# Europos Sąjungos L 347/2016

| | ISSN 1977-0723 |
| --- | --- |
| Europos Sąjungos
  oficialusis leidinys | L 347 |
| | |
| Leidimas lietuvių kalba | Teisės aktai | 59 metai2016m. gruodžio 20d. |

ISSN 1977-0723

Europos Sąjungos

oficialusis leidinys

L 347

Leidimas lietuvių kalba

Teisės aktai

59 metai2016m. gruodžio 20d.

---

| Turinys | | II   Ne teisėkūros procedūra priimami aktai | Puslapis |
| --- | --- | --- | --- |
| | | SPRENDIMAI |
| | * | 2016 m. lapkričio 3 d. Europos Centrinio Banko sprendimas (ES) 2016/2247 dėl Europos Centrinio Banko metinės atskaitomybės (ECB/2016/35) | 1 |
| | * | 2016 m. lapkričio 3 d. Europos Centrinio Banko sprendimas (ES) 2016/2248 dėl valstybių narių, kurių valiuta yra euro, nacionalinių centrinių bankų pinigų politikos pajamų paskirstymo (ECB/2016/36) | 26 |
| | | GAIRĖS |
| | * | 2016 m. lapkričio 3 d. Europos Centrinio Banko gairės (ES) 2016/2249 dėl Europos centrinių bankų sistemos apskaitos ir finansinės atskaitomybės teisinio pagrindo (ECB/2016/34) | 37 |

Turinys

II   Ne teisėkūros procedūra priimami aktai

Puslapis

SPRENDIMAI

*

2016 m. lapkričio 3 d. Europos Centrinio Banko sprendimas (ES) 2016/2247 dėl Europos Centrinio Banko metinės atskaitomybės (ECB/2016/35)

1

*

2016 m. lapkričio 3 d. Europos Centrinio Banko sprendimas (ES) 2016/2248 dėl valstybių narių, kurių valiuta yra euro, nacionalinių centrinių bankų pinigų politikos pajamų paskirstymo (ECB/2016/36)

26

GAIRĖS

*

2016 m. lapkričio 3 d. Europos Centrinio Banko gairės (ES) 2016/2249 dėl Europos centrinių bankų sistemos apskaitos ir finansinės atskaitomybės teisinio pagrindo (ECB/2016/34)

37

| LT | Aktai, kurių pavadinimai spausdinami paprastu šriftu, yra susiję su kasdieniu žemės ūkio reikalų valdymu ir paprastai galioja ribotą laikotarpį.
  Visų kitų aktų pavadinimai spausdinami ryškesniu šriftu ir prieš juos dedama žvaigždutė. |
| --- | --- |

LT

Aktai, kurių pavadinimai spausdinami paprastu šriftu, yra susiję su kasdieniu žemės ūkio reikalų valdymu ir paprastai galioja ribotą laikotarpį.

Visų kitų aktų pavadinimai spausdinami ryškesniu šriftu ir prieš juos dedama žvaigždutė.

---

II Ne teisėkūros procedūra priimami aktai

SPRENDIMAI

| 2016 12 20 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | L 347/1 |
| --- | --- | --- | --- |

2016 12 20

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

L 347/1

---

EUROPOS CENTRINIO BANKO SPRENDIMAS (ES) 2016/2247

2016 m. lapkričio 3 d.

dėl Europos Centrinio Banko metinės atskaitomybės (ECB/2016/35)

(nauja redakcija)

EUROPOS CENTRINIO BANKO VALDANČIOJI TARYBA,

atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo,

atsižvelgdama į Europos centrinių bankų sistemos ir Europos Centrinio Banko statutą, ypač į jo 26 straipsnio 2 dalį,

kadangi:

| (1) | Sprendimas ECB/2010/21 (1) keletą kartų buvo iš esmės pakeistas. Kadangi reikalingi nauji pakeitimai, siekiant aiškumo šis sprendimas turėtų būti išdėstytas nauja redakcija; |
| --- | --- |

(1)

Sprendimas ECB/2010/21 (1) keletą kartų buvo iš esmės pakeistas. Kadangi reikalingi nauji pakeitimai, siekiant aiškumo šis sprendimas turėtų būti išdėstytas nauja redakcija;

| (2) | Gairės ECB/2010/20 (2), į kurias Sprendime ECB/2010/21 daroma nuoroda, buvo išdėstytos nauja redakcija ir panaikintos Europos Centrinio Banko gairėmis (ES) 2016/2249 (ECB/2016/34) (3), |
| --- | --- |

(2)

Gairės ECB/2010/20 (2), į kurias Sprendime ECB/2010/21 daroma nuoroda, buvo išdėstytos nauja redakcija ir panaikintos Europos Centrinio Banko gairėmis (ES) 2016/2249 (ECB/2016/34) (3),

PRIĖMĖ ŠĮ SPRENDIMĄ:

I SKYRIUS

BENDROSIOS NUOSTATOS

1 straipsnis

Sąvokų apibrėžtys

1.   Gairių (ES) 2016/2249 (ECB/2016/34) 1 straipsnyje apibrėžtos sąvokos turi tokią pat reikšmę, kai yra vartojamos šiame sprendime.

2.   Kiti šiame sprendime naudojami techniniai terminai turi tokią pat reikšmę kaip Gairių (ES) 2016/2249 (ECB/2016/34) II priede.

2 straipsnis

Taikymo sritis

Šiame sprendime nustatytos taisyklės taikomos Europos Centrinio Banko (ECB) metinėms finansinėms ataskaitoms, kurias sudaro balansas, ECB nebalansinių sąskaitų balanso straipsniai, pelno (nuostolio) ataskaita ir ECB metinių finansinių ataskaitų aiškinamasis raštas.

3 straipsnis

Kokybinės savybės

Gairių (ES) 2016/2249 (ECB/2016/34) 3 straipsnyje apibrėžtos kokybinės savybės taikomos šiame sprendime.

4 straipsnis

Pagrindiniai apskaitos principai

Gairių (ES) 2016/2249 (ECB/2016/34) 4 straipsnyje apibrėžti pagrindiniai apskaitos principai taip pat taikomi šiame sprendime.

Gairių (ES) 2016/2249 (ECB/2016/34) 4 straipsnio 3 dalies pirmajam sakiniui taikant išimtį, į įvykius po balanso atsižvelgiama tik iki dienos, kai Vykdomoji valdyba įgalioja teikti ECB metines finansines ataskaitas Valdančiajai tarybai patvirtinti.

5 straipsnis

Ekonominis ir pinigų (atsiskaitymų) metodai

Šiam sprendimui taikomos Gairių (ES) 2016/2249 (ECB/2016/34) 5 straipsnyje nustatytos taisyklės.

6 straipsnis

Turto ir įsipareigojimų pripažinimas

Finansinis arba kitas turtas ir (arba) įsipareigojimai ECB balanse pripažįstami tik pagal Gairių (ES) 2016/2249 (ECB/2016/34) 6 straipsnį.

II SKYRIUS

BALANSO STRUKTŪRA IR VERTINIMO TAISYKLĖS

7 straipsnis

Balanso struktūra

Balansas sudaromas pagal I priede nustatytą struktūrą.

8 straipsnis

Atidėjiniai užsienio valiutos kurso, palūkanų normos, kredito ir aukso kainos rizikai

Atsižvelgdama į ECB veiklos pobūdį, Valdančioji taryba ECB balanse gali sudaryti atidėjinius užsienio valiutos kurso, palūkanų normos, kredito ir aukso kainos rizikai. Remdamasi pagrįstai įvertinta ECB prisiimta rizika, Valdančioji taryba sprendžia dėl atidėjinių dydžio ir panaudojimo.

9 straipsnis

Balanso vertinimo taisyklės

1.   Jeigu I priede nenurodyta kitaip, balansas vertinamas esamais rinkos kursais ir kainomis.

2.   Auksas, užsienio valiutos priemonės, vertybiniai popieriai (išskyrus vertybinius popierius, laikomus iki išpirkimo termino, neapyvartinius vertybinius popierius ir pinigų politikos tikslais laikomus vertybinius popierius, apskaitomus amortizuota savikaina), taip pat finansinės priemonės, balansinės ir nebalansinės, metų pabaigoje perkainojami pagal vidutinius rinkos kursus ir kainas.

3.   Perkainojant auksą, atskirai neišskiriama aukso kainos ir užsienio valiutos kurso įtaka, bendras aukso perkainojimas įtraukiamas į apskaitą remiantis nustatyto aukso svorio vieneto kaina eurais, apskaičiuota pagal euro ir JAV dolerio keitimo kursą ketvirčio perkainojimo dieną. Balansiniai ir nebalansiniai sandoriai užsienio valiuta perkainojami atskirai pagal kiekvieną valiutą. Taikant šį straipsnį, turimos specialiosios skolinimosi teisės (SST), įskaitant paskirtąsias individualias užsienio valiutos pozicijas, kurios sudaro SST krepšelį, laikomos viena pozicija. Vertybiniai popieriai perkainojami pagal kiekvieną kodą, t. y. tą patį ISIN numerį/rūšį atskirai, o susiję pasirinkimo sandoriai vertinimo tikslais nėra atskiriami. Pinigų politikos tikslais laikomi vertybiniai popieriai arba vertybiniai popieriai, įtraukti į straipsnius „Kitas finansinis turtas“ arba „Kita“, laikomi atskira pozicija.

4.   Pinigų politikos tikslais laikomi apyvartiniai vertybiniai popieriai laikomi atskira pozicija ir vertinami pagal rinkos kainą arba amortizuota savikaina, sumažinta vertės sumažėjimu, priklausomai nuo pinigų politikos susitarimų.

5.   Vertybiniai popieriai, laikomi iki išpirkimo termino, laikomi atskira pozicija ir vertinami amortizuota savikaina, sumažinta vertės sumažėjimu. Tokia pat tvarka taikoma neapyvartiniams vertybiniams popieriams. Vertybiniai popieriai, laikomi iki išpirkimo termino, gali būti parduoti terminui nepasibaigus esant bet kuriai iš šių aplinkybių:

| a) | jei parduodamas kiekis laikomas nereikšmingu lyginant su visu iki išpirkimo termino laikomų vertybinių popierių portfelio dydžiu; |
| --- | --- |

a)

jei parduodamas kiekis laikomas nereikšmingu lyginant su visu iki išpirkimo termino laikomų vertybinių popierių portfelio dydžiu;

| b) | jei vertybiniai popieriai parduodami likus vienam mėnesiui iki išpirkimo termino datos; |
| --- | --- |

b)

jei vertybiniai popieriai parduodami likus vienam mėnesiui iki išpirkimo termino datos;

| c) | išimtinėmis aplinkybėmis, pavyzdžiui, žymiai pablogėjus emitento kreditingumui. |
| --- | --- |

c)

išimtinėmis aplinkybėmis, pavyzdžiui, žymiai pablogėjus emitento kreditingumui.

10 straipsnis

Grįžtamieji sandoriai

Grįžtamieji sandoriai apskaitomi pagal Gairių (ES) 2016/2249 (ECB/2016/34) 10 straipsnį.

11 straipsnis

Apyvartinės nuosavybės priemonės

Apyvartinės nuosavybės priemonės apskaitomos pagal Gairių (ES) 2016/2249 (ECB/2016/34) 11 straipsnį.

12 straipsnis

Apsidraudimas nuo vertybinių popierių palūkanų normos rizikos išvestinėmis finansinėmis priemonėmis

Apsidraudimas nuo palūkanų normos rizikos apskaitomas pagal Gairių (ES) 2016/2249 (ECB/2016/34) 12 straipsnį.

13 straipsnis

Sintetinės priemonės

Sintetinės priemonės apskaitomos pagal Gairių (ES) 2016/2249 (ECB/2016/34) 13 straipsnį.

III SKYRIUS

PAJAMŲ PRIPAŽINIMAS

14 straipsnis

Pajamų pripažinimas

1.   Pajamų pripažinimui taikomos Gairių (ES) 2016/2249 (ECB/2016/34) 15 straipsnio 1, 2, 3, 5 ir 7 dalys.

2.   Specialiųjų perkainojimo sąskaitų lėšos, atsirandančios iš įnašų pagal Europos centrinių bankų sistemos ir Europos Centrinio Banko statuto (toliau – ECBS statutas) 48 straipsnio 2 dalį valstybių narių, kurioms taikyta išimtis buvo panaikinta, centrinių bankų atžvilgiu, naudojamos nerealizuotiesiems nuostoliams padengti, jei jie viršija ankstesnius perkainojimo prieaugius, įrašytus į atitinkamą įprastą perkainojimo sąskaitą, kaip nustatyta Gairių (ES) 2016/2249 (ECB/2016/34) 15 straipsnio 1 dalies c punkte, prieš tokių nuostolių kompensavimą pagal ECBS statuto 33 straipsnio 2 dalį. Lėšos, esančios specialiose perkainojimo sąskaitose auksui, valiutoms ir vertybiniams popieriams, proporcingai mažinamos, jei sumažėja atitinkamo turto pozicijos.

15 straipsnis

Sandorių vertė

Šiam sprendimui taikomas Gairių (ES) 2016/2249 (ECB/2016/34) 16 straipsnis.

IV SKYRIUS

NEBALANSINIŲ PRIEMONIŲ APSKAITOS TAISYKLĖS

16 straipsnis

Bendrosios taisyklės

Šiam sprendimui taikomas Gairių (ES) 2016/2249 (ECB/2016/34) 17 straipsnis.

17 straipsnis

Išankstiniai užsienio valiutų keitimo sandoriai

Išankstiniai užsienio valiutų keitimo sandoriai apskaitomi pagal Gairių (ES) 2016/2249 (ECB/2016/34) 18 straipsnį.

18 straipsnis

Valiutų apsikeitimo sandoriai

Valiutų apsikeitimo sandoriai apskaitomi pagal Gairių (ES) 2016/2249 (ECB/2016/34) 19 straipsnį.

19 straipsnis

Ateities sandoriai

Ateities sandoriai apskaitomi pagal Gairių (ES) 2016/2249 (ECB/2016/34) 20 straipsnį.

20 straipsnis

Palūkanų normų apsikeitimo sandoriai

Palūkanų normų apsikeitimo sandoriai apskaitomi pagal Gairių (ES) 2016/2249 (ECB/2016/34) 21 straipsnį.

Metų pabaigoje pelno (nuostolio) ataskaitoje pripažinti nerealizuotieji nuostoliai, amortizuojami paskesniais metais, taikant tiesinį metodą. Išankstinių palūkanų normų apsikeitimo sandorių atveju, amortizacija pradedama nuo atsiskaitymo už sandorį dienos.

21 straipsnis

Išankstiniai palūkanų normų sandoriai

Išankstiniai palūkanų normų sandoriai apskaitomi pagal Gairių (ES) 2016/2249 (ECB/2016/34) 22 straipsnį.

22 straipsnis

Išankstiniai vertybinių popierių sandoriai

Išankstiniai vertybinių popierių sandoriai apskaitomi pagal Gairių (ES) 2016/2249 (ECB/2016/34) 23 straipsnio 1 dalyje nurodytą A metodą.

23 straipsnis

Pasirinkimo sandoriai

Pasirinkimo sandoriai apskaitomi pagal Gairių (ES) 2016/2249 (ECB/2016/34) 24 straipsnį.

V SKYRIUS

METINIS SKELBIAMAS BALANSAS BEI PELNO (NUOSTOLIO) ATASKAITA

24 straipsnis

Ataskaitų formos

1.   Skelbiamas ECB metinis balansas rengiamas pagal II priede pateiktą formą.

2.   Skelbiama ECB pelno (nuostolio) ataskaita turi atitikti III priedą.

VI SKYRIUS

BAIGIAMOSIOS NUOSTATOS

25 straipsnis

Taisyklių kūrimas, taikymas ir aiškinimas

1.   Aiškinant šį sprendimą atsižvelgiama į parengiamąjį darbą, pagal Sąjungos teisę suderintus apskaitos principus ir į visuotinai pripažintus apskaitos principus.

2.   Jei šiame sprendime nenustatyta tam tikros srities apskaitos tvarka ir jei nėra kitokio Valdančiosios tarybos sprendimo, ECB laikosi vertinimo principų vadovaudamasis Europos Sąjungos priimtais Tarptautiniais finansinės atskaitomybės standartais, kurie yra taikytini ECB veiklai ir ataskaitoms.

26 straipsnis

Panaikinimas

1.   Sprendimas ECB/2010/21 panaikinamas.

2.   Nuorodos į panaikintą sprendimą laikomos nuorodomis į šį sprendimą ir skaitomos vadovaujantis V priedo atitikties lentele.

27 straipsnis

Įsigaliojimas

Šis sprendimas įsigalioja 2016 m. gruodžio 31 d.

Priimta Frankfurte prie Maino 2016 m. lapkričio 3 d.

ECB Pirmininkas

Mario DRAGHI

---

(1)  
  2010 m. lapkričio 11 d. Sprendimas ECB/2010/21 dėl Europos Centrinio Banko metinės atskaitomybės (OL L 35, 2011 2 9, p. 1).

1

(2)  
  2010 m. lapkričio 11 d. Gairės ECB/2010/20 dėl Europos centrinių bankų sistemos apskaitos ir finansinės atskaitomybės teisinio pagrindo (OL L 35, 2011 2 9, p. 31).

2

(3)  
  2016 m. lapkričio 3 d. Europos Centrinio Banko gairės (ES) 2016/2249 dėl Europos centrinių bankų sistemos apskaitos ir finansinės atskaitomybės teisinio pagrindo (ECB/2016/34) (žr. šio Oficialiojo leidinio p. 37).

