# Euroopa Liidu L 340/2016

| | ISSN 1977-0650 |
| --- | --- |
| Euroopa Liidu
  Teataja | L 340 |
| | |
| Eestikeelne väljaanne | Õigusaktid | 59. aastakäik15. detsember 2016 |

ISSN 1977-0650

Euroopa Liidu

Teataja

L 340

Eestikeelne väljaanne

Õigusaktid

59. aastakäik15. detsember 2016

---

| Sisukord | | II   Muud kui seadusandlikud aktid | Lehekülg |
| --- | --- | --- | --- |
| | | RAHVUSVAHELISED LEPINGUD |
| | * | Teatis ühelt poolt Ghana ning teiselt poolt Euroopa Ühenduse ja selle liikmesriikide vahelise vahepealse majanduspartnerluslepingu ajutise kohaldamise kohta | 1 |
| | | MÄÄRUSED |
| | * | Komisjoni delegeeritud määrus (EL) 2016/2250, 4. oktoober 2016, millega kehtestatakse tagasiheitekava teatava põhjalähedase püügi puhul Põhjameres ja ICESi IIa rajooni liidu vetes | 2 |
| | * | Komisjoni delegeeritud määrus (EL) 2016/2251, 4. oktoober 2016, millega täiendatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EL) nr 648/2012 börsiväliste tuletisinstrumentide, kesksete vastaspoolte ja kauplemisteabehoidlate kohta seoses regulatiivsete tehniliste standarditega, mis käsitlevad riskimaandamismeetmeid börsiväliste tuletislepingute puhul, mida ei kliirita keskse vastaspoole kaudu (
  1
  ) | 9 |
| | * | Komisjoni rakendusmäärus (EL) 2016/2252, 1. detsember 2016, millega registreeritakse kaitstud päritolunimetuste ja kaitstud geograafiliste tähiste registris nimetus [Oliva di Gaeta (KPN)] | 47 |
| | * | Komisjoni rakendusmäärus (EL) 2016/2253, 14. detsember 2016, millega avatakse teatavatele Lõuna-Aafrikast pärit põllumajandustoodetele ja töödeldud põllumajandustoodetele liidu tariifikvoodid ning sätestatakse nende haldamine | 48 |
| | | Komisjoni rakendusmäärus (EL) 2016/2254, 14. detsember 2016, millega kehtestatakse kindlad impordiväärtused, et määrata kindlaks teatava puu- ja köögivilja hind piiril | 57 |
| | | OTSUSED |
| | * | Poliitika- ja julgeolekukomitee otsus (ÜVJP) 2016/2255, 7. detsember 2016, millega võetakse vastu kolmandate riikide panused Euroopa Liidu ÜJKP sõjalisse väljaõppemissiooni Kesk-Aafrika Vabariigis (EUTM RCA) (EUTM RCA/2/2016) | 59 |
| | | SOOVITUSED |
| | * | Komisjoni soovitus (EL) 2016/2256, 8. detsember 2016, mis on adresseeritud liikmesriikidele ja milles käsitletakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 604/2013 kohaste Kreekale üleandmiste taasalustamist | 60 |

Sisukord

II   Muud kui seadusandlikud aktid

Lehekülg

RAHVUSVAHELISED LEPINGUD

*

Teatis ühelt poolt Ghana ning teiselt poolt Euroopa Ühenduse ja selle liikmesriikide vahelise vahepealse majanduspartnerluslepingu ajutise kohaldamise kohta

1

MÄÄRUSED

*

Komisjoni delegeeritud määrus (EL) 2016/2250, 4. oktoober 2016, millega kehtestatakse tagasiheitekava teatava põhjalähedase püügi puhul Põhjameres ja ICESi IIa rajooni liidu vetes

2

*

Komisjoni delegeeritud määrus (EL) 2016/2251, 4. oktoober 2016, millega täiendatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EL) nr 648/2012 börsiväliste tuletisinstrumentide, kesksete vastaspoolte ja kauplemisteabehoidlate kohta seoses regulatiivsete tehniliste standarditega, mis käsitlevad riskimaandamismeetmeid börsiväliste tuletislepingute puhul, mida ei kliirita keskse vastaspoole kaudu (
  1
  )

1

9

*

Komisjoni rakendusmäärus (EL) 2016/2252, 1. detsember 2016, millega registreeritakse kaitstud päritolunimetuste ja kaitstud geograafiliste tähiste registris nimetus [Oliva di Gaeta (KPN)]

47

*

Komisjoni rakendusmäärus (EL) 2016/2253, 14. detsember 2016, millega avatakse teatavatele Lõuna-Aafrikast pärit põllumajandustoodetele ja töödeldud põllumajandustoodetele liidu tariifikvoodid ning sätestatakse nende haldamine

48

Komisjoni rakendusmäärus (EL) 2016/2254, 14. detsember 2016, millega kehtestatakse kindlad impordiväärtused, et määrata kindlaks teatava puu- ja köögivilja hind piiril

57

OTSUSED

*

Poliitika- ja julgeolekukomitee otsus (ÜVJP) 2016/2255, 7. detsember 2016, millega võetakse vastu kolmandate riikide panused Euroopa Liidu ÜJKP sõjalisse väljaõppemissiooni Kesk-Aafrika Vabariigis (EUTM RCA) (EUTM RCA/2/2016)

59

SOOVITUSED

*

Komisjoni soovitus (EL) 2016/2256, 8. detsember 2016, mis on adresseeritud liikmesriikidele ja milles käsitletakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 604/2013 kohaste Kreekale üleandmiste taasalustamist

60

| | | Parandused |
| --- | --- | --- |
| | * | Komisjoni 17. juuni 2016. aasta määruse (EL) 2016/1015 (millega muudetakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 396/2005 II ja III lisa seoses teatavates toodetes või nende pinnal esinevate 1-naftüülatseetamiidi, 1-naftüüläädikhappe, kloridasooni, fluasifop-P, fuberidasooli, mepikvaadi ja tralkoksüdiimi jääkide piirnormidega) parandus ( ELT L 172, 29.6.2016 ) | 72 |

Parandused

*

Komisjoni 17. juuni 2016. aasta määruse (EL) 2016/1015 (millega muudetakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 396/2005 II ja III lisa seoses teatavates toodetes või nende pinnal esinevate 1-naftüülatseetamiidi, 1-naftüüläädikhappe, kloridasooni, fluasifop-P, fuberidasooli, mepikvaadi ja tralkoksüdiimi jääkide piirnormidega) parandus ( ELT L 172, 29.6.2016 )

( ELT L 172, 29.6.2016 )

72

| | |
| --- | --- |
| | (1)   EMPs kohaldatav tekst |

---

(1)   EMPs kohaldatav tekst

1

| ET | Aktid, mille peakiri on trükitud harilikus trükikirjas, käsitlevad põllumajandusküsimuste igapäevast korraldust ning nende kehtivusaeg on üldjuhul piiratud.
  Kõigi ülejäänud aktide pealkirjad on trükitud poolpaksus kirjas ja nende ette on märgitud tärn. |
| --- | --- |

ET

Aktid, mille peakiri on trükitud harilikus trükikirjas, käsitlevad põllumajandusküsimuste igapäevast korraldust ning nende kehtivusaeg on üldjuhul piiratud.

Kõigi ülejäänud aktide pealkirjad on trükitud poolpaksus kirjas ja nende ette on märgitud tärn.

---

II Muud kui seadusandlikud aktid

RAHVUSVAHELISED LEPINGUD

| 15.12.2016 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 340/1 |
| --- | --- | --- | --- |

15.12.2016

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 340/1

---

Teatis ühelt poolt Ghana ning teiselt poolt Euroopa Ühenduse ja selle liikmesriikide vahelise vahepealse majanduspartnerluslepingu ajutise kohaldamise kohta

Euroopa Liit ja Ghana Vabariik on teada andnud ühelt poolt Ghana ning teiselt poolt Euroopa Ühenduse ja selle liikmesriikide vahelise vahepealse majanduspartnerluslepingu (1) ajutiseks kohaldamiseks vajalike menetluste lõpuleviimisest kooskõlas kõnealuse lepingu artikliga 75. Sellest tulenevalt kohaldatakse nimetatud lepingut Euroopa Liidu ja Ghana Vabariigi vahel ajutiselt alates 15. detsembrist 2016.

1

---

(1)  
  ELT L 287, 21.10.2016, lk 1.

1

---

MÄÄRUSED

| 15.12.2016 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 340/2 |
| --- | --- | --- | --- |

15.12.2016

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 340/2

---

KOMISJONI DELEGEERITUD MÄÄRUS (EL) 2016/2250,

4. oktoober 2016,

millega kehtestatakse tagasiheitekava teatava põhjalähedase püügi puhul Põhjameres ja ICESi IIa rajooni liidu vetes

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 11. detsembri 2013. aasta määrust (EL) nr 1380/2013 ühise kalanduspoliitika kohta, millega muudetakse nõukogu määruseid (EÜ) nr 1954/2003 ja (EÜ) nr 1224/2009 ning tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrused (EÜ) nr 2371/2002 ja (EÜ) nr 639/2004 ning nõukogu otsus 2004/585/EÜ, (1) eriti selle artikli 15 lõiget 6,

võttes arvesse nõukogu 30. märtsi 1998. aasta määrust (EÜ) nr 850/98 kalavarude kaitsest noorte mereorganismide kaitseks võetud tehniliste meetmete kaudu, (2) eriti selle artiklit 18a,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Määruse (EL) nr 1380/2013 eesmärk on tagasiheite järkjärguline kaotamine kogu liidu kalanduses, kehtestades selliste liikide püügi lossimise kohustuse, mille suhtes kohaldatakse püügi piirnorme. |
| --- | --- |

(1)

Määruse (EL) nr 1380/2013 eesmärk on tagasiheite järkjärguline kaotamine kogu liidu kalanduses, kehtestades selliste liikide püügi lossimise kohustuse, mille suhtes kohaldatakse püügi piirnorme.

| (2) | Kõnealuse määruse artikli 15 lõikega 6 on komisjonile antud õigus võtta delegeeritud õigusaktidega kuni kolmeks aastaks vastu tagasiheitekava, mis põhineb ühistel soovitustel, mille on välja töötanud liikmesriigid koos asjakohaste nõuandekomisjonidega. |
| --- | --- |

(2)

Kõnealuse määruse artikli 15 lõikega 6 on komisjonile antud õigus võtta delegeeritud õigusaktidega kuni kolmeks aastaks vastu tagasiheitekava, mis põhineb ühistel soovitustel, mille on välja töötanud liikmesriigid koos asjakohaste nõuandekomisjonidega.

| (3) | Belgial, Taanil, Saksamaal, Prantsusmaal, Madalmaadel, Rootsil ja Ühendkuningriigil on otsene huvi kalavarude majandamiseks Põhjamerel. Pärast Põhjamere nõuandekomisjoniga konsulteerimist esitasid kõnealused liikmesriigid 3. juunil 2016 komisjonile ühise soovituse, milles käsitletakse uut tagasiheitekava teatava põhjalähedase püügi puhul Põhjameres. Teadusliku panuse andsid asjaomased teadusasutused ning selle on läbi vaadanud kalanduse teadus-, tehnika- ja majanduskomitee (STECF). 14. juulil toimus asjaomaste meetmete arutamiseks ekspertide töörühma koosolek, kus osalesid 28 liikmesriigi esindajad ja komisjon ning vaatlejana Euroopa Parlament. |
| --- | --- |

(3)

Belgial, Taanil, Saksamaal, Prantsusmaal, Madalmaadel, Rootsil ja Ühendkuningriigil on otsene huvi kalavarude majandamiseks Põhjamerel. Pärast Põhjamere nõuandekomisjoniga konsulteerimist esitasid kõnealused liikmesriigid 3. juunil 2016 komisjonile ühise soovituse, milles käsitletakse uut tagasiheitekava teatava põhjalähedase püügi puhul Põhjameres. Teadusliku panuse andsid asjaomased teadusasutused ning selle on läbi vaadanud kalanduse teadus-, tehnika- ja majanduskomitee (STECF). 14. juulil toimus asjaomaste meetmete arutamiseks ekspertide töörühma koosolek, kus osalesid 28 liikmesriigi esindajad ja komisjon ning vaatlejana Euroopa Parlament.

| (4) | Ühisesse soovitusse lisatud meetmed on kooskõlas määruse (EL) nr 1380/2013 artikli 18 lõikega 3. |
| --- | --- |

(4)

Ühisesse soovitusse lisatud meetmed on kooskõlas määruse (EL) nr 1380/2013 artikli 18 lõikega 3.

| (5) | Kõnealuse määruse kohaldamisel hõlmab Põhjameri ICESi IIIa ja IV püügipiirkondi. Kuna teatavaid kavandatava tagasiheitekavaga seotud põhjalähedasi kalavarusid leidub ka ICESi IIa rajooni liidu vetes, soovitavad liikmesriigid hõlmata tagasiheitekavaga ka kõnealuse rajooni. |
| --- | --- |

(5)

Kõnealuse määruse kohaldamisel hõlmab Põhjameri ICESi IIIa ja IV püügipiirkondi. Kuna teatavaid kavandatava tagasiheitekavaga seotud põhjalähedasi kalavarusid leidub ka ICESi IIa rajooni liidu vetes, soovitavad liikmesriigid hõlmata tagasiheitekavaga ka kõnealuse rajooni.

| (6) | Vastavalt määruse (EL) nr 1380/2013 artikli 15 lõike 1 punktile c kohaldatakse Põhjamerel lossimiskohustust hiljemalt alates 1. jaanuarist 2016 seoses järgmisega:






  — | tursa, kilttursa, merlangi ja põhjaatlandi süsika segapüük; |
| --- | --- | --- |

(6)

Vastavalt määruse (EL) nr 1380/2013 artikli 15 lõike 1 punktile c kohaldatakse Põhjamerel lossimiskohustust hiljemalt alates 1. jaanuarist 2016 seoses järgmisega:

—

tursa, kilttursa, merlangi ja põhjaatlandi süsika segapüük;

| — | norra salehomaari püük; |
| --- | --- |

—

norra salehomaari püük;

| — | hariliku merikeele ja atlandi merilesta segapüük; |
| --- | --- |

—

hariliku merikeele ja atlandi merilesta segapüük;

| — | euroopa merluusi püük ning |
| --- | --- |

—

euroopa merluusi püük ning

| — | hariliku süvameregarneeli püük. |
| --- | --- |

—

hariliku süvameregarneeli püük.

Kooskõlas määruse (EL) nr 1380/2013 artikli 15 lõikega 5 määrati komisjoni delegeeritud määrusega (EL) 2015/2440 (3) kindlaks liigid, mida tuleb lossida alates 1. jaanuarist 2016. Need liigid on põhjaatlandi süsikas, kilttursk, norra salehomaar, harilik merikeel, atlandi merilest, euroopa merluus ja harilik süvameregarneel. Delegeeritud määruses (EL) 2015/2440 on sätestatud ka kohustus lossida hariliku süvameregarneeli kaaspüüki. Käesolevasse määrusesse tuleks lisada sätted delegeeritud määruse (EL) 2015/2440 kohaselt lossitavate liikide kohta ning selles tuleks sätestada täiendavad liigid ja püügitegevus, mille suhtes kohaldatakse lossimiskohustust 2017. ja 2018. aastal.

| (7) | Asjaomaste liikmesriikide sõnul takistavad nõukogu määruse (EÜ) nr 1342/2008 (4) III peatükis sätestatud püügikoormuse eeskirjad lossimiskohustuse rakendamist tursa puhul, kuna kõnealuses peatükis sätestatud püügikoormuse reguleerimise kord vähendaks pärast lossimiskohustuse kehtestamist paindlikkust, mida on vaja püügitegevuse kohandamiseks, näiteks seoses püügipiirkonna ja püügivahendite valikuga. Kaasseadusandjad vaatavad määrust (EÜ) nr 1342/2008 praegu läbi. Selleks, et vältida tursa puhul püügikoormuse reguleerimise korra ja lossimiskohustuse samaaegset kohaldamist, tuleks tursapüügi suhtes kohaldada lossimiskohustust vaid siis, kui püügikoormuse reguleerimise kord ei ole enam kohaldatav. |
| --- | --- |

(7)

Asjaomaste liikmesriikide sõnul takistavad nõukogu määruse (EÜ) nr 1342/2008 (4) III peatükis sätestatud püügikoormuse eeskirjad lossimiskohustuse rakendamist tursa puhul, kuna kõnealuses peatükis sätestatud püügikoormuse reguleerimise kord vähendaks pärast lossimiskohustuse kehtestamist paindlikkust, mida on vaja püügitegevuse kohandamiseks, näiteks seoses püügipiirkonna ja püügivahendite valikuga. Kaasseadusandjad vaatavad määrust (EÜ) nr 1342/2008 praegu läbi. Selleks, et vältida tursa puhul püügikoormuse reguleerimise korra ja lossimiskohustuse samaaegset kohaldamist, tuleks tursapüügi suhtes kohaldada lossimiskohustust vaid siis, kui püügikoormuse reguleerimise kord ei ole enam kohaldatav.

| (8) | Delegeeritud määrusega (EL) 2015/2440 kehtestati erand kohustusest lossida selliste liikide kogusaak, mille kõrge ellujäämise määr on teaduslikult tõendatud, edaspidi „kõrgel ellujäämismääral põhinev erand“, mida kohaldatakse ICESi IIIa rajoonis püütud norra salehomaari suhtes tingimusel, et püügil kasutatakse lõkspüüniseid või teatavaid põhjatraale. Kõnealuse delegeeritud määruse kohaselt pidid liikmesriigid, kellel on Põhjamerel otsene majandamishuvi, esitama komisjonile täiendava teadusliku teabe, mis toetaks konkreetsete põhjatraalide suhtes erandi kehtestamist. See teave esitati ja STECF jõudis järeldusele, et teave on piisav. Seepärast tuleks kõnealune erand lisada uude tagasiheitekavasse. |
| --- | --- |

(8)

Delegeeritud määrusega (EL) 2015/2440 kehtestati erand kohustusest lossida selliste liikide kogusaak, mille kõrge ellujäämise määr on teaduslikult tõendatud, edaspidi „kõrgel ellujäämismääral põhinev erand“, mida kohaldatakse ICESi IIIa rajoonis püütud norra salehomaari suhtes tingimusel, et püügil kasutatakse lõkspüüniseid või teatavaid põhjatraale. Kõnealuse delegeeritud määruse kohaselt pidid liikmesriigid, kellel on Põhjamerel otsene majandamishuvi, esitama komisjonile täiendava teadusliku teabe, mis toetaks konkreetsete põhjatraalide suhtes erandi kehtestamist. See teave esitati ja STECF jõudis järeldusele, et teave on piisav. Seepärast tuleks kõnealune erand lisada uude tagasiheitekavasse.

| (9) | Ühine soovitus sisaldab kõrgel ellujäämismääral põhinevat erandit norra salehomaari püügi puhul ICESi IV alapiirkonnas teatavate püügivahenditega tingimusel, et kasutatakse sortimisrestiga sortimisseadet. |
| --- | --- |

(9)

Ühine soovitus sisaldab kõrgel ellujäämismääral põhinevat erandit norra salehomaari püügi puhul ICESi IV alapiirkonnas teatavate püügivahenditega tingimusel, et kasutatakse sortimisrestiga sortimisseadet.

| (10) | Ühine soovitus sisaldab kõrgel ellujäämismääral põhinevat erandit hariliku merikeele püügi puhul ICESi IV alapiirkonnas teatavate püügivahenditega ja teatavatel tingimustel, mis soodustavad hariliku merikeele ellujäämist. |
| --- | --- |

(10)

Ühine soovitus sisaldab kõrgel ellujäämismääral põhinevat erandit hariliku merikeele püügi puhul ICESi IV alapiirkonnas teatavate püügivahenditega ja teatavatel tingimustel, mis soodustavad hariliku merikeele ellujäämist.

| (11) | Ühises soovituses esitatud ja STECFi läbi vaadatud teaduslike tõendite alusel ja võttes arvesse kasutavate püügivahendite, -meetodite ja ökosüsteemi omadusi, tuleks kõnealused erandid lisada käesolevasse, 2017. aastat käsitlevasse määrusesse. Liikmesriigid peaksid esitama lisaandmeid, et võimaldada STECFil täiendavalt hinnata asjaomaste traalidega ICESi IV alapiirkonnas püütud norra salehomaari ja hariliku merikeele ellujäämise määrasid ning võimaldada komisjonil asjakohane erand läbi vaadata. |
| --- | --- |

(11)

Ühises soovituses esitatud ja STECFi läbi vaadatud teaduslike tõendite alusel ja võttes arvesse kasutavate püügivahendite, -meetodite ja ökosüsteemi omadusi, tuleks kõnealused erandid lisada käesolevasse, 2017. aastat käsitlevasse määrusesse. Liikmesriigid peaksid esitama lisaandmeid, et võimaldada STECFil täiendavalt hinnata asjaomaste traalidega ICESi IV alapiirkonnas püütud norra salehomaari ja hariliku merikeele ellujäämise määrasid ning võimaldada komisjonil asjakohane erand läbi vaadata.

| (12) | Delegeeritud määrusega (EL) 2015/2440 kehtestati vähese tähtsusega erand seoses järgmisega:






  — | hariliku merikeele püük abarate ja nakkevõrkudega ICESi IIIa rajoonis, ICESi IV alapiirkonnas ning ICESi IIa alapiirkonna liidu vetes; |
| --- | --- | --- |

(12)

Delegeeritud määrusega (EL) 2015/2440 kehtestati vähese tähtsusega erand seoses järgmisega:

—

hariliku merikeele püük abarate ja nakkevõrkudega ICESi IIIa rajoonis, ICESi IV alapiirkonnas ning ICESi IIa alapiirkonna liidu vetes;

| — | hariliku merikeele püük teatavate piimtraalidega ICESi IV alapiirkonnas; |
| --- | --- |

—

hariliku merikeele püük teatavate piimtraalidega ICESi IV alapiirkonnas;

| — | norra salehomaari püük teatavate põhjatraalidega ICESi IV alapiirkonnas ja ICESi IIa rajooni liidu vetes ning |
| --- | --- |

—

norra salehomaari püük teatavate põhjatraalidega ICESi IV alapiirkonnas ja ICESi IIa rajooni liidu vetes ning

| — | hariliku merikeele ja kilttursa kombineeritud püük teatavate põhjatraalidega ICESi IIIa rajoonis. |
| --- | --- |

—

hariliku merikeele ja kilttursa kombineeritud püük teatavate põhjatraalidega ICESi IIIa rajoonis.

Ühise soovituse kohaselt tuleks nende erandite kohaldamist jätkata. Seepärast tuleks need lisada uude tagasiheitekavasse.

| (13) | Ühine soovitus sisaldab vähese tähtsusega erandit hariliku merikeele, kilttursa ja merlangi kombineeritud püügi puhul teatavate põhjatraalidega ICESi IIIa rajoonis, vähese tähtsusega erandit merikeele, kilttursa ja merlangi kombineeritud püügi puhul mõrdadega ICESi IIIa rajoonis ja 2018. aastaks vähese tähtsusega erandit merlangi püügi puhul põhjatraalidega ICESi IVc rajoonis. |
| --- | --- |

(13)

Ühine soovitus sisaldab vähese tähtsusega erandit hariliku merikeele, kilttursa ja merlangi kombineeritud püügi puhul teatavate põhjatraalidega ICESi IIIa rajoonis, vähese tähtsusega erandit merikeele, kilttursa ja merlangi kombineeritud püügi puhul mõrdadega ICESi IIIa rajoonis ja 2018. aastaks vähese tähtsusega erandit merlangi püügi puhul põhjatraalidega ICESi IVc rajoonis.

| (14) | Tuginedes liikmesriikide esitatud veenvatele tõenditele seoses eranditega, mille STECF on läbi vaadanud ja teinud järelduse, et need erandid sisaldasid põhjendatud argumente selle kohta, et selektiivsust on keeruline täiendavalt suurendada ja/või soovimatu püügi käitlemise kulud on ebaproportsionaalselt suured, on komisjoni arvates asjakohane kehtestada vähese tähtsusega erand kooskõlas ühises soovituses kavandatud protsendimääraga, järgides määruse (EL) nr 1380/2013 artikli 15 lõike 5 punktis c sätestatud piiranguid. |
| --- | --- |

(14)

Tuginedes liikmesriikide esitatud veenvatele tõenditele seoses eranditega, mille STECF on läbi vaadanud ja teinud järelduse, et need erandid sisaldasid põhjendatud argumente selle kohta, et selektiivsust on keeruline täiendavalt suurendada ja/või soovimatu püügi käitlemise kulud on ebaproportsionaalselt suured, on komisjoni arvates asjakohane kehtestada vähese tähtsusega erand kooskõlas ühises soovituses kavandatud protsendimääraga, järgides määruse (EL) nr 1380/2013 artikli 15 lõike 5 punktis c sätestatud piiranguid.

| (15) | Määruse (EÜ) nr 850/98 artikliga 18a antakse komisjonile õigus kehtestada tagasiheitekavade vastuvõtmiseks ja lossimiskohustusega hõlmatud liikidele kalavarude kaitseks alammõõdud, et tagada mereorganismide noorisendite kaitse. Kalavarude kaitseks kehtestatav alammõõt võib vajaduse korral erineda määruse (EÜ) nr 850/98 XII lisas kehtestatud mõõtudest. Norra salehomaari püügil ICESi IIIa rajoonis on asjakohane säilitada delegeeritud määruses (EL) 2015/2440 kalavarude kaitseks kehtestatud alammõõdud, st kogupikkus 105 mm ja seljakilbi pikkus 32 mm. Vastavalt ühisele soovitusele tuleks lisada saba pikkuse miinimummõõt 59 mm, mis STECFi hinnangu kohaselt vastab kogupikkuse ja seljakilbi pikkuse kehtivatele mõõtudele. |
| --- | --- |

(15)

Määruse (EÜ) nr 850/98 artikliga 18a antakse komisjonile õigus kehtestada tagasiheitekavade vastuvõtmiseks ja lossimiskohustusega hõlmatud liikidele kalavarude kaitseks alammõõdud, et tagada mereorganismide noorisendite kaitse. Kalavarude kaitseks kehtestatav alammõõt võib vajaduse korral erineda määruse (EÜ) nr 850/98 XII lisas kehtestatud mõõtudest. Norra salehomaari püügil ICESi IIIa rajoonis on asjakohane säilitada delegeeritud määruses (EL) 2015/2440 kalavarude kaitseks kehtestatud alammõõdud, st kogupikkus 105 mm ja seljakilbi pikkus 32 mm. Vastavalt ühisele soovitusele tuleks lisada saba pikkuse miinimummõõt 59 mm, mis STECFi hinnangu kohaselt vastab kogupikkuse ja seljakilbi pikkuse kehtivatele mõõtudele.

| (16) | Tagasiheitekavad võivad sisaldada ka tehnilisi meetmeid lossimiskohustusega hõlmatud püügi või liikide jaoks. Püügivahendite selektiivsuse suurendamiseks ja soovimatu püügi vähendamiseks Skagerrakis on asjakohane säilitada mitmed tehnilised meetmed, milles EL ja Norra leppisid kokku 2011 (5). ja 2012 (6). aastal. |
| --- | --- |

(16)

Tagasiheitekavad võivad sisaldada ka tehnilisi meetmeid lossimiskohustusega hõlmatud püügi või liikide jaoks. Püügivahendite selektiivsuse suurendamiseks ja soovimatu püügi vähendamiseks Skagerrakis on asjakohane säilitada mitmed tehnilised meetmed, milles EL ja Norra leppisid kokku 2011 (5). ja 2012 (6). aastal.

| (17) | Nõuetekohase kontrolli tagamiseks tuleks sätestada konkreetsed nõuded käesoleva määrusega hõlmatud laevade nimekirjade koostamiseks. |
| --- | --- |

(17)

Nõuetekohase kontrolli tagamiseks tuleks sätestada konkreetsed nõuded käesoleva määrusega hõlmatud laevade nimekirjade koostamiseks.

| (18) | Kuna käesoleva määrusega ettenähtud meetmed mõjutavad otseselt majandustegevust, mis on seotud liidu laevade kalapüügihooaja ja selle kavandamisega, peaks käesolev määrus jõustuma kohe pärast selle avaldamist. Seda tuleks kohaldada 1. jaanuarist 2017 kuni 31. detsembrini 2018, et järgida määruse (EL) nr 1380/2013 artiklis 15 sätestatud ajaraamistikku, |
| --- | --- |

(18)

Kuna käesoleva määrusega ettenähtud meetmed mõjutavad otseselt majandustegevust, mis on seotud liidu laevade kalapüügihooaja ja selle kavandamisega, peaks käesolev määrus jõustuma kohe pärast selle avaldamist. Seda tuleks kohaldada 1. jaanuarist 2017 kuni 31. detsembrini 2018, et järgida määruse (EL) nr 1380/2013 artiklis 15 sätestatud ajaraamistikku,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Lossimiskohustuse rakendamine

Määruse (EL) nr 1380/2013 artikli 15 lõikes 1 sätestatud lossimiskohustust kohaldatakse ICESi IV alapiirkonnas (Põhjameri), ICESi IIIa rajoonis (Kattegat ja Skagerrak) ja ICESi IIa rajooni liidu vetes (Norra meri) käesoleva määruse lisas kindlaks määratud kalapüügi suhtes.

Artikkel 2

Mõisted

Käesolevas määruses kasutatakse järgmisi mõisteid:

1)   „selektiivtraali paneel“ (ingl seltra panel)– nelja paneeliga sortimisseadme ülemine paneel, mille võrgusilma suurus on vähemalt 270 mm (rombsilm) ning mis on paigaldatud nii, et ühe 270 mm võrgusilma kohta on ühendatud kolm 90 mm võrgusilma, või ülemine paneel, mille võrgusilma suurus on vähemalt 140 mm (ruutsilm). Paneel on vähemalt 3 m pikk ning asetseb noodapärasulgurist mitte kaugemal kui 4 m ning see on sama lai kui traali ülemine võrgulina (st jamuõmblusest jamuõmbluseni);

„selektiivtraali paneel“ (ingl seltra panel

2)   „sortimisrestiga sortimisseade“ (ingl netgrid selectivity device)– kahe paneeliga traali sisse paigaldatav nelja paneeliga sortimisseade, kuhu on kaldu paigaldatud rombikujuliste silmadega võrgusein, mille võrgusilma suurus on vähemalt 200 mm, ning mille tulemusena tekib traali ülemisse ossa väljapääsuava.

„sortimisrestiga sortimisseade“ (ingl netgrid selectivity device

Artikkel 3

Tursa lossimise kohustust käsitlevad erieeskirjad

Olenemata artiklist 1 kohaldatakse tursa lossimise kohustust vastavalt käesolevale määrusele üksnes juhul, kui määrus (EÜ) nr 1342/2008 või selle III peatükk tunnistatakse kehtetuks enne 1. jaanuari 2017.

Artikkel 4

Ellujäämismääral põhinevad erandid norra salehomaari puhul

1.   Määruse (EL) nr 1380/2013 artikli 15 lõike 4 punktis b sätestatud erandit lossimiskohustusest liikide puhul, mille kõrge ellujäämismäär on teaduslikult tõestatud, kohaldatakse norra salehomaari järgmise saagi suhtes:

| a) | lõkspüünistega (FPO) (7) püütud saak; |
| --- | --- |

a)

lõkspüünistega (FPO) (7) püütud saak;

| b) | ICESi IIIa rajoonis selliste põhjatraalidega (OTB, TBN) püütud saak, mille võrgusilma suurus on vähemalt 70 mm ja mis on varustatud sortimisvõrega (võresammuga kuni 35 mm); |
| --- | --- |

b)

ICESi IIIa rajoonis selliste põhjatraalidega (OTB, TBN) püütud saak, mille võrgusilma suurus on vähemalt 70 mm ja mis on varustatud sortimisvõrega (võresammuga kuni 35 mm);

| c) | ICESi IIIa rajoonis selliste põhjatraalidega (OTB, TBN) püütud saak, mille võrgusilma suurus on vähemalt 90 mm ja mis on varustatud selektiivtraali paneeliga; |
| --- | --- |

c)

ICESi IIIa rajoonis selliste põhjatraalidega (OTB, TBN) püütud saak, mille võrgusilma suurus on vähemalt 90 mm ja mis on varustatud selektiivtraali paneeliga;

| d) | 2017. aastal ICESi IV rajoonis selliste põhjatraalidega (OTB, TBN) püütud saak, mille võrgusilma suurus on vähemalt 80 mm ja millel on sortimisrestiga sortimisseade. |
| --- | --- |

d)

2017. aastal ICESi IV rajoonis selliste põhjatraalidega (OTB, TBN) püütud saak, mille võrgusilma suurus on vähemalt 80 mm ja millel on sortimisrestiga sortimisseade.

2.   Lõikes 1 osutatud juhtudel püütud norra salehomaar lastakse viivitamata vette tagasi piirkonnas, kus see püüti.

3.   Liikmesriigid, kellel on Põhjamere suhtes otsene majandamishuvi, esitavad komisjonile enne 1. maid 2017 lisaks 3. juuni 2016. aasta ühise soovituse alusel nõutud andmetele täiendavad andmed ja muu asjakohase teadusliku teabe, mis toetaks lõike 1 punktis d sätestatud erandi kehtestamist. Kalanduse teadus-, tehnika- ja majanduskomitee (STECF) annab esitatud andmetele ja teabele oma hinnangu 1. septembriks 2017.

Artikkel 5

Ellujäämismääral põhinev erand hariliku merikeele puhul

1.   Määruse (EL) nr 1380/2013 artikli 15 lõike 4 punktis b sätestatud erandit lossimiskohustusest liikide puhul, mille kõrge ellujäämismäär on teaduslikult tõestatud, kohaldatakse 2017. aastal sellise hariliku merikeele saagi suhtes, mis on kalavarude kaitseks kehtestatud alammõõdust väiksemad ja mida püütakse 80–99 mm võrgusilma suurusega traallaudadega põhjatraaliga (OTB) ICESi IVc püügipiirkonnas kuue meremiili piires rannikust ja väljaspool kindlaks tehtud koelmualasid.

2.   Lõikes 1 osutatud erandit kohaldatakse üksnes laevadele, mille pikkus on kuni 10 meetrit ja mootorivõimsus on kuni 180 kW, kui nad püüavad vetes, mille sügavus on 15 meetrit või vähem ja traalimise kestus on kuni 1,5 tundi.

3.   Lõikes 1 osutatud juhtudel püütud hariliku merikeele saak lastakse viivitamata vette tagasi.

4.   Liikmesriigid, kellel on Põhjamere suhtes otsene majandamishuvi, esitavad komisjonile 1. maiks 2017 täiendava teadusliku teabe, mis toetaks lõikes 1 sätestatud erandi kehtestamist. STECF hindab seda teavet enne 1. septembrit 2017.

Artikkel 6

Vähese tähtsusega erandid

Erandina määruse (EL) nr 1380/2013 artikli 15 lõikest 1 võib kõnealuse määruse artikli 15 lõike 4 punkti c kohaselt tagasi heita järgmised kogused:

| a) | hariliku merikeele puhul kuni 3 % kõnealuse liigi aastasest kogusaagist, mis on püütud ICESi IIIa rajoonis, ICESi IV alapiirkonnas ja ICESi IIa rajooni liidu vetes abaraid ja nakkevõrkusid (GN, GNS, GND, GNC, GTN, GTR, GEN, GNF) kasutavate laevadega; |
| --- | --- |

a)

hariliku merikeele puhul kuni 3 % kõnealuse liigi aastasest kogusaagist, mis on püütud ICESi IIIa rajoonis, ICESi IV alapiirkonnas ja ICESi IIa rajooni liidu vetes abaraid ja nakkevõrkusid (GN, GNS, GND, GNC, GTN, GTR, GEN, GNF) kasutavate laevadega;

| b) | kalavarude kaitseks kehtestatud alammõõdust väiksema hariliku merikeele puhul 2017. aastal kuni 7 % ja 2018. aastal kuni 6 % kõnealuse liigi aastasest kogusaagist, mis on püütud ICESi IV alapiirkonnas piimtraale (TBB) (võrgusilma suurus 80–119 mm ning suurendatud võrgusilmad piimtraali pikendusel) kasutavate laevadega; |
| --- | --- |

b)

kalavarude kaitseks kehtestatud alammõõdust väiksema hariliku merikeele puhul 2017. aastal kuni 7 % ja 2018. aastal kuni 6 % kõnealuse liigi aastasest kogusaagist, mis on püütud ICESi IV alapiirkonnas piimtraale (TBB) (võrgusilma suurus 80–119 mm ning suurendatud võrgusilmad piimtraali pikendusel) kasutavate laevadega;

| c) | kalavarude kaitseks kehtestatud alammõõdust väiksema norra salehomaari puhul kuni 6 % kõnealuse liigi aastasest kogusaagist, mis on püütud ICESi IV alapiirkonnas ja ICESi IIa rajooni liidu vetes põhjatraale (OTB, TBN, OTT, TB) (võrgusilma suurus 80–99 mm) kasutavate laevadega; |
| --- | --- |

c)

kalavarude kaitseks kehtestatud alammõõdust väiksema norra salehomaari puhul kuni 6 % kõnealuse liigi aastasest kogusaagist, mis on püütud ICESi IV alapiirkonnas ja ICESi IIa rajooni liidu vetes põhjatraale (OTB, TBN, OTT, TB) (võrgusilma suurus 80–99 mm) kasutavate laevadega;

| d) | kalavarude kaitseks kehtestatud alammõõdust väiksema hariliku merikeele ja kilttursa kombineeritud püügi puhul 2017. aastal kuni 2 % norra salehomaari, hariliku merikeele, kilttursa ja hariliku süvameregarneeli aastasest kogusaagist, mis on püütud ICESi IIIa rajoonis norra salehomaari püügipiirkonnas sortimisvõrega (võresammuga kuni 35 mm) varustatud põhjatraale (OTB, TBN) (võrgusilma suurus 70 mm või rohkem) kasutavate laevadega; |
| --- | --- |

d)

kalavarude kaitseks kehtestatud alammõõdust väiksema hariliku merikeele ja kilttursa kombineeritud püügi puhul 2017. aastal kuni 2 % norra salehomaari, hariliku merikeele, kilttursa ja hariliku süvameregarneeli aastasest kogusaagist, mis on püütud ICESi IIIa rajoonis norra salehomaari püügipiirkonnas sortimisvõrega (võresammuga kuni 35 mm) varustatud põhjatraale (OTB, TBN) (võrgusilma suurus 70 mm või rohkem) kasutavate laevadega;

| e) | kalavarude kaitseks kehtestatud alammõõdust väiksema hariliku merikeele, kilttursa ja merlangi kombineeritud püügi puhul 2018. aastal kuni 4 % norra salehomaari, hariliku merikeele, kilttursa, merlangi ja hariliku süvameregarneeli aastasest kogusaagist, mis on püütud ICESi IIIa rajoonis norra salehomaari püügipiirkonnas sortimisvõrega (võresammuga kuni 35 mm) varustatud põhjatraale (OTB, TBN) (võrgusilma suurus 70 mm või rohkem) kasutavate laevadega; |
| --- | --- |

e)

kalavarude kaitseks kehtestatud alammõõdust väiksema hariliku merikeele, kilttursa ja merlangi kombineeritud püügi puhul 2018. aastal kuni 4 % norra salehomaari, hariliku merikeele, kilttursa, merlangi ja hariliku süvameregarneeli aastasest kogusaagist, mis on püütud ICESi IIIa rajoonis norra salehomaari püügipiirkonnas sortimisvõrega (võresammuga kuni 35 mm) varustatud põhjatraale (OTB, TBN) (võrgusilma suurus 70 mm või rohkem) kasutavate laevadega;

| f) | kalavarude kaitseks kehtestatud alammõõdust väiksema hariliku merikeele, kilttursa ja merlangi kombineeritud püügi puhul kuni 1 % norra salehomaari, hariliku merikeele, kilttursa, merlangi ja hariliku süvameregarneeli aastasest kogusaagist, mis on püütud ICESi IIIa rajoonis hariliku süvameregarneeli püügipiirkonnas sortimisvõrega (võresammuga kuni 19 mm) varustatud põhjatraale (OTB) (võrgusilma suurus 35 mm või rohkem) kasutavate laevadega; |
| --- | --- |

f)

kalavarude kaitseks kehtestatud alammõõdust väiksema hariliku merikeele, kilttursa ja merlangi kombineeritud püügi puhul kuni 1 % norra salehomaari, hariliku merikeele, kilttursa, merlangi ja hariliku süvameregarneeli aastasest kogusaagist, mis on püütud ICESi IIIa rajoonis hariliku süvameregarneeli püügipiirkonnas sortimisvõrega (võresammuga kuni 19 mm) varustatud põhjatraale (OTB) (võrgusilma suurus 35 mm või rohkem) kasutavate laevadega;

| g) | hariliku merikeele, kilttursa ja merlangi kombineeritud püügi puhul kuni 0,5 % norra salehomaari, hariliku merikeele ja kilttursa, merlangi ja hariliku süvameregarneeli aastasest kogusaagist, mis on püütud ICESi IIIa rajoonis hariliku süvameregarneeli püügipiirkonnas mõrdadega (FPO); |
| --- | --- |

g)

hariliku merikeele, kilttursa ja merlangi kombineeritud püügi puhul kuni 0,5 % norra salehomaari, hariliku merikeele ja kilttursa, merlangi ja hariliku süvameregarneeli aastasest kogusaagist, mis on püütud ICESi IIIa rajoonis hariliku süvameregarneeli püügipiirkonnas mõrdadega (FPO);

| h) | merlangi püügi puhul 2018. aastal kuni 7 % norra salehomaari, kilttursa, merikeele, hariliku süvameregarneeli, merlangi, atlandi merilesta, põhjaatlandi süsika ja tursa aastasest kogusaagist, mis on püütud ICESi IVc rajoonis hariliku merikeele, merlangi ja püügi piirnormideta liikide segapüügil laevadega, mis kasutavad põhjatraale (OTB, OTT) võrgusilma suurusega 70–99 mm. |
| --- | --- |

h)

merlangi püügi puhul 2018. aastal kuni 7 % norra salehomaari, kilttursa, merikeele, hariliku süvameregarneeli, merlangi, atlandi merilesta, põhjaatlandi süsika ja tursa aastasest kogusaagist, mis on püütud ICESi IVc rajoonis hariliku merikeele, merlangi ja püügi piirnormideta liikide segapüügil laevadega, mis kasutavad põhjatraale (OTB, OTT) võrgusilma suurusega 70–99 mm.

Artikkel 7

Kalavarude kaitseks kehtestatud alammõõt

Erandina määruse (EÜ) nr 850/98 XII lisa kohasest kalavarude kaitseks kehtestatud alammõõdust on norra salehomaari kaitseks kehtestatud alammõõt ICESi IIIa rajoonis järgmine:

| a) | kogupikkus 105 mm; |
| --- | --- |

a)

kogupikkus 105 mm;

| b) | saba pikkus 59 mm; |
| --- | --- |

b)

saba pikkus 59 mm;

| c) | seljakilbi pikkus 32 mm. |
| --- | --- |

c)

seljakilbi pikkus 32 mm.

Artikkel 8

Tehnilised erimeetmed Skagerrakis

1.   Skagerrakis on keelatud pardal hoida või kasutada traali, põhjanoota, piimtraali või samalaadset veetavat võrku, mille võrgusilma suurus on väiksem kui 120 mm.

2.   Erandina lõikest 1 võib kasutada ka järgmisi traale:

| a) | traalid, mille võrgusilma suurus noodapäras on vähemalt 90 mm, tingimusel et need on varustatud selektiivtraali paneeliga või sortimisvõrega, mille võresamm on kuni 35 mm; |
| --- | --- |

a)

traalid, mille võrgusilma suurus noodapäras on vähemalt 90 mm, tingimusel et need on varustatud selektiivtraali paneeliga või sortimisvõrega, mille võresamm on kuni 35 mm;

| b) | traalid, mille võrgusilma suurus (ruutsilm) noodapäras on vähemalt 70 mm ja mis on varustatud sortimisvõrega, mille võresamm on kuni 35 mm; |
| --- | --- |

b)

traalid, mille võrgusilma suurus (ruutsilm) noodapäras on vähemalt 70 mm ja mis on varustatud sortimisvõrega, mille võresamm on kuni 35 mm;

| c) | traalid, mille võrgusilma suurus on pelaagilisi või töönduslikke liike püüdes alla 70 mm, tingimusel et saak sisaldab rohkem kui 80 % ühte või enamat pelaagilist või töönduslikku liiki; |
| --- | --- |

c)

traalid, mille võrgusilma suurus on pelaagilisi või töönduslikke liike püüdes alla 70 mm, tingimusel et saak sisaldab rohkem kui 80 % ühte või enamat pelaagilist või töönduslikku liiki;

| d) | traalid, mille võrgusilma suurus noodapäras on perekonda Pandalus kuuluvaid liike püüdes vähemalt 35 mm, tingimusel et traalil on sortimisvõre, mille võresamm on kuni 19 mm. |
| --- | --- |

d)

traalid, mille võrgusilma suurus noodapäras on perekonda Pandalus kuuluvaid liike püüdes vähemalt 35 mm, tingimusel et traalil on sortimisvõre, mille võresamm on kuni 19 mm.

3.   Kaaspüügi eraldamise seadet on kooskõlas lõike 2 punktiga d lubatud kasutada perekonda Pandalus kuuluvaid liike püüdes, tingimusel et on olemas piisavad püügivõimalused, et katta kaaspüüki, ja et kaaspüügi eraldamise seade on

| — | varustatud ülemise paneeliga, mille ruutsilmade minimaalne suurus on 120 mm; |
| --- | --- |

—

varustatud ülemise paneeliga, mille ruutsilmade minimaalne suurus on 120 mm;

| — | vähemalt 3 m pikk ning |
| --- | --- |

—

vähemalt 3 m pikk ning

| — | vähemalt sama lai kui sortimisvõre. |
| --- | --- |

—

vähemalt sama lai kui sortimisvõre.

Artikkel 9

Laevade nimekiri

Liikmesriigid määravad käesoleva määruse lisas esitatud kriteeriumide alusel kindlaks laevad, mille suhtes lossimiskohustust iga konkreetse püügi puhul kohaldatakse. Nad esitavad komisjonile ja teistele liikmesriikidele 31. detsembriks 2016 liidu kalanduskontrolli turvalise veebisaidi kaudu kõigi lisa määratluse kohaselt põhjaatlandi süsika püügiga tegelevate laevade nimekirja, mis on koostatud esimese lause alusel. Liikmesriigid peavad neid nimekirju ajakohastama.

Artikkel 10

Jõustumine ja kohaldamine

Käesolev määrus jõustub järgmisel päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas. Seda kohaldatakse 1. jaanuarist 2017 kuni 31. detsembrini 2018.

Euroopa Liidu Teatajas

Artiklit 9 kohaldatakse siiski alates käesoleva määruse jõustumise kuupäevast.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 4. oktoober 2016

Komisjoni nimel

president

Jean-Claude JUNCKER

---

(1)  
  ELT L 354, 28.12.2013, lk 22.

1

(2)  
  EÜT L 125, 27.4.1998, lk 1.

2

(3)  Komisjoni 22. oktoobri 2015. aasta delegeeritud määrus (EL) 2015/2440, millega kehtestatakse tagasiheitekava teatava põhjalähedase püügi puhul Põhjameres ja ICESi IIa rajooni liidu vetes (ELT L 336, 23.12.2015, lk 42).

3

(4)  Nõukogu 18. detsembri 2008. aasta määrus (EÜ) nr 1342/2008, millega kehtestatakse tursavarude ja nende varude püügi pikaajaline kava ning tunnistatakse kehtetuks määrus (EÜ) nr 423/2004 (ELT L 348, 24.12.2008, lk 20).

4

(5)  Euroopa Liidu ja Norra vaheliste kalapüügi reguleerimist Skagerrakis ja Kattegatis 2012. aastal käsitlenud kalandusalaste nõupidamiste lõppotsuste protokoll.

5

(6)  Euroopa Liidu ja Norra vaheliste Skagerraki piirkonnas tagasiheite keelamise rakendamise meetmeid ja kontrollimeetmeid käsitlenud kalandusalaste nõupidamiste 4. juuli 2012. aasta lõppotsuste protokoll.

6

(7)  Käesolevas määruses kasutatud püügivahendite koodid osutavad komisjoni 8. aprilli 2011. aasta rakendusmääruse (EL) nr 404/2011 (millega kehtestatakse nõukogu määruse (EÜ) nr 1224/2009 (millega luuakse ühenduse kontrollisüsteem ühise kalanduspoliitika eeskirjade järgimise tagamiseks) üksikasjalikud rakenduseeskirjad) (ELT L 112, 30.4.2011, lk 1) XI lisas sätestatud koodidele. Vähem kui kümnemeetrise kogupikkusega laevade puhul osutavad tabelis esitatud püügivahendite koodid FAO püügivahendite klassifikatsiooni koodidele.

7

---

LISA

Lossimiskohustusega hõlmatud kalapüük

| Püügivahend (1)
   (2) | Võrgusilma suurus | Asjaomased liigid |
| --- | --- | --- |
| Traalid:
  OTB, OTT, OT, PTB, PT, TBN, TBS, OTM, PTM, TMS, TM, TX, SDN, SSC, SPR, TB, SX, SV | ≥ 100 mm | Aastal 2017 ja 2018: põhjaatlandi süsika (kui selle on püüdnud põhjaatlandi süsika püügiga tegelev laev (3)), atlandi merilesta, kilttursa, merlangi, tursa, hariliku süvameregarneeli, hariliku merikeele ja norra salehomaari kogusaak. |
| Traalid:
  OTB, OTT, OT, PTB, PT, TBN, TBS, OTM, PTM, TMS, TM, TX, SDN, SSC, SPR, TB, SX, SV | 70–99 mm | Aastal 2017 ja 2018: norra salehomaari, hariliku merikeele, kilttursa ja hariliku süvameregarneeli kogusaak.
  2018. aastal: merlangi kogusaak. |
| Traalid:
  OTB, OTT, OT, PTB, PT, TBN, TBS, OTM, PTM, TMS, TM, TX, SDN, SSC, SPR, TB, SX, SV | 32–69 mm | Aastal 2017 ja 2018: hariliku süvameregarneeli, norra salehomaari, hariliku merikeele, kilttursa ja merlangi kogusaak. |
| Piimtraalid:
  TBB | ≥ 120 mm | Aastal 2017 ja 2018: atlandi merilesta, hariliku süvameregarneeli, norra salehomaari, hariliku merikeele, tursa, kilttursa ja merlangi kogusaak. |
| Piimtraalid:
  TBB | 80–119 mm | Aastal 2017 ja 2018: hariliku merikeele, hariliku süvameregarneeli, norra salehomaari ja kilttursa kogusaak.
  2018. aastal: merlangi kogusaak. |
| Nakkevõrgud, abarad ja raamvõrgud:
  GN, GNS, GND, GNC, GTN, GTR, GEN, GNF | | Aastal 2017 ja 2018: hariliku merikeele, hariliku süvameregarneeli, norra salehomaari, kilttursa, merlangi ja tursa kogusaak (4). |
| Õngekonksud ja -jadad:
  LLS, LLD, LL, LTL, LX, LHP, LHM | | Aastal 2017 ja 2018: euroopa merluusi, hariliku süvameregarneeli, norra salehomaari, hariliku merikeele, kilttursa, merlangi ja tursa kogusaak. |
| Püünised:
  FPO, FIX, FYK, FPN | | Aastal 2017 ja 2018: norra salehomaari, hariliku süvameregarneeli, hariliku merikeele, kilttursa ja merlangi kogusaak. |

Püügivahend (1)
   (2)

Võrgusilma suurus

Asjaomased liigid

Traalid:

OTB, OTT, OT, PTB, PT, TBN, TBS, OTM, PTM, TMS, TM, TX, SDN, SSC, SPR, TB, SX, SV

≥ 100 mm

Aastal 2017 ja 2018: põhjaatlandi süsika (kui selle on püüdnud põhjaatlandi süsika püügiga tegelev laev (3)), atlandi merilesta, kilttursa, merlangi, tursa, hariliku süvameregarneeli, hariliku merikeele ja norra salehomaari kogusaak.

Traalid:

OTB, OTT, OT, PTB, PT, TBN, TBS, OTM, PTM, TMS, TM, TX, SDN, SSC, SPR, TB, SX, SV

70–99 mm

Aastal 2017 ja 2018: norra salehomaari, hariliku merikeele, kilttursa ja hariliku süvameregarneeli kogusaak.

2018. aastal: merlangi kogusaak.

Traalid:

OTB, OTT, OT, PTB, PT, TBN, TBS, OTM, PTM, TMS, TM, TX, SDN, SSC, SPR, TB, SX, SV

32–69 mm

Aastal 2017 ja 2018: hariliku süvameregarneeli, norra salehomaari, hariliku merikeele, kilttursa ja merlangi kogusaak.

Piimtraalid:

TBB

≥ 120 mm

Aastal 2017 ja 2018: atlandi merilesta, hariliku süvameregarneeli, norra salehomaari, hariliku merikeele, tursa, kilttursa ja merlangi kogusaak.

Piimtraalid:

TBB

80–119 mm

Aastal 2017 ja 2018: hariliku merikeele, hariliku süvameregarneeli, norra salehomaari ja kilttursa kogusaak.

2018. aastal: merlangi kogusaak.

Nakkevõrgud, abarad ja raamvõrgud:

GN, GNS, GND, GNC, GTN, GTR, GEN, GNF

Aastal 2017 ja 2018: hariliku merikeele, hariliku süvameregarneeli, norra salehomaari, kilttursa, merlangi ja tursa kogusaak (4).

Õngekonksud ja -jadad:

LLS, LLD, LL, LTL, LX, LHP, LHM

Aastal 2017 ja 2018: euroopa merluusi, hariliku süvameregarneeli, norra salehomaari, hariliku merikeele, kilttursa, merlangi ja tursa kogusaak.

