# Euroopan unionin L 320/2016

| | ISSN 1977-0812 |
| --- | --- |
| Euroopan unionin
  virallinen lehti | L 320 |
| | |
| Suomenkielinen laitos | Lainsäädäntö | 59. vuosikerta26. marraskuuta 2016 |

ISSN 1977-0812

Euroopan unionin

virallinen lehti

L 320

Suomenkielinen laitos

Lainsäädäntö

59. vuosikerta26. marraskuuta 2016

---

| Sisältö | | II   Muut kuin lainsäätämisjärjestyksessä hyväksyttävät säädökset | Sivu |
| --- | --- | --- | --- |
| | | ASETUKSET |
| | * | Komission delegoitu asetus (EU) 2016/2071, annettu 22 päivänä syyskuuta 2016, Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) 2015/757 muuttamisesta hiilidioksidipäästöjen tarkkailumenetelmien ja muiden merkittävien tietojen tarkkailua koskevien sääntöjen osalta (
  1
  ) | 1 |
| | * | Komission delegoitu asetus (EU) 2016/2072, annettu 22 päivänä syyskuuta 2016, meriliikenteen hiilidioksidipäästöjen tarkkailusta, raportoinnista ja todentamisesta annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) 2015/757 mukaisista todentamistoiminnoista ja todentajien akkreditoinnista (
  1
  ) | 5 |
| | * | Komission täytäntöönpanoasetus (EU) 2016/2073, annettu 23 päivänä marraskuuta 2016, varainhoitovuodelta 2016 siirrettyjen määrärahojen takaisinmaksusta Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 1306/2013 26 artiklan 5 kohdan mukaisesti | 25 |
| | * | Komission täytäntöönpanoasetus (EU) 2016/2074, annettu 25 päivänä marraskuuta 2016, asetuksen (EU) N:o 37/2010 muuttamisesta siltä osin kuin on kyse emäksisestä alumiinisalisylaatista (
  1
  ) | 29 |
| | * | Komission täytäntöönpanoasetus (EU) 2016/2075, annettu 25 päivänä marraskuuta 2016, lisämerelläolopäivien myöntämisestä Espanjalle ICES-alueille VIIIc ja IXa Cádizinlahtea lukuun ottamatta | 32 |
| | | Komission täytäntöönpanoasetus (EU) 2016/2076, annettu 25 päivänä marraskuuta 2016, kiinteistä tuontiarvoista tiettyjen hedelmien ja vihannesten tulohinnan määrittämiseksi | 34 |
| | | PÄÄTÖKSET |
| | * | Neuvoston päätös (EU) 2016/2077, annettu 17 päivänä lokakuuta 2016, Kansainvälisessä merenkulkujärjestössä (IMO) meriympäristön suojelukomitean 70. istunnossa ja meriturvallisuuskomitean 97. istunnossa Euroopan unionin puolesta esitettävästä kannasta Marpol-yleissopimuksen liitteeseen VI, SOLAS-yleissopimuksen II-1 sääntöön, SOLAS-yleissopimuksen III/1.4, III/30 ja III/37 sääntöön, SOLAS-yleissopimuksen II-2/1 ja II-2/10 sääntöön, SOLAS-yleissopimuksen II-1/3–12 sääntöön, STCW-yleissopimukseen ja -säännöstöön, paloturvallisuusjärjestelyjen säännöstöön ja vuoden 2011 laajennettua katsastusohjelmaa koskevaan säännöstöön tehtävien muutosten hyväksymiseen | 36 |
| | * | Komission päätös (EU) 2016/2078, annettu 4 päivänä heinäkuuta 2016, valtiontuesta SA.41617–2015/C (ex SA.33584 (2013/C) (ex 2011/NN)), jonka Alankomaat on toteuttanut ammattilaisjalkapalloseura NEC:n (Nijmegen) hyväksi
  (tiedoksiannettu numerolla C(2016) 4048)

   (
  1
  ) | 40 |

Sisältö

II   Muut kuin lainsäätämisjärjestyksessä hyväksyttävät säädökset

Sivu

ASETUKSET

*

Komission delegoitu asetus (EU) 2016/2071, annettu 22 päivänä syyskuuta 2016, Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) 2015/757 muuttamisesta hiilidioksidipäästöjen tarkkailumenetelmien ja muiden merkittävien tietojen tarkkailua koskevien sääntöjen osalta (
  1
  )

1

1

*

Komission delegoitu asetus (EU) 2016/2072, annettu 22 päivänä syyskuuta 2016, meriliikenteen hiilidioksidipäästöjen tarkkailusta, raportoinnista ja todentamisesta annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) 2015/757 mukaisista todentamistoiminnoista ja todentajien akkreditoinnista (
  1
  )

1

5

*

Komission täytäntöönpanoasetus (EU) 2016/2073, annettu 23 päivänä marraskuuta 2016, varainhoitovuodelta 2016 siirrettyjen määrärahojen takaisinmaksusta Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 1306/2013 26 artiklan 5 kohdan mukaisesti

25

*

Komission täytäntöönpanoasetus (EU) 2016/2074, annettu 25 päivänä marraskuuta 2016, asetuksen (EU) N:o 37/2010 muuttamisesta siltä osin kuin on kyse emäksisestä alumiinisalisylaatista (
  1
  )

1

29

*

Komission täytäntöönpanoasetus (EU) 2016/2075, annettu 25 päivänä marraskuuta 2016, lisämerelläolopäivien myöntämisestä Espanjalle ICES-alueille VIIIc ja IXa Cádizinlahtea lukuun ottamatta

32

Komission täytäntöönpanoasetus (EU) 2016/2076, annettu 25 päivänä marraskuuta 2016, kiinteistä tuontiarvoista tiettyjen hedelmien ja vihannesten tulohinnan määrittämiseksi

34

PÄÄTÖKSET

*

Neuvoston päätös (EU) 2016/2077, annettu 17 päivänä lokakuuta 2016, Kansainvälisessä merenkulkujärjestössä (IMO) meriympäristön suojelukomitean 70. istunnossa ja meriturvallisuuskomitean 97. istunnossa Euroopan unionin puolesta esitettävästä kannasta Marpol-yleissopimuksen liitteeseen VI, SOLAS-yleissopimuksen II-1 sääntöön, SOLAS-yleissopimuksen III/1.4, III/30 ja III/37 sääntöön, SOLAS-yleissopimuksen II-2/1 ja II-2/10 sääntöön, SOLAS-yleissopimuksen II-1/3–12 sääntöön, STCW-yleissopimukseen ja -säännöstöön, paloturvallisuusjärjestelyjen säännöstöön ja vuoden 2011 laajennettua katsastusohjelmaa koskevaan säännöstöön tehtävien muutosten hyväksymiseen

36

*

Komission päätös (EU) 2016/2078, annettu 4 päivänä heinäkuuta 2016, valtiontuesta SA.41617–2015/C (ex SA.33584 (2013/C) (ex 2011/NN)), jonka Alankomaat on toteuttanut ammattilaisjalkapalloseura NEC:n (Nijmegen) hyväksi
  (tiedoksiannettu numerolla C(2016) 4048)

   (
  1
  )

(tiedoksiannettu numerolla C(2016) 4048)

1

40

| | | Oikaisuja |
| --- | --- | --- |
| | * | Oikaisu neuvoston päätökseen (EU) 2016/1970, annettu 29 päivänä syyskuuta 2016, Euroopan unionin ja sen jäsenvaltioiden sekä Uuden-Seelannin suhteita ja yhteistyötä koskevan kumppanuussopimuksen allekirjoittamisesta Euroopan unionin puolesta ja sen väliaikaisesta soveltamisesta ( EUVL L 304, 11.11.2016 ) | 52 |
| | * | Oikaisu neuvoston päätökseen 2013/233/YUTP, annettu 22 päivänä toukokuuta 2013, Euroopan unionin yhdennetystä rajavalvonnan avustusoperaatiosta Libyassa (EUBAM Libya) ( EUVL L 138, 24.5.2013 ) | 52 |
| | * | Oikaisu neuvoston päätökseen 2014/294/YUTP, annettu 20 päivänä toukokuuta 2014, Euroopan unionin yhdennetystä rajavalvonnan avustusoperaatiosta Libyassa (EUBAM Libya) annetun päätöksen 2013/233/YUTP muuttamisesta ( EUVL L 151, 21.5.2014 ) | 53 |
| | * | Oikaisu neuvoston päätökseen (YUTP) 2015/800, annettu 21 päivänä toukokuuta 2015, Euroopan unionin yhdennetystä rajavalvonnan avustusoperaatiosta Libyassa (EUBAM Libya) annetun päätöksen 2013/233/YUTP muuttamisesta ja voimassaolon jatkamisesta ( EUVL L 127, 22.5.2015 ) | 54 |
| | * | Oikaisu neuvoston päätökseen (YUTP) 2015/2276, annettu 7 päivänä joulukuuta 2015, Euroopan unionin yhdennetystä rajavalvonnan avustusoperaatiosta Libyassa (EUBAM Libya) annetun päätöksen 2013/233/YUTP muuttamisesta ja sen voimassaolon jatkamisesta ( EUVL L 322, 8.12.2015 ) | 55 |

Oikaisuja

*

Oikaisu neuvoston päätökseen (EU) 2016/1970, annettu 29 päivänä syyskuuta 2016, Euroopan unionin ja sen jäsenvaltioiden sekä Uuden-Seelannin suhteita ja yhteistyötä koskevan kumppanuussopimuksen allekirjoittamisesta Euroopan unionin puolesta ja sen väliaikaisesta soveltamisesta ( EUVL L 304, 11.11.2016 )

( EUVL L 304, 11.11.2016 )

52

*

Oikaisu neuvoston päätökseen 2013/233/YUTP, annettu 22 päivänä toukokuuta 2013, Euroopan unionin yhdennetystä rajavalvonnan avustusoperaatiosta Libyassa (EUBAM Libya) ( EUVL L 138, 24.5.2013 )

( EUVL L 138, 24.5.2013 )

52

*

Oikaisu neuvoston päätökseen 2014/294/YUTP, annettu 20 päivänä toukokuuta 2014, Euroopan unionin yhdennetystä rajavalvonnan avustusoperaatiosta Libyassa (EUBAM Libya) annetun päätöksen 2013/233/YUTP muuttamisesta ( EUVL L 151, 21.5.2014 )

( EUVL L 151, 21.5.2014 )

53

*

Oikaisu neuvoston päätökseen (YUTP) 2015/800, annettu 21 päivänä toukokuuta 2015, Euroopan unionin yhdennetystä rajavalvonnan avustusoperaatiosta Libyassa (EUBAM Libya) annetun päätöksen 2013/233/YUTP muuttamisesta ja voimassaolon jatkamisesta ( EUVL L 127, 22.5.2015 )

( EUVL L 127, 22.5.2015 )

54

*

Oikaisu neuvoston päätökseen (YUTP) 2015/2276, annettu 7 päivänä joulukuuta 2015, Euroopan unionin yhdennetystä rajavalvonnan avustusoperaatiosta Libyassa (EUBAM Libya) annetun päätöksen 2013/233/YUTP muuttamisesta ja sen voimassaolon jatkamisesta ( EUVL L 322, 8.12.2015 )

( EUVL L 322, 8.12.2015 )

55

| | |
| --- | --- |
| | (1)   ETA:n kannalta merkityksellinen teksti |

---

(1)   ETA:n kannalta merkityksellinen teksti

1

| FI | Säädökset, joiden otsikot on painettu laihalla kirjasintyypillä, ovat maatalouspolitiikan alaan kuuluvia juoksevien asioiden hoitoon liityviä säädöksiä, joiden voimassaoloaika on yleensä rajoitettu.
  Kaikkien muiden säädösten otsikot on painettu lihavalla kirjasintyypillä ja merkitty tähdellä. |
| --- | --- |

FI

Säädökset, joiden otsikot on painettu laihalla kirjasintyypillä, ovat maatalouspolitiikan alaan kuuluvia juoksevien asioiden hoitoon liityviä säädöksiä, joiden voimassaoloaika on yleensä rajoitettu.

Kaikkien muiden säädösten otsikot on painettu lihavalla kirjasintyypillä ja merkitty tähdellä.

---

II Muut kuin lainsäätämisjärjestyksessä hyväksyttävät säädökset

ASETUKSET

| 26.11.2016 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 320/1 |
| --- | --- | --- | --- |

26.11.2016

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 320/1

---

KOMISSION DELEGOITU ASETUS (EU) 2016/2071,

annettu 22 päivänä syyskuuta 2016,

Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) 2015/757 muuttamisesta hiilidioksidipäästöjen tarkkailumenetelmien ja muiden merkittävien tietojen tarkkailua koskevien sääntöjen osalta

(ETA:n kannalta merkityksellinen teksti)

EUROOPAN KOMISSIO, joka

ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen,

ottaa huomioon meriliikenteen hiilidioksidipäästöjen tarkkailusta, raportoinnista ja todentamisesta sekä direktiivin 2009/16/EY muuttamisesta 29 päivänä huhtikuuta 2015 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) 2015/757 (1) ja erityisesti sen 5 artiklan 2 kohdan,

sekä katsoo seuraavaa:

| (1) | Asetuksessa (EU) 2015/757 vahvistetaan säännöt, jotka koskevat jäsenvaltion lainkäyttövaltaan kuuluviin satamiin saapuvista, tällaisissa satamissa olevista tai tällaisista satamista lähtevistä aluksista peräisin olevien hiilidioksidipäästöjen ja muiden merkittävien tietojen täsmällistä tarkkailua, raportointia ja todentamista, jotta meriliikenteen hiilidioksidipäästöjä voidaan vähentää kustannustehokkaalla tavalla. |
| --- | --- |

(1)

Asetuksessa (EU) 2015/757 vahvistetaan säännöt, jotka koskevat jäsenvaltion lainkäyttövaltaan kuuluviin satamiin saapuvista, tällaisissa satamissa olevista tai tällaisista satamista lähtevistä aluksista peräisin olevien hiilidioksidipäästöjen ja muiden merkittävien tietojen täsmällistä tarkkailua, raportointia ja todentamista, jotta meriliikenteen hiilidioksidipäästöjä voidaan vähentää kustannustehokkaalla tavalla.

| (2) | Asetuksen (EU) 2015/757 liitteessä I säädetään menetelmistä hiilidioksidipäästöjen tarkkailemiseksi polttoainekulutuksen perusteella. Asetuksen (EU) 2015/757 liitteessä II annetaan säännöt ”muiden merkittävien tietojen tarkkailemisesta” |
| --- | --- |

(2)

Asetuksen (EU) 2015/757 liitteessä I säädetään menetelmistä hiilidioksidipäästöjen tarkkailemiseksi polttoainekulutuksen perusteella. Asetuksen (EU) 2015/757 liitteessä II annetaan säännöt ”muiden merkittävien tietojen tarkkailemisesta”

| (3) | Asetuksen (EU) 2015/757 liitteessä I olevassa A osassa todetaan, että hiilidioksidipäästöt olisi laskettava kertomalla päästökertoimet polttoainekulutuksella, joka määritetään kyseisessä liitteessä olevassa B osassa esitetyllä tarkkailumenetelmällä A (polttoaineiden luovutustodistukset ja polttoainetankkien lukemien säännöllinen mittaus), B (omaan käyttöön tarkoitettujen polttoaineiden tankkien tarkkailu aluksella) ja C (virtausmittarien käyttö asianomaisissa polttoprosesseissa). IMOn päätöslauselmassa (2) ohjeista, jotka koskevat energiatehokkuutta mittaavan suunnitteluindeksin (Energy Efficiency Design Index, EEDI) laskentamenetelmää uusia aluksia varten, esitetään oletusarvot aluksissa käytettävien standardipolttoaineiden päästökertoimille. Näitä oletusarvoja voidaan käyttää laskettaessa meriliikenteen hiilidioksidipäästöjä. Kun alukset soveltavat näitä oletusarvoja hiilidioksidipäästöjensä tarkkailuun ja raportointiin asetuksen (EU) 2015/757 liitteen I mukaisesti, varmistetaan sekä joustava sääntely että yhdenmukainen täytäntöönpano. |
| --- | --- |

(3)

Asetuksen (EU) 2015/757 liitteessä I olevassa A osassa todetaan, että hiilidioksidipäästöt olisi laskettava kertomalla päästökertoimet polttoainekulutuksella, joka määritetään kyseisessä liitteessä olevassa B osassa esitetyllä tarkkailumenetelmällä A (polttoaineiden luovutustodistukset ja polttoainetankkien lukemien säännöllinen mittaus), B (omaan käyttöön tarkoitettujen polttoaineiden tankkien tarkkailu aluksella) ja C (virtausmittarien käyttö asianomaisissa polttoprosesseissa). IMOn päätöslauselmassa (2) ohjeista, jotka koskevat energiatehokkuutta mittaavan suunnitteluindeksin (Energy Efficiency Design Index, EEDI) laskentamenetelmää uusia aluksia varten, esitetään oletusarvot aluksissa käytettävien standardipolttoaineiden päästökertoimille. Näitä oletusarvoja voidaan käyttää laskettaessa meriliikenteen hiilidioksidipäästöjä. Kun alukset soveltavat näitä oletusarvoja hiilidioksidipäästöjensä tarkkailuun ja raportointiin asetuksen (EU) 2015/757 liitteen I mukaisesti, varmistetaan sekä joustava sääntely että yhdenmukainen täytäntöönpano.

| (4) | Tarkkailumenetelmissä A, B ja C käsitellään tankatun tai tankkeihin jäävän polttoaineen määrän määrittämistä tilavuusmäärästä painoksi käyttäen tosiasiallisia polttoaineen tiheysarvoja. Liitteessä I olevan B osan 2 kohdan viidennen alakohdan c alakohdan mukaan yhtiöt, jotka käyttävät tarkkailumenetelmää B, voivat määrittää tosiasiallisen tiheyden käyttäen perusteena tiheyttä, joka on mitattu hyväksytyn polttoaineentestauslaboratorion suorittamassa testianalyysissä, mikäli tällainen laboratorio on käytettävissä. Tämän mahdollisuuden laajentaminen yhtiöihin, jotka käyttävät tarkkailumenetelmiä A ja C, varmistaisi näiden kolmen tarkkailumenetelmän yhdenmukaisen täytäntöönpanon ISO-standardin 3675:1998 (3) mukaisesti. Se myös vastaisi täysin toimialan käytäntöjä ja lisäisi kyseisiä kolmea menetelmää käyttäen tarkkaillun polttoainekulutuksen vertailtavuutta. |
| --- | --- |

(4)

Tarkkailumenetelmissä A, B ja C käsitellään tankatun tai tankkeihin jäävän polttoaineen määrän määrittämistä tilavuusmäärästä painoksi käyttäen tosiasiallisia polttoaineen tiheysarvoja. Liitteessä I olevan B osan 2 kohdan viidennen alakohdan c alakohdan mukaan yhtiöt, jotka käyttävät tarkkailumenetelmää B, voivat määrittää tosiasiallisen tiheyden käyttäen perusteena tiheyttä, joka on mitattu hyväksytyn polttoaineentestauslaboratorion suorittamassa testianalyysissä, mikäli tällainen laboratorio on käytettävissä. Tämän mahdollisuuden laajentaminen yhtiöihin, jotka käyttävät tarkkailumenetelmiä A ja C, varmistaisi näiden kolmen tarkkailumenetelmän yhdenmukaisen täytäntöönpanon ISO-standardin 3675:1998 (3) mukaisesti. Se myös vastaisi täysin toimialan käytäntöjä ja lisäisi kyseisiä kolmea menetelmää käyttäen tarkkaillun polttoainekulutuksen vertailtavuutta.

| (5) | ”Kiinnityspaikasta kiinnityspaikkaan” -lähestymistavan avulla saataisiin enemmän selkeyttä sekä yhdenmukaistettu lähestymistapa matkan tarkan alkamis- ja päättymispisteen määrittämiseen. Näin voitaisiin hienosäätää parametreja, joita käytetään tarkkailtaessa asetuksen (EU) 2015/757 liitteessä II olevan A osan 1 kohdan a alakohdassa tarkoitettua merellä vietettyä aikaa ja b kohdassa tarkoitettua kuljetun matkan pituutta, ja ottaa huomioon toimialan käytännöt. |
| --- | --- |

(5)

”Kiinnityspaikasta kiinnityspaikkaan” -lähestymistavan avulla saataisiin enemmän selkeyttä sekä yhdenmukaistettu lähestymistapa matkan tarkan alkamis- ja päättymispisteen määrittämiseen. Näin voitaisiin hienosäätää parametreja, joita käytetään tarkkailtaessa asetuksen (EU) 2015/757 liitteessä II olevan A osan 1 kohdan a alakohdassa tarkoitettua merellä vietettyä aikaa ja b kohdassa tarkoitettua kuljetun matkan pituutta, ja ottaa huomioon toimialan käytännöt.

| (6) | IMOn ohjeet, jotka koskevat energiatehokkuutta koskevan toiminnallisen indikaattorin (4) vapaaehtoista käyttöä, ja CEN-standardi EN 16258 (2012) (5) tarjoavat ro-ro-aluksille mahdollisuuden kuljetetun lastin tarkkailuun ja raportointiin tosiasiallisen lastin painon perusteella. Lisäämällä tämä parametri asetuksen (EU) 2015/757 liitteessä II olevan A osan 1 kohdan e alakohdassa esitettyihin parametreihin voitaisiin paremmin ottaa huomioon toimialan käytännöt ja siten helpottaa tarkkailua. |
| --- | --- |

(6)

IMOn ohjeet, jotka koskevat energiatehokkuutta koskevan toiminnallisen indikaattorin (4) vapaaehtoista käyttöä, ja CEN-standardi EN 16258 (2012) (5) tarjoavat ro-ro-aluksille mahdollisuuden kuljetetun lastin tarkkailuun ja raportointiin tosiasiallisen lastin painon perusteella. Lisäämällä tämä parametri asetuksen (EU) 2015/757 liitteessä II olevan A osan 1 kohdan e alakohdassa esitettyihin parametreihin voitaisiin paremmin ottaa huomioon toimialan käytännöt ja siten helpottaa tarkkailua.

| (7) | Komission normaalina käytäntöjä on kuulla asiantuntijoita delegoitujen säädösten valmisteluvaiheen aikana, ja Euroopan kestävän meriliikenteen foorumin (ESSF) puitteissa perustettiin laivaliikenteen mittaamista, raportointia ja todentamista käsittelevä seurantaryhmä (MRV-seurantaryhmä), jossa on mukana jäsenvaltioita, toimialaa ja kansalaisyhteiskuntaa edustavia asiantuntijoita. Seurantaryhmä määritti useita merkittäviä kansainvälisiä standardeja, eurooppalaisia ja kansainvälisiä sääntöjä sekä tieteellisiä ja teknisiä suuntauksia ja suositteli, että ne otetaan huomioon tässä asetuksessa. Tätä koskevat ryhmän suositusluonnokset vahvistettiin Euroopan kestävän meriliikenteen foorumin (ESSF) täysistunnossa 28 päivänä kesäkuuta 2016. |
| --- | --- |

(7)

Komission normaalina käytäntöjä on kuulla asiantuntijoita delegoitujen säädösten valmisteluvaiheen aikana, ja Euroopan kestävän meriliikenteen foorumin (ESSF) puitteissa perustettiin laivaliikenteen mittaamista, raportointia ja todentamista käsittelevä seurantaryhmä (MRV-seurantaryhmä), jossa on mukana jäsenvaltioita, toimialaa ja kansalaisyhteiskuntaa edustavia asiantuntijoita. Seurantaryhmä määritti useita merkittäviä kansainvälisiä standardeja, eurooppalaisia ja kansainvälisiä sääntöjä sekä tieteellisiä ja teknisiä suuntauksia ja suositteli, että ne otetaan huomioon tässä asetuksessa. Tätä koskevat ryhmän suositusluonnokset vahvistettiin Euroopan kestävän meriliikenteen foorumin (ESSF) täysistunnossa 28 päivänä kesäkuuta 2016.

| (8) | Sen vuoksi asetuksen (EU) 2015/757 liitteitä I ja II olisi muutettava, |
| --- | --- |

(8)

Sen vuoksi asetuksen (EU) 2015/757 liitteitä I ja II olisi muutettava,

ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN ASETUKSEN:

1 artikla

Muutetaan asetuksen (EU) 2015/757 liitteet I ja II tämän asetuksen liitteen mukaisesti.

2 artikla

Tämä asetus tulee voimaan kahdentenakymmenentenä päivänä sen jälkeen kun se on julkaistu Euroopan unionin virallisessa lehdessä.

Tämä asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, ja sitä sovelletaan sellaisenaan kaikissa jäsenvaltioissa.

Tehty Brysselissä 22 päivänä syyskuuta 2016.

Komission puolesta

Puheenjohtaja

Jean-Claude JUNCKER

---

(1)  
  EUVL L 123, 19.5.2015, s. 55.

1

(2)  MEPC 245 (66) 2014.

2

(3)  ISO 3675:1998 crude petroleum and liquid petroleum products – Laboratory determination of density – Hydrometer method.

3

(4)  MEPC.1/Circ.684 IMO Guidelines for voluntary use of the ship Energy Efficiency Operational Indicator.

4

(5)  Kuljetuspalvelujen energiankulutuksen ja kasvihuonekaasupäästöjen laskenta- ja ilmoitusmenetelmät (tavara- ja henkilökuljetukset).

5

---

LIITE

Muutetaan asetuksen (EU) N:o 2015/757 liitteet I ja II seuraavasti:

| 1) | Muutetaan liite I seuraavasti:






  a) | Korvataan A osa seuraavasti:
  ”A.   HIILIDIOKSIDIPÄÄSTÖJEN LASKEMINEN (9 ARTIKLA)
  Hiilidioksidipäästöjen laskemiseksi yhtiöiden on sovellettava seuraavaa kaavaa:
  Polttoainekulutus × päästökerroin
  Polttoainekulutuksen on katettava pääkoneiden, apukoneiden, kaasuturbiinien, kattiloiden ja suojakaasulaitteiston kuluttama polttoaine.
  Polttoainekulutus aluksen kiinnityspaikassa satamassa lasketaan erikseen.
  Aluksella käytettävien polttoaineiden päästökertoimia varten sovelletaan seuraavia oletusarvoja:







  Polttoainetyyppi | Viittaus | Päästökerroin (t-CO2/t-polttoaine) |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 1 | Diesel/kaasuöljy |

1)

Muutetaan liite I seuraavasti:

a)

Korvataan A osa seuraavasti:

”A.   HIILIDIOKSIDIPÄÄSTÖJEN LASKEMINEN (9 ARTIKLA)

Hiilidioksidipäästöjen laskemiseksi yhtiöiden on sovellettava seuraavaa kaavaa:

Polttoainekulutus × päästökerroin

Polttoainekulutuksen on katettava pääkoneiden, apukoneiden, kaasuturbiinien, kattiloiden ja suojakaasulaitteiston kuluttama polttoaine.

Polttoainekulutus aluksen kiinnityspaikassa satamassa lasketaan erikseen.

Aluksella käytettävien polttoaineiden päästökertoimia varten sovelletaan seuraavia oletusarvoja:

Polttoainetyyppi

Viittaus

Päästökerroin (t-CO2/t-polttoaine)

1

Diesel/kaasuöljy

ISO 8217 Laadusta DMX laatuun DMB

3,206

| 2 | Kevyt polttoöljy (LFO) |
| --- | --- |

2

Kevyt polttoöljy (LFO)

ISO 8217 Laadusta RMA laatuun RMD

3,151

| 3 | Raskas polttoöljy (HFO) |
| --- | --- |

3

Raskas polttoöljy (HFO)

ISO 8217 Laadusta RME laatuun RMK

3,114

| 4 | Nestekaasu (LPG) |
| --- | --- |

4

Nestekaasu (LPG)

Propaani

3,000

Butaani

3,030

| 5 | Nesteytetty maakaasu (LNG) |
| --- | --- |

5

Nesteytetty maakaasu (LNG)

2,750

| 6 | Metanoli |
| --- | --- |

6

Metanoli

1,375

| 7 | Etanoli |
| --- | --- |

7

Etanoli

1,913

Biopolttoaineisiin, vaihtoehtoisiin muihin kuin fossiilisiin polttoaineisiin ja muihin polttoaineisiin, joita varten ei ole määritetty oletusarvoja, sovelletaan asianmukaisia päästökertoimia.”;

| b) | Muutetaan B osa seuraavasti:






  i) | Korvataan 1 kohdan viidennen alakohdan b alakohta seuraavasti:






  ”b) | tiheys, jonka polttoaineen toimittaja mittaa tankkauksen yhteydessä ja joka kirjataan polttoainelaskuun tai luovutustodistukseen;”; |
| --- | --- | --- | --- |

b)

Muutetaan B osa seuraavasti:

i)

Korvataan 1 kohdan viidennen alakohdan b alakohta seuraavasti:

”b)

| ii) | Lisätään 1 kohdan viidenteen alakohtaan c alakohta seuraavasti:






  ”c) | tiheys, joka on mitattu hyväksytyn polttoaineentestauslaboratorion suorittamassa testianalyysissä, mikäli tällainen laboratorio on käytettävissä.”; |
| --- | --- | --- |

ii)

Lisätään 1 kohdan viidenteen alakohtaan c alakohta seuraavasti:

”c)

| iii) | Korvataan 3 kohdan neljännen alakohdan b alakohta seuraavasti:






  ”b) | tiheys, jonka polttoaineen toimittaja mittaa tankkauksen yhteydessä ja joka kirjataan polttoainelaskuun tai luovutustodistukseen;”; |
| --- | --- | --- |

iii)

Korvataan 3 kohdan neljännen alakohdan b alakohta seuraavasti:

”b)

| iv) | Lisätään 3 kohdan neljänteen alakohtaan c alakohta seuraavasti:






  ”c) | tiheys, joka on mitattu hyväksytyn polttoaineentestauslaboratorion suorittamassa testianalyysissä, mikäli tällainen laboratorio on käytettävissä.”; |
| --- | --- | --- |

iv)

Lisätään 3 kohdan neljänteen alakohtaan c alakohta seuraavasti:

”c)

| 2) | Muutetaan liitteessä II olevan A osan 1 kohta seuraavasti:






  a) | Korvataan a alakohdan ensimmäinen virke seuraavasti:

  ”Kiinnityspaikasta lähdön ja kiinnityspaikkaan saapumisen päivämäärä ja kellonaika ilmoitetaan Greenwichin yleisajassa (GMT/UTC);”; |
| --- | --- | --- |

2)

Muutetaan liitteessä II olevan A osan 1 kohta seuraavasti:

a)

Korvataan a alakohdan ensimmäinen virke seuraavasti:

”Kiinnityspaikasta lähdön ja kiinnityspaikkaan saapumisen päivämäärä ja kellonaika ilmoitetaan Greenwichin yleisajassa (GMT/UTC);”;

| b) | Korvataan b kohdan viimeinen virke seuraavasti:

  ”Kuljetun matkan pituus on määritettävä lähtösataman kiinnityspaikasta määräsataman kiinnityspaikkaan ja se on ilmaistava meripeninkulmina;”; |
| --- | --- |

b)

Korvataan b kohdan viimeinen virke seuraavasti:

”Kuljetun matkan pituus on määritettävä lähtösataman kiinnityspaikasta määräsataman kiinnityspaikkaan ja se on ilmaistava meripeninkulmina;”;

| c) | Korvataan e alakohdan ensimmäinen alakohta seuraavasti:

  ”ro-ro-alusten osalta kuljetettu lasti määritellään aluksella olevan lastin painona, joka määritetään tosiasiallisena painona tai lastiyksiköiden (kuorma-autojen, henkilöautojen jne.) tai rahtimetrien lukumääränä kerrottuna niiden painon oletusarvolla.”. |
| --- | --- |

c)

Korvataan e alakohdan ensimmäinen alakohta seuraavasti:

”ro-ro-alusten osalta kuljetettu lasti määritellään aluksella olevan lastin painona, joka määritetään tosiasiallisena painona tai lastiyksiköiden (kuorma-autojen, henkilöautojen jne.) tai rahtimetrien lukumääränä kerrottuna niiden painon oletusarvolla.”.

---

| 26.11.2016 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 320/5 |
| --- | --- | --- | --- |

26.11.2016

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 320/5

---

KOMISSION DELEGOITU ASETUS (EU) 2016/2072,

annettu 22 päivänä syyskuuta 2016,

meriliikenteen hiilidioksidipäästöjen tarkkailusta, raportoinnista ja todentamisesta annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) 2015/757 mukaisista todentamistoiminnoista ja todentajien akkreditoinnista

(ETA:n kannalta merkityksellinen teksti)

EUROOPAN KOMISSIO, joka

ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen,

ottaa huomioon meriliikenteen hiilidioksidipäästöjen tarkkailusta, raportoinnista ja todentamisesta sekä direktiivin 2009/16/EY muuttamisesta 29 päivänä huhtikuuta 2015 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) 2015/757 (1) ja erityisesti sen 15 artiklan 5 kohdan ja 16 artiklan 3 kohdan,

sekä katsoo seuraavaa:

| (1) | Asetuksen (EU) 2015/757 15 artiklan 5 kohdassa ja 16 kohdan 3 kohdassa säädetään, että komissiolle siirretään valta antaa delegoituja säädöksiä, joilla täsmennetään sääntöjä todentamistoiminnoista ja menetelmiä asetuksen mukaisia todentamistoimintoja suorittavien todentajien akkreditoimiseksi. Koska kyseiset toiminnot ja menetelmät liittyvät toisiinsa, tämä asetus perustuu näihin molempiin oikeusperustoihin. |
| --- | --- |

(1)

Asetuksen (EU) 2015/757 15 artiklan 5 kohdassa ja 16 kohdan 3 kohdassa säädetään, että komissiolle siirretään valta antaa delegoituja säädöksiä, joilla täsmennetään sääntöjä todentamistoiminnoista ja menetelmiä asetuksen mukaisia todentamistoimintoja suorittavien todentajien akkreditoimiseksi. Koska kyseiset toiminnot ja menetelmät liittyvät toisiinsa, tämä asetus perustuu näihin molempiin oikeusperustoihin.

| (2) | Asetuksen (EU) 2015/757 15 artiklan 5 kohdan täytäntöönpano edellyttää yleisiä sääntöjä sen varmistamiseksi, että kyseisen asetuksen mukaisesti laadittujen tarkkailusuunnitelmien arviointi ja päästöselvitysten todentaminen tehdään yhdenmukaisella tavalla ja sen tekevät todentajat, joilla on tekninen pätevyys suorittaa heille uskotut tehtävät riippumattomasti ja puolueettomasti. |
| --- | --- |

(2)

Asetuksen (EU) 2015/757 15 artiklan 5 kohdan täytäntöönpano edellyttää yleisiä sääntöjä sen varmistamiseksi, että kyseisen asetuksen mukaisesti laadittujen tarkkailusuunnitelmien arviointi ja päästöselvitysten todentaminen tehdään yhdenmukaisella tavalla ja sen tekevät todentajat, joilla on tekninen pätevyys suorittaa heille uskotut tehtävät riippumattomasti ja puolueettomasti.

| (3) | Asetuksen (EU) 2015/757 16 artiklan 3 kohdan täytäntöönpanossa on tarpeen varmistaa synergia, joka perustuu sekä Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksella (EY) N:o 765/2008 (2) luotuihin akkreditoinnin laajempiin järjestelyihin sekä meriliikenteen CO2-päästöihin sovellettavien todentamis- ja akkreditointitoimintojen erityisominaisuuksiin. Asetuksen (EU) 2015/757 16 artiklan 2 kohdan mukaisesti sovelletaan asetusta (EY) N:o 765/2008 todentajien akkreditointia koskeviin näkökohtiin, joita ei käsitellä asetuksessa (EU) 2015/757. |
| --- | --- |

(3)

Asetuksen (EU) 2015/757 16 artiklan 3 kohdan täytäntöönpanossa on tarpeen varmistaa synergia, joka perustuu sekä Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksella (EY) N:o 765/2008 (2) luotuihin akkreditoinnin laajempiin järjestelyihin sekä meriliikenteen CO2-päästöihin sovellettavien todentamis- ja akkreditointitoimintojen erityisominaisuuksiin. Asetuksen (EU) 2015/757 16 artiklan 2 kohdan mukaisesti sovelletaan asetusta (EY) N:o 765/2008 todentajien akkreditointia koskeviin näkökohtiin, joita ei käsitellä asetuksessa (EU) 2015/757.

| (4) | Jotta voidaan taata raportoitujen tietojen luotettavuus, on varmistettava, että todentamisen suorittavat riippumattomat ja pätevät todentajat. Todentamista ja akkreditointia koskevassa järjestelmässä olisi vältettävä tarpeetonta päällekkäisyyttä muiden unionin oikeudellisten välineiden mukaisesti perustettujen menettelyjen ja organisaatioiden kanssa, koska tämä aiheuttaisi lisärasitteita jäsenvaltioille ja talouden toimijoille. Tämän vuoksi on asianmukaista hyödyntää parhaita käytäntöjä, jotka perustuvat niiden yhdenmukaistettujen standardien soveltamiseen, jotka Euroopan standardointikomitea (CEN) on hyväksynyt Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 98/34/EY (3) mukaisesti komissiolta saamansa valtuutuksen perusteella (esimerkiksi yhdenmukaistettu standardi kasvihuonekaasujen validointi- ja todentamiselimiä koskevista akkreditointiin tai muuhun tunnustamiseen tarvittavista vaatimuksista ja yhdenmukaistettu standardi vaatimustenmukaisuuden arviointilaitoksia akkreditoiville laitoksille asetetuista yleisistä vaatimuksista; näiden standardien viitetiedot on julkaistu Euroopan unionin virallisessa lehdessä) sekä asiakirjaan EA-6/03 ja muihin Euroopan akkreditointielinten yhteistyöjärjestön tai muitten elinten laatimiin asiakirjoihin. |
| --- | --- |

(4)

Jotta voidaan taata raportoitujen tietojen luotettavuus, on varmistettava, että todentamisen suorittavat riippumattomat ja pätevät todentajat. Todentamista ja akkreditointia koskevassa järjestelmässä olisi vältettävä tarpeetonta päällekkäisyyttä muiden unionin oikeudellisten välineiden mukaisesti perustettujen menettelyjen ja organisaatioiden kanssa, koska tämä aiheuttaisi lisärasitteita jäsenvaltioille ja talouden toimijoille. Tämän vuoksi on asianmukaista hyödyntää parhaita käytäntöjä, jotka perustuvat niiden yhdenmukaistettujen standardien soveltamiseen, jotka Euroopan standardointikomitea (CEN) on hyväksynyt Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 98/34/EY (3) mukaisesti komissiolta saamansa valtuutuksen perusteella (esimerkiksi yhdenmukaistettu standardi kasvihuonekaasujen validointi- ja todentamiselimiä koskevista akkreditointiin tai muuhun tunnustamiseen tarvittavista vaatimuksista ja yhdenmukaistettu standardi vaatimustenmukaisuuden arviointilaitoksia akkreditoiville laitoksille asetetuista yleisistä vaatimuksista; näiden standardien viitetiedot on julkaistu Euroopan unionin virallisessa lehdessä) sekä asiakirjaan EA-6/03 ja muihin Euroopan akkreditointielinten yhteistyöjärjestön tai muitten elinten laatimiin asiakirjoihin.

| (5) | Todentajien suorittamaa tarkkailusuunnitelmien arviointia, päästöselvitysten todentamista ja vaatimustenmukaisuusasiakirjojen antamista koskevissa yhdenmukaisissa säännöissä olisi selkeästi määritettävä todentajien vastuut ja toiminnot. |
| --- | --- |

(5)

Todentajien suorittamaa tarkkailusuunnitelmien arviointia, päästöselvitysten todentamista ja vaatimustenmukaisuusasiakirjojen antamista koskevissa yhdenmukaisissa säännöissä olisi selkeästi määritettävä todentajien vastuut ja toiminnot.

| (6) | Tarkkailusuunnitelmaa arvioidessaan todentajien olisi suoritettava useita toimintoja sen arvioimiseksi, ovatko kyseessä olevan yhtiön toimittamat tiedot täydellisiä, olennaisia ja vaatimustenmukaisia aluksen tarkkailu- ja raportointiprosessiin nähden, jotta voidaan päätellä, onko suunnitelma asetuksen (EU) 2015/757 mukainen. |
| --- | --- |

(6)

Tarkkailusuunnitelmaa arvioidessaan todentajien olisi suoritettava useita toimintoja sen arvioimiseksi, ovatko kyseessä olevan yhtiön toimittamat tiedot täydellisiä, olennaisia ja vaatimustenmukaisia aluksen tarkkailu- ja raportointiprosessiin nähden, jotta voidaan päätellä, onko suunnitelma asetuksen (EU) 2015/757 mukainen.

| (7) | Komission täytäntöönpanoasetuksen (EU) 2016/1927 (4) mukaan yhtiöt voivat aluksen tarkkailusuunnitelman toimittaessaan viitata tietoihin aluksen osalta jo toteutetuista menettelyistä ja tarkastuksista, sellaisina kuin ne ovat yhdenmukaistettujen laadun, ympäristön ja energian hallintaa koskevien standardien (kuten EN ISO 9001:2015, EN ISO 14001:2015, EN ISO 50001:2011), kansainvälisen turvallisuusjohtamissäännöstön (ISM-säännöstö) (5) tai aluksen energiatehokkuussuunnitelman (SEEMP) (6) mukaisesti. Jotta varmistetaan johdonmukainen lähestymistapa, todentajien olisi voitava ottaa nämä tiedot huomioon siinä määrin kuin niillä on merkitystä tietojen tarkkailemiseksi ja raportoimiseksi asetuksen (EU) 2015/757 ja tämän asetuksen mukaisesti. |
| --- | --- |

(7)

Komission täytäntöönpanoasetuksen (EU) 2016/1927 (4) mukaan yhtiöt voivat aluksen tarkkailusuunnitelman toimittaessaan viitata tietoihin aluksen osalta jo toteutetuista menettelyistä ja tarkastuksista, sellaisina kuin ne ovat yhdenmukaistettujen laadun, ympäristön ja energian hallintaa koskevien standardien (kuten EN ISO 9001:2015, EN ISO 14001:2015, EN ISO 50001:2011), kansainvälisen turvallisuusjohtamissäännöstön (ISM-säännöstö) (5) tai aluksen energiatehokkuussuunnitelman (SEEMP) (6) mukaisesti. Jotta varmistetaan johdonmukainen lähestymistapa, todentajien olisi voitava ottaa nämä tiedot huomioon siinä määrin kuin niillä on merkitystä tietojen tarkkailemiseksi ja raportoimiseksi asetuksen (EU) 2015/757 ja tämän asetuksen mukaisesti.

| (8) | Asiakirjojen toimittaminen ja tietojen vaihtaminen yhtiöiden ja todentajien välillä ovat keskeisiä todentamisprosessin kaikkia osia varten, erityisesti tarkkailusuunnitelman arviointia, riskinhallinnan suorittamista ja päästöselvityksen todentamista varten. On tarpeen laatia yhdenmukaiset vaatimukset, joilla säännellään todentajan saataville asetettavien tietojen ja asiakirjojen toimittamista ennen kuin todentaja aloittaa todentamistoimintonsa sekä muissa todentamisen vaiheissa. |
| --- | --- |

(8)

Asiakirjojen toimittaminen ja tietojen vaihtaminen yhtiöiden ja todentajien välillä ovat keskeisiä todentamisprosessin kaikkia osia varten, erityisesti tarkkailusuunnitelman arviointia, riskinhallinnan suorittamista ja päästöselvityksen todentamista varten. On tarpeen laatia yhdenmukaiset vaatimukset, joilla säännellään todentajan saataville asetettavien tietojen ja asiakirjojen toimittamista ennen kuin todentaja aloittaa todentamistoimintonsa sekä muissa todentamisen vaiheissa.

| (9) | Todentajan olisi asetuksen (EU) 2015/757 15 artiklan 1, 2 ja 3 kohtien mukaisesti noudatettava riskipohjaista lähestymistapaa päästöselvitystä todentaessaan. Todentamisprosessin olennainen osa on analyysi siitä, miten todennäköisesti raportoiduissa tiedoissa on olennaisia väärintulkintoja, ja tämä analyysi määrittää sen, miten todentajan olisi suoritettava todentamistoiminnot. |
| --- | --- |

(9)

Todentajan olisi asetuksen (EU) 2015/757 15 artiklan 1, 2 ja 3 kohtien mukaisesti noudatettava riskipohjaista lähestymistapaa päästöselvitystä todentaessaan. Todentamisprosessin olennainen osa on analyysi siitä, miten todennäköisesti raportoiduissa tiedoissa on olennaisia väärintulkintoja, ja tämä analyysi määrittää sen, miten todentajan olisi suoritettava todentamistoiminnot.

| (10) | Päästöraporttien todentamisen kunkin osan, myös paikalla tehtävien käyntien, on liityttävä tiiviisti väärintulkintojen riskejä koskevan analyysin tuloksiin. Todentajan olisi oltava velvollinen mukauttamaan todentamisprosessin aikana saatujen tulosten ja tietojen perusteella todentamisprosessin yhtä tai useaa toimintoa siten, että täytetään riittävän varmuuden vaatimukset. |
| --- | --- |

(10)

Päästöraporttien todentamisen kunkin osan, myös paikalla tehtävien käyntien, on liityttävä tiiviisti väärintulkintojen riskejä koskevan analyysin tuloksiin. Todentajan olisi oltava velvollinen mukauttamaan todentamisprosessin aikana saatujen tulosten ja tietojen perusteella todentamisprosessin yhtä tai useaa toimintoa siten, että täytetään riittävän varmuuden vaatimukset.