3

---

I PRIEDAS

BALANSO STRUKTŪRA IR VERTINIMO TAISYKLĖS

TURTAS

| | Balanso straipsnis | Balanso straipsnių turinio kategorijos | Vertinimo principas |
| --- | --- | --- | --- |
| 1 | Auksas ir gautinas auksas | Fizinis auksas, t. y. luitai, monetos, lakštai, grynuoliai, saugykloje ar „kelyje“. Ne fizinis auksas, pvz., likučiai aukso saugojimo sąskaitose (neskirstomose sąskaitose), terminuotieji indėliai ir pretenzijos gauti auksą, kylančios iš šių sandorių: a) aukso kiekį didinančių ar mažinančių sandorių ir b) aukso vietos ar grynumo apsikeitimo sandorių, kai tarp aukso perdavimo ir gavimo yra daugiau nei viena darbo diena | Rinkos verte |
| 2 | Pretenzijos ne euro zonos rezidentams užsienio valiuta | Pretenzijos užsienio valiuta kitoms sandorio šalims, ne euro zonos rezidentėms, įskaitant tarptautines bei viršvalstybines institucijas ir ne euro zonos centrinius bankus | |
| 2.1 | Iš Tarptautinio valiutos fondo (TVF) gautinos lėšos | a) | Atsargų dalies (grynosios) neviršijančios skolinimosi teisės

  Nacionalinė kvota, atėmus TVF disponuojamų sąskaitų eurais likučius. Į šį straipsnį arba straipsnį „Įsipareigojimai ne euro zonos rezidentams eurais“ galima įtraukti TVF sąskaitą Nr. 2 (sąskaita eurais, skirta administravimo išlaidoms) |

Balanso straipsnis

Balanso straipsnių turinio kategorijos

Vertinimo principas

1

Auksas ir gautinas auksas

Fizinis auksas, t. y. luitai, monetos, lakštai, grynuoliai, saugykloje ar „kelyje“. Ne fizinis auksas, pvz., likučiai aukso saugojimo sąskaitose (neskirstomose sąskaitose), terminuotieji indėliai ir pretenzijos gauti auksą, kylančios iš šių sandorių: a) aukso kiekį didinančių ar mažinančių sandorių ir b) aukso vietos ar grynumo apsikeitimo sandorių, kai tarp aukso perdavimo ir gavimo yra daugiau nei viena darbo diena

Rinkos verte

2

Pretenzijos ne euro zonos rezidentams užsienio valiuta

Pretenzijos užsienio valiuta kitoms sandorio šalims, ne euro zonos rezidentėms, įskaitant tarptautines bei viršvalstybines institucijas ir ne euro zonos centrinius bankus

2.1

Iš Tarptautinio valiutos fondo (TVF) gautinos lėšos

a)

Nacionalinė kvota, atėmus TVF disponuojamų sąskaitų eurais likučius. Į šį straipsnį arba straipsnį „Įsipareigojimai ne euro zonos rezidentams eurais“ galima įtraukti TVF sąskaitą Nr. 2 (sąskaita eurais, skirta administravimo išlaidoms)

| a) | Atsargų dalies (grynosios) neviršijančios skolinimosi teisės

  Nominaliąja verte, perskaičiuota pagal užsienio valiutos rinkos kursą |
| --- | --- |

a)

Nominaliąja verte, perskaičiuota pagal užsienio valiutos rinkos kursą

| b) | Specialiosios skolinimosi teisės (SST)

  Turimos SST (bendrąja verte) |
| --- | --- |

b)

Turimos SST (bendrąja verte)

| b) | SST

  Nominaliąja verte, perskaičiuota pagal užsienio valiutos rinkos kursą |
| --- | --- |

b)

Nominaliąja verte, perskaičiuota pagal užsienio valiutos rinkos kursą

| c) | Kiti reikalavimai

  Bendrieji skolinimosi susitarimai, pagal specialiuosius skolinimosi susitarimus suteiktos paskolos, indėliai į TVF valdomus fondus |
| --- | --- |

c)

Bendrieji skolinimosi susitarimai, pagal specialiuosius skolinimosi susitarimus suteiktos paskolos, indėliai į TVF valdomus fondus

| c) | Kiti reikalavimai

  Nominaliąja verte, perskaičiuota pagal užsienio valiutos rinkos kursą |
| --- | --- |

c)

Nominaliąja verte, perskaičiuota pagal užsienio valiutos rinkos kursą

2.2

Likučiai bankų sąskaitose ir investicijos į vertybinius popierius, išorės paskolos ir kitas išorės turtas

| a) | Sąskaitų likučiai ne euro zonos bankuose, išskyrus tuos, kurie priskiriami 11.3 turto straipsniui „Kitas finansinis turtas“

  Einamosios sąskaitos, terminuotieji indėliai, vienos dienos paskolos, atvirkštiniai atpirkimo sandoriai |
| --- | --- |

a)

Einamosios sąskaitos, terminuotieji indėliai, vienos dienos paskolos, atvirkštiniai atpirkimo sandoriai

| a) | Sąskaitų likučiai ne euro zonos bankuose

  Nominaliąja verte, perskaičiuota pagal užsienio valiutos rinkos kursą |
| --- | --- |

a)

Nominaliąja verte, perskaičiuota pagal užsienio valiutos rinkos kursą

| b) | Investicijos į vertybinius popierius ne euro zonoje, išskyrus tas, kurios priskiriamos 11.3 turto straipsniui „Kitas finansinis turtas“

  Ne euro zonos rezidentų išleisti skoliniai įsipareigojimai ir obligacijos, trumpalaikiai skoliniai įsipareigojimai, nulinės atkarpos obligacijos, pinigų rinkos vertybiniai popieriai, nuosavybės priemonės, laikomos kaip užsienio atsargų dalis |
| --- | --- |

b)

Ne euro zonos rezidentų išleisti skoliniai įsipareigojimai ir obligacijos, trumpalaikiai skoliniai įsipareigojimai, nulinės atkarpos obligacijos, pinigų rinkos vertybiniai popieriai, nuosavybės priemonės, laikomos kaip užsienio atsargų dalis

| b) | i) | Apyvartiniai skolos vertybiniai popieriai, išskyrus laikomus iki išpirkimo termino

  Rinkos kaina ir užsienio valiutos rinkos kursu
  Visos premijos arba nuolaidos amortizuojamos |
| --- | --- | --- |

b)

i)

Apyvartiniai skolos vertybiniai popieriai, išskyrus laikomus iki išpirkimo termino

Rinkos kaina ir užsienio valiutos rinkos kursu

Visos premijos arba nuolaidos amortizuojamos

| ii) | Apyvartiniai skolos vertybiniai popieriai, laikomi iki išpirkimo termino

  Įsigijimo verte, sumažinta vertės sumažėjimu ir perskaičiuota pagal užsienio valiutos rinkos kursą
  Visos premijos arba nuolaidos amortizuojamos |
| --- | --- |

ii)

Apyvartiniai skolos vertybiniai popieriai, laikomi iki išpirkimo termino

Įsigijimo verte, sumažinta vertės sumažėjimu ir perskaičiuota pagal užsienio valiutos rinkos kursą

Visos premijos arba nuolaidos amortizuojamos

| iii) | Neapyvartiniai skolos vertybiniai popieriai

  Įsigijimo verte, sumažinta vertės sumažėjimu ir perskaičiuota pagal užsienio valiutos rinkos kursą
  Visos premijos arba nuolaidos amortizuojamos |
| --- | --- |

iii)

Neapyvartiniai skolos vertybiniai popieriai

Įsigijimo verte, sumažinta vertės sumažėjimu ir perskaičiuota pagal užsienio valiutos rinkos kursą

Visos premijos arba nuolaidos amortizuojamos

| iv) | Apyvartinės nuosavybės priemonės

  Rinkos kaina ir užsienio valiutos rinkos kursu |
| --- | --- |

iv)

Apyvartinės nuosavybės priemonės

Rinkos kaina ir užsienio valiutos rinkos kursu

| c) | Išorės paskolos (indėliai) ne euro zonos rezidentams, išskyrus tas, kurios priskiriamos 11.3 turto straipsniui „Kitas finansinis turtas“ |
| --- | --- |

c)

| c) | Išorės paskolos

  Indėliai – nominaliąja verte, perskaičiuota pagal užsienio valiutos rinkos kursą |
| --- | --- |

c)

Indėliai – nominaliąja verte, perskaičiuota pagal užsienio valiutos rinkos kursą

| d) | Kitas išorės turtas

  Ne euro zonos banknotai ir monetos |
| --- | --- |

d)

Ne euro zonos banknotai ir monetos

| d) | Kitas išorės turtas

  Nominaliąja verte, perskaičiuota pagal užsienio valiutos rinkos kursą |
| --- | --- |

d)

Nominaliąja verte, perskaičiuota pagal užsienio valiutos rinkos kursą

3

Pretenzijos euro zonos rezidentams užsienio valiuta

| a) | Investicijos į vertybinius popierius euro zonoje, išskyrus tas, kurios priskiriamos 11.3 turto straipsniui „Kitas finansinis turtas“

  euro zonos rezidentų išleisti skoliniai įsipareigojimai ir obligacijos, trumpalaikiai skoliniai įsipareigojimai, nulinės atkarpos obligacijos, pinigų rinkos vertybiniai popieriai, nuosavybės priemonės, laikomos kaip užsienio atsargų dalis |
| --- | --- |

a)

euro zonos rezidentų išleisti skoliniai įsipareigojimai ir obligacijos, trumpalaikiai skoliniai įsipareigojimai, nulinės atkarpos obligacijos, pinigų rinkos vertybiniai popieriai, nuosavybės priemonės, laikomos kaip užsienio atsargų dalis

| a) | i) | Apyvartiniai skolos vertybiniai popieriai, išskyrus laikomus iki išpirkimo termino

  Rinkos kaina ir užsienio valiutos rinkos kursu
  Visos premijos arba nuolaidos amortizuojamos |
| --- | --- | --- |

a)

i)

Apyvartiniai skolos vertybiniai popieriai, išskyrus laikomus iki išpirkimo termino

Rinkos kaina ir užsienio valiutos rinkos kursu

Visos premijos arba nuolaidos amortizuojamos

| ii) | Apyvartiniai skolos vertybiniai popieriai, laikomi iki išpirkimo termino

  Įsigijimo verte, sumažinta vertės sumažėjimu ir perskaičiuota pagal užsienio valiutos rinkos kursą
  Visos premijos arba nuolaidos amortizuojamos |
| --- | --- |

ii)

Apyvartiniai skolos vertybiniai popieriai, laikomi iki išpirkimo termino

Įsigijimo verte, sumažinta vertės sumažėjimu ir perskaičiuota pagal užsienio valiutos rinkos kursą

Visos premijos arba nuolaidos amortizuojamos

| iii) | Neapyvartiniai skolos vertybiniai popieriai

  Įsigijimo verte, sumažinta vertės sumažėjimu ir perskaičiuota pagal užsienio valiutos rinkos kursą
  Visos premijos arba nuolaidos amortizuojamos |
| --- | --- |

iii)

Neapyvartiniai skolos vertybiniai popieriai

Įsigijimo verte, sumažinta vertės sumažėjimu ir perskaičiuota pagal užsienio valiutos rinkos kursą

Visos premijos arba nuolaidos amortizuojamos

| iv) | Apyvartinės nuosavybės priemonės

  Rinkos kaina ir užsienio valiutos rinkos kursu |
| --- | --- |

iv)

Apyvartinės nuosavybės priemonės

Rinkos kaina ir užsienio valiutos rinkos kursu

| b) | Kitos pretenzijos euro zonos rezidentams, išskyrus tas, kurios priskiriamos 11.3 turto straipsniui „Kitas finansinis turtas“

  Paskolos, indėliai, atvirkštiniai atpirkimo sandoriai, kitas skolinimas |
| --- | --- |

b)

Paskolos, indėliai, atvirkštiniai atpirkimo sandoriai, kitas skolinimas

| b) | Kiti reikalavimai

  Indėliai ir kitas skolinimas – nominaliąja verte, perskaičiuota pagal užsienio valiutos rinkos kursą |
| --- | --- |

b)

Indėliai ir kitas skolinimas – nominaliąja verte, perskaičiuota pagal užsienio valiutos rinkos kursą

4

Pretenzijos ne euro zonos rezidentams eurais

4.1

Likučiai bankų sąskaitose, investicijos į vertybinius popierius ir paskolos

| a) | Sąskaitų likučiai ne euro zonos bankuose, išskyrus tuos, kurie priskiriami 11.3 turto straipsniui „Kitas finansinis turtas“

  Einamosios sąskaitos, terminuotieji indėliai, vienos dienos paskolos, atvirkštiniai atpirkimo sandoriai, susiję su vertybinių popierių eurais valdymu |
| --- | --- |

a)

Einamosios sąskaitos, terminuotieji indėliai, vienos dienos paskolos, atvirkštiniai atpirkimo sandoriai, susiję su vertybinių popierių eurais valdymu

| a) | Sąskaitų likučiai ne euro zonos bankuose

  Nominaliąja verte |
| --- | --- |

a)

Nominaliąja verte

| b) | Investicijos į vertybinius popierius ne euro zonoje, išskyrus tas, kurios priskiriamos 11.3 turto straipsniui „Kitas finansinis turtas“

  Ne euro zonos rezidentų išleistos nuosavybės priemonės, skoliniai įsipareigojimai ir obligacijos, trumpalaikiai skoliniai įsipareigojimai, nulinės atkarpos obligacijos, pinigų rinkos vertybiniai popieriai |
| --- | --- |

b)

Ne euro zonos rezidentų išleistos nuosavybės priemonės, skoliniai įsipareigojimai ir obligacijos, trumpalaikiai skoliniai įsipareigojimai, nulinės atkarpos obligacijos, pinigų rinkos vertybiniai popieriai

| b) | i) | Apyvartiniai skolos vertybiniai popieriai, išskyrus laikomus iki išpirkimo termino

  Rinkos kaina
  Visos premijos arba nuolaidos amortizuojamos |
| --- | --- | --- |

b)

i)

Apyvartiniai skolos vertybiniai popieriai, išskyrus laikomus iki išpirkimo termino

Rinkos kaina

Visos premijos arba nuolaidos amortizuojamos

| ii) | Apyvartiniai skolos vertybiniai popieriai laikomi iki išpirkimo termino

  Įsigijimo verte, sumažinta vertės sumažėjimu
  Visos premijos arba nuolaidos amortizuojamos |
| --- | --- |

ii)

Apyvartiniai skolos vertybiniai popieriai laikomi iki išpirkimo termino

Įsigijimo verte, sumažinta vertės sumažėjimu

Visos premijos arba nuolaidos amortizuojamos

| iii) | Neapyvartiniai skolos vertybiniai popieriai

  Įsigijimo verte, sumažinta vertės sumažėjimu
  Visos premijos arba nuolaidos amortizuojamos |
| --- | --- |

iii)

Neapyvartiniai skolos vertybiniai popieriai

Įsigijimo verte, sumažinta vertės sumažėjimu

Visos premijos arba nuolaidos amortizuojamos

| iv) | Apyvartinės nuosavybės priemonės


  Rinkos kaina |
| --- | --- |

iv)

Apyvartinės nuosavybės priemonės

Rinkos kaina

| c) | Paskolos ne euro zonos rezidentams, išskyrus tas, kurios priskiriamos 11.3 turto straipsniui „Kitas finansinis turtas“ |
| --- | --- |

c)

| c) | Ne euro zonos paskolos

  Indėliai – nominaliąja verte |
| --- | --- |

c)

Indėliai – nominaliąja verte

| d) | Ne euro zonos subjektų išleisti vertybiniai popieriai, išskyrus tuos, kurie priskiriami 11.3 turto straipsniui „Kitas finansinis turtas“ ir 7.1 turto straipsniui „Pinigų politikos tikslais laikomi vertybiniai popieriai“

  Viršvalstybinių ar tarptautinių organizacijų, pvz., Europos investicijų banko, nepriklausomai nuo jų geografinės vietos išleisti ir pinigų politikos tikslais nenupirkti vertybiniai popieriai |
| --- | --- |

d)

Viršvalstybinių ar tarptautinių organizacijų, pvz., Europos investicijų banko, nepriklausomai nuo jų geografinės vietos išleisti ir pinigų politikos tikslais nenupirkti vertybiniai popieriai

| d) | i) | Apyvartiniai skolos vertybiniai popieriai, išskyrus laikomus iki išpirkimo termino


  Rinkos kaina
  Visos premijos arba nuolaidos amortizuojamos |
| --- | --- | --- |

d)

i)

Apyvartiniai skolos vertybiniai popieriai, išskyrus laikomus iki išpirkimo termino

Rinkos kaina

Visos premijos arba nuolaidos amortizuojamos

| ii) | Apyvartiniai skolos vertybiniai popieriai, laikomi iki išpirkimo termino


  Įsigijimo verte, sumažinta vertės sumažėjimu
  Visos premijos arba nuolaidos amortizuojamos |
| --- | --- |

ii)

Apyvartiniai skolos vertybiniai popieriai, laikomi iki išpirkimo termino

Įsigijimo verte, sumažinta vertės sumažėjimu

Visos premijos arba nuolaidos amortizuojamos

| iii) | Neapyvartiniai skolos vertybiniai popieriai

  Įsigijimo verte, sumažinta vertės sumažėjimu
  Visos premijos arba nuolaidos amortizuojamos |
| --- | --- |

iii)

Neapyvartiniai skolos vertybiniai popieriai

Įsigijimo verte, sumažinta vertės sumažėjimu

Visos premijos arba nuolaidos amortizuojamos

4.2

Pretenzijos, atsirandančios dėl kredito galimybės pagal valiutų kurso mechanizmą (VKM) II