Püünised:

FPO, FIX, FYK, FPN

Aastal 2017 ja 2018: norra salehomaari, hariliku süvameregarneeli, hariliku merikeele, kilttursa ja merlangi kogusaak.

---

(1)  Käesolevas tabelis kasutatud püügivahendite koodid osutavad rakendusmääruse (EL) nr 404/2011 XI lisas sätestatud koodidele.

(2)  Vähem kui kümnemeetrise kogupikkusega laevade puhul osutavad tabelis esitatud püügivahendite koodid FAO püügivahendite klassifikatsiooni koodidele.

(3)  Laevu käsitatakse põhjaatlandi süsika püügiga tegelevana, kui nende aasta keskmine lossitud põhjaatlandi süsika saak moodustab ≥ 100 mm suuruse võrgusilmaga traale kasutades ≥ 50 % kõikidest lossimistest, mida laev on teinud nii Põhjamere ELi kui ka EList välja jäävas osas ajavahemikul x – 4 kuni x – 2, kus x on kohaldamisaasta; st 2012–2014 aasta 2016 puhul, 2013–2015 aasta 2017 puhul ja 2014–2016 aasta 2018 puhul. Kui laeva käsitatakse põhjaatlandi süsika püügiga tegeleva laevana ühel aastal, käsitatakse seda sellise laevana ka järgnevatel aastatel.

(4)  Nakkevõrkude, abarate ja raamvõrkudega püütud tursa lossimise kohustust ei kohaldata ICESi IIIaS püügipiirkonnas.

---

| 15.12.2016 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 340/9 |
| --- | --- | --- | --- |

15.12.2016

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 340/9

---

KOMISJONI DELEGEERITUD MÄÄRUS (EL) 2016/2251,

4. oktoober 2016,

millega täiendatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EL) nr 648/2012 börsiväliste tuletisinstrumentide, kesksete vastaspoolte ja kauplemisteabehoidlate kohta seoses regulatiivsete tehniliste standarditega, mis käsitlevad riskimaandamismeetmeid börsiväliste tuletislepingute puhul, mida ei kliirita keskse vastaspoole kaudu

(EMPs kohaldatav tekst)

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 4. juuli 2012. aasta määrust (EL) nr 648/2012 börsiväliste tuletisinstrumentide, kesksete vastaspoolte ja kauplemisteabehoidlate kohta, (1) eriti selle artikli 11 lõiget 15,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Vastaspooltel on kohustus kaitsta ennast tuletislepingute vastaspoolte krediidiriski eest, võttes tagatist juhul, kui kõnealused tuletislepinguid ei kliirita keskse vastaspoole kaudu. Käesolevas määruses sätestatakse standardid tagatise õigeaegse, täpse ja asjakohaselt eraldatud vahetamise kohta. Kõnealuseid standardeid tuleks kohaldada kohustuslikus korras tagatise suhtes, mida vastaspooled peavad käesoleva määruse kohaselt võtma või andma. Vastaspooltel, kes lepivad kokku tagatise võtmises või andmises viisil, mis läheb kaugemale käesoleva määruse nõuetest, peaks olema õigus valida, kas vahetada või mitte sellist tagatist vastavalt käesolevatele standarditele. |
| --- | --- |

(1)

Vastaspooltel on kohustus kaitsta ennast tuletislepingute vastaspoolte krediidiriski eest, võttes tagatist juhul, kui kõnealused tuletislepinguid ei kliirita keskse vastaspoole kaudu. Käesolevas määruses sätestatakse standardid tagatise õigeaegse, täpse ja asjakohaselt eraldatud vahetamise kohta. Kõnealuseid standardeid tuleks kohaldada kohustuslikus korras tagatise suhtes, mida vastaspooled peavad käesoleva määruse kohaselt võtma või andma. Vastaspooltel, kes lepivad kokku tagatise võtmises või andmises viisil, mis läheb kaugemale käesoleva määruse nõuetest, peaks olema õigus valida, kas vahetada või mitte sellist tagatist vastavalt käesolevatele standarditele.

| (2) | Vastaspooled, kelle suhtes kohaldatakse määruse (EL) nr 648/2012 artikli 11 lõike 3 nõudeid, peaksid selliste finantssektoriväliste vastaspooltega sõlmitavate börsiväliste tuletislepingute riskijuhtimismenetluste kehtestamisel, kes jäävad allapoole kõnealuse määruse artiklis 10 osutatud kliirimiskünnist, võtma arvesse selliste üksuste erinevaid riskiprofiile. Seepärast on asjakohane lubada vastaspooltel kindlaks määrata, kas vastaspoole krediidiriski, mis tuleneb sellistest finantssektorivälistest vastaspooltest, kes jäävad allapoole kõnealust kliirimiskünnist, on vaja maandada tagatise vahetamise kaudu. Kuna võib eeldada, et kolmandas riigis asutatud finantssektorivälistel vastaspooltel, kes jääksid allapoole kliirimiskünnist, kui nad oleksid asutatud liidus, on samad riskiprofiilid nagu liidus asutatud finantssektorivälistel vastaspooltel, kes jäävad allapoole kliirimiskünnist, tuleks õigusliku arbitraaži vältimiseks kohaldada mõlemat liiki üksuste suhtes sama lähenemisviisi. |
| --- | --- |

(2)

Vastaspooled, kelle suhtes kohaldatakse määruse (EL) nr 648/2012 artikli 11 lõike 3 nõudeid, peaksid selliste finantssektoriväliste vastaspooltega sõlmitavate börsiväliste tuletislepingute riskijuhtimismenetluste kehtestamisel, kes jäävad allapoole kõnealuse määruse artiklis 10 osutatud kliirimiskünnist, võtma arvesse selliste üksuste erinevaid riskiprofiile. Seepärast on asjakohane lubada vastaspooltel kindlaks määrata, kas vastaspoole krediidiriski, mis tuleneb sellistest finantssektorivälistest vastaspooltest, kes jäävad allapoole kõnealust kliirimiskünnist, on vaja maandada tagatise vahetamise kaudu. Kuna võib eeldada, et kolmandas riigis asutatud finantssektorivälistel vastaspooltel, kes jääksid allapoole kliirimiskünnist, kui nad oleksid asutatud liidus, on samad riskiprofiilid nagu liidus asutatud finantssektorivälistel vastaspooltel, kes jäävad allapoole kliirimiskünnist, tuleks õigusliku arbitraaži vältimiseks kohaldada mõlemat liiki üksuste suhtes sama lähenemisviisi.

| (3) | Mittekeskselt kliiritavate börsiväliste tuletislepingute vastaspooli tuleb kaitsta teise vastaspoole võimaliku makseviivituse riski eest. Seepärast tuleb kasutada kahte liiki tagatisi, et nõuetekohaselt juhtida riske, millele kõnealused vastaspooled on avatud. Üks neist on variatsioonitagatis, mis kaitseb vastaspooli nende börsiväliste tuletislepingute praeguse turuväärtusega seotud riskide eest. Teine on alustamise tagatis, mis kaitseb vastaspooli võimaliku kahju eest, mis võib tuleneda tuletisinstrumentide positsiooni turuväärtuse muutusest ajavahemikul variatsioonitagatise viimasest vahetamisest enne vastaspoole makseviivitust kuni hetkeni, mil börsivälised tuletislepingud asendatakse või vastav risk maandatakse. |
| --- | --- |

(3)

Mittekeskselt kliiritavate börsiväliste tuletislepingute vastaspooli tuleb kaitsta teise vastaspoole võimaliku makseviivituse riski eest. Seepärast tuleb kasutada kahte liiki tagatisi, et nõuetekohaselt juhtida riske, millele kõnealused vastaspooled on avatud. Üks neist on variatsioonitagatis, mis kaitseb vastaspooli nende börsiväliste tuletislepingute praeguse turuväärtusega seotud riskide eest. Teine on alustamise tagatis, mis kaitseb vastaspooli võimaliku kahju eest, mis võib tuleneda tuletisinstrumentide positsiooni turuväärtuse muutusest ajavahemikul variatsioonitagatise viimasest vahetamisest enne vastaspoole makseviivitust kuni hetkeni, mil börsivälised tuletislepingud asendatakse või vastav risk maandatakse.

| (4) | Kuna kesksetel vastaspooltel võib olla liidu õiguse kohane krediidiasutuse tegevusluba, tuleb makseviivituse haldamise protsessi ajal kesksete vastaspoolte sõlmitavad mittekeskselt kliiritavad börsivälised tuletislepingud käesoleva määruse nõuete kohaldamisest kõrvale jätta, sest selliste lepingute suhtes juba kohaldatakse komisjoni delegeeritud määruse (EL) nr 153/2013 (2) sätteid ja käesoleva määruse sätteid seetõttu nende suhtes ei kohaldata. |
| --- | --- |

(4)

Kuna kesksetel vastaspooltel võib olla liidu õiguse kohane krediidiasutuse tegevusluba, tuleb makseviivituse haldamise protsessi ajal kesksete vastaspoolte sõlmitavad mittekeskselt kliiritavad börsivälised tuletislepingud käesoleva määruse nõuete kohaldamisest kõrvale jätta, sest selliste lepingute suhtes juba kohaldatakse komisjoni delegeeritud määruse (EL) nr 153/2013 (2) sätteid ja käesoleva määruse sätteid seetõttu nende suhtes ei kohaldata.

| (5) | Mittekeskselt kliiritavate börsiväliste tuletislepingute puhul, mis hõlmavad riskipreemia eelnevat maksmist lepingu toimimise tagamiseks, ei ole riskipreemiat saaval vastaspoolel (optsiooni müüja) praegust või võimalikku tulevast vastaspoolega seotud riski. Seega on selliste lepingute turuhinnas hinnatud väärtus juba kaetud kõnealuse riskipreemia maksmisega. Kui tasaarvestatavate tehingute kogum hõlmab selliseid optsioonipositsioone, peaks optsiooni müüja saama otsustada mitte võtta alustamise tagatist või variatsioonitagatist sellist liiki börsiväliste tuletislepingute puhul seni, kuni ta ei ole avatud mis tahes krediidiriskile. Riskipreemiat maksev vastaspool (optsiooni ostja) peaks seevastu võtma nii alustamise tagatist kui ka variatsioonitagatist. |
| --- | --- |

(5)

Mittekeskselt kliiritavate börsiväliste tuletislepingute puhul, mis hõlmavad riskipreemia eelnevat maksmist lepingu toimimise tagamiseks, ei ole riskipreemiat saaval vastaspoolel (optsiooni müüja) praegust või võimalikku tulevast vastaspoolega seotud riski. Seega on selliste lepingute turuhinnas hinnatud väärtus juba kaetud kõnealuse riskipreemia maksmisega. Kui tasaarvestatavate tehingute kogum hõlmab selliseid optsioonipositsioone, peaks optsiooni müüja saama otsustada mitte võtta alustamise tagatist või variatsioonitagatist sellist liiki börsiväliste tuletislepingute puhul seni, kuni ta ei ole avatud mis tahes krediidiriskile. Riskipreemiat maksev vastaspool (optsiooni ostja) peaks seevastu võtma nii alustamise tagatist kui ka variatsioonitagatist.

| (6) | Kuigi vastaspoolte vahel sõlmitavates kahepoolsetes lepingutes ette nähtud vaidluste lahendamise menetlused on kasulikud vaidluste kestuse ja sageduse vähendamise seisukohast, peaksid vastaspooled tagatise summa üle peetavate vaidluste korral nõudma esimesena sisse vähemalt summa, mida ei vaidlustata. See maandab vaidlustatud tehingutest tulenevat riski ja tagab seega, et mittekeskselt kliiritavad börsivälised tuletislepingud tagatakse vastavalt käesolevale määrusele võimalikult suurel määral. |
| --- | --- |

(6)

Kuigi vastaspoolte vahel sõlmitavates kahepoolsetes lepingutes ette nähtud vaidluste lahendamise menetlused on kasulikud vaidluste kestuse ja sageduse vähendamise seisukohast, peaksid vastaspooled tagatise summa üle peetavate vaidluste korral nõudma esimesena sisse vähemalt summa, mida ei vaidlustata. See maandab vaidlustatud tehingutest tulenevat riski ja tagab seega, et mittekeskselt kliiritavad börsivälised tuletislepingud tagatakse vastavalt käesolevale määrusele võimalikult suurel määral.

| (7) | Selleks et tagada võrdsed tingimused eri jurisdiktsioonides juhul, kui liidus asutatud vastaspool sõlmib mittekeskselt kliiritava börsivälise tuletislepingu kolmandas riigis asutatud vastaspoolega, tuleks alustamise tagatis ja variatsioonitagatis vahetada mõlemas suunas. Liidus asutatud vastaspoolte suhtes, kes teevad tehinguid kolmandas riigis asutatud vastaspooltega, tuleks jätkuvalt kohaldada kohustust hinnata kahepoolsete lepingute täitmisele pööratavust ja eraldamislepingute tulemuslikkust. |
| --- | --- |

(7)

Selleks et tagada võrdsed tingimused eri jurisdiktsioonides juhul, kui liidus asutatud vastaspool sõlmib mittekeskselt kliiritava börsivälise tuletislepingu kolmandas riigis asutatud vastaspoolega, tuleks alustamise tagatis ja variatsioonitagatis vahetada mõlemas suunas. Liidus asutatud vastaspoolte suhtes, kes teevad tehinguid kolmandas riigis asutatud vastaspooltega, tuleks jätkuvalt kohaldada kohustust hinnata kahepoolsete lepingute täitmisele pööratavust ja eraldamislepingute tulemuslikkust.

| (8) | Vastaspooltel tuleks lubada kohaldada tagatise vahetamisel minimaalset ülekandesummat, et vähendada operatsioonilist koormust seoses väikeste summade vahetamisega riskipositsioonide väikese muutuse korral. Samas tuleks tagada, et sellist minimaalset ülekandesummat kasutatakse operatsioonilise vahendina ja mitte vastaspoolte vahelise tagamata krediidiliinina. Seepärast tuleks kindlaks määrata minimaalse ülekandesumma maksimaalne tase. |
| --- | --- |

(8)

Vastaspooltel tuleks lubada kohaldada tagatise vahetamisel minimaalset ülekandesummat, et vähendada operatsioonilist koormust seoses väikeste summade vahetamisega riskipositsioonide väikese muutuse korral. Samas tuleks tagada, et sellist minimaalset ülekandesummat kasutatakse operatsioonilise vahendina ja mitte vastaspoolte vahelise tagamata krediidiliinina. Seepärast tuleks kindlaks määrata minimaalse ülekandesumma maksimaalne tase.

| (9) | Mõnel juhul võib operatsioonilistel põhjustel olla asjakohasem kehtestada alustamise tagatise ja variatsioonitagatise puhul eraldi minimaalsed ülekandesummad. Sellisel juhul peaks vastaspooltel olema võimalik kokku leppida eraldi tagatise ja variatsioonitagatise minimaalsed ülekandesummad. Eraldi minimaalsete ülekandesummade summa ei tohiks siiski ületada minimaalse ülekandesumma maksimaalset taset. Praktilistel põhjustel peaks olema võimalik määrata minimaalne ülekandesumma kindlaks valuutas, milles tagatist tavaliselt vahetatakse ja mis ei pruugi olla euro. |
| --- | --- |

(9)

Mõnel juhul võib operatsioonilistel põhjustel olla asjakohasem kehtestada alustamise tagatise ja variatsioonitagatise puhul eraldi minimaalsed ülekandesummad. Sellisel juhul peaks vastaspooltel olema võimalik kokku leppida eraldi tagatise ja variatsioonitagatise minimaalsed ülekandesummad. Eraldi minimaalsete ülekandesummade summa ei tohiks siiski ületada minimaalse ülekandesumma maksimaalset taset. Praktilistel põhjustel peaks olema võimalik määrata minimaalne ülekandesumma kindlaks valuutas, milles tagatist tavaliselt vahetatakse ja mis ei pruugi olla euro.

| (10) | Mõne kolmanda riigi jurisdiktsioonis ette nähtud kohaldamisala võib erineda määruse (EL) nr 648/2012 kohaldamisalast seoses nõuetega, mida kohaldatakse mittekeskselt kliiritavate börsiväliste tuletislepingute puhul võetava tagatise suhtes. Kui käesoleva määrusega nähtaks ette, et piiriüleste tasaarvestatavate tehingute kogumite puhul tagatise arvutamine hõlmaks üksnes mittekeskselt kliiritavaid börsiväliseid tuletislepinguid, mida reguleeritakse määrusega (EL) nr 648/2012, peaksid eri jurisdiktsioonides asuvad vastaspooled nõutavaid arvutusi tegema kaks korda, et võtta arvesse toodete erinevaid määratlusi või ulatust vastavate võimendustagatise nõuete puhul. See võib tagatiste arvutamist moonutada. Lisaks võib see suurendada vaidluste riski. Piiriülestes tasaarvestatavate tehingute kogumites laiema tootevaliku lubamine, mis hõlmaks kõiki börsiväliseid tuletislepinguid, mille puhul on ühes või teises jurisdiktsioonis ette nähtud tagatise vahetamine, soodustaks sujuvamat tagatise võtmise protsessi. Selline lähenemisviis on kooskõlas määruse (EL) nr 648/2012 kohase süsteemse riski vähendamise eesmärgiga, kuna võimendustagatise nõudeid kohaldatakse laiema tootevaliku suhtes. |
| --- | --- |

(10)

Mõne kolmanda riigi jurisdiktsioonis ette nähtud kohaldamisala võib erineda määruse (EL) nr 648/2012 kohaldamisalast seoses nõuetega, mida kohaldatakse mittekeskselt kliiritavate börsiväliste tuletislepingute puhul võetava tagatise suhtes. Kui käesoleva määrusega nähtaks ette, et piiriüleste tasaarvestatavate tehingute kogumite puhul tagatise arvutamine hõlmaks üksnes mittekeskselt kliiritavaid börsiväliseid tuletislepinguid, mida reguleeritakse määrusega (EL) nr 648/2012, peaksid eri jurisdiktsioonides asuvad vastaspooled nõutavaid arvutusi tegema kaks korda, et võtta arvesse toodete erinevaid määratlusi või ulatust vastavate võimendustagatise nõuete puhul. See võib tagatiste arvutamist moonutada. Lisaks võib see suurendada vaidluste riski. Piiriülestes tasaarvestatavate tehingute kogumites laiema tootevaliku lubamine, mis hõlmaks kõiki börsiväliseid tuletislepinguid, mille puhul on ühes või teises jurisdiktsioonis ette nähtud tagatise vahetamine, soodustaks sujuvamat tagatise võtmise protsessi. Selline lähenemisviis on kooskõlas määruse (EL) nr 648/2012 kohase süsteemse riski vähendamise eesmärgiga, kuna võimendustagatise nõudeid kohaldatakse laiema tootevaliku suhtes.

| (11) | Vastaspooled võivad otsustada võtta tagatist rahas ning sel juhul ei tuleks tagatise suhtes kohaldada mis tahes väärtuskärbet, tingimusel et tagatise valuuta vastab lepingu valuutale. Kui aga alustamise tagatis võetakse rahas valuutas, mis erineb lepingu valuutast, võib valuutade mittevastavusega kaasneda valuutarisk. Seepärast tuleks rahas muus valuutas võetud alustamise tagatise suhtes kohaldada valuutade mittevastavusega seotud väärtuskärbet. Kooskõlas Baseli pangajärelevalve komitee-IOSCO raamistikuga ei ole vaja teha väärtuskärbet rahas võetud variatsioonitagatise puhul, isegi kui makse on tehtud muus valuutas kui lepingu valuuta. |
| --- | --- |

(11)

Vastaspooled võivad otsustada võtta tagatist rahas ning sel juhul ei tuleks tagatise suhtes kohaldada mis tahes väärtuskärbet, tingimusel et tagatise valuuta vastab lepingu valuutale. Kui aga alustamise tagatis võetakse rahas valuutas, mis erineb lepingu valuutast, võib valuutade mittevastavusega kaasneda valuutarisk. Seepärast tuleks rahas muus valuutas võetud alustamise tagatise suhtes kohaldada valuutade mittevastavusega seotud väärtuskärbet. Kooskõlas Baseli pangajärelevalve komitee-IOSCO raamistikuga ei ole vaja teha väärtuskärbet rahas võetud variatsioonitagatise puhul, isegi kui makse on tehtud muus valuutas kui lepingu valuuta.

| (12) | Alustamise tagatise nõude taseme kehtestamisel käsitlesid Baseli pangajärelevalve komitee ja Rahvusvahelise Väärtpaberijärelevalve Organisatsioon selgesõnaliselt kahte aspekti, nagu on kajastatud ka nende 2015. aasta märtsi raamistikus mittekeskselt kliiritavate tuletisinstrumentide tagatisnõuete kohta („Baseli pangajärelevalve komitee-IOSCO raamistik“). Esimene aspekt käsitleb alustamise tagatise nõude täitmiseks kasutatavate kõrge krediidikvaliteediga ja likviidsete varade kättesaadavust. Teine aspekt on proportsionaalsuse põhimõte, kuna väiksemaid finantssektori ja finantssektoriväliseid vastaspooli võivad alustamise tagatise nõuded mõjutada ebaproportsionaalselt. Võrdsete tingimuste tagamiseks tuleks käesoleva määrusega kehtestada künnis, mis on täpselt sama kui Baseli pangajärelevalve komitee-IOSCO raamistikus ja millest allpool ei ole kaks vastaspoolt kohustatud alustamise tagatist vahetama. See peaks vähendama märkimisväärselt väiksemate osaliste kulusid ja operatsioonilist koormust ning lahendama mure kõrge krediidikvaliteediga ja likviidsete varade kättesaadavuse pärast, kahjustamata määruse (EL) nr 648/2012 üldiseid eesmärke. |
| --- | --- |

(12)

Alustamise tagatise nõude taseme kehtestamisel käsitlesid Baseli pangajärelevalve komitee ja Rahvusvahelise Väärtpaberijärelevalve Organisatsioon selgesõnaliselt kahte aspekti, nagu on kajastatud ka nende 2015. aasta märtsi raamistikus mittekeskselt kliiritavate tuletisinstrumentide tagatisnõuete kohta („Baseli pangajärelevalve komitee-IOSCO raamistik“). Esimene aspekt käsitleb alustamise tagatise nõude täitmiseks kasutatavate kõrge krediidikvaliteediga ja likviidsete varade kättesaadavust. Teine aspekt on proportsionaalsuse põhimõte, kuna väiksemaid finantssektori ja finantssektoriväliseid vastaspooli võivad alustamise tagatise nõuded mõjutada ebaproportsionaalselt. Võrdsete tingimuste tagamiseks tuleks käesoleva määrusega kehtestada künnis, mis on täpselt sama kui Baseli pangajärelevalve komitee-IOSCO raamistikus ja millest allpool ei ole kaks vastaspoolt kohustatud alustamise tagatist vahetama. See peaks vähendama märkimisväärselt väiksemate osaliste kulusid ja operatsioonilist koormust ning lahendama mure kõrge krediidikvaliteediga ja likviidsete varade kättesaadavuse pärast, kahjustamata määruse (EL) nr 648/2012 üldiseid eesmärke.

| (13) | Kuigi künnised tuleks alati arvutada grupi tasandil, tuleks investeerimisfonde käsitleda erijuhtumina, sest neid võib valitseda üksainus investeerimisjuht ja neid võib kajastada ühe grupina. Kui fondid on eraldi olevad varakogumid ja kui neid ei taga, garanteeri või toeta muul viisil muud investeerimisfondid või nende valitseja ise, on nad riskide seisukohast ülejäänud grupi suhtes suhteliselt kaugel. Seepärast tuleks selliseid investeerimisfonde käsitleda kooskõlas Baseli pangajärelevalve komitee-IOSCO raamistikuga künniste arvutamisel eraldiseisvate üksustena. |
| --- | --- |

(13)

Kuigi künnised tuleks alati arvutada grupi tasandil, tuleks investeerimisfonde käsitleda erijuhtumina, sest neid võib valitseda üksainus investeerimisjuht ja neid võib kajastada ühe grupina. Kui fondid on eraldi olevad varakogumid ja kui neid ei taga, garanteeri või toeta muul viisil muud investeerimisfondid või nende valitseja ise, on nad riskide seisukohast ülejäänud grupi suhtes suhteliselt kaugel. Seepärast tuleks selliseid investeerimisfonde käsitleda kooskõlas Baseli pangajärelevalve komitee-IOSCO raamistikuga künniste arvutamisel eraldiseisvate üksustena.

| (14) | Alustamise tagatise osas on käesoleva määruse nõuetel tõenäoliselt märkimisväärne mõju turu likviidsusele, sest tagatiseks antud varasid ei saa mittekeskselt kliiritavate börsivälise tuletislepingu kehtivuse ajal realiseerida või muul viisil uuesti kasutada. Sellised nõuded kujutavad endast olulist muutust turutavas ja nendega kaasnevad teatavad operatsioonilised ja praktilised raskused, millega tuleb uute nõuete jõustumisel toime tulla. Võttes arvesse, et variatsioonitagatis juba hõlmab tegelikke kõikumisi mittekeskselt kliiritavate börsiväliste tuletislepingute väärtuses kuni makseviivituse hetkeni, peetakse proportsionaalseks kohaldada alustamise tagatise nõuete suhtes künnist, milleks on kehtivate lepingute tinglik brutoväärtus 8 miljardit eurot. Kõnealust künnist kohaldatakse grupi tasandil või juhul, kui vastaspool ei kuulu gruppi, ühe üksuse tasandil. Kehtivate lepingute summeeritud tinglikku brutoväärtust tuleks kasutada asjakohase võrdlusalusena, pidades silmas, et see on asjakohane näitaja mittekeskselt kliiritavate börsiväliste tuletislepingute portfelli suuruse ja keerukuse mõõtmiseks. See on ka võrdlusalus, mida on lihtne jälgida ja esitada. Kõnealused künnised on ka kooskõlas Baseli pangajärelevalve komitee-IOSCO raamistikuga mittekeskselt kliiritavate börsiväliste tuletislepingute jaoks ja järelikult ka rahvusvaheliste standarditega. |
| --- | --- |

(14)

Alustamise tagatise osas on käesoleva määruse nõuetel tõenäoliselt märkimisväärne mõju turu likviidsusele, sest tagatiseks antud varasid ei saa mittekeskselt kliiritavate börsivälise tuletislepingu kehtivuse ajal realiseerida või muul viisil uuesti kasutada. Sellised nõuded kujutavad endast olulist muutust turutavas ja nendega kaasnevad teatavad operatsioonilised ja praktilised raskused, millega tuleb uute nõuete jõustumisel toime tulla. Võttes arvesse, et variatsioonitagatis juba hõlmab tegelikke kõikumisi mittekeskselt kliiritavate börsiväliste tuletislepingute väärtuses kuni makseviivituse hetkeni, peetakse proportsionaalseks kohaldada alustamise tagatise nõuete suhtes künnist, milleks on kehtivate lepingute tinglik brutoväärtus 8 miljardit eurot. Kõnealust künnist kohaldatakse grupi tasandil või juhul, kui vastaspool ei kuulu gruppi, ühe üksuse tasandil. Kehtivate lepingute summeeritud tinglikku brutoväärtust tuleks kasutada asjakohase võrdlusalusena, pidades silmas, et see on asjakohane näitaja mittekeskselt kliiritavate börsiväliste tuletislepingute portfelli suuruse ja keerukuse mõõtmiseks. See on ka võrdlusalus, mida on lihtne jälgida ja esitada. Kõnealused künnised on ka kooskõlas Baseli pangajärelevalve komitee-IOSCO raamistikuga mittekeskselt kliiritavate börsiväliste tuletislepingute jaoks ja järelikult ka rahvusvaheliste standarditega.

| (15) | Lepingutest tulenevaid või sellistele vastaspooltele tekkivaid riskipositsioone, kes on tagatistest püsivalt või ajutiselt vabastatud või osaliselt vabastatud, tuleks summeeritud tingliku brutoväärtuse arvutamisel samuti arvesse võtta. See tuleneb asjaolust, et vastaspoole portfelli suuruse ja keerukuse kindlaksmääramisel võetakse arvesse kõiki lepinguid. Seepärast on vastaspoole portfelli suuruse, ulatuse ja keerukuse kindlaksmääramisel olulised ka mittekeskselt kliiritavad börsivälised tuletislepingud, mis võidakse käesoleva määruse nõuetest vabastada, ning seetõttu tuleks ka neid künniste arvutamisel arvesse võtta. |
| --- | --- |

(15)

Lepingutest tulenevaid või sellistele vastaspooltele tekkivaid riskipositsioone, kes on tagatistest püsivalt või ajutiselt vabastatud või osaliselt vabastatud, tuleks summeeritud tingliku brutoväärtuse arvutamisel samuti arvesse võtta. See tuleneb asjaolust, et vastaspoole portfelli suuruse ja keerukuse kindlaksmääramisel võetakse arvesse kõiki lepinguid. Seepärast on vastaspoole portfelli suuruse, ulatuse ja keerukuse kindlaksmääramisel olulised ka mittekeskselt kliiritavad börsivälised tuletislepingud, mis võidakse käesoleva määruse nõuetest vabastada, ning seetõttu tuleks ka neid künniste arvutamisel arvesse võtta.

| (16) | On asjakohane sätestada eriline riskijuhtimismenetlus teatava riskiprofiiliga teatavat liiki mittekeskselt kliiritavate börsiväliste tuletislepingute jaoks. Kooskõlas Baseli pangajärelevalve komitee-IOSCO raamistikuga tuleks eelkõige variatsioonitagatise vahetamist ilma alustamise tagatiseta käsitada füüsiliselt arveldatavate välisvaluutalepingute puhul tagatise asjakohase vahetamisena. Kuna erinevate valuutade intressimäära vahetustehingud võib jagada järjestikusteks välisvaluutaforvarditeks, peaks alustamise tagatis katma ainult intressimäära. |
| --- | --- |

(16)

On asjakohane sätestada eriline riskijuhtimismenetlus teatava riskiprofiiliga teatavat liiki mittekeskselt kliiritavate börsiväliste tuletislepingute jaoks. Kooskõlas Baseli pangajärelevalve komitee-IOSCO raamistikuga tuleks eelkõige variatsioonitagatise vahetamist ilma alustamise tagatiseta käsitada füüsiliselt arveldatavate välisvaluutalepingute puhul tagatise asjakohase vahetamisena. Kuna erinevate valuutade intressimäära vahetustehingud võib jagada järjestikusteks välisvaluutaforvarditeks, peaks alustamise tagatis katma ainult intressimäära.

| (17) | Arvesse tuleks võtta takistusi, millega pandikirjade emitendid või tagatiste kogumid tagatiste andmisel kokku puutuvad. Seepärast ei peaks pandikirjade emitendid või tagatiste kogumid olema teatavatel konkreetsetel tingimustel kohustatud tagatist andma. See peaks võimaldama pandikirjade emitentidele või tagatiste kogumitele mõningast paindlikkust ja tagama samal ajal, et nende vastaspoolte riskid on piiratud. Kuna variatsioonitagatise makset võidakse käsitada võlakirja omaniku nõuete suhtes kõrgema nõudeõiguse järguga nõudena ning see võib kujuneda õiguslikuks takistuseks, võivad pandikirjade emitentidel või tagatiste kogumitel olla õiguslikud takistused mitterahalise alustamise või variatsioonitagatise andmiseks või võtmiseks või rahalise variatsioonitagatise andmiseks. Samamoodi võidakse alustamise tagatise asendamise või tagasivõtmise võimalust käsitada võlakirja omaniku samade piirangutega nõuete suhtes kõrgema nõudeõiguse järguga nõudena. Ei ole aga piiranguid, mis takistaksid pandikirjade emitendil või tagatiste kogumil tagastada variatsioonitagatisena võetud raha. Pandikirjade emitentide või tagatiste kogumite vastaspooled peaksid seetõttu olema kohustatud andma variatsioonitagatise rahas ja neil peaks olema õigus saada see osaliselt või täielikult tagasi, kuid pandikirjade emitendid või tagatiste kogumid peaksid olema kohustatud andma variatsioonitagatise ainult sellise rahasumma jaoks, mille nad varem saanud olid. |
| --- | --- |

(17)

Arvesse tuleks võtta takistusi, millega pandikirjade emitendid või tagatiste kogumid tagatiste andmisel kokku puutuvad. Seepärast ei peaks pandikirjade emitendid või tagatiste kogumid olema teatavatel konkreetsetel tingimustel kohustatud tagatist andma. See peaks võimaldama pandikirjade emitentidele või tagatiste kogumitele mõningast paindlikkust ja tagama samal ajal, et nende vastaspoolte riskid on piiratud. Kuna variatsioonitagatise makset võidakse käsitada võlakirja omaniku nõuete suhtes kõrgema nõudeõiguse järguga nõudena ning see võib kujuneda õiguslikuks takistuseks, võivad pandikirjade emitentidel või tagatiste kogumitel olla õiguslikud takistused mitterahalise alustamise või variatsioonitagatise andmiseks või võtmiseks või rahalise variatsioonitagatise andmiseks. Samamoodi võidakse alustamise tagatise asendamise või tagasivõtmise võimalust käsitada võlakirja omaniku samade piirangutega nõuete suhtes kõrgema nõudeõiguse järguga nõudena. Ei ole aga piiranguid, mis takistaksid pandikirjade emitendil või tagatiste kogumil tagastada variatsioonitagatisena võetud raha. Pandikirjade emitentide või tagatiste kogumite vastaspooled peaksid seetõttu olema kohustatud andma variatsioonitagatise rahas ja neil peaks olema õigus saada see osaliselt või täielikult tagasi, kuid pandikirjade emitendid või tagatiste kogumid peaksid olema kohustatud andma variatsioonitagatise ainult sellise rahasumma jaoks, mille nad varem saanud olid.

| (18) | Vastaspooled peaksid alati hindama oma tasaarvestus- ja eraldamislepingute täitmisele pööratavust. Kui kõnealune hinnang osutub kolmanda riigi õigusraamistiku puhul negatiivseks, peaksid vastaspooled toetuma tagatiste vastastikusest andmisest erinevatele korraldustele. Rahvusvaheliste standarditega kooskõla tagamiseks, et vältida seda, et liidu vastaspoolte jaoks muutub kõnealuste jurisdiktsioonide vastaspooltega kauplemine võimatuks, ja tagada liidu vastaspooltele võrdsed tingimused, on asjakohane kehtestada miinimumkünnis, millest allpool saavad vastaspooled kõnealustes jurisdiktsioonides asutatud vastaspooltega kaubelda alustamise või variatsioonitagatist vahetamata. Kui vastaspooltel on võimalus tagatisi võtta ja nad saavad tagada, et võetud tagatise puhul saab erinevalt antud tagatisest käesoleva määruse sätteid järgida, peaksid liidu vastaspooled olema alati kohustatud tagatist võtma. Riskipositsioonid, mis tulenevad selliste kolmandate riikide jurisdiktsioonides asutatud vastaspooltega sõlmitud lepingutest, mis ei ole nende jurisdiktsioonide õiguslike takistuste tõttu kaetud ühegi tagatise vahetamisega, tuleks piirata piirmäära seadmisega, sest kapitali ei käsitata samaväärsena tagatise vahetamisega seoses mittekeskselt kliiritavatest börsivälistest tuletislepingutest tulenevate riskipositsioonidega ning kapitalinõudeid ei kohaldata kõigi selliste vastaspoolte suhtes, kelle suhtes kohaldatakse käesoleva määruse kohaseid võimendustagatise nõudeid. Tuleks kehtestada piirmäär, mida on lihtne arvutada ja kontrollida. Selleks et vältida süsteemse riski tekkimist ja seda, et selline spetsiifiline käsitlus tekitab võimaluse käesoleva määruse sätetest kõrvalehoidumiseks, tuleks piirmäär kehtestada konservatiivsel tasemel. Kõnealuseid käsitlusi peetaks piisavalt konservatiivseteks, kuna tagatiste kõrval on ka muid riski maandamise tehnikaid. |
| --- | --- |

(18)

Vastaspooled peaksid alati hindama oma tasaarvestus- ja eraldamislepingute täitmisele pööratavust. Kui kõnealune hinnang osutub kolmanda riigi õigusraamistiku puhul negatiivseks, peaksid vastaspooled toetuma tagatiste vastastikusest andmisest erinevatele korraldustele. Rahvusvaheliste standarditega kooskõla tagamiseks, et vältida seda, et liidu vastaspoolte jaoks muutub kõnealuste jurisdiktsioonide vastaspooltega kauplemine võimatuks, ja tagada liidu vastaspooltele võrdsed tingimused, on asjakohane kehtestada miinimumkünnis, millest allpool saavad vastaspooled kõnealustes jurisdiktsioonides asutatud vastaspooltega kaubelda alustamise või variatsioonitagatist vahetamata. Kui vastaspooltel on võimalus tagatisi võtta ja nad saavad tagada, et võetud tagatise puhul saab erinevalt antud tagatisest käesoleva määruse sätteid järgida, peaksid liidu vastaspooled olema alati kohustatud tagatist võtma. Riskipositsioonid, mis tulenevad selliste kolmandate riikide jurisdiktsioonides asutatud vastaspooltega sõlmitud lepingutest, mis ei ole nende jurisdiktsioonide õiguslike takistuste tõttu kaetud ühegi tagatise vahetamisega, tuleks piirata piirmäära seadmisega, sest kapitali ei käsitata samaväärsena tagatise vahetamisega seoses mittekeskselt kliiritavatest börsivälistest tuletislepingutest tulenevate riskipositsioonidega ning kapitalinõudeid ei kohaldata kõigi selliste vastaspoolte suhtes, kelle suhtes kohaldatakse käesoleva määruse kohaseid võimendustagatise nõudeid. Tuleks kehtestada piirmäär, mida on lihtne arvutada ja kontrollida. Selleks et vältida süsteemse riski tekkimist ja seda, et selline spetsiifiline käsitlus tekitab võimaluse käesoleva määruse sätetest kõrvalehoidumiseks, tuleks piirmäär kehtestada konservatiivsel tasemel. Kõnealuseid käsitlusi peetaks piisavalt konservatiivseteks, kuna tagatiste kõrval on ka muid riski maandamise tehnikaid.

| (19) | Selleks et kaitsta sellise olukorra eest, kus tagatist ei saa kohe pärast vastaspoole makseviivitust realiseerida, on vaja alustamise tagatise arvutamisel arvesse võtta ajavahemikku alates viimasest tagatise üleandmisest sellise tasaarvestatavate tehingute kogumi katteks, kuhu kuuluvad lepingud makseviivituses oleva vastaspoolega, kuni lepingute arveldamiseni ja tekkinud tururiski uuesti maandamiseni. Seda ajavahemikku nimetatakse riski võimendustagatise perioodiks ja see on sama vahend, millele on osutatud Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 575/2013 (3) artikli 272 punktis 9 seoses krediidiasutuste vastaspoole krediidiriskiga. Kuna kahe määruse eesmärgid on erinevad ja määruses (EL) nr 575/2013 on kehtestatud eeskirjad riski võimendustagatise perioodi arvutamiseks ainult omavahendite nõuete puhul, peaks käesolev määrus sisaldama riski võimendustagatise perioodi käsitlevaid erieeskirju, mida on vaja mittekeskselt kliiritavate börsiväliste tuletislepingute riskijuhtimismenetluse kontekstis. Riski võimendustagatise perioodi puhul tuleks arvesse võtta käesoleva määruse kohaselt vajalikke tagatiste vahetamise protsesse. |
| --- | --- |

(19)

Selleks et kaitsta sellise olukorra eest, kus tagatist ei saa kohe pärast vastaspoole makseviivitust realiseerida, on vaja alustamise tagatise arvutamisel arvesse võtta ajavahemikku alates viimasest tagatise üleandmisest sellise tasaarvestatavate tehingute kogumi katteks, kuhu kuuluvad lepingud makseviivituses oleva vastaspoolega, kuni lepingute arveldamiseni ja tekkinud tururiski uuesti maandamiseni. Seda ajavahemikku nimetatakse riski võimendustagatise perioodiks ja see on sama vahend, millele on osutatud Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 575/2013 (3) artikli 272 punktis 9 seoses krediidiasutuste vastaspoole krediidiriskiga. Kuna kahe määruse eesmärgid on erinevad ja määruses (EL) nr 575/2013 on kehtestatud eeskirjad riski võimendustagatise perioodi arvutamiseks ainult omavahendite nõuete puhul, peaks käesolev määrus sisaldama riski võimendustagatise perioodi käsitlevaid erieeskirju, mida on vaja mittekeskselt kliiritavate börsiväliste tuletislepingute riskijuhtimismenetluse kontekstis. Riski võimendustagatise perioodi puhul tuleks arvesse võtta käesoleva määruse kohaselt vajalikke tagatiste vahetamise protsesse.

| (20) | Nii alustamise kui ka variatsioonitagatist tuleks vahetada üldiselt mitte hiljem kui tehingu tegemise päevale järgneva tööpäeva lõpus. Variatsioonitagatiste vahetamise tähtaja pikendamine on lubatud, kui seda tasakaalustab asjakohane riski võimendustagatise perioodi arvutus. Kui alustamise tagatise nõuet ei kohaldata, tuleks lubada pikendamist juhul, kui võetakse täiendav variatsioonitagatis asjakohases summas. |
| --- | --- |

(20)

Nii alustamise kui ka variatsioonitagatist tuleks vahetada üldiselt mitte hiljem kui tehingu tegemise päevale järgneva tööpäeva lõpus. Variatsioonitagatiste vahetamise tähtaja pikendamine on lubatud, kui seda tasakaalustab asjakohane riski võimendustagatise perioodi arvutus. Kui alustamise tagatise nõuet ei kohaldata, tuleks lubada pikendamist juhul, kui võetakse täiendav variatsioonitagatis asjakohases summas.

| (21) | Alustamise tagatise mudelite väljatöötamisel ja asjakohase riski võimendustagatise perioodi arvutamisel peaksid vastaspooled võtma arvesse vajadust omada mudeleid, mis hõlmavad turu likviidsust, turuosaliste arvu ja asjaomaste börsiväliste tuletislepingute mahtu. Samal ajal on vaja töötada välja mudel, millest mõlemad pooled aru saavad, mida nad saavad taasluua ja millele nad saavad vaidluste lahendamisel toetuda. Seepärast peaks vastaspooltel olema lubatud mudelit kalibreerida ja riski võimendustagatise perioodi arvutada üksnes turutingimuste põhjal, ilma et nad peaksid oma hinnanguid korrigeerima lähtuvalt konkreetsete vastaspoolte tunnustest. See omakorda tähendab, et vastaspooled võivad otsustada võtta vastastikku antavate alustamise tagatiste arvutamiseks vastu teistsugused mudelid ja et alustamise tagatiste summad ei pruugi olla sümmeetrilised. |
| --- | --- |

(21)

Alustamise tagatise mudelite väljatöötamisel ja asjakohase riski võimendustagatise perioodi arvutamisel peaksid vastaspooled võtma arvesse vajadust omada mudeleid, mis hõlmavad turu likviidsust, turuosaliste arvu ja asjaomaste börsiväliste tuletislepingute mahtu. Samal ajal on vaja töötada välja mudel, millest mõlemad pooled aru saavad, mida nad saavad taasluua ja millele nad saavad vaidluste lahendamisel toetuda. Seepärast peaks vastaspooltel olema lubatud mudelit kalibreerida ja riski võimendustagatise perioodi arvutada üksnes turutingimuste põhjal, ilma et nad peaksid oma hinnanguid korrigeerima lähtuvalt konkreetsete vastaspoolte tunnustest. See omakorda tähendab, et vastaspooled võivad otsustada võtta vastastikku antavate alustamise tagatiste arvutamiseks vastu teistsugused mudelid ja et alustamise tagatiste summad ei pruugi olla sümmeetrilised.

| (22) | Kuigi esialgset alustamise tagatise mudelit on vaja piisavalt sageli ümber kalibreerida, võib uue kalibratsiooniga kaasneda ootamatu võimendustagatise nõuete tase. Sel põhjusel tuleks kehtestada asjakohane ajavahemik, mil tagatisi võib endiselt varasema kalibratsiooni põhjal vahetada. See peaks andma vastaspooltele piisavalt aega täitmaks lisatagatise nõudeid, mis tulenevad ümberkalibreerimisest. |
| --- | --- |

(22)

Kuigi esialgset alustamise tagatise mudelit on vaja piisavalt sageli ümber kalibreerida, võib uue kalibratsiooniga kaasneda ootamatu võimendustagatise nõuete tase. Sel põhjusel tuleks kehtestada asjakohane ajavahemik, mil tagatisi võib endiselt varasema kalibratsiooni põhjal vahetada. See peaks andma vastaspooltele piisavalt aega täitmaks lisatagatise nõudeid, mis tulenevad ümberkalibreerimisest.

| (23) | Tagatist tuleks käsitada vabalt üleantavana, kui tagatise andja makseviivituse korral puuduvad regulatiivsed või õiguslikud takistused või kolmanda isiku nõuded, sealhulgas kolmandast isikust kontohalduri nõuded. Teatavaid nõudeid (näiteks tagatise üleandmise kulud ja tasud) sellise pandiõiguse kujul, mis kehtestatakse regulaarselt kõigi väärtpaberiülekannete puhul, ei peaks käsitama takistustena, kuna see põhjustaks olukorra, kus takistus tuvastatakse alati. |
| --- | --- |

(23)

Tagatist tuleks käsitada vabalt üleantavana, kui tagatise andja makseviivituse korral puuduvad regulatiivsed või õiguslikud takistused või kolmanda isiku nõuded, sealhulgas kolmandast isikust kontohalduri nõuded. Teatavaid nõudeid (näiteks tagatise üleandmise kulud ja tasud) sellise pandiõiguse kujul, mis kehtestatakse regulaarselt kõigi väärtpaberiülekannete puhul, ei peaks käsitama takistustena, kuna see põhjustaks olukorra, kus takistus tuvastatakse alati.

| (24) | Tagatist võtval vastaspoolel peaks olema tegevussuutlikkus tagatise andja makseviivituse korral tagatis realiseerida. Lisaks peaks tagatist võttev vastaspool saama kasutada realiseerimisest saadavat rahalist tulu selleks, et sõlmida samaväärne leping muu vastaspoolega või maandada tulenev risk. Tagatise võtja juurdepääs turule peaks seega olema eeltingimus, et ta saaks tagatise mõistliku aja jooksul kas maha müüa või seda repotehingus kasutada. See võimekus peaks olema tagatise andjast sõltumatu. |
| --- | --- |

(24)

Tagatist võtval vastaspoolel peaks olema tegevussuutlikkus tagatise andja makseviivituse korral tagatis realiseerida. Lisaks peaks tagatist võttev vastaspool saama kasutada realiseerimisest saadavat rahalist tulu selleks, et sõlmida samaväärne leping muu vastaspoolega või maandada tulenev risk. Tagatise võtja juurdepääs turule peaks seega olema eeltingimus, et ta saaks tagatise mõistliku aja jooksul kas maha müüa või seda repotehingus kasutada. See võimekus peaks olema tagatise andjast sõltumatu.

| (25) | Võetud tagatise likviidsus ja krediidikvaliteet peavad olema piisavalt head, et tagatist võttev vastaspool saaks positsioonid likvideerida muu vastaspoole makseviivituse korral väärtuse märkimisväärsetest muutustest tingitud kahjumit kandmata. Tagatise krediidikvaliteeti tuleks hinnata, tuginedes tunnustatud metoodikale, näiteks krediidikvaliteeti hindavate asutuste reitingutele. Selleks et maandada mehhaaniliselt välisreitingutele tuginemise riski, tuleks siiski kehtestada mitu täiendavat kaitsemeedet. Need peaksid hõlmama võimalust kasutada heaks kiidetud sisereitingute mudelit ja viivitada reitingu alandamise tõttu mitteaktsepteeritavaks muutunud tagatise asendamisega, et tulemuslikult vähendada võimalikku „kaljuefekti“, mis võib tekkida liigse välistele krediidikvaliteedi hinnangutele tuginemise tõttu. |
| --- | --- |

(25)

Võetud tagatise likviidsus ja krediidikvaliteet peavad olema piisavalt head, et tagatist võttev vastaspool saaks positsioonid likvideerida muu vastaspoole makseviivituse korral väärtuse märkimisväärsetest muutustest tingitud kahjumit kandmata. Tagatise krediidikvaliteeti tuleks hinnata, tuginedes tunnustatud metoodikale, näiteks krediidikvaliteeti hindavate asutuste reitingutele. Selleks et maandada mehhaaniliselt välisreitingutele tuginemise riski, tuleks siiski kehtestada mitu täiendavat kaitsemeedet. Need peaksid hõlmama võimalust kasutada heaks kiidetud sisereitingute mudelit ja viivitada reitingu alandamise tõttu mitteaktsepteeritavaks muutunud tagatise asendamisega, et tulemuslikult vähendada võimalikku „kaljuefekti“, mis võib tekkida liigse välistele krediidikvaliteedi hinnangutele tuginemise tõttu.

| (26) | Kuigi väärtuskärped maandavad riski, et võetud tagatis ei ole piisav tagatisvajaduste katmiseks finantspingete ajal, on mitterahalise tagatise võtmisel vaja ka muid riski maandajaid, et tagada, et seda on võimalik tulemuslikult realiseerida. Eelkõige peaksid vastaspooled tagama, et võetud tagatis on mõistlikult hajutatud üksikute emitentide, emitentide liikide ja varaklasside osas. |
| --- | --- |

(26)

Kuigi väärtuskärped maandavad riski, et võetud tagatis ei ole piisav tagatisvajaduste katmiseks finantspingete ajal, on mitterahalise tagatise võtmisel vaja ka muid riski maandajaid, et tagada, et seda on võimalik tulemuslikult realiseerida. Eelkõige peaksid vastaspooled tagama, et võetud tagatis on mõistlikult hajutatud üksikute emitentide, emitentide liikide ja varaklasside osas.

| (27) | Süsteemselt mitteoluliste vastaspoolte antud tagatise realiseerimise mõju finantsstabiilsusele on piiratud. Alustamise tagatise kontsentratsiooni piirmäärad võivad olla väikeste börsiväliste tuletisinstrumentide portfellidega vastaspoolte jaoks koormavad, kuna neil võib olla võimalik anda ainult piiratud hulgal aktsepteeritavaid tagatisi. Kuigi tagatise hajutamine on aktsepteeritav riski maandaja, ei peaks süsteemselt mitteolulised vastaspooled olema kohustatud tagatist hajutama. Süsteemselt olulised finantsasutused ja muud vastaspooled, millel on suured börsiväliste tuletisinstrumentide portfellid ja mis kauplevad üksteisega, peaksid kohaldama kontsentratsiooni piirmäärasid vähemalt alustamise tagatise, sealhulgas liikmesriikide võlaväärtpabereid hõlmava aktsepteeritava tagatise suhtes. Need vastaspooled on piisavalt arenenud tagatise üleandmiseks või mitmele turule ja emitendile juurdepääsemiseks, et antud tagatist piisavalt hajutada. Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2013/36/EL (4) artiklis 131 on sätestatud süsteemselt oluliste asutuste kindlaksmääramine liidu õiguse alusel. Määruse (EL) nr 648/2012 laia kohaldamisala tõttu tuleks aga kehtestada kvantitatiivne künnis, et kontsentratsiooni piirmäärade nõudeid kohaldataks ka selliste vastaspoolte suhtes, kes ei pruugi olemasolevatesse süsteemselt oluliste asutuste klassidesse kuuluda, kuid kelle suhtes tuleks kontsentratsiooni piirmäärasid siiski nende börsiväliste tuletisinstrumentide portfellide suuruse tõttu kohaldada. |
| --- | --- |

(27)

Süsteemselt mitteoluliste vastaspoolte antud tagatise realiseerimise mõju finantsstabiilsusele on piiratud. Alustamise tagatise kontsentratsiooni piirmäärad võivad olla väikeste börsiväliste tuletisinstrumentide portfellidega vastaspoolte jaoks koormavad, kuna neil võib olla võimalik anda ainult piiratud hulgal aktsepteeritavaid tagatisi. Kuigi tagatise hajutamine on aktsepteeritav riski maandaja, ei peaks süsteemselt mitteolulised vastaspooled olema kohustatud tagatist hajutama. Süsteemselt olulised finantsasutused ja muud vastaspooled, millel on suured börsiväliste tuletisinstrumentide portfellid ja mis kauplevad üksteisega, peaksid kohaldama kontsentratsiooni piirmäärasid vähemalt alustamise tagatise, sealhulgas liikmesriikide võlaväärtpabereid hõlmava aktsepteeritava tagatise suhtes. Need vastaspooled on piisavalt arenenud tagatise üleandmiseks või mitmele turule ja emitendile juurdepääsemiseks, et antud tagatist piisavalt hajutada. Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2013/36/EL (4) artiklis 131 on sätestatud süsteemselt oluliste asutuste kindlaksmääramine liidu õiguse alusel. Määruse (EL) nr 648/2012 laia kohaldamisala tõttu tuleks aga kehtestada kvantitatiivne künnis, et kontsentratsiooni piirmäärade nõudeid kohaldataks ka selliste vastaspoolte suhtes, kes ei pruugi olemasolevatesse süsteemselt oluliste asutuste klassidesse kuuluda, kuid kelle suhtes tuleks kontsentratsiooni piirmäärasid siiski nende börsiväliste tuletisinstrumentide portfellide suuruse tõttu kohaldada.

| (28) | Pensioniskeemide suhtes kohaldatakse kahepoolseid tagatise nõudeid. Samas on oluline vältida sellistest nõuetest tingitud liigset koormust nende skeemide oodatavatele tulemustele ja seeläbi tulevaste pensionäride pensionihüvitistele. Pensioniskeemide kohustused pensionäride ees on nomineeritud kohalikus valuutas ja nende investeeringud peavad seetõttu olema nomineeritud samas valuutas, et vältida välisvaluuta mittevastavuse kulusid ja riske. Seepärast on asjakohane näha ette, et kontsentratsiooni piirmäärasid ei kohaldata pensioniskeemide suhtes samal viisi kui muude vastaspoolte suhtes. Asjakohase riskijuhtimismenetluse olemasolu on siiski asjakohane, et jälgida ja käsitleda kõnealusest erikorrast tulenevaid võimalikke kontsentratsiooniriske. Nende sätete kohaldamist pensioniskeemide suhtes tuleks turusuundumusi silmas pidades jälgida ja läbi vaadata. |
| --- | --- |