| (11) | Jotta voidaan varmistaa tarkkailtujen tietojen johdonmukaisuus ja ajallinen vertailtavuus, asetuksen (EU) 2015/757 4 artiklan 3 kohdan mukaisesti tarkkailusuunnitelman, joka on arvioitu tyydyttäväksi, olisi oltava todentajan vertailukohtana sen arvioidessa aluksen päästöselvitystä. Todentajan olisi arvioitava sitä, onko suunnitelma ja sen edellyttämät menettelyt toteutettu asianmukaisesti. Sen on ilmoitettava yhtiölle kaikista poikkeamista tai väärintulkinnoista, jotka se havaitsee. Todentaja ilmoittaa korjaamattomista väärintulkinnoista tai poikkeamista, jotka johtavat olennaisiin virheisiin, todentamisraportissa, jossa todetaan, ettei päästöselvitys ole asetuksen (EU) 2015/757 ja tämän asetuksen mukainen. |
| --- | --- |

(11)

Jotta voidaan varmistaa tarkkailtujen tietojen johdonmukaisuus ja ajallinen vertailtavuus, asetuksen (EU) 2015/757 4 artiklan 3 kohdan mukaisesti tarkkailusuunnitelman, joka on arvioitu tyydyttäväksi, olisi oltava todentajan vertailukohtana sen arvioidessa aluksen päästöselvitystä. Todentajan olisi arvioitava sitä, onko suunnitelma ja sen edellyttämät menettelyt toteutettu asianmukaisesti. Sen on ilmoitettava yhtiölle kaikista poikkeamista tai väärintulkinnoista, jotka se havaitsee. Todentaja ilmoittaa korjaamattomista väärintulkinnoista tai poikkeamista, jotka johtavat olennaisiin virheisiin, todentamisraportissa, jossa todetaan, ettei päästöselvitys ole asetuksen (EU) 2015/757 ja tämän asetuksen mukainen.

| (12) | Kaikki toiminnot päästöselvityksen todentamisprosessissa liittyvät toisiinsa ja niiden tuloksena olisi annettava todentamisraportti, joka sisältää lausunnon todentamisen tuloksista. Varmuuden tason olisi perustuttava todentamistoimintojen perusteellisuuteen ja yksityiskohtaisuuteen sekä todentajan lausunnon sanamuotoon. Todentamistoimintojen suorittamista ja todentamisraporttia koskevilla yhdenmukaisilla vaatimuksilla varmistetaan, että kaikki todentajat soveltavat samoja standardeja. |
| --- | --- |

(12)

Kaikki toiminnot päästöselvityksen todentamisprosessissa liittyvät toisiinsa ja niiden tuloksena olisi annettava todentamisraportti, joka sisältää lausunnon todentamisen tuloksista. Varmuuden tason olisi perustuttava todentamistoimintojen perusteellisuuteen ja yksityiskohtaisuuteen sekä todentajan lausunnon sanamuotoon. Todentamistoimintojen suorittamista ja todentamisraporttia koskevilla yhdenmukaisilla vaatimuksilla varmistetaan, että kaikki todentajat soveltavat samoja standardeja.

| (13) | Pätevien todentajien ja henkilökunnan olisi suoritettava todentamistoiminnot, mukaan lukien tarkkailusuunnitelmien arviointi ja päästöselvitysten todentaminen. Todentajien olisi laadittava sisäiset prosessit, joilla varmistetaan, että kaikki todentamistoimintoihin osallistuvat työntekijät ovat päteviä suorittamaan heille uskotut tehtävät, ja parannettava näitä sisäisiä prosesseja jatkuvasti. Perusteiden todentajan pätevyyden varmistamiseksi olisi oltava samat kaikissa jäsenvaltioissa ja niiden olisi oltava todennettavissa, puolueettomia ja avoimia. |
| --- | --- |

(13)

Pätevien todentajien ja henkilökunnan olisi suoritettava todentamistoiminnot, mukaan lukien tarkkailusuunnitelmien arviointi ja päästöselvitysten todentaminen. Todentajien olisi laadittava sisäiset prosessit, joilla varmistetaan, että kaikki todentamistoimintoihin osallistuvat työntekijät ovat päteviä suorittamaan heille uskotut tehtävät, ja parannettava näitä sisäisiä prosesseja jatkuvasti. Perusteiden todentajan pätevyyden varmistamiseksi olisi oltava samat kaikissa jäsenvaltioissa ja niiden olisi oltava todennettavissa, puolueettomia ja avoimia.

| (14) | Jotta voidaan edistää todentamistoimintojen korkeaa laatua, olisi annettava yhdenmukaistetut säännöt sen määrittämisestä, onko todentaja pätevä, riippumaton ja puolueeton ja siten kelpoinen suorittamaan edellytetyt tehtävät. |
| --- | --- |

(14)

Jotta voidaan edistää todentamistoimintojen korkeaa laatua, olisi annettava yhdenmukaistetut säännöt sen määrittämisestä, onko todentaja pätevä, riippumaton ja puolueeton ja siten kelpoinen suorittamaan edellytetyt tehtävät.

| (15) | Tarvitaan yleiset puitteet oikeushenkilöiden akkreditointia koskevia yleisiä sääntöjä varten sen varmistamiseksi, että todentajilla on tekninen pätevyys heille uskottujen tehtävien suorittamiseksi riippumattomasti ja puolueettomasti sekä asetuksessa (EU) 2015/757, asetuksessa (EY) N:o 765/2008 ja tässä asetuksessa esitettyjen vaatimusten ja periaatteiden mukaisesti. |
| --- | --- |

(15)

Tarvitaan yleiset puitteet oikeushenkilöiden akkreditointia koskevia yleisiä sääntöjä varten sen varmistamiseksi, että todentajilla on tekninen pätevyys heille uskottujen tehtävien suorittamiseksi riippumattomasti ja puolueettomasti sekä asetuksessa (EU) 2015/757, asetuksessa (EY) N:o 765/2008 ja tässä asetuksessa esitettyjen vaatimusten ja periaatteiden mukaisesti.

| (16) | Asetuksen (EU) 2015/757 16 artiklan 2 kohdan mukaisesti kansallisia akkreditointielimiä koskeviin yleisiin periaatteisiin ja vaatimuksiin olisi sovellettava asetuksen (EY) N:o 765/2008 4–12 artiklaa. |
| --- | --- |

(16)

Asetuksen (EU) 2015/757 16 artiklan 2 kohdan mukaisesti kansallisia akkreditointielimiä koskeviin yleisiin periaatteisiin ja vaatimuksiin olisi sovellettava asetuksen (EY) N:o 765/2008 4–12 artiklaa.

| (17) | Komission normaalina käytäntönä on kuulla asiantuntijoita delegoitujen säädösten valmisteluvaiheen aikana, ja Euroopan kestävän meriliikenteen foorumin (ESSF) puitteissa perustettiin meriliikenteen todentamista ja akkreditointia käsittelevä asiantuntijaryhmä, jossa on mukana jäsenvaltioita, toimialaa ja muita asiaan liittyviä tahoja, mukaan lukien kansalaisyhteiskunta, edustavia asiantuntijoita. Ryhmä suositteli useiden osatekijöiden sisällyttämistä tähän asetukseen. ESSF:n täysistunto vahvisti näitä näkökohtia koskevat suositusluonnoksensa 28 päivänä kesäkuuta 2016, |
| --- | --- |

(17)

Komission normaalina käytäntönä on kuulla asiantuntijoita delegoitujen säädösten valmisteluvaiheen aikana, ja Euroopan kestävän meriliikenteen foorumin (ESSF) puitteissa perustettiin meriliikenteen todentamista ja akkreditointia käsittelevä asiantuntijaryhmä, jossa on mukana jäsenvaltioita, toimialaa ja muita asiaan liittyviä tahoja, mukaan lukien kansalaisyhteiskunta, edustavia asiantuntijoita. Ryhmä suositteli useiden osatekijöiden sisällyttämistä tähän asetukseen. ESSF:n täysistunto vahvisti näitä näkökohtia koskevat suositusluonnoksensa 28 päivänä kesäkuuta 2016,

ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN ASETUKSEN:

I LUKU

YLEISET SÄÄNNÖKSET

1 artikla

Kohde

Tässä asetuksessa vahvistetaan säännökset, jotka koskevat tarkkailusuunnitelmien arviointia ja päästöselvitysten todentamista. Siinä myös esitetään vaatimukset pätevyydestä ja menettelyistä.

Tässä asetuksessa esitetään säännöt kansallisten akkreditointielinten suorittamasta todentajien akkreditoinnista ja valvonnasta asetuksen (EY) N:o 765/2008 mukaisesti.

2 artikla

Määritelmät

Tässä asetuksessa tarkoitetaan

| 1) | ’akkreditoinnilla’ kansallisen akkreditointielimen antamaa todistusta siitä, että todentaja täyttää asetuksen (EY) N:o 765/2008 2 artiklan 9 kohdassa tarkoitetuissa yhdenmukaistetuissa standardeissa esitetyt vaatimukset sekä tässä asetuksessa esitetyt vaatimukset ja on siten pätevä suorittamaan luvun II mukaiset todentamistoiminnot; |
| --- | --- |

1)

’akkreditoinnilla’ kansallisen akkreditointielimen antamaa todistusta siitä, että todentaja täyttää asetuksen (EY) N:o 765/2008 2 artiklan 9 kohdassa tarkoitetuissa yhdenmukaistetuissa standardeissa esitetyt vaatimukset sekä tässä asetuksessa esitetyt vaatimukset ja on siten pätevä suorittamaan luvun II mukaiset todentamistoiminnot;

| 2) | ’poikkeamalla’ mitä tahansa seuraavista:






  a) | tarkkailusuunnitelman arvioinnin osalta: suunnitelma ei täytä asetuksen (EU) 2015/757 6 ja 7 artiklan eikä täytäntöönpanoasetuksen (EU) 2016/1927 vaatimuksia; |
| --- | --- | --- |

2)

’poikkeamalla’ mitä tahansa seuraavista:

a)

tarkkailusuunnitelman arvioinnin osalta: suunnitelma ei täytä asetuksen (EU) 2015/757 6 ja 7 artiklan eikä täytäntöönpanoasetuksen (EU) 2016/1927 vaatimuksia;

| b) | päästöselvityksen todentamista varten: CO2-päästöjä ja muita asiaan liittyviä tietoja ei ilmoiteta akkreditoidun todentajan tyydyttäväksi arvioimassa tarkkailusuunnitelmassa kuvatun tarkkailumenetelmän mukaisesti; |
| --- | --- |

b)

päästöselvityksen todentamista varten: CO2-päästöjä ja muita asiaan liittyviä tietoja ei ilmoiteta akkreditoidun todentajan tyydyttäväksi arvioimassa tarkkailusuunnitelmassa kuvatun tarkkailumenetelmän mukaisesti;

2

| c) | akkreditointia varten: havaitaan todentajan teko tai laiminlyönti, joka on asetuksen (EU) 2015/757 ja tämän asetuksen vaatimusten vastainen; |
| --- | --- |

c)

akkreditointia varten: havaitaan todentajan teko tai laiminlyönti, joka on asetuksen (EU) 2015/757 ja tämän asetuksen vaatimusten vastainen;

| 3) | ’riittävällä varmuudella’ suurta, muttei kuitenkaan täydellistä varmuutta, joka ilmaistaan myönteisesti todentajan lausunnossa, siitä, että todennettavana olevassa päästöselvityksessä ei ole olennaisia väärintulkintoja; |
| --- | --- |

3)

’riittävällä varmuudella’ suurta, muttei kuitenkaan täydellistä varmuutta, joka ilmaistaan myönteisesti todentajan lausunnossa, siitä, että todennettavana olevassa päästöselvityksessä ei ole olennaisia väärintulkintoja;

| 4) | ’olennaisuustasolla’ kvantitatiivista kynnysarvoa tai rajakohtaa, jonka yläpuolella todentaja katsoo väärintulkinnat erillään tai yhdessä muiden väärintulkintojen kanssa olennaisiksi; |
| --- | --- |

4)

’olennaisuustasolla’ kvantitatiivista kynnysarvoa tai rajakohtaa, jonka yläpuolella todentaja katsoo väärintulkinnat erillään tai yhdessä muiden väärintulkintojen kanssa olennaisiksi;

| 5) | ’luontaisella riskillä’ päästöselvityksessä olevan parametrin alttiutta aiheuttaa väärintulkintoja, jotka saattaisivat joko erillään tai yhdessä muiden väärintulkintojen kanssa olla olennaisia, ennen kuin otetaan huomioon tähän liittyvien kontrollitoimien vaikutus; |
| --- | --- |

5)

’luontaisella riskillä’ päästöselvityksessä olevan parametrin alttiutta aiheuttaa väärintulkintoja, jotka saattaisivat joko erillään tai yhdessä muiden väärintulkintojen kanssa olla olennaisia, ennen kuin otetaan huomioon tähän liittyvien kontrollitoimien vaikutus;

| 6) | ’kontrolliriskillä’ päästöselvityksessä esitettävän parametrin alttiutta aiheuttaa väärintulkintoja, jotka saattaisivat joko erillään tai yhdessä muiden väärintulkintojen kanssa olla olennaisia ja joita ei voida estää tai huomata ja korjata ajoissa kontrollijärjestelmän avulla; |
| --- | --- |

6)

’kontrolliriskillä’ päästöselvityksessä esitettävän parametrin alttiutta aiheuttaa väärintulkintoja, jotka saattaisivat joko erillään tai yhdessä muiden väärintulkintojen kanssa olla olennaisia ja joita ei voida estää tai huomata ja korjata ajoissa kontrollijärjestelmän avulla;

| 7) | ’havaintoriskillä’ riskiä siitä, että todentaja ei havaitse olennaista väärintulkintaa; |
| --- | --- |

7)

’havaintoriskillä’ riskiä siitä, että todentaja ei havaitse olennaista väärintulkintaa;

| 8) | ’todentamisriskillä’ riskiä, joko luontaista riskiä, kontrolliriskiä tai havaintoriskiä, siitä, että todentaja antaa epäasianmukaisen todentamislausunnon, kun päästöselvityksessä esiintyy olennaisia väärintulkintoja; |
| --- | --- |

8)

’todentamisriskillä’ riskiä, joko luontaista riskiä, kontrolliriskiä tai havaintoriskiä, siitä, että todentaja antaa epäasianmukaisen todentamislausunnon, kun päästöselvityksessä esiintyy olennaisia väärintulkintoja;

| 9) | ’väärintulkinnalla’ puutteellisuutta, totuudenvastaisuutta tai virhettä raportoiduissa tiedoissa, kun ei oteta huomioon asetuksen (EU) N:o 2015/757 mukaan sallittua epävarmuutta ja otetaan huomioon tätä koskevat komission laatimat ohjeet; |
| --- | --- |

9)

’väärintulkinnalla’ puutteellisuutta, totuudenvastaisuutta tai virhettä raportoiduissa tiedoissa, kun ei oteta huomioon asetuksen (EU) N:o 2015/757 mukaan sallittua epävarmuutta ja otetaan huomioon tätä koskevat komission laatimat ohjeet;

| 10) | ’olennaisella väärintulkinnalla’ väärintulkintaa, joka todentajan arvion mukaan erillään tai yhdessä muiden väärintulkintojen kanssa ylittää olennaisuustason tai voisi vaikuttaa raportoitujen päästöjen kokonaismäärään tai muihin olennaisiin tietoihin; |
| --- | --- |

10)

’olennaisella väärintulkinnalla’ väärintulkintaa, joka todentajan arvion mukaan erillään tai yhdessä muiden väärintulkintojen kanssa ylittää olennaisuustason tai voisi vaikuttaa raportoitujen päästöjen kokonaismäärään tai muihin olennaisiin tietoihin;

| 11) | ’paikalla’ tarkkailusuunnitelman arviointia tai aluksen päästöselvityksen todentamista varten paikkaa, jossa tarkkailuprosessi määritetään ja joissa sitä hallinnoidaan, mukaan luettuina paikat, jossa asiaan liittyviä tietoja kontrolloidaan ja tallennetaan; |
| --- | --- |

11)

’paikalla’ tarkkailusuunnitelman arviointia tai aluksen päästöselvityksen todentamista varten paikkaa, jossa tarkkailuprosessi määritetään ja joissa sitä hallinnoidaan, mukaan luettuina paikat, jossa asiaan liittyviä tietoja kontrolloidaan ja tallennetaan;

| 12) | ’sisäisillä todentamisasiakirjoilla’ kaikkia sisäisiä asiakirjoja, jotka todentaja on koonnut kirjatakseen kaikki asiakirjatodisteet sekä perustelut toimille, jotka toteutetaan tarkkailusuunnitelman arvioimiseksi tai päästöselvityksen todentamiseksi tämän asetuksen mukaisesti; |
| --- | --- |

12)

’sisäisillä todentamisasiakirjoilla’ kaikkia sisäisiä asiakirjoja, jotka todentaja on koonnut kirjatakseen kaikki asiakirjatodisteet sekä perustelut toimille, jotka toteutetaan tarkkailusuunnitelman arvioimiseksi tai päästöselvityksen todentamiseksi tämän asetuksen mukaisesti;

| 13) | ’meriliikenteen MRV-auditoijalla’ sen todentajaryhmän yksittäistä jäsentä, joka vastaa tarkkailusuunnitelman arvioimisesta tai päästöselvityksen todentamisesta; |
| --- | --- |

13)

’meriliikenteen MRV-auditoijalla’ sen todentajaryhmän yksittäistä jäsentä, joka vastaa tarkkailusuunnitelman arvioimisesta tai päästöselvityksen todentamisesta;

| 14) | ’riippumattomalla katselmoijalla’ henkilöä, jonka todentaja on erityisesti asettanut suorittamaan sisäisiä katselmustoimia ja joka kuuluu samaan yksikköön mutta ei ole suorittanut katselmusta edeltäviä todentamistoimintoja; |
| --- | --- |

14)

’riippumattomalla katselmoijalla’ henkilöä, jonka todentaja on erityisesti asettanut suorittamaan sisäisiä katselmustoimia ja joka kuuluu samaan yksikköön mutta ei ole suorittanut katselmusta edeltäviä todentamistoimintoja;

| 15) | ’teknisellä asiantuntijalla’ henkilöä, joka tarjoaa tiettyä asiaa koskevaa yksityiskohtaista tietoa ja asiantuntemusta, jota tarvitaan todentamistoimintojen suorittamiseen II luvun soveltamiseksi sekä akkreditointitoimien suorittamiseen IV ja V luvun soveltamiseksi; |
| --- | --- |

15)

’teknisellä asiantuntijalla’ henkilöä, joka tarjoaa tiettyä asiaa koskevaa yksityiskohtaista tietoa ja asiantuntemusta, jota tarvitaan todentamistoimintojen suorittamiseen II luvun soveltamiseksi sekä akkreditointitoimien suorittamiseen IV ja V luvun soveltamiseksi;

| 16) | ’arvioijalla’ henkilöä, jonka kansallinen akkreditointielin on nimennyt suorittamaan yksin tai arviointiryhmän osana todentajan arvioinnin tämän asetuksen mukaisesti; |
| --- | --- |

16)

’arvioijalla’ henkilöä, jonka kansallinen akkreditointielin on nimennyt suorittamaan yksin tai arviointiryhmän osana todentajan arvioinnin tämän asetuksen mukaisesti;

| 17) | ’pääarvioijalla’ arvioijaa, jolle on annettu kokonaisvastuu todentajan arvioimisesta tämän asetuksen mukaisesti. |
| --- | --- |

17)

’pääarvioijalla’ arvioijaa, jolle on annettu kokonaisvastuu todentajan arvioimisesta tämän asetuksen mukaisesti.

3 artikla

Vaatimustenmukaisuusolettama

Todentajan, joka osoittaa, että se täyttää asetuksen (EY) N:o 765/2008 2 artiklan 9 kohdassa tarkoitetuissa yhdenmukaistetuissa standardeissa tai niiden osissa esitetyt vaatimukset, katsotaan täyttävän tämän asetuksen II ja III luvussa esitetyt vaatimukset sikäli, kun sovellettavat yhdenmukaistetut standardit kattavat nämä vaatimukset; kyseisten standardien viitetiedot on julkaistu Euroopan unionin virallisessa lehdessä.

Euroopan unionin virallisessa lehdessä

II LUKU

TODENTAMISTOIMINNOT

OSA 1

Tarkkailusuunnitelmien arviointi

4 artikla

Yhtiöiden toimittamat tiedot

1.   Yhtiöiden on toimitettava todentajalle aluksensa tarkkailusuunnitelma käyttäen muotoa, joka vastaa täytäntöönpanoasetuksen (EU) 2016/1927 liitteessä I esitettyä mallia. Jos tarkkailusuunnitelma on jollakin muulla kielellä kuin englanniksi, on toimitettava englanninkielinen käännös.

2.   Ennen kuin tarkkailusuunnitelman arviointi aloitetaan, yhtiön on toimitettava todentajalle ainakin seuraavat tiedot;

| a) | asianmukaiset asiakirjat tai kuvaus aluksen toimista, mukaan lukien päästölähdetodistukset, käytetyt virtausmittarit (tarvittaessa), suunnitelman ulkopuolella laaditut ja ylläpidettävät menettelyt ja prosessit tai vuokaaviot (tarvittaessa), joihin suunnitelmassa viitataan; |
| --- | --- |

a)

asianmukaiset asiakirjat tai kuvaus aluksen toimista, mukaan lukien päästölähdetodistukset, käytetyt virtausmittarit (tarvittaessa), suunnitelman ulkopuolella laaditut ja ylläpidettävät menettelyt ja prosessit tai vuokaaviot (tarvittaessa), joihin suunnitelmassa viitataan;

| b) | asetuksen (EU) 2015/757 7 artiklan 2 kohdan c ja d alakohdassa tarkoitettujen tarkkailu- ja raportointijärjestelmän muutosten tapauksessa asianmukaiset päivitetyt versiot tai uudet asiakirjat, joiden perusteella muutettua suunnitelmaa voidaan arvioida. |
| --- | --- |

b)

asetuksen (EU) 2015/757 7 artiklan 2 kohdan c ja d alakohdassa tarkoitettujen tarkkailu- ja raportointijärjestelmän muutosten tapauksessa asianmukaiset päivitetyt versiot tai uudet asiakirjat, joiden perusteella muutettua suunnitelmaa voidaan arvioida.

3.   Yhtiön on pyynnöstä toimitettava kaikki muut tiedot, jotka katsotaan tarpeelliseksi suunnitelman arvioinnin suorittamiseksi.

5 artikla

Tarkkailusuunnitelmien arviointi

1.   Tarkkailusuunnitelmaa arvioidessaan todentajan on käsiteltävä sitä, ovatko tarkkailusuunnitelmassa toimitetut tiedot kattavia, täsmällisiä, olennaisia ja asetuksen (EU) 2015/757 mukaisia.

2.   Todentajan on vähintään:

| a) | arvioitava, että yhtiö on käyttänyt asianmukaista tarkkailusuunnitelman mallia ja että on annettu kaikki täytäntöönpanoasetuksen (EU) 2016/1927 liitteessä I tarkoitetut pakolliset tiedot; |
| --- | --- |

a)

arvioitava, että yhtiö on käyttänyt asianmukaista tarkkailusuunnitelman mallia ja että on annettu kaikki täytäntöönpanoasetuksen (EU) 2016/1927 liitteessä I tarkoitetut pakolliset tiedot;

| b) | todennettava, että tarkkailusuunnitelmassa kuvataan tarkasti ja täydellisesti päästölähteet sekä alukselle asennetut mittauslaitteet sekä järjestelmät ja menettelyt, joilla tarkkaillaan ja raportoidaan asetuksen (EU) 2015/757 mukaiset tiedot; |
| --- | --- |

b)

todennettava, että tarkkailusuunnitelmassa kuvataan tarkasti ja täydellisesti päästölähteet sekä alukselle asennetut mittauslaitteet sekä järjestelmät ja menettelyt, joilla tarkkaillaan ja raportoidaan asetuksen (EU) 2015/757 mukaiset tiedot;

| c) | varmistettava, että käytössä on asianmukaiset tarkkailujärjestelyt, mikäli aluksen osalta pyritään hyötymään vapautuksesta, joka koskee velvoitetta tarkkailla polttoainetta ja CO2-päästöjä matkakohtaisesti asetuksen (EU) 2015/757 9 artiklan 2 kohdan mukaisesti; |
| --- | --- |

c)

varmistettava, että käytössä on asianmukaiset tarkkailujärjestelyt, mikäli aluksen osalta pyritään hyötymään vapautuksesta, joka koskee velvoitetta tarkkailla polttoainetta ja CO2-päästöjä matkakohtaisesti asetuksen (EU) 2015/757 9 artiklan 2 kohdan mukaisesti;

| d) | tarvittaessa arvioitava, ovatko tiedot, jotka yhtiö on toimittanut osista, menettelyistä tai kontrolleista, jotka on toteutettu osana aluksen olemassa olevaa hallintojärjestelmää tai jotka kuuluvat yhdenmukaistettujen laatu-, ympäristö- tai hallintostandardien soveltamisalaan, olennaisia CO2-päästöjen tai muiden merkityksellisten tietojen tarkkailulle asetuksen (EU) 2015/757 ja komission täytäntöönpanoasetuksen (EU) 2016/1928 (7) mukaisesti. |
| --- | --- |

d)

tarvittaessa arvioitava, ovatko tiedot, jotka yhtiö on toimittanut osista, menettelyistä tai kontrolleista, jotka on toteutettu osana aluksen olemassa olevaa hallintojärjestelmää tai jotka kuuluvat yhdenmukaistettujen laatu-, ympäristö- tai hallintostandardien soveltamisalaan, olennaisia CO2-päästöjen tai muiden merkityksellisten tietojen tarkkailulle asetuksen (EU) 2015/757 ja komission täytäntöönpanoasetuksen (EU) 2016/1928 (7) mukaisesti.

3.   Tarkkailusuunnitelman arvioimista varten todentaja voi käyttää kyselyjä, asiakirjojen tarkastamista, havainnointia ja muita asianmukaisia tarkastustekniikoita.

6 artikla

Paikalla tehtävät käynnit

1.   Todentajan on suoritettava käyntejä paikalla, jotta ne saavat riittävän käsityksen tarkkailusuunnitelmassa kuvatuista menettelyistä ja voivat vahvistaa, että suunnitelmassa olevat tiedot ovat tarkkoja.

2.   Todentajan on määritettävä paikka tai paikat, joissa käynti tehdään, ottaen huomioon se, minne asiaan liittyvien tietojen kriittinen massa on tallennettu, mukaan lukien sähköiset tai painetut kopiot asiakirjoista, joiden alkuperäiskappaleet pidetään laivalla, sekä se, missä tietovirtatoimet suoritetaan.

3.   Todentajan on myös määritettävä suoritettavat toiminnot sekä paikalla suoritettavia käyntejä varten tarvittava aika.

4.   Poiketen siitä, mitä 1 kohdassa säädetään, todentaja voi luopua käynnistä paikalla, jos jokin seuraavista edellytyksistä täyttyy:

| a) | todentajalla on riittävästi ymmärrystä aluksen tarkkailu- ja raportointijärjestelmistä, kuten siitä, että ne ovat olemassa, ne on pantu täytäntöön ja yhtiö käyttää niitä tehokkaasti; |
| --- | --- |

a)

todentajalla on riittävästi ymmärrystä aluksen tarkkailu- ja raportointijärjestelmistä, kuten siitä, että ne ovat olemassa, ne on pantu täytäntöön ja yhtiö käyttää niitä tehokkaasti;

| b) | aluksen tarkkailu- ja raportointijärjestelmien luonne ja monimutkaisuuden taso ovat sellaisia, ettei käyntiä paikalla tarvita; |
| --- | --- |

b)

aluksen tarkkailu- ja raportointijärjestelmien luonne ja monimutkaisuuden taso ovat sellaisia, ettei käyntiä paikalla tarvita;

| c) | se pystyy hankkimaan ja arvioimaan kaikki tarvittavat tiedot etänä. |
| --- | --- |

c)

se pystyy hankkimaan ja arvioimaan kaikki tarvittavat tiedot etänä.

5.   Mikäli todentaja luopuu paikalla tehtävästä käynnistä 4 kohdan mukaisesti, sen on esitettävä sisäisissä todentamisasiakirjoissa perustelut sille, ettei se suorita paikalla tehtäviä käyntejä.

7 artikla

Tarkkailusuunnitelmassa olevien poikkeamien käsittely

1.   Kun todentaja määrittää poikkeamia tarkkailusuunnitelmaa arvioidessaan, sen on ilmoitettava asiasta yhtiölle viipymättä ja pyydettävä korjauksia ehdotetussa määräajassa.

2.   Yhtiön on korjattava kaikki todentajan ilmoittamat poikkeamat ja toimitettava todentajalle tarkistettu tarkkailusuunnitelma sovitussa määräajassa, joka mahdollistaa sen, että todentaja voi arvioida suunnitelman uudelleen ennen raportointikauden alkamista.

3.   Todentajan on dokumentoitava sisäisiin todentamisasiakirjoihin ratkaistuiksi kaikki poikkeamat, jotka on korjattu tarkkailusuunnitelman arvioinnin aikana.

8 artikla

Tarkkailusuunnitelman arvioinnin riippumaton katselmus

1.   Todentamisryhmän on toimitettava sisäiset todentamisasiakirjat sekä suunnitelman arviointia koskevaan arviointiin perustuvat päätelmäluonnokset nimetylle riippumattomalla katselmoijalle viipymättä ja ennen kuin ne toimitetaan yhtiölle.

2.   Riippumattoman katselmoijan on suoritettava katselmus sen varmistamiseksi, että tarkkailusuunnitelma on arvioitu tämän asetuksen mukaisesti ja että on sovellettu asianmukaista ammatillista huolellisuutta ja harkintaa.

3.   Riippumattoman katselmuksen on katettava koko tässä osassa kuvattu todentamisprosessi, ja sen laajuus on kirjattava sisäisiin todentamisasiakirjoihin.

4.   Todentajan on sisällytettävä riippumattoman katselmuksen tulokset sisäisiin todentamisasiakirjoihin.

9 artikla

Todentajan päätelmät tarkkailusuunnitelman arvioinnista

Tarkkailusuunnitelman arvioinnin aikana kerättyjen tietojen perusteella todentajan on viipymättä ilmoitettava yhtiölle kirjallisesti päätelmistä ja ilmoitettava, että tarkkailusuunnitelma

| a) | on arvioitu asetuksen (EU) 2015/757 mukaiseksi; |
| --- | --- |

a)

on arvioitu asetuksen (EU) 2015/757 mukaiseksi;

| b) | sisältää poikkeuksia, joiden vuoksi se ei ole asetuksen (EU) 2015/757 mukainen. |
| --- | --- |

b)

sisältää poikkeuksia, joiden vuoksi se ei ole asetuksen (EU) 2015/757 mukainen.

OSA 2

Päästöselvitysten todentaminen

10 artikla

Yhtiöiden toimittamat tiedot

1.   Ennen päästöselvityksen todentamisen aloittamista yhtiöiden on toimitettava todentajalle seuraavat liitetiedot:

| a) | luettelo kyseessä olevan aluksen suorittamista matkoista raportointikauden aikana asetuksen (EU) 2015/757 10 artiklan mukaisesti; |
| --- | --- |

a)

luettelo kyseessä olevan aluksen suorittamista matkoista raportointikauden aikana asetuksen (EU) 2015/757 10 artiklan mukaisesti;

| b) | kopio päästöselvityksestä aiemmalta vuodelta tarvittaessa, jos todentaja ei ole todentanut kyseistä selvitystä; |
| --- | --- |

b)

kopio päästöselvityksestä aiemmalta vuodelta tarvittaessa, jos todentaja ei ole todentanut kyseistä selvitystä;

| c) | kopio sovelletusta tarkkailusuunnitelmasta tai suunnitelmista, mukaan lukien tarvittaessa todisteet päätelmistä, jotka esitetään akkreditoidun todentajan suorittamassa arvioinnissa. |
| --- | --- |

c)

kopio sovelletusta tarkkailusuunnitelmasta tai suunnitelmista, mukaan lukien tarvittaessa todisteet päätelmistä, jotka esitetään akkreditoidun todentajan suorittamassa arvioinnissa.

2.   Kun todentaja on määrittänyt osat tai asiakirjat, joiden katsotaan olevan todentamisen kannalta merkityksellisiä, yhtiöiden on myös toimitettava seuraavat liitetiedot:

| a) | kopiot aluksen virallisesta laivapäiväkirjasta ja öljypäiväkirjasta (mikäli se on erillinen); |
| --- | --- |

a)

kopiot aluksen virallisesta laivapäiväkirjasta ja öljypäiväkirjasta (mikäli se on erillinen);

| b) | kopiot tankkausasiakirjoista; |
| --- | --- |

b)

kopiot tankkausasiakirjoista;

| c) | kopiot asiakirjoista, jotka sisältävät tiedot kuljetettujen matkustajien sekä kuljetetun lastin määrästä, kuljetun matkan pituudesta sekä merellä vietetystä ajasta aluksen raportointikauden aikana tekemien matkojen osalta. |
| --- | --- |

c)

kopiot asiakirjoista, jotka sisältävät tiedot kuljetettujen matkustajien sekä kuljetetun lastin määrästä, kuljetun matkan pituudesta sekä merellä vietetystä ajasta aluksen raportointikauden aikana tekemien matkojen osalta.

3.   Lisäksi mikäli se on aiheellista sovelletun tarkkailumenetelmän perusteella, todentajat voivat pyytää yhtiötä toimittamaan

| a) | tietotekniikkaympäristöä koskevan yleiskatsauksen, joka osoittaa kyseessä olevaa alusta koskevan tietovirran; |
| --- | --- |

a)

tietotekniikkaympäristöä koskevan yleiskatsauksen, joka osoittaa kyseessä olevaa alusta koskevan tietovirran;

| b) | todisteet ylläpidosta sekä mittauslaitteiden ja virtausmittareiden tarkkuudesta ja epävarmuudesta (esim. kalibrointitodistukset); |
| --- | --- |

b)

todisteet ylläpidosta sekä mittauslaitteiden ja virtausmittareiden tarkkuudesta ja epävarmuudesta (esim. kalibrointitodistukset);

| c) | otteen virtausmittareista saatavista polttoainekulutuksen toimintotiedoista; |
| --- | --- |

c)

otteen virtausmittareista saatavista polttoainekulutuksen toimintotiedoista;

| d) | kopiot polttoainetankkien mittarinluentaa koskevista todisteista; |
| --- | --- |

d)

kopiot polttoainetankkien mittarinluentaa koskevista todisteista;

| e) | otteen suorien päästömittausten järjestelmistä saatavista toimintotiedoista; |
| --- | --- |

e)

otteen suorien päästömittausten järjestelmistä saatavista toimintotiedoista;

| f) | kaikki muut tiedot, joilla on merkitystä päästöselvityksen todentamiselle. |
| --- | --- |

f)

kaikki muut tiedot, joilla on merkitystä päästöselvityksen todentamiselle.

4.   Jos yhtiö vaihtuu, kyseessä olevien yhtiöiden on noudatettava asianmukaista huolellisuutta ja toimitettava todentajalle edellä mainitut liiteasiakirjat tai tiedot, jotka liittyvät niiden vastuulla suoritettuihin matkoihin.

5.   Yhtiöiden on säilytettävä edellä mainitut tiedot aluksista aiheutuvan meren pilaantumisen ehkäisemisestä vuonna 1973 tehdyssä kansainvälisessä yleissopimuksessa (Marpol-yleissopimus) ja ihmishengen turvallisuudesta merellä vuonna 1988 tehdyssä kansainvälisessä yleissopimuksessa (SOLAS-yleissopimus) määrätyn ajan. Siihen saakka, kun myönnetään vaatimustenmukaisuusasiakirja asetuksen (EU) 2015/757 17 artiklan mukaisesti, todentaja voi pyytää mitä tahansa 1, 2 ja 3 kohdassa tarkoitettuja tietoja.

11 artikla

Todentajien suorittama riskinarviointi

1.   Asetuksen (EU) 2015/757 15 artiklan 1, 2 ja 3 kohdassa tarkoitettujen asioiden lisäksi todentajan on määritettävä ja analysoitava kaikki seuraavat:

| a) | luontaiset riskit; |
| --- | --- |

a)

luontaiset riskit;

| b) | kontrolliriskit; |
| --- | --- |

b)

kontrolliriskit;

| c) | havaitsemisriskit. |
| --- | --- |

c)

havaitsemisriskit.

2.   Todentajan on tarkasteltava korkeamman todentamisriskin alueita ja ainakin seuraavia: matkatiedot, polttoainekulutus, CO2-päästöt, kuljettu matka, merellä vietetty aika, kuljetettu lasti sekä tietojen yhdistäminen päästöselvityksessä.

3.   Määrittäessään ja analysoidessaan 2 kohdassa mainittuja näkökohtia todentajan on tarkasteltava raportoitujen tietojen olemassa oloa, kattavuutta, tarkkuutta, johdonmukaisuutta, läpinäkyvyyttä ja merkityksellisyyttä.

4.   Jos se on tarpeen todentamisen aikana saatujen tietojen perusteella, todentajan on tarkistettava riskinarviointi ja muutettava tai toistettava todentamistoiminnot.

12 artikla

Todentamissuunnitelma

Todentajan on laadittava todentamissuunnitelma, joka vastaa riskinarvioinnin aikana saatuja tietoja ja havaittuja riskejä. Todentamissuunnitelmaan on sisällyttävä vähintään seuraavat:

| a) | todentamisohjelma, jossa kuvataan todentamistoimintojen luonnetta ja laajuutta sekä ajankohtaa ja tapaa, jolla nämä toiminnot suoritetaan; |
| --- | --- |

a)

todentamisohjelma, jossa kuvataan todentamistoimintojen luonnetta ja laajuutta sekä ajankohtaa ja tapaa, jolla nämä toiminnot suoritetaan;

| b) | tietojen näytteenottosuunnitelma, jossa esitetään tietojen näytteenoton kattavuus ja menetelmät sen näytteenoton osalta, joka liittyy yhteenlaskettujen CO2 -päästöjen, polttoainekulutuksen tai muiden merkityksellisten tietojen perusteena oleviin tietoihin. |
| --- | --- |

b)

tietojen näytteenottosuunnitelma, jossa esitetään tietojen näytteenoton kattavuus ja menetelmät sen näytteenoton osalta, joka liittyy yhteenlaskettujen CO2 -päästöjen, polttoainekulutuksen tai muiden merkityksellisten tietojen perusteena oleviin tietoihin.

2

13 artikla

Päästöselvitystä koskevat todentamistoiminnot

1.   Todentajan on pantava todentamissuunnitelma täytäntöön ja todennettava riskinarvioinnin perusteella, ovatko tarkkailu- ja raportointijärjestelmät, sellaisina kuin ne on kuvattu tyydyttäväksi arvioidussa tarkkailusuunnitelmassa, olemassa käytännössä ja onko ne pantu asianmukaisesti täytäntöön.

Tätä varten todentajan on harkittava ainakin seuraavantyyppisten menettelyjen suorittamista:

| a) | kysely asiaan liittyvän henkilökunnan keskuudessa; |
| --- | --- |

a)

kysely asiaan liittyvän henkilökunnan keskuudessa;

| b) | asiakirjojen tarkastelu; |
| --- | --- |

b)

asiakirjojen tarkastelu;

| c) | havainnointi- ja läpikävelymenettelyt. |
| --- | --- |

c)

havainnointi- ja läpikävelymenettelyt.

2.   Todentajan on tarvittaessa tarkastettava, pannaanko tarkkailusuunnitelmassa kuvatut sisäiset kontrollitoimet täytäntöön tehokkaasti. Sitä varten se voi harkita dokumentoitujen kontrollien tehokkuuden testaamista näytteen perusteella.

14 artikla

Raportoitujen tietojen todentaminen

1.   Todentajan on todennettava päästöselvityksessä raportoidut tiedot seuraavilla tavoilla: yksityiskohtainen testaaminen, myös tietojen jäljitys primääritietolähteestä saatuihin tietoihin; ristiintarkastus ulkoisten tietolähteiden kanssa, mukaan lukien alusten jäljittämistä koskevat tiedot; täsmäytykset; kynnysarvojen tarkastaminen asianmukaisten tietojen osalta; ja uusintalaskelmien suorittaminen.

2.   Osana 1 kohdassa tarkoitettua tietojen todentamista todentajan on tarkistettava:

| a) | päästölähteiden kattavuus siten kuin se on kuvattu tarkkailusuunnitelmassa; |
| --- | --- |

a)

päästölähteiden kattavuus siten kuin se on kuvattu tarkkailusuunnitelmassa;

| b) | tietojen kattavuus, mukaan lukien tiedot matkoista, joiden on raportoitu kuuluvan asetuksen (EU) 2015/757 soveltamisalaan; |
| --- | --- |

b)

tietojen kattavuus, mukaan lukien tiedot matkoista, joiden on raportoitu kuuluvan asetuksen (EU) 2015/757 soveltamisalaan;

| c) | yhdenmukaisuus raportoitujen yhdistettyjen tietojen ja asiaa koskevista asiakirjoista tai primääritietolähteistä saatavien tietojen välillä; |
| --- | --- |

c)

yhdenmukaisuus raportoitujen yhdistettyjen tietojen ja asiaa koskevista asiakirjoista tai primääritietolähteistä saatavien tietojen välillä;

| d) | yhdenmukaisuus yhteenlaskettujen polttoaineen kulutusta koskevien tietojen ja ostettua tai alukseen muutoin toimitettua polttoainetta koskevien tietojen välillä; |
| --- | --- |

d)

yhdenmukaisuus yhteenlaskettujen polttoaineen kulutusta koskevien tietojen ja ostettua tai alukseen muutoin toimitettua polttoainetta koskevien tietojen välillä;

| e) | tietojen luotettavuus ja tarkkuus. |
| --- | --- |

e)

tietojen luotettavuus ja tarkkuus.

15 artikla

Olennaisuustaso

1.   Päästöselvityksessä esitettyjen polttoainekulutusta ja CO2-päästöjä koskevien tietojen todentamiseksi olennaisuustason on oltava viisi prosenttia kustakin raportointikauden aikana raportoidusta kokonaismäärästä.

2.   Jotta voidaan todentaa muut päästöselvityksessä esitetyt merkitykselliset tiedot, jotka koskevat kuljetettua lastia, liikennesuoritetta, kuljetun matkan pituutta sekä merellä vietettyä aikaa, olennaisuustason on oltava viisi prosenttia kustakin raportointikauden aikana raportoidusta kokonaismäärästä.

16 artikla

Paikalla tehtävät käynnit

1.   Todentajien on suoritettava käyntejä paikalla saadakseen riittävästi ymmärrystä yhtiöstä ja aluksen tarkkailu- ja raportointijärjestelmästä sellaisena kuin se kuvataan tarkkailusuunnitelmassa.

2.   Todentajan on määritettävä paikka tai paikat, joissa käynti tehdään, riskinarvioinnin perusteella ottaen huomioon se, minne asiaan liittyvien tietojen kriittinen massa on tallennettu, mukaan lukien sähköiset tai painetut kopiot asiakirjoista, joiden alkuperäiskappaleet pidetään laivalla, sekä se, missä tietovirtatoiminnot suoritetaan.

3.   Todentajan on myös määritettävä suoritettavat toiminnot sekä paikalla suoritettavia käyntejä varten tarvittava aika.

4.   Poiketen siitä, mitä 1 kohdassa säädetään, todentaja voi luopua käynnistä paikalla riskinarvioinnin tulosten perusteella, jos jokin seuraavista edellytyksistä täyttyy:

| a) | todentajalla on riittävästi ymmärrystä aluksen tarkkailu- ja raportointijärjestelmistä, kuten siitä, että ne ovat olemassa, ne on pantu täytäntöön ja yhtiö käyttää niitä tehokkaasti; |
| --- | --- |

a)

todentajalla on riittävästi ymmärrystä aluksen tarkkailu- ja raportointijärjestelmistä, kuten siitä, että ne ovat olemassa, ne on pantu täytäntöön ja yhtiö käyttää niitä tehokkaasti;

| b) | aluksen tarkkailu- ja raportointijärjestelmien luonne ja monimutkaisuuden taso ovat sellaisia, ettei käyntiä paikalla tarvita; |
| --- | --- |

b)

aluksen tarkkailu- ja raportointijärjestelmien luonne ja monimutkaisuuden taso ovat sellaisia, ettei käyntiä paikalla tarvita;

| c) | se voi hankkia ja arvioida etänä kaikki tarvittavat tiedot, mukaan lukien tarkkailusuunnitelmassa kuvattujen menetelmien asianmukainen soveltaminen sekä päästöselvityksessä raportoitujen tietojen todentaminen. |
| --- | --- |

c)

se voi hankkia ja arvioida etänä kaikki tarvittavat tiedot, mukaan lukien tarkkailusuunnitelmassa kuvattujen menetelmien asianmukainen soveltaminen sekä päästöselvityksessä raportoitujen tietojen todentaminen.

5.   Jos todentaja katsoo maalla sijaitsevaan paikkaan tehdyn käynnin perusteella, että tarvitaan aluksella tehtävä todentaminen, jotta voidaan vähentää olennaisten väärintulkintojen riskiä päästöselvityksessä, todentaja voi päättää käydä aluksella.

6.   Jos todentaja luopuu paikalla tehtävästä käynnistä 4 kohdan mukaisesti, sen on esitettävä tätä koskevat perustelut sisäisissä todentamisasiakirjoissa.

17 artikla

Päästöselvityksessä olevien väärintulkintojen ja poikkeamien käsittely

1.   Kun todentaja havaitsee väärintulkintoja tai poikkeamia päästöselvitystä arvioidessaan, sen on ilmoitettava asiasta yhtiölle viipymättä ja pyydettävä korjauksia kohtuullisessa määräajassa.

