# Den Europæiske Unions L 16/2017

| | ISSN 1977-0634 |
| --- | --- |
| Den Europæiske Unions
  Tidende | L 16 |
| | |
| Dansk udgave | Retsforskrifter | 60. årgang20. januar 2017 |

ISSN 1977-0634

Den Europæiske Unions

Tidende

L 16

Dansk udgave

Retsforskrifter

60. årgang20. januar 2017

---

| Indhold | | II   Ikke-lovgivningsmæssige retsakter | Side |
| --- | --- | --- | --- |
| | | FORORDNINGER |
| | * | Kommissionens gennemførelsesforordning (EU) 2017/93 af 10. januar 2017 om registrering af en betegnelse i registret over beskyttede oprindelsesbetegnelser og beskyttede geografiske betegnelser (Miel Villuercas-Ibores (BOB)) | 1 |
| | * | Kommissionens gennemførelsesforordning (EU) 2017/94 af 19. januar 2017 om indførelse af en endelig antidumpingtold på importen af natriumgluconat med oprindelse i Folkerepublikken Kina efter en udløbsundersøgelse i henhold til artikel 11, stk. 2, i Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2016/1036 | 3 |
| | | Kommissionens gennemførelsesforordning (EU) 2017/95 af 19. januar 2017 om fastsættelse af tildelingskoefficienten for de mængder, der er ansøgt om i de ansøgninger om importlicens og ansøgninger om importrettigheder, der er indgivet i perioden 1. til 7. januar 2017 inden for rammerne af de toldkontingenter for fjerkrækød, der er åbnet ved forordning (EF) nr. 616/2007 | 24 |
| | | Kommissionens gennemførelsesforordning (EU) 2017/96 af 19. januar 2017 om minimumssalgsprisen for skummetmælkspulver i forbindelse med den tredje dellicitation i den licitationsprocedure, der blev indledt ved gennemførelsesforordning (EU) 2016/2080 | 27 |
| | | AFGØRELSER |
| | * | Kommissionens afgørelse (EU) 2017/97 af 4. juli 2016 om statsstøtte SA.40168 — 2015/C (ex SA.33584 — 2013/C (ex 2011/NN)) gennemført af Nederlandene med hensyn til den professionelle fodboldklub Willem II i Tilburg
  (meddelt under nummer C(2016) 4061)

   (
  1
  ) | 28 |
| | * | Kommissionens gennemførelsesafgørelse (EU) 2017/98 af 18. januar 2017 om ændring af bilaget til gennemførelsesafgørelse 2013/519/EU for så vidt angår standardsundhedscertifikatet til brug ved import til Unionen af hunde, katte og fritter
  (meddelt under nummer C(2017) 123)

   (
  1
  ) | 37 |
| | * | Kommissionens gennemførelsesafgørelse (EU) 2017/99 af 18. januar 2017 om ændring af Kommissionens beslutning 93/195/EØF for så vidt angår dyresundhedsmæssige betingelser og udstedelse af sundhedscertifikat ved genindførsel af heste, der er registreret med henblik på væddeløb, konkurrencer og kulturelle arrangementer, efter midlertidig udførsel til Mexico og USA og om ændring af bilag I til beslutning 2004/211/EF for så vidt angår oplysninger om Kina og Mexico i listen over tredjelande og dele heraf, hvorfra import til Unionen af levende dyr af hestefamilien samt sæd, æg og embryoner fra dyr af hestefamilien er tilladt
  (meddelt under nummer C(2017) 128)

   (
  1
  ) | 44 |
| | * | Den Europæiske Centralbanks afgørelse (EU) 2017/100 af 11. januar 2017 om ændring af afgørelse (EU) 2015/774 om et program til opkøb af den offentlige sektors aktiver på det sekundære marked (ECB/2017/1) | 51 |
| | * | Den Europæiske Centralbanks afgørelse (EU) 2017/101 af 11. januar 2017 om ændring af afgørelse ECB/2014/40 om indførelse af det tredje program vedrørende køb af særligt dækkede obligationer (ECB/2017/2) | 53 |
| | * | Den Europæiske Centralbanks afgørelse (EU) 2017/102 af 11. januar 2017 om ændring af afgørelse (EU) 2015/5 om indførelse af programmet vedrørende køb af værdipapirer af asset-backed typen (ECB/2017/3) | 55 |
| | * | Den Europæiske Centralbanks afgørelse (EU) 2017/103 af 11. januar 2017 om ændring af afgørelse (EU) 2016/948 om indførelse af programmet til opkøb af virksomhedsobligationer (ECB/2017/4) | 57 |

Indhold

II   Ikke-lovgivningsmæssige retsakter

Side

FORORDNINGER

*

Kommissionens gennemførelsesforordning (EU) 2017/93 af 10. januar 2017 om registrering af en betegnelse i registret over beskyttede oprindelsesbetegnelser og beskyttede geografiske betegnelser (Miel Villuercas-Ibores (BOB))

1

*

Kommissionens gennemførelsesforordning (EU) 2017/94 af 19. januar 2017 om indførelse af en endelig antidumpingtold på importen af natriumgluconat med oprindelse i Folkerepublikken Kina efter en udløbsundersøgelse i henhold til artikel 11, stk. 2, i Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2016/1036

3

Kommissionens gennemførelsesforordning (EU) 2017/95 af 19. januar 2017 om fastsættelse af tildelingskoefficienten for de mængder, der er ansøgt om i de ansøgninger om importlicens og ansøgninger om importrettigheder, der er indgivet i perioden 1. til 7. januar 2017 inden for rammerne af de toldkontingenter for fjerkrækød, der er åbnet ved forordning (EF) nr. 616/2007

24

Kommissionens gennemførelsesforordning (EU) 2017/96 af 19. januar 2017 om minimumssalgsprisen for skummetmælkspulver i forbindelse med den tredje dellicitation i den licitationsprocedure, der blev indledt ved gennemførelsesforordning (EU) 2016/2080

27

AFGØRELSER

*

Kommissionens afgørelse (EU) 2017/97 af 4. juli 2016 om statsstøtte SA.40168 — 2015/C (ex SA.33584 — 2013/C (ex 2011/NN)) gennemført af Nederlandene med hensyn til den professionelle fodboldklub Willem II i Tilburg
  (meddelt under nummer C(2016) 4061)

   (
  1
  )

(meddelt under nummer C(2016) 4061)

1

28

*

Kommissionens gennemførelsesafgørelse (EU) 2017/98 af 18. januar 2017 om ændring af bilaget til gennemførelsesafgørelse 2013/519/EU for så vidt angår standardsundhedscertifikatet til brug ved import til Unionen af hunde, katte og fritter
  (meddelt under nummer C(2017) 123)

   (
  1
  )

(meddelt under nummer C(2017) 123)

1

37

*

Kommissionens gennemførelsesafgørelse (EU) 2017/99 af 18. januar 2017 om ændring af Kommissionens beslutning 93/195/EØF for så vidt angår dyresundhedsmæssige betingelser og udstedelse af sundhedscertifikat ved genindførsel af heste, der er registreret med henblik på væddeløb, konkurrencer og kulturelle arrangementer, efter midlertidig udførsel til Mexico og USA og om ændring af bilag I til beslutning 2004/211/EF for så vidt angår oplysninger om Kina og Mexico i listen over tredjelande og dele heraf, hvorfra import til Unionen af levende dyr af hestefamilien samt sæd, æg og embryoner fra dyr af hestefamilien er tilladt
  (meddelt under nummer C(2017) 128)

   (
  1
  )

(meddelt under nummer C(2017) 128)

1

44

*

Den Europæiske Centralbanks afgørelse (EU) 2017/100 af 11. januar 2017 om ændring af afgørelse (EU) 2015/774 om et program til opkøb af den offentlige sektors aktiver på det sekundære marked (ECB/2017/1)

51

*

Den Europæiske Centralbanks afgørelse (EU) 2017/101 af 11. januar 2017 om ændring af afgørelse ECB/2014/40 om indførelse af det tredje program vedrørende køb af særligt dækkede obligationer (ECB/2017/2)

53

*

Den Europæiske Centralbanks afgørelse (EU) 2017/102 af 11. januar 2017 om ændring af afgørelse (EU) 2015/5 om indførelse af programmet vedrørende køb af værdipapirer af asset-backed typen (ECB/2017/3)

55

*

Den Europæiske Centralbanks afgørelse (EU) 2017/103 af 11. januar 2017 om ændring af afgørelse (EU) 2016/948 om indførelse af programmet til opkøb af virksomhedsobligationer (ECB/2017/4)

57

| | |
| --- | --- |
| | (1)   EØS-relevant tekst. |

---

(1)   EØS-relevant tekst.

1

| DA | De akter, hvis titel er trykt med magre typer, er løbende retsakter inden for rammerne af landbrugspolitikken og har normalt en begrænset gyldighedsperiode.
  Titlen på alle øvrige akter er trykt med fede typer efter en asterisk. |
| --- | --- |

DA

De akter, hvis titel er trykt med magre typer, er løbende retsakter inden for rammerne af landbrugspolitikken og har normalt en begrænset gyldighedsperiode.

Titlen på alle øvrige akter er trykt med fede typer efter en asterisk.

---

II Ikke-lovgivningsmæssige retsakter

FORORDNINGER

| 20.1.2017 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | L 16/1 |
| --- | --- | --- | --- |

20.1.2017

DA

Den Europæiske Unions Tidende

L 16/1

---

KOMMISSIONENS GENNEMFØRELSESFORORDNING (EU) 2017/93

af 10. januar 2017

om registrering af en betegnelse i registret over beskyttede oprindelsesbetegnelser og beskyttede geografiske betegnelser (Miel Villuercas-Ibores (BOB))

EUROPA-KOMMISSIONEN HAR —

under henvisning til traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde,

under henvisning til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 1151/2012 af 21. november 2012 om kvalitetsordninger for landbrugsprodukter og fødevarer (1), særlig artikel 52, stk. 2, og

ud fra følgende betragtninger:

| (1) | Spaniens ansøgning om registrering af betegnelsen »Miel Villuercas-Ibores« er blevet offentliggjort i Den Europæiske Unions Tidende (2), jf. artikel 50, stk. 2, litra a), i forordning (EU) nr. 1151/2012. |
| --- | --- |

(1)

Spaniens ansøgning om registrering af betegnelsen »Miel Villuercas-Ibores« er blevet offentliggjort i Den Europæiske Unions Tidende (2), jf. artikel 50, stk. 2, litra a), i forordning (EU) nr. 1151/2012.

| (2) | Da Kommissionen ikke har modtaget indsigelser, jf. artikel 51 i forordning (EU) nr. 1151/2012, skal betegnelsen »Miel Villuercas-Ibores« registreres — |
| --- | --- |

(2)

Da Kommissionen ikke har modtaget indsigelser, jf. artikel 51 i forordning (EU) nr. 1151/2012, skal betegnelsen »Miel Villuercas-Ibores« registreres —

VEDTAGET DENNE FORORDNING:

Artikel 1

Betegnelsen »Miel Villuercas-Ibores« (BOB) registreres.

Betegnelsen i stk. 1 henviser til et produkt i kategori 1.4 — Andre animalske produkter (æg, honning, forskellige mejeriprodukter undtagen smør m.m.) i bilag XI til Kommissionens gennemførelsesforordning (EU) nr. 668/2014 (3).

Artikel 2

Denne forordning træder i kraft på tyvendedagen efter offentliggørelsen i Den Europæiske Unions Tidende.

Denne forordning er bindende i alle enkeltheder og gælder umiddelbart i hver medlemsstat.

Udfærdiget i Bruxelles, den 10. januar 2017.

På Kommissionens vegne

For formanden

Phil HOGAN

Medlem af Kommissionen

---

(1)  
  EUT L 343 af 14.12.2012, s. 1.

1

(2)  
  EUT C 331 af 9.9.2016, s. 7.

2

(3)  Kommissionens gennemførelsesforordning (EU) nr. 668/2014 af 13. juni 2014 om fastlæggelse af regler for anvendelsen af Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 1151/2012 om kvalitetsordninger for landbrugsprodukter og fødevarer (EUT L 179 af 19.6.2014, s. 36).

3

---

| 20.1.2017 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | L 16/3 |
| --- | --- | --- | --- |

20.1.2017

DA

Den Europæiske Unions Tidende

L 16/3

---

KOMMISSIONENS GENNEMFØRELSESFORORDNING (EU) 2017/94

af 19. januar 2017

om indførelse af en endelig antidumpingtold på importen af natriumgluconat med oprindelse i Folkerepublikken Kina efter en udløbsundersøgelse i henhold til artikel 11, stk. 2, i Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2016/1036

EUROPA-KOMMISSIONEN HAR —

under henvisning til traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde,

under henvisning til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2016/1036 af 8. juni 2016 om beskyttelse mod dumpingimport fra lande, der ikke er medlemmer af Den Europæiske Union (1) (»grundforordningen«), særlig artikel 11, stk. 2, og

ud fra følgende betragtninger:

1.   SAGSFORLØB

SAGSFORLØB

1.1.   Gældende foranstaltninger

Gældende foranstaltninger

| (1) | Efter en antidumpingundersøgelse (»den oprindelige undersøgelse«) indførte Rådet ved Rådets gennemførelsesforordning (EU) nr. 965/2010 (2) en endelig antidumpingtold på importen af natriumgluconat med Customs Union and Statistics (CUS) nummer 0023277-9 og Chemical Abstracts Service (CAS) registreringsnummer 527-07-1, i øjeblikket henhørende under KN-kode ex 2918 16 00 (Taric-kode 2918160010) (»natriumgluconat«), og med oprindelse i Folkerepublikken Kina (»Kina« eller »det pågældende land«). |
| --- | --- |

(1)

Efter en antidumpingundersøgelse (»den oprindelige undersøgelse«) indførte Rådet ved Rådets gennemførelsesforordning (EU) nr. 965/2010 (2) en endelig antidumpingtold på importen af natriumgluconat med Customs Union and Statistics (CUS) nummer 0023277-9 og Chemical Abstracts Service (CAS) registreringsnummer 527-07-1, i øjeblikket henhørende under KN-kode ex 2918 16 00 (Taric-kode 2918160010) (»natriumgluconat«), og med oprindelse i Folkerepublikken Kina (»Kina« eller »det pågældende land«).

2

| (2) | De oprindelige foranstaltninger havde form af en værditoldsats, som var fastsat til 53,2 % med undtagelse af Shandong Kaison Biochemical Co., Ltd (5,6 %) og Qingdao Kehai Biochemistry Co., Ltd (27,1 %). |
| --- | --- |

(2)

De oprindelige foranstaltninger havde form af en værditoldsats, som var fastsat til 53,2 % med undtagelse af Shandong Kaison Biochemical Co., Ltd (5,6 %) og Qingdao Kehai Biochemistry Co., Ltd (27,1 %).

1.2.   Anmodning om en udløbsundersøgelse

Anmodning om en udløbsundersøgelse

| (3) | Efter offentliggørelsen af en meddelelse om det forestående udløb (3) af de gældende foranstaltninger modtog Kommissionen den 1. juli 2015 en anmodning om indledning af en udløbsundersøgelse af disse foranstaltninger i henhold til artikel 11, stk. 2, i Rådets forordning (EF) nr. 1225/2009 (4). |
| --- | --- |

(3)

Efter offentliggørelsen af en meddelelse om det forestående udløb (3) af de gældende foranstaltninger modtog Kommissionen den 1. juli 2015 en anmodning om indledning af en udløbsundersøgelse af disse foranstaltninger i henhold til artikel 11, stk. 2, i Rådets forordning (EF) nr. 1225/2009 (4).

3

4

| (4) | Anmodningen blev indgivet af de to EU-producenter, Jungbunzlauer SA og Roquette Italia SpA (»ansøgerne«). |
| --- | --- |

(4)

Anmodningen blev indgivet af de to EU-producenter, Jungbunzlauer SA og Roquette Italia SpA (»ansøgerne«).

| (5) | Anmodningen var begrundet med, at foranstaltningernes udløb sandsynligvis vil medføre fortsat dumping og fortsat eller fornyet skade for EU-erhvervsgrenen. |
| --- | --- |

(5)

Anmodningen var begrundet med, at foranstaltningernes udløb sandsynligvis vil medføre fortsat dumping og fortsat eller fornyet skade for EU-erhvervsgrenen.

1.3.   Indledning

Indledning

| (6) | Den 27. oktober 2015 indledte Europa-Kommissionen (»Kommissionen«) en antidumpingundersøgelse vedrørende import til Unionen af natriumgluconat med oprindelse i Kina i henhold til artikel 11, stk. 2, i forordning (EF) nr. 1225/2009. Den offentliggjorde en indledningsmeddelelse i Den Europæiske Unions Tidende (5) (»indledningsmeddelelsen«). |
| --- | --- |

(6)

Den 27. oktober 2015 indledte Europa-Kommissionen (»Kommissionen«) en antidumpingundersøgelse vedrørende import til Unionen af natriumgluconat med oprindelse i Kina i henhold til artikel 11, stk. 2, i forordning (EF) nr. 1225/2009. Den offentliggjorde en indledningsmeddelelse i Den Europæiske Unions Tidende (5) (»indledningsmeddelelsen«).

Den Europæiske Unions Tidende

5

1.4.   Referenceland

Referenceland

| (7) | Kommissionen anførte i indledningsmeddelelsen, at den påtænkte at benytte Amerikas Forenede Stater (»USA«) som tredjeland med markedsøkonomi (»referenceland«), jf. grundforordningens artikel 2, stk. 7, litra a). Kommissionen opfordrede parterne til at fremsætte bemærkninger til valget af referenceland. Ingen af parterne fremsatte bemærkninger. |
| --- | --- |

(7)

Kommissionen anførte i indledningsmeddelelsen, at den påtænkte at benytte Amerikas Forenede Stater (»USA«) som tredjeland med markedsøkonomi (»referenceland«), jf. grundforordningens artikel 2, stk. 7, litra a). Kommissionen opfordrede parterne til at fremsætte bemærkninger til valget af referenceland. Ingen af parterne fremsatte bemærkninger.

| (8) | Kommissionen indhentede oplysninger om producenter af natriumgluconat i andre potentielle referencelande og kontaktede Canada, Indien, Japan, Pakistan, Serbien, Sydafrika, Sydkorea, Schweiz og USA. Kommissionen opfordrede alle kendte producenter af natriumgluconat til at indgive de nødvendige oplysninger. En canadisk virksomhed anførte i sit svar, at denne ikke var producent af natriumgluconat, men forhandler. Kun én amerikansk producent besvarede spørgeskemaet og accepterede et kontrolbesøg. |
| --- | --- |

(8)

Kommissionen indhentede oplysninger om producenter af natriumgluconat i andre potentielle referencelande og kontaktede Canada, Indien, Japan, Pakistan, Serbien, Sydafrika, Sydkorea, Schweiz og USA. Kommissionen opfordrede alle kendte producenter af natriumgluconat til at indgive de nødvendige oplysninger. En canadisk virksomhed anførte i sit svar, at denne ikke var producent af natriumgluconat, men forhandler. Kun én amerikansk producent besvarede spørgeskemaet og accepterede et kontrolbesøg.

1.5.   Interesserede parter

Interesserede parter

| (9) | I indledningsmeddelelsen opfordrede Kommissionen interesserede parter til at kontakte den for at deltage i undersøgelsen. Kommissionen informerede desuden specifikt de kendte EU-producenter, de kendte eksporterende producenter, de kinesiske myndigheder og de kendte importører og brugere om indledningen af undersøgelsen og opfordrede dem til at deltage. |
| --- | --- |

(9)

I indledningsmeddelelsen opfordrede Kommissionen interesserede parter til at kontakte den for at deltage i undersøgelsen. Kommissionen informerede desuden specifikt de kendte EU-producenter, de kendte eksporterende producenter, de kinesiske myndigheder og de kendte importører og brugere om indledningen af undersøgelsen og opfordrede dem til at deltage.

| (10) | Interesserede parter fik mulighed for at give deres mening til kende skriftligt og anmode om at blive hørt mundtligt inden for den frist, der var fastsat i indledningsmeddelelsen. Alle interesserede parter, der anmodede herom og godtgjorde, at der var særlige grunde til, at de burde høres, blev hørt. De interesserede parter fik mulighed for at fremsætte bemærkninger til indledningen af undersøgelsen og for at anmode om en høring med Kommissionen og/eller høringskonsulenten i handelsprocedurer. |
| --- | --- |

(10)

Interesserede parter fik mulighed for at give deres mening til kende skriftligt og anmode om at blive hørt mundtligt inden for den frist, der var fastsat i indledningsmeddelelsen. Alle interesserede parter, der anmodede herom og godtgjorde, at der var særlige grunde til, at de burde høres, blev hørt. De interesserede parter fik mulighed for at fremsætte bemærkninger til indledningen af undersøgelsen og for at anmode om en høring med Kommissionen og/eller høringskonsulenten i handelsprocedurer.

a)   
  Stikprøveudtagning

Stikprøveudtagning

| (11) | I indledningsmeddelelsen anførte Kommissionen, at den måske vil udtage en stikprøve af interesserede parter i henhold til grundforordningens artikel 17. |
| --- | --- |

(11)

I indledningsmeddelelsen anførte Kommissionen, at den måske vil udtage en stikprøve af interesserede parter i henhold til grundforordningens artikel 17.

Stikprøveudtagning af eksporterende producenter i Kina

Stikprøveudtagning af eksporterende producenter i Kina

| (12) | For at afgøre, om stikprøveudtagning var nødvendig, og i bekræftende fald at udtage en stikprøve bad Kommissionen alle kendte eksporterende producenter i Kina om at indsende de oplysninger, der var angivet i indledningsmeddelelsen. Endvidere anmodede Kommissionen Kinas repræsentation ved Den Europæiske Union om at identificere og/eller kontakte eventuelle andre eksporterende producenter, der kunne være interesseret i at deltage i undersøgelsen. |
| --- | --- |

(12)

For at afgøre, om stikprøveudtagning var nødvendig, og i bekræftende fald at udtage en stikprøve bad Kommissionen alle kendte eksporterende producenter i Kina om at indsende de oplysninger, der var angivet i indledningsmeddelelsen. Endvidere anmodede Kommissionen Kinas repræsentation ved Den Europæiske Union om at identificere og/eller kontakte eventuelle andre eksporterende producenter, der kunne være interesseret i at deltage i undersøgelsen.

| (13) | Kun én eksporterende producent i det pågældende land fremlagde de ønskede oplysninger og indvilligede i at indgå i stikprøven. Derfor var det ikke nødvendigt med stikprøveudtagning. |
| --- | --- |

(13)

Kun én eksporterende producent i det pågældende land fremlagde de ønskede oplysninger og indvilligede i at indgå i stikprøven. Derfor var det ikke nødvendigt med stikprøveudtagning.

Udtagning af stikprøver blandt importører

Udtagning af stikprøver blandt importører

| (14) | For at afgøre, om stikprøveudtagning var nødvendig, og i bekræftende fald at udtage en stikprøve bad Kommissionen fire kendte ikke forretningsmæssigt forbundne importører om at indsende de oplysninger, der var angivet i indledningsmeddelelsen. |
| --- | --- |

(14)

For at afgøre, om stikprøveudtagning var nødvendig, og i bekræftende fald at udtage en stikprøve bad Kommissionen fire kendte ikke forretningsmæssigt forbundne importører om at indsende de oplysninger, der var angivet i indledningsmeddelelsen.

| (15) | To ikke forretningsmæssigt forbundne importører afgav de nødvendige oplysninger og indvilligede i at indgå i stikprøven. I betragtning af det lave antal besluttede Kommissionen, at stikprøveudtagning ikke var nødvendig. |
| --- | --- |

(15)

To ikke forretningsmæssigt forbundne importører afgav de nødvendige oplysninger og indvilligede i at indgå i stikprøven. I betragtning af det lave antal besluttede Kommissionen, at stikprøveudtagning ikke var nødvendig.

b)   
  Besvarelser af spørgeskemaet

Besvarelser af spørgeskemaet

| (16) | Kommissionen sendte spørgeskemaer til to EU-producenter, to ikke forretningsmæssigt forbundne importører, otte kendte brugere, ti grossister, den kinesiske eksporterende producent, som gav sig til kende i forbindelse med stikprøven, og en producent i USA, der blev anvendt som referencemarked. |
| --- | --- |

(16)

Kommissionen sendte spørgeskemaer til to EU-producenter, to ikke forretningsmæssigt forbundne importører, otte kendte brugere, ti grossister, den kinesiske eksporterende producent, som gav sig til kende i forbindelse med stikprøven, og en producent i USA, der blev anvendt som referencemarked.

| (17) | Der blev modtaget besvarelser af spørgeskemaet fra to EU-producenter, to ikke forretningsmæssigt forbundne importører, en bruger, fem grossister, den kinesiske eksporterende producent og producenten i referencelandet. |
| --- | --- |

(17)

Der blev modtaget besvarelser af spørgeskemaet fra to EU-producenter, to ikke forretningsmæssigt forbundne importører, en bruger, fem grossister, den kinesiske eksporterende producent og producenten i referencelandet.

c)   
  Kontrolbesøg

Kontrolbesøg

| (18) | Kommissionen indhentede og kontrollerede alle de oplysninger, som den anså for nødvendige for at kunne træffe afgørelse om sandsynligheden for fortsat eller fornyet dumping og deraf følgende skade samt om Unionens interesser. Der blev aflagt kontrolbesøg i henhold til grundforordningens artikel 16 hos følgende virksomheder: | EU-producenter






  — | Jungbunzlauer SA, Marckolsheim, Frankrig, og en forretningsmæssigt forbundet virksomhed |
| --- | --- | --- | --- |

(18)

Kommissionen indhentede og kontrollerede alle de oplysninger, som den anså for nødvendige for at kunne træffe afgørelse om sandsynligheden for fortsat eller fornyet dumping og deraf følgende skade samt om Unionens interesser. Der blev aflagt kontrolbesøg i henhold til grundforordningens artikel 16 hos følgende virksomheder:

EU-producenter

—

Jungbunzlauer SA, Marckolsheim, Frankrig, og en forretningsmæssigt forbundet virksomhed

| — | Roquette Italy SpA, Cassano Spinola, Italien |
| --- | --- |

—

Roquette Italy SpA, Cassano Spinola, Italien

| | Importører






  — | Ceda Chemicals Limited, Knutsford, Det Forenede Kongerige |
| --- | --- | --- |

Importører

—

Ceda Chemicals Limited, Knutsford, Det Forenede Kongerige

| — | Norkem Limited, Knutsford, Det Forenede Kongerige |
| --- | --- |

—

Norkem Limited, Knutsford, Det Forenede Kongerige

| | Eksporterende producent i Kina






  — | Shandong Kaison Biochemical Co., Ltd (»SKB«), Rizhao City, Shandong Province, Kina |
| --- | --- | --- |

Eksporterende producent i Kina

—

Shandong Kaison Biochemical Co., Ltd (»SKB«), Rizhao City, Shandong Province, Kina

| | Producent i referencelandet






  — | PMP Fermentation Products, Inc, Peoria, USA. |
| --- | --- | --- |

Producent i referencelandet

—

PMP Fermentation Products, Inc, Peoria, USA.

1.6.   Undersøgelsesperioden og den betragtede periode

Undersøgelsesperioden og den betragtede periode

| (19) | Undersøgelsen af sandsynligheden for fortsat eller fornyet dumping og skade omfattede perioden fra den 1. oktober 2014 til den 30. september 2015 (»den nuværende undersøgelsesperiode« eller »NUP«). Undersøgelsen af de tendenser, der er relevante for vurderingen af sandsynligheden for fortsat eller fornyet skade, omfattede perioden fra den 1. januar 2012 til udgangen af den nuværende undersøgelsesperiode (»den betragtede periode«). |
| --- | --- |

(19)

Undersøgelsen af sandsynligheden for fortsat eller fornyet dumping og skade omfattede perioden fra den 1. oktober 2014 til den 30. september 2015 (»den nuværende undersøgelsesperiode« eller »NUP«). Undersøgelsen af de tendenser, der er relevante for vurderingen af sandsynligheden for fortsat eller fornyet skade, omfattede perioden fra den 1. januar 2012 til udgangen af den nuværende undersøgelsesperiode (»den betragtede periode«).

2.   DEN PÅGÆLDENDE VARE OG SAMME VARE

DEN PÅGÆLDENDE VARE OG SAMME VARE

2.1.   Den pågældende vare

Den pågældende vare

| (20) | Den vare, der er genstand for denne undersøgelse, er natriumgluconat i tør form med Customs Union and Statistics (CUS) nummer 0023277-9 og Chemical Abstracts Service (CAS) registreringsnummer 527-07-1, med oprindelse i Folkerepublikken Kina (»den undersøgte vare« eller »natriumgluconat«), i øjeblikket henhørende under KN-kode ex 2918 16 00 (Taric-kode 2918160010). |
| --- | --- |

(20)

Den vare, der er genstand for denne undersøgelse, er natriumgluconat i tør form med Customs Union and Statistics (CUS) nummer 0023277-9 og Chemical Abstracts Service (CAS) registreringsnummer 527-07-1, med oprindelse i Folkerepublikken Kina (»den undersøgte vare« eller »natriumgluconat«), i øjeblikket henhørende under KN-kode ex 2918 16 00 (Taric-kode 2918160010).

| (21) | Natriumgluconat i tør form anvendes hovedsagelig i bygge- og anlægssektoren som set retarder eller til blødgøring af beton og i andre sektorer til overfladebehandling af metal (fjernelse af rust, oxider og fedt) og til rensning af flasker og industriudstyr. Varen kan endvidere anvendes i fødevare- og lægemiddelindustrien. |
| --- | --- |

(21)

Natriumgluconat i tør form anvendes hovedsagelig i bygge- og anlægssektoren som set retarder eller til blødgøring af beton og i andre sektorer til overfladebehandling af metal (fjernelse af rust, oxider og fedt) og til rensning af flasker og industriudstyr. Varen kan endvidere anvendes i fødevare- og lægemiddelindustrien.

| (22) | Den pågældende vare omfatter flere typer, som er defineret som varekontrolnumre i spørgeskemaet (»varekontrolnummer«). Hvert varekontrolnummer afspejler renheden, partikelstørrelsen og emballeringen som fastsat i den oprindelige undersøgelse. |
| --- | --- |

(22)

Den pågældende vare omfatter flere typer, som er defineret som varekontrolnumre i spørgeskemaet (»varekontrolnummer«). Hvert varekontrolnummer afspejler renheden, partikelstørrelsen og emballeringen som fastsat i den oprindelige undersøgelse.

2.2.   Samme vare

Samme vare

| (23) | Undersøgelsen har vist, at natriumgluconat i tør form, der produceres og sælges af EU-erhvervsgrenen i Unionen, natriumgluconat i tør form, der produceres og sælges på hjemmemarkedet i USA, som blev valgt som referenceland, som forklaret i betragtning 60-62, natriumgluconat i tør form, der produceres og sælges på hjemmemarkedet i Kina, og natriumgluconat i tør form, der produceres i Kina og sælges til Unionen, stort set har samme grundlæggende fysiske og tekniske egenskaber. |
| --- | --- |

(23)

Undersøgelsen har vist, at natriumgluconat i tør form, der produceres og sælges af EU-erhvervsgrenen i Unionen, natriumgluconat i tør form, der produceres og sælges på hjemmemarkedet i USA, som blev valgt som referenceland, som forklaret i betragtning 60-62, natriumgluconat i tør form, der produceres og sælges på hjemmemarkedet i Kina, og natriumgluconat i tør form, der produceres i Kina og sælges til Unionen, stort set har samme grundlæggende fysiske og tekniske egenskaber.

| (24) | Kommissionen konkluderede derfor, at disse varer er samme vare i henhold til grundforordningens artikel 1, stk. 4. |
| --- | --- |

(24)

Kommissionen konkluderede derfor, at disse varer er samme vare i henhold til grundforordningens artikel 1, stk. 4.

3.   SANDSYNLIGHED FOR FORTSAT ELLER FORNYET DUMPING

SANDSYNLIGHED FOR FORTSAT ELLER FORNYET DUMPING

3.1.   Indledende bemærkninger

Indledende bemærkninger

| (25) | I overensstemmelse med grundforordningens artikel 11, stk. 2, blev det undersøgt, om der var sandsynlighed for, at de gældende foranstaltningers bortfald vil føre til fortsat eller fornyet dumping. |
| --- | --- |

(25)

I overensstemmelse med grundforordningens artikel 11, stk. 2, blev det undersøgt, om der var sandsynlighed for, at de gældende foranstaltningers bortfald vil føre til fortsat eller fornyet dumping.

| (26) | Som anført i betragtning 13 samarbejdede kun én kinesisk eksporterende producent i den aktuelle undersøgelse. Denne virksomhed dækkede hele eksporten af natriumgluconat fra Kina til EU i NUP. Kommissionen fandt derfor, at den har tilstrækkelige oplysninger til at vurdere eksportprisen og dumpingmargenen i NUP (afsnit 3.2). |
| --- | --- |

(26)

Som anført i betragtning 13 samarbejdede kun én kinesisk eksporterende producent i den aktuelle undersøgelse. Denne virksomhed dækkede hele eksporten af natriumgluconat fra Kina til EU i NUP. Kommissionen fandt derfor, at den har tilstrækkelige oplysninger til at vurdere eksportprisen og dumpingmargenen i NUP (afsnit 3.2).

| (27) | Denne eksporterende producent repræsenterede imidlertid kun mellem 2 % og 7 % af den samlede produktionskapacitet og kun mellem 5 % og 10 % af den samlede produktion af natriumgluconat i Kina. Producentens eksport til tredjelande udgjorde desuden kun mellem 23 % og 28 % af den samlede eksport fra Kina til tredjelande i NUP (den præcise vægt af den eneste samarbejdsvillige kinesiske eksporterende producent i den samlede kinesiske produktionskapacitet, den samlede produktion og den samlede eksport kan ikke oplyses af fortrolighedshensyn). Kommissionen fandt derfor og i lyset af det forhold, at ingen af de øvrige kinesiske producenter af natriumgluconat samarbejdede, at den ikke havde tilstrækkelige oplysninger til at undersøge sandsynligheden for fortsat eller fornyet dumping, og at den i overensstemmelse med grundforordningens artikel 18 måtte anvende de foreliggende faktiske oplysninger til at vurdere importens udvikling i tilfælde af foranstaltningernes ophævelse (afsnit 3.3). |
| --- | --- |

(27)

Denne eksporterende producent repræsenterede imidlertid kun mellem 2 % og 7 % af den samlede produktionskapacitet og kun mellem 5 % og 10 % af den samlede produktion af natriumgluconat i Kina. Producentens eksport til tredjelande udgjorde desuden kun mellem 23 % og 28 % af den samlede eksport fra Kina til tredjelande i NUP (den præcise vægt af den eneste samarbejdsvillige kinesiske eksporterende producent i den samlede kinesiske produktionskapacitet, den samlede produktion og den samlede eksport kan ikke oplyses af fortrolighedshensyn). Kommissionen fandt derfor og i lyset af det forhold, at ingen af de øvrige kinesiske producenter af natriumgluconat samarbejdede, at den ikke havde tilstrækkelige oplysninger til at undersøge sandsynligheden for fortsat eller fornyet dumping, og at den i overensstemmelse med grundforordningens artikel 18 måtte anvende de foreliggende faktiske oplysninger til at vurdere importens udvikling i tilfælde af foranstaltningernes ophævelse (afsnit 3.3).

| (28) | De kinesiske myndigheder blev behørigt orienteret om, at Kommissionen som følge af de kinesiske eksporterende producenters ringe samarbejde kan anvende grundforordningens artikel 18. Kommissionen har ikke modtaget nogen bemærkninger i denne henseende. |
| --- | --- |

(28)

De kinesiske myndigheder blev behørigt orienteret om, at Kommissionen som følge af de kinesiske eksporterende producenters ringe samarbejde kan anvende grundforordningens artikel 18. Kommissionen har ikke modtaget nogen bemærkninger i denne henseende.

| (29) | Konklusionerne i afsnit 3.3. blev derfor baseret på de foreliggende oplysninger. Til dette formål anvendte Kommissionen oplysningerne fra den samarbejdsvillige eksporterende producent, anmodningen om en udløbsundersøgelse, ansøgernes indgivelse, Eurostat-statistikker, data indsamlet af medlemsstaterne i henhold til grundforordningens artikel 14, stk. 6 (»databasen i henhold til artikel 14, stk. 6«) og offentligt tilgængelige oplysninger på internettet (6). Med hensyn til databasen over kinesiske eksportstatistikker omfattede kodestrukturen for natriumgluconat andre varer, som ikke er omfattet af den aktuelle undersøgelse, og den isolerede mængde af natriumgluconat kunne ikke fastslås. Denne informationskilde kunne derfor ikke anvendes. |
| --- | --- |

(29)

Konklusionerne i afsnit 3.3. blev derfor baseret på de foreliggende oplysninger. Til dette formål anvendte Kommissionen oplysningerne fra den samarbejdsvillige eksporterende producent, anmodningen om en udløbsundersøgelse, ansøgernes indgivelse, Eurostat-statistikker, data indsamlet af medlemsstaterne i henhold til grundforordningens artikel 14, stk. 6 (»databasen i henhold til artikel 14, stk. 6«) og offentligt tilgængelige oplysninger på internettet (6). Med hensyn til databasen over kinesiske eksportstatistikker omfattede kodestrukturen for natriumgluconat andre varer, som ikke er omfattet af den aktuelle undersøgelse, og den isolerede mængde af natriumgluconat kunne ikke fastslås. Denne informationskilde kunne derfor ikke anvendes.