Skolinimas pagal VKM II sąlygas

Nominaliąja verte

5

Su pinigų politikos operacijomis susijęs skolinimas euro zonos kredito įstaigoms eurais

5.1–5.5 straipsniai: sandoriai pagal atitinkamas pinigų politikos priemones, aprašytas Europos Centrinio Banko gairėse (ES) 2015/510 (ECB/2014/60) (1)

5.1

Pagrindinės refinansavimo operacijos

Reguliarūs likvidumą teikiantys grįžtamieji sandoriai, sudaromi kas savaitę, paprastai nustatant vienos savaitės terminą

Nominaliąja verte arba atpirkimo sandorio verte

5.2

Ilgesnės trukmės refinansavimo operacijos

Reguliarūs likvidumą teikiantys grįžtamieji sandoriai, paprastai sudaromi kas mėnesį, kurių terminas yra ilgesnis nei pagrindinių refinansavimo operacijų

Nominaliąja verte arba atpirkimo sandorio verte

5.3

Koreguojamosios grįžtamosios operacijos

Grįžtamieji sandoriai, vykdomi koregavimo tikslais kaip ad hoc sandoriai

Nominaliąja verte arba atpirkimo sandorio verte

5.4

Struktūrinės grįžtamosios operacijos

Grįžtamieji sandoriai, kuriais tikslinama Eurosistemos struktūrinė pozicija finansų sektoriaus atžvilgiu

Nominaliąja verte arba atpirkimo sandorio verte

5.5

Ribinio skolinimo galimybė

Vienos nakties likvidumo galimybė už iš anksto nustatytas palūkanas, pateikiant tinkamą turtą kaip įkaitą (nuolatinė galimybė)

Nominaliąja verte arba atpirkimo sandorio verte

5.6

Kreditai, susiję su įkaito vertės išlaikymo prievole

Papildomas kreditas kredito įstaigoms, atsirandantis dėl užtikrinamojo turto, susijusio su kitu šioms kredito įstaigoms suteiktu kreditu, vertės padidėjimo

Nominaliąja verte arba įsigijimo verte

6

Kitos pretenzijos euro zonos kredito įstaigoms eurais

Einamosios sąskaitos, terminuotieji indėliai, vienos dienos paskolos, atvirkštiniai atpirkimo sandoriai, susiję su vertybinių popierių portfelių, priskiriamų 7 turto straipsniui „euro zonos rezidentų vertybiniai popieriai eurais“, valdymu, įskaitant sandorius dėl ankstesnių euro zonos užsienio valiutos atsargų pasikeitimo, ir kitos pretenzijos. Korespondentinės sąskaitos ne vidaus euro zonos kredito įstaigose. Kitos su Eurosistemos pinigų politikos operacijomis nesusijusios pretenzijos ir operacijos

Nominaliąja verte arba įsigijimo verte

7

euro zonos rezidentų vertybiniai popieriai eurais

7.1

Pinigų politikos tikslais laikomi vertybiniai popieriai

Pinigų politikos tikslais laikomi vertybiniai popieriai (įskaitant viršvalstybinių arba tarptautinių organizacijų, arba daugiašalės plėtros bankų, nepriklausomai nuo jų geografinės vietos, išleisti ir pinigų politikos tikslais nupirkti vertybiniai popieriai). Koregavimo tikslais pirkti Europos Centrinio Banko (ECB) skolos sertifikatai

| a) | Apyvartiniai skolos vertybiniai popieriai

  Apskaitomi priklausomai nuo pinigų politikos susitarimų:






  i) | Rinkos kaina
  Visos premijos arba nuolaidos amortizuojamos |
| --- | --- | --- |

a)

Apskaitomi priklausomai nuo pinigų politikos susitarimų:

i)

Rinkos kaina

Visos premijos arba nuolaidos amortizuojamos

| ii) | Įsigijimo verte, sumažinta vertės sumažėjimu (įsigijimo verte, kai vertės sumažėjimą padengia atidėjiniai pagal 13 punkto b papunkčio įsipareigojimų straipsnį „Atidėjiniai“)
  Visos premijos arba nuolaidos amortizuojamos |
| --- | --- |

ii)

Įsigijimo verte, sumažinta vertės sumažėjimu (įsigijimo verte, kai vertės sumažėjimą padengia atidėjiniai pagal 13 punkto b papunkčio įsipareigojimų straipsnį „Atidėjiniai“)

Visos premijos arba nuolaidos amortizuojamos

| b) | Neapyvartiniai skolos vertybiniai popieriai

  Įsigijimo verte, sumažinta vertės sumažėjimu
  Visos premijos arba nuolaidos amortizuojamos |
| --- | --- |

b)

Įsigijimo verte, sumažinta vertės sumažėjimu

Visos premijos arba nuolaidos amortizuojamos

7.2

Kiti vertybiniai popieriai

Vertybiniai popieriai, išskyrus tuos, kurie priskiriami 7.1 turto straipsniui „Pinigų politikos tikslais laikomi vertybiniai popieriai“ ir 11.3 turto straipsniui „Kitas finansinis turtas“: skoliniai įsipareigojimai ir obligacijos, trumpalaikiai skoliniai įsipareigojimai, nulinės atkarpos obligacijos, turimi pinigų rinkos vertybiniai popieriai, įskaitant Vyriausybės vertybinius popierius iki ekonominės ir pinigų sąjungos (EPS), eurais. Nuosavybės priemonės

| a) | Apyvartiniai skolos vertybiniai popieriai, išskyrus laikomus iki išpirkimo termino

  Rinkos kaina
  Visos premijos arba nuolaidos amortizuojamos |
| --- | --- |

a)

Rinkos kaina

Visos premijos arba nuolaidos amortizuojamos

| b) | Apyvartiniai skolos vertybiniai popieriai, laikomi iki išpirkimo termino

  Įsigijimo verte, sumažinta vertės sumažėjimu
  Visos premijos arba nuolaidos amortizuojamos |
| --- | --- |

b)

Įsigijimo verte, sumažinta vertės sumažėjimu

Visos premijos arba nuolaidos amortizuojamos

| c) | Neapyvartiniai skolos vertybiniai popieriai

  Įsigijimo verte, sumažinta vertės sumažėjimu
  Visos premijos arba nuolaidos amortizuojamos |
| --- | --- |

c)

Įsigijimo verte, sumažinta vertės sumažėjimu

Visos premijos arba nuolaidos amortizuojamos

| d) | Apyvartinės nuosavybės priemonės

  Rinkos kaina |
| --- | --- |

d)

Rinkos kaina

8

Valdžios sektoriaus skola eurais

Pretenzijos valdžios sektoriui, atsiradusios iki EPS (neapyvartiniai vertybiniai popieriai, paskolos)

Indėliai/paskolos – nominaliąja verte, neapyvartiniai vertybiniai popieriai – įsigijimo verte

9

Vidinės Eurosistemos pretenzijos

9.1

Pretenzijos, susijusios su ECB skolos sertifikatų išleidimu

Vidinės Eurosistemos pretenzijos nacionalinių centrinių bankų atžvilgiu, atsirandančios dėl ECB skolos sertifikatų išleidimo

Įsigijimo verte

9.2

Pretenzijos, susijusios su eurų banknotų paskirstymu Eurosistemoje

Pretenzijos, susijusios su ECB banknotų emisija pagal Sprendimą ECB/2010/29 (2)

Nominaliąja verte

9.3

Kitos vidinės Eurosistemos pretenzijos (grynosios)

Šių straipsnio dalių grynoji pozicija:

| a) | grynosios pretenzijos TARGET2 sąskaitose ir nacionalinių centrinių bankų korespondentinėse sąskaitose, t. y. grynoji pretenzijų ir įsipareigojimų suma. Taip pat žr. 10.2 įsipareigojimų straipsnį „Kiti vidiniai Eurosistemos įsipareigojimai (grynieji)“ |
| --- | --- |

a)

grynosios pretenzijos TARGET2 sąskaitose ir nacionalinių centrinių bankų korespondentinėse sąskaitose, t. y. grynoji pretenzijų ir įsipareigojimų suma. Taip pat žr. 10.2 įsipareigojimų straipsnį „Kiti vidiniai Eurosistemos įsipareigojimai (grynieji)“

| a) | Nominaliąja verte |
| --- | --- |

a)

Nominaliąja verte

| b) | kitos galinčios atsirasti vidinės Eurosistemos pretenzijos eurais, įskaitant tarpinį ECB pajamų paskirstymą nacionaliniams centriniams bankams |
| --- | --- |

b)

kitos galinčios atsirasti vidinės Eurosistemos pretenzijos eurais, įskaitant tarpinį ECB pajamų paskirstymą nacionaliniams centriniams bankams

| b) | Nominaliąja verte |
| --- | --- |

b)

Nominaliąja verte

10

Nebaigti atsiskaitymai

Atsiskaitomųjų sąskaitų likučiai (pretenzijos), įskaitant inkasuojamų čekių srautą

Nominaliąja verte

11

Kitas turtas

11.1

euro zonos monetos

Eurų monetos

Nominaliąja verte

11.2

Materialusis ir nematerialusis ilgalaikis turtas

Žemė ir pastatai, baldai ir įranga, įskaitant kompiuterių techninę įrangą, programinė įranga

Įsigijimo verte, sumažinta nusidėvėjimu

Nusidėvėjimas yra sistemingas turto nudėvimosios sumos paskirstymas per jo naudingą tarnavimo laiką. Naudingo tarnavimo laikas yra laikotarpis, per kurį subjektas tikisi naudotis ilgalaikiu turtu. Individualaus materialiojo ilgalaikio turto naudingo tarnavimo laikas gali būti sistemingai peržiūrimas, jeigu tikėtina trukmė skiriasi nuo numatytos. Stambų turtą gali sudaryti sudedamosios dalys, kurių naudingo tarnavimo laikas skiriasi. Tokių sudedamųjų dalių naudingo tarnavimo laikas turėtų būti vertinamas individualiai

Nematerialiojo turto įsigijimo vertę sudaro nematerialiojo turto įsigijimo kaina. Kitos tiesioginės ar netiesioginės sąnaudos pripažįstamos išlaidomis

Išlaidų kapitalizacija: pagal nustatytą ribą (mažiau negu 10 000 EUR be PVM: nekapitalizuojama)

11.3

Kitas finansinis turtas

| — | Dalyvavimas kapitale ir investicijos į dukterines bendroves; nuosavybės priemonės, laikomos dėl strateginių/politinių priežasčių |
| --- | --- |

—

Dalyvavimas kapitale ir investicijos į dukterines bendroves; nuosavybės priemonės, laikomos dėl strateginių/politinių priežasčių

| — | Vertybiniai popieriai, įskaitant nuosavybės priemones, ir kitos finansinės priemonės ir likučiai, įskaitant terminuotuosius indėlius ir einamąsias sąskaitas, laikomi kaip atskirtas portfelis |
| --- | --- |

—

Vertybiniai popieriai, įskaitant nuosavybės priemones, ir kitos finansinės priemonės ir likučiai, įskaitant terminuotuosius indėlius ir einamąsias sąskaitas, laikomi kaip atskirtas portfelis

| — | Atvirkštiniai atpirkimo sandoriai su kredito įstaigomis, susiję su į šį straipsnį įtraukiamų vertybinių popierių portfelių valdymu |
| --- | --- |

—

Atvirkštiniai atpirkimo sandoriai su kredito įstaigomis, susiję su į šį straipsnį įtraukiamų vertybinių popierių portfelių valdymu

| a) | Apyvartinės nuosavybės priemonės

  Rinkos kaina |
| --- | --- |

a)

Rinkos kaina

| b) | Dalyvavimas kapitale ir nelikvidžios nuosavybės akcijos, taip pat bet kokios kitos nuosavybės priemonės, laikomos kaip ilgalaikės investicijos

  Įsigijimo verte, sumažinta vertės sumažėjimu |
| --- | --- |

b)

Įsigijimo verte, sumažinta vertės sumažėjimu

| c) | Investicijos į dukterines bendroves arba reikšmingas dalyvavimas

  Grynąja turto verte |
| --- | --- |

c)

Grynąja turto verte

| d) | Apyvartiniai skolos vertybiniai popieriai, išskyrus laikomus iki išpirkimo termino

  Rinkos kaina
  Visos premijos arba nuolaidos amortizuojamos |
| --- | --- |

d)

Rinkos kaina

Visos premijos arba nuolaidos amortizuojamos

| e) | Apyvartiniai skolos vertybiniai popieriai, laikomi iki išpirkimo termino arba laikomi kaip ilgalaikės investicijos

  Įsigijimo verte, sumažinta vertės sumažėjimu
  Visos premijos arba nuolaidos amortizuojamos |
| --- | --- |

e)

Įsigijimo verte, sumažinta vertės sumažėjimu

Visos premijos arba nuolaidos amortizuojamos

| f) | Neapyvartiniai skolos vertybiniai popieriai

  Įsigijimo verte, sumažinta vertės sumažėjimu |
| --- | --- |

f)

Įsigijimo verte, sumažinta vertės sumažėjimu

| g) | Likučiai bankuose ir paskolos

  Nominaliąja verte, perskaičiuota pagal užsienio valiutos rinkos kursą, jeigu likučiai/indėliai išreikšti užsienio valiutomis |
| --- | --- |

g)

Nominaliąja verte, perskaičiuota pagal užsienio valiutos rinkos kursą, jeigu likučiai/indėliai išreikšti užsienio valiutomis

11.4

Nebalansinių priemonių perkainojimo skirtumai

Išankstinių valiutos keitimo, valiutų apsikeitimo sandorių, palūkanų normų apsikeitimo (išskyrus atvejus, kai taikoma dienos kintamoji marža), išankstinių palūkanų normų sandorių, išankstinių vertybinių popierių sandorių, neatidėliotinų valiutos keitimo sandorių nuo sandorio sudarymo dienos iki atsiskaitymo dienos vertinimo rezultatai

Skirtumo tarp sandorio išankstinės ir neatidėliotinos verčių, perskaičiuotų pagal užsienio valiutos rinkos kursą, grynąja verte

11.5

Sukauptos pajamos ir būsimųjų laikotarpių išlaidos

Ataskaitiniu laikotarpiu negautos, tačiau jam priskiriamos pajamos. Iš anksto sumokėtos išlaidos ir sumokėtos sukauptos palūkanos, t. y. sukauptos palūkanos, nupirktos kartu su vertybiniu popieriumi

Nominaliąja verte, užsienio valiuta, perskaičiuota pagal rinkos kursą

11.6

Kita

| a) | Avansai, paskolos, kiti mažaverčiai straipsniai. Paskolos patikos pagrindu |
| --- | --- |

a)

Avansai, paskolos, kiti mažaverčiai straipsniai. Paskolos patikos pagrindu

| a) | Nominaliąja verte arba įsigijimo verte |
| --- | --- |

a)

Nominaliąja verte arba įsigijimo verte

| b) | Investicijos, susijusios su klientų aukso indėliais |
| --- | --- |

b)

Investicijos, susijusios su klientų aukso indėliais

| b) | Rinkos verte |
| --- | --- |

b)

Rinkos verte

| c) | Grynasis pensijų turtas |
| --- | --- |

c)

Grynasis pensijų turtas

| c) | Kaip 25 straipsnio 2 dalyje |
| --- | --- |

c)

Kaip 25 straipsnio 2 dalyje

| d) | Likusios pretenzijos dėl kitų Eurosistemos sandorių šalių neįvykdytų įsipareigojimų Eurosistemos kredito operacijų kontekste |
| --- | --- |

d)

Likusios pretenzijos dėl kitų Eurosistemos sandorių šalių neįvykdytų įsipareigojimų Eurosistemos kredito operacijų kontekste

| d) | Nominaliąja/atstatomąja verte (prieš nuostolių padengimą/po nuostolių padengimo) |
| --- | --- |

d)

Nominaliąja/atstatomąja verte (prieš nuostolių padengimą/po nuostolių padengimo)

| e) | Turtas arba pretenzijos (trečiųjų šalių atžvilgiu), perimti nuosavybėn ir (arba) įgyti realizuojant įkaitą, pateiktą įsipareigojimų nevykdančių kitų Eurosistemos sandorio šalių |
| --- | --- |

e)

Turtas arba pretenzijos (trečiųjų šalių atžvilgiu), perimti nuosavybėn ir (arba) įgyti realizuojant įkaitą, pateiktą įsipareigojimų nevykdančių kitų Eurosistemos sandorio šalių

| e) | Įsigijimo verte (jei finansinis turtas yra išreikštas užsienio valiutomis – perskaičiuota pagal užsienio valiutos rinkos kursą, galiojusį įsigijimo metu) |
| --- | --- |

e)

Įsigijimo verte (jei finansinis turtas yra išreikštas užsienio valiutomis – perskaičiuota pagal užsienio valiutos rinkos kursą, galiojusį įsigijimo metu)