2.   Todentajan on dokumentoitava sisäisiin todentamisasiakirjoihin ratkaistuiksi kaikki väärintulkinnat ja poikkeamat, jotka on korjattu todentamisen aikana.

3.   Jos yhtiö ei korjaa 1 kohdassa tarkoitettuja väärintulkintoja tai poikkeamia, todentajan on ennen todentamisraportin laatimista pyydettävä yhtiötä selittämän väärintulkintojen tai poikkeamien tärkeimmät syyt.

4.   Todentajan on arvioitava, onko korjaamattomilla väärintulkinnoilla yksin tai yhdessä muiden väärintulkintojen kanssa vaikutusta raportoitujen päästöjen kokonaismäärään tai muihin merkityksellisiin tietoihin ja aiheuttaako tämä olennaisia väärintulkintoja.

5.   Todentaja voi katsoa väärintulkinnat tai poikkeamat olennaisiksi, jos kyseiset väärintulkinnat tai poikkeamat yksin tai yhdessä muiden väärintulkintojen kanssa jäävät alle 15 artiklan mukaisen olennaisuustason, mutta tämä on perusteltua niiden laajuuden ja luonteen sekä niiden esiintymisen erityisten olosuhteiden perusteella.

18 artikla

Päätelmät päästöselvityksen todentamisesta

Saattaakseen päästöselvityksen todentamisen päätökseen todentajan on vähintään:

| a) | vahvistettava, että kaikki todentamistoiminnot on suoritettu; |
| --- | --- |

a)

vahvistettava, että kaikki todentamistoiminnot on suoritettu;

| b) | suoritettava lopulliset analyyttiset menettelyt yhteenlaskettujen tietojen osalta sen varmistamiseksi, ettei niissä ole olennaisia väärintulkintoja; |
| --- | --- |

b)

suoritettava lopulliset analyyttiset menettelyt yhteenlaskettujen tietojen osalta sen varmistamiseksi, ettei niissä ole olennaisia väärintulkintoja;

| c) | todennettava, täyttävätkö selvityksessä olevat tiedot asetuksen (EU) 2015/757 vaatimukset; |
| --- | --- |

c)

todennettava, täyttävätkö selvityksessä olevat tiedot asetuksen (EU) 2015/757 vaatimukset;

| d) | ennen selvityksen antamista laadittava sisäiset todentamisasiakirjat ja raportin luonnos ja toimitettava ne riippumattomalle katselmoijalle 21 artiklan mukaisesti; |
| --- | --- |

d)

ennen selvityksen antamista laadittava sisäiset todentamisasiakirjat ja raportin luonnos ja toimitettava ne riippumattomalle katselmoijalle 21 artiklan mukaisesti;

| e) | valtuutettava jokin henkilö, joka varmistaa raportin riippumattoman katselmoijan päätelmien sekä sisäisiin todentamisasiakirjoihin sisältyvien todisteiden perusteella ja ilmoitettava tästä yhtiölle; |
| --- | --- |

e)

valtuutettava jokin henkilö, joka varmistaa raportin riippumattoman katselmoijan päätelmien sekä sisäisiin todentamisasiakirjoihin sisältyvien todisteiden perusteella ja ilmoitettava tästä yhtiölle;

| f) | ilmoitettava komissiolle ja aluksen lippuvaltiolle, täyttyvätkö edellytykset vaatimustenmukaisuusasiakirjan myöntämiselle. |
| --- | --- |

f)

ilmoitettava komissiolle ja aluksen lippuvaltiolle, täyttyvätkö edellytykset vaatimustenmukaisuusasiakirjan myöntämiselle.

19 artikla

Parannussuositukset

1.   Todentajan on toimitettava yhtiölle suositukset parannuksiksi sellaisten korjaamattomien väärintulkintojen ja poikkeamien osalta, jotka eivät johda olennaisiin väärintulkintoihin.

2.   Todentaja voi toimittaa muita suosituksia merkityksellisiksi katsomikseen parannuksiksi todentamistoimintojen tulosten perusteella.

3.   Toimittaessaan suosituksia yhtiölle, todentajan on pysyttävä puolueettomana yhtiöön, alukseen ja tarkkailu- ja raportointijärjestelmään nähden. Se ei saa vaarantaa puolueettomuuttaan antamalla neuvoja tai laatimalla tarkkailu- ja raportointiprosessin osia asetuksen (EU) 2015/757 mukaisesti.

20 artikla

Todentamisraportti

1.   Todentajan on koottujen tietojen perusteella annettava yhtiölle todentamisraportti kustakin todennetusta päästöselvityksestä.

2.   Todentamisraportin on sisällettävä lausunto, jossa päästöselvitys todennetaan tyydyttäväksi taikka riittämättömäksi, jos se sisältää olennaisia väärintulkintoja, joita ei ole korjattu ennen raportin antamista.

3.   Edellä olevan 2 kohdan soveltamiseksi päästöselvitys katsotaan todennetuksi tyydyttäväksi ainoastaan, jos siinä ei ole olennaisia väärintulkintoja.

4.   Todentamisraportin on sisällettävä ainakin seuraavat osat:

| a) | yhtiön nimi ja aluksen tunnistetiedot; |
| --- | --- |

a)

yhtiön nimi ja aluksen tunnistetiedot;

| b) | otsikko, josta käy ilmi, että kyseessä on todentamisraportti; |
| --- | --- |

b)

otsikko, josta käy ilmi, että kyseessä on todentamisraportti;

| c) | todentajan tunnistetiedot; |
| --- | --- |

c)

todentajan tunnistetiedot;

| d) | viittaus päästöselvitykseen sekä raportointikauteen, jota todentaminen koskee; |
| --- | --- |

d)

viittaus päästöselvitykseen sekä raportointikauteen, jota todentaminen koskee;

| e) | viittaus yhteen tai useaan tarkkailusuunnitelmaan, jotka on arvioitu tyydyttäväksi; |
| --- | --- |

e)

viittaus yhteen tai useaan tarkkailusuunnitelmaan, jotka on arvioitu tyydyttäväksi;

| f) | viittaus käytettyyn todentamisstandardiin tai -standardeihin; |
| --- | --- |

f)

viittaus käytettyyn todentamisstandardiin tai -standardeihin;

| g) | tiivistelmä todentajan menettelyistä, mukaan lukien tiedot käynneistä paikalla tai syyt niistä luopumiseen; |
| --- | --- |

g)

tiivistelmä todentajan menettelyistä, mukaan lukien tiedot käynneistä paikalla tai syyt niistä luopumiseen;

| h) | tiivistelmä tarkkailusuunnitelman merkittävistä muutoksista ja toimintotiedoista raportointikaudella (tarvittaessa); |
| --- | --- |

h)

tiivistelmä tarkkailusuunnitelman merkittävistä muutoksista ja toimintotiedoista raportointikaudella (tarvittaessa);

| i) | todentamislausunto; |
| --- | --- |

i)

todentamislausunto;

| j) | kuvaus korjaamattomista väärintulkinnoista ja poikkeamista, myös niiden luonteesta ja laajuudesta, riippumatta siitä, onko niillä olennaista vaikutusta, sekä päästöselvitysten osista, johon ne mahdollisesti liittyvät; |
| --- | --- |

j)

kuvaus korjaamattomista väärintulkinnoista ja poikkeamista, myös niiden luonteesta ja laajuudesta, riippumatta siitä, onko niillä olennaista vaikutusta, sekä päästöselvitysten osista, johon ne mahdollisesti liittyvät;

| k) | tarvittaessa suositukset parannuksia varten; |
| --- | --- |

k)

tarvittaessa suositukset parannuksia varten;

| l) | todentamisraportin päiväys sekä todentajan puolesta valtuutetun henkilön allekirjoitus. |
| --- | --- |

l)

todentamisraportin päiväys sekä todentajan puolesta valtuutetun henkilön allekirjoitus.

21 artikla

Päästöselvityksen riippumaton katselmus

1.   Riippumattoman katselmoijan on suoritettava sisäisistä todentamisasiakirjoista ja todentamisraportin luonnoksesta katselmus, jotta varmistetaan, että todentamisprosessi on suoritettu tämän asetuksen mukaisesti ja että on sovellettu asianmukaista ammatillista huolellisuutta ja harkintaa.

2.   Riippumattoman katselmuksen on katettava koko tässä osassa kuvattu todentamisprosessi, ja se on kirjattava sisäisiin todentamisasiakirjoihin.

3.   Sen jälkeen, kun päästöselvitys on varmistettu 18 artiklan e alakohdan mukaisesti, todentajan on sisällytettävä riippumattoman katselmuksen tulokset sisäisiin todentamisasiakirjoihin.

III LUKU

TODENTAJIA KOSKEVAT VAATIMUKSET

22 artikla

Jatkuvaa pätevyyttä koskeva prosessi

1.   Todentajan on luotava, dokumentoitava ja toteutettava jatkuvaa pätevyyttä koskeva prosessi ja ylläpidettävä sitä sen varmistamiseksi, että kaikki työntekijät, joille on uskottu todentamistoimintoja, ovat päteviä heille uskottujen tehtävien suorittamiseen.

2.   Osana 1 kohdassa tarkoitettua pätevyysprosessia todentajan on luotava, dokumentoitava, toteutettava seuraavat osatekijät ja ylläpidettävä niitä:

| a) | yleiset pätevyyskriteerit kaikille todentamistoimintoja suorittaville työntekijöille 23 artiklan 3 artiklan mukaisesti; |
| --- | --- |

a)

yleiset pätevyyskriteerit kaikille todentamistoimintoja suorittaville työntekijöille 23 artiklan 3 artiklan mukaisesti;

| b) | todentamistoiminnot toteuttavan todentajan sisällä erityiset pätevyyskriteerit kutakin tehtävää varten, erityisesti meriliikenteen MRV-auditoijaa, riippumatonta katselmoijaa ja teknistä asiantuntijaa varten 24, 25 ja 26 artiklan mukaisesti; |
| --- | --- |

b)

todentamistoiminnot toteuttavan todentajan sisällä erityiset pätevyyskriteerit kutakin tehtävää varten, erityisesti meriliikenteen MRV-auditoijaa, riippumatonta katselmoijaa ja teknistä asiantuntijaa varten 24, 25 ja 26 artiklan mukaisesti;

| c) | menetelmä, jolla varmistetaan kaikkien todentamistoimintoja harjoittavien työntekijöiden jatkuva pätevyys ja heidän toimintansa säännöllinen arviointi; |
| --- | --- |

c)

menetelmä, jolla varmistetaan kaikkien todentamistoimintoja harjoittavien työntekijöiden jatkuva pätevyys ja heidän toimintansa säännöllinen arviointi;

| d) | prosessi, jolla varmistetaan todentamistoimintoihin osallistuvan henkilökunnan jatkuva koulutus. |
| --- | --- |

d)

prosessi, jolla varmistetaan todentamistoimintoihin osallistuvan henkilökunnan jatkuva koulutus.

3.   Todentajan on seurattava todentamistoimintoihin osallistuvan henkilökunnan suorituskykyä säännöllisesti ja vähintään vuosittain, jotta varmistetaan henkilökunnan jatkuva pätevyys.

23 artikla

Todentamisryhmät

1.   Todentajan on koottava jokaista yksittäistä toimeksiantoa varten todentamisryhmä, joka pystyy suorittamaan 5–20 artiklassa tarkoitetut todentamistoiminnot.

2.   Todentamisryhmässä on oltava vähintään yksi meriliikenteen MRV-auditoija ja, jos se katsotaan tarpeelliseksi sen perusteella, millainen on todentajan ymmärrys tehtävien monimutkaisuudesta ja sen kyky suorittaa tarpeellinen riskinarviointi, sopiva määrä muita meriliikenteen MRV-auditoijia ja/tai teknisiä asiantuntijoita.

3.   Ryhmän jäsenillä on oltava selkeä käsitys roolistaan todentamisprosessissa ja heidän on pystyttävä kommunikoimaan käytännössä kielellä, jota tarvitaan heidän todentamistehtäviensä hoitamiseen ja yhtiön toimittamien tietojen tarkastelemiseen.

24 artikla

Meriliikenteen MRV-auditoijien pätevyysvaatimukset

1.   Meriliikenteen MRV-auditoijilla on oltava pätevyys arvioida tarkkailusuunnitelmia ja todentaa päästöselvitykset asetuksen (EU) 2015/757 ja tämän asetuksen mukaisesti.

2.   Tätä varten meriliikenteen MRV-auditoijilla on oltava vähintään:

| a) | tietoa asetuksesta (EU) 2015/757, tästä asetuksesta, täytäntöönpanoasetuksesta (EU) 2016/1927, täytäntöönpanoasetuksesta (EU) 2016/1928 ja asiaa koskevista komission ohjeista; |
| --- | --- |

a)

tietoa asetuksesta (EU) 2015/757, tästä asetuksesta, täytäntöönpanoasetuksesta (EU) 2016/1927, täytäntöönpanoasetuksesta (EU) 2016/1928 ja asiaa koskevista komission ohjeista;

| b) | tietoa ja kokemusta tietojen tarkastuksesta, mukaan luettuina:






  i) | tietojen tarkastusmenetelmät, mukaan luettuina olennaisuustason soveltaminen ja väärintulkintojen olennaisuuden arviointi; |
| --- | --- | --- |

b)

tietoa ja kokemusta tietojen tarkastuksesta, mukaan luettuina:

i)

tietojen tarkastusmenetelmät, mukaan luettuina olennaisuustason soveltaminen ja väärintulkintojen olennaisuuden arviointi;

| ii) | luontaisten riskien ja kontrolliriskien analysointi; |
| --- | --- |

ii)

luontaisten riskien ja kontrolliriskien analysointi;

| iii) | näytteenottotekniikat, jotka liittyvät tietojen näytteenottoon ja kontrollitoimien tarkastamiseen; |
| --- | --- |

iii)

näytteenottotekniikat, jotka liittyvät tietojen näytteenottoon ja kontrollitoimien tarkastamiseen;

| iv) | tietojen ja tietojärjestelmien arvioiminen, tietotekniikkajärjestelmät, tietovirtatoimet, kontrollitoimet, kontrollijärjestelmät sekä menettelyt kontrollitoimia varten. |
| --- | --- |

iv)

tietojen ja tietojärjestelmien arvioiminen, tietotekniikkajärjestelmät, tietovirtatoimet, kontrollitoimet, kontrollijärjestelmät sekä menettelyt kontrollitoimia varten.

3.   Lisäksi on otettava huomioon alakohtainen tietämys ja kokemus merkityksellisistä näkökohdista, jotka esitetään liitteessä.

25 artikla

Riippumattomien katselmoijien pätevyysvaatimukset

1.   Riippumattoman katselmoijan on täytettävä 24 artiklassa tarkoitetut meriliikenteen MRV-auditoijan pätevyysvaatimukset.

2.   Sen arvioimiseksi, ovatko sisäiset todentamisasiakirjat täydellisiä ja onko todentamistoimintojen aikana koottu riittävästi todisteita, riippumattomalla katselmoijalla on oltava tarvittava pätevyys:

| a) | analysoida toimitetut tiedot, jotta hän voi varmistaa tietojen kattavuuden ja eheyden, |
| --- | --- |

a)

analysoida toimitetut tiedot, jotta hän voi varmistaa tietojen kattavuuden ja eheyden,

| b) | asettaa kyseenalaisiksi puuttuvat tai ristiriitaiset tiedot; |
| --- | --- |

b)

asettaa kyseenalaisiksi puuttuvat tai ristiriitaiset tiedot;

| c) | tarkastaa tietoketjut ja sen perusteella arvioida, saadaanko sisäisistä todentamisasiakirjoista riittävästi tietoa sisäisessä katselmuksessa tarkasteltujen päätelmäluonnosten tueksi. |
| --- | --- |

c)

tarkastaa tietoketjut ja sen perusteella arvioida, saadaanko sisäisistä todentamisasiakirjoista riittävästi tietoa sisäisessä katselmuksessa tarkasteltujen päätelmäluonnosten tueksi.

26 artikla

Teknisten asiantuntijoiden käyttö

1.   Kun todentamistoimintojen tai katselmusprosessin aikana tarvitaan yksityiskohtaista tietämystä tai erityistä asiantuntemusta, meriliikenteen MRV-auditoija tai riippumaton katselmoija voi turvautua teknisiin asiantuntijoihin, jotka toimivat hänen ohjauksessaan ja hänen täydellä vastuulla.

2.   Erityisen asiantuntemuksen lisäksi teknisillä asiantuntijoilla on oltava riittävä ymmärrys 24 artiklassa tarkoitetuista kysymyksistä.

27 artikla

Menetelmät todentamistoimintoja varten

1.   Todentajien on luotava, dokumentoitava ja toteutettava menettely(t) ja prosessi(t) 5–21 artiklassa kuvattuja todentamistoimintoja varten ja ylläpidettävä niitä.

2.   Luodessaan ja toteuttaessaan näitä menettelyjä ja prosesseja todentajan on suoritettava toiminnot noudattaen asetuksen (EY) N:o 765/2008 mukaista yhdenmukaistettua standardia kasvihuonekaasujen validointi- ja todentamiselimiä koskevista akkreditointiin tai muuhun tunnustamiseen liittyvistä vaatimuksista.

3.   Todentajien on suunniteltava, dokumentoitava ja pantava täytäntöön laadunhallintajärjestelmä, jotta varmistetaan menetelmien ja prosessien johdonmukainen kehittäminen, täytäntöönpano, parantaminen ja tarkistaminen 2 kohdassa tarkoitetun yhdenmukaistetun standardin mukaisesti, ja ylläpidettävä sitä.

4.   Todentajien on lisäksi laadittava 2 kohdassa tarkoitetun yhdenmukaistetun standardin mukaisesti seuraavat menettelyt, prosessit ja järjestelyt:

| a) | prosessi ja toimintapolitiikka, joiden mukaan viestitään yhtiön kanssa; |
| --- | --- |

a)

prosessi ja toimintapolitiikka, joiden mukaan viestitään yhtiön kanssa;

| b) | riittävät järjestelyt hankittujen tietojen luottamuksellisuuden varmistamiseksi; |
| --- | --- |

b)

riittävät järjestelyt hankittujen tietojen luottamuksellisuuden varmistamiseksi;

| c) | prosessi yhtiöiden muutoksenhakujen käsittelemiseksi; |
| --- | --- |

c)

prosessi yhtiöiden muutoksenhakujen käsittelemiseksi;

| d) | prosessi yhtiöiden valitusten käsittelemiseksi (mukaan luettuna alustava aikataulu); |
| --- | --- |

d)

prosessi yhtiöiden valitusten käsittelemiseksi (mukaan luettuna alustava aikataulu);

| e) | prosessi, jonka mukaan annetaan tarkistettu todentamisraportti, jos todentamisraportissa tai päästöselvityksessä on havaittu virhe sen jälkeen, kun todentaja on toimittanut todentamisraportin yhtiölle. |
| --- | --- |

e)

prosessi, jonka mukaan annetaan tarkistettu todentamisraportti, jos todentamisraportissa tai päästöselvityksessä on havaittu virhe sen jälkeen, kun todentaja on toimittanut todentamisraportin yhtiölle.

28 artikla

Sisäiset todentamisasiakirjat

1.   Todentajan on laadittava ja koottava sisäiset todentamisasiakirjat, joihin sisältyvät vähintään

| a) | suoritettujen todentamistoimintojen tulokset; |
| --- | --- |

a)

suoritettujen todentamistoimintojen tulokset;

| b) | todentamissuunnitelma ja riskinarviointi; |
| --- | --- |

b)

todentamissuunnitelma ja riskinarviointi;

| c) | riittävästi tietoa tarkkailusuunnitelman ja todentamisraportin luonnoksen tukemiseksi, mukaan luettuina perustelut päätelmille siitä, ovatko havaitut väärintulkinnat olennaisia. |
| --- | --- |

c)

riittävästi tietoa tarkkailusuunnitelman ja todentamisraportin luonnoksen tukemiseksi, mukaan luettuina perustelut päätelmille siitä, ovatko havaitut väärintulkinnat olennaisia.

2.   Sisäiset todentamisasiakirjat on laadittava siten, että 8 ja 21 artiklassa tarkoitettu riippumaton katselmoija ja kansallinen akkreditointielin voivat arvioida, onko todentaminen suoritettu tämän asetuksen mukaisesti.

29 artikla

Tiedostot ja viestiminen

1.   Todentajien on säilytettävä tiedot, joilla osoitetaan tämän asetuksen noudattaminen, myös niiden henkilökunnan pätevyys ja puolueettomuus.

2.   Todentajan on turvattava todentamisen aikana hankittujen tietojen luottamuksellisuus 27 artiklassa tarkoitetun yhdenmukaistetun standardin mukaisesti.

30 artikla

Puolueettomuus ja riippumattomuus

1.   Todentajien organisaation on oltava sellainen, että turvataan todentajien tasapuolisuus, riippumattomuus ja puolueettomuus. Tämän asetuksen soveltamista varten sovelletaan 27 artiklan tarkoitetun yhdenmukaistetun standardin asiaa koskevia vaatimuksia.

2.   Todentajat eivät saa suorittaa sellaisen yhtiön todentamistoimintoja, joka aiheuttaa kohtuuttoman riskin niiden riippumattomuudelle tai joiden osalta niillä on eturistiriita.

3.   Riippumattomuuteen liittyvän kohtuuttoman riskin tai eturistiriidan katsotaan syntyneen esimerkiksi, jos todentaja tai mikä tahansa saman oikeushenkilön tai todentamiseen osallistuvan henkilökunnan tai sopimussuhteisten työntekijöiden osa tarjoaa:

| a) | konsulttipalveluja tarkkailusuunnitelmassa kuvatun tarkkailu- ja raportointiprosessin osan laatimiseen, mukaan luettuina tarkkailumenetelmien kehittäminen, päästöselvityksen laatiminen tai tarkkailusuunnitelman laatiminen; |
| --- | --- |

a)

konsulttipalveluja tarkkailusuunnitelmassa kuvatun tarkkailu- ja raportointiprosessin osan laatimiseen, mukaan luettuina tarkkailumenetelmien kehittäminen, päästöselvityksen laatiminen tai tarkkailusuunnitelman laatiminen;

| b) | teknistä apua päästöjen tai muiden merkityksellisten tietojen asetuksen (EU) 2015/757 mukaista tarkkailua ja raportointia varten toteutetun järjestelmän kehittämiseksi tai ylläpitämiseksi. |
| --- | --- |

b)

teknistä apua päästöjen tai muiden merkityksellisten tietojen asetuksen (EU) 2015/757 mukaista tarkkailua ja raportointia varten toteutetun järjestelmän kehittämiseksi tai ylläpitämiseksi.

4.   Todentaja ei saa ulkoistaa riippumatonta katselmusta eikä todentamisraportin antamista.

5.   Jos todentajat ulkoistavat muut todentamistoiminnot, niiden olisi täytettävä asiaa koskevat 27 artiklassa tarkoitetussa yhdenmukaistetussa standardissa säädetyt vaatimukset.

6.   Todentajien on luotava, dokumentoitava ja toteutettava prosessi, jolla varmistetaan niiden jatkuva puolueettomuus ja riippumattomuus sekä saman oikeushenkilön osien ja koko henkilökunnan jatkuva puolueettomuus ja riippumattomuus. Ulkoistamisen tapauksessa sovelletaan samoja velvoitteita todentamiseen osallistuviin sopimusluonteisiin työntekijöihin. Tämän prosessin olisi täytettävä asiaa koskevat 27 artiklassa tarkoitetussa yhdenmukaistetussa standardissa säädetyt vaatimukset.

IV LUKU

TODENTAJIEN AKKREDITOINTI

31 artikla

Akkreditoinnin laajuus

Todentajien akkreditoinnin on katettava tarkkailusuunnitelmien arviointi ja päästöselvitysten todentaminen.

32 artikla

Akkreditointiprosessin tavoitteet

Akkreditoitujen todentajien akkreditointiprosessin ja vuosittaisen valvonnan aikana kunkin kansallisen akkreditointielimen on arvioitava 36–41 artiklan mukaisesti todentajan ja sen todentamistoimintoihin osallistuvan henkilökunnan osalta

| a) | onko todentajalla ja todentamistoimintoihin osallistuvalla henkilökunnalla pätevyys arvioida tarkkailusuunnitelmia ja todentaa päästöselvitykset tämän asetuksen mukaisesti; |
| --- | --- |

a)

onko todentajalla ja todentamistoimintoihin osallistuvalla henkilökunnalla pätevyys arvioida tarkkailusuunnitelmia ja todentaa päästöselvitykset tämän asetuksen mukaisesti;

| b) | arvioivatko todentaja ja todentamistoimintoihin osallistuva henkilökunta tarkkailusuunnitelmat ja todentavatko ne päästöselvitykset tosiasiallisesti tämän asetuksen mukaisesti; |
| --- | --- |

b)

arvioivatko todentaja ja todentamistoimintoihin osallistuva henkilökunta tarkkailusuunnitelmat ja todentavatko ne päästöselvitykset tosiasiallisesti tämän asetuksen mukaisesti;

| c) | täyttävätkö todentaja ja todentamistoimintoihin osallistuva henkilökunta 22 ja 30 artiklassa tarkoitetut todentajia koskevat vaatimukset, mukaan lukien ne, jotka koskevat puolueettomuutta ja riippumattomuutta. |
| --- | --- |

c)

täyttävätkö todentaja ja todentamistoimintoihin osallistuva henkilökunta 22 ja 30 artiklassa tarkoitetut todentajia koskevat vaatimukset, mukaan lukien ne, jotka koskevat puolueettomuutta ja riippumattomuutta.

33 artikla

Akkreditointia koskevat vähimmäisvaatimukset

Akkreditointia koskevien vähimmäisvaatimusten ja akkreditointielimiä koskevien vaatimusten osalta sovelletaan asetuksen (EY) N:o 765/2008 mukaista yhdenmukaistettua standardia, joka koskee vaatimustenmukaisuuden arviointilaitoksia akkreditoiville laitoksille asetettuja yleisiä vaatimuksia.

34 artikla

Kriteerit akkreditoinnin hakemiselle kansallisilta akkreditointielimiltä

1.   Jäsenvaltioon sijoittautuneiden oikeushenkilöiden on haettava akkreditointia asetuksen (EY) N:o 765/2008 7 artiklan mukaisesti.

2.   Jos akkreditointia hakeva oikeushenkilö ei ole sijoittautunut jäsenvaltioon, se voi osoittaa pyyntönsä minkä tahansa jäsenvaltion kansalliselle akkreditointielimelle, joka myöntää akkreditoinnin asetuksen (EU) 2015/757 16 artiklan tarkoituksessa.

35 artikla

Akkreditoinnin hakeminen

1.   Akkreditointipyyntöjen on sisällettävä tiedot, joita vaaditaan 33 artiklassa tarkoitetun yhdenmukaistetun standardin perusteella.

2.   Lisäksi ennen 36 artiklassa tarkoitetun arvioinnin alkua hakijoiden on pyynnöstä saatettava kansallisen akkreditointielimen saataville:

| a) | 27 artiklan 1 kohdassa tarkoitettuihin menettelyihin ja prosesseihin liittyvät tiedot sekä 27 artiklan 3 kohdassa tarkoitettua laadunhallintajärjestelmää koskevat tiedot; |
| --- | --- |

a)

27 artiklan 1 kohdassa tarkoitettuihin menettelyihin ja prosesseihin liittyvät tiedot sekä 27 artiklan 3 kohdassa tarkoitettua laadunhallintajärjestelmää koskevat tiedot;

| b) | 22 artiklan 2 kohdan a ja b kohdassa tarkoitetut pätevyyskriteerit, kyseisessä artiklassa tarkoitetun jatkuvaa pätevyyttä koskevan prosessin tulokset sekä muut asian kannalta merkitykselliset asiakirjat kaikkien todentamistoimintoihin osallistuvien työntekijöiden pätevyydestä siten kuin siihen viitataan 24 ja 25 artiklassa; |
| --- | --- |

b)

22 artiklan 2 kohdan a ja b kohdassa tarkoitetut pätevyyskriteerit, kyseisessä artiklassa tarkoitetun jatkuvaa pätevyyttä koskevan prosessin tulokset sekä muut asian kannalta merkitykselliset asiakirjat kaikkien todentamistoimintoihin osallistuvien työntekijöiden pätevyydestä siten kuin siihen viitataan 24 ja 25 artiklassa;

| c) | 30 artiklan 6 kohdassa tarkoitettu prosessi, jolla varmistetaan jatkuva puolueettomuus ja riippumattomuus; |
| --- | --- |

c)

30 artiklan 6 kohdassa tarkoitettu prosessi, jolla varmistetaan jatkuva puolueettomuus ja riippumattomuus;

| d) | tekniset asiantuntijat ja keskeiset työntekijät, jotka osallistuvat tarkkailusuunnitelmien arviointiin ja päästöselvitysten todentamiseen; |
| --- | --- |

d)

tekniset asiantuntijat ja keskeiset työntekijät, jotka osallistuvat tarkkailusuunnitelmien arviointiin ja päästöselvitysten todentamiseen;

| e) | menettelyt ja prosessit asianmukaisen todentamisen varmistamiseksi, mukaan lukien ne, jotka liittyvät 28 artiklassa tarkoitettuihin sisäisiin todentamisasiakirjoihin; |
| --- | --- |

e)

menettelyt ja prosessit asianmukaisen todentamisen varmistamiseksi, mukaan lukien ne, jotka liittyvät 28 artiklassa tarkoitettuihin sisäisiin todentamisasiakirjoihin;

| f) | 29 artiklassa tarkoitetut asian kannalta merkitykselliset talletetut tiedostot; |
| --- | --- |

f)

29 artiklassa tarkoitetut asian kannalta merkitykselliset talletetut tiedostot;

| g) | muut näkökohdat, joita kansallinen akkreditointielin on pitänyt merkityksellisinä. |
| --- | --- |

g)

muut näkökohdat, joita kansallinen akkreditointielin on pitänyt merkityksellisinä.

36 artikla

Arviointi

1.   Edellä 32 artiklassa tarkoitettua arviointia varten arviointiryhmän on vähintään:

| a) | tarkastettava kaikki hakijan 35 artiklan mukaan toimittamat asianmukaiset asiakirjat ja tiedostot; |
| --- | --- |

a)

tarkastettava kaikki hakijan 35 artiklan mukaan toimittamat asianmukaiset asiakirjat ja tiedostot;

| b) | tehtävä käynti paikalla, jotta voidaan tarkastaa edustava otos sisäisistä todentamisasiakirjoista ja arvioida hakijan laadunhallintajärjestelmän toteutus ja 27 artiklassa tarkoitetut todentamistoimintoihin liittyvät menetelmät tai prosessit; |
| --- | --- |

b)

tehtävä käynti paikalla, jotta voidaan tarkastaa edustava otos sisäisistä todentamisasiakirjoista ja arvioida hakijan laadunhallintajärjestelmän toteutus ja 27 artiklassa tarkoitetut todentamistoimintoihin liittyvät menetelmät tai prosessit;

| c) | seurattava tarkkailusuunnitelmien arviointiin ja päästöselvitysten todentamiseen osallistuvan hakijan henkilökunnan edustavan määrän suorituskykyä ja pätevyyttä sen varmistamiseksi, että henkilökunta toimii tämän asetuksen mukaisesti. |
| --- | --- |

c)

seurattava tarkkailusuunnitelmien arviointiin ja päästöselvitysten todentamiseen osallistuvan hakijan henkilökunnan edustavan määrän suorituskykyä ja pätevyyttä sen varmistamiseksi, että henkilökunta toimii tämän asetuksen mukaisesti.

2.   Arviointiryhmän on suoritettava 1 kohdassa esitetyt toiminnot 33 artiklassa tarkoitetussa yhdenmukaistetussa standardissa esitettyjen vaatimusten mukaisesti.

3.   Arviointiryhmän on ilmoitettava tuloksensa ja mahdolliset poikkeamat hakijalle ja pyydettävä vastausta 33 artiklassa tarkoitetussa yhdenmukaistetussa standardissa esitettyjen vaatimusten mukaisesti.

4.   Hakijan on toteutettava korjaavia toimenpiteitä 3 kohdan mukaisesti raportoitujen poikkeamien ratkaisemiseksi ja ilmoitettava vastauksissaan, mitä toimenpiteitä havaittujen poikkeamien korjaamiseksi on toteutettu tai aiotaan toteuttaa kansallisen akkreditointielimen asettamassa aikataulussa.

5.   Kansallisen akkreditointielimen on tarkastettava 4 kohdan mukaisesti toimitetut hakijan vastaukset.

6.   Jos kansallinen akkreditointielin pitää hakijan vastausta riittämättömänä tai tehottomana, sen on pyydettävä hakijalta lisätietoja tai -toimia.

7.   Kansallinen akkreditointielin voi myös pyytää todisteita korjaavien toimien tehokkaasta täytäntöönpanosta tai tehdä seuranta-arvioinnin arvioidakseen korjaavien toimien käytännön toimeenpanoa.

37 artikla

Akkreditointipäätös ja akkreditointitodistus

1.   Kansallisen akkreditointielimen on otettava huomioon 33 artiklassa tarkoitetussa yhdenmukaistetussa standardissa esitetyt vaatimukset valmistellessaan ja tehdessään päätöstä siitä, olisiko myönnettävä akkreditointi hakijalle, laajennettava akkreditointia tai uusittava akkreditointi.

2.   Jos kansallinen akkreditointielin on päättänyt myöntää tai uusia akkreditoinnin, sen on myönnettävä asiaa koskeva akkreditointitodistus.

3.   Akkreditointitodistuksen on sisällettävä vähintään tiedot, joita vaaditaan 33 artiklassa tarkoitetun yhdenmukaistetun standardin perusteella.

4.   Akkreditointitodistus on voimassa viiden vuoden ajan sen myöntämispäivästä.

38 artikla

Vuosittainen valvonta

1.   Kansallisen akkreditointielimen on suoritettava kunkin sellaisen todentajan vuosittainen valvonta, jolle se on myöntänyt akkreditointitodistuksen. Valvontaan on kuuluttava vähintään:

| a) | 36 artiklan 1 kohdan b alakohdassa tarkoitettu paikalla tehtävä käynti; |
| --- | --- |

a)

36 artiklan 1 kohdan b alakohdassa tarkoitettu paikalla tehtävä käynti;

| b) | henkilökunnan edustavan määrän seuranta siten, että varmistetaan henkilökunnan suorituskyky ja pätevyys 36 artiklan 1 kohdan c alakohdan mukaisesti. |
| --- | --- |

b)

henkilökunnan edustavan määrän seuranta siten, että varmistetaan henkilökunnan suorituskyky ja pätevyys 36 artiklan 1 kohdan c alakohdan mukaisesti.

2.   Kansallisen akkreditointielimen on suoritettava todentajan ensimmäinen valvonta 1 kohdan mukaisesti 12 kuukauden kuluessa päivästä, jona akkreditointitodistus on myönnetty kyseiselle todentajalle.

3.   Valvonnan suunnittelun avulla kansallinen akkreditointielin voi arvioida edustavan otoksen todentajan toiminnoista akkreditointitodistuksen puitteissa sekä edustavan otoksen todentamistoimintoihin osallistuvasta henkilökunnasta 33 artiklassa tarkoitetun yhdenmukaistetun standardin vaatimusten mukaisesti.

4.   Kansallisen akkreditointielimen on valvonnan tulosten perusteella päätettävä, vahvistaako se akkreditoinnin jatkumisen.

5.   Jos todentaja suorittaa todentamisen jossakin toisessa jäsenvaltiossa, todentajan akkreditoinut akkreditointielin voi pyytää sen jäsenvaltion kansallista akkreditointielintä, jossa todentaminen suoritetaan, suorittamaan valvontatoimet puolestaan ja vastuullaan.

39 artikla

Uudelleenarviointi

1.   Kansallisen akkreditointielimen on ennen myöntämänsä akkreditointitodistuksen voimassaolon päättymistä arvioitava uudelleen kyseessä oleva todentaja sen määrittämiseksi, voidaanko todistuksen voimassaoloa jatkaa.

2.   Uudelleenarvioinnin suunnittelun avulla varmistetaan, että kansallinen akkreditointielin arvioi edustavan otoksen todistuksen kattamista todentajan toiminnoista.

Kansallisen akkreditointielimen on uudelleenarviointia suunnitellessaan ja suorittaessaan täytettävä 33 artiklassa tarkoitetussa yhdenmukaistetussa standardissa esitetyt vaatimukset.

40 artikla

Ylimääräinen arviointi

1.   Kansallinen akkreditointielin voi tehdä todentajan ylimääräisen arvioinnin milloin tahansa sen varmistamiseksi, että todentaja täyttää tässä asetuksessa esitetyt vaatimukset.

2.   Jotta kansallinen akkreditointielin voisi arvioida ylimääräisen arvioinnin tarpeen, todentajan on ilmoitettava kansalliselle akkreditointielimelle viipymättä kaikista asemaansa tai toimintaansa liittyvistä merkittävistä muutoksista, joilla on merkitystä akkreditoinnin kannalta.

Kyseisiin merkittäviin muutoksiin kuuluvat 33 artiklassa tarkoitetussa yhdenmukaistetussa standardissa mainitut muutokset.

41 artikla

Hallinnolliset toimenpiteet

1.   Kansallinen akkreditointielin voi keskeyttää väliaikaisesti tai peruuttaa kokonaan akkreditoinnin, jos todentaja ei täytä tämän asetuksen vaatimuksia.

2.   Kansallisen akkreditointielimen on keskeytettävä tai peruutettava akkreditointi, mikäli todentaja sitä pyytää.

3.   Kansallisen akkreditointielimen on luotava, dokumentoitava ja toteutettava menettely akkreditoinnin keskeyttämiseksi ja akkreditoinnin peruuttamiseksi 33 artiklassa tarkoitetun yhdenmukaistetun standardin mukaisesti ja ylläpidettävä sitä.

4.   Kansallisen akkreditointielimen on keskeytettävä tai peruutettava todentajan akkreditointi, jos todentaja

| a) | ei ole täyttänyt vaatimuksia, jotka koskevat 22 artiklan mukaista pätevyyttä, 27 artiklan mukaisia todentamistoimintoja koskevia menettelyjä, 28 artiklan mukaisia sisäisiä todentamisasiakirjoja tai 30 artiklan mukaista puolueettomuutta ja riippumattomuutta; |
| --- | --- |

a)

ei ole täyttänyt vaatimuksia, jotka koskevat 22 artiklan mukaista pätevyyttä, 27 artiklan mukaisia todentamistoimintoja koskevia menettelyjä, 28 artiklan mukaisia sisäisiä todentamisasiakirjoja tai 30 artiklan mukaista puolueettomuutta ja riippumattomuutta;

| b) | on rikkonut muita kansallisen akkreditointielimen asettamia erityisiä ehtoja ja edellytyksiä. |
| --- | --- |

b)

on rikkonut muita kansallisen akkreditointielimen asettamia erityisiä ehtoja ja edellytyksiä.

5.   Kansallisen akkreditointielimen on peruutettava todentajan akkreditointi, jos

| a) | todentaja ei ole pystynyt korjaamaan seikkoja, jotka olivat syynä päätökselle keskeyttää akkreditointitodistuksen voimassaolo; |
| --- | --- |

a)

todentaja ei ole pystynyt korjaamaan seikkoja, jotka olivat syynä päätökselle keskeyttää akkreditointitodistuksen voimassaolo;

| b) | todentajan ylimmän johdon jäsen on todettu syylliseksi petokseen; |
| --- | --- |

b)

todentajan ylimmän johdon jäsen on todettu syylliseksi petokseen;

| c) | todentaja on tarkoituksellisesti antanut vääriä tietoja. |
| --- | --- |

c)

todentaja on tarkoituksellisesti antanut vääriä tietoja.

6.   Kansallisen akkreditointielimen päätöksiin keskeyttää tai peruuttaa akkreditointi 1, 4 ja 5 kohtien mukaisesti voidaan hakea muutosta jäsenvaltioiden asetuksen (EY) N:o 765/2008 5 artiklan 5 kohdan mukaisesti laatimien menettelyjen mukaisesti.

7.   Kansallisen akkreditointielimen päätökset keskeyttää tai peruuttaa akkreditointi tulevat voimaan välittömästi, kun niistä on ilmoitettu todentajalle. Kansallisen akkreditointielimen on otettava huomioon, miten päätös vaikuttaa ennen päätöstä suoritettuihin toimiin, ja tältä osin on otettava huomioon poikkeaman luonne.

8.   Kansallisen akkreditointielimen on lopettava akkreditointitodistuksen keskeytys, kun se on saanut tyydyttävät tiedot ja on vakuuttunut siitä, että todentaja täyttää tämän asetuksen vaatimukset.

V LUKU

KANSALLISIA AKKREDITOINTIELIMIÄ KOSKEVAT VAATIMUKSET

42 artikla

Kansalliset akkreditointielimet

1.   Tämän asetuksen mukaiset akkreditointiin liittyvät tehtävät suorittavat kansalliset akkreditointielimet, jotka on nimitetty asetuksen (EY) N:o 765/2008 4 artiklan 1 kohdan mukaisesti.

2.   Tämän asetuksen soveltamista varten kansallisen akkreditointielimen on hoidettava tehtävänsä 33 artiklassa tarkoitetussa yhdenmukaistetussa standardissa esitettyjen vaatimusten mukaisesti.

43 artikla

Arviointiryhmä

1.   Kansallisen akkreditointielimen on nimitettävä arviointiryhmä kutakin 33 artiklassa tarkoitetussa yhdenmukaistetussa standardissa esitettyjen vaatimusten mukaisesti suoritettavaa yksittäistä arviointia varten.

2.   Arviointiryhmä koostuu pääarvioijasta, joka vastaa arvioinnin suorittamisesta tämän asetuksen mukaisesti, ja tarvittaessa sopivasta määrästä arvioijia tai teknisiä asiantuntijoita, joilla on asianmukaista tietämystä ja kokemusta tietyllä akkreditoinnin alalla.

3.   Arviointiryhmässä on oltava vähintään yksi henkilö, jolla on seuraavat taidot:

| a) | tuntemusta asetuksesta (EU) 2015/757, tästä asetuksesta ja muusta 24 artiklan 2 kohdan a kohdassa tarkoitetusta asiaan liittyvästä lainsäädännöstä; |
| --- | --- |

a)

tuntemusta asetuksesta (EU) 2015/757, tästä asetuksesta ja muusta 24 artiklan 2 kohdan a kohdassa tarkoitetusta asiaan liittyvästä lainsäädännöstä;

| b) | tuntemusta erityyppisten alusten ominaisuuksista sekä CO2 -päästöjen, polttoainekulutuksen ja muiden merkityksellisten tietojen asetuksen (EU) 2015/757 mukaisesta raportoinnista. |
| --- | --- |

b)

tuntemusta erityyppisten alusten ominaisuuksista sekä CO2 -päästöjen, polttoainekulutuksen ja muiden merkityksellisten tietojen asetuksen (EU) 2015/757 mukaisesta raportoinnista.

44 artikla

Arvioijien pätevyysvaatimukset

1.   Arvioijilla on oltava pätevyys suorittaa 36–41 artiklan mukaiset toiminnot. Tätä tarkoitusta varten

| a) | arvioijan on täytettävä 33 artiklassa tarkoitetun yhdenmukaistetun standardin vaatimukset; |
| --- | --- |

a)

arvioijan on täytettävä 33 artiklassa tarkoitetun yhdenmukaistetun standardin vaatimukset;

| b) | arvioijalla on oltava 24 artiklan 2 kohdan b alakohdassa tarkoitetusta tietojen tarkastamisesta koulutuksen avulla hankittua tietämystä tai mahdollisuus ottaa yhteyttä henkilöön, jolla on tietämystä ja kokemusta kyseisistä tiedoista. |
| --- | --- |

b)

arvioijalla on oltava 24 artiklan 2 kohdan b alakohdassa tarkoitetusta tietojen tarkastamisesta koulutuksen avulla hankittua tietämystä tai mahdollisuus ottaa yhteyttä henkilöön, jolla on tietämystä ja kokemusta kyseisistä tiedoista.

2.   Edellä 1 kohdassa esitettyjen pätevyysvaatimusten lisäksi pääarvioijalla on oltava osoitettu pätevyys johtaa arviointiryhmää.

3.   Edellä 1 kohdassa esitettyjen pätevyysvaatimusten lisäksi sisäisillä katselmoijilla ja henkilöillä, jotka tekevät päätökset akkreditoinnin myöntämisestä, laajentamisesta tai uudistamisesta, on oltava riittävästi tietoa ja kokemusta akkreditoinnin arvioimiseksi.

45 artikla

Tekniset asiantuntijat

1.   Kansallinen akkreditointielin voi sisällyttää arviointiryhmään teknisiä asiantuntijoita, joilla on jostakin erityisalueesta yksityiskohtaista tietoa ja kokemusta, jota tarvitaan pääarvioijan tai arvioijan tukemiseen.

2.   Teknisten asiantuntijoiden on suoritettava tietyt tehtävät kyseessä olevan arviointiryhmän pääarvioijan ohjauksessa ja tämän täydellä vastuulla.