6

3.2.   Dumping i EU i den nuværende undersøgelsesperiode

Dumping i EU i den nuværende undersøgelsesperiode

3.2.1.   Normal værdi

Normal værdi

| (30) | I den oprindelige undersøgelse blev den eneste kinesiske eksporterende producent, som samarbejdede i den aktuelle undersøgelse (Shandong Kaison Biochemicals eller »SKB«), indrømmet markedsøkonomisk behandling. Fastlæggelsen af den normale værdi for denne eksporterende producent var derfor baseret på producentens egne produktions- og salgsdata. |
| --- | --- |

(30)

I den oprindelige undersøgelse blev den eneste kinesiske eksporterende producent, som samarbejdede i den aktuelle undersøgelse (Shandong Kaison Biochemicals eller »SKB«), indrømmet markedsøkonomisk behandling. Fastlæggelsen af den normale værdi for denne eksporterende producent var derfor baseret på producentens egne produktions- og salgsdata.

| (31) | Kommissionen undersøgte først, om det samlede hjemmemarkedssalg for den samarbejdsvillige eksporterende producent var repræsentativt, jf. grundforordningens artikel 2, stk. 2. Hjemmemarkedssalget er repræsentativt, når det samlede hjemmemarkedssalg af samme vare til uafhængige kunder på hjemmemarkedet for den eksporterende producent udgør mindst 5 % af det samlede eksportsalg af den pågældende vare til Unionen i NUP. Den samarbejdsvillige eksporterende producents samlede hjemmemarkedssalg af samme vare var derfor repræsentativt. |
| --- | --- |

(31)

Kommissionen undersøgte først, om det samlede hjemmemarkedssalg for den samarbejdsvillige eksporterende producent var repræsentativt, jf. grundforordningens artikel 2, stk. 2. Hjemmemarkedssalget er repræsentativt, når det samlede hjemmemarkedssalg af samme vare til uafhængige kunder på hjemmemarkedet for den eksporterende producent udgør mindst 5 % af det samlede eksportsalg af den pågældende vare til Unionen i NUP. Den samarbejdsvillige eksporterende producents samlede hjemmemarkedssalg af samme vare var derfor repræsentativt.

| (32) | Kommissionen undersøgte efterfølgende, hvilke varetyper solgt på hjemmemarkedet der var identiske eller sammenlignelige med varetyper solgt med henblik på eksport til Unionen. |
| --- | --- |

(32)

Kommissionen undersøgte efterfølgende, hvilke varetyper solgt på hjemmemarkedet der var identiske eller sammenlignelige med varetyper solgt med henblik på eksport til Unionen.

| (33) | Kommissionen undersøgte dernæst, om hjemmemarkedssalget for hver samarbejdsvillig eksporterende producent på hjemmemarkedet for hver varetype, som er omtalt i betragtning 22, der er identisk eller sammenlignelig med en varetype solgt med henblik på eksport til Unionen, var repræsentativt, jf. grundforordningens artikel 2, stk. 2. Hjemmemarkedssalget af en varetype er repræsentativt, hvis det samlede hjemmemarkedssalg af denne varetype til uafhængige kunder i NUP udgør mindst 5 % af den samlede eksportsalgsmængde til Unionen. Kommissionen fastslog, at der for én varetype ikke var noget salg på hjemmemarkedet som følge af en forskel i emballeringen, mens hjemmemarkedssalget var repræsentativt for de øvrige varetyper. |
| --- | --- |

(33)

Kommissionen undersøgte dernæst, om hjemmemarkedssalget for hver samarbejdsvillig eksporterende producent på hjemmemarkedet for hver varetype, som er omtalt i betragtning 22, der er identisk eller sammenlignelig med en varetype solgt med henblik på eksport til Unionen, var repræsentativt, jf. grundforordningens artikel 2, stk. 2. Hjemmemarkedssalget af en varetype er repræsentativt, hvis det samlede hjemmemarkedssalg af denne varetype til uafhængige kunder i NUP udgør mindst 5 % af den samlede eksportsalgsmængde til Unionen. Kommissionen fastslog, at der for én varetype ikke var noget salg på hjemmemarkedet som følge af en forskel i emballeringen, mens hjemmemarkedssalget var repræsentativt for de øvrige varetyper.

| (34) | Kommissionen fastsatte dernæst andelen af det rentable salg til uafhængige kunder på hjemmemarkedet for hver varetype i NUP for at afgøre, hvorvidt det faktiske salg på hjemmemarkedet skulle anvendes som grundlag for beregningen af den normale værdi, jf. grundforordningens artikel 2, stk. 4. |
| --- | --- |

(34)

Kommissionen fastsatte dernæst andelen af det rentable salg til uafhængige kunder på hjemmemarkedet for hver varetype i NUP for at afgøre, hvorvidt det faktiske salg på hjemmemarkedet skulle anvendes som grundlag for beregningen af den normale værdi, jf. grundforordningens artikel 2, stk. 4.

| (35) | Den normale værdi er baseret på den faktiske pris på hjemmemarkedet pr. varetype, uanset om salgstransaktionerne har været rentable eller ej, hvis:






  a) | salgsmængden af den varetype, som blev solgt til en nettopris, der svarede til eller lå over de beregnede produktionsomkostninger, udgjorde mere end 80 % af den samlede salgsmængde for denne varetype, og |
| --- | --- | --- |

(35)

Den normale værdi er baseret på den faktiske pris på hjemmemarkedet pr. varetype, uanset om salgstransaktionerne har været rentable eller ej, hvis:

a)

salgsmængden af den varetype, som blev solgt til en nettopris, der svarede til eller lå over de beregnede produktionsomkostninger, udgjorde mere end 80 % af den samlede salgsmængde for denne varetype, og

| b) | den vejede gennemsnitlige salgspris for denne varetype er lig med eller højere end enhedsproduktionsomkostningerne. |
| --- | --- |

b)

den vejede gennemsnitlige salgspris for denne varetype er lig med eller højere end enhedsproduktionsomkostningerne.

| (36) | I dette tilfælde er den normale værdi det vejede gennemsnit af priserne på alt salg på hjemmemarkedet af den pågældende varetype i NUP. |
| --- | --- |

(36)

I dette tilfælde er den normale værdi det vejede gennemsnit af priserne på alt salg på hjemmemarkedet af den pågældende varetype i NUP.

| (37) | Den normale værdi er den faktiske pris på hjemmemarkedet pr. varetype for kun det fortjenstgivende salg af varetyperne på hjemmemarkedet i NUP, hvis:






  a) | mængden af rentable salg af varetypen udgør højst 80 % af den samlede salgsmængde for denne varetype, eller |
| --- | --- | --- |

(37)

Den normale værdi er den faktiske pris på hjemmemarkedet pr. varetype for kun det fortjenstgivende salg af varetyperne på hjemmemarkedet i NUP, hvis:

a)

mængden af rentable salg af varetypen udgør højst 80 % af den samlede salgsmængde for denne varetype, eller

| b) | den vejede gennemsnitspris for denne varetype ligger under enhedsproduktionsomkostningerne. |
| --- | --- |

b)

den vejede gennemsnitspris for denne varetype ligger under enhedsproduktionsomkostningerne.

| (38) | Analysen af hjemmemarkedssalget viste, at mellem 18 % og 23 % af hjemmemarkedssalget var fortjenstgivende, og at den vejede gennemsnitlige salgspris var højere end produktionsomkostningerne. Den normale værdi beregnes derfor kun som et vejet gennemsnit af det rentable salg. |
| --- | --- |

(38)

Analysen af hjemmemarkedssalget viste, at mellem 18 % og 23 % af hjemmemarkedssalget var fortjenstgivende, og at den vejede gennemsnitlige salgspris var højere end produktionsomkostningerne. Den normale værdi beregnes derfor kun som et vejet gennemsnit af det rentable salg.

| (39) | For den ene varetype uden hjemmemarkedssalg i forbindelse med almindelig handel beregnede Kommissionen den normale værdi i henhold til grundforordningens artikel 2, stk. 3 og 6. |
| --- | --- |

(39)

For den ene varetype uden hjemmemarkedssalg i forbindelse med almindelig handel beregnede Kommissionen den normale værdi i henhold til grundforordningens artikel 2, stk. 3 og 6.

| (40) | Den normale værdi blev beregnet ved at tilføje følgende til den samarbejdsvillige eksporterende producents gennemsnitlige produktionsomkostninger til den samme vare i NUP:






  a) | den samarbejdsvillige eksporterende producents vejede gennemsnitlige salgs- og administrationsomkostninger og andre generalomkostninger (»SA&G«) ved hjemmemarkedssalg af samme vare i normal handel i løbet af NUP og |
| --- | --- | --- |

(40)

Den normale værdi blev beregnet ved at tilføje følgende til den samarbejdsvillige eksporterende producents gennemsnitlige produktionsomkostninger til den samme vare i NUP:

a)

den samarbejdsvillige eksporterende producents vejede gennemsnitlige salgs- og administrationsomkostninger og andre generalomkostninger (»SA&G«) ved hjemmemarkedssalg af samme vare i normal handel i løbet af NUP og

| b) | det vejede gennemsnit af den samarbejdsvillige eksporterende producents fortjeneste ved hjemmemarkedssalg af samme vare i normal handel i løbet af NUP. |
| --- | --- |

b)

det vejede gennemsnit af den samarbejdsvillige eksporterende producents fortjeneste ved hjemmemarkedssalg af samme vare i normal handel i løbet af NUP.

3.2.2.   Eksportpris

Eksportpris

| (41) | Den eneste samarbejdsvillige eksporterende producent eksporterede til Unionen direkte til uafhængige kunder. Derfor blev eksportprisen den pris, der faktisk blev betalt eller skulle betales for den pågældende vare, når den blev solgt med henblik på eksport til Unionen, jf. grundforordningens artikel 2, stk. 8. |
| --- | --- |

(41)

Den eneste samarbejdsvillige eksporterende producent eksporterede til Unionen direkte til uafhængige kunder. Derfor blev eksportprisen den pris, der faktisk blev betalt eller skulle betales for den pågældende vare, når den blev solgt med henblik på eksport til Unionen, jf. grundforordningens artikel 2, stk. 8.

3.2.3.   Sammenligning

Sammenligning

| (42) | Kommissionen sammenlignede den normale værdi og eksportprisen på ab fabrik-basis. |
| --- | --- |

(42)

Kommissionen sammenlignede den normale værdi og eksportprisen på ab fabrik-basis.

| (43) | I de tilfælde, hvor det var begrundet i behovet for at sikre en rimelig sammenligning, justerede Kommissionen den normale værdi og/eller eksportprisen for forskelle, der påvirkede priserne og prisernes sammenlignelighed, jf. grundforordningens artikel 2, stk. 10. Der blev foretaget justeringer for omkostninger til håndtering og lastning og dermed forbundne omkostninger i det pågældende land, transportomkostninger (indenlandsk transport og søtransport), forsikringsomkostninger, emballeringsomkostninger, kreditomkostninger og ikkerefundérbar moms. |
| --- | --- |

(43)

I de tilfælde, hvor det var begrundet i behovet for at sikre en rimelig sammenligning, justerede Kommissionen den normale værdi og/eller eksportprisen for forskelle, der påvirkede priserne og prisernes sammenlignelighed, jf. grundforordningens artikel 2, stk. 10. Der blev foretaget justeringer for omkostninger til håndtering og lastning og dermed forbundne omkostninger i det pågældende land, transportomkostninger (indenlandsk transport og søtransport), forsikringsomkostninger, emballeringsomkostninger, kreditomkostninger og ikkerefundérbar moms.

3.2.4.   Dumpingmargen

Dumpingmargen

| (44) | Kommissionen sammenlignede den vejede gennemsnitlige normale værdi for hver type af samme vare med den vejede gennemsnitlige eksportpris for den tilsvarende type af den pågældende vare, jf. grundforordningens artikel 2, stk. 11 og 12. |
| --- | --- |

(44)

Kommissionen sammenlignede den vejede gennemsnitlige normale værdi for hver type af samme vare med den vejede gennemsnitlige eksportpris for den tilsvarende type af den pågældende vare, jf. grundforordningens artikel 2, stk. 11 og 12.

| (45) | På dette grundlag udgjorde de vejede gennemsnitlige dumpingmargener i procent af cif-prisen, Unionens grænse, ufortoldet, 2,6 % i NUP. Størrelsen af denne dumpingmargen bør ses sammenholdt med det forhold, at eksporten fra Kina til EU-markedet i NUP alene blev foretaget af den eneste kinesiske eksporterende producent, som blev indrømmet markedsøkonomisk behandling i den oprindelige undersøgelse, jf. betragtning 26 og 30. |
| --- | --- |

(45)

På dette grundlag udgjorde de vejede gennemsnitlige dumpingmargener i procent af cif-prisen, Unionens grænse, ufortoldet, 2,6 % i NUP. Størrelsen af denne dumpingmargen bør ses sammenholdt med det forhold, at eksporten fra Kina til EU-markedet i NUP alene blev foretaget af den eneste kinesiske eksporterende producent, som blev indrømmet markedsøkonomisk behandling i den oprindelige undersøgelse, jf. betragtning 26 og 30.

3.3.   Importens udvikling i tilfælde af foranstaltningernes ophævelse

Importens udvikling i tilfælde af foranstaltningernes ophævelse

| (46) | I forlængelse af konstateringen af dumping i NUP undersøgte Kommissionen, om der var sandsynlighed for fortsat dumping, hvis foranstaltningerne fik lov at udløbe. Følgende elementer blev undersøgt: den kinesiske produktionskapacitet og uudnyttede kapacitet, efterspørgselsudviklingen i Kina, eksporten fra Kina til andre tredjelande, dumpingmargenen for kinesisk eksport til andre tredjelande og EU-markedets tiltrækningskraft. |
| --- | --- |

(46)

I forlængelse af konstateringen af dumping i NUP undersøgte Kommissionen, om der var sandsynlighed for fortsat dumping, hvis foranstaltningerne fik lov at udløbe. Følgende elementer blev undersøgt: den kinesiske produktionskapacitet og uudnyttede kapacitet, efterspørgselsudviklingen i Kina, eksporten fra Kina til andre tredjelande, dumpingmargenen for kinesisk eksport til andre tredjelande og EU-markedets tiltrækningskraft.

| (47) | Som anført i betragtning 27-29 var kun én kinesisk eksporterende producent samarbejdsvillig. Konklusionerne i de følgende afsnit blev derfor baseret på de foreliggende faktiske oplysninger, jf. grundforordningens artikel 18. Til dette formål anvendte Kommissionen oplysningerne fra den samarbejdsvillige eksporterende producent, anmodningen om en udløbsundersøgelse, ansøgernes indgivelse, Eurostat-statistikker, data indsamlet af medlemsstaterne i henhold til grundforordningens artikel 14, stk. 6 (»databasen i henhold til artikel 14, stk. 6«) og offentligt tilgængelige oplysninger på internettet, jf. betragtning 29. |
| --- | --- |

(47)

Som anført i betragtning 27-29 var kun én kinesisk eksporterende producent samarbejdsvillig. Konklusionerne i de følgende afsnit blev derfor baseret på de foreliggende faktiske oplysninger, jf. grundforordningens artikel 18. Til dette formål anvendte Kommissionen oplysningerne fra den samarbejdsvillige eksporterende producent, anmodningen om en udløbsundersøgelse, ansøgernes indgivelse, Eurostat-statistikker, data indsamlet af medlemsstaterne i henhold til grundforordningens artikel 14, stk. 6 (»databasen i henhold til artikel 14, stk. 6«) og offentligt tilgængelige oplysninger på internettet, jf. betragtning 29.

| (48) | I den betragtede periode i den oprindelige undersøgelse steg importmængden som bekendt med 77 %, hvilket i absolutte tal svarede til en stigning på 1 774 ton (fra 2 291 ton i 2005 til 4 095 ton i undersøgelsesperioden i den oprindelige undersøgelse). Den tilsvarende kinesiske markedsandel steg fra 12,8 % til 24,9 % ved udgangen af undersøgelsesperioden i den oprindelige undersøgelse inden indførelsen af foranstaltninger. |
| --- | --- |

(48)

I den betragtede periode i den oprindelige undersøgelse steg importmængden som bekendt med 77 %, hvilket i absolutte tal svarede til en stigning på 1 774 ton (fra 2 291 ton i 2005 til 4 095 ton i undersøgelsesperioden i den oprindelige undersøgelse). Den tilsvarende kinesiske markedsandel steg fra 12,8 % til 24,9 % ved udgangen af undersøgelsesperioden i den oprindelige undersøgelse inden indførelsen af foranstaltninger.

3.3.1.   Produktionskapacitet, uudnyttet kapacitet og efterspørgslens udvikling i Kina

Produktionskapacitet, uudnyttet kapacitet og efterspørgslens udvikling i Kina

| (49) | Den eneste samarbejdsvillige kinesiske eksportørs produktionskapacitet var tre gange så høj som EU-forbruget i NUP. Den pågældendes kapacitetsudnyttelsesgrad lå mellem 75 % og 80 %. Denne virksomheds uudnyttede kapacitet udgør følgelig mere end halvdelen af EU-forbruget. |
| --- | --- |

(49)

Den eneste samarbejdsvillige kinesiske eksportørs produktionskapacitet var tre gange så høj som EU-forbruget i NUP. Den pågældendes kapacitetsudnyttelsesgrad lå mellem 75 % og 80 %. Denne virksomheds uudnyttede kapacitet udgør følgelig mere end halvdelen af EU-forbruget.

| (50) | Ifølge de oplysninger, der er anført i anmodningen, og som er krydstjekket med offentligt tilgængelige oplysninger, jf. betragtning 29, produceres natriumgluconat desuden af 40 kinesiske producenter, som havde en samlet produktionskapacitet på 1 000 000-1 200 000 ton i 2014, hvilket repræsenterede en stigning på ca. 50 % sammenlignet med 2010. I 2014 udnyttede de kinesiske producenter kun omkring halvdelen af deres kapacitet, da de kun producerede omkring 550 000 ton. |
| --- | --- |

(50)

Ifølge de oplysninger, der er anført i anmodningen, og som er krydstjekket med offentligt tilgængelige oplysninger, jf. betragtning 29, produceres natriumgluconat desuden af 40 kinesiske producenter, som havde en samlet produktionskapacitet på 1 000 000-1 200 000 ton i 2014, hvilket repræsenterede en stigning på ca. 50 % sammenlignet med 2010. I 2014 udnyttede de kinesiske producenter kun omkring halvdelen af deres kapacitet, da de kun producerede omkring 550 000 ton.

| (51) | Ifølge anmodningen om en udløbsundersøgelse udgjorde den kinesiske efterspørgsel på hjemmemarkedet omkring 400 000-500 000 ton i 2014, hvilket giver en ledig kapacitet på ca. 600 000-700 000 ton til eksport. EU-forbruget udgjorde 16 000-22 000 ton i NUP, hvilket betyder, at Kinas uudnyttede kapacitet er omkring 30 gange større end EU-forbruget af natriumgluconat. |
| --- | --- |

(51)

Ifølge anmodningen om en udløbsundersøgelse udgjorde den kinesiske efterspørgsel på hjemmemarkedet omkring 400 000-500 000 ton i 2014, hvilket giver en ledig kapacitet på ca. 600 000-700 000 ton til eksport. EU-forbruget udgjorde 16 000-22 000 ton i NUP, hvilket betyder, at Kinas uudnyttede kapacitet er omkring 30 gange større end EU-forbruget af natriumgluconat.

| (52) | Efterspørgslen efter natriumgluconat i Kina afgøres generelt af bygge- og anlægssektoren. Bygge- og anlægssektoren anvender det som additiv til beton fremstillet af natriumgluconat. Det kan ikke udelukkes, at forbruget af natriumgluconat på det kinesiske hjemmemarked vil stige i tilfælde af vækst i bygge- og anlægssektoren i Kina. Den uudnyttede kapacitet i Kina overstiger dog EU-forbruget betydeligt, og den uudnyttede kapacitet vil derfor, selv i tilfælde af vækst i det indenlandske forbrug i Kina, med sandsynlighed forblive betydelig og repræsenterer et stort potentiale for eksport til EU-markedet. |
| --- | --- |

(52)

Efterspørgslen efter natriumgluconat i Kina afgøres generelt af bygge- og anlægssektoren. Bygge- og anlægssektoren anvender det som additiv til beton fremstillet af natriumgluconat. Det kan ikke udelukkes, at forbruget af natriumgluconat på det kinesiske hjemmemarked vil stige i tilfælde af vækst i bygge- og anlægssektoren i Kina. Den uudnyttede kapacitet i Kina overstiger dog EU-forbruget betydeligt, og den uudnyttede kapacitet vil derfor, selv i tilfælde af vækst i det indenlandske forbrug i Kina, med sandsynlighed forblive betydelig og repræsenterer et stort potentiale for eksport til EU-markedet.

3.3.2.   Eksporten til andre tredjelande og dens priser

Eksporten til andre tredjelande og dens priser

| (53) | Af de grunde, der er anført i betragtning 29, kunne den kinesiske database ikke anvendes til at undersøge den kinesiske eksport af natriumgluconat til andre tredjelande. |
| --- | --- |

(53)

Af de grunde, der er anført i betragtning 29, kunne den kinesiske database ikke anvendes til at undersøge den kinesiske eksport af natriumgluconat til andre tredjelande.

| (54) | På grundlag af de oplysninger, der er anført i anmodningen, med nødvendige justeringer, og som er krydstjekket med offentligt tilgængelige oplysninger, jf. betragtning 29, blev det fastslået, at den kinesiske eksportmængde til andre tredjelande generelt steg med omkring 45 % mellem 2012 og 2014 og nåede op på ca. 116 000 ton i 2014. |
| --- | --- |

(54)

På grundlag af de oplysninger, der er anført i anmodningen, med nødvendige justeringer, og som er krydstjekket med offentligt tilgængelige oplysninger, jf. betragtning 29, blev det fastslået, at den kinesiske eksportmængde til andre tredjelande generelt steg med omkring 45 % mellem 2012 og 2014 og nåede op på ca. 116 000 ton i 2014.

| (55) | Der er ingen offentligt tilgængelige oplysninger om de gennemsnitlige kinesiske eksportpriser til andre tredjelandsmarkeder. Den eneste samarbejdsvillige kinesiske producents priser til andre tredjelande var faldende mellem 2012 og 2014 fra 600-660 EUR/ton i 2012 til 500-550 EUR/ton i 2014. I NUP steg den eneste samarbejdsvillige kinesiske producents eksportpriser i forhold til 2014 og beløb sig til lidt mere end 600 EUR/ton. Disse priser var i overensstemmelse med de kinesiske eksportpriser til andre tredjelande, som ansøgerne havde oplyst, dog ikke for NUP, for hvilken ansøgerne oplyste, at de kinesiske priser til andre tredjelande stadig faldt til et niveau på 539-583 EUR/ton. |
| --- | --- |

(55)

Der er ingen offentligt tilgængelige oplysninger om de gennemsnitlige kinesiske eksportpriser til andre tredjelandsmarkeder. Den eneste samarbejdsvillige kinesiske producents priser til andre tredjelande var faldende mellem 2012 og 2014 fra 600-660 EUR/ton i 2012 til 500-550 EUR/ton i 2014. I NUP steg den eneste samarbejdsvillige kinesiske producents eksportpriser i forhold til 2014 og beløb sig til lidt mere end 600 EUR/ton. Disse priser var i overensstemmelse med de kinesiske eksportpriser til andre tredjelande, som ansøgerne havde oplyst, dog ikke for NUP, for hvilken ansøgerne oplyste, at de kinesiske priser til andre tredjelande stadig faldt til et niveau på 539-583 EUR/ton.

3.3.3.   Dumping til andre tredjelande

Dumping til andre tredjelande

| (56) | Af de i betragtning 27 forklarede grunde blev de foreliggende faktiske oplysninger, jf. grundforordningens artikel 18, anvendt i analysen af den sandsynlige fortsatte dumping, hvis foranstaltningerne fik lov at udløbe. |
| --- | --- |

(56)

Af de i betragtning 27 forklarede grunde blev de foreliggende faktiske oplysninger, jf. grundforordningens artikel 18, anvendt i analysen af den sandsynlige fortsatte dumping, hvis foranstaltningerne fik lov at udløbe.

| (57) | Der forelå ingen offentligt tilgængelige oplysninger om de gennemsnitlige kinesiske eksportpriser til tredjelandsmarkeder, men ansøgerne fremlagde oplysninger, som viste, at gennemsnitspriserne for alle andre kinesiske eksporterende producenter til andre tredjelande var i overensstemmelse med den gennemsnitlige eksportpris for den eneste samarbejdsvillige kinesiske eksporterende producent til andre tredjelande, jf. betragtning 55. |
| --- | --- |

(57)

Der forelå ingen offentligt tilgængelige oplysninger om de gennemsnitlige kinesiske eksportpriser til tredjelandsmarkeder, men ansøgerne fremlagde oplysninger, som viste, at gennemsnitspriserne for alle andre kinesiske eksporterende producenter til andre tredjelande var i overensstemmelse med den gennemsnitlige eksportpris for den eneste samarbejdsvillige kinesiske eksporterende producent til andre tredjelande, jf. betragtning 55.

| (58) | For at vurdere de kinesiske eksporterende producenters dumping over for andre tredjelande har Kommissionen foretaget to dumpingmargenberegninger, den ene baseret på de kinesiske eksporterende producenters gennemsnitlige eksportpris til andre tredjelande forelagt af ansøgerne og den anden baseret på de detaljerede eksporttransaktioner indgivet af SKB (den eneste samarbejdsvillige kinesiske eksporterende producent) i virksomhedens besvarelse af antidumpingspørgeskemaet for dens fem største eksportmarkeder som benchmark for de andre kinesiske eksporterende producenters eksport. |
| --- | --- |

(58)

For at vurdere de kinesiske eksporterende producenters dumping over for andre tredjelande har Kommissionen foretaget to dumpingmargenberegninger, den ene baseret på de kinesiske eksporterende producenters gennemsnitlige eksportpris til andre tredjelande forelagt af ansøgerne og den anden baseret på de detaljerede eksporttransaktioner indgivet af SKB (den eneste samarbejdsvillige kinesiske eksporterende producent) i virksomhedens besvarelse af antidumpingspørgeskemaet for dens fem største eksportmarkeder som benchmark for de andre kinesiske eksporterende producenters eksport.

| (59) | Det skal i denne forbindelse erindres, at den samarbejdsvillige eksporterende producent var den eneste virksomhed, som blev indrømmet markedsøkonomisk behandling i den oprindelige undersøgelse. For de andre kinesiske eksporterende producenter bør den normale værdi derfor fastsættes i henhold til grundforordningens artikel 2, stk. 7, litra a), dvs. på grundlag af prisen eller den beregnede værdi i et tredjeland med markedsøkonomi (»referencelandet«). Der skulle i den forbindelse udvælges et referenceland. |
| --- | --- |

(59)

Det skal i denne forbindelse erindres, at den samarbejdsvillige eksporterende producent var den eneste virksomhed, som blev indrømmet markedsøkonomisk behandling i den oprindelige undersøgelse. For de andre kinesiske eksporterende producenter bør den normale værdi derfor fastsættes i henhold til grundforordningens artikel 2, stk. 7, litra a), dvs. på grundlag af prisen eller den beregnede værdi i et tredjeland med markedsøkonomi (»referencelandet«). Der skulle i den forbindelse udvælges et referenceland.

| (60) | Som nævnt i betragtning 8 deltog kun producenten i USA i undersøgelsen ved at indgive en udførlig besvarelse af spørgeskemaet og acceptere et kontrolbesøg. |
| --- | --- |

(60)

Som nævnt i betragtning 8 deltog kun producenten i USA i undersøgelsen ved at indgive en udførlig besvarelse af spørgeskemaet og acceptere et kontrolbesøg.

| (61) | Kommissionen vurderede, at USA opfyldte kriterierne for at blive udvalgt som referenceland, da salgsmængderne på dette marked var tilstrækkeligt store, og der var betydelig konkurrence på markedet mellem hjemmemarkedsproduktion og import fra andre lande, nemlig Kina, Italien og Frankrig. USA havde desuden ingen antidumpingtold på den pågældende vare. |
| --- | --- |

(61)

Kommissionen vurderede, at USA opfyldte kriterierne for at blive udvalgt som referenceland, da salgsmængderne på dette marked var tilstrækkeligt store, og der var betydelig konkurrence på markedet mellem hjemmemarkedsproduktion og import fra andre lande, nemlig Kina, Italien og Frankrig. USA havde desuden ingen antidumpingtold på den pågældende vare.

| (62) | På baggrund af ovenstående konkluderedes det, at USA er et hensigtsmæssigt referenceland i henhold til grundforordningens artikel 2, stk. 7, litra a), og de oplysninger, der er modtaget fra den eneste samarbejdsvillige producent i referencelandet, blev anvendt som grundlag for fastsættelsen af den normale værdi for de eksporterende producenter, som ikke blev indrømmet markedsøkonomisk behandling i den oprindelige undersøgelse. |
| --- | --- |

(62)

På baggrund af ovenstående konkluderedes det, at USA er et hensigtsmæssigt referenceland i henhold til grundforordningens artikel 2, stk. 7, litra a), og de oplysninger, der er modtaget fra den eneste samarbejdsvillige producent i referencelandet, blev anvendt som grundlag for fastsættelsen af den normale værdi for de eksporterende producenter, som ikke blev indrømmet markedsøkonomisk behandling i den oprindelige undersøgelse.

| (63) | Med hensyn til den første dumpingberegning nævnt i betragtning 58 sammenlignede Kommissionen den vejede gennemsnitlige normale værdi for den eneste samarbejdsvillige producent i referencelandet med de kinesiske eksporterende producenters gennemsnitlige eksportpris ab fabrik indgivet af ansøgerne i henhold til grundforordningens artikel 2, stk. 11 og 12. I de tilfælde, hvor det var begrundet i behovet for at sikre en rimelig sammenligning, justerede Kommissionen den normale værdi og/eller eksportprisen for forskelle, der påvirkede priserne og prisernes sammenlignelighed, jf. grundforordningens artikel 2, stk. 10. Der blev foretaget justeringer for transportomkostninger, omkostninger til håndtering og dermed forbundne omkostninger, emballeringsomkostninger og ikkerefundérbar moms på grundlag af den samarbejdsvillige kinesiske eksporterende producents besvarelse af spørgeskemaet. |
| --- | --- |

(63)

Med hensyn til den første dumpingberegning nævnt i betragtning 58 sammenlignede Kommissionen den vejede gennemsnitlige normale værdi for den eneste samarbejdsvillige producent i referencelandet med de kinesiske eksporterende producenters gennemsnitlige eksportpris ab fabrik indgivet af ansøgerne i henhold til grundforordningens artikel 2, stk. 11 og 12. I de tilfælde, hvor det var begrundet i behovet for at sikre en rimelig sammenligning, justerede Kommissionen den normale værdi og/eller eksportprisen for forskelle, der påvirkede priserne og prisernes sammenlignelighed, jf. grundforordningens artikel 2, stk. 10. Der blev foretaget justeringer for transportomkostninger, omkostninger til håndtering og dermed forbundne omkostninger, emballeringsomkostninger og ikkerefundérbar moms på grundlag af den samarbejdsvillige kinesiske eksporterende producents besvarelse af spørgeskemaet.

| (64) | På dette grundlag fandt Kommissionen, at den kinesiske eksport til andre tredjelande blev dumpet med mere end 70 %. |
| --- | --- |

(64)

På dette grundlag fandt Kommissionen, at den kinesiske eksport til andre tredjelande blev dumpet med mere end 70 %.

| (65) | Med hensyn til den anden dumpingberegning omhandlet i betragtning 58, som af de i betragtning 57 anførte grunde er baseret på de detaljerede eksporttransaktioner indgivet af SKB i virksomhedens besvarelse af antidumpingspørgeskemaet for dens fem største eksportmarkeder som benchmark for de andre kinesiske eksporterende producenters eksport, blev den normale værdi beregnet som forklaret i betragtning 59-63. |
| --- | --- |

(65)

Med hensyn til den anden dumpingberegning omhandlet i betragtning 58, som af de i betragtning 57 anførte grunde er baseret på de detaljerede eksporttransaktioner indgivet af SKB i virksomhedens besvarelse af antidumpingspørgeskemaet for dens fem største eksportmarkeder som benchmark for de andre kinesiske eksporterende producenters eksport, blev den normale værdi beregnet som forklaret i betragtning 59-63.

| (66) | Eksportprisen var den pris, der faktisk blev betalt eller skulle betales for den pågældende vare, når den blev solgt med henblik på eksport til de fem største tredjelande, jf. grundforordningens artikel 2, stk. 8. |
| --- | --- |

(66)

Eksportprisen var den pris, der faktisk blev betalt eller skulle betales for den pågældende vare, når den blev solgt med henblik på eksport til de fem største tredjelande, jf. grundforordningens artikel 2, stk. 8.

| (67) | Kommissionen sammenlignede den vejede gennemsnitlige normale værdi for hver type af samme vare med den vejede gennemsnitlige eksportpris ab fabrik for den tilsvarende type af den pågældende vare til de fem største andre tredjelande, jf. grundforordningens artikel 2, stk. 11 og 12. I de tilfælde, hvor det var begrundet i behovet for at sikre en rimelig sammenligning, justerede Kommissionen den normale værdi og/eller eksportprisen for forskelle, der påvirkede priserne og prisernes sammenlignelighed, jf. grundforordningens artikel 2, stk. 10. |
| --- | --- |

(67)

Kommissionen sammenlignede den vejede gennemsnitlige normale værdi for hver type af samme vare med den vejede gennemsnitlige eksportpris ab fabrik for den tilsvarende type af den pågældende vare til de fem største andre tredjelande, jf. grundforordningens artikel 2, stk. 11 og 12. I de tilfælde, hvor det var begrundet i behovet for at sikre en rimelig sammenligning, justerede Kommissionen den normale værdi og/eller eksportprisen for forskelle, der påvirkede priserne og prisernes sammenlignelighed, jf. grundforordningens artikel 2, stk. 10.

| (68) | Der blev foretaget justeringer for omkostninger til håndtering og lastning og dermed forbundne omkostninger i det pågældende land, transportomkostninger (indenlandsk transport og søtransport), forsikringsomkostninger, emballeringsomkostninger, kreditomkostninger og ikkerefundérbar moms. |
| --- | --- |

(68)

Der blev foretaget justeringer for omkostninger til håndtering og lastning og dermed forbundne omkostninger i det pågældende land, transportomkostninger (indenlandsk transport og søtransport), forsikringsomkostninger, emballeringsomkostninger, kreditomkostninger og ikkerefundérbar moms.

| (69) | På dette grundlag fandt Kommissionen, at den kinesiske eksport til andre tredjelande blev dumpet med omkring 50 %. |
| --- | --- |

(69)

På dette grundlag fandt Kommissionen, at den kinesiske eksport til andre tredjelande blev dumpet med omkring 50 %.

| (70) | Af hensyn til udførligheden og sammenligneligheden er der også blevet beregnet en dumpingmargen for SKB's eksport til andre tredjelandsmarkeder ved hjælp af virksomhedens egne data. En dumpingmargen på ca. 8,3 % blev følgelig beregnet. |
| --- | --- |

(70)

Af hensyn til udførligheden og sammenligneligheden er der også blevet beregnet en dumpingmargen for SKB's eksport til andre tredjelandsmarkeder ved hjælp af virksomhedens egne data. En dumpingmargen på ca. 8,3 % blev følgelig beregnet.

| (71) | Forskellen mellem dumpingmargenerne, jf. betragtning 64 og 69, og dumpingmargenerne, jf. betragtning 45 og 70, forklares ved det forhold, at førstnævnte er baseret på oplysninger om den normale værdi fra referencemarkedet som forklaret i betragtning 59, mens sidstnævnte, som er fastlagt for den eneste samarbejdsvillige kinesiske eksporterende producent, blev baseret på den normale værdi fastsat ud fra virksomhedens egne produktions- og salgsdata, da virksomheden blev indrømmet markedsøkonomisk behandling i den oprindelige undersøgelse som forklaret i betragtning 30-40. Den dumpingmargen, der er beregnet for den eneste samarbejdsvillige kinesiske eksporterende producent i NUP i betragtning 45, vedrører desuden eksporten til EU-markedet, hvor priserne var højere, mens alle andre beregnede dumpingmargener vedrører eksport til andre tredjelandsmarkeder. |
| --- | --- |

(71)

Forskellen mellem dumpingmargenerne, jf. betragtning 64 og 69, og dumpingmargenerne, jf. betragtning 45 og 70, forklares ved det forhold, at førstnævnte er baseret på oplysninger om den normale værdi fra referencemarkedet som forklaret i betragtning 59, mens sidstnævnte, som er fastlagt for den eneste samarbejdsvillige kinesiske eksporterende producent, blev baseret på den normale værdi fastsat ud fra virksomhedens egne produktions- og salgsdata, da virksomheden blev indrømmet markedsøkonomisk behandling i den oprindelige undersøgelse som forklaret i betragtning 30-40. Den dumpingmargen, der er beregnet for den eneste samarbejdsvillige kinesiske eksporterende producent i NUP i betragtning 45, vedrører desuden eksporten til EU-markedet, hvor priserne var højere, mens alle andre beregnede dumpingmargener vedrører eksport til andre tredjelandsmarkeder.

| (72) | Den kinesiske dumping, der er konstateret i andre tredjelande, er en stærk indikator for de kinesiske eksporterende producenters sandsynlige prispolitik i Unionen, hvis foranstaltningerne får lov at udløbe. |
| --- | --- |

(72)

Den kinesiske dumping, der er konstateret i andre tredjelande, er en stærk indikator for de kinesiske eksporterende producenters sandsynlige prispolitik i Unionen, hvis foranstaltningerne får lov at udløbe.

3.3.4.   EU-markedets tiltrækningskraft

EU-markedets tiltrækningskraft

| (73) | For at vurdere EU-markedets tiltrækningskraft og sandsynligheden for, at eksporten fra Kina vil blive målrettet mod EU-markedet, hvis foranstaltningerne får lov at udløbe, har Kommissionen analyseret den kinesiske eksport til andre tredjelandsmarkeder med hensyn til mængder og priser samt priserne på det kinesiske hjemmemarked sammenlignet med de gennemsnitlige priser på EU-markedet. |
| --- | --- |

(73)

For at vurdere EU-markedets tiltrækningskraft og sandsynligheden for, at eksporten fra Kina vil blive målrettet mod EU-markedet, hvis foranstaltningerne får lov at udløbe, har Kommissionen analyseret den kinesiske eksport til andre tredjelandsmarkeder med hensyn til mængder og priser samt priserne på det kinesiske hjemmemarked sammenlignet med de gennemsnitlige priser på EU-markedet.

| (74) | Den kinesiske eksportmængde til andre tredjelande steg generelt med ca. 45 % fra 2012 til 2014 og nåede op på ca. 116 000 ton i 2014. |
| --- | --- |

(74)

Den kinesiske eksportmængde til andre tredjelande steg generelt med ca. 45 % fra 2012 til 2014 og nåede op på ca. 116 000 ton i 2014.

| (75) | Med hensyn til hjemmemarkedspriser blev den eneste samarbejdsvillige kinesiske eksporterende producents hjemmemarkedspriser anvendt som benchmark som forklaret i betragtning 27-29 ovenfor, idet andre oplysninger ikke var tilgængelige. Sammenligningen viser, at de gennemsnitlige priser på EU-markedet var 43-55 % højere end de gennemsnitlige hjemmemarkedspriser i Kina i 2014 og 27-35 % højere end de gennemsnitlige hjemmemarkedspriser i Kina i NUP. |
| --- | --- |

(75)

Med hensyn til hjemmemarkedspriser blev den eneste samarbejdsvillige kinesiske eksporterende producents hjemmemarkedspriser anvendt som benchmark som forklaret i betragtning 27-29 ovenfor, idet andre oplysninger ikke var tilgængelige. Sammenligningen viser, at de gennemsnitlige priser på EU-markedet var 43-55 % højere end de gennemsnitlige hjemmemarkedspriser i Kina i 2014 og 27-35 % højere end de gennemsnitlige hjemmemarkedspriser i Kina i NUP.

| (76) | Det konstateredes, at de kinesiske eksportpriser til andre tredjelande, jf. ansøgernes oplysninger, var i overensstemmelse med den eneste samarbejdsvillige kinesiske eksporterende producents eksportpriser til andre tredjelande som forklaret i betragtning 55. Det konstateredes, at gennemsnitspriserne på EU-markedet i gennemsnit var 25-45 % højere end de kinesiske eksportpriser til andre tredjelandsmarkeder i 2014 og 20-40 % højere end de kinesiske eksportpriser til andre tredjelandsmarkeder i NUP. Med hensyn til den eneste kinesiske eksporterende producents priser til andre tredjelande i NUP var disse 20-30 % lavere end EU-erhvervsgrenens priser. |
| --- | --- |

(76)

Det konstateredes, at de kinesiske eksportpriser til andre tredjelande, jf. ansøgernes oplysninger, var i overensstemmelse med den eneste samarbejdsvillige kinesiske eksporterende producents eksportpriser til andre tredjelande som forklaret i betragtning 55. Det konstateredes, at gennemsnitspriserne på EU-markedet i gennemsnit var 25-45 % højere end de kinesiske eksportpriser til andre tredjelandsmarkeder i 2014 og 20-40 % højere end de kinesiske eksportpriser til andre tredjelandsmarkeder i NUP. Med hensyn til den eneste kinesiske eksporterende producents priser til andre tredjelande i NUP var disse 20-30 % lavere end EU-erhvervsgrenens priser.

| (77) | Disse betydeligt højere prisniveauer betyder, at EU-markedet vil være attraktivt for kinesiske eksportører, hvis antidumpingforanstaltningerne ophæves. |
| --- | --- |

(77)

Disse betydeligt højere prisniveauer betyder, at EU-markedet vil være attraktivt for kinesiske eksportører, hvis antidumpingforanstaltningerne ophæves.

| (78) | De kinesiske eksporterende producenters interesse i at eksportere til EU-markedet bekræftes også af SKB's konstante tilstedeværelse på EU-markedet. På trods af de indførte foranstaltninger næsten fordoblede denne virksomhed sine eksportmængder til Unionen og forøgede sin markedsandel med ca. 50 % mellem undersøgelsesperioden i den oprindelige undersøgelse og NUP. |
| --- | --- |

(78)

De kinesiske eksporterende producenters interesse i at eksportere til EU-markedet bekræftes også af SKB's konstante tilstedeværelse på EU-markedet. På trods af de indførte foranstaltninger næsten fordoblede denne virksomhed sine eksportmængder til Unionen og forøgede sin markedsandel med ca. 50 % mellem undersøgelsesperioden i den oprindelige undersøgelse og NUP.

3.3.5.   Konklusion vedrørende sandsynligheden for fortsat dumping

Konklusion vedrørende sandsynligheden for fortsat dumping

| (79) | I lyset af den anslåede betydelige uudnyttede kapacitet i Kina, som kunne udnyttes til eksport til Unionen til dumpingpriser, og under hensyntagen til EU-markedets tiltrækningskraft og de kinesiske eksportørers prispolitik på andre tredjelandsmarkedet konkluderede Kommissionen, at der er stor sandsynlighed for, at ophævelsen af antidumpingforanstaltningerne vil føre til en betydelig stigning i mængderne af dumpingimport af natriumgluconat fra Kina til Unionen. |
| --- | --- |

(79)

I lyset af den anslåede betydelige uudnyttede kapacitet i Kina, som kunne udnyttes til eksport til Unionen til dumpingpriser, og under hensyntagen til EU-markedets tiltrækningskraft og de kinesiske eksportørers prispolitik på andre tredjelandsmarkedet konkluderede Kommissionen, at der er stor sandsynlighed for, at ophævelsen af antidumpingforanstaltningerne vil føre til en betydelig stigning i mængderne af dumpingimport af natriumgluconat fra Kina til Unionen.