12

Metų nuostolis

Nominaliąja verte

ĮSIPAREIGOJIMAI

| | Balanso straipsnis | Balanso straipsnių turinio kategorijos | Vertinimo principas |
| --- | --- | --- | --- |
| 1 | Banknotai apyvartoje | Pagal Sprendimą ECB/2010/29 ECB išleisti eurų banknotai | Nominaliąja verte |
| 2 | Su pinigų politikos operacijomis susiję įsipareigojimai euro zonos kredito įstaigoms eurais | 2.1, 2.2, 2.3 ir 2.5 straipsnių atveju: indėliai eurais, kaip apibūdinta Gairėse (ES) 2015/510 (ECB/2014/60) | |
| 2.1 | Einamosios sąskaitos (įskaitant privalomųjų atsargų sistemą) | Į finansinių institucijų, kurioms pagal ECBS statutą taikomi privalomųjų atsargų reikalavimai, sąrašą įtrauktų kredito įstaigų sąskaitos eurais. Į šį straipsnį pirmiausia įtraukiamos sąskaitos, naudojamos privalomosioms atsargoms laikyti | Nominaliąja verte |
| 2.2 | Indėlių galimybė | Vienos nakties indėliai su iš anksto nustatyta palūkanų norma (nuolatinė galimybė) | Nominaliąja verte |
| 2.3 | Terminuotieji indėliai | Lėšų rinkimas siekiant sumažinti likvidumą, susijęs su koregavimo operacijomis | Nominaliąja verte |
| 2.4 | Koreguojamosios grįžtamosios operacijos | Su pinigų politika susiję sandoriai, kuriais siekiama sumažinti likvidumą | Nominaliąja verte arba atpirkimo sandorio verte |
| 2.5 | Indėliai, susiję su įkaito vertės išlaikymo prievole | Kredito įstaigų indėliai, atsirandantys dėl užtikrinamojo turto, susijusio su šioms kredito įstaigoms suteiktu kreditu, vertės sumažėjimo | Nominaliąja verte |
| 3 | Kiti įsipareigojimai euro zonos kredito įstaigoms eurais | Atpirkimo sandoriai, susiję su tuo pat metu vykdomais atvirkštiniais atpirkimo sandoriais, valdant vertybinių popierių portfelius, priskiriamus 7 turto straipsniui „euro zonos rezidentų vertybiniai popieriai eurais“. Kitos operacijos, nesusijusios su Eurosistemos pinigų politikos priemonėmis. Šis straipsnis neapima kredito įstaigų einamųjų sąskaitų | Nominaliąja verte arba atpirkimo sandorio verte |
| 4 | Išleisti ECB skolos sertifikatai | Skolos sertifikatai, kaip apibūdinta Gairėse (ES) 2015/510 (ECB/2014/60). Vertybiniai popieriai su nuolaida, išleisti siekiant sumažinti likvidumą | Įsigijimo verte
  Visos nuolaidos amortizuojamos |
| 5 | Įsipareigojimai kitiems euro zonos rezidentams eurais | | |
| 5.1 | Valdžios sektorius | Einamosios sąskaitos, terminuotieji indėliai, indėliai, išmokami pagal pareikalavimą | Nominaliąja verte |
| 5.2 | Kiti įsipareigojimai | Darbuotojų, bendrovių ir klientų, įskaitant finansines institucijas, atleistų nuo privalomųjų atsargų reikalavimų, einamosios sąskaitos (žr. 2.1 įsipareigojimų straipsnį); terminuotieji indėliai, indėliai, išmokami pagal pareikalavimą | Nominaliąja verte |
| 6 | Įsipareigojimai ne euro zonos rezidentams eurais | Einamosios sąskaitos, terminuotieji indėliai, indėliai, išmokami pagal pareikalavimą, įskaitant sąskaitas, laikomas mokėjimų tikslais, ir sąskaitas, laikomas rezervų valdymo tikslais: kitų bankų, centrinių bankų, tarptautinių/viršvalstybinių institucijų, įskaitant Europos Komisiją; kitų indėlininkų einamosios sąskaitos. Atpirkimo sandoriai, susiję su tuo pat metu vykdomais atvirkštiniais atpirkimo sandoriais, valdant vertybinius popierius eurais. Valstybių narių, kurių valiuta nėra euro, centrinių bankų TARGET2 sąskaitų likučiai | Nominaliąja verte arba atpirkimo sandorio verte |
| 7 | Įsipareigojimai euro zonos rezidentams užsienio valiuta | Einamosios sąskaitos. Įsipareigojimai pagal atpirkimo sandorius; paprastai užsienio valiutos arba aukso investavimo sandoriai | Nominaliąja verte, perskaičiuota pagal metų pabaigos užsienio valiutos rinkos kursą |
| 8 | Įsipareigojimai ne euro zonos rezidentams užsienio valiuta | | |
| 8.1 | Indėliai, likučiai ir kiti įsipareigojimai | Einamosios sąskaitos. Įsipareigojimai pagal atpirkimo sandorius; paprastai užsienio valiutos arba aukso investavimo sandoriai | Nominaliąja verte, perskaičiuota pagal metų pabaigos užsienio valiutos rinkos kursą |
| 8.2 | Įsipareigojimai, atsirandantys dėl kredito galimybės pagal VKM II | Skolinimasis pagal VKM II sąlygas | Nominaliąja verte, perskaičiuota pagal metų pabaigos užsienio valiutos rinkos kursą |
| 9 | TVF suteiktų specialiųjų skolinimosi teisių atitikmuo | SST išreikštas straipsnis, rodantis, kiek SST iš pradžių buvo suteikta atitinkamai šaliai/NCB | Nominaliąja verte, perskaičiuota pagal metų pabaigos užsienio valiutos rinkos kursą |
| 10 | Vidiniai Eurosistemos įsipareigojimai | | |
| 10.1 | Įsipareigojimai, atitinkantys pervestas užsienio atsargas | ECB balanso straipsnis eurais | Nominaliąja verte |
| 10.2 | Kiti vidiniai Eurosistemos įsipareigojimai (grynieji) | Šių straipsnio dalių grynoji pozicija: | |
| a) | grynieji įsipareigojimai, atitinkantys TARGET2 sąskaitų ir nacionalinių centrinių bankų korespondentinių sąskaitų likučius, t. y. grynoji pretenzijų ir įsipareigojimų suma. Taip pat žr. 9.3 turto straipsnį „Kitos vidinės Eurosistemos pretenzijos (grynosios)“ |

Balanso straipsnis

Balanso straipsnių turinio kategorijos

Vertinimo principas

1

Banknotai apyvartoje

Pagal Sprendimą ECB/2010/29 ECB išleisti eurų banknotai

Nominaliąja verte

2

Su pinigų politikos operacijomis susiję įsipareigojimai euro zonos kredito įstaigoms eurais

2.1, 2.2, 2.3 ir 2.5 straipsnių atveju: indėliai eurais, kaip apibūdinta Gairėse (ES) 2015/510 (ECB/2014/60)

2.1

Einamosios sąskaitos (įskaitant privalomųjų atsargų sistemą)

Į finansinių institucijų, kurioms pagal ECBS statutą taikomi privalomųjų atsargų reikalavimai, sąrašą įtrauktų kredito įstaigų sąskaitos eurais. Į šį straipsnį pirmiausia įtraukiamos sąskaitos, naudojamos privalomosioms atsargoms laikyti

Nominaliąja verte

2.2

Indėlių galimybė

Vienos nakties indėliai su iš anksto nustatyta palūkanų norma (nuolatinė galimybė)

Nominaliąja verte

2.3

Terminuotieji indėliai

Lėšų rinkimas siekiant sumažinti likvidumą, susijęs su koregavimo operacijomis

Nominaliąja verte

2.4

Koreguojamosios grįžtamosios operacijos

Su pinigų politika susiję sandoriai, kuriais siekiama sumažinti likvidumą

Nominaliąja verte arba atpirkimo sandorio verte

2.5

Indėliai, susiję su įkaito vertės išlaikymo prievole

Kredito įstaigų indėliai, atsirandantys dėl užtikrinamojo turto, susijusio su šioms kredito įstaigoms suteiktu kreditu, vertės sumažėjimo

Nominaliąja verte

3

Kiti įsipareigojimai euro zonos kredito įstaigoms eurais

Atpirkimo sandoriai, susiję su tuo pat metu vykdomais atvirkštiniais atpirkimo sandoriais, valdant vertybinių popierių portfelius, priskiriamus 7 turto straipsniui „euro zonos rezidentų vertybiniai popieriai eurais“. Kitos operacijos, nesusijusios su Eurosistemos pinigų politikos priemonėmis. Šis straipsnis neapima kredito įstaigų einamųjų sąskaitų

Nominaliąja verte arba atpirkimo sandorio verte

4

Išleisti ECB skolos sertifikatai

Skolos sertifikatai, kaip apibūdinta Gairėse (ES) 2015/510 (ECB/2014/60). Vertybiniai popieriai su nuolaida, išleisti siekiant sumažinti likvidumą

Įsigijimo verte

Visos nuolaidos amortizuojamos

5

Įsipareigojimai kitiems euro zonos rezidentams eurais

5.1

Valdžios sektorius

Einamosios sąskaitos, terminuotieji indėliai, indėliai, išmokami pagal pareikalavimą

Nominaliąja verte

5.2

Kiti įsipareigojimai

Darbuotojų, bendrovių ir klientų, įskaitant finansines institucijas, atleistų nuo privalomųjų atsargų reikalavimų, einamosios sąskaitos (žr. 2.1 įsipareigojimų straipsnį); terminuotieji indėliai, indėliai, išmokami pagal pareikalavimą

Nominaliąja verte

6

Įsipareigojimai ne euro zonos rezidentams eurais

Einamosios sąskaitos, terminuotieji indėliai, indėliai, išmokami pagal pareikalavimą, įskaitant sąskaitas, laikomas mokėjimų tikslais, ir sąskaitas, laikomas rezervų valdymo tikslais: kitų bankų, centrinių bankų, tarptautinių/viršvalstybinių institucijų, įskaitant Europos Komisiją; kitų indėlininkų einamosios sąskaitos. Atpirkimo sandoriai, susiję su tuo pat metu vykdomais atvirkštiniais atpirkimo sandoriais, valdant vertybinius popierius eurais. Valstybių narių, kurių valiuta nėra euro, centrinių bankų TARGET2 sąskaitų likučiai

Nominaliąja verte arba atpirkimo sandorio verte

7

Įsipareigojimai euro zonos rezidentams užsienio valiuta

Einamosios sąskaitos. Įsipareigojimai pagal atpirkimo sandorius; paprastai užsienio valiutos arba aukso investavimo sandoriai

Nominaliąja verte, perskaičiuota pagal metų pabaigos užsienio valiutos rinkos kursą

8

Įsipareigojimai ne euro zonos rezidentams užsienio valiuta

8.1

Indėliai, likučiai ir kiti įsipareigojimai

Einamosios sąskaitos. Įsipareigojimai pagal atpirkimo sandorius; paprastai užsienio valiutos arba aukso investavimo sandoriai

Nominaliąja verte, perskaičiuota pagal metų pabaigos užsienio valiutos rinkos kursą

8.2

Įsipareigojimai, atsirandantys dėl kredito galimybės pagal VKM II

Skolinimasis pagal VKM II sąlygas

Nominaliąja verte, perskaičiuota pagal metų pabaigos užsienio valiutos rinkos kursą

9

TVF suteiktų specialiųjų skolinimosi teisių atitikmuo

SST išreikštas straipsnis, rodantis, kiek SST iš pradžių buvo suteikta atitinkamai šaliai/NCB

Nominaliąja verte, perskaičiuota pagal metų pabaigos užsienio valiutos rinkos kursą

10

Vidiniai Eurosistemos įsipareigojimai

10.1

Įsipareigojimai, atitinkantys pervestas užsienio atsargas

ECB balanso straipsnis eurais

Nominaliąja verte

10.2

Kiti vidiniai Eurosistemos įsipareigojimai (grynieji)

Šių straipsnio dalių grynoji pozicija:

a)

grynieji įsipareigojimai, atitinkantys TARGET2 sąskaitų ir nacionalinių centrinių bankų korespondentinių sąskaitų likučius, t. y. grynoji pretenzijų ir įsipareigojimų suma. Taip pat žr. 9.3 turto straipsnį „Kitos vidinės Eurosistemos pretenzijos (grynosios)“

| a) | Nominaliąja verte |
| --- | --- |

a)

Nominaliąja verte

| b) | kiti galintys atsirasti vidiniai Eurosistemos įsipareigojimai eurais, įskaitant tarpinį ECB pajamų paskirstymą nacionaliniams centriniams bankams |
| --- | --- |

b)

kiti galintys atsirasti vidiniai Eurosistemos įsipareigojimai eurais, įskaitant tarpinį ECB pajamų paskirstymą nacionaliniams centriniams bankams

| b) | Nominaliąja verte |
| --- | --- |

b)

Nominaliąja verte

11

Nebaigti atsiskaitymai

Atsiskaitomųjų sąskaitų likučiai (įsipareigojimai), įskaitant žiro pervedimų srautus

Nominaliąja verte

12

Kiti įsipareigojimai

12.1

Nebalansinių priemonių perkainojimo skirtumai

Išankstinių valiutos keitimo sandorių ir valiutų apsikeitimo sandorių, palūkanų normų apsikeitimo (išskyrus atvejus, kai taikoma dienos kintamoji marža) ir išankstinių palūkanų normų sandorių, išankstinių vertybinių popierių sandorių, neatidėliotinų valiutos keitimo sandorių nuo sandorio sudarymo dienos iki atsiskaitymo dienos vertinimo rezultatai

Skirtumas tarp sandorio išankstinės ir neatidėliotinos verčių, perskaičiuotų pagal užsienio valiutos rinkos kursą, grynąja verte

12.2

Sukauptos išlaidos ir būsimųjų laikotarpių pajamos

Išlaidos, kurios turės būti sumokėtos ateityje, bet yra susijusios su ataskaitiniu laikotarpiu. Pajamos, gautos per ataskaitinį laikotarpį, bet susijusios su būsimu laikotarpiu

Nominaliąja verte, užsienio valiuta, perskaičiuota pagal rinkos kursą

12.3

Kita

| a) | Mokesčių tarpinės sąskaitos. Užsienio valiutos kreditinės arba garantinio draudimo sąskaitos. Atpirkimo sandoriai su kredito įstaigomis, susiję su tuo pat metu vykdomais atvirkštiniais atpirkimo sandoriais, valdant vertybinių popierių portfelius, priskiriamus 11.3 turto straipsniui „Kitas finansinis turtas“. Privalomieji indėliai, išskyrus rezervų indėlius. Kiti mažaverčiai straipsniai. Įsipareigojimai patikos pagrindu. |
| --- | --- |

a)

Mokesčių tarpinės sąskaitos. Užsienio valiutos kreditinės arba garantinio draudimo sąskaitos. Atpirkimo sandoriai su kredito įstaigomis, susiję su tuo pat metu vykdomais atvirkštiniais atpirkimo sandoriais, valdant vertybinių popierių portfelius, priskiriamus 11.3 turto straipsniui „Kitas finansinis turtas“. Privalomieji indėliai, išskyrus rezervų indėlius. Kiti mažaverčiai straipsniai. Įsipareigojimai patikos pagrindu.

| a) | Nominaliąja verte arba (atpirkimo sandorio) įsigijimo verte |
| --- | --- |

a)

Nominaliąja verte arba (atpirkimo sandorio) įsigijimo verte

| b) | Klientų indėliai auksu |
| --- | --- |

b)

Klientų indėliai auksu

| b) | Rinkos verte |
| --- | --- |

b)

Rinkos verte

| c) | Grynieji pensijų įsipareigojimai |
| --- | --- |

c)

Grynieji pensijų įsipareigojimai

| c) | Kaip 25 straipsnio 2 dalyje |
| --- | --- |

c)

Kaip 25 straipsnio 2 dalyje

13

Atidėjiniai

| a) | Užsienio valiutos kurso, palūkanų normos, kredito ir aukso kainos rizikai ir kitiems tikslams, pvz., numatomoms išlaidoms ateityje ir įnašams pagal ECBS statuto 48 straipsnio 2 dalį valstybių narių, kurių išimtys buvo panaikintos, centrinių bankų atžvilgiu |
| --- | --- |

a)

Užsienio valiutos kurso, palūkanų normos, kredito ir aukso kainos rizikai ir kitiems tikslams, pvz., numatomoms išlaidoms ateityje ir įnašams pagal ECBS statuto 48 straipsnio 2 dalį valstybių narių, kurių išimtys buvo panaikintos, centrinių bankų atžvilgiu

| a) | Įsigijimo verte/nominaliąja verte |
| --- | --- |

a)

Įsigijimo verte/nominaliąja verte

| b) | Iš pinigų politikos operacijų atsirandančioms kitos sandorio šalies arba kredito rizikai |
| --- | --- |

b)

Iš pinigų politikos operacijų atsirandančioms kitos sandorio šalies arba kredito rizikai

| b) | Nominaliąja verte (paremta metų pabaigoje Valdančiosios tarybos atliktu įvertinimu) |
| --- | --- |

b)

Nominaliąja verte (paremta metų pabaigoje Valdančiosios tarybos atliktu įvertinimu)

14

Perkainojimo sąskaitos

| a) | Perkainojimo sąskaitos, susijusios su aukso, visų rūšių vertybinių popierių eurais, visų rūšių vertybinių popierių užsienio valiuta, pasirinkimo sandorių kainų pokyčiais; rinkos vertinimo skirtumai, susiję su palūkanų normų rizikos išvestinėmis priemonėmis; perkainojimo sąskaitos, susijusios su užsienio valiutų kursų svyravimais kiekvienos turimos valiutos grynosios pozicijos, įskaitant valiutų apsikeitimo/išankstinius valiutos keitimo sandorius ir SST, atžvilgiu
  Specialiosios perkainojimo sąskaitos, atsirandančios dėl įnašų pagal ECBS statuto 48 straipsnio 2 dalį valstybių narių, kurių išimtys buvo panaikintos, centrinių bankų atžvilgiu. Žr. 14 straipsnio 2 dalį |
| --- | --- |

a)

Perkainojimo sąskaitos, susijusios su aukso, visų rūšių vertybinių popierių eurais, visų rūšių vertybinių popierių užsienio valiuta, pasirinkimo sandorių kainų pokyčiais; rinkos vertinimo skirtumai, susiję su palūkanų normų rizikos išvestinėmis priemonėmis; perkainojimo sąskaitos, susijusios su užsienio valiutų kursų svyravimais kiekvienos turimos valiutos grynosios pozicijos, įskaitant valiutų apsikeitimo/išankstinius valiutos keitimo sandorius ir SST, atžvilgiu