46 artikla

Akkreditoitujen todentajien tietokannat

1.   Kansallisten akkreditointielinten on perustettava tietokanta, jonka on oltava julkisesti saatavilla, ja hallinnoitava sitä; tietokannan on sisällettävä vähintään seuraavat tiedot:

| a) | kunkin kyseisen kansallisen akkreditointielimen akkreditoiman todentajan nimi, akkreditointinumero ja osoite; |
| --- | --- |

a)

kunkin kyseisen kansallisen akkreditointielimen akkreditoiman todentajan nimi, akkreditointinumero ja osoite;

| b) | jäsenvaltiot, joissa kukin todentaja suorittaa todentamista (tarvittaessa); |
| --- | --- |

b)

jäsenvaltiot, joissa kukin todentaja suorittaa todentamista (tarvittaessa);

| c) | päivämäärä, jona akkreditointi on myönnetty sekä akkreditoinnin voimassaolon päättymispäivä; |
| --- | --- |

c)

päivämäärä, jona akkreditointi on myönnetty sekä akkreditoinnin voimassaolon päättymispäivä;

| d) | mahdolliset tiedot siitä, mitä hallinnollisia toimenpiteitä todentajalle on asetettu. |
| --- | --- |

d)

mahdolliset tiedot siitä, mitä hallinnollisia toimenpiteitä todentajalle on asetettu.

2.   Kaikista todentajan asemassa tapahtuvista muutoksista on ilmoitettava komissiolle käyttäen asianmukaista standardoitua mallia.

3.   Asetuksen (EY) N:o 765/2008 14 artiklan mukaisesti hyväksytyn elimen on helpotettava ja yhdenmukaistettava päästyä kansallisiin tietokantoihin.

VI LUKU

LOPPUSÄÄNNÖKSET

47 artikla

Voimaantulo

Tämä asetus tulee voimaan kahdentenakymmenentenä päivänä sen jälkeen, kun se on julkaistu Euroopan unionin virallisessa lehdessä.

Euroopan unionin virallisessa lehdessä

Tämä asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, ja sitä sovelletaan sellaisenaan kaikissa jäsenvaltioissa.

Tehty Brysselissä 22 päivänä syyskuuta 2016.

Komission puolesta

Puheenjohtaja

Jean-Claude JUNCKER

---

(1)  
  EUVL L 123, 19.5.2015, s. 55.

1

(2)  Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EY) N:o 765/2008, annettu 9 päivänä heinäkuuta 2008, tuotteiden kaupan pitämiseen liittyvää akkreditointia ja markkinavalvontaa koskevista vaatimuksista ja neuvoston asetuksen (ETY) N:o 339/93 kumoamisesta (EUVL L 218, 13.8.2008, s. 30).

2

(3)  Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi 98/34/EY, annettu 22 päivänä kesäkuuta 1998, teknisiä standardeja ja määräyksiä koskevien tietojen toimittamisessa noudatettavasta menettelystä (EUVL L 204, 21.7.1998, s. 37).

3

(4)  Komission täytäntöönpanoasetus (EU) 2016/1927, annettu 4 päivänä marraskuuta 2016, meriliikenteen hiilidioksidipäästöjen tarkkailusta, raportoinnista ja todentamisesta annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) 2015/757 mukaisista tarkkailusuunnitelmien, päästöselvitysten ja vaatimustenmukaisuusasiakirjojen malleista (EUVL L 299, 5.11.2016, s. 1).

4

(5)  Kansainvälisen merenkulkujärjestön (IMO) hyväksymä päätöslauselmalla A.741(18).

5

(6)  Asetus 22 Marpol, Liite VI.

6

(7)  Komission täytäntöönpanoasetus (EU) 2016/1928, annettu 4 päivänä marraskuuta 2016, muiden alusluokkien kuin matkustaja-alusten, ro-ro-alusten ja konttialusten kuljettaman lastin määrittämisestä meriliikenteen hiilidioksidipäästöjen tarkkailusta, raportoinnista ja todentamisesta annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) 2015/757 mukaisesti (EUVL L 299, 5.11.2016, s. 22).

7

---

LIITE

Meriliikennettä koskeva alakohtainen tietämys ja kokemus

Asetuksen 24 artiklan 3 kohdan soveltamiseksi otetaan huomioon seuraava tietämys ja kokemus:

| — | ymmärrys asiaan liittyvistä Marpol-yleissopimuksen ja SOLAS-yleissopimuksen puitteissa annetuista säännöistä, kuten alusten energiatehokkuutta koskevat säännöt (1), typen oksidien säännöstö (2), rikin oksidien säännöstö (3), polttoaineen laatua koskevat säännöt (4) ja ehjän aluksen vakavuussäännöstö (2008), sekä asiaa koskevista ohjeista, kuten ohjeet aluksen energiatehokkuussuunnitelman (SEEMP) laatimisesta; |
| --- | --- |

—

ymmärrys asiaan liittyvistä Marpol-yleissopimuksen ja SOLAS-yleissopimuksen puitteissa annetuista säännöistä, kuten alusten energiatehokkuutta koskevat säännöt (1), typen oksidien säännöstö (2), rikin oksidien säännöstö (3), polttoaineen laatua koskevat säännöt (4) ja ehjän aluksen vakavuussäännöstö (2008), sekä asiaa koskevista ohjeista, kuten ohjeet aluksen energiatehokkuussuunnitelman (SEEMP) laatimisesta;

| — | mahdollinen synergia tarkkailussa ja raportoinnissa asetuksen (EU) 2015/757 ja voimassa olevien meriliikenteen hallintojärjestelmien (esim. ISM-säännöstön) ja muiden merkityksellisten alakohtaisten ohjeiden (kuten ohjeet SEEMP-suunnitelman laatimisesta) mukaisesti; |
| --- | --- |

—

mahdollinen synergia tarkkailussa ja raportoinnissa asetuksen (EU) 2015/757 ja voimassa olevien meriliikenteen hallintojärjestelmien (esim. ISM-säännöstön) ja muiden merkityksellisten alakohtaisten ohjeiden (kuten ohjeet SEEMP-suunnitelman laatimisesta) mukaisesti;

| — | aluksella olevat päästölähteet; |
| --- | --- |

—

aluksella olevat päästölähteet;

| — | matkojen rekisteröinti ja menettelyt, joilla varmistetaan matkaluettelon kattavuus ja tarkkuus (sellaisena kuin yhtiö on sen toimittanut); |
| --- | --- |

—

matkojen rekisteröinti ja menettelyt, joilla varmistetaan matkaluettelon kattavuus ja tarkkuus (sellaisena kuin yhtiö on sen toimittanut);

| — | luotettavat ulkoiset lähteet (mukaan lukien alusten jäljittämiseen liittyvät tiedot), jotka voisivat auttaa vertaamaan tietoja aluksilta saataviin tietoihin; |
| --- | --- |

—

luotettavat ulkoiset lähteet (mukaan lukien alusten jäljittämiseen liittyvät tiedot), jotka voisivat auttaa vertaamaan tietoja aluksilta saataviin tietoihin;

| — | polttoainekulutuksen laskentamenetelmät sellaisina kuin alukset soveltavat niitä käytännössä; |
| --- | --- |

—

polttoainekulutuksen laskentamenetelmät sellaisina kuin alukset soveltavat niitä käytännössä;

| — | epävarmuustasojen soveltaminen asetuksen (EU) 2015/757 ja asiaa koskevien ohjeiden mukaisesti; |
| --- | --- |

—

epävarmuustasojen soveltaminen asetuksen (EU) 2015/757 ja asiaa koskevien ohjeiden mukaisesti;

| — | päästökertoimien soveltaminen kaikkiin aluksella käytettyihin polttoaineisiin, mukaan lukien nesteytetty maakaasu, sekapolttoaineet ja biopolttoaineet; |
| --- | --- |

—

päästökertoimien soveltaminen kaikkiin aluksella käytettyihin polttoaineisiin, mukaan lukien nesteytetty maakaasu, sekapolttoaineet ja biopolttoaineet;

| — | polttoaineen käsittely, polttoaineen puhdistus, säiliöjärjestelmät; |
| --- | --- |

—

polttoaineen käsittely, polttoaineen puhdistus, säiliöjärjestelmät;

| — | aluksen ylläpito ja mittauslaitteistojen laadunvalvonta; |
| --- | --- |

—

aluksen ylläpito ja mittauslaitteistojen laadunvalvonta;

| — | tankkausasiakirjat, mukaan lukien polttoaineen luovutustodistukset; |
| --- | --- |

—

tankkausasiakirjat, mukaan lukien polttoaineen luovutustodistukset;

| — | toimintalokit, matka- ja satamatiivistelmät, aluksen lokit; |
| --- | --- |

—

toimintalokit, matka- ja satamatiivistelmät, aluksen lokit;

| — | kaupalliset asiakirjat, muun muassa rahtausasiakirjat, konossementit; |
| --- | --- |

—

kaupalliset asiakirjat, muun muassa rahtausasiakirjat, konossementit;

| — | voimassa olevat lakisääteiset määräykset; |
| --- | --- |

—

voimassa olevat lakisääteiset määräykset;

| — | laivan tankkaamisjärjestelmien toiminta; |
| --- | --- |

—

laivan tankkaamisjärjestelmien toiminta;

| — | alusten suorittama polttoaineen tiheyden määrittäminen käytännössä; |
| --- | --- |

—

alusten suorittama polttoaineen tiheyden määrittäminen käytännössä;

| — | tietovirtaprosessit ja toimet kuljetetun lastin laskemiseksi (määränä tai massana) siten kuin niitä sovelletaan alustyyppeihin ja asetuksen (EU) 2015/757 mukaisiin toimiin; |
| --- | --- |

—

tietovirtaprosessit ja toimet kuljetetun lastin laskemiseksi (määränä tai massana) siten kuin niitä sovelletaan alustyyppeihin ja asetuksen (EU) 2015/757 mukaisiin toimiin;

| — | kantavuuden käsite sellaisena kuin sitä sovelletaan alustyyppeihin ja asetuksen (EU) 2015/757 mukaisiin toimiin täytäntöönpanoasetuksen (EU) 2016/1928 mukaisesti; |
| --- | --- |

—

kantavuuden käsite sellaisena kuin sitä sovelletaan alustyyppeihin ja asetuksen (EU) 2015/757 mukaisiin toimiin täytäntöönpanoasetuksen (EU) 2016/1928 mukaisesti;

| — | tietovirtaprosessit, joita käytetään laskemaan kuljettu matka sekä merellä käytetty aika matkakohtaisesti asetuksen (EU) 2015/757 mukaisesti; |
| --- | --- |

—

tietovirtaprosessit, joita käytetään laskemaan kuljettu matka sekä merellä käytetty aika matkakohtaisesti asetuksen (EU) 2015/757 mukaisesti;

| — | koneistot ja tekniset järjestelmät, joita käytetään aluksella polttoainekulutuksen, liikennesuorituksen ja muiden merkityksellisten tietojen määrittämiseen. |
| --- | --- |

—

koneistot ja tekniset järjestelmät, joita käytetään aluksella polttoainekulutuksen, liikennesuorituksen ja muiden merkityksellisten tietojen määrittämiseen.

---

(1)  Sääntö 22, Marpol-yleissopimuksen liite VI.

(2)  Revised technical Code on Control of Emission of Nitrogen Oxides from Marine Diesel Engines, (Päätöslauselma MEPC.176(58), sellaisena kuin se on muutettuna päätöslauselmalla MEPC.177(58)).

(3)  Sääntö 14, Marpol-yleissopimuksen liite VI.

(4)  Sääntö 18, MAPROL-yleissopimuksen liite VI.

---

| 26.11.2016 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 320/25 |
| --- | --- | --- | --- |

26.11.2016

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 320/25

---

KOMISSION TÄYTÄNTÖÖNPANOASETUS (EU) 2016/2073,

annettu 23 päivänä marraskuuta 2016,

varainhoitovuodelta 2016 siirrettyjen määrärahojen takaisinmaksusta Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 1306/2013 26 artiklan 5 kohdan mukaisesti

EUROOPAN KOMISSIO, joka

ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen,

ottaa huomioon yhteisen maatalouspolitiikan rahoituksesta, hallinnoinnista ja seurannasta ja neuvoston asetusten (ETY) N:o 352/78, (EY) N:o 165/94, (EY) N:o 2799/98, (EY) N:o 814/2000, (EY) N:o 1290/2005 ja (EY) N:o 485/2008 kumoamisesta 17 päivänä joulukuuta 2013 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 1306/2013 (1) ja erityisesti sen 26 artiklan 6 kohdan,

on kuullut maatalousrahastojen komiteaa,

sekä katsoo seuraavaa:

| (1) | Asetuksen (EU) N:o 1306/2013 4 artiklan 1 kohdassa tarkoitettuihin Euroopan maatalouden tukirahastosta (maataloustukirahasto) rahoitettaviin toimiin liittyviä sitomatta olevia määrärahoja voidaan Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU, Euratom) N:o 966/2012 (2) 169 artiklan 3 kohdan mukaisesti siirtää seuraavalle varainhoitovuodelle. Siirron määrä saa olla enintään kaksi prosenttia alkuperäisistä määrärahoista, eikä se saa ylittää Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 1307/2013 (3) 8 artiklassa tarkoitetun, edellisen varainhoitovuoden aikana suoriin tukiin sovelletun mukautuksen määrää. Tämä voi johtaa lisäsuorituksiin sellaisille tuen lopullisille saajille, joihin kyseistä mukautusta on sovellettu. |
| --- | --- |

(1)

Asetuksen (EU) N:o 1306/2013 4 artiklan 1 kohdassa tarkoitettuihin Euroopan maatalouden tukirahastosta (maataloustukirahasto) rahoitettaviin toimiin liittyviä sitomatta olevia määrärahoja voidaan Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU, Euratom) N:o 966/2012 (2) 169 artiklan 3 kohdan mukaisesti siirtää seuraavalle varainhoitovuodelle. Siirron määrä saa olla enintään kaksi prosenttia alkuperäisistä määrärahoista, eikä se saa ylittää Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 1307/2013 (3) 8 artiklassa tarkoitetun, edellisen varainhoitovuoden aikana suoriin tukiin sovelletun mukautuksen määrää. Tämä voi johtaa lisäsuorituksiin sellaisille tuen lopullisille saajille, joihin kyseistä mukautusta on sovellettu.

| (2) | Poiketen siitä, mitä asetuksen (EU, Euratom) N:o 966/2012 169 artiklan 3 kohdassa säädetään, jäsenvaltioiden on asetuksen (EU) N:o 1306/2013 26 artiklan 5 kohdan mukaisesti maksettava takaisin asetuksen (EU, Euratom) N:o 966/2012 169 artiklan 3 kohdassa tarkoitetut siirretyt määrärahat lopullisille tuensaajille, joihin sovelletaan mukautusastetta sinä varainhoitovuonna, jolle määrärahat on siirretty. Kyseistä takaisinmaksua sovelletaan ainoastaan lopullisiin tuensaajiin jäsenvaltioissa, joihin sovellettiin edellisenä varainhoitovuonna rahoituskuria (4). |
| --- | --- |

(2)

Poiketen siitä, mitä asetuksen (EU, Euratom) N:o 966/2012 169 artiklan 3 kohdassa säädetään, jäsenvaltioiden on asetuksen (EU) N:o 1306/2013 26 artiklan 5 kohdan mukaisesti maksettava takaisin asetuksen (EU, Euratom) N:o 966/2012 169 artiklan 3 kohdassa tarkoitetut siirretyt määrärahat lopullisille tuensaajille, joihin sovelletaan mukautusastetta sinä varainhoitovuonna, jolle määrärahat on siirretty. Kyseistä takaisinmaksua sovelletaan ainoastaan lopullisiin tuensaajiin jäsenvaltioissa, joihin sovellettiin edellisenä varainhoitovuonna rahoituskuria (4).

| (3) | Vahvistettaessa takaisin maksettavia määriä on asetuksen (EU) N:o 1306/2013 26 artiklan 7 kohdan mukaisesti otettava huomioon mainitun asetuksen 25 artiklassa tarkoitettua maatalousalan kriisivarausta koskevat määrät, joita ei ole saatettu käyttöön kriisitoimenpiteitä varten varainhoitovuoden loppuun mennessä. |
| --- | --- |

(3)

Vahvistettaessa takaisin maksettavia määriä on asetuksen (EU) N:o 1306/2013 26 artiklan 7 kohdan mukaisesti otettava huomioon mainitun asetuksen 25 artiklassa tarkoitettua maatalousalan kriisivarausta koskevat määrät, joita ei ole saatettu käyttöön kriisitoimenpiteitä varten varainhoitovuoden loppuun mennessä.

| (4) | Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) 2015/1146 (5) 1 artiklan 1 kohdan mukaisesti rahoituskuria sovelletaan suoriin tukiin kalenterivuoden 2015 osalta 441,6 miljoonan euron kriisivarauksen perustamiseksi. Kriisivarauksen käyttämistä ei ole pyydetty varainhoitovuonna 2016. |
| --- | --- |

(4)

Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) 2015/1146 (5) 1 artiklan 1 kohdan mukaisesti rahoituskuria sovelletaan suoriin tukiin kalenterivuoden 2015 osalta 441,6 miljoonan euron kriisivarauksen perustamiseksi. Kriisivarauksen käyttämistä ei ole pyydetty varainhoitovuonna 2016.

| (5) | Jäsenvaltioiden 16 päivän lokakuuta 2015 ja 15 päivän lokakuuta 2016 välistä ajanjaksoa koskevien menoilmoitusten perusteella jäsenvaltioiden varainhoitovuonna 2016 tosiasiallisesti soveltama rahoituskurista johtuva vähennys on 435 miljoonaa euroa. |
| --- | --- |

(5)

Jäsenvaltioiden 16 päivän lokakuuta 2015 ja 15 päivän lokakuuta 2016 välistä ajanjaksoa koskevien menoilmoitusten perusteella jäsenvaltioiden varainhoitovuonna 2016 tosiasiallisesti soveltama rahoituskurista johtuva vähennys on 435 miljoonaa euroa.

| (6) | Sen vuoksi käyttämättä jääneet määrärahat, jotka vastaavat varainhoitovuonna 2016 sovelletusta rahoituskurista johtuvaa 435 miljoonan euron määrää, joka ei ylitä rajaksi asetettua kahta prosenttia alkuperäisistä määrärahoista, voidaan siirtää varainhoitovuodelle 2017 asetuksen (EU, Euratom) N:o 966/2012 169 artiklan 3 kohdan viidennen alakohdan mukaisen komission päätöksen jälkeen. |
| --- | --- |

(6)

Sen vuoksi käyttämättä jääneet määrärahat, jotka vastaavat varainhoitovuonna 2016 sovelletusta rahoituskurista johtuvaa 435 miljoonan euron määrää, joka ei ylitä rajaksi asetettua kahta prosenttia alkuperäisistä määrärahoista, voidaan siirtää varainhoitovuodelle 2017 asetuksen (EU, Euratom) N:o 966/2012 169 artiklan 3 kohdan viidennen alakohdan mukaisen komission päätöksen jälkeen.

| (7) | Jotta varmistetaan, että kyseisten määrärahojen takaisinmaksu lopullisille tuensaajille on oikeassa suhteessa rahoituskurista johtuvan mukautuksen määrään, on aiheellista, että komissio määrittää määrät, jotka jäsenvaltioilla on käytettävissä takaisinmaksuun. |
| --- | --- |

(7)

Jotta varmistetaan, että kyseisten määrärahojen takaisinmaksu lopullisille tuensaajille on oikeassa suhteessa rahoituskurista johtuvan mukautuksen määrään, on aiheellista, että komissio määrittää määrät, jotka jäsenvaltioilla on käytettävissä takaisinmaksuun.

| (8) | Jotta jäsenvaltiot eivät takaisinmaksun vuoksi joutuisi maksamaan lisäsuoritusta, tätä asetusta on tarpeen soveltaa 1 päivästä joulukuuta 2016. Sen vuoksi tässä asetuksessa vahvistetut määrät ovat lopullisia ja voimassa, ilman että niillä on vaikutusta vähennysten soveltamiseen asetuksen (EU) N:o 1306/2013 41 artiklan mukaisesti, kaikkiin muihin oikaisuihin, jotka otetaan asetuksen (EU) N:o 1306/2013 18 artiklan 3 kohdan mukaisesti huomioon jäsenvaltioiden maksajavirastojen lokakuun 2016 osalta toteuttamia menoja koskevassa kuukausittaisessa maksupäätöksessä, mainitun asetuksen 18 artiklan 4 kohdan mukaisesti tehtäviin mahdollisiin vähennyksiin ja lisämaksuihin sekä päätöksiin, jotka tehdään tilien tarkastamis- ja hyväksymismenettelyn puitteissa. |
| --- | --- |

(8)

Jotta jäsenvaltiot eivät takaisinmaksun vuoksi joutuisi maksamaan lisäsuoritusta, tätä asetusta on tarpeen soveltaa 1 päivästä joulukuuta 2016. Sen vuoksi tässä asetuksessa vahvistetut määrät ovat lopullisia ja voimassa, ilman että niillä on vaikutusta vähennysten soveltamiseen asetuksen (EU) N:o 1306/2013 41 artiklan mukaisesti, kaikkiin muihin oikaisuihin, jotka otetaan asetuksen (EU) N:o 1306/2013 18 artiklan 3 kohdan mukaisesti huomioon jäsenvaltioiden maksajavirastojen lokakuun 2016 osalta toteuttamia menoja koskevassa kuukausittaisessa maksupäätöksessä, mainitun asetuksen 18 artiklan 4 kohdan mukaisesti tehtäviin mahdollisiin vähennyksiin ja lisämaksuihin sekä päätöksiin, jotka tehdään tilien tarkastamis- ja hyväksymismenettelyn puitteissa.

| (9) | Asetuksen (EU, Euratom) N:o 966/2012 169 artiklan 3 kohdan mukaisesti sitomatta olevia määrärahoja voidaan siirtää yksinomaan seuraavalle varainhoitovuodelle. Sen vuoksi komission on aiheellista määrittää jäsenvaltioiden menoja koskevat tukikelpoisuuspäivät asetuksen (EU) N:o 1306/2013 26 artiklan 5 kohdan mukaisen takaisinmaksun osalta ottaen huomioon maatalouden varainhoitovuosi, sellaisena kuin se on määritelty mainitun asetuksen 39 artiklassa. |
| --- | --- |

(9)

Asetuksen (EU, Euratom) N:o 966/2012 169 artiklan 3 kohdan mukaisesti sitomatta olevia määrärahoja voidaan siirtää yksinomaan seuraavalle varainhoitovuodelle. Sen vuoksi komission on aiheellista määrittää jäsenvaltioiden menoja koskevat tukikelpoisuuspäivät asetuksen (EU) N:o 1306/2013 26 artiklan 5 kohdan mukaisen takaisinmaksun osalta ottaen huomioon maatalouden varainhoitovuosi, sellaisena kuin se on määritelty mainitun asetuksen 39 artiklassa.

| (10) | Jotta otettaisiin huomioon, että maataloustukirahaston vuoden 2016 määrärahojen toteutumista yhteisen hallinnoinnin kautta 16 päivän lokakuuta 2015 ja 15 päivän lokakuuta 2016 välisenä aikana koskevasta tiedonannosta on kulunut vain vähän aikaa ja että tätä asetusta on tarpeen soveltaa jo 1 päivästä joulukuuta 2016, tämän asetuksen olisi tultava voimaan päivänä, jona se julkaistaan Euroopan unionin virallisessa lehdessä, |
| --- | --- |

(10)

Jotta otettaisiin huomioon, että maataloustukirahaston vuoden 2016 määrärahojen toteutumista yhteisen hallinnoinnin kautta 16 päivän lokakuuta 2015 ja 15 päivän lokakuuta 2016 välisenä aikana koskevasta tiedonannosta on kulunut vain vähän aikaa ja että tätä asetusta on tarpeen soveltaa jo 1 päivästä joulukuuta 2016, tämän asetuksen olisi tultava voimaan päivänä, jona se julkaistaan Euroopan unionin virallisessa lehdessä,

ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN ASETUKSEN:

1 artikla

Tämän asetuksen liitteessä vahvistetaan niiden määrärahojen määrä, jotka siirretään varainhoitovuodelta 2016 asetuksen (EU, Euratom) N:o 966/2012 169 artiklan 3 kohdan mukaisesti ja jotka annetaan asetuksen (EU) N:o 1306/2013 26 artiklan 5 kohdan mukaisesti jäsenvaltioiden käyttöön maksettaviksi takaisin lopullisille tuensaajille, joihin sovelletaan mukautusastetta varainhoitovuonna 2017.

Siirrettäviin määriin sovelletaan komission siirtopäätöstä asetuksen (EU, Euratom) N:o 966/2012 169 artiklan 3 kohdan viidennen alakohdan mukaisesti.

2 artikla

Siirrettyjen määrärahojen takaisinmaksun yhteydessä jäsenvaltioiden menot ovat oikeutettuja unionin rahoitukseen ainoastaan siinä tapauksessa, että kyseiset määrät on maksettu tuensaajille ennen 16 päivää lokakuuta 2017.

3 artikla

Tämä asetus tulee voimaan päivänä, jona se julkaistaan Euroopan unionin virallisessa lehdessä.

Sitä sovelletaan 1 päivästä joulukuuta 2016.

Tämä asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, ja sitä sovelletaan sellaisenaan kaikissa jäsenvaltioissa.

Tehty Brysselissä 23 päivänä marraskuuta 2016.

Komission puolesta,

puheenjohtajan nimissä

Jerzy PLEWA

Pääjohtaja

Maatalouden ja maaseudun kehittämisen pääosasto

---

(1)  
  EUVL L 347, 20.12.2013, s. 549.

1

(2)  Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU, Euratom) N:o 966/2012, annettu 25 päivänä lokakuuta 2012, unionin yleiseen talousarvioon sovellettavista varainhoitosäännöistä ja neuvoston asetuksen (EY, Euratom) N:o 1605/2002 kumoamisesta (EUVL L 298, 26.10.2012, s. 1).

2

(3)  Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) N:o 1307/2013, annettu 17 päivänä joulukuuta 2013, yhteisen maatalouspolitiikan tukijärjestelmissä viljelijöille myönnettäviä suoria tukia koskevista säännöistä ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 637/2008 ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 73/2009 kumoamisesta (EUVL L 347, 20.12.2013, s. 608).

3

(4)  Asetuksen (EU) N:o 1307/2013 8 artiklan 2 kohdan mukaan rahoituskuria ei sovelleta varainhoitovuonna 2016 Bulgariaan, Kroatiaan eikä Romaniaan.

4

(5)  Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) 2015/1146, annettu 8 päivänä heinäkuuta 2015, asetuksessa (EU) N:o 1306/2013 säädetyn suorien tukien mukautusasteen vahvistamisesta kalenterivuodeksi 2015 (EUVL L 191, 17.7.2015, s. 6).

5

---

LIITE

Takaisinmaksua varten käytettävissä olevat siirrettyjen määrärahojen määrät

| (määrät euroina) |
| --- |
| Belgia | 6 414 552 |
| Tšekki | 11 049 216 |
| Tanska | 10 864 696 |
| Saksa | 60 049 657 |
| Viro | 1 293 797 |
| Irlanti | 13 600 170 |
| Kreikka | 17 254 566 |
| Espanja | 55 869 779 |
| Ranska | 90 755 440 |
| Italia | 39 147 477 |
| Kypros | 368 399 |
| Latvia | 1 676 449 |
| Liettua | 3 462 420 |
| Luxemburg | 416 787 |
| Unkari | 15 068 124 |
| Malta | 34 366 |
| Alankomaat | 8 963 299 |
| Itävalta | 7 080 542 |
| Puola | 25 435 226 |
| Portugali | 6 735 448 |
| Slovenia | 987 364 |
| Slovakia | 5 646 824 |
| Suomi | 6 067 712 |
| Ruotsi | 7 922 613 |
| Yhdistynyt kuningaskunta | 38 847 027 |

(määrät euroina)

Belgia

6 414 552

Tšekki

11 049 216

Tanska

10 864 696

Saksa

60 049 657

Viro

1 293 797

Irlanti

13 600 170

Kreikka

17 254 566

Espanja

55 869 779

Ranska

90 755 440

Italia

39 147 477

Kypros

368 399

Latvia

1 676 449

Liettua

3 462 420

Luxemburg

416 787

Unkari

15 068 124

Malta

34 366

Alankomaat

8 963 299

Itävalta

7 080 542

Puola

25 435 226

Portugali

6 735 448

Slovenia

987 364

Slovakia

5 646 824

Suomi

6 067 712

Ruotsi

7 922 613

Yhdistynyt kuningaskunta

38 847 027

---

| 26.11.2016 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 320/29 |
| --- | --- | --- | --- |

26.11.2016

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 320/29

---

KOMISSION TÄYTÄNTÖÖNPANOASETUS (EU) 2016/2074,

annettu 25 päivänä marraskuuta 2016,

asetuksen (EU) N:o 37/2010 muuttamisesta siltä osin kuin on kyse emäksisestä alumiinisalisylaatista

(ETA:n kannalta merkityksellinen teksti)

EUROOPAN KOMISSIO, joka

ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen,

ottaa huomioon yhteisön menettelyistä farmakologisesti vaikuttavien aineiden jäämien enimmäismäärien vahvistamiseksi eläimistä saatavissa elintarvikkeissa, neuvoston asetuksen (ETY) N:o 2377/90 kumoamisesta sekä Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2001/82/EY ja Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 726/2004 muuttamisesta 6 päivänä toukokuuta 2009 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 470/2009 (1) ja erityisesti sen 14 artiklan yhdessä sen 17 artiklan kanssa,

ottaa huomioon eläinlääkekomitean muotoileman Euroopan lääkeviraston lausunnon

sekä katsoo seuraavaa:

| (1) | Asetuksen (EY) N:o 470/2009 17 artiklassa edellytetään, että unionissa elintarviketuotantoeläimille tarkoitetuissa eläinlääkkeissä tai kotieläintaloudessa käytettävissä biosidivalmisteissa käytettäviksi tarkoitettujen farmakologisesti vaikuttavien aineiden jäämien enimmäismäärät, jäljempänä ’MRL-arvot’, vahvistetaan asetuksessa. |
| --- | --- |

(1)

Asetuksen (EY) N:o 470/2009 17 artiklassa edellytetään, että unionissa elintarviketuotantoeläimille tarkoitetuissa eläinlääkkeissä tai kotieläintaloudessa käytettävissä biosidivalmisteissa käytettäviksi tarkoitettujen farmakologisesti vaikuttavien aineiden jäämien enimmäismäärät, jäljempänä ’MRL-arvot’, vahvistetaan asetuksessa.

| (2) | Komission asetuksen (EU) N:o 37/2010 (2) liitteessä olevassa taulukossa 1 vahvistetaan farmakologisesti vaikuttavat aineet ja niiden MRL-arvoja eläinperäisissä elintarvikkeissa koskeva luokitus. |
| --- | --- |

(2)

Komission asetuksen (EU) N:o 37/2010 (2) liitteessä olevassa taulukossa 1 vahvistetaan farmakologisesti vaikuttavat aineet ja niiden MRL-arvoja eläinperäisissä elintarvikkeissa koskeva luokitus.

| (3) | Alumiinisalisylaatti (emäksinen) sisältyy jo kyseiseen taulukkoon sallittuna aineena ulkoisessa käytössä kaikkien elintarviketuotantoon käytettävien lajien paitsi nautojen, vuohien, hevoseläinten, kanien ja kalojen osalta. Alumiinisalisylaatti (emäksinen) on sallittu aine myös nautojen, vuohien, hevoseläinten ja kanien osalta kyseiselle aineelle vahvistettujen väliaikaisten MRL-arvojen mukaisesti, joiden voimassaolo päättyy 31 päivänä joulukuuta 2016. |
| --- | --- |

(3)

Alumiinisalisylaatti (emäksinen) sisältyy jo kyseiseen taulukkoon sallittuna aineena ulkoisessa käytössä kaikkien elintarviketuotantoon käytettävien lajien paitsi nautojen, vuohien, hevoseläinten, kanien ja kalojen osalta. Alumiinisalisylaatti (emäksinen) on sallittu aine myös nautojen, vuohien, hevoseläinten ja kanien osalta kyseiselle aineelle vahvistettujen väliaikaisten MRL-arvojen mukaisesti, joiden voimassaolo päättyy 31 päivänä joulukuuta 2016.

| (4) | Euroopan lääkevirastolle, jäljempänä ’EMA’, on toimitettu hakemus, joka koskee emäksisen alumiinisalisylaatin nykyisten tietojen muuttamista siten, että nautoihin, vuohiin, hevoseläimiin ja kaneihin sovellettavien MRL-arvojen väliaikaisuutta koskeva maininta poistettaisiin. |
| --- | --- |

(4)

Euroopan lääkevirastolle, jäljempänä ’EMA’, on toimitettu hakemus, joka koskee emäksisen alumiinisalisylaatin nykyisten tietojen muuttamista siten, että nautoihin, vuohiin, hevoseläimiin ja kaneihin sovellettavien MRL-arvojen väliaikaisuutta koskeva maininta poistettaisiin.

| (5) | EMA on suositellut eläinlääkekomitean lausunnon perusteella, että nautoihin, vuohiin, hevoseläimiin ja kaneihin sovellettavien emäksisen alumiinisalisylaatin MRL-arvojen väliaikaisuutta koskeva maininta poistettaisiin. |
| --- | --- |

(5)

EMA on suositellut eläinlääkekomitean lausunnon perusteella, että nautoihin, vuohiin, hevoseläimiin ja kaneihin sovellettavien emäksisen alumiinisalisylaatin MRL-arvojen väliaikaisuutta koskeva maininta poistettaisiin.

| (6) | Sen vuoksi asetusta (EU) N:o 37/2010 olisi muutettava. |
| --- | --- |

(6)

Sen vuoksi asetusta (EU) N:o 37/2010 olisi muutettava.

| (7) | Tässä asetuksessa säädetyt toimenpiteet ovat pysyvän eläinlääkekomitean lausunnon mukaiset, |
| --- | --- |

(7)

Tässä asetuksessa säädetyt toimenpiteet ovat pysyvän eläinlääkekomitean lausunnon mukaiset,

ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN ASETUKSEN:

1 artikla

Muutetaan asetuksen (EU) N:o 37/2010 liite tämän asetuksen liitteen mukaisesti.

2 artikla

Tämä asetus tulee voimaan kahdentenakymmenentenä päivänä sen jälkeen, kun se on julkaistu Euroopan unionin virallisessa lehdessä.

Sitä sovelletaan 25 päivästä tammikuuta 2017.

Tämä asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, ja sitä sovelletaan sellaisenaan kaikissa jäsenvaltioissa.

Tehty Brysselissä 25 päivänä marraskuuta 2016.

Komission puolesta

Puheenjohtaja

Jean-Claude JUNCKER

---

(1)  
  EUVL L 152, 16.6.2009, s. 11.

1

(2)  Komission asetus (EU) N:o 37/2010, annettu 22 päivänä joulukuuta 2009, farmakologisesti vaikuttavista aineista ja niiden eläinperäisissä elintarvikkeissa esiintyvien jäämien enimmäismääriä koskevasta luokituksesta (EUVL L 15, 20.1.2010, s. 1).

2

---

LIITE

Korvataan alumiinisalisylaattia (emäksinen) koskeva kohta asetuksen (EU) N:o 37/2010 liitteessä olevassa taulukossa 1 seuraavasti:

| Farmakologisesti vaikuttava aine | Merkkijäämä | Eläinlajit | Jäämien enimmäismäärä (MRL) | Kohdekudos | Muut säännökset (asetuksen (EY) N:o 470/2009 14 artiklan 7 kohdan mukaisesti) | Hoitoluokitus |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| ”Alumiinisalisylaatti (emäksinen) | Salisyylihappo | Naudat,
  vuohet,
  hevoseläimet,
  kanit | 200 μg/kg
  500 μg/kg
  1 500 μg/kg
  1 500 μg/kg | Lihas
  Rasva
  Maksa
  Munuaiset | EI OLE | Ripulilääkkeet ja suoliston tulehdus kipulääkkeet” |
| Naudat,
  vuohet,
  hevoseläimet | 9 μg/kg | Maito |
| | EI SOVELLETA | Kaikki elintarviketuotantoon käytettävät lajit paitsi naudat, vuohet, hevoseläimet, kanit ja kalat | MRL-arvoa ei edellytetä | EI SOVELLETA | Vain ulkoiseen käyttöön | |

Farmakologisesti vaikuttava aine

Merkkijäämä

Eläinlajit

Jäämien enimmäismäärä (MRL)

Kohdekudos

Muut säännökset (asetuksen (EY) N:o 470/2009 14 artiklan 7 kohdan mukaisesti)

Hoitoluokitus

”Alumiinisalisylaatti (emäksinen)

Salisyylihappo

Naudat,

vuohet,

hevoseläimet,

kanit

200 μg/kg

500 μg/kg

1 500 μg/kg

1 500 μg/kg

Lihas

Rasva

Maksa

Munuaiset

EI OLE

Ripulilääkkeet ja suoliston tulehdus kipulääkkeet”

Naudat,

vuohet,

hevoseläimet

9 μg/kg

Maito

EI SOVELLETA

Kaikki elintarviketuotantoon käytettävät lajit paitsi naudat, vuohet, hevoseläimet, kanit ja kalat

MRL-arvoa ei edellytetä

EI SOVELLETA

Vain ulkoiseen käyttöön

---

| 26.11.2016 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 320/32 |
| --- | --- | --- | --- |

26.11.2016

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 320/32

---

KOMISSION TÄYTÄNTÖÖNPANOASETUS (EU) 2016/2075,

annettu 25 päivänä marraskuuta 2016,

lisämerelläolopäivien myöntämisestä Espanjalle ICES-alueille VIIIc ja IXa Cádizinlahtea lukuun ottamatta

EUROOPAN KOMISSIO, joka

ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen,

ottaa huomioon unionin vesillä ja unionin kalastusaluksiin tietyillä unionin ulkopuolisilla vesillä sovellettavien tiettyjen kalakantojen ja kalakantaryhmien kalastusmahdollisuuksien vahvistamisesta vuodeksi 2016 sekä asetuksen (EU) 2015/104 muuttamisesta 22 päivänä tammikuuta 2016 annetun neuvoston asetuksen (EU) 2016/72 (1) ja erityisesti sen liitteessä II B olevan 8.5 kohdan,

sekä katsoo seuraavaa:

| (1) | Asetuksen (EU) 2016/72 liitteessä II B olevassa taulukossa I vahvistetaan niiden päivien enimmäismäärä, joina suurimmalta pituudeltaan vähintään 10 metriä pitkä unionin kalastusalus, jolla pidetään tai käytetään silmäkooltaan vähintään 32 millimetrin trooleja, ankkuroituja kierrenuottia ja vastaavia pyydyksiä ja silmäkooltaan vähintään 60 millimetrin verkkoja sekä pohjasiimoja, saa olla ICES-alueilla VIIIc ja IXa Cádizinlahtea lukuun ottamatta 1 päivän helmikuuta 2016 ja 31 päivän tammikuuta 2017 välisenä aikana. |
| --- | --- |

(1)

Asetuksen (EU) 2016/72 liitteessä II B olevassa taulukossa I vahvistetaan niiden päivien enimmäismäärä, joina suurimmalta pituudeltaan vähintään 10 metriä pitkä unionin kalastusalus, jolla pidetään tai käytetään silmäkooltaan vähintään 32 millimetrin trooleja, ankkuroituja kierrenuottia ja vastaavia pyydyksiä ja silmäkooltaan vähintään 60 millimetrin verkkoja sekä pohjasiimoja, saa olla ICES-alueilla VIIIc ja IXa Cádizinlahtea lukuun ottamatta 1 päivän helmikuuta 2016 ja 31 päivän tammikuuta 2017 välisenä aikana.

| (2) | Asetuksen (EU) 2016/72 liitteessä II B olevan 8.5 kohdan mukaan komissio voi sellaisen kalastustoiminnan pysyvän lopettamisen perusteella, joka on toteutettu 1 päivän helmikuuta 2015 ja 31 päivän tammikuuta 2016 välisenä aikana, myöntää asetuksen (EU) 2016/72 liitteessä II B olevassa 8.5 kohdassa esitetyin edellytyksin lisämerelläolopäiviä, joina lippujäsenvaltio voi sallia aluksen alueellaolon, kun sillä pidetään säänneltyjä pyydyksiä. |
| --- | --- |

(2)

Asetuksen (EU) 2016/72 liitteessä II B olevan 8.5 kohdan mukaan komissio voi sellaisen kalastustoiminnan pysyvän lopettamisen perusteella, joka on toteutettu 1 päivän helmikuuta 2015 ja 31 päivän tammikuuta 2016 välisenä aikana, myöntää asetuksen (EU) 2016/72 liitteessä II B olevassa 8.5 kohdassa esitetyin edellytyksin lisämerelläolopäiviä, joina lippujäsenvaltio voi sallia aluksen alueellaolon, kun sillä pidetään säänneltyjä pyydyksiä.

| (3) | Espanja esitti 27 päivänä toukokuuta 2016 asetuksen (EU) 2016/72 liitteessä II B olevan 8.4 kohdan mukaisesti pyynnön ja sitä tukevia tietoja ylimääräisistä merelläolopäivistä kalastustoiminnan pysyvän lopettamisen perusteella. Espanja vahvisti 6 päivänä kesäkuuta 2016, että 14 alusta lopetti kalastustoiminnan 1 päivän helmikuuta 2015 ja 31 päivän tammikuuta 2016 välisenä aikana. |
| --- | --- |

(3)

Espanja esitti 27 päivänä toukokuuta 2016 asetuksen (EU) 2016/72 liitteessä II B olevan 8.4 kohdan mukaisesti pyynnön ja sitä tukevia tietoja ylimääräisistä merelläolopäivistä kalastustoiminnan pysyvän lopettamisen perusteella. Espanja vahvisti 6 päivänä kesäkuuta 2016, että 14 alusta lopetti kalastustoiminnan 1 päivän helmikuuta 2015 ja 31 päivän tammikuuta 2016 välisenä aikana.

| (4) | Ottaen huomioon komissiolle toimitetut tiedot sekä asetuksen (EU) 2016/72 liitteessä II B olevassa 8.2 kohdassa vahvistettu laskentamenetelmä Espanjalle olisi myönnettävä mainitun liitteen 1 kohdassa tarkoitettuja aluksia varten yhdeksän lisämerelläolopäivää 1 päivän helmikuuta 2016 ja 31 päivän tammikuuta 2017 väliseksi ajaksi. |
| --- | --- |

(4)

Ottaen huomioon komissiolle toimitetut tiedot sekä asetuksen (EU) 2016/72 liitteessä II B olevassa 8.2 kohdassa vahvistettu laskentamenetelmä Espanjalle olisi myönnettävä mainitun liitteen 1 kohdassa tarkoitettuja aluksia varten yhdeksän lisämerelläolopäivää 1 päivän helmikuuta 2016 ja 31 päivän tammikuuta 2017 väliseksi ajaksi.

| (5) | Tässä asetuksessa säädetyt toimenpiteet ovat kalastus- ja vesiviljelyalan komitean lausunnon mukaiset, |
| --- | --- |

(5)

Tässä asetuksessa säädetyt toimenpiteet ovat kalastus- ja vesiviljelyalan komitean lausunnon mukaiset,

ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN ASETUKSEN:

1 artikla

Korotetaan niiden merelläolopäivien enimmäismäärä, joiden osalta Espanja voi sallia lippunsa alla purjehtivan aluksen, jolla pidetään tai käytetään säänneltyjä pyydyksiä ja johon ei sovelleta asetuksen (EU) 2016/72 liitteessä II B olevassa taulukossa I vahvistettuja erityisedellytyksiä, olla ICES-alueilla VIIIc ja IXa Cádizinlahtea lukuun ottamatta, 126 päivään vuodessa.

2 artikla

Tämä asetus tulee voimaan kolmantena päivänä sen jälkeen, kun se on julkaistu Euroopan unionin virallisessa lehdessä.

Tämä asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, ja sitä sovelletaan sellaisenaan kaikissa jäsenvaltioissa.

Tehty Brysselissä 25 päivänä marraskuuta 2016.

Komission puolesta

Puheenjohtaja

Jean-Claude JUNCKER

---

(1)  
  EUVL L 22, 28.1.2016, s. 1.

1

---

| 26.11.2016 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 320/34 |
| --- | --- | --- | --- |

26.11.2016

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 320/34

---

KOMISSION TÄYTÄNTÖÖNPANOASETUS (EU) 2016/2076,

annettu 25 päivänä marraskuuta 2016,

kiinteistä tuontiarvoista tiettyjen hedelmien ja vihannesten tulohinnan määrittämiseksi

EUROOPAN KOMISSIO, joka

ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen,

ottaa huomioon maataloustuotteiden yhteisestä markkinajärjestelystä ja neuvoston asetusten (ETY) N:o 992/72, (ETY) N:o 234/79, (EY) N:o 1037/2001 ja (EY) N:o 1234/2007 kumoamisesta 17 päivänä joulukuuta 2013 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 1308/2013 (1),

ottaa huomioon neuvoston asetuksen (EY) N:o 1234/2007 soveltamista koskevista yksityiskohtaisista säännöistä hedelmä- ja vihannesalan sekä hedelmä- ja vihannesjalostealan osalta 7 päivänä kesäkuuta 2011 annetun komission täytäntöönpanoasetuksen (EU) N:o 543/2011 (2) ja erityisesti sen 136 artiklan 1 kohdan,

sekä katsoo seuraavaa:

| (1) | Täytäntöönpanoasetuksessa (EU) N:o 543/2011 säädetään Uruguayn kierroksen monenvälisten kauppaneuvottelujen tulosten soveltamiseksi perusteista, joiden mukaan komissio vahvistaa kolmansista maista tapahtuvan tuonnin kiinteät arvot mainitun asetuksen liitteessä XVI olevassa A osassa luetelluille tuotteille ja ajanjaksoille. |
| --- | --- |

(1)

Täytäntöönpanoasetuksessa (EU) N:o 543/2011 säädetään Uruguayn kierroksen monenvälisten kauppaneuvottelujen tulosten soveltamiseksi perusteista, joiden mukaan komissio vahvistaa kolmansista maista tapahtuvan tuonnin kiinteät arvot mainitun asetuksen liitteessä XVI olevassa A osassa luetelluille tuotteille ja ajanjaksoille.

| (2) | Kiinteä tuontiarvo lasketaan joka työpäivä täytäntöönpanoasetuksen (EU) N:o 543/2011 136 artiklan 1 kohdan mukaisesti ottaen huomioon päivittäin vaihtuvat tiedot. Sen vuoksi tämän asetuksen olisi tultava voimaan päivänä, jona se julkaistaan Euroopan unionin virallisessa lehdessä, |
| --- | --- |

(2)

Kiinteä tuontiarvo lasketaan joka työpäivä täytäntöönpanoasetuksen (EU) N:o 543/2011 136 artiklan 1 kohdan mukaisesti ottaen huomioon päivittäin vaihtuvat tiedot. Sen vuoksi tämän asetuksen olisi tultava voimaan päivänä, jona se julkaistaan Euroopan unionin virallisessa lehdessä,

ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN ASETUKSEN:

1 artikla

Täytäntöönpanoasetuksen (EU) N:o 543/2011 136 artiklassa tarkoitetut kiinteät tuontiarvot vahvistetaan tämän asetuksen liitteessä.