4.   SANDSYNLIGHEDEN FOR FORTSAT ELLER FORNYET SKADE

SANDSYNLIGHEDEN FOR FORTSAT ELLER FORNYET SKADE

4.1.   Definition af EU-erhvervsgrenen og EU-produktionen

Definition af EU-erhvervsgrenen og EU-produktionen

| (80) | De samarbejdsvillige EU-producenter Jungbunzlauer SA og Roquette Italia SpA tegnede sig for 100 % af EU-produktionen. |
| --- | --- |

(80)

De samarbejdsvillige EU-producenter Jungbunzlauer SA og Roquette Italia SpA tegnede sig for 100 % af EU-produktionen.

| (81) | De anses derfor for at udgøre EU-erhvervsgrenen som defineret i grundforordningens artikel 4, stk. 1. |
| --- | --- |

(81)

De anses derfor for at udgøre EU-erhvervsgrenen som defineret i grundforordningens artikel 4, stk. 1.

| (82) | Da EU-erhvervsgrenen kun består af to producenter, måtte alle tal vedrørende virksomhedsspecifikke følsomme oplysninger indekseres eller opgives i intervaller af fortrolighedshensyn. |
| --- | --- |

(82)

Da EU-erhvervsgrenen kun består af to producenter, måtte alle tal vedrørende virksomhedsspecifikke følsomme oplysninger indekseres eller opgives i intervaller af fortrolighedshensyn.

4.2.   EU-forbruget

EU-forbruget

| (83) | Kommissionen fastslog EU-forbruget på grundlag af oplysninger om EU-erhvervsgrenens samlede salgsmængde på EU-markedet indhentet efter kontrol af de to EU-producenters spørgeskemabesvarelser, den samlede importmængde ifølge Eurostat og bekræftede data fra den samarbejdsvillige kinesiske eksporterende producent. |
| --- | --- |

(83)

Kommissionen fastslog EU-forbruget på grundlag af oplysninger om EU-erhvervsgrenens samlede salgsmængde på EU-markedet indhentet efter kontrol af de to EU-producenters spørgeskemabesvarelser, den samlede importmængde ifølge Eurostat og bekræftede data fra den samarbejdsvillige kinesiske eksporterende producent.

| (84) | EU-forbruget udviklede sig således:

  Tabel 1


  EU-forbrug | 2012 | 2013 | 2014 | NUP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Samlet EU-forbrug (ton) | 13 000 -19 000 | 14 000 -20 000 | 16 000 -22 000 | 16 000 -22 000 |
| Indeks (2012 = 100) | 100 | 109 | 119 | 122 |
| Kilde: Spørgeskemabesvarelser og Eurostat |

(84)

EU-forbruget udviklede sig således:

Tabel 1

Tabel 1

EU-forbrug

EU-forbrug

2012

2013

2014

NUP

Samlet EU-forbrug (ton)

13 000 -19 000

14 000 -20 000

16 000 -22 000

16 000 -22 000

Indeks (2012 = 100)

Indeks (2012 = 100)

100

100

109

109

119

119

122

122

Kilde: Spørgeskemabesvarelser og Eurostat

Kilde:

| (85) | EU-forbruget steg kontinuerligt og samlet set med 22 % i den betragtede periode. |
| --- | --- |

(85)

EU-forbruget steg kontinuerligt og samlet set med 22 % i den betragtede periode.

4.3.   Import fra det pågældende land

Import fra det pågældende land

4.3.1.   Mængde og markedsandel for importen fra det pågældende land

Mængde og markedsandel for importen fra det pågældende land

| (86) | Kommissionen fastsatte importmængden på grundlag af data fra Eurostat og den bekræftede spørgeskemabesvarelse fra den samarbejdsvillige kinesiske eksporterende producent, som tegnede sig for 100 % af samlede kinesiske import i NUP. |
| --- | --- |

(86)

Kommissionen fastsatte importmængden på grundlag af data fra Eurostat og den bekræftede spørgeskemabesvarelse fra den samarbejdsvillige kinesiske eksporterende producent, som tegnede sig for 100 % af samlede kinesiske import i NUP.

| (87) | Importen til Unionen fra det pågældende land udviklede sig således:

  Tabel 2


  Importmængde og markedsandel | 2012 | 2013 | 2014 | NUP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Kinesisk import (ton) | 500-2 500 | 500-2 500 | 500-2 500 | 500-2 500 |
| Indeks (2012 = 100) | 100 | 110 | 122 | 109 |
| Kinas markedsandel (%) | 4-16 | 4-16 | 4-16 | 3-15 |
| Indeks (2012 = 100) | 100 | 100 | 103 | 89 |
| Kilde: Spørgeskemabesvarelser og Eurostat |

(87)

Importen til Unionen fra det pågældende land udviklede sig således:

Tabel 2

Tabel 2

Importmængde og markedsandel

Importmængde og markedsandel

2012

2013

2014

NUP

Kinesisk import (ton)

500-2 500

500-2 500

500-2 500

500-2 500

Indeks (2012 = 100)

Indeks (2012 = 100)

100

100

110

110

122

122

109

109

Kinas markedsandel (%)

4-16

4-16

4-16

3-15

Indeks (2012 = 100)

Indeks (2012 = 100)

100

100

100

100

103

103

89

89

Kilde: Spørgeskemabesvarelser og Eurostat

Kilde:

| (88) | I den betragtede periode steg den kinesiske importmængde med samlet set 9 %. Den steg først mellem 2012 og 2014 med 22 % og faldt i NUP med 13 %. Eftersom den kinesiske import kun delvist fulgte stigningen i EU-forbruget, fulgte udviklingen i den kinesiske markedsandel en anden tendens. Den forblev således stabil fra 2012-2013, steg let i 2014 (dvs. med 3 %) og faldt fra 2014 til NUP med 14 %. Samlet set faldt den kinesiske markedsandel med 11 % i den betragtede periode. Som anført i betragtning 78 fordoblede den eneste samarbejdsvillige kinesiske eksporterende producent imidlertid sin eksportmængde til EU og forøgede sin markedsandel med 50 % sammenlignet med undersøgelsesperioden i den oprindelige undersøgelse og med et dumpet prisniveau. |
| --- | --- |

(88)

I den betragtede periode steg den kinesiske importmængde med samlet set 9 %. Den steg først mellem 2012 og 2014 med 22 % og faldt i NUP med 13 %. Eftersom den kinesiske import kun delvist fulgte stigningen i EU-forbruget, fulgte udviklingen i den kinesiske markedsandel en anden tendens. Den forblev således stabil fra 2012-2013, steg let i 2014 (dvs. med 3 %) og faldt fra 2014 til NUP med 14 %. Samlet set faldt den kinesiske markedsandel med 11 % i den betragtede periode. Som anført i betragtning 78 fordoblede den eneste samarbejdsvillige kinesiske eksporterende producent imidlertid sin eksportmængde til EU og forøgede sin markedsandel med 50 % sammenlignet med undersøgelsesperioden i den oprindelige undersøgelse og med et dumpet prisniveau.

4.3.2.   Priser på importen fra det pågældende land og prisunderbud

Priser på importen fra det pågældende land og prisunderbud

| (89) | Kommissionen fastsatte tendensen for priserne på import fra Kina på grundlag af data fra Eurostat. |
| --- | --- |

(89)

Kommissionen fastsatte tendensen for priserne på import fra Kina på grundlag af data fra Eurostat.

| (90) | De gennemsnitlige importpriser ved salg til Unionen fra det pågældende land udviklede sig således:

  Tabel 3


  Importpriser (EUR/ton) | 2012 | 2013 | 2014 | NUP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Priser på import fra Kina (EUR/ton) | 680-750 | 600-670 | 600-670 | 670-740 |
| Indeks (2012 = 100) | 100 | 89 | 89 | 98 |
| Kilde: Eurostat |

(90)

De gennemsnitlige importpriser ved salg til Unionen fra det pågældende land udviklede sig således:

Tabel 3

Tabel 3

Importpriser (EUR/ton)

Importpriser (EUR/ton)

2012

2013

2014

NUP

Priser på import fra Kina (EUR/ton)

680-750

600-670

600-670

670-740

Indeks (2012 = 100)

Indeks (2012 = 100)

100

100

89

89

89

89

98

98

Kilde: Eurostat

Kilde:

| (91) | Samlet set faldt de gennemsnitlige importpriser med 2 % i den betragtede periode. Importprisen faldt med 11 % fra 2012 til 2013, forblev på samme niveau i 2014 og steg med 9 % i NUP. |
| --- | --- |

(91)

Samlet set faldt de gennemsnitlige importpriser med 2 % i den betragtede periode. Importprisen faldt med 11 % fra 2012 til 2013, forblev på samme niveau i 2014 og steg med 9 % i NUP.

| (92) | Kommissionen fastsatte den samarbejdsvillige eksporterende producent prisunderbud i NUP ved at sammenligne:






  — | de vejede gennemsnitlige salgspriser pr. varetype, som EU-producenterne opkrævede af ikke forretningsmæssigt forbundne kunder på EU-markedet, justeret til ab fabrik-niveau og |
| --- | --- | --- |

(92)

Kommissionen fastsatte den samarbejdsvillige eksporterende producent prisunderbud i NUP ved at sammenligne:

—

de vejede gennemsnitlige salgspriser pr. varetype, som EU-producenterne opkrævede af ikke forretningsmæssigt forbundne kunder på EU-markedet, justeret til ab fabrik-niveau og

| — | de tilsvarende vejede gennemsnitlige priser pr. varetype for importen ved salg til den første uafhængige kunde på EU-markedet som fastsat på cif-basis (dvs. inklusive omkostninger, forsikringer og fragt), med passende justeringer for antidumping, told og omkostninger efter importen. |
| --- | --- |

—

de tilsvarende vejede gennemsnitlige priser pr. varetype for importen ved salg til den første uafhængige kunde på EU-markedet som fastsat på cif-basis (dvs. inklusive omkostninger, forsikringer og fragt), med passende justeringer for antidumping, told og omkostninger efter importen.

| (93) | Prissammenligningen blev foretaget for de enkelte varetyper for transaktioner i samme handelsled — justeret, hvor det var nødvendigt — og med fradrag af nedslag og rabatter. Resultatet af sammenligningen blev udtrykt i procent af EU-erhvervsgrenens vejede gennemsnitlige priser i NUP. Dette viste, at der for den samarbejdsvillige eksporterende producent ikke var tale om prisunderbud i NUP, selv når antidumpingtold lades ude af betragtning. Den samarbejdsvillige eksporterende producent repræsenterede imidlertid kun 2-7 % af den samlede kinesiske produktionskapacitet, selv om virksomheden tegnede sig for 100 % af importen fra Kina i NUP. |
| --- | --- |

(93)

Prissammenligningen blev foretaget for de enkelte varetyper for transaktioner i samme handelsled — justeret, hvor det var nødvendigt — og med fradrag af nedslag og rabatter. Resultatet af sammenligningen blev udtrykt i procent af EU-erhvervsgrenens vejede gennemsnitlige priser i NUP. Dette viste, at der for den samarbejdsvillige eksporterende producent ikke var tale om prisunderbud i NUP, selv når antidumpingtold lades ude af betragtning. Den samarbejdsvillige eksporterende producent repræsenterede imidlertid kun 2-7 % af den samlede kinesiske produktionskapacitet, selv om virksomheden tegnede sig for 100 % af importen fra Kina i NUP.

4.4.   Import fra andre tredjelande

Import fra andre tredjelande

| (94) | Importen til Unionen fra andre tredjelande end det pågældende land udviklede sig således:

  Tabel 4


  Andre tredjelandes markedsandele | 2012 | 2013 | 2014 | NUP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Import (ton) | 0-300 | 0-500 | 0-400 | 0-300 |
| Indeks (2012 = 100) | 100 | 582 | 256 | 132 |
| Markedsandel (%) | 0-1 | 1-2 | 0-1 | 0-1 |
| Indeks (2012 = 100) | 100 | 543 | 217 | 109 |
| Kilde: Eurostat |

(94)

Importen til Unionen fra andre tredjelande end det pågældende land udviklede sig således:

Tabel 4

Tabel 4

Andre tredjelandes markedsandele

Andre tredjelandes markedsandele

2012

2013

2014

NUP

Import (ton)

0-300

0-500

0-400

0-300

Indeks (2012 = 100)

Indeks (2012 = 100)

100

100

582

582

256

256

132

132

Markedsandel (%)

0-1

1-2

0-1

0-1

Indeks (2012 = 100)

Indeks (2012 = 100)

100

100

543

543

217

217

109

109

Kilde: Eurostat

Kilde:

| (95) | Markedsandelen for import fra tredjelande udgjorde næsten 2 % i den betragtede periode og under 1 % i NUP. |
| --- | --- |

(95)

Markedsandelen for import fra tredjelande udgjorde næsten 2 % i den betragtede periode og under 1 % i NUP.

4.5.   EU-erhvervsgrenens økonomiske situation

EU-erhvervsgrenens økonomiske situation

4.5.1.   Generelle bemærkninger

Generelle bemærkninger

| (96) | I overensstemmelse med grundforordningens artikel 3, stk. 5, omfattede undersøgelsen af virkningerne af dumpingimporten på EU-erhvervsgrenen en vurdering af alle økonomiske indikatorer, der havde en indflydelse på EU-erhvervsgrenens situation i den betragtede periode. Kommissionen evaluerede disse indikatorer ud fra EU-producenternes kontrollerede spørgeskemabesvarelser. |
| --- | --- |

(96)

I overensstemmelse med grundforordningens artikel 3, stk. 5, omfattede undersøgelsen af virkningerne af dumpingimporten på EU-erhvervsgrenen en vurdering af alle økonomiske indikatorer, der havde en indflydelse på EU-erhvervsgrenens situation i den betragtede periode. Kommissionen evaluerede disse indikatorer ud fra EU-producenternes kontrollerede spørgeskemabesvarelser.

4.5.2.   Skadesindikatorer

Skadesindikatorer

4.5.2.1.   Produktion, produktionskapacitet og kapacitetsudnyttelse

Produktion, produktionskapacitet og kapacitetsudnyttelse

| (97) | Den samlede produktion, produktionskapacitet og kapacitetsudnyttelse i EU udviklede sig i den betragtede periode som følger:

  Tabel 5


  Produktion, produktionskapacitet og kapacitetsudnyttelse | 2012 | 2013 | 2014 | NUP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Produktion (ton) | 38 000 -58 000 | 33 000 -53 000 | 34 000 -54 000 | 35 000 -55 000 |
| Indeks (2012 = 100) | 100 | 90 | 92 | 94 |
| Produktionskapacitet (ton) | 50 000 -70 000 | 50 000 -70 000 | 50 000 -70 000 | 50 000 -70 000 |
| Indeks (2012 = 100) | 100 | 100 | 100 | 100 |
| Kapacitetsudnyttelse (%) | 70-90 | 65-85 | 65-85 | 65-85 |
| Indeks (2012 = 100) | 100 | 90 | 92 | 94 |
| Kilde: Spørgeskemabesvarelser |

(97)

Den samlede produktion, produktionskapacitet og kapacitetsudnyttelse i EU udviklede sig i den betragtede periode som følger:

Tabel 5

Tabel 5

Produktion, produktionskapacitet og kapacitetsudnyttelse

Produktion, produktionskapacitet og kapacitetsudnyttelse

2012

2013

2014

NUP

Produktion (ton)

38 000 -58 000

33 000 -53 000

34 000 -54 000

35 000 -55 000

Indeks (2012 = 100)

Indeks (2012 = 100)

100

100

90

90

92

92

94

94

Produktionskapacitet (ton)

50 000 -70 000

50 000 -70 000

50 000 -70 000

50 000 -70 000

Indeks (2012 = 100)

Indeks (2012 = 100)

100

100

100

100

100

100

100

100

Kapacitetsudnyttelse (%)

70-90

65-85

65-85

65-85

Indeks (2012 = 100)

Indeks (2012 = 100)

100

100

90

90

92

92

94

94

Kilde: Spørgeskemabesvarelser

Kilde:

| (98) | Produktionsmængden faldt mellem 2012 og 2013 med 10 % og steg derefter let fra 2014 til NUP. Samlet faldt produktionsmængden med 6 % i den betragtede periode. Dette fald i produktionen forklares ved et fald på 30-40 % i eksportmængden i den betragtede periode, som kun delvist blev opvejet af stigningen i hjemmemarkedssalget anført i tabel 6. |
| --- | --- |

(98)

Produktionsmængden faldt mellem 2012 og 2013 med 10 % og steg derefter let fra 2014 til NUP. Samlet faldt produktionsmængden med 6 % i den betragtede periode. Dette fald i produktionen forklares ved et fald på 30-40 % i eksportmængden i den betragtede periode, som kun delvist blev opvejet af stigningen i hjemmemarkedssalget anført i tabel 6.

| (99) | Produktionskapaciteten forblev uændret i hele den betragtede periode. |
| --- | --- |

(99)

Produktionskapaciteten forblev uændret i hele den betragtede periode.

4.5.2.2.   Salgsmængde, markedsandel og bunden anvendelse

Salgsmængde, markedsandel og bunden anvendelse

| (100) | EU-erhvervsgrenens salgsmængde og markedsandel udviklede sig i den betragtede periode som følger:

  Tabel 6


  Salgsmængde og markedsandel | 2012 | 2013 | 2014 | NUP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Salgsmængde på EU-markedet (ton) | 11 500 -17 500 | 12 500 -18 500 | 14 000 -20 000 | 15 000 -21 000 |
| Indeks (2012 = 100) | 100 | 107 | 118 | 123 |
| EU-erhvervsgrenens markedsandel (%) | 84-96 | 84-96 | 84-96 | 85-97 |
| Indeks (2012 = 100) | 100 | 100 | 100 | 101 |
| Kilde: Spørgeskemabesvarelser og Eurostat |

(100)

EU-erhvervsgrenens salgsmængde og markedsandel udviklede sig i den betragtede periode som følger:

Tabel 6

Tabel 6

Salgsmængde og markedsandel

Salgsmængde og markedsandel

2012

2013

2014

NUP

Salgsmængde på EU-markedet (ton)

11 500 -17 500

12 500 -18 500

14 000 -20 000

15 000 -21 000

Indeks (2012 = 100)

Indeks (2012 = 100)

100

100

107

107

118

118

123

123

EU-erhvervsgrenens markedsandel (%)

84-96

84-96

84-96

85-97

Indeks (2012 = 100)

Indeks (2012 = 100)

100

100

100

100

100

100

101

101

Kilde: Spørgeskemabesvarelser og Eurostat

Kilde:

| (101) | EU-erhvervsgrenen fulgte stigningen i EU-forbruget ved løbende at øge sin salgsmængde og samlet set med 23 % i den betragtede periode. |
| --- | --- |

(101)

EU-erhvervsgrenen fulgte stigningen i EU-forbruget ved løbende at øge sin salgsmængde og samlet set med 23 % i den betragtede periode.

| (102) | Eftersom salgsmængden nøje fulgte udviklingen i EU-forbruget, forblev EU-erhvervsgrenens markedsandel uændret fra 2012-2014 og steg kun let med 1 % i NUP. |
| --- | --- |

(102)

Eftersom salgsmængden nøje fulgte udviklingen i EU-forbruget, forblev EU-erhvervsgrenens markedsandel uændret fra 2012-2014 og steg kun let med 1 % i NUP.

| (103) | Den bundne anvendelse, som næsten var konstant i den betragtede periode, som det fremgår af tabellen nedenfor, påvirkede ikke den konstaterede tendens med hensyn til produktion og kapacitetsudnyttelse.

  Tabel 7


  Bunden anvendelse | 2012 | 2013 | 2014 | NUP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Bunden anvendelse (ton) | 9 000 -19 000 | 9 000 -19 000 | 9 000 -19 000 | 9 000 -19 000 |
| Indeks (2012 = 100) | 100 | 100 | 100 | 101 |
| Kilde: Spørgeskemabesvarelser |

(103)

Den bundne anvendelse, som næsten var konstant i den betragtede periode, som det fremgår af tabellen nedenfor, påvirkede ikke den konstaterede tendens med hensyn til produktion og kapacitetsudnyttelse.

Tabel 7

Tabel 7

Bunden anvendelse

Bunden anvendelse

2012

2013

2014

NUP

Bunden anvendelse (ton)

9 000 -19 000

9 000 -19 000

9 000 -19 000

9 000 -19 000

Indeks (2012 = 100)

Indeks (2012 = 100)

100

100

100

100

100

100

101

101

Kilde: Spørgeskemabesvarelser

Kilde:

4.5.2.3.   Vækst

Vækst

| (104) | EU-erhvervsgrenens hjemmemarkedssalg fulgte nøje udviklingen i hjemmemarkedsforbruget og steg med 23 % i den betragtede periode. Som følge deraf havde EU-erhvervsgrenen en stabil markedsandel i hele den betragtede periode. |
| --- | --- |

(104)

EU-erhvervsgrenens hjemmemarkedssalg fulgte nøje udviklingen i hjemmemarkedsforbruget og steg med 23 % i den betragtede periode. Som følge deraf havde EU-erhvervsgrenen en stabil markedsandel i hele den betragtede periode.

4.5.2.4.   Beskæftigelse og produktivitet

Beskæftigelse og produktivitet

| (105) | Beskæftigelsen og produktiviteten udviklede sig i den betragtede periode som følger:

  Tabel 8


  Beskæftigelse og produktivitet | 2012 | 2013 | 2014 | NUP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Antal ansatte | 0-100 | 0-100 | 0-100 | 0-100 |
| Indeks (2012 = 100) | 100 | 99 | 101 | 103 |
| Produktivitet (ton/ansat) | 500-1 500 | 500-1 500 | 500-1 500 | 500-1 500 |
| Indeks (2012 = 100) | 100 | 91 | 91 | 91 |
| Kilde: Spørgeskemabesvarelser |

(105)

Beskæftigelsen og produktiviteten udviklede sig i den betragtede periode som følger:

Tabel 8

Tabel 8

Beskæftigelse og produktivitet

Beskæftigelse og produktivitet

2012

2013

2014

NUP

Antal ansatte

0-100

0-100

0-100

0-100

Indeks (2012 = 100)

Indeks (2012 = 100)

100

100

99

99

101

101

103

103

Produktivitet (ton/ansat)

500-1 500

500-1 500

500-1 500

500-1 500

Indeks (2012 = 100)

Indeks (2012 = 100)

100

100

91

91

91

91

91

91

Kilde: Spørgeskemabesvarelser

Kilde:

| (106) | Antallet af ansatte i EU-erhvervsgrenen var næsten uændret i hele den betragtede periode. Som følge af faldet i produktionen og den stabile beskæftigelse faldt produktiviteten i den betragtede periode. |
| --- | --- |

(106)

Antallet af ansatte i EU-erhvervsgrenen var næsten uændret i hele den betragtede periode. Som følge af faldet i produktionen og den stabile beskæftigelse faldt produktiviteten i den betragtede periode.

| (107) | Undersøgelsen viste, at EU-erhvervsgrenen som følge af den høje grad af automatisering ikke kunne reducere antallet af ansatte i forhold til faldet i produktionen. |
| --- | --- |

(107)

Undersøgelsen viste, at EU-erhvervsgrenen som følge af den høje grad af automatisering ikke kunne reducere antallet af ansatte i forhold til faldet i produktionen.

4.5.2.5.   Størrelsen af dumpingmargenen og genrejsning efter tidligere dumping

Størrelsen af dumpingmargenen og genrejsning efter tidligere dumping

| (108) | Undersøgelsen viste, jf. betragtning 45, at importen af natriumgluconat fra Kina fortsat kom ind på EU-markedet til dumpingpriser. |
| --- | --- |

(108)

Undersøgelsen viste, jf. betragtning 45, at importen af natriumgluconat fra Kina fortsat kom ind på EU-markedet til dumpingpriser.

| (109) | EU-erhvervsgrenen opnåede fordel af de gældende antidumpingforanstaltninger og begyndte at rejse sig efter tidligere dumping. Den øgede sin salgsmængde med 23 % og sin markedsandel med 1 % i den betragtede periode. Genrejsningen fra tidligere dumping kan imidlertid ikke anses for konsolideret i medfør af bl.a. udviklingen i rentabilitet som beskrevet i betragtning 123, der forblev negativ i 2012 og 2013 og først blev positiv i NUP. |
| --- | --- |

(109)

EU-erhvervsgrenen opnåede fordel af de gældende antidumpingforanstaltninger og begyndte at rejse sig efter tidligere dumping. Den øgede sin salgsmængde med 23 % og sin markedsandel med 1 % i den betragtede periode. Genrejsningen fra tidligere dumping kan imidlertid ikke anses for konsolideret i medfør af bl.a. udviklingen i rentabilitet som beskrevet i betragtning 123, der forblev negativ i 2012 og 2013 og først blev positiv i NUP.

4.5.2.6.   Priser og faktorer, som påvirker priserne

Priser og faktorer, som påvirker priserne

| (110) | EU-producenternes vejede gennemsnitlige enhedssalgspriser ved salg til ikke forretningsmæssigt forbundne kunder i Unionen udviklede sig i den betragtede periode som følger:

  Tabel 9


  Salgspriser i Unionen og enhedsproduktionsomkostninger | 2012 | 2013 | 2014 | NUP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Gennemsnitlig enhedssalgspris i Unionen (EUR/ton) | 740-810 | 730-800 | 700-770 | 700-770 |
| Indeks (2012 = 100) | 100 | 99 | 94 | 95 |
| Kilde: Spørgeskemabesvarelser |

(110)

EU-producenternes vejede gennemsnitlige enhedssalgspriser ved salg til ikke forretningsmæssigt forbundne kunder i Unionen udviklede sig i den betragtede periode som følger:

Tabel 9

Tabel 9

Salgspriser i Unionen og enhedsproduktionsomkostninger

Salgspriser i Unionen og enhedsproduktionsomkostninger

2012

2013

2014

NUP

Gennemsnitlig enhedssalgspris i Unionen (EUR/ton)

740-810

730-800

700-770

700-770

Indeks (2012 = 100)

Indeks (2012 = 100)

100

100

99

99

94

94

95

95

Kilde: Spørgeskemabesvarelser

Kilde:

| (111) | EU-erhvervsgrenens gennemsnitlige salgspriser faldt med 5 % i den betragtede periode. Priserne faldt konstant fra 2012 til 2014 og steg kun let i NUP. |
| --- | --- |

(111)

EU-erhvervsgrenens gennemsnitlige salgspriser faldt med 5 % i den betragtede periode. Priserne faldt konstant fra 2012 til 2014 og steg kun let i NUP.

| (112) | EU-erhvervsgrenens produktionsomkostninger udviklede sig i den betragtede periode som følger:

  Tabel 10


  Produktionsomkostninger pr. enhed | 2012 | 2013 | 2014 | NUP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Produktionsomkostninger pr. enhed (EUR/ton) | | | | |
| Indeks (2012 = 100) | 100 | 98 | 86 | 80 |
| Kilde: Spørgeskemabesvarelser |

(112)

EU-erhvervsgrenens produktionsomkostninger udviklede sig i den betragtede periode som følger:

Tabel 10

Tabel 10

Produktionsomkostninger pr. enhed

Produktionsomkostninger pr. enhed

2012

2013

2014

NUP

Produktionsomkostninger pr. enhed (EUR/ton)

Indeks (2012 = 100)

Indeks (2012 = 100)

100

100

98

98

86

86

80

80

Kilde: Spørgeskemabesvarelser

Kilde:

| (113) | I den betragtede periode faldt produktionsomkostningerne pr. enhed med 20 %. Dette skyldtes delvist faldet i råvarepriserne, som er beskrevet i yderligere detaljer i betragtning 114 nedenfor, og delvist omkostningsbesparelser, der førte til et fald i forskellige komponenter af de samlede produktionsomkostninger, herunder navnlig vedligeholdelsesomkostningerne, som faldt markant i den betragtede periode. |
| --- | --- |

(113)

I den betragtede periode faldt produktionsomkostningerne pr. enhed med 20 %. Dette skyldtes delvist faldet i råvarepriserne, som er beskrevet i yderligere detaljer i betragtning 114 nedenfor, og delvist omkostningsbesparelser, der førte til et fald i forskellige komponenter af de samlede produktionsomkostninger, herunder navnlig vedligeholdelsesomkostningerne, som faldt markant i den betragtede periode.

| (114) | Afhængigt af integrationsgraden for deres fremstillingsproces anvendte EU-producenterne enten majs eller majsbaseret glukosesirup som primær råvare. Eftersom disse råvarer udgør en vigtig komponent af produktionsomkostningerne, tegnede faldet i deres pris sig for mellem 25 % og 35 % af faldet i produktionsomkostningerne i den betragtede periode. En stigning i prisen på majs eller majsbaseret glukosesirup kunne derfor straks vende EU-erhvervsgrenens forbedrede situation som følge af de lavere produktionsomkostninger. |
| --- | --- |

(114)

Afhængigt af integrationsgraden for deres fremstillingsproces anvendte EU-producenterne enten majs eller majsbaseret glukosesirup som primær råvare. Eftersom disse råvarer udgør en vigtig komponent af produktionsomkostningerne, tegnede faldet i deres pris sig for mellem 25 % og 35 % af faldet i produktionsomkostningerne i den betragtede periode. En stigning i prisen på majs eller majsbaseret glukosesirup kunne derfor straks vende EU-erhvervsgrenens forbedrede situation som følge af de lavere produktionsomkostninger.

| (115) | Faldet i produktionsomkostningerne førte kun til et let fald i de gennemsnitlige enhedssalgspriser på 5 % i den betragtede periode, fordi EU-erhvervsgrenen stadig kæmpede med de tab, den tidligere havde pådraget sig som følge af tidligere dumping. |
| --- | --- |

(115)

Faldet i produktionsomkostningerne førte kun til et let fald i de gennemsnitlige enhedssalgspriser på 5 % i den betragtede periode, fordi EU-erhvervsgrenen stadig kæmpede med de tab, den tidligere havde pådraget sig som følge af tidligere dumping.

4.5.2.7.   Arbejdskraftomkostninger

Arbejdskraftomkostninger

| (116) | EU-producenternes gennemsnitlige arbejdskraftomkostninger udviklede sig i den betragtede periode som følger:

  Tabel 11


  Gennemsnitlige arbejdskraftomkostninger pr. ansat | 2012 | 2013 | 2014 | NUP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Indeks (2012 = 100) | 100 | 93 | 104 | 107 |
| Kilde: Spørgeskemabesvarelser |

(116)

EU-producenternes gennemsnitlige arbejdskraftomkostninger udviklede sig i den betragtede periode som følger:

Tabel 11

Tabel 11

Gennemsnitlige arbejdskraftomkostninger pr. ansat

Gennemsnitlige arbejdskraftomkostninger pr. ansat

2012

2013

2014

NUP

Indeks (2012 = 100)

Indeks (2012 = 100)

100

100

93

93

104

104

107

107

Kilde: Spørgeskemabesvarelser

Kilde:

| (117) | De gennemsnitlige arbejdskraftomkostninger steg med 7 % i den betragtede periode. Eftersom arbejdskraftomkostningerne kun udgør en mindre del af produktionsomkostningerne, er dette ikke en meningsfuld indikator for analysen af EU-erhvervsgrenens økonomiske situation. |
| --- | --- |

(117)

De gennemsnitlige arbejdskraftomkostninger steg med 7 % i den betragtede periode. Eftersom arbejdskraftomkostningerne kun udgør en mindre del af produktionsomkostningerne, er dette ikke en meningsfuld indikator for analysen af EU-erhvervsgrenens økonomiske situation.

4.5.2.8.   Lagerbeholdninger

Lagerbeholdninger

| (118) | EU-producenternes lagerbeholdninger udviklede sig i den betragtede periode som følger:

  Tabel 12


  Lagerbeholdninger | 2012 | 2013 | 2014 | NUP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Slutlagre (ton) | 4 000 -8 000 | 3 000 -7 000 | 1 000 -5 000 | 1 000 -5 000 |
| Indeks (2012 = 100) | 100 | 89 | 47 | 43 |
| Slutlagre i procent af produktionen (%) | 8-16 | 8-16 | 2-11 | 2-10 |
| Indeks (2012 = 100) | 100 | 99 | 51 | 46 |
| Kilde: Spørgeskemabesvarelser |

(118)

EU-producenternes lagerbeholdninger udviklede sig i den betragtede periode som følger:

Tabel 12

Tabel 12

Lagerbeholdninger

Lagerbeholdninger

2012

2013

2014

NUP

Slutlagre (ton)

4 000 -8 000

3 000 -7 000

1 000 -5 000

1 000 -5 000

Indeks (2012 = 100)

Indeks (2012 = 100)

100

100

89

89

47

47

43

43

Slutlagre i procent af produktionen (%)

8-16

8-16

2-11

2-10

Indeks (2012 = 100)

Indeks (2012 = 100)

100

100

99

99

51

51

46

46

Kilde: Spørgeskemabesvarelser

Kilde:

| (119) | Lagerniveauet faldt med 54 % i den betragtede periode. |
| --- | --- |

(119)

Lagerniveauet faldt med 54 % i den betragtede periode.

| (120) | Lagerniveauet var på normalt niveau i NUP. |
| --- | --- |

(120)

Lagerniveauet var på normalt niveau i NUP.

4.5.2.9.   Rentabilitet, likviditet, investeringer, investeringsafkast og evne til at rejse kapital

Rentabilitet, likviditet, investeringer, investeringsafkast og evne til at rejse kapital

| (121) | EU-erhvervsgrenens rentabilitet, likviditet, investeringer og investeringsafkast udviklede sig i den betragtede periode som følger:

  Tabel 13


  Rentabilitet, likviditet, investeringer og investeringsafkast | 2012 | 2013 | 2014 | NUP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Rentabilitet ved salg i Unionen til ikke forretningsmæssigt forbundne kunder (i % af omsætningen) | – 20-0 | – 15-+ 5 | – 10-+ 10 | – 5-+ 15 |
| Indeks (2012 = 100) | 100 | 101 | 111 | 118 |
| Likviditet (i EUR) | – 3 400 000 -– 1 400 000 | – 1 600 000 -+ 400 000 | 700 000 -2 700 000 | 1 200 000 -3 200 000 |
| Indeks (2012 = 100) | 100 | 182 | 284 | 309 |
| Investeringer (i EUR) | 300 000 -1 000 000 | 100 000 -800 000 | 100 000 -700 000 | 0-600 000 |
| Indeks (2012 = 100) | 100 | 66 | 56 | 35 |
| Investeringsafkast (%) | – 20-0 | – 20-0 | – 10-+ 10 | 0-20 |
| Indeks (2012 = 100) | 100 | 99 | 111 | 122 |
| Kilde: Spørgeskemabesvarelser |

(121)

EU-erhvervsgrenens rentabilitet, likviditet, investeringer og investeringsafkast udviklede sig i den betragtede periode som følger:

Tabel 13

Tabel 13

Rentabilitet, likviditet, investeringer og investeringsafkast

Rentabilitet, likviditet, investeringer og investeringsafkast

2012

2013

2014

NUP

Rentabilitet ved salg i Unionen til ikke forretningsmæssigt forbundne kunder (i % af omsætningen)

– 20-0

– 15-+ 5

– 10-+ 10

– 5-+ 15

Indeks (2012 = 100)

Indeks (2012 = 100)

100

100

101

101

111

111

118

118

Likviditet (i EUR)

– 3 400 000 -– 1 400 000

– 1 600 000 -+ 400 000

700 000 -2 700 000

1 200 000 -3 200 000

Indeks (2012 = 100)

Indeks (2012 = 100)

100

100

182

182

284

284

309

309

Investeringer (i EUR)

300 000 -1 000 000

100 000 -800 000

100 000 -700 000

0-600 000

Indeks (2012 = 100)

Indeks (2012 = 100)

100

100

66

66

56

56

35

35

Investeringsafkast (%)

– 20-0

– 20-0

– 10-+ 10

0-20

Indeks (2012 = 100)

Indeks (2012 = 100)

100

100

99

99

111

111

122

122

Kilde: Spørgeskemabesvarelser

Kilde:

| (122) | Kommissionen beregnede EU-producenternes rentabilitet som nettofortjenesten før skat ved salg af samme vare til ikke forretningsmæssigt forbundne kunder i Unionen udtrykt i procent af omsætningen af et sådant salg. |
| --- | --- |

(122)

Kommissionen beregnede EU-producenternes rentabilitet som nettofortjenesten før skat ved salg af samme vare til ikke forretningsmæssigt forbundne kunder i Unionen udtrykt i procent af omsætningen af et sådant salg.

| (123) | EU-erhvervsgrenen var tabsgivende i de første to år af den betragtede periode og var kun knap rentabel i 2014. Først i NUP nåede rentabiliteten op på et niveau, som var tæt på, men stadig under den målfortjeneste, der blev anvendt i den oprindelige undersøgelse. Det skal understreges, at denne sene forbedring skyldtes et fald i produktionsomkostningerne, som generelt kunne tilskrives den gunstige udvikling i priserne på majs og majsbaseret glukose som forklaret i betragtning 114. Enhver stigning i prisen på disse råvarer, som er underlagt prissvingninger som følge af klima og udbytte, kan derfor med omgående virkning vende den netop opnåede rentabilitet. |
| --- | --- |

(123)

EU-erhvervsgrenen var tabsgivende i de første to år af den betragtede periode og var kun knap rentabel i 2014. Først i NUP nåede rentabiliteten op på et niveau, som var tæt på, men stadig under den målfortjeneste, der blev anvendt i den oprindelige undersøgelse. Det skal understreges, at denne sene forbedring skyldtes et fald i produktionsomkostningerne, som generelt kunne tilskrives den gunstige udvikling i priserne på majs og majsbaseret glukose som forklaret i betragtning 114. Enhver stigning i prisen på disse råvarer, som er underlagt prissvingninger som følge af klima og udbytte, kan derfor med omgående virkning vende den netop opnåede rentabilitet.

| (124) | Likviditeten, som er et udtryk for EU-producenternes evne til at selvfinansiere deres aktiviteter, var negativ i de første to år og blev først positiv i anden halvdel af den betragtede periode. |
| --- | --- |

(124)

Likviditeten, som er et udtryk for EU-producenternes evne til at selvfinansiere deres aktiviteter, var negativ i de første to år og blev først positiv i anden halvdel af den betragtede periode.

| (125) | Forbedringen i likviditeten skete imidlertid delvist på bekostning af investeringerne, som faldt med 65 % i den betragtede periode, og som var næsten ubetydelige i forhold til bruttoværdien af de anlægsaktiver, der bruges til at fremstille den pågældende vare. Forbedringen i likviditeten var også en følge af forbedringen i rentabiliteten, der generelt kunne tilskrives den gunstige udvikling i priserne på majs og majsbaseret glukose som forklaret i betragtning 123. Enhver stigning i prisen på disse råvarer, som er underlagt prissvingninger som følge af klima og udbytte, kan derfor med omgående virkning vende forbedringen i likviditeten. |
| --- | --- |

(125)

Forbedringen i likviditeten skete imidlertid delvist på bekostning af investeringerne, som faldt med 65 % i den betragtede periode, og som var næsten ubetydelige i forhold til bruttoværdien af de anlægsaktiver, der bruges til at fremstille den pågældende vare. Forbedringen i likviditeten var også en følge af forbedringen i rentabiliteten, der generelt kunne tilskrives den gunstige udvikling i priserne på majs og majsbaseret glukose som forklaret i betragtning 123. Enhver stigning i prisen på disse råvarer, som er underlagt prissvingninger som følge af klima og udbytte, kan derfor med omgående virkning vende forbedringen i likviditeten.

| (126) | Det skal også bemærkes, at de lave niveauer af investeringer og vedligeholdelsesudgifter (jf. betragtning 113), som midlertidigt forbedrede likviditeten og rentabiliteten, ikke er bæredygtige på lang sigt, da de i sidste ende vil føre til en forringelse af produktionsanlæggene. Dette kan i sidste ende påvirke produktionsomkostningerne og produktionsprocessens effektivitet. Nødvendige investeringer og vedligeholdelsesudgifter kan under alle omstændigheder kun udskydes til en senere periode og vil have en udskudt negativ virkning på likviditeten og rentabiliteten. |
| --- | --- |

(126)

Det skal også bemærkes, at de lave niveauer af investeringer og vedligeholdelsesudgifter (jf. betragtning 113), som midlertidigt forbedrede likviditeten og rentabiliteten, ikke er bæredygtige på lang sigt, da de i sidste ende vil føre til en forringelse af produktionsanlæggene. Dette kan i sidste ende påvirke produktionsomkostningerne og produktionsprocessens effektivitet. Nødvendige investeringer og vedligeholdelsesudgifter kan under alle omstændigheder kun udskydes til en senere periode og vil have en udskudt negativ virkning på likviditeten og rentabiliteten.

| (127) | Investeringsafkastet er fortjenesten udtrykt i procent af den bogførte nettoværdi af investeringerne. Det var negativt i de første to år af den betragtede periode og blev først positivt i NUP. Eftersom investeringsafkast og rentabilitet er tæt forbundne skadesindikatorer, var forbedringen i investeringsafkastet en direkte følge af forbedringen i rentabiliteten. Forbedringen i investeringsafkastet kunne derfor også generelt tilskrives den gunstige udvikling i priserne på majs og majsbaseret glukose som forklaret i betragtning 123. Enhver stigning i prisen på disse råvarer, som er underlagt prissvingninger som følge af klima og udbytte, kan derfor med omgående virkning vende forbedringen i investeringsafkastet. |
| --- | --- |

(127)

Investeringsafkastet er fortjenesten udtrykt i procent af den bogførte nettoværdi af investeringerne. Det var negativt i de første to år af den betragtede periode og blev først positivt i NUP. Eftersom investeringsafkast og rentabilitet er tæt forbundne skadesindikatorer, var forbedringen i investeringsafkastet en direkte følge af forbedringen i rentabiliteten. Forbedringen i investeringsafkastet kunne derfor også generelt tilskrives den gunstige udvikling i priserne på majs og majsbaseret glukose som forklaret i betragtning 123. Enhver stigning i prisen på disse råvarer, som er underlagt prissvingninger som følge af klima og udbytte, kan derfor med omgående virkning vende forbedringen i investeringsafkastet.

| (128) | EU-erhvervsgrenen holdt indskud af ny kapital i aktiviteten vedrørende natriumgluconat på et absolut minimum ved at sænke investeringsniveauet til næsten ubetydelige beløb som forklaret i betragtning 125 og 126. Evnen til at rejse kapital kunne derfor ikke analyseres. |
| --- | --- |

(128)

EU-erhvervsgrenen holdt indskud af ny kapital i aktiviteten vedrørende natriumgluconat på et absolut minimum ved at sænke investeringsniveauet til næsten ubetydelige beløb som forklaret i betragtning 125 og 126. Evnen til at rejse kapital kunne derfor ikke analyseres.