Specialiosios perkainojimo sąskaitos, atsirandančios dėl įnašų pagal ECBS statuto 48 straipsnio 2 dalį valstybių narių, kurių išimtys buvo panaikintos, centrinių bankų atžvilgiu. Žr. 14 straipsnio 2 dalį

| a) | Perkainojimo skirtumas tarp vertės vidurkine kaina ir rinkos vertės, užsienio valiuta perskaičiuojama pagal rinkos kursą |
| --- | --- |

a)

Perkainojimo skirtumas tarp vertės vidurkine kaina ir rinkos vertės, užsienio valiuta perskaičiuojama pagal rinkos kursą

| b) | Nustatytų išmokų grynųjų įsipareigojimų (turto), susijusių su išmokomis, mokamomis pasibaigus tarnybos laikui, kurias išreiškia grynoji šių straipsnių dalių pozicija, pakartotinio išmatavimo rezultatai:






  i) | Aktuarinio pelno ir nuostolių dabartine fiksuotų išmokų įsipareigojimų verte |
| --- | --- | --- |

b)

Nustatytų išmokų grynųjų įsipareigojimų (turto), susijusių su išmokomis, mokamomis pasibaigus tarnybos laikui, kurias išreiškia grynoji šių straipsnių dalių pozicija, pakartotinio išmatavimo rezultatai:

i)

Aktuarinio pelno ir nuostolių dabartine fiksuotų išmokų įsipareigojimų verte

| ii) | Planuojamo turto atsiperkamumo, išskyrus sumas, įtrauktas į nustatytų išmokų grynųjų įsipareigojimų (turto) grynąsias palūkanas |
| --- | --- |

ii)

Planuojamo turto atsiperkamumo, išskyrus sumas, įtrauktas į nustatytų išmokų grynųjų įsipareigojimų (turto) grynąsias palūkanas

| iii) | Bet kokio turto aukščiausios ribos poveikio pokyčio, išskyrus sumas, įtrauktas į nustatytų išmokų grynųjų įsipareigojimų (turto) grynąsias palūkanas |
| --- | --- |

iii)

Bet kokio turto aukščiausios ribos poveikio pokyčio, išskyrus sumas, įtrauktas į nustatytų išmokų grynųjų įsipareigojimų (turto) grynąsias palūkanas

| b) | Kaip 25 straipsnio 2 dalyje |
| --- | --- |

b)

Kaip 25 straipsnio 2 dalyje

15

Kapitalas ir rezervai

15.1

Kapitalas

Apmokėtas kapitalas

Nominaliąja verte

15.2

Rezervai

Įstatyminiai rezervai pagal ECBS statuto 33 straipsnį ir įnašai pagal ECBS statuto 48 straipsnio 2 dalį valstybių narių, kurių išimtys buvo panaikintos, centrinių bankų atžvilgiu

Nominaliąja verte

16

Metų pelnas

Nominaliąja verte

---

(1)  
  2014 m. gruodžio 19 d. Europos Centrinio Banko gairės (ES) 2015/510 dėl Eurosistemos pinigų politikos sistemos įgyvendinimo (ECB/2014/60) (OL L 91, 2015 4 2, p. 3).

(2)  
  2010 m. gruodžio 13 d. Sprendimas ECB/2010/29 dėl eurų banknotų emisijos (OL L 35, 2011 2 9, p. 26).

---

II PRIEDAS

ECB metinis balansas

| (milijonais EUR) |
| --- |
| Turtas (2) | Ataskaitiniai metai | Praėję metai | Įsipareigojimai | Ataskaitiniai metai | Praėję metai |
| 1.   Auksas ir gautinas auksas
  2.   Pretenzijos ne euro zonos rezidentams užsienio valiuta






  2.1. | Iš TVF gautinos lėšos |

(milijonais EUR)

Turtas (2)

Ataskaitiniai metai

Praėję metai

Įsipareigojimai

Ataskaitiniai metai

Praėję metai

1.   Auksas ir gautinas auksas

2.   Pretenzijos ne euro zonos rezidentams užsienio valiuta

2.1.

Iš TVF gautinos lėšos

| 2.2. | Likučiai bankų sąskaitose ir investicijos į vertybinius popierius, išorės paskolos ir kitas išorės turtas |
| --- | --- |

2.2.

Likučiai bankų sąskaitose ir investicijos į vertybinius popierius, išorės paskolos ir kitas išorės turtas

3.   Pretenzijos euro zonos rezidentams užsienio valiuta

4.   Pretenzijos ne euro zonos rezidentams eurais

| 4.1. | Likučiai bankų sąskaitose, investicijos į vertybinius popierius ir paskolos |
| --- | --- |

4.1.

Likučiai bankų sąskaitose, investicijos į vertybinius popierius ir paskolos

| 4.2. | Pretenzijos, atsirandančios dėl kredito galimybės pagal VKM II |
| --- | --- |

4.2.

Pretenzijos, atsirandančios dėl kredito galimybės pagal VKM II

5.   Su pinigų politikos operacijomis susijęs skolinimas euro zonos kredito įstaigoms eurais

| 5.1. | Pagrindinės refinansavimo operacijos |
| --- | --- |

5.1.

Pagrindinės refinansavimo operacijos

| 5.2. | Ilgesnės trukmės refinansavimo operacijos |
| --- | --- |

5.2.

Ilgesnės trukmės refinansavimo operacijos

| 5.3. | Koreguojamosios grįžtamosios operacijos |
| --- | --- |

5.3.

Koreguojamosios grįžtamosios operacijos

| 5.4. | Struktūrinės grįžtamosios operacijos |
| --- | --- |

5.4.

Struktūrinės grįžtamosios operacijos

| 5.5. | Ribinio skolinimo galimybė |
| --- | --- |

5.5.

Ribinio skolinimo galimybė

| 5.6. | Kreditai, susiję su įkaito vertės išlaikymo prievole |
| --- | --- |

5.6.

Kreditai, susiję su įkaito vertės išlaikymo prievole

6.   Kitos pretenzijos euro zonos kredito įstaigoms eurais

7.   euro zonos rezidentų vertybiniai popieriai eurais

| 7.1. | Pinigų politikos tikslais laikomi vertybiniai popieriai |
| --- | --- |

7.1.

Pinigų politikos tikslais laikomi vertybiniai popieriai

| 7.2. | Kiti vertybiniai popieriai |
| --- | --- |

7.2.

Kiti vertybiniai popieriai

8.   Valdžios sektoriaus skola eurais

9.   Vidinės Eurosistemos pretenzijos

| 9.1. | Pretenzijos, susijusios su ECB skolos sertifikatų išleidimu |
| --- | --- |

9.1.

Pretenzijos, susijusios su ECB skolos sertifikatų išleidimu

| 9.2. | Pretenzijos, susijusios su eurų banknotų paskirstymu Eurosistemoje |
| --- | --- |

9.2.

Pretenzijos, susijusios su eurų banknotų paskirstymu Eurosistemoje

| 9.3. | Kitos vidinės Eurosistemos pretenzijos (grynosios) |
| --- | --- |

9.3.

Kitos vidinės Eurosistemos pretenzijos (grynosios)

10.   Nebaigti atsiskaitymai

11.   Kitas turtas

| 11.1. | euro zonos monetos |
| --- | --- |

11.1.

euro zonos monetos

| 11.2. | Materialusis ir nematerialusis ilgalaikis turtas |
| --- | --- |

11.2.

Materialusis ir nematerialusis ilgalaikis turtas

| 11.3. | Kitas finansinis turtas |
| --- | --- |

11.3.

Kitas finansinis turtas

| 11.4. | Nebalansinių priemonių perkainojimo skirtumai |
| --- | --- |

11.4.

Nebalansinių priemonių perkainojimo skirtumai

| 11.5. | Sukauptos pajamos ir būsimųjų laikotarpių išlaidos |
| --- | --- |

11.5.

Sukauptos pajamos ir būsimųjų laikotarpių išlaidos

| 11.6. | Kita |
| --- | --- |

11.6.

Kita

12.   Metų nuostolis

1.   Banknotai apyvartoje

2.   Su pinigų politikos operacijomis susiję įsipareigojimai euro zonos kredito įstaigoms eurais

| 2.1. | Einamosios sąskaitos (įskaitant privalomųjų atsargų sistemą) |
| --- | --- |

2.1.

Einamosios sąskaitos (įskaitant privalomųjų atsargų sistemą)

| 2.2. | Indėlių galimybė |
| --- | --- |

2.2.

Indėlių galimybė

| 2.3. | Terminuotieji indėliai |
| --- | --- |

2.3.

Terminuotieji indėliai

| 2.4. | Koreguojamosios grįžtamosios operacijos |
| --- | --- |

2.4.

Koreguojamosios grįžtamosios operacijos

| 2.5. | Indėliai, susiję su įkaito vertės išlaikymo prievole |
| --- | --- |

2.5.

Indėliai, susiję su įkaito vertės išlaikymo prievole

3.   Kiti įsipareigojimai euro zonos kredito įstaigoms eurais

4.   Išleisti ECB skolos sertifikatai

5.   Įsipareigojimai kitiems euro zonos rezidentams eurais

| 5.1. | Valdžios sektorius |
| --- | --- |

5.1.

Valdžios sektorius

| 5.2. | Kiti įsipareigojimai |
| --- | --- |

5.2.

Kiti įsipareigojimai

6.   Įsipareigojimai ne euro zonos rezidentams eurais

7.   Įsipareigojimai euro zonos rezidentams užsienio valiuta

8.   Įsipareigojimai ne euro zonos rezidentams užsienio valiuta

| 8.1. | Indėliai, likučiai ir kiti įsipareigojimai |
| --- | --- |

8.1.

Indėliai, likučiai ir kiti įsipareigojimai

| 8.2. | Įsipareigojimai, atsirandantys dėl kredito galimybės pagal VKM II |
| --- | --- |

8.2.

Įsipareigojimai, atsirandantys dėl kredito galimybės pagal VKM II

9.   TVF suteiktų specialiųjų skolinimosi teisių atitikmuo

10.   Vidiniai Eurosistemos įsipareigojimai

| 10.1. | Įsipareigojimai, atitinkantys pervestas užsienio atsargas |
| --- | --- |

10.1.

Įsipareigojimai, atitinkantys pervestas užsienio atsargas

| 10.2. | Kiti vidiniai Eurosistemos įsipareigojimai (grynieji) |
| --- | --- |

10.2.

Kiti vidiniai Eurosistemos įsipareigojimai (grynieji)

11.   Nebaigti atsiskaitymai

12.   Kiti įsipareigojimai

| 12.1. | Nebalansinių priemonių perkainojimo skirtumai |
| --- | --- |

12.1.

Nebalansinių priemonių perkainojimo skirtumai

| 12.2. | Sukauptos išlaidos ir būsimųjų laikotarpių pajamos |
| --- | --- |

12.2.

Sukauptos išlaidos ir būsimųjų laikotarpių pajamos

| 12.3. | Kita |
| --- | --- |

12.3.

Kita

13.   Atidėjiniai

14.   Perkainojimo sąskaitos

15.   Kapitalas ir rezervai

| 15.1. | Kapitalas |
| --- | --- |

15.1.

Kapitalas

| 15.2. | Rezervai |
| --- | --- |

15.2.

Rezervai

16.   Metų pelnas

Visas turtas

Visi įsipareigojimai

---

(1)  ECB gali skelbti tikslias sumas eurais arba kitokiu būdu suapvalintas sumas.

(2)  Turto lentelė taip pat gali būti paskelbta virš įsipareigojimų lentelės.

---

III PRIEDAS

SKELBIAMA ECB PELNO (NUOSTOLIO) ATASKAITA

| (milijonais EUR) |
| --- |
| ... m. gruodžio 31 d. pasibaigusių metų pelno (nuostolio) ataskaita | Ataskaitiniai metai | Praėję metai |
| 1.1.1. | Palūkanų pajamos iš užsienio atsargų |

(milijonais EUR)

... m. gruodžio 31 d. pasibaigusių metų pelno (nuostolio) ataskaita

Ataskaitiniai metai

Praėję metai

1.1.1.

| 1.1.2. | Palūkanų pajamos iš eurų banknotų paskirstymo Eurosistemoje |
| --- | --- |

1.1.2.

| 1.1.3. | Kitos palūkanų pajamos |
| --- | --- |

1.1.3.

| 1.1. | Palūkanų pajamos |
| --- | --- |

1.1.

| 1.2.1. | Atlygis pagal nacionalinių centrinių bankų pretenzijas dėl pervestų užsienio atsargų |
| --- | --- |

1.2.1.

| 1.2.2. | Kitos palūkanų išlaidos |
| --- | --- |

1.2.2.

| 1.2. | Palūkanų išlaidos |
| --- | --- |

1.2.

| 1. | Grynosios palūkanų pajamos |
| --- | --- |

1.

Grynosios palūkanų pajamos

| 2.1. | Realizuotosios pajamos (išlaidos) iš finansinių operacijų |
| --- | --- |

2.1.

| 2.2. | Finansinio turto ir pozicijų nurašymai |
| --- | --- |

2.2.

| 2.3. | Pervedimai į atidėjinius užsienio valiutos kurso, palūkanų normos, kredito ir aukso kainos rizikai ir iš jų |
| --- | --- |

2.3.

| 2. | Grynasis finansinių operacijų, nurašymų ir atidėjinių rizikai rezultatas |
| --- | --- |

2.

Grynasis finansinių operacijų, nurašymų ir atidėjinių rizikai rezultatas

| 3.1. | Komisinių ir kitų atlygių pajamos |
| --- | --- |

3.1.

| 3.2. | Komisinių ir kitų atlygių išlaidos |
| --- | --- |

3.2.

| 3. | Grynosios komisinių ir kitų atlygių pajamos (išlaidos) (2) |
| --- | --- |

3.

Grynosios komisinių ir kitų atlygių pajamos (išlaidos) (2)

| 4. | Pajamos iš nuosavybės vertybinių popierių ir dalyvavimo nuosavybės priemonėse |
| --- | --- |

4.

Pajamos iš nuosavybės vertybinių popierių ir dalyvavimo nuosavybės priemonėse

| 5. | Kitos pajamos |
| --- | --- |

5.

Kitos pajamos

Grynosios pajamos iš viso

| 6. | Personalo išlaikymo išlaidos (3) |
| --- | --- |

6.

Personalo išlaikymo išlaidos (3)

| 7. | Administracinės išlaidos (3) |
| --- | --- |

7.

Administracinės išlaidos (3)

| 8. | Materialiojo ir nematerialiojo ilgalaikio turto nusidėvėjimo išlaidos |
| --- | --- |

8.

Materialiojo ir nematerialiojo ilgalaikio turto nusidėvėjimo išlaidos

| 9. | Banknotų gamybos paslaugos (4) |
| --- | --- |

9.

Banknotų gamybos paslaugos (4)

| 10. | Kitos išlaidos |
| --- | --- |

10.

Kitos išlaidos

Metų (nuostolis) pelnas

---

(1)  ECB gali skelbti tikslias sumas eurais arba kitokiu būdu suapvalintas sumas.

(2)  Vietoj to, pajamų ir išlaidų pasiskirstymas gali būti parodytas metinių finansinių ataskaitų aiškinamajame rašte.

(3)  Šis straipsnis apima administracinius atidėjinius.

(4)  Šis straipsnis naudojamas, kai banknotų gamyba užsakoma iš išorinių šaltinių (už išorinių bendrovių, atsakingų už gamybą centrinių bankų vardu, suteiktų paslaugų kainą). Rekomenduojama, kad išlaidos, patirtos dėl eurų banknotų išleidimo, būtų įrašomos į pelno (nuostolio) ataskaitą, kai dėl šių išlaidų pateikiamos sąskaitos-faktūros arba šios išlaidos patiriamos kitu būdu, taip pat žr. Gaires (ES) 2016/2249 (ECB/2016/34).

---

IV PRIEDAS

PANAIKINAMAS SPRENDIMAS IR JO VĖLESNIŲ PAKEITIMŲ SĄRAŠAS

| Sprendimas ECB/2010/21 | OL L 35, 2011 2 9, p. 1. |
| --- | --- |
| Sprendimas ECB/2012/30 | OL L 356, 2012 12 22, p. 93. |
| Sprendimas ECB/2013/52 | OL L 33, 2014 2 4, p. 7. |
| Sprendimas ECB/2014/55 | OL L 68, 2015 3 13, p. 53. |
| Sprendimas ECB/2015/26 | OL L 193, 2015 7 21, p. 134. |

Sprendimas ECB/2010/21

OL L 35, 2011 2 9, p. 1.

Sprendimas ECB/2012/30

OL L 356, 2012 12 22, p. 93.

Sprendimas ECB/2013/52

OL L 33, 2014 2 4, p. 7.

Sprendimas ECB/2014/55

OL L 68, 2015 3 13, p. 53.

Sprendimas ECB/2015/26

OL L 193, 2015 7 21, p. 134.