2 artikla

Tämä asetus tulee voimaan päivänä, jona se julkaistaan Euroopan unionin virallisessa lehdessä.

Tämä asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, ja sitä sovelletaan sellaisenaan kaikissa jäsenvaltioissa.

Tehty Brysselissä 25 päivänä marraskuuta 2016.

Komission puolesta,

puheenjohtajan nimissä

Jerzy PLEWA

Pääjohtaja

Maatalouden ja maaseudun kehittämisen pääosasto

---

(1)  
  EUVL L 347, 20.12.2013, s. 671.

1

(2)  
  EUVL L 157, 15.6.2011, s. 1.

2

---

LIITE

Kiinteät tuontiarvot tiettyjen hedelmien ja vihannesten tulohinnan määrittämiseksi

| (EUR/100 kg) |
| --- |
| CN-koodi | Kolmansien maiden koodi (1) | Kiinteä tuontiarvo |
| 0702 00 00 | MA | 90,0 |
| TR | 80,7 |
| ZZ | 85,4 |
| 0707 00 05 | MA | 69,4 |
| TR | 158,6 |
| ZZ | 114,0 |
| 0709 93 10 | MA | 100,9 |
| TR | 141,9 |
| ZZ | 121,4 |
| 0805 20 10 | MA | 71,7 |
| ZA | 138,5 |
| ZZ | 105,1 |
| 0805 20 30 , 0805 20 50 , 0805 20 70 , 0805 20 90 | JM | 110,2 |
| TR | 80,3 |
| ZZ | 95,3 |
| 0805 50 10 | AR | 64,7 |
| CL | 90,0 |
| TR | 78,5 |
| ZZ | 77,7 |
| 0808 10 80 | CL | 185,9 |
| NZ | 177,5 |
| ZA | 186,7 |
| ZZ | 183,4 |
| 0808 30 90 | CN | 106,4 |
| TR | 126,8 |
| ZZ | 116,6 |

(EUR/100 kg)

CN-koodi

Kolmansien maiden koodi (1)

Kiinteä tuontiarvo

0702 00 00

MA

90,0

TR

80,7

ZZ

85,4

0707 00 05

MA

69,4

TR

158,6

ZZ

114,0

0709 93 10

MA

100,9

TR

141,9

ZZ

121,4

0805 20 10

MA

71,7

ZA

138,5

ZZ

105,1

0805 20 30 , 0805 20 50 , 0805 20 70 , 0805 20 90

JM

110,2

TR

80,3

ZZ

95,3

0805 50 10

AR

64,7

CL

90,0

TR

78,5

ZZ

77,7

0808 10 80

CL

185,9

NZ

177,5

ZA

186,7

ZZ

183,4

0808 30 90

CN

106,4

TR

126,8

ZZ

116,6

---

(1)  Kolmansien maiden kanssa käytävää ulkomaankauppaa koskevista yhteisön tilastoista annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 471/2009 täytäntöönpanosta maa- ja alueluokituksen ajan tasalle saattamisen osalta 27 päivänä marraskuuta 2012 annetussa komission asetuksessa (EU) N:o 1106/2012 (EUVL L 328, 28.11.2012, s. 7) vahvistettu maanimikkeistö. Koodi ”ZZ” tarkoittaa ”muuta alkuperää”.

---

PÄÄTÖKSET

| 26.11.2016 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 320/36 |
| --- | --- | --- | --- |

26.11.2016

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 320/36

---

NEUVOSTON PÄÄTÖS (EU) 2016/2077,

annettu 17 päivänä lokakuuta 2016,

Kansainvälisessä merenkulkujärjestössä (IMO) meriympäristön suojelukomitean 70. istunnossa ja meriturvallisuuskomitean 97. istunnossa Euroopan unionin puolesta esitettävästä kannasta Marpol-yleissopimuksen liitteeseen VI, SOLAS-yleissopimuksen II-1 sääntöön, SOLAS-yleissopimuksen III/1.4, III/30 ja III/37 sääntöön, SOLAS-yleissopimuksen II-2/1 ja II-2/10 sääntöön, SOLAS-yleissopimuksen II-1/3–12 sääntöön, STCW-yleissopimukseen ja -säännöstöön, paloturvallisuusjärjestelyjen säännöstöön ja vuoden 2011 laajennettua katsastusohjelmaa koskevaan säännöstöön tehtävien muutosten hyväksymiseen

EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, joka

ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen ja erityisesti sen 100 artiklan 2 kohdan yhdessä sen 218 artiklan 9 kohdan kanssa,

ottaa huomioon Euroopan komission ehdotuksen,

sekä katsoo seuraavaa:

| (1) | Merenkulkualalla toteutettavalla Euroopan unionin toiminnalla olisi pyrittävä parantamaan meriturvallisuutta ja suojelemaan meriympäristöä. |
| --- | --- |

(1)

Merenkulkualalla toteutettavalla Euroopan unionin toiminnalla olisi pyrittävä parantamaan meriturvallisuutta ja suojelemaan meriympäristöä.

| (2) | Kansainvälisen merenkulkujärjestön (International Maritime Organization), jäljempänä ’IMO’, meriympäristön suojelukomitea (MEPC) hyväksyi 69. istunnossaan pakollisen polttoaineenkulutusta koskevien tietojen keruujärjestelmän perustamisen ja tarvittavat muutokset aluksista aiheutuvan meren pilaantumisen ehkäisemisestä tehdyn kansainvälisen yleissopimuksen liitteessä VI, jäljempänä ’MARPOL-yleissopimuksen liite VI’, olevaan 4 lukuun. Näiden muutosten odotetaan tulevan lopullisesti hyväksytyiksi meriympäristön suojelukomitean 70. istunnossa, joka pidetään lokakuussa 2016. |
| --- | --- |

(2)

Kansainvälisen merenkulkujärjestön (International Maritime Organization), jäljempänä ’IMO’, meriympäristön suojelukomitea (MEPC) hyväksyi 69. istunnossaan pakollisen polttoaineenkulutusta koskevien tietojen keruujärjestelmän perustamisen ja tarvittavat muutokset aluksista aiheutuvan meren pilaantumisen ehkäisemisestä tehdyn kansainvälisen yleissopimuksen liitteessä VI, jäljempänä ’MARPOL-yleissopimuksen liite VI’, olevaan 4 lukuun. Näiden muutosten odotetaan tulevan lopullisesti hyväksytyiksi meriympäristön suojelukomitean 70. istunnossa, joka pidetään lokakuussa 2016.

| (3) | IMO:n meriturvallisuuskomitea (MSC) hyväksyi 95. ja 96. istunnossaan ihmishengen turvallisuudesta merellä tehdyn kansainvälisen yleissopimuksen, jäljempänä ’SOLAS-yleissopimus’, II-1 sääntöön, III/1.4, III/30 ja III/37 sääntöön, II-2/1 ja II-2/10 sääntöön, II-1/3–12 sääntöön, merenkulkijoiden koulutusta, pätevyyskirjoja ja vahdinpitoa koskevan kansainvälisen yleissopimukseen ja säännöstöön, jäljempänä ’STCW-yleissopimus ja -säännöstö’, paloturvallisuusjärjestelmäsäännöstöön, jäljempänä ’FSS-säännöstö’, ja vuoden 2011 laajennettua katsastusohjelmaa koskevaan säännöstöön tehtävät muutokset. Näiden muutosten odotetaan tulevan lopullisesti hyväksytyiksi meriturvallisuuskomitean 97. istunnossa, joka pidetään marraskuussa 2016. |
| --- | --- |

(3)

IMO:n meriturvallisuuskomitea (MSC) hyväksyi 95. ja 96. istunnossaan ihmishengen turvallisuudesta merellä tehdyn kansainvälisen yleissopimuksen, jäljempänä ’SOLAS-yleissopimus’, II-1 sääntöön, III/1.4, III/30 ja III/37 sääntöön, II-2/1 ja II-2/10 sääntöön, II-1/3–12 sääntöön, merenkulkijoiden koulutusta, pätevyyskirjoja ja vahdinpitoa koskevan kansainvälisen yleissopimukseen ja säännöstöön, jäljempänä ’STCW-yleissopimus ja -säännöstö’, paloturvallisuusjärjestelmäsäännöstöön, jäljempänä ’FSS-säännöstö’, ja vuoden 2011 laajennettua katsastusohjelmaa koskevaan säännöstöön tehtävät muutokset. Näiden muutosten odotetaan tulevan lopullisesti hyväksytyiksi meriturvallisuuskomitean 97. istunnossa, joka pidetään marraskuussa 2016.

| (4) | Marpol-yleissopimuksen liitteessä VI olevaan 4 lukuun tehtävillä muutoksilla perustetaan tietyistä aluksista vuosittain kerättäviä ja raportoitavia tietoja varten pakollinen maailmanlaajuinen tietojenkeruujärjestelmä sekä määrätään raportoitujen tietojen todentamismenettelyistä, vaatimustenmukaisuusvakuutusten laadinnasta, omistusten siirtoja koskevista tilanteista, tietojen toimittamisesta IMO:lle, tietojen muuttamisesta anonyymeiksi ja niiden käyttöoikeuksista sekä menettelyistä muiden valtioiden kuin Marpol-yleissopimuksen liitteen VI sopimuspuolten lippujen alla purjehtivien alusten vaatimustenmukaisuuden vahvistamiseksi. Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksessa (EU) 2015/757 (1) säädetään EU:n järjestelmästä, jolla tarkkaillaan, raportoidaan ja todennetaan merenkulun hiilidioksidipäästöjä ja energiatehokkuutta. Asetusta sovelletaan 1 päivästä tammikuuta 2018 alkaen kaikkiin jäsenvaltion lainkäyttövaltaan kuuluviin satamiin saapuviin, tällaisissa satamissa oleviin tai tällaisista satamista lähteviin yli 5 000 bruttotonnin aluksiin riippumatta siitä, missä alukset on rekisteröity. |
| --- | --- |

(4)

Marpol-yleissopimuksen liitteessä VI olevaan 4 lukuun tehtävillä muutoksilla perustetaan tietyistä aluksista vuosittain kerättäviä ja raportoitavia tietoja varten pakollinen maailmanlaajuinen tietojenkeruujärjestelmä sekä määrätään raportoitujen tietojen todentamismenettelyistä, vaatimustenmukaisuusvakuutusten laadinnasta, omistusten siirtoja koskevista tilanteista, tietojen toimittamisesta IMO:lle, tietojen muuttamisesta anonyymeiksi ja niiden käyttöoikeuksista sekä menettelyistä muiden valtioiden kuin Marpol-yleissopimuksen liitteen VI sopimuspuolten lippujen alla purjehtivien alusten vaatimustenmukaisuuden vahvistamiseksi. Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksessa (EU) 2015/757 (1) säädetään EU:n järjestelmästä, jolla tarkkaillaan, raportoidaan ja todennetaan merenkulun hiilidioksidipäästöjä ja energiatehokkuutta. Asetusta sovelletaan 1 päivästä tammikuuta 2018 alkaen kaikkiin jäsenvaltion lainkäyttövaltaan kuuluviin satamiin saapuviin, tällaisissa satamissa oleviin tai tällaisista satamista lähteviin yli 5 000 bruttotonnin aluksiin riippumatta siitä, missä alukset on rekisteröity.

| (5) | Asetuksen (EU) 2015/757 22 artikla sisältää uudelleentarkastelulausekkeen alalla tehtävien kansainvälisten sopimusten varalta. Marpol-yleissopimuksen liitteessä VI olevaan 4 lukuun tehtyjen muutosten hyväksyminen käynnistää tällaisen uudelleentarkasteluprosessin, joka voi johtaa ehdotukseen asetuksen (EU) 2015/757 muuttamiseksi, jotta asetus saatettaisiin tarpeellisilta osin IMO:ssa hyväksytyn maailmanlaajuisen tietojenkeruujärjestelmän mukaiseksi. |
| --- | --- |

(5)

Asetuksen (EU) 2015/757 22 artikla sisältää uudelleentarkastelulausekkeen alalla tehtävien kansainvälisten sopimusten varalta. Marpol-yleissopimuksen liitteessä VI olevaan 4 lukuun tehtyjen muutosten hyväksyminen käynnistää tällaisen uudelleentarkasteluprosessin, joka voi johtaa ehdotukseen asetuksen (EU) 2015/757 muuttamiseksi, jotta asetus saatettaisiin tarpeellisilta osin IMO:ssa hyväksytyn maailmanlaajuisen tietojenkeruujärjestelmän mukaiseksi.

| (6) | Muutoksilla SOLAS-yleissopimuksen II-1/1, II-1/2, II-1/3, II-1/4, II-1/5, II-1/6, II-1/7, II-1/8–1, II-1/9, II-1/10, II-1/12, II-1/13, II-1/15–17, II-1/19, II-1/21–22 ja II-1/35 sääntöön vahvistetaan toimituksellisia ja niistä johtuvia muutoksia sekä muutoksia osastoimista ja vaurioituneen aluksen vakavuutta koskeviin vaatimuksiin, jotta voitaisiin parantaa matkustaja-alusten selviytymiskykyä niiden vaurioiduttua. Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiiviä 2009/45/EY (2) sovelletaan matkustaja-aluksiin ja suurnopeusmatkustaja-aluksiin, jotka liikennöivät kotimaanmatkoilla. Kyseisen direktiivin 6 artiklan 2 kohdan a alakohdan i alakohdan mukaan A-luokan uusien matkustaja-alusten on kaikilta osin oltava vuoden 1974 SOLAS-yleissopimuksen, sellaisena kuin se on muutettuna, vaatimusten mukaisia. |
| --- | --- |

(6)

Muutoksilla SOLAS-yleissopimuksen II-1/1, II-1/2, II-1/3, II-1/4, II-1/5, II-1/6, II-1/7, II-1/8–1, II-1/9, II-1/10, II-1/12, II-1/13, II-1/15–17, II-1/19, II-1/21–22 ja II-1/35 sääntöön vahvistetaan toimituksellisia ja niistä johtuvia muutoksia sekä muutoksia osastoimista ja vaurioituneen aluksen vakavuutta koskeviin vaatimuksiin, jotta voitaisiin parantaa matkustaja-alusten selviytymiskykyä niiden vaurioiduttua. Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiiviä 2009/45/EY (2) sovelletaan matkustaja-aluksiin ja suurnopeusmatkustaja-aluksiin, jotka liikennöivät kotimaanmatkoilla. Kyseisen direktiivin 6 artiklan 2 kohdan a alakohdan i alakohdan mukaan A-luokan uusien matkustaja-alusten on kaikilta osin oltava vuoden 1974 SOLAS-yleissopimuksen, sellaisena kuin se on muutettuna, vaatimusten mukaisia.

| (7) | Muutokset SOLAS-yleissopimuksen II-1/1.2 sääntöön ja uuden säännön II-1/19–1 lisääminen sekä muutokset SOLAS-yleissopimuksen III/1.4, III/30 ja III/37 sääntöön vaurionvalvontaharjoituksiin liittyen ovat osa aluksen selviytymiskykyä täyttymistilanteessa parantavaa kattavaa lähestymistapaa, jonka tarkoituksena on parantaa uusien ja olemassa olevien matkustaja-alusten turvallisuutta. Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi 2008/106/EY (3) ja erityisesti sen liitteessä I olevan V luvun V/2 sääntö sisältää matkustaja-alusten päälliköiden, päällystön, miehistön ja muun laivaväen koulutukselle ja pätevyydelle asetetut pakolliset vähimmäisvaatimukset. STCW-yleissopimukseen, joka on sisällytetty unionin lainsäädäntöön direktiivillä 2008/106/EY, sisältyy STCW-säännöstön pätevyystaulukoissa vahvistettuja aluksen vakautta koskevia koulutusvaatimuksia. |
| --- | --- |

(7)

Muutokset SOLAS-yleissopimuksen II-1/1.2 sääntöön ja uuden säännön II-1/19–1 lisääminen sekä muutokset SOLAS-yleissopimuksen III/1.4, III/30 ja III/37 sääntöön vaurionvalvontaharjoituksiin liittyen ovat osa aluksen selviytymiskykyä täyttymistilanteessa parantavaa kattavaa lähestymistapaa, jonka tarkoituksena on parantaa uusien ja olemassa olevien matkustaja-alusten turvallisuutta. Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi 2008/106/EY (3) ja erityisesti sen liitteessä I olevan V luvun V/2 sääntö sisältää matkustaja-alusten päälliköiden, päällystön, miehistön ja muun laivaväen koulutukselle ja pätevyydelle asetetut pakolliset vähimmäisvaatimukset. STCW-yleissopimukseen, joka on sisällytetty unionin lainsäädäntöön direktiivillä 2008/106/EY, sisältyy STCW-säännöstön pätevyystaulukoissa vahvistettuja aluksen vakautta koskevia koulutusvaatimuksia.

| (8) | SOLAS-yleissopimuksen II-2/1 ja II-2/10 sääntöön tehtävien muutosten myötä ei enää vaadita kapasiteetiltaan vähintään 135 l:n suuruisia vaahtosammuttimia kattilahuoneissa, kun on kyse teholtaan alle 175 kW:n kattiloista tai kattiloista, joiden suojana on veteen perustuvat kiinteät kohdesammutusjärjestelmät. Direktiivin 2009/45/EY 6 artiklan 2 kohdan a alakohdan i alakohdan mukaan A-luokan uusien matkustaja-alusten on kaikilta osin oltava vuoden 1974 SOLAS-yleissopimuksen, sellaisena kuin se on muutettuna, vaatimusten mukaisia. Lisäksi SOLAS-yleissopimuksen II-2/1 ja II-2/10 sääntöä sovelletaan uusiin B-, C- ja D-luokan aluksiin ja olemassa oleviin B-luokan matkustaja-aluksiin sen mukaisesti, mitä säädetään direktiivin 2009/45/EY liitteessä I olevan II-2 luvun A osan 6.7 kohdassa (Koneistotilojen palonsammutusjärjestelyt), jonka mukaan koneistotilat ja kattilahuoneet on varustettava kannettavilla sammutuslaitteilla. |
| --- | --- |

(8)

SOLAS-yleissopimuksen II-2/1 ja II-2/10 sääntöön tehtävien muutosten myötä ei enää vaadita kapasiteetiltaan vähintään 135 l:n suuruisia vaahtosammuttimia kattilahuoneissa, kun on kyse teholtaan alle 175 kW:n kattiloista tai kattiloista, joiden suojana on veteen perustuvat kiinteät kohdesammutusjärjestelmät. Direktiivin 2009/45/EY 6 artiklan 2 kohdan a alakohdan i alakohdan mukaan A-luokan uusien matkustaja-alusten on kaikilta osin oltava vuoden 1974 SOLAS-yleissopimuksen, sellaisena kuin se on muutettuna, vaatimusten mukaisia. Lisäksi SOLAS-yleissopimuksen II-2/1 ja II-2/10 sääntöä sovelletaan uusiin B-, C- ja D-luokan aluksiin ja olemassa oleviin B-luokan matkustaja-aluksiin sen mukaisesti, mitä säädetään direktiivin 2009/45/EY liitteessä I olevan II-2 luvun A osan 6.7 kohdassa (Koneistotilojen palonsammutusjärjestelyt), jonka mukaan koneistotilat ja kattilahuoneet on varustettava kannettavilla sammutuslaitteilla.

| (9) | Muutoksilla SOLAS-yleissopimuksen II-1/3–12 sääntöön poistetaan nykyisessä säännössä oleva puute, joka koskee alusten melutasoa koskevan säännöstön soveltamista aluksiin, joiden rakentamista koskeva sopimus on tehty ennen 1 päivää heinäkuuta 2014 ja joiden kölit on laskettu tai jotka ovat tätä vastaavassa rakennusvaiheessa 1 päivänä tammikuuta 2015 tai sen jälkeen ja joita ei toimiteta ennen 1 päivää heinäkuuta 2018. Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2003/10/EY (4) 3 artiklassa vahvistetaan työntekijöiden suojelun vähimmäisvaatimukset sekä altistuksen raja-arvot ja altistuksen toiminta-arvot. Lisäksi asiaankuuluvassa johdetussa oikeudessa direktiivin 2009/45/EY 6 artiklan 2 kohdan a alakohdan i alakohdan mukaan vuoden 1974 SOLAS-yleissopimuksen, sellaisena kuin se on muutettuna, vaatimuksia on sovellettava A-luokan uusiin aluksiin, ja kyseisen direktiivin liitteessä I olevan C osan 15 säännössä vahvistetaan toimenpiteitä melun vähentämiseksi koneistotiloissa uusien B-, C- ja D-luokan alusten osalta. |
| --- | --- |

(9)

Muutoksilla SOLAS-yleissopimuksen II-1/3–12 sääntöön poistetaan nykyisessä säännössä oleva puute, joka koskee alusten melutasoa koskevan säännöstön soveltamista aluksiin, joiden rakentamista koskeva sopimus on tehty ennen 1 päivää heinäkuuta 2014 ja joiden kölit on laskettu tai jotka ovat tätä vastaavassa rakennusvaiheessa 1 päivänä tammikuuta 2015 tai sen jälkeen ja joita ei toimiteta ennen 1 päivää heinäkuuta 2018. Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2003/10/EY (4) 3 artiklassa vahvistetaan työntekijöiden suojelun vähimmäisvaatimukset sekä altistuksen raja-arvot ja altistuksen toiminta-arvot. Lisäksi asiaankuuluvassa johdetussa oikeudessa direktiivin 2009/45/EY 6 artiklan 2 kohdan a alakohdan i alakohdan mukaan vuoden 1974 SOLAS-yleissopimuksen, sellaisena kuin se on muutettuna, vaatimuksia on sovellettava A-luokan uusiin aluksiin, ja kyseisen direktiivin liitteessä I olevan C osan 15 säännössä vahvistetaan toimenpiteitä melun vähentämiseksi koneistotiloissa uusien B-, C- ja D-luokan alusten osalta.

| (10) | Matkustaja-aluksiin liittyvää koulutusta koskevilla muutoksilla STCW-yleissopimukseen ja -säännöstöön sekä muutoksilla STCW-säännöstön A ja B osaan ratkaistaan uusia haasteita, joita aiheutuu nykyaikaisista, entistä suuremmista ja suuria määriä matkustajia kuljettavista risteilyaluksista, ja nämä muutokset koskevat seuraavia neljää erillistä koulutus- ja perehdytystasoa: perehdytys matkustaja-alusten hätätilanteisiin, väkijoukkojen hallintaa matkustaja-aluksissa koskeva koulutus, matkustaja-alusten kriisinhallintaan ja ihmisten käyttäytymiseen liittyvä koulutus sekä ro-ro-matkustaja-aluksia koskeva koulutus. Direktiivi 2008/106/EY ja erityisesti sen liitteessä I olevan V luvun V/2 sääntö sisältää matkustaja-alusten päälliköiden, päällystön, miehistön ja muun laivaväen koulutukselle ja pätevyydelle asetetut pakolliset vähimmäisvaatimukset. |
| --- | --- |

(10)

Matkustaja-aluksiin liittyvää koulutusta koskevilla muutoksilla STCW-yleissopimukseen ja -säännöstöön sekä muutoksilla STCW-säännöstön A ja B osaan ratkaistaan uusia haasteita, joita aiheutuu nykyaikaisista, entistä suuremmista ja suuria määriä matkustajia kuljettavista risteilyaluksista, ja nämä muutokset koskevat seuraavia neljää erillistä koulutus- ja perehdytystasoa: perehdytys matkustaja-alusten hätätilanteisiin, väkijoukkojen hallintaa matkustaja-aluksissa koskeva koulutus, matkustaja-alusten kriisinhallintaan ja ihmisten käyttäytymiseen liittyvä koulutus sekä ro-ro-matkustaja-aluksia koskeva koulutus. Direktiivi 2008/106/EY ja erityisesti sen liitteessä I olevan V luvun V/2 sääntö sisältää matkustaja-alusten päälliköiden, päällystön, miehistön ja muun laivaväen koulutukselle ja pätevyydelle asetetut pakolliset vähimmäisvaatimukset.

| (11) | Muutoksilla FSS-säännöstön 13 lukuun selvennetään, että portaikon sekä ovien, käytävien ja porrastasanteiden kautta pelastautuvien henkilöiden arvioidun kokonaismäärän perusteella laskettavat poistumisteiden mitat on laskettava erikseen tiettyjen tilojen kahta erilaista käyttötapaa varten. Direktiivin 2009/45/EY 6 artiklan 2 kohdan a alakohdan i alakohdan mukaan A-luokan uusien matkustaja-alusten on kaikilta osin oltava vuoden 1974 SOLAS-yleissopimuksen, sellaisena kuin se on muutettuna, vaatimusten mukaisia. Lisäksi päätöslauselmalla MSC.98(73) hyväksyttyä FSS-säännöstöä sovelletaan direktiivin 2009/45/EY liitteessä I olevan A osan II-2 luvun nojalla 1 päivänä tammikuuta 2003 tai sen jälkeen rakennettuihin B-, C- ja D-luokan aluksiin. |
| --- | --- |

(11)

Muutoksilla FSS-säännöstön 13 lukuun selvennetään, että portaikon sekä ovien, käytävien ja porrastasanteiden kautta pelastautuvien henkilöiden arvioidun kokonaismäärän perusteella laskettavat poistumisteiden mitat on laskettava erikseen tiettyjen tilojen kahta erilaista käyttötapaa varten. Direktiivin 2009/45/EY 6 artiklan 2 kohdan a alakohdan i alakohdan mukaan A-luokan uusien matkustaja-alusten on kaikilta osin oltava vuoden 1974 SOLAS-yleissopimuksen, sellaisena kuin se on muutettuna, vaatimusten mukaisia. Lisäksi päätöslauselmalla MSC.98(73) hyväksyttyä FSS-säännöstöä sovelletaan direktiivin 2009/45/EY liitteessä I olevan A osan II-2 luvun nojalla 1 päivänä tammikuuta 2003 tai sen jälkeen rakennettuihin B-, C- ja D-luokan aluksiin.

| (12) | Siltä osin kuin muutokset SOLAS-yleissopimuksen II-1/1, II-1/2, II-1/3, II-1/4, II-1/5, II-1/6, II-1/7, II-1/8–1, II-1/9, II-1/10, II-1/12, II-1/13, II-1/15–17, II-1/19, II-1/21–22 ja II-1/35 sääntöön, SOLAS-yleissopimuksen II-2/1 ja II-2/10 sääntöön ja FSS-säännöstön 13 lukuun voivat vaikuttaa direktiivin 2009/45/EY kotimaanmatkoilla liikennöiviä matkustaja-aluksia ja suurnopeusmatkustaja-aluksia koskeviin säännöksin, kyseiset muutokset kuuluvat unionin yksinomaiseen toimivaltaan. |
| --- | --- |

(12)

Siltä osin kuin muutokset SOLAS-yleissopimuksen II-1/1, II-1/2, II-1/3, II-1/4, II-1/5, II-1/6, II-1/7, II-1/8–1, II-1/9, II-1/10, II-1/12, II-1/13, II-1/15–17, II-1/19, II-1/21–22 ja II-1/35 sääntöön, SOLAS-yleissopimuksen II-2/1 ja II-2/10 sääntöön ja FSS-säännöstön 13 lukuun voivat vaikuttaa direktiivin 2009/45/EY kotimaanmatkoilla liikennöiviä matkustaja-aluksia ja suurnopeusmatkustaja-aluksia koskeviin säännöksin, kyseiset muutokset kuuluvat unionin yksinomaiseen toimivaltaan.

| (13) | Vuoden 2011 laajennettua katsastusohjelmaa koskevaan säännöstöön tehtävillä muutoksilla säännöstö mukautetaan Kansainvälisen luokituslaitosten järjestön yhdenmukaistettujen vaatimusten (International Association of Classification Societies Unified Requirements) ajantasaistettuun Z10-sarjaan, joka koskee katsastus- ja todistuskirjavaatimuksia. Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 530/2012 (5) 5 ja 6 artiklassa tehdään pakolliseksi IMO:n kunnonarviointijärjestelmän, jäljempänä ’CAS-järjestelmä’, soveltaminen yli 15 vuoden ikäisiin yksirunkoisiin öljysäiliöaluksiin. Irtolasti- ja öljysäiliöalusten katsastuksissa sovellettavassa laajennetussa katsastusohjelmassa, jäljempänä ’ESP’, täsmennetään, miten tämä tehostettu tarkastus on tehtävä. Koska CAS-järjestelmässä käytetään ESP-ohjelmaa välineenä järjestelmän tavoitteen saavuttamiseen, ESP-tarkastusten muutoksia sovelletaan automaattisesti asetuksen (EU) N:o 530/2012 kautta. |
| --- | --- |

(13)

Vuoden 2011 laajennettua katsastusohjelmaa koskevaan säännöstöön tehtävillä muutoksilla säännöstö mukautetaan Kansainvälisen luokituslaitosten järjestön yhdenmukaistettujen vaatimusten (International Association of Classification Societies Unified Requirements) ajantasaistettuun Z10-sarjaan, joka koskee katsastus- ja todistuskirjavaatimuksia. Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 530/2012 (5) 5 ja 6 artiklassa tehdään pakolliseksi IMO:n kunnonarviointijärjestelmän, jäljempänä ’CAS-järjestelmä’, soveltaminen yli 15 vuoden ikäisiin yksirunkoisiin öljysäiliöaluksiin. Irtolasti- ja öljysäiliöalusten katsastuksissa sovellettavassa laajennetussa katsastusohjelmassa, jäljempänä ’ESP’, täsmennetään, miten tämä tehostettu tarkastus on tehtävä. Koska CAS-järjestelmässä käytetään ESP-ohjelmaa välineenä järjestelmän tavoitteen saavuttamiseen, ESP-tarkastusten muutoksia sovelletaan automaattisesti asetuksen (EU) N:o 530/2012 kautta.

| (14) | Unioni ei ole IMO:n jäsen eikä asiaa koskevien yleissopimusten eikä säännöstöjen sopimuspuoli. Neuvoston on sen vuoksi tarpeen valtuuttaa jäsenvaltiot esittämään unionin kanta ja ilmaisemaan suostumuksensa tulla mainittujen muutosten sitomiksi siltä osin kuin nuo muutokset kuuluvat unionin yksinomaiseen toimivaltaan, |
| --- | --- |

(14)

Unioni ei ole IMO:n jäsen eikä asiaa koskevien yleissopimusten eikä säännöstöjen sopimuspuoli. Neuvoston on sen vuoksi tarpeen valtuuttaa jäsenvaltiot esittämään unionin kanta ja ilmaisemaan suostumuksensa tulla mainittujen muutosten sitomiksi siltä osin kuin nuo muutokset kuuluvat unionin yksinomaiseen toimivaltaan,

ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN PÄÄTÖKSEN:

1 artikla

IMO:n meriympäristön suojelukomitean 70. istunnossa unionin puolesta esitettävänä kantana on hyväksyä Marpol-yleissopimuksen liitteessä VI olevaan 4 lukuun tehtävät muutokset sellaisina kuin ne esitetään IMO:n asiakirjan MEPC 69/21/Add.1. liitteessä 7.

2 artikla

1.   Unionin puolesta esitettävänä kantana IMO:n meriturvallisuuskomitean 97. istunnossa on hyväksyä seuraavat muutokset:

| a) | muutokset SOLAS-yleissopimuksen II-1/1, II-1/2, II-1/3, II-1/4, II-1/5, II-1/6, II-1/7, II-1/8–1, II-1/9, II-1/10, II-1/12, II-1/13, II-1/15–17, II-1/19, II-1/21–22 ja II-1/35 sääntöön sellaisina kuin ne esitetään 20 päivänä toukokuuta 2016 päivätyn IMO:n kiertokirjeen nro 3644 liitteessä 1; |
| --- | --- |

a)

muutokset SOLAS-yleissopimuksen II-1/1, II-1/2, II-1/3, II-1/4, II-1/5, II-1/6, II-1/7, II-1/8–1, II-1/9, II-1/10, II-1/12, II-1/13, II-1/15–17, II-1/19, II-1/21–22 ja II-1/35 sääntöön sellaisina kuin ne esitetään 20 päivänä toukokuuta 2016 päivätyn IMO:n kiertokirjeen nro 3644 liitteessä 1;

| b) | muutokset SOLAS-yleissopimuksen II-1/1.2 sääntöön, säännön II-1/19–1 lisääminen ja muutokset SOLAS-yleissopimuksen III/1.4, III/30 ja III/37 sääntöön sellaisina kuin ne esitetään 20 päivänä toukokuuta 2016 päivätyn IMO:n kiertokirjeen nro 3644 liitteessä 1; |
| --- | --- |

b)

muutokset SOLAS-yleissopimuksen II-1/1.2 sääntöön, säännön II-1/19–1 lisääminen ja muutokset SOLAS-yleissopimuksen III/1.4, III/30 ja III/37 sääntöön sellaisina kuin ne esitetään 20 päivänä toukokuuta 2016 päivätyn IMO:n kiertokirjeen nro 3644 liitteessä 1;

| c) | muutokset SOLAS-yleissopimuksen II-2/1 ja II-2/10 sääntöön sellaisina kuin ne esitetään 20 päivänä toukokuuta 2016 päivätyn IMO:n kiertokirjeen nro 3644 liitteessä 1; |
| --- | --- |

c)

muutokset SOLAS-yleissopimuksen II-2/1 ja II-2/10 sääntöön sellaisina kuin ne esitetään 20 päivänä toukokuuta 2016 päivätyn IMO:n kiertokirjeen nro 3644 liitteessä 1;

| d) | muutokset SOLAS-yleissopimuksen II-1/3–12 sääntöön sellaisina kuin ne esitetään 20 päivänä toukokuuta 2016 päivätyn IMO:n kiertokirjeen nro 3644 liitteessä 1; |
| --- | --- |

d)

muutokset SOLAS-yleissopimuksen II-1/3–12 sääntöön sellaisina kuin ne esitetään 20 päivänä toukokuuta 2016 päivätyn IMO:n kiertokirjeen nro 3644 liitteessä 1;

| e) | matkustaja-aluksiin liittyvää koulutusta koskevat muutokset STCW-yleissopimukseen ja -säännöstöön sekä muutokset STCW-säännöstön A ja B osaan sellaisina kuin ne esitetään IMO:n asiakirjan MSC 96/25/Add.1 liitteissä 8, 9 ja 10; |
| --- | --- |

e)

matkustaja-aluksiin liittyvää koulutusta koskevat muutokset STCW-yleissopimukseen ja -säännöstöön sekä muutokset STCW-säännöstön A ja B osaan sellaisina kuin ne esitetään IMO:n asiakirjan MSC 96/25/Add.1 liitteissä 8, 9 ja 10;

| f) | muutokset FSS-säännöstön 13 lukuun sellaisina kuin ne esitetään 20 päivänä toukokuuta 2016 päivätyn IMO:n kiertokirjeen nro 3644 liitteessä 2; |
| --- | --- |

f)

muutokset FSS-säännöstön 13 lukuun sellaisina kuin ne esitetään 20 päivänä toukokuuta 2016 päivätyn IMO:n kiertokirjeen nro 3644 liitteessä 2;

| g) | muutokset vuoden 2011 laajennettua katsastusohjelmaa koskevaan säännöstöön sellaisina kuin ne esitetään 20 päivänä toukokuuta 2016 päivätyn IMO:n kiertokirjeen nro 3644 liitteessä 4. |
| --- | --- |

g)

muutokset vuoden 2011 laajennettua katsastusohjelmaa koskevaan säännöstöön sellaisina kuin ne esitetään 20 päivänä toukokuuta 2016 päivätyn IMO:n kiertokirjeen nro 3644 liitteessä 4.

2.   Jos 1 kohdan a alakohdassa tarkoitettuja muutoksia SOLAS-yleissopimuksen II-1/6 sääntöön tarkistetaan IMO:n meriturvallisuuskomitean 97. istunnossa, unionin puolesta esitettävänä kantana on hyväksyä nämä tarkistukset muutoksiin, joilla parannetaan nykyistä turvallisuustasoa.

3 artikla

1.   Jäsenvaltiot, jotka ovat IMO:n jäseniä, esittävät 1 ja 2 artiklassa esitetyn, unionin puolesta esitettävän kannan yhdessä unionin etujen mukaisesti.

2.   Edellä 1 ja 2 artiklassa tarkoitettuihin kantoihin tehtävistä vähäisistä muutoksista voidaan sopia ilman erillistä neuvoston päätöstä.

4 artikla

Jäsenvaltiot valtuutetaan ilmaisemaan suostumuksensa tulla 1 ja 2 artiklassa tarkoitettujen muutosten sitomiksi unionin etujen mukaisesti siltä osin kuin nuo muutokset kuuluvat unionin yksinomaiseen toimivaltaan.

5 artikla

Tämä päätös on osoitettu kaikille jäsenvaltioille.

Tehty Luxemburgissa 17 päivänä lokakuuta 2016.

Neuvoston puolesta

Puheenjohtaja

L. SÓLYMOS

---

(1)  Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) 2015/757, annettu 29 päivänä huhtikuuta 2015, meriliikenteen hiilidioksidipäästöjen tarkkailusta, raportoinnista ja todentamisesta sekä direktiivin 2009/16/EY muuttamisesta (EUVL L 123, 19.5.2015, s. 55).

1

(2)  Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi 2009/45/EY, annettu 6 päivänä toukokuuta 2009, matkustaja-alusten turvallisuussäännöistä ja -määräyksistä (EUVL L 163, 25.6.2009, s. 1).

2

(3)  Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi 2008/106/EY, annettu 19 päivänä marraskuuta 2008, merenkulkijoiden vähimmäiskoulutuksesta (EUVL L 323, 3.12.2008, s. 33).

3

(4)  Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi 2003/10/EY, annettu 6 päivänä helmikuuta 2003, terveyttä ja turvallisuutta koskevista vähimmäisvaatimuksista työntekijöiden suojelemiseksi altistumiselta fysikaalisista tekijöistä (melu) aiheutuville riskeille (EUVL L 42, 15.2.2003, s. 38).

4

(5)  Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) N:o 530/2012, annettu 13 päivänä kesäkuuta 2012, yksirunkoisiin öljysäiliöaluksiin sovellettavien kaksoisrunkoa tai vastaavaa rakennetta koskevien rakennevaatimusten nopeutetusta käyttöönotosta (EUVL L 172, 30.6.2012, s. 3).

5

---

| 26.11.2016 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 320/40 |
| --- | --- | --- | --- |

26.11.2016

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 320/40

---

KOMISSION PÄÄTÖS (EU) 2016/2078,

annettu 4 päivänä heinäkuuta 2016,

valtiontuesta SA.41617–2015/C (ex SA.33584 (2013/C) (ex 2011/NN)), jonka Alankomaat on toteuttanut ammattilaisjalkapalloseura NEC:n (Nijmegen) hyväksi

(tiedoksiannettu numerolla C(2016) 4048)

(Ainoastaan hollanninkielinen teksti on todistusvoimainen)

(ETA:n kannalta merkityksellinen teksti)

EUROOPAN KOMISSIO, joka

ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen ja erityisesti sen 108 artiklan 2 kohdan ensimmäisen alakohdan,

ottaa huomioon Euroopan talousalueesta tehdyn sopimuksen ja erityisesti sen 62 artiklan 1 kohdan a alakohdan,

on perussopimuksen 108 artiklan 2 kohdan mukaisesti kehottanut asianomaisia esittämään huomautuksensa (1) ja ottaa huomioon nämä huomautukset,

sekä katsoo seuraavaa:

1.   MENETTELY

MENETTELY

| (1) | Vuonna 2010 kansalaiset ilmoittivat komissiolle, että Alankomaat oli toteuttanut tukitoimenpiteen ammattilaisjalkapalloseura NEC:n (Nijmegen) hyväksi. Kantelut kirjattiin numeroilla SA.31616 ja SA.31767. Vuosina 2010 ja 2011 komissio sai myös kanteluita, jotka koskivat muiden Alankomaiden ammattilaisjalkapalloseurojen, nimittäin MVV:n (Maastricht), Willem II:n (Tilburg), FC Den Boschin ('s-Hertogenbosch) ja PSV:n (Eindhoven), hyväksi toteutettuja toimenpiteitä. Alankomaat toimitti komissiolle 2 päivänä syyskuuta 2011 päivätyllä kirjeellä lisätietoja NEC:tä koskevasta toimenpiteestä. |
| --- | --- |

(1)

Vuonna 2010 kansalaiset ilmoittivat komissiolle, että Alankomaat oli toteuttanut tukitoimenpiteen ammattilaisjalkapalloseura NEC:n (Nijmegen) hyväksi. Kantelut kirjattiin numeroilla SA.31616 ja SA.31767. Vuosina 2010 ja 2011 komissio sai myös kanteluita, jotka koskivat muiden Alankomaiden ammattilaisjalkapalloseurojen, nimittäin MVV:n (Maastricht), Willem II:n (Tilburg), FC Den Boschin ('s-Hertogenbosch) ja PSV:n (Eindhoven), hyväksi toteutettuja toimenpiteitä. Alankomaat toimitti komissiolle 2 päivänä syyskuuta 2011 päivätyllä kirjeellä lisätietoja NEC:tä koskevasta toimenpiteestä.

| (2) | Komissio ilmoitti 6 päivänä maaliskuuta 2013 päivätyllä kirjeellä Alankomaille päätöksestään aloittaa perussopimuksen 108 artiklan 2 kohdan mukainen menettely Willem II:n, NEC:n, MVV:n, PSV:n ja FC Den Boschin hyväksi toteutetuista toimenpiteistä. |
| --- | --- |

(2)

Komissio ilmoitti 6 päivänä maaliskuuta 2013 päivätyllä kirjeellä Alankomaille päätöksestään aloittaa perussopimuksen 108 artiklan 2 kohdan mukainen menettely Willem II:n, NEC:n, MVV:n, PSV:n ja FC Den Boschin hyväksi toteutetuista toimenpiteistä.

| (3) | Komission päätös menettelyn aloittamisesta (jäljempänä ’menettelyn aloittamista koskeva päätös’) on julkaistu Euroopan unionin virallisessa lehdessä (2). Komissio pyysi asianomaisia esittämään huomautuksensa kyseessä olevista toimenpiteistä. |
| --- | --- |

(3)

Komission päätös menettelyn aloittamisesta (jäljempänä ’menettelyn aloittamista koskeva päätös’) on julkaistu Euroopan unionin virallisessa lehdessä (2). Komissio pyysi asianomaisia esittämään huomautuksensa kyseessä olevista toimenpiteistä.

Euroopan unionin virallisessa lehdessä

2

| (4) | Alankomaat esitti huomautuksia NEC:n hyväksi toteutettuja toimenpiteitä koskevan menettelyn puitteissa 6 päivänä kesäkuuta 2013 päivätyllä kirjeellä, joka sisälsi Nijmegenin kunnan (jäljempänä ’kunta’) asianomaisena osapuolena esittämät huomautukset. Alankomaiden kanssa järjestettiin 27 päivänä helmikuuta 2015 tapaaminen, johon myös kunta osallistui. Alankomaat toimitti lisätietoja 10 päivänä huhtikuuta 2015, 11 päivänä toukokuuta 2015, 13 päivänä toukokuuta 2015 ja 16 päivänä heinäkuuta 2015. Komissio ei saanut huomautuksia muilta asianomaisilta. |
| --- | --- |

(4)

Alankomaat esitti huomautuksia NEC:n hyväksi toteutettuja toimenpiteitä koskevan menettelyn puitteissa 6 päivänä kesäkuuta 2013 päivätyllä kirjeellä, joka sisälsi Nijmegenin kunnan (jäljempänä ’kunta’) asianomaisena osapuolena esittämät huomautukset. Alankomaiden kanssa järjestettiin 27 päivänä helmikuuta 2015 tapaaminen, johon myös kunta osallistui. Alankomaat toimitti lisätietoja 10 päivänä huhtikuuta 2015, 11 päivänä toukokuuta 2015, 13 päivänä toukokuuta 2015 ja 16 päivänä heinäkuuta 2015. Komissio ei saanut huomautuksia muilta asianomaisilta.

| (5) | Menettelyn aloittamista koskevan päätöksen perusteella ja yhteisymmärryksessä Alankomaiden kanssa eri seuroja koskevat tutkintamenettelyt päätettiin toteuttaa erikseen. NEC:tä koskeva tutkinta kirjattiin asianumerolla SA.41617. |
| --- | --- |

(5)

Menettelyn aloittamista koskevan päätöksen perusteella ja yhteisymmärryksessä Alankomaiden kanssa eri seuroja koskevat tutkintamenettelyt päätettiin toteuttaa erikseen. NEC:tä koskeva tutkinta kirjattiin asianumerolla SA.41617.