4.5.3.   Konklusion vedrørende skade

Konklusion vedrørende skade

| (129) | Salgsmængderne og markedsandelen udviklede sig positivt i den betragtede periode, da EU-erhvervsgrenen kunne følge med stigningen i forbruget. Dette hindrede imidlertid ikke, at produktions- og kapacitetsudnyttelsen faldt i den betragtede periode. |
| --- | --- |

(129)

Salgsmængderne og markedsandelen udviklede sig positivt i den betragtede periode, da EU-erhvervsgrenen kunne følge med stigningen i forbruget. Dette hindrede imidlertid ikke, at produktions- og kapacitetsudnyttelsen faldt i den betragtede periode.

| (130) | Skadesindikatorerne vedrørende EU-erhvervsgrenens finansielle resultater (rentabilitet, likviditet og investeringsafkast) var negative eller i bedste fald tæt på nul i de første tre år af den betragtede periode og blev først positive i NUP (med undtagelse af likviditeten, som allerede blev positiv i 2014). |
| --- | --- |

(130)

Skadesindikatorerne vedrørende EU-erhvervsgrenens finansielle resultater (rentabilitet, likviditet og investeringsafkast) var negative eller i bedste fald tæt på nul i de første tre år af den betragtede periode og blev først positive i NUP (med undtagelse af likviditeten, som allerede blev positiv i 2014).

| (131) | Den positive udvikling i rentabilitet, likviditet og investeringsafkast kan imidlertid ikke anses for stabil, da den først indtraf hen imod slutningen af den betragtede periode (likviditet) og i løbet af NUP (rentabilitet og investeringsafkast). Det positive niveau for alle tre indikatorer i NUP skyldtes desuden generelt faldet i omkostningerne til de primære råvarer (majs og majsbaseret glukose), som er underlagt svingninger som forklaret i betragtning 123, 125 og 127, og sænkede investerings- og vedligeholdelsesudgifter, som ikke er bæredygtige på lang sigt (jf. betragtning 126). Det rentabilitetsniveau, der blev opnået i NUP, forblev endvidere lavere end den målfortjeneste, der var anført i den oprindelige undersøgelse. |
| --- | --- |

(131)

Den positive udvikling i rentabilitet, likviditet og investeringsafkast kan imidlertid ikke anses for stabil, da den først indtraf hen imod slutningen af den betragtede periode (likviditet) og i løbet af NUP (rentabilitet og investeringsafkast). Det positive niveau for alle tre indikatorer i NUP skyldtes desuden generelt faldet i omkostningerne til de primære råvarer (majs og majsbaseret glukose), som er underlagt svingninger som forklaret i betragtning 123, 125 og 127, og sænkede investerings- og vedligeholdelsesudgifter, som ikke er bæredygtige på lang sigt (jf. betragtning 126). Det rentabilitetsniveau, der blev opnået i NUP, forblev endvidere lavere end den målfortjeneste, der var anført i den oprindelige undersøgelse.

| (132) | I lyset af ovennævnte konkluderede Kommissionen, at EU-erhvervsgrenen begyndte at genrejse sig fra tidligere dumping i NUP, og at den ikke led væsentlig skade i NUP i den forstand, der er fastsat i grundforordningens artikel 3, stk. 5. Undersøgelsen viste imidlertid også, at EU-erhvervsgrenens finansielle resultater var utilstrækkelige til at garantere langsigtet levedygtighed. |
| --- | --- |

(132)

I lyset af ovennævnte konkluderede Kommissionen, at EU-erhvervsgrenen begyndte at genrejse sig fra tidligere dumping i NUP, og at den ikke led væsentlig skade i NUP i den forstand, der er fastsat i grundforordningens artikel 3, stk. 5. Undersøgelsen viste imidlertid også, at EU-erhvervsgrenens finansielle resultater var utilstrækkelige til at garantere langsigtet levedygtighed.

4.6.   Sandsynligheden for fornyet skade

Sandsynligheden for fornyet skade

| (133) | For at vurdere sandsynligheden for fornyet skade tog Kommissionen flere faktorer i betragtning: Kinas produktionskapacitet og uudnyttede kapacitet, de kinesiske eksporterende producenters eksportmængder til andre tredjelandsmarkeder, de kinesiske eksportpriser til andre tredjelandsmarkeder, de kinesiske hjemmemarkedspriser, EU-markedets tiltrækningskraft og resultaterne af den oprindelige undersøgelse. |
| --- | --- |

(133)

For at vurdere sandsynligheden for fornyet skade tog Kommissionen flere faktorer i betragtning: Kinas produktionskapacitet og uudnyttede kapacitet, de kinesiske eksporterende producenters eksportmængder til andre tredjelandsmarkeder, de kinesiske eksportpriser til andre tredjelandsmarkeder, de kinesiske hjemmemarkedspriser, EU-markedets tiltrækningskraft og resultaterne af den oprindelige undersøgelse.

| (134) | Den kinesiske uudnyttede kapacitet lå på 600 000-700 000 ton i NUP, jf. betragtning 51, hvilket svarer til omkring 30 gange EU-forbruget, som var på 16 000-22 000 ton. Selv om en del af denne uudnyttede kapacitet blev anvendt til at imødegå en potentielt større efterspørgsel i Kina eller andre tredjelande, vil en meget stor uudnyttet kapacitet stadig kunne eksporteres til EU, jf. betragtning 52. |
| --- | --- |

(134)

Den kinesiske uudnyttede kapacitet lå på 600 000-700 000 ton i NUP, jf. betragtning 51, hvilket svarer til omkring 30 gange EU-forbruget, som var på 16 000-22 000 ton. Selv om en del af denne uudnyttede kapacitet blev anvendt til at imødegå en potentielt større efterspørgsel i Kina eller andre tredjelande, vil en meget stor uudnyttet kapacitet stadig kunne eksporteres til EU, jf. betragtning 52.

| (135) | Som beskrevet i betragtning 54 blev betydelige eksportmængder eksporteret fra Kina til tredjelande. Eksporten til andre tredjelande steg med 45 % fra 2012 til 2014 og nåede op på ca. 116 000 ton i 2014. Denne mængde alene er mere end seks gange større end EU-forbruget i samme periode. |
| --- | --- |

(135)

Som beskrevet i betragtning 54 blev betydelige eksportmængder eksporteret fra Kina til tredjelande. Eksporten til andre tredjelande steg med 45 % fra 2012 til 2014 og nåede op på ca. 116 000 ton i 2014. Denne mængde alene er mere end seks gange større end EU-forbruget i samme periode.

| (136) | I NUP var den gennemsnitlige pris på Kinas eksport til andre tredjelande mellem 20 % og 40 % lavere end EU-erhvervsgrenens gennemsnitspris, jf. betragtning 76. Afhængigt af den anvendte metode var de kinesiske eksporterende producenters dumpingmargen til andre tredjelande højere end 70 % eller mindst ca. 50 %, jf. betragtning 64 og 69. Ud fra den eneste samarbejdsvillige eksporterende producents data var dumpingmargenen 8,3 %, jf. betragtning 70. |
| --- | --- |

(136)

I NUP var den gennemsnitlige pris på Kinas eksport til andre tredjelande mellem 20 % og 40 % lavere end EU-erhvervsgrenens gennemsnitspris, jf. betragtning 76. Afhængigt af den anvendte metode var de kinesiske eksporterende producenters dumpingmargen til andre tredjelande højere end 70 % eller mindst ca. 50 %, jf. betragtning 64 og 69. Ud fra den eneste samarbejdsvillige eksporterende producents data var dumpingmargenen 8,3 %, jf. betragtning 70.

| (137) | Som anført i betragtning 75 og 76 var de gennemsnitlige priser på EU-markedet mellem 27 % og 35 % højere end de gennemsnitlige hjemmemarkedspriser i Kina i 2014 og mellem 20 % og 40 % højere end den gennemsnitlige kinesiske eksportpris til andre tredjelandsmarkeder i NUP. Med hensyn til den eneste samarbejdsvillige kinesiske eksporterende producents priser til andre tredjelande i NUP var disse 20-30 % lavere end EU-erhvervsgrenens priser. |
| --- | --- |

(137)

Som anført i betragtning 75 og 76 var de gennemsnitlige priser på EU-markedet mellem 27 % og 35 % højere end de gennemsnitlige hjemmemarkedspriser i Kina i 2014 og mellem 20 % og 40 % højere end den gennemsnitlige kinesiske eksportpris til andre tredjelandsmarkeder i NUP. Med hensyn til den eneste samarbejdsvillige kinesiske eksporterende producents priser til andre tredjelande i NUP var disse 20-30 % lavere end EU-erhvervsgrenens priser.

| (138) | På dette grundlag kan det konkluderes, at EU-markedet prismæssigt er meget attraktivt sammenlignet med både det kinesiske hjemmemarked og tredjelandsmarkeder. EU-markedets tiltrækningskraft bekræftes af SKB's voksende tilstedeværelse, idet virksomheden fordoblede sin eksportmængde og øgede sin markedsandel med 50 %, jf. betragtning 78. |
| --- | --- |

(138)

På dette grundlag kan det konkluderes, at EU-markedet prismæssigt er meget attraktivt sammenlignet med både det kinesiske hjemmemarked og tredjelandsmarkeder. EU-markedets tiltrækningskraft bekræftes af SKB's voksende tilstedeværelse, idet virksomheden fordoblede sin eksportmængde og øgede sin markedsandel med 50 %, jf. betragtning 78.

| (139) | Hvis foranstaltningerne ophæves, er det følgelig sandsynligt, at de kinesiske eksporterende producenter vil genoptage eksporten eller begynde at eksportere til EU i betydelige mængder og til dumpingpriser, som med sandsynlighed vil underbyde EU-erhvervsgrenens priser (20-40 % på grundlag af den konstaterede prispolitik for ikkesamarbejdsvillige eksporterende producenter i andre tredjelande). Prispolitikken vil netop med sandsynlighed være den samme eller ligne den, der er konstateret i andre tredjelande, da dette vil sætte de kinesiske eksporterende producenter i stand til at (gen)vinde markedsandele på EU-markedet. Natriumgluconat er en basisvare, for hvilken prisen er langt den vigtigste og afgørende faktor. |
| --- | --- |

(139)

Hvis foranstaltningerne ophæves, er det følgelig sandsynligt, at de kinesiske eksporterende producenter vil genoptage eksporten eller begynde at eksportere til EU i betydelige mængder og til dumpingpriser, som med sandsynlighed vil underbyde EU-erhvervsgrenens priser (20-40 % på grundlag af den konstaterede prispolitik for ikkesamarbejdsvillige eksporterende producenter i andre tredjelande). Prispolitikken vil netop med sandsynlighed være den samme eller ligne den, der er konstateret i andre tredjelande, da dette vil sætte de kinesiske eksporterende producenter i stand til at (gen)vinde markedsandele på EU-markedet. Natriumgluconat er en basisvare, for hvilken prisen er langt den vigtigste og afgørende faktor.

| (140) | For at vurdere den sandsynlige virkning af øgede mængder på EU-markedet af lavprisimport fra Kina på EU-erhvervsgrenens situation, hvis foranstaltningerne ophæves, blev udviklingen i den betragtede periode i den oprindelige undersøgelse også analyseret. Kommissionen konstaterede, at den kinesiske import i undersøgelsesperioden i den oprindelige undersøgelse underbød EU-erhvervsgrenens salgspriser med 13-29 %. Den kinesiske importmængde steg med 77 % i den betragtede periode i den oprindelige undersøgelse, hvilket i absolutte tal svarede til en stigning på 1 774 ton (fra 2 291 ton i 2005 til 4 095 ton i undersøgelsesperioden i den oprindelige undersøgelse). Denne stigning blev anset for væsentlig og førte eksempelvis til et fald i EU-erhvervsgrenens rentabilitet på 80 % og et fald i dens salgsmængde på 20 %. På dette grundlag konkluderedes det i den oprindelige undersøgelse, at EU-erhvervsgrenen led væsentlig skade. |
| --- | --- |

(140)

For at vurdere den sandsynlige virkning af øgede mængder på EU-markedet af lavprisimport fra Kina på EU-erhvervsgrenens situation, hvis foranstaltningerne ophæves, blev udviklingen i den betragtede periode i den oprindelige undersøgelse også analyseret. Kommissionen konstaterede, at den kinesiske import i undersøgelsesperioden i den oprindelige undersøgelse underbød EU-erhvervsgrenens salgspriser med 13-29 %. Den kinesiske importmængde steg med 77 % i den betragtede periode i den oprindelige undersøgelse, hvilket i absolutte tal svarede til en stigning på 1 774 ton (fra 2 291 ton i 2005 til 4 095 ton i undersøgelsesperioden i den oprindelige undersøgelse). Denne stigning blev anset for væsentlig og førte eksempelvis til et fald i EU-erhvervsgrenens rentabilitet på 80 % og et fald i dens salgsmængde på 20 %. På dette grundlag konkluderedes det i den oprindelige undersøgelse, at EU-erhvervsgrenen led væsentlig skade.

| (141) | I den situation, hvor væsentlige kinesiske importmængder til lave dumpingpriser som forventet vil komme ind på EU-markedet, hvis foranstaltningerne ophæves, vil Unionen sandsynligvis reagere på samme måde som anført i den oprindelige undersøgelse, og virkningen af de øgede importmængder fra Kina til priser, der er væsentligt lavere end EU-erhvervsgrenens priser, vil sandsynligvis have samme virkninger som anført i den oprindelige undersøgelse. Som følge af denne vares meget prisfølsomme marked og de væsentligt lavere prisniveauer på andre tredjelandsmarkeder er det især sandsynligt, at Unionen vil blive tvunget til at reducere sine salgs- og produktionsmængder og sænke sine priser med deraf følgende negative virkninger for rentabiliteten. Denne vares prisfølsomhed vil faktisk forværre virkningen af et eventuelt prispres på EU-markedet. Som følge deraf vil den forbedring af EU-erhvervsgrenens situation, der er opnået i NUP, blive ophævet, og EU-erhvervsgrenens finansielle situation vil med sandsynlighed blive alvorligt forværret. |
| --- | --- |

(141)

I den situation, hvor væsentlige kinesiske importmængder til lave dumpingpriser som forventet vil komme ind på EU-markedet, hvis foranstaltningerne ophæves, vil Unionen sandsynligvis reagere på samme måde som anført i den oprindelige undersøgelse, og virkningen af de øgede importmængder fra Kina til priser, der er væsentligt lavere end EU-erhvervsgrenens priser, vil sandsynligvis have samme virkninger som anført i den oprindelige undersøgelse. Som følge af denne vares meget prisfølsomme marked og de væsentligt lavere prisniveauer på andre tredjelandsmarkeder er det især sandsynligt, at Unionen vil blive tvunget til at reducere sine salgs- og produktionsmængder og sænke sine priser med deraf følgende negative virkninger for rentabiliteten. Denne vares prisfølsomhed vil faktisk forværre virkningen af et eventuelt prispres på EU-markedet. Som følge deraf vil den forbedring af EU-erhvervsgrenens situation, der er opnået i NUP, blive ophævet, og EU-erhvervsgrenens finansielle situation vil med sandsynlighed blive alvorligt forværret.

| (142) | En anden indikator for den potentielle virkning af en stigning i kinesisk import til lave priser på EU-erhvervsgrenen, hvis foranstaltningerne ophæves, er EU-erhvervsgrenens situation med hensyn til dens eksport til andre tredjelande. I disse lande, hvor der ikke er indført antidumpingforanstaltninger, og hvor kinesisk dumpingimport er konstateret, faldt EU-erhvervsgrenens eksportmængder med 30-40 %. |
| --- | --- |

(142)

En anden indikator for den potentielle virkning af en stigning i kinesisk import til lave priser på EU-erhvervsgrenen, hvis foranstaltningerne ophæves, er EU-erhvervsgrenens situation med hensyn til dens eksport til andre tredjelande. I disse lande, hvor der ikke er indført antidumpingforanstaltninger, og hvor kinesisk dumpingimport er konstateret, faldt EU-erhvervsgrenens eksportmængder med 30-40 %.

| (143) | På grundlag af ovenstående konkluderede Kommissionen, at der er stor sandsynlighed for fornyet skade, hvis foranstaltningerne ophæves. |
| --- | --- |

(143)

På grundlag af ovenstående konkluderede Kommissionen, at der er stor sandsynlighed for fornyet skade, hvis foranstaltningerne ophæves.

5.   UNIONENS INTERESSER

UNIONENS INTERESSER

| (144) | I overensstemmelse med grundforordningens artikel 21 undersøgte Kommissionen, om indførelsen af antidumpingforanstaltninger på importen af natriumgluconat med oprindelse i Kina som følge af konklusionerne i denne udløbsundersøgelse ville være i strid med Unionens interesser som helhed. Unionens interesser blev fastsat på grundlag af en vurdering af alle de forskellige involverede parters interesser, herunder EU-erhvervsgrenens, importørernes, brugernes og grossisternes interesser. Alle interesserede parter fik, jf. grundforordningens artikel 21, stk. 2, mulighed for at fremsætte bemærkninger. |
| --- | --- |

(144)

I overensstemmelse med grundforordningens artikel 21 undersøgte Kommissionen, om indførelsen af antidumpingforanstaltninger på importen af natriumgluconat med oprindelse i Kina som følge af konklusionerne i denne udløbsundersøgelse ville være i strid med Unionens interesser som helhed. Unionens interesser blev fastsat på grundlag af en vurdering af alle de forskellige involverede parters interesser, herunder EU-erhvervsgrenens, importørernes, brugernes og grossisternes interesser. Alle interesserede parter fik, jf. grundforordningens artikel 21, stk. 2, mulighed for at fremsætte bemærkninger.

5.1.   EU-erhvervsgrenens interesser

EU-erhvervsgrenens interesser

| (145) | EU-erhvervsgrenens økonomiske situation blev forbedret efter indførelsen af antidumpingforanstaltninger i 2010. |
| --- | --- |

(145)

EU-erhvervsgrenens økonomiske situation blev forbedret efter indførelsen af antidumpingforanstaltninger i 2010.

| (146) | Det fremgik imidlertid af undersøgelsen, at EU-erhvervsgrenen stadig er sårbar som forklaret i betragtning 131 og 132. |
| --- | --- |

(146)

Det fremgik imidlertid af undersøgelsen, at EU-erhvervsgrenen stadig er sårbar som forklaret i betragtning 131 og 132.

| (147) | Hvis foranstaltningerne ophæves, vil der følgelig sandsynligvis opstå fornyet skade, da EU-erhvervsgrenen vil miste kunder og opleve et nedadgående prispres, som vil gavne kinesiske eksporterende producenter, som forventes at øge deres importmængder til lave dumpingpriser. En lignende situation er blevet konstateret i andre tredjelande som beskrevet i betragtning 142. |
| --- | --- |

(147)

Hvis foranstaltningerne ophæves, vil der følgelig sandsynligvis opstå fornyet skade, da EU-erhvervsgrenen vil miste kunder og opleve et nedadgående prispres, som vil gavne kinesiske eksporterende producenter, som forventes at øge deres importmængder til lave dumpingpriser. En lignende situation er blevet konstateret i andre tredjelande som beskrevet i betragtning 142.

| (148) | Opretholdelse af foranstaltningerne vil imidlertid sætte EU-erhvervsgrenen i stand til fortsat at rejse sig fra tidligere dumping og konsolidere sig. |
| --- | --- |

(148)

Opretholdelse af foranstaltningerne vil imidlertid sætte EU-erhvervsgrenen i stand til fortsat at rejse sig fra tidligere dumping og konsolidere sig.

5.2.   Ikke forretningsmæssigt forbundne importørers interesser

Ikke forretningsmæssigt forbundne importørers interesser

| (149) | Ved indledningen af undersøgelsen blev fire kendte ikke forretningsmæssigt forbundne importører kontaktet. To besvarede spørgeskemaet. De repræsenterede mellem 30 % og 50 % af den kinesiske import i NUP og støttede ikke foranstaltningerne. |
| --- | --- |

(149)

Ved indledningen af undersøgelsen blev fire kendte ikke forretningsmæssigt forbundne importører kontaktet. To besvarede spørgeskemaet. De repræsenterede mellem 30 % og 50 % af den kinesiske import i NUP og støttede ikke foranstaltningerne.

| (150) | Det blev konstateret, at natriumgluconat tegnede sig for under 5 % af deres omsætning. Begge importører var desuden generelt rentable, ligesom deres aktiviteter vedrørende natriumgluconat var rentable. |
| --- | --- |

(150)

Det blev konstateret, at natriumgluconat tegnede sig for under 5 % af deres omsætning. Begge importører var desuden generelt rentable, ligesom deres aktiviteter vedrørende natriumgluconat var rentable.

| (151) | Kommissionen fandt på dette grundlag, at opretholdelsen af foranstaltningerne vil have begrænset eller slet ingen virkning på importørerne. |
| --- | --- |

(151)

Kommissionen fandt på dette grundlag, at opretholdelsen af foranstaltningerne vil have begrænset eller slet ingen virkning på importørerne.

5.3.   Brugernes interesser

Brugernes interesser

| (152) | Der blev sendt spørgeskemaer til otte kendte brugere. Kun én bruger, som ikke støttede foranstaltningerne, svarede. |
| --- | --- |

(152)

Der blev sendt spørgeskemaer til otte kendte brugere. Kun én bruger, som ikke støttede foranstaltningerne, svarede.

| (153) | I løbet af NUP havde denne bruger ingen import fra Kina, da vedkommende alene købte natriumgluconat hos en af EU-producenterne. For denne bruger repræsenterer natriumgluconat under 5 % af produktionsomkostningerne for de færdige varer, hvori natriumgluconat indgår. Brugerens aktiviteter, hvori natriumgluconat indgår, repræsenterede desuden under 20 % af brugerens samlede omsætning i NUP. Denne bruger var samlet set rentabel. På grundlag af den begrænsede virkning, som eventuelle svingninger i prisen på natriumgluconat kan have på produktionsomkostningerne, forventes det, at fortsættelsen af foranstaltningerne vil have begrænset eller slet ingen virkning på denne bruger. |
| --- | --- |

(153)

I løbet af NUP havde denne bruger ingen import fra Kina, da vedkommende alene købte natriumgluconat hos en af EU-producenterne. For denne bruger repræsenterer natriumgluconat under 5 % af produktionsomkostningerne for de færdige varer, hvori natriumgluconat indgår. Brugerens aktiviteter, hvori natriumgluconat indgår, repræsenterede desuden under 20 % af brugerens samlede omsætning i NUP. Denne bruger var samlet set rentabel. På grundlag af den begrænsede virkning, som eventuelle svingninger i prisen på natriumgluconat kan have på produktionsomkostningerne, forventes det, at fortsættelsen af foranstaltningerne vil have begrænset eller slet ingen virkning på denne bruger.

| (154) | I lyset af konklusionen vedrørende den samarbejdsvillige bruger og det lavere niveau af samarbejde fra brugerne konkluderede Kommissionen, at fortsættelsen af foranstaltningerne vil have begrænset eller slet ingen virkning på brugerne. |
| --- | --- |

(154)

I lyset af konklusionen vedrørende den samarbejdsvillige bruger og det lavere niveau af samarbejde fra brugerne konkluderede Kommissionen, at fortsættelsen af foranstaltningerne vil have begrænset eller slet ingen virkning på brugerne.

5.4.   Grossisternes interesser

Grossisternes interesser

| (155) | Fem grossister besvarede spørgeskemaet. Tre støttede foranstaltningerne, og to udtrykte ikke deres holdning. Alle fem grossister købte natriumgluconat hos en EU-producent og importerede ikke den pågældende vare fra Kina. Den aktivitet, der involverede natriumgluconat, repræsenterede en ubetydelig del af den samlede omsætning for alle virksomhederne i den betragtede periode. |
| --- | --- |

(155)

Fem grossister besvarede spørgeskemaet. Tre støttede foranstaltningerne, og to udtrykte ikke deres holdning. Alle fem grossister købte natriumgluconat hos en EU-producent og importerede ikke den pågældende vare fra Kina. Den aktivitet, der involverede natriumgluconat, repræsenterede en ubetydelig del af den samlede omsætning for alle virksomhederne i den betragtede periode.

| (156) | Kommissionen konkluderede på dette grundlag, at opretholdelsen af foranstaltningerne vil have begrænset eller slet ingen virkning på grossisterne. |
| --- | --- |

(156)

Kommissionen konkluderede på dette grundlag, at opretholdelsen af foranstaltningerne vil have begrænset eller slet ingen virkning på grossisterne.

5.5.   Konklusion vedrørende Unionens interesser

Konklusion vedrørende Unionens interesser

| (157) | På baggrund af ovenstående konkluderede Kommissionen, at der ikke var tvingende årsager til, at det ikke var i Unionens interesse at opretholde foranstaltningerne over for importen af natriumgluconat med oprindelse i Kina. |
| --- | --- |

(157)

På baggrund af ovenstående konkluderede Kommissionen, at der ikke var tvingende årsager til, at det ikke var i Unionens interesse at opretholde foranstaltningerne over for importen af natriumgluconat med oprindelse i Kina.

6.   ANTIDUMPINGFORANSTALTNINGER

ANTIDUMPINGFORANSTALTNINGER

6.1.   Foranstaltninger

Foranstaltninger

| (158) | Alle interesserede parter blev underrettet om de vigtigste kendsgerninger og betragtninger, på grundlag af hvilke det påtænktes at opretholde de gældende antidumpingforanstaltninger. De fik også en frist, inden for hvilken de kunne fremsætte bemærkninger til fremlæggelsen af oplysninger. Der var ingen parter, som fremsatte bemærkninger efter fremlæggelsen af oplysninger. |
| --- | --- |

(158)

Alle interesserede parter blev underrettet om de vigtigste kendsgerninger og betragtninger, på grundlag af hvilke det påtænktes at opretholde de gældende antidumpingforanstaltninger. De fik også en frist, inden for hvilken de kunne fremsætte bemærkninger til fremlæggelsen af oplysninger. Der var ingen parter, som fremsatte bemærkninger efter fremlæggelsen af oplysninger.

| (159) | Det følger af ovenstående, at de antidumpingforanstaltninger vedrørende importen af natriumgluconat med oprindelse i Kina, der indførtes ved Kommissionens forordning (EU) nr. 377/2010 (7), bør opretholdes, jf. grundforordningens artikel 11, stk. 2. |
| --- | --- |

(159)

Det følger af ovenstående, at de antidumpingforanstaltninger vedrørende importen af natriumgluconat med oprindelse i Kina, der indførtes ved Kommissionens forordning (EU) nr. 377/2010 (7), bør opretholdes, jf. grundforordningens artikel 11, stk. 2.

7

6.2.   Særligt tilsyn

Særligt tilsyn

| (160) | For at minimere risikoen for omgåelse som følge af den store forskel i toldsatser vurderes det, at det i dette tilfælde er nødvendigt med særlige foranstaltninger for at sikre den korrekte anvendelse af antidumpingtolden. |
| --- | --- |

(160)

For at minimere risikoen for omgåelse som følge af den store forskel i toldsatser vurderes det, at det i dette tilfælde er nødvendigt med særlige foranstaltninger for at sikre den korrekte anvendelse af antidumpingtolden.

| (161) | Virksomhederne med individuel antidumpingtold skal fremlægge en gyldig handelsfaktura for medlemsstaternes toldmyndigheder. Fakturaen skal overholde kravene i artikel 1, stk. 3. Import, der ikke er ledsaget af en sådan faktura, bør være omfattet af den restdumpingtold, som gælder for »alle andre virksomheder«. |
| --- | --- |

(161)

Virksomhederne med individuel antidumpingtold skal fremlægge en gyldig handelsfaktura for medlemsstaternes toldmyndigheder. Fakturaen skal overholde kravene i artikel 1, stk. 3. Import, der ikke er ledsaget af en sådan faktura, bør være omfattet af den restdumpingtold, som gælder for »alle andre virksomheder«.

| (162) | Hvis der efter indførelsen af de pågældende foranstaltninger sker en betydelig mængdemæssig stigning i eksporten fra de virksomheder, der er omfattet af lavere individuelle toldsatser, kan en sådan mængdemæssig stigning i sig selv betragtes som en ændring af handelsmønstret som følge af indførelsen af foranstaltninger, jf. grundforordningens artikel 13, stk. 1. Under sådanne omstændigheder og forudsat, at betingelserne er opfyldt, kan der indledes en omgåelsesundersøgelse. Ved denne undersøgelse kan det bl.a. overvejes, om det bliver nødvendigt at fjerne individuelle toldsatser og indføre en landsdækkende told. |
| --- | --- |

(162)

Hvis der efter indførelsen af de pågældende foranstaltninger sker en betydelig mængdemæssig stigning i eksporten fra de virksomheder, der er omfattet af lavere individuelle toldsatser, kan en sådan mængdemæssig stigning i sig selv betragtes som en ændring af handelsmønstret som følge af indførelsen af foranstaltninger, jf. grundforordningens artikel 13, stk. 1. Under sådanne omstændigheder og forudsat, at betingelserne er opfyldt, kan der indledes en omgåelsesundersøgelse. Ved denne undersøgelse kan det bl.a. overvejes, om det bliver nødvendigt at fjerne individuelle toldsatser og indføre en landsdækkende told.

| (163) | Denne forordning er i overensstemmelse med udtalelsen fra det udvalg, der er nedsat i medfør af artikel 15, stk. 1, i forordning (EU) 2016/1036 — |
| --- | --- |

(163)

Denne forordning er i overensstemmelse med udtalelsen fra det udvalg, der er nedsat i medfør af artikel 15, stk. 1, i forordning (EU) 2016/1036 —

VEDTAGET DENNE FORORDNING:

Artikel 1

1.   Der indføres en endelig antidumpingtold på importen af natriumgluconat med Customs Union and Statistics (CUS) nummer 0023277-9 og Chemical Abstracts Service (CAS) registreringsnummer 527-07-1, der normalt tariferes under KN-kode ex 2918 16 00 (Taric-kode 2918160010), og med oprindelse i Folkerepublikken Kina.

2.   Den endelige antidumpingtold fastsættes til følgende af nettoprisen, frit Unionens grænse, ufortoldet, for de i stk. 1 omhandlede varer fremstillet af nedenstående virksomheder:

| Virksomhed | Endelig antidumpingtold (%) | Taric-tillægskode |
| --- | --- | --- |
| Shandong Kaison Biochemical Co., Ltd. | 5,6 | A972 |
| Qingdao Kehai Biochemistry Co. Ltd | 27,1 | A973 |
| Alle andre virksomheder | 53,2 | A999 |

Virksomhed

Endelig antidumpingtold (%)

Taric-tillægskode

Shandong Kaison Biochemical Co., Ltd.

5,6

A972

Qingdao Kehai Biochemistry Co. Ltd

27,1

A973

Alle andre virksomheder

53,2

A999

3.   Anvendelsen af de individuelle toldsatser, der er anført for virksomhederne i stk. 2, er betinget af, at der fremlægges en gyldig handelsfaktura for medlemsstaternes toldmyndigheder; handelsfakturaen skal indeholde en erklæring, der er dateret og underskrevet af én af de ansatte i den enhed, der har udstedt handelsfakturaen, med angivelse af den pågældendes navn og funktion og med følgende ordlyd: »Undertegnede bekræfter, at den (mængde) natriumgluconat, der er solgt til eksport til Den Europæiske Union, og som er omfattet af denne faktura, blev fremstillet af (virksomhedens navn og adresse) (Taric-tillægskode) i Folkerepublikken Kina. Jeg erklærer, at oplysningerne i denne faktura er fuldstændige og korrekte.« Hvis en sådan faktura ikke fremlægges, anvendes den told, der gælder for »alle andre virksomheder«.

4.   De relevante gældende bestemmelser vedrørende told finder anvendelse, medmindre andet er fastsat.

Artikel 2

Denne forordning træder i kraft dagen efter offentliggørelsen i Den Europæiske Unions Tidende.

Denne forordning er bindende i alle enkeltheder og gælder umiddelbart i hver medlemsstat.

Udfærdiget i Bruxelles, den 19. januar 2017.

På Kommissionens vegne

Jean-Claude JUNCKER

Formand

---

(1)  
  EUT L 176 af 30.6.2016, s. 21.

1

(2)  Rådets gennemførelsesforordning (EU) nr. 965/2010 af 25. oktober 2010 om indførelse af en endelig antidumpingtold og endelig opkrævning af den midlertidige told på importen af natriumgluconat med oprindelse i Folkerepublikken Kina (EUT L 282 af 28.10.2010, s. 24).

2

(3)  
  EUT C 47 af 10.2.2015, s. 3.

3

(4)  Rådets forordning (EF) nr. 1225/2009 af 30. november 2009 om beskyttelse mod dumpingimport fra lande, der ikke er medlemmer af Det Europæiske Fællesskab (EUT L 343 af 22.12.2009, s. 51). Denne forordning er kodificeret ved grundforordningen.

4

(5)  Meddelelse om indledning af en udløbsundersøgelse af antidumpingforanstaltningerne vedrørende importen af natriumgluconat med oprindelse i Folkerepublikken Kina (EUT C 355 af 27.10.2015, s. 18).

5

(6)  https://www.prlog.org/12459353-sodium-gluconate-producers-in-china-see-sharp-increase-in-exports-in-2014.html

6

(7)  Kommissionens forordning (EU) nr. 377/2010 af 3. maj 2010 om indførelse af en midlertidig antidumpingtold på importen af natriumgluconat med oprindelse i Folkerepublikken Kina (EUT L 111 af 4.5.2010, s. 5).

7

---

| 20.1.2017 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | L 16/24 |
| --- | --- | --- | --- |

20.1.2017

DA

Den Europæiske Unions Tidende

L 16/24

---

KOMMISSIONENS GENNEMFØRELSESFORORDNING (EU) 2017/95

af 19. januar 2017

om fastsættelse af tildelingskoefficienten for de mængder, der er ansøgt om i de ansøgninger om importlicens og ansøgninger om importrettigheder, der er indgivet i perioden 1. til 7. januar 2017 inden for rammerne af de toldkontingenter for fjerkrækød, der er åbnet ved forordning (EF) nr. 616/2007

EUROPA-KOMMISSIONEN HAR —

under henvisning til traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde,

under henvisning til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 1308/2013 af 17. december 2013 om en fælles markedsordning for landbrugsprodukter og om ophævelse af Rådets forordning (EØF) nr. 922/72, (EØF) nr. 234/79, (EF) nr. 1037/2001 og (EF) nr. 1234/2007 (1), særlig artikel 188, stk. 1 og 3, og

ud fra følgende betragtninger:

| (1) | Ved Kommissionens forordning (EF) nr. 616/2007 (2) blev der åbnet årlige toldkontingenter for import af fjerkrækød med oprindelse i Brasilien, Thailand og andre tredjelande. |
| --- | --- |

(1)

Ved Kommissionens forordning (EF) nr. 616/2007 (2) blev der åbnet årlige toldkontingenter for import af fjerkrækød med oprindelse i Brasilien, Thailand og andre tredjelande.

| (2) | De mængder, der er ansøgt om i de ansøgninger om importlicenser, som er indgivet i perioden 1. til 7. januar 2017 for delperioden 1. april til 30. juni 2017 overstiger for visse kontingenter de disponible mængder. Det bør derfor fastsættes, i hvilket omfang der kan udstedes importlicenser, idet der fastsættes en tildelingskoefficient, som skal anvendes på de mængder, der er ansøgt om, og som beregnes i henhold til artikel 7, stk. 2, i Kommissionens forordning (EF) nr. 1301/2006 (3). |
| --- | --- |

(2)

De mængder, der er ansøgt om i de ansøgninger om importlicenser, som er indgivet i perioden 1. til 7. januar 2017 for delperioden 1. april til 30. juni 2017 overstiger for visse kontingenter de disponible mængder. Det bør derfor fastsættes, i hvilket omfang der kan udstedes importlicenser, idet der fastsættes en tildelingskoefficient, som skal anvendes på de mængder, der er ansøgt om, og som beregnes i henhold til artikel 7, stk. 2, i Kommissionens forordning (EF) nr. 1301/2006 (3).

| (3) | De mængder, der er ansøgt om i de ansøgninger om importrettigheder, som er indgivet i perioden 1. til 7. januar 2017 for delperioden 1. april til 30. juni 2017 overstiger for visse kontingenter de disponible mængder. Det bør derfor fastsættes, i hvilket omfang der kan udstedes importrettigheder, idet der fastsættes en tildelingskoefficient, som skal anvendes på de mængder, der er ansøgt om, og som beregnes i henhold til artikel 6, stk. 3, i Kommissionens forordning (EF) nr. 1301/2006 sammenholdt med artikel 7, stk. 2, i forordning (EF) nr. 1301/2006. |
| --- | --- |

(3)

De mængder, der er ansøgt om i de ansøgninger om importrettigheder, som er indgivet i perioden 1. til 7. januar 2017 for delperioden 1. april til 30. juni 2017 overstiger for visse kontingenter de disponible mængder. Det bør derfor fastsættes, i hvilket omfang der kan udstedes importrettigheder, idet der fastsættes en tildelingskoefficient, som skal anvendes på de mængder, der er ansøgt om, og som beregnes i henhold til artikel 6, stk. 3, i Kommissionens forordning (EF) nr. 1301/2006 sammenholdt med artikel 7, stk. 2, i forordning (EF) nr. 1301/2006.

| (4) | For at sikre at foranstaltningerne forvaltes effektivt, bør denne forordning træde i kraft på dagen for offentliggørelsen i Den Europæiske Unions Tidende — |
| --- | --- |

(4)

For at sikre at foranstaltningerne forvaltes effektivt, bør denne forordning træde i kraft på dagen for offentliggørelsen i Den Europæiske Unions Tidende —

VEDTAGET DENNE FORORDNING:

Artikel 1

1.   På de mængder, der er ansøgt om i de ansøgninger om importlicens, som er indgivet i henhold til forordning (EF) nr. 616/2007 for delperioden 1. april til 30. juni 2017 anvendes den tildelingskoefficient, der er anført i bilag A til denne forordning.

2.   På de mængder, der er ansøgt om i de ansøgninger om importrettigheder, som er indgivet i henhold til forordning (EF) nr. 616/2007 for delperioden 1. april til 30. juni 2017 anvendes den tildelingskoefficient, der er anført i del B i bilaget til denne forordning.

Artikel 2

Denne forordning træder i kraft på dagen for offentliggørelsen i Den Europæiske Unions Tidende.

Denne forordning er bindende i alle enkeltheder og gælder umiddelbart i hver medlemsstat.

Udfærdiget i Bruxelles, den 19. januar 2017.

På Kommissionens vegne

For formanden

Jerzy PLEWA

Generaldirektør

Generaldirektoratet for Landbrug og Udvikling af Landdistrikter

---

(1)  
  EUT L 347 af 20.12.2013, s. 671.

1

(2)  Kommissionens forordning (EF) nr. 616/2007 af 4. juni 2007 om åbning og forvaltning af EF-toldkontingenter for fjerkrækød med oprindelse i Brasilien, Thailand og andre tredjelande (EUT L 142 af 5.6.2007, s. 3).

2

(3)  Kommissionens forordning (EF) nr. 1301/2006 af 31. august 2006 om fælles regler for administration af toldkontingenter for import af landbrugsprodukter på grundlag af en importlicensordning (EUT L 238 af 1.9.2006, s. 13).

3

---

BILAG

DEL A

| Gruppe nr. | Løbenummer | Tildelingskoefficient for ansøgninger, der er indgivet for delperioden 1. april til 30. juni 2017
  (%) |
| --- | --- | --- |
| 1 | 09.4211 | 0,273598 |
| 2 | 09.4212 | 39,659846 |
| 4A | 09.4214 | 29,761716 |
| 09.4251 | 0,475143 |
| 09.4252 | — |
| 6A | 09.4216 | 0,281611 |
| 09.4260 | 0,313976 |
| 7 | 09.4217 | — |
| 8 | 09.4218 | — |

Gruppe nr.