---

V PRIEDAS

ATITIKTIES LENTELĖ

| Sprendimas ECB/2010/21 | Šis sprendimas |
| --- | --- |
| 3 straipsnis | 4 straipsnis |
| 6 straipsnis | 7 straipsnis |
| 7 straipsnis | 8 straipsnis |
| 8 straipsnis | 9 straipsnis |
| 9 straipsnis | 10 straipsnis |
| 10 straipsnis | 11 straipsnis |
| 11 straipsnis | 12 straipsnis |
| 12 straipsnis | 13 straipsnis |
| 13 straipsnis | 14 straipsnis |
| 14 straipsnis | 15 straipsnis |
| 15 straipsnis | 16 straipsnis |
| 16 straipsnis | 17 straipsnis |
| 17 straipsnis | 18 straipsnis |
| 18 straipsnis | 19 straipsnis |
| 19 straipsnis | 20 straipsnis |
| 20 straipsnis | 21 straipsnis |
| 21 straipsnis | 22 straipsnis |
| 22 straipsnis | 23 straipsnis |
| 23 straipsnis | 24 straipsnis |
| 24 straipsnis | 25 straipsnis |
| 25 straipsnis | 26 straipsnis |
| 26 straipsnis | 27 straipsnis |

Sprendimas ECB/2010/21

Šis sprendimas

3 straipsnis

4 straipsnis

6 straipsnis

7 straipsnis

7 straipsnis

8 straipsnis

8 straipsnis

9 straipsnis

9 straipsnis

10 straipsnis

10 straipsnis

11 straipsnis

11 straipsnis

12 straipsnis

12 straipsnis

13 straipsnis

13 straipsnis

14 straipsnis

14 straipsnis

15 straipsnis

15 straipsnis

16 straipsnis

16 straipsnis

17 straipsnis

17 straipsnis

18 straipsnis

18 straipsnis

19 straipsnis

19 straipsnis

20 straipsnis

20 straipsnis

21 straipsnis

21 straipsnis

22 straipsnis

22 straipsnis

23 straipsnis

23 straipsnis

24 straipsnis

24 straipsnis

25 straipsnis

25 straipsnis

26 straipsnis

26 straipsnis

27 straipsnis

---

| 2016 12 20 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | L 347/26 |
| --- | --- | --- | --- |

2016 12 20

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

L 347/26

---

EUROPOS CENTRINIO BANKO SPRENDIMAS (ES) 2016/2248

2016 m. lapkričio 3 d.

dėl valstybių narių, kurių valiuta yra euro, nacionalinių centrinių bankų pinigų politikos pajamų paskirstymo (ECB/2016/36)

(nauja redakcija)

EUROPOS CENTRINIO BANKO VALDANČIOJI TARYBA,

atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo,

atsižvelgdama į Europos centrinių bankų sistemos ir Europos Centrinio Banko statutą, ypač į jo 32 straipsnį,

kadangi:

| (1) | Sprendimas ECB/2010/23 (1) buvo kelis kartus iš esmės pakeistas (2). Kadangi jį reikia dar kartą iš dalies keisti, siekiant aiškumo jis turėtų būti išdėstytas nauja redakcija; |
| --- | --- |

(1)

Sprendimas ECB/2010/23 (1) buvo kelis kartus iš esmės pakeistas (2). Kadangi jį reikia dar kartą iš dalies keisti, siekiant aiškumo jis turėtų būti išdėstytas nauja redakcija;

| (2) | pagal Europos centrinių bankų sistemos ir Europos Centrinio Banko statuto (toliau – ECBS statutas) 32 straipsnio 1 dalį pinigų politikos pajamos yra pajamos, susikaupusios nacionaliniams centriniams bankams atliekant pinigų politikos funkcijas. Pagal ECBS statuto 32 straipsnio 2 dalį kiekvieno NCB pinigų politikos pajamų suma yra lygi jo metų pajamoms, kurios gaunamos iš jo turto, laikomo apyvartoje esantiems banknotams ir indėlių įsipareigojimams kredito įstaigoms padengti. Šį turtą nacionaliniai centriniai bankai turi atskirti pagal Valdančiosios tarybos gaires. Nacionaliniai centriniai bankai turi atskirti su pinigų politikos funkcijų vykdymu susijusį turtą kaip turtą, kuris laikomas apyvartoje esantiems banknotams ir indėlių įsipareigojimams kredito įstaigoms padengti. Pagal ECBS statuto 32 straipsnio 4 dalį kiekvieno NCB pinigų politikos pajamų suma mažinama dydžiu, lygiu visoms už į įsipareigojimų bazę įtrauktus įsipareigojimus sukauptoms, sumokėtoms arba gautoms palūkanoms; |
| --- | --- |

(2)

pagal Europos centrinių bankų sistemos ir Europos Centrinio Banko statuto (toliau – ECBS statutas) 32 straipsnio 1 dalį pinigų politikos pajamos yra pajamos, susikaupusios nacionaliniams centriniams bankams atliekant pinigų politikos funkcijas. Pagal ECBS statuto 32 straipsnio 2 dalį kiekvieno NCB pinigų politikos pajamų suma yra lygi jo metų pajamoms, kurios gaunamos iš jo turto, laikomo apyvartoje esantiems banknotams ir indėlių įsipareigojimams kredito įstaigoms padengti. Šį turtą nacionaliniai centriniai bankai turi atskirti pagal Valdančiosios tarybos gaires. Nacionaliniai centriniai bankai turi atskirti su pinigų politikos funkcijų vykdymu susijusį turtą kaip turtą, kuris laikomas apyvartoje esantiems banknotams ir indėlių įsipareigojimams kredito įstaigoms padengti. Pagal ECBS statuto 32 straipsnio 4 dalį kiekvieno NCB pinigų politikos pajamų suma mažinama dydžiu, lygiu visoms už į įsipareigojimų bazę įtrauktus įsipareigojimus sukauptoms, sumokėtoms arba gautoms palūkanoms;

| (3) | pagal ECBS statuto 32 straipsnio 5 dalį nacionalinių centrinių bankų pinigų politikos pajamų suma paskirstoma jiems proporcingai jų apmokėtai Europos Centrinio Banko (ECB) kapitalo daliai; |
| --- | --- |

(3)

pagal ECBS statuto 32 straipsnio 5 dalį nacionalinių centrinių bankų pinigų politikos pajamų suma paskirstoma jiems proporcingai jų apmokėtai Europos Centrinio Banko (ECB) kapitalo daliai;

| (4) | pagal ECBS statuto 32 straipsnio 6 ir 7 dalis Valdančioji taryba yra įgaliota nustatyti gaires, pagal kurias ECB vykdo likučių, atsirandančių iš pinigų politikos pajamų paskirstymo, kliringą ir mokėjimą, ir imtis visų kitų 32 straipsniui taikyti reikalingų priemonių; |
| --- | --- |

(4)

pagal ECBS statuto 32 straipsnio 6 ir 7 dalis Valdančioji taryba yra įgaliota nustatyti gaires, pagal kurias ECB vykdo likučių, atsirandančių iš pinigų politikos pajamų paskirstymo, kliringą ir mokėjimą, ir imtis visų kitų 32 straipsniui taikyti reikalingų priemonių;

| (5) | pagal Tarybos reglamento (EB) Nr. 974/98 (3) 10 straipsnį ECB ir nacionaliniai centriniai bankai išleidžia į apyvartą eurų banknotus. Šio reglamento 15 straipsnyje numatyta, kad nacionalinės valiutos banknotai naudojami kaip teisėta mokėjimo priemonė jų teritorijoje ne ilgiau kaip šešis mėnesius po atitinkamos grynųjų pinigų pakeitimo dienos. Dėl to grynųjų pinigų keitimo metai turėtų būti laikomi ypatingais, nes apyvartoje esantys nacionalinės valiutos banknotai vis dar gali sudaryti nemažą apyvartoje esančių banknotų dalį; |
| --- | --- |

(5)

pagal Tarybos reglamento (EB) Nr. 974/98 (3) 10 straipsnį ECB ir nacionaliniai centriniai bankai išleidžia į apyvartą eurų banknotus. Šio reglamento 15 straipsnyje numatyta, kad nacionalinės valiutos banknotai naudojami kaip teisėta mokėjimo priemonė jų teritorijoje ne ilgiau kaip šešis mėnesius po atitinkamos grynųjų pinigų pakeitimo dienos. Dėl to grynųjų pinigų keitimo metai turėtų būti laikomi ypatingais, nes apyvartoje esantys nacionalinės valiutos banknotai vis dar gali sudaryti nemažą apyvartoje esančių banknotų dalį;

| (6) | Gairių ECB/2006/9 (4) 15 straipsnio 1 dalyje numatyta, kad priimtinoms sandorio šalims iš anksto pristatyti eurų banknotai debetuojami tų šalių sąskaitose NCB jų nominaliąja verte, pagal šį „linijinį debetavimo modelį“: bendras iš anksto pristatytų eurų banknotų kiekis debetuojamas trimis lygiomis dalimis Eurosistemos pirmos, ketvirtos ir penktos pagrindinių refinansavimo operacijų po grynųjų pinigų keitimo dienos atsiskaitymo dienomis. Į šį „linijinį debetavimo modelį“ reikia atsižvelgti skaičiuojant grynųjų pinigų keitimo metų pinigų politikos pajamas; |
| --- | --- |

(6)

Gairių ECB/2006/9 (4) 15 straipsnio 1 dalyje numatyta, kad priimtinoms sandorio šalims iš anksto pristatyti eurų banknotai debetuojami tų šalių sąskaitose NCB jų nominaliąja verte, pagal šį „linijinį debetavimo modelį“: bendras iš anksto pristatytų eurų banknotų kiekis debetuojamas trimis lygiomis dalimis Eurosistemos pirmos, ketvirtos ir penktos pagrindinių refinansavimo operacijų po grynųjų pinigų keitimo dienos atsiskaitymo dienomis. Į šį „linijinį debetavimo modelį“ reikia atsižvelgti skaičiuojant grynųjų pinigų keitimo metų pinigų politikos pajamas;

| (7) | šis sprendimas yra susijęs su Sprendimu ECB/2010/29 (5), kuris numato, kad ECB ir nacionaliniai centriniai bankai išleidžia eurų banknotus. Sprendimu ECB/2010/29 numatomas apyvartoje esančių eurų banknotų paskirstymas nacionaliniams centriniams bankams proporcingai jų apmokėtai daliai ECB kapitale. Juo taip pat ECB skiriama 8 % visos apyvartoje esančių banknotų vertės. Eurų banknotų tarp Eurosistemos narių paskirstymas lemia vidinių Eurosistemos likučių padidėjimą. Atlygis už šiuos vidinius Eurosistemos likučius, susijusius su apyvartoje esančiais eurų banknotais, turi tiesioginį poveikį kiekvieno Eurosistemos nario pajamoms, todėl turėtų būti reguliuojamas šiuo sprendimu. ECB sukauptos pajamos už jo vidines Eurosistemos pretenzijas nacionaliniams centriniams bankams, susijusias su Europos Centriniam Bankui skirta apyvartoje esančių eurų banknotų dalimi, iš esmės turėtų būti paskirstytos nacionaliniams centriniams bankams pagal Sprendimą ECB/2014/57 (6) proporcingai jų dalims pasirašyto kapitalo rakte tais pačiais finansiniais metais, kai jos sukaupiamos; |
| --- | --- |

(7)

šis sprendimas yra susijęs su Sprendimu ECB/2010/29 (5), kuris numato, kad ECB ir nacionaliniai centriniai bankai išleidžia eurų banknotus. Sprendimu ECB/2010/29 numatomas apyvartoje esančių eurų banknotų paskirstymas nacionaliniams centriniams bankams proporcingai jų apmokėtai daliai ECB kapitale. Juo taip pat ECB skiriama 8 % visos apyvartoje esančių banknotų vertės. Eurų banknotų tarp Eurosistemos narių paskirstymas lemia vidinių Eurosistemos likučių padidėjimą. Atlygis už šiuos vidinius Eurosistemos likučius, susijusius su apyvartoje esančiais eurų banknotais, turi tiesioginį poveikį kiekvieno Eurosistemos nario pajamoms, todėl turėtų būti reguliuojamas šiuo sprendimu. ECB sukauptos pajamos už jo vidines Eurosistemos pretenzijas nacionaliniams centriniams bankams, susijusias su Europos Centriniam Bankui skirta apyvartoje esančių eurų banknotų dalimi, iš esmės turėtų būti paskirstytos nacionaliniams centriniams bankams pagal Sprendimą ECB/2014/57 (6) proporcingai jų dalims pasirašyto kapitalo rakte tais pačiais finansiniais metais, kai jos sukaupiamos;

| (8) | už vidinių Eurosistemos pretenzijų ir įsipareigojimų, susijusių su apyvartoje esančiais eurų banknotais, grynuosius likučius turėtų būti atlyginama naudojant pinigų kainą apibūdinantį objektyvų kriterijų. Šiame kontekste pagrindinių refinansavimo operacijų palūkanų norma, Eurosistemos naudojama pagrindinių refinansavimo operacijų konkursuose, laikoma priimtina; |
| --- | --- |

(8)

už vidinių Eurosistemos pretenzijų ir įsipareigojimų, susijusių su apyvartoje esančiais eurų banknotais, grynuosius likučius turėtų būti atlyginama naudojant pinigų kainą apibūdinantį objektyvų kriterijų. Šiame kontekste pagrindinių refinansavimo operacijų palūkanų norma, Eurosistemos naudojama pagrindinių refinansavimo operacijų konkursuose, laikoma priimtina;

| (9) | grynieji vidiniai Eurosistemos įsipareigojimai, susiję su apyvartoje esančiais eurų banknotais, turėtų būti įtraukti į įsipareigojimų bazę apskaičiuojant nacionalinių centrinių bankų pinigų politikos pajamas pagal ECBS statuto 32 straipsnio 2 dalį, nes jie atitinka apyvartoje esančius banknotus. Palūkanų už vidinius Eurosistemos likučius, susijusius su apyvartoje esančiais eurų banknotais, mokėjimas darys įtaką esminės Eurosistemos pinigų politikos pajamų dalies paskirstymui nacionaliniams centriniams bankams proporcingai jų apmokėtai daliai ECB kapitale. Šie vidiniai Eurosistemos likučiai turėtų būti tikslinami, kad būtų galima laipsniškai suderinti tarpusavyje nacionalinių centrinių bankų balansus bei pelno (nuostolio) ataskaitas. Tikslinimai turėtų būti atliekami atsižvelgiant į kiekvieno NCB į apyvartą išleistų banknotų vertę laikotarpiu iki euro banknotų įvedimo. Šie tikslinimai po to turėtų būti atliekami pagal nustatytą formulę kasmet ne ilgiau kaip penkerius metus; |
| --- | --- |

(9)

grynieji vidiniai Eurosistemos įsipareigojimai, susiję su apyvartoje esančiais eurų banknotais, turėtų būti įtraukti į įsipareigojimų bazę apskaičiuojant nacionalinių centrinių bankų pinigų politikos pajamas pagal ECBS statuto 32 straipsnio 2 dalį, nes jie atitinka apyvartoje esančius banknotus. Palūkanų už vidinius Eurosistemos likučius, susijusius su apyvartoje esančiais eurų banknotais, mokėjimas darys įtaką esminės Eurosistemos pinigų politikos pajamų dalies paskirstymui nacionaliniams centriniams bankams proporcingai jų apmokėtai daliai ECB kapitale. Šie vidiniai Eurosistemos likučiai turėtų būti tikslinami, kad būtų galima laipsniškai suderinti tarpusavyje nacionalinių centrinių bankų balansus bei pelno (nuostolio) ataskaitas. Tikslinimai turėtų būti atliekami atsižvelgiant į kiekvieno NCB į apyvartą išleistų banknotų vertę laikotarpiu iki euro banknotų įvedimo. Šie tikslinimai po to turėtų būti atliekami pagal nustatytą formulę kasmet ne ilgiau kaip penkerius metus;

| (10) | vidinių Eurosistemos likučių, susijusių su apyvartoje esančiais eurų banknotais, tikslinimai apskaičiuoti siekiant atsverti bet kokius reikšmingus nacionalinių centrinių bankų pajamų svyravimus, susidarančius dėl eurų banknotų įvedimo ir paskesnio pinigų politikos pajamų paskirstymo; |
| --- | --- |

(10)

vidinių Eurosistemos likučių, susijusių su apyvartoje esančiais eurų banknotais, tikslinimai apskaičiuoti siekiant atsverti bet kokius reikšmingus nacionalinių centrinių bankų pajamų svyravimus, susidarančius dėl eurų banknotų įvedimo ir paskesnio pinigų politikos pajamų paskirstymo;

| (11) | ECBS statuto 32 straipsnyje išdėstytos bendrosios taisyklės taip pat taikomos pajamoms, gautoms nurašius iš apyvartos išimtus eurų banknotus; |
| --- | --- |

(11)

ECBS statuto 32 straipsnyje išdėstytos bendrosios taisyklės taip pat taikomos pajamoms, gautoms nurašius iš apyvartos išimtus eurų banknotus;

| (12) | ECBS statuto 32 straipsnio 5 dalis nurodo, kad nacionalinių centrinių bankų pinigų politikos pajamų suma paskirstoma nacionaliniams centriniams bankams proporcingai jų apmokėtai ECB kapitalo daliai. Pagal ECBS statuto 32 straipsnio 7 dalį Valdančioji taryba yra kompetentinga imtis visų kitų 32 straipsniui taikyti reikalingų priemonių. Tai apima kompetenciją atsižvelgti į kitus veiksnius, sprendžiant pajamų, gautų nurašius iš apyvartos išimtus eurų banknotus, paskirstymo klausimą. Šiame kontekste vienodo požiūrio ir teisingumo principai reikalauja atsižvelgti į laikotarpį, kurio metu buvo išleisti iš apyvartos išimtieji eurų banknotai. Todėl šių konkrečių pajamų paskirstymo raktas turi atspindėti tiek atitinkamą ECB kapitalo dalį, tiek emisijos etapo trukmę; |
| --- | --- |

(12)