2.   TOIMENPITEEN YKSITYISKOHTAINEN KUVAUS

TOIMENPITEEN YKSITYISKOHTAINEN KUVAUS

2.1   Toimenpide ja tuensaaja

Toimenpide ja tuensaaja

| (6) | Kansallinen jalkapalloliitto Koninklijke Nederlandse Voetbal Bond (jäljempänä ’KNVB’) on ammattilais- ja harrastejalkapalloilun kattojärjestö. Ammattilaisjalkapallo on organisoitu Alankomaissa kaksitasoiseen järjestelmään. Kaudella 2014–2015 järjestelmään kuului 38 seuraa, joista 18 pelasi ylemmässä sarjassa (eredivisie) ja 20 alemmassa sarjassa (eerste divisie). |
| --- | --- |

(6)

Kansallinen jalkapalloliitto Koninklijke Nederlandse Voetbal Bond (jäljempänä ’KNVB’) on ammattilais- ja harrastejalkapalloilun kattojärjestö. Ammattilaisjalkapallo on organisoitu Alankomaissa kaksitasoiseen järjestelmään. Kaudella 2014–2015 järjestelmään kuului 38 seuraa, joista 18 pelasi ylemmässä sarjassa (eredivisie) ja 20 alemmassa sarjassa (eerste divisie).

eredivisie

eerste divisie

| (7) | Nijmegen Eendracht Combinatie (jäljempänä ’NEC’) perustettiin vuonna 1900, ja se pelaa kotiottelunsa Nijmegenissä. NEC:n oikeudellinen muoto on seuraava: Stichting Administratiekantoor N.E.C. -niminen säätiö omistaa yritykset Nijmegen Eendracht Combinatie B.V, Exploitatie-Maatschappij De Goffert B.V ja N.E.C. horeca B.V. Exploitatie-Maatschappij De Goffert B.V. on toimenpiteen edunsaaja. Alankomaiden antamien tietojen mukaan NEC on keskisuuri yritys, jolla oli 62,3 kokoaikaista työntekijää vuonna 2015 (69,5 vuonna 2010). Tämän tutkinnan kattamalla ajanjaksolla NEC pelasi ylemmässä sarjassa. Se pelasi viimeksi eurooppalaisen turnauksen (UEFA-cupin) kaudella 2008–2009. |
| --- | --- |

(7)

Nijmegen Eendracht Combinatie (jäljempänä ’NEC’) perustettiin vuonna 1900, ja se pelaa kotiottelunsa Nijmegenissä. NEC:n oikeudellinen muoto on seuraava: Stichting Administratiekantoor N.E.C. -niminen säätiö omistaa yritykset Nijmegen Eendracht Combinatie B.V, Exploitatie-Maatschappij De Goffert B.V ja N.E.C. horeca B.V. Exploitatie-Maatschappij De Goffert B.V. on toimenpiteen edunsaaja. Alankomaiden antamien tietojen mukaan NEC on keskisuuri yritys, jolla oli 62,3 kokoaikaista työntekijää vuonna 2015 (69,5 vuonna 2010). Tämän tutkinnan kattamalla ajanjaksolla NEC pelasi ylemmässä sarjassa. Se pelasi viimeksi eurooppalaisen turnauksen (UEFA-cupin) kaudella 2008–2009.

| (8) | Vuodesta 2003 lähtien NEC on ollut Goffert Stadion -nimisen monitoimistadionin pääkäyttäjä – ei kuitenkaan ainut käyttäjä. Stadion sijaitsee suuressa Goffert-puistossa Nijmegenissä. Goffert-puistossa sijaitsevan stadionin vieressä on monitoimiurheilukeskus De Eendracht, jonka kunta rakensi vuonna 2003 Euroopan aluekehitysrahaston (EAKR) tuella. De Eendracht -urheilukeskus on vuokrattu NEC:lle, ja myös muut käyttävät sitä harjoittelupaikkana. |
| --- | --- |

(8)

Vuodesta 2003 lähtien NEC on ollut Goffert Stadion -nimisen monitoimistadionin pääkäyttäjä – ei kuitenkaan ainut käyttäjä. Stadion sijaitsee suuressa Goffert-puistossa Nijmegenissä. Goffert-puistossa sijaitsevan stadionin vieressä on monitoimiurheilukeskus De Eendracht, jonka kunta rakensi vuonna 2003 Euroopan aluekehitysrahaston (EAKR) tuella. De Eendracht -urheilukeskus on vuokrattu NEC:lle, ja myös muut käyttävät sitä harjoittelupaikkana.

De Eendracht

| (9) | Kunnan ja NEC:n väliset De Eendrachtia koskevat suhteet on määritelty kahdessa vuonna 2003 tehdyssä sopimuksessa: aiesopimuksessa, jonka mukaan aluetta, jossa De Eendracht sijaitsee, kehitetään kunnan urheilupolitiikkaa koskevan laajemman vision mukaisesti, sekä De Eendrachtia koskevassa vuokrasopimuksessa. |
| --- | --- |

(9)

Kunnan ja NEC:n väliset De Eendrachtia koskevat suhteet on määritelty kahdessa vuonna 2003 tehdyssä sopimuksessa: aiesopimuksessa, jonka mukaan aluetta, jossa De Eendracht sijaitsee, kehitetään kunnan urheilupolitiikkaa koskevan laajemman vision mukaisesti, sekä De Eendrachtia koskevassa vuokrasopimuksessa.

| (10) | Vuosina 2008 ja 2009 NEC kirjoitti kunnan viranomaisille sopimuksiin sisältyvästä lausekkeesta, jonka mukaan sillä oli oikeus ostaa De Eendracht kunnalta. Tämä määriteltiin ”osto-optioksi”, ja NEC kirjoitti, että sen aikomuksena oli hankkia ”opstalrecht” eli rakennusoikeus (3) kyseiseen keskukseen. Ensimmäisessä kirjeessään NEC ehdotti, että se luopuisi osto-optiostaan 2,3 miljoonan euron korvausta vastaan. Tämä summa määriteltiin ulkopuolisen asiantuntijan arvioiman urheilukeskuksen kirjanpitoarvon ja todellisen arvon perusteella. NEC:n mukaan molempien arvojen välinen ero vastaa etua, jonka se saisi, jos se käyttäisi osto-optionsa. Toisessa kirjeessä NEC ilmoitti kunnalle, että se halusi käyttää osto-optionsa. |
| --- | --- |

(10)

Vuosina 2008 ja 2009 NEC kirjoitti kunnan viranomaisille sopimuksiin sisältyvästä lausekkeesta, jonka mukaan sillä oli oikeus ostaa De Eendracht kunnalta. Tämä määriteltiin ”osto-optioksi”, ja NEC kirjoitti, että sen aikomuksena oli hankkia ”opstalrecht” eli rakennusoikeus (3) kyseiseen keskukseen. Ensimmäisessä kirjeessään NEC ehdotti, että se luopuisi osto-optiostaan 2,3 miljoonan euron korvausta vastaan. Tämä summa määriteltiin ulkopuolisen asiantuntijan arvioiman urheilukeskuksen kirjanpitoarvon ja todellisen arvon perusteella. NEC:n mukaan molempien arvojen välinen ero vastaa etua, jonka se saisi, jos se käyttäisi osto-optionsa. Toisessa kirjeessä NEC ilmoitti kunnalle, että se halusi käyttää osto-optionsa.

3

| (11) | Vuonna 2010 kunta sai kahdelta asianajotoimistolta lainopillisia lausuntoja tästä aiheesta: yhden tammikuussa 2010 ja toisen syyskuussa 2010. Ensimmäisessä lausunnossa todettiin, että vuokrasopimuksessa oli lauseke, jonka mukaan sopimus oli voimassa siihen asti, kunnes vuokralainen (NEC) hankkisi De Eendrachtin. Siinä todettiin, että kunnan ja NEC:n aikomuksena oli, että NEC ostaisi urheilukeskuksen sitten, kun EAKR hyväksyisi tämän. Lausunnon mukaan NEC:llä oli vahva oikeus vaatia kauppaa. Toista lausuntoa pyydettiin kunnanvaltuuston vaatimuksesta, ja se koski NEC:n vaateen väitettyä pätevyyttä. Tämän lausunnon mukaan kunnan velvollisuutena oli vain neuvotella NEC:n kanssa, kun otetaan huomioon, että kyseisessä lausekkeessa ei määrätä hinnasta tai hintamekanismista. |
| --- | --- |

(11)

Vuonna 2010 kunta sai kahdelta asianajotoimistolta lainopillisia lausuntoja tästä aiheesta: yhden tammikuussa 2010 ja toisen syyskuussa 2010. Ensimmäisessä lausunnossa todettiin, että vuokrasopimuksessa oli lauseke, jonka mukaan sopimus oli voimassa siihen asti, kunnes vuokralainen (NEC) hankkisi De Eendrachtin. Siinä todettiin, että kunnan ja NEC:n aikomuksena oli, että NEC ostaisi urheilukeskuksen sitten, kun EAKR hyväksyisi tämän. Lausunnon mukaan NEC:llä oli vahva oikeus vaatia kauppaa. Toista lausuntoa pyydettiin kunnanvaltuuston vaatimuksesta, ja se koski NEC:n vaateen väitettyä pätevyyttä. Tämän lausunnon mukaan kunnan velvollisuutena oli vain neuvotella NEC:n kanssa, kun otetaan huomioon, että kyseisessä lausekkeessa ei määrätä hinnasta tai hintamekanismista.

| (12) | Kunta suostui ostamaan vaateen 2,2 miljoonalla eurolla syyskuussa 2010. Alankomaat ei ilmoittanut perussopimuksen 108 artiklan 3 kohdan mukaisesti aikomuksestaan maksaa NEC:lle siitä, että se luopui osto-optiostaan. Muodollinen tutkintamenettely aloitettiin tästä liiketoimesta, ja se on näin ollen tämän päätöksen kohteena. |
| --- | --- |

(12)

Kunta suostui ostamaan vaateen 2,2 miljoonalla eurolla syyskuussa 2010. Alankomaat ei ilmoittanut perussopimuksen 108 artiklan 3 kohdan mukaisesti aikomuksestaan maksaa NEC:lle siitä, että se luopui osto-optiostaan. Muodollinen tutkintamenettely aloitettiin tästä liiketoimesta, ja se on näin ollen tämän päätöksen kohteena.

2.2   Menettelyn aloittamisen syyt

Menettelyn aloittamisen syyt

| (13) | Menettelyn aloittamista koskevassa päätöksessä komissio katsoi, että tukitoimenpiteet ammattilaisjalkapalloseuroille vääristävät todennäköisesti kilpailua ja vaikuttavat jäsenvaltioiden väliseen kauppaan perussopimuksen 107 artiklan 1 kohdassa tarkoitetulla tavalla. Komissio teki lisäksi alustavan päätelmän, jonka mukaan kunta oli antanut NEC:lle valtion varoista myönnetyn valikoidun edun ja siten myöntänyt tukea jalkapalloseuralle. |
| --- | --- |

(13)

Menettelyn aloittamista koskevassa päätöksessä komissio katsoi, että tukitoimenpiteet ammattilaisjalkapalloseuroille vääristävät todennäköisesti kilpailua ja vaikuttavat jäsenvaltioiden väliseen kauppaan perussopimuksen 107 artiklan 1 kohdassa tarkoitetulla tavalla. Komissio teki lisäksi alustavan päätelmän, jonka mukaan kunta oli antanut NEC:lle valtion varoista myönnetyn valikoidun edun ja siten myöntänyt tukea jalkapalloseuralle.

| (14) | Ensinnäkin osto-option olemassaolosta komissio katsoi, että kun Alankomaat tukeutui täysin ensimmäiseen lainopilliseen lausuntoon eikä huomioinut yksityiskohtaisempaa toista lausuntoa, Alankomaat ei osoittanut, että NEC:llä oli osto-optio hintaan, jota ei ollut määritelty sopimuksessa ja josta ei myöskään ollut neuvoteltu. |
| --- | --- |

(14)

Ensinnäkin osto-option olemassaolosta komissio katsoi, että kun Alankomaat tukeutui täysin ensimmäiseen lainopilliseen lausuntoon eikä huomioinut yksityiskohtaisempaa toista lausuntoa, Alankomaat ei osoittanut, että NEC:llä oli osto-optio hintaan, jota ei ollut määritelty sopimuksessa ja josta ei myöskään ollut neuvoteltu.

| (15) | Toiseksi väitetyn osto-option luopumisesta maksetun hinnan markkinaehtoisuudesta komissio toisti, että julkisten viranomaisten tekemiin maa-alueita ja rakennuksia koskeviin kauppoihin sisältyvistä tuista annetussa komission tiedonannossa (4) (jäljempänä ’maa-alueiden kauppaa koskeva tiedonanto’) esitetyt ohjeet, joihin Alankomaat on vedonnut, ”koskevat vain julkisessa omistuksessa olevien maa-alueiden ja rakennusten myymistä. Ne eivät koske julkisen vallan kiinteistönhankintoja eivätkä maa-alueiden ja rakennusten vuokraamista julkisille viranomaisille tai julkisessa omistuksessa olevien maa-alueiden ja rakennusten vuokraamista. Myös tällaisiin toimiin voi sisältyä valtion tukea.” Lisäksi komissio totesi, että markkinataloustoimijat ottaisivat todennäköisesti myös huomioon todennäköisyyden, että vuokralainen käyttää osto-optionsa, mikäli optio on olemassa. Ne ottaisivat huomioon muun muassa vuokralaisen käytettävissä olevat rahoitusvälineet. |
| --- | --- |

(15)

Toiseksi väitetyn osto-option luopumisesta maksetun hinnan markkinaehtoisuudesta komissio toisti, että julkisten viranomaisten tekemiin maa-alueita ja rakennuksia koskeviin kauppoihin sisältyvistä tuista annetussa komission tiedonannossa (4) (jäljempänä ’maa-alueiden kauppaa koskeva tiedonanto’) esitetyt ohjeet, joihin Alankomaat on vedonnut, ”koskevat vain julkisessa omistuksessa olevien maa-alueiden ja rakennusten myymistä. Ne eivät koske julkisen vallan kiinteistönhankintoja eivätkä maa-alueiden ja rakennusten vuokraamista julkisille viranomaisille tai julkisessa omistuksessa olevien maa-alueiden ja rakennusten vuokraamista. Myös tällaisiin toimiin voi sisältyä valtion tukea.” Lisäksi komissio totesi, että markkinataloustoimijat ottaisivat todennäköisesti myös huomioon todennäköisyyden, että vuokralainen käyttää osto-optionsa, mikäli optio on olemassa. Ne ottaisivat huomioon muun muassa vuokralaisen käytettävissä olevat rahoitusvälineet.

4

| (16) | Kolmanneksi komissio totesi, että tuen myöntämishetkellä NEC oli ollut vakavissa talousvaikeuksissa, jotka vaaransivat sen tulevaisuuden ammattilaisjalkapalloseurana. Tarkastaessaan NEC:n liiketoimintasuunnitelman vuodelle 2010–2011 KNVB oli heinäkuussa 2010 pyytänyt NEC:ltä ulkoista takausta 1 967 000 eurolle. Ilman sitä NEC olisi vaarassa menettää lupansa. Tätä takausta (jonka komission saamien tietojen mukaan antoi yksityinen kaupallinen yritys, eikä sitä näin ollen annettu valtion varoista) tarvittiin tässä päätöksessä esitetyn 2,2 miljoonan euron lisäksi. NEC itse totesi kesäkuussa 2010, että sen taloudellinen tilanne oli huolestuttava: sen oma pääoma oli negatiivinen, toiminnallinen tulos oli negatiivinen kaudella 2009–2010, ja sen maksuvalmiusasema oli heikko. NEC oli lopettanut vuokranmaksun syyskuussa 2009. |
| --- | --- |

(16)

Kolmanneksi komissio totesi, että tuen myöntämishetkellä NEC oli ollut vakavissa talousvaikeuksissa, jotka vaaransivat sen tulevaisuuden ammattilaisjalkapalloseurana. Tarkastaessaan NEC:n liiketoimintasuunnitelman vuodelle 2010–2011 KNVB oli heinäkuussa 2010 pyytänyt NEC:ltä ulkoista takausta 1 967 000 eurolle. Ilman sitä NEC olisi vaarassa menettää lupansa. Tätä takausta (jonka komission saamien tietojen mukaan antoi yksityinen kaupallinen yritys, eikä sitä näin ollen annettu valtion varoista) tarvittiin tässä päätöksessä esitetyn 2,2 miljoonan euron lisäksi. NEC itse totesi kesäkuussa 2010, että sen taloudellinen tilanne oli huolestuttava: sen oma pääoma oli negatiivinen, toiminnallinen tulos oli negatiivinen kaudella 2009–2010, ja sen maksuvalmiusasema oli heikko. NEC oli lopettanut vuokranmaksun syyskuussa 2009.

| (17) | Arvioidakseen, oliko tuki valtiontuesta vaikeuksissa olevien yritysten pelastamiseksi ja rakenneuudistukseksi annettujen suuntaviivojen (5) (jäljempänä ’suuntaviivat’) mukaista, komissio pyysi tietoja kaikkien kyseisissä suuntaviivoissa asetettujen vaatimusten täyttymisestä. |
| --- | --- |

(17)

Arvioidakseen, oliko tuki valtiontuesta vaikeuksissa olevien yritysten pelastamiseksi ja rakenneuudistukseksi annettujen suuntaviivojen (5) (jäljempänä ’suuntaviivat’) mukaista, komissio pyysi tietoja kaikkien kyseisissä suuntaviivoissa asetettujen vaatimusten täyttymisestä.

5

| (18) | Komissio ei eritoten kyennyt tarkistamaan, täyttyivätkö suuntaviivojen 34–37 kohdassa asetetut edellytykset, jotka koskivat rakenneuudistussuunnitelman luonnetta ja sen noudattamista. Komissio ei myöskään pystynyt tarkistamaan, oliko riittäviä vastasuoritteita toteutettu suuntaviivojen 38–42 kohdan mukaisesti. Lisäksi olisi pystyttävä osoittamaan, että tuki oli rajattu välttämättömään vähimmäismäärään, että tuensaaja oli itse osallistunut rakenneuudistussuunnitelmaan riittävällä rahoitusosuudella, että Alankomaat toimittaisi seurantaraportteja ja että tuen ainutkertaisuuden periaatetta noudatettaisiin. |
| --- | --- |

(18)

Komissio ei eritoten kyennyt tarkistamaan, täyttyivätkö suuntaviivojen 34–37 kohdassa asetetut edellytykset, jotka koskivat rakenneuudistussuunnitelman luonnetta ja sen noudattamista. Komissio ei myöskään pystynyt tarkistamaan, oliko riittäviä vastasuoritteita toteutettu suuntaviivojen 38–42 kohdan mukaisesti. Lisäksi olisi pystyttävä osoittamaan, että tuki oli rajattu välttämättömään vähimmäismäärään, että tuensaaja oli itse osallistunut rakenneuudistussuunnitelmaan riittävällä rahoitusosuudella, että Alankomaat toimittaisi seurantaraportteja ja että tuen ainutkertaisuuden periaatetta noudatettaisiin.

3.   ALANKOMAIDEN HUOMAUTUKSET

ALANKOMAIDEN HUOMAUTUKSET

| (19) | Alankomaat kiistää, että toimenpiteessä olisi kyse valtiontuesta. |
| --- | --- |

(19)

Alankomaat kiistää, että toimenpiteessä olisi kyse valtiontuesta.

| (20) | Tältä osin Alankomaat ensinnäkin korostaa liiketoimen merkityksellistä asiayhteyttä. Alankomaiden mukaan menettelyn aloittamista koskeva päätös sisälsi tältä osin joitakin tosiseikkoja koskevia virheitä. Toisin kuin menettelyn aloittamista koskevassa päätöksessä todettiin, Goffert-stadion oli luonteeltaan monitoiminnallinen jo ennen vuotta 2003. Kunnan mukaan se, että De Eendrachtia (ja Goffert-stadionia) käytetään muuhun kuin urheilutarkoitukseen, on tärkeä asiayhteyteen liittyvä seikka. |
| --- | --- |

(20)

Tältä osin Alankomaat ensinnäkin korostaa liiketoimen merkityksellistä asiayhteyttä. Alankomaiden mukaan menettelyn aloittamista koskeva päätös sisälsi tältä osin joitakin tosiseikkoja koskevia virheitä. Toisin kuin menettelyn aloittamista koskevassa päätöksessä todettiin, Goffert-stadion oli luonteeltaan monitoiminnallinen jo ennen vuotta 2003. Kunnan mukaan se, että De Eendrachtia (ja Goffert-stadionia) käytetään muuhun kuin urheilutarkoitukseen, on tärkeä asiayhteyteen liittyvä seikka.

| (21) | Alankomaat korostaa etenkin kunnan kiinnostusta kehittää huippu-urheilu- ja innovaatiopuistoa (jäljempänä ’TIP’) (6), johon sisällytettäisiin nykyinen Goffert-stadion ja De Eendracht. TIP:n kehittämisen valmistelut oli jo aloitettu ennen kuin NEC ilmoitti kunnalle, että se halusi käyttää osto-optionsa. De Eendrachtilla oli tärkeä rooli kunnan johtaman TIP-puiston suunnitelmissa. Alankomaat korostaa, että TIP:n valmistelut jatkuivat pitkään syyskuussa 2010 tehdyn liiketoimen jälkeen. Kunta päätti keskeyttää TIP:n valmistelut vasta maaliskuussa 2012. Alankomaiden mukaan komission pitäisi nimenomaisesti ottaa huomioon, että kunnalle oli tuolloin erittäin tärkeää säilyttää täysi omistusoikeus De Eendrachtiin (sekä maa-alueeseen että sillä olevaan rakennukseen), jotta TIP:n kehittäminen olisi mahdollista. |
| --- | --- |

(21)

Alankomaat korostaa etenkin kunnan kiinnostusta kehittää huippu-urheilu- ja innovaatiopuistoa (jäljempänä ’TIP’) (6), johon sisällytettäisiin nykyinen Goffert-stadion ja De Eendracht. TIP:n kehittämisen valmistelut oli jo aloitettu ennen kuin NEC ilmoitti kunnalle, että se halusi käyttää osto-optionsa. De Eendrachtilla oli tärkeä rooli kunnan johtaman TIP-puiston suunnitelmissa. Alankomaat korostaa, että TIP:n valmistelut jatkuivat pitkään syyskuussa 2010 tehdyn liiketoimen jälkeen. Kunta päätti keskeyttää TIP:n valmistelut vasta maaliskuussa 2012. Alankomaiden mukaan komission pitäisi nimenomaisesti ottaa huomioon, että kunnalle oli tuolloin erittäin tärkeää säilyttää täysi omistusoikeus De Eendrachtiin (sekä maa-alueeseen että sillä olevaan rakennukseen), jotta TIP:n kehittäminen olisi mahdollista.

6

| (22) | Tältä osin Alankomaat viittaa TIP:n odotettua taloudellista vaikutusta koskevaan raporttiin, jonka European and Regional Affairs Consultants julkaisi huhtikuussa 2009. Raportin mukaan TIP:llä odotettiin olevan myönteinen vaikutus kunnan talouteen, esimerkiksi työllisyyteen ja kulutukseen, mutta myös erilaisia epäsuoria myönteisiä taloudellisia vaikutuksia tietämyksen kehittämiseen, innovointiin, koulutukseen ja toiminnan yleiseen tasoon. Kunnan ja Buck Consultantsin laatimassa raportissa ”TIP Nijmegen Impact and Opportunities” painotetaan erityisesti De Eendrachtin ainutlaatuista asemaa TIP:n kehittämisessä. |
| --- | --- |

(22)

Tältä osin Alankomaat viittaa TIP:n odotettua taloudellista vaikutusta koskevaan raporttiin, jonka European and Regional Affairs Consultants julkaisi huhtikuussa 2009. Raportin mukaan TIP:llä odotettiin olevan myönteinen vaikutus kunnan talouteen, esimerkiksi työllisyyteen ja kulutukseen, mutta myös erilaisia epäsuoria myönteisiä taloudellisia vaikutuksia tietämyksen kehittämiseen, innovointiin, koulutukseen ja toiminnan yleiseen tasoon. Kunnan ja Buck Consultantsin laatimassa raportissa ”TIP Nijmegen Impact and Opportunities” painotetaan erityisesti De Eendrachtin ainutlaatuista asemaa TIP:n kehittämisessä.

| (23) | Toiseksi Alankomaat korostaa NEC:n vaateen pätevyyttä. Se on selventänyt taustaa, joka johti osto-option perustamiseen. Kunta on korostanut, että tämä liittyy siihen, että NEC luopui rakennusoikeudesta silloiseen harrastekeskukseen, jotta kunta voisi korvata tämän perustamalla uuden De Eendracht -keskuksen. Vuonna 2000 silloisen harrastekeskuksen rakennusoikeus oli NEC:llä, kun taas kunta omisti maa-alueen, jolla keskus sijaitsi. Koska kyseinen keskus ei enää täyttänyt KNVB:n vaatimuksia jalkapallotoiminnan jatkamiseksi kyseisissä tiloissa, kunta – neuvoteltuaan NEC:n kanssa – päätti vuonna 2002 perustaa uuden monitoimitilan, De Eendrachtin. De Eendracht toteutettiin julkisin varoin, ja osa rahoituksesta saatiin EAKR:ltä. Jotta EAKR:ltä voitiin hakea tukea, kunnan piti toteuttaa kyseinen keskus eikä sitä voitu myydä viiteen vuoteen. NEC luopui siksi rakennusoikeudestaan harrastekeskukseen, ja hankki osto-option uuteen De Eendracht -keskukseen (sen rakennusoikeuteen). Alankomaiden mukaan tarkoituksena oli, että NEC ottaisi De Eendrachtin haltuunsa, kun EAKR:n vaatimukset eivät enää estäisi tätä, vaikka ostohintaa ei määriteltykään tuolloin. |
| --- | --- |

(23)

Toiseksi Alankomaat korostaa NEC:n vaateen pätevyyttä. Se on selventänyt taustaa, joka johti osto-option perustamiseen. Kunta on korostanut, että tämä liittyy siihen, että NEC luopui rakennusoikeudesta silloiseen harrastekeskukseen, jotta kunta voisi korvata tämän perustamalla uuden De Eendracht -keskuksen. Vuonna 2000 silloisen harrastekeskuksen rakennusoikeus oli NEC:llä, kun taas kunta omisti maa-alueen, jolla keskus sijaitsi. Koska kyseinen keskus ei enää täyttänyt KNVB:n vaatimuksia jalkapallotoiminnan jatkamiseksi kyseisissä tiloissa, kunta – neuvoteltuaan NEC:n kanssa – päätti vuonna 2002 perustaa uuden monitoimitilan, De Eendrachtin. De Eendracht toteutettiin julkisin varoin, ja osa rahoituksesta saatiin EAKR:ltä. Jotta EAKR:ltä voitiin hakea tukea, kunnan piti toteuttaa kyseinen keskus eikä sitä voitu myydä viiteen vuoteen. NEC luopui siksi rakennusoikeudestaan harrastekeskukseen, ja hankki osto-option uuteen De Eendracht -keskukseen (sen rakennusoikeuteen). Alankomaiden mukaan tarkoituksena oli, että NEC ottaisi De Eendrachtin haltuunsa, kun EAKR:n vaatimukset eivät enää estäisi tätä, vaikka ostohintaa ei määriteltykään tuolloin.

| (24) | Alankomaat kiistää näin ollen, että kunta olisi noudattanut vain yhtä lainopillista lausuntoa (ks. johdanto-osan 14 kappale). Sen sijaan Alankomaat korostaa, että kunnan ja NEC:n välillä ei ole koskaan ollut riitaa vaateesta, jota molemmat osapuolet pitivät pätevänä. Alankomaat viittaa tämän osalta Alankomaiden siviililain 6:217 §:ään, jonka mukaan osapuolten välistä yhteisymmärrystä voidaan pitää sopimuksena. |
| --- | --- |

(24)

Alankomaat kiistää näin ollen, että kunta olisi noudattanut vain yhtä lainopillista lausuntoa (ks. johdanto-osan 14 kappale). Sen sijaan Alankomaat korostaa, että kunnan ja NEC:n välillä ei ole koskaan ollut riitaa vaateesta, jota molemmat osapuolet pitivät pätevänä. Alankomaat viittaa tämän osalta Alankomaiden siviililain 6:217 §:ään, jonka mukaan osapuolten välistä yhteisymmärrystä voidaan pitää sopimuksena.

| (25) | Osto-optio voidaan päätellä kunnan ja yrityksen Exploitatiemaatschappij De Goffert B.V. välisestä aie- ja vuokrasopimuksesta (ks. johdanto-osan 9 kappale). Alankomaiden mukaan se, että osto-optiota koskevissa lausekkeissa ei ole määritelty hintaa tai hintamekanismia, ei ole merkityksellinen. Sellaisista ostosopimuksista, joissa osapuolet eivät määrittele hintaa, Alankomaiden siviililain 7:4 §:ssä säädetään, että ostajan on maksettava ”kohtuullinen hinta”. |
| --- | --- |

(25)

Osto-optio voidaan päätellä kunnan ja yrityksen Exploitatiemaatschappij De Goffert B.V. välisestä aie- ja vuokrasopimuksesta (ks. johdanto-osan 9 kappale). Alankomaiden mukaan se, että osto-optiota koskevissa lausekkeissa ei ole määritelty hintaa tai hintamekanismia, ei ole merkityksellinen. Sellaisista ostosopimuksista, joissa osapuolet eivät määrittele hintaa, Alankomaiden siviililain 7:4 §:ssä säädetään, että ostajan on maksettava ”kohtuullinen hinta”.

| (26) | Lyhyesti sanottuna kunta väittää, että päätös olla noudattamatta toista lainopillista lausuntoa perustui vankkoihin ja perusteltuihin syihin, sillä se katsoi, että toisessa lausunnossa esitetyt väitteet olivat virheellisiä. Tämä vahvistui, kun ensimmäisen lainopillisen lausunnon tekijä vastasi toiseen lausuntoon ja pitäytyi antamissaan neuvoissa. Kunta huomauttaa, että toinen lausunto oli selvästi poliittinen, sillä kunnanvaltuuston oppositiopuolueet esittivät sitä koskevan pyynnön. Siitä, että toinen lausunto oli yksityiskohtaisempi (johdanto-osan 14 kappale), ei voida tehdä minkäänlaisia päätelmiä siinä esitettyjen väitteiden paikkansapitävyydestä. |
| --- | --- |

(26)

Lyhyesti sanottuna kunta väittää, että päätös olla noudattamatta toista lainopillista lausuntoa perustui vankkoihin ja perusteltuihin syihin, sillä se katsoi, että toisessa lausunnossa esitetyt väitteet olivat virheellisiä. Tämä vahvistui, kun ensimmäisen lainopillisen lausunnon tekijä vastasi toiseen lausuntoon ja pitäytyi antamissaan neuvoissa. Kunta huomauttaa, että toinen lausunto oli selvästi poliittinen, sillä kunnanvaltuuston oppositiopuolueet esittivät sitä koskevan pyynnön. Siitä, että toinen lausunto oli yksityiskohtaisempi (johdanto-osan 14 kappale), ei voida tehdä minkäänlaisia päätelmiä siinä esitettyjen väitteiden paikkansapitävyydestä.

| (27) | Tältä osin kunta toteaa lisäksi, että NEC:n ja kunnan väliseen sopimukseen sovelletaan kansallista yksityisoikeutta ja näin ollen ainoastaan hollantilainen tuomari voi arvioida NEC:n vaateen mahdollista pätevyyttä. |
| --- | --- |

(27)

Tältä osin kunta toteaa lisäksi, että NEC:n ja kunnan väliseen sopimukseen sovelletaan kansallista yksityisoikeutta ja näin ollen ainoastaan hollantilainen tuomari voi arvioida NEC:n vaateen mahdollista pätevyyttä.

| (28) | Kolmanneksi osto-option arvon määrittelyn osalta Alankomaat on myös toimittanut lisäselvennyksiä. Alankomaat huomauttaa, että edun (ja siten valtiontuen) olemassaoloa ei voida olettaa pelkästään sen takia, että hinta määritellään neuvottelujen perusteella. NEC:n tapauksessa osto-option hinta määriteltiin riippumattoman arvioinnin perusteella ja siksi se on Alankomaiden viranomaisten mukaan markkinaehtoinen. Alankomaat väittääkin, että liiketoimi ei ollut valikoiva eikä sillä annettu etua NEC:lle. |
| --- | --- |

(28)

Kolmanneksi osto-option arvon määrittelyn osalta Alankomaat on myös toimittanut lisäselvennyksiä. Alankomaat huomauttaa, että edun (ja siten valtiontuen) olemassaoloa ei voida olettaa pelkästään sen takia, että hinta määritellään neuvottelujen perusteella. NEC:n tapauksessa osto-option hinta määriteltiin riippumattoman arvioinnin perusteella ja siksi se on Alankomaiden viranomaisten mukaan markkinaehtoinen. Alankomaat väittääkin, että liiketoimi ei ollut valikoiva eikä sillä annettu etua NEC:lle.

| (29) | Alankomaat vetoaa siihen, ettei toimenpide ole valikoiva, jos se perustuu yleiseen kansalliseen toimenpiteeseen. Liiketoimi perustuu erityisesti siviililakiin, jonka soveltamisala on yleinen ja jota sovelletaan kaikkiin yrityksiin. Liiketoimen arvo perustui siviililain säännöksiin, joissa säädetään ”kohtuullisen hinnan” maksamisesta. Alankomaiden mukaan näin meneteltiin, sillä riippumaton arviointi tehtiin huhtikuussa 2009. Arvioinnin mukaan liiketoimi ei ollut valikoiva. |
| --- | --- |

(29)

Alankomaat vetoaa siihen, ettei toimenpide ole valikoiva, jos se perustuu yleiseen kansalliseen toimenpiteeseen. Liiketoimi perustuu erityisesti siviililakiin, jonka soveltamisala on yleinen ja jota sovelletaan kaikkiin yrityksiin. Liiketoimen arvo perustui siviililain säännöksiin, joissa säädetään ”kohtuullisen hinnan” maksamisesta. Alankomaiden mukaan näin meneteltiin, sillä riippumaton arviointi tehtiin huhtikuussa 2009. Arvioinnin mukaan liiketoimi ei ollut valikoiva.

| (30) | Vaikka liiketointa olisi pidetty valikoivana, NEC ei olisi saanut etua, koska kunta toimi markkinasijoittajana ja maksoi markkinahinnan. Alankomaat korostaa komission päätöksentekokäytäntöä, jonka mukaan on käytettävä maa-alueen kauppaa koskevaa tiedonantoa, kun kyse on muiden omaisuuserien ja kiinteistöä koskevien oikeuksien arvioinnista. Koska käsiteltävässä asiassa liiketoimi perustuu arviointiin maa-alueen kauppaa koskevan tiedonannon mukaisesti, sitä voidaan pitää markkinaehtoisena. Vaikka maa-alueen kauppaa koskevaa tiedonantoa ei sovellettaisi, liiketoimi olisi silti markkinaehtoinen, sillä yksityinen markkinasijoittaja on myös määrittänyt osto-option arvon riippumattoman arvioinnin perusteella. |
| --- | --- |

(30)

Vaikka liiketointa olisi pidetty valikoivana, NEC ei olisi saanut etua, koska kunta toimi markkinasijoittajana ja maksoi markkinahinnan. Alankomaat korostaa komission päätöksentekokäytäntöä, jonka mukaan on käytettävä maa-alueen kauppaa koskevaa tiedonantoa, kun kyse on muiden omaisuuserien ja kiinteistöä koskevien oikeuksien arvioinnista. Koska käsiteltävässä asiassa liiketoimi perustuu arviointiin maa-alueen kauppaa koskevan tiedonannon mukaisesti, sitä voidaan pitää markkinaehtoisena. Vaikka maa-alueen kauppaa koskevaa tiedonantoa ei sovellettaisi, liiketoimi olisi silti markkinaehtoinen, sillä yksityinen markkinasijoittaja on myös määrittänyt osto-option arvon riippumattoman arvioinnin perusteella.

| (31) | Kunta korostaa, että liiketoimen arvon ja De Eendracht -keskuksen arvon välillä on läheinen yhteys. Riippumattomassa arviointiraportissa (päivätty 7 päivänä huhtikuuta 2009) painotettiin kahta arvoa. Toisaalta siinä määriteltiin myyntihinta, jonka myyjä voisi saada kyseiseen keskukseen liittyvän rakennusoikeuden myynnistä (30 vuoden ajaksi) kunnan ja NEC:n välisen olemassa olevan vuokrasopimuksen perusteella [...] (*1). Toisaalta siinä määriteltiin myyntihinta, jonka myyjä voisi saada myymällä kyseiseen keskukseen liittyvän rakennusoikeuden NEC:n ja sen alivuokralaisten välisten alivuokraussopimusten perusteella ottaen huomioon markkinavuokran kehityksen. Sekä NEC ja kunta että NEC ja kolmannet osapuolet olivat tehneet urheilukeskusta koskevia vuokrasopimuksia (NEC:n toimiessa urheilukeskuksen toiminnanharjoittajana), katso myös johdanto-osan 8 kappale. Tämä toinen hinta oli [...] euroa. |
| --- | --- |

(31)

Kunta korostaa, että liiketoimen arvon ja De Eendracht -keskuksen arvon välillä on läheinen yhteys. Riippumattomassa arviointiraportissa (päivätty 7 päivänä huhtikuuta 2009) painotettiin kahta arvoa. Toisaalta siinä määriteltiin myyntihinta, jonka myyjä voisi saada kyseiseen keskukseen liittyvän rakennusoikeuden myynnistä (30 vuoden ajaksi) kunnan ja NEC:n välisen olemassa olevan vuokrasopimuksen perusteella [...] (*1). Toisaalta siinä määriteltiin myyntihinta, jonka myyjä voisi saada myymällä kyseiseen keskukseen liittyvän rakennusoikeuden NEC:n ja sen alivuokralaisten välisten alivuokraussopimusten perusteella ottaen huomioon markkinavuokran kehityksen. Sekä NEC ja kunta että NEC ja kolmannet osapuolet olivat tehneet urheilukeskusta koskevia vuokrasopimuksia (NEC:n toimiessa urheilukeskuksen toiminnanharjoittajana), katso myös johdanto-osan 8 kappale. Tämä toinen hinta oli [...] euroa.

*1

| (32) | Nämä kaksi arviointia perustuivat toisin sanoen oletukseen, että kyseinen urheilukeskus myytäisiin vuokrattuna. Alankomaat väittää, että Alankomaiden oikeuden mukaan myynti ei muuta vuokratilannetta. Omaisuuden uusi omistaja korvaa edellisen omistajan vuokranantajana. Siksi on yleistä, että vuokratun omaisuuden myyntiarvo määritetään vuokratulojen mukaan. |
| --- | --- |

(32)

Nämä kaksi arviointia perustuivat toisin sanoen oletukseen, että kyseinen urheilukeskus myytäisiin vuokrattuna. Alankomaat väittää, että Alankomaiden oikeuden mukaan myynti ei muuta vuokratilannetta. Omaisuuden uusi omistaja korvaa edellisen omistajan vuokranantajana. Siksi on yleistä, että vuokratun omaisuuden myyntiarvo määritetään vuokratulojen mukaan.

| (33) | Riippumattoman arvioinnin mukaan kunta voisi myydä vuokratun De Eendracht -keskuksen kolmannelle osapuolelle enintään [...] euron hintaan. Alankomaiden mukaan tämä vastaa enimmäishintaa, jota NEC:ltä voitaisiin pyytää urheilukeskuksesta. Kun NEC olisi hankkinut De Eendracht -keskukseen liittyvän rakennusoikeuden, se voisi myydä kyseisen oikeuden enintään [...] euron hintaan. Alankomaiden mukaan tämä tarkoittaa, että NEC menettäisi enintään [...] 2 064 000 euron mahdollisen edun. NEC:n kanssa käytyjen neuvottelujen aikana osto-option lopullinen arvo määriteltiin [...] 2 223 000 euroksi. [...]. Komissio toteaa, että arvioinnissa ei nimenomaisesti otettu huomioon konkreettista tilannetta eli tilannetta, jossa NEC hankkisi urheilukeskuksen itse. |
| --- | --- |

(33)

Riippumattoman arvioinnin mukaan kunta voisi myydä vuokratun De Eendracht -keskuksen kolmannelle osapuolelle enintään [...] euron hintaan. Alankomaiden mukaan tämä vastaa enimmäishintaa, jota NEC:ltä voitaisiin pyytää urheilukeskuksesta. Kun NEC olisi hankkinut De Eendracht -keskukseen liittyvän rakennusoikeuden, se voisi myydä kyseisen oikeuden enintään [...] euron hintaan. Alankomaiden mukaan tämä tarkoittaa, että NEC menettäisi enintään [...] 2 064 000 euron mahdollisen edun. NEC:n kanssa käytyjen neuvottelujen aikana osto-option lopullinen arvo määriteltiin [...] 2 223 000 euroksi. [...]. Komissio toteaa, että arvioinnissa ei nimenomaisesti otettu huomioon konkreettista tilannetta eli tilannetta, jossa NEC hankkisi urheilukeskuksen itse.

| (34) | Alankomaat on toimittanut lisää taustatieoja arviointiraportissa käytetyistä vuokraluvuista selventääkseen näiden arviointien keskeisiä eroja. Alankomaat huomauttaa erityisesti, että monet tekijät laskivat NEC:lle määriteltyä vuokrahintaa:






  a) | Exploitatiemaatschappij De Goffert B.V. ei pelkästään vuokrannut urheilukeskusta, vaan toimi myös operatiivisena yrityksenä, joka alivuokrasi osia keskuksesta kolmansille osapuolille. De Eendracht oli selkeästi kokeiluluonteinen, ja kunta käytti tämän uuden keskuksen toteuttamista vahvistaakseen keskuksen yhteyttä yhteiskunnallisiin toimintoihin, taloudelliseen ympäristöön ja ympäröiviin asuinalueisiin. Ei ollut varmaa, menestyisivätkö nämä sosiotaloudelliset hankkeet käytännössä, eikä voitu sulkea pois mahdollisuutta, että kolmannet osapuolet jättäytyisivät pois. Tämä lisäsi Exploitatiemaatschappij De Goffert B.V:lle koituvaa riskiä. |
| --- | --- | --- |

(34)

Alankomaat on toimittanut lisää taustatieoja arviointiraportissa käytetyistä vuokraluvuista selventääkseen näiden arviointien keskeisiä eroja. Alankomaat huomauttaa erityisesti, että monet tekijät laskivat NEC:lle määriteltyä vuokrahintaa:

a)

Exploitatiemaatschappij De Goffert B.V. ei pelkästään vuokrannut urheilukeskusta, vaan toimi myös operatiivisena yrityksenä, joka alivuokrasi osia keskuksesta kolmansille osapuolille. De Eendracht oli selkeästi kokeiluluonteinen, ja kunta käytti tämän uuden keskuksen toteuttamista vahvistaakseen keskuksen yhteyttä yhteiskunnallisiin toimintoihin, taloudelliseen ympäristöön ja ympäröiviin asuinalueisiin. Ei ollut varmaa, menestyisivätkö nämä sosiotaloudelliset hankkeet käytännössä, eikä voitu sulkea pois mahdollisuutta, että kolmannet osapuolet jättäytyisivät pois. Tämä lisäsi Exploitatiemaatschappij De Goffert B.V:lle koituvaa riskiä.

| b) | Exploitatiemaatschappij De Goffert B.V. huolehti myös kenttien ylläpidosta ja uusimisesta, joka oli aiemmin kunnan vastuulla. |
| --- | --- |

b)

Exploitatiemaatschappij De Goffert B.V. huolehti myös kenttien ylläpidosta ja uusimisesta, joka oli aiemmin kunnan vastuulla.

| c) | NEC oli ainut mahdollinen osapuoli, joka pystyi toteuttamaan kunnan sosioekonomiset tavoitteet. |
| --- | --- |

c)

NEC oli ainut mahdollinen osapuoli, joka pystyi toteuttamaan kunnan sosioekonomiset tavoitteet.

| d) | NEC:llä oli alun perin kyseiseen keskukseen liittyvä rakennusoikeus, mutta se luopui tästä ilmaiseksi (ks. johdanto-osan 23 kappale). |
| --- | --- |

d)

NEC:llä oli alun perin kyseiseen keskukseen liittyvä rakennusoikeus, mutta se luopui tästä ilmaiseksi (ks. johdanto-osan 23 kappale).