Løbenummer

Tildelingskoefficient for ansøgninger, der er indgivet for delperioden 1. april til 30. juni 2017

(%)

1

09.4211

0,273598

2

09.4212

39,659846

4A

09.4214

29,761716

09.4251

0,475143

09.4252

—

6A

09.4216

0,281611

09.4260

0,313976

7

09.4217

—

8

09.4218

—

DEL B

| Gruppe nr. | Løbenummer | Tildelingskoefficient for ansøgninger, der er indgivet for delperioden 1. april til 30. juni 2017
  (%) |
| --- | --- | --- |
| 5A | 09.4215 | 0,506436 |
| 09.4254 | 0,571640 |
| 09.4255 | — |
| 09.4256 | — |

Gruppe nr.

Løbenummer

Tildelingskoefficient for ansøgninger, der er indgivet for delperioden 1. april til 30. juni 2017

(%)

5A

09.4215

0,506436

09.4254

0,571640

09.4255

—

09.4256

—

---

| 20.1.2017 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | L 16/27 |
| --- | --- | --- | --- |

20.1.2017

DA

Den Europæiske Unions Tidende

L 16/27

---

KOMMISSIONENS GENNEMFØRELSESFORORDNING (EU) 2017/96

af 19. januar 2017

om minimumssalgsprisen for skummetmælkspulver i forbindelse med den tredje dellicitation i den licitationsprocedure, der blev indledt ved gennemførelsesforordning (EU) 2016/2080

EUROPA-KOMMISSIONEN HAR —

under henvisning til traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde,

under henvisning til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 1308/2013 af 17. december 2013 om en fælles markedsordning for landbrugsprodukter og om ophævelse af Rådets forordning (EØF) nr. 922/72, (EØF) nr. 234/79, (EF) nr. 1037/2001 og (EF) nr. 1234/2007 (1),

under henvisning til Kommissionens gennemførelsesforordning (EU) 2016/1240 af 18. maj 2016 om gennemførelsesbestemmelser til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 1308/2013 for så vidt angår offentlig intervention og støtte til privat oplagring (2), særlig artikel 32, og

ud fra følgende betragtninger:

| (1) | Ved Kommissionens gennemførelsesforordning (EU) 2016/2080 (3) indledes der en procedure for salg af skummetmælkspulver ved licitation. |
| --- | --- |

(1)

Ved Kommissionens gennemførelsesforordning (EU) 2016/2080 (3) indledes der en procedure for salg af skummetmælkspulver ved licitation.

| (2) | På grundlag af de bud, der er modtaget i forbindelse med den tredje dellicitation, bør der ikke fastsættes en minimumssalgspris. |
| --- | --- |

(2)

På grundlag af de bud, der er modtaget i forbindelse med den tredje dellicitation, bør der ikke fastsættes en minimumssalgspris.

| (3) | Foranstaltningerne i denne forordning er i overensstemmelse med udtalelse fra Komitéen for den Fælles Markedsordning for Landbrugsprodukter — |
| --- | --- |

(3)

Foranstaltningerne i denne forordning er i overensstemmelse med udtalelse fra Komitéen for den Fælles Markedsordning for Landbrugsprodukter —

VEDTAGET DENNE FORORDNING:

Artikel 1

I forbindelse med den tredje dellicitation for salg af skummetmælkspulver inden for rammerne af den licitationsprocedure, der er indledt ved gennemførelsesforordning (EU) 2016/2080, og hvortil fristen for indgivelse af bud udløb den 17. januar 2017, fastsættes der ikke nogen minimumssalgspris.

Artikel 2

Denne forordning træder i kraft på dagen for offentliggørelsen i Den Europæiske Unions Tidende.

Denne forordning er bindende i alle enkeltheder og gælder umiddelbart i hver medlemsstat.

Udfærdiget i Bruxelles, den 19. januar 2017.

På Kommissionens vegne

For formanden

Jerzy PLEWA

Generaldirektør

Generaldirektoratet for Landbrug og Udvikling af Landdistrikter

---

(1)  
  EUT L 347 af 20.12.2013, s. 671.

1

(2)  
  EUT L 206 af 30.7.2016, s. 71.

2

(3)  Kommissionens gennemførelsesforordning (EU) 2016/2080 af 25. november 2016 om indledning af en licitationsprocedure for salg af skummetmælkspulver (EUT L 321 af 29.11.2016, s. 45).

3

---

AFGØRELSER

| 20.1.2017 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | L 16/28 |
| --- | --- | --- | --- |

20.1.2017

DA

Den Europæiske Unions Tidende

L 16/28

---

KOMMISSIONENS AFGØRELSE (EU) 2017/97

af 4. juli 2016

om statsstøtte SA.40168 — 2015/C (ex SA.33584 — 2013/C (ex 2011/NN)) gennemført af Nederlandene med hensyn til den professionelle fodboldklub Willem II i Tilburg

(meddelt under nummer C(2016) 4061)

(Kun den nederlandske udgave er autentisk)

(EØS-relevant tekst)

EUROPA-KOMMISSIONEN HAR —

under henvisning til traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde, særlig artikel 108, stk. 2, første afsnit,

under henvisning til aftalen om Det Europæiske Økonomiske Samarbejdsområde, særlig artikel 62, stk. 1, litra a),

efter at have opfordret interesserede parter til at fremsætte deres bemærkninger i overensstemmelse med traktatens artikel 108, stk. 2 (1), og under henvisning til deres bemærkninger, og

ud fra følgende betragtninger:

1.   SAGSFORLØB

SAGSFORLØB

| (1) | I 2010 blev Kommissionen af en borger underrettet om, at Nederlandene havde gennemført en støtteforanstaltning for den professionelle fodboldklub Willem II i Tilburg. Denne klage blev registreret under nr. SA.31122. I 2010 og i 2011 modtog Kommissionen også klager vedrørende foranstaltninger til fordel for andre professionelle fodboldklubber i Nederlandene, nemlig MVV i Maastricht, FC Den Bosch i 's-Hertogenbosch, PSV i Eindhoven og NEC i Nijmegen. Den 2. september 2011 gav Nederlandene Kommissionen yderligere oplysninger om foranstaltningen vedrørende Willem II. |
| --- | --- |

(1)

I 2010 blev Kommissionen af en borger underrettet om, at Nederlandene havde gennemført en støtteforanstaltning for den professionelle fodboldklub Willem II i Tilburg. Denne klage blev registreret under nr. SA.31122. I 2010 og i 2011 modtog Kommissionen også klager vedrørende foranstaltninger til fordel for andre professionelle fodboldklubber i Nederlandene, nemlig MVV i Maastricht, FC Den Bosch i 's-Hertogenbosch, PSV i Eindhoven og NEC i Nijmegen. Den 2. september 2011 gav Nederlandene Kommissionen yderligere oplysninger om foranstaltningen vedrørende Willem II.

| (2) | I et brev af 6. marts 2013 meddelte Kommissionen Nederlandene, at den havde besluttet at indlede proceduren, jf. artikel 108, stk. 2, i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde, med hensyn til foranstaltningerne til støtte for Willem II, NEC, MVV, PSV og FC Den Bosch. |
| --- | --- |

(2)

I et brev af 6. marts 2013 meddelte Kommissionen Nederlandene, at den havde besluttet at indlede proceduren, jf. artikel 108, stk. 2, i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde, med hensyn til foranstaltningerne til støtte for Willem II, NEC, MVV, PSV og FC Den Bosch.

| (3) | Kommissionens afgørelse om at indlede proceduren (»åbningsafgørelsen«) blev offentliggjort i Den Europæiske Unions Tidende (2). Kommissionen opfordrede interesserede parter til at fremsætte deres bemærkninger til den pågældende foranstaltning. |
| --- | --- |

(3)

Kommissionens afgørelse om at indlede proceduren (»åbningsafgørelsen«) blev offentliggjort i Den Europæiske Unions Tidende (2). Kommissionen opfordrede interesserede parter til at fremsætte deres bemærkninger til den pågældende foranstaltning.

Den Europæiske Unions Tidende

2

| (4) | Nederlandene fremsatte bemærkninger inden for rammerne af proceduren vedrørende foranstaltningen til fordel for Willem II i breve af 31. maj 2013 og 12. november 2013. Nederlandene svarede også på en anmodning om yderligere oplysninger i et brev af 11. februar 2014. |
| --- | --- |

(4)

Nederlandene fremsatte bemærkninger inden for rammerne af proceduren vedrørende foranstaltningen til fordel for Willem II i breve af 31. maj 2013 og 12. november 2013. Nederlandene svarede også på en anmodning om yderligere oplysninger i et brev af 11. februar 2014.

| (5) | Kommissionen modtog bemærkninger fra kommunen i Tilburg (»kommunen«) som en interesseret part vedrørende foranstaltningen for Willem II. Den fremsendte dem til Nederlandene, som fik mulighed for at reagere. Dets bemærkninger blev modtaget i et brev af 12. november 2013 og på et møde, som blev holdt den 20. marts 2014. |
| --- | --- |

(5)

Kommissionen modtog bemærkninger fra kommunen i Tilburg (»kommunen«) som en interesseret part vedrørende foranstaltningen for Willem II. Den fremsendte dem til Nederlandene, som fik mulighed for at reagere. Dets bemærkninger blev modtaget i et brev af 12. november 2013 og på et møde, som blev holdt den 20. marts 2014.

| (6) | Efter åbningsafgørelsen og efter aftale med Nederlandene blev efterforskningen af de forskellige klubber foretaget særskilt. Efterforskningen vedrørende klubben Willem II blev registreret under sag nr. SA.40168. |
| --- | --- |

(6)

Efter åbningsafgørelsen og efter aftale med Nederlandene blev efterforskningen af de forskellige klubber foretaget særskilt. Efterforskningen vedrørende klubben Willem II blev registreret under sag nr. SA.40168.

2.   DETALJERET BESKRIVELSE AF FORANSTALTNINGEN

DETALJERET BESKRIVELSE AF FORANSTALTNINGEN

2.1.   Foranstaltningen og dens modtager

Foranstaltningen og dens modtager

| (7) | Det nationale fodboldforbund Koninklijke Nederlandse Voetbal Bond (»KNVB«) er en paraplyorganisation for såvel professionelle fodboldkampe som amatørkampe. Professionel fodbold i Nederlandene er organiseret i et system med to lag. I sæsonen 2014/15 bestod det af 38 klubber, hvoraf de 18 spillede i den bedste liga (eredivisie) og de 20 i den næstbedste liga (eerste divisie). |
| --- | --- |

(7)

Det nationale fodboldforbund Koninklijke Nederlandse Voetbal Bond (»KNVB«) er en paraplyorganisation for såvel professionelle fodboldkampe som amatørkampe. Professionel fodbold i Nederlandene er organiseret i et system med to lag. I sæsonen 2014/15 bestod det af 38 klubber, hvoraf de 18 spillede i den bedste liga (eredivisie) og de 20 i den næstbedste liga (eerste divisie).

eredivisie

eerste divisie

| (8) | Willem II blev grundlagt i 1898 og har været en professionel fodboldklub, siden professionel fodbold blev indført i Nederlandene i 1954. Willem II spiller sine hjemmekampe på Koning Willem II Stadion (»stadionet«) i Tilburg. Willem II rykkede ned fra den bedste liga til den næstbedste liga i 2010/11. Klubben rykkede igen op i 2012 og ned igen i 2013. I 2014 rykkede den endnu engang op i den bedste liga. 2005/06 var den seneste sæson, hvor Willem II spillede i en europæisk turnering (UEFA-cup). |
| --- | --- |

(8)

Willem II blev grundlagt i 1898 og har været en professionel fodboldklub, siden professionel fodbold blev indført i Nederlandene i 1954. Willem II spiller sine hjemmekampe på Koning Willem II Stadion (»stadionet«) i Tilburg. Willem II rykkede ned fra den bedste liga til den næstbedste liga i 2010/11. Klubben rykkede igen op i 2012 og ned igen i 2013. I 2014 rykkede den endnu engang op i den bedste liga. 2005/06 var den seneste sæson, hvor Willem II spillede i en europæisk turnering (UEFA-cup).

| (9) | Willem II's nuværende juridiske form er Willem II Tilburg B.V. Enheden Willem II Tilburg B.V. (»Willem II«) er modtager af foranstaltningen. Den ejes af stiftelsen Stichting Beheer Betaald Voetbalorganisatie Willem II Tilburg. Der findes en særskilt forening (Vereniging) Willem II. I 2012 var Willem II en mellemstor virksomhed med 53 ansatte. Den havde en årlig omsætning på 11,4 mio. EUR i regnskabsåret 2008/09 og en omsætning på 9,9 mio. EUR i regnskabsåret 2009/10. |
| --- | --- |

(9)

Willem II's nuværende juridiske form er Willem II Tilburg B.V. Enheden Willem II Tilburg B.V. (»Willem II«) er modtager af foranstaltningen. Den ejes af stiftelsen Stichting Beheer Betaald Voetbalorganisatie Willem II Tilburg. Der findes en særskilt forening (Vereniging) Willem II. I 2012 var Willem II en mellemstor virksomhed med 53 ansatte. Den havde en årlig omsætning på 11,4 mio. EUR i regnskabsåret 2008/09 og en omsætning på 9,9 mio. EUR i regnskabsåret 2009/10.

Vereniging

| (10) | I 2004 indgik kommunen og Willem II en kontrakt, hvorved kommunen blev eneejer (3) af stadionet, og hvorved Willem II blev lejer af stadionet. Af lejekontrakten fremgik det, at kommunen udlejede stadionet til Willem II for en årlig leje på 1 001 731 EUR plus moms og variable omkostninger. Lejen var baseret på investeringsomkostningerne, en afskrivningsperiode på 30 år og den rente på 5,5 %, som kommunen gjorde brug af på det tidspunkt, hvor kontrakten blev indgået. Betingelserne i den 30-årige lejekontrakt var udformet med henblik på at sikre en udnyttelse af stadionet, som ville være budgetneutral for kommunen. Kommissionen anførte i punkt 51 i åbningsafgørelsen, at de aftalte parametre på det pågældende tidspunkt garanterede, at Willem II betalte en leje, der dækkede alle omkostninger, så der ikke skulle betales driftsstøtte til fodboldklubben. Lejen lå inden for det lejeniveau, som andre betalte, men dog over gennemsnittet. I årene 2004 til 2008 var Willem II i stand til at betale lejen. |
| --- | --- |

(10)

I 2004 indgik kommunen og Willem II en kontrakt, hvorved kommunen blev eneejer (3) af stadionet, og hvorved Willem II blev lejer af stadionet. Af lejekontrakten fremgik det, at kommunen udlejede stadionet til Willem II for en årlig leje på 1 001 731 EUR plus moms og variable omkostninger. Lejen var baseret på investeringsomkostningerne, en afskrivningsperiode på 30 år og den rente på 5,5 %, som kommunen gjorde brug af på det tidspunkt, hvor kontrakten blev indgået. Betingelserne i den 30-årige lejekontrakt var udformet med henblik på at sikre en udnyttelse af stadionet, som ville være budgetneutral for kommunen. Kommissionen anførte i punkt 51 i åbningsafgørelsen, at de aftalte parametre på det pågældende tidspunkt garanterede, at Willem II betalte en leje, der dækkede alle omkostninger, så der ikke skulle betales driftsstøtte til fodboldklubben. Lejen lå inden for det lejeniveau, som andre betalte, men dog over gennemsnittet. I årene 2004 til 2008 var Willem II i stand til at betale lejen.

3

| (11) | I fodboldsæsonen 2009/10 stod Willem II i finansielle problemer, og i maj 2010 bekendtgjorde klubben, at den var på randen af konkurs. Kommunen, som tidligere havde suspenderet betalingen af leje for 2009, besluttede den 31. maj 2010 at sænke lejen og andre skyldige omkostninger med tilbagevirkende kraft indtil 2004. Effekten af denne beslutning var et fald i det årlige beløb, som fodboldklubben skulle betale over en periode på seks år, på 0,4 mio. EUR, hvilket betød, at der blev betalt et beløb — i to rater — på 2,4 mio. EUR til Willem II, hvorfra den udestående leje for 2009 blev trukket. Den 31. oktober 2011 blev der indgået en ny lejekontrakt, som erstattede kontrakten fra 2004. |
| --- | --- |

(11)

I fodboldsæsonen 2009/10 stod Willem II i finansielle problemer, og i maj 2010 bekendtgjorde klubben, at den var på randen af konkurs. Kommunen, som tidligere havde suspenderet betalingen af leje for 2009, besluttede den 31. maj 2010 at sænke lejen og andre skyldige omkostninger med tilbagevirkende kraft indtil 2004. Effekten af denne beslutning var et fald i det årlige beløb, som fodboldklubben skulle betale over en periode på seks år, på 0,4 mio. EUR, hvilket betød, at der blev betalt et beløb — i to rater — på 2,4 mio. EUR til Willem II, hvorfra den udestående leje for 2009 blev trukket. Den 31. oktober 2011 blev der indgået en ny lejekontrakt, som erstattede kontrakten fra 2004.

| (12) | Kommunens beslutning af 31. maj 2010 var baseret på den betingelse, at Willem II opfylder betingelserne i omstruktureringsplanen, som havde til formål at genoprette Willem II's levedygtighed på langt sigt. Betingelserne i denne plan omfattede en pligt til at udarbejde kvartalsregnskaber, et balanceret budget for den næste fodboldsæson, finde en måde at rydde op i balancen på, behovet for at overholde det nationale fodboldforbunds standarder for løn til spillere samt indførelse af en ny ledelses- og tilsynsstruktur. De foranstaltninger, som Willem II traf for at opfylde disse betingelser, blev efterfølgende betragtet som tilfredsstillende af kommunen, som derfor frigav den anden rate af de 2,4 mio. EUR. |
| --- | --- |

(12)

Kommunens beslutning af 31. maj 2010 var baseret på den betingelse, at Willem II opfylder betingelserne i omstruktureringsplanen, som havde til formål at genoprette Willem II's levedygtighed på langt sigt. Betingelserne i denne plan omfattede en pligt til at udarbejde kvartalsregnskaber, et balanceret budget for den næste fodboldsæson, finde en måde at rydde op i balancen på, behovet for at overholde det nationale fodboldforbunds standarder for løn til spillere samt indførelse af en ny ledelses- og tilsynsstruktur. De foranstaltninger, som Willem II traf for at opfylde disse betingelser, blev efterfølgende betragtet som tilfredsstillende af kommunen, som derfor frigav den anden rate af de 2,4 mio. EUR.

| (13) | Nederlandene underrettede ikke Kommissionen om deres plan om at give Willem II 2,4 mio. EUR jf. traktatens artikel 108, stk. 3. Kommissionen var heller ikke blevet informeret om beslutningen i 2009 om at suspendere betalingen af den årlige leje for sæsonen 2009/2010. |
| --- | --- |

(13)

Nederlandene underrettede ikke Kommissionen om deres plan om at give Willem II 2,4 mio. EUR jf. traktatens artikel 108, stk. 3. Kommissionen var heller ikke blevet informeret om beslutningen i 2009 om at suspendere betalingen af den årlige leje for sæsonen 2009/2010.

2.2.   Mulig virkning af støtten

Mulig virkning af støtten

| (14) | Nederlandene har sat spørgsmålstegn ved den mulige støttes påvirkning af det indre marked for klubber, der ikke spiller fodbold på europæisk plan. Professionelle fodboldklubber betragtes imidlertid som virksomheder og er underlagt statsstøttekontrol. Fodbold har karakter af lønnet arbejde eller præstation af tjenesteydelser mod vederlag. Sporten har udviklet et højt professionelt niveau og dermed øget sin økonomiske virkning (4). |
| --- | --- |

(14)

Nederlandene har sat spørgsmålstegn ved den mulige støttes påvirkning af det indre marked for klubber, der ikke spiller fodbold på europæisk plan. Professionelle fodboldklubber betragtes imidlertid som virksomheder og er underlagt statsstøttekontrol. Fodbold har karakter af lønnet arbejde eller præstation af tjenesteydelser mod vederlag. Sporten har udviklet et højt professionelt niveau og dermed øget sin økonomiske virkning (4).

4

| (15) | Professionelle fodboldklubber udøver økonomiske aktiviteter på flere markeder ud over deltagelse i fodboldturneringer, som har en international dimension, som f.eks. transfermarkedet for professionelle spillere, reklame, sponsorering, merchandising eller mediedækning. Støtte til en professionel fodboldklub styrker dens position på disse markeder, som for de flestes vedkommende dækker flere medlemsstater. Hvis statsmidler derfor anvendes til at give en professionel fodboldklub en selektiv fordel, uanset den liga, den spiller i, vil denne støtte sandsynligvis kunne fordreje konkurrencen og påvirke samhandelen mellem medlemsstaterne inden for betydningen af traktatens artikel 107, stk. 1 (5). |
| --- | --- |

(15)

Professionelle fodboldklubber udøver økonomiske aktiviteter på flere markeder ud over deltagelse i fodboldturneringer, som har en international dimension, som f.eks. transfermarkedet for professionelle spillere, reklame, sponsorering, merchandising eller mediedækning. Støtte til en professionel fodboldklub styrker dens position på disse markeder, som for de flestes vedkommende dækker flere medlemsstater. Hvis statsmidler derfor anvendes til at give en professionel fodboldklub en selektiv fordel, uanset den liga, den spiller i, vil denne støtte sandsynligvis kunne fordreje konkurrencen og påvirke samhandelen mellem medlemsstaterne inden for betydningen af traktatens artikel 107, stk. 1 (5).

5

2.3.   Begrundelse for indledning af proceduren

Begrundelse for indledning af proceduren

| (16) | I åbningsafgørelsen nåede Kommissionen til den foreløbige konklusion, at kommunen havde givet Willem II en selektiv fordel ved hjælp af statens ressourcer og dermed havde givet støtte til fodboldklubben. Kommissionen mente endvidere, at støtteforanstaltninger til professionelle fodboldklubber sandsynligvis vil fordreje konkurrencen og påvirke samhandelen mellem medlemsstaterne inden for betydningen af traktatens artikel 107, stk. 1. |
| --- | --- |

(16)

I åbningsafgørelsen nåede Kommissionen til den foreløbige konklusion, at kommunen havde givet Willem II en selektiv fordel ved hjælp af statens ressourcer og dermed havde givet støtte til fodboldklubben. Kommissionen mente endvidere, at støtteforanstaltninger til professionelle fodboldklubber sandsynligvis vil fordreje konkurrencen og påvirke samhandelen mellem medlemsstaterne inden for betydningen af traktatens artikel 107, stk. 1.

| (17) | I åbningsafgørelsen bemærkede Kommissionen, at Willem II havde været i finansielle vanskeligheder på det tidspunkt, hvor støtten blev tildelt. For at vurdere om støtten er forenelig med rammebestemmelserne for statsstøtte til redning og omstrukturering af kriseramte virksomheder (6) (»rammebestemmelserne«), anmodede Kommissionen om oplysninger om overholdelsen af alle kravene i rammebestemmelserne. |
| --- | --- |

(17)

I åbningsafgørelsen bemærkede Kommissionen, at Willem II havde været i finansielle vanskeligheder på det tidspunkt, hvor støtten blev tildelt. For at vurdere om støtten er forenelig med rammebestemmelserne for statsstøtte til redning og omstrukturering af kriseramte virksomheder (6) (»rammebestemmelserne«), anmodede Kommissionen om oplysninger om overholdelsen af alle kravene i rammebestemmelserne.

6

| (18) | Kommissionen var navnlig ikke i stand til at kontrollere, om betingelserne i punkt 34-37 i rammebestemmelserne vedrørende arten og opfyldelsen af en omstruktureringsplan var blevet overholdt. Kommissionen kunne heller ikke kontrollere, om der var givet tilstrækkelige kompenserende modydelser inden for betydningen af punkt 38-42. Det skulle endvidere påvises, at støtten havde været begrænset til det nødvendige minimum, at modtageren selv havde betalt et passende eget bidrag til omstruktureringen, og at princippet om engangsstøtte blev overholdt. |
| --- | --- |

(18)

Kommissionen var navnlig ikke i stand til at kontrollere, om betingelserne i punkt 34-37 i rammebestemmelserne vedrørende arten og opfyldelsen af en omstruktureringsplan var blevet overholdt. Kommissionen kunne heller ikke kontrollere, om der var givet tilstrækkelige kompenserende modydelser inden for betydningen af punkt 38-42. Det skulle endvidere påvises, at støtten havde været begrænset til det nødvendige minimum, at modtageren selv havde betalt et passende eget bidrag til omstruktureringen, og at princippet om engangsstøtte blev overholdt.

3.   BEMÆRKNINGER FRA NEDERLANDENE

BEMÆRKNINGER FRA NEDERLANDENE

| (19) | Nederlandene var ikke enige i, at foranstaltningen til omstrukturering af stadionlejekontrakten udgjorde statsstøtte. Ifølge Nederlandene fulgte kommunen som ejer af stadionet markedsvilkårene og handlede i overensstemmelse med den markedsøkonomiske investors og kreditors princip ved at suspendere lejen for den vigtigste bruger af stadionet i 2009 og ved at sænke lejen og andre kontraktbetingelser med tilbagevirkende kraft i 2010. Såfremt Willem II gik konkurs, ville klubben miste sin licens til at spille professionel fodbold. Kommunen ville have stået med et fodboldstadion, som kun ville kunne anvendes til andre aktiviteter med store investeringsomkostninger. Nederlandene hævdede, at den lavere leje stemte overens med den leje, som blev betalt for andre stadioner, og at det derfor var i overensstemmelse med markedsvilkårene. |
| --- | --- |

(19)

Nederlandene var ikke enige i, at foranstaltningen til omstrukturering af stadionlejekontrakten udgjorde statsstøtte. Ifølge Nederlandene fulgte kommunen som ejer af stadionet markedsvilkårene og handlede i overensstemmelse med den markedsøkonomiske investors og kreditors princip ved at suspendere lejen for den vigtigste bruger af stadionet i 2009 og ved at sænke lejen og andre kontraktbetingelser med tilbagevirkende kraft i 2010. Såfremt Willem II gik konkurs, ville klubben miste sin licens til at spille professionel fodbold. Kommunen ville have stået med et fodboldstadion, som kun ville kunne anvendes til andre aktiviteter med store investeringsomkostninger. Nederlandene hævdede, at den lavere leje stemte overens med den leje, som blev betalt for andre stadioner, og at det derfor var i overensstemmelse med markedsvilkårene.

| (20) | Alternativt hævdede Nederlandene, at selv om foranstaltningen udgjorde støtte, var den forenelig med det indre marked. Disse argumenter var først og fremmest baseret på et brev sendt af Kommissionen til Nederlandene den 11. juli 2002 om sportsinfrastruktur. I dette brev beskrev Kommissionen, hvilke betingelser der skulle være opfyldt, for at den ikke ville betragte finansiering af sportsinfrastruktur som statsstøtte. For det andet er argumenterne baseret på rammebestemmelserne og traktatens artikel 107, stk. 3, litra c). |
| --- | --- |

(20)

Alternativt hævdede Nederlandene, at selv om foranstaltningen udgjorde støtte, var den forenelig med det indre marked. Disse argumenter var først og fremmest baseret på et brev sendt af Kommissionen til Nederlandene den 11. juli 2002 om sportsinfrastruktur. I dette brev beskrev Kommissionen, hvilke betingelser der skulle være opfyldt, for at den ikke ville betragte finansiering af sportsinfrastruktur som statsstøtte. For det andet er argumenterne baseret på rammebestemmelserne og traktatens artikel 107, stk. 3, litra c).

| (21) | Med hensyn til omstruktureringen af Willem II beskrev Nederlandene klubbens finansielle situation. I regnskabsåret 2008/09 (7) genererede Willem II et underskud på 3,9 mio. EUR ud af en omsætning på 11,4 mio. EUR, og klubbens egenkapital (eigen vermogen) faldt fra 4,1 mio. EUR til 0,2 mio. EUR. I 2009/10 (8) genererede Willem II et underskud på 4,4 mio. EUR ud af en omsætning på 9,9 mio. EUR. Trods de tildelte 2,4 mio. EUR fra kommunen faldt klubbens egenkapital yderligere fra 0,2 mio. EUR til minus 2,1 mio. EUR. |
| --- | --- |

(21)

Med hensyn til omstruktureringen af Willem II beskrev Nederlandene klubbens finansielle situation. I regnskabsåret 2008/09 (7) genererede Willem II et underskud på 3,9 mio. EUR ud af en omsætning på 11,4 mio. EUR, og klubbens egenkapital (eigen vermogen) faldt fra 4,1 mio. EUR til 0,2 mio. EUR. I 2009/10 (8) genererede Willem II et underskud på 4,4 mio. EUR ud af en omsætning på 9,9 mio. EUR. Trods de tildelte 2,4 mio. EUR fra kommunen faldt klubbens egenkapital yderligere fra 0,2 mio. EUR til minus 2,1 mio. EUR.

7

eigen vermogen

8

minus

| (22) | Alle nederlandske professionelle fodboldklubber skal have en licens fra KNVB, som de kun kan få, hvis de opfylder visse betingelser. En af forpligtelserne i dette system vedrører klubbens finansielle fornuft. Hver sæson skal klubben fremsende regnskaber den 1. november, den 1. marts og den 15. juni, der bl.a. viser dens nuværende finansielle situation, samt budgettet for næste sæson. På grundlag af disse regnskaber bliver klubberne inddelt i tre kategorier (1: utilstrækkelig, 2: tilstrækkelig, 3: god). Der kan stilles krav om, at klubber i kategori 1 skal fremlægge en plan for forbedringer for at rykke op i kategori 2 eller 3. Hvis klubben ikke overholder planen, kan KNVB pålægge sanktioner, herunder give en officiel advarsel, fratage klubben point og — som den ultimative sanktion — trække licensen tilbage. En professionel fodboldklub i Nederlandene, som erklæres konkurs, mister sin licens. Hvis der efterfølgende grundlægges en ny klub, har den ikke direkte adgang til den professionelle fodboldliga, men skal starte i den næstbedste amatørliga. Med sine vanskeligheder risikerede Willem II at miste licensen til at deltage i professionelle turneringer. Klubben blev indplaceret i kategori 1 i 2010. |
| --- | --- |

(22)

Alle nederlandske professionelle fodboldklubber skal have en licens fra KNVB, som de kun kan få, hvis de opfylder visse betingelser. En af forpligtelserne i dette system vedrører klubbens finansielle fornuft. Hver sæson skal klubben fremsende regnskaber den 1. november, den 1. marts og den 15. juni, der bl.a. viser dens nuværende finansielle situation, samt budgettet for næste sæson. På grundlag af disse regnskaber bliver klubberne inddelt i tre kategorier (1: utilstrækkelig, 2: tilstrækkelig, 3: god). Der kan stilles krav om, at klubber i kategori 1 skal fremlægge en plan for forbedringer for at rykke op i kategori 2 eller 3. Hvis klubben ikke overholder planen, kan KNVB pålægge sanktioner, herunder give en officiel advarsel, fratage klubben point og — som den ultimative sanktion — trække licensen tilbage. En professionel fodboldklub i Nederlandene, som erklæres konkurs, mister sin licens. Hvis der efterfølgende grundlægges en ny klub, har den ikke direkte adgang til den professionelle fodboldliga, men skal starte i den næstbedste amatørliga. Med sine vanskeligheder risikerede Willem II at miste licensen til at deltage i professionelle turneringer. Klubben blev indplaceret i kategori 1 i 2010.

| (23) | Nederlandene gjorde opmærksom på, at kommunens beslutning om at tildele Willem II 2,4 mio. EUR i lyset af disse vanskeligheder var underlagt en række betingelser fastsat i den omstruktureringsplan, som Willem II havde udarbejdet (9). Planen skulle medføre en sund finansiel position over en periode på tre år. Planen havde ligeledes til formål at opfylde KNVB's krav om at opnå kategori 2-status (tilstrækkelig) inden udgangen af regnskabsåret 2012/13. Allerede i december 2011 fik klubben tildelt kategori 2-status af KNVB. |
| --- | --- |

(23)

Nederlandene gjorde opmærksom på, at kommunens beslutning om at tildele Willem II 2,4 mio. EUR i lyset af disse vanskeligheder var underlagt en række betingelser fastsat i den omstruktureringsplan, som Willem II havde udarbejdet (9). Planen skulle medføre en sund finansiel position over en periode på tre år. Planen havde ligeledes til formål at opfylde KNVB's krav om at opnå kategori 2-status (tilstrækkelig) inden udgangen af regnskabsåret 2012/13. Allerede i december 2011 fik klubben tildelt kategori 2-status af KNVB.

9

| (24) | Omstruktureringsplanen omfattede en ny ledelse samt nedskæringer i både personale og spillertrup. Den betød ligeledes, at antallet af spillere på kontrakt skulle reduceres. Flere spillere vil blive overført, eksisterende kontrakter vil blive forlænget til en lavere løn, nye kontrakter vil enten blive indgået uden transferbetaling, eller spillere vil blive lejet fra andre klubber. Formålet med planen var at reducere omkostningerne til personale og spillere fra 77 % til under 55 %. |
| --- | --- |

(24)

Omstruktureringsplanen omfattede en ny ledelse samt nedskæringer i både personale og spillertrup. Den betød ligeledes, at antallet af spillere på kontrakt skulle reduceres. Flere spillere vil blive overført, eksisterende kontrakter vil blive forlænget til en lavere løn, nye kontrakter vil enten blive indgået uden transferbetaling, eller spillere vil blive lejet fra andre klubber. Formålet med planen var at reducere omkostningerne til personale og spillere fra 77 % til under 55 %.

| (25) | Ni private virksomheder havde indvilliget i at låne Willem II 2,25 mio. EUR i 2009, da de finansielle problemer opstod. I 2010 kunne de overtales til at forlænge løbetiden på lånene, ikke at forfølge deres krav, før Willem II havde genoprettet tilstrækkelig likviditet, og acceptere en lavere forrentning af disse krav. Seks af virksomhederne gik endnu videre og gav afkald på 10 % af deres krav. Målet med omstruktureringsplanen var at gøre det muligt for Willem II inden for tre år at opnå et moderat driftsoverskud. Planen viste sig at være realistisk. Willem II genererede et overskud på omkring 0,3 mio. EUR i 2010/11 og i 2011/12 og et mindre beløb i 2012/13, den forbedrede sin egen egenkapital til minus 1,4 mio. EUR pr. 30. juni 2012, minus 1,3 mio. EUR pr. 30. juni 2013 og vendte den til et positivt beløb i regnskabsåret 2013/14. |
| --- | --- |

(25)

Ni private virksomheder havde indvilliget i at låne Willem II 2,25 mio. EUR i 2009, da de finansielle problemer opstod. I 2010 kunne de overtales til at forlænge løbetiden på lånene, ikke at forfølge deres krav, før Willem II havde genoprettet tilstrækkelig likviditet, og acceptere en lavere forrentning af disse krav. Seks af virksomhederne gik endnu videre og gav afkald på 10 % af deres krav. Målet med omstruktureringsplanen var at gøre det muligt for Willem II inden for tre år at opnå et moderat driftsoverskud. Planen viste sig at være realistisk. Willem II genererede et overskud på omkring 0,3 mio. EUR i 2010/11 og i 2011/12 og et mindre beløb i 2012/13, den forbedrede sin egen egenkapital til minus 1,4 mio. EUR pr. 30. juni 2012, minus 1,3 mio. EUR pr. 30. juni 2013 og vendte den til et positivt beløb i regnskabsåret 2013/14.

4.   BEMÆRKNINGER FRA INTERESSEREDE PARTER

BEMÆRKNINGER FRA INTERESSEREDE PARTER

| (26) | Kommunen fremsatte bemærkninger under proceduren, som var stort set identiske med de bemærkninger, som Nederlandene fremsatte. Kommunen gav også specifikke oplysninger om Willem II's finansielle situation i 2009 og fremlagde en undersøgelse, som blev gennemført i november 2013 af Deloitte Financial Advisory Services, om omkostningerne ved kommunens forskellige muligheder i 2010 for at understøtte dens synspunkt om, at de trufne foranstaltninger i 2009 og 2010 havde været rationelle. |
| --- | --- |

(26)

Kommunen fremsatte bemærkninger under proceduren, som var stort set identiske med de bemærkninger, som Nederlandene fremsatte. Kommunen gav også specifikke oplysninger om Willem II's finansielle situation i 2009 og fremlagde en undersøgelse, som blev gennemført i november 2013 af Deloitte Financial Advisory Services, om omkostningerne ved kommunens forskellige muligheder i 2010 for at understøtte dens synspunkt om, at de trufne foranstaltninger i 2009 og 2010 havde været rationelle.

5.   VURDERING AF FORANSTALTNINGEN

VURDERING AF FORANSTALTNINGEN

5.1.   Tilstedeværelse af statsstøtte i henhold til traktatens artikel 107, stk. 1

Tilstedeværelse af statsstøtte i henhold til traktatens artikel 107, stk. 1

| (27) | I henhold til traktatens artikel 107, stk. 1, er statsstøtte enhver form for støtte, som ydes af en medlemsstat eller ved hjælp af statsmidler under enhver tænkelig form, og som fordrejer eller truer med at fordreje konkurrencevilkårene ved at begunstige visse virksomheder eller visse produktioner, i det omfang den påvirker samhandelen mellem medlemsstaterne. Betingelserne i traktatens artikel 107, stk. 1, er kumulative, og alle betingelser skal derfor være opfyldt samtidigt, før en foranstaltning kan udgøre statsstøtte. |
| --- | --- |

(27)

I henhold til traktatens artikel 107, stk. 1, er statsstøtte enhver form for støtte, som ydes af en medlemsstat eller ved hjælp af statsmidler under enhver tænkelig form, og som fordrejer eller truer med at fordreje konkurrencevilkårene ved at begunstige visse virksomheder eller visse produktioner, i det omfang den påvirker samhandelen mellem medlemsstaterne. Betingelserne i traktatens artikel 107, stk. 1, er kumulative, og alle betingelser skal derfor være opfyldt samtidigt, før en foranstaltning kan udgøre statsstøtte.

| (28) | På grundlag af åbningsafgørelsen vurderer Kommissionen med hensyn til tilstedeværelsen af statsstøtte kommunens beslutning i 2009 om at suspendere betalingen af leje for Willem II's brug af stadionet og kommunens beslutning i maj 2010 om med tilbagevirkende kraft at sænke lejen og andre omkostninger for brug af stadionet. Kommissionen bemærker, at begge foranstaltninger er tæt forbundne med hensyn til kronologi, formål og Willem II's situation på det pågældende tidspunkt, og at de derfor bør undersøges sammen. |
| --- | --- |

(28)

På grundlag af åbningsafgørelsen vurderer Kommissionen med hensyn til tilstedeværelsen af statsstøtte kommunens beslutning i 2009 om at suspendere betalingen af leje for Willem II's brug af stadionet og kommunens beslutning i maj 2010 om med tilbagevirkende kraft at sænke lejen og andre omkostninger for brug af stadionet. Kommissionen bemærker, at begge foranstaltninger er tæt forbundne med hensyn til kronologi, formål og Willem II's situation på det pågældende tidspunkt, og at de derfor bør undersøges sammen.

5.1.1.   Finansiering gennem statsmidler

Finansiering gennem statsmidler

| (29) | Begge foranstaltninger blev vedtaget af kommunen, og de har direkte finansielle konsekvenser for dens budget og omfatter dermed brug af statsmidler. Overførsel af statsmidler kan tage mange former som direkte tilskud, lån, garantier, direkte investeringer i virksomheders kapital og naturalydelser. At give afkald på indtægter, som ellers skulle være betalt til staten, udgør overførsel af statsmidler. |
| --- | --- |

(29)

Begge foranstaltninger blev vedtaget af kommunen, og de har direkte finansielle konsekvenser for dens budget og omfatter dermed brug af statsmidler. Overførsel af statsmidler kan tage mange former som direkte tilskud, lån, garantier, direkte investeringer i virksomheders kapital og naturalydelser. At give afkald på indtægter, som ellers skulle være betalt til staten, udgør overførsel af statsmidler.