(28)

Pensioniskeemide suhtes kohaldatakse kahepoolseid tagatise nõudeid. Samas on oluline vältida sellistest nõuetest tingitud liigset koormust nende skeemide oodatavatele tulemustele ja seeläbi tulevaste pensionäride pensionihüvitistele. Pensioniskeemide kohustused pensionäride ees on nomineeritud kohalikus valuutas ja nende investeeringud peavad seetõttu olema nomineeritud samas valuutas, et vältida välisvaluuta mittevastavuse kulusid ja riske. Seepärast on asjakohane näha ette, et kontsentratsiooni piirmäärasid ei kohaldata pensioniskeemide suhtes samal viisi kui muude vastaspoolte suhtes. Asjakohase riskijuhtimismenetluse olemasolu on siiski asjakohane, et jälgida ja käsitleda kõnealusest erikorrast tulenevaid võimalikke kontsentratsiooniriske. Nende sätete kohaldamist pensioniskeemide suhtes tuleks turusuundumusi silmas pidades jälgida ja läbi vaadata.

| (29) | Rahalise tagatise eraldamise raskusi tuleks arvesse võtta, võimaldades vastaspooltel anda piiratud alustamise tagatis raha kujul ja võimaldades kontohalduritel see rahaline tagatis reinvesteerida. Kontohalduri hoitav raha on aga kontohalduri kohustus tagatise andnud vastaspoole ees, mis põhjustab tagatise andnud vastaspoolele krediidiriski. Seetõttu tuleks süsteemse riski vähendamiseks kohaldada alustamise tagatisena raha kasutamise suhtes hajutamisnõudeid vähemalt süsteemselt oluliste asutuste puhul. Süsteemselt olulised asutused peaksid olema kohustatud kas piirama võetava rahalise alustamise tagatise summat või hajutama riskipositsioone, kasutades rohkem kui üht kontohaldurit. |
| --- | --- |

(29)

Rahalise tagatise eraldamise raskusi tuleks arvesse võtta, võimaldades vastaspooltel anda piiratud alustamise tagatis raha kujul ja võimaldades kontohalduritel see rahaline tagatis reinvesteerida. Kontohalduri hoitav raha on aga kontohalduri kohustus tagatise andnud vastaspoole ees, mis põhjustab tagatise andnud vastaspoolele krediidiriski. Seetõttu tuleks süsteemse riski vähendamiseks kohaldada alustamise tagatisena raha kasutamise suhtes hajutamisnõudeid vähemalt süsteemselt oluliste asutuste puhul. Süsteemselt olulised asutused peaksid olema kohustatud kas piirama võetava rahalise alustamise tagatise summat või hajutama riskipositsioone, kasutades rohkem kui üht kontohaldurit.

| (30) | Tagatise väärtus ei peaks olema märkimisväärses positiivses korrelatsioonis tagatise andja krediidivõimelisusega või aluseks oleva mittekeskselt kliiritavate tuletisinstrumentide portfelliga, sest see kahjustaks võetud tagatise pakutava kaitse tulemuslikkust. Seepärast ei tohiks tagatise andja või temaga seotud üksuste emiteeritud väärtpabereid tagatisena aktsepteerida. Vastaspooled peaksid samuti olema kohustatud jälgima, et võetud tagatist ei ohustaks muus vormis korrelatsioonirisk. |
| --- | --- |

(30)

Tagatise väärtus ei peaks olema märkimisväärses positiivses korrelatsioonis tagatise andja krediidivõimelisusega või aluseks oleva mittekeskselt kliiritavate tuletisinstrumentide portfelliga, sest see kahjustaks võetud tagatise pakutava kaitse tulemuslikkust. Seepärast ei tohiks tagatise andja või temaga seotud üksuste emiteeritud väärtpabereid tagatisena aktsepteerida. Vastaspooled peaksid samuti olema kohustatud jälgima, et võetud tagatist ei ohustaks muus vormis korrelatsioonirisk.

| (31) | Makseviivituses mitteoleval vastaspoolel peaks olema võimalik alustamise või variatsioonitagatiseks võetud varad realiseerida piisavalt lühikese aja jooksul, et kaitsta end vastaspoole makseviivituse korral mittekeskselt kliiritavatest börsivälistest tuletislepingutest tingitud kahjumi eest. Seepärast peaksid varad olema väga likviidsed ja neid ei tohiks ohustada ülemäärane krediidi-, turu- või valuutarisk. Kui need riskid mõjutavad tagatise väärtust, tuleks kohaldada asjakohaselt riskitundlikke väärtuskärpeid. |
| --- | --- |

(31)

Makseviivituses mitteoleval vastaspoolel peaks olema võimalik alustamise või variatsioonitagatiseks võetud varad realiseerida piisavalt lühikese aja jooksul, et kaitsta end vastaspoole makseviivituse korral mittekeskselt kliiritavatest börsivälistest tuletislepingutest tingitud kahjumi eest. Seepärast peaksid varad olema väga likviidsed ja neid ei tohiks ohustada ülemäärane krediidi-, turu- või valuutarisk. Kui need riskid mõjutavad tagatise väärtust, tuleks kohaldada asjakohaselt riskitundlikke väärtuskärpeid.

| (32) | Tagatise õigeaegse üleandmise tagamiseks peaks vastaspooltel olema tulemuslikud operatsioonilised protsessid. See eeldab, et tagatiste kahesuunalise andmise protsessid on piisavalt üksikasjalikud, läbipaistvad ja usaldusväärsed. Kui vastaspooled ei suuda lisatagatise nõude tõhusat arvutamist, sellest teatamist ja selle vormistamist käsitlevas tegevusraamistikus kokku leppida ja seda kehtestada, võib see tekitada vaidlusi ja ebaõnnestunud tagatiste vahetamist, mis võib põhjustada börsiväliste tuletislepingute alusel tagamata riskipositsioone. Seetõttu on oluline, et vastaspooled kehtestaksid tagatiste üleandmist käsitlevad selged sisemised põhimõtted ja nõuded. Kõik asjaomased sisemised sidusrühmad, kes peavad kõrvalekaldumiseks loa andma, peaksid kõrvalekalded kõnealustest põhimõtetest põhjalikult läbi vaatama. Lisaks tuleks kõik tagatiste vahetamise suhtes kohaldatavad tingimused täpselt ja üksikasjalikult usaldusväärsel, kiirel ja süstemaatilisel viisil dokumenteerida. |
| --- | --- |

(32)

Tagatise õigeaegse üleandmise tagamiseks peaks vastaspooltel olema tulemuslikud operatsioonilised protsessid. See eeldab, et tagatiste kahesuunalise andmise protsessid on piisavalt üksikasjalikud, läbipaistvad ja usaldusväärsed. Kui vastaspooled ei suuda lisatagatise nõude tõhusat arvutamist, sellest teatamist ja selle vormistamist käsitlevas tegevusraamistikus kokku leppida ja seda kehtestada, võib see tekitada vaidlusi ja ebaõnnestunud tagatiste vahetamist, mis võib põhjustada börsiväliste tuletislepingute alusel tagamata riskipositsioone. Seetõttu on oluline, et vastaspooled kehtestaksid tagatiste üleandmist käsitlevad selged sisemised põhimõtted ja nõuded. Kõik asjaomased sisemised sidusrühmad, kes peavad kõrvalekaldumiseks loa andma, peaksid kõrvalekalded kõnealustest põhimõtetest põhjalikult läbi vaatama. Lisaks tuleks kõik tagatiste vahetamise suhtes kohaldatavad tingimused täpselt ja üksikasjalikult usaldusväärsel, kiirel ja süstemaatilisel viisil dokumenteerida.

| (33) | Õiguskindluse tagamiseks peaksid mittekeskselt kliiritavaid börsiväliseid tuletislepinguid sõlmivad vastaspooled sõlmima tagatiste vahetamise lepingu. Tagatiste vahetamise leping peaks seetõttu hõlmama vastaspoolte kõiki materiaalseid õigusi ja kohustusi, mida mittekeskselt kliiritavate börsiväliste tuletislepingute suhtes kohaldatakse. |
| --- | --- |

(33)

Õiguskindluse tagamiseks peaksid mittekeskselt kliiritavaid börsiväliseid tuletislepinguid sõlmivad vastaspooled sõlmima tagatiste vahetamise lepingu. Tagatiste vahetamise leping peaks seetõttu hõlmama vastaspoolte kõiki materiaalseid õigusi ja kohustusi, mida mittekeskselt kliiritavate börsiväliste tuletislepingute suhtes kohaldatakse.

| (34) | Tagatis kaitseb tagatist võtvat vastaspoolt tagatist andva vastaspoole makseviivituse korral. Mõlemad vastaspooled vastutavad aga ka selle tagamise eest, et võetud tagatise hoidmise viis ei suurendaks tagatist võtva vastaspoole makseviivituse korral antud ülemäärase tagatise kaotamise riski tagatist andva vastaspoole jaoks. Seepärast peaks vastaspoolte kahepoolne leping võimaldama mõlemal vastaspoolel õigel ajal tagatisele juurde pääseda, kui neil on selleks õigus, mistõttu ongi selles valdkonnas vaja eraldamise ja lepingu tulemuslikkuse hindamise eeskirju, milles võetakse arvesse iga jurisdiktsiooni õiguslikke piiranguid ja turutavasid. |
| --- | --- |

(34)

Tagatis kaitseb tagatist võtvat vastaspoolt tagatist andva vastaspoole makseviivituse korral. Mõlemad vastaspooled vastutavad aga ka selle tagamise eest, et võetud tagatise hoidmise viis ei suurendaks tagatist võtva vastaspoole makseviivituse korral antud ülemäärase tagatise kaotamise riski tagatist andva vastaspoole jaoks. Seepärast peaks vastaspoolte kahepoolne leping võimaldama mõlemal vastaspoolel õigel ajal tagatisele juurde pääseda, kui neil on selleks õigus, mistõttu ongi selles valdkonnas vaja eraldamise ja lepingu tulemuslikkuse hindamise eeskirju, milles võetakse arvesse iga jurisdiktsiooni õiguslikke piiranguid ja turutavasid.

| (35) | Võetud alustamise tagatiste edasitagamine, uuesti tagatiseks andmine või uuesti kasutamine põhjustaks vastaspooltele uusi riske, mis on tingitud kolmandate isikute nõuetest varadele makseviivituse korral. Õiguslikud ja operatsioonilised takistused võivad tagatise tagastamise tagatise algse võtja või kolmanda isiku makseviivituse korral edasi lükata või isegi võimatuks muuta. Selleks et säilitada raamistiku tõhusus ja tagada vastaspoole krediidiriskide asjakohane maandamine, et tohiks võetud alustamise tagatiste edasitagamist, uuesti tagatiseks andmist või uuesti kasutamist niisiis lubada. |
| --- | --- |

(35)

Võetud alustamise tagatiste edasitagamine, uuesti tagatiseks andmine või uuesti kasutamine põhjustaks vastaspooltele uusi riske, mis on tingitud kolmandate isikute nõuetest varadele makseviivituse korral. Õiguslikud ja operatsioonilised takistused võivad tagatise tagastamise tagatise algse võtja või kolmanda isiku makseviivituse korral edasi lükata või isegi võimatuks muuta. Selleks et säilitada raamistiku tõhusus ja tagada vastaspoole krediidiriskide asjakohane maandamine, et tohiks võetud alustamise tagatiste edasitagamist, uuesti tagatiseks andmist või uuesti kasutamist niisiis lubada.

| (36) | Arvestades raha eraldamise raskusi, praeguseid rahalise tagatise vahetamise tavasid teatavates jurisdiktsioonides ja vajadust tugineda väärtpaberite asemel rahale teatavates olukordades, kus operatsioonilised piirangud võivad väärtpaberite üleandmist takistada, peaks võetud rahalist alustamise tagatist hoidma alati keskpank või kolmandast isikust krediidiasutus, sest see tagab eraldatuse lepingu kahest vastaspoolest. Kõnealuse eraldatuse tagamiseks ei tohiks kolmandast isikust krediidiasutus kuuluda kummagi vastaspoolega samasse gruppi. |
| --- | --- |

(36)

Arvestades raha eraldamise raskusi, praeguseid rahalise tagatise vahetamise tavasid teatavates jurisdiktsioonides ja vajadust tugineda väärtpaberite asemel rahale teatavates olukordades, kus operatsioonilised piirangud võivad väärtpaberite üleandmist takistada, peaks võetud rahalist alustamise tagatist hoidma alati keskpank või kolmandast isikust krediidiasutus, sest see tagab eraldatuse lepingu kahest vastaspoolest. Kõnealuse eraldatuse tagamiseks ei tohiks kolmandast isikust krediidiasutus kuuluda kummagi vastaspoolega samasse gruppi.

| (37) | Kui vastaspool teavitab asjaomast pädevat asutust oma kavatsusest kasutada grupisiseste tehingute vabastust, peaks vastaspool selleks, et pädev asutus saaks otsustada, kas vabastuse tingimused on täidetud, esitama kõik dokumendid, sealhulgas kogu asjakohase teabe, mida pädeval asutusel on hindamise lõpetamiseks vaja. |
| --- | --- |

(37)

Kui vastaspool teavitab asjaomast pädevat asutust oma kavatsusest kasutada grupisiseste tehingute vabastust, peaks vastaspool selleks, et pädev asutus saaks otsustada, kas vabastuse tingimused on täidetud, esitama kõik dokumendid, sealhulgas kogu asjakohase teabe, mida pädeval asutusel on hindamise lõpetamiseks vaja.

| (38) | Grupil on piisavalt usaldusväärne ja tugev riskijuhtimismenetlus, kui täidetud on teatavad tingimused. Grupp peaks tagama grupisiseste riskipositsioonide korrapärase jälgimise ning grupisisestest börsivälistest tuletislepingutest tulenevate kohustuste õigeaegne arveldamine peaks olema tagatud grupi tasandil selliste seire- ja likviidsusvahendite põhjal, mis on kooskõlas grupisiseste tehingute keerukusega. |
| --- | --- |

(38)

Grupil on piisavalt usaldusväärne ja tugev riskijuhtimismenetlus, kui täidetud on teatavad tingimused. Grupp peaks tagama grupisiseste riskipositsioonide korrapärase jälgimise ning grupisisestest börsivälistest tuletislepingutest tulenevate kohustuste õigeaegne arveldamine peaks olema tagatud grupi tasandil selliste seire- ja likviidsusvahendite põhjal, mis on kooskõlas grupisiseste tehingute keerukusega.

| (39) | Selleks et grupisiseste tehingute vabastus oleks kohaldatav, peab olema kindel, et ükski kohaldatava õiguse seadusandlik, regulatiivne, haldus- või muu kohustuslik säte ei saa grupisisestel vastaspooltel seaduslikult takistada täita oma kohustust kanda üle rahalisi vahendeid või täita kohustust või tasuda väärtpaberite eest grupisiseste tehingute tingimuste alusel. Grupisisestel vastaspooltel või grupil ei tohiks olla ka ühtki operatsioonilist või äritava, mis võib põhjustada selle, et vahendid ei ole maksekohustuste täitmiseks kättesaadavad, kuna nende tähtajad saabuvad päeva kaupa, või et vahendite kiire elektrooniline ülekandmine ei ole võimalik. |
| --- | --- |

(39)

Selleks et grupisiseste tehingute vabastus oleks kohaldatav, peab olema kindel, et ükski kohaldatava õiguse seadusandlik, regulatiivne, haldus- või muu kohustuslik säte ei saa grupisisestel vastaspooltel seaduslikult takistada täita oma kohustust kanda üle rahalisi vahendeid või täita kohustust või tasuda väärtpaberite eest grupisiseste tehingute tingimuste alusel. Grupisisestel vastaspooltel või grupil ei tohiks olla ka ühtki operatsioonilist või äritava, mis võib põhjustada selle, et vahendid ei ole maksekohustuste täitmiseks kättesaadavad, kuna nende tähtajad saabuvad päeva kaupa, või et vahendite kiire elektrooniline ülekandmine ei ole võimalik.

| (40) | Käesolev määrus sisaldab mitut üksikasjalikku nõuet, mida grupp peab täitma, et saada vabastus tagatise andmisest grupisiseste tehingute puhul. Lisaks nendele nõuetele peab grupp juhul, kui üks kahest gruppi kuuluvast vastaspoolest asub kolmandas riigis, mille kohta ei ole veel määruse (EL) nr 648/2012 artikli 13 lõike 2 kohast samaväärsuse otsust, vahetama kõigi sellises kolmandas riigis asuvate tütarettevõtjatega tehtavate grupisiseste tehingute puhul variatsiooni- ja asjakohaselt eraldatud alustamise tagatisi. Selleks et vältida võimendustagatise nõuete ebaproportsionaalset kohaldamist ja võttes arvesse kliirimiskohustuste suhtes kohaldatavaid sarnaseid nõudeid, tuleks käesolevas määruses näha ette kõnealuse konkreetse nõude hilisem rakendamine. See annaks piisavalt aega samaväärsuse hindamise protsessi lõpuleviimiseks ja sellega ei kaasneks vahendite ebatõhus eraldamine gruppidele, mille tütarettevõtjad asuvad kolmandates riikides. |
| --- | --- |

(40)

Käesolev määrus sisaldab mitut üksikasjalikku nõuet, mida grupp peab täitma, et saada vabastus tagatise andmisest grupisiseste tehingute puhul. Lisaks nendele nõuetele peab grupp juhul, kui üks kahest gruppi kuuluvast vastaspoolest asub kolmandas riigis, mille kohta ei ole veel määruse (EL) nr 648/2012 artikli 13 lõike 2 kohast samaväärsuse otsust, vahetama kõigi sellises kolmandas riigis asuvate tütarettevõtjatega tehtavate grupisiseste tehingute puhul variatsiooni- ja asjakohaselt eraldatud alustamise tagatisi. Selleks et vältida võimendustagatise nõuete ebaproportsionaalset kohaldamist ja võttes arvesse kliirimiskohustuste suhtes kohaldatavaid sarnaseid nõudeid, tuleks käesolevas määruses näha ette kõnealuse konkreetse nõude hilisem rakendamine. See annaks piisavalt aega samaväärsuse hindamise protsessi lõpuleviimiseks ja sellega ei kaasneks vahendite ebatõhus eraldamine gruppidele, mille tütarettevõtjad asuvad kolmandates riikides.

| (41) | Proportsionaalsuse põhimõtet silmas pidades peaks väiksemate portfellidega ja seega ka üldiselt väiksemate tehingutega vastaspooltel olema rohkem aega oma sisemiste süsteemide ja protsesside kohandamiseks käesoleva määruse nõuete täitmise eesmärgil. Selleks et saavutada sobiv tasakaal mittekeskselt kliiritavatest börsivälistest tuletisinstrumentidest tulenevate riskide maandamise ja käesoleva määruse proportsionaalse kohaldamise vahel ning saavutada rahvusvaheline kooskõla ja minimeerida õigusliku arbitraaži võimalusi turuhäirete vältimise eesmärgil, on vaja nõuete järk-järgulise kasutuselevõtu perioodi. Käesoleva määrusega kehtestatud nõuete järk-järgulise kasutuselevõtu perioodi puhul võetakse arvesse Baseli pangajärelevalve komitee-IOSCO raamistikus kokku lepitud ajakava, mis kehtestati liidu krediidiasutusi hõlmavast kvantitatiivsest mõju-uuringust lähtuvalt. |
| --- | --- |

(41)

Proportsionaalsuse põhimõtet silmas pidades peaks väiksemate portfellidega ja seega ka üldiselt väiksemate tehingutega vastaspooltel olema rohkem aega oma sisemiste süsteemide ja protsesside kohandamiseks käesoleva määruse nõuete täitmise eesmärgil. Selleks et saavutada sobiv tasakaal mittekeskselt kliiritavatest börsivälistest tuletisinstrumentidest tulenevate riskide maandamise ja käesoleva määruse proportsionaalse kohaldamise vahel ning saavutada rahvusvaheline kooskõla ja minimeerida õigusliku arbitraaži võimalusi turuhäirete vältimise eesmärgil, on vaja nõuete järk-järgulise kasutuselevõtu perioodi. Käesoleva määrusega kehtestatud nõuete järk-järgulise kasutuselevõtu perioodi puhul võetakse arvesse Baseli pangajärelevalve komitee-IOSCO raamistikus kokku lepitud ajakava, mis kehtestati liidu krediidiasutusi hõlmavast kvantitatiivsest mõju-uuringust lähtuvalt.

| (42) | Komisjoni delegeeritud määruses (*1) on selgitatud füüsiliselt arveldatavate välisvaluutaforvardite määratlust liidus. Seda määratlust aga praegu ei kohaldata ja need tooted on liidus erinevalt määratletud. Seepärast on selleks, et vältida liidus ebavõrdsete tingimuste loomist, vaja, et vastavate riski maandamise tehnikate kasutamine oleks kooskõlas asjaomase delegeeritud õigusakti kohaldamise kuupäevaga. Riski maandamise tehnikate kasutuselevõtmisel liigsete viivituste ärahoidmiseks on sätestatud ka konkreetne kuupäev, millest alates asjaomaseid nõudeid tuleks igal juhul kohaldada. |
| --- | --- |

(42)

Komisjoni delegeeritud määruses (*1) on selgitatud füüsiliselt arveldatavate välisvaluutaforvardite määratlust liidus. Seda määratlust aga praegu ei kohaldata ja need tooted on liidus erinevalt määratletud. Seepärast on selleks, et vältida liidus ebavõrdsete tingimuste loomist, vaja, et vastavate riski maandamise tehnikate kasutamine oleks kooskõlas asjaomase delegeeritud õigusakti kohaldamise kuupäevaga. Riski maandamise tehnikate kasutuselevõtmisel liigsete viivituste ärahoidmiseks on sätestatud ka konkreetne kuupäev, millest alates asjaomaseid nõudeid tuleks igal juhul kohaldada.

| (43) | Vältimaks turu killustumist ja tagamaks liidus asutatud vastaspooltele võrdsed tingimused maailma tasandil ning tunnistades asjaolu, et mõnedes jurisdiktsioonides ei kohaldata aktsiaoptsioonide ja aktsiaindeksioptsioonide puhul variatsiooni- ja alustamise tagatise vahetamise suhtes samaväärseid võimendustagatise nõudeid, tuleks kõnealuseid tooteid käsitlema hakata järk-järgult. Niisugune üleminekuperiood annab aega regulatiivse arengu jälgimiseks muudes jurisdiktsioonides ja selle tagamiseks, et liidus on asjakohased nõuded vastaspoole krediidiriski maandamiseks seoses kõnealuste lepingutega, ning samal ajal õigusliku arbitraaži vältimiseks. |
| --- | --- |

(43)

Vältimaks turu killustumist ja tagamaks liidus asutatud vastaspooltele võrdsed tingimused maailma tasandil ning tunnistades asjaolu, et mõnedes jurisdiktsioonides ei kohaldata aktsiaoptsioonide ja aktsiaindeksioptsioonide puhul variatsiooni- ja alustamise tagatise vahetamise suhtes samaväärseid võimendustagatise nõudeid, tuleks kõnealuseid tooteid käsitlema hakata järk-järgult. Niisugune üleminekuperiood annab aega regulatiivse arengu jälgimiseks muudes jurisdiktsioonides ja selle tagamiseks, et liidus on asjakohased nõuded vastaspoole krediidiriski maandamiseks seoses kõnealuste lepingutega, ning samal ajal õigusliku arbitraaži vältimiseks.

| (44) | Õiguskindluse huvides ja finantsturgude võimalike häirete vältimiseks on asjakohane täpsustada olemasolevate lepingute käsitlemist. |
| --- | --- |

(44)

Õiguskindluse huvides ja finantsturgude võimalike häirete vältimiseks on asjakohane täpsustada olemasolevate lepingute käsitlemist.

| (45) | Käesolev määrus põhineb Euroopa Pangandusjärelevalve, Euroopa Kindlustus- ja Tööandjapensionide Järelevalve ning Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve poolt komisjonile esitatud regulatiivsete tehniliste standardite eelnõul. |
| --- | --- |

(45)

Käesolev määrus põhineb Euroopa Pangandusjärelevalve, Euroopa Kindlustus- ja Tööandjapensionide Järelevalve ning Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve poolt komisjonile esitatud regulatiivsete tehniliste standardite eelnõul.

| (46) | Euroopa Pangandusjärelevalve, Euroopa Kindlustus- ja Tööandjapensionide Järelevalve ning Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve korraldasid käesoleva määruse aluseks oleva regulatiivsete tehniliste standardite eelnõu kohta avalikud konsultatsioonid, analüüsisid võimalikke kaasnevaid kulusid ja tulusid ning küsisid arvamust Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1093/2010 (5) artikli 37 kohaselt asutatud pangandussektori sidusrühmade kogult, Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1094/2010 (6) artikli 37 kohaselt asutatud kindlustuse ja edasikindlustuse sidusrühmade kogult ning tööandjapensionide sidusrühmade kogult ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1095/2010 (7) artikli 37 kohaselt asutatud väärtpaberituru sidusrühmade kogult. |
| --- | --- |

(46)

Euroopa Pangandusjärelevalve, Euroopa Kindlustus- ja Tööandjapensionide Järelevalve ning Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve korraldasid käesoleva määruse aluseks oleva regulatiivsete tehniliste standardite eelnõu kohta avalikud konsultatsioonid, analüüsisid võimalikke kaasnevaid kulusid ja tulusid ning küsisid arvamust Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1093/2010 (5) artikli 37 kohaselt asutatud pangandussektori sidusrühmade kogult, Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1094/2010 (6) artikli 37 kohaselt asutatud kindlustuse ja edasikindlustuse sidusrühmade kogult ning tööandjapensionide sidusrühmade kogult ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1095/2010 (7) artikli 37 kohaselt asutatud väärtpaberituru sidusrühmade kogult.

| (47) | Määruse (EL) nr 1093/2010 artikli 10 lõike 1 viiendas, kuuendas ja seitsmendas lõigus, määruse (EL) nr 1095/2010 artikli 10 lõike 1 viiendas, kuuendas ja seitsmendas lõigus ning määruse (EL) nr 1094/2010 artikli 10 lõike 1 viiendas, kuuendas ja seitsmendas lõigus sätestatud korra kohaselt sisaldab käesolev määrus juba regulatiivsete tehniliste standardite eelnõu muudatusi, mille Euroopa Pangandusjärelevalve, Euroopa Kindlustus- ja Tööandjapensionide Järelevalve ning Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve esitavad kooskõlas komisjoni muudatusettepanekutega komisjonile eelnõu ametliku arvamuse vormis uuesti, |
| --- | --- |

(47)

Määruse (EL) nr 1093/2010 artikli 10 lõike 1 viiendas, kuuendas ja seitsmendas lõigus, määruse (EL) nr 1095/2010 artikli 10 lõike 1 viiendas, kuuendas ja seitsmendas lõigus ning määruse (EL) nr 1094/2010 artikli 10 lõike 1 viiendas, kuuendas ja seitsmendas lõigus sätestatud korra kohaselt sisaldab käesolev määrus juba regulatiivsete tehniliste standardite eelnõu muudatusi, mille Euroopa Pangandusjärelevalve, Euroopa Kindlustus- ja Tööandjapensionide Järelevalve ning Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve esitavad kooskõlas komisjoni muudatusettepanekutega komisjonile eelnõu ametliku arvamuse vormis uuesti,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

I PEATÜKK

RISKIJUHTIMISMENETLUSI KÄSITLEVAD ÜLDSÄTTED

1. JAGU

Mõisted ja üldnõuded

Artikkel 1

Mõisted

Käesolevas määruses kasutatakse järgmisi mõisteid:

1)   „alustamise tagatis“– vastaspoole võetud tagatis, et katta oma olemasolevat ja võimalikku tulevast riskipositsiooni ajavahemikul tagatise viimasest võtmisest kuni positsioonide likvideerimiseni või tururiski maandamiseni pärast teise vastaspoole makseviivitust;

„alustamise tagatis“

2)   „variatsioonitagatis“– vastaspoole võetud tagatis, et kajastada määruse (EL) nr 648/2012 artikli 11 lõike 2 kohase kehtivate lepingute turuhinnas hindamise või mudelipõhise hindamise tulemusi;

„variatsioonitagatis“

3)   „tasaarvestatavate tehingute kogum“– kahe vastaspoole vaheliste mittekeskselt kliiritavate börsiväliste tuletislepingute kogum, mille suhtes kohaldatakse õiguslikult täitmisele pööratavat kahepoolset tasaarvestuse lepingut.

„tasaarvestatavate tehingute kogum“

Artikkel 2

Üldnõuded

1.   Vastaspooled kehtestavad ja dokumenteerivad riskijuhtimismenetlused tagatise vahetamiseks mittekeskselt kliiritavate börsiväliste tuletislepingute puhul ning kohaldavad neid.

2.   Lõikes 1 osutatud riskijuhtimismenetlused hõlmavad menetlusi, millega nähakse ette või täpsustatakse järgmist:

| a) | tagatise aktsepteeritavus mittekeskselt kliiritavate börsiväliste tuletislepingute puhul vastavalt 2. jaole; |
| --- | --- |

a)

tagatise aktsepteeritavus mittekeskselt kliiritavate börsiväliste tuletislepingute puhul vastavalt 2. jaole;

| b) | tagatise arvutamine ja võtmine mittekeskselt kliiritavate börsiväliste tuletislepingute puhul vastavalt 3. jaole; |
| --- | --- |

b)

tagatise arvutamine ja võtmine mittekeskselt kliiritavate börsiväliste tuletislepingute puhul vastavalt 3. jaole;

| c) | tagatise haldamine ja eraldamine mittekeskselt kliiritavate börsiväliste tuletislepingute puhul vastavalt 5. jaole; |
| --- | --- |

c)

tagatise haldamine ja eraldamine mittekeskselt kliiritavate börsiväliste tuletislepingute puhul vastavalt 5. jaole;

| d) | tagatise korrigeeritud väärtuse arvutamine vastavalt 6. jaole; |
| --- | --- |

d)

tagatise korrigeeritud väärtuse arvutamine vastavalt 6. jaole;

| e) | teabe vahetamine vastaspoolte vahel ning lõikes 1 osutatud riskijuhtimismenetluste puhul erandite lubamine ja kajastamine; |
| --- | --- |

e)

teabe vahetamine vastaspoolte vahel ning lõikes 1 osutatud riskijuhtimismenetluste puhul erandite lubamine ja kajastamine;

| f) | II peatükis sätestatud erandite kohta kõrgemale juhtkonnale aru andmine; |
| --- | --- |

f)

II peatükis sätestatud erandite kohta kõrgemale juhtkonnale aru andmine;

| g) | kõikide selliste lepingute tingimused, mille vastaspooled peavad sõlmima hiljemalt samal hetkel, kui nad sõlmivad mittekeskselt kliiritava börsivälise tuletislepingu, sh tasaarvestuse lepingu tingimused ning tagatise vahetamise lepingu tingimused kooskõlas artikliga 3; |
| --- | --- |

g)

kõikide selliste lepingute tingimused, mille vastaspooled peavad sõlmima hiljemalt samal hetkel, kui nad sõlmivad mittekeskselt kliiritava börsivälise tuletislepingu, sh tasaarvestuse lepingu tingimused ning tagatise vahetamise lepingu tingimused kooskõlas artikliga 3;

| h) | vahetatava tagatise likviidsuse perioodiline kontroll; |
| --- | --- |

h)

vahetatava tagatise likviidsuse perioodiline kontroll;

| i) | tagatise õigeaegne taasvõõrandamine tagatist võtvalt vastaspoolelt tagatist andva vastaspoole makseviivituse korral ning |
| --- | --- |

i)

tagatise õigeaegne taasvõõrandamine tagatist võtvalt vastaspoolelt tagatist andva vastaspoole makseviivituse korral ning

| j) | börsivälistest tuletislepingutest, mis on grupisisesed tehingud, tulenevate riskipositsioonide korrapärane jälgimine ja kõnealustest lepingutest tulenevate kohustuste õigeaegne täitmine. |
| --- | --- |

j)

börsivälistest tuletislepingutest, mis on grupisisesed tehingud, tulenevate riskipositsioonide korrapärane jälgimine ja kõnealustest lepingutest tulenevate kohustuste õigeaegne täitmine.

Esimese lõigu punkti g kohaldamisel peavad lepingute tingimused hõlmama sõlmitavast mittekeskselt kliiritavast börsivälisest tuletislepingust tulenevate kohustuste kõiki aspekte ja vähemalt järgmist:

| a) | vastaspoolte vahel tekkivad mis tahes maksekohustused; |
| --- | --- |

a)

vastaspoolte vahel tekkivad mis tahes maksekohustused;

| b) | maksekohustuste tasaarvestuse tingimused; |
| --- | --- |

b)

maksekohustuste tasaarvestuse tingimused;

| c) | mittekeskselt kliiritavate börsiväliste tuletislepingute makseviivituse sündmused või muud lõpetamissündmused; |
| --- | --- |

c)

mittekeskselt kliiritavate börsiväliste tuletislepingute makseviivituse sündmused või muud lõpetamissündmused;

| d) | kõik maksekohustuste jaoks kasutatavad arvutusmeetodid; |
| --- | --- |

d)

kõik maksekohustuste jaoks kasutatavad arvutusmeetodid;

| e) | lõpetamise korral maksekohustuste tasaarvestuse tingimused; |
| --- | --- |

e)

lõpetamise korral maksekohustuste tasaarvestuse tingimused;

| f) | lõpetamise korral õiguste ja kohustuste ülekandmine; |
| --- | --- |

f)

lõpetamise korral õiguste ja kohustuste ülekandmine;

| g) | mittekeskselt kliiritavate börsiväliste tuletislepingute tehinguid reguleeriv õigus. |
| --- | --- |

g)

mittekeskselt kliiritavate börsiväliste tuletislepingute tehinguid reguleeriv õigus.

3.   Kui vastaspooled sõlmivad tasaarvestuse või tagatise vahetamise lepingu, vaatavad nad sõltumatult ja õiguslikult läbi nende lepingute täitmisele pööratavuse. Sellist läbivaatamist võib teha sõltumatu organisatsioonisisene üksus või sõltumatu kolmas isik.

Esimeses lõigus osutatud läbivaatamise nõue loetakse tasaarvestuse lepingu suhtes täidetuks, kui seda lepingut tunnustatakse kooskõlas määruse (EL) nr 575/2013 artikliga 296.

4.   Vastaspooled kehtestavad põhimõtted, mille alusel pidevalt hinnata nende sõlmitavate tasaarvestuse või tagatise vahetamise lepingute täitmisele pööratavust.

5.   Lõikes 1 osutatud riskijuhtimismenetlusi testitakse, vaadatakse läbi ja vajaduse korral ajakohastatakse vähemalt kord aastas.

6.   Taotluse korral esitavad vastaspooled, kes kasutavad alustamise tagatise mudeleid vastavalt 4. jaole, pädevatele asutustele mis tahes dokumendid seoses lõike 2 punktis b osutatud riskijuhtimismenetlustega mis tahes ajal.

Artikkel 3

Tagatise vahetamise leping

Artikli 2 lõike 2 esimese lõigu punktis g osutatud tagatise vahetamise leping sisaldab vähemalt järgmisi tingimusi:

| a) | nõutava tagatise tase ja liik; |
| --- | --- |

a)

nõutava tagatise tase ja liik;

| b) | eraldamiskord; |
| --- | --- |

b)

eraldamiskord;

| c) | tasaarvestatavate tehingute kogum, millega tagatise vahetamine on seotud; |
| --- | --- |

c)

tasaarvestatavate tehingute kogum, millega tagatise vahetamine on seotud;

| d) | lisatagatise nõuetest teatamise ning nende kinnitamise ja korrigeerimise menetlused; |
| --- | --- |

d)

lisatagatise nõuetest teatamise ning nende kinnitamise ja korrigeerimise menetlused;

| e) | lisatagatise nõuete arveldamise menetlused igat liiki aktsepteeritava tagatise puhul; |
| --- | --- |

e)

lisatagatise nõuete arveldamise menetlused igat liiki aktsepteeritava tagatise puhul;

| f) | tagatise arvutamise ja hindamise menetlused, meetodid, ajakava ja ülesannete jaotus; |
| --- | --- |

f)

tagatise arvutamise ja hindamise menetlused, meetodid, ajakava ja ülesannete jaotus;

| g) | makseviivitusena käsitatavad sündmused või lõpetamissündmused; |
| --- | --- |

g)

makseviivitusena käsitatavad sündmused või lõpetamissündmused;

| h) | mittekeskselt kliiritavate börsiväliste tuletislepingute suhtes kohaldatav õigus; |
| --- | --- |

h)

mittekeskselt kliiritavate börsiväliste tuletislepingute suhtes kohaldatav õigus;

| i) | tagatise vahetamise lepingu suhtes kohaldatav õigus. |
| --- | --- |

i)

tagatise vahetamise lepingu suhtes kohaldatav õigus.

2. JAGU

Aktsepteeritavus

Artikkel 4

Aktsepteeritav tagatis

1.   Vastaspool võtab tagatise üksnes järgmistest varaklassidest:

| a) | raha, mis on kontole krediteeritud mis tahes vääringus, või samalaadsed rahalised nõuded, nagu näiteks rahaturu hoiused; |
| --- | --- |

a)

raha, mis on kontole krediteeritud mis tahes vääringus, või samalaadsed rahalised nõuded, nagu näiteks rahaturu hoiused;

| b) | kuld standardiseeritud hoiu- ja üleandmiskõlbulikes kullakangides; |
| --- | --- |

b)

kuld standardiseeritud hoiu- ja üleandmiskõlbulikes kullakangides;

| c) | liikmesriikide keskvalitsuste või keskpankade emiteeritud võlaväärtpaberid; |
| --- | --- |

c)

liikmesriikide keskvalitsuste või keskpankade emiteeritud võlaväärtpaberid;

| d) | liikmesriikide selliste piirkondlike valitsuste või kohalike omavalitsuste emiteeritud võlaväärtpaberid, kelle vastu olevaid nõudeid käsitatakse nõuetena kõnealuse liikmesriigi keskvalitsuse vastu vastavalt määruse (EL) nr 575/2013 artikli 115 lõikele 2; |
| --- | --- |

d)

liikmesriikide selliste piirkondlike valitsuste või kohalike omavalitsuste emiteeritud võlaväärtpaberid, kelle vastu olevaid nõudeid käsitatakse nõuetena kõnealuse liikmesriigi keskvalitsuse vastu vastavalt määruse (EL) nr 575/2013 artikli 115 lõikele 2;

| e) | liikmesriikide selliste avaliku sektori üksuste emiteeritud võlaväärtpaberid, kelle vastu olevaid nõudeid käsitatakse nõuetena kõnealuse liikmesriigi keskvalitsuse, piirkondliku valitsuse või kohaliku omavalitsuse vastu vastavalt määruse (EL) nr 575/2013 artikli 116 lõikele 4; |
| --- | --- |

e)

liikmesriikide selliste avaliku sektori üksuste emiteeritud võlaväärtpaberid, kelle vastu olevaid nõudeid käsitatakse nõuetena kõnealuse liikmesriigi keskvalitsuse, piirkondliku valitsuse või kohaliku omavalitsuse vastu vastavalt määruse (EL) nr 575/2013 artikli 116 lõikele 4;

| f) | muud liikmesriikide piirkondlike valitsuste või kohalike omavalitsuste emiteeritud võlaväärtpaberid kui punktis d osutatud väärtpaberid; |
| --- | --- |

f)

muud liikmesriikide piirkondlike valitsuste või kohalike omavalitsuste emiteeritud võlaväärtpaberid kui punktis d osutatud väärtpaberid;

| g) | muud liikmesriikide avaliku sektori üksuste emiteeritud võlaväärtpaberid kui punktis e osutatud väärtpaberid; |
| --- | --- |

g)

muud liikmesriikide avaliku sektori üksuste emiteeritud võlaväärtpaberid kui punktis e osutatud väärtpaberid;

| h) | määruse (EL) nr 575/2013 artikli 117 lõikes 2 loetletud mitmepoolsete arengupankade emiteeritud võlaväärtpaberid; |
| --- | --- |

h)

määruse (EL) nr 575/2013 artikli 117 lõikes 2 loetletud mitmepoolsete arengupankade emiteeritud võlaväärtpaberid;

| i) | määruse (EL) nr 575/2013 artiklis 118 loetletud rahvusvaheliste organisatsioonide emiteeritud võlaväärtpaberid; |
| --- | --- |

i)

määruse (EL) nr 575/2013 artiklis 118 loetletud rahvusvaheliste organisatsioonide emiteeritud võlaväärtpaberid;

| j) | kolmandate riikide keskvalitsuste või keskpankade emiteeritud võlaväärtpaberid; |
| --- | --- |

j)

kolmandate riikide keskvalitsuste või keskpankade emiteeritud võlaväärtpaberid;

| k) | kolmandate riikide piirkondlike valitsuste või kohalike omavalitsuste emiteeritud võlaväärtpaberid, mis vastavad punktide d ja e nõuetele; |
| --- | --- |

k)

kolmandate riikide piirkondlike valitsuste või kohalike omavalitsuste emiteeritud võlaväärtpaberid, mis vastavad punktide d ja e nõuetele;

| l) | muud kolmandate riikide piirkondlike valitsuste või kohalike omavalitsuste emiteeritud võlaväärtpaberid kui punktides d ja e osutatud väärtpaberid; |
| --- | --- |

l)

muud kolmandate riikide piirkondlike valitsuste või kohalike omavalitsuste emiteeritud võlaväärtpaberid kui punktides d ja e osutatud väärtpaberid;

| m) | krediidiasutuste või investeerimisühingute emiteeritud võlaväärtpaberid, sealhulgas Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2009/65/EÜ (8) artikli 52 lõikes 4 osutatud võlakirjad; |
| --- | --- |

m)

krediidiasutuste või investeerimisühingute emiteeritud võlaväärtpaberid, sealhulgas Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2009/65/EÜ (8) artikli 52 lõikes 4 osutatud võlakirjad;

| n) | äriühingute võlakirjad; |
| --- | --- |

n)

äriühingute võlakirjad;

| o) | kõrgeima nõudeõiguse järguga väärtpaberistamise seeria määruse (EL) nr 575/2013 artikli 4 punkti 61 tähenduses, mis ei ole edasiväärtpaberistamine kõnealuse määruse artikli 4 punkti 63 tähenduses; |
| --- | --- |

o)

kõrgeima nõudeõiguse järguga väärtpaberistamise seeria määruse (EL) nr 575/2013 artikli 4 punkti 61 tähenduses, mis ei ole edasiväärtpaberistamine kõnealuse määruse artikli 4 punkti 63 tähenduses;

| p) | vahetusvõlakirjad, tingimusel et need saab vahetada üksnes aktsiate vastu, mis kuuluvad määruse (EL) nr 575/2013 artikli 197 lõike 8 punkti a kohaselt kindlaks määratud indeksisse; |
| --- | --- |

p)

vahetusvõlakirjad, tingimusel et need saab vahetada üksnes aktsiate vastu, mis kuuluvad määruse (EL) nr 575/2013 artikli 197 lõike 8 punkti a kohaselt kindlaks määratud indeksisse;

| q) | aktsiad, mis kuuluvad määruse (EL) nr 575/2013 artikli 197 lõike 8 punkti a kohaselt kindlaks määratud indeksisse; |
| --- | --- |

q)

aktsiad, mis kuuluvad määruse (EL) nr 575/2013 artikli 197 lõike 8 punkti a kohaselt kindlaks määratud indeksisse;

| r) | vabalt võõrandatavatesse väärtpaberitesse ühiseks investeerimiseks loodud ettevõtjate (eurofondid) aktsiad või osakud, tingimusel et täidetud on artiklis 5 sätestatud tingimused. |
| --- | --- |

r)

vabalt võõrandatavatesse väärtpaberitesse ühiseks investeerimiseks loodud ettevõtjate (eurofondid) aktsiad või osakud, tingimusel et täidetud on artiklis 5 sätestatud tingimused.

2.   Vastaspool võtab tagatise lõike 1 punktides f, g ja k–r osutatud varaklassidest üksnes juhul, kui täidetud on kõik järgmised tingimused:

| a) | varasid ei ole emiteerinud tagatist andev vastaspool; |
| --- | --- |

a)

varasid ei ole emiteerinud tagatist andev vastaspool;

| b) | varasid ei ole emiteerinud üksused, kes kuuluvad konsolideerimisgruppi, kuhu kuulub tagatist andev vastaspool; |
| --- | --- |

b)

varasid ei ole emiteerinud üksused, kes kuuluvad konsolideerimisgruppi, kuhu kuulub tagatist andev vastaspool;

| c) | varad ei ole muul viisil avatud mis tahes märkimisväärsele korrelatsiooniriskile, nagu on määratletud määruse (EL) nr 575/2013 artikli 291 lõike 1 punktides a ja b. |
| --- | --- |

c)

varad ei ole muul viisil avatud mis tahes märkimisväärsele korrelatsiooniriskile, nagu on määratletud määruse (EL) nr 575/2013 artikli 291 lõike 1 punktides a ja b.

Artikkel 5

Eurofondide osakute või aktsiate aktsepteeritavuse kriteeriumid

1.   Artikli 4 lõike 1 punkti r kohaldamisel võib vastaspool kasutada eurofondide osakuid või aktsiaid aktsepteeritava tagatisena üksnes juhul, kui täidetud on kõik järgmised tingimused:

| a) | aktsiatel või osakutel on igapäevane noteeritud hind; |
| --- | --- |

a)

aktsiatel või osakutel on igapäevane noteeritud hind;

| b) | eurofondid investeerivad üksnes varadesse, mida aktsepteeritakse vastavalt artikli 4 lõikele 1; |
| --- | --- |

b)

eurofondid investeerivad üksnes varadesse, mida aktsepteeritakse vastavalt artikli 4 lõikele 1;

| c) | eurofondid täidavad määruse (EL) nr 575/2013 artikli 132 lõikes 3 sätestatud kriteeriume. |
| --- | --- |

c)

eurofondid täidavad määruse (EL) nr 575/2013 artikli 132 lõikes 3 sätestatud kriteeriume.

Punkti b kohaldamisel võib eurofond kasutada tuletisinstrumente, et maandada riske, mis tulenevad varast, millesse nad investeerivad.

Kui eurofond investeerib muude eurofondide aktsiatesse või osakutesse, kohaldatakse esimeses lõigus sätestatud tingimusi ka selliste muude eurofondide suhtes.

2.   Erandina lõike 1 punktist b, kui eurofond või mis tahes tema alusvaraks olev eurofond ei investeeri üksnes varadesse, mida aktsepteeritakse vastavalt artikli 4 lõikele 1, võib käesoleva artikli lõike 1 kohase aktsepteeritava tagatisena kasutada üksnes eurofondi selliste osakute või aktsiate väärtust, mis kujutavad endast investeeringut aktsepteeritavatesse varadesse.

Esimest lõiku kohaldatakse eurofondi alusvaraks oleva mis tahes eurofondi suhtes, kellel endal on alusvaraks eurofond.

3.   Kui mitteaktsepteeritavatel eurofondi varadel võib olla negatiivne väärtus, määratakse eurofondi selliste osakute ja aktsiate väärtus, mida võib lõike 1 kohaselt kasutada aktsepteeritava tagatisena, kindlaks, arvates mitteaktsepteeritavate varade maksimaalse negatiivse väärtuse maha aktsepteeritavate varade väärtusest.

Artikkel 6

Krediidikvaliteedi hindamine

1.   Tagatist võttev vastaspool hindab artikli 4 lõike 1 punktides c, d ja e osutatud varaklassidesse kuuluvate selliste varade krediidikvaliteeti, mis ei ole nomineeritud või rahastatud emitendi omavääringus, ja artikli 4 lõike 1 punktides f, g, j–n ja p osutatud varaklassidesse kuuluvate varade krediidikvaliteeti, kasutades ühte järgmistest meetoditest:

| a) | tagatist võtva vastaspoole lõike 3 kohased sisereitingud; |
| --- | --- |

a)

tagatist võtva vastaspoole lõike 3 kohased sisereitingud;

| b) | tagatist andva vastaspoole lõike 3 kohased sisereitingud, kui see vastaspool on asutatud liidus või kolmandas riigis, kus tagatist andva vastaspoole suhtes kohaldatakse konsolideeritud järelevalvet, mida kooskõlas direktiivi 2013/36/EL artikliga 127 hinnatakse samaväärseks liidu õiguse kohase järelevalvega; |
| --- | --- |

b)

tagatist andva vastaspoole lõike 3 kohased sisereitingud, kui see vastaspool on asutatud liidus või kolmandas riigis, kus tagatist andva vastaspoole suhtes kohaldatakse konsolideeritud järelevalvet, mida kooskõlas direktiivi 2013/36/EL artikliga 127 hinnatakse samaväärseks liidu õiguse kohase järelevalvega;

| c) | määruse (EL) nr 575/2013 artikli 4 punktis 98 määratletud tunnustatud krediidikvaliteeti hindava asutuse antud krediidikvaliteedi hinnang või kõnealuse määruse artiklis 137 osutatud ekspordikrediidi agentuuri antud krediidikvaliteedi hinnang. |
| --- | --- |

c)

määruse (EL) nr 575/2013 artikli 4 punktis 98 määratletud tunnustatud krediidikvaliteeti hindava asutuse antud krediidikvaliteedi hinnang või kõnealuse määruse artiklis 137 osutatud ekspordikrediidi agentuuri antud krediidikvaliteedi hinnang.

2.   Tagatist võttev vastaspool hindab artikli 4 lõike 1 punktis o osutatud varaklassi kuuluvate varade krediidikvaliteeti, kasutades käesoleva artikli lõike 1 punktis c osutatud metoodikat.

3.   Vastaspool, kellele on vastavalt määruse (EL) nr 575/2013 artiklile 143 antud luba sisereitingute meetodi kasutamiseks, võib kasutada oma sisereitinguid, et hinnata käesoleva määruse kohaselt võetud tagatise krediidikvaliteeti.

4.   Vastaspool, kes kasutab sisereitingute meetodit vastavalt lõikele 3, määrab tagatise krediidikvaliteedi astme kindlaks vastavalt I lisale.

5.   Vastaspool, kes kasutab sisereitingute meetodit vastavalt lõikele 3, teatab teisele vastaspoolele lõikes 4 osutatud krediidikvaliteedi astme, mis on seotud tagatisena vahetavate varadega.

6.   Lõike 1 punkti c kohaldamisel määratakse määruse (EL) nr 575/2013 artikli 136 või 270 kohaselt kindlaks, millistele krediidikvaliteedi astmetele krediidikvaliteedi hinnangud vastavad.

Artikkel 7

Aktsepteeritavate varade erinõuded

1.   Vastaspooled kasutavad artikli 4 lõike 1 punktides f, g ja j–p osutatud varasid tagatisena üksnes juhul, kui neile on artikli 6 kohaselt määratud krediidikvaliteedi aste 1, 2 või 3.

2.   Vastaspooled kasutavad artikli 4 lõike 1 punktides c, d ja e osutatud varasid, mis ei ole nomineeritud või rahastatud emitendi omavääringus, tagatisena üksnes juhul, kui neile on artikli 6 kohaselt määratud krediidikvaliteedi aste 1, 2, 3 või 4.

3.   Vastaspooled kehtestavad menetlused lõigete 1 ja 2 kohaselt tagatisena vahetatud selliste varade käsitlemiseks, mille krediidikvaliteet on hinnangu kohaselt:

| a) | aste 4 või üle selle lõikes 1 osutatud varade puhul; |
| --- | --- |

a)

aste 4 või üle selle lõikes 1 osutatud varade puhul;

| b) | üle astme 4 lõikes 2 osutatud varade puhul. |
| --- | --- |

b)

üle astme 4 lõikes 2 osutatud varade puhul.

4.   Lõikes 3 osutatud menetlused vastavad kõigile järgmistele nõuetele:

| a) | nendega keelatakse vastaspooltel vahetamast täiendavaid varasid, millel on hinnangu kohaselt lõikes 3 osutatud krediidikvaliteet; |
| --- | --- |

a)

nendega keelatakse vastaspooltel vahetamast täiendavaid varasid, millel on hinnangu kohaselt lõikes 3 osutatud krediidikvaliteet;

| b) | nendega kehtestatakse ajakava, mille kohaselt asendatakse varad, millel on hinnangu kohaselt lõikes 3 osutatud krediidikvaliteet ja mis on juba vahetatud tagatisena, ajavahemiku jooksul, mis ei ületa kahte kuud; |
| --- | --- |

b)

nendega kehtestatakse ajakava, mille kohaselt asendatakse varad, millel on hinnangu kohaselt lõikes 3 osutatud krediidikvaliteet ja mis on juba vahetatud tagatisena, ajavahemiku jooksul, mis ei ületa kahte kuud;

| c) | nendega määratakse krediidikvaliteedi aste, mille puhul tuleb viivitamata asendada lõikes 3 osutatud varad; |
| --- | --- |

c)

nendega määratakse krediidikvaliteedi aste, mille puhul tuleb viivitamata asendada lõikes 3 osutatud varad;

| d) | nendega lubatakse vastaspooltel suurendada asjaomase tagatise väärtuskärpeid, niivõrd kuivõrd tagatist ei ole asendatud vastavalt punktis b osutatud ajakavale. |
| --- | --- |

d)

nendega lubatakse vastaspooltel suurendada asjaomase tagatise väärtuskärpeid, niivõrd kuivõrd tagatist ei ole asendatud vastavalt punktis b osutatud ajakavale.

5.   Vastaspooled ei kasuta artikli 4 lõikes 1 osutatud varaklasse tagatisena juhul, kui neil ei ole juurdepääsu kõnealuste varade turule või kui nad tagatist andva vastaspoole makseviivituse korral ei suuda likvideerida kõnealuseid varasid õigeaegselt.