Tämän perusteella Alankomaat katsoo, että NEC:n maksama vuokrahinta, joka on verotuksessa lasketun ensimmäisen arvon perustana, on markkinaehtoinen.

| (35) | Lisäksi Alankomaat on todennut, että NEC:n ja kunnan välistä vuokrasopimusta on pidettävä määräaikaisena vuokrasopimuksena, jota kunta ei voi päättää ennen sen päättymisajankohtaa, jolloin myös rakennusoikeus siirrettiin NEC:lle. Tämä selittää, miksi verotuksessa laskettiin ensimmäinen arvo kiinteän vuokran perusteella, kun taas toisessa arvossa otettiin huomioon markkinavuokran kehitys. |
| --- | --- |

(35)

Lisäksi Alankomaat on todennut, että NEC:n ja kunnan välistä vuokrasopimusta on pidettävä määräaikaisena vuokrasopimuksena, jota kunta ei voi päättää ennen sen päättymisajankohtaa, jolloin myös rakennusoikeus siirrettiin NEC:lle. Tämä selittää, miksi verotuksessa laskettiin ensimmäinen arvo kiinteän vuokran perusteella, kun taas toisessa arvossa otettiin huomioon markkinavuokran kehitys.

| (36) | Alankomaat korostaa, että NEC:lle osto-optiosta suoritettavaa 2,2 miljoonan euron summaa ei maksettu, vaan se käytettiin pikemminkin osittain NEC:n maksamattomien saatavien maksuun ja osittain vuokran ennakkomaksuun (takuuvuokraan). Samalla vuokrasopimusta pidennettiin helmikuun 2043 loppuun ja vuokraa korotettiin [...]. Jos oletetaan, että alkuperäinen vuokra oli markkinaehtoinen, Alankomaat väittää, että vuokrankorotuksen jälkeen uusi vuokra on markkinatasoa korkeampi. Vaihtoehtoisesti uutta vuokraa olisi Alankomaiden mukaan pidettävä markkinaehtoisena. |
| --- | --- |

(36)

Alankomaat korostaa, että NEC:lle osto-optiosta suoritettavaa 2,2 miljoonan euron summaa ei maksettu, vaan se käytettiin pikemminkin osittain NEC:n maksamattomien saatavien maksuun ja osittain vuokran ennakkomaksuun (takuuvuokraan). Samalla vuokrasopimusta pidennettiin helmikuun 2043 loppuun ja vuokraa korotettiin [...]. Jos oletetaan, että alkuperäinen vuokra oli markkinaehtoinen, Alankomaat väittää, että vuokrankorotuksen jälkeen uusi vuokra on markkinatasoa korkeampi. Vaihtoehtoisesti uutta vuokraa olisi Alankomaiden mukaan pidettävä markkinaehtoisena.

| (37) | Neljänneksi Alankomaat väittää, että kunta otti huomioon NEC:n rahoitustilanteen liiketoimen tekohetkellä. Liiketoimen tekohetkellä kunta oli saanut tietoja, joiden perusteella se oletti – NEC:n talousvaikeuksista huolimatta – olevan mahdollista, että NEC voisi käyttää osto-optionsa. Yhdessä kirjeessään (ks. johdanto-osan 10 kappale) NEC oli nimenomaisesti ilmoittanut kunnalle, että eräs kaupallinen osapuoli voisi olla kiinnostunut De Eendrachtin ostamisesta mahdollisesti NEC:n kautta. Näin ollen NEC:n mahdolliset taloudelliset vaikeudet eivät välttämättä estäneet sitä ostamasta De Eendrachtia. Lisäksi kunnalle ilmoitettiin 3 päivänä syyskuuta 2010, että NEC oli saanut rahoitusta kaupalliselta toimijalta: yritys [...] oli ostanut ennalta osan kausien 2011–2012, 2012–2013 ja 2013–2014 (kausi)lipuista. Tähän liiketoimeen komissio viittasi menettelyn aloittamista koskevassa päätöksessä, mutta – toisin kuin menettelyn aloittamista koskevassa päätöksessä todettiin – rahoitus ei muodostunut takauksesta ja hinta oli paljon korkeampi kuin kyseisessä päätöksessä mainittu 1,9 miljoonaa euroa (eli noin 4 miljoonaa euroa) (ks. johdanto-osan 16 kappale). Tämä kaupallisen sijoittajan luottamuksen osoitus NEC:n taloudelliseen tilanteeseen oli yksi lisäsyy, jonka perusteella kunta katsoi mahdolliseksi, että NEC pystyisi käyttämään De Eendrachtia koskevan osto-optionsa. |
| --- | --- |

(37)

Neljänneksi Alankomaat väittää, että kunta otti huomioon NEC:n rahoitustilanteen liiketoimen tekohetkellä. Liiketoimen tekohetkellä kunta oli saanut tietoja, joiden perusteella se oletti – NEC:n talousvaikeuksista huolimatta – olevan mahdollista, että NEC voisi käyttää osto-optionsa. Yhdessä kirjeessään (ks. johdanto-osan 10 kappale) NEC oli nimenomaisesti ilmoittanut kunnalle, että eräs kaupallinen osapuoli voisi olla kiinnostunut De Eendrachtin ostamisesta mahdollisesti NEC:n kautta. Näin ollen NEC:n mahdolliset taloudelliset vaikeudet eivät välttämättä estäneet sitä ostamasta De Eendrachtia. Lisäksi kunnalle ilmoitettiin 3 päivänä syyskuuta 2010, että NEC oli saanut rahoitusta kaupalliselta toimijalta: yritys [...] oli ostanut ennalta osan kausien 2011–2012, 2012–2013 ja 2013–2014 (kausi)lipuista. Tähän liiketoimeen komissio viittasi menettelyn aloittamista koskevassa päätöksessä, mutta – toisin kuin menettelyn aloittamista koskevassa päätöksessä todettiin – rahoitus ei muodostunut takauksesta ja hinta oli paljon korkeampi kuin kyseisessä päätöksessä mainittu 1,9 miljoonaa euroa (eli noin 4 miljoonaa euroa) (ks. johdanto-osan 16 kappale). Tämä kaupallisen sijoittajan luottamuksen osoitus NEC:n taloudelliseen tilanteeseen oli yksi lisäsyy, jonka perusteella kunta katsoi mahdolliseksi, että NEC pystyisi käyttämään De Eendrachtia koskevan osto-optionsa.

| (38) | Alankomaiden mukaan kunta toimi näin ollen markkinasijoittajan tavoin ja otti huomioon NEC:n (oletetun) taloudellisen tilanteen kyseisenä ajankohtana. |
| --- | --- |

(38)

Alankomaiden mukaan kunta toimi näin ollen markkinasijoittajan tavoin ja otti huomioon NEC:n (oletetun) taloudellisen tilanteen kyseisenä ajankohtana.

| (39) | Vaihtoehtoisesti Alankomaat katsoo, että vaikka toimenpidettä pidettäisiinkin tukena, se olisi sisämarkkinoille soveltuvaa tukea. Alankomaiden mukaan suuntaviivojen ehdot täyttyvät ja toimenpidettä voitaisiin näin ollen pitää sisämarkkinoille soveltuvana perussopimuksen 107 artiklan 3 kohdan c alakohdan nojalla. Tämän tueksi Alankomaat esitti tosiseikkoja koskevia tietoja. |
| --- | --- |

(39)

Vaihtoehtoisesti Alankomaat katsoo, että vaikka toimenpidettä pidettäisiinkin tukena, se olisi sisämarkkinoille soveltuvaa tukea. Alankomaiden mukaan suuntaviivojen ehdot täyttyvät ja toimenpidettä voitaisiin näin ollen pitää sisämarkkinoille soveltuvana perussopimuksen 107 artiklan 3 kohdan c alakohdan nojalla. Tämän tueksi Alankomaat esitti tosiseikkoja koskevia tietoja.

| (40) | NEC:n taloudellisen tilanteen osalta liiketoimen tekohetkellä Alankomaat esitti lisätodisteita siitä, että NEC oli talousvaikeuksissa oleva yhtiö. Kunta oli tilannut seuran taloudellista tilannetta ja tulevaisuudennäkymiä koskevan raportin, jonka tilintarkastusyritys BDO (7) toimitti pian liiketoimen jälkeen (29 päivänä lokakuuta 2010). Siinä viitataan yhtiön negatiiviseen tulokseen [...], negatiiviseen omaan pääomaan [...] ja käyttöpääoman negatiiviseen kehitykseen [...]. Raportissa osoitetaan, että NEC:n tulos oli ollut negatiivinen ja heikentynyt kolmen viime vuoden aikana. Vaikka NEC onnistui samana ajanjaksona pitämään nettotuloksen positiivisena (siirto-oikeuksien ja pelaajien myynnistä saatujen tulojen ansiosta), raportissa osoitetaan selvästi, että tulotaso oli laskenut, kun taas NEC:n kustannusrakenne oli suurelta osin muuttumaton. Lisäksi oma pääoma oli ollut negatiivinen kolmen viime vuoden aikana ja NEC:n vakavaraisuus oli laskenut samalla ajanjaksolla. |
| --- | --- |

(40)

NEC:n taloudellisen tilanteen osalta liiketoimen tekohetkellä Alankomaat esitti lisätodisteita siitä, että NEC oli talousvaikeuksissa oleva yhtiö. Kunta oli tilannut seuran taloudellista tilannetta ja tulevaisuudennäkymiä koskevan raportin, jonka tilintarkastusyritys BDO (7) toimitti pian liiketoimen jälkeen (29 päivänä lokakuuta 2010). Siinä viitataan yhtiön negatiiviseen tulokseen [...], negatiiviseen omaan pääomaan [...] ja käyttöpääoman negatiiviseen kehitykseen [...]. Raportissa osoitetaan, että NEC:n tulos oli ollut negatiivinen ja heikentynyt kolmen viime vuoden aikana. Vaikka NEC onnistui samana ajanjaksona pitämään nettotuloksen positiivisena (siirto-oikeuksien ja pelaajien myynnistä saatujen tulojen ansiosta), raportissa osoitetaan selvästi, että tulotaso oli laskenut, kun taas NEC:n kustannusrakenne oli suurelta osin muuttumaton. Lisäksi oma pääoma oli ollut negatiivinen kolmen viime vuoden aikana ja NEC:n vakavaraisuus oli laskenut samalla ajanjaksolla.

7

| (41) | Rakenneuudistussuunnitelman osalta NEC laati parannussuunnitelman (”Plan van Aanpak”) (8) taloudellisten ongelmien ratkaisemiseksi. Tämä suunnitelma toimitettiin KNVB:lle elokuussa 2010. Siihen sisältyy kuvaus taloudellisen tilanteen olosuhteista, vertailu vastaaviin jalkapalloseuroihin ja suunnitellut toimenpiteet luokan 2 saavuttamiseksi (mikä osoittaa, että seuran taloudellinen vakaus on ”riittävä”, ks. myös johdanto-osan 75 kappale). |
| --- | --- |

(41)

Rakenneuudistussuunnitelman osalta NEC laati parannussuunnitelman (”Plan van Aanpak”) (8) taloudellisten ongelmien ratkaisemiseksi. Tämä suunnitelma toimitettiin KNVB:lle elokuussa 2010. Siihen sisältyy kuvaus taloudellisen tilanteen olosuhteista, vertailu vastaaviin jalkapalloseuroihin ja suunnitellut toimenpiteet luokan 2 saavuttamiseksi (mikä osoittaa, että seuran taloudellinen vakaus on ”riittävä”, ks. myös johdanto-osan 75 kappale).

8

| (42) | Vastasuoritteiden osalta Alankomaat toteaa, että jos tukea on annettu, se on suuruudeltaan vähäistä, joten kielteisiä vaikutuksia kilpailuun on suhteellisen vähän. Tästä huolimatta KNVB:n rakenneuudistussuunnitelmaan sisällytettiin useita vastasuoritteita. |
| --- | --- |

(42)

Vastasuoritteiden osalta Alankomaat toteaa, että jos tukea on annettu, se on suuruudeltaan vähäistä, joten kielteisiä vaikutuksia kilpailuun on suhteellisen vähän. Tästä huolimatta KNVB:n rakenneuudistussuunnitelmaan sisällytettiin useita vastasuoritteita.

| (43) | Lisäksi mahdollinen tuki rajoitettiin välttämättömään vähimmäismäärään. Tältä osin merkittävä oma osuus rakenneuudistukseen toteutettiin johdanto-osan 16 ja 37 kappaleessa mainitun toimenpiteen avulla, kun taas lainan takaisinmaksuehtoja koskeva muutos johti siihen, että kiinteät takaisinmaksukustannukset vähenivät 250 000 eurolla vuodessa. |
| --- | --- |

(43)

Lisäksi mahdollinen tuki rajoitettiin välttämättömään vähimmäismäärään. Tältä osin merkittävä oma osuus rakenneuudistukseen toteutettiin johdanto-osan 16 ja 37 kappaleessa mainitun toimenpiteen avulla, kun taas lainan takaisinmaksuehtoja koskeva muutos johti siihen, että kiinteät takaisinmaksukustannukset vähenivät 250 000 eurolla vuodessa.

| (44) | Seurannan osalta Alankomaat on sitoutunut toimittamaan tarvittavat raportit komissiolle. |
| --- | --- |

(44)

Seurannan osalta Alankomaat on sitoutunut toimittamaan tarvittavat raportit komissiolle.

| (45) | Lopuksi Alankomaat vahvistaa, ettei NEC:lle ole myönnetty eikä myönnetä muuta tukitoimenpidettä. |
| --- | --- |

(45)

Lopuksi Alankomaat vahvistaa, ettei NEC:lle ole myönnetty eikä myönnetä muuta tukitoimenpidettä.

4.   TOIMENPITEEN ARVIOINTI

TOIMENPITEEN ARVIOINTI

4.1   Perussopimuksen 107 artiklan 1 kohdassa tarkoitettu valtiontuki

Perussopimuksen 107 artiklan 1 kohdassa tarkoitettu valtiontuki

| (46) | Perussopimuksen 107 artiklan 1 kohdan mukaan valtiontukea on jäsenvaltion myöntämä taikka valtion varoista muodossa tai toisessa myönnetty tuki, joka vääristää tai uhkaa vääristää kilpailua suosimalla jotakin yritystä tai tuotannonalaa ja joka vaikuttaa jäsenvaltioiden väliseen kauppaan. Perussopimuksen 107 artiklan 1 kohdassa säädetyt ehdot ovat kumulatiivisia, joten kaikkien ehtojen on täytyttävä, ennen kuin toimenpide katsotaan valtiontueksi. |
| --- | --- |

(46)

Perussopimuksen 107 artiklan 1 kohdan mukaan valtiontukea on jäsenvaltion myöntämä taikka valtion varoista muodossa tai toisessa myönnetty tuki, joka vääristää tai uhkaa vääristää kilpailua suosimalla jotakin yritystä tai tuotannonalaa ja joka vaikuttaa jäsenvaltioiden väliseen kauppaan. Perussopimuksen 107 artiklan 1 kohdassa säädetyt ehdot ovat kumulatiivisia, joten kaikkien ehtojen on täytyttävä, ennen kuin toimenpide katsotaan valtiontueksi.

| (47) | Kunta osti De Eendrachtia koskevan osto-oikeuden, joka NEC:llä väitettiin olevan, 2,2 miljoonalla eurolla. Kyseinen liiketoimi rahoitettiin valtion varoista, koska siihen tarvittavat rahat saatiin kunnalta. Alankomaat ei kiistä tätä. |
| --- | --- |

(47)

Kunta osti De Eendrachtia koskevan osto-oikeuden, joka NEC:llä väitettiin olevan, 2,2 miljoonalla eurolla. Kyseinen liiketoimi rahoitettiin valtion varoista, koska siihen tarvittavat rahat saatiin kunnalta. Alankomaat ei kiistä tätä.

| (48) | Mahdollisesta vaikutuksesta sisämarkkinoihin komissio toteaa, että NEC on osallistunut Euroopan jalkapalloturnauksiin. Jalkapallo-otteluihin osallistumisen lisäksi ammattilaisjalkapalloseurat harjoittavat liiketoimintaa useilla muilla markkinoilla, joita ovat muiden muassa ammattilaispelaajien siirtomarkkinat, mainostaminen, sponsorointi, tuotemyynti ja mediaoikeudet. Ammattilaisjalkapalloseuralle myönnettävä tuki vahvistaa sen asemaa kyseisillä kansainvälisillä markkinoilla. Jos valtion varoilla annetaan valikoivaa etua ammattilaisjalkapalloseuralle, tällainen tuki voi näin ollen todennäköisesti vääristää kilpailua ja vaikuttaa jäsenvaltioiden väliseen kauppaan perussopimuksen 107 artiklan 1 kohdassa tarkoitetulla tavalla (9) siitä riippumatta, missä sarjassa asianomainen seura pelaa. |
| --- | --- |

(48)

Mahdollisesta vaikutuksesta sisämarkkinoihin komissio toteaa, että NEC on osallistunut Euroopan jalkapalloturnauksiin. Jalkapallo-otteluihin osallistumisen lisäksi ammattilaisjalkapalloseurat harjoittavat liiketoimintaa useilla muilla markkinoilla, joita ovat muiden muassa ammattilaispelaajien siirtomarkkinat, mainostaminen, sponsorointi, tuotemyynti ja mediaoikeudet. Ammattilaisjalkapalloseuralle myönnettävä tuki vahvistaa sen asemaa kyseisillä kansainvälisillä markkinoilla. Jos valtion varoilla annetaan valikoivaa etua ammattilaisjalkapalloseuralle, tällainen tuki voi näin ollen todennäköisesti vääristää kilpailua ja vaikuttaa jäsenvaltioiden väliseen kauppaan perussopimuksen 107 artiklan 1 kohdassa tarkoitetulla tavalla (9) siitä riippumatta, missä sarjassa asianomainen seura pelaa.

9

| (49) | Kunnanvaltuuston nimenomaisesti hyväksymän toimenpiteen valikoivuutta ei voida myöskään epäillä. Alankomaat on väittänyt, että toimenpide perustui yleiseen kansalliseen lainsäädäntöön (ks. johdanto-osan 29 kappale) eikä se siksi ollut valikoiva. Komissio katsoo kuitenkin, että vaikka NEC:n ja kunnan välistä sopimusta voidaan pitää sopimuksena, johon sovelletaan yleistä alankomaalaista oikeutta, sopimuksen erityispiirteet eivät perustu pelkästään yleisiin periaatteisiin vaan myös NEC:n ja kunnan välisen sopimuksen / välisten sopimusten erityisiin määräyksiin. Näin ollen on selvää, että toimenpide koskee tiettyä yritystä, NEC:tä, ja on siksi valikoiva. |
| --- | --- |

(49)

Kunnanvaltuuston nimenomaisesti hyväksymän toimenpiteen valikoivuutta ei voida myöskään epäillä. Alankomaat on väittänyt, että toimenpide perustui yleiseen kansalliseen lainsäädäntöön (ks. johdanto-osan 29 kappale) eikä se siksi ollut valikoiva. Komissio katsoo kuitenkin, että vaikka NEC:n ja kunnan välistä sopimusta voidaan pitää sopimuksena, johon sovelletaan yleistä alankomaalaista oikeutta, sopimuksen erityispiirteet eivät perustu pelkästään yleisiin periaatteisiin vaan myös NEC:n ja kunnan välisen sopimuksen / välisten sopimusten erityisiin määräyksiin. Näin ollen on selvää, että toimenpide koskee tiettyä yritystä, NEC:tä, ja on siksi valikoiva.

| (50) | Alankomaat katsoo, että NEC ei saanut etua ja että toimenpide toteutettiin markkinaehdoin. Alankomaat huomauttaa erityisesti, että NEC:llä oli De Eendrachtia koskeva pätevä osto-optio ja että kyseisen oikeuden ostohinta määriteltiin riippumattoman arvioinnin perusteella. |
| --- | --- |

(50)

Alankomaat katsoo, että NEC ei saanut etua ja että toimenpide toteutettiin markkinaehdoin. Alankomaat huomauttaa erityisesti, että NEC:llä oli De Eendrachtia koskeva pätevä osto-optio ja että kyseisen oikeuden ostohinta määriteltiin riippumattoman arvioinnin perusteella.

| (51) | Kyseisen vaateen pätevyyden osalta Alankomaat on toimittanut lisäselvennyksiä syistä, joiden vuoksi ensimmäistä lainopillista lausuntoa noudatettiin toisen sijasta. Lisäksi Alankomaat korosti, että TIP:n kehittäminen ei luultavasti olisi ollut mahdollista, jos De Eendracht olisi myyty NEC:lle. Se, että kunta maksoi NEC:lle siitä, että se luopuu osto-optiosta, oli selvästi kunnan edun mukaista. |
| --- | --- |

(51)

Kyseisen vaateen pätevyyden osalta Alankomaat on toimittanut lisäselvennyksiä syistä, joiden vuoksi ensimmäistä lainopillista lausuntoa noudatettiin toisen sijasta. Lisäksi Alankomaat korosti, että TIP:n kehittäminen ei luultavasti olisi ollut mahdollista, jos De Eendracht olisi myyty NEC:lle. Se, että kunta maksoi NEC:lle siitä, että se luopuu osto-optiosta, oli selvästi kunnan edun mukaista.

| (52) | On todettava, että on epäselvää, millainen hinta NEC:n olisi pitänyt maksaa kunnalle, jos se olisi käyttänyt osto-optionsa ja hankkinut De Eendrachtin. Alankomaat on väittänyt, että jos hintaa ei ole sovittu, ostajan on Alankomaiden siviililain mukaan maksettava kohtuullinen hinta. Siltä osin kuin tällainen kohtuullinen hinta on lähellä tai vastaa De Eendrachtiin liittyvän rakennusoikeuden markkina-arvoa, osto-optiolla näyttäisi olevan vain vähäinen taloudellinen arvo. Siinä tilanteessa 2,2 miljoonan euron korvaus näyttää olleen kohtuuttoman korkea ja antaneen etua NEC:lle. |
| --- | --- |

(52)

On todettava, että on epäselvää, millainen hinta NEC:n olisi pitänyt maksaa kunnalle, jos se olisi käyttänyt osto-optionsa ja hankkinut De Eendrachtin. Alankomaat on väittänyt, että jos hintaa ei ole sovittu, ostajan on Alankomaiden siviililain mukaan maksettava kohtuullinen hinta. Siltä osin kuin tällainen kohtuullinen hinta on lähellä tai vastaa De Eendrachtiin liittyvän rakennusoikeuden markkina-arvoa, osto-optiolla näyttäisi olevan vain vähäinen taloudellinen arvo. Siinä tilanteessa 2,2 miljoonan euron korvaus näyttää olleen kohtuuttoman korkea ja antaneen etua NEC:lle.

| (53) | Riippumatta siitä, oliko NEC:llä itse asiassa pätevä osto-optio, ja riippumatta Alankomaiden siviililain tulkintaa koskevista muista väitteistä, komissio katsoo, että keskeinen kysymys on se, tapahtuiko liiketoimi markkinaehdoin ja toimiko kunta yksityisen toimijan tavoin. |
| --- | --- |

(53)

Riippumatta siitä, oliko NEC:llä itse asiassa pätevä osto-optio, ja riippumatta Alankomaiden siviililain tulkintaa koskevista muista väitteistä, komissio katsoo, että keskeinen kysymys on se, tapahtuiko liiketoimi markkinaehdoin ja toimiko kunta yksityisen toimijan tavoin.

| (54) | Tältä osin komission on arvioitava, olisiko yksityinen sijoittaja osallistunut vastaavin ehdoin arvioinnin kohteena olevaan liiketoimeen. Hypoteettisen yksityisen sijoittajan toiminta on markkinataloudessa järkevästi toimivan sijoittajan toimintaa, ja sijoittaja pyrkii maksimoimaan voittonsa ottamalla huomioon riskin, joka on hyväksyttävissä tiettyyn tuottoon verrattuna. Markkinataloussijoittajaperiaatetta ei noudatettaisi, jos osto-option hinta olisi korkeampi kuin markkinahinta. Komissio katsoo, että monet arviointimenettelyn tekijät osoittavat, että hinta ei ole markkinataloussijoittajaperiaatteen mukainen. |
| --- | --- |

(54)

Tältä osin komission on arvioitava, olisiko yksityinen sijoittaja osallistunut vastaavin ehdoin arvioinnin kohteena olevaan liiketoimeen. Hypoteettisen yksityisen sijoittajan toiminta on markkinataloudessa järkevästi toimivan sijoittajan toimintaa, ja sijoittaja pyrkii maksimoimaan voittonsa ottamalla huomioon riskin, joka on hyväksyttävissä tiettyyn tuottoon verrattuna. Markkinataloussijoittajaperiaatetta ei noudatettaisi, jos osto-option hinta olisi korkeampi kuin markkinahinta. Komissio katsoo, että monet arviointimenettelyn tekijät osoittavat, että hinta ei ole markkinataloussijoittajaperiaatteen mukainen.

| (55) | Ensinnäkään ei ole selvää, miksi osto-option arvo vastaisi toisaalta kunnan ja NEC:n välisen vuokrasopimuksen perusteella määritettävän urheilukeskuksen myyntiarvon ja toisaalta NEC:n ja sen alivuokralaisten välisten sopimusten perusteella määritettävän myyntiarvon välistä eroa, kun otetaan huomioon myös markkinavuokran kehitys. Komissio toteaa, että kunta pyysi näiden kahden myyntiarvon riippumatonta arviointia eikä niinkään osto-option arviointia. Muita perusteluja tai väitteitä ei esitetä siitä, miksi näiden kahden arvon välinen ero vastaisi osto-option arvoa. |
| --- | --- |

(55)

Ensinnäkään ei ole selvää, miksi osto-option arvo vastaisi toisaalta kunnan ja NEC:n välisen vuokrasopimuksen perusteella määritettävän urheilukeskuksen myyntiarvon ja toisaalta NEC:n ja sen alivuokralaisten välisten sopimusten perusteella määritettävän myyntiarvon välistä eroa, kun otetaan huomioon myös markkinavuokran kehitys. Komissio toteaa, että kunta pyysi näiden kahden myyntiarvon riippumatonta arviointia eikä niinkään osto-option arviointia. Muita perusteluja tai väitteitä ei esitetä siitä, miksi näiden kahden arvon välinen ero vastaisi osto-option arvoa.

| (56) | Toiseksi, näiden kahden arvon käyttö osto-option arvon määrittelyssä näyttää perustuvan oletukseen, että myynti kenelle tahansa kolmannelle osapuolelle tapahtuu jompaankumpaan hintaan, mutta toista ei oteta huomioon. Ensimmäinen arvo [...] määritetään sen perusteella, että kunta myy vuokratun kohteen rakennusoikeuden kolmannelle osapuolelle ja NEC:n kanssa tehty vuokrasopimus voi toimia ”rajoitteena” kenelle tahansa ostajalle. Sen sijaan, koska Alankomaat väittää, että vuokrasopimusta ei voida päättää ennen rakennusoikeuden siirtoa NEC:lle; ainoastaan NEC olisi voinut edelleen harjoittaa urheilukeskuksen toimintaa suhteessa kolmansiin. Näin ollen ainoastaan NEC, eikä mikään kolmas osapuoli, voi realisoida toisen arvon [...] (vuokratun kohteen mahdollinen myyntiarvo alivuokrasopimusten perusteella). Tämä ”yhdistetty” lähestymistapa vahvistaa käsitystä, jonka mukaan osto-option hinnan määrittäminen tämän perusteella ei olisi ollut järkevää markkinatoimijalle. |
| --- | --- |

(56)

Toiseksi, näiden kahden arvon käyttö osto-option arvon määrittelyssä näyttää perustuvan oletukseen, että myynti kenelle tahansa kolmannelle osapuolelle tapahtuu jompaankumpaan hintaan, mutta toista ei oteta huomioon. Ensimmäinen arvo [...] määritetään sen perusteella, että kunta myy vuokratun kohteen rakennusoikeuden kolmannelle osapuolelle ja NEC:n kanssa tehty vuokrasopimus voi toimia ”rajoitteena” kenelle tahansa ostajalle. Sen sijaan, koska Alankomaat väittää, että vuokrasopimusta ei voida päättää ennen rakennusoikeuden siirtoa NEC:lle; ainoastaan NEC olisi voinut edelleen harjoittaa urheilukeskuksen toimintaa suhteessa kolmansiin. Näin ollen ainoastaan NEC, eikä mikään kolmas osapuoli, voi realisoida toisen arvon [...] (vuokratun kohteen mahdollinen myyntiarvo alivuokrasopimusten perusteella). Tämä ”yhdistetty” lähestymistapa vahvistaa käsitystä, jonka mukaan osto-option hinnan määrittäminen tämän perusteella ei olisi ollut järkevää markkinatoimijalle.

| (57) | Kolmanneksi ja tähän liittyen, jos lähtökohdaksi otetaan, että NEC, ei kolmas osapuoli, luopuu osto-optiosta, näyttää siltä, että hinta, joka maksetaan siitä, että NEC luopuu osto-optiosta, ei vastaa NEC:n optiosta luopumisen takia ”menettämiä etuja”. Alankomaiden mukaan NEC menetti mahdollisen 2 miljoonan euron edun luopumalla osto-optiostaan (johdanto-osan 33 kappale). Komissio kuitenkin toteaa, että NEC:n voidaan odottaa pysyvän urheilukeskuksen toiminnanharjoittajana myös sen jälkeen, kun se on luopunut osto-optiostaan. Näin ollen se voisi edelleen saada samoja vuokratuloja, joiden perusteella laskettiin toinen arvo, jota käytettiin liiketoimen hinnan määrittämisessä [...]. Komissio katsoo, että todellinen etu, jonka NEC menetti luopumalla osto-optiostaan, olisi sen sijaan ollut kunnalle maksettava vuokra, jota sen ei enää olisi tarvinnut maksaa, jos se olisi ostanut urheilukeskuksen. |
| --- | --- |

(57)

Kolmanneksi ja tähän liittyen, jos lähtökohdaksi otetaan, että NEC, ei kolmas osapuoli, luopuu osto-optiosta, näyttää siltä, että hinta, joka maksetaan siitä, että NEC luopuu osto-optiosta, ei vastaa NEC:n optiosta luopumisen takia ”menettämiä etuja”. Alankomaiden mukaan NEC menetti mahdollisen 2 miljoonan euron edun luopumalla osto-optiostaan (johdanto-osan 33 kappale). Komissio kuitenkin toteaa, että NEC:n voidaan odottaa pysyvän urheilukeskuksen toiminnanharjoittajana myös sen jälkeen, kun se on luopunut osto-optiostaan. Näin ollen se voisi edelleen saada samoja vuokratuloja, joiden perusteella laskettiin toinen arvo, jota käytettiin liiketoimen hinnan määrittämisessä [...]. Komissio katsoo, että todellinen etu, jonka NEC menetti luopumalla osto-optiostaan, olisi sen sijaan ollut kunnalle maksettava vuokra, jota sen ei enää olisi tarvinnut maksaa, jos se olisi ostanut urheilukeskuksen.

| (58) | Neljänneksi kunta maksoi joka tapauksessa enemmän kuin sen summan, jonka se määritteli arviointiraportin perusteella ([...] ks. johdanto-osan 33 kappale). Komissio katsoo, että ainakin näiden kahden arvon välinen ero on tukea. Alankomaiden viranomaisten mukaan ero johtuu NEC:n kanssa käydyistä neuvotteluista, ja joka tapauksessa 2,2 miljoonan euron summa maksetaan takaisin. Alankomaat on tosiaankin selvittänyt, että pidentämällä vuokra-aikaa ja nostamalla vuosivuokraa varmistetaan, ettei liiketoimi aiheuta kunnalle talousarviovaikutuksia (johdanto-osan 36 kappale). |
| --- | --- |

(58)

Neljänneksi kunta maksoi joka tapauksessa enemmän kuin sen summan, jonka se määritteli arviointiraportin perusteella ([...] ks. johdanto-osan 33 kappale). Komissio katsoo, että ainakin näiden kahden arvon välinen ero on tukea. Alankomaiden viranomaisten mukaan ero johtuu NEC:n kanssa käydyistä neuvotteluista, ja joka tapauksessa 2,2 miljoonan euron summa maksetaan takaisin. Alankomaat on tosiaankin selvittänyt, että pidentämällä vuokra-aikaa ja nostamalla vuosivuokraa varmistetaan, ettei liiketoimi aiheuta kunnalle talousarviovaikutuksia (johdanto-osan 36 kappale).

| (59) | Viidenneksi komissio toteaa takaisinmaksusta, että sitä, että NEC käytti 2,2 miljoonaa euroa kunnalle maksamatta jääneiden saatavien ja vuokrien kattamiseen, ei voida pitää takaisinmaksuna. Vuosivuokran korotusta (johdanto-osan 36 kappale) voidaan pitää tuen takaisinmaksuna ainoastaan, jos korotuksen jälkeinen vuokra on selvästi markkinoilla perittävää vuokraa korkeampi. Alankomaat ei toimittanut todisteita, jotka tukisivat väitettä, että tammikuusta 2011 alkaen korotettua vuokraa voidaan pitää markkinatasoa korkeampana vuokrana. Tältä osin komissio toteaa, että NEC:n kunnalle maksama vuokra koko urheilukeskuksesta on alhaisempi kuin vuokra, jota NEC tällä hetkellä saa keskuksen tiettyjen osien alivuokraamisesta, vaikka arviointiraportissa esitetään, että NEC voisi saada jopa korkeampaa vuokraa tulevaisuudessa. |
| --- | --- |

(59)

Viidenneksi komissio toteaa takaisinmaksusta, että sitä, että NEC käytti 2,2 miljoonaa euroa kunnalle maksamatta jääneiden saatavien ja vuokrien kattamiseen, ei voida pitää takaisinmaksuna. Vuosivuokran korotusta (johdanto-osan 36 kappale) voidaan pitää tuen takaisinmaksuna ainoastaan, jos korotuksen jälkeinen vuokra on selvästi markkinoilla perittävää vuokraa korkeampi. Alankomaat ei toimittanut todisteita, jotka tukisivat väitettä, että tammikuusta 2011 alkaen korotettua vuokraa voidaan pitää markkinatasoa korkeampana vuokrana. Tältä osin komissio toteaa, että NEC:n kunnalle maksama vuokra koko urheilukeskuksesta on alhaisempi kuin vuokra, jota NEC tällä hetkellä saa keskuksen tiettyjen osien alivuokraamisesta, vaikka arviointiraportissa esitetään, että NEC voisi saada jopa korkeampaa vuokraa tulevaisuudessa.

| (60) | Komissio toteaa lisäksi, että vaikka alkuperäinen vuokrataso olisi vastannut markkinatasoa, kun otetaan huomioon asiayhteys kyseisenä ajankohtana (johdanto-osan 34 kappale), näyttää siltä, että ainakin jotkin tekijöistä, jotka tuolloin laskivat vuokrahintaa, eivät enää ole merkityksellisiä uuden vuokratason määrittämisajankohtana. Erityisesti urheilukeskuksen toimintaan liittyvien riskien voidaan olettaa muuttuneen nyt, kun se on toiminut menestyksekkäästi yli viisi vuotta. Rakennusoikeuden osto-optiosta luopumisella ei enää myöskään ollut merkitystä, sillä kyseisellä liiketoimella ratkaistiin tulevaa omistajuutta koskeva kysymys. Siksi voitiin odottaa, että markkinoiden vuokratasot olisivat tammikuussa 2011 korkeammat kuin vuonna 2003, jolloin kunnan ja NEC:n välinen vuokrasopimus tehtiin. Jos näin on, korotetun vuokran ei voida täysin katsoa vastaavan tuen takaisinmaksua. |
| --- | --- |

(60)

Komissio toteaa lisäksi, että vaikka alkuperäinen vuokrataso olisi vastannut markkinatasoa, kun otetaan huomioon asiayhteys kyseisenä ajankohtana (johdanto-osan 34 kappale), näyttää siltä, että ainakin jotkin tekijöistä, jotka tuolloin laskivat vuokrahintaa, eivät enää ole merkityksellisiä uuden vuokratason määrittämisajankohtana. Erityisesti urheilukeskuksen toimintaan liittyvien riskien voidaan olettaa muuttuneen nyt, kun se on toiminut menestyksekkäästi yli viisi vuotta. Rakennusoikeuden osto-optiosta luopumisella ei enää myöskään ollut merkitystä, sillä kyseisellä liiketoimella ratkaistiin tulevaa omistajuutta koskeva kysymys. Siksi voitiin odottaa, että markkinoiden vuokratasot olisivat tammikuussa 2011 korkeammat kuin vuonna 2003, jolloin kunnan ja NEC:n välinen vuokrasopimus tehtiin. Jos näin on, korotetun vuokran ei voida täysin katsoa vastaavan tuen takaisinmaksua.

| (61) | On myös syytä todeta, että takaisinmaksu tapahtuu 33 vuoden aikana ja ettei tulevia maksuja ole vielä diskontattu. |
| --- | --- |

(61)

On myös syytä todeta, että takaisinmaksu tapahtuu 33 vuoden aikana ja ettei tulevia maksuja ole vielä diskontattu.

| (62) | Ennen kaikkea Alankomaat ei toimittanut todisteita siitä, että kunta olisi suorittanut perusteellisen arvioinnin ja laskelman markkinoiden vuokratasosta ennen kuin se vahvisti korotetun vuokran. Sen sijaan se, ettei liiketoimella ollut vaikutusta talousarvioon, oli uuden vuokratason laskennan lähtökohtana. |
| --- | --- |

(62)

Ennen kaikkea Alankomaat ei toimittanut todisteita siitä, että kunta olisi suorittanut perusteellisen arvioinnin ja laskelman markkinoiden vuokratasosta ennen kuin se vahvisti korotetun vuokran. Sen sijaan se, ettei liiketoimella ollut vaikutusta talousarvioon, oli uuden vuokratason laskennan lähtökohtana.

| (63) | Kuudenneksi ei ole selvää, että kunnan tästä liiketoimesta saamat edut ovat oikeassa suhteessa 2,2 miljoonan euron suoriin kustannuksiin. Näyttää siltä, että kunta on maksanut paljon enemmän kuin se olisi voinut saada (vuokratun) urheilukeskuksen myynnistä pelkästään suojatakseen omistajuutta, joka sillä jo oli. Kunta on väittänyt, että TIP:n kehittämisen taloudellinen merkitys oli erittäin suuri, kun otetaan huomioon TIP:n odotetut vaikutukset kunnan talouteen. Urheilukeskuksen omistajuuden säilymisen odotettu lisäarvo voi osaltaan selittää kunnan halukkuuden maksaa korkeampaa hintaa. Kunta ei kuitenkaan ole nimenomaisesti tehnyt liiketointa koskevaa kustannus-hyötyanalyysia, jossa otetaan huomioon TIP-hankkeen pitkän aikavälin arvo. Komissio katsoo, että markkinatoimija olisi tehnyt tarkemman arvioinnin osto-option hankintaa koskevan sijoituksen tuotto-odotuksesta. |
| --- | --- |

(63)

Kuudenneksi ei ole selvää, että kunnan tästä liiketoimesta saamat edut ovat oikeassa suhteessa 2,2 miljoonan euron suoriin kustannuksiin. Näyttää siltä, että kunta on maksanut paljon enemmän kuin se olisi voinut saada (vuokratun) urheilukeskuksen myynnistä pelkästään suojatakseen omistajuutta, joka sillä jo oli. Kunta on väittänyt, että TIP:n kehittämisen taloudellinen merkitys oli erittäin suuri, kun otetaan huomioon TIP:n odotetut vaikutukset kunnan talouteen. Urheilukeskuksen omistajuuden säilymisen odotettu lisäarvo voi osaltaan selittää kunnan halukkuuden maksaa korkeampaa hintaa. Kunta ei kuitenkaan ole nimenomaisesti tehnyt liiketointa koskevaa kustannus-hyötyanalyysia, jossa otetaan huomioon TIP-hankkeen pitkän aikavälin arvo. Komissio katsoo, että markkinatoimija olisi tehnyt tarkemman arvioinnin osto-option hankintaa koskevan sijoituksen tuotto-odotuksesta.

| (64) | Lopuksi komissio katsoo, että tuolloin käytettävissä olleiden tietojen mukaan kunta ei ottanut riittävästi huomioon NEC:n senhetkisiä talousvaikeuksia ja niiden vaikutusta sen valmiuteen ostaa De Eendrachtia koskeva rakennusoikeus. Vaikka kolmannet osapuolet olivat osoittaneet kiinnostusta kumppanuuteen NEC:n kanssa, talouden kokonaistilannetta ei voitu jättää huomiotta ja sen voitiin odottaa vaikuttavan NEC:n neuvotteluasemaan kunnan hyödyksi. |
| --- | --- |

(64)

Lopuksi komissio katsoo, että tuolloin käytettävissä olleiden tietojen mukaan kunta ei ottanut riittävästi huomioon NEC:n senhetkisiä talousvaikeuksia ja niiden vaikutusta sen valmiuteen ostaa De Eendrachtia koskeva rakennusoikeus. Vaikka kolmannet osapuolet olivat osoittaneet kiinnostusta kumppanuuteen NEC:n kanssa, talouden kokonaistilannetta ei voitu jättää huomiotta ja sen voitiin odottaa vaikuttavan NEC:n neuvotteluasemaan kunnan hyödyksi.

| (65) | Kaikista näistä syistä komissio katsoo, ettei kunta toiminut markkinataloussijoittajan tavoin, vaan myönsi tukea NEC:lle maksamalla NEC:lle siitä, että se luopui osto-optiostaan 2,2 miljoonasta eurosta. Tuen tarkkaa määrää ei voida määrittää Alankomaiden toimittamien tietojen perusteella. Jos 2,2 miljoonan euron enimmäismäärää voidaan pitää välttämättömänä rakenneuudistussuunnitelman toteuttamiseksi, tuen tarkka määrä ei ole merkityksellinen arvioitaessa tuen soveltuvuutta sisämarkkinoille. |
| --- | --- |

(65)

Kaikista näistä syistä komissio katsoo, ettei kunta toiminut markkinataloussijoittajan tavoin, vaan myönsi tukea NEC:lle maksamalla NEC:lle siitä, että se luopui osto-optiostaan 2,2 miljoonasta eurosta. Tuen tarkkaa määrää ei voida määrittää Alankomaiden toimittamien tietojen perusteella. Jos 2,2 miljoonan euron enimmäismäärää voidaan pitää välttämättömänä rakenneuudistussuunnitelman toteuttamiseksi, tuen tarkka määrä ei ole merkityksellinen arvioitaessa tuen soveltuvuutta sisämarkkinoille.

4.2   Perussopimuksen 107 artiklan 3 kohdan c alakohdan mukainen arviointi

Perussopimuksen 107 artiklan 3 kohdan c alakohdan mukainen arviointi

| (66) | Komission on arvioitava, voidaanko NEC:n hyväksi toteutetun tukitoimenpiteen katsoa soveltuvan sisämarkkinoille. Perussopimuksen 107 artiklan 3 kohdassa mainittujen poikkeusten osalta komissio toteaa, ettei mikään Alankomaiden alue kuulu perussopimuksen 107 artiklan 3 kohdan a alakohdan poikkeusten soveltamisalaan. Tarkasteltavana olevalla tukitoimenpiteellä ei edistetä Euroopan yhteistä etua koskevaa tärkeää hanketta, eikä sen avulla poisteta Alankomaiden taloudessa olevaa vakavaa häiriötä 107 artiklan 3 kohdan b alakohdan mukaisesti. Tukitoimenpiteen ei myöskään voida väittää edistävän kulttuuria tai kulttuuriperintöä perussopimuksen 107 artiklan 3 kohdan d alakohdan mukaisesti. |
| --- | --- |

(66)

Komission on arvioitava, voidaanko NEC:n hyväksi toteutetun tukitoimenpiteen katsoa soveltuvan sisämarkkinoille. Perussopimuksen 107 artiklan 3 kohdassa mainittujen poikkeusten osalta komissio toteaa, ettei mikään Alankomaiden alue kuulu perussopimuksen 107 artiklan 3 kohdan a alakohdan poikkeusten soveltamisalaan. Tarkasteltavana olevalla tukitoimenpiteellä ei edistetä Euroopan yhteistä etua koskevaa tärkeää hanketta, eikä sen avulla poisteta Alankomaiden taloudessa olevaa vakavaa häiriötä 107 artiklan 3 kohdan b alakohdan mukaisesti. Tukitoimenpiteen ei myöskään voida väittää edistävän kulttuuria tai kulttuuriperintöä perussopimuksen 107 artiklan 3 kohdan d alakohdan mukaisesti.

4.2.1   Sovellettavat suuntaviivat

Sovellettavat suuntaviivat

| (67) | Alankomaat katsoo, että mikäli komissio – toisin kuin Alankomaat – pitäisi tarkasteltavana olevia toimenpiteitä valtiontukena, tapaukseen voitaisiin soveltaa perussopimuksen 107 artiklan 3 kohdan c alakohdassa mainittua poikkeusta, jolla sallitaan tietyn taloudellisen toiminnan kehityksen edistämiseen annettava tuki, joka ei muuta kaupankäynnin edellytyksiä yhteisen edun kanssa ristiriitaisella tavalla. |
| --- | --- |

(67)

Alankomaat katsoo, että mikäli komissio – toisin kuin Alankomaat – pitäisi tarkasteltavana olevia toimenpiteitä valtiontukena, tapaukseen voitaisiin soveltaa perussopimuksen 107 artiklan 3 kohdan c alakohdassa mainittua poikkeusta, jolla sallitaan tietyn taloudellisen toiminnan kehityksen edistämiseen annettava tuki, joka ei muuta kaupankäynnin edellytyksiä yhteisen edun kanssa ristiriitaisella tavalla.

| (68) | Arvioidessaan ”taloudellisen toiminnan kehittämisen” käsitteen sisältöä urheilun alalla komissio ottaa asianmukaisesti huomioon perussopimuksen 165 artiklan 1 kohdan ja 165 artiklan 2 kohdan viimeisen luetelmakohdan, joissa säädetään, että unionin tulee myötävaikuttaa Euroopan urheilun edistämiseen ottaen huomioon sen erityispiirteet, vapaaehtoisuuteen perustuvat rakenteet sekä yhteiskunnallisen ja kasvatuksellisen tehtävän. |
| --- | --- |

(68)

Arvioidessaan ”taloudellisen toiminnan kehittämisen” käsitteen sisältöä urheilun alalla komissio ottaa asianmukaisesti huomioon perussopimuksen 165 artiklan 1 kohdan ja 165 artiklan 2 kohdan viimeisen luetelmakohdan, joissa säädetään, että unionin tulee myötävaikuttaa Euroopan urheilun edistämiseen ottaen huomioon sen erityispiirteet, vapaaehtoisuuteen perustuvat rakenteet sekä yhteiskunnallisen ja kasvatuksellisen tehtävän.

| (69) | Arvioidakseen tukitoimenpiteitä perussopimuksen 107 artiklan 3 kohdan c alakohdan mukaisesti komissio on antanut lukuisia asetuksia, puitteita, suuntaviivoja ja tiedonantoja tukimuodoista ja horisontaalisista tai alakohtaisista tavoitteista, joita varten tukea annetaan. |
| --- | --- |

(69)

Arvioidakseen tukitoimenpiteitä perussopimuksen 107 artiklan 3 kohdan c alakohdan mukaisesti komissio on antanut lukuisia asetuksia, puitteita, suuntaviivoja ja tiedonantoja tukimuodoista ja horisontaalisista tai alakohtaisista tavoitteista, joita varten tukea annetaan.

| (70) | Komissio katsoo, että on asianmukaista arvioida, voitaisiinko suuntaviivoissa (10) esitettyjä perusteita soveltaa. Tässä yhteydessä komissio toteaa, että ammattilaisjalkapalloa ei ole suljettu suuntaviivojen soveltamisalan ulkopuolelle. Näin ollen tämä taloudellinen toiminta kuuluu suuntaviivojen soveltamisalaan. |
| --- | --- |

(70)

Komissio katsoo, että on asianmukaista arvioida, voitaisiinko suuntaviivoissa (10) esitettyjä perusteita soveltaa. Tässä yhteydessä komissio toteaa, että ammattilaisjalkapalloa ei ole suljettu suuntaviivojen soveltamisalan ulkopuolelle. Näin ollen tämä taloudellinen toiminta kuuluu suuntaviivojen soveltamisalaan.