5.1.2.   Økonomisk fordel

Økonomisk fordel

| (30) | Foranstaltningerne skal give Willem II en økonomisk fordel, som klubben ellers ikke ville have haft under normale markedsvilkår. Nederlandene og kommunen påstår, at kommunen handlede i overensstemmelse med den markedsøkonomiske investors og kreditors princip og dermed ikke giver Willem II nogen fordel. Kommissionen er ikke enig i denne holdning af følgende årsager. |
| --- | --- |

(30)

Foranstaltningerne skal give Willem II en økonomisk fordel, som klubben ellers ikke ville have haft under normale markedsvilkår. Nederlandene og kommunen påstår, at kommunen handlede i overensstemmelse med den markedsøkonomiske investors og kreditors princip og dermed ikke giver Willem II nogen fordel. Kommissionen er ikke enig i denne holdning af følgende årsager.

| (31) | Når en virksomheds finansielle situation bedres som følge af statsintervention, kan det antages, at dette giver en fordel. For at vurdere dette bør virksomhedens finansielle situation efter foranstaltningen sammenlignes med dens finansielle situation, hvis foranstaltningen ikke var blevet indført. Uden indgriben ville klubben fortsat være i finansielle vanskeligheder med fare for at gå konkurs og blive rykket ned i en lavere liga. Det er ubestridt, at Willem II's finansielle situation bedredes markant gennem de undersøgte foranstaltninger. |
| --- | --- |

(31)

Når en virksomheds finansielle situation bedres som følge af statsintervention, kan det antages, at dette giver en fordel. For at vurdere dette bør virksomhedens finansielle situation efter foranstaltningen sammenlignes med dens finansielle situation, hvis foranstaltningen ikke var blevet indført. Uden indgriben ville klubben fortsat være i finansielle vanskeligheder med fare for at gå konkurs og blive rykket ned i en lavere liga. Det er ubestridt, at Willem II's finansielle situation bedredes markant gennem de undersøgte foranstaltninger.

| (32) | Dette ville ikke udgøre en uberettiget fordel, hvis kommunen kan bevise, at den handlede i overensstemmelse med den markedsøkonomiske investors og kreditors princip. Kommissionen bemærker, at kommunen i 2004 havde fuldt ejerskab af stadionet. For dette opkøb betalte kommunen den økonomiske værdi af stadionet, som var blevet fastslået af eksterne eksperter. Kommunen indgik lejekontrakten i 2004 med Willem II med fuld viden om, at stadionet ikke var en multifunktionel arena, men et fodboldstadion med Willem II som bruger og med begrænsede muligheder for andre aktiviteter end fodbold. Kommunen vidste derfor, at udnyttelsen af stadionet afhang af, at Willem II fortsat var i stand til at betale leje og andre omkostninger anført i kontrakten. En markedsøkonomisk investor ville enten slet ikke have påtaget sig denne risiko eller ville kun have påtaget sig det til gengæld for en tilsvarende overskudsmargen og forsikring mod enhver mulighed for, at brugeren gik konkurs. |
| --- | --- |

(32)

Dette ville ikke udgøre en uberettiget fordel, hvis kommunen kan bevise, at den handlede i overensstemmelse med den markedsøkonomiske investors og kreditors princip. Kommissionen bemærker, at kommunen i 2004 havde fuldt ejerskab af stadionet. For dette opkøb betalte kommunen den økonomiske værdi af stadionet, som var blevet fastslået af eksterne eksperter. Kommunen indgik lejekontrakten i 2004 med Willem II med fuld viden om, at stadionet ikke var en multifunktionel arena, men et fodboldstadion med Willem II som bruger og med begrænsede muligheder for andre aktiviteter end fodbold. Kommunen vidste derfor, at udnyttelsen af stadionet afhang af, at Willem II fortsat var i stand til at betale leje og andre omkostninger anført i kontrakten. En markedsøkonomisk investor ville enten slet ikke have påtaget sig denne risiko eller ville kun have påtaget sig det til gengæld for en tilsvarende overskudsmargen og forsikring mod enhver mulighed for, at brugeren gik konkurs.

| (33) | Da kommunen i 2010 underrettede kommunalbestyrelsen om, at Willem II var på randen af konkurs, konstaterede den desuden, at udnyttelsen af stadionet siden 2004 kun havde været neutral for dens budget. Hvis lejekontrakten i 2004 imidlertid ikke genererede et rimeligt overskud, skete ændringen af lejebetingelserne i 2010 med tilbagevirkende kraft med den viden, at det gør udnyttelsen siden 2004 tabsgivende. Dette udelukker, at beslutningen i 2010 om at reducere lejen ville opfylde den markedsøkonomiske investors princip. Ingen kommerciel aktør ville acceptere ændringen af lejen med tilbagevirkende kraft, som ikke har nogen udsigter til at sikre et afkast af investeringen. |
| --- | --- |

(33)

Da kommunen i 2010 underrettede kommunalbestyrelsen om, at Willem II var på randen af konkurs, konstaterede den desuden, at udnyttelsen af stadionet siden 2004 kun havde været neutral for dens budget. Hvis lejekontrakten i 2004 imidlertid ikke genererede et rimeligt overskud, skete ændringen af lejebetingelserne i 2010 med tilbagevirkende kraft med den viden, at det gør udnyttelsen siden 2004 tabsgivende. Dette udelukker, at beslutningen i 2010 om at reducere lejen ville opfylde den markedsøkonomiske investors princip. Ingen kommerciel aktør ville acceptere ændringen af lejen med tilbagevirkende kraft, som ikke har nogen udsigter til at sikre et afkast af investeringen.

| (34) | Nederlandene og kommunen hævder imidlertid også, at kommunens beslutning, som lettede klubbens gældsbyrde, var i overensstemmelse med den markedsøkonomiske kreditors princip. I denne forbindelse henviser de til, at flere store kreditorer gav afkald på en del af deres krav hos Willem II. De henviser endvidere til den del af åbningsafgørelsen, hvor Kommissionen konkluderede, at foranstaltningerne i kommunen Arnhem til fordel for fodboldklubben Vitesse ikke udgjorde statsstøtte. |
| --- | --- |

(34)

Nederlandene og kommunen hævder imidlertid også, at kommunens beslutning, som lettede klubbens gældsbyrde, var i overensstemmelse med den markedsøkonomiske kreditors princip. I denne forbindelse henviser de til, at flere store kreditorer gav afkald på en del af deres krav hos Willem II. De henviser endvidere til den del af åbningsafgørelsen, hvor Kommissionen konkluderede, at foranstaltningerne i kommunen Arnhem til fordel for fodboldklubben Vitesse ikke udgjorde statsstøtte.

| (35) | I denne henseende ville Kommissionen først og fremmest bemærke, at beslutningerne i 2009 om at suspendere lejebetalingerne og i 2010 om med tilbagevirkende kraft at nedsætte lejen og andre betalingsforpligtelser for brugen af stadionet, ikke blev truffet samtidig med tilsvarende foranstaltninger fra andre kreditorer. Endvidere indrømmede kommunen i 2010 et beløb på 2,4 mio. EUR til Willem II, hvilket er mere end dobbelt så meget som dens krav på et års leje fra Willem II. Kommunen krævede, at Willem II skulle forhandle med andre kreditorer om at få styr på sin balance, men uden at stille betingelser for forhandlingerne, som ville svare til betingelserne i dens egen intervention. Argumentet om, at en professionel fodboldklub, der går konkurs, mister sin licens, og at kommunen ville stå tilbage med et fodboldstadion, der kun kunne bruges til andre aktiviteter med store investeringsomkostninger, er heller ikke overbevisende. I tilfælde af konkurs kunne der være grundlagt en ny klub som bruger af stadionet. Den ville ganske vist ikke få direkte adgang til den professionelle fodboldliga, men ville skulle starte i den næstbedste amatørliga. Men den ville have mulighed for at bruge stadionet og inden for en overskuelig fremtid vende tilbage til den professionelle liga og dermed bidrage til lejeindtægten fra stadionet. |
| --- | --- |

(35)

I denne henseende ville Kommissionen først og fremmest bemærke, at beslutningerne i 2009 om at suspendere lejebetalingerne og i 2010 om med tilbagevirkende kraft at nedsætte lejen og andre betalingsforpligtelser for brugen af stadionet, ikke blev truffet samtidig med tilsvarende foranstaltninger fra andre kreditorer. Endvidere indrømmede kommunen i 2010 et beløb på 2,4 mio. EUR til Willem II, hvilket er mere end dobbelt så meget som dens krav på et års leje fra Willem II. Kommunen krævede, at Willem II skulle forhandle med andre kreditorer om at få styr på sin balance, men uden at stille betingelser for forhandlingerne, som ville svare til betingelserne i dens egen intervention. Argumentet om, at en professionel fodboldklub, der går konkurs, mister sin licens, og at kommunen ville stå tilbage med et fodboldstadion, der kun kunne bruges til andre aktiviteter med store investeringsomkostninger, er heller ikke overbevisende. I tilfælde af konkurs kunne der være grundlagt en ny klub som bruger af stadionet. Den ville ganske vist ikke få direkte adgang til den professionelle fodboldliga, men ville skulle starte i den næstbedste amatørliga. Men den ville have mulighed for at bruge stadionet og inden for en overskuelig fremtid vende tilbage til den professionelle liga og dermed bidrage til lejeindtægten fra stadionet.

| (36) | Nederlandene henviste også til Kommissionens brev af 11. juli 2002, hvori den beskrev, hvilke betingelser der skulle være opfyldt, for at den ikke ville betragte finansiering af sportsinfrastruktur som statsstøtte. Disse betingelser ville omfatte arenaens multifunktionelle karakter, ikke-diskriminerende adgang til den og hensigtsmæssigheden af brugerbetalingen. |
| --- | --- |

(36)

Nederlandene henviste også til Kommissionens brev af 11. juli 2002, hvori den beskrev, hvilke betingelser der skulle være opfyldt, for at den ikke ville betragte finansiering af sportsinfrastruktur som statsstøtte. Disse betingelser ville omfatte arenaens multifunktionelle karakter, ikke-diskriminerende adgang til den og hensigtsmæssigheden af brugerbetalingen.

| (37) | I det foreliggende tilfælde kan disse bemærkninger imidlertid ikke føre til den konklusion, at Willem II ikke opnåede en uretmæssig fordel. Det kunne allerede diskuteres, om argumenterne i brevet af 11. juli 2002 stadig er relevante i lyset af Domstolens retspraksis, hvoraf det fremgik, at offentlige investeringer i infrastruktur, som stilles til rådighed for offentligheden, er statsstøtte (10). I den foreliggende sag er det imidlertid afgørende, at kommunen og Willem II i 2004 indgik en kontrakt, hvorved de aftalte en årlig leje på 1 001 731 EUR. Hvis betalingen af denne aftalte leje først suspenderes i aftalen med kommunen, og hvis lejen derefter sænkes med tilbagevirkende kraft, giver kommunen Willem II en finansiel fordel, som den normalt ikke ville have fået, og som en privat operatør under alle omstændigheder normalt ikke ville havde givet. |
| --- | --- |

(37)

I det foreliggende tilfælde kan disse bemærkninger imidlertid ikke føre til den konklusion, at Willem II ikke opnåede en uretmæssig fordel. Det kunne allerede diskuteres, om argumenterne i brevet af 11. juli 2002 stadig er relevante i lyset af Domstolens retspraksis, hvoraf det fremgik, at offentlige investeringer i infrastruktur, som stilles til rådighed for offentligheden, er statsstøtte (10). I den foreliggende sag er det imidlertid afgørende, at kommunen og Willem II i 2004 indgik en kontrakt, hvorved de aftalte en årlig leje på 1 001 731 EUR. Hvis betalingen af denne aftalte leje først suspenderes i aftalen med kommunen, og hvis lejen derefter sænkes med tilbagevirkende kraft, giver kommunen Willem II en finansiel fordel, som den normalt ikke ville have fået, og som en privat operatør under alle omstændigheder normalt ikke ville havde givet.

10

| (38) | Af disse grunde er Kommissionen ikke overbevist om, at kommunen handlede som en markedsøkonomisk operatør, hverken som investor eller kreditor eller begge dele. Den konkluderer derfor, at den ydede finansiel støtte for at undgå, at Willem II gik konkurs, hvilket en privat markedsaktør ikke ville have gjort, og dette udgør derfor en fordel. |
| --- | --- |

(38)

Af disse grunde er Kommissionen ikke overbevist om, at kommunen handlede som en markedsøkonomisk operatør, hverken som investor eller kreditor eller begge dele. Den konkluderer derfor, at den ydede finansiel støtte for at undgå, at Willem II gik konkurs, hvilket en privat markedsaktør ikke ville have gjort, og dette udgør derfor en fordel.

5.1.3.   Påvirkning af samhandels- og konkurrencevilkårene

Påvirkning af samhandels- og konkurrencevilkårene

| (39) | Nederlandene har sat spørgsmålstegn ved den mulige støttes påvirkning af det indre marked for klubber, der ikke spiller fodbold på europæisk plan. I denne henseende minder Kommissionen om, som påpeget i betragtning 14, at professionelle fodboldklubber betragtes som virksomheder og er underlagt kontrol af statsstøtte. Fodbold har karakter af lønnet arbejde eller præstation af tjenesteydelser mod vederlag. Sporten har udviklet et højt professionelt niveau og dermed øget sin økonomiske virkning. |
| --- | --- |

(39)

Nederlandene har sat spørgsmålstegn ved den mulige støttes påvirkning af det indre marked for klubber, der ikke spiller fodbold på europæisk plan. I denne henseende minder Kommissionen om, som påpeget i betragtning 14, at professionelle fodboldklubber betragtes som virksomheder og er underlagt kontrol af statsstøtte. Fodbold har karakter af lønnet arbejde eller præstation af tjenesteydelser mod vederlag. Sporten har udviklet et højt professionelt niveau og dermed øget sin økonomiske virkning.

| (40) | Endvidere er Willem II potentiel deltager i europæiske fodboldturneringer og har tidligere deltaget i en europæisk turnering. Som professionel fodboldklub udøver den økonomiske aktiviteter på flere markeder ud over deltagelse i fodboldturneringer, som har en international dimension, som f.eks. transfermarkedet for professionelle spillere, reklame, sponsorering, merchandising eller mediedækning. Støtte til en professionel fodboldklub styrker dens position på disse markeder, som for de flestes vedkommende dækker flere medlemsstater. Hvis statsmidler som anført i betragtning 15 derfor anvendes til at give en professionel fodboldklub en selektiv fordel, uanset den liga, den spiller i, vil denne støtte sandsynligvis kunne fordreje konkurrencen og påvirke samhandelen mellem medlemsstaterne inden for betydningen af traktatens artikel 107, stk. 1. |
| --- | --- |

(40)

Endvidere er Willem II potentiel deltager i europæiske fodboldturneringer og har tidligere deltaget i en europæisk turnering. Som professionel fodboldklub udøver den økonomiske aktiviteter på flere markeder ud over deltagelse i fodboldturneringer, som har en international dimension, som f.eks. transfermarkedet for professionelle spillere, reklame, sponsorering, merchandising eller mediedækning. Støtte til en professionel fodboldklub styrker dens position på disse markeder, som for de flestes vedkommende dækker flere medlemsstater. Hvis statsmidler som anført i betragtning 15 derfor anvendes til at give en professionel fodboldklub en selektiv fordel, uanset den liga, den spiller i, vil denne støtte sandsynligvis kunne fordreje konkurrencen og påvirke samhandelen mellem medlemsstaterne inden for betydningen af traktatens artikel 107, stk. 1.

5.2.   Vurdering i henhold til traktatens artikel 107, stk. 3, litra c)

Vurdering i henhold til traktatens artikel 107, stk. 3, litra c)

| (41) | Kommissionen skal vurdere, om støtteforanstaltningen til fordel for Willem II kan betragtes som forenelig med det indre marked. Ingen af undtagelserne i traktatens artikel 107, stk. 2, finder anvendelse på den pågældende støtteforanstaltning. Med hensyn til undtagelserne i traktatens artikel 107, stk. 3, bemærker Kommissionen, at ingen af de nederlandske regioner falder ind under undtagelsen i traktatens artikel 107, stk. 3, litra a). Den pågældende støtteforanstaltning fremmer ikke virkeliggørelsen af et vigtigt projekt af fælleseuropæisk interesse, ligesom den ikke afhjælper en alvorlig forstyrrelse i den nederlandske økonomi, jf. traktatens artikel 107, stk. 3, litra b). Støtteforanstaltningen kan heller ikke siges at fremme kulturen og bevare kulturarven, jf. traktatens artikel 107, stk. 3, litra d). |
| --- | --- |

(41)

Kommissionen skal vurdere, om støtteforanstaltningen til fordel for Willem II kan betragtes som forenelig med det indre marked. Ingen af undtagelserne i traktatens artikel 107, stk. 2, finder anvendelse på den pågældende støtteforanstaltning. Med hensyn til undtagelserne i traktatens artikel 107, stk. 3, bemærker Kommissionen, at ingen af de nederlandske regioner falder ind under undtagelsen i traktatens artikel 107, stk. 3, litra a). Den pågældende støtteforanstaltning fremmer ikke virkeliggørelsen af et vigtigt projekt af fælleseuropæisk interesse, ligesom den ikke afhjælper en alvorlig forstyrrelse i den nederlandske økonomi, jf. traktatens artikel 107, stk. 3, litra b). Støtteforanstaltningen kan heller ikke siges at fremme kulturen og bevare kulturarven, jf. traktatens artikel 107, stk. 3, litra d).

5.2.1.   Gældende retningslinjer

Gældende retningslinjer

| (42) | For så vidt angår undtagelsen i traktatens artikel 107, stk. 3, litra c), om støtte til fremme af udviklingen af visse erhvervsgrene eller økonomiske regioner, kan støtten være forenelig, hvis den ikke ændrer samhandelsvilkårene på en måde, der strider mod den fælles interesse. |
| --- | --- |

(42)

For så vidt angår undtagelsen i traktatens artikel 107, stk. 3, litra c), om støtte til fremme af udviklingen af visse erhvervsgrene eller økonomiske regioner, kan støtten være forenelig, hvis den ikke ændrer samhandelsvilkårene på en måde, der strider mod den fælles interesse.

| (43) | I sin vurdering af støtteforanstaltninger i henhold til traktatens artikel 107, stk. 3, litra c), har Kommissionen udstedt en række forordninger, rammebestemmelser, retningslinjer og meddelelser vedrørende de støtteformer og horisontale eller sektormæssige formål, som støtten tildeles for. Da Willem II stod over for finansielle vanskeligheder på det tidspunkt, hvor foranstaltningerne blev truffet, og støtten blev tildelt af kommunen for at imødegå disse vanskeligheder, er det passende at vurdere, om kriterierne i rammebestemmelserne (11) finder anvendelse, og om de er opfyldt. |
| --- | --- |

(43)

I sin vurdering af støtteforanstaltninger i henhold til traktatens artikel 107, stk. 3, litra c), har Kommissionen udstedt en række forordninger, rammebestemmelser, retningslinjer og meddelelser vedrørende de støtteformer og horisontale eller sektormæssige formål, som støtten tildeles for. Da Willem II stod over for finansielle vanskeligheder på det tidspunkt, hvor foranstaltningerne blev truffet, og støtten blev tildelt af kommunen for at imødegå disse vanskeligheder, er det passende at vurdere, om kriterierne i rammebestemmelserne (11) finder anvendelse, og om de er opfyldt.

11

| (44) | I juli 2014 offentliggjorde Kommissionen nye rammebestemmelser for statsstøtte til redning og omstrukturering af kriseramte ikke-finansielle virksomheder (12). De gælder dog ikke denne ikke-anmeldte støtte, som blev tildelt i 2009 og 2010. Ifølge punkt 137 i de nye rammebestemmelser ville dette kun være tilfældet for rednings- eller omstruktureringsstøtte, der er tildelt uden forudgående godkendelse, hvis al støtten eller en del heraf er blevet ydet efter rammebestemmelsernes offentliggørelse i Den Europæiske Unions Tidende. Ifølge punkt 138 i de nye rammebestemmelser vil Kommissionen i alle andre tilfælde foretage undersøgelsen på grundlag af de rammebestemmelser, der var gældende på det tidspunkt, hvor støtten blev ydet, i dette tilfælde rammebestemmelserne fra før 2014. |
| --- | --- |

(44)

I juli 2014 offentliggjorde Kommissionen nye rammebestemmelser for statsstøtte til redning og omstrukturering af kriseramte ikke-finansielle virksomheder (12). De gælder dog ikke denne ikke-anmeldte støtte, som blev tildelt i 2009 og 2010. Ifølge punkt 137 i de nye rammebestemmelser ville dette kun være tilfældet for rednings- eller omstruktureringsstøtte, der er tildelt uden forudgående godkendelse, hvis al støtten eller en del heraf er blevet ydet efter rammebestemmelsernes offentliggørelse i Den Europæiske Unions Tidende. Ifølge punkt 138 i de nye rammebestemmelser vil Kommissionen i alle andre tilfælde foretage undersøgelsen på grundlag af de rammebestemmelser, der var gældende på det tidspunkt, hvor støtten blev ydet, i dette tilfælde rammebestemmelserne fra før 2014.

12

Den Europæiske Unions Tidende

5.2.2.   Willem II som en kriseramt virksomhed

Willem II som en kriseramt virksomhed

| (45) | Ifølge punkt 10, litra a), i rammebestemmelserne betragtes et selskab med begrænset ansvar som kriseramt, når over halvdelen af den tegnede kapital er forsvundet, og over en fjerdedel af denne kapital er gået tabt i løbet af de sidste 12 måneder. I regnskabsåret 2008/09 (13) genererede Willem II et underskud på 3,9 mio. EUR ud af en omsætning på 11,4 mio. EUR, og klubbens egenkapital (eigen vermogen) faldt fra 4,1 mio. EUR til 0,2 mio. EUR. I 2009/10 (14) genererede Willem II et underskud på 4,4 mio. EUR ud af en omsætning på 9,9 mio. EUR. Trods de tildelte 2,4 mio. EUR fra kommunen faldt klubbens egenkapital yderligere fra 0,2 mio. EUR til minus 2,1 mio. EUR. Willem II var derfor tydeligvis en kriseramt virksomhed. Dette er ikke blevet bestredet af Nederlandene. Foreneligheden af statsstøtten til Willem II vil derfor blive vurderet efter rammebestemmelserne. |
| --- | --- |

(45)

Ifølge punkt 10, litra a), i rammebestemmelserne betragtes et selskab med begrænset ansvar som kriseramt, når over halvdelen af den tegnede kapital er forsvundet, og over en fjerdedel af denne kapital er gået tabt i løbet af de sidste 12 måneder. I regnskabsåret 2008/09 (13) genererede Willem II et underskud på 3,9 mio. EUR ud af en omsætning på 11,4 mio. EUR, og klubbens egenkapital (eigen vermogen) faldt fra 4,1 mio. EUR til 0,2 mio. EUR. I 2009/10 (14) genererede Willem II et underskud på 4,4 mio. EUR ud af en omsætning på 9,9 mio. EUR. Trods de tildelte 2,4 mio. EUR fra kommunen faldt klubbens egenkapital yderligere fra 0,2 mio. EUR til minus 2,1 mio. EUR. Willem II var derfor tydeligvis en kriseramt virksomhed. Dette er ikke blevet bestredet af Nederlandene. Foreneligheden af statsstøtten til Willem II vil derfor blive vurderet efter rammebestemmelserne.

13

eigen vermogen

14

minus

5.2.3.   Genoprettelse af den langsigtede rentabilitet

Genoprettelse af den langsigtede rentabilitet

| (46) | I afsnit 3.2 kræves det i rammebestemmelserne, at der, for at der kan ydes støtte, skal iværksættes en omstruktureringsplan (se punkt 34-37 i rammebestemmelserne), der inden for en rimelig tidshorisont skal gøre virksomheden rentabel på længere sigt. I denne henseende bemærker Kommissionen, at kommunens beslutning om at yde 2,4 mio. EUR til Willem II var underlagt en række betingelser som nævnt i betragtning 12. Disse betingelser var kernen i Willem II's omstruktureringsplan (15). |
| --- | --- |

(46)

I afsnit 3.2 kræves det i rammebestemmelserne, at der, for at der kan ydes støtte, skal iværksættes en omstruktureringsplan (se punkt 34-37 i rammebestemmelserne), der inden for en rimelig tidshorisont skal gøre virksomheden rentabel på længere sigt. I denne henseende bemærker Kommissionen, at kommunens beslutning om at yde 2,4 mio. EUR til Willem II var underlagt en række betingelser som nævnt i betragtning 12. Disse betingelser var kernen i Willem II's omstruktureringsplan (15).

15

| (47) | Planen skulle føre til en sund finansiel stilling over en periode på tre år og desuden opfylde KNVB's krav for fortsat at give licens til Willem II's deltagelse i professionelle turneringer og opnå kategori 2-status inden udgangen af regnskabsåret 2012/13. |
| --- | --- |

(47)

Planen skulle føre til en sund finansiel stilling over en periode på tre år og desuden opfylde KNVB's krav for fortsat at give licens til Willem II's deltagelse i professionelle turneringer og opnå kategori 2-status inden udgangen af regnskabsåret 2012/13.

| (48) | Omstruktureringsplanen omfattede en ny ledelse samt betydelige nedskæringer i både personale og spillertrup. Flere spillere blev overført, eksisterende kontrakter blev forlænget med en lavere løn, og nye kontrakter blev indgået, fri for transferbetalinger. Dette omfattede nedskæringer i omkostningerne til personale og spillere på 30 % over de to år efter vedtagelsen af planen. Ud over de 2,4 mio. EUR fra kommunen kunne Willem II sikre et fortsat bidrag på 2,25 mio. EUR fra den private sektor. |
| --- | --- |

(48)

Omstruktureringsplanen omfattede en ny ledelse samt betydelige nedskæringer i både personale og spillertrup. Flere spillere blev overført, eksisterende kontrakter blev forlænget med en lavere løn, og nye kontrakter blev indgået, fri for transferbetalinger. Dette omfattede nedskæringer i omkostningerne til personale og spillere på 30 % over de to år efter vedtagelsen af planen. Ud over de 2,4 mio. EUR fra kommunen kunne Willem II sikre et fortsat bidrag på 2,25 mio. EUR fra den private sektor.

| (49) | Kommissionen mener, at omstruktureringsplanen tager hånd om årsagerne til Willem II's finansielle vanskeligheder, navnlig omkostningerne til spillerne i form af løn og transferbetalinger. Willem II regner med besparelser på sin kerneaktivitet. Omstruktureringsplanen er ikke afhængig af eksterne faktorer, som Willem II kan forfølge, men ikke fuldstændig kontrollere, som f.eks. at finde nye sponsorer og en stigning i antallet af tilskuere. Selv om Willem II's finansielle stilling og navnlig klubbens negative egenkapital fortsat giver anledning til bekymring, forventes det, at klubbens finansielle situation løbende vil forbedres ligesom dens drift som professionel fodboldklub. Udviklingen viser, at planen faktisk var realistisk. KNVB gav allerede i december 2011 klubben kategori 2-status. Willem II opnåede et driftsoverskud på 0,3 mio. EUR i 2010/11 og igen i 2011/12 og forbedrede dermed sin egen egenkapital til minus 1,4 mio. EUR pr. 30. juni 2012. |
| --- | --- |

(49)

Kommissionen mener, at omstruktureringsplanen tager hånd om årsagerne til Willem II's finansielle vanskeligheder, navnlig omkostningerne til spillerne i form af løn og transferbetalinger. Willem II regner med besparelser på sin kerneaktivitet. Omstruktureringsplanen er ikke afhængig af eksterne faktorer, som Willem II kan forfølge, men ikke fuldstændig kontrollere, som f.eks. at finde nye sponsorer og en stigning i antallet af tilskuere. Selv om Willem II's finansielle stilling og navnlig klubbens negative egenkapital fortsat giver anledning til bekymring, forventes det, at klubbens finansielle situation løbende vil forbedres ligesom dens drift som professionel fodboldklub. Udviklingen viser, at planen faktisk var realistisk. KNVB gav allerede i december 2011 klubben kategori 2-status. Willem II opnåede et driftsoverskud på 0,3 mio. EUR i 2010/11 og igen i 2011/12 og forbedrede dermed sin egen egenkapital til minus 1,4 mio. EUR pr. 30. juni 2012.

minus

5.2.4.   Modydelser

Modydelser

| (50) | I punkt 38-42 i rammebestemmelserne stilles der krav om, at modtageren skal give modydelser for at minimere støttens konkurrencefordrejende virkning og afbøde dens skadelige virkninger for samhandelsvilkårene. Med hensyn til åbningsafgørelsens punkt 80 bemærkede Kommissionen den særegne karakter af professionel fodbold i denne henseende og foreslog en række foranstaltninger, som for professionel fodbold kunne fortolkes som modydelser inden for rammebestemmelsernes betydning, som f.eks. begrænsning af registrerede spillere inden for det nationale fodboldforbunds grænser, accept af et lavere loft over lønningerne end de almindelige standarder i sektoren, et forbud mod at betale transferomkostninger for nye spillere i en vis periode eller en stigning i aktiviteter til gavn for samfundet. Ved at acceptere et loft over antallet af spillere eller lønninger ville en klub også acceptere en konkurrencemæssig ulempe i forhold til andre klubber uden disse begrænsninger. Et forbud mod transferbetalinger begrænser valgmulighederne for nye professionelle spillere. |
| --- | --- |

(50)

I punkt 38-42 i rammebestemmelserne stilles der krav om, at modtageren skal give modydelser for at minimere støttens konkurrencefordrejende virkning og afbøde dens skadelige virkninger for samhandelsvilkårene. Med hensyn til åbningsafgørelsens punkt 80 bemærkede Kommissionen den særegne karakter af professionel fodbold i denne henseende og foreslog en række foranstaltninger, som for professionel fodbold kunne fortolkes som modydelser inden for rammebestemmelsernes betydning, som f.eks. begrænsning af registrerede spillere inden for det nationale fodboldforbunds grænser, accept af et lavere loft over lønningerne end de almindelige standarder i sektoren, et forbud mod at betale transferomkostninger for nye spillere i en vis periode eller en stigning i aktiviteter til gavn for samfundet. Ved at acceptere et loft over antallet af spillere eller lønninger ville en klub også acceptere en konkurrencemæssig ulempe i forhold til andre klubber uden disse begrænsninger. Et forbud mod transferbetalinger begrænser valgmulighederne for nye professionelle spillere.

| (51) | Kommissionen bemærker, at Willem II ifølge planen har reduceret antallet af ansatte og spillere. Antallet af spillere faldt fra 79 i sæsonen 2009/10 til 61 i 2010/11 og 53 i 2011/12. Antallet af registrerede spillere faldt fra 31 til 27. Lønomkostningerne (16) blev nedbragt til 48 % af omsætningen, hvilket er langt under UEFA's standard på 70 % bare for spillere. Der sker ingen transferbetalinger for nye spillere i omstruktureringsperioden. Disse foranstaltninger svækkede klubbens team og bidrog dermed til at rykke Willem II ned i den næstbedste liga i slutningen af sæsonen 2010/11 og igen i 2012/13. Kommissionen bemærker også flere udgifter for klubben til gavn for offentligheden til amatørtræning. Kommissionen konkluderer, at de krævede modydelser i rammebestemmelserne blev givet, og dette betød, at Willem II's konkurrencemæssige position i professionel fodbold blev svækket. |
| --- | --- |

(51)

Kommissionen bemærker, at Willem II ifølge planen har reduceret antallet af ansatte og spillere. Antallet af spillere faldt fra 79 i sæsonen 2009/10 til 61 i 2010/11 og 53 i 2011/12. Antallet af registrerede spillere faldt fra 31 til 27. Lønomkostningerne (16) blev nedbragt til 48 % af omsætningen, hvilket er langt under UEFA's standard på 70 % bare for spillere. Der sker ingen transferbetalinger for nye spillere i omstruktureringsperioden. Disse foranstaltninger svækkede klubbens team og bidrog dermed til at rykke Willem II ned i den næstbedste liga i slutningen af sæsonen 2010/11 og igen i 2012/13. Kommissionen bemærker også flere udgifter for klubben til gavn for offentligheden til amatørtræning. Kommissionen konkluderer, at de krævede modydelser i rammebestemmelserne blev givet, og dette betød, at Willem II's konkurrencemæssige position i professionel fodbold blev svækket.

16

5.2.5.   Begrænsning af støtten til et minimum

Begrænsning af støtten til et minimum

| (52) | Kommissionen bemærker også, at omstruktureringsplanen i høj grad er finansieret af eksterne private virksomheder ud over de interne besparelser. Ni private virksomheder havde indvilliget i at låne Willem II 2,25 mio. EUR i 2009, da de finansielle problemer opstod. I 2010 blev de overtalt til at fortsætte med at yde disse beløb til klubben og til at acceptere, at de ikke ville forfølge deres krav, før Willem II var i stand til at betale dem tilbage. De accepterede også en lavere rente på 3 %. Seks af virksomhederne blev overtalt til at frafalde 10 % af deres krav. Dette opfylder kravet i punkt 44 i rammebestemmelserne om, at mindst 40 % af omkostningerne til omstruktureringen for en mellemstor virksomhed som Willem II skal betales af støttemodtagerens egne midler, herunder ekstern finansiering, der viser en tro på støttemodtagerens levedygtighed. |
| --- | --- |

(52)

Kommissionen bemærker også, at omstruktureringsplanen i høj grad er finansieret af eksterne private virksomheder ud over de interne besparelser. Ni private virksomheder havde indvilliget i at låne Willem II 2,25 mio. EUR i 2009, da de finansielle problemer opstod. I 2010 blev de overtalt til at fortsætte med at yde disse beløb til klubben og til at acceptere, at de ikke ville forfølge deres krav, før Willem II var i stand til at betale dem tilbage. De accepterede også en lavere rente på 3 %. Seks af virksomhederne blev overtalt til at frafalde 10 % af deres krav. Dette opfylder kravet i punkt 44 i rammebestemmelserne om, at mindst 40 % af omkostningerne til omstruktureringen for en mellemstor virksomhed som Willem II skal betales af støttemodtagerens egne midler, herunder ekstern finansiering, der viser en tro på støttemodtagerens levedygtighed.

| (53) | Støttens størrelse var nødvendig. Ifølge omstruktureringsplanen skulle den medføre et moderat positivt resultat i sæsonen 2010/11 og 2011/12 og langsomt forbedre egenkapitalen. Dette ville ikke have givet Willem II mulighed for at købe nye spillere eller tiltrække dem med højere lønninger. |
| --- | --- |

(53)

Støttens størrelse var nødvendig. Ifølge omstruktureringsplanen skulle den medføre et moderat positivt resultat i sæsonen 2010/11 og 2011/12 og langsomt forbedre egenkapitalen. Dette ville ikke have givet Willem II mulighed for at købe nye spillere eller tiltrække dem med højere lønninger.

5.2.6.   Tilsyn og årlige rapporter

Tilsyn og årlige rapporter

| (54) | I henhold til punkt 49 i rammebestemmelserne skal medlemsstaten indsende oplysninger om en tilfredsstillende gennemførelse af omstruktureringsplanen på grundlag af regelmæssige og detaljerede rapporter. Punkt 51 indeholder mindre strenge betingelser for små og mellemstore virksomheder, for hvilke det normalt er tilstrækkeligt at fremsende resultatopgørelse og balance. Nederlandene har forpligtet sig til at fremsende disse rapporter. |
| --- | --- |

(54)

I henhold til punkt 49 i rammebestemmelserne skal medlemsstaten indsende oplysninger om en tilfredsstillende gennemførelse af omstruktureringsplanen på grundlag af regelmæssige og detaljerede rapporter. Punkt 51 indeholder mindre strenge betingelser for små og mellemstore virksomheder, for hvilke det normalt er tilstrækkeligt at fremsende resultatopgørelse og balance. Nederlandene har forpligtet sig til at fremsende disse rapporter.

5.2.7.   Princippet om engangsstøtte

Princippet om engangsstøtte

| (55) | I overensstemmelse med punkt 72-77 i rammebestemmelserne anførte Nederlandene, at Willem II ikke modtog rednings- eller omstruktureringsstøtte i de 10 år forud for tildelingen af den nuværende støtte. Landet forpligtede sig endvidere til ikke at yde ny rednings- eller omstruktureringsstøtte til Willem II i en periode på 10 år. |
| --- | --- |

(55)

I overensstemmelse med punkt 72-77 i rammebestemmelserne anførte Nederlandene, at Willem II ikke modtog rednings- eller omstruktureringsstøtte i de 10 år forud for tildelingen af den nuværende støtte. Landet forpligtede sig endvidere til ikke at yde ny rednings- eller omstruktureringsstøtte til Willem II i en periode på 10 år.

6.   KONKLUSION

KONKLUSION

| (56) | Kommissionen konstaterer, at Nederlandene ulovligt har gennemført støtten til Willem II i strid med traktatens artikel 108, stk. 3. Den statsstøtte på 2,4 mio. EUR, som blev ydet til Willem II i 2009 og 2010, opfylder imidlertid betingelserne for omstruktureringsstøtte i rammebestemmelserne og kan betragtes som forenelig med det indre marked i overensstemmelse med traktatens artikel 107, stk. 3, litra c) — |
| --- | --- |

(56)

Kommissionen konstaterer, at Nederlandene ulovligt har gennemført støtten til Willem II i strid med traktatens artikel 108, stk. 3. Den statsstøtte på 2,4 mio. EUR, som blev ydet til Willem II i 2009 og 2010, opfylder imidlertid betingelserne for omstruktureringsstøtte i rammebestemmelserne og kan betragtes som forenelig med det indre marked i overensstemmelse med traktatens artikel 107, stk. 3, litra c) —

VEDTAGET DENNE AFGØRELSE:

Artikel 1

Den statsstøtte, som Nederlandene har gennemført til fordel for fodboldklubben Willem II i Tilburg, på 2,4 mio. EUR, er forenelig med det indre marked, jf. artikel 107, stk. 3, litra c), i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde.

Artikel 2

Denne afgørelse er rettet til Kongeriget Nederlandene.

Udfærdiget i Bruxelles, den 4. juli 2016.

På Kommissionens vegne

Margrethe VESTAGER

Medlem af Kommissionen

---

(1)  Kommissionens afgørelse i sag SA.33584 (2013/C) (ex 2011/NN) — Nederlandene — Støtte til visse professionelle nederlandske fodboldklubber i 2008-2011 — Opfordring til at fremsætte bemærkninger efter artikel 108, stk. 2, i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde (EUT C 116 af 23.4.2013, s. 19).

1

(2)  Jf. fodnote 1.

2

(3)  Inden kontrakten blev indgået, var kommunen den retmæssige ejer af stadionet og den jord, det ligger på, mens Willem II var den økonomiske ejer af stadionet, som klubben havde investeret sine egne penge i.

3

(4)  Sag C-325/08 Olympique Lyonnais ECLI:EU:C:2010:143, præmis 27 og 28, sag C-519/04 P Meca-Medina og Majcen mod Kommissionen ECLI:EU:C:2006:492, præmis 22, sag C-415/93 Bosman ECLI:EU:C:1995:463, præmis 73.

4

(5)  Kommissionens afgørelse vedrørende Tyskland af 20. marts 2013 om Multifunktionsarena der Stadt Erfurt (sag SA.35135 (2012/N)), betragtning 12, og Multifunktionsarena der Stadt Jena (sag SA.35440 (2012/N)), resuméer i EUT C 140 af 18.5.2013, s. 1, og af 2. oktober 2013 om Fußballstadion Chemnitz (sag SA.36105 (2013/N)), resumé i EUT C 50 af 21.2.2014, s. 1, betragtning 12-14, Kommissionens afgørelser vedrørende Spanien af 18. december 2013 om mulig statsstøtte til fire professionelle spanske fodboldklubber (sag SA.29769 (2013/C)), betragtning 28, Real Madrid CF (sag SA.33754 (2013/C)), betragtning 20, og påstået støtte til tre fodboldklubber i Valencia (sag SA.36387 (2013/C)), betragtning 16, offentliggjort i EUT C 69 af 7.3.2014, s. 99.

5

(6)  Meddelelse fra Kommissionen — Fællesskabets rammebestemmelser for statsstøtte til redning og omstrukturering af kriseramte virksomheder (EUT C 244 af 1.10.2004, s. 2). Anvendelsen af disse rammebestemmelser blev forlænget ved meddelelse fra Kommissionen om forlængelse af Fællesskabets rammebestemmelser af 1. oktober 2004 for statsstøtte til redning og omstrukturering af kriseramte virksomheder (EUT C 296 af 2.10.2012, s. 3).

6

(7)  
  30.6.2008-1.7.2009.

7

(8)  
  30.6.2009-1.7.2010.

8

(9)  Plan van aanpak Willem II af 23. juli 2010.

9

(10)  F.eks. dom af 19. december 2012 i sag C-288/11 Mitteldeutsche Flughafen AG og Flughafen Leipzig-Halle GmbH mod Kommissionen ECLI:EU:C:2012:821.

10

(11)  Se fodnote 6.

11

(12)  Meddelelse fra Kommissionen — Rammebestemmelser for statsstøtte til redning og omstrukturering af kriseramte ikke-finansielle virksomheder (EUT C 249 af 31.7.2014, s. 1).

12

(13)  
  30.6.2008-1.7.2009.

13

(14)  
  30.6.2009-1.7.2010.

14

(15)  Se fodnote 9.

15

(16)  I Willem II's regnskaber skelnes der ikke mellem løn til spillere og øvrige ansatte.