Artikkel 8

Alustamise tagatise kontsentratsiooni piirmäärad

1.   Kui tagatis võetakse alustamise tagatisena vastavalt artiklile 13, kohaldatakse iga tagatist võtva vastaspoole suhtes järgmisi piirmäärasid:

| a) | artikli 4 lõike 1 punktides b, f, g ja l–r osutatud varaklassidest, mille on emiteerinud üksainus emitent või samasse konsolideerimisgruppi kuuluvad üksused, võetava alustamise tagatise koguväärtus ei tohi ületada järgmistest väärtustest suurimat:






  i) | 15 % tagatist andvalt vastaspoolelt võetud tagatisest; |
| --- | --- | --- |

a)

artikli 4 lõike 1 punktides b, f, g ja l–r osutatud varaklassidest, mille on emiteerinud üksainus emitent või samasse konsolideerimisgruppi kuuluvad üksused, võetava alustamise tagatise koguväärtus ei tohi ületada järgmistest väärtustest suurimat:

i)

15 % tagatist andvalt vastaspoolelt võetud tagatisest;

| ii) | 10 miljonit eurot või samaväärne summa muus valuutas; |
| --- | --- |

ii)

10 miljonit eurot või samaväärne summa muus valuutas;

| b) | artikli 4 lõike 1 punktides o, p ja q osutatud varaklassidest võetava alustamise tagatise koguväärtus juhul, kui kõnealuse artikli punktides p ja q osutatud varaklassid on emiteerinud määruses (EL) nr 575/2013 määratletud krediidiasutused või investeerimisühingud, ei ületa järgmistest väärtustest suurimat:






  i) | 40 % tagatist andvalt vastaspoolelt võetud tagatisest; |
| --- | --- | --- |

b)

artikli 4 lõike 1 punktides o, p ja q osutatud varaklassidest võetava alustamise tagatise koguväärtus juhul, kui kõnealuse artikli punktides p ja q osutatud varaklassid on emiteerinud määruses (EL) nr 575/2013 määratletud krediidiasutused või investeerimisühingud, ei ületa järgmistest väärtustest suurimat:

i)

40 % tagatist andvalt vastaspoolelt võetud tagatisest;

| ii) | 10 miljonit eurot või samaväärne summa muus valuutas. |
| --- | --- |

ii)

10 miljonit eurot või samaväärne summa muus valuutas.

Esimeses lõigus sätestatud piirmäärasid kohaldatakse ka eurofondi aktsiate või osakute suhtes, kui eurofond investeerib peamiselt kõnealuses lõigus osutatud varaklassidesse.

2.   Kui tagatis võetakse artikli 13 kohase alustamise tagatisena, mis on üle 1 miljardi euro ja kumbki vastaspool kuulub mõnda lõikes 3 nimetatud kategooriasse, siis kohaldatakse vastaspoolelt võetud alustamise tagatise 1 miljardi eurot ületava osa suuruse suhtes järgmisi piirmäärasid:

| a) | artikli 4 lõike 1 punktides c–l osutatud varaklassidest, mille on emiteerinud üksainus emitent või samas riigis asuvad emitendid, võetava alustamise tagatise koguväärtus ei tohi ületada 50 % kõnealuselt vastaspoolelt võetud alustamise tagatisest; |
| --- | --- |

a)

artikli 4 lõike 1 punktides c–l osutatud varaklassidest, mille on emiteerinud üksainus emitent või samas riigis asuvad emitendid, võetava alustamise tagatise koguväärtus ei tohi ületada 50 % kõnealuselt vastaspoolelt võetud alustamise tagatisest;

| b) | Kui alustamise tagatis võetakse rahas, siis tuleb punktis a osutatud 50 % kontsentratsiooni piirmääras võtta arvesse ka riskipositsioone, mis tulenevad tagatist haldavast kolmandast isikust või selle raha kontohaldurist. |
| --- | --- |

b)

Kui alustamise tagatis võetakse rahas, siis tuleb punktis a osutatud 50 % kontsentratsiooni piirmääras võtta arvesse ka riskipositsioone, mis tulenevad tagatist haldavast kolmandast isikust või selle raha kontohaldurist.

3.   Lõikes 2 osutatud vastaspooled on üks järgmistest:

| a) | globaalsed süsteemselt olulised ettevõtjad vastavalt direktiivi 2013/36/EL artiklile 131; |
| --- | --- |

a)

globaalsed süsteemselt olulised ettevõtjad vastavalt direktiivi 2013/36/EL artiklile 131;

| b) | muud süsteemselt olulised ettevõtjad vastavalt direktiivi 2013/36/EL artiklile 131; |
| --- | --- |

b)

muud süsteemselt olulised ettevõtjad vastavalt direktiivi 2013/36/EL artiklile 131;

| c) | vastaspooled, kes ei ole pensioniskeemid ja kelle puhul võetava tagatise koguväärtus ületab 1 miljard eurot. |
| --- | --- |

c)

vastaspooled, kes ei ole pensioniskeemid ja kelle puhul võetava tagatise koguväärtus ületab 1 miljard eurot.

4.   Kui tagatis võetakse alustamise tagatisena vastavalt artiklile 13 summas üle 1 miljardi euro või pensioniskeemilt, kehtestab tagatist võttev vastaspool menetlused, et juhtida kontsentratsiooniriski seoses tagatisega, mis on võetud artikli 4 lõike 1 punktides c–l osutatud varaklassidest, sealhulgas tagab kõnealuse tagatise asjakohase hajutamise.

5.   Kui lõike 3 punktides a ja b osutatud ettevõtjad võtavad alustamise tagatist rahas ühelt vastaspoolelt, kes on ka kõnealustes punktides osutatud ettevõtja, tagab tagatist võttev vastaspool, et üksainus kolmandast isikust kontohaldur ei hoia üle 20 % kõnealusest alustamise tagatisest.

6.   Lõikeid 1–4 ei kohaldata sellistes finantsinstrumentides võetud tagatise suhtes, mis vastavad mittekeskselt kliiritava börsivälise tuletislepingu aluseks olevale finantsinstrumendile.

7.   Tagatist võttes hindab vastaspool vastavust käesoleva artikli lõikes 2 sätestatud tingimustele vähemalt iga kord, kui arvutatakse artikli 9 lõike 2 kohast alustamise tagatist.

8.   Erandina lõikest 7 võib määruse (EL) nr 648/2012 artikli 2 lõike 10 punktides a, b ja c osutatud vastaspool hinnata lõikes 2 sätestatud tingimustele vastavust korra kvartalis, eeldusel et individuaalsetelt vastaspooltelt kogutud alustamise tagatise summa on hindamisele eelneva kvartal kestel igal ajal alla 800 miljoni euro.

3. JAGU

Tagatiste arvutamine ja võtmine

Artikkel 9

Arvutamise sagedus ja arvutamise kuupäeva kindlaksmääramine

1.   Vastaspooled arvutavad variatsioonitagatise vastavalt artiklile 10 vähemalt iga päev.

2.   Vastaspooled arvutavad alustamise tagatise vastavalt artiklile 11 hiljemalt järgmisel tööpäeval pärast ühte järgmistest sündmustest:

| a) | kui uus mittekeskselt kliiritav börsiväline tuletisleping täidetakse või lisatakse tasaarvestatavate tehingute kogumisse; |
| --- | --- |

a)

kui uus mittekeskselt kliiritav börsiväline tuletisleping täidetakse või lisatakse tasaarvestatavate tehingute kogumisse;

| b) | kui olemasolev mittekeskselt kliiritav börsiväline tuletisleping lõppeb või kui see arvatakse välja tasaarvestatavate tehingute kogumist; |
| --- | --- |

b)

kui olemasolev mittekeskselt kliiritav börsiväline tuletisleping lõppeb või kui see arvatakse välja tasaarvestatavate tehingute kogumist;

| c) | kui olemasolev mittekeskselt kliiritav börsiväline tuletisleping käivitab muu makse või ülekande kui tagatiste andmine ja võtmine; |
| --- | --- |

c)

kui olemasolev mittekeskselt kliiritav börsiväline tuletisleping käivitab muu makse või ülekande kui tagatiste andmine ja võtmine;

| d) | kui alustamise tagatis arvutatakse artikli 11 lõikes 1 osutatud standardmeetodi kohaselt ja olemasolev leping liigitatakse järelejäänud tähtaja vähenemise tõttu IV lisa punktis 1 osutatud varaklasside seisukohast ümber; |
| --- | --- |

d)

kui alustamise tagatis arvutatakse artikli 11 lõikes 1 osutatud standardmeetodi kohaselt ja olemasolev leping liigitatakse järelejäänud tähtaja vähenemise tõttu IV lisa punktis 1 osutatud varaklasside seisukohast ümber;

| e) | kui arvutust ei ole tehtud viimase kümne tööpäeva jooksul. |
| --- | --- |

e)

kui arvutust ei ole tehtud viimase kümne tööpäeva jooksul.

3.   Alustamise tagatise ja variatsioonitagatise arvutamise kuupäeva kindlaksmääramisel kohaldatakse järgmist:

| a) | kui kaks vastaspoolt asuvad samas ajavööndis, põhineb arvutamine eelmise tööpäeva tasaarvestatavate tehingute kogumil; |
| --- | --- |

a)

kui kaks vastaspoolt asuvad samas ajavööndis, põhineb arvutamine eelmise tööpäeva tasaarvestatavate tehingute kogumil;

| b) | kui kaks vastaspoolt ei asu samas ajavööndis, põhineb arvutamine tasaarvestatavate tehingute kogumisse kuuluvatel sellistel tehingutel, mis tehti enne sellise ajavööndi eelmise tööpäeva kella 16:00, kus kell 16:00 jõudis kätte varem. |
| --- | --- |

b)

kui kaks vastaspoolt ei asu samas ajavööndis, põhineb arvutamine tasaarvestatavate tehingute kogumisse kuuluvatel sellistel tehingutel, mis tehti enne sellise ajavööndi eelmise tööpäeva kella 16:00, kus kell 16:00 jõudis kätte varem.

Artikkel 10

Variatsioonitagatise arvutamine

Vastaspoole võetav variatsioonitagatis võrdub määruse (EL) nr 648/2012 artikli 11 lõike 2 kohaselt arvutatud tasaarvestatavate tehingute kogumisse kuuluvate kõigi lepingute koguväärtusega, millest on maha arvatud varem võetud variatsioonitagatis ja tasaarvestatavate tehingute kogumisse kuuluvate kõigi lepingute netoväärtus lepingu sõlmimise ajal ning millele on lisatud varem antud variatsioonitagatise väärtus.

Artikkel 11

Alustamise tagatise arvutamine

1.   Vastaspooled arvutavad võetava alustamise tagatise summa IV lisas sätestatud standardmeetodi või 4. jaos osutatud alustamise tagatise mudelite või nende mõlema kohaselt.

2.   Alustamise tagatise võtmisel ei tohi kahe vastaspoole alustamise tagatiste summasid tasaarvestada.

3.   Kui vastaspooled kasutavad nii IV lisas sätestatud standardmeetodit kui ka 4. jaos osutatud alustamise tagatise mudeleid, kasutavad nad neid iga mittekeskselt kliiritava börsivälise tuletislepingu puhul järjepidevalt.

4.   Vastaspooled, kes arvutavad alustamise tagatist vastavalt 4. jaole, ei võta arvutamisel arvesse mis tahes korrelatsiooni tagamata riskipositsiooni väärtuse ja tagatise vahel.

5.   Vastaspooled lepivad kokku meetodi, mida iga vastaspool võetava alustamise tagatise kindlaksmääramiseks kasutab, kuid nad ei pea kasutama sama meetodit.

6.   Kui üks vastaspool või mõlemad vastaspooled tuginevad alustamise tagatise mudelile, lepivad nad kokku 4. jao kohaselt väljatöötatava mudeli.

Artikkel 12

Variatsioonitagatise esitamine

1.   Tagatist andev vastaspool esitab variatsioonitagatise järgmisel viisil:

| a) | sellel tööpäeval, mis on artikli 9 lõike 3 kohaselt kindlaks määratud arvutamise kuupäev; |
| --- | --- |

a)

sellel tööpäeval, mis on artikli 9 lõike 3 kohaselt kindlaks määratud arvutamise kuupäev;

| b) | kui täidetud on lõike 2 tingimused, kahe tööpäeva jooksul pärast artikli 9 lõike 3 kohaselt kindlaks määratud arvutamise kuupäeva. |
| --- | --- |

b)

kui täidetud on lõike 2 tingimused, kahe tööpäeva jooksul pärast artikli 9 lõike 3 kohaselt kindlaks määratud arvutamise kuupäeva.

2.   Lõike 1 punkti b kohase variatsioonitagatise esitamist võib kohaldada üksnes järgmiste puhul:

| a) | tasaarvestatavate tehingute kogumid, kuhu kuuluvad tuletislepingud, mille suhtes ei kohaldata käesoleva määruse kohast alustamise tagatise nõuet, kui tagatist andev vastaspool on hiljemalt variatsioonitagatise arvutamise kuupäeval teinud aktsepteeritava tagatise ettemakse, mis arvutati samal viisil, kui on ette nähtud artikli 15 kohase alustamise tagatistel, mille jaoks tagatist võttev vastaspool on kasutanud riski võimendustagatise perioodi, mis on vähemalt võrdne arvutamise kuupäeva ja tagatise võtmise kuupäeva vahele jäävate päevade arvuga, arvutamise kuupäev ja tagatise võtmise kuupäev kaasa arvatud; |
| --- | --- |

a)

tasaarvestatavate tehingute kogumid, kuhu kuuluvad tuletislepingud, mille suhtes ei kohaldata käesoleva määruse kohast alustamise tagatise nõuet, kui tagatist andev vastaspool on hiljemalt variatsioonitagatise arvutamise kuupäeval teinud aktsepteeritava tagatise ettemakse, mis arvutati samal viisil, kui on ette nähtud artikli 15 kohase alustamise tagatistel, mille jaoks tagatist võttev vastaspool on kasutanud riski võimendustagatise perioodi, mis on vähemalt võrdne arvutamise kuupäeva ja tagatise võtmise kuupäeva vahele jäävate päevade arvuga, arvutamise kuupäev ja tagatise võtmise kuupäev kaasa arvatud;

| b) | tasaarvestatavate tehingute kogumid, kuhu kuuluvad lepingud, mille suhtes kooskõlas käesoleva määrusega kohaldatakse alustamise tagatise nõuet, kui alustamise tagatist on kohandatud ühel järgmisel viisil:






  i) | suurendades artikli 15 lõikes 2 osutatud riski võimendustagatise perioodi artikli 9 lõike 3 kohaselt kindlaks määratud arvutamise kuupäeva ja käesoleva artikli lõike 1 kohaselt kindlaks määratud tagatise võtmise kuupäeva vahele jäävate päevade arvu võrra, arvutamise kuupäev ja tagatise võtmise kuupäev kaasa arvatud; |
| --- | --- | --- |

b)

tasaarvestatavate tehingute kogumid, kuhu kuuluvad lepingud, mille suhtes kooskõlas käesoleva määrusega kohaldatakse alustamise tagatise nõuet, kui alustamise tagatist on kohandatud ühel järgmisel viisil:

i)

suurendades artikli 15 lõikes 2 osutatud riski võimendustagatise perioodi artikli 9 lõike 3 kohaselt kindlaks määratud arvutamise kuupäeva ja käesoleva artikli lõike 1 kohaselt kindlaks määratud tagatise võtmise kuupäeva vahele jäävate päevade arvu võrra, arvutamise kuupäev ja tagatise võtmise kuupäev kaasa arvatud;

| ii) | suurendades artiklis 11 osutatud standardmeetodi kohaselt arvutatud alustamise tagatist, kasutades asjakohast meetodit, mille puhul võetakse arvesse riski võimendustagatise perioodi, mida on suurendatud artikli 9 lõike 3 kohaselt kindlaks määratud arvutamise kuupäeva ja käesoleva artikli lõike 2 kohaselt kindlaks määratud tagatise võtmise kuupäeva vahele jäävate päevade arvu võrra, arvutamise kuupäev ja tagatise võtmise kuupäev kaasa arvatud. |
| --- | --- |

ii)

suurendades artiklis 11 osutatud standardmeetodi kohaselt arvutatud alustamise tagatist, kasutades asjakohast meetodit, mille puhul võetakse arvesse riski võimendustagatise perioodi, mida on suurendatud artikli 9 lõike 3 kohaselt kindlaks määratud arvutamise kuupäeva ja käesoleva artikli lõike 2 kohaselt kindlaks määratud tagatise võtmise kuupäeva vahele jäävate päevade arvu võrra, arvutamise kuupäev ja tagatise võtmise kuupäev kaasa arvatud.

Punkti a kohaldamisel võivad vastaspooled, juhul kui ei ole kehtestatud nendevahelist eraldusmehhanismi, antavad summad tasaarvestada.

3.   Kui on vaidlus variatsioonitagatise summa üle, annavad vastaspooled lõikes 1 osutatud ajavahemiku jooksul vähemalt variatsioonitagatise summa osa, mida ei vaidlustata.

Artikkel 13

Alustamise tagatise andmine

1.   Tagatist andev vastaspool annab alustamise tagatise vastavalt 5. jaole.

2.   Tagatist andev vastaspool annab alustamise tagatise sellel tööpäeval, mis on artikli 9 lõike 3 kohaselt kindlaks määratud arvutamise kuupäev.

3.   Kui on vaidlus alustamise tagatise summa üle, annavad vastaspooled sellel tööpäeval, mis on artikli 9 lõike 3 kohaselt kindlaks määratud arvutamise kuupäev, vähemalt variatsioonitagatise summa osa, mida ei vaidlustata.

4. JAGU

Alustamise tagatise mudelid

Artikkel 14

Üldnõuded

1.   Kui vastaspool kasutab alustamise tagatise mudelit, võivad kõnealuse mudeli välja töötada üks või mõlemad vastaspooled või kolmandast isikust vahendaja.

Kui vastaspool kasutab kolmandast isikust vahendaja välja töötatud alustamise tagatise mudelit, vastutab vastaspool jätkuvalt selle eest, et mudel vastab käesolevas jaos sätestatud nõuetele.

2.   Alustamise tagatise mudelid töötatakse välja nii, et need kajastavad kõiki olulisi riske, mis tulenevad tasaarvestatavate tehingute kogumisse kuuluvate mittekeskselt kliiritavate börsiväliste tuletislepingute sõlmimisest, sealhulgas selliste riskide laadi, ulatust ja keerukust, ja need vastavad järgmistele nõuetele:

| a) | mudel hõlmab riskitegureid, mis vastavad valuutadele, milles need tasaarvestatavate tehingute kogumisse kuuluvad lepingud on nomineeritud; |
| --- | --- |

a)

mudel hõlmab riskitegureid, mis vastavad valuutadele, milles need tasaarvestatavate tehingute kogumisse kuuluvad lepingud on nomineeritud;

| b) | mudel hõlmab intressiriskitegureid, mis vastavad valuutadele, milles need lepingud on nomineeritud; |
| --- | --- |

b)

mudel hõlmab intressiriskitegureid, mis vastavad valuutadele, milles need lepingud on nomineeritud;

| c) | intressikõver on jagatud vähemalt kuueks tähtajaklassiks peamiste valuutade ja turgude suhtes olevate intressiriskipositsioonide puhul; |
| --- | --- |

c)

intressikõver on jagatud vähemalt kuueks tähtajaklassiks peamiste valuutade ja turgude suhtes olevate intressiriskipositsioonide puhul;

| d) | mudel kajastab eri intressikõverate vahel ja eri tähtajaklasside vahel liikumise riski; |
| --- | --- |

d)

mudel kajastab eri intressikõverate vahel ja eri tähtajaklasside vahel liikumise riski;

| e) | mudel hõlmab eraldi riskitegureid vähemalt iga aktsia, aktsiaindeksi, kauba või kaubaindeksi puhul, mis on nende lepingute puhul oluline; |
| --- | --- |

e)

mudel hõlmab eraldi riskitegureid vähemalt iga aktsia, aktsiaindeksi, kauba või kaubaindeksi puhul, mis on nende lepingute puhul oluline;

| f) | mudel kajastab riski, mis tuleneb vähem likviidsetest positsioonidest ja piiratud hinnaläbipaistvusega positsioonidest realistlike turustsenaariumide raames; |
| --- | --- |

f)

mudel kajastab riski, mis tuleneb vähem likviidsetest positsioonidest ja piiratud hinnaläbipaistvusega positsioonidest realistlike turustsenaariumide raames;

| g) | mudel kajastab riski, mida mudeli muud elemendid muul viisil ei kajasta ja mis tuleneb tuletislepingutest, mille alusavaraklass on krediidirisk; |
| --- | --- |

g)

mudel kajastab riski, mida mudeli muud elemendid muul viisil ei kajasta ja mis tuleneb tuletislepingutest, mille alusavaraklass on krediidirisk;

| h) | mudel kajastab sarnaste, kuid mitte identsete aluseks olevate riskitegurite vahelise muutuse riski ning lõpptähtaegade mittevastavusest tingitud väärtuse muutuse riski; |
| --- | --- |

h)

mudel kajastab sarnaste, kuid mitte identsete aluseks olevate riskitegurite vahelise muutuse riski ning lõpptähtaegade mittevastavusest tingitud väärtuse muutuse riski;

| i) | mudel kajastab peamisi mittelineaarseid sõltuvusi; |
| --- | --- |

i)

mudel kajastab peamisi mittelineaarseid sõltuvusi;

| j) | mudel hõlmab sellise järeltestimise metoodikaid, mis hõlmab mudeli tulemuste statistilisi teste; |
| --- | --- |

j)

mudel hõlmab sellise järeltestimise metoodikaid, mis hõlmab mudeli tulemuste statistilisi teste;

| k) | mudel määrab kindlaks, millised sündmused käivitavad mudeli muutmise, kalibreerimise või muud parandusmeetmed. |
| --- | --- |

k)

mudel määrab kindlaks, millised sündmused käivitavad mudeli muutmise, kalibreerimise või muud parandusmeetmed.

3.   Artikli 2 lõikes 1 osutatud riskijuhtimismenetlustega tagatakse, et vastaspooled jälgivad mudeli toimimist pidevalt, sh järeltestides mudelit vähemalt iga kolme kuu järel.

Esimese lõigu kohaldamisel hõlmab järeltestimine mudelipõhiste väärtuste võrdlemist tasaarvestatavate tehingute kogumisse kuuluvate mittekeskselt kliiritavate börsiväliste tuletislepingute tegeliku turuväärtusega.

4.   Artikli 2 lõikes 1 osutatud riskijuhtimismenetlustega nähakse ette järeltestimise, sh tulemuste statistiliste testide elluviimiseks kasutatavad meetodid.

5.   Artikli 2 lõikes 1 osutatud riskijuhtimismenetlustega kirjeldatakse, milliste järeltestimise tulemuste korral tuleks mudelit muuta, ümber kalibreerida või võtta muid parandusmeetmeid.

6.   Artikli 2 lõikes 1 osutatud riskijuhtimismenetlustega tagatakse, et vastaspooled säilitavad käesoleva artikli lõikes 3 osutatud järeltestimise tulemusi.

7.   Vastaspooled esitavad kogu teabe, mida on vaja alustamise tagatise mudeli asjaomase väärtuse arvutamise selgitamiseks, teisele vastaspoolele nii, et teadlik kolmas isik saaks kõnealust arvutust kontrollida.

8.   Alustamise tagatise mudel kajastab parameetrite määramatust, korrelatsiooni, alusriski ja andmekvaliteeti usaldusväärselt.

Artikkel 15

Usaldusvahemik ja riski võimendustagatise periood

1.   Tasaarvestatavate tehingute kogumisse kuuluvate mittekeskselt kliiritavate börsiväliste tuletislepingute sellise väärtuse eeldatav variatsioon, mida kasutatakse alustamise tagatise arvutamiseks alustamise tagatise mudeli põhjal, põhineb vähemalt kümnepäevase riski võimendustagatise perioodi 99-protsendisel ühesuunalisel usaldusvahemikul.

2.   Lõikes 1 osutatud riski võimendustagatise periood alustamise tagatise arvutamiseks alustamise tagatise mudeli põhjal hõlmab järgmist:

| a) | ajavahemik, mis võib kesta variatsioonitagatise viimasest vahetamisest vastaspoole makseviivituseni; |
| --- | --- |

a)

ajavahemik, mis võib kesta variatsioonitagatise viimasest vahetamisest vastaspoole makseviivituseni;

| b) | hinnanguline ajavahemik, mida on vaja, et asendada kõik tasaarvestatavate tehingute kogumisse kuuluvad mittekeskselt kliiritavad börsivälised tuletislepingud või maandada nendest tulenev risk, võttes arvesse sellise turu likviidsust, kus kõnealust liiki lepingutega kaubeldakse, mittekeskselt kliiritavate börsiväliste tuletislepingute kogumahtu sellel turul ja kõnealusel turul osalejate arvu. |
| --- | --- |

b)

hinnanguline ajavahemik, mida on vaja, et asendada kõik tasaarvestatavate tehingute kogumisse kuuluvad mittekeskselt kliiritavad börsivälised tuletislepingud või maandada nendest tulenev risk, võttes arvesse sellise turu likviidsust, kus kõnealust liiki lepingutega kaubeldakse, mittekeskselt kliiritavate börsiväliste tuletislepingute kogumahtu sellel turul ja kõnealusel turul osalejate arvu.

Artikkel 16

Mudeli parameetrite kalibreerimine

1.   Alustamise tagatise mudelite parameetrid kalibreeritakse vähemalt kord aastas sellise ajavahemiku ajalooliste andmete põhjal, mille kestus on minimaalselt kolm aastat ja maksimaalselt viis aastat.

2.   Alustamise tagatise mudeli parameetrite kalibreerimiseks kasutatavad andmed hõlmavad kõige hilisemat pidevat ajavahemikku alates kuupäevast, mil lõikes 1 osutatud kalibreerimine tehakse, ja vähemalt 25 % kõnealustest andmetest kajastavad olulise finantsstressi perioodi (finantsstressi andmed).

3.   Kui lõikes 2 osutatud finantsstressi andmed ei moodusta vähemalt 25 % alustamise tagatise mudelis kasutatavatest andmetest, asendatakse lõikes 1 osutatud ajalooliste andmete kõige hilisemad andmed olulise finantsstressi perioodi andmetega, kuni finantsstressi andmete üldine osakaal on vähemalt 25 % kõigist alustamise tagatise mudelis kasutatavatest andmetest.

4.   Parameetrite kalibreerimiseks kasutatav olulise finantsstressi periood määratakse kindlaks ja seda kohaldatakse eraldi vähemalt artikli 17 lõikes 2 osutatud iga varaklassi suhtes.

5.   Parameetreid kalibreeritakse võrdselt kaalutud andmete alusel.

6.   Parameetreid võib kalibreerida lühemaks perioodiks kui artikli 15 kohaselt kindlaks määratud riski võimendustagatise periood. Lühemate perioodide kasutamise korral kohandatakse parameetreid kõnealuse riski võimendustagatise perioodiga vastavalt asjakohasele metoodikale.

7.   Vastaspooltel on kirjalikud põhimõtted, millega määratakse kindlaks asjaolud, mille korral kalibreeritakse parameetreid sagedamini.

8.   Vastaspooled kehtestavad menetlused vahetatava tagatise väärtuse kohandamiseks seoses parameetrite muutusega turutingimuste muutuse tõttu. Kõnealuste menetlustega nähakse ette, et vastaspooled võivad vahetada täiendava alustamise tagatise, mis tuleneb parameetrite muutusest, ajavahemikul ühest kuni kolmekümne tööpäevani.

9.   Vastaspooled kehtestavad menetlused seoses lõike 1 kohaselt mudelis kasutatavate andmete kvaliteediga, sealhulgas seoses asjakohaste andmeesitajate valimisega ning kõnealuste andmete korrastamise ja interpoleerimisega.

10.   Alustamise tagatise mudeli andmete asendusväärtusi kasutatakse üksnes juhul, kui täidetud on mõlemad järgmised tingimused:

| a) | olemasolevad andmed on ebapiisavad või ei kajasta tasaarvestatavate tehingute kogumisse kuuluva börsivälise tuletislepingu või börsiväliste tuletislepingute portfelli tegelikku volatiilsust; |
| --- | --- |

a)

olemasolevad andmed on ebapiisavad või ei kajasta tasaarvestatavate tehingute kogumisse kuuluva börsivälise tuletislepingu või börsiväliste tuletislepingute portfelli tegelikku volatiilsust;

| b) | asendusväärtuse kasutamise tulemusel saadav tagatise tase on konservatiivne. |
| --- | --- |

b)

asendusväärtuse kasutamise tulemusel saadav tagatise tase on konservatiivne.

Artikkel 17

Riski hajutamine, maandamine ja tasaarvestamine

1.   Alustamise tagatise mudelites hõlmatakse üksnes samasse tasaarvestatavate tehingute kogumisse kuuluvad mittekeskselt kliiritavad börsivälised tuletislepingud. Alustamise tagatise mudelites võib arvestada samasse tasaarvestatavate tehingute kogumisse kuuluvatest lepingutest tulenevatest riskidest tingitud hajutamist, maandamist ja riski tasaarvestamist, eeldusel et riski hajutamist, maandamist ja tasaarvestamist rakendatakse lõikes 2 osutatud alusavaraklassi piires.

2.   Lõike 1 kohaldamisel võib hajutamist, maandamist ja riski tasaarvestamist rakendada üksnes järgmiste alusvaraklasside piires:

| a) | intressimäär, valuuta ja inflatsioon; |
| --- | --- |

a)

intressimäär, valuuta ja inflatsioon;

| a) | aktsiad; |
| --- | --- |

a)

aktsiad;

| b) | krediit; |
| --- | --- |

b)

krediit;

| c) | kaup ja kuld; |
| --- | --- |

c)

kaup ja kuld;

| d) | muu. |
| --- | --- |

d)

muu.

Artikkel 18

Kvalitatiivsed nõuded

1.   Vastaspooled kehtestavad sisemise juhtimisprotsessi, et pidevalt hinnata alustamise tagatise mudeli asjakohasust, mis hõlmab kõike järgmist:

| a) | mudeli algne valideerimine sobiva kvalifikatsiooniga isikute poolt, kes on sõltumatud mudeli välja töötanud isikutest; |
| --- | --- |

a)

mudeli algne valideerimine sobiva kvalifikatsiooniga isikute poolt, kes on sõltumatud mudeli välja töötanud isikutest;

| b) | järelvalideerimine, kui alustamise tagatise mudelis on tehtud oluline muudatus ning vähemalt kord aastas; |
| --- | --- |

b)

järelvalideerimine, kui alustamise tagatise mudelis on tehtud oluline muudatus ning vähemalt kord aastas;

| c) | korrapärane auditeerimisprotsess, et hinnata järgmist:






  i) | andmeallikate terviklikkus ja usaldusväärsus; |
| --- | --- | --- |

c)

korrapärane auditeerimisprotsess, et hinnata järgmist:

i)

andmeallikate terviklikkus ja usaldusväärsus;

| ii) | mudeli haldamiseks kasutatav infosüsteem; |
| --- | --- |

ii)

mudeli haldamiseks kasutatav infosüsteem;

| iii) | kasutatud andmete täpsus ja täielikkus; |
| --- | --- |

iii)

kasutatud andmete täpsus ja täielikkus;

| iv) | volatiilsuse ja korrelatsiooni eelduste täpsus ja asjakohasus. |
| --- | --- |

iv)

volatiilsuse ja korrelatsiooni eelduste täpsus ja asjakohasus.

2.   Artikli 2 lõike 2 punkti b kohaste alustamise tagatise mudeliga seotud riskijuhtimismenetluste dokumendid vastavad kõigile järgmistele tingimustele:

| a) | need võimaldavad teadlikul kolmandal isikul mõista alustamise tagatise mudeli ülesehitust ja toimimist; |
| --- | --- |

a)

need võimaldavad teadlikul kolmandal isikul mõista alustamise tagatise mudeli ülesehitust ja toimimist;

| b) | nendes on esitatud alustamise tagatise mudeli peamised eeldused ja piirangud; |
| --- | --- |

b)

nendes on esitatud alustamise tagatise mudeli peamised eeldused ja piirangud;

| c) | nendes on kindlaks määratud asjaolud, mille korral alustamise tagatise mudeli eeldused enam ei kehti. |
| --- | --- |

c)

nendes on kindlaks määratud asjaolud, mille korral alustamise tagatise mudeli eeldused enam ei kehti.

3.   Vastaspooled dokumenteerivad kõik alustamise tagatise mudeli muudatused. Kõnealustes dokumentides esitatakse ka lõikes 1 osutatud selliste valideerimiste tulemused, mis tehti pärast kõnealuseid muudatusi.

5. JAGU

Tagatise haldamine ja eraldamine

Artikkel 19

Tagatise haldamine ja eraldamine

1.   Artikli 2 lõike 2 punktis c osutatud menetlused hõlmavad järgmist:

| a) | hoitava tagatise väärtuse igapäevane hindamine vastavalt 6. jaole; |
| --- | --- |

a)

hoitava tagatise väärtuse igapäevane hindamine vastavalt 6. jaole;

| b) | õiguslik kord ja tagatise hoidmise struktuur, mis võimaldab juurdepääsu saadud tagatisele, kui seda hoiab kolmas isik; |
| --- | --- |

b)

õiguslik kord ja tagatise hoidmise struktuur, mis võimaldab juurdepääsu saadud tagatisele, kui seda hoiab kolmas isik;

| c) | kui alustamise tagatist hoiab tagatise andja, siis hoitakse seda tagatist maksejõuetuse suhtes kaitstud depookontodel; |
| --- | --- |

c)

kui alustamise tagatist hoiab tagatise andja, siis hoitakse seda tagatist maksejõuetuse suhtes kaitstud depookontodel;

| d) | mitterahalist alustamise tagatist hoitakse vastavalt lõigetele 3 ja 4; |
| --- | --- |

d)

mitterahalist alustamise tagatist hoitakse vastavalt lõigetele 3 ja 4;

| e) | rahalist alustamise tagatist hoitakse keskpankade või selliste krediidiasutuste rahakontodel, kes vastavad kõigile järgmistele tingimustele:






  i) | neile on antud tegevusluba direktiivi 2013/36/EL kohaselt või neile on antud tegevusluba kolmandas riigis, kelle järelevalve- ja regulatiivset korda peetakse samaväärseks vastava määruse (EL) nr 575/2013 artikli 142 lõike 2 kohaselt; |
| --- | --- | --- |

e)

rahalist alustamise tagatist hoitakse keskpankade või selliste krediidiasutuste rahakontodel, kes vastavad kõigile järgmistele tingimustele:

i)

neile on antud tegevusluba direktiivi 2013/36/EL kohaselt või neile on antud tegevusluba kolmandas riigis, kelle järelevalve- ja regulatiivset korda peetakse samaväärseks vastava määruse (EL) nr 575/2013 artikli 142 lõike 2 kohaselt;

| ii) | nad ei ole tagatist andvad ega tagatist võtvad vastaspooled ega kuulu vastaspooltega samasse konsolideerimisgruppi; |
| --- | --- |

ii)

nad ei ole tagatist andvad ega tagatist võtvad vastaspooled ega kuulu vastaspooltega samasse konsolideerimisgruppi;

| f) | kasutamata tagatise kättesaadavus makseviivituses oleva vastaspoole likvideerijale või muule maksejõuetusametnikule; |
| --- | --- |

f)

kasutamata tagatise kättesaadavus makseviivituses oleva vastaspoole likvideerijale või muule maksejõuetusametnikule;

| g) | alustamise tagatis on õigeaegselt vabalt üleantav tagatist andvale vastaspoolele tagatist võtva vastaspoole makseviivituse korral; |
| --- | --- |

g)

alustamise tagatis on õigeaegselt vabalt üleantav tagatist andvale vastaspoolele tagatist võtva vastaspoole makseviivituse korral;

| h) | mitterahaline tagatis on üleantav ilma regulatiivsete või õiguslike piiranguteta või kolmandate isikute nõueteta, sealhulgas tagatist võtva vastaspoole likvideerija või kolmandast isikust kontohalduri nõueteta, välja arvatud õigus hoiukontode ja muude selliste tasude ja kulude katmiseks, mida tavapäraselt kohaldatakse kõigi väärtpaberite suhtes kliiringsüsteemis, kus sellist tagatist võidakse hoida; |
| --- | --- |

h)

mitterahaline tagatis on üleantav ilma regulatiivsete või õiguslike piiranguteta või kolmandate isikute nõueteta, sealhulgas tagatist võtva vastaspoole likvideerija või kolmandast isikust kontohalduri nõueteta, välja arvatud õigus hoiukontode ja muude selliste tasude ja kulude katmiseks, mida tavapäraselt kohaldatakse kõigi väärtpaberite suhtes kliiringsüsteemis, kus sellist tagatist võidakse hoida;

| i) | mis tahes kasutamata tagatis tagastatakse tagatist andvale vastaspoolele täielikult, välja arvatud tagatise võtmise ja hoidmise käigus kantud kulud. |
| --- | --- |

i)

mis tahes kasutamata tagatis tagastatakse tagatist andvale vastaspoolele täielikult, välja arvatud tagatise võtmise ja hoidmise käigus kantud kulud.

2.   Alustamise tagatisena või variatsioonitagatisena antud mis tahes tagatise võib asendada alternatiivse tagatisega juhul, kui täidetud on kõik järgmised tingimused:

| a) | asendamine tehakse kooskõlas artikli 3 kohase vastaspoolte vahelise lepingu tingimustega; |
| --- | --- |

a)

asendamine tehakse kooskõlas artikli 3 kohase vastaspoolte vahelise lepingu tingimustega;

| b) | alternatiivne tagatis on aktsepteeritav vastavalt 2. jaole; |
| --- | --- |

b)

alternatiivne tagatis on aktsepteeritav vastavalt 2. jaole;

| c) | alternatiivse tagatise väärtus on piisav, et täita kõik tagatisnõuded pärast mis tahes asjakohast väärtuskärbet. |
| --- | --- |

c)

alternatiivse tagatise väärtus on piisav, et täita kõik tagatisnõuded pärast mis tahes asjakohast väärtuskärbet.

3.   Alustamise tagatist kaitseb tagatist võtva vastaspoole makseviivituse või maksejõuetuse eest selle eraldamine järgmisel viisil või järgmistel viisidel:

| a) | kolmandast isikust haldaja või kontohalduri raamatupidamisarvestuses; |
| --- | --- |

a)

kolmandast isikust haldaja või kontohalduri raamatupidamisarvestuses;

| b) | muude õiguslikult siduvate lepingutega. |
| --- | --- |

b)

muude õiguslikult siduvate lepingutega.

4.   Vastaspooled tagavad, et alustamise tagatisena vahetatud mitterahaline tagatis eraldatakse järgmiselt:

| a) | kui tagatist hoiab tagatist võttev vastaspool omandiõiguse alusel, eraldatakse see tagatist võtva vastaspoole omandis olevatest muudest varadest; |
| --- | --- |

a)

kui tagatist hoiab tagatist võttev vastaspool omandiõiguse alusel, eraldatakse see tagatist võtva vastaspoole omandis olevatest muudest varadest;

| b) | kui tagatist hoiab tagatist andev vastaspool muu kui omandiõiguse alusel, eraldatakse see tagatist andva vastaspoole omandis olevatest muudest varadest; |
| --- | --- |

b)

kui tagatist hoiab tagatist andev vastaspool muu kui omandiõiguse alusel, eraldatakse see tagatist andva vastaspoole omandis olevatest muudest varadest;

| c) | kui tagatist hoitakse kontohalduri või muu kolmandast isikust haldaja raamatupidamisarvestuses, eraldatakse see selle kolmandast isikust haldajale või kontohaldurile kuuluvatest varadest. |
| --- | --- |

c)

kui tagatist hoitakse kontohalduri või muu kolmandast isikust haldaja raamatupidamisarvestuses, eraldatakse see selle kolmandast isikust haldajale või kontohaldurile kuuluvatest varadest.

5.   Kui mitterahalist tagatist hoiab tagatist võttev vastaspool või kolmandast isikust haldaja või kontohaldur, annab tagatist võttev vastaspool tagatist andvale vastaspoolele alati võimaluse eraldada tema tagatis teiste tagatist andvate vastaspoolte varadest.

6.   Vastaspooled teostavad sõltumatu õigusliku läbivaatamise, et kontrollida, et eraldamiskord vastab lõike 1 punkti g ning lõigete 3, 4 ja 5 nõuetele. Sellist õiguslikku läbivaatamist võib teha sõltumatu organisatsioonisisene üksus või sõltumatu kolmas isik.

7.   Vastaspooled esitavad oma pädevatele asutustele tõendid lõikele 6 vastavuse kohta seoses iga asjakohase jurisdiktsiooniga ja kehtestavad pädeva asutuse nõudel põhimõtted, millega tagatakse vastavuse pidev hindamine.

8.   Lõike 1 punkti e kohaldamisel hindavad vastaspooled kõnealuses punktis osutatud krediidiasutuse krediidikvaliteeti, kasutades metoodikat, mis ei tugine üksnes või mehhaaniliselt organisatsioonivälisele krediidikvaliteedi hinnangule.

Artikkel 20

Võetud alustamise tagatise käsitlemine

1.   Tagatist võttev vastaspool ei kasuta alustamise tagatisena võetud tagatist edasi tagamiseks, edasi pantimiseks ega muul viisil.

2.   Olenemata lõikest 1 võib tagatist haldav kolmas isik kasutada rahalist alustamise tagatist reinvesteerimiseks.

6. JAGU

Tagatise hindamine

Artikkel 21

Tagatise korrigeeritud väärtuse arvutamine

1.   Vastaspooled korrigeerivad võetud tagatise väärtust vastavalt II lisas esitatud metoodikale või artikli 22 kohastel volatiilsuse sisehinnangutel põhinevale metoodikale.

2.   Tagatise väärtuse korrigeerimisel vastavalt lõikele 1 võivad vastaspooled mitte võtta arvesse valuutariske, mis tulenevad sellistes valuutades olevatest positsioonidest, mille suhtes kohaldatakse õiguslikult siduvat valitsustevahelist lepingut, mis piirab selliste positsioonide variatsiooni muude sama lepinguga hõlmatud valuutade suhtes.

Artikkel 22

Tagatise korrigeeritud väärtuse sisehinnangud

1.   Vastaspooled korrigeerivad võetud tagatise väärtust volatiilsuse sisehinnangute alusel vastavalt III lisale.

2.   Vastaspooled ajakohastavad oma andmekogumeid ja arvutavad artiklis 21 osutatud volatiilsuse sisehinnangud iga kord, kui turuhindade volatiilsuse tase oluliselt muutub, ning vähemalt korra kvartalis.

3.   Lõike 2 kohaldamisel määravad vastaspooled eelnevalt kindlaks volatiilsuse tasemed, mis käivitavad kõnealuste väärtuskärbete ümberarvutamise, nagu on osutatud III lisas.

4.   Artikli 2 lõike 2 punktis d osutatud menetlused hõlmavad põhimõtteid, mille kohaselt jälgitakse volatiilsuse sisehinnangute arvutamist ja nende hinnangute integreerimist kõnealuse vastaspoole riskijuhtimisprotsessi.

5.   Lõikes 4 osutatud põhimõtted vaadatakse organisatsioonisiseselt läbi kord aastas ja see hõlmab kõike järgmist:

| a) | hinnangute integreerimine vastaspoole riskijuhtimisprotsessi, vähemalt kord aastas; |
| --- | --- |

a)

hinnangute integreerimine vastaspoole riskijuhtimisprotsessi, vähemalt kord aastas;

| b) | hinnanguliste väärtuskärbete integreerimine igapäevasesse riskijuhtimisse; |
| --- | --- |

b)

hinnanguliste väärtuskärbete integreerimine igapäevasesse riskijuhtimisse;

| c) | hinnangute arvutamise protsessi mis tahes märkimisväärse muudatuse valideerimine; |
| --- | --- |

c)

hinnangute arvutamise protsessi mis tahes märkimisväärse muudatuse valideerimine;

| d) | hinnangute arvutamisel kasutatud andmeallikate järjepidevuse, õigeaegsuse ja usaldusväärsuse kontroll; |
| --- | --- |

d)

hinnangute arvutamisel kasutatud andmeallikate järjepidevuse, õigeaegsuse ja usaldusväärsuse kontroll;

| e) | volatiilsuseelduste täpsus ja asjakohasus. |
| --- | --- |

e)

volatiilsuseelduste täpsus ja asjakohasus.

6.   Lõikes 5 osutatud läbivaatamist teostatakse korrapäraselt vastaspoole siseauditi protsessi raames.

II PEATÜKK

RISKIJUHTIMISMENETLUSI KÄSITLEVAD ERISÄTTED

1. JAGU

Erandid

Artikkel 23

Krediidiasutuse tegevusloaga kesksed vastaspooled

Erandina artikli 2 lõikest 2 võivad vastaspooled näha riskijuhtimismenetlustes ette, et tagatist ei vahetata seoses mittekeskselt kliiritavate börsiväliste tuletislepingutega, mis on sõlmitud kesksete vastaspooltega, kellel on direktiivi 2013/36/EL kohane krediidiasutuse tegevusluba.

Artikkel 24

Finantssektorivälised vastaspooled ja kolmandate riikide vastaspooled

Erandina artikli 2 lõikest 2 võivad vastaspooled näha riskijuhtimismenetlustes ette, et tagatist ei vahetata seoses mittekeskselt kliiritavate börsiväliste tuletislepingutega, mis on sõlmitud finantssektoriväliste vastaspooltega, kes ei vasta määruse (EL) nr 648/2012 artikli 10 lõike 1 punkti b tingimustele, või kolmandates riikides asutatud finantssektoriväliste üksustega, kes ei vastaks määruse (EL) nr 648/2012 artikli 10 lõike 1 punkti b tingimustele, kui nad oleksid asutatud liidus.

Artikkel 25

Minimaalne ülekandesumma

1.   Erandina artikli 2 lõikest 2 võivad vastaspooled näha riskijuhtimismenetlustes ette, et tagatist ei võeta vastaspoolelt juhul, kui alates viimasest tagatise võtmisest saada olev summa on võrdne vastaspoolte kokkulepitud summaga või sellest väiksem (minimaalne ülekandesumma).

Minimaalne ülekandesumma ei ületa 500 000 eurot või samaväärset summat muus valuutas.

2.   Kui vastaspooled lepivad kokku minimaalse ülekandesumma, arvutatakse tasumisele kuuluv tagatissumma järgmiste summana:

| a) | viimasest variatsioonitagatise võtmisest tulenev variatsioonitagatis, mis on arvutatud vastavalt artiklile 10, sealhulgas mis tahes ülemäärane tagatis; |
| --- | --- |

a)

viimasest variatsioonitagatise võtmisest tulenev variatsioonitagatis, mis on arvutatud vastavalt artiklile 10, sealhulgas mis tahes ülemäärane tagatis;

| b) | viimasest alustamise tagatise võtmisest tulenev alustamise tagatis, mis on arvutatud vastavalt artiklile 11, sealhulgas mis tahes ülemäärane tagatis. |
| --- | --- |

b)

viimasest alustamise tagatise võtmisest tulenev alustamise tagatis, mis on arvutatud vastavalt artiklile 11, sealhulgas mis tahes ülemäärane tagatis.

3.   Kui tasumisele kuuluv tagatissumma ületab vastaspoolte kokkulepitud minimaalset ülekandesummat, võtab tagatist võttev vastaspool tasumisele kuuluva kogu tagatissumma ilma minimaalset ülekandesummat maha arvamata.

4.   Vastaspooled võivad alustamise tagatise ja variatsioonitagatise jaoks kokku leppida eraldi minimaalse ülekandesumma, tingimusel et kõnealuste minimaalsete ülekandesummade summa ei ületa 500 000 eurot või samaväärset summat muus valuutas.

5.   Kui vastaspooled lepivad lõike 4 kohaselt kokku eraldi minimaalsed ülekandesummad, võtab tagatist võttev vastaspool tasumisele kuuluva alustamise tagatise või variatsioonitagatise kogusumma ilma kõnealuseid minimaalseid ülekandesummasid maha arvamata, kui tasumisele kuuluva alustamise tagatise või variatsioonitagatise summa ületab minimaalset ülekandesummat.

Artikkel 26

Tagatise arvutamine kolmandate riikide vastaspoolte puhul

Kui vastaspool asub kolmandas riigis, võivad vastaspooled arvutada tagatised tasaarvestatavate tehingute kogumi põhjal, mis hõlmab järgmist liiki lepinguid:

| a) | mittekeskselt kliiritavad börsivälised tuletisinstrumendid, mille suhtes kohaldatakse käesoleva määruse kohaseid võimendustagatise nõudeid; |
| --- | --- |

a)

mittekeskselt kliiritavad börsivälised tuletisinstrumendid, mille suhtes kohaldatakse käesoleva määruse kohaseid võimendustagatise nõudeid;

| b) | lepingud, mis vastavad mõlemale järgmisele tingimusele:






  i) | need on mittekeskselt kliiritavad börsivälised tuletisinstrumendid vastavalt õiguskorrale, mida kohaldatakse kolmandas riigis asuva vastaspoole suhtes; |
| --- | --- | --- |

b)

lepingud, mis vastavad mõlemale järgmisele tingimusele:

i)

need on mittekeskselt kliiritavad börsivälised tuletisinstrumendid vastavalt õiguskorrale, mida kohaldatakse kolmandas riigis asuva vastaspoole suhtes;

| ii) | nende suhtes kohaldatakse tagatisreegleid vastavalt õiguskorrale, mida kohaldatakse kolmandas riigis asuva vastaspoole suhtes. |
| --- | --- |

ii)

nende suhtes kohaldatakse tagatisreegleid vastavalt õiguskorrale, mida kohaldatakse kolmandas riigis asuva vastaspoole suhtes.

2. JAGU

Alustamise tagatise tasemete arvutamisel kohaldatavad erandid

Artikkel 27

Välisvaluutalepingud

Erandina artikli 2 lõikest 2 võivad vastaspooled näha riskijuhtimismenetlustes ette, et alustamise tagatist ei võeta seoses järgmisega:

| a) | füüsiliselt arveldatud börsivälised tuletislepingud, mis hõlmavad üksnes kahe erineva valuuta vahetamist kindlaks määratud kuupäeval tulevikus vahetust hõlmava lepingu sõlmimise kuupäeval kokkulepitud fikseeritud vahetuskursiga (valuutaforvardid); |
| --- | --- |

a)

füüsiliselt arveldatud börsivälised tuletislepingud, mis hõlmavad üksnes kahe erineva valuuta vahetamist kindlaks määratud kuupäeval tulevikus vahetust hõlmava lepingu sõlmimise kuupäeval kokkulepitud fikseeritud vahetuskursiga (valuutaforvardid);

| b) | füüsiliselt arveldatud börsivälised tuletislepingud, mis hõlmavad üksnes kahe erineva valuuta vahetamist kindlaks määratud kuupäeval vahetust hõlmava lepingu sõlmimise kuupäeval kokkulepitud fikseeritud vahetuskursiga ja kahe valuuta tagasivahetamist hilisemal kuupäeval vahetust hõlmava lepingu sõlmimise kuupäeval kokkulepitud fikseeritud vahetuskursiga (välisvaluuta vahetustehing); |
| --- | --- |

b)

füüsiliselt arveldatud börsivälised tuletislepingud, mis hõlmavad üksnes kahe erineva valuuta vahetamist kindlaks määratud kuupäeval vahetust hõlmava lepingu sõlmimise kuupäeval kokkulepitud fikseeritud vahetuskursiga ja kahe valuuta tagasivahetamist hilisemal kuupäeval vahetust hõlmava lepingu sõlmimise kuupäeval kokkulepitud fikseeritud vahetuskursiga (välisvaluuta vahetustehing);

| c) | selliste mittekeskselt kliiritavate börsiväliste tuletislepingute vahetamine, mille alusel vastaspooled vahetavad üksnes põhisumma ja intressimaksed ühes valuutas põhisumma ja intressimaksete vastu teises valuutas kindlaks määratud ajahetkedel vastavalt kindlaks määratud valemile (valuuta vahetustehing). |
| --- | --- |

c)

selliste mittekeskselt kliiritavate börsiväliste tuletislepingute vahetamine, mille alusel vastaspooled vahetavad üksnes põhisumma ja intressimaksed ühes valuutas põhisumma ja intressimaksete vastu teises valuutas kindlaks määratud ajahetkedel vastavalt kindlaks määratud valemile (valuuta vahetustehing).

Artikkel 28

Tinglikul summal põhinev künnis

1.   Erandina artikli 2 lõikest 2 võivad vastaspooled näha riskijuhtimismenetlustes ette, et alustamise tagatist ei võeta seoses kõigi uute börsiväliste tuletislepingutega, mis on sõlmitud kalendriaasta jooksul, kui ühel kahest vastaspoolest on eelmise aasta märtsi, aprilli ja mai mittekeskselt kliiritavate börsiväliste tuletisinstrumentide kuulõpu keskmine tinglik väärtus alla 8 miljardi euro.

Esimeses lõigus osutatud kuulõpu keskmine tinglik väärtus arvutatakse vastaspoole tasandil või konsolideerimisgrupi tasandil, kui vastaspool kuulub konsolideerimisgruppi.

2.   Kui vastaspool kuulub konsolideerimisgruppi, võetakse grupi kuulõpu keskmise tingliku koguväärtuse arvutamisel arvesse kõiki grupi mittekeskselt kliiritavaid börsiväliseid tuletislepinguid, sealhulgas kõiki grupisiseseid mittekeskselt kliiritavaid börsiväliseid tuletislepinguid.

Esimese lõigu kohaldamisel võetakse grupisiseste tehingute börsiväliseid tuletislepinguid arvesse üksnes üks kord.