10

| (71) | Heinäkuussa 2014 komissio julkaisi uudet suuntaviivat valtiontuesta rahoitusalan ulkopuolisten vaikeuksissa olevien yritysten pelastamiseen ja rakenneuudistukseen (11). Niitä ei kuitenkaan voida soveltaa tähän vuonna 2010 myönnettyyn tukeen, josta ei ollut ilmoitettu. Uusien suuntaviivojen 137 kohdan mukaan uusia suuntaviivoja sovelletaan ilman ennakolta annettua lupaa myönnettyihin pelastamis- tai rakenneuudistustukiin vain, jos tämä tuki on osittain tai kokonaan myönnetty sen jälkeen, kun nämä suuntaviivat on julkaistu Euroopan unionin virallisessa lehdessä. Vuoden 2014 suuntaviivojen 138 kohdan mukaan komissio tekee kaikissa muissa tapauksissa tutkimuksen tuen myöntämishetkellä sovellettujen suuntaviivojen perusteella, eli tässä tapauksessa tutkimus tehdään ennen vuotta 2014 sovellettujen suuntaviivojen perusteella. |
| --- | --- |

(71)

Heinäkuussa 2014 komissio julkaisi uudet suuntaviivat valtiontuesta rahoitusalan ulkopuolisten vaikeuksissa olevien yritysten pelastamiseen ja rakenneuudistukseen (11). Niitä ei kuitenkaan voida soveltaa tähän vuonna 2010 myönnettyyn tukeen, josta ei ollut ilmoitettu. Uusien suuntaviivojen 137 kohdan mukaan uusia suuntaviivoja sovelletaan ilman ennakolta annettua lupaa myönnettyihin pelastamis- tai rakenneuudistustukiin vain, jos tämä tuki on osittain tai kokonaan myönnetty sen jälkeen, kun nämä suuntaviivat on julkaistu Euroopan unionin virallisessa lehdessä. Vuoden 2014 suuntaviivojen 138 kohdan mukaan komissio tekee kaikissa muissa tapauksissa tutkimuksen tuen myöntämishetkellä sovellettujen suuntaviivojen perusteella, eli tässä tapauksessa tutkimus tehdään ennen vuotta 2014 sovellettujen suuntaviivojen perusteella.

11

Euroopan unionin virallisessa lehdessä

4.2.2   NEC vaikeuksissa olevana yrityksenä

NEC vaikeuksissa olevana yrityksenä

| (72) | Suuntaviivojen 10 kohdan c alakohdan mukaan yrityksen katsotaan olevan vaikeuksissa, jos se yhtiömuodosta riippumatta täyttää kansallisessa lainsäädännössä vahvistetut edellytykset yhtiön asettamiselle yleistäytäntöönpanomenettelyyn maksukyvyttömyyden vuoksi. Suuntaviivojen 11 kohdassa todetaan, että näiden olosuhteiden puuttuessa yrityksen voidaan silti katsoa olevan vaikeuksissa, jos vaikeuksissa olevan yrityksen tavanomaiset merkit, kuten kasvavat tappiot, lisääntyvä velkaantuminen, tulorahoituksen pienentyminen ja niin edelleen, ovat nähtävissä. Yritys voidaan kuitenkin katsoa tukikelpoiseksi vasta kun on varmistettu, ettei yritys kykene saneeraukseen omilla taikka omistajiltaan/osakkailtaan tai markkinalähteistä saduilla varoilla. |
| --- | --- |

(72)

Suuntaviivojen 10 kohdan c alakohdan mukaan yrityksen katsotaan olevan vaikeuksissa, jos se yhtiömuodosta riippumatta täyttää kansallisessa lainsäädännössä vahvistetut edellytykset yhtiön asettamiselle yleistäytäntöönpanomenettelyyn maksukyvyttömyyden vuoksi. Suuntaviivojen 11 kohdassa todetaan, että näiden olosuhteiden puuttuessa yrityksen voidaan silti katsoa olevan vaikeuksissa, jos vaikeuksissa olevan yrityksen tavanomaiset merkit, kuten kasvavat tappiot, lisääntyvä velkaantuminen, tulorahoituksen pienentyminen ja niin edelleen, ovat nähtävissä. Yritys voidaan kuitenkin katsoa tukikelpoiseksi vasta kun on varmistettu, ettei yritys kykene saneeraukseen omilla taikka omistajiltaan/osakkailtaan tai markkinalähteistä saduilla varoilla.

| (73) | Alankomaat väitti aluksi, ettei NEC ollut vaikeuksissa oleva yritys vuosina 2008–2009. Johdanto-osan 16 kappaleessa esitetyt tosiseikat osoittavat kuitenkin, että NEC oli vakavissa talousvaikeuksissa, jotka vaaransivat sen tulevaisuuden ammattilaisjalkapalloseurana. Komission mukaan NEC oli näin ollen selvästi vaikeuksissa oleva yritys. Menettelyn aloittamista koskevaan päätökseen antamassaan vastauksessa Alankomaat myönsi, että NEC oli vaikeuksissa ja oli ollut vaikeuksissa liiketoimen toteuttamishetkellä. Se toimitti tältä osin lisätodisteita (ks. johdanto-osan 40 kappale), joista kävi erityisesti ilmi, että NEC:n tulos oli ollut negatiivinen ja heikentynyt ajan mittaan. Näin ollen NEC:lle myönnetyn valtiontuen soveltuvuutta on arvioitava suuntaviivojen perusteella. |
| --- | --- |

(73)

Alankomaat väitti aluksi, ettei NEC ollut vaikeuksissa oleva yritys vuosina 2008–2009. Johdanto-osan 16 kappaleessa esitetyt tosiseikat osoittavat kuitenkin, että NEC oli vakavissa talousvaikeuksissa, jotka vaaransivat sen tulevaisuuden ammattilaisjalkapalloseurana. Komission mukaan NEC oli näin ollen selvästi vaikeuksissa oleva yritys. Menettelyn aloittamista koskevaan päätökseen antamassaan vastauksessa Alankomaat myönsi, että NEC oli vaikeuksissa ja oli ollut vaikeuksissa liiketoimen toteuttamishetkellä. Se toimitti tältä osin lisätodisteita (ks. johdanto-osan 40 kappale), joista kävi erityisesti ilmi, että NEC:n tulos oli ollut negatiivinen ja heikentynyt ajan mittaan. Näin ollen NEC:lle myönnetyn valtiontuen soveltuvuutta on arvioitava suuntaviivojen perusteella.

4.2.3   Pitkän aikavälin elinkelpoisuuden palauttaminen

Pitkän aikavälin elinkelpoisuuden palauttaminen

| (74) | Suuntaviivojen 3.2 jaksossa edellytetään, että tuen myöntämisen edellytyksenä on oltava sellaisen rakenneuudistussuunnitelman täytäntöönpano, jolla yrityksen pitkän aikavälin elinkelpoisuus palautetaan kohtuullisessa ajassa (ks. suuntaviivojen 34–37 kohta). Komissio toteaa, että tällaiset edellytykset asetettiin NEC:n KNVB:lle laatiman suunnitelman yhteydessä elokuussa 2010. |
| --- | --- |

(74)

Suuntaviivojen 3.2 jaksossa edellytetään, että tuen myöntämisen edellytyksenä on oltava sellaisen rakenneuudistussuunnitelman täytäntöönpano, jolla yrityksen pitkän aikavälin elinkelpoisuus palautetaan kohtuullisessa ajassa (ks. suuntaviivojen 34–37 kohta). Komissio toteaa, että tällaiset edellytykset asetettiin NEC:n KNVB:lle laatiman suunnitelman yhteydessä elokuussa 2010.

| (75) | Tässä yhteydessä komissio muistuttaa, että kunkin alankomaalaisen ammattilaisjalkapalloseuran tulee saada KNVB:ltä lupa, jonka saaminen edellyttää lukuisien eri velvoitteiden täyttämistä. Yksi nykyisen järjestelmän asettamista velvoitteista koskee seuran talouden terveyttä. Seuran taloutta arvioidaan kolme kertaa kullakin kaudella sellaisen taloudellisen selvityksen perusteella, jossa kerrotaan muun muassa seuran senhetkisestä taloustilanteesta sekä seuraavan kauden talousarviosta. Näiden selvitysten perusteella seurat jaetaan kolmeen luokkaan (1: puutteellinen, 2: riittävä, 3: hyvä). Luokkaan 1 kuuluva seura voidaan velvoittaa esittämään parannussuunnitelma, jolla se aikoo nousta luokkaan 2 tai 3 kolmen vuoden kuluessa. Mikäli seura ei noudata suunnitelmaa, KNVB voi langettaa seuralle seuraamuksia, joita ovat muun muassa virallinen varoitus, ottelupisteiden vähentäminen ja – viimeisenä keinona – luvan peruminen. Tässä yhteydessä on myös todettava, että Alankomaissa ammattilaisjalkapalloseura menettää lupansa, jos se julistetaan konkurssiin. Jos seuralle perustetaan seuraaja, uutta seuraa ei hyväksytä suoraan ammattilaisjalkapallon sarjoihin, vaan sen on aloitettava pelaaminen toiseksi korkeimmassa harrastesarjassa. |
| --- | --- |

(75)

Tässä yhteydessä komissio muistuttaa, että kunkin alankomaalaisen ammattilaisjalkapalloseuran tulee saada KNVB:ltä lupa, jonka saaminen edellyttää lukuisien eri velvoitteiden täyttämistä. Yksi nykyisen järjestelmän asettamista velvoitteista koskee seuran talouden terveyttä. Seuran taloutta arvioidaan kolme kertaa kullakin kaudella sellaisen taloudellisen selvityksen perusteella, jossa kerrotaan muun muassa seuran senhetkisestä taloustilanteesta sekä seuraavan kauden talousarviosta. Näiden selvitysten perusteella seurat jaetaan kolmeen luokkaan (1: puutteellinen, 2: riittävä, 3: hyvä). Luokkaan 1 kuuluva seura voidaan velvoittaa esittämään parannussuunnitelma, jolla se aikoo nousta luokkaan 2 tai 3 kolmen vuoden kuluessa. Mikäli seura ei noudata suunnitelmaa, KNVB voi langettaa seuralle seuraamuksia, joita ovat muun muassa virallinen varoitus, ottelupisteiden vähentäminen ja – viimeisenä keinona – luvan peruminen. Tässä yhteydessä on myös todettava, että Alankomaissa ammattilaisjalkapalloseura menettää lupansa, jos se julistetaan konkurssiin. Jos seuralle perustetaan seuraaja, uutta seuraa ei hyväksytä suoraan ammattilaisjalkapallon sarjoihin, vaan sen on aloitettava pelaaminen toiseksi korkeimmassa harrastesarjassa.

| (76) | NEC sijoitettiin luokkaan 1 kauden 2009–2010 taloudellisten tietojen perusteella. Sen rakenneuudistussuunnitelmassa esitettiin toimenpiteitä, jotta se voisi nousta luokkaan 2 kolmen kauden jälkeen (kauteen 2012–2013 mennessä). |
| --- | --- |

(76)

NEC sijoitettiin luokkaan 1 kauden 2009–2010 taloudellisten tietojen perusteella. Sen rakenneuudistussuunnitelmassa esitettiin toimenpiteitä, jotta se voisi nousta luokkaan 2 kolmen kauden jälkeen (kauteen 2012–2013 mennessä).

| (77) | Rakenneuudistussuunnitelmassa NEC:n talousvaikeuksien pääsyyksi määriteltiin liikevaihdon ja kustannusten välinen ongelmallinen suhde. Syyksi katsottiin erityisesti korkeat henkilöstökustannukset, ja mediaoikeuksista saatavien tulojen väheneminen vaikutti myös negatiivisiin tuloksiin. Rakenneuudistussuunnitelmassa painopiste oli kustannusten vähentämisessä, ja säästöjä haettiin lähinnä pelaajakustannuksista. Toimenpiteisiin kuuluivat henkilöstön vähentäminen (myös rekisteröityjen pelaajien lukumäärän vähentäminen), palkkojen jäädyttäminen ja uusien pelaajien palkkojen alentaminen sekä bonusten vähentäminen. Kolmessa vuodessa henkilöstökustannusten osuus liikevaihdosta oli määrä laskea [...] prosenttiin (verrattuna [...] prosenttiin maaliskuussa 2010). Useita muita kustannuksia, kuten nuorisokoulutuksen kustannuksia (jalkapalloakatemia), vähennettiin. Kaikista yli [...] euron sijoituksista aineettomiin tai aineellisiin hyödykkeisiin oli sovittava KNVB:n lupakomission kanssa, mikä itse asiassa tarkoitti, että NEC ei voinut tehdä yhtään siirtoa. |
| --- | --- |

(77)

Rakenneuudistussuunnitelmassa NEC:n talousvaikeuksien pääsyyksi määriteltiin liikevaihdon ja kustannusten välinen ongelmallinen suhde. Syyksi katsottiin erityisesti korkeat henkilöstökustannukset, ja mediaoikeuksista saatavien tulojen väheneminen vaikutti myös negatiivisiin tuloksiin. Rakenneuudistussuunnitelmassa painopiste oli kustannusten vähentämisessä, ja säästöjä haettiin lähinnä pelaajakustannuksista. Toimenpiteisiin kuuluivat henkilöstön vähentäminen (myös rekisteröityjen pelaajien lukumäärän vähentäminen), palkkojen jäädyttäminen ja uusien pelaajien palkkojen alentaminen sekä bonusten vähentäminen. Kolmessa vuodessa henkilöstökustannusten osuus liikevaihdosta oli määrä laskea [...] prosenttiin (verrattuna [...] prosenttiin maaliskuussa 2010). Useita muita kustannuksia, kuten nuorisokoulutuksen kustannuksia (jalkapalloakatemia), vähennettiin. Kaikista yli [...] euron sijoituksista aineettomiin tai aineellisiin hyödykkeisiin oli sovittava KNVB:n lupakomission kanssa, mikä itse asiassa tarkoitti, että NEC ei voinut tehdä yhtään siirtoa.

| (78) | Komissio katsoo, että rakenneuudistussuunnitelmalla puututaan NEC:n talousvaikeuksien syihin, erityisesti palkoista ja siirtomaksuista syntyviin henkilöstö- ja pelaajakustannuksiin. Ammattilaisjalkapalloseuralta ei voida odottaa toiminnan hajauttamista suuntaviivoissa tarkoitetulla tavalla muille markkinoille, mutta sen voidaan odottaa säästävän omasta ydintoiminnastaan, ja näin NEC on tehnyt. Rakenneuudistussuunnitelma ei perustu ulkoisiin tekijöihin, joihin NEC voi yrittää vaikuttaa mutta joita se ei voi täysin hallita, kuten lisäsponsorien hankintaan ja katsojamäärien kasvattamiseen. |
| --- | --- |

(78)

Komissio katsoo, että rakenneuudistussuunnitelmalla puututaan NEC:n talousvaikeuksien syihin, erityisesti palkoista ja siirtomaksuista syntyviin henkilöstö- ja pelaajakustannuksiin. Ammattilaisjalkapalloseuralta ei voida odottaa toiminnan hajauttamista suuntaviivoissa tarkoitetulla tavalla muille markkinoille, mutta sen voidaan odottaa säästävän omasta ydintoiminnastaan, ja näin NEC on tehnyt. Rakenneuudistussuunnitelma ei perustu ulkoisiin tekijöihin, joihin NEC voi yrittää vaikuttaa mutta joita se ei voi täysin hallita, kuten lisäsponsorien hankintaan ja katsojamäärien kasvattamiseen.

| (79) | Kauden 2010–2011 talousarviossa NEC aikoi parantaa yrityksen tulosta [...] vähentämällä kustannuksiaan [...]. Lopputulos oli jopa odotettua parempi: kun tulot pienenivät (pienemmät ottelutulot huonon cup-kauden takia, pienemmät mediaoikeuksista saatavat tulot, vaihtokaupasta saatavien tulojen uudelleenkohdentaminen), myös kustannukset pienenivät [...] (henkilöstökustannusten väheneminen, jalkapalloakatemiaan liittyvät säästöt, kaupallisten kustannusten väheneminen). Joulukuussa 2011 KNVB nosti NEC:n luokkaan 2. |
| --- | --- |

(79)

Kauden 2010–2011 talousarviossa NEC aikoi parantaa yrityksen tulosta [...] vähentämällä kustannuksiaan [...]. Lopputulos oli jopa odotettua parempi: kun tulot pienenivät (pienemmät ottelutulot huonon cup-kauden takia, pienemmät mediaoikeuksista saatavat tulot, vaihtokaupasta saatavien tulojen uudelleenkohdentaminen), myös kustannukset pienenivät [...] (henkilöstökustannusten väheneminen, jalkapalloakatemiaan liittyvät säästöt, kaupallisten kustannusten väheneminen). Joulukuussa 2011 KNVB nosti NEC:n luokkaan 2.

| (80) | Komissio päättelee, että elokuun 2010 rakenneuudistussuunnitelmassa käsiteltiin riittävästi NEC:n talousvaikeuksien syitä seuran elinkelpoisuuden palauttamiseksi pitkällä aikavälillä. |
| --- | --- |

(80)

Komissio päättelee, että elokuun 2010 rakenneuudistussuunnitelmassa käsiteltiin riittävästi NEC:n talousvaikeuksien syitä seuran elinkelpoisuuden palauttamiseksi pitkällä aikavälillä.

4.2.4   Kilpailun kohtuuttoman vääristymisen välttäminen

Kilpailun kohtuuttoman vääristymisen välttäminen

| (81) | Suuntaviivojen 38–42 kohdassa edellytetään, että tuensaaja toteuttaa vastasuoritteita tuen vääristävän vaikutuksen ja sen kaupankäynnin edellytyksiä haittaavien vaikutusten minimoimiseksi. Menettelyn aloittamista koskevassa päätöksessään komissio totesi, että ammattilaisjalkapallo on tässä suhteessa luonteeltaan poikkeuksellinen, ja ehdotti useita toimenpiteitä, jotka ammattilaisjalkapallossa voitaisiin suuntaviivojen mukaan katsoa vastasuoritteiksi; tällaisia olisivat muiden muassa rekisteröityjen pelaajien lukumäärän rajaaminen kansallisen liiton sallimien rajojen puitteissa, palkkojen ylärajan asettaminen alan yleisten standardien alapuolelle, uusista pelaajista maksettavien siirtokulujen kieltäminen tietyksi ajaksi tai yhteiskuntaa hyödyttävien toimintojen lisääminen. |
| --- | --- |

(81)

Suuntaviivojen 38–42 kohdassa edellytetään, että tuensaaja toteuttaa vastasuoritteita tuen vääristävän vaikutuksen ja sen kaupankäynnin edellytyksiä haittaavien vaikutusten minimoimiseksi. Menettelyn aloittamista koskevassa päätöksessään komissio totesi, että ammattilaisjalkapallo on tässä suhteessa luonteeltaan poikkeuksellinen, ja ehdotti useita toimenpiteitä, jotka ammattilaisjalkapallossa voitaisiin suuntaviivojen mukaan katsoa vastasuoritteiksi; tällaisia olisivat muiden muassa rekisteröityjen pelaajien lukumäärän rajaaminen kansallisen liiton sallimien rajojen puitteissa, palkkojen ylärajan asettaminen alan yleisten standardien alapuolelle, uusista pelaajista maksettavien siirtokulujen kieltäminen tietyksi ajaksi tai yhteiskuntaa hyödyttävien toimintojen lisääminen.

| (82) | Kuten johdanto-osan 77 kappaleessa selitetään, NEC on todellakin vähentänyt työntekijöiden ja rekisteröityjen pelaajien lukumäärää sekä heille maksettavia palkkoja. Palkkakustannusten oli määrä laskea alle 60 prosenttiin liikevaihdosta. Uusien pelaajien siirtomaksuja ei voitu tehdä rakenneuudistuskauden aikana. Komissio päättelee, että suuntaviivojen edellyttämiä vastasuoritteita toteutettiin, minkä seurauksena NEC:n kilpailuasema ammattilaisjalkapallossa heikkeni. |
| --- | --- |

(82)

Kuten johdanto-osan 77 kappaleessa selitetään, NEC on todellakin vähentänyt työntekijöiden ja rekisteröityjen pelaajien lukumäärää sekä heille maksettavia palkkoja. Palkkakustannusten oli määrä laskea alle 60 prosenttiin liikevaihdosta. Uusien pelaajien siirtomaksuja ei voitu tehdä rakenneuudistuskauden aikana. Komissio päättelee, että suuntaviivojen edellyttämiä vastasuoritteita toteutettiin, minkä seurauksena NEC:n kilpailuasema ammattilaisjalkapallossa heikkeni.

4.2.5   Tuen rajoittaminen vähimmäismäärään

Tuen rajoittaminen vähimmäismäärään

| (83) | Suuntaviivojen 43–45 kohdassa todetaan, että tuen määrä ja intensiteetti on rajattava välttämättömään vähimmäismäärään. Tuensaajien odotetaan osallistuvan rakenneuudistussuunnitelmaan merkittävällä määrällä omia varojaan. |
| --- | --- |

(83)

Suuntaviivojen 43–45 kohdassa todetaan, että tuen määrä ja intensiteetti on rajattava välttämättömään vähimmäismäärään. Tuensaajien odotetaan osallistuvan rakenneuudistussuunnitelmaan merkittävällä määrällä omia varojaan.

| (84) | Komissio toteaa, että rakenneuudistussuunnitelman rahoitus perustuu merkittävässä määrin ulkopuolisiin yksityisiin yrityksiin seuran sisäisesti toteuttamien säästötoimenpiteiden ohella. Liiketoimi [...] (johdanto-osan 37 kappale) tuotti NEC:lle noin 4 miljoonaa euroa ulkopuolista rahoitusta. Lisäksi [...] lainan takaisinmaksun ehtoja muutettiin vuonna 2010. Vuotuisen takaisinmaksuvelvoitteen sijasta [...] takaisinmaksu perustui siitä lähtien siirtotuloihin, millä oli positiivinen vaikutus NEC:n maksuvalmiuteen (ks. johdanto-osan 43 kappale). Ulkopuolinen ja oma rahoitusosuus olivat toisin sanoen yli 4,25 miljoonaa euroa, ja näin ollen tuki, joka on enintään 2,2 miljoonaa euroa, on joka tapauksessa enintään noin 35 prosenttia kaikista rakenneuudistustoimenpiteistä. Tämä täyttää suuntaviivojen 44 kohdassa esitetyn vaatimuksen, jonka mukaan NEC:n kaltaisessa keskisuuressa yrityksessä vähintään 40 prosenttia rakenneuudistuskustannuksista olisi katettava tuensaajan omalla rahoituksella, mukaan lukien ulkopuolinen rahoitus, joka toimii osoituksena siitä, että tuensaajan elinkelpoisuuteen uskotaan. |
| --- | --- |

(84)

Komissio toteaa, että rakenneuudistussuunnitelman rahoitus perustuu merkittävässä määrin ulkopuolisiin yksityisiin yrityksiin seuran sisäisesti toteuttamien säästötoimenpiteiden ohella. Liiketoimi [...] (johdanto-osan 37 kappale) tuotti NEC:lle noin 4 miljoonaa euroa ulkopuolista rahoitusta. Lisäksi [...] lainan takaisinmaksun ehtoja muutettiin vuonna 2010. Vuotuisen takaisinmaksuvelvoitteen sijasta [...] takaisinmaksu perustui siitä lähtien siirtotuloihin, millä oli positiivinen vaikutus NEC:n maksuvalmiuteen (ks. johdanto-osan 43 kappale). Ulkopuolinen ja oma rahoitusosuus olivat toisin sanoen yli 4,25 miljoonaa euroa, ja näin ollen tuki, joka on enintään 2,2 miljoonaa euroa, on joka tapauksessa enintään noin 35 prosenttia kaikista rakenneuudistustoimenpiteistä. Tämä täyttää suuntaviivojen 44 kohdassa esitetyn vaatimuksen, jonka mukaan NEC:n kaltaisessa keskisuuressa yrityksessä vähintään 40 prosenttia rakenneuudistuskustannuksista olisi katettava tuensaajan omalla rahoituksella, mukaan lukien ulkopuolinen rahoitus, joka toimii osoituksena siitä, että tuensaajan elinkelpoisuuteen uskotaan.

4.2.6   Seuranta ja vuosikertomus

Seuranta ja vuosikertomus

| (85) | Suuntaviivojen 49 kohdassa edellytetään, että jäsenvaltio tiedottaa rakenneuudistussuunnitelman moitteettomasta edistymisestä toimittamalla säännöllisesti yksityiskohtaisia kertomuksia. Suuntaviivojen 51 kohdassa määrätään pienten ja keskisuurten yritysten osalta väljemmistä ehdoista, joiden mukaan vuotuista jäljennösten esittämistä yrityksen taseesta ja tuloslaskelmasta pidetään yleensä riittävänä. Alankomaat on sitoutunut esittämään tällaiset kertomukset. |
| --- | --- |

(85)

Suuntaviivojen 49 kohdassa edellytetään, että jäsenvaltio tiedottaa rakenneuudistussuunnitelman moitteettomasta edistymisestä toimittamalla säännöllisesti yksityiskohtaisia kertomuksia. Suuntaviivojen 51 kohdassa määrätään pienten ja keskisuurten yritysten osalta väljemmistä ehdoista, joiden mukaan vuotuista jäljennösten esittämistä yrityksen taseesta ja tuloslaskelmasta pidetään yleensä riittävänä. Alankomaat on sitoutunut esittämään tällaiset kertomukset.

4.2.7   Tuen ainutkertaisuuden periaate

Tuen ainutkertaisuuden periaate

| (86) | Suuntaviivojen 72–77 kohdassa viitataan ainutkertaisuuden periaatteeseen, jonka mukaan rakenneuudistustukea pitäisi myöntää vain kerran kymmenessä vuodessa. |
| --- | --- |

(86)

Suuntaviivojen 72–77 kohdassa viitataan ainutkertaisuuden periaatteeseen, jonka mukaan rakenneuudistustukea pitäisi myöntää vain kerran kymmenessä vuodessa.

| (87) | Alankomaat on sitoutunut noudattamaan suuntaviivoissa esitettyä tuen ainutkertaisuuden periaatetta. Alankomaat on vahvistanut, ettei se ole myöntänyt pelastus- tai rakenneuudistustukea NEC:lle liiketoimea edeltäneinä kymmenenä vuotena. Markkinaehtoisuus on myös minkä tahansa NEC:n kanssa käytävien nykyisten tai tulevien neuvottelujen perustana. |
| --- | --- |

(87)

Alankomaat on sitoutunut noudattamaan suuntaviivoissa esitettyä tuen ainutkertaisuuden periaatetta. Alankomaat on vahvistanut, ettei se ole myöntänyt pelastus- tai rakenneuudistustukea NEC:lle liiketoimea edeltäneinä kymmenenä vuotena. Markkinaehtoisuus on myös minkä tahansa NEC:n kanssa käytävien nykyisten tai tulevien neuvottelujen perustana.

5.   PÄÄTELMÄT

PÄÄTELMÄT

| (88) | Komissio toteaa, että Alankomaat on toteuttanut tukitoimenpiteen NEC:n hyväksi sääntöjenvastaisesti ja rikkonut siten perussopimuksen 108 artiklan 3 kohtaa. Asianomaisen tuen voidaan kuitenkin katsoa soveltuvan sisämarkkinoille suuntaviivojen mukaisena rakenneuudistustukena, sillä kaikki suuntaviivoissa asetetut edellytykset tällaiselle tuelle täyttyvät, |
| --- | --- |

(88)

Komissio toteaa, että Alankomaat on toteuttanut tukitoimenpiteen NEC:n hyväksi sääntöjenvastaisesti ja rikkonut siten perussopimuksen 108 artiklan 3 kohtaa. Asianomaisen tuen voidaan kuitenkin katsoa soveltuvan sisämarkkinoille suuntaviivojen mukaisena rakenneuudistustukena, sillä kaikki suuntaviivoissa asetetut edellytykset tällaiselle tuelle täyttyvät,

ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN PÄÄTÖKSEN:

1 artikla

Valtiontuki, jonka Alankomaat on toteuttanut Nijmegenin NEC-jalkapalloseuran hyväksi, soveltuu sisämarkkinoille Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 107 artiklan 3 kohdan c alakohdan mukaisesti.

2 artikla

Tämä päätös on osoitettu Alankomaiden kuningaskunnalle.

Tehty Brysselissä 4 päivänä heinäkuuta 2016.

Komission puolesta

Margrethe VESTAGER

Komission jäsen

---

(1)  Komission päätös asiassa SA.33584 (2013/C) (ex 2011/NN) – Alankomaat – Tuki tietyille Alankomaiden ammattilaisjalkapalloseuroille vuosina 2008–2011 – Kehotus huomautusten esittämiseen Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 108 artiklan 2 kohdan mukaisesti (EUVL C 116, 23.4.2013, s. 19).

1

(2)  Vrt. alaviite 1.

2

(3)  Alankomaiden siviililain 5:101 §:n mukaan ”rakennusoikeus” (right of superficies, latina: ius superficiarium) on kiinteistöön liittyvä esineoikeus, jonka nojalla sen haltija –’rakentaja’ – voi omistaa tai hankkia itselleen jonkun toisen omistaman kiinteän omaisuuden sisällä, päällä tai yläpuolella olevat rakennukset, rakennelmat tai kasvit (kasvillisuus).

3

(4)  
  EYVL C 209, 10.7.1997, s. 3.

4

(5)  Komission tiedonanto – Yhteisön suuntaviivat valtiontuesta vaikeuksissa olevien yritysten pelastamiseksi ja rakenneuudistukseksi (EUVL C 244, 1.10.2004, s. 2). Näiden suuntaviivojen voimassaoloaikaa pidennettiin komission tiedonannolla valtiontuesta vaikeuksissa olevien yritysten pelastamiseksi ja rakenneuudistukseksi 1 päivänä lokakuuta 2004 annettujen yhteisön suuntaviivojen voimassaoloajan pidentämisestä (EUVL C 296, 2.10.2012, s. 3).

5

(6)  Kunnan aikomuksena oli muuttaa suuri osa Goffert-puistosta huippu-urheilu- ja innovaatiopuistoksi (”Topsport- en Innovatie Park”, TIP) ja soveltaa monialaista lähestymistapaa, joka kattaa urheilun, koulutuksen, terveyden ja tieteen. Tämä hanke on sittemmin lakkautettu. TIP:n tulevaa rahoitusta ei otettu huomioon menettelyn aloittamista koskevassa päätöksessä.

6

(*1)  Luottamuksellinen tieto.

*1

(7)  
  ”
  Onderzoek naar financiële situatie en financieel toekomstperspectief N.E.C. Nijmegen
  ”, BDO:n raportti 29 päivältä lokakuuta 2010, Nijmegen.

7

Onderzoek naar financiële situatie en financieel toekomstperspectief N.E.C. Nijmegen

(8)  Plan van Aanpak NEC, elokuu 2010.

8

(9)  Saksaa koskevat komission päätökset, joista 20 päivänä maaliskuuta 2013 annetut päätökset koskevat Multifunktionsarena der Stadt Erfurt -areenaa (asia SA.35135 (2012/N)) (12 kohta) ja Multifunktionsarena der Stadt Jena -areenaa (asia SA.35440 (2012/N)), tiivistelmät Euroopan unionin virallisessa lehdessä (EUVL C 140, 18.5.2013, s. 1), ja joista 2 päivänä lokakuuta 2013 annettu päätös koskee Fußballstadion Chemnitz -stadionia (asia SA.36105 (2013/N)), tiivistelmä Euroopan unionin virallisessa lehdessä (EUVL C 50, 21.2.2014, s. 1) (12–14 kohta); Espanjaa koskevat 18 päivänä joulukuuta 2013 annetut komission päätökset, jotka koskevat mahdollista valtiontukea neljälle espanjalaiselle ammattilaisjalkapalloseuralle (asia SA.29769 (2013/C)) (28 kohta), Real Madrid CF -seuraa (asia SA.33754 (2013/C)) (20 kohta) ja väitettyä tukea kolmelle Valencian jalkapalloseuralle (asia SA.36387 (2013/C)) (16 kohta). Nämä päätökset on julkaistu Euroopan unionin virallisessa lehdessä (EUVL C 69, 7.3.2014, s. 99).

9

Euroopan unionin virallisessa lehdessä

Euroopan unionin virallisessa lehdessä

Euroopan unionin virallisessa lehdessä

(10)  Ks. alaviite 5.

10

(11)  Komission tiedonanto – Suuntaviivat valtiontuesta rahoitusalan ulkopuolisten vaikeuksissa olevien yritysten pelastamiseen ja rakenneuudistukseen (EUVL C 249, 31.7.2014, s. 1).

11

---

Oikaisuja

| 26.11.2016 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 320/52 |
| --- | --- | --- | --- |

26.11.2016

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 320/52

---

Oikaisu neuvoston päätökseen (EU) 2016/1970, annettu 29 päivänä syyskuuta 2016, Euroopan unionin ja sen jäsenvaltioiden sekä Uuden-Seelannin suhteita ja yhteistyötä koskevan kumppanuussopimuksen allekirjoittamisesta Euroopan unionin puolesta ja sen väliaikaisesta soveltamisesta

(
  Euroopan unionin virallinen lehti L 304, 11. marraskuuta 2016
  )

Neuvoston päätöksen (EU) 2016/1970 julkaisemisen oikeusvaikutukset peruutetaan.

---

| 26.11.2016 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 320/52 |
| --- | --- | --- | --- |

26.11.2016

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 320/52

---

Oikaisu neuvoston päätökseen 2013/233/YUTP, annettu 22 päivänä toukokuuta 2013, Euroopan unionin yhdennetystä rajavalvonnan avustusoperaatiosta Libyassa (EUBAM Libya)

(
  Euroopan unionin virallinen lehti L 138, 24. toukokuuta 2013
  )

Otsikossa sisältösivulla sekä sivulla 15:

on:

”Neuvoston päätös 2013/233/YUTP, annettu 22 päivänä toukokuuta 2013, Euroopan unionin yhdennetystä rajavalvonnan avustusoperaatiosta Libyassa (EUBAM Libya)”

pitää olla:

”Neuvoston päätös 2013/233/YUTP, annettu 22 päivänä toukokuuta 2013, Euroopan unionin yhdennetyn rajavalvonnan avustusoperaatiosta Libyassa (EUBAM Libya)”

---

| 26.11.2016 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 320/53 |
| --- | --- | --- | --- |

26.11.2016

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 320/53

---

Oikaisu neuvoston päätökseen 2014/294/YUTP, annettu 20 päivänä toukokuuta 2014, Euroopan unionin yhdennetystä rajavalvonnan avustusoperaatiosta Libyassa (EUBAM Libya) annetun päätöksen 2013/233/YUTP muuttamisesta

(
  Euroopan unionin virallinen lehti L 151, 21. toukokuuta 2014
  )

| 1. | Otsikossa sisältösivulla sekä sivulla 24: |
| --- | --- |

1.

Otsikossa sisältösivulla sekä sivulla 24:

on:

”Neuvoston päätös 2014/294/YUTP, annettu 20 päivänä toukokuuta 2014, Euroopan unionin yhdennetystä rajavalvonnan avustusoperaatiosta Libyassa (EUBAM Libya) annetun päätöksen 2013/233/YUTP muuttamisesta”

pitää olla:

”Neuvoston päätös 2014/294/YUTP, annettu 20 päivänä toukokuuta 2014, Euroopan unionin yhdennetyn rajavalvonnan avustusoperaatiosta Libyassa (EUBAM Libya) annetun päätöksen 2013/233/YUTP muuttamisesta”

| 2. | Sivulla 24, johdanto-osan 1 kappaleen ensimmäisessä virkkeessä: |
| --- | --- |

2.

Sivulla 24, johdanto-osan 1 kappaleen ensimmäisessä virkkeessä:

on:

”... jolla perustettiin Euroopan unionin yhdennetty rajavalvonnan avustusoperaatio Libyassa (EUBAM Libya).”

pitää olla:

”... jolla perustettiin Euroopan unionin yhdennetyn rajavalvonnan avustusoperaatio Libyassa (EUBAM Libya).”

| 3. | Sivulla 24, alaviitteessä 1: |
| --- | --- |

3.

Sivulla 24, alaviitteessä 1:

on:

| ”(1) | Neuvoston päätös 2013/233/YUTP, annettu 22 päivänä toukokuuta 2013, Euroopan unionin yhdennetystä rajavalvonnan avustusoperaatiosta Libyassa (EUBAM Libya) (EUVL L 138, 24.5.2013, s. 15).” |
| --- | --- |

”(1)

pitää olla:

| ”(1) | Neuvoston päätös 2013/233/YUTP, annettu 22 päivänä toukokuuta 2013, Euroopan unionin yhdennetyn rajavalvonnan avustusoperaatiosta Libyassa (EUBAM Libya) (EUVL L 138, 24.5.2013, s. 15).” |
| --- | --- |

”(1)

---

| 26.11.2016 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 320/54 |
| --- | --- | --- | --- |

26.11.2016

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 320/54

---

Oikaisu neuvoston päätökseen (YUTP) 2015/800, annettu 21 päivänä toukokuuta 2015, Euroopan unionin yhdennetystä rajavalvonnan avustusoperaatiosta Libyassa (EUBAM Libya) annetun päätöksen 2013/233/YUTP muuttamisesta ja voimassaolon jatkamisesta

(
  Euroopan unionin virallinen lehti L 127, 22. toukokuuta 2015
  )

| 1. | Otsikossa sisältösivulla sekä sivulla 22: |
| --- | --- |

1.

Otsikossa sisältösivulla sekä sivulla 22:

on:

”Neuvoston päätös (YUTP) 2015/800, annettu 21 päivänä toukokuuta 2015, Euroopan unionin yhdennetystä rajavalvonnan avustusoperaatiosta Libyassa (EUBAM Libya) annetun päätöksen 2013/233/YUTP muuttamisesta ja voimassaolon jatkamisesta”

pitää olla:

”Neuvoston päätös (YUTP) 2015/800, annettu 21 päivänä toukokuuta 2015, Euroopan unionin yhdennetyn rajavalvonnan avustusoperaatiosta Libyassa (EUBAM Libya) annetun päätöksen 2013/233/YUTP muuttamisesta ja voimassaolon jatkamisesta”

| 2. | Sivulla 22, johdanto-osan 1 kappaleessa: |
| --- | --- |

2.

Sivulla 22, johdanto-osan 1 kappaleessa:

on:

”... jolla perustettiin Euroopan unionin yhdennetty rajavalvonnan avustusoperaatio Libyassa (EUBAM Libya).”

pitää olla:

”... jolla perustettiin Euroopan unionin yhdennetyn rajavalvonnan avustusoperaatio Libyassa (EUBAM Libya).”

| 3. | Sivulla 22, alaviitteessä 1: |
| --- | --- |

3.

Sivulla 22, alaviitteessä 1:

on:

| ”(1) | Neuvoston päätös 2013/233/YUTP, annettu 22 päivänä toukokuuta 2013, Euroopan unionin yhdennetystä rajavalvonnan avustusoperaatiosta Libyassa (EUVL L 138, 24.5.2013, s. 15).” |
| --- | --- |

”(1)

pitää olla:

| ”(1) | Neuvoston päätös 2013/233/YUTP, annettu 22 päivänä toukokuuta 2013, Euroopan unionin yhdennetyn rajavalvonnan avustusoperaatiosta Libyassa (EUVL L 138, 24.5.2013, s. 15).” |
| --- | --- |

”(1)

| 4. | Sivulla 22, alaviitteessä 2: |
| --- | --- |

4.

Sivulla 22, alaviitteessä 2:

on:

| ”(2) | Neuvoston päätös 2014/294/YUTP, annettu 20 päivänä toukokuuta 2014, Euroopan unionin yhdennetystä rajavalvonnan avustusoperaatiosta Libyassa (EUBAM Libya) annetun päätöksen 2013/233/YUTP muuttamisesta (EUVL L 151, 21.5.2014, s. 24).” |
| --- | --- |

”(2)

pitää olla:

| ”(2) | Neuvoston päätös 2014/294/YUTP, annettu 20 päivänä toukokuuta 2014, Euroopan unionin yhdennetyn rajavalvonnan avustusoperaatiosta Libyassa (EUBAM Libya) annetun päätöksen 2013/233/YUTP muuttamisesta (EUVL L 151, 21.5.2014, s. 24).” |
| --- | --- |

”(2)

---

| 26.11.2016 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 320/55 |
| --- | --- | --- | --- |

26.11.2016

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 320/55

---

Oikaisu neuvoston päätökseen (YUTP) 2015/2276, annettu 7 päivänä joulukuuta 2015, Euroopan unionin yhdennetystä rajavalvonnan avustusoperaatiosta Libyassa (EUBAM Libya) annetun päätöksen 2013/233/YUTP muuttamisesta ja sen voimassaolon jatkamisesta

(
  Euroopan unionin virallinen lehti L 322, 8. joulukuuta 2015
  )

| 1. | Otsikossa sisältösivulla sekä sivulla 51: |
| --- | --- |

1.

Otsikossa sisältösivulla sekä sivulla 51:

on:

”Neuvoston päätös (YUTP) 2015/2276, annettu 7 päivänä joulukuuta 2015, Euroopan unionin yhdennetystä rajavalvonnan avustusoperaatiosta Libyassa (EUBAM Libya) annetun päätöksen 2013/233/YUTP muuttamisesta ja sen voimassaolon jatkamisesta”

pitää olla:

”Neuvoston päätös (YUTP) 2015/2276, annettu 7 päivänä joulukuuta 2015, Euroopan unionin yhdennetyn rajavalvonnan avustusoperaatiosta Libyassa (EUBAM Libya) annetun päätöksen 2013/233/YUTP muuttamisesta ja sen voimassaolon jatkamisesta”

| 2. | Sivulla 51, johdanto-osan 1 kappaleessa: |
| --- | --- |

2.

Sivulla 51, johdanto-osan 1 kappaleessa:

on:

”... jolla perustettiin Euroopan unionin yhdennetty rajavalvonnan avustusoperaatio Libyassa (EUBAM Libya).”

pitää olla:

”... jolla perustettiin Euroopan unionin yhdennetyn rajavalvonnan avustusoperaatio Libyassa (EUBAM Libya).”

| 3. | Sivulla 51, alaviitteessä 1: |
| --- | --- |

3.

Sivulla 51, alaviitteessä 1:

on:

| ”(1) | Neuvoston päätös 2013/233/YUTP, annettu 22 päivänä toukokuuta 2013, Euroopan unionin yhdennetystä rajavalvonnan avustusoperaatiosta Libyassa (EUBAM Libya) (EUVL L 138, 24.5.2013, s. 15).” |
| --- | --- |

”(1)

pitää olla:

| ”(1) | Neuvoston päätös 2013/233/YUTP, annettu 22 päivänä toukokuuta 2013, Euroopan unionin yhdennetyn rajavalvonnan avustusoperaatiosta Libyassa (EUBAM Libya) (EUVL L 138, 24.5.2013, s. 15).” |
| --- | --- |

”(1)

| 4. | Sivulla 51, alaviitteessä 2: |
| --- | --- |

4.

Sivulla 51, alaviitteessä 2:

on:

| ”(2) | Neuvoston päätös (YUTP) 2015/800, annettu 21 päivänä toukokuuta 2015, Euroopan unionin yhdennetystä rajavalvonnan avustusoperaatiosta Libyassa (EUBAM Libya) annetun päätöksen 2013/233/YUTP muuttamisesta ja voimassaolon jatkamisesta (EUVL L 127, 22.5.2015, s. 22).” |
| --- | --- |

”(2)

pitää olla:

| ”(2) | Neuvoston päätös (YUTP) 2015/800, annettu 21 päivänä toukokuuta 2015, Euroopan unionin yhdennetyn rajavalvonnan avustusoperaatiosta Libyassa (EUBAM Libya) annetun päätöksen 2013/233/YUTP muuttamisesta ja voimassaolon jatkamisesta (EUVL L 127, 22.5.2015, s. 22).” |
| --- | --- |

”(2)

---