16

---

| 20.1.2017 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | L 16/37 |
| --- | --- | --- | --- |

20.1.2017

DA

Den Europæiske Unions Tidende

L 16/37

---

KOMMISSIONENS GENNEMFØRELSESAFGØRELSE (EU) 2017/98

af 18. januar 2017

om ændring af bilaget til gennemførelsesafgørelse 2013/519/EU for så vidt angår standardsundhedscertifikatet til brug ved import til Unionen af hunde, katte og fritter

(meddelt under nummer C(2017) 123)

(EØS-relevant tekst)

EUROPA-KOMMISSIONEN HAR —

under henvisning til traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde,

under henvisning til Rådets direktiv 92/65/EØF af 13. juli 1992 om dyresundhedsmæssige betingelser for samhandel med og indførsel til Fællesskabet af dyr samt sæd, æg og embryoner, der for så vidt angår disse betingelser ikke er underlagt specifikke fællesskabsbetingelser som omhandlet i bilag A, del I, til direktiv 90/425/EØF (1), særlig artikel 17, stk. 2, første afsnit, litra b), og

ud fra følgende betragtninger:

| (1) | I henhold til direktiv 92/65/EØF må hunde, katte og fritter kun indføres til Unionen fra godkendte områder eller tredjelande, og de skal være ledsaget af et sundhedscertifikat, der er i overensstemmelse med en model, der er udfærdiget efter den i samme direktiv omhandlede procedure. Del 1 i bilaget til Kommissionens gennemførelsesafgørelse 2013/519/EU (2) indeholder standarddyresundhedscertifikatet. |
| --- | --- |

(1)

I henhold til direktiv 92/65/EØF må hunde, katte og fritter kun indføres til Unionen fra godkendte områder eller tredjelande, og de skal være ledsaget af et sundhedscertifikat, der er i overensstemmelse med en model, der er udfærdiget efter den i samme direktiv omhandlede procedure. Del 1 i bilaget til Kommissionens gennemførelsesafgørelse 2013/519/EU (2) indeholder standarddyresundhedscertifikatet.

| (2) | I standarddyresundhedscertifikatet henvises der til kravet om, at der skal foretages en vellykket test for immunrespons på rabiesvaccination på blodprøver taget fra hunde, katte og fritter, der kommer fra — eller efter planen skal i transit gennem — et område eller et tredjeland, der er opført i bilag I til Kommissionens beslutning 2004/211/EF (3) eller i del 1 i bilag II til Kommissionens forordning (EU) nr. 206/2010 (4). |
| --- | --- |

(2)

I standarddyresundhedscertifikatet henvises der til kravet om, at der skal foretages en vellykket test for immunrespons på rabiesvaccination på blodprøver taget fra hunde, katte og fritter, der kommer fra — eller efter planen skal i transit gennem — et område eller et tredjeland, der er opført i bilag I til Kommissionens beslutning 2004/211/EF (3) eller i del 1 i bilag II til Kommissionens forordning (EU) nr. 206/2010 (4).

| (3) | Efter gentagne tilfælde af forfalskninger af laboratorierapporter med analyseresultater fra rabies-antistoftitreringstest er det på sin plads at anmode de attesterende embedsmænd i områderne eller tredjelandene om kun at attestere tilfredsstillende resultater af testen, såfremt laboratorierapportens ægthed er blevet verificeret. Der bør medtages et specifikt vejledningsnotat herom i standarddyresundhedscertifikatet. |
| --- | --- |

(3)

Efter gentagne tilfælde af forfalskninger af laboratorierapporter med analyseresultater fra rabies-antistoftitreringstest er det på sin plads at anmode de attesterende embedsmænd i områderne eller tredjelandene om kun at attestere tilfredsstillende resultater af testen, såfremt laboratorierapportens ægthed er blevet verificeret. Der bør medtages et specifikt vejledningsnotat herom i standarddyresundhedscertifikatet.

| (4) | Desuden er oplysningen vedrørende datoen for anbringelse eller aflæsning af hundenes, kattenes eller fritternes tatovering eller transponder, jf. del I i standarddyresundhedscertifikatet, blevet misforstået af attesterende embedsmænd i tredjelande og har derfor forårsaget problemer i forbindelse med veterinærkontroller ved grænsekontrolsteder. For at undgå enhver misforståelse bør denne oplysning fjernes fra standarddyresundhedscertifikatets del I, hvori dyrene beskrives, og indsættes i certifikatets del II, som vedrører attesteringen af dyrene. Der bør ligeledes medtages en specifik vejledning om kontrol af mærkningen i del II. |
| --- | --- |

(4)

Desuden er oplysningen vedrørende datoen for anbringelse eller aflæsning af hundenes, kattenes eller fritternes tatovering eller transponder, jf. del I i standarddyresundhedscertifikatet, blevet misforstået af attesterende embedsmænd i tredjelande og har derfor forårsaget problemer i forbindelse med veterinærkontroller ved grænsekontrolsteder. For at undgå enhver misforståelse bør denne oplysning fjernes fra standarddyresundhedscertifikatets del I, hvori dyrene beskrives, og indsættes i certifikatets del II, som vedrører attesteringen af dyrene. Der bør ligeledes medtages en specifik vejledning om kontrol af mærkningen i del II.

| (5) | Bilaget til gennemførelsesafgørelse 2013/519/EU bør derfor ændres. |
| --- | --- |

(5)

Bilaget til gennemførelsesafgørelse 2013/519/EU bør derfor ændres.

| (6) | For at undgå enhver afbrydelse af importen til Unionen af sendinger af hunde, katte og fritter bør det på visse betingelser tillades at anvende certifikater udstedt i overensstemmelse med EU-regler, der var gældende inden anvendelsesdatoen for denne afgørelse, i en overgangsperiode. |
| --- | --- |

(6)

For at undgå enhver afbrydelse af importen til Unionen af sendinger af hunde, katte og fritter bør det på visse betingelser tillades at anvende certifikater udstedt i overensstemmelse med EU-regler, der var gældende inden anvendelsesdatoen for denne afgørelse, i en overgangsperiode.

| (7) | Foranstaltningerne i denne afgørelse er i overensstemmelse med udtalelse fra Den Stående Komité for Planter, Dyr, Fødevarer og Foder — |
| --- | --- |

(7)

Foranstaltningerne i denne afgørelse er i overensstemmelse med udtalelse fra Den Stående Komité for Planter, Dyr, Fødevarer og Foder —

VEDTAGET DENNE AFGØRELSE:

Artikel 1

Bilaget til gennemførelsesafgørelse 2013/519/EU ændres som angivet i bilaget til nærværende afgørelse.

Artikel 2

I en overgangsperiode, som udløber den 30. juni 2017, tillader medlemsstaterne import til Unionen af hunde, katte og fritter, som ledsages af et sundhedscertifikat udstedt senest den 31. maj 2017 i overensstemmelse med modellen i del 1 i bilaget til gennemførelsesafgørelse 2013/519/EU i den version, der var gældende indtil de ændringer, der foretages ved denne afgørelse.

Artikel 3

Denne afgørelse anvendes fra den 1. juni 2017.

Artikel 4

Denne afgørelse er rettet til medlemsstaterne.

Udfærdiget i Bruxelles, den 18. januar 2017.

På Kommissionens vegne

Vytenis ANDRIUKAITIS

Medlem af Kommissionen

---

(1)  
  EFT L 268 af 14.9.1992, s. 54.

1

(2)  Kommissionens gennemførelsesafgørelse 2013/519/EU af 21. oktober 2013 om listen over områder og tredjelande, som er godkendt med hensyn til import af hunde, katte og fritter, og om standardsundhedscertifikatet til brug ved sådan import (EUT L 281 af 23.10.2013, s. 20).

2

(3)  Kommissionens beslutning 2004/211/EF af 6. januar 2004 om listen over tredjelande og dele af tredjelande, hvorfra medlemsstaterne tillader import af levende dyr af hestefamilien samt sæd, æg og embryoner fra dyr af hestefamilien, og om ændring af beslutning 93/195/EØF og 94/63/EF (EUT L 73 af 11.3.2004, s. 1).

3

(4)  Kommissionens forordning (EU) nr. 206/2010 af 12. marts 2010 om fastlæggelse af lister over tredjelande, tredjelandsområder og dele heraf, som er godkendt med hensyn til indførsel af visse dyr og fersk kød til EU, og krav vedrørende udstedelse af veterinærcertifikater (EUT L 73 af 20.3.2010, s. 1).

4

---

BILAG

Bilagets del 1 affattes således:

»DEL 1

Standarddyresundhedscertifikat til brug ved import til Unionen af hunde, katte og fritter

LAND:

Veterinærcertifikat ved import til EU

Del I: Nærmere oplysninger om sendingen

I.1. Afsender

Navn

Adresse

Land

Tlf.

I.2. Certifikatets referencenr.

I.2.a.

I.3. Central kompetent myndighed

I.4. Lokal kompetent myndighed

I.5. Modtager

Navn

Adresse

Land

Tlf.

I.6.

I.7. Oprin-delsesland

ISO-kode

I.8.

I.9. Bestem-melsesland

ISO-kode

I.10. Bestem-melsesregion

Kode

I.11. Oprindelsessted

Navn Godkendelsesnr.

Adresse

Navn Godkendelsesnr.

Adresse

Navn Godkendelsesnr.

Adresse

I.12. Bestemmelsessted

Navn Godkendelsesnr.

Adresse

I.13. Indladningssted

I.14. Dato for afgang

I.15. Transportmiddel/-midler

Fly Skib Togvogn

Køretøj Andet

Identifikation

Dokumentreference

I.16. Indgangsgrænsekontrolsted i EU

I.17.

I.18. Varebeskrivelse

I.19. Varekode (HS-kode)

010619

I.20. Mængde

I.21.

I.22. Antal kolli

I.23. Plombenr./containernr.

I.24.

I.25. Varer attesteret til:

Andet Selskabsdyr Godkendte organer

I.26.

I.27. Import eller midlertidig indførsel til EU

I.28. Identifikation af varerne

Art (videnskabeligt navn)

Identifikationssystem

Identifikationsnummer

Fødselsdato [dd/mm/åååå]

LAND

Import til EU af hunde/katte/fritter

II. Sundhedsoplysninger

II.a. Certifikatets referencenr.

II.b.

Undertegnede embedsdyrlæge i (tredjelandets navn) bekræfter hermed, at de i rubrik I.28 beskrevne dyr:

II.1. kommer fra bedrifter eller virksomheder, jf. rubrik I.11, som er registreret af den kompetente myndighed og ikke er omfattet af noget forbud af dyresundhedsmæssige årsager, som undersøger dyrene regelmæssigt, og som overholder kravene til sikring af dyrenes velfærd

II.2. ikke udviste tegn på sygdomme og på tidspunktet for undersøgelsen, som blev foretaget højst 48 timer inden afsendelsen af en dyrlæge, der er bemyndiget af den kompetente myndighed, var egnede til at blive transporteret som planlagt

(1) enten [II.3. er bestemt til et organ, institut eller center, jf. rubrik I.12, som er godkendt i henhold til bilag C til Rådets direktiv 92/65/EØF, og kommer fra et område eller et tredjeland opført i bilag II til Kommissionens gennemførelsesforordning (EU) nr. 577/2013.]

(1) eller [II.3. var mindst 12 uger gamle på tidspunktet for rabiesvaccinationen, og der er gået mindst 21 dage siden afslutningen af den primære rabiesvaccination (2), som er givet i overensstemmelse med gyldighedskravene i bilag III til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 576/2013, og en eventuel efterfølgende revaccination er givet inden udløbet af gyldighedsperioden for den foregående vaccination (3)] og

(1) enten [II.3.1. kommer fra et område eller et tredjeland, der er opført i bilag II til Kommissionens gennemførelsesforordning (EU) nr. 577/2013, og der er angivet nærmere oplysninger om den p.t. gyldige rabiesvaccination i skemaet nedenfor]

(1) eller [II.3.1. kommer fra eller er bestemt til transit gennem et område eller et tredjeland, der er opført i bilag I til Kommissionens beslutning 2004/211/EF eller i del 1 i bilag II til Kommissionens forordning (EU) nr. 206/2010, og der er udført en rabies-antistoftitreringstest (4), hvor der er påvist en antistoftiter på mindst 0,5 IU/ml (5) på en blodprøve, som er udtaget af den dyrlæge, der er bemyndiget af den kompetente myndighed, mindst 30 dage efter den foregående vaccination og mindst tre måneder inden datoen for udstedelse af dette certifikat; en eventuel efterfølgende revaccination er givet inden udløbet af gyldighedsperioden for den foregående vaccination, og nærmere oplysninger om den p.t. gyldige rabiesvaccination samt datoen for udtagning af prøven til testning af immunresponset er angivet i skemaet nedenfor:

Del II: Attestering

Transponder eller tatovering

Vaccinationsda-to [dd/mm/åååå]

Vaccinens navn og producent

Batchnr.

Vaccinationens gyldighed

Dato for udtagning af blodprøven [dd/mm/åååå]

Dyrets alfanumeri-ske kode

Dato for anbringelse og/eller af-læsning (6) [dd/mm/yyyy]

Fra [dd/mm/åååå]

Til [dd/mm/åååå]

]

(1) enten [II.4. er hunde, som er bestemt til en medlemsstat, der er opført i bilag I til Kommissionens delegerede forordning (EU) nr. 1152/2011, og er behandlet mod Echinococcus multilocularis, og nærmere oplysninger om den dyrlægebehandling, der er foretaget i henhold til artikel 7 i Kommissionens delegerede forordning (EU) nr. 1152/2011 (7) (8), er angivet i skemaet nedenfor.]

(1) eller [II.4. ikke er behandlet mod Echinococcus multilocularis.]

LAND

Import til EU af hunde/katte/fritter

II. Sundhedsoplysninger

II.a. Certifikatets referencenr.

II.b.

Dyrets alfanumeriske transponder- eller tatoveringskode

Echinokokbehandling

Behandlende dyrlæge

Produktets navn og producent

Behandlingsdato [dd/mm/åååå] og klokkeslæt [00:00]

Navn med blokbogstaver, stempel og underskrift

]

Bemærkninger

a) Dette certifikat anvendes for hunde (Canis lupus familiaris), katte (Felis silvestris catus) og fritter (Mustela putorius furo).

b) Dette certifikat er gyldigt i 10 dage, efter at embedsdyrlægen har udstedt det. Ved søtransport forlænges nævnte periode på 10 dage med en yderligere periode svarende til sørejsens varighed.

Del I:

Rubrik I.11: Oprindelsessted: afsendervirksomhedens navn og adresse. Godkendelses- eller registreringsnummer angives.

Rubrik I.12.: Bestemmelsessted: Skal angives, hvis dyrene er bestemt til et organ, institut eller center, der er godkendt i henhold til bilag C til Rådets direktiv 92/65/EØF.

Rubrik I.25.: Varer attesteret til: Vælg »Andet«, hvis dyrene flyttes i henhold til artikel 5, stk. 4, i Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 576/2013.

Rubrik I.28: Identifikationssystem: Vælg transponder eller tatovering.

Identifikationsnr.: Angiv transponderens eller tatoveringens alfanumeriske kode.

Del II:

(1) Det ikke relevante overstreges.

(2) En eventuel revaccination skal anses for en primær vaccination, hvis den ikke blev givet inden for gyldighedsperioden for en tidligere vaccination.

(3) Certifikatet skal være vedlagt en bekræftet genpart af identifikationsdokumentet og vaccinationsoplysningerne for de pågældende dyr.

(4) Den i punkt II.3.1 nævnte rabies-antistoftitreringstest:

— skal udføres på en prøve udtaget af en dyrlæge, der er bemyndiget af den kompetente myndighed, mindst 30 dage efter vaccinationsdatoen og tre måneder inden importdatoen

— skal påvise mindst 0,5 IU/ml rabiesvirusneutraliserende antistof i serum

— skal udføres af et laboratorium, der er godkendt i henhold til artikel 3 i Rådets beslutning 2000/258/EF (en liste over godkendte laboratorier findes på adressen http://ec.europa.eu/food/animal/liveanimals/pets/approval_en.htm)

LAND

Import til EU af hunde/katte/fritter

II. Sundhedsoplysninger

II.a. Certifikatets referencenr.

II.b.

— behøver ikke blive gentaget på et dyr, som efter udførelse af testen med tilfredsstillende resultat er blevet revaccineret mod rabies inden for gyldighedsperioden for en tidligere vaccination.

Certifikatet skal være vedlagt en bekræftet genpart af den officielle rapport fra det godkendte laboratorium med resultatet af den i punkt II.3.1 nævnte rabiesantistoftest.

(5) Heraf følger, at den attesterende embedsdyrlæge bekræfter, at han i det omfang, det er muligt, og om nødvendigt ved kontakt til det laboratorium, der er angivet i rapporten, har kontrolleret ægtheden af laboratorierapporten om resultaterne af antistoftitrering test, der er nævnt i punkt II.3.1.

(6) Sammenholdt med fodnote (3) skal mærkningen af de pågældende dyr ved implantering af en transponder, eller med en letlæselig tatovering påført inden den 3. juli 2011 være kontrolleret, inden der indføres nogen oplysninger i dette certifikat, og den skal altid gå forud for enhver vaccination eller, hvor det er relevant, undersøgelse, der foretages på disse dyr.

(7) Den i punkt II.4 nævnte behandling mod Echinococcus multilocularis skal:

— foretages af en dyrlæge højst 120 timer og mindst 24 timer inden tidspunktet for planmæssig indførsel af hundene til en medlemsstat eller en del af en medlemsstat opført i bilag I til Kommissionens delegerede forordning (EU) nr. 1152/2011

— foretages med et godkendt lægemiddel, som indeholder en passende dosis praziquantel eller farmakologisk virksomme stoffer, som hver for sig eller i kombination har vist sig at reducere ormebyrden for så vidt angår Echinococcus multilocularis-parasitten på modne og ikke-modne stadier i tarmen hos den pågældende værtsart.

(8) Det i punkt II.4 nævnte skema skal bruges til at dokumentere nærmere oplysninger om en yderligere behandling, hvis en sådan er foretaget efter datoen for underskrivelse af certifikatet og forud for den planmæssige indførsel til en medlemsstat eller en del af en medlemsstat opført i bilag I til Kommissionens delegerede forordning (EU) nr. 1152/2011.

Embedsdyrlæge

Navn (med blokbogstaver): Stilling og titel:

Dato: Underskrift:

Stempel:

---

| 20.1.2017 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | L 16/44 |
| --- | --- | --- | --- |

20.1.2017

DA

Den Europæiske Unions Tidende

L 16/44

---

KOMMISSIONENS GENNEMFØRELSESAFGØRELSE (EU) 2017/99

af 18. januar 2017

om ændring af Kommissionens beslutning 93/195/EØF for så vidt angår dyresundhedsmæssige betingelser og udstedelse af sundhedscertifikat ved genindførsel af heste, der er registreret med henblik på væddeløb, konkurrencer og kulturelle arrangementer, efter midlertidig udførsel til Mexico og USA og om ændring af bilag I til beslutning 2004/211/EF for så vidt angår oplysninger om Kina og Mexico i listen over tredjelande og dele heraf, hvorfra import til Unionen af levende dyr af hestefamilien samt sæd, æg og embryoner fra dyr af hestefamilien er tilladt

(meddelt under nummer C(2017) 128)

(EØS-relevant tekst)

EUROPA-KOMMISSIONEN HAR —

under henvisning til traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde,

under henvisning til Rådets direktiv 92/65/EØF af 13. juli 1992 om dyresundhedsmæssige betingelser for samhandel med og indførsel til Fællesskabet af dyr samt sæd, æg og embryoner, der for så vidt angår disse betingelser ikke er underlagt specifikke fællesskabsbetingelser som omhandlet i bilag A, del I, til direktiv 90/425/EØF (1), særlig artikel 17, stk. 3, litra a),

under henvisning til Rådets direktiv 2009/156/EF af 30. november 2009 om dyresundhedsmæssige betingelser for enhovede dyrs bevægelser og indførsel af enhovede dyr fra tredjelande (2), særlig artikel 12, stk. 1 og 4, og artikel 19, indledningen og litra a) og b), og

ud fra følgende betragtninger:

| (1) | Ved direktiv 2009/156/EF er der fastsat dyresundhedsmæssige betingelser for indførsel af enhovede dyr til Unionen. I henhold til direktivet er import af dyr af hestefamilien til Unionen kun er tilladt fra tredjelande, der opfylder visse dyresundhedsmæssige krav. |
| --- | --- |

(1)

Ved direktiv 2009/156/EF er der fastsat dyresundhedsmæssige betingelser for indførsel af enhovede dyr til Unionen. I henhold til direktivet er import af dyr af hestefamilien til Unionen kun er tilladt fra tredjelande, der opfylder visse dyresundhedsmæssige krav.

| (2) | Ved Kommissionens beslutning 93/195/EØF (3) er der fastsat standardsundhedscertifikater for genindførsel af heste til Unionen, der er registreret med henblik på væddeløb, konkurrencer og kulturelle arrangementer, efter midlertidig udførsel. Standardsundhedscertifikatet i bilag II til nævnte beslutning foreskriver bl.a., at en hest, som er registreret og har været midlertidigt udført i en periode på højst 30 dage, kun må have opholdt sig i det tredjeland, hvorfra den er godkendt til genindførsel til Unionen, eller i et tredjeland, som er opført i samme sundhedskategori, jf. bilag I til samme beslutning, siden dens udførsel fra Unionen. |
| --- | --- |

(2)

Ved Kommissionens beslutning 93/195/EØF (3) er der fastsat standardsundhedscertifikater for genindførsel af heste til Unionen, der er registreret med henblik på væddeløb, konkurrencer og kulturelle arrangementer, efter midlertidig udførsel. Standardsundhedscertifikatet i bilag II til nævnte beslutning foreskriver bl.a., at en hest, som er registreret og har været midlertidigt udført i en periode på højst 30 dage, kun må have opholdt sig i det tredjeland, hvorfra den er godkendt til genindførsel til Unionen, eller i et tredjeland, som er opført i samme sundhedskategori, jf. bilag I til samme beslutning, siden dens udførsel fra Unionen.

| (3) | LG Global Champions Tour-ridekonkurrencerne vil finde sted i Det Internationale Rideforbunds regi i Miami, USA, og i hovedstadsområdet Mexico City i Mexico fra den 30. marts til den 30. april 2017. |
| --- | --- |

(3)

LG Global Champions Tour-ridekonkurrencerne vil finde sted i Det Internationale Rideforbunds regi i Miami, USA, og i hovedstadsområdet Mexico City i Mexico fra den 30. marts til den 30. april 2017.

| (4) | Da LG Global Champions Tour-ridekonkurrencerne i USA og i hovedstadsområdet Mexico City vil være underlagt en høj grad af officielt veterinært tilsyn, er det muligt at fastsætte specifikke dyresundhedsmæssige betingelser og betingelser for udstedelse af sundhedscertifikat ved genindførsel af heste til Unionen, der har været midlertidigt udført i en periode på højst 30 dage med henblik på deltagelse i de pågældende ridekonkurrencer. |
| --- | --- |

(4)

Da LG Global Champions Tour-ridekonkurrencerne i USA og i hovedstadsområdet Mexico City vil være underlagt en høj grad af officielt veterinært tilsyn, er det muligt at fastsætte specifikke dyresundhedsmæssige betingelser og betingelser for udstedelse af sundhedscertifikat ved genindførsel af heste til Unionen, der har været midlertidigt udført i en periode på højst 30 dage med henblik på deltagelse i de pågældende ridekonkurrencer.

| (5) | Det er nødvendigt at ændre beslutning 93/195/EØF for at tillade genindførsel til Unionen mellem den 30. marts og den 30. april 2017 af heste, der er registreret med henblik på væddeløb, konkurrencer og kulturelle arrangementer efter midlertidig udførsel med det formål at deltage i LG Global Champion Tour i Miami og i Mexico City og for at fastlægge et standardsundhedscertifikat for sådanne registrerede heste. |
| --- | --- |

(5)

Det er nødvendigt at ændre beslutning 93/195/EØF for at tillade genindførsel til Unionen mellem den 30. marts og den 30. april 2017 af heste, der er registreret med henblik på væddeløb, konkurrencer og kulturelle arrangementer efter midlertidig udførsel med det formål at deltage i LG Global Champion Tour i Miami og i Mexico City og for at fastlægge et standardsundhedscertifikat for sådanne registrerede heste.

| (6) | Beslutning 93/195/EØF bør derfor ændres. |
| --- | --- |

(6)

Beslutning 93/195/EØF bør derfor ændres.

| (7) | Ved Kommissionens beslutning 2004/211/EF (4) er der fastsat en liste over tredjelande, eller dele heraf, hvis der anvendes områdeopdeling, hvorfra medlemsstaterne skal tillade import af dyr af hestefamilien samt sæd, æg og embryoner af dyr af hestefamilien, samt de øvrige importbetingelser. Den pågældende liste findes i bilag I til beslutning 2004/211/EF. |
| --- | --- |

(7)

Ved Kommissionens beslutning 2004/211/EF (4) er der fastsat en liste over tredjelande, eller dele heraf, hvis der anvendes områdeopdeling, hvorfra medlemsstaterne skal tillade import af dyr af hestefamilien samt sæd, æg og embryoner af dyr af hestefamilien, samt de øvrige importbetingelser. Den pågældende liste findes i bilag I til beslutning 2004/211/EF.

| (8) | Med henblik på værtskabet for en LG Global Champions Tour-ridekonkurrence, der blev afholdt i det Det Internationale Rideforbunds regi (FEI), i en periode på 30 dage i 2014, 2015 og 2016 anmodede de kompetente kinesiske myndigheder om, at en del af storbyområdet Shanghai blev anerkendt som en hestesygdomsfri zone. |
| --- | --- |

(8)

Med henblik på værtskabet for en LG Global Champions Tour-ridekonkurrence, der blev afholdt i det Det Internationale Rideforbunds regi (FEI), i en periode på 30 dage i 2014, 2015 og 2016 anmodede de kompetente kinesiske myndigheder om, at en del af storbyområdet Shanghai blev anerkendt som en hestesygdomsfri zone.

| (9) | I lyset af de garantier og oplysninger, som de kinesiske myndigheder forelagde, og for at indrømme en begrænset tidsperiode, hvor det fra en bestemt del af Kinas område var tilladt at genindføre registrerede heste efter midlertidig udførsel, jf. beslutning 93/195/EØF, vedtog Kommissionen gennemførelsesafgørelse 2014/127/EU (5), (EU) 2015/557 (6) og (EU) 2016/361 (7), hvorved regionen CN-2 blev midlertidigt anerkendt. |
| --- | --- |

(9)

I lyset af de garantier og oplysninger, som de kinesiske myndigheder forelagde, og for at indrømme en begrænset tidsperiode, hvor det fra en bestemt del af Kinas område var tilladt at genindføre registrerede heste efter midlertidig udførsel, jf. beslutning 93/195/EØF, vedtog Kommissionen gennemførelsesafgørelse 2014/127/EU (5), (EU) 2015/557 (6) og (EU) 2016/361 (7), hvorved regionen CN-2 blev midlertidigt anerkendt.

| (10) | De kompetente kinesiske myndigheder har anmodet om, at regionen CN-2 bliver anerkendt som hestesygdomsfri zone med henblik på 2017-udgaven af LG Global Champions Tour, der bliver afholdt i Det Internationale Rideforbunds regi (FEI). Da denne begivenhed vil finde sted på samme dyresundheds- og karantænemæssige betingelser, som var gældende i 2014, 2015 og 2016, bør datoen i kolonne 15 i tabellen i bilag I til beslutning 2004/211/EF vedrørende regionen CN2 ændres for at anerkende udelukkende denne zone midlertidigt. |
| --- | --- |

(10)

De kompetente kinesiske myndigheder har anmodet om, at regionen CN-2 bliver anerkendt som hestesygdomsfri zone med henblik på 2017-udgaven af LG Global Champions Tour, der bliver afholdt i Det Internationale Rideforbunds regi (FEI). Da denne begivenhed vil finde sted på samme dyresundheds- og karantænemæssige betingelser, som var gældende i 2014, 2015 og 2016, bør datoen i kolonne 15 i tabellen i bilag I til beslutning 2004/211/EF vedrørende regionen CN2 ændres for at anerkende udelukkende denne zone midlertidigt.

| (11) | Da hovedstadsområdet Mexico City er en region, der ligger højt, og hvor der er en reduceret risiko for vektorbåren overførsel af vesikulær stomatitis eller visse subtyper af venezuelansk hesteencephalomyelitis, og da der er tale om en region, hvor der ikke er blevet indberettet venezuelansk hesteencephalomyelitis i over to år, bør det tillades at genindføre heste til Unionen, der er registreret med henblik på væddeløb, konkurrencer og kulturelle arrangementer, efter midlertidig udførsel i en periode på under 30 dage til hovedstadsområdet Mexico City fra den 30. marts 2017 til den 30. april 2017. Det er nødvendigt at ændre oplysningerne vedrørende Mexico i listen i bilag I til beslutning 2004/211/EF. |
| --- | --- |

(11)

Da hovedstadsområdet Mexico City er en region, der ligger højt, og hvor der er en reduceret risiko for vektorbåren overførsel af vesikulær stomatitis eller visse subtyper af venezuelansk hesteencephalomyelitis, og da der er tale om en region, hvor der ikke er blevet indberettet venezuelansk hesteencephalomyelitis i over to år, bør det tillades at genindføre heste til Unionen, der er registreret med henblik på væddeløb, konkurrencer og kulturelle arrangementer, efter midlertidig udførsel i en periode på under 30 dage til hovedstadsområdet Mexico City fra den 30. marts 2017 til den 30. april 2017. Det er nødvendigt at ændre oplysningerne vedrørende Mexico i listen i bilag I til beslutning 2004/211/EF.

| (12) | Beslutning 2004/211/EF bør derfor ændres. |
| --- | --- |

(12)

Beslutning 2004/211/EF bør derfor ændres.

| (13) | Foranstaltningerne i denne afgørelse er i overensstemmelse med udtalelse fra Den Stående Komité for Planter, Dyr, Fødevarer og Foder — |
| --- | --- |

(13)

Foranstaltningerne i denne afgørelse er i overensstemmelse med udtalelse fra Den Stående Komité for Planter, Dyr, Fødevarer og Foder —

VEDTAGET DENNE AFGØRELSE:

Artikel 1

I beslutning 93/195/EØF foretages følgende ændringer:

| 1) | Artikel 1, sidste led, affattes således:






  »— | som har deltaget i LG Global Champions Tour-ridekonkurrencerne i Miami, USA og Mexico City, Mexico, og som opfylder betingelserne i det sundhedscertifikat, der er udfærdiget i overensstemmelse med standardsundhedscertifikatet i bilag X til denne beslutning.« |
| --- | --- | --- |

1)

Artikel 1, sidste led, affattes således:

»—

som har deltaget i LG Global Champions Tour-ridekonkurrencerne i Miami, USA og Mexico City, Mexico, og som opfylder betingelserne i det sundhedscertifikat, der er udfærdiget i overensstemmelse med standardsundhedscertifikatet i bilag X til denne beslutning.«

| 2) | Bilag X erstattes af teksten i bilag I til denne afgørelse. |
| --- | --- |

2)

Bilag X erstattes af teksten i bilag I til denne afgørelse.

Artikel 2

Bilag I til beslutning 2004/211/EF ændres som angivet i bilag II til denne afgørelse.

Artikel 3

Denne afgørelse er rettet til medlemsstaterne.

Udfærdiget i Bruxelles, den 18. januar 2017.

På Kommissionens vegne

Vytenis ANDRIUKAITIS

Medlem af Kommissionen

---

(1)  
  EFT L 268 af 14.9.1992, s. 54.

1

(2)  
  EUT L 192 af 23.7.2010, s. 1.

2

(3)  Kommissionens beslutning 93/195/EØF af 2. februar 1993 om dyresundhedsmæssige betingelser og udstedelse af sundhedscertifikat ved genindførsel af heste, der er registreret med henblik på væddeløb, konkurrencer og kulturelle arrangementer, efter midlertidig udførsel (EFT L 86 af 6.4.1993, s. 1).

3

(4)  Kommissionens beslutning 2004/211/EF af 6. januar 2004 om listen over tredjelande og dele af tredjelande, hvorfra medlemsstaterne tillader import af levende dyr af hestefamilien samt sæd, æg og embryoner fra dyr af hestefamilien, og om ændring af beslutning 93/195/EØF og 94/63/EF (EUT L 73 af 11.3.2004, s. 1).

4

(5)  Kommissionens gennemførelsesafgørelse 2014/127/EU af 7. marts 2014 om ændring af bilag I til beslutning 2004/211/EF for så vidt angår oplysningerne om Kina i listen over tredjelande og dele af tredjelande, hvorfra import til Unionen af levende dyr af hestefamilien samt sæd, æg og embryoner fra dyr af hestefamilien er tilladt (EUT L 70 af 11.3.2014, s. 28).

5

(6)  Kommissionens gennemførelsesafgørelse (EU) 2015/557 af 31. marts 2015 om ændring af bilag I til beslutning 2004/211/EF for så vidt angår oplysningerne om Kina i listen over tredjelande og dele af tredjelande, hvorfra import til Unionen af levende dyr af hestefamilien samt sæd, æg og embryoner fra dyr af hestefamilien er tilladt (EUT L 92 af 8.4.2015, s. 107).

6

(7)  Kommissionens gennemførelsesafgørelse (EU) 2016/361 af 10. marts 2016 om ændring af bilag I til beslutning 2004/211/EF for så vidt angår oplysningerne om Kina i listen over tredjelande og dele af tredjelande, hvorfra import til Unionen af levende dyr af hestefamilien samt sæd, æg og embryoner fra dyr af hestefamilien er tilladt (EUT L 67 af 12.3.2016, s. 57).

7

---

BILAG I

»BILAG X

SUNDHEDSCERTIFIKAT

for genindførsel til Unionen af registrerede heste efter midlertidig udførsel til USA og Mexico for mindre end 30 dage for at deltage i konkurrencer i Miami og hovedstadsområdet Mexico City

Certifikatets nr.

Arrangement:

Deltagelse i LG Global Champions Tour i Miami, USA, og hovedstadsområdet Mexico City, Mexico

Afsendertredjeland: Mexico (3)/USA (3)

Ansvarligt ministerium: (indsæt ministeriets navn)

I. Identifikation af hesten

a) Identifikationsdokumentets nummer:

b) Attesteret af:

(den kompetente myndigheds navn)

II. Hestens oprindelse

Hesten afsendes fra:

(afsendelsessted)

til:

(bestemmelsessted)

pr. fly:

(angiv rutenummer)

Afsenders navn og adresse:

Modtagers navn og adresse:

III. Sundhedsoplysninger

Undertegnede embedsdyrlæge bekræfter, at ovennævnte hest opfylder følgende betingelser:

a) Den kommer fra et tredjeland, hvor følgende sygdomme er anmeldelsespligtige: afrikansk hestepest, dourine, snive, hesteencephalomyelitis (af alle typer, herunder også venezuelansk hesteencephalomyelitis), equin infektiøs anæmi, vesikulær stomatitis, rabies og miltbrand.

b) Den er blevet undersøgt i dag og udviser ingen kliniske tegn på sygdom (1).

c) Den skal ikke aflives ifølge et nationalt program for udryddelse af infektiøse eller kontagiøse sygdomme.

d) Siden den ankom til tredjelandet eller, i tilfælde af officiel regionalisering ifølge EU-lovgivningen, en del af tredjelandets område (2), har den været anbragt på bedrifter under veterinært tilsyn og været opstaldet separat uden at komme i kontakt med dyr af hestefamilien med lavere sundhedsstatus, undtagen under konkurrencerne.

e) Den kommer fra et tredjelands område eller, i tilfælde af officiel regionalisering ifølge EU-lovgivningen, en del af et tredjeland, hvor:

i) der ikke har været tilfælde af venezuelansk hesteencephalomyelitis inden for de seneste to år

ii) der ikke har været tilfælde af dourine inde for de seneste seks måneder

iii) der ikke har været tilfælde af snive inden for de seneste seks måneder.

f) Den kommer ikke fra et tredjelands område eller fra en del af et tredjelands område, der i henhold til EU-lovgivningen betragtes som smittet med afrikansk hestepest.

g) Den kommer ikke fra en bedrift, der af dyresundhedsmæssige grunde var omfattet af et forbud, og den har ikke været i kontakt med dyr af hestefamilien fra en bedrift, som af dyresundhedsmæssige grunde var omfattet af et forbud med følgende betingelser:

i) Hvis ikke alle dyr af arter, som er modtagelige for en eller flere af de nedenfor nævnte sygdomme, var fjernet fra bedriften, varede forbuddet:

— i tilfælde af hesteencephalomyelitis seks måneder fra den dato, hvor de angrebne dyr blev aflivet eller fjernet fra stedet

— i tilfælde af equin infektiøs anæmi i tilstrækkeligt lang tid til, at der kan foretages to Coggins-test med tre måneders interval med negativt resultat af prøver, der er taget på de resterende dyr efter aflivning af de inficerede dyr

— i tilfælde af rabies én måned regnet fra det senest konstaterede tilfælde

— i tilfælde af miltbrand 15 dage regnet fra det senest konstaterede tilfælde.

ii) Hvis samtlige dyr af arter, som er modtagelige for sygdommen, er blevet aflivet eller fjernet fra bedriften, er forbudsperioden 30 dage eller i tilfælde af miltbrand 15 dage fra den dato, hvor lokalerne efter destruktion eller fjernelse af dyrene blev rengjort og desinficeret.

h) Den kommer fra en bedrift:

i) der enten ikke var omfattet af et forbud på grund af vesikulær stomatitis, og hesten har ikke været i kontakt med dyr af hestefamilien fra en bedrift, som inden for de seneste seks måneder var omfattet af et forbud af samme grund (3), eller

ii) der var fri for vesikulær stomatitis i de sidste 30 dage før afsendelsen, og hvor dyret var beskyttet mod vektorinsekter i de sidste 30 dage før afsendelsen, og hvor dyret blev underkastet en af følgende sundhedsundersøgelser af en blodprøve taget tidligst 21 dage efter begyndelsen af vektorbeskyttelsesperioden:

— en virusneutralisationstest med et negativt resultat ved en serumfortynding på 1:12 (3),

— en serologisk undersøgelse med et negativt resultat foretaget i overensstemmelse med litra B, stk. 2, i kapitel 2.1.19 i »Manual of Diagnostic Tests and Vaccines for Terrestrial Animals« fra Verdensorganisationen for Dyresundhed (OIE) (3).

i) Den har, så vidt mig bekendt, ikke været i kontakt med dyr af hestefamilien, der er angrebet af infektiøs eller kontagiøs sygdom, i de sidste 15 dage forud for dette certifikat.

IV. Oplysninger om ophold og karantæne:

a) Hesten ankom til Mexico (3)/USA (3) den (4).

b) Hesten ankom til Mexico (3)/USA (3) fra enten en EU-medlemsstat eller fra Mexico (3) /USA (3).

c) Så vidt det kan konstateres, har hesten ikke været uden for Den Europæiske Union i en sammenhængende periode på 30 dage eller derover, inklusive dagen for den planlagte hjemkomst i henhold til nærværende certifikat, og den har ikke været uden for Mexico eller USA siden den forlod Den Europæiske Union.

V. Hesten vil blive transporteret i et transportmiddel, der i forvejen er rengjort og desinficeret med et desinfektionsmiddel, som er officielt godkendt i afsenderlandet, og transportmidlet er indrettet på en sådan måde, at fæces, strøelse eller foder ikke kan sive eller falde ud under transporten.

VI. Dette certifikat er gyldigt i 10 dage.

Dato

Sted

Embedsdyrlægens stempel og underskrift (1)

Navn med blokbogstaver og stilling

(1) Stemplet og underskriften skal have en farve, der afviger fra påtrykkets farve.

(1) Certifikatet skal udstedes på den dag, hvor hesten indlades med henblik på forsendelse til Den Europæiske Union, eller på den sidste arbejdsdag før indladning.

(2) Kommissionens beslutning 2004/211/EF af 6. januar 2004 om listen over tredjelande og dele af tredjelande, hvorfra medlemsstaterne tillader import af levende dyr af hestefamilien samt sæd, æg og embryoner fra dyr af hestefamilien, og om ændring af beslutning 93/195/EØF og 94/63/EF (EUT L 73 af 11.3.2004, s. 1).

(3) Det ikke relevante overstreges.

(4) Indsæt dato for indførsel [dd/mm/åååå].

---

BILAG II

I tabellen i bilag I til beslutning 2004/211/EF foretages følgende ændringer:

| 1) | I kolonne 15 i linjen for Kinas region CN-2 ændres »Gyldig fra 15. april til 15. maj 2016« til: »Gyldig fra 20. april til 20. maj 2017«. |
| --- | --- |

1)

I kolonne 15 i linjen for Kinas region CN-2 ændres »Gyldig fra 15. april til 15. maj 2016« til: »Gyldig fra 20. april til 20. maj 2017«.

| 2) | I kolonne 15 i linjen for Mexicos region MX-1 ændres »Gyldig fra den 30. marts til den 30. april 2016« til: »Gyldig fra den 30. marts til den 30. april 2017«. |
| --- | --- |

2)

I kolonne 15 i linjen for Mexicos region MX-1 ændres »Gyldig fra den 30. marts til den 30. april 2016« til: »Gyldig fra den 30. marts til den 30. april 2017«.