3.   Direktiivi 2009/65/EÜ kohaselt tegevusloa saanud eurofonde ja Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2011/61/EL (9) kohaselt tegevusloa saanud või registreeritud alternatiivsete investeerimisfondide valitsejate valitsetavaid alternatiivseid investeerimisfonde käsitatakse eraldiseisvate üksustena ja neid koheldakse lõikes 1 osutatud künniste kohaldamisel eraldi, kui täidetud on järgmised tingimused:

| a) | fondid on fondi maksejõuetuse või pankroti seisukohast eraldiseisvad eraldatud varakogumid; |
| --- | --- |

a)

fondid on fondi maksejõuetuse või pankroti seisukohast eraldiseisvad eraldatud varakogumid;

| b) | eraldatud varakogumeid ei taga, garanteeri või toeta muul viisil rahaliselt muud investeerimisfondid või nende valitsejad. |
| --- | --- |

b)

eraldatud varakogumeid ei taga, garanteeri või toeta muul viisil rahaliselt muud investeerimisfondid või nende valitsejad.

Artikkel 29

Alustamise tagatise summadel põhinev künnis

1.   Erandina artikli 2 lõikest 2 võivad vastaspooled näha riskijuhtimismenetlustes ette, et võetavat alustamise tagatist vähendatakse käesoleva lõike punktides a ja b nimetatud juhtudel kuni 50 miljoni euro ulatuses või punktis c nimetatud juhul 10 miljoni euro ulatuses, juhul kui

| a) | kumbki vastaspool ei kuulu ühtegi konsolideerimisgruppi; |
| --- | --- |

a)

kumbki vastaspool ei kuulu ühtegi konsolideerimisgruppi;

| b) | vastaspooled kuuluvad erinevatesse konsolideerimisgruppidesse; |
| --- | --- |

b)

vastaspooled kuuluvad erinevatesse konsolideerimisgruppidesse;

| c) | mõlemad vastaspooled kuuluvad samasse konsolideerimisgruppi. |
| --- | --- |

c)

mõlemad vastaspooled kuuluvad samasse konsolideerimisgruppi.

2.   Kui vastaspool ei võta alustamise tagatist vastavalt lõike 1 punktile b, hõlmavad artikli 2 lõikes 1 osutatud riskijuhtimismenetlused sätteid, mille kohaselt grupi tasandil jälgitakse, kas kõnealust künnist ületatakse, ja sätted, mille kohaselt säilitatakse asjakohased andmed riskipositsioonide kohta, mis grupil on samasse gruppi kuuluva iga üksiku vastaspoole suhtes.

3.   Direktiivi 2009/65/EÜ kohaselt tegevusloa saanud eurofonde ja direktiivi 2011/61/EL kohaselt tegevusloa saanud või registreeritud alternatiivsete investeerimisfondide valitsejate valitsetavaid alternatiivseid investeerimisfonde käsitatakse eraldiseisvate üksustena ja neid koheldakse lõikes 1 osutatud künniste kohaldamisel eraldi, kui täidetud on järgmised tingimused:

| a) | fondid on fondi maksejõuetuse või pankroti seisukohast eraldiseisvad eraldatud varakogumid; |
| --- | --- |

a)

fondid on fondi maksejõuetuse või pankroti seisukohast eraldiseisvad eraldatud varakogumid;

| b) | eraldatud varakogumeid ei taga, garanteeri või toeta muul viisil rahaliselt muud investeerimisfondid või nende valitsejad. |
| --- | --- |

b)

eraldatud varakogumeid ei taga, garanteeri või toeta muul viisil rahaliselt muud investeerimisfondid või nende valitsejad.

3. JAGU

Erandid nõudest anda või võtta alustamise tagatis või variatsioonitagatis

Artikkel 30

Selliste tuletislepingute käsitlemine, mis on seotud pandikirjadega riski maandamise eesmärgil

1.   Erandina artikli 2 lõikest 2 ja juhul, kui täidetud on käesoleva artikli lõikes 2 sätestatud tingimused, võivad vastaspooled näha riskijuhtimismenetlustes seoses börsiväliste tuletislepingutega, mis on sõlmitud seoses pandikirjadega, ette järgmist:

| a) | variatsioonitagatist ei anna pandikirja emitent ega tagatiste kogum, vaid see võetakse selle vastaspoolelt rahas ja tagastatakse selle vastaspoolele õigel ajal; |
| --- | --- |

a)

variatsioonitagatist ei anna pandikirja emitent ega tagatiste kogum, vaid see võetakse selle vastaspoolelt rahas ja tagastatakse selle vastaspoolele õigel ajal;

| b) | alustamise tagatist ei anta ega võeta. |
| --- | --- |

b)

alustamise tagatist ei anta ega võeta.

2.   Lõiget 1 kohaldatakse juhul, kui täidetud on kõik järgmised tingimused:

| a) | börsivälist tuletislepingut ei lõpetata pandikirja emitendi või tagatiste kogumi kriisilahenduse või maksevõimetuse korral; |
| --- | --- |

a)

börsivälist tuletislepingut ei lõpetata pandikirja emitendi või tagatiste kogumi kriisilahenduse või maksevõimetuse korral;

| b) | pandikirjade emitentidega või pandikirjade tagatiste kogumitega sõlmitud börsivälise tuletislepingu vastaspool kuulub vähemalt samasse nõudeõiguse järku kui pandikirja omanik, välja arvatud juhul, kui pandikirjade emitentidega või pandikirjade tagatiste kogumitega sõlmitud börsivälise tuletislepingu vastaspool on lepingulised kohustused täitmata jätnud või mõjutatud pool või kui ta loobub samasse nõudeõiguse järku kuulumise õigusest; |
| --- | --- |

b)

pandikirjade emitentidega või pandikirjade tagatiste kogumitega sõlmitud börsivälise tuletislepingu vastaspool kuulub vähemalt samasse nõudeõiguse järku kui pandikirja omanik, välja arvatud juhul, kui pandikirjade emitentidega või pandikirjade tagatiste kogumitega sõlmitud börsivälise tuletislepingu vastaspool on lepingulised kohustused täitmata jätnud või mõjutatud pool või kui ta loobub samasse nõudeõiguse järku kuulumise õigusest;

| c) | börsiväline tuletisleping on registreeritud või kajastatud pandikirjade tagatiste kogumis vastavalt siseriiklikele pandikirju käsitlevatele õigusaktidele; |
| --- | --- |

c)

börsiväline tuletisleping on registreeritud või kajastatud pandikirjade tagatiste kogumis vastavalt siseriiklikele pandikirju käsitlevatele õigusaktidele;

| d) | börsivälist tuletislepingut kasutatakse üksnes tagatiste kogumi intressimäärade või valuutade mittevastavuste maandamiseks seoses pandikirjaga; |
| --- | --- |

d)

börsivälist tuletislepingut kasutatakse üksnes tagatiste kogumi intressimäärade või valuutade mittevastavuste maandamiseks seoses pandikirjaga;

| e) | tasaarvestatavate tehingute kogum ei hõlma börsiväliseid tuletislepinguid, mis ei ole seotud pandikirjade tagatiste kogumiga; |
| --- | --- |

e)

tasaarvestatavate tehingute kogum ei hõlma börsiväliseid tuletislepinguid, mis ei ole seotud pandikirjade tagatiste kogumiga;

| f) | pandikiri, millega börsiväline tuletisleping on seotud, vastab määruse (EL) nr 575/2013 artikli 129 lõigetes 1, 2 ja 3 sätestatud nõuetele; |
| --- | --- |

f)

pandikiri, millega börsiväline tuletisleping on seotud, vastab määruse (EL) nr 575/2013 artikli 129 lõigetes 1, 2 ja 3 sätestatud nõuetele;

| g) | sellise pandikirja tagatiste kogumi suhtes, millega börsiväline tuletisleping on seotud, kohaldatakse regulatiivset tagatisnõuet vähemalt 102 %. |
| --- | --- |

g)

sellise pandikirja tagatiste kogumi suhtes, millega börsiväline tuletisleping on seotud, kohaldatakse regulatiivset tagatisnõuet vähemalt 102 %.

Artikkel 31

Selliste tuletislepingute käsitlemine, mille vastaspooled asuvad kolmandates riikides, kus ei ole võimalik tagada tasaarvestuskokkulepete või tagatise kaitse täitmisele pööratavust

1.   Erandina artikli 2 lõikest 2 võivad liidus asutatud vastaspooled näha riskijuhtimismenetlustes ette, et variatsioonitagatist ega alustamise tagatist ei pea andma mittekeskselt kliiritavate börsiväliste tuletislepingute puhul, mis on sõlmitud kolmandas riigis asutatud vastaspooltega, kelle puhul kehtib mis tahes järgmine:

| a) | artikli 2 lõikes 3 osutatud õiguslikus läbivaatamises leidis kinnitust, et tasaarvestuse lepingut, ja kui see on olemas, tagatise vahetamise lepingut ei saa igal ajal täie kindlusega täitmisele pöörata; |
| --- | --- |

a)

artikli 2 lõikes 3 osutatud õiguslikus läbivaatamises leidis kinnitust, et tasaarvestuse lepingut, ja kui see on olemas, tagatise vahetamise lepingut ei saa igal ajal täie kindlusega täitmisele pöörata;

| b) | artikli 19 lõikes 6 osutatud õigusliku läbivaatamise käigus leidis kinnitust, et artikli 19 lõigetes 3, 4 ja 5 osutatud eraldamisnõudeid ei saa täita. |
| --- | --- |

b)

artikli 19 lõikes 6 osutatud õigusliku läbivaatamise käigus leidis kinnitust, et artikli 19 lõigetes 3, 4 ja 5 osutatud eraldamisnõudeid ei saa täita.

Esimese lõigu kohaldamisel võtavad liidus asutatud vastaspooled tagatist brutoarvestuses.

2.   Erandina artikli 2 lõikest 2 võivad liidus asutatud vastaspooled näha riskijuhtimismenetlustes ette, et variatsioonitagatist ega alustamise tagatist ei pea andma ega võtma lepingute puhul, mis on sõlmitud kolmandas riigis asutatud vastaspooltega, kui täidetud on kõik järgmised tingimused:

| a) | kohaldatakse lõike 1 punkti a ja vajaduse korral punkti b; |
| --- | --- |

a)

kohaldatakse lõike 1 punkti a ja vajaduse korral punkti b;

| b) | lõike 1 punktides a ja b osutatud õiguslike läbivaatamiste käigus leidis kinnitust, et tagatise võtmine vastavalt käesoleva määrusele ei ole võimalik, isegi mitte brutoarvestuses; |
| --- | --- |

b)

lõike 1 punktides a ja b osutatud õiguslike läbivaatamiste käigus leidis kinnitust, et tagatise võtmine vastavalt käesoleva määrusele ei ole võimalik, isegi mitte brutoarvestuses;

| c) | lõike 3 kohaselt arvutatav suhtarv on alla 2,5 %. |
| --- | --- |

c)

lõike 3 kohaselt arvutatav suhtarv on alla 2,5 %.

3.   Lõike 2 punktis c osutatud suhtarv saadakse käesoleva lõike punktist a tuleneva summa jagamisel punktist b tuleneva summaga:

| a) | konsolideerimisgrupi, kuhu vastaspool kuulub, mis tahes selliste kehtivate börsiväliste tuletislepingute tinglike väärtuste summa, mis olid sõlmitud pärast käesoleva määruse jõustumist ja mille puhul ei ole võetud tagatist kolmandas riigis asutatud vastaspooltelt, kelle suhtes kohaldatakse lõike 2 punkti b; |
| --- | --- |

a)

konsolideerimisgrupi, kuhu vastaspool kuulub, mis tahes selliste kehtivate börsiväliste tuletislepingute tinglike väärtuste summa, mis olid sõlmitud pärast käesoleva määruse jõustumist ja mille puhul ei ole võetud tagatist kolmandas riigis asutatud vastaspooltelt, kelle suhtes kohaldatakse lõike 2 punkti b;

| b) | konsolideerimisgrupi, kuhu vastaspool kuulub, kõigi kehtivate börsiväliste tuletislepingute tinglike väärtuste summa, välja arvatud börsivälised tuletislepinguid, mis on grupisisesed tehingud. |
| --- | --- |

b)

konsolideerimisgrupi, kuhu vastaspool kuulub, kõigi kehtivate börsiväliste tuletislepingute tinglike väärtuste summa, välja arvatud börsivälised tuletislepinguid, mis on grupisisesed tehingud.

III PEATÜKK

GRUPISISESED TULETISLEPINGUD

1. JAGU

Vastaspoolte ja asjaomaste pädevate asutuste menetlused grupisiseste tuletislepingute suhtes erandite kohaldamise korral

Artikkel 32

Vastaspoolte ja asjaomaste pädevate asutuste menetlused

1.   Vastaspoole taotlus või teade pädevale asutusele vastavalt määruse (EL) nr 648/2012 artikli 11 lõigetele 6–10 loetakse kättesaaduks, kui pädev asutus saab kogu järgmise teabe:

| a) | kogu teave, mida on vaja, et hinnata, kas vastavalt määruse (EL) nr 648/2012 artikli 11 lõikes 6, 7, 8, 9 või 10 sätestatud tingimused on täidetud; |
| --- | --- |

a)

kogu teave, mida on vaja, et hinnata, kas vastavalt määruse (EL) nr 648/2012 artikli 11 lõikes 6, 7, 8, 9 või 10 sätestatud tingimused on täidetud;

| b) | komisjoni delegeeritud määruse (EL) nr 149/2013 (10) artikli 18 lõikes 2 osutatud teave ja dokumendid. |
| --- | --- |

b)

komisjoni delegeeritud määruse (EL) nr 149/2013 (10) artikli 18 lõikes 2 osutatud teave ja dokumendid.

2.   Kui pädeva asutuse arvates on selleks, et hinnata, kas lõike 1 punktis a osutatud tingimused on täidetud, vaja täiendavat teavet, esitab ta vastaspoolele kirjaliku teabetaotluse.

3.   Määruse (EL) nr 648/2012 artikli 11 lõike 6 kohane pädeva asutuse otsus edastatakse vastaspoolele kolme kuu jooksul pärast lõikes 1 osutatud kogu teabe saamist.

4.   Kui pädev asutus jõuab määruse (EL) nr 648/2012 artikli 11 lõigete 6, 8, või 10 kohaselt positiivsele otsusele, edastab ta kõnealuse positiivse otsuse vastaspoolele kirjalikult, märkides vähemalt järgmist:

| a) | kas erand on täielik või osaline; |
| --- | --- |

a)

kas erand on täielik või osaline;

| b) | osalise erandi korral selge teave erandi piirangute kohta. |
| --- | --- |

b)

osalise erandi korral selge teave erandi piirangute kohta.

5.   Kui pädev asutus jõuab määruse (EL) nr 648/2012 artikli 11 lõike 6, 8, või 10 kohaselt negatiivsele otsusele või kui tal on kõnealuse määruse artikli 11 lõike 7 või 9 kohaselt vastuväiteid, edastab ta kõnealuse negatiivse otsuse või vastuväite vastaspoolele kirjalikult, märkides vähemalt järgmist:

| a) | vastavalt määruse (EL) nr 648/2012 artikli 11 lõikes 6, 7, 8, 9 või 10 sätestatud tingimused, mis ei ole täidetud; |
| --- | --- |

a)

vastavalt määruse (EL) nr 648/2012 artikli 11 lõikes 6, 7, 8, 9 või 10 sätestatud tingimused, mis ei ole täidetud;

| b) | kokkuvõtlik põhjendus selle kohta, miks ollakse seisukohal, et sellised tingimused ei ole täidetud. |
| --- | --- |

b)

kokkuvõtlik põhjendus selle kohta, miks ollakse seisukohal, et sellised tingimused ei ole täidetud.

6.   Kui üks määruse (EL) nr 648/2012 artikli 11 lõike 7 kohaselt teavitatud pädevatest asutustest leiab, et kõnealuse määruse artikli 11 lõike 7 esimese lõigu punktides a või b osutatud tingimused ei ole täidetud, teatab ta sellest teisele pädevale asutusele kahe kuu jooksul pärast teate saamist.

7.   Pädevad asutused teavitavad finantssektoriväliseid vastaspooli lõikes 5 osutatud vastuväitest kolme kuu jooksul pärast teate saamist.

8.   Määruse (EL) nr 648/2012 artikli 11 lõike 8 kohane pädeva asutuse otsus edastatakse liidus asutatud vastaspoolele kolme kuu jooksul pärast lõikes 1 osutatud kogu teabe saamist.

9.   Määruse (EL) nr 648/2012 artikli 11 lõikes 10 osutatud finantssektori vastaspoole pädeva asutuse otsus edastatakse finantssektorivälise vastaspoole pädevale asutusele kahe kuu jooksul pärast lõikes 1 osutatud kogu teabe saamist ja vastaspooltele kolme kuu jooksul pärast kõnealuse teabe saamist.

10.   Vastaspooled, kes on esitanud teate või saanud positiivse otsuse vastavalt määruse (EL) nr 648/2012 artikli 11 lõigete 6, 7, 8, 9 või 10 kohaselt, teavitavad asjaomast pädevat asutust viivitamata mis tahes muutusest, mis võib mõjutada kõnealustes lõigetes (nagu on asjakohane) sätestatud tingimuste täitmist. Pädev asutus võib erandi kohaldamisest keelduda või positiivse otsuse tagasi võtta, kui asjaolude muutumine võib mõjutada kõnealuste tingimuste täitmist.

11.   Kui pädev asutus on edastanud negatiivse otsuse või vastuväite, võib asjaomane vastaspool esitada teise taotluse või teate üksnes juhul, kui asjaolud, mis olid pädeva asutuse otsuse või vastuväite aluseks, on oluliselt muutunud.

2. JAGU

Grupisiseste tuletislepingute suhtes erandite kohaldamise kriteeriumid

Artikkel 33

Omavahendite kohese ülekandmise või võlgnevuste tagasimaksmise õiguslike takistuste puhul kohaldatavad kriteeriumid

Õiguslikud takistused omavahendite koheseks ülekandmiseks või võlgnevuste tagasimaksmiseks vastaspoolte vahel vastavalt määruse (EL) nr 648/2012 artikli 11 lõigetele 5–10 loetakse olemasolevaks, kui on tegelikud või ette nähtud õiguslikku laadi piirangud, sealhulgas mis tahes järgmine:

| a) | valuutakontroll; |
| --- | --- |

a)

valuutakontroll;

| b) | regulatiivne, haldus-, õigus- või lepinguline raamistik, mis takistab vastastikust finantstoetust või oluliselt mõjutab vahendite ülekandmist grupisiseselt; |
| --- | --- |

b)

regulatiivne, haldus-, õigus- või lepinguline raamistik, mis takistab vastastikust finantstoetust või oluliselt mõjutab vahendite ülekandmist grupisiseselt;

| c) | täidetud on Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2014/59/EL (11) kohased varajase sekkumise, maksevõime taastamise ja kriisilahenduse mis tahes tingimused, mistõttu näeb pädev asutus ette takistuse omavahendite koheseks ülekandmiseks või võlgnevuste tagasimaksmiseks; |
| --- | --- |

c)

täidetud on Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2014/59/EL (11) kohased varajase sekkumise, maksevõime taastamise ja kriisilahenduse mis tahes tingimused, mistõttu näeb pädev asutus ette takistuse omavahendite koheseks ülekandmiseks või võlgnevuste tagasimaksmiseks;

11

| d) | vähemusosaluste olemasolu, mis piirab konsolideerimisgruppi kuuluvate üksuste otsustusõigust; |
| --- | --- |

d)

vähemusosaluste olemasolu, mis piirab konsolideerimisgruppi kuuluvate üksuste otsustusõigust;

| e) | vastaspoole õigusliku struktuuri laad, mis on kindlaks määratud põhikirjas ja sisekorras. |
| --- | --- |

e)

vastaspoole õigusliku struktuuri laad, mis on kindlaks määratud põhikirjas ja sisekorras.

Artikkel 34

Omavahendite kohese ülekandmise ja võlgnevuste tagasimaksmise praktiliste takistuste olemasolu tõendavad kriteeriumid

Õiguslikud takistused omavahendite koheseks ülekandmiseks või võlgnevuste tagasimaksmiseks vastaspoolte vahel vastavalt määruse (EL) nr 648/2012 artikli 11 lõigetele 5–10 loetakse olemasolevaks, kui on praktilist laadi piirangud, sealhulgas mis tahes järgmine:

| a) | koormamata või likviidsete varade ebapiisav kättesaadavus asjaomasele vastaspoolele asjaomasel tähtajal; |
| --- | --- |

a)

koormamata või likviidsete varade ebapiisav kättesaadavus asjaomasele vastaspoolele asjaomasel tähtajal;

| b) | operatsioonilist laadi takistused, mis tegelikult takistavad sellist ülekandmist või tagasimaksmist tähtajaks. |
| --- | --- |

b)

operatsioonilist laadi takistused, mis tegelikult takistavad sellist ülekandmist või tagasimaksmist tähtajaks.

IV PEATÜKK

ÜLEMINEKU- JA LÕPPSÄTTED

Artikkel 35

Üleminekusätted

Määruse (EL) nr 648/2012 artikli 11 lõikes 3 osutatud vastaspooled võivad käesoleva määruse jõustumise kuupäeval kehtinud riskijuhtimismenetluste kohaldamist jätkata 16. augustist 2012 kuni käesoleva määruse asjaomaste kohaldamiskuupäevadeni sõlmitud mittekeskselt kliiritavate börsiväliste tuletislepingute suhtes.

Artikkel 36

Artikli 9 lõike 2, artikli 11, artiklite 13–18, artikli 19 lõike 1 punktide c, d ja f, artikli 19 lõike 3 ja artikli 20 kohaldamine

1.   Artikli 9 lõiget 2, artiklit 11, artikleid 13–18, artikli 19 lõike 1 punkte c, d ja f, artikli 19 lõiget 3 ja artiklit 20 kohaldatakse järgmiselt:

| a) | alates ühe kuu möödumisest käesoleva määruse jõustumise kuupäevast vastaspoolte puhul, kellest mõlema vastaspoole mittekeskselt kliiritavate tuletisinstrumentide keskmine tinglik koguväärtus on üle 3 000 miljardi euro või kellest mõlemad kuuluvad konsolideerimisgruppidesse, kelle mittekeskselt kliiritavate tuletisinstrumentide keskmine tinglik koguväärtus on üle 3 000 miljardi euro; |
| --- | --- |

a)

alates ühe kuu möödumisest käesoleva määruse jõustumise kuupäevast vastaspoolte puhul, kellest mõlema vastaspoole mittekeskselt kliiritavate tuletisinstrumentide keskmine tinglik koguväärtus on üle 3 000 miljardi euro või kellest mõlemad kuuluvad konsolideerimisgruppidesse, kelle mittekeskselt kliiritavate tuletisinstrumentide keskmine tinglik koguväärtus on üle 3 000 miljardi euro;

| b) | alates 1. septembrist 2017, kui mõlema vastaspoole mittekeskselt kliiritavate börsiväliste tuletisinstrumentide keskmine tinglik koguväärtus on üle 2 250 miljardi euro või kui mõlemad vastaspooled kuuluvad konsolideerimisgruppidesse, kelle mittekeskselt kliiritavate börsiväliste tuletisinstrumentide keskmine tinglik koguväärtus on üle 2 250 miljardi euro; |
| --- | --- |

b)

alates 1. septembrist 2017, kui mõlema vastaspoole mittekeskselt kliiritavate börsiväliste tuletisinstrumentide keskmine tinglik koguväärtus on üle 2 250 miljardi euro või kui mõlemad vastaspooled kuuluvad konsolideerimisgruppidesse, kelle mittekeskselt kliiritavate börsiväliste tuletisinstrumentide keskmine tinglik koguväärtus on üle 2 250 miljardi euro;

| c) | alates 1. septembrist 2018, kui mõlema vastaspoole mittekeskselt kliiritavate börsiväliste tuletisinstrumentide keskmine tinglik koguväärtus on üle 1 500 miljardi euro või kui mõlemad vastaspooled kuuluvad konsolideerimisgruppidesse, kelle mittekeskselt kliiritavate börsiväliste tuletisinstrumentide keskmine tinglik koguväärtus on üle 1 500 miljardi euro; |
| --- | --- |

c)

alates 1. septembrist 2018, kui mõlema vastaspoole mittekeskselt kliiritavate börsiväliste tuletisinstrumentide keskmine tinglik koguväärtus on üle 1 500 miljardi euro või kui mõlemad vastaspooled kuuluvad konsolideerimisgruppidesse, kelle mittekeskselt kliiritavate börsiväliste tuletisinstrumentide keskmine tinglik koguväärtus on üle 1 500 miljardi euro;

| d) | alates 1. septembrist 2019, kui mõlema vastaspoole mittekeskselt kliiritavate börsiväliste tuletisinstrumentide keskmine tinglik koguväärtus on üle 750 miljardi euro või kui mõlemad vastaspooled kuuluvad konsolideerimisgruppidesse, kelle mittekeskselt kliiritavate börsiväliste tuletisinstrumentide keskmine tinglik koguväärtus on üle 750 miljardi euro; |
| --- | --- |

d)

alates 1. septembrist 2019, kui mõlema vastaspoole mittekeskselt kliiritavate börsiväliste tuletisinstrumentide keskmine tinglik koguväärtus on üle 750 miljardi euro või kui mõlemad vastaspooled kuuluvad konsolideerimisgruppidesse, kelle mittekeskselt kliiritavate börsiväliste tuletisinstrumentide keskmine tinglik koguväärtus on üle 750 miljardi euro;

| e) | alates 1. septembrist 2020, kui mõlema vastaspoole mittekeskselt kliiritavate börsiväliste tuletisinstrumentide keskmine tinglik koguväärtus on üle 8 miljardi euro või kui mõlemad vastaspooled kuuluvad konsolideerimisgruppidesse, kelle mittekeskselt kliiritavate börsiväliste tuletisinstrumentide keskmine tinglik koguväärtus on üle 8 miljardi euro. |
| --- | --- |

e)

alates 1. septembrist 2020, kui mõlema vastaspoole mittekeskselt kliiritavate börsiväliste tuletisinstrumentide keskmine tinglik koguväärtus on üle 8 miljardi euro või kui mõlemad vastaspooled kuuluvad konsolideerimisgruppidesse, kelle mittekeskselt kliiritavate börsiväliste tuletisinstrumentide keskmine tinglik koguväärtus on üle 8 miljardi euro.

2.   Erandina lõikest 1, kui täidetud on käesoleva artikli lõike 3 tingimused, kohaldatakse artikli 9 lõiget 2, artikleid 11 ja 13–18, artikli 19 lõike 1 punkte c, d ja f, artikli 19 lõiget 3 ja artiklit 20 järgmiselt:

| a) | alates kolme aasta möödumisest käesoleva määruse jõustumise kuupäevast, kui asjaomase kolmanda riigi suhtes ei ole määruse (EL) nr 648/2012 artikli 11 lõike 3 kohaldamisel võetud kõnealuse määruse artikli 13 lõike 2 kohaselt vastu samaväärsust käsitlevat otsust; |
| --- | --- |

a)

alates kolme aasta möödumisest käesoleva määruse jõustumise kuupäevast, kui asjaomase kolmanda riigi suhtes ei ole määruse (EL) nr 648/2012 artikli 11 lõike 3 kohaldamisel võetud kõnealuse määruse artikli 13 lõike 2 kohaselt vastu samaväärsust käsitlevat otsust;

| b) | kui asjaomase kolmanda riigi suhtes on määruse (EL) nr 648/2012 artikli 11 lõike 3 kohaldamisel võetud kõnealuse määruse artikli 13 lõike 2 kohaselt vastu samaväärsust käsitlev otsus, alates järgmistest kuupäevadest hiliseimast:






  i) | alates nelja kuu möödumisest asjaomase kolmanda riigi suhtes määruse (EL) nr 648/2012 artikli 11 lõike 3 kohaldamisel kõnealuse määruse artikli 13 lõike 2 kohaselt vastu võetud otsuse jõustumise kuupäevast; |
| --- | --- | --- |

b)

kui asjaomase kolmanda riigi suhtes on määruse (EL) nr 648/2012 artikli 11 lõike 3 kohaldamisel võetud kõnealuse määruse artikli 13 lõike 2 kohaselt vastu samaväärsust käsitlev otsus, alates järgmistest kuupäevadest hiliseimast:

i)

alates nelja kuu möödumisest asjaomase kolmanda riigi suhtes määruse (EL) nr 648/2012 artikli 11 lõike 3 kohaldamisel kõnealuse määruse artikli 13 lõike 2 kohaselt vastu võetud otsuse jõustumise kuupäevast;

| ii) | lõike 1 kohaselt kindlaks määratud kohaldamise alguskuupäev. |
| --- | --- |

ii)

lõike 1 kohaselt kindlaks määratud kohaldamise alguskuupäev.

3.   Lõikes 2 osutatud erandit kohaldatakse üksnes juhul, kui mittekeskselt kliiritavate börsiväliste tuletislepingute vastaspooled vastavad kõigile järgmistele tingimustele:

| a) | üks vastaspool on asutatud kolmandas riigis ja teine vastaspool on asutatud liidus; |
| --- | --- |

a)

üks vastaspool on asutatud kolmandas riigis ja teine vastaspool on asutatud liidus;

| b) | kolmandas riigis asutatud vastaspool on kas finantssektori vastaspool või finantssektoriväline vastaspool; |
| --- | --- |

b)

kolmandas riigis asutatud vastaspool on kas finantssektori vastaspool või finantssektoriväline vastaspool;

| c) | liidus asutatud vastaspool on üks järgmistest:






  i) | finantssektori vastaspool, finantssektoriväline vastaspool, finantsvaldusettevõtja, finantsasutus või abiettevõtja, kelle suhtes kohaldatakse asjakohaseid usaldatavusnõudeid, ja punktis a osutatud kolmanda riigi vastaspool on finantssektori vastaspool; |
| --- | --- | --- |

c)

liidus asutatud vastaspool on üks järgmistest:

i)

finantssektori vastaspool, finantssektoriväline vastaspool, finantsvaldusettevõtja, finantsasutus või abiettevõtja, kelle suhtes kohaldatakse asjakohaseid usaldatavusnõudeid, ja punktis a osutatud kolmanda riigi vastaspool on finantssektori vastaspool;

| ii) | kas finantssektori vastaspool või finantssektoriväline vastaspool ja punktis a osutatud kolmanda riigi vastaspool on finantssektoriväline vastaspool; |
| --- | --- |

ii)

kas finantssektori vastaspool või finantssektoriväline vastaspool ja punktis a osutatud kolmanda riigi vastaspool on finantssektoriväline vastaspool;

| d) | mõlemad vastaspooled on täielikult hõlmatud sama konsolideeritud aruandlusega vastavalt määruse (EL) nr 648/2012 artikli 3 lõikele 3; |
| --- | --- |

d)

mõlemad vastaspooled on täielikult hõlmatud sama konsolideeritud aruandlusega vastavalt määruse (EL) nr 648/2012 artikli 3 lõikele 3;

| e) | mõlema vastaspoole suhtes kohaldatakse sobivaid keskseid riski hindamise, mõõtmise ja kontrollimise menetlusi; |
| --- | --- |

e)

mõlema vastaspoole suhtes kohaldatakse sobivaid keskseid riski hindamise, mõõtmise ja kontrollimise menetlusi;

| f) | täidetud on III peatüki tingimused. |
| --- | --- |

f)

täidetud on III peatüki tingimused.

Artikkel 37

Artikli 9 lõike 1 ning artiklite 10 ja 12 kohaldamine

1.   artikli 9 lõiget 1 ning artikleid 10 ja 12 kohaldatakse järgmiselt:

| a) | alates ühe kuu möödumisest käesoleva määruse jõustumise kuupäevast vastaspoolte puhul, kellest mõlema vastaspoole mittekeskselt kliiritavate börsiväliste tuletisinstrumentide keskmine tinglik koguväärtus on üle 3 000 miljardi euro või kellest mõlemad kuuluvad konsolideerimisgruppidesse, kelle mittekeskselt kliiritavate börsiväliste tuletisinstrumentide keskmine tinglik koguväärtus on üle 3 000 miljardi euro; |
| --- | --- |

a)

alates ühe kuu möödumisest käesoleva määruse jõustumise kuupäevast vastaspoolte puhul, kellest mõlema vastaspoole mittekeskselt kliiritavate börsiväliste tuletisinstrumentide keskmine tinglik koguväärtus on üle 3 000 miljardi euro või kellest mõlemad kuuluvad konsolideerimisgruppidesse, kelle mittekeskselt kliiritavate börsiväliste tuletisinstrumentide keskmine tinglik koguväärtus on üle 3 000 miljardi euro;

| b) | muude vastaspoolte puhul alates kuupäevast, mis on kahest järgmisest hiliseim: 1. märts 2017 või ühe kuu möödumisest käesoleva määruse jõustumise kuupäevast. |
| --- | --- |

b)

muude vastaspoolte puhul alates kuupäevast, mis on kahest järgmisest hiliseim: 1. märts 2017 või ühe kuu möödumisest käesoleva määruse jõustumise kuupäevast.

2.   Erandina lõikest 1 kohaldatakse artikli 27 punktis a osutatud valuutaforvardite puhul artikli 9 lõiget 1 ning artikleid 10 ja 12 alates ühest järgmistest kuupäevadest, olenevalt sellest, kumb neist on varasem:

| a) | 31. detsember 2018, kui punktis b osutatud määrust veel ei kohaldata; |
| --- | --- |

a)

31. detsember 2018, kui punktis b osutatud määrust veel ei kohaldata;

| b) | kuupäev, mil jõustub komisjoni delegeeritud määrus, (*2) millega määratakse kindlaks teatavad tehnilised elemendid seoses finantsinstrumentide määratlusega füüsiliselt arveldatavate valuutaforvardite puhul, või lõike 1 kohaselt kindlaks määratud kuupäev, olenevalt sellest, kumb neist on hilisem. |
| --- | --- |

b)

kuupäev, mil jõustub komisjoni delegeeritud määrus, (*2) millega määratakse kindlaks teatavad tehnilised elemendid seoses finantsinstrumentide määratlusega füüsiliselt arveldatavate valuutaforvardite puhul, või lõike 1 kohaselt kindlaks määratud kuupäev, olenevalt sellest, kumb neist on hilisem.

Artikkel 38

Erilepingute kohaldamise kuupäevad

1.   Erandina artikli 36 lõikest 1 ja artiklist 37 kohaldatakse kõigi mittekeskselt kliiritavate börsiväliste tuletisinstrumentide puhul, mis on aktsiaoptsioonid või indeksioptsioonid, kõiki artikli 36 lõikes 1 ja artiklis 37 osutatud artikleid alates kolme aasta möödumisest käesoleva määruse jõustumise kuupäevast.

2.   Erandina artikli 36 lõikest 1 ja artiklist 37 kohaldatakse juhul, kui liidus asutatud vastaspool sõlmib mittekeskselt kliiritava börsivälise tuletislepingu samasse konsolideerimisgruppi kuuluva vastaspoolega, artikli 36 lõikes 1 ja artiklis 37 osutatud artikleid alates nendes artiklites nimetatud kuupäevast või 4. juulist 2017, olenevalt sellest, kumb neist on hilisem.

Artikkel 39

Keskmise tingliku koguväärtuse arvutamine

1.   Artiklite 36 ja 37 kohaldamisel arvutatakse keskmine tinglik koguväärtus sellise tingliku koguväärtuse keskmisena, mis vastab kõigile järgmistele tingimustele:

| a) | see on artikli 36 lõike 1 punktis a osutatud vastaspoolte puhul kajastatud 2016. aasta märtsi, aprilli ja mai viimase tööpäeva seisuga; |
| --- | --- |

a)

see on artikli 36 lõike 1 punktis a osutatud vastaspoolte puhul kajastatud 2016. aasta märtsi, aprilli ja mai viimase tööpäeva seisuga;

| b) | see on artikli 36 lõike 1 kõigis punktides osutatud aastatel kajastatud märtsi, aprilli ja mai viimase tööpäeva seisuga; |
| --- | --- |

b)

see on artikli 36 lõike 1 kõigis punktides osutatud aastatel kajastatud märtsi, aprilli ja mai viimase tööpäeva seisuga;

| c) | see hõlmab kõiki konsolideerimisgrupi üksuseid; |
| --- | --- |

c)

see hõlmab kõiki konsolideerimisgrupi üksuseid;

| d) | see hõlmab kõiki konsolideerimisgrupi mittekeskselt kliiritavaid börsiväliseid tuletislepinguid; |
| --- | --- |

d)

see hõlmab kõiki konsolideerimisgrupi mittekeskselt kliiritavaid börsiväliseid tuletislepinguid;

| e) | see hõlmab kõiki konsolideerimisgrupi grupisiseseid mittekeskselt kliiritavaid börsiväliseid tuletislepinguid, kusjuures igat lepingut võetakse arvesse üks kord. |
| --- | --- |

e)

see hõlmab kõiki konsolideerimisgrupi grupisiseseid mittekeskselt kliiritavaid börsiväliseid tuletislepinguid, kusjuures igat lepingut võetakse arvesse üks kord.

2.   Lõike 1 kohaldamisel käsitatakse direktiivi 2009/65/EÜ kohaselt tegevusloa saanud eurofonde ja direktiivi 2011/61/EL kohaselt tegevusloa saanud või registreeritud alternatiivsete investeerimisfondide valitsejate valitsetavaid alternatiivseid investeerimisfonde eraldiseisvate üksustena ja neid koheldakse eraldi, kui täidetud on järgmised tingimused:

| a) | fondid on fondi maksejõuetuse või pankroti seisukohast eraldiseisvad eraldatud varakogumid; |
| --- | --- |

a)

fondid on fondi maksejõuetuse või pankroti seisukohast eraldiseisvad eraldatud varakogumid;

| b) | eraldatud varakogumeid ei taga, garanteeri või toeta muul viisil rahaliselt muud investeerimisfondid või nende valitsejad. |
| --- | --- |

b)

eraldatud varakogumeid ei taga, garanteeri või toeta muul viisil rahaliselt muud investeerimisfondid või nende valitsejad.

Artikkel 40

Jõustumine

Käesolev määrus jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Euroopa Liidu Teatajas

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 4. oktoober 2016

Komisjoni nimel

president

Jean-Claude JUNCKER

---

(1)  
  ELT L 201, 27.7.2012, lk 1.

1

(2)  Komisjoni 19. detsembri 2012. aasta delegeeritud määrus (EL) nr 153/2013, millega täiendatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EL) nr 648/2012 seoses regulatiivsete tehniliste standarditega, mis käsitlevad kesksete vastaspoolte suhtes kohaldatavaid nõudeid (ELT L 52, 23.2.2013, lk 41).

2

(3)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 26. juuni 2013. aasta määrus (EL) nr 575/2013 krediidiasutuste ja investeerimisühingute suhtes kohaldatavate usaldatavusnõuete kohta ja määruse (EL) nr 648/2012 muutmise kohta (ELT L 176, 27.6.2013, lk 1).

3

(4)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 26. juuni 2013. aasta direktiiv 2013/36/EL, mis käsitleb krediidiasutuste tegevuse alustamise tingimusi ning krediidiasutuste ja investeerimisühingute usaldatavusnõuete täitmise järelevalvet, millega muudetakse direktiivi 2002/87/EÜ ning millega tunnistatakse kehtetuks direktiivid 2006/48/EÜ ja 2006/49/EÜ (ELT L 176, 27.6.2013, lk 338).

4

(*1)  C(2016) 2398 final.

*1

(5)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 24. novembri 2010. aasta määrus (EL) nr 1093/2010, millega asutatakse Euroopa Järelevalveasutus (Euroopa Pangandusjärelevalve), muudetakse otsust nr 716/2009/EÜ ning tunnistatakse kehtetuks komisjoni otsus 2009/78/EÜ (ELT L 331, 15.12.2010, lk 12).

5

(6)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 24. novembri 2010. aasta määrus (EL) nr 1094/2010, millega asutatakse Euroopa Järelevalveasutus (Euroopa Kindlustus- ja Tööandjapensionide Järelevalve), muudetakse otsust nr 716/2009/EÜ ning tunnistatakse kehtetuks komisjoni otsus 2009/79/EÜ (ELT L 331, 15.12.2010, lk 48).

6

(7)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 24. novembri 2010. aasta määrus (EL) nr 1095/2010, millega asutatakse Euroopa Järelevalveasutus (Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve), muudetakse otsust nr 716/2009/EÜ ning tunnistatakse kehtetuks komisjoni otsus 2009/77/EÜ (ELT L 331, 15.12.2010, lk 84).

7

(8)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 13. juuli 2009. aasta direktiiv 2009/65/EÜ vabalt võõrandatavatesse väärtpaberitesse ühiseks investeeringuks loodud ettevõtjaid (eurofondid) käsitlevate õigus- ja haldusnormide kooskõlastamise kohta (ELT L 302, 17.11.2009, lk 32).

8

(9)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 8. juuni 2011. aasta direktiiv 2011/61/EL alternatiivsete investeerimisfondide valitsejate kohta, millega muudetakse direktiive 2003/41/EÜ ja 2009/65/EÜ ja määrusi (EÜ) nr 1060/2009/EL ja (EL) nr 1095/2010 (ELT L 174, 1.7.2011, lk 1).

9

(10)  Komisjoni 19. detsembri 2012. aasta delegeeritud määrus (EL) nr 149/2013, millega täiendatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EL) nr 648/2012 seoses regulatiivsete tehniliste standarditega, mis käsitlevad kaudset kliirimiskorda, kliirigukohustust, avalikku registrit, juurdepääsu kauplemiskohale, finantssektoriväliseid vastaspooli ja nende börsiväliste tuletislepingute riskimaandamismeetodeid, mida ei kliirita keskse vastaspoolega (ELT L 52, 23.2.2013, lk 11).

10

(11)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 15. mai 2014. aasta direktiiv 2014/59/EL, millega luuakse krediidiasutuste ja investeerimisühingute finantsseisundi taastamise ja kriisilahenduse õigusraamistik ning muudetakse nõukogu direktiivi 82/891/EMÜ ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiive 2001/24/EÜ, 2002/47/EÜ, 2004/25/EÜ, 2005/56/EÜ, 2007/36/EÜ, 2011/35/EL, 2012/30/EL ja 2013/36/EL ning määruseid (EL) nr 1093/2010 ja (EL) nr 648/2012 (ELT L 173, 12.6.2014, lk 190).

11

(*2)  C(2016) 2398 final.

*2

---

I LISA

Makseviivituse tõenäosuse ja krediidikvaliteedi astmete vastavus artiklite 6 ja 7 kohaldamisel

Sisereiting, mille puhul makseviivituse tõenäosus on võrdne tabelis 1 esitatud väärtusega või sellest väiksem, vastab asjaomasele krediidikvaliteedi astmele.

Tabel 1

| Krediidikvaliteedi aste | Makseviivituse tõenäosus, mis on määratletud määruse (EL) nr 575/2013 artikli 4 punktis 54 ja mis on väiksem või võrdne: |
| --- | --- |
| 1 | 0,10 % |
| 2 | 0,25 % |
| 3 | 1 % |
| 4 | 7,5 % |

Krediidikvaliteedi aste

Makseviivituse tõenäosus, mis on määratletud määruse (EL) nr 575/2013 artikli 4 punktis 54 ja mis on väiksem või võrdne:

1

0,10 %

2

0,25 %

3

1 %

4

7,5 %

---

II LISA

Tagatise väärtuse korrigeerimise metoodika artikli 21 kohaldamisel

| 1. | Tagatise väärtust korrigeeritakse järgmiselt:
  Cväärtus = C · (1 – HC – HFX),
  kus







  C | = | tagatise turuväärtus; |
| --- | --- | --- | --- |
| HC | = | tagatise puhul sobiv väärtuskärbe, mis on arvutatud lõike 2 alusel; |
| HFX | = | valuutade mittevastavuse puhul sobiv väärtuskärbe, mis on arvutatud lõike 6 alusel. |

1.

Cväärtus = C · (1 – HC – HFX),

kus

C

=

tagatise turuväärtus;

HC

=

tagatise puhul sobiv väärtuskärbe, mis on arvutatud lõike 2 alusel;

HFX

=

valuutade mittevastavuse puhul sobiv väärtuskärbe, mis on arvutatud lõike 6 alusel.

| 2. | Vastaspooled kohaldavad tagatise turuväärtuse suhtes vähemalt tabelites 1 ja 2 esitatud väärtuskärpeid.

  Tabel 1


  Väärtuskärped pikaajalise krediidikvaliteedi hinnangute puhul










  Krediidikvaliteedi aste, mis vastab võlaväärtpaberi krediidikvaliteedi hinnangule | Järelejäänud tähtaeg | Väärtuskärped artikli 4 lõike 1 punktides c–e ja h–k kirjeldatud üksuste emiteeritud võlaväärtpaberite puhul (%) | Väärtuskärped artikli 4 lõike 1 punktides f, g, l–n kirjeldatud üksuste emiteeritud võlaväärtpaberite puhul (%) | Artikli 4 lõike 1 punkti o kohastele kriteeriumidele vastavad väärtuskärped väärtpaberistamise positsioonide puhul (%) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1 | ≤ 1 aasta | 0,5 | 1 | 2 |
| > 1 ≤ 5 aastat | 2 | 4 | 8 |
| > 5 aastat | 4 | 8 | 16 |
| 2–3 | ≤ 1 aasta | 1 | 2 | 4 |
| > 1 ≤ 5 aastat | 3 | 6 | 12 |
| > 5 aastat | 6 | 12 | 24 |
| 4 või madalam | ≤ 1 aasta | 15 | — | — |
| > 1 ≤ 5 aastat | 15 | — | — |
| > 5 aastat | 15 | — | — |

2.

Tabel 1

Väärtuskärped pikaajalise krediidikvaliteedi hinnangute puhul

Krediidikvaliteedi aste, mis vastab võlaväärtpaberi krediidikvaliteedi hinnangule

Järelejäänud tähtaeg

Väärtuskärped artikli 4 lõike 1 punktides c–e ja h–k kirjeldatud üksuste emiteeritud võlaväärtpaberite puhul (%)

Väärtuskärped artikli 4 lõike 1 punktides f, g, l–n kirjeldatud üksuste emiteeritud võlaväärtpaberite puhul (%)

Artikli 4 lõike 1 punkti o kohastele kriteeriumidele vastavad väärtuskärped väärtpaberistamise positsioonide puhul (%)

1

≤ 1 aasta

0,5

1

2

> 1 ≤ 5 aastat

2

4

8

> 5 aastat

4

8

16

2–3

≤ 1 aasta

1

2

4

> 1 ≤ 5 aastat

3

6

12

> 5 aastat

6

12

24

4 või madalam

≤ 1 aasta

15

—

—

> 1 ≤ 5 aastat

15

—

—

> 5 aastat

15

—

—

Tabel 2

Väärtuskärped lühiajalise krediidikvaliteedi hinnangute puhul

| Krediidikvaliteedi aste, mis vastab lühiajalise võlaväärtpaberi krediidikvaliteedi hinnangule | Väärtuskärped artikli 4 lõike 1 punktides c ja j kirjeldatud üksuste emiteeritud võlaväärtpaberite puhul (%) | Väärtuskärped artikli 4 lõike 1 punkti m kirjeldatud üksuste emiteeritud võlaväärtpaberite puhul (%) | Artikli 4 lõike 1 punkti o kohastele kriteeriumidele vastavad väärtuskärped väärtpaberistamise positsioonide puhul (%) |
| --- | --- | --- | --- |
| 1 | 0,5 | 1 | 2 |
| 2–3 või madalam | 1 | 2 | 4 |

Krediidikvaliteedi aste, mis vastab lühiajalise võlaväärtpaberi krediidikvaliteedi hinnangule

Väärtuskärped artikli 4 lõike 1 punktides c ja j kirjeldatud üksuste emiteeritud võlaväärtpaberite puhul (%)

Väärtuskärped artikli 4 lõike 1 punkti m kirjeldatud üksuste emiteeritud võlaväärtpaberite puhul (%)

Artikli 4 lõike 1 punkti o kohastele kriteeriumidele vastavad väärtuskärped väärtpaberistamise positsioonide puhul (%)

1

0,5

1

2

2–3 või madalam

1

2

4

| 1. | Põhiindeksisse kaasatud aktsiate, põhiindeksisse kaasatud aktsiateks vahetatavate võlakirjade ja kulla väärtuskärbe on 15 %. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Aktsepteeritavate eurofondide osakute puhul on väärtuskärbe selliste vääruskärbete kaalutud keskmine, mida kohaldataks nende varade suhtes, kuhu fond on investeerinud. |
| --- | --- |

2.

| 3. | Rahalise variatsioonitagatise suhtes kohaldatakse väärtuskärbet 0 %. |
| --- | --- |

3.

| 4. | Variatsioonitagatise vahetamise eesmärgil kohaldatakse 8 % väärtuskärbet kõigi selliste mitterahaliste tagatiste suhtes, mis anti muus valuutas kui valuutad, milles lepiti kokku asjaomases tuletislepingus, reguleerivas tasaarvestuse raamlepingus või krediiditoetuse lisas. |
| --- | --- |

4.

| 5. | Alustamise tagatise vahetamise eesmärgil kohaldatakse 8 % väärtuskärbet kõigi rahaliste ja mitterahaliste tagatiste suhtes, mis anti muus valuutas kui valuuta, milles tuleb teha maksed ennetähtaegse lõpetamise või makseviivituse korral kooskõlas asjaomase tuletislepingu, tagatiste vahetamise lepingu või krediiditoetuse lisaga (lõpetamise korral kasutatav valuuta). Iga vastaspool võib valida erineva lõpetamise korral kasutatava valuuta. Kui lõpetamise korral kasutatav valuuta ei ole lepingus kindlaks määratud, kohaldatakse väärtuskärbet kõigi tagatiseks antud varade turuväärtuse suhtes. |
| --- | --- |

5.

---

III LISA

Artikli 22 kohaldamisel tagatise turuväärtuse suhtes kohaldatavate väärtuskärbete volatiilsuse sisehinnangud

| 1. | Tagatise korrigeeritud väärtuse arvutus vastab kõigile järgmistele tingimustele:






  a) | vastaspooled kasutavad arvutamisel 99 protsentiiliga ühesuunalist usaldusvahemikku; |
| --- | --- | --- |

1.

a)

vastaspooled kasutavad arvutamisel 99 protsentiiliga ühesuunalist usaldusvahemikku;

| b) | vastaspooled kasutavad arvutamisel vähemalt kümne tööpäeva pikkust realiseerimisperioodi; |
| --- | --- |

b)

vastaspooled kasutavad arvutamisel vähemalt kümne tööpäeva pikkust realiseerimisperioodi;

| c) | vastaspooled arvutavad väärtuskärped selliselt, et korrigeerivad igapäevaste ümberhindluste korral kohaldatavad väärtuskärpeid ülespoole, kasutades järgmist aja ruutjuure valemit:





  kus:







  H | = | kohaldatav väärtuskärbe; |
| --- | --- | --- | --- |
| HM | = | väärtuskärbe igapäevase ümberhindluse korral; |
| NR | = | tegelik tööpäevade arv ümberhindluste vahel; |
| TM | = | realiseerimisperiood asjaomase tehinguliigi puhul; |

c)

vastaspooled arvutavad väärtuskärped selliselt, et korrigeerivad igapäevaste ümberhindluste korral kohaldatavad väärtuskärpeid ülespoole, kasutades järgmist aja ruutjuure valemit:

Formula

kus:

H

=

kohaldatav väärtuskärbe;

HM

=

väärtuskärbe igapäevase ümberhindluse korral;

NR

=

tegelik tööpäevade arv ümberhindluste vahel;

TM

=

realiseerimisperiood asjaomase tehinguliigi puhul;

| d) | vastaspooled võtavad arvesse kehvema kvaliteediga varade väiksemat likviidsust. Kui tagatise likviidsus on kaheldav, kasutavad nad pikemat realiseerimisperioodi. Nad teevad kindlaks ka juhud, kus võimalikku volatiilsust võidakse ajaloolistes andmetes alahinnata. Selliseid juhtumeid käsitletakse stressistsenaariumi abil; |
| --- | --- |

d)

vastaspooled võtavad arvesse kehvema kvaliteediga varade väiksemat likviidsust. Kui tagatise likviidsus on kaheldav, kasutavad nad pikemat realiseerimisperioodi. Nad teevad kindlaks ka juhud, kus võimalikku volatiilsust võidakse ajaloolistes andmetes alahinnata. Selliseid juhtumeid käsitletakse stressistsenaariumi abil;

| e) | ajalooline vaatlusperiood, mida asutused kasutavad väärtuskärbete arvutamiseks, on vähemalt üks aasta. Kui vastaspooled kasutavad ajaloolise vaatlusperioodi jaoks kaalutud andmeid või muid meetodeid, peab tegelik vaatlusperiood olema vähemalt üks aasta. |
| --- | --- |

e)

ajalooline vaatlusperiood, mida asutused kasutavad väärtuskärbete arvutamiseks, on vähemalt üks aasta. Kui vastaspooled kasutavad ajaloolise vaatlusperioodi jaoks kaalutud andmeid või muid meetodeid, peab tegelik vaatlusperiood olema vähemalt üks aasta.

| f) | tagatise turuväärtust korrigeeritakse järgmiselt:
  Cväärtus = C · (1 – H),
  kus







  C | = | tagatise turuväärtus; |
| --- | --- | --- | --- |
| H | = | punkti c kohaselt arvutatud väärtuskärbe. |

f)

tagatise turuväärtust korrigeeritakse järgmiselt:

Cväärtus = C · (1 – H),

kus

C

=

tagatise turuväärtus;

H

=

punkti c kohaselt arvutatud väärtuskärbe.

| 2. | Rahalise variatsioonitagatise suhtes võidakse kohaldada väärtuskärbet 0 %. |
| --- | --- |

2.

| 3. | Selliste võlaväärtpaberite puhul, millel on krediidikvaliteeti hindava asutuse antud krediidikvaliteedi hinnang, võivad vastaspooled kasutada iga väärtpaberite kategooria puhul volatiilsuse sisehinnanguid. |
| --- | --- |

3.

| 4. | Lõike 3 kohaldamisel asjakohaste väärtpaberite kategooriate kindlaksmääramisel võtavad vastaspooled arvesse väärtpaberi emitendi liiki, väärtpaberitele antud välist krediidikvaliteedi hinnangut, nende järelejäänud tähtaega ja modifitseeritud kestust. Volatiilsuse hinnangud kajastavad kategooriasse kuuluvaid väärtpabereid. |
| --- | --- |

4.

| 5. | Lõike 1 punkti c kohaldamisest tingitud väärtuskärbete arvutamine peab vastama kõigile järgmistele tingimustele:






  a) | vastaspool kasutab volatiilsuse hinnanguid igapäevases riskijuhtimisprotsessis, sealhulgas seoses riskipositsioonide piirmääradega; |
| --- | --- | --- |

5.

a)

vastaspool kasutab volatiilsuse hinnanguid igapäevases riskijuhtimisprotsessis, sealhulgas seoses riskipositsioonide piirmääradega;

| b) | kui vastaspool kasutab igapäevases riskijuhtimisprotsessis realiseerimisperioodi, mis on lõike 1 punktis asjaomase börsivälise tuletislepingu puhul osutatust pikem, suurendab ta väärtuskärpeid, kasutades nimetatud lõike punktis c osutatud aja ruutjuure valemit. |
| --- | --- |

b)

kui vastaspool kasutab igapäevases riskijuhtimisprotsessis realiseerimisperioodi, mis on lõike 1 punktis asjaomase börsivälise tuletislepingu puhul osutatust pikem, suurendab ta väärtuskärpeid, kasutades nimetatud lõike punktis c osutatud aja ruutjuure valemit.