ECBS statuto 32 straipsnio 5 dalis nurodo, kad nacionalinių centrinių bankų pinigų politikos pajamų suma paskirstoma nacionaliniams centriniams bankams proporcingai jų apmokėtai ECB kapitalo daliai. Pagal ECBS statuto 32 straipsnio 7 dalį Valdančioji taryba yra kompetentinga imtis visų kitų 32 straipsniui taikyti reikalingų priemonių. Tai apima kompetenciją atsižvelgti į kitus veiksnius, sprendžiant pajamų, gautų nurašius iš apyvartos išimtus eurų banknotus, paskirstymo klausimą. Šiame kontekste vienodo požiūrio ir teisingumo principai reikalauja atsižvelgti į laikotarpį, kurio metu buvo išleisti iš apyvartos išimtieji eurų banknotai. Todėl šių konkrečių pajamų paskirstymo raktas turi atspindėti tiek atitinkamą ECB kapitalo dalį, tiek emisijos etapo trukmę;

| (13) | eurų banknotų išėmimas iš apyvartos turi būti reglamentuotas atskirais sprendimais, kurie turi būti priimti pagal Sprendimo ECB/2003/4 (7) 5 straipsnį; |
| --- | --- |

(13)

eurų banknotų išėmimas iš apyvartos turi būti reglamentuotas atskirais sprendimais, kurie turi būti priimti pagal Sprendimo ECB/2003/4 (7) 5 straipsnį;

| (14) | pirkimai pagal Sprendimą ECB/2009/16 (8), Europos Centrinio Banko sprendimą ECB/2011/17 (9) ir Sprendimą (ES) 2015/774 (ESB/2015/10) (10), kuriuose numatoma, kad perkamos skolos priemonės, kurias išleido centrinė, regiono ir vietos valdžia bei pripažintos agentūros, bei viešųjų ne finansų bendrovių išleistos pakaitinės skolos priemonės, turėtų būti laikomi generuojančiais pajamas orientacine palūkanų norma, |
| --- | --- |

(14)

pirkimai pagal Sprendimą ECB/2009/16 (8), Europos Centrinio Banko sprendimą ECB/2011/17 (9) ir Sprendimą (ES) 2015/774 (ESB/2015/10) (10), kuriuose numatoma, kad perkamos skolos priemonės, kurias išleido centrinė, regiono ir vietos valdžia bei pripažintos agentūros, bei viešųjų ne finansų bendrovių išleistos pakaitinės skolos priemonės, turėtų būti laikomi generuojančiais pajamas orientacine palūkanų norma,

PRIĖMĖ ŠĮ SPRENDIMĄ:

1 straipsnis

Apibrėžtys

Šiame sprendime:

a)   NCB– valstybės narės, kurios valiuta yra euro, nacionalinis centrinis bankas;

NCB

b)   kredito įstaiga– a) kredito įstaiga, kaip apibrėžta Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (ES) Nr. 575/2013 (11) 4 straipsnio 1 dalyje, prižiūrima kompetentingos institucijos; arba b) kita kredito įstaiga, kaip apibrėžta Sutarties 123 straipsnio 2 dalyje, kuriai taikomi panašūs į kompetentingos institucijos priežiūrą patikrinimai;

kredito įstaiga

11

c)   įsipareigojimų bazė– apibrėžta įsipareigojimų dalis kiekvieno NCB balanse, sudaryta vadovaujantis šio sprendimo I priedu;

įsipareigojimų bazė

d)   grynųjų pinigų keitimo diena– diena, kurią eurų banknotai ir monetos įgyja teisėtos mokėjimo priemonės statusą valstybėje narėje, kurios valiuta yra euro;

grynųjų pinigų keitimo diena

e)   grynųjų pinigų keitimo metai– 12 mėnesių laikotarpis, prasidedantis grynųjų pinigų keitimo dieną;

grynųjų pinigų keitimo metai

f)   vidiniai Eurosistemos likučiai, susiję su apyvartoje esančiais eurų banknotais– pretenzijos ir įsipareigojimai, atsirandantys tarp NCB bei ECB ir tarp NCB bei kitų nacionalinių centrinių bankų, taikant Sprendimo ECB/2010/29 4 straipsnį;

vidiniai Eurosistemos likučiai, susiję su apyvartoje esančiais eurų banknotais

g)   pasirašyto kapitalo raktas– procentais išreikštos nacionalinių centrinių bankų dalys ECB pasirašytame kapitale, gautos taikant ECBS statuto 29 straipsnio 1 dalyje nurodytus nacionalinių centrinių bankų indeksus rakte, ir taikomos atitinkamais finansiniais metais;

pasirašyto kapitalo raktas

h)   iš apyvartos išimti eurų banknotai– bet koks eurų banknoto tipas ar serija, kurie buvo išimti iš apyvartos Valdančiosios tarybos sprendimu, priimtu vadovaujantis Sprendimo ECB/2003/4 5 straipsniu;

iš apyvartos išimti eurų banknotai

i)   emisijos etapas– eurų banknoto tipo ar serijos atžvilgiu tai laikotarpis, kuris prasideda tą dieną, kurią į įsipareigojimų bazę įtraukiama pirmoji šio tipo ar serijos eurų banknotų emisija, ir baigiasi tą dieną, kurią į įsipareigojimų bazę įtraukiama paskutinioji šio tipo ar serijos eurų banknotų emisija;

emisijos etapas

j)   orientacinė palūkanų norma– naujausia galima ribinė palūkanų norma, kuri naudojama Eurosistemos pagrindinių refinansavimo sandorių konkursuose, vykdomuose pagal Europos Centrinio Banko gairių (ES) 2015/510 (ECB/2014/60) (12) 6 straipsnį. Kai tą pačią dieną atsiskaitoma daugiau negu už vieną pagrindinę refinansavimo operaciją, naudojamas lygiagrečiai atliekamų operacijų ribinės normos paprastasis vidurkis;

orientacinė palūkanų norma

12

k)   atskirtas turtas– kiekvieno NCB balanse apskaitoma turto dalis, laikoma įsipareigojimų bazei padengti, sudaryta vadovaujantis šio sprendimo II priedu;

atskirtas turtas

l)   ataskaitinis laikotarpis– 24 mėnesių laikotarpis, prasidedantis 30 mėnesių prieš grynųjų pinigų keitimo dieną;

ataskaitinis laikotarpis

m)   kiekvienos dienos užsienio valiutos keitimo kursas– kiekvienos dienos užsienio valiutos keitimo kursas, kuris remiasi kiekvienos dienos kursų skelbimo tvarka tarp Europos centrinių bankų sistemoje ir už jos ribų esančių centrinių bankų, kuri paprastai vyksta 14.15 val. Vidurio Europos laiku (13);

kiekvienos dienos užsienio valiutos keitimo kursas

13

n)   nurašyti– iš apyvartos išimtus eurų banknotus pašalinti iš balanso straipsnio „banknotai apyvartoje“;

nurašyti

o)   emisijos raktas– vidutinis pasirašyto kapitalo raktas iš apyvartos išimtų eurų banknotų tipo ar serijos emisijos etapo metu;

emisijos raktas

p)   suderintas balansas (SB)– suderintas balansas, kaip nurodyta Europos Centrinio Banko gairių (ES) 2016/2249 (ECB/2016/34) (14) VIII priede.

suderintas balansas (SB)

14

2 straipsnis

Vidiniai Eurosistemos likučiai, susiję su apyvartoje esančiais eurų banknotais

1.   Vidiniai Eurosistemos likučiai, susiję su apyvartoje esančiais eurų banknotais, skaičiuojami kas mėnesį ir įtraukiami į ECB bei nacionalinių centrinių bankų apskaitą pirmąją mėnesio darbo dieną ankstesnio mėnesio paskutinės darbo dienos data.

Kai valstybė narė įsiveda eurą, vidiniai Eurosistemos likučiai, susiję su apyvartoje esančiais eurų banknotais, pagal pirmą pastraipą skaičiuojami ir įtraukiami į ECB bei nacionalinių centrinių bankų apskaitą grynųjų pinigų keitimo dienos data.

Vidiniai Eurosistemos likučiai, susiję su apyvartoje esančiais eurų banknotais, už laikotarpį nuo pirmųjų metų, nuo kurių taikomi pagal ECBS statuto 29 straipsnio 3 dalį kas penkeri metai pakoreguoti dydžiai, sausio 1–31 d. apskaičiuojami pagal pakoreguotą kapitalo pasirašymo raktą, taikomą likučiams, susijusiems su visais praėjusių metų gruodžio 31 dieną apyvartoje buvusiais eurų banknotais.

2.   Už vidinius Eurosistemos likučius, susijusius su apyvartoje esančiais eurų banknotais, įskaitant tuos, kurie susidaro taikant šio sprendimo 4 straipsnį, atlyginama taikant orientacinę palūkanų normą.

3.   Šio straipsnio 2 dalyje nurodyti atlygiai kas ketvirtį sumokami per TARGET2 sistemą.

3 straipsnis

Pinigų politikos pajamų įvertinimo metodas

1.   Kiekvieno NCB pinigų politikos pajamų suma nustatoma įvertinant faktines pajamas, kurios gaunamos iš jo apskaitoje parodomo atskirto turto. Šios taisyklės išimtys:

| a) | laikoma, kad auksas pajamų negeneruoja; |
| --- | --- |

a)

laikoma, kad auksas pajamų negeneruoja;

| b) | laikoma, kad šios priemonės generuoja pinigų politikos pajamas orientacine palūkanų norma:






  i) | pagal Sprendimą ECB/2009/16 pinigų politikos tikslais laikomi vertybiniai popieriai; |
| --- | --- | --- |

b)

laikoma, kad šios priemonės generuoja pinigų politikos pajamas orientacine palūkanų norma:

i)

pagal Sprendimą ECB/2009/16 pinigų politikos tikslais laikomi vertybiniai popieriai;

| ii) | pagal Sprendimą ECB/2011/17 pinigų politikos tikslais laikomi vertybiniai popieriai; |
| --- | --- |

ii)

pagal Sprendimą ECB/2011/17 pinigų politikos tikslais laikomi vertybiniai popieriai;

| iii) | pagal Sprendimą (ES) 2015/774 (ECB/2015/10) pinigų politikos tikslais laikomos centrinės, regioninės ir vietos valdžios bei pripažintų agentūrų išleistos skolos priemonės bei viešųjų ne finansų bendrovių išleistos pakaitinės skolos priemonės. |
| --- | --- |

iii)

pagal Sprendimą (ES) 2015/774 (ECB/2015/10) pinigų politikos tikslais laikomos centrinės, regioninės ir vietos valdžios bei pripažintų agentūrų išleistos skolos priemonės bei viešųjų ne finansų bendrovių išleistos pakaitinės skolos priemonės.

2.   Kai NCB atskirto turto vertė viršija jo įsipareigojimų bazę arba yra mažesnė už ją, šis skirtumas kompensuojamas šio skirtumo vertei taikant orientacinę palūkanų normą.

4 straipsnis

Vidinių Eurosistemos likučių tikslinimas

1.   Skaičiuojant pinigų politikos pajamas, kiekvieno NCB vidiniai Eurosistemos likučiai, susiję su apyvartoje esančiais eurų banknotais, tikslinami taikant kompensacinę sumą, nustatytą pagal šią formulę:

| | C = (K – A) × S |
| --- | --- |

C = (K – A) × S

kai:

| C | kompensacinė suma, |
| --- | --- |
| K | kiekvieno NCB suma eurais, kuri gaunama apyvartoje ataskaitiniu laikotarpiu esančių banknotų vidutinę vertę perskaičiavus pagal pasirašyto kapitalo raktą, kai eurą įsivedančios valstybės narės apyvartoje esančių banknotų suma nacionaline valiuta perskaičiuojama į eurus kiekvienos ataskaitinio laikotarpio dienos užsienio valiutos keitimo kursu, |
| A | vidutinė kiekvieno NCB banknotų, esančių apyvartoje ataskaitiniu laikotarpiu, vertė eurais, perskaičiuota į eurus kiekvienos ataskaitinio laikotarpio dienos užsienio valiutos keitimo kursu, |
| S | toks koeficientas kiekvieniems finansiniams metams, pradedant grynųjų pinigų keitimo data:






  Finansiniai metai | Koeficientas |
| Grynųjų pinigų keitimo metai | 1 |
| Grynųjų pinigų keitimo metai plius vieneri metai | 0,8606735 |
| Grynųjų pinigų keitimo metai plius dveji metai | 0,7013472 |
| Grynųjų pinigų keitimo metai plius treji metai | 0,5334835 |
| Grynųjų pinigų keitimo metai plius ketveri metai | 0,3598237 |
| Grynųjų pinigų keitimo metai plius penkeri metai | 0,1817225 |

C

kompensacinė suma,

K

kiekvieno NCB suma eurais, kuri gaunama apyvartoje ataskaitiniu laikotarpiu esančių banknotų vidutinę vertę perskaičiavus pagal pasirašyto kapitalo raktą, kai eurą įsivedančios valstybės narės apyvartoje esančių banknotų suma nacionaline valiuta perskaičiuojama į eurus kiekvienos ataskaitinio laikotarpio dienos užsienio valiutos keitimo kursu,

A

vidutinė kiekvieno NCB banknotų, esančių apyvartoje ataskaitiniu laikotarpiu, vertė eurais, perskaičiuota į eurus kiekvienos ataskaitinio laikotarpio dienos užsienio valiutos keitimo kursu,

S

toks koeficientas kiekvieniems finansiniams metams, pradedant grynųjų pinigų keitimo data:

Finansiniai metai

Koeficientas

Grynųjų pinigų keitimo metai

1

Grynųjų pinigų keitimo metai plius vieneri metai

0,8606735

Grynųjų pinigų keitimo metai plius dveji metai

0,7013472

Grynųjų pinigų keitimo metai plius treji metai

0,5334835

Grynųjų pinigų keitimo metai plius ketveri metai

0,3598237

Grynųjų pinigų keitimo metai plius penkeri metai

0,1817225

2.   Nacionalinių centrinių bankų kompensacinių dydžių suma lygi nuliui.

3.   Kompensacinės sumos skaičiuojamos kiekvieną kartą, kai valstybė narė įsiveda eurą, arba kai keičiamas ECB pasirašyto kapitalo raktas.

4.   Kai NCB prisijungia prie Eurosistemos, jo kompensacinė suma paskirstoma kitiems nacionaliniams centriniams bankams, proporcingai kitų nacionalinių centrinių bankų atitinkamoms dalims pasirašyto kapitalo rakte, su atvirkštiniu ženklu (+/–), ir papildo visas kitiems nacionaliniams centriniams bankams jau galiojančias kompensacines sumas.

5.   Kompensacinės sumos ir šias kompensacines sumas subalansuojantys apskaitos įrašai kiekvieno NCB apskaitoje parodomi grynųjų pinigų keitimo dienos data ir tikslinimo laikotarpio kiekvienų sekančių metų ta pačia data, apskaitos įrašus darant atskirose sąskaitose, kuriose apskaitomi vidiniai Eurosistemos likučiai. Kompensacines sumas subalansuojantys apskaitos įrašai neatlyginami.

6.   Nukrypstant nuo šio straipsnio 1 dalies, įvykus konkretiems įvykiams, susijusiems su banknotų apyvartos modelių pokyčiais, kaip nurodyta šio sprendimo III priede, kiekvieno NCB vidiniai Eurosistemos likučiai, susiję su apyvartoje esančiais eurų banknotais, tikslinami pagal to priedo nuostatas.

7.   Šiame straipsnyje numatyti vidinių Eurosistemos likučių tikslinimai nebetaikomi nuo pirmos šeštųjų metų po atitinkamų grynųjų pinigų keitimo metų dienos.

5 straipsnis

Pinigų politikos pajamų apskaičiavimas ir paskirstymas

1.   ECB kasdien skaičiuoja kiekvieno NCB pinigų politikos pajamas. Skaičiuojama pagal apskaitos duomenis, kuriuos nacionaliniai centriniai bankai pateikia ECB. ECB kas ketvirtį informuoja nacionalinius centrinius bankus apie sukauptas sumas.

2.   Kiekvieno NCB pinigų politikos pajamų suma patikslinama dydžiu, lygiu visoms už į įsipareigojimų bazę įtrauktus įsipareigojimus sukauptoms, sumokėtoms arba gautoms palūkanoms, ir vadovaujantis Valdančiosios tarybos sprendimu, priimtu pagal ECBS statuto 32 straipsnio 4 dalies antrą pastraipą.

3.   Kiekvieno NCB pinigų politikos pajamų suma paskirstoma proporcingai pasirašyto kapitalo raktui kiekvienų finansinių metų pabaigoje.

6 straipsnis

Pajamų, atsirandančių dėl iš apyvartos išimtų eurų banknotų nurašymo, apskaičiavimas ir paskirstymas

1.   Iš apyvartos išimti eurų banknotai lieka įsipareigojimų bazės dalimi, kol jie yra pakeičiami arba nurašomi, atsižvelgiant į tai, kuris įvykis įvyksta pirmiau.

2.   Valdančioji taryba gali nuspręsti nurašyti iš apyvartos išimtus eurų banknotus; tokiu atveju ji nustato nurašymo dieną ir visą sudarytinų atidėjinių sumą, skirtą tiems iš apyvartos išimtiems eurų banknotams, kurie, kaip tikimasi, dar gali būti pakeisti.