---

| 20.1.2017 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | L 16/51 |
| --- | --- | --- | --- |

20.1.2017

DA

Den Europæiske Unions Tidende

L 16/51

---

DEN EUROPÆISKE CENTRALBANKS AFGØRELSE (EU) 2017/100

af 11. januar 2017

om ændring af afgørelse (EU) 2015/774 om et program til opkøb af den offentlige sektors aktiver på det sekundære marked (ECB/2017/1)

STYRELSESRÅDET FOR DEN EUROPÆISKE CENTRALBANK HAR —

under henvisning til traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde, særlig artikel 127, stk. 2, første led,

under henvisning til statutten for Det Europæiske System af Centralbanker og Den Europæiske Centralbank, særlig artikel 12.1, andet afsnit, sammenholdt med artikel 3.1, første led, samt artikel 18.1, og

ud fra følgende betragtninger:

| (1) | Med Den Europæiske Centralbanks afgørelse (EU) 2015/774 (ECB/2015/10) (1) blev et program til opkøb af den offentlige sektors aktiver på det sekundære marked (public sector asset purchase programme, herefter »PSPP«) fastsat, som udvidede Eurosystemets eksisterende værdipapiropkøbsprogrammer til at omfatte opkøb af værdipapirer udstedt af den offentlige sektor. Sammen med det tredje program vedrørende køb af særligt dækkede obligationer, programmet vedrørende køb af værdipapirer af asset-backed typen og programmet til opkøb af virksomhedsobligationer udgør PSPP en del af det udvidede program til køb af aktier (asset purchase programme, herefter »APP«). APP har til formål at styrke transmissionen af pengepolitikken yderligere, fremme kreditgivningen i euroområdet, gøre det lettere for husholdninger og virksomheder at låne samt bidrage til at bringe inflationen tilbage på et niveau under, men tæt på 2 % på mellemlangt sigt i overensstemmelse med Den Europæiske Centralbanks primære mål om at fastholde prisstabilitet. |
| --- | --- |

(1)

Med Den Europæiske Centralbanks afgørelse (EU) 2015/774 (ECB/2015/10) (1) blev et program til opkøb af den offentlige sektors aktiver på det sekundære marked (public sector asset purchase programme, herefter »PSPP«) fastsat, som udvidede Eurosystemets eksisterende værdipapiropkøbsprogrammer til at omfatte opkøb af værdipapirer udstedt af den offentlige sektor. Sammen med det tredje program vedrørende køb af særligt dækkede obligationer, programmet vedrørende køb af værdipapirer af asset-backed typen og programmet til opkøb af virksomhedsobligationer udgør PSPP en del af det udvidede program til køb af aktier (asset purchase programme, herefter »APP«). APP har til formål at styrke transmissionen af pengepolitikken yderligere, fremme kreditgivningen i euroområdet, gøre det lettere for husholdninger og virksomheder at låne samt bidrage til at bringe inflationen tilbage på et niveau under, men tæt på 2 % på mellemlangt sigt i overensstemmelse med Den Europæiske Centralbanks primære mål om at fastholde prisstabilitet.

| (2) | Opkøb af aktiver under APP er en forholdsmæssig foranstaltning til afbødning af risiciene for udsigterne til den fremtidige prisudvikling, da programmet vil lette de pengepolitiske og finansielle forhold yderligere, herunder de forhold, som er af relevans for lånebetingelserne for ikke-finansielle selskaber og husholdninger i euroområdet, hvorved de understøtter det samlede forbrug og de samlede investeringer i euroområdet og i sidste instans bidrager til, at inflationen igen kommer til at ligge på et niveau under, men tæt på 2 % på mellemlangt sigt. APP overholder fuldt ud de forpligtelser, som påhviler Eurosystemets centralbanker i henhold til traktaterne, herunder forbuddet mod monetær finansiering, og hæmmer ikke Eurosystemets operationer i overensstemmelse med princippet om en åben markedsøkonomi med fri konkurrence. |
| --- | --- |

(2)

Opkøb af aktiver under APP er en forholdsmæssig foranstaltning til afbødning af risiciene for udsigterne til den fremtidige prisudvikling, da programmet vil lette de pengepolitiske og finansielle forhold yderligere, herunder de forhold, som er af relevans for lånebetingelserne for ikke-finansielle selskaber og husholdninger i euroområdet, hvorved de understøtter det samlede forbrug og de samlede investeringer i euroområdet og i sidste instans bidrager til, at inflationen igen kommer til at ligge på et niveau under, men tæt på 2 % på mellemlangt sigt. APP overholder fuldt ud de forpligtelser, som påhviler Eurosystemets centralbanker i henhold til traktaterne, herunder forbuddet mod monetær finansiering, og hæmmer ikke Eurosystemets operationer i overensstemmelse med princippet om en åben markedsøkonomi med fri konkurrence.

| (3) | Den 8. december 2016 besluttede Styrelsesrådet i overensstemmelse med sit mandat om at sikre prisstabilitet, at visse af APP's parametre bør justeres med henblik på at opnå APP's mål. Justeringerne er i overensstemmelse med Styrelsesrådets pengepolitiske mandat, overholder fuldt ud de forpligtelser, som påhviler Eurosystemets centralbanker i henhold til traktaterne, og tager samtidig behørigt hensyn til risikostyringen. |
| --- | --- |

(3)

Den 8. december 2016 besluttede Styrelsesrådet i overensstemmelse med sit mandat om at sikre prisstabilitet, at visse af APP's parametre bør justeres med henblik på at opnå APP's mål. Justeringerne er i overensstemmelse med Styrelsesrådets pengepolitiske mandat, overholder fuldt ud de forpligtelser, som påhviler Eurosystemets centralbanker i henhold til traktaterne, og tager samtidig behørigt hensyn til risikostyringen.

| (4) | Mere specifikt forlænges den forventede tidshorisont for opkøb i henhold til APP frem til udgangen af december 2017, eller senere om nødvendigt, og under alle omstændigheder indtil Styrelsesrådet kan konstatere en vedvarende justering af inflationsudviklingen, som er i overensstemmelse med dets mål om at opnå en inflation under, men tæt på 2 % på mellemlangt sigt. |
| --- | --- |

(4)

Mere specifikt forlænges den forventede tidshorisont for opkøb i henhold til APP frem til udgangen af december 2017, eller senere om nødvendigt, og under alle omstændigheder indtil Styrelsesrådet kan konstatere en vedvarende justering af inflationsudviklingen, som er i overensstemmelse med dets mål om at opnå en inflation under, men tæt på 2 % på mellemlangt sigt.

| (5) | Den likviditet, som tilføres markedet ved de samlede månedlige opkøb under APP, bør fortsat udgøre 80 mia. EUR frem til udgangen af marts 2017. Fra april 2017 bør de samlede månedlige opkøb under APP fortsætte med 60 mia. EUR frem til udgangen af december 2017, eller senere om nødvendigt, og under alle omstændigheder indtil Styrelsesrådet kan konstatere en vedvarende justering af inflationsudviklingen, som er i overensstemmelse med dets inflationsmål. Hvis udsigterne i mellemtiden bliver mindre fordelagtige, eller hvis de finansielle forhold bliver uforenelige med yderligere fremskridt mod en vedvarende justering af inflationsudviklingen, har Styrelsesrådet til hensigt at øge programmet med hensyn til størrelse og/eller varighed. |
| --- | --- |

(5)

Den likviditet, som tilføres markedet ved de samlede månedlige opkøb under APP, bør fortsat udgøre 80 mia. EUR frem til udgangen af marts 2017. Fra april 2017 bør de samlede månedlige opkøb under APP fortsætte med 60 mia. EUR frem til udgangen af december 2017, eller senere om nødvendigt, og under alle omstændigheder indtil Styrelsesrådet kan konstatere en vedvarende justering af inflationsudviklingen, som er i overensstemmelse med dets inflationsmål. Hvis udsigterne i mellemtiden bliver mindre fordelagtige, eller hvis de finansielle forhold bliver uforenelige med yderligere fremskridt mod en vedvarende justering af inflationsudviklingen, har Styrelsesrådet til hensigt at øge programmet med hensyn til størrelse og/eller varighed.

| (6) | For at sikre den fortsatte smidige gennemførelse af opkøb under APP over den forventede tidshorisont bør PSPP's løbetidsinterval udvides ved at reducere den mindste restløbetid for godkendte værdipapirer fra to år til et år. Endvidere bør opkøb af værdipapirer under APP med en effektiv rente under rentesatsen for ECB's indlånsfacilitet tillades i det omfang, det er nødvendigt. |
| --- | --- |

(6)

For at sikre den fortsatte smidige gennemførelse af opkøb under APP over den forventede tidshorisont bør PSPP's løbetidsinterval udvides ved at reducere den mindste restløbetid for godkendte værdipapirer fra to år til et år. Endvidere bør opkøb af værdipapirer under APP med en effektiv rente under rentesatsen for ECB's indlånsfacilitet tillades i det omfang, det er nødvendigt.

| (7) | Afgørelse (EU) 2015/774 (ECB/2015/10) bør derfor ændres i overensstemmelse hermed — |
| --- | --- |

(7)

Afgørelse (EU) 2015/774 (ECB/2015/10) bør derfor ændres i overensstemmelse hermed —

VEDTAGET DENNE AFGØRELSE:

Artikel 1

Ændringer

Afgørelse (EU) 2015/774 (ECB/2015/10) ændres som følger:

| 1) | Artikel 3, stk. 3, erstattes af følgende:

  »3.   For at kunne godkendes til opkøb under PSPP skal gældsværdipapirer, som omhandlet i stk. 1 til 2, have en resterende løbetid på mindst et og højst 30 år på det tidspunkt, hvor de bliver købt af den pågældende centralbank i Eurosystemet. For at fremme en smidig gennemførelse er omsættelige gældsinstrumenter med en restløbetid på 30 år og 364 dage godkendt til opkøb under PSPP. De nationale centralbanker må også foretage opkøb af omsættelige gældsværdipapirer af samme type udstedt af internationale organisationer og multilaterale udviklingsbanker, hvis beløbet, for hvilket det var planlagt at købe omsættelige gældsværdipapirer udstedt af statslige, regionale eller lokale myndigheder og godkendte agencies, ikke kan opnås.« |
| --- | --- |

1)

Artikel 3, stk. 3, erstattes af følgende:

»3.   For at kunne godkendes til opkøb under PSPP skal gældsværdipapirer, som omhandlet i stk. 1 til 2, have en resterende løbetid på mindst et og højst 30 år på det tidspunkt, hvor de bliver købt af den pågældende centralbank i Eurosystemet. For at fremme en smidig gennemførelse er omsættelige gældsinstrumenter med en restløbetid på 30 år og 364 dage godkendt til opkøb under PSPP. De nationale centralbanker må også foretage opkøb af omsættelige gældsværdipapirer af samme type udstedt af internationale organisationer og multilaterale udviklingsbanker, hvis beløbet, for hvilket det var planlagt at købe omsættelige gældsværdipapirer udstedt af statslige, regionale eller lokale myndigheder og godkendte agencies, ikke kan opnås.«

| 2. | Artikel 3, stk. 5, erstattes af følgende:

  »5.   Opkøb af omsættelige gældsværdipapirer til nominel værdi med en negativ effektiv rente (eller yield-to-worst) lig med eller over renten for indlånsfaciliteten, er tilladt. Opkøb af omsættelige gældsværdipapirer til nominel værdi med en negativ effektiv rente (eller yield-to-worst) under renten for indlånsfaciliteten, er tilladt i det omfang, det er nødvendigt.« |
| --- | --- |

2.

Artikel 3, stk. 5, erstattes af følgende:

»5.   Opkøb af omsættelige gældsværdipapirer til nominel værdi med en negativ effektiv rente (eller yield-to-worst) lig med eller over renten for indlånsfaciliteten, er tilladt. Opkøb af omsættelige gældsværdipapirer til nominel værdi med en negativ effektiv rente (eller yield-to-worst) under renten for indlånsfaciliteten, er tilladt i det omfang, det er nødvendigt.«

Artikel 2

Ikrafttrædelse

Denne afgørelse træder i kraft den 13. januar 2017.

Udfærdiget i Frankfurt am Main, den 11. januar 2017.

For ECB's Styrelsesråd

Mario DRAGHI

Formand for ECB

---

(1)  Den Europæiske Centralbanks afgørelse (EU) 2015/774 af 4. marts 2015 om et program til opkøb af den offentlige sektors aktiver på det sekundære marked (ECB/2015/10) (EUT L 121 af 14.5.2015, s. 20).

1

---

| 20.1.2017 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | L 16/53 |
| --- | --- | --- | --- |

20.1.2017

DA

Den Europæiske Unions Tidende

L 16/53

---

DEN EUROPÆISKE CENTRALBANKS AFGØRELSE (EU) 2017/101

af 11. januar 2017

om ændring af afgørelse ECB/2014/40 om indførelse af det tredje program vedrørende køb af særligt dækkede obligationer (ECB/2017/2)

STYRELSESRÅDET FOR DEN EUROPÆISKE CENTRALBANK HAR —

under henvisning til traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde, særlig artikel 127, stk. 2, første led,

under henvisning til statutten for Det Europæiske System af Centralbanker og Den Europæiske Centralbank, særlig artikel 12.1, andet afsnit, sammenholdt med artikel 3.1, første led, samt artikel 18.1, og

ud fra følgende betragtninger:

| (1) | Den Europæiske Centralbanks afgørelse ECB/2014/40 (1) indførte det tredje program vedrørende køb af særligt dækkede obligationer (third covered bond purchase programme, herefter »CBPP3«). Sammen med programmet vedrørende køb af værdipapirer af asset-backed typen, programmet til opkøb af den offentlige sektors aktiver på det sekundære marked og programmet til opkøb af virksomhedsobligationer udgør CBPP3 en del af det udvidede program til køb af aktier (asset purchase programme, herefter »APP«). APP har til formål at styrke transmissionen af pengepolitikken yderligere, fremme kreditgivningen i euroområdet, gøre det lettere for husholdninger og virksomheder at låne samt bidrage til at bringe inflationen tilbage på et niveau under, men tæt på 2 % på mellemlangt sigt i overensstemmelse med Den Europæiske Centralbanks primære mål om at fastholde prisstabilitet. |
| --- | --- |

(1)

Den Europæiske Centralbanks afgørelse ECB/2014/40 (1) indførte det tredje program vedrørende køb af særligt dækkede obligationer (third covered bond purchase programme, herefter »CBPP3«). Sammen med programmet vedrørende køb af værdipapirer af asset-backed typen, programmet til opkøb af den offentlige sektors aktiver på det sekundære marked og programmet til opkøb af virksomhedsobligationer udgør CBPP3 en del af det udvidede program til køb af aktier (asset purchase programme, herefter »APP«). APP har til formål at styrke transmissionen af pengepolitikken yderligere, fremme kreditgivningen i euroområdet, gøre det lettere for husholdninger og virksomheder at låne samt bidrage til at bringe inflationen tilbage på et niveau under, men tæt på 2 % på mellemlangt sigt i overensstemmelse med Den Europæiske Centralbanks primære mål om at fastholde prisstabilitet.

| (2) | Opkøb af aktiver under APP er en forholdsmæssig foranstaltning til afbødning af risiciene for udsigterne til den fremtidige prisudvikling, da programmet vil lette de pengepolitiske og finansielle forhold yderligere, herunder de forhold, som er af relevans for lånebetingelserne for ikke-finansielle selskaber og husholdninger i euroområdet, hvorved de understøtter det samlede forbrug og de samlede investeringer i euroområdet og i sidste instans bidrager til, at inflationen igen kommer til at ligge på et niveau under, men tæt på 2 % på mellemlangt sigt. APP overholder fuldt ud de forpligtelser, som påhviler Eurosystemets centralbanker i henhold til traktaterne, herunder forbuddet mod monetær finansiering, og hæmmer ikke Eurosystemets operationer i overensstemmelse med princippet om en åben markedsøkonomi med fri konkurrence. |
| --- | --- |

(2)

Opkøb af aktiver under APP er en forholdsmæssig foranstaltning til afbødning af risiciene for udsigterne til den fremtidige prisudvikling, da programmet vil lette de pengepolitiske og finansielle forhold yderligere, herunder de forhold, som er af relevans for lånebetingelserne for ikke-finansielle selskaber og husholdninger i euroområdet, hvorved de understøtter det samlede forbrug og de samlede investeringer i euroområdet og i sidste instans bidrager til, at inflationen igen kommer til at ligge på et niveau under, men tæt på 2 % på mellemlangt sigt. APP overholder fuldt ud de forpligtelser, som påhviler Eurosystemets centralbanker i henhold til traktaterne, herunder forbuddet mod monetær finansiering, og hæmmer ikke Eurosystemets operationer i overensstemmelse med princippet om en åben markedsøkonomi med fri konkurrence.

| (3) | Den 8. december 2016 besluttede Styrelsesrådet i overensstemmelse med sit mandat om at sikre prisstabilitet, at visse af APP's parametre bør justeres med henblik på at opnå APP's mål. Justeringerne er i overensstemmelse med Styrelsesrådets pengepolitiske mandat, overholder fuldt ud de forpligtelser, som påhviler Eurosystemets centralbanker i henhold til traktaterne, og tager samtidig behørigt hensyn til risikostyringen. |
| --- | --- |

(3)

Den 8. december 2016 besluttede Styrelsesrådet i overensstemmelse med sit mandat om at sikre prisstabilitet, at visse af APP's parametre bør justeres med henblik på at opnå APP's mål. Justeringerne er i overensstemmelse med Styrelsesrådets pengepolitiske mandat, overholder fuldt ud de forpligtelser, som påhviler Eurosystemets centralbanker i henhold til traktaterne, og tager samtidig behørigt hensyn til risikostyringen.

| (4) | Mere specifikt forlænges den forventede tidshorisont for opkøb i henhold til APP frem til udgangen af december 2017, eller senere om nødvendigt, og under alle omstændigheder indtil Styrelsesrådet kan konstatere en vedvarende justering af inflationsudviklingen, som er i overensstemmelse med dets mål om at opnå en inflation under, men tæt på 2 % på mellemlangt sigt. |
| --- | --- |

(4)

Mere specifikt forlænges den forventede tidshorisont for opkøb i henhold til APP frem til udgangen af december 2017, eller senere om nødvendigt, og under alle omstændigheder indtil Styrelsesrådet kan konstatere en vedvarende justering af inflationsudviklingen, som er i overensstemmelse med dets mål om at opnå en inflation under, men tæt på 2 % på mellemlangt sigt.

| (5) | Den likviditet, som tilføres markedet ved de samlede månedlige opkøb under APP, bør fortsat udgøre 80 mia. EUR frem til udgangen af marts 2017. Fra april 2017 bør de samlede månedlige opkøb under APP fortsætte med 60 mia. EUR frem til udgangen af december 2017, eller senere om nødvendigt, og under alle omstændigheder indtil Styrelsesrådet kan konstatere en vedvarende justering af inflationsudviklingen, som er i overensstemmelse med dets inflationsmål. Hvis udsigterne i mellemtiden bliver mindre fordelagtige, eller hvis de finansielle forhold bliver uforenelige med yderligere fremskridt mod en vedvarende justering af inflationsudviklingen, har Styrelsesrådet til hensigt at øge programmet med hensyn til størrelse og/eller varighed. |
| --- | --- |

(5)

Den likviditet, som tilføres markedet ved de samlede månedlige opkøb under APP, bør fortsat udgøre 80 mia. EUR frem til udgangen af marts 2017. Fra april 2017 bør de samlede månedlige opkøb under APP fortsætte med 60 mia. EUR frem til udgangen af december 2017, eller senere om nødvendigt, og under alle omstændigheder indtil Styrelsesrådet kan konstatere en vedvarende justering af inflationsudviklingen, som er i overensstemmelse med dets inflationsmål. Hvis udsigterne i mellemtiden bliver mindre fordelagtige, eller hvis de finansielle forhold bliver uforenelige med yderligere fremskridt mod en vedvarende justering af inflationsudviklingen, har Styrelsesrådet til hensigt at øge programmet med hensyn til størrelse og/eller varighed.

| (6) | For at sikre den fortsatte smidige gennemførelse af opkøb under APP over den forventede tidshorisont bør opkøb af værdipapirer under APP med en effektiv rente under rentesatsen for ECB's indlånsfacilitet tillades i det omfang, det er nødvendigt. |
| --- | --- |

(6)

For at sikre den fortsatte smidige gennemførelse af opkøb under APP over den forventede tidshorisont bør opkøb af værdipapirer under APP med en effektiv rente under rentesatsen for ECB's indlånsfacilitet tillades i det omfang, det er nødvendigt.

| (7) | Afgørelse ECB/2014/40 bør derfor ændres i overensstemmelse hermed — |
| --- | --- |

(7)

Afgørelse ECB/2014/40 bør derfor ændres i overensstemmelse hermed —

VEDTAGET DENNE AFGØRELSE:

Artikel 1

Ændring

I artikel 2 i afgørelse ECB/2014/40 tilføjes nedenstående nr. 7):

| »7) | Opkøb af særligt dækkede obligationer til nominel værdi med en negativ effektiv rente (eller yield-to-worst) lig med eller over renten for indlånsfaciliteten, er tilladt. Opkøb af særligt dækkede obligationer til nominel værdi med en negativ effektiv rente (eller yield-to-worst) under renten for indlånsfaciliteten, er tilladt i det omfang, det er nødvendigt.« |
| --- | --- |

»7)

Artikel 2

Ikrafttrædelse

Denne afgørelse træder i kraft den 13. januar 2017.

Udfærdiget i Frankfurt am Main, den 11. januar 2017.

For ECB's Styrelsesråd

Mario DRAGHI

Formand for ECB

---

(1)  Den Europæiske Centralbanks afgørelse ECB/2014/40 af 15. oktober 2014 om indførelse af det tredje program vedrørende køb af særligt dækkede obligationer (EUT L 335 af 22.11.2014, s. 22).

1

---

| 20.1.2017 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | L 16/55 |
| --- | --- | --- | --- |

20.1.2017

DA

Den Europæiske Unions Tidende

L 16/55

---

DEN EUROPÆISKE CENTRALBANKS AFGØRELSE (EU) 2017/102

af 11. januar 2017

om ændring af afgørelse (EU) 2015/5 om indførelse af programmet vedrørende køb af værdipapirer af asset-backed typen (ECB/2017/3)

STYRELSESRÅDET FOR DEN EUROPÆISKE CENTRALBANK HAR —

under henvisning til traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde, særlig artikel 127, stk. 2, første led,

under henvisning til statutten for Det Europæiske System af Centralbanker og Den Europæiske Centralbank, særlig artikel 12.1, andet afsnit, sammenholdt med artikel 3.1, første led, samt artikel 18.1, og

ud fra følgende betragtninger:

| (1) | Den Europæiske Centralbanks afgørelse ECB/2014/45 (1) indførte programmet vedrørende køb af værdipapirer af asset-backed typen (asset-backed securities purchase programme, herefter »ABSPP«). Sammen med det tredje program vedrørende køb af særligt dækkede obligationer, programmet til opkøb af den offentlige sektors aktiver på det sekundære marked og programmet til opkøb af virksomhedsobligationer udgør ABSPP en del af det udvidede program til køb af aktier (asset purchase programme, herefter »APP«). APP har til formål at styrke transmissionen af pengepolitikken yderligere, fremme kreditgivningen i euroområdet, gøre det lettere for husholdninger og virksomheder at låne samt bidrage til at bringe inflationen tilbage på et niveau under, men tæt på 2 % på mellemlangt sigt i overensstemmelse med Den Europæiske Centralbanks primære mål om at fastholde prisstabilitet. |
| --- | --- |

(1)

Den Europæiske Centralbanks afgørelse ECB/2014/45 (1) indførte programmet vedrørende køb af værdipapirer af asset-backed typen (asset-backed securities purchase programme, herefter »ABSPP«). Sammen med det tredje program vedrørende køb af særligt dækkede obligationer, programmet til opkøb af den offentlige sektors aktiver på det sekundære marked og programmet til opkøb af virksomhedsobligationer udgør ABSPP en del af det udvidede program til køb af aktier (asset purchase programme, herefter »APP«). APP har til formål at styrke transmissionen af pengepolitikken yderligere, fremme kreditgivningen i euroområdet, gøre det lettere for husholdninger og virksomheder at låne samt bidrage til at bringe inflationen tilbage på et niveau under, men tæt på 2 % på mellemlangt sigt i overensstemmelse med Den Europæiske Centralbanks primære mål om at fastholde prisstabilitet.

| (2) | Opkøb af aktiver under APP er en forholdsmæssig foranstaltning til afbødning af risiciene for udsigterne til den fremtidige prisudvikling, da programmet vil lette de pengepolitiske og finansielle forhold yderligere, herunder de forhold, som er af relevans for lånebetingelserne for ikke-finansielle selskaber og husholdninger i euroområdet, hvorved de understøtter det samlede forbrug og de samlede investeringer i euroområdet og i sidste instans bidrager til, at inflationen igen kommer til at ligge på et niveau under, men tæt på 2 % på mellemlangt sigt. APP overholder fuldt ud de forpligtelser, som påhviler Eurosystemets centralbanker i henhold til traktaterne, herunder forbuddet mod monetær finansiering, og hæmmer ikke Eurosystemets operationer i overensstemmelse med princippet om en åben markedsøkonomi med fri konkurrence. |
| --- | --- |

(2)

Opkøb af aktiver under APP er en forholdsmæssig foranstaltning til afbødning af risiciene for udsigterne til den fremtidige prisudvikling, da programmet vil lette de pengepolitiske og finansielle forhold yderligere, herunder de forhold, som er af relevans for lånebetingelserne for ikke-finansielle selskaber og husholdninger i euroområdet, hvorved de understøtter det samlede forbrug og de samlede investeringer i euroområdet og i sidste instans bidrager til, at inflationen igen kommer til at ligge på et niveau under, men tæt på 2 % på mellemlangt sigt. APP overholder fuldt ud de forpligtelser, som påhviler Eurosystemets centralbanker i henhold til traktaterne, herunder forbuddet mod monetær finansiering, og hæmmer ikke Eurosystemets operationer i overensstemmelse med princippet om en åben markedsøkonomi med fri konkurrence.

| (3) | Den 8. december 2016 besluttede Styrelsesrådet i overensstemmelse med sit mandat om at sikre prisstabilitet, at visse af APP's parametre bør justeres med henblik på at opnå APP's mål. Justeringerne er i overensstemmelse med Styrelsesrådets pengepolitiske mandat, overholder fuldt ud de forpligtelser, som påhviler Eurosystemets centralbanker i henhold til traktaterne, og tager samtidig behørigt hensyn til risikostyringen. |
| --- | --- |

(3)

Den 8. december 2016 besluttede Styrelsesrådet i overensstemmelse med sit mandat om at sikre prisstabilitet, at visse af APP's parametre bør justeres med henblik på at opnå APP's mål. Justeringerne er i overensstemmelse med Styrelsesrådets pengepolitiske mandat, overholder fuldt ud de forpligtelser, som påhviler Eurosystemets centralbanker i henhold til traktaterne, og tager samtidig behørigt hensyn til risikostyringen.

| (4) | Mere specifikt forlænges den forventede tidshorisont for opkøb i henhold til APP frem til udgangen af december 2017, eller senere om nødvendigt, og under alle omstændigheder indtil Styrelsesrådet kan konstatere en vedvarende justering af inflationsudviklingen, som er i overensstemmelse med dets mål om at opnå en inflation under, men tæt på 2 % på mellemlangt sigt. |
| --- | --- |

(4)

Mere specifikt forlænges den forventede tidshorisont for opkøb i henhold til APP frem til udgangen af december 2017, eller senere om nødvendigt, og under alle omstændigheder indtil Styrelsesrådet kan konstatere en vedvarende justering af inflationsudviklingen, som er i overensstemmelse med dets mål om at opnå en inflation under, men tæt på 2 % på mellemlangt sigt.

| (5) | Den likviditet, som tilføres markedet ved de samlede månedlige opkøb under APP, bør fortsat udgøre 80 mia. EUR frem til udgangen af marts 2017. Fra april 2017 bør de samlede månedlige opkøb under APP fortsætte med 60 mia. EUR frem til udgangen af december 2017, eller senere om nødvendigt, og under alle omstændigheder indtil Styrelsesrådet kan konstatere en vedvarende justering af inflationsudviklingen, som er i overensstemmelse med dets inflationsmål. Hvis udsigterne i mellemtiden bliver mindre fordelagtige, eller hvis de finansielle forhold bliver uforenelige med yderligere fremskridt mod en vedvarende justering af inflationsudviklingen, har Styrelsesrådet til hensigt at øge programmet med hensyn til størrelse og/eller varighed. |
| --- | --- |

(5)

Den likviditet, som tilføres markedet ved de samlede månedlige opkøb under APP, bør fortsat udgøre 80 mia. EUR frem til udgangen af marts 2017. Fra april 2017 bør de samlede månedlige opkøb under APP fortsætte med 60 mia. EUR frem til udgangen af december 2017, eller senere om nødvendigt, og under alle omstændigheder indtil Styrelsesrådet kan konstatere en vedvarende justering af inflationsudviklingen, som er i overensstemmelse med dets inflationsmål. Hvis udsigterne i mellemtiden bliver mindre fordelagtige, eller hvis de finansielle forhold bliver uforenelige med yderligere fremskridt mod en vedvarende justering af inflationsudviklingen, har Styrelsesrådet til hensigt at øge programmet med hensyn til størrelse og/eller varighed.

| (6) | For at sikre den fortsatte smidige gennemførelse af opkøb under APP over den forventede tidshorisont bør opkøb af værdipapirer under APP med en effektiv rente under rentesatsen for ECB's indlånsfacilitet tillades i det omfang, det er nødvendigt. |
| --- | --- |

(6)

For at sikre den fortsatte smidige gennemførelse af opkøb under APP over den forventede tidshorisont bør opkøb af værdipapirer under APP med en effektiv rente under rentesatsen for ECB's indlånsfacilitet tillades i det omfang, det er nødvendigt.

| (7) | Afgørelse (EU) 2015/5 (ECB/2014/45) bør derfor ændres i overensstemmelse hermed — |
| --- | --- |

(7)

Afgørelse (EU) 2015/5 (ECB/2014/45) bør derfor ændres i overensstemmelse hermed —

VEDTAGET DENNE AFGØRELSE:

Artikel 1

Ændring

I artikel 2 i afgørelse (EU) 2015/5 (ECB/2014/45) indsættes nedenstående nr. 10):

| »10) | Opkøb af værdipapirer af asset-backed typen til nominel værdi med en negativ effektiv rente (eller yield-to-worst) lig med eller over renten for indlånsfaciliteten, er tilladt. Opkøb af værdipapirer af asset-backed typen til nominel værdi med en negativ effektiv rente (eller yield-to-worst) under renten for indlånsfaciliteten, er tilladt i det omfang, det er nødvendigt.« |
| --- | --- |

»10)

Artikel 2

Ikrafttrædelse

Denne afgørelse træder i kraft den 13. januar 2017.

Udfærdiget i Frankfurt am Main, den 11. januar 2017.

For ECB's Styrelsesråd

Mario DRAGHI

Formand for ECB

---

(1)  Den Europæiske Centralbanks afgørelse (EU) 2015/5 af 19. november 2014 om indførelse af programmet vedrørende køb af værdipapirer af asset-backed typen (ECB/2014/45) (EUT L 1 af 6.1.2015, s. 4).

1

---

| 20.1.2017 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | L 16/57 |
| --- | --- | --- | --- |

20.1.2017

DA

Den Europæiske Unions Tidende

L 16/57

---

DEN EUROPÆISKE CENTRALBANKS AFGØRELSE (EU) 2017/103

af 11. januar 2017

om ændring af afgørelse (EU) 2016/948 om indførelse af programmet til opkøb af virksomhedsobligationer (ECB/2017/4)

STYRELSESRÅDET FOR DEN EUROPÆISKE CENTRALBANK HAR —

under henvisning til traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde, særlig artikel 127, stk. 2, første led,

under henvisning til statutten for Det Europæiske System af Centralbanker og Den Europæiske Centralbank, særlig artikel 12.1, andet afsnit, sammenholdt med artikel 3.1, første led, samt artikel 18.1, og

ud fra følgende betragtninger:

| (1) | Den Europæiske Centralbanks afgørelse (EU) 2016/948 (ECB/2016/16) (1) indførte et program til opkøb af virksomhedsobligationer (corporate sector purchase programme, herefter »CSPP«). Sammen med det tredje program vedrørende køb af særligt dækkede obligationer, programmet vedrørende køb af værdipapirer af asset-backed typen og programmet til opkøb af den offentlige sektors aktiver på det sekundære marked udgør CSPP en del af det udvidede program til køb af aktier (asset purchase programme, herefter »APP«). APP har til formål at styrke transmissionen af pengepolitikken yderligere, fremme kreditgivningen i euroområdet, gøre det lettere for husholdninger og virksomheder at låne samt bidrage til at bringe inflationen tilbage på et niveau under, men tæt på 2 % på mellemlangt sigt i overensstemmelse med Den Europæiske Centralbanks primære mål om at fastholde prisstabilitet. |
| --- | --- |

(1)

Den Europæiske Centralbanks afgørelse (EU) 2016/948 (ECB/2016/16) (1) indførte et program til opkøb af virksomhedsobligationer (corporate sector purchase programme, herefter »CSPP«). Sammen med det tredje program vedrørende køb af særligt dækkede obligationer, programmet vedrørende køb af værdipapirer af asset-backed typen og programmet til opkøb af den offentlige sektors aktiver på det sekundære marked udgør CSPP en del af det udvidede program til køb af aktier (asset purchase programme, herefter »APP«). APP har til formål at styrke transmissionen af pengepolitikken yderligere, fremme kreditgivningen i euroområdet, gøre det lettere for husholdninger og virksomheder at låne samt bidrage til at bringe inflationen tilbage på et niveau under, men tæt på 2 % på mellemlangt sigt i overensstemmelse med Den Europæiske Centralbanks primære mål om at fastholde prisstabilitet.

| (2) | Opkøb af aktiver under APP er en forholdsmæssig foranstaltning til afbødning af risiciene for udsigterne til den fremtidige prisudvikling, da programmet vil lette de pengepolitiske og finansielle forhold yderligere, herunder de forhold, som er af relevans for lånebetingelserne for ikke-finansielle selskaber og husholdninger i euroområdet, hvorved de understøtter det samlede forbrug og de samlede investeringer i euroområdet og i sidste instans bidrager til, at inflationen igen kommer til at ligge på et niveau under, men tæt på 2 % på mellemlangt sigt. APP overholder fuldt ud de forpligtelser, som påhviler Eurosystemets centralbanker i henhold til traktaterne, herunder forbuddet mod monetær finansiering, og hæmmer ikke Eurosystemets operationer i overensstemmelse med princippet om en åben markedsøkonomi med fri konkurrence. |
| --- | --- |

(2)

Opkøb af aktiver under APP er en forholdsmæssig foranstaltning til afbødning af risiciene for udsigterne til den fremtidige prisudvikling, da programmet vil lette de pengepolitiske og finansielle forhold yderligere, herunder de forhold, som er af relevans for lånebetingelserne for ikke-finansielle selskaber og husholdninger i euroområdet, hvorved de understøtter det samlede forbrug og de samlede investeringer i euroområdet og i sidste instans bidrager til, at inflationen igen kommer til at ligge på et niveau under, men tæt på 2 % på mellemlangt sigt. APP overholder fuldt ud de forpligtelser, som påhviler Eurosystemets centralbanker i henhold til traktaterne, herunder forbuddet mod monetær finansiering, og hæmmer ikke Eurosystemets operationer i overensstemmelse med princippet om en åben markedsøkonomi med fri konkurrence.

| (3) | Den 8. december 2016 besluttede Styrelsesrådet i overensstemmelse med sit mandat om at sikre prisstabilitet, at visse af APP's parametre bør justeres med henblik på at opnå APP's mål. Justeringerne er i overensstemmelse med Styrelsesrådets pengepolitiske mandat, overholder fuldt ud de forpligtelser, som påhviler Eurosystemets centralbanker i henhold til traktaterne, og tager samtidig behørigt hensyn til risikostyringen. |
| --- | --- |

(3)

Den 8. december 2016 besluttede Styrelsesrådet i overensstemmelse med sit mandat om at sikre prisstabilitet, at visse af APP's parametre bør justeres med henblik på at opnå APP's mål. Justeringerne er i overensstemmelse med Styrelsesrådets pengepolitiske mandat, overholder fuldt ud de forpligtelser, som påhviler Eurosystemets centralbanker i henhold til traktaterne, og tager samtidig behørigt hensyn til risikostyringen.

| (4) | Mere specifikt forlænges den forventede tidshorisont for opkøb i henhold til APP frem til udgangen af december 2017, eller senere om nødvendigt, og under alle omstændigheder indtil Styrelsesrådet kan konstatere en vedvarende justering af inflationsudviklingen, som er i overensstemmelse med dets mål om at opnå en inflation under, men tæt på 2 % på mellemlangt sigt. |
| --- | --- |

(4)

Mere specifikt forlænges den forventede tidshorisont for opkøb i henhold til APP frem til udgangen af december 2017, eller senere om nødvendigt, og under alle omstændigheder indtil Styrelsesrådet kan konstatere en vedvarende justering af inflationsudviklingen, som er i overensstemmelse med dets mål om at opnå en inflation under, men tæt på 2 % på mellemlangt sigt.

| (5) | Den likviditet, som tilføres markedet ved de samlede månedlige opkøb under APP, bør fortsat udgøre 80 mia. EUR frem til udgangen af marts 2017. Fra april 2017 bør de samlede månedlige opkøb under APP fortsætte med 60 mia. EUR frem til udgangen af december 2017, eller senere om nødvendigt, og under alle omstændigheder indtil Styrelsesrådet kan konstatere en vedvarende justering af inflationsudviklingen, som er i overensstemmelse med dets inflationsmål. Hvis udsigterne i mellemtiden bliver mindre fordelagtige, eller hvis de finansielle forhold bliver uforenelige med yderligere fremskridt mod en vedvarende justering af inflationsudviklingen, har Styrelsesrådet til hensigt at øge programmet med hensyn til størrelse og/eller varighed. |
| --- | --- |

(5)

Den likviditet, som tilføres markedet ved de samlede månedlige opkøb under APP, bør fortsat udgøre 80 mia. EUR frem til udgangen af marts 2017. Fra april 2017 bør de samlede månedlige opkøb under APP fortsætte med 60 mia. EUR frem til udgangen af december 2017, eller senere om nødvendigt, og under alle omstændigheder indtil Styrelsesrådet kan konstatere en vedvarende justering af inflationsudviklingen, som er i overensstemmelse med dets inflationsmål. Hvis udsigterne i mellemtiden bliver mindre fordelagtige, eller hvis de finansielle forhold bliver uforenelige med yderligere fremskridt mod en vedvarende justering af inflationsudviklingen, har Styrelsesrådet til hensigt at øge programmet med hensyn til størrelse og/eller varighed.

| (6) | For at sikre den fortsatte smidige gennemførelse af opkøb under APP over den forventede tidshorisont bør opkøb af værdipapirer under APP med en effektiv rente under rentesatsen for ECB's indlånsfacilitet tillades i det omfang, det er nødvendigt. |
| --- | --- |

(6)

For at sikre den fortsatte smidige gennemførelse af opkøb under APP over den forventede tidshorisont bør opkøb af værdipapirer under APP med en effektiv rente under rentesatsen for ECB's indlånsfacilitet tillades i det omfang, det er nødvendigt.

| (7) | Afgørelse (EU) 2016/948 (ECB/2016/16) bør derfor ændres i overensstemmelse hermed — |
| --- | --- |

(7)

Afgørelse (EU) 2016/948 (ECB/2016/16) bør derfor ændres i overensstemmelse hermed —

VEDTAGET DENNE AFGØRELSE:

Artikel 1

Ændring

I artikel 2 i afgørelse (EU) 2016/948 (ECB/2016/16) erstattes punkt 5 af følgende:

»5.   Opkøb af virksomhedsobligationer til nominel værdi med en negativ effektiv rente (eller yield-to-worst) lig med eller over renten for indlånsfaciliteten er tilladt. Opkøb af virksomhedsobligationer til nominel værdi med en negativ effektiv rente (eller yield-to-worst) under renten for indlånsfaciliteten er tilladt i det omfang, det er nødvendigt.«

Artikel 2

Ikrafttrædelse

Denne afgørelse træder i kraft den 13. januar 2017.

Udfærdiget i Frankfurt am Main, den 11. januar 2017.

For ECB's Styrelsesråd

Mario DRAGHI

Formand for ECB

---

(1)  Den Europæiske Centralbanks afgørelse (EU) 2016/948 af 1. juni 2016 om indførelse af programmet til opkøb af virksomhedsobligationer (ECB/2016/16) (EUT L 157 af 15.6.2016, s. 28).

1

---