---

IV LISA

Alustamise tagatise arvutamise standardmeetod artiklite 9 ja 11 kohaldamisel

| 1. | Tasaarvestatavate tehingute kogumisse kuuluvate börsiväliste tuletislepingute tinglikud väärtused või alusvara väärtused (nagu on asjakohane) korrutatakse tabelis 1 näidatud protsendimääradega.

  Tabel 1







  Kategooria | Lisategur |
| --- | --- | --- |
| Krediit: järelejäänud tähtaeg 0–2 aastat | 2 % |
| Krediit: järelejäänud tähtaeg 2–5 aastat | 5 % |
| Krediit: järelejäänud tähtaeg üle 5 aasta | 10 % |
| Kaup | 15 % |
| Aktsia | 15 % |
| Välisvaluuta | 6 % |
| Intressimäär ja inflatsioon: järelejäänud tähtaeg 0–2 aastat | 1 % |
| Intressimäär ja inflatsioon: järelejäänud tähtaeg 2–5 aastat | 2 % |
| Intressimäär ja inflatsioon: järelejäänud tähtaeg üle 5 aasta | 4 % |
| Muu | 15 % |

1.

Tabel 1

Kategooria

Lisategur

Krediit: järelejäänud tähtaeg 0–2 aastat

2 %

Krediit: järelejäänud tähtaeg 2–5 aastat

5 %

Krediit: järelejäänud tähtaeg üle 5 aasta

10 %

Kaup

15 %

Aktsia

15 %

Välisvaluuta

6 %

Intressimäär ja inflatsioon: järelejäänud tähtaeg 0–2 aastat

1 %

Intressimäär ja inflatsioon: järelejäänud tähtaeg 2–5 aastat

2 %

Intressimäär ja inflatsioon: järelejäänud tähtaeg üle 5 aasta

4 %

Muu

15 %

| 2. | Tasaarvestatavate tehingute kogumi puhul võrdub alustamise tagatis brutoarvestuses kõigi tasaarvestatavate tehingute kogumisse kuuluvate börsiväliste tuletislepingute puhul lõikes 1 osutatud toodete summaga. |
| --- | --- |

2.

| 3. | Rohkem kui ühte kategooriasse kuuluvate lepingute suhtes kohaldatakse järgmist käsitlust:






  a) | kui börsivälise tuletislepingu asjaomane riskitegur on võimalik selgelt kindlaks teha, määratakse leping sellele riskitegurile vastavasse kategooriasse; |
| --- | --- | --- |

3.

a)

kui börsivälise tuletislepingu asjaomane riskitegur on võimalik selgelt kindlaks teha, määratakse leping sellele riskitegurile vastavasse kategooriasse;

| b) | kui punktis a osutatud tingimus ei ole täidetud, määratakse lepingud kategooriasse, millel on asjaomaste kategooriate hulgas suurim lisategur; |
| --- | --- |

b)

kui punktis a osutatud tingimus ei ole täidetud, määratakse lepingud kategooriasse, millel on asjaomaste kategooriate hulgas suurim lisategur;

| c) | tasaarvestatavate tehingute kogumi puhul arvutatakse alustamise tagatise nõuded järgmise valemi kohaselt:
  alustamise tagatis netoarvestuses = 0,4 * alustamise tagatis brutoarvestuses + 0,6 * neto-bruto suhtarv * alustamise tagatis brutoarvestuses,
  kus:






  i) | alustamise tagatis netoarvestuses on alustamise tagatise nõuete vähendatud väärtus kõigi tasaarvestatavate tehingute kogumisse kuuluvate asjaomase vastaspoolega sõlmitud börsiväliste tuletislepingute puhul; |
| --- | --- | --- |

c)

tasaarvestatavate tehingute kogumi puhul arvutatakse alustamise tagatise nõuded järgmise valemi kohaselt:

alustamise tagatis netoarvestuses = 0,4 * alustamise tagatis brutoarvestuses + 0,6 * neto-bruto suhtarv * alustamise tagatis brutoarvestuses,

kus:

i)

alustamise tagatis netoarvestuses on alustamise tagatise nõuete vähendatud väärtus kõigi tasaarvestatavate tehingute kogumisse kuuluvate asjaomase vastaspoolega sõlmitud börsiväliste tuletislepingute puhul;

| ii) | neto-bruto suhtarv on asjaomase vastaspoolega sõlmitud tasaarvestatavate tehingute kogumi netoasenduskulu (lugeja) ja kõnealuse tasaarvestatavate tehingute kogumi brutoasenduskulu (nimetaja) jagatis; |
| --- | --- |

ii)

neto-bruto suhtarv on asjaomase vastaspoolega sõlmitud tasaarvestatavate tehingute kogumi netoasenduskulu (lugeja) ja kõnealuse tasaarvestatavate tehingute kogumi brutoasenduskulu (nimetaja) jagatis;

| d) | punkti c kohaldamisel on tasaarvestatavate tehingute kogumi netoasenduskulu null või kõigi tasaarvestatavate tehingute kogumisse kuuluvate börsiväliste tuletislepingute jooksvate turuväärtuste summa, olenevalt sellest, kumb on suurem; |
| --- | --- |

d)

punkti c kohaldamisel on tasaarvestatavate tehingute kogumi netoasenduskulu null või kõigi tasaarvestatavate tehingute kogumisse kuuluvate börsiväliste tuletislepingute jooksvate turuväärtuste summa, olenevalt sellest, kumb on suurem;

| e) | punkti c kohaldamisel on tasaarvestatavate tehingute kogumi brutoasenduskulu kõigi tasaarvestatavate tehingute kogumisse kuuluvate börsiväliste tuletislepingute jooksvate turuväärtuste summa, mis on arvutatud kooskõlas määruse (EL) nr 648/2012 artikli 11 lõikega 2 ja delegeeritud määruse (EL) nr 149/2013 artiklitega 16 ja 17; tasaarvestatavate tehingute kogumis on positiivsed väärtused; |
| --- | --- |

e)

punkti c kohaldamisel on tasaarvestatavate tehingute kogumi brutoasenduskulu kõigi tasaarvestatavate tehingute kogumisse kuuluvate börsiväliste tuletislepingute jooksvate turuväärtuste summa, mis on arvutatud kooskõlas määruse (EL) nr 648/2012 artikli 11 lõikega 2 ja delegeeritud määruse (EL) nr 149/2013 artiklitega 16 ja 17; tasaarvestatavate tehingute kogumis on positiivsed väärtused;

| f) | lõikes 1 osutatud tingliku väärtuse võib arvutada, tasaarvestades selliste lepingute tinglikud väärtused, mis on vastassuunalised ja mille kõik muud sätted peale tinglike väärtuste on identsed. |
| --- | --- |

f)

lõikes 1 osutatud tingliku väärtuse võib arvutada, tasaarvestades selliste lepingute tinglikud väärtused, mis on vastassuunalised ja mille kõik muud sätted peale tinglike väärtuste on identsed.

---

| 15.12.2016 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 340/47 |
| --- | --- | --- | --- |

15.12.2016

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 340/47

---

KOMISJONI RAKENDUSMÄÄRUS (EL) 2016/2252,

1. detsember 2016,

millega registreeritakse kaitstud päritolunimetuste ja kaitstud geograafiliste tähiste registris nimetus [Oliva di Gaeta (KPN)]

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 21. novembri 2012. aasta määrust (EL) nr 1151/2012 põllumajandustoodete ja toidu kvaliteedikavade kohta, (1) eriti selle artikli 52 lõiget 2,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Vastavalt määruse (EL) nr 1151/2012 artikli 50 lõike 2 punktile a avaldati Euroopa Liidu Teatajas Itaalia taotlus registreerida nimetus „Oliva di Gaeta“ (2). |
| --- | --- |

(1)

Vastavalt määruse (EL) nr 1151/2012 artikli 50 lõike 2 punktile a avaldati Euroopa Liidu Teatajas Itaalia taotlus registreerida nimetus „Oliva di Gaeta“ (2).

| (2) | Kuna komisjon ei ole saanud ühtegi määruse (EL) nr 1151/2012 artikli 51 kohast vastuväidet, tuleks nimetus „Oliva di Gaeta“ registreerida, |
| --- | --- |

(2)

Kuna komisjon ei ole saanud ühtegi määruse (EL) nr 1151/2012 artikli 51 kohast vastuväidet, tuleks nimetus „Oliva di Gaeta“ registreerida,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Nimetus „Oliva di Gaeta“ (KPN) registreeritakse.

Esimeses lõigus osutatud nimetus määratletakse komisjoni rakendusmääruse (EL) nr 668/2014 (3) XI lisas esitatud klassi 1.6 „puuviljad, köögiviljad ja teraviljad töötlemata ja töödeldud kujul“ kuuluva tootena.

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 1. detsember 2016

Komisjoni nimel

presidendi eest

komisjoni liige

Phil HOGAN

---

(1)  
  ELT L 343, 14.12.2012, lk 1.

1

(2)  
  ELT C 282, 4.8.2016, lk 14.

2

(3)  Komisjoni 13. juuni 2014. aasta rakendusmäärus (EL) nr 668/2014, millega kehtestatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1151/2012 (põllumajandustoodete ja toidu kvaliteedikavade kohta) rakenduseeskirjad (ELT L 179, 19.6.2014, lk 36).

3

---

| 15.12.2016 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 340/48 |
| --- | --- | --- | --- |

15.12.2016

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 340/48

---

KOMISJONI RAKENDUSMÄÄRUS (EL) 2016/2253,

14. detsember 2016,

millega avatakse teatavatele Lõuna-Aafrikast pärit põllumajandustoodetele ja töödeldud põllumajandustoodetele liidu tariifikvoodid ning sätestatakse nende haldamine

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 9. oktoobri 2013. aasta määrust (EL) nr 952/2013, millega kehtestatakse liidu tolliseadustik, (1) eriti selle artikli 58 lõiget 1,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Nõukogu andis oma 1. juuni 2016. aasta otsusega (EL) 2016/1623 (2) loa allkirjastada ühelt poolt Euroopa Liidu ja selle liikmesriikide ning teiselt poolt Lõuna-Aafrika Arenguühenduse (SADC) majanduspartnerluslepingu riikide vaheline majanduspartnerlusleping (3) (edaspidi „leping“) ning seda ajutiselt kohaldada. |
| --- | --- |

(1)

Nõukogu andis oma 1. juuni 2016. aasta otsusega (EL) 2016/1623 (2) loa allkirjastada ühelt poolt Euroopa Liidu ja selle liikmesriikide ning teiselt poolt Lõuna-Aafrika Arenguühenduse (SADC) majanduspartnerluslepingu riikide vaheline majanduspartnerlusleping (3) (edaspidi „leping“) ning seda ajutiselt kohaldada.

| (2) | Lepingus on sätestatud, et SADC majanduspartnerluslepingu riigist pärit kaupade liitu importimisel kohaldatavaid tollimakse tuleb vähendada või need kaotada vastavalt lepingu I lisas sätestatud tollitariifide kaotamise ajakavale. I lisas on sätestatud, et teatavate Lõuna-Aafrikast pärit kaupade tollimakse vähendatakse või need kaotatakse tariifikvootide raames. |
| --- | --- |

(2)

Lepingus on sätestatud, et SADC majanduspartnerluslepingu riigist pärit kaupade liitu importimisel kohaldatavaid tollimakse tuleb vähendada või need kaotada vastavalt lepingu I lisas sätestatud tollitariifide kaotamise ajakavale. I lisas on sätestatud, et teatavate Lõuna-Aafrikast pärit kaupade tollimakse vähendatakse või need kaotatakse tariifikvootide raames.

| (3) | Lepingu I lisa I osa B osas on sätestatud, et liit haldab kõnealuseid tariifikvoote põhimõttel „kes ees, see mees“. Komisjon haldab eespool nimetatud tariifikvoote vastavalt komisjoni rakendusmääruses (EL) 2015/2447 (4) sätestatud tariifikvootide haldamise eeskirjadele. |
| --- | --- |

(3)

Lepingu I lisa I osa B osas on sätestatud, et liit haldab kõnealuseid tariifikvoote põhimõttel „kes ees, see mees“. Komisjon haldab eespool nimetatud tariifikvoote vastavalt komisjoni rakendusmääruses (EL) 2015/2447 (4) sätestatud tariifikvootide haldamise eeskirjadele.

| (4) | Lepingu protokollis nr 4 on sätestatud, et kui EL hakkab kõnealust lepingut ajutiselt kohaldama ja Lõuna-Aafrika kõnealuse lepingu ratifitseerib, peatatakse Lõuna-Aafrika Vabariigiga sõlmitud kaubandus-, arengu- ja koostöölepingu (5) II (kaubandus) ja III (kaubandusega seotud küsimused) jaotise artiklite ning vastavate lisade ja protokollide (välja arvatud artikkel 31 (meretransport)) kohaldamine. Seepärast tuleks nõukogu määruse (EÜ) nr 2793/1999 (6) kohaldamine alates lepingu ajutise kohaldamise alguskuupäevast peatada. |
| --- | --- |

(4)

Lepingu protokollis nr 4 on sätestatud, et kui EL hakkab kõnealust lepingut ajutiselt kohaldama ja Lõuna-Aafrika kõnealuse lepingu ratifitseerib, peatatakse Lõuna-Aafrika Vabariigiga sõlmitud kaubandus-, arengu- ja koostöölepingu (5) II (kaubandus) ja III (kaubandusega seotud küsimused) jaotise artiklite ning vastavate lisade ja protokollide (välja arvatud artikkel 31 (meretransport)) kohaldamine. Seepärast tuleks nõukogu määruse (EÜ) nr 2793/1999 (6) kohaldamine alates lepingu ajutise kohaldamise alguskuupäevast peatada.

| (5) | Lepingu protokolli nr 3 artiklis 16 on sätestatud, et juurdepääsukontsessioonid põllumajandusturule antakse ainult sellisele lepinguosalisele, kes esitab kõnealuse protokolli artikli 3 lõike 3 kohase teate alates selle kuu esimesest päevast, mis järgneb kuule, mil teine lepinguosaline selle teate kätte sai. Kuna kõnealune teade saadi kätte 2016. aasta oktoobris, tuleks asjakohased juurdepääsukontsessioonid anda alates 1. novembrist 2016.
  Lepingu kohaselt antud tariifikvootide (mida komisjon haldab põhimõttel „kes ees, see mees“) tõhusa kohaldamise ja haldamise tagamiseks tuleks käesolevat määrust kohaldada alates 1. novembrist 2016. |
| --- | --- |

(5)

Lepingu protokolli nr 3 artiklis 16 on sätestatud, et juurdepääsukontsessioonid põllumajandusturule antakse ainult sellisele lepinguosalisele, kes esitab kõnealuse protokolli artikli 3 lõike 3 kohase teate alates selle kuu esimesest päevast, mis järgneb kuule, mil teine lepinguosaline selle teate kätte sai. Kuna kõnealune teade saadi kätte 2016. aasta oktoobris, tuleks asjakohased juurdepääsukontsessioonid anda alates 1. novembrist 2016.

Lepingu kohaselt antud tariifikvootide (mida komisjon haldab põhimõttel „kes ees, see mees“) tõhusa kohaldamise ja haldamise tagamiseks tuleks käesolevat määrust kohaldada alates 1. novembrist 2016.

| (6) | Käesoleva määrusega ette nähtud meetmed on kooskõlas tolliseadustiku komitee arvamusega, |
| --- | --- |

(6)

Käesoleva määrusega ette nähtud meetmed on kooskõlas tolliseadustiku komitee arvamusega,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Liidu tariifikvoodid avatakse Lõuna-Aafrikast pärit kaupadele vastavalt käesoleva määruse lisale.

Artikkel 2

Käesoleva määruse lisas sätestatud tariifikvoote hallatakse vastavalt komisjoni rakendusmääruse (EL) 2015/2447 artiklitele 49–54.

Artikkel 3

Vastavalt ühelt poolt Euroopa Liidu ja selle liikmesriikide ning teiselt poolt SADC majanduspartnerluslepingu riikide vahelise majanduspartnerluslepingu protokollile nr 4 peatatakse nõukogu määruse (EÜ) nr 2793/1999 kohaldamine.

Artikkel 4

Käesolev määrus jõustub järgmisel päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Seda kohaldatakse alates 1. novembrist 2016.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 14. detsember 2016

Komisjoni nimel

president

Jean-Claude JUNCKER

---

(1)  
  ELT L 269, 10.10.2013, lk 1.

1

(2)  Nõukogu 1. juuni 2016. aasta otsus (EL) 2016/1623 ühelt poolt Euroopa Liidu ja selle liikmesriikide ning teiselt poolt SADC majanduspartnerluslepingu riikide vahelise majanduspartnerluslepingu Euroopa Liidu nimel allkirjastamise ja selle ajutise kohaldamise kohta (ELT L 250, 16.9.2016, lk 1).

2

(3)  
  ELT L 250, 16.9.2016, lk 3.

3

(4)  Komisjoni 24. novembri 2015. aasta rakendusmäärus (EL) 2015/2447, millega nähakse ette Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 952/2013 (millega kehtestatakse liidu tolliseadustik) teatavate sätete üksikasjalikud rakenduseeskirjad (ELT L 343, 29.12.2015, lk 558).

4

(5)  
  EÜT L 311, 4.12.1999, lk 3.

5

(6)  Nõukogu 17. detsembri 1999. aasta määrus (EÜ) nr 2793/1999 Euroopa Ühenduse ja Lõuna-Aafrika Vabariigi vahelise kaubandus-, arengu- ja koostöölepingu kohaldamise teatava korra kohta (EÜT L 337, 30.12.1999, lk 29).

6

---

LISA

Kaupade kombineeritud nomenklatuuri klassifitseerimise üldreeglitest olenemata on toote kirjelduse sõnastus vaid soovituslik. Soodustuskava on käesoleva lisa kontekstis kindlaks määratud käesoleva määruse vastuvõtmise ajal kehtivate CN-koodide raames. Kui CN-koodil on eesliide „ex“, tuleb soodustuskava kindlaks määrata nii CN-koodi kui ka vastava kirjelduse kohaldamisega.

| Jrk-nr | CN-kood | TARICi alam- rubriik | Kauba kirjeldus | Kvoodi kehtivusaeg | Kvoodi maht (netokaal tonnides, kui ei ole ette nähtud teisiti) | Kvoodi tollimaks (vähendamise %) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 09.1801 | 0402 10 | | Piim ja rõõsk koor, kontsentreeritud või suhkru- või muu magusainelisandiga, pulbrina, graanulitena või muul tahkel kujul, rasvasisaldus kuni 1,5 % massist | Alates 1.11.2016 kuni 31.12.2016 | 83,3 | 0 |
| Igal sellele järgneval aastal 1.1. kuni 31.12 | 500 |
| 09.1802 | 0405 10 | | Või | Alates 1.11.2016 kuni 31.12.2016 | 83,3 | 0 |
| Igal sellele järgneval aastal 1.1. kuni 31.12 | 500 |
| 09.1804 | 0811 10 90 | | Maasikad, külmutatud | Alates 1.11.2016 kuni 31.12.2016 | 377,5 (1) | 0 |
| Igal sellele järgneval aastal 1.1. kuni 31.12 | 385 (2) |
| 09.1806 | 1701 13 10
  1701 14 10
  1701 99 10 | | Roosuhkur rafineerimiseks ja valge suhkur, maitse- ja värvainelisanditeta | Alates 1.11.2016 kuni 31.12.2016 | 8 333 | 0 |
| Igal sellele järgneval aastal 1.1. kuni 31.12 | 50 000 |
| 09.1808 | 1701 13 10
  1701 14 10 | | Roosuhkur rafineerimiseks, maitse- ja värvainelisanditeta | Alates 1.11.2016 kuni 31.12.2016 | 16 667 | 0 |
| Igal sellele järgneval aastal 1.1. kuni 31.12 | 100 000 |
| 09.1818 | 1702 30 50 | | Glükoos ja glükoosisiirup valge kristallilise aglomeeritud või aglomeerimata pulbrina, mis ei sisalda fruktoosi või mille kuivaine fruktoosisisaldus on alla 20 % massist | Alates 1.11.2016 kuni 31.12.2016 | 83,3 | 0 |
| Igal sellele järgneval aastal 1.1. kuni 31.12 | 500 |
| 09.1820 | 2007 91 30 | | Tsitrusviljadest džemmid, želeed, marmelaadid, püreed ja pastad suhkrusisaldusega üle 13 %, kuid mitte üle 30 % massist | Alates 1.11.2016 kuni 31.12.2016 | 16,7 | Enamsoodustusrežiim 50 % |
| Igal sellele järgneval aastal 1.1. kuni 31.12 | 100 |
| 09.1822 | ex 2007 99 39 | 16
  17
  18
  19
  22
  24
  26
  27
  29
  30
  32
  34
  39
  40
  46
  47
  54
  56 | Pirni-, aprikoosi-, virsiku- (k.a nektariini-)püree ja pasta (mitte troopilistest puuviljadest), mis on saadud sõelast läbiajamise teel ja kuumutatud vaakumis keemiseni ning mille konsistentsi ja keemilist koostist ei ole kuumtöötlusega muudetud; pirnid, aprikoosid, virsikud (k.a nektariinid) või segud (mitte troopilistest puuviljadest), töödeldud või konserveeritud, ilma alkoholilisandita | Alates 1.11.2016 kuni 31.12.2016 | 57 156  (3) | Alates 1.11.2016 kuni 31.12.2016: enamsoodustusrežiim 45 %
  Alates 1.1.2017 kuni 31.12.2017: enamsoodustusrežiim 41 %
  Alates 1.1.2018 kuni 31.12.2018: enamsoodustusrežiim 36 %
  Alates 1.1.2019 kuni 31.12.2019: enamsoodustusrežiim 32 %
  Alates 1.1.2020 kuni 31.12.2020: enamsoodustusrežiim 27 %
  Alates 1.1.2021 kuni 31.12.2021: enamsoodustusrežiim 23 %
  Alates 1.1.2022 kuni 31.12.2022: enamsoodustusrežiim 18 %
  Alates 1.1.2023 kuni 31.12.2023: enamsoodustusrežiim 14 %
  Alates 1.1.2024 kuni 31.12.2024: enamsoodustusrežiim 9 %
  Alates 1.1.2025 kuni 31.12.2025: enamsoodustusrežiim 5 %
  Alates 1.1.2026 kuni 31.12.2026:0 |
| Igal sellele järgneval aastal 1.1. kuni 31.12 | 57 156 |
| ex 2007 99 50 | 41
  42
  43
  45
  47
  49
  51
  52
  53
  62
  64
  67 |
| 2007 99 97 | 32
  33
  35
  37
  38
  39
  40
  41
  42
  44
  46
  48
  52
  57
  62 |
| 2008 40 51
  2008 40 59
  2008 40 71
  2008 40 79
  2008 40 90
  2008 50 61
  2008 50 69
  2008 50 71
  2008 50 79
  2008 50 92
  2008 50 98
  2008 70 61
  2008 70 69
  2008 70 71
  2008 70 79
  2008 70 92
  2008 70 98
  2008 97 59
  2008 97 74
  2008 97 78
  2008 97 98 | |
| 09.1824 | ex 2007 99 39 | 43
  44 | Troopilistest puuviljadest püreed, mis on saadud sõelast läbiajamise teel ja kuumutatud vaakumis keemiseni ning mille konsistentsi ja keemilist koostist ei ole kuumtöötlusega muudetud; troopilised puuviljad, töödeldud või konserveeritud, alkoholilisandita | Alates 1.11.2016 kuni 31.12.2016 | 2 960  (4) | Enamsoodustusrežiim 50 % |
| 2008 97 72 | | Igal sellele järgneval aastal 1.1. kuni 31.12 | 3 020  (5) |
| 09.1826 | 2009 11 99 | | Külmutatud apelsinimahl | Alates 1.11.2016 kuni 31.12.2016 | 1 036  (6) | 0 |
| Igal sellele järgneval aastal 1.1. kuni 31.12 | 1 057  (7) |
| 09.1829 | 2009 71
  2009 79 | | Õunamahl | Alates 1.11.2016 kuni 31.12.2016 | 3 478  (8) | Enamsoodustusrežiim 50 % |
| Igal sellele järgneval aastal 1.1. kuni 31.12 | 3 595  (9) |
| 09.1830 | 2102 10 90 | | Aktiivpärmid, v.a kultuurpärmid ja pagaripärmid | Alates 1.11.2016 kuni 31.12.2016 | 58,3 | 0 |
| Igal sellele järgneval aastal 1.1. kuni 31.12 | 350 |
| 09.1891 | ex 2204 21 93 | 19
  29
  31 | Veinid tegeliku alkoholisisaldusega kuni 18 % mahust | Alates 1.11.2016 kuni 31.12.2016 | 60 105 000  liitrit (10) | 0 |
| ex 2204 21 94 | 19
  29
  31
  61
  71
  81 |
| ex 2204 21 95 | 11
  21
  31 |
| ex 2204 21 96 | 11
  21
  31
  61
  71
  81 |
| ex 2204 21 97 | 11
  21
  31 |
| ex 2204 21 98 | 11
  21
  31
  61
  71
  81 |
| ex 2204 29 93 | 10
  20
  30 |
| ex 2204 29 94 | 21
  31
  71
  81 |
| ex 2204 29 95 | 10
  20
  30 |
| ex 2204 29 96 | 21
  31
  71
  81 |
| ex 2204 29 97 | 10
  20
  30 |
| ex 2204 29 98 | 21
  31
  71
  81 |
| 09.1892 | ex 2204 21 93 | 19
  29
  31 | Vein tegeliku alkoholisisaldusega kuni 18 % mahust (11) kuni kaheliitristes nõudes. | Alates 1.1.2017 kuni 31.12.2017 ja igal sellele järgneval ajavahemikul 1.1. kuni 31.12 | 77 741 300  (12) | 0 |
| ex 2204 21 94 | 19
  29
  31
  61
  71
  81 |
| ex 2204 21 95 | 11
  21
  31 |
| ex 2204 21 96 | 11
  21
  31
  61
  71
  81 |
| ex 2204 21 97 | 11
  21
  31 |
| ex 2204 21 98 | 11
  21
  31
  61
  71
  81 |
| 09.1893 | ex 2204 21 93 | 19
  29
  31 | Veinid tegeliku alkoholisisaldusega kuni 18 % mahust | Alates 1.1.2017 kuni 31.12.2017 ja igal sellele järgneval ajavahemikul 1.1 kuni 31.12 | 33 317 700  liitrit (13) | 0 |
| ex 2204 21 94 | 19
  29
  31
  61
  71
  81 |
| ex 2204 21 95 | 11
  21
  31 |
| ex 2204 21 96 | 11
  21
  31
  61
  71
  81 |
| ex 2204 21 97 | 11
  21
  31 |
| ex 2204 21 98 | 11
  21
  31
  61
  71
  81 |
| ex 2204 29 93 | 10
  20
  30 |
| ex 2204 29 94 | 21
  31
  71
  81 |
| ex 2204 29 95 | 10
  20
  30 |
| ex 2204 29 96 | 21
  31
  71
  81 |
| ex 2204 29 97 | 10
  20
  30 |
| ex 2204 29 98 | 21
  31
  71
  81 |
| 09.1894 | 2207 | | Denatureerimata etüülalkohol alkoholisisaldusega vähemalt 80 % mahust; denatureeritud etüülalkohol ja muud denatureeritud piiritusjoogid mis tahes alkoholisisaldusega | Alates 1.11.2016 kuni 31.12.2016 | 13 333 | 0 |
| Igal sellele järgneval aastal 1.1. kuni 31.12. | 80 000 |

Jrk-nr

CN-kood

TARICi alam- rubriik

Kauba kirjeldus

Kvoodi kehtivusaeg

Kvoodi maht (netokaal tonnides, kui ei ole ette nähtud teisiti)

Kvoodi tollimaks (vähendamise %)

09.1801

0402 10

Piim ja rõõsk koor, kontsentreeritud või suhkru- või muu magusainelisandiga, pulbrina, graanulitena või muul tahkel kujul, rasvasisaldus kuni 1,5 % massist

Alates 1.11.2016 kuni 31.12.2016

83,3

0

Igal sellele järgneval aastal 1.1. kuni 31.12

500

09.1802

0405 10

Või

Alates 1.11.2016 kuni 31.12.2016

83,3

0

Igal sellele järgneval aastal 1.1. kuni 31.12

500

09.1804

0811 10 90

Maasikad, külmutatud

Alates 1.11.2016 kuni 31.12.2016

377,5 (1)

0

Igal sellele järgneval aastal 1.1. kuni 31.12

385 (2)

09.1806

1701 13 10

1701 14 10

1701 99 10

Roosuhkur rafineerimiseks ja valge suhkur, maitse- ja värvainelisanditeta

Alates 1.11.2016 kuni 31.12.2016

8 333

0

Igal sellele järgneval aastal 1.1. kuni 31.12

50 000

09.1808

1701 13 10

1701 14 10

Roosuhkur rafineerimiseks, maitse- ja värvainelisanditeta

Alates 1.11.2016 kuni 31.12.2016

16 667

0

Igal sellele järgneval aastal 1.1. kuni 31.12

100 000

09.1818

1702 30 50

Glükoos ja glükoosisiirup valge kristallilise aglomeeritud või aglomeerimata pulbrina, mis ei sisalda fruktoosi või mille kuivaine fruktoosisisaldus on alla 20 % massist

Alates 1.11.2016 kuni 31.12.2016

83,3

0

Igal sellele järgneval aastal 1.1. kuni 31.12

500

09.1820

2007 91 30

Tsitrusviljadest džemmid, želeed, marmelaadid, püreed ja pastad suhkrusisaldusega üle 13 %, kuid mitte üle 30 % massist

Alates 1.11.2016 kuni 31.12.2016

16,7

Enamsoodustusrežiim 50 %

Igal sellele järgneval aastal 1.1. kuni 31.12

100

09.1822

ex 2007 99 39

16

17

18

19

22

24

26

27

29

30

32

34

39

40

46

47

54

56

Pirni-, aprikoosi-, virsiku- (k.a nektariini-)püree ja pasta (mitte troopilistest puuviljadest), mis on saadud sõelast läbiajamise teel ja kuumutatud vaakumis keemiseni ning mille konsistentsi ja keemilist koostist ei ole kuumtöötlusega muudetud; pirnid, aprikoosid, virsikud (k.a nektariinid) või segud (mitte troopilistest puuviljadest), töödeldud või konserveeritud, ilma alkoholilisandita

Alates 1.11.2016 kuni 31.12.2016

57 156  (3)

Alates 1.11.2016 kuni 31.12.2016: enamsoodustusrežiim 45 %

Alates 1.1.2017 kuni 31.12.2017: enamsoodustusrežiim 41 %

Alates 1.1.2018 kuni 31.12.2018: enamsoodustusrežiim 36 %

Alates 1.1.2019 kuni 31.12.2019: enamsoodustusrežiim 32 %

Alates 1.1.2020 kuni 31.12.2020: enamsoodustusrežiim 27 %

Alates 1.1.2021 kuni 31.12.2021: enamsoodustusrežiim 23 %

Alates 1.1.2022 kuni 31.12.2022: enamsoodustusrežiim 18 %

Alates 1.1.2023 kuni 31.12.2023: enamsoodustusrežiim 14 %

Alates 1.1.2024 kuni 31.12.2024: enamsoodustusrežiim 9 %

Alates 1.1.2025 kuni 31.12.2025: enamsoodustusrežiim 5 %

Alates 1.1.2026 kuni 31.12.2026:0

Igal sellele järgneval aastal 1.1. kuni 31.12

57 156

ex 2007 99 50

41

42

43

45

47

49

51

52

53

62

64

67

2007 99 97

32

33

35

37

38

39

40

41

42

44

46

48

52

57

62

2008 40 51

2008 40 59

2008 40 71

2008 40 79

2008 40 90

2008 50 61

2008 50 69

2008 50 71

2008 50 79

2008 50 92

2008 50 98

2008 70 61

2008 70 69

2008 70 71

2008 70 79

2008 70 92

2008 70 98

2008 97 59

2008 97 74

2008 97 78

2008 97 98

09.1824

ex 2007 99 39

43

44

Troopilistest puuviljadest püreed, mis on saadud sõelast läbiajamise teel ja kuumutatud vaakumis keemiseni ning mille konsistentsi ja keemilist koostist ei ole kuumtöötlusega muudetud; troopilised puuviljad, töödeldud või konserveeritud, alkoholilisandita

Alates 1.11.2016 kuni 31.12.2016

2 960  (4)

Enamsoodustusrežiim 50 %

2008 97 72

Igal sellele järgneval aastal 1.1. kuni 31.12

3 020  (5)

09.1826

2009 11 99

Külmutatud apelsinimahl

Alates 1.11.2016 kuni 31.12.2016

1 036  (6)

0

Igal sellele järgneval aastal 1.1. kuni 31.12

1 057  (7)

09.1829

2009 71

2009 79

Õunamahl

Alates 1.11.2016 kuni 31.12.2016

3 478  (8)

Enamsoodustusrežiim 50 %

Igal sellele järgneval aastal 1.1. kuni 31.12

3 595  (9)

09.1830

2102 10 90

Aktiivpärmid, v.a kultuurpärmid ja pagaripärmid

Alates 1.11.2016 kuni 31.12.2016

58,3

0

Igal sellele järgneval aastal 1.1. kuni 31.12

350

09.1891

ex 2204 21 93

19

29

31

Veinid tegeliku alkoholisisaldusega kuni 18 % mahust

Alates 1.11.2016 kuni 31.12.2016

60 105 000  liitrit (10)

0

ex 2204 21 94

19

29

31

61

71

81

ex 2204 21 95

11

21

31

ex 2204 21 96

11

21

31

61

71

81

ex 2204 21 97

11

21

31

ex 2204 21 98

11

21

31

61

71

81

ex 2204 29 93

10

20

30

ex 2204 29 94

21

31

71

81

ex 2204 29 95

10

20

30

ex 2204 29 96

21

31

71

81

ex 2204 29 97

10

20

30

ex 2204 29 98

21

31

71

81

09.1892

ex 2204 21 93

19

29

31

Vein tegeliku alkoholisisaldusega kuni 18 % mahust (11) kuni kaheliitristes nõudes.

Alates 1.1.2017 kuni 31.12.2017 ja igal sellele järgneval ajavahemikul 1.1. kuni 31.12

77 741 300  (12)

0

ex 2204 21 94

19

29

31

61

71

81

ex 2204 21 95

11

21

31

ex 2204 21 96

11

21

31

61

71

81

ex 2204 21 97

11

21

31

ex 2204 21 98

11

21

31

61

71

81

09.1893

ex 2204 21 93

19

29

31

Veinid tegeliku alkoholisisaldusega kuni 18 % mahust

Alates 1.1.2017 kuni 31.12.2017 ja igal sellele järgneval ajavahemikul 1.1 kuni 31.12

33 317 700  liitrit (13)

0

ex 2204 21 94

19

29

31

61

71

81

ex 2204 21 95

11

21

31

ex 2204 21 96

11

21

31

61

71

81

ex 2204 21 97

11

21

31

ex 2204 21 98

11

21

31

61

71

81

ex 2204 29 93

10

20

30

ex 2204 29 94

21

31

71

81

ex 2204 29 95

10

20

30

ex 2204 29 96

21

31

71

81

ex 2204 29 97

10

20

30

ex 2204 29 98

21

31

71

81

09.1894

2207

Denatureerimata etüülalkohol alkoholisisaldusega vähemalt 80 % mahust; denatureeritud etüülalkohol ja muud denatureeritud piiritusjoogid mis tahes alkoholisisaldusega

Alates 1.11.2016 kuni 31.12.2016

13 333

0

Igal sellele järgneval aastal 1.1. kuni 31.12.

80 000

---

(1)  Tariifikvoodi mahtu vähendatakse 2016. aastal tariifikvoodi 09.1811 all imporditud koguse võrra.

(2)  Alates 1.1.2018 suurendatakse mahtu igal aastal 7,5 tonni võrra.

(3)  Tariifikvoodi mahtu vähendatakse 2016. aastal tariifikvootide 09.1813 ja 09.1815 all imporditud koguse võrra.

(4)  Tariifikvoodi mahtu vähendatakse 2016. aastal tariifikvoodi 09.1817 all imporditud koguse võrra.

(5)  Alates 1.1.2018 suurendatakse mahtu igal aastal 60 tonni võrra.

(6)  Tariifikvoodi mahtu vähendatakse 2016. aastal tariifikvoodi 09.1819 all imporditud koguse võrra.

(7)  Alates 1.1.2018 suurendatakse mahtu igal aastal 21 tonni võrra.

(8)  Tariifikvoodi mahtu vähendatakse 2016. aastal tariifikvoodi 09.1821 all imporditud koguse võrra.

(9)  Alates 1.1.2018 kuni 31.12.2026 suurendatakse mahtu igal aastal 117 tonni võrra. Alates 1.1.2027 suurendatakse mahtu igal aastal 70,5 tonni võrra.

(10)  Tariifikvoodi mahtu vähendatakse 2016. aastal tariifikvoodi 09.1825 all imporditud koguse võrra.

(11)  Igal aastal ajavahemikus 1.9 kuni 31.12 võib kõnealust tariifikvooti kohaldada ka selliste mis tahes mahuga nõudesse villitud veinide suhtes, mille tegelik alkoholisisaldus on kuni 18 % mahust.

(12)  Alates 1.1.2018 suurendatakse mahtu igal aastal 741 300 liitri võrra.

(13)  Alates 1.1.2018 suurendatakse mahtu igal aastal 317 700 liitri võrra.

---

| 15.12.2016 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 340/57 |
| --- | --- | --- | --- |

15.12.2016

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 340/57

---

KOMISJONI RAKENDUSMÄÄRUS (EL) 2016/2254,

14. detsember 2016,

millega kehtestatakse kindlad impordiväärtused, et määrata kindlaks teatava puu- ja köögivilja hind piiril

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 17. detsembri 2013. aasta määrust (EL) nr 1308/2013, millega kehtestatakse põllumajandustoodete ühine turukorraldus ning millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrused (EMÜ) nr 922/72, (EMÜ) nr 234/79, (EÜ) nr 1037/2001 ja (EÜ) nr 1234/2007 (1),

võttes arvesse komisjoni 7. juuni 2011. aasta rakendusmäärust (EL) nr 543/2011, millega kehtestatakse nõukogu määruse (EÜ) nr 1234/2007 üksikasjalikud rakenduseeskirjad seoses puu- ja köögiviljasektori ning töödeldud puu- ja köögivilja sektoriga, (2) eriti selle artikli 136 lõiget 1,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Rakendusmääruses (EL) nr 543/2011 on sätestatud vastavalt mitmepoolsete kaubandusläbirääkimiste Uruguay vooru tulemustele kriteeriumid, mille alusel kehtestab komisjon kolmandatest riikidest importimisel kõnealuse määruse XVI lisa A osas sätestatud toodete ja ajavahemike kohta kindlad impordiväärtused. |
| --- | --- |

(1)

Rakendusmääruses (EL) nr 543/2011 on sätestatud vastavalt mitmepoolsete kaubandusläbirääkimiste Uruguay vooru tulemustele kriteeriumid, mille alusel kehtestab komisjon kolmandatest riikidest importimisel kõnealuse määruse XVI lisa A osas sätestatud toodete ja ajavahemike kohta kindlad impordiväärtused.

| (2) | Iga turustuspäeva kindel impordiväärtus on arvutatud rakendusmääruse (EL) nr 543/2011 artikli 136 lõike 1 kohaselt, võttes arvesse päevaandmete erinevust. Seetõttu peaks käesolev määrus jõustuma selle Euroopa Liidu Teatajas avaldamise kuupäeval, |
| --- | --- |

(2)

Iga turustuspäeva kindel impordiväärtus on arvutatud rakendusmääruse (EL) nr 543/2011 artikli 136 lõike 1 kohaselt, võttes arvesse päevaandmete erinevust. Seetõttu peaks käesolev määrus jõustuma selle Euroopa Liidu Teatajas avaldamise kuupäeval,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Käesoleva määruse lisas määratakse kindlaks rakendusmääruse (EL) nr 543/2011 artikliga 136 ette nähtud kindlad impordiväärtused.

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub Euroopa Liidu Teatajas avaldamise päeval.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 14. detsember 2016

Komisjoni nimel

presidendi eest

põllumajanduse ja maaelu arengu peadirektoraadi

peadirektor

Jerzy PLEWA

---

(1)  
  ELT L 347, 20.12.2013, lk 671.

1

(2)  
  ELT L 157, 15.6.2011, lk 1.

2

---

LISA

Kindlad impordiväärtused, et määrata kindlaks teatava puu- ja köögivilja hind piiril

| (eurot 100 kg kohta) |
| --- |
| CN-kood | Kolmanda riigi kood (1) | Kindel impordiväärtus |
| 0702 00 00 | MA | 102,3 |
| SN | 241,4 |
| TN | 123,9 |
| TR | 119,2 |
| ZZ | 146,7 |
| 0707 00 05 | MA | 63,2 |
| TR | 160,2 |
| ZZ | 111,7 |
| 0709 93 10 | MA | 143,1 |
| TR | 162,1 |
| ZZ | 152,6 |
| 0805 10 20 | TR | 71,8 |
| ZA | 27,9 |
| ZZ | 49,9 |
| 0805 20 10 | MA | 71,1 |
| ZZ | 71,1 |
| 0805 20 30 , 0805 20 50 , 0805 20 70 , 0805 20 90 | IL | 110,6 |
| JM | 125,0 |
| TR | 81,6 |
| ZZ | 105,7 |
| 0805 50 10 | TR | 78,8 |
| ZZ | 78,8 |
| 0808 10 80 | US | 97,3 |
| ZA | 36,6 |
| ZZ | 67,0 |
| 0808 30 90 | CN | 83,8 |
| ZZ | 83,8 |

(eurot 100 kg kohta)

CN-kood

Kolmanda riigi kood (1)

Kindel impordiväärtus

0702 00 00

MA

102,3

SN

241,4

TN

123,9

TR

119,2

ZZ

146,7

0707 00 05

MA

63,2

TR

160,2

ZZ

111,7

0709 93 10

MA

143,1

TR

162,1

ZZ

152,6

0805 10 20

TR

71,8

ZA

27,9

ZZ

49,9

0805 20 10

MA

71,1

ZZ

71,1

0805 20 30 , 0805 20 50 , 0805 20 70 , 0805 20 90

IL

110,6

JM

125,0

TR

81,6

ZZ

105,7

0805 50 10

TR

78,8

ZZ

78,8

0808 10 80

US

97,3

ZA

36,6

ZZ

67,0

0808 30 90

CN

83,8

ZZ

83,8

---

(1)  Riikide nomenklatuur on sätestatud komisjoni 27. novembri 2012. aasta määruses (EL) nr 1106/2012, millega rakendatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EÜ) nr 471/2009 (mis käsitleb ühenduse statistikat väliskaubanduse kohta kolmandate riikidega) seoses riikide ja territooriumide nomenklatuuri ajakohastamisega (ELT L 328, 28.11.2012, lk 7). Kood „ZZ“ tähistab „muud päritolu“.

---

OTSUSED

| 15.12.2016 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 340/59 |
| --- | --- | --- | --- |

15.12.2016

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 340/59

---

POLIITIKA- JA JULGEOLEKUKOMITEE OTSUS (ÜVJP) 2016/2255,

7. detsember 2016,

millega võetakse vastu kolmandate riikide panused Euroopa Liidu ÜJKP sõjalisse väljaõppemissiooni Kesk-Aafrika Vabariigis (EUTM RCA) (EUTM RCA/2/2016)

POLIITIKA- JA JULGEOLEKUKOMITEE,

võttes arvesse Euroopa Liidu lepingut, eriti selle artikli 38 kolmandat lõiku,

võttes arvesse nõukogu 19. aprilli 2016. aasta otsust (ÜVJP) 2016/610 Euroopa Liidu ÜJKP sõjalise väljaõppemissiooni kohta Kesk-Aafrika Vabariigis (EUTM RCA) (1)

ning arvestades järgmist:

| (1) | Vastavalt otsuse (ÜVJP) 2016/610 artikli 8 lõikele 2 volitas nõukogu poliitika- ja julgeolekukomiteed tegema asjakohaseid otsuseid kolmandate riikide poolt Kesk-Aafrika Vabariigis läbiviidavasse Euroopa Liidu ÜJKP sõjalisse väljaõppemissiooni (EUTM RCA) pakutavate panuste vastuvõtmise kohta. |
| --- | --- |

(1)

Vastavalt otsuse (ÜVJP) 2016/610 artikli 8 lõikele 2 volitas nõukogu poliitika- ja julgeolekukomiteed tegema asjakohaseid otsuseid kolmandate riikide poolt Kesk-Aafrika Vabariigis läbiviidavasse Euroopa Liidu ÜJKP sõjalisse väljaõppemissiooni (EUTM RCA) pakutavate panuste vastuvõtmise kohta.

| (2) | Kooskõlas EUTM RCA ELi missiooni ülema soovitusega Serbia Vabariigi pakutava panuse kohta ning Euroopa Liidu sõjalise komitee sellekohase nõuandega tuleks kõnealune panus vastu võtta ja seda tuleks käsitada märkimisväärsena. |
| --- | --- |

(2)

Kooskõlas EUTM RCA ELi missiooni ülema soovitusega Serbia Vabariigi pakutava panuse kohta ning Euroopa Liidu sõjalise komitee sellekohase nõuandega tuleks kõnealune panus vastu võtta ja seda tuleks käsitada märkimisväärsena.

| (3) | Kooskõlas Euroopa Liidu lepingule ja Euroopa Liidu toimimise lepingule lisatud protokolli nr 22 (Taani seisukoha kohta) artikliga 5 ei osale Taani liidu kaitsepoliitilise tähendusega otsuste ja meetmete väljatöötamises ning rakendamises. Seetõttu ei osale Taani käesoleva otsuse vastuvõtmisel ning see ei ole tema suhtes siduv ega kohaldatav, |
| --- | --- |

(3)

Kooskõlas Euroopa Liidu lepingule ja Euroopa Liidu toimimise lepingule lisatud protokolli nr 22 (Taani seisukoha kohta) artikliga 5 ei osale Taani liidu kaitsepoliitilise tähendusega otsuste ja meetmete väljatöötamises ning rakendamises. Seetõttu ei osale Taani käesoleva otsuse vastuvõtmisel ning see ei ole tema suhtes siduv ega kohaldatav,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

Artikkel 1

Kolmandate riikide panused

1.   Serbia Vabariigi panus missiooni EUTM RCA võetakse vastu ning seda käsitatakse märkimisväärsena.

2.   Serbia Vabariik on vabastatud rahalisest panusest missiooni EUTM RCA eelarvesse.

Artikkel 2

Jõustumine

Käesolev otsus jõustub selle vastuvõtmise päeval.

Brüssel, 7. detsember 2016

Poliitika- ja julgeolekukomitee nimel

eesistuja

W. STEVENS

---

(1)  
  ELT L 104, 20.4.2016, lk 21.

1

---

SOOVITUSED

| 15.12.2016 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 340/60 |
| --- | --- | --- | --- |

15.12.2016

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 340/60

---

KOMISJONI SOOVITUS (EL) 2016/2256,

8. detsember 2016,

mis on adresseeritud liikmesriikidele ja milles käsitletakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 604/2013 kohaste Kreekale üleandmiste taasalustamist

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artiklit 292,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Liikmesriigid peatasid rahvusvahelise kaitse taotlejate Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 604/2013 (1) (edaspidi „Dublini määrus“) kohase üleandmise Kreekale 2011. aastal pärast kaht Euroopa Inimõiguste Kohtu ja Euroopa Liidu Kohtu otsust, (2) millega tehti kindlaks sellised süsteemsed puudused Kreeka varjupaigasüsteemis, millega kaasnes liikmesriikidest nõukogu määruse (EÜ) nr 343/2003 (3) kohaselt Kreekale üle antavate rahvusvahelise kaitse taotlejate põhiõiguste rikkumine. |
| --- | --- |

(1)

Liikmesriigid peatasid rahvusvahelise kaitse taotlejate Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 604/2013 (1) (edaspidi „Dublini määrus“) kohase üleandmise Kreekale 2011. aastal pärast kaht Euroopa Inimõiguste Kohtu ja Euroopa Liidu Kohtu otsust, (2) millega tehti kindlaks sellised süsteemsed puudused Kreeka varjupaigasüsteemis, millega kaasnes liikmesriikidest nõukogu määruse (EÜ) nr 343/2003 (3) kohaselt Kreekale üle antavate rahvusvahelise kaitse taotlejate põhiõiguste rikkumine.

| (2) | Pärast seda, kui Euroopa Inimõiguste Kohus tegi 2011. aastal otsuse kohtuasjas M.S.S vs. Belgia ja Kreeka, on Euroopa Nõukogu ministrite komitee jälginud olukorda Kreekas, võttes aluseks eduaruanded, mida Kreeka on kohustatud esitama, et tõendada kohtuotsuse täitmist, ning Kreekas tegutsevatelt valitsusvälistelt ja rahvusvahelistelt organisatsioonidelt (nt ÜRO Pagulaste Ülemvoliniku Ametilt) saadud teabe. 2016. aasta juunis Kreeka esitatud taotluse alusel nõustus ministrite komitee lükkama hindamismenetluse edasi põhjendusel, et Kreeka on praegu suure rändesurve all, et olukord on erandlik, ebastabiilne ning erineb viie aasta tagusest ajast, kui tehti otsus kohtuasjas M.S.S. |
| --- | --- |

(2)

Pärast seda, kui Euroopa Inimõiguste Kohus tegi 2011. aastal otsuse kohtuasjas M.S.S vs. Belgia ja Kreeka, on Euroopa Nõukogu ministrite komitee jälginud olukorda Kreekas, võttes aluseks eduaruanded, mida Kreeka on kohustatud esitama, et tõendada kohtuotsuse täitmist, ning Kreekas tegutsevatelt valitsusvälistelt ja rahvusvahelistelt organisatsioonidelt (nt ÜRO Pagulaste Ülemvoliniku Ametilt) saadud teabe. 2016. aasta juunis Kreeka esitatud taotluse alusel nõustus ministrite komitee lükkama hindamismenetluse edasi põhjendusel, et Kreeka on praegu suure rändesurve all, et olukord on erandlik, ebastabiilne ning erineb viie aasta tagusest ajast, kui tehti otsus kohtuasjas M.S.S.

| (3) | Kohtuasjas M.S.S tehtud otsuse tulemusena kohustus Kreeka reformima oma varjupaigasüsteemi varjupaigapoliitika reformi ja rände haldamist käsitleva riikliku tegevuskava alusel, mis esitati 2010. aasta augustis ja vaadati läbi 2013. aasta jaanuaris (edaspidi „Kreeka tegevuskava“). Selleks esitas Kreeka nõukogule 1. oktoobril 2015 oma ümberpaigutamiskava rakendamise ja esmase vastuvõtu keskuste kohta tegevuskava, milles on esile toodud ka teatavad prioriteetsed meetmed kokkulepitud pooleliolevate meetmete rakendamiseks varjupaiga ja vastuvõtu valdkonnas. |
| --- | --- |

(3)

Kohtuasjas M.S.S tehtud otsuse tulemusena kohustus Kreeka reformima oma varjupaigasüsteemi varjupaigapoliitika reformi ja rände haldamist käsitleva riikliku tegevuskava alusel, mis esitati 2010. aasta augustis ja vaadati läbi 2013. aasta jaanuaris (edaspidi „Kreeka tegevuskava“). Selleks esitas Kreeka nõukogule 1. oktoobril 2015 oma ümberpaigutamiskava rakendamise ja esmase vastuvõtu keskuste kohta tegevuskava, milles on esile toodud ka teatavad prioriteetsed meetmed kokkulepitud pooleliolevate meetmete rakendamiseks varjupaiga ja vastuvõtu valdkonnas.

| (4) | Samal ajal avaldab praegune pagulas- ja rändekriis Kreeka varjupaiga- ja rändesüsteemidele endiselt survet, sest tegu on esimese riigiga, millesse Vahemere idaosa rändetee kaudu sisenetakse. Ajavahemikus jaanuar kuni 4. detsember 2016 saabus Kreekasse ebaseaduslikult 171 909 rändajat (4). ELi-Türgi avalduse (5) tulemusena on küll iga päev Türgist Kreekasse (6) saabuvate inimeste arv oluliselt vähenenud, kuid avaldusega on pandud Kreeka ametiasutustele ka uusi kohustusi. Kreekasse saabunute keskmine arv päevas on alates 2016. aasta augusti algusest võrreldes ajavahemikuga 1. mai kuni 31. juuli 2016 kasvanud (7). Samuti on olukord Kreekas märkimisväärselt muutunud pärast seda, kui Lääne-Balkani rändetee tegelikult suleti, mistõttu ei saa kolmandate riikide kodanikud enam edasi reisida. Selle tagajärjel on Kreekas praegu üle 62 000 kolmandate riikide kodaniku, kes on saabunud ebaseaduslikult (8). Samal ajal on positiivset suundumust näha hädaolukorras ümberpaigutamise kava raames, mis põhineb kahel nõukogu otsusel (9) (edaspidi „ümberpaigutamisotsused“). See kehtib eelkõige Kreeka kohta, kus ümberpaigutamiste arv on kasvanud ja ulatub praegu umbes 1 000 ringi kuus. Surve leevendamiseks Kreekas aga peavad kõik liikmesriigid rohkem pingutama. Sel eesmärgil kutsub komisjoni kõiki liikmesriike üles esitama igakuiselt ümberpaigutamislubadusi ja neid täitma selliselt, et jõuda 2016. aasta detsembriks vähemalt 2 000 ümberpaigutuseni kuus ning suurendada seda arvu järk-järgult (10). |
| --- | --- |

(4)

Samal ajal avaldab praegune pagulas- ja rändekriis Kreeka varjupaiga- ja rändesüsteemidele endiselt survet, sest tegu on esimese riigiga, millesse Vahemere idaosa rändetee kaudu sisenetakse. Ajavahemikus jaanuar kuni 4. detsember 2016 saabus Kreekasse ebaseaduslikult 171 909 rändajat (4). ELi-Türgi avalduse (5) tulemusena on küll iga päev Türgist Kreekasse (6) saabuvate inimeste arv oluliselt vähenenud, kuid avaldusega on pandud Kreeka ametiasutustele ka uusi kohustusi. Kreekasse saabunute keskmine arv päevas on alates 2016. aasta augusti algusest võrreldes ajavahemikuga 1. mai kuni 31. juuli 2016 kasvanud (7). Samuti on olukord Kreekas märkimisväärselt muutunud pärast seda, kui Lääne-Balkani rändetee tegelikult suleti, mistõttu ei saa kolmandate riikide kodanikud enam edasi reisida. Selle tagajärjel on Kreekas praegu üle 62 000 kolmandate riikide kodaniku, kes on saabunud ebaseaduslikult (8). Samal ajal on positiivset suundumust näha hädaolukorras ümberpaigutamise kava raames, mis põhineb kahel nõukogu otsusel (9) (edaspidi „ümberpaigutamisotsused“). See kehtib eelkõige Kreeka kohta, kus ümberpaigutamiste arv on kasvanud ja ulatub praegu umbes 1 000 ringi kuus. Surve leevendamiseks Kreekas aga peavad kõik liikmesriigid rohkem pingutama. Sel eesmärgil kutsub komisjoni kõiki liikmesriike üles esitama igakuiselt ümberpaigutamislubadusi ja neid täitma selliselt, et jõuda 2016. aasta detsembriks vähemalt 2 000 ümberpaigutuseni kuus ning suurendada seda arvu järk-järgult (10).

| (5) | Komisjon saatis Kreekale kaks soovitust (vastavalt 10. veebruaril ja 15. juunil 2016), milles käsitletakse kiireloomulisi meetmeid, mida Kreeka peab võtma Dublini määruse kohaste üleandmiste taasalustamiseks (11). Neis soovitustes jõuti järeldusele, et olukord Kreekas peab endiselt oluliselt paranema, enne kui komisjon saab uuesti hinnata, kas on võimalik taasalustada Dublini määruse kohaste üleandmistega Kreekale. 28. septembril 2016 saatis komisjon Kreeka Vabariigile kolmanda soovituse, milles käsitletakse konkreetseid kiireloomulisi meetmeid, mida Kreeka peab võtma üleandmiste taasalustamiseks Dublini määruse kohaselt (12) (edaspidi „kolmas soovitus“). Kolmandas soovituses jõuti järeldusele, et Kreekas on endiselt probleeme suure hulga uute varjupaigataotluste menetlemisel. Probleemid tulenevad eelregistreerimise kasutuselevõtust ja ebaseaduslike rändajate pidevast sissevoolust. Peale selle on veel palju teha, et kõrvaldada Kreeka varjupaigasüsteemis alles jäänud süsteemsed puudused, eriti suutlikkuse suurendamisel. Sõltuvalt sellest, milliseid edusamme tehakse, tuleks Dublini määruse kohaste mis tahes üleandmiste taasalustamisel Kreekasse arvestada kolmanda soovituse kohaselt eespool nimetatud keerulise olukorra mõju varjupaigasüsteemi üldisele toimimisele ja seepärast tuleks üleandmistega alustada tasapisi, üksikjuhtumite kaupa. |
| --- | --- |

(5)

Komisjon saatis Kreekale kaks soovitust (vastavalt 10. veebruaril ja 15. juunil 2016), milles käsitletakse kiireloomulisi meetmeid, mida Kreeka peab võtma Dublini määruse kohaste üleandmiste taasalustamiseks (11). Neis soovitustes jõuti järeldusele, et olukord Kreekas peab endiselt oluliselt paranema, enne kui komisjon saab uuesti hinnata, kas on võimalik taasalustada Dublini määruse kohaste üleandmistega Kreekale. 28. septembril 2016 saatis komisjon Kreeka Vabariigile kolmanda soovituse, milles käsitletakse konkreetseid kiireloomulisi meetmeid, mida Kreeka peab võtma üleandmiste taasalustamiseks Dublini määruse kohaselt (12) (edaspidi „kolmas soovitus“). Kolmandas soovituses jõuti järeldusele, et Kreekas on endiselt probleeme suure hulga uute varjupaigataotluste menetlemisel. Probleemid tulenevad eelregistreerimise kasutuselevõtust ja ebaseaduslike rändajate pidevast sissevoolust. Peale selle on veel palju teha, et kõrvaldada Kreeka varjupaigasüsteemis alles jäänud süsteemsed puudused, eriti suutlikkuse suurendamisel. Sõltuvalt sellest, milliseid edusamme tehakse, tuleks Dublini määruse kohaste mis tahes üleandmiste taasalustamisel Kreekasse arvestada kolmanda soovituse kohaselt eespool nimetatud keerulise olukorra mõju varjupaigasüsteemi üldisele toimimisele ja seepärast tuleks üleandmistega alustada tasapisi, üksikjuhtumite kaupa.

| (6) | Kreeka saatis 22. novembril 2016 komisjonile kirja, milles andis värskeimat teavet varjupaigataotlejate olukorra kohta Kreekas ja edusammude kohta, mida ta on teinud varjupaigasüsteemi reformimisel. Kreeka väljendas ka muret Dublini määruse kohaste üleandmiste võimaliku taasalustamise pärast, sest rändajate arv Kreekas on äärmiselt suurt, tekitades riigile võrreldes tema suurusega ebaproportsionaalselt suurt koormust, mis on ammendanud riigi varjupaiga- ja vastuvõtuvõimalused. Samuti märkis Kreeka, et Kreekast teistesse liikmesriikidesse ümberpaigutatavate inimeste arv on endiselt ümberpaigutamisotsustes ettenähtust väiksem. Kreeka toonitas siiski, et tema eesmärk ei ole jäädagi Dublini süsteemist kõrvale, ja palus tõelist solidaarsust ja tuge seniks, kuni olukord Kreekas täielikult normaliseerub. |
| --- | --- |

(6)

Kreeka saatis 22. novembril 2016 komisjonile kirja, milles andis värskeimat teavet varjupaigataotlejate olukorra kohta Kreekas ja edusammude kohta, mida ta on teinud varjupaigasüsteemi reformimisel. Kreeka väljendas ka muret Dublini määruse kohaste üleandmiste võimaliku taasalustamise pärast, sest rändajate arv Kreekas on äärmiselt suurt, tekitades riigile võrreldes tema suurusega ebaproportsionaalselt suurt koormust, mis on ammendanud riigi varjupaiga- ja vastuvõtuvõimalused. Samuti märkis Kreeka, et Kreekast teistesse liikmesriikidesse ümberpaigutatavate inimeste arv on endiselt ümberpaigutamisotsustes ettenähtust väiksem. Kreeka toonitas siiski, et tema eesmärk ei ole jäädagi Dublini süsteemist kõrvale, ja palus tõelist solidaarsust ja tuge seniks, kuni olukord Kreekas täielikult normaliseerub.

| (7) | Kreeka 22. novembri 2016. aasta andmete kohaselt on Kreeka varjupaigatalitusele alates 1. jaanuarist 2016 esitatud umbes 39 000 varjupaigataotlust. 30. septembril oli esimeses astmes läbivaatamisel 17 000 juhtumit. Kreeka ametisasutuste hinnangul esitatakse 2016. aasta lõpuks kokku 50 000 varjupaigataotlust (13). Olukord Kreekas on paranenud ja seda ka juurdepääsu osas varjupaigamenetlusele. Selle tulemusena on varjupaigataotluste arv, mis Kreeka varjupaigatalitusel tuleb menetleda, võrreldes varasemate aastatega oluliselt kasvanud. |
| --- | --- |

(7)

Kreeka 22. novembri 2016. aasta andmete kohaselt on Kreeka varjupaigatalitusele alates 1. jaanuarist 2016 esitatud umbes 39 000 varjupaigataotlust. 30. septembril oli esimeses astmes läbivaatamisel 17 000 juhtumit. Kreeka ametisasutuste hinnangul esitatakse 2016. aasta lõpuks kokku 50 000 varjupaigataotlust (13). Olukord Kreekas on paranenud ja seda ka juurdepääsu osas varjupaigamenetlusele. Selle tulemusena on varjupaigataotluste arv, mis Kreeka varjupaigatalitusel tuleb menetleda, võrreldes varasemate aastatega oluliselt kasvanud.

| (8) | Varasemates soovitustes on komisjon võtnud teadmiseks muudatused, mis Kreeka on viinud sisse oma õigusraamistikku tagamaks, et Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2013/32/EL (14) (uuesti sõnastatud varjupaigamenetluste direktiiv) ja osa Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2013/33/EL (15) (uuesti sõnastatud vastuvõtutingimuste direktiiv) uutest sätetest saaksid täies ulatuses Kreeka õigusesse üle võetud. 3. aprillil 2016 võttis Kreeka parlament vastu uue seaduse (seadus nr 4375/2016) (16). 22. juunil 2016 kiitis parlament heaks seaduse nr 4375/2016 muudatusettepaneku, millega muudeti muu hulgas ka apellatsioonikomisjoni koosseisu ja varjupaigataotlejate õigust ärakuulamisele selle ees (17). 31. augustil 2016 võttis Kreeka parlament vastu seaduse ka Kreekas elavate kooliealiste pagulaslaste kohta (18). |
| --- | --- |

(8)

Varasemates soovitustes on komisjon võtnud teadmiseks muudatused, mis Kreeka on viinud sisse oma õigusraamistikku tagamaks, et Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2013/32/EL (14) (uuesti sõnastatud varjupaigamenetluste direktiiv) ja osa Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2013/33/EL (15) (uuesti sõnastatud vastuvõtutingimuste direktiiv) uutest sätetest saaksid täies ulatuses Kreeka õigusesse üle võetud. 3. aprillil 2016 võttis Kreeka parlament vastu uue seaduse (seadus nr 4375/2016) (16). 22. juunil 2016 kiitis parlament heaks seaduse nr 4375/2016 muudatusettepaneku, millega muudeti muu hulgas ka apellatsioonikomisjoni koosseisu ja varjupaigataotlejate õigust ärakuulamisele selle ees (17). 31. augustil 2016 võttis Kreeka parlament vastu seaduse ka Kreekas elavate kooliealiste pagulaslaste kohta (18).

| (9) | Viimasel aastal on Kreeka nii ebaseaduslike rändajate kui ka rahvusvahelise kaitse taotlejate vastuvõtmise suutlikkust märgatavalt suurendanud. 6. detsembril 2016 avaldasid Kreeka ametiasutused igapäevased andmed, mille kohaselt on nii Kreekas viibivatele ebaseaduslikele rändajatele kui ka rahvusvahelist kaitset taotlejatele ajutistes ja alalistes vastuvõtukohtades ette nähtud 71 539 kohta, sh ÜRO Pagulaste Ülemvoliniku Ameti pakutav majutus (vt põhjendus 11) (19). Samal ajal on kohtadega suuri probleeme Egeuse mere saarte keskustes, mis on ülerahvastatud: maksimaalne vastuvõtusuutlikkus on jäänud umbes 8 200 tasemele, samas kui saartel oli 5. detsembri 2016. aasta seisuga registreeritud kokku 16 295 rändajat (20). |
| --- | --- |

(9)

Viimasel aastal on Kreeka nii ebaseaduslike rändajate kui ka rahvusvahelise kaitse taotlejate vastuvõtmise suutlikkust märgatavalt suurendanud. 6. detsembril 2016 avaldasid Kreeka ametiasutused igapäevased andmed, mille kohaselt on nii Kreekas viibivatele ebaseaduslikele rändajatele kui ka rahvusvahelist kaitset taotlejatele ajutistes ja alalistes vastuvõtukohtades ette nähtud 71 539 kohta, sh ÜRO Pagulaste Ülemvoliniku Ameti pakutav majutus (vt põhjendus 11) (19). Samal ajal on kohtadega suuri probleeme Egeuse mere saarte keskustes, mis on ülerahvastatud: maksimaalne vastuvõtusuutlikkus on jäänud umbes 8 200 tasemele, samas kui saartel oli 5. detsembri 2016. aasta seisuga registreeritud kokku 16 295 rändajat (20).

| (10) | Kreeka on suurendanud ka haavatavate taotlejate, eelkõige saatjata alaealiste jaoks mõeldud majutuskohtade arvu. 17. novembril 2016 oli saatjata alaealiste varjupaikades kasutada 1 191 kohta sõltumata sellest, kas taotleti varjupaika või mitte. 2016. aasta lõpuks on kavas luua veel 130 kohta, mis on sobilikud saatjata alaealiste jaoks. Haavatavate taotlejate jaoks ettenähtud kohti aga ei ole kaugeltki piisavalt, sest olemasolevad kohad on praegu kõik täidetud ja ootejärjekorras on 1 199 saatjata alaealist, kes vajavad majutamist sobivatesse kohtadesse (21). Seega on edasiminek selles valdkonnas liiga aeglane ning on selge, et Kreeka peab rohkem pingutama, et tagada saatjata alaealistele piisavalt vastuvõtukohti, et tulla toime nõudlusega sellise majutuse järele. |
| --- | --- |

(10)

Kreeka on suurendanud ka haavatavate taotlejate, eelkõige saatjata alaealiste jaoks mõeldud majutuskohtade arvu. 17. novembril 2016 oli saatjata alaealiste varjupaikades kasutada 1 191 kohta sõltumata sellest, kas taotleti varjupaika või mitte. 2016. aasta lõpuks on kavas luua veel 130 kohta, mis on sobilikud saatjata alaealiste jaoks. Haavatavate taotlejate jaoks ettenähtud kohti aga ei ole kaugeltki piisavalt, sest olemasolevad kohad on praegu kõik täidetud ja ootejärjekorras on 1 199 saatjata alaealist, kes vajavad majutamist sobivatesse kohtadesse (21). Seega on edasiminek selles valdkonnas liiga aeglane ning on selge, et Kreeka peab rohkem pingutama, et tagada saatjata alaealistele piisavalt vastuvõtukohti, et tulla toime nõudlusega sellise majutuse järele.

| (11) | 2016. aasta jaanuaris allkirjastasid komisjon ja ÜRO Pagulaste Ülemvoliniku Amet delegeerimislepingu maksumusega 80 miljonit eurot, et luua peamiselt ümberpaigutamistingimustele vastavatele rahvusvahelise kaitse taotlejatele 20 000 avatud majutuse kohta (üürikorterikavad, hotellivautšerid ja peremajutusprogrammid). Delegeerimislepingut muudeti 2016. aasta juulis, et lisada majutuskavasse võimalus luua kohti ka ÜRO Pagulaste Ülemvoliniku Ameti hallatavates ümberpaigutuskohtades ning sõnastada selgemalt, et majutuskava sihtrühmaks ei ole mitte ainult ümberpaigutamist taotlevad isikud, vaid ka varjupaigataotlejad, eelkõige Dublini määruse raames perekonna taasühinemist taotlevad isikud ja haavatavate isikute kategooriad, sh saatjata alaealised ja perekonnast eraldatud lapsed, puudega isikud, eakad, üksikvanemad, kroonilisi haigusi põdevad inimesed, rasedad. Septembrist alates on majutuskohtade arv märgatavalt suurenenud (umbes 8 100 võrra). ÜRO Pagulaste Ülemvoliniku Ameti üüriprogrammi kohaselt ümberpaigutamistingimustele vastavate taotlejate jaoks 2015. aasta detsembris lubatud 20 000 kohast oli 6. detsembril olemas 20 145 kohta, sh 6 344 kohta hotellides/tervikhoonetes, 11 711 korterites, 484 vastuvõtuperedes ja 960 ümberpaigutamiskohtades ja 646 saatjata alaealiste jaoks ettenähtud kohtades (22). Praegune delegeerimisleping lõpeb 31. detsembril 2016. Seepärast alustas komisjon ÜRO Pagulaste Ülemvoliniku Ametiga kõnelusi programmi pikendamiseks 2017. aastal, võttes aluseks Kreeka vastuvõtuvajaduste ajakohastatud hinnangu. |
| --- | --- |

(11)

2016. aasta jaanuaris allkirjastasid komisjon ja ÜRO Pagulaste Ülemvoliniku Amet delegeerimislepingu maksumusega 80 miljonit eurot, et luua peamiselt ümberpaigutamistingimustele vastavatele rahvusvahelise kaitse taotlejatele 20 000 avatud majutuse kohta (üürikorterikavad, hotellivautšerid ja peremajutusprogrammid). Delegeerimislepingut muudeti 2016. aasta juulis, et lisada majutuskavasse võimalus luua kohti ka ÜRO Pagulaste Ülemvoliniku Ameti hallatavates ümberpaigutuskohtades ning sõnastada selgemalt, et majutuskava sihtrühmaks ei ole mitte ainult ümberpaigutamist taotlevad isikud, vaid ka varjupaigataotlejad, eelkõige Dublini määruse raames perekonna taasühinemist taotlevad isikud ja haavatavate isikute kategooriad, sh saatjata alaealised ja perekonnast eraldatud lapsed, puudega isikud, eakad, üksikvanemad, kroonilisi haigusi põdevad inimesed, rasedad. Septembrist alates on majutuskohtade arv märgatavalt suurenenud (umbes 8 100 võrra). ÜRO Pagulaste Ülemvoliniku Ameti üüriprogrammi kohaselt ümberpaigutamistingimustele vastavate taotlejate jaoks 2015. aasta detsembris lubatud 20 000 kohast oli 6. detsembril olemas 20 145 kohta, sh 6 344 kohta hotellides/tervikhoonetes, 11 711 korterites, 484 vastuvõtuperedes ja 960 ümberpaigutamiskohtades ja 646 saatjata alaealiste jaoks ettenähtud kohtades (22). Praegune delegeerimisleping lõpeb 31. detsembril 2016. Seepärast alustas komisjon ÜRO Pagulaste Ülemvoliniku Ametiga kõnelusi programmi pikendamiseks 2017. aastal, võttes aluseks Kreeka vastuvõtuvajaduste ajakohastatud hinnangu.

| (12) | Kvaliteedi poolest ei vasta Kreeka mitmed vastuvõtukohad, eelkõige saartel ja mõned mandril asuvad ajutised vastuvõtukohad, endiselt rahvusvahelise kaitse taotlejate vastuvõtutingimuste direktiivis 2013/33/EL sätestatud nõuetele. Saartel asuvad esmase vastuvõtu keskused ei ole üksnes ülerahvastatud, vaid ei vasta ka nõuetele, mis on kehtestatud materiaalsetele tingimustele sanitaar- ja hügieenitingimuste osas, ega põhiteenustele, nt tervishoiuteenustele juurdepääsu osas, eelkõige seoses haavatavate rühmadega. Turvalisus ei ole piisav ja eri rahvuste vahel valitsevad pinged. Mandril ÜRO Pagulaste Ülemvoliniku Ameti majutuskava raames pakutavad tingimused vastavad nõuetele, kuid suurem osa ülejäänud vastuvõtukohtadest koosneb laagritest (praegu kasutusel 53 kohta) ja erakorralistest vastuvõtukohtadest, mille tingimused erinevad üksteisest oluliselt ja ei vasta sageli vajalikele nõuetele ei materiaalsete tingimuste ega turvalisuse poolest. Mõnda kohta on hakatud talveks kasutamiskõlblikuks muutma, kuid see edeneb aeglaselt. Mõnda laagrit on keeruline selliselt ümber ehitada, et seda saaks kasutada alalise vastuvõtukohana, ja need tuleb võib olla hoopis kinni panna ning tugevdada samal ajal teisi. |
| --- | --- |

(12)

Kvaliteedi poolest ei vasta Kreeka mitmed vastuvõtukohad, eelkõige saartel ja mõned mandril asuvad ajutised vastuvõtukohad, endiselt rahvusvahelise kaitse taotlejate vastuvõtutingimuste direktiivis 2013/33/EL sätestatud nõuetele. Saartel asuvad esmase vastuvõtu keskused ei ole üksnes ülerahvastatud, vaid ei vasta ka nõuetele, mis on kehtestatud materiaalsetele tingimustele sanitaar- ja hügieenitingimuste osas, ega põhiteenustele, nt tervishoiuteenustele juurdepääsu osas, eelkõige seoses haavatavate rühmadega. Turvalisus ei ole piisav ja eri rahvuste vahel valitsevad pinged. Mandril ÜRO Pagulaste Ülemvoliniku Ameti majutuskava raames pakutavad tingimused vastavad nõuetele, kuid suurem osa ülejäänud vastuvõtukohtadest koosneb laagritest (praegu kasutusel 53 kohta) ja erakorralistest vastuvõtukohtadest, mille tingimused erinevad üksteisest oluliselt ja ei vasta sageli vajalikele nõuetele ei materiaalsete tingimuste ega turvalisuse poolest. Mõnda kohta on hakatud talveks kasutamiskõlblikuks muutma, kuid see edeneb aeglaselt. Mõnda laagrit on keeruline selliselt ümber ehitada, et seda saaks kasutada alalise vastuvõtukohana, ja need tuleb võib olla hoopis kinni panna ning tugevdada samal ajal teisi.

| (13) | Lisaks näib, et selge õigusraamistiku ja järelevalvesüsteemi puudumise tõttu esineb Kreekas vastuvõtu korralduse üldises koordineerimises puudusi: teatavaid laagreid juhib ajutiselt rändeministeerium ning teisi vastuvõtu- ja isikutuvastamistalitus. Otsust selle kohta, millised kohad tuleks muuta alaliseks, ei ole tehtud. Vastuvõtutalituses tegeletakse endiselt suutlikkuse parandamisega. |
| --- | --- |

(13)

Lisaks näib, et selge õigusraamistiku ja järelevalvesüsteemi puudumise tõttu esineb Kreekas vastuvõtu korralduse üldises koordineerimises puudusi: teatavaid laagreid juhib ajutiselt rändeministeerium ning teisi vastuvõtu- ja isikutuvastamistalitus. Otsust selle kohta, millised kohad tuleks muuta alaliseks, ei ole tehtud. Vastuvõtutalituses tegeletakse endiselt suutlikkuse parandamisega.

| (14) | Eeltoodust nähtub, et Kreekal on veel palju teha, enne kui ta suudab pakkuda varjupaigataotlejatele piisavat ja sobival tasemel alalist otstarbekohast avatud majutust, mis kõik vastaks kooskõlas ELi acquis'ga asjakohastele nõuetele. See peaks hõlmama kõigi vastuvõtukohtade tsentraliseeritud juhtimist ja süsteemi, mille abil pidevalt jälgida nende kohtade materiaalseid tingimusi ja seal pakutavaid teenuseid. Mõni ajutine koht tuleks muuta alaliseks, kuid reservi tuleks jätta ka piisavalt ajutisi kohti, kuhu majutada ootamatult suurt arvu saabunuid. Peale selle on äärmiselt oluline, et Kreeka ametiasutused annaksid vastuvõtusuutlikkuse kohta täpsemaid andmeid ning põhjalikke ja pidevalt ajakohastatavaid vajaduste hinnanguid (vastuvõtmissuutlikkus kokku ja selle olemus), nagu nõutud kolmandas soovituses. |
| --- | --- |

(14)

Eeltoodust nähtub, et Kreekal on veel palju teha, enne kui ta suudab pakkuda varjupaigataotlejatele piisavat ja sobival tasemel alalist otstarbekohast avatud majutust, mis kõik vastaks kooskõlas ELi acquis'ga asjakohastele nõuetele. See peaks hõlmama kõigi vastuvõtukohtade tsentraliseeritud juhtimist ja süsteemi, mille abil pidevalt jälgida nende kohtade materiaalseid tingimusi ja seal pakutavaid teenuseid. Mõni ajutine koht tuleks muuta alaliseks, kuid reservi tuleks jätta ka piisavalt ajutisi kohti, kuhu majutada ootamatult suurt arvu saabunuid. Peale selle on äärmiselt oluline, et Kreeka ametiasutused annaksid vastuvõtusuutlikkuse kohta täpsemaid andmeid ning põhjalikke ja pidevalt ajakohastatavaid vajaduste hinnanguid (vastuvõtmissuutlikkus kokku ja selle olemus), nagu nõutud kolmandas soovituses.

| (15) | Olulisi edusamme on täheldatud piirkondlike varjupaigaametite loomisel varasemate soovituste kohaselt. Kreeka õigusega on ette nähtud piirkondlike varjupaigabüroode loomine Atika, Thessaloniki, Traakia, Ípeirose, Tessaalia, Lääne-Kreeka, Kreeta, Lesbose, Chiose, Samose, Lerose ja Rhodose piirkonnas (23). Varjupaigatalituse direktori otsusega on võimalik luua ka autonoomseid varjupaigaüksuseid, millega katta varjupaigatalituse lisavajadused. Kreeka 22. novembri 2016. aasta kirjas esitatud teabe kohaselt toimivad praeguse seisuga seitse piirkondlikku bürood: Atika, Traakia, Thessaloniki, Lesbose, Samose, Rhodose ja Patrase piirkonnas. Lisaks sellele on toimivad autonoomsed varjupaigaüksused Pireuses, Xanthis, Lerosel, Kosil, Kórinthoses ja ümberpaigutamisüksus Alimoses. Seaduses sätestatu kohaselt hakkavad tööle veel kolm piirkondlikku varjupaigaüksust: Kosil, Ípeiroses (Ioannina linnas), Kreetal (Irákleio linnas) ja Tessaalias (Volose linnas). |
| --- | --- |

(15)

Olulisi edusamme on täheldatud piirkondlike varjupaigaametite loomisel varasemate soovituste kohaselt. Kreeka õigusega on ette nähtud piirkondlike varjupaigabüroode loomine Atika, Thessaloniki, Traakia, Ípeirose, Tessaalia, Lääne-Kreeka, Kreeta, Lesbose, Chiose, Samose, Lerose ja Rhodose piirkonnas (23). Varjupaigatalituse direktori otsusega on võimalik luua ka autonoomseid varjupaigaüksuseid, millega katta varjupaigatalituse lisavajadused. Kreeka 22. novembri 2016. aasta kirjas esitatud teabe kohaselt toimivad praeguse seisuga seitse piirkondlikku bürood: Atika, Traakia, Thessaloniki, Lesbose, Samose, Rhodose ja Patrase piirkonnas. Lisaks sellele on toimivad autonoomsed varjupaigaüksused Pireuses, Xanthis, Lerosel, Kosil, Kórinthoses ja ümberpaigutamisüksus Alimoses. Seaduses sätestatu kohaselt hakkavad tööle veel kolm piirkondlikku varjupaigaüksust: Kosil, Ípeiroses (Ioannina linnas), Kreetal (Irákleio linnas) ja Tessaalias (Volose linnas).

| (16) | Kreeka varjupaigatalitus tegeleb jätkuvalt oma töötajaskonna suurendamisega. Praegu töötab varjupaigatalituses 478 inimest (24). See näitaja hõlmab töökohti nii kesktalituses kui ka loodud piirkondlikes büroodes ja varjupaigaüksustes. 250 ametikohta rahastatakse riigieelarvest, ülejäänuid eri ELi ja EMP vahenditest. Aasta lõpuks peaks töötajate arv plaanitu järgi kasvama 659 inimeseni. See on lisaks ÜRO Pagulaste Ülemvoliniku Ameti palgatud tähtajalise lepinguga töötajatele, EASO töötajatele ja liikmesriikide ekspertidele, kelle on Kreeka varjupaigatalitusse määratud ajavahemikuks lähetanud EASO. Kreeka ametiasutused plaanivad asendada 2017. aasta lõpuks kõik lepingulised töötajad alaliste töötajatega ja töötajaskonda mitte enam suurendada. Kreeka ametiasutused on teatanud komisjoni talitustele, et töötajaskonna kiirem kasvatamine ei ole mõeldav, sest napib kogenuid töötajaid, kes uusi värvatuid koolitaks, juhendaks ja nende üle järelevalvet teostaks. Varjupaigatalituse töötajate arv on 2016. aastal kolmekordistunud ja on märgitud, et talitust tuleb kiiresti tugevdada, eelkõige keskastme juhtide ja töötajate teadmiste osas. |
| --- | --- |

(16)

Kreeka varjupaigatalitus tegeleb jätkuvalt oma töötajaskonna suurendamisega. Praegu töötab varjupaigatalituses 478 inimest (24). See näitaja hõlmab töökohti nii kesktalituses kui ka loodud piirkondlikes büroodes ja varjupaigaüksustes. 250 ametikohta rahastatakse riigieelarvest, ülejäänuid eri ELi ja EMP vahenditest. Aasta lõpuks peaks töötajate arv plaanitu järgi kasvama 659 inimeseni. See on lisaks ÜRO Pagulaste Ülemvoliniku Ameti palgatud tähtajalise lepinguga töötajatele, EASO töötajatele ja liikmesriikide ekspertidele, kelle on Kreeka varjupaigatalitusse määratud ajavahemikuks lähetanud EASO. Kreeka ametiasutused plaanivad asendada 2017. aasta lõpuks kõik lepingulised töötajad alaliste töötajatega ja töötajaskonda mitte enam suurendada. Kreeka ametiasutused on teatanud komisjoni talitustele, et töötajaskonna kiirem kasvatamine ei ole mõeldav, sest napib kogenuid töötajaid, kes uusi värvatuid koolitaks, juhendaks ja nende üle järelevalvet teostaks. Varjupaigatalituse töötajate arv on 2016. aastal kolmekordistunud ja on märgitud, et talitust tuleb kiiresti tugevdada, eelkõige keskastme juhtide ja töötajate teadmiste osas.

| (17) | Arvestades, kui kiiresti on kasvanud Kreekas esitatud varjupaigataotluste arv, ei ole veel selge, kas varjupaigatalituse praegune ja kavandatud töötajate arv on piisav, et saada hakkama praeguseks esitatud ja tõenäoliste tulevikus esitatavate taotluste tähtaegse ja nõuetekohase menetlemisega. Varjupaigatalituse üheks peamiseks prioriteediks on vähendada varjupaigataotluse esitamiseks soovi avaldamise ja taotluse esitamise vahele jäävat aega, mis on praegu sageli liiga pikk, mõjutades asjaomastele isikutele laienevaid õiguseid ja tekitades selles olukorras olevates inimestes meelehärmi. Seda aega tuleks vähendada kooskõlas varjupaigamenetluste direktiivi artikli 6 lõikega 2, mille kohaselt peab olema isikul, kes on avaldanud soovi taotluse esitamiseks, võimalik see esitada „võimalikult kiiresti“. Äärmiselt oluline on ka, et pärast taotluse esitamist menetletakse see direktiivis sätestatud tähtaegadest kinni pidades ja üldjuhul kuue kuu jooksul. Praegu kulub esitatud varjupaigataotluse menetlemiseks parimal juhul mitu kuud, välja arvatud ümberpaigutamisjuhtumid, mida menetletakse kiiremini, ning valitseb suur ebakindlus selle suhtes, kui kiiresti suudetakse likvideerida mahajäämus praeguseks kuhjunud varjupaigataotluste menetlemisel. Komisjon võtab siiski teadmiseks Kreeka 22. novembri 2016. aasta kirjas väljendatud mure, et varjupaigatalituse töötajaskonna veelgi kiirem kasv võib hakata mõjutama otsuste järjepidevust ja kvaliteeti. |
| --- | --- |

(17)

Arvestades, kui kiiresti on kasvanud Kreekas esitatud varjupaigataotluste arv, ei ole veel selge, kas varjupaigatalituse praegune ja kavandatud töötajate arv on piisav, et saada hakkama praeguseks esitatud ja tõenäoliste tulevikus esitatavate taotluste tähtaegse ja nõuetekohase menetlemisega. Varjupaigatalituse üheks peamiseks prioriteediks on vähendada varjupaigataotluse esitamiseks soovi avaldamise ja taotluse esitamise vahele jäävat aega, mis on praegu sageli liiga pikk, mõjutades asjaomastele isikutele laienevaid õiguseid ja tekitades selles olukorras olevates inimestes meelehärmi. Seda aega tuleks vähendada kooskõlas varjupaigamenetluste direktiivi artikli 6 lõikega 2, mille kohaselt peab olema isikul, kes on avaldanud soovi taotluse esitamiseks, võimalik see esitada „võimalikult kiiresti“. Äärmiselt oluline on ka, et pärast taotluse esitamist menetletakse see direktiivis sätestatud tähtaegadest kinni pidades ja üldjuhul kuue kuu jooksul. Praegu kulub esitatud varjupaigataotluse menetlemiseks parimal juhul mitu kuud, välja arvatud ümberpaigutamisjuhtumid, mida menetletakse kiiremini, ning valitseb suur ebakindlus selle suhtes, kui kiiresti suudetakse likvideerida mahajäämus praeguseks kuhjunud varjupaigataotluste menetlemisel. Komisjon võtab siiski teadmiseks Kreeka 22. novembri 2016. aasta kirjas väljendatud mure, et varjupaigatalituse töötajaskonna veelgi kiirem kasv võib hakata mõjutama otsuste järjepidevust ja kvaliteeti.

| (18) | Kiiresti on vaja hinnata, kas varjupaigatalituse praeguseks saavutatud töötajate arvu kasv on piisav, ja ka seda, kuidas komisjon, asjaomased ELi ametid ja ka liikmesriigid saaksid kõige paremini aidata Kreekal neid taotlusi kiiremini menetleda. Teha tuleb põhjalik vajaduste hindamine, mida pidevalt ajakohastatakse ja milles võetakse arvesse menetluses olevate varjupaigataotluste arvu ja nende varjupaigataotluste arvu, mida Kreeka varjupaigatalitusel tuleb tõenäoliselt edaspidi menetleda, ning olemasolevate töötajate arvu, mida läheb või tõenäoliselt läheb vaja nende taotluste menetlemiseks. Täiendava töötajaskonna saaks komplekteerida Kreeka enda töötajatest ja EASO tugirühmade raames saadetud liikmesriikide ekspertidest. Uurida tuleks võimalusi, kuidas ühtlustada töömeetodeid ja neid tõhustada, et kiirendada vestlusi ja menetlusi, kahjustamata seejuures kvaliteeti. Vajaduse korral tuleks selleks kasutada EASO tuge. |
| --- | --- |

(18)

Kiiresti on vaja hinnata, kas varjupaigatalituse praeguseks saavutatud töötajate arvu kasv on piisav, ja ka seda, kuidas komisjon, asjaomased ELi ametid ja ka liikmesriigid saaksid kõige paremini aidata Kreekal neid taotlusi kiiremini menetleda. Teha tuleb põhjalik vajaduste hindamine, mida pidevalt ajakohastatakse ja milles võetakse arvesse menetluses olevate varjupaigataotluste arvu ja nende varjupaigataotluste arvu, mida Kreeka varjupaigatalitusel tuleb tõenäoliselt edaspidi menetleda, ning olemasolevate töötajate arvu, mida läheb või tõenäoliselt läheb vaja nende taotluste menetlemiseks. Täiendava töötajaskonna saaks komplekteerida Kreeka enda töötajatest ja EASO tugirühmade raames saadetud liikmesriikide ekspertidest. Uurida tuleks võimalusi, kuidas ühtlustada töömeetodeid ja neid tõhustada, et kiirendada vestlusi ja menetlusi, kahjustamata seejuures kvaliteeti. Vajaduse korral tuleks selleks kasutada EASO tuge.

| (19) | Kui taotluse suhtes tehakse tagasilükkav otsus, peab varjupaigataotlejatel olema võimalus kasutada õiguskaitsevahendit. Selles küsimuses on olukord oluliselt paranenud. 2016. aasta aprillis vastu võetud seadusega nr 4375/2016 loodi apellatsiooniamet ja -komisjonid. 2016. aasta juunis vastu võetud seadusega nr 4399/2016 loodi uued apellatsioonikomisjonid. Nende ülesanne on vaadata läbi kõik kaebused, mis on Kreeka varjupaigatalituse otsuste vastu esitatud alates 20. juulist 2016. Prioriteedina keskenduvad apellatsioonikomisjonid Kreeka saartel esitatud kaebustele, et aidata kaasa ELi-Türgi avalduse rakendamisele. Praegu on neid komisjone kuus. Pärast 21. juulit on loodud ka üks apellatsioonikomisjon (25) asendusena alatistele komisjonidele. Selleks et tulla toime järjest kasvava kaebuste arvuga ja kuhjunud kaebuste menetlemisega, kavatseb Kreeka luua veel seitse komisjoni, kes peaksid kavakohaselt hakkama tööle 2016. aasta detsembri lõpuks, kasvatades komisjonide koguarvu 2017. aasta veebruari lõpuks 20-le. |
| --- | --- |

(19)

Kui taotluse suhtes tehakse tagasilükkav otsus, peab varjupaigataotlejatel olema võimalus kasutada õiguskaitsevahendit. Selles küsimuses on olukord oluliselt paranenud. 2016. aasta aprillis vastu võetud seadusega nr 4375/2016 loodi apellatsiooniamet ja -komisjonid. 2016. aasta juunis vastu võetud seadusega nr 4399/2016 loodi uued apellatsioonikomisjonid. Nende ülesanne on vaadata läbi kõik kaebused, mis on Kreeka varjupaigatalituse otsuste vastu esitatud alates 20. juulist 2016. Prioriteedina keskenduvad apellatsioonikomisjonid Kreeka saartel esitatud kaebustele, et aidata kaasa ELi-Türgi avalduse rakendamisele. Praegu on neid komisjone kuus. Pärast 21. juulit on loodud ka üks apellatsioonikomisjon (25) asendusena alatistele komisjonidele. Selleks et tulla toime järjest kasvava kaebuste arvuga ja kuhjunud kaebuste menetlemisega, kavatseb Kreeka luua veel seitse komisjoni, kes peaksid kavakohaselt hakkama tööle 2016. aasta detsembri lõpuks, kasvatades komisjonide koguarvu 2017. aasta veebruari lõpuks 20-le.

| (20) | Seadusega nr 4399/2016 muudeti ka komisjonide koosseisu – nüüd koosnevad need kolmest liikmest: kahest halduskohtu kohtunikust ning ühest asjakohase tausta ja kogemustega Kreeka kodanikust, kelle esitab ÜRO Pagulaste Ülemvoliniku Amet või riiklik inimõiguste edendamise komisjon. |
| --- | --- |

(20)

Seadusega nr 4399/2016 muudeti ka komisjonide koosseisu – nüüd koosnevad need kolmest liikmest: kahest halduskohtu kohtunikust ning ühest asjakohase tausta ja kogemustega Kreeka kodanikust, kelle esitab ÜRO Pagulaste Ülemvoliniku Amet või riiklik inimõiguste edendamise komisjon.

| (21) | Kreeka ametiasutuste 22. novembri 2016. aasta kirjas esitatud teabe põhjal on alates 21. juulist 2016 apellatsioonikomisjonile esitatud 2 347 kaebust, aga tehtud on ainult 573 otsust. |
| --- | --- |

(21)

Kreeka ametiasutuste 22. novembri 2016. aasta kirjas esitatud teabe põhjal on alates 21. juulist 2016 apellatsioonikomisjonile esitatud 2 347 kaebust, aga tehtud on ainult 573 otsust.

| (22) | Vanadele Kreeka kuhjunud kaebustega tegelevatele apellatsioonikomisjonidele oli algusest peale antud lisamandaat menetleda lisaks esimese astme otsuste sisuliste edasikaebuste kõrval ka kaebusi otsuste peale, mis puudutavad vastuvõetavust ELi-Türgi avalduse raames. Kreeka ametiasutuste 22. novembril edastatud teabe kohaselt esitati ajavahemikus aprill kuni 20. juuli 2016 kuhjunud kaebustega tegelevatele komisjonidele üle 2 000 kaebuse. 24. juunil 2016 (26) loodud uued apellatsioonikomisjonid peaksid leevendama 20 kuhjunud kaebustega tegeleva apellatsioonikomisjoni koormust, andes neile võimaluse kiirendada kuhjunud kaebuste menetlemist. |
| --- | --- |

(22)

Vanadele Kreeka kuhjunud kaebustega tegelevatele apellatsioonikomisjonidele oli algusest peale antud lisamandaat menetleda lisaks esimese astme otsuste sisuliste edasikaebuste kõrval ka kaebusi otsuste peale, mis puudutavad vastuvõetavust ELi-Türgi avalduse raames. Kreeka ametiasutuste 22. novembril edastatud teabe kohaselt esitati ajavahemikus aprill kuni 20. juuli 2016 kuhjunud kaebustega tegelevatele komisjonidele üle 2 000 kaebuse. 24. juunil 2016 (26) loodud uued apellatsioonikomisjonid peaksid leevendama 20 kuhjunud kaebustega tegeleva apellatsioonikomisjoni koormust, andes neile võimaluse kiirendada kuhjunud kaebuste menetlemist.

| (23) | Rohkem on edasi liigutud pikaajaliselt kuhjunud kaebustega, mille suhtes kohaldatakse „vana menetlust“, mis on reguleeritud presidendi dekreediga nr 114/2010. 22. novembri 2016. aasta seisuga on kuhjunud juhtumeid 6 589 (arv on langenud kokku 51 000 juhtumilt, mis olid kuhjunud 2013. aasta alguseks, ja umbes 8 075 kaebuselt, mis olid kuhjunud 2016. aasta septembriks). Kreeka ametiasutused on andnud humanitaareesmärgil load isikutele, kelle varjupaigataotluse menetlemine on kaua viibinud ja kellel on õigus saada elamisluba humaansetel või muudel erandlikel põhjustel vastavalt Kreeka seadusele nr 4375/2016. Elamisluba antakse kaheks aastaks ja seda saab pikendada (27). Elamisloa saanutel on samad õigused ja hüved kui täiendava kaitse seisundi saanutel Kreekas (28) ning neid ei käsitata enam varjupaigataotlejatena. Mõni kuhjunud kaebus vaadatakse aga läbi sisuliselt. Hoolimata edusammudest, mis on tehtud varasemate soovituste järel, peaks Kreeka jätkama jõupingutusi vanade kaebuste menetlemise lõpuleviimisel, tagades, et taotlejad, kes on esitanud kaebuse, saaksid kasutada oma õigust tõhusale õiguskaitsevahendile. |
| --- | --- |

(23)

Rohkem on edasi liigutud pikaajaliselt kuhjunud kaebustega, mille suhtes kohaldatakse „vana menetlust“, mis on reguleeritud presidendi dekreediga nr 114/2010. 22. novembri 2016. aasta seisuga on kuhjunud juhtumeid 6 589 (arv on langenud kokku 51 000 juhtumilt, mis olid kuhjunud 2013. aasta alguseks, ja umbes 8 075 kaebuselt, mis olid kuhjunud 2016. aasta septembriks). Kreeka ametiasutused on andnud humanitaareesmärgil load isikutele, kelle varjupaigataotluse menetlemine on kaua viibinud ja kellel on õigus saada elamisluba humaansetel või muudel erandlikel põhjustel vastavalt Kreeka seadusele nr 4375/2016. Elamisluba antakse kaheks aastaks ja seda saab pikendada (27). Elamisloa saanutel on samad õigused ja hüved kui täiendava kaitse seisundi saanutel Kreekas (28) ning neid ei käsitata enam varjupaigataotlejatena. Mõni kuhjunud kaebus vaadatakse aga läbi sisuliselt. Hoolimata edusammudest, mis on tehtud varasemate soovituste järel, peaks Kreeka jätkama jõupingutusi vanade kaebuste menetlemise lõpuleviimisel, tagades, et taotlejad, kes on esitanud kaebuse, saaksid kasutada oma õigust tõhusale õiguskaitsevahendile.

| (24) | Arvestades Kreekas ELi-Türgi avalduse rakendamisest alates esitatud taotluste arvu kasvu, on äärmiselt oluline, et apellatsiooniametis oleksid täidetud kõik ametikohad, et amet suudaks toime tulla kaebuste arvu eeldatava olulise kasvuga. Komisjonide tõhusust tuleks parandada, kahjustamata seejuures kvaliteeti ja piiramata komisjoni liikmete sõltumatust. Apellatsioonikomisjonid võiksid eelkõige tulla sagedamini kokku, otsuste koostamisel võiks kasutada õigusabi ja komisjonid võiksid spetsialiseeruda ning liikmed võiksid töötada täistööajaga. Kaasata tuleks ka rohkem tugipersonali (29). Samuti tuleb pidevalt hinnata vajadusi, võttes arvesse eri edasikaebamisorganites menetluses olevate edasikaebuste arvu ja nende kaebuste arvu, mis neile tõenäoliselt menetlemisse tulevad, hinnates, kas komisjonide arv on piisav ja töömeetodid kohased. |
| --- | --- |

(24)

Arvestades Kreekas ELi-Türgi avalduse rakendamisest alates esitatud taotluste arvu kasvu, on äärmiselt oluline, et apellatsiooniametis oleksid täidetud kõik ametikohad, et amet suudaks toime tulla kaebuste arvu eeldatava olulise kasvuga. Komisjonide tõhusust tuleks parandada, kahjustamata seejuures kvaliteeti ja piiramata komisjoni liikmete sõltumatust. Apellatsioonikomisjonid võiksid eelkõige tulla sagedamini kokku, otsuste koostamisel võiks kasutada õigusabi ja komisjonid võiksid spetsialiseeruda ning liikmed võiksid töötada täistööajaga. Kaasata tuleks ka rohkem tugipersonali (29). Samuti tuleb pidevalt hinnata vajadusi, võttes arvesse eri edasikaebamisorganites menetluses olevate edasikaebuste arvu ja nende kaebuste arvu, mis neile tõenäoliselt menetlemisse tulevad, hinnates, kas komisjonide arv on piisav ja töömeetodid kohased.

| (25) | Uue seadusega nr 4375/2016 nähakse ette, et taotlejad peavad edasikaebamisetapis saama tasuta õigusabi. Kõiki meetmeid seaduse tegelikuks rakendamiseks ei ole siiski veel võetud. Ministri otsus, millega rakendatakse seaduse nr 4375/2016 kohane õigusabi säte, võeti vastu 9. septembril 2016. Tasuta õigusabi andmise rahastamine on tagatud riikliku programmi kaudu Varjupaiga-, Rände- ja Integratsioonifondist. Lisaks on sõlmitud Varjupaiga-, Rände ja Integratsioonifondist ette nähtud hädaabi rahastamise raames ÜRO Pagulaste Ülemvoliniku Ametiga toetusleping kogusummas 30 miljonit eurot (30). ÜRO Pagulaste Ülemvoliniku Amet kasutab neid rahalisi vahendeid muu hulgas rahvusvahelise kaitse taotlejatele edasikaebamisetapis tasuta õigusabi andmiseks kuni 2017. aasta alguseni; selleks ajaks rakendavad Kreeka ametiasutused eeldatavasti oma tasuta õigusabi kava. Koostöös valitsusväliste organisatsioonidega (Metaction ja Kreeka Pagulaste Nõukogu) rakendatakse kahte projekti: esimene hõlmab kõiki saartel esitatud kaebusi, teine osa mandril esitatud kaebustest (ainult Ateenas ja Thessalonikis esitatud kaebusi, kuid mitte kinnipeetavatelt varjupaigataotlejatelt). Kreeka andis 19. septembril komisjonile teada, et varjupaigatalituse hallatav advokaatide nimekiri koostatakse 2017. aasta alguseks. Kreeka peaks võtma vajalikke meetmeid, et tagada viivitamata kõikidele varjupaigataotlejatele, kes esitavad edasikaebuse, õigus tasuta õigusabile. |
| --- | --- |

(25)

Uue seadusega nr 4375/2016 nähakse ette, et taotlejad peavad edasikaebamisetapis saama tasuta õigusabi. Kõiki meetmeid seaduse tegelikuks rakendamiseks ei ole siiski veel võetud. Ministri otsus, millega rakendatakse seaduse nr 4375/2016 kohane õigusabi säte, võeti vastu 9. septembril 2016. Tasuta õigusabi andmise rahastamine on tagatud riikliku programmi kaudu Varjupaiga-, Rände- ja Integratsioonifondist. Lisaks on sõlmitud Varjupaiga-, Rände ja Integratsioonifondist ette nähtud hädaabi rahastamise raames ÜRO Pagulaste Ülemvoliniku Ametiga toetusleping kogusummas 30 miljonit eurot (30). ÜRO Pagulaste Ülemvoliniku Amet kasutab neid rahalisi vahendeid muu hulgas rahvusvahelise kaitse taotlejatele edasikaebamisetapis tasuta õigusabi andmiseks kuni 2017. aasta alguseni; selleks ajaks rakendavad Kreeka ametiasutused eeldatavasti oma tasuta õigusabi kava. Koostöös valitsusväliste organisatsioonidega (Metaction ja Kreeka Pagulaste Nõukogu) rakendatakse kahte projekti: esimene hõlmab kõiki saartel esitatud kaebusi, teine osa mandril esitatud kaebustest (ainult Ateenas ja Thessalonikis esitatud kaebusi, kuid mitte kinnipeetavatelt varjupaigataotlejatelt). Kreeka andis 19. septembril komisjonile teada, et varjupaigatalituse hallatav advokaatide nimekiri koostatakse 2017. aasta alguseks. Kreeka peaks võtma vajalikke meetmeid, et tagada viivitamata kõikidele varjupaigataotlejatele, kes esitavad edasikaebuse, õigus tasuta õigusabile.

| (26) | Haavatavate varjupaigataotlejate, sealhulgas saatjata alaealiste kaitse tekitab endiselt suurt muret eelkõige seetõttu, et puudub nõuetekohaselt toimiv eestkostesüsteem, ei jätku sobivaid majutuskohti ja haavatavate varjupaigataotlejate turvalisus tekitab üldiselt probleeme. Uues seaduses nr 4375/2016 on sätestatud, et haldusreformi- ja siseministeeriumi luuakse uus vastuvõtu direktoraat ja sotsiaalse integratsiooni direktoraat, millel mõlemal on eriosakonnad saatjata alaealiste vastuvõtmiseks ja integreerimiseks (sh seadusliku esindaja pakkumine). Hoolimata sellest peavad Kreeka ametiasutused ikka veel võtma meetmeid, et tagada saatjata alaealistele ka tegelikkuses asjakohased menetluslikud tagatised ja vastuvõtutingimused. Täiendavat õigusraamistikku, mis hõlmaks sätteid tõhusa eestkostesüsteemi kohta, ei ole seni vastu võetud. Kreeka ametiasutused on kinnitanud, et töö- ja sotsiaalse solidaarsuse ministeerium, kelle vastutusalasse kuuluvad saatjata alaealised, valmistab ette uut eestkosteseadust, mis peaks valmima enne 2016. aasta lõppu. Kõnealuse seaduse alusel luuakse eraldi talitus või osakond, mis tegeleb eestkostesüsteemiga. Kuigi Kreeka valitsus on juba vastu võtnud ministri otsuse varjupaika taotlevate saatjata alaealiste vanuse hindamise kohta, (31) tuntakse jätkuvalt muret selle pärast, kuidas hindamist tegelikkuses teostatakse, sest isiku tuvastamine on puudulik ja politseis toimuva vanuse hindamise korral ei ole ette nähtud õiguskaitsevahendeid. |
| --- | --- |

(26)

Haavatavate varjupaigataotlejate, sealhulgas saatjata alaealiste kaitse tekitab endiselt suurt muret eelkõige seetõttu, et puudub nõuetekohaselt toimiv eestkostesüsteem, ei jätku sobivaid majutuskohti ja haavatavate varjupaigataotlejate turvalisus tekitab üldiselt probleeme. Uues seaduses nr 4375/2016 on sätestatud, et haldusreformi- ja siseministeeriumi luuakse uus vastuvõtu direktoraat ja sotsiaalse integratsiooni direktoraat, millel mõlemal on eriosakonnad saatjata alaealiste vastuvõtmiseks ja integreerimiseks (sh seadusliku esindaja pakkumine). Hoolimata sellest peavad Kreeka ametiasutused ikka veel võtma meetmeid, et tagada saatjata alaealistele ka tegelikkuses asjakohased menetluslikud tagatised ja vastuvõtutingimused. Täiendavat õigusraamistikku, mis hõlmaks sätteid tõhusa eestkostesüsteemi kohta, ei ole seni vastu võetud. Kreeka ametiasutused on kinnitanud, et töö- ja sotsiaalse solidaarsuse ministeerium, kelle vastutusalasse kuuluvad saatjata alaealised, valmistab ette uut eestkosteseadust, mis peaks valmima enne 2016. aasta lõppu. Kõnealuse seaduse alusel luuakse eraldi talitus või osakond, mis tegeleb eestkostesüsteemiga. Kuigi Kreeka valitsus on juba vastu võtnud ministri otsuse varjupaika taotlevate saatjata alaealiste vanuse hindamise kohta, (31) tuntakse jätkuvalt muret selle pärast, kuidas hindamist tegelikkuses teostatakse, sest isiku tuvastamine on puudulik ja politseis toimuva vanuse hindamise korral ei ole ette nähtud õiguskaitsevahendeid.

| (27) | Juurdepääs haridusele on märkimisväärselt paranenud. 2016. aasta augustis võeti vastu seadus nr 4415/2016, mille eesmärk on muu hulgas tagada varjupaigataotlejate lastele psühholoogiline tugi ja haridus ning Kreekasse jääjatele pärast ettevalmistavat üleminekuperioodi ka sujuv integreerumine Kreeka haridussüsteemi. Kreeka ametiasutused võtavad olulisi meetmeid selle õigusakti täielikuks ja tulemuslikuks rakendamiseks, kuigi kohalikul tasandil on tekkinud sellele vastasseis. |
| --- | --- |

(27)

Juurdepääs haridusele on märkimisväärselt paranenud. 2016. aasta augustis võeti vastu seadus nr 4415/2016, mille eesmärk on muu hulgas tagada varjupaigataotlejate lastele psühholoogiline tugi ja haridus ning Kreekasse jääjatele pärast ettevalmistavat üleminekuperioodi ka sujuv integreerumine Kreeka haridussüsteemi. Kreeka ametiasutused võtavad olulisi meetmeid selle õigusakti täielikuks ja tulemuslikuks rakendamiseks, kuigi kohalikul tasandil on tekkinud sellele vastasseis.

| (28) | Eri sidusrühmade sõnul on saatjata alaealiste olukord üldiselt ikka veel ebakindel, kusjuures paljud sidusrühmad tunnevad muret nende turvalisuse pärast nii mandril kui ka saartel asuvates vastuvõtukohtades ning mõni sidusrühm väidab, et lapsi hoitakse sobiva majutuskoha leidmiseni endiselt kaua kinnipidamisasutuses või eraldatud alaga avatud vastuvõtukohtades, mis on ülerahvastatud ja ebatervislikud ning kus neil puudub esindaja ja juurdepääs õigusabile (32). Nagu kirjas põhjenduses 10, on alaealistele sobiva majutuse puudumine oluline probleem, mis tuleb kiiresti lahendada. |
| --- | --- |

(28)

Eri sidusrühmade sõnul on saatjata alaealiste olukord üldiselt ikka veel ebakindel, kusjuures paljud sidusrühmad tunnevad muret nende turvalisuse pärast nii mandril kui ka saartel asuvates vastuvõtukohtades ning mõni sidusrühm väidab, et lapsi hoitakse sobiva majutuskoha leidmiseni endiselt kaua kinnipidamisasutuses või eraldatud alaga avatud vastuvõtukohtades, mis on ülerahvastatud ja ebatervislikud ning kus neil puudub esindaja ja juurdepääs õigusabile (32). Nagu kirjas põhjenduses 10, on alaealistele sobiva majutuse puudumine oluline probleem, mis tuleb kiiresti lahendada.

| (29) | Euroopa Komisjon on andnud Kreekale hulgaliselt rahalisi vahendeid, et toetada riigi jõupingutusi viia oma varjupaigasüsteem kooskõlla ELi nõuetega. Alates 2015. aasta algusest on siseküsimuste fondide (Varjupaiga-, Rände- ja Integratsioonifondi ning Sisejulgeolekufondi) kaudu antud Kreekale üle 352 miljoni euro erakorralist abi. Abi on antud kas otse Kreeka ametiasutustele või liidu asutuste ja Kreekas tegutsevate rahvusvaheliste organisatsioonide kaudu. Sellest umbes 90 miljonit eurot anti 2016. aasta juulis otse Kreeka ametiasutustele, et suurendada nende suutlikkust parandada elamistingimusi ja osutada esmaseid tervishoiuteenuseid pagulaste majutuskeskustes ning samuti osutada vastuvõtu- ja tervishoiuteenuseid rändajatele. Hiljuti loodud erakorralise abi rahastamisvahendi kaudu pakutakse humanitaarabi partnerorganisatsioonidele olulist toetust (umbes 198 miljonit eurot) rändajate ja pagulaste elementaarsete humanitaarvajaduste katmiseks. See abi aitab kaasa hädaolukorra lahendamise kava elluviimisele, mille komisjon, Kreeka ametiasutused ja/või asjaomased sidusrühmad töötasid välja kohapealse humanitaarolukorraga tegelemiseks ja/või ELi-Türgi avalduse rakendamise toetamiseks. |
| --- | --- |

(29)

Euroopa Komisjon on andnud Kreekale hulgaliselt rahalisi vahendeid, et toetada riigi jõupingutusi viia oma varjupaigasüsteem kooskõlla ELi nõuetega. Alates 2015. aasta algusest on siseküsimuste fondide (Varjupaiga-, Rände- ja Integratsioonifondi ning Sisejulgeolekufondi) kaudu antud Kreekale üle 352 miljoni euro erakorralist abi. Abi on antud kas otse Kreeka ametiasutustele või liidu asutuste ja Kreekas tegutsevate rahvusvaheliste organisatsioonide kaudu. Sellest umbes 90 miljonit eurot anti 2016. aasta juulis otse Kreeka ametiasutustele, et suurendada nende suutlikkust parandada elamistingimusi ja osutada esmaseid tervishoiuteenuseid pagulaste majutuskeskustes ning samuti osutada vastuvõtu- ja tervishoiuteenuseid rändajatele. Hiljuti loodud erakorralise abi rahastamisvahendi kaudu pakutakse humanitaarabi partnerorganisatsioonidele olulist toetust (umbes 198 miljonit eurot) rändajate ja pagulaste elementaarsete humanitaarvajaduste katmiseks. See abi aitab kaasa hädaolukorra lahendamise kava elluviimisele, mille komisjon, Kreeka ametiasutused ja/või asjaomased sidusrühmad töötasid välja kohapealse humanitaarolukorraga tegelemiseks ja/või ELi-Türgi avalduse rakendamise toetamiseks.

| (30) | See erakorraline abi lisandub 509 miljonile eurole, mis on eraldatud ajavahemikuks 2014–2020 Kreeka riiklikele programmidele, mida rakendatakse Varjupaiga-, Rände- ja Integratsioonifondi ja Sisejulgeolekufondi raames. See teeb Kreekast ELi liikmesriikide seas siseküsimuste valdkonna fondide suurima kasutaja. |
| --- | --- |

(30)

See erakorraline abi lisandub 509 miljonile eurole, mis on eraldatud ajavahemikuks 2014–2020 Kreeka riiklikele programmidele, mida rakendatakse Varjupaiga-, Rände- ja Integratsioonifondi ja Sisejulgeolekufondi raames. See teeb Kreekast ELi liikmesriikide seas siseküsimuste valdkonna fondide suurima kasutaja.

| (31) | Kreeka peaks tagama, et selliseid rahastamisallikaid kasutatakse täiel määral kõige tõhusamal ja tulemuslikumal viisil ning ilma edasise viivituseta. Selleks vaadatakse praegu läbi siseküsimuste valdkonna fondide (Varjupaiga-, Rände- ja Integratsioonifond ja Sisejulgeolekufond) raames rakendatavaid Kreeka riiklikke programme, et kohandada need uute prioriteetidega. Varjupaiga-, Rände- ja Integratsioonifondi kasutamise riikliku programmi läbivaatamine on lõpule viidud. Sisejulgeolekufondi kasutamise riikliku programmi läbivaatamine on samuti lõppetapis ja peaks varsti lõpule viidama. Lisaks on õiguslikus aluses sätestatud nõuete kohaselt viidud ametlikult lõpule uue vastutava ametiasutuse määramine, kuid menetlusi ja operatiivmeetmeid tuleb veel ühtlustada, et Kreeka ametiasutused hakkaksid täielikult kasutama riiklike programmide raames ette nähtud rahalisi vahendeid, mida on eelkõige vaja riigis viibivate rändajate vastuvõtu ja neile osutatavate muude teenustega seotud kiireloomuliste vajaduste täitmiseks. |
| --- | --- |

(31)

Kreeka peaks tagama, et selliseid rahastamisallikaid kasutatakse täiel määral kõige tõhusamal ja tulemuslikumal viisil ning ilma edasise viivituseta. Selleks vaadatakse praegu läbi siseküsimuste valdkonna fondide (Varjupaiga-, Rände- ja Integratsioonifond ja Sisejulgeolekufond) raames rakendatavaid Kreeka riiklikke programme, et kohandada need uute prioriteetidega. Varjupaiga-, Rände- ja Integratsioonifondi kasutamise riikliku programmi läbivaatamine on lõpule viidud. Sisejulgeolekufondi kasutamise riikliku programmi läbivaatamine on samuti lõppetapis ja peaks varsti lõpule viidama. Lisaks on õiguslikus aluses sätestatud nõuete kohaselt viidud ametlikult lõpule uue vastutava ametiasutuse määramine, kuid menetlusi ja operatiivmeetmeid tuleb veel ühtlustada, et Kreeka ametiasutused hakkaksid täielikult kasutama riiklike programmide raames ette nähtud rahalisi vahendeid, mida on eelkõige vaja riigis viibivate rändajate vastuvõtu ja neile osutatavate muude teenustega seotud kiireloomuliste vajaduste täitmiseks.

| (32) | Nagu nenditakse komisjoni 4. märtsi 2016. aasta teatises „Tagasi Schengeni juurde“, (33) on täielikult toimiva Dublini süsteemi tagamine lahutamatu osa suurematest jõupingutustest, mida on vaja varjupaiga-, rände- ja piiripoliitika stabiliseerimiseks. Dublini süsteemi toimimise normaliseerimiseks tehtavad jõupingutused peaksid omakorda taastama Schengeni ala normaalse toimimise. Dublini määruse kohane varjupaigataotlejate üleandmine Kreekale on alates 2011. aastast peatatud, mis on ajendanud ebaseaduslikult Kreekasse saabuvaid rändajaid liikuma edasi teistesse liikmesriikidesse ning see on üks teisese rände põhjustest, mis on takistanud Schengeni süsteemi nõuetekohast toimimist. Sellepärast peab Kreeka kiiremas korras rakendama käesolevas soovituses nimetatud veel võtmata meetmed. Samal ajal peaks olema esmatähtis Dublini süsteemi reformimine, lähtudes solidaarsuse eesmärgist ja õiglasest koormuse jagamisest liikmesriikide vahel, nagu komisjon on välja pakkunud (34). Läbirääkimised ettepaneku üle veel käivad. |
| --- | --- |

(32)

Nagu nenditakse komisjoni 4. märtsi 2016. aasta teatises „Tagasi Schengeni juurde“, (33) on täielikult toimiva Dublini süsteemi tagamine lahutamatu osa suurematest jõupingutustest, mida on vaja varjupaiga-, rände- ja piiripoliitika stabiliseerimiseks. Dublini süsteemi toimimise normaliseerimiseks tehtavad jõupingutused peaksid omakorda taastama Schengeni ala normaalse toimimise. Dublini määruse kohane varjupaigataotlejate üleandmine Kreekale on alates 2011. aastast peatatud, mis on ajendanud ebaseaduslikult Kreekasse saabuvaid rändajaid liikuma edasi teistesse liikmesriikidesse ning see on üks teisese rände põhjustest, mis on takistanud Schengeni süsteemi nõuetekohast toimimist. Sellepärast peab Kreeka kiiremas korras rakendama käesolevas soovituses nimetatud veel võtmata meetmed. Samal ajal peaks olema esmatähtis Dublini süsteemi reformimine, lähtudes solidaarsuse eesmärgist ja õiglasest koormuse jagamisest liikmesriikide vahel, nagu komisjon on välja pakkunud (34). Läbirääkimised ettepaneku üle veel käivad.

| (33) | Komisjon tunnustab olulisi edusamme, mida Kreeka on pärast 2011. aastal tehtud otsust kohtuasjas M.S.S teinud varjupaigasüsteemi toimimise parandamisel komisjoni, EASO, liikmesriikide ning rahvusvaheliste ja valitsusväliste organisatsioonide abiga. Sellegipoolest on Kreeka olukord endiselt raske uute varjupaigataotluste arvukuse tõttu, mis on eelkõige tingitud eelregistreerimise kasutuselevõtust ja ebaseaduslike rändajate pidevast sissevoolust (kuigi see on 2016. aasta märtsile eelneva ajaga võrreldes vähenenud), kuid samuti ELi-Türgi avalduse rakendamisest tulenevatest ülesannetest. Lisaks tuleb võtta olulisi täiendavaid meetmeid järelejäänud puuduste kõrvaldamiseks Kreeka varjupaigasüsteemis, mis on eelkõige seotud vastuvõtukohtade kvaliteedi, haavatavate varjupaigataotlejate kohtlemise ja ajaga, mis kulub varjupaigataotluste registreerimiseks, esitamiseks ja läbivaatamiseks mõlemas astmes. Kuigi lõppeesmärk on täielikult taastata Dublini määruse kohane varjupaigataotlejate üleandmine Kreekale, ei ole seda veel võimalik soovitada, sest tuleb võtta arvesse eespool kirjeldatud raske olukorra mõju kogu varjupaigasüsteemi toimimisele ja vältida Kreeka ülemäärast koormamist. |
| --- | --- |

(33)

Komisjon tunnustab olulisi edusamme, mida Kreeka on pärast 2011. aastal tehtud otsust kohtuasjas M.S.S teinud varjupaigasüsteemi toimimise parandamisel komisjoni, EASO, liikmesriikide ning rahvusvaheliste ja valitsusväliste organisatsioonide abiga. Sellegipoolest on Kreeka olukord endiselt raske uute varjupaigataotluste arvukuse tõttu, mis on eelkõige tingitud eelregistreerimise kasutuselevõtust ja ebaseaduslike rändajate pidevast sissevoolust (kuigi see on 2016. aasta märtsile eelneva ajaga võrreldes vähenenud), kuid samuti ELi-Türgi avalduse rakendamisest tulenevatest ülesannetest. Lisaks tuleb võtta olulisi täiendavaid meetmeid järelejäänud puuduste kõrvaldamiseks Kreeka varjupaigasüsteemis, mis on eelkõige seotud vastuvõtukohtade kvaliteedi, haavatavate varjupaigataotlejate kohtlemise ja ajaga, mis kulub varjupaigataotluste registreerimiseks, esitamiseks ja läbivaatamiseks mõlemas astmes. Kuigi lõppeesmärk on täielikult taastata Dublini määruse kohane varjupaigataotlejate üleandmine Kreekale, ei ole seda veel võimalik soovitada, sest tuleb võtta arvesse eespool kirjeldatud raske olukorra mõju kogu varjupaigasüsteemi toimimisele ja vältida Kreeka ülemäärast koormamist.

| (34) | Kreeka on siiski teinud nõuetekohaselt toimiva varjupaigasüsteemi jaoks hädavajaliku institutsioonilise ja õigusliku struktuuri loomisel märkimisväärseid edusamme ning tõenäoliselt hakkab varjupaigasüsteem lähiajal täielikult toimima, kui on kõrvaldatud kõik järelejäänud puudused, mis on eelkõige seotud vastuvõtutingimustega ja haavatavate varjupaigataotlejate, sealhulgas saatjata alaealiste kohtlemisega. Seepärast on kohane soovitada, et individuaalsete kinnituste alusel alustataks järk-järgult taas varjupaigataotlejate üleandmist, võttes arvesse riigi suutlikkust asjaomaste ELi õigusaktide kohaselt varjupaigataotlejaid vastu võtta ja varjupaigataotlusi menetleda ning asjaolu, et teatavaid varjupaigataotlejate rühmi, eelkõige haavatavaid isikuid, kelle hulka kuuluvad saatjata alaealised, ei kohelda praegu nõuetekohaselt. Samuti ei tohiks üleandmist taasalustada tagasiulatuvalt, vaid see peaks hõlmama ainult varjupaigataotlejaid, kelle taotluse läbivaatamise eest Kreeka vastutab alates teatavast kuupäevast, et vältida riigi ülemäärast koormamist. Selleks kuupäevaks tuleks soovituses kehtestada 15. märts 2017. |
| --- | --- |

(34)

Kreeka on siiski teinud nõuetekohaselt toimiva varjupaigasüsteemi jaoks hädavajaliku institutsioonilise ja õigusliku struktuuri loomisel märkimisväärseid edusamme ning tõenäoliselt hakkab varjupaigasüsteem lähiajal täielikult toimima, kui on kõrvaldatud kõik järelejäänud puudused, mis on eelkõige seotud vastuvõtutingimustega ja haavatavate varjupaigataotlejate, sealhulgas saatjata alaealiste kohtlemisega. Seepärast on kohane soovitada, et individuaalsete kinnituste alusel alustataks järk-järgult taas varjupaigataotlejate üleandmist, võttes arvesse riigi suutlikkust asjaomaste ELi õigusaktide kohaselt varjupaigataotlejaid vastu võtta ja varjupaigataotlusi menetleda ning asjaolu, et teatavaid varjupaigataotlejate rühmi, eelkõige haavatavaid isikuid, kelle hulka kuuluvad saatjata alaealised, ei kohelda praegu nõuetekohaselt. Samuti ei tohiks üleandmist taasalustada tagasiulatuvalt, vaid see peaks hõlmama ainult varjupaigataotlejaid, kelle taotluse läbivaatamise eest Kreeka vastutab alates teatavast kuupäevast, et vältida riigi ülemäärast koormamist. Selleks kuupäevaks tuleks soovituses kehtestada 15. märts 2017.

| (35) | Eespool nimetatud kaalutlustel esitatakse käesolevas soovituses meetmed, mida Kreeka ametiasutused peavad võtma või jätkama selleks, et taasalustada Dublini määruse kohast üleandmist varjupaigataotlejate puhul, kes sisenevad alates 15. märtsist 2017 välispiiri kaudu ebaseaduslikult Kreekasse või kelle varjupaigataotluse läbivaatamise eest Kreeka vastutab alates sellest kuupäevast määruse (EL) nr 604/2013 kriteeriumide, v.a selle III peatüki artikli 13 alusel. Seda eesmärki silmas pidades peaks Kreeka võtma kiiresti kõik käesolevas soovituses nimetatud meetmed. Solidaarsuse ja õiglase koormuse jagamise põhimõtte kohaselt peaksid ka teised liikmesriigid aitama kaasa nimetatud eesmärgi saavutamisele, eelkõige lähetama EASO üleskutsel Kreeka ametiasutuste abistamiseks eksperte ja täielikult täitma kohustusi, mis on neile pandud varjupaigataotlejate ümberpaigutamisotsustega. |
| --- | --- |

(35)

Eespool nimetatud kaalutlustel esitatakse käesolevas soovituses meetmed, mida Kreeka ametiasutused peavad võtma või jätkama selleks, et taasalustada Dublini määruse kohast üleandmist varjupaigataotlejate puhul, kes sisenevad alates 15. märtsist 2017 välispiiri kaudu ebaseaduslikult Kreekasse või kelle varjupaigataotluse läbivaatamise eest Kreeka vastutab alates sellest kuupäevast määruse (EL) nr 604/2013 kriteeriumide, v.a selle III peatüki artikli 13 alusel. Seda eesmärki silmas pidades peaks Kreeka võtma kiiresti kõik käesolevas soovituses nimetatud meetmed. Solidaarsuse ja õiglase koormuse jagamise põhimõtte kohaselt peaksid ka teised liikmesriigid aitama kaasa nimetatud eesmärgi saavutamisele, eelkõige lähetama EASO üleskutsel Kreeka ametiasutuste abistamiseks eksperte ja täielikult täitma kohustusi, mis on neile pandud varjupaigataotlejate ümberpaigutamisotsustega.

| (36) | Käesolevas soovituses sätestatakse ühtlasi üleandmise taasalustamise kord, mis peaks iga varjupaigataotleja üleandmise korral hõlmama Kreeka ametiasutuste ja varjupaigataotlejat üle andva liikmesriigi ametiasutuste tihedat koostööd vastavalt liikmesriikide lojaalse koostöö põhimõttele, et muu hulgas tagada varjupaigataotlejale direktiivi 2013/33/EL nõuetele vastav sobiv majutus ja tema varjupaigataotluse menetlemine kooskõlas direktiiviga 2013/32/EL. Selleks peab Kreeka esitama konkreetse kinnituse selle kohta, kuidas ta kohtleb igat üleantavat varjupaigataotlejat. Lisaks tuleks kehtestada tugi- ja aruandlusmehhanism, mida liikmesriikide ekspertidest koosnev EASO tugirühm rakendab selle tagamiseks, et üleantud varjupaigataotlejaid koheldakse ka tegelikkuses kõnealuste nõuete kohaselt. |
| --- | --- |

(36)

Käesolevas soovituses sätestatakse ühtlasi üleandmise taasalustamise kord, mis peaks iga varjupaigataotleja üleandmise korral hõlmama Kreeka ametiasutuste ja varjupaigataotlejat üle andva liikmesriigi ametiasutuste tihedat koostööd vastavalt liikmesriikide lojaalse koostöö põhimõttele, et muu hulgas tagada varjupaigataotlejale direktiivi 2013/33/EL nõuetele vastav sobiv majutus ja tema varjupaigataotluse menetlemine kooskõlas direktiiviga 2013/32/EL. Selleks peab Kreeka esitama konkreetse kinnituse selle kohta, kuidas ta kohtleb igat üleantavat varjupaigataotlejat. Lisaks tuleks kehtestada tugi- ja aruandlusmehhanism, mida liikmesriikide ekspertidest koosnev EASO tugirühm rakendab selle tagamiseks, et üleantud varjupaigataotlejaid koheldakse ka tegelikkuses kõnealuste nõuete kohaselt.

| (37) | Käesoleva soovituse täieliku rakendamise tagamiseks on väga oluline, et Kreeka annaks regulaarselt aru oma edusammudest nende meetmete rakendamisel. Käesoleva soovituse kohaselt peaks Kreeka esitama 15. veebruariks 2017 esimese aruande, milles tuleks eelkõige kirjeldada seda, mil viisil Kreeka ametiasutused kehtestavad menetluse, mis peaks andma kinnituse, et igal üleandmise üksikjuhul järgitakse asjaomaseid ELi õigusakte. Pärast seda peaks Kreeka andma käesoleva soovituse rakendamisest aru iga kahe kuu järel. |
| --- | --- |

(37)

Käesoleva soovituse täieliku rakendamise tagamiseks on väga oluline, et Kreeka annaks regulaarselt aru oma edusammudest nende meetmete rakendamisel. Käesoleva soovituse kohaselt peaks Kreeka esitama 15. veebruariks 2017 esimese aruande, milles tuleks eelkõige kirjeldada seda, mil viisil Kreeka ametiasutused kehtestavad menetluse, mis peaks andma kinnituse, et igal üleandmise üksikjuhul järgitakse asjaomaseid ELi õigusakte. Pärast seda peaks Kreeka andma käesoleva soovituse rakendamisest aru iga kahe kuu järel.

| (38) | Kõnealuste aruannete ja muu asjaomase teabe põhjal, mis on tema käsutuses, ning võttes arvesse muid suundumusi, annab komisjon regulaarselt aru käesoleva soovituse rakendamisest ja ajakohastab vajaduse korral selles soovitatud meetmeid. |
| --- | --- |

(38)

Kõnealuste aruannete ja muu asjaomase teabe põhjal, mis on tema käsutuses, ning võttes arvesse muid suundumusi, annab komisjon regulaarselt aru käesoleva soovituse rakendamisest ja ajakohastab vajaduse korral selles soovitatud meetmeid.

| (39) | Vastutus otsuste tegemise eest üksikjuhtudel üleandmise taasalustamise kohta jääb täielikult liikmesriikide ametiasutustele ja kohtutele, kes võivad esitada Euroopa Kohtule eelotsusetaotlusi Dublini määruse tõlgendamise kohta, |
| --- | --- |

(39)

Vastutus otsuste tegemise eest üksikjuhtudel üleandmise taasalustamise kohta jääb täielikult liikmesriikide ametiasutustele ja kohtutele, kes võivad esitada Euroopa Kohtule eelotsusetaotlusi Dublini määruse tõlgendamise kohta,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA SOOVITUSE:

I.   KREEKA VARJUPAIGASÜSTEEMI TUGEVDAMISE MEETMED

Vastuvõtutingimused ja -kohad

| 1. | Kreeka peaks jätkama jõupingutusi selle nimel, et kõikide tema territooriumil viibivate rahvusvahelise kaitse taotlejate majutamiseks oleks piisavalt vastuvõtukohti ning et nendes olevad tingimused vastaksid ELi õigusaktide nõuetele. Esmajärjekorras peaks Kreeka tegema järgmist:






  a) | tagama, et riigis on piisav arv avatud vastuvõtukohti, kuhu mahuvad varjupaigamenetluse ajaks kõik sinna saabuvad või tõenäoliselt saabuvad rahvusvahelise kaitse taotlejad ja nende ülalpeetavad; |
| --- | --- | --- |

1.

a)

tagama, et riigis on piisav arv avatud vastuvõtukohti, kuhu mahuvad varjupaigamenetluse ajaks kõik sinna saabuvad või tõenäoliselt saabuvad rahvusvahelise kaitse taotlejad ja nende ülalpeetavad;

| b) | tagama, et kõik kõnealused vastuvõtukohad vastavad vähemalt vastuvõtutingimuste direktiivis 2013/33/EL sätestatud miinimumnõuetele, seda ka haavatavate varjupaigataotlejate puhul ja talveperioodil; |
| --- | --- |

b)

tagama, et kõik kõnealused vastuvõtukohad vastavad vähemalt vastuvõtutingimuste direktiivis 2013/33/EL sätestatud miinimumnõuetele, seda ka haavatavate varjupaigataotlejate puhul ja talveperioodil;

| c) | otsustama viivitamata, milliste mandril asuvate vastuvõtukohtade tingimusi tuleks parandada ja millised tuleks sulgeda; |
| --- | --- |

c)

otsustama viivitamata, milliste mandril asuvate vastuvõtukohtade tingimusi tuleks parandada ja millised tuleks sulgeda;

| d) | otsustama viivitamata, kuidas tuleks suurendada vastuvõtusuutlikkust saartel; |
| --- | --- |

d)

otsustama viivitamata, kuidas tuleks suurendada vastuvõtusuutlikkust saartel;

| e) | looma vajalikud lisamajutuskohad saatjata alaealistele, et sellised varjupaigataotlejad pandaks kohe sobivasse majutuskohta, mitte hoides neid nõuetele mittevastavates tingimustes või kinnipidamiskohas, ning tagama nende kohtade eest hoolitsemise; |
| --- | --- |

e)

looma vajalikud lisamajutuskohad saatjata alaealistele, et sellised varjupaigataotlejad pandaks kohe sobivasse majutuskohta, mitte hoides neid nõuetele mittevastavates tingimustes või kinnipidamiskohas, ning tagama nende kohtade eest hoolitsemise;

| f) | tagama taotlejatele vajalikud tervishoiuteenused (sh vähemalt erakorralise arstiabi ning hädavajaliku haiguste ja raskete vaimsete häirete ravi); |
| --- | --- |

f)

tagama taotlejatele vajalikud tervishoiuteenused (sh vähemalt erakorralise arstiabi ning hädavajaliku haiguste ja raskete vaimsete häirete ravi);

| g) | tagama kõikide vastuvõtukohtade (sh esmase vastuvõtu keskuste) tulemusliku ja pideva tsentraalse haldamise ja koordineerimise, kehtestama süsteemi kõnealuste vastuvõtukohtade materiaalsete tingimuste ja nendes osutatavate teenuste pidevaks järelevalveks ning tagama, et vastutavatel ametiasutustel oleksid selleks piisavad vahendid. |
| --- | --- |

g)

tagama kõikide vastuvõtukohtade (sh esmase vastuvõtu keskuste) tulemusliku ja pideva tsentraalse haldamise ja koordineerimise, kehtestama süsteemi kõnealuste vastuvõtukohtade materiaalsete tingimuste ja nendes osutatavate teenuste pidevaks järelevalveks ning tagama, et vastutavatel ametiasutustel oleksid selleks piisavad vahendid.

Samuti peaks Kreeka tagama, et alaliste kohtade kõrval on piisav arv kasutusvalmis või kiiresti kasutusvalmis seatavaid ajutisi vastuvõtukohti, et juhul, kui saabub ootamatult suur hulk rahvusvahelise kaitse taotlejaid ja nende ülalpeetavaid, oleks võimalik neid majutada vastuvõetavates tingimustes.

Kreeka ametiasutused peaksid põhjalikult analüüsima, kui suur ja milline peab olema nende vastuvõtusuutlikkus, ning seda hinnangut toimuvate muutuste taustal pidevalt ajakohastama.

Esimese astme varjupaigamenetluse kättesaadavus ja vahendid

| 2. | Kreeka peaks jätkama jõupingutusi selle nimel, et tagada kõigile rahvusvahelise kaitse taotlejatele tõhus juurdepääs varjupaigamenetlusele, eelkõige:






  a) | hinnates, kas varjupaigatalituse töötajate arv on piisav selleks, et menetleda vastuvõetud varjupaigataotlused varjupaigamenetluste direktiivis 2013/32/EL sätestatud tähtaegade jooksul; |
| --- | --- | --- |

2.

a)

hinnates, kas varjupaigatalituse töötajate arv on piisav selleks, et menetleda vastuvõetud varjupaigataotlused varjupaigamenetluste direktiivis 2013/32/EL sätestatud tähtaegade jooksul;

| b) | tagades selle hinnangu alusel vajalike lisatöötajate palkamise varjupaigatalitusse, et talitus suudaks võimalikult kiiresti hakata menetlema kõiki rahvusvahelise kaitse taotlusi tulemuslikult ja tähtaegadest kinni pidades, ja/või määrates kindlaks lisatöötajad, sealhulgas menetlejad ja tõlgid, kelle liikmesriigid saaksid lähetada EASO tugirühmade raames; |
| --- | --- |

b)

tagades selle hinnangu alusel vajalike lisatöötajate palkamise varjupaigatalitusse, et talitus suudaks võimalikult kiiresti hakata menetlema kõiki rahvusvahelise kaitse taotlusi tulemuslikult ja tähtaegadest kinni pidades, ja/või määrates kindlaks lisatöötajad, sealhulgas menetlejad ja tõlgid, kelle liikmesriigid saaksid lähetada EASO tugirühmade raames;

| c) | luues üldistest vajadustest lähtuvalt kogu Kreeka territooriumil täiendavaid piirkondlikke varjupaigabüroosid või -üksusi; |
| --- | --- |

c)

luues üldistest vajadustest lähtuvalt kogu Kreeka territooriumil täiendavaid piirkondlikke varjupaigabüroosid või -üksusi;

| d) | kiirendades vajalikest nõuetest kinni pidades vestlusi ja menetlusi, vajaduse korral EASO toega, sealhulgas kasutades vestluste korraldamise ja muid abivahendeid; |
| --- | --- |

d)

kiirendades vajalikest nõuetest kinni pidades vestlusi ja menetlusi, vajaduse korral EASO toega, sealhulgas kasutades vestluste korraldamise ja muid abivahendeid;

| e) | vähendades varjupaigamenetluste direktiivi 2013/32/EL artikli 6 lõike 2 kohaselt aega, mis kulub varjupaigataotluse esitamise soovist teatamisest kuni taotluse tegeliku esitamiseni. |
| --- | --- |

e)

vähendades varjupaigamenetluste direktiivi 2013/32/EL artikli 6 lõike 2 kohaselt aega, mis kulub varjupaigataotluse esitamise soovist teatamisest kuni taotluse tegeliku esitamiseni.

Punktis a nimetatud vajaduste hinnangut tuleb pidevalt ajakohastada ja see peab sisaldama palgatud töötajate arvu.

Apellatsiooniamet

| 3. | Kreeka peaks jätkama jõupingutusi selle nimel, et kõik rahvusvahelise kaitse taotlejad saaksid kasutada tõhusat õiguskaitsevahendit, tagades eelkõige järgmise:






  a) | uue apellatsiooniameti täielik toimimine, luues kavade kohaselt 2017. aasta veebruari lõpuks 20 apellatsioonikomisjoni ja suurendades vajaduse korral allpool osutatud vajaduste hinnangu põhjal nende arvu; |
| --- | --- | --- |

3.

a)

uue apellatsiooniameti täielik toimimine, luues kavade kohaselt 2017. aasta veebruari lõpuks 20 apellatsioonikomisjoni ja suurendades vajaduse korral allpool osutatud vajaduste hinnangu põhjal nende arvu;

| b) | piisav personal apellatsiooniameti ja -komisjonide jaoks, et need suudaksid toime tulla kõigi menetluses olevate ja tulevikus tõenäoliselt esitatavate kaebustega (sh seoses ELi-Türgi avaldusega); |
| --- | --- |

b)

piisav personal apellatsiooniameti ja -komisjonide jaoks, et need suudaksid toime tulla kõigi menetluses olevate ja tulevikus tõenäoliselt esitatavate kaebustega (sh seoses ELi-Türgi avaldusega);

| c) | kõikide selliste pooleliolevate kaebuste võimalikult kiire menetlemine, milles taotletakse haldusotsuse kohtulikku läbivaatamist; |
| --- | --- |

c)

kõikide selliste pooleliolevate kaebuste võimalikult kiire menetlemine, milles taotletakse haldusotsuse kohtulikku läbivaatamist;

| d) | iga komisjoni tehtavate otsuste arvu suurendamine, mis võib vajaduse korral hõlmata apellatsioonikomisjonide sagedasemat kokkutulemist, õigusabi kasutamist otsuste koostamisel ja komisjonide spetsialiseerumist, samuti liikmete kaasamist täistööajaga, ilma et see piiraks nende sõltumatust; |
| --- | --- |

d)

iga komisjoni tehtavate otsuste arvu suurendamine, mis võib vajaduse korral hõlmata apellatsioonikomisjonide sagedasemat kokkutulemist, õigusabi kasutamist otsuste koostamisel ja komisjonide spetsialiseerumist, samuti liikmete kaasamist täistööajaga, ilma et see piiraks nende sõltumatust;

| e) | apellatsioonikomisjoni liikmete piisav koolitamine, sealhulgas vajaduse korral EASO toega. |
| --- | --- |

e)

apellatsioonikomisjoni liikmete piisav koolitamine, sealhulgas vajaduse korral EASO toega.

Kreeka ametiasutused peaksid täieliku ja pideva vajaduste hindamise alusel kindlaks tegema, mitut apellatsioonikomisjoni uus apellatsiooniamet vajab kõigi rahvusvahelise kaitse taotlejate esitatud kaebuste menetlemiseks, kui palju töötajaid on komisjonide sujuva töö jätkamiseks vaja ning milliseid muid meetmeid tuleks võtta (nt töömeetodite muutmine). Seejuures tuleks eelkõige hinnata, kas 2017. aasta veebruari lõpuks loodavast 20 apellatsioonikomisjonist piisab.

Õigusabi

| 4. | Kreeka peaks jälgima, et tasuta õigusabi saamise õigusraamistik on ka tegelikkuses tõhus ja kõik varjupaigataotlejad saavad rahvusvahelise kaitse taotluse kohta tehtud haldusotsuste kohtulikuks läbivaatamiseks vajalikku õigusabi. Kreeka peaks eelkõige:






  a) | rakendama võimalikult kiiresti tulemuslikult ministri otsuse tasuta õigusabiteenuste osutamise kohta; |
| --- | --- | --- |

4.

a)

rakendama võimalikult kiiresti tulemuslikult ministri otsuse tasuta õigusabiteenuste osutamise kohta;

| b) | koostama kiiresti lepingu alalise registri kohta, kuhu kuuluvad advokaadid, kes võivad Kreekas taotlejatele neid teenuseid edasikaebamisetapis osutada. Samal ajal peaks Kreeka tagama, et mandril ja saartel rakendatava kahe projekti tulemusena võimaldatakse varjupaigataotlejatele tasuta tõhusat õigusabi. |
| --- | --- |

b)

koostama kiiresti lepingu alalise registri kohta, kuhu kuuluvad advokaadid, kes võivad Kreekas taotlejatele neid teenuseid edasikaebamisetapis osutada. Samal ajal peaks Kreeka tagama, et mandril ja saartel rakendatava kahe projekti tulemusena võimaldatakse varjupaigataotlejatele tasuta tõhusat õigusabi.

Saatjata alaealiste ja haavatavate isikute kohtlemine varjupaigamenetluses

| 5. | Kreeka peaks tagama haavatavate taotlejate, sealhulgas saatjata alaealiste tuvastamise ja kohtlemise asjakohaste struktuuride loomise ning tuvastama ja kohtlema neid asjakohaselt. Kreeka peaks eelkõige:






  a) | seadma kiiremas korras sisse sobiva eestkostemenetluse, võttes vastu vajaliku õigusraamistiku seaduse nr 4375/2016 asjaomaste sätete rakendamiseks; |
| --- | --- | --- |

5.

a)

seadma kiiremas korras sisse sobiva eestkostemenetluse, võttes vastu vajaliku õigusraamistiku seaduse nr 4375/2016 asjaomaste sätete rakendamiseks;

| b) | tegema kindlaks ja võtma vastuvõtu direktoraati ja saatjata alaealiste kaitse osakonda tööle vajalikud töötajad, et anda kiiresti liidu varjupaigaküsimusi käsitlevate õigusaktide kohaselt perekondade otsimiseks ja seaduslikuks esindamiseks vajalikud tagatised; |
| --- | --- |

b)

tegema kindlaks ja võtma vastuvõtu direktoraati ja saatjata alaealiste kaitse osakonda tööle vajalikud töötajad, et anda kiiresti liidu varjupaigaküsimusi käsitlevate õigusaktide kohaselt perekondade otsimiseks ja seaduslikuks esindamiseks vajalikud tagatised;

| c) | tagama, et menetluslike ja vastuvõtu erivajadustega taotlejate, sealhulgas saatjata alaealiste tuvastamise menetlusi toimetatakse nii, et neile taotlejatele antakse vajalikku psühhosotsiaalset abi, eriti siis, kui nad võivad olla seksuaalse vägivalla ja ärakasutamise või inimkaubanduse ohvrid, ning et alati võetakse nõuetekohaselt arvesse lapse parimaid huve. |
| --- | --- |

c)

tagama, et menetluslike ja vastuvõtu erivajadustega taotlejate, sealhulgas saatjata alaealiste tuvastamise menetlusi toimetatakse nii, et neile taotlejatele antakse vajalikku psühhosotsiaalset abi, eriti siis, kui nad võivad olla seksuaalse vägivalla ja ärakasutamise või inimkaubanduse ohvrid, ning et alati võetakse nõuetekohaselt arvesse lapse parimaid huve.

ELi rahaliste vahendite kasutamine riiklike programmide raames

| 6. | Kreeka peaks tagama, et ELi eraldatavad märkimisväärsed vahendid kasutatakse täielikult ära, võttes eelkõige ilma edasise viivituseta kasutusele oma Varjupaiga-, Rände- ja Integratsioonifondi ja Sisejulgeolekufondi riiklike programmide olemasolevad vahendid ja uurides täiendavaid rahastamisvõimalusi struktuurifondidest. Seoses sellega peaks Kreeka võtma vajalikud meetmed, et hakata täielikult kasutama riiklike programmide raames ette nähtud rahalisi vahendeid, mida on eelkõige vaja riigis viibivate rändajate vastuvõtu ja neile osutatavate muude teenustega seotud kiireloomuliste vajaduste täitmiseks, eelkõige parandades asjaomaste sidusrühmade vahelist koordineerimist, suurendades tegevussuutlikkust ja parandades tulemuste saavutamise mehhanisme. |
| --- | --- |

6.

Teistelt liikmesriikidelt saadav tehniline abi

| 7. | Liikmesriikidel palutakse Kreeka täiendavaks toetamiseks lähetada EASO üleskutsetel eksperte, tagades ekspertide pikaajalisema lähetuse ning määrates suuremate kogemustega ja spetsialiseerunumaid eksperte. |
| --- | --- |

7.

II.   ÜLEANDMISE TAASALUSTAMISE KORD

| 8. | Soovitatakse taasalustada määruse (EL) nr 604/2013 kohast varjupaigataotlejate üleandmist Kreekale punktides 9 ja 10 sätestatud tingimustel ja korras. |
| --- | --- |

8.

Kohaldamisala

| 9. | Üleandmist tuleks taasalustada varjupaigataotlejate puhul, kes sisenevad alates 15. märtsist 2017 välispiiri kaudu ebaseaduslikult Kreekasse või kelle varjupaigataotluse läbivaatamise eest Kreeka vastutab alates sellest kuupäevast määruse (EL) nr 604/2013 kriteeriumide, v.a selle III peatüki artikli 13 alusel. See peaks toimuma järk-järgult, võttes arvesse Kreeka suutlikkust võtta vastu ja kohelda varjupaigataotlejaid direktiivide 2013/32/EL ja 2013/33/EL kohaselt. Haavatavaid varjupaigataotlejaid, sealhulgas saatjata alaealisi, ei tohiks praegu Kreekale üle anda. |
| --- | --- |

9.

Koostöö ja individuaalsed kinnitused

| 10. | Enne varjupaigataotleja üleandmist Kreekale kutsutakse liikmesriike üles tegema tihedat koostööd Kreeka ametiasutustega, et tagada punktis 9 sätestatud tingimuste täitmine, eelkõige see, et varjupaigataotleja majutatakse vastuvõtukohas, mis vastab ELi õigusaktides, eelkõige vastuvõtutingimuste direktiivis 2013/33/EL sätestatud nõuetele, tema varjupaigataotlus vaadatakse läbi varjupaigamenetluste direktiivis 2013/32/EL kindlaks määratud tähtaegade jooksul ja teda koheldakse seoses kõikide muude asjaomaste aspektidega kooskõlas ELi õigusega. Kreeka ametiasutusi kutsutakse üles tegema täielikult koostööd ja andma teistele liikmesriikidele sellealaseid kinnitusi. |
| --- | --- |

10.

III.   TUGI JA ARUANDLUS

EASO tugi ja aruandlus

| 11. | EASO peaks moodustama liikmesriikide ekspertidest koosneva tugirühma, kes lähetatakse Kreekasse, et toetada liikmesriikide koostööd ja esitada aruandeid selle kohta, kas Dublini määruse kohaselt Kreekale üle antud isikuid koheldakse vastavalt kinnitustele, mis Kreeka on punkti 10 alusel andnud. |
| --- | --- |

11.

Kreeka aruandlus

| 12. | Kreeka peab esitama 15. veebruariks 2017 aruande, mis hõlmab käesoleva soovituse rakendamisel tehtud edusamme. Eelkõige peaks aruanne sisaldama käesolevas soovituses esile toodud puuduste kõrvaldamise meetmete kirjeldust (sh seda, kuidas Kreeka ametiasutused on võtnud või kavatsevad võtta kasutusele soovituse punktides 1–5 nimetatud inim- ja materiaalsed ressursid) ja punktides 1–3 nimetatud pideva vajaduste hindamise kirjeldust. Lisaks tuleks aruandes üksikasjalikult kirjeldada, kuidas Kreeka ametiasutused kavatsevad rakendada punktis 10 osutatud kohustust anda igal üksikjuhul vajalikke kinnitusi. |
| --- | --- |

12.

| 13. | Samuti peaks aruanne sisaldama järgmist teavet:






  a) | rahvusvahelise kaitse taotlejate majutamiseks alaliselt või ajutiselt olemasolev ja kavandatav vastuvõtusuutlikkus kokku ning selle suutlikkuse olemus; |
| --- | --- | --- |

13.

a)

rahvusvahelise kaitse taotlejate majutamiseks alaliselt või ajutiselt olemasolev ja kavandatav vastuvõtusuutlikkus kokku ning selle suutlikkuse olemus;

| b) | esimese astme menetluses olevate varjupaigataotluste koguarv; |
| --- | --- |

b)

esimese astme menetluses olevate varjupaigataotluste koguarv;

| c) | põhjalikud andmed kõigi pooleliolevate kaebuste ning teise astme menetluses tehtud otsuste (sh vastuvõetavuse juhtumid) kohta nii uutes apellatsioonikomisjonides kui ka kuhjunud kaebustega tegelevates apellatsioonikomisjonides; |
| --- | --- |

c)

põhjalikud andmed kõigi pooleliolevate kaebuste ning teise astme menetluses tehtud otsuste (sh vastuvõetavuse juhtumid) kohta nii uutes apellatsioonikomisjonides kui ka kuhjunud kaebustega tegelevates apellatsioonikomisjonides;

| d) | varjupaigatalituses registreeritud taotluste menetlemiseks ning vastuvõtu direktoraadi olemasolevate ja tööle võtta plaanitavate töötajate koguarv ning praeguste ja tööle võtta plaanitavate töötajate koguarv ja nende komisjonide arv, mille apellatsiooniamet on järk-järgult käivitanud. |
| --- | --- |

d)

varjupaigatalituses registreeritud taotluste menetlemiseks ning vastuvõtu direktoraadi olemasolevate ja tööle võtta plaanitavate töötajate koguarv ning praeguste ja tööle võtta plaanitavate töötajate koguarv ja nende komisjonide arv, mille apellatsiooniamet on järk-järgult käivitanud.

| 14. | Pärast 15. veebruari 2017 peab Kreeka andma käesoleva soovituse rakendamisest aru iga kahe kuu järel. |
| --- | --- |

14.

Brüssel, 8. detsember 2016

Komisjoni nimel

komisjoni liige

Dimitris AVRAMOPOULOS

---

(1)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 26. juuni 2013. aasta määrus (EL) nr 604/2013, millega kehtestatakse kriteeriumid ja mehhanismid selle liikmesriigi määramiseks, kes vastutab mõnes liikmesriigis kolmanda riigi kodaniku või kodakondsuseta isiku esitatud rahvusvahelise kaitse taotluse läbivaatamise eest (ELT L 180, 29.6.2013, lk 31).

1

(2)  M.S.S vs. Belgia ja Kreeka (nr 30696/09) ning NS vs. Secretary of State for the Home Department (C-411/10 ja C-493/10).

2

vs

vs

(3)  Nõukogu 18. veebruari 2003. aasta määrus (EÜ) nr 343/2003, millega kehtestatakse kriteeriumid ja mehhanismid selle liikmesriigi määramiseks, kes vastutab mõnes liikmesriigis kolmanda riigi kodaniku esitatud varjupaigataotluse läbivaatamise eest (ELT L 50, 25.2.2003, lk 1) (mis on asendatud määrusega (EL) nr 604/2013).

3

(4)  Frontexi andmed, 4. detsember 2016.

4

(5)  ELi-Türgi avaldus, 18. märts 2016.

5

(6)  Vt komisjoni eduaruanded ELi-Türgi avalduse rakendamise kohta http://ec.europa.eu/dgs/home-affairs/what-we-do/policies/european-agenda-migration/proposal-implementation-package/index_en.htm

6

(7)  Vahemikus 1. mai kuni 31. juuli 2016 saabus Kreekasse keskmiselt 52 inimest päevas ja vahemikus 1. august kuni 29. november 2016 oli see arv 94.

7

(8)  http://www.media.gov.gr/index.php, seisuga 6. detsember 2016.

8

(9)  Nõukogu 14. septembri 2015. aasta otsus (EL) 2015/1523, millega kehtestatakse rahvusvahelise kaitse valdkonnas ajutised meetmed Itaalia ja Kreeka toetamiseks (ELT L 239, 15.9.2015, lk 146) ja nõukogu 22. septembri 2015. aasta otsus (EL) 2015/1601, millega kehtestatakse rahvusvahelise kaitse valdkonnas ajutised meetmed Itaalia ja Kreeka toetamiseks (ELT L 248, 24.9.2015, lk 80).

9

(10)  Komisjoni 7. detsembri 2016. aasta teatis Euroopa Parlamendile, Euroopa Ülemkogule ja nõukogule „Kaheksas aruanne ümberpaigutamise ja ümberasustamise kohta“ (COM(2016) 791 final).

10

final

(11)  Komisjoni 10. veebruari 2016. aasta soovitus, mis on adresseeritud Kreeka Vabariigile ja milles käsitletakse kiireloomulisi meetmeid, mida Kreeka peab võtma üleandmiste taasalustamiseks määruse (EL) nr 604/2013 kohaselt (C(2016) 871 final); komisjoni 15. juuni 2016. aasta soovitus, mis on adresseeritud Kreeka Vabariigile ja milles käsitletakse konkreetseid kiireloomulisi meetmeid, mida Kreeka peab võtma üleandmiste taasalustamiseks määruse (EL) nr 604/2013 kohaselt (C(2016) 3805 final).

11

final

final

(12)  Komisjoni 28. septembri 2016. aasta soovitus, mis on adresseeritud Kreeka Vabariigile ja milles käsitletakse konkreetseid kiireloomulisi meetmeid, mida Kreeka peab võtma üleandmiste taasalustamiseks määruse (EL) nr 604/2013 kohaselt (C(2016) 6311 final).

12

final

(13)  2016. aasta lõpuks peaksid saama kõik eelregistreeritud taotlused lõplikult registreeritud/esitatud. 2016. aasta augustis lõpule viidud eelregistreerimise eesmärk oli eelregistreerida kõik ebaseaduslikud kolmandate riikide kodanikud, kes olid saabunud Kreekasse enne 20. märtsi 2016 ja soovisid taotleda rahvusvahelist kaitset, kuid kellele Kreeka ametiasutused ei olnud veel suutnud pakkuda varjupaigamenetlust. Suve jooksul eelregistreeriti ligikaudu 28 000 isikut.

13

(14)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 26. juuni 2013. aasta direktiiv 2013/32/EL rahvusvahelise kaitse seisundi andmise ja äravõtmise menetluse ühiste nõuete kohta (ELT L 180, 29.6.2013, lk 60).

14

(15)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 26. juuni 2013. aasta direktiiv 2013/33/EL, millega sätestatakse rahvusvahelise kaitse taotlejate vastuvõtu nõuded (ELT L 180, 29.6.2013, lk 96).

15

(16)  
  „Seadus nr 4375/2016, mis käsitleb varjupaigatalituse, vaidlustamisameti ning vastuvõtu- ja isikutuvastustalituse struktuuri ja toimimist, vastuvõtu peasekretariaadi loomist, Euroopa Parlamendi ja nõukogu 26. juuni 2013. aasta direktiivi 2013/32/EL (rahvusvahelise kaitse seisundi andmise ja äravõtmise menetluse ühiste nõuete kohta (uuesti sõnastatud)) ja muude sätete ülevõtmist Kreeka õigusesse“, kättesaadav aadressil: http://www.hellenicparliament.gr/UserFiles/bcc26661-143b-4f2d-8916-0e0e66ba4c50/o-prosf-pap.pdf.

16

Selleks et Kreeka ametiasutustel oleks võimalik rakendada seadust tervikuna, on vaja vastu võtta rakendusaktid ministri või ministrite otsuste vormis.

(17)  Seadus nr 4399/2016: http://www.asylumineurope.org/sites/default/files/resources/n_4399.2016.pdf.

17

(18)  Seadus nr 4415/2016: https://www.alfavita.gr/sites/default/files/attachments/fek_ellinoglosi.pdf.

18

(19)  http://www.media.gov.gr/images/prosfygiko/REFUGEE_FLOWS-01-12-2016.pdf

19

Need ajutised erakorralised ja alalised keskused on loodud Egeuse mere saartel asuvatesse esmase vastuvõtu keskustes ja ka mandril.

(20)  Kreeka minister Mouzalase sõnul on rändajate tegelik arv saartel väiksem (10 000–12 000 ringis).

20

(21)  http://reliefweb.int/report/greece/situation-update-unaccompanied-children-uac-greece-2-november-2016

21

(22)  http://data.unhcr.org/mediterranean/country.php?id=83

22

(23)  Seaduse nr 4375/2016 artikli 1 lõige 3.

23

(24)  Teave, mille Kreeka varjupaigatalitus andis töötajate kohta kohtumisel komisjoni talitustega 10. novembril 2016.

24

(25)  ELi-Türgi avalduse rakendamisest tuleneva töökoormuse kasvu tõttu on aga sellele asenduskomisjonile antud läbivaatamiseks 100 juhtumit kuus.

25

(26)  Ministrite otsus (ametlik väljaanne, B 1862, 24.6.2016).

26

(27)  Seaduse nr 4375/2016 artikli 22 lõige 3.

27

(28)  Presidendi dekreedi nr 114/2010 artikkel 28.

28

(29)  Teave, mis anti komisjoni talitustele 2016. aasta novembris apellatsiooniametiga toimunud kohtumisel.

29

(30)  Toetusleping allkirjastati 15. juulil 2016.

30

(31)  Ministri otsus 1982/16.2.2016 (ametlik väljaanne, B' 335).

31

(32)  Inimõiguste organisatsioon Human Rights Watch, „Why Are You Keeping Me Here?“ („Miks te mind siin kinni hoiate?“), september 2016 https://www.hrw.org/sites/default/files/report_pdf/greece0916_web.pdf.

32

(33)  Komisjoni 4. märtsi 2016. aasta teatis Euroopa Parlamendile, Euroopa Ülemkogule ja nõukogule „Tegevuskava „Tagasi Schengeni juurde“
  “ (COM(2016) 120 final).

33

final

(34)  COM(2016) 270 final.

34

final

---

Parandused

| 15.12.2016 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 340/72 |
| --- | --- | --- | --- |

15.12.2016

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 340/72

---

Komisjoni 17. juuni 2016. aasta määruse (EL) 2016/1015 (millega muudetakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 396/2005 II ja III lisa seoses teatavates toodetes või nende pinnal esinevate 1-naftüülatseetamiidi, 1-naftüüläädikhappe, kloridasooni, fluasifop-P, fuberidasooli, mepikvaadi ja tralkoksüdiimi jääkide piirnormidega) parandus

(
  Euroopa Liidu Teataja L 172, 29. juuni 2016
  )

Leheküljel 21 lisa punktis 2

asendatakse

| „2) | III lisa B osast jäetakse välja 1-naftüülatseetamiidi, 1-naftüüläädikhapet, kloridasooni, fluasifop-P-d, fuberidasooli, mepikvaati ja tralkoksüdiimi käsitlevad veerud.“ |
| --- | --- |

„2)

järgmisega:

| „2) | III lisa A osast jäetakse välja 1-naftüülatseetamiidi, 1-naftüüläädikhapet, kloridasooni, fluasifop-P-d, fuberidasooli, mepikvaati ja tralkoksüdiimi käsitlevad veerud.“ |
| --- | --- |

„2)

---