3.   Iš apyvartos išimti eurų banknotai nurašomi taip:

| a) | nurašymo dieną iš ECB ir nacionalinių centrinių bankų balanso straipsnių „Banknotai apyvartoje“ atimama visa iš apyvartos išimtų eurų banknotų, dar esančių apyvartoje, suma. Šiam tikslui faktinės iš apyvartos išimtų eurų banknotų, kurie buvo išleisti į apyvartą, sumos pakoreguojamos iki jų proporcinių sumų, apskaičiuotų pagal emisijos raktą, o skirtumai sureguliuojami tarp ECB ir nacionalinių centrinių bankų; |
| --- | --- |

a)

nurašymo dieną iš ECB ir nacionalinių centrinių bankų balanso straipsnių „Banknotai apyvartoje“ atimama visa iš apyvartos išimtų eurų banknotų, dar esančių apyvartoje, suma. Šiam tikslui faktinės iš apyvartos išimtų eurų banknotų, kurie buvo išleisti į apyvartą, sumos pakoreguojamos iki jų proporcinių sumų, apskaičiuotų pagal emisijos raktą, o skirtumai sureguliuojami tarp ECB ir nacionalinių centrinių bankų;

| b) | pakoreguota iš apyvartos išimtų eurų banknotų suma nurašoma iš balanso straipsnio „Banknotai apyvartoje“ į nacionalinių centrinių bankų pelno (nuostolio) ataskaitas; |
| --- | --- |

b)

pakoreguota iš apyvartos išimtų eurų banknotų suma nurašoma iš balanso straipsnio „Banknotai apyvartoje“ į nacionalinių centrinių bankų pelno (nuostolio) ataskaitas;

| c) | kiekvienas NCB sudaro atidėjinius, skirtus iš apyvartos išimtiems eurų banknotams, kurie, kaip tikimasi, dar gali būti pakeisti. Atidėjiniai atitinka atitinkamo NCB dalį visoje atidėjinių sumoje, apskaičiuotą naudojant emisijos raktą. |
| --- | --- |

c)

kiekvienas NCB sudaro atidėjinius, skirtus iš apyvartos išimtiems eurų banknotams, kurie, kaip tikimasi, dar gali būti pakeisti. Atidėjiniai atitinka atitinkamo NCB dalį visoje atidėjinių sumoje, apskaičiuotą naudojant emisijos raktą.

4.   Iš apyvartos išimti eurų banknotai, kurie pakeičiami po nurašymo datos, įtraukiami į juos priėmusio NCB apskaitą. Iš apyvartos išimtų eurų banknotų įplaukos bent kartą per metus perskirstomos tarp nacionalinių centrinių bankų taikant emisijos raktą, o skirtumai tarp jų apmokami. Kiekvienas NCB atima proporcinę sumą iš savo atidėjinių arba, jei įplaukos viršija atidėjinius – įtraukia atitinkamas išlaidas į savo pelno (nuostolio) ataskaitą.

5.   Valdančioji taryba kasmet peržiūri visą atidėjinių sumą.

7 straipsnis

Panaikinimas

1.   Sprendimas ECB/2010/23 panaikinamas.

2.   Nuorodos į panaikintąjį sprendimą laikomos nuorodomis į šį sprendimą.

8 straipsnis

Įsigaliojimas

Šis sprendimas įsigalioja 2016 m. gruodžio 31 d.

Priimta Frankfurte prie Maino 2016 m. lapkričio 3 d.

ECB Pirmininkas

Mario DRAGHI

---

(1)  
  2010 m. lapkričio 25 d. Sprendimas ECB/2010/23 dėl valstybių narių, kurių valiuta yra euro, nacionalinių centrinių bankų pinigų politikos pajamų paskirstymo (OL L 35, 2011 2 9, p. 17).

1

(2)  Žr. IV priedą.

2

(3)  
  1998 m. gegužės 3 d. Tarybos reglamentas (EB) Nr. 974/98 dėl euro įvedimo (OL L 139, 1998 5 11, p. 1).

3

(4)  
  2006 m. liepos 14 d. Gairės ECB/2006/9 dėl tam tikrų pasiruošimų grynųjų pinigų keitimui į eurą bei dėl eurų banknotų ir monetų išankstinio pristatymo bei išankstinio subpristatymo ne euro zonoje (OL L 207, 2006 7 28, p. 39).

4

(5)  
  2010 m. gruodžio 13 d. Sprendimas ECB/2010/29 dėl eurų banknotų emisijos (OL L 35, 2011 2 9, p. 26).

5

(6)  
  2014 m. gruodžio 15 d. Sprendimas ECB/2014/57 dėl tarpinio Europos Centrinio Banko pajamų paskirstymo (OL L 53, 2015 2 25, p. 24).

6

(7)  
  2003 m. kovo 20 d. Sprendimas ECB/2003/4 dėl euro banknotų nominalų, specifikacijų, atkūrimo, keitimo ir išėmimo iš apyvartos (OL L 78, 2003 3 25, p. 16).

7

(8)  
  2009 m. liepos 2 d. Sprendimas ECB/2009/16 dėl padengtų obligacijų pirkimo programos įgyvendinimo (OL L 175, 2009 7 4, p. 18).

8

(9)  
  2011 m. lapkričio 3 d. Sprendimas ECB/2011/17 dėl antrosios padengtų obligacijų pirkimo programos įgyvendinimo (OL L 297, 2011 11 16, p. 70).

9

(10)  
  2015 m. kovo 4 d. Europos Centrinio Banko sprendimas (ES) 2015/774 (ECB/2015/10) dėl viešojo sektoriaus vertybinių popierių pirkimo antrinėse rinkose programos (ECB/2015/10) (OL L 121, 2015 5 14, p. 20).

10

(11)  
  2013 m. birželio 26 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) Nr. 575/2013 dėl prudencinių reikalavimų kredito įstaigoms ir investicinėms įmonėms ir kuriuo iš dalies keičiamas Reglamentas (ES) Nr. 648/2012 (OL L 176, 2013 6 27, p. 1).

11

(12)  
  2014 m. gruodžio 19 d. Europos Centrinio Banko gairės (ES) 2015/510 dėl Eurosistemos pinigų politikos sistemos įgyvendinimo (Bendrųjų dokumentų gairės) (ECB/2014/60) (OL L 91, 2015 4 2, p. 3).

12

(13)  Nurodant Vidurio Europos laiką atsižvelgiama į perėjimą prie Vidurio Europos vasaros laiko.

13

(14)  
  2016 m. lapkričio 3 d. Europos Centrinio Banko gairės (ES) 2016/2249 dėl Europos centrinių bankų sistemos apskaitos ir finansinės atskaitomybės teisinio pagrindo (ECB/2016/34) (žr. šio Oficialiojo leidinio p. 37).

14

---

I PRIEDAS

ĮSIPAREIGOJIMŲ BAZĖS STRUKTŪRA

| A. | Išskyrus visus kitus punktus, įsipareigojimų bazę sudaro:






  1. | Banknotai apyvartoje
  Šiame priede grynųjų pinigų keitimo metais kiekvieno prie Eurosistemos prisijungiančio nacionalinio centrinio banko (NCB) „banknotai apyvartoje“:






  a) | apima banknotus, kuriuos išleido NCB ir kurie išreikšti jo nacionaline valiuta ir |
| --- | --- | --- | --- |

A.

1.

Banknotai apyvartoje

Šiame priede grynųjų pinigų keitimo metais kiekvieno prie Eurosistemos prisijungiančio nacionalinio centrinio banko (NCB) „banknotai apyvartoje“:

a)

apima banknotus, kuriuos išleido NCB ir kurie išreikšti jo nacionaline valiuta ir

| b) | turi būti mažinami neatlygintų paskolų, susijusių su iš anksto pristatytais eurų banknotais, kurie dar nebuvo debetuoti, vertės dydžiu (suderinto balanso (SB) 6 turto straipsnio dalis). |
| --- | --- |

b)

turi būti mažinami neatlygintų paskolų, susijusių su iš anksto pristatytais eurų banknotais, kurie dar nebuvo debetuoti, vertės dydžiu (suderinto balanso (SB) 6 turto straipsnio dalis).

Po grynųjų pinigų keitimo metų kiekvieno NCB „banknotai apyvartoje“ reiškia eurais išreikštus banknotus ir neapima jokių kitų banknotų.

Jei grynųjų pinigų keitimo diena yra diena, kurią TARGET2 nedirba, NCB įsipareigojimas, atsirandantis iš eurų banknotų, kurie buvo iš anksto pristatyti pagal Gaires ECB/2006/9 ir kurie pateko į apyvartą iki grynųjų pinigų keitimo dienos, yra įsipareigojimų bazės dalis (kaip korespondentinių sąskaitų dalis SB 10.4 įsipareigojimų straipsnyje), kol įsipareigojimas tampa vidinių Eurosistemos įsipareigojimų, atsirandančių iš TARGET2 sandorių, dalimi.

| 2. | Įsipareigojimai euro zonos kredito įstaigoms eurais, susiję su pinigų politikos operacijomis, įskaitant bet kurį iš šių punktų:






  a) | einamąsias sąskaitas, įskaitant privalomųjų atsargų reikalavimus pagal ECBS statuto 19 straipsnio 1 dalį (SB įsipareigojimų 2.1 straipsnis); |
| --- | --- | --- |

2.

Įsipareigojimai euro zonos kredito įstaigoms eurais, susiję su pinigų politikos operacijomis, įskaitant bet kurį iš šių punktų:

a)

einamąsias sąskaitas, įskaitant privalomųjų atsargų reikalavimus pagal ECBS statuto 19 straipsnio 1 dalį (SB įsipareigojimų 2.1 straipsnis);

| b) | indėlių sumas pagal Eurosistemos indėlių galimybę (SB įsipareigojimų 2.2 straipsnis); |
| --- | --- |

b)

indėlių sumas pagal Eurosistemos indėlių galimybę (SB įsipareigojimų 2.2 straipsnis);

| c) | terminuotuosius indėlius (SB įsipareigojimų 2.3 straipsnis); |
| --- | --- |

c)

terminuotuosius indėlius (SB įsipareigojimų 2.3 straipsnis);

| d) | įsipareigojimus, kylančius iš koreguojamųjų grįžtamųjų operacijų (SB įsipareigojimų 2.4 straipsnis); |
| --- | --- |

d)

įsipareigojimus, kylančius iš koreguojamųjų grįžtamųjų operacijų (SB įsipareigojimų 2.4 straipsnis);

| e) | indėlius, susijusius su įkaito vertės išlaikymo prievole (SB įsipareigojimų 2.5 straipsnis). |
| --- | --- |

e)

indėlius, susijusius su įkaito vertės išlaikymo prievole (SB įsipareigojimų 2.5 straipsnis).

| 3. | Indėlių įsipareigojimai Eurosistemos kitoms sandorio šalims, kurios neįvykdė įsipareigojimų, kurie buvo perklasifikuoti iš SB įsipareigojimų 2.1 straipsnio. |
| --- | --- |

3.

Indėlių įsipareigojimai Eurosistemos kitoms sandorio šalims, kurios neįvykdė įsipareigojimų, kurie buvo perklasifikuoti iš SB įsipareigojimų 2.1 straipsnio.

| 4. | Nacionalinių centrinių bankų vidiniai Eurosistemos įsipareigojimai, susidarantys dėl ECB skolos sertifikatų išleidimo pagal Gairių (ES) 2015/510 (ECB/2014/60) 13 straipsnį (SB 10.2 įsipareigojimų straipsnis). |
| --- | --- |

4.

Nacionalinių centrinių bankų vidiniai Eurosistemos įsipareigojimai, susidarantys dėl ECB skolos sertifikatų išleidimo pagal Gairių (ES) 2015/510 (ECB/2014/60) 13 straipsnį (SB 10.2 įsipareigojimų straipsnis).

| 5. | Grynieji vidiniai Eurosistemos įsipareigojimai dėl eurų banknotų apyvartoje, įskaitant tuos, kurie atsiranda taikant šio sprendimo 4 straipsnį (SB įsipareigojimų 10.3 straipsnio dalis). |
| --- | --- |

5.

Grynieji vidiniai Eurosistemos įsipareigojimai dėl eurų banknotų apyvartoje, įskaitant tuos, kurie atsiranda taikant šio sprendimo 4 straipsnį (SB įsipareigojimų 10.3 straipsnio dalis).

| 6. | Grynieji vidiniai Eurosistemos įsipareigojimai, atsirandantys iš TARGET2 sandorių, atlyginamų orientacine norma (SB 10.4 įsipareigojimų straipsnio dalis). |
| --- | --- |

6.

Grynieji vidiniai Eurosistemos įsipareigojimai, atsirandantys iš TARGET2 sandorių, atlyginamų orientacine norma (SB 10.4 įsipareigojimų straipsnio dalis).

| 7. | Iš pinigų politikos įsipareigojimų, kurių terminas yra vieneri metai arba ilgesnis, sukauptos palūkanos, kurias kiekvieno ketvirčio pabaigoje apskaito kiekvienas NCB (SB 12.2 įsipareigojimų straipsnio dalis). |
| --- | --- |

7.

Iš pinigų politikos įsipareigojimų, kurių terminas yra vieneri metai arba ilgesnis, sukauptos palūkanos, kurias kiekvieno ketvirčio pabaigoje apskaito kiekvienas NCB (SB 12.2 įsipareigojimų straipsnio dalis).

| 8. | Įsipareigojimai ECB atžvilgiu, atitinkantys pretenziją, susijusią su apsikeitimo sandoriais tarp ECB ir ne Eurosistemos centrinio banko, generuojančią Eurosistemos grynąsias pajamas (nebalansinių įsipareigojimų dalis). |
| --- | --- |

8.

Įsipareigojimai ECB atžvilgiu, atitinkantys pretenziją, susijusią su apsikeitimo sandoriais tarp ECB ir ne Eurosistemos centrinio banko, generuojančią Eurosistemos grynąsias pajamas (nebalansinių įsipareigojimų dalis).

| B. | Kiekvieno NCB įsipareigojimų bazės suma apskaičiuojama laikantis suderintų apskaitos principų ir taisyklių, nustatytų Gairėse (ES) 2016/2249 (ECB/2016/34). |
| --- | --- |

B.

---

II PRIEDAS

ATSKIRTAS TURTAS

| A. | Išskyrus visus kitus punktus, atskirtą turtą sudaro:






  1. | Skolinimas euro zonos kredito įstaigoms eurais, susijęs su pinigų politikos operacijomis (suderinto balanso (SB) 5 turto straipsnis). |
| --- | --- | --- |

A.

1.

Skolinimas euro zonos kredito įstaigoms eurais, susijęs su pinigų politikos operacijomis (suderinto balanso (SB) 5 turto straipsnis).

| 2. | Pinigų politikos tikslais laikomi vertybiniai popieriai (SB 7.1 turto straipsnio dalis). |
| --- | --- |

2.

Pinigų politikos tikslais laikomi vertybiniai popieriai (SB 7.1 turto straipsnio dalis).

| 3. | Vidinės Eurosistemos pretenzijos, atitinkančios užsienio atsargų, išskyrus auksą, pervedimą į ECB, kaip numatyta ECBS statuto 30 straipsnyje (SB 9.2 turto straipsnio dalis). |
| --- | --- |

3.

Vidinės Eurosistemos pretenzijos, atitinkančios užsienio atsargų, išskyrus auksą, pervedimą į ECB, kaip numatyta ECBS statuto 30 straipsnyje (SB 9.2 turto straipsnio dalis).

| 4. | Grynosios vidinės Eurosistemos pretenzijos dėl eurų banknotų apyvartoje, įskaitant tas, kurios atsiranda taikant šio sprendimo 4 straipsnį (SB turto 9.4 straipsnio dalis). |
| --- | --- |

4.

Grynosios vidinės Eurosistemos pretenzijos dėl eurų banknotų apyvartoje, įskaitant tas, kurios atsiranda taikant šio sprendimo 4 straipsnį (SB turto 9.4 straipsnio dalis).

| 5. | Grynosios vidinės Eurosistemos pretenzijos, atsirandančios iš TARGET2 sandorių, atlyginamų orientacine palūkanų norma (SB 9.5 turto straipsnio dalis). |
| --- | --- |

5.

Grynosios vidinės Eurosistemos pretenzijos, atsirandančios iš TARGET2 sandorių, atlyginamų orientacine palūkanų norma (SB 9.5 turto straipsnio dalis).

| 6. | Tokia aukso suma, įskaitant pretenzijas dėl ECB pervesto aukso, kad kiekvienas NCB galėtų atskirti savo aukso dalį, atitinkančią jo dalies pasirašyto kapitalo rakte taikymą bendrai visų nacionalinių centrinių bankų atskirto aukso sumai (SB 1 turto straipsnis ir 9.2 turto straipsnio dalis).
  Šiame sprendime auksas vertinamas pagal vienos grynos aukso uncijos kainą eurais 2002 m. gruodžio 31 d. |
| --- | --- |

6.

Tokia aukso suma, įskaitant pretenzijas dėl ECB pervesto aukso, kad kiekvienas NCB galėtų atskirti savo aukso dalį, atitinkančią jo dalies pasirašyto kapitalo rakte taikymą bendrai visų nacionalinių centrinių bankų atskirto aukso sumai (SB 1 turto straipsnis ir 9.2 turto straipsnio dalis).

Šiame sprendime auksas vertinamas pagal vienos grynos aukso uncijos kainą eurais 2002 m. gruodžio 31 d.

| 7. | Pretenzijos, atsirandančios iš eurų banknotų, kurie buvo iš anksto pristatyti pagal Gaires ECB/2006/9 ir kurie tuomet pateko į apyvartą iki grynųjų pinigų keitimo dienos (iki grynųjų pinigų keitimo dienos – SB 4.1 turto straipsnio dalis, po to – korespondentinių sąskaitų dalis SB 9.5 turto straipsnyje), bet tik kol tokios pretenzijos tampa vidinių Eurosistemos pretenzijų, kylančių iš TARGET2 sandorių, dalimi. |
| --- | --- |

7.

Pretenzijos, atsirandančios iš eurų banknotų, kurie buvo iš anksto pristatyti pagal Gaires ECB/2006/9 ir kurie tuomet pateko į apyvartą iki grynųjų pinigų keitimo dienos (iki grynųjų pinigų keitimo dienos – SB 4.1 turto straipsnio dalis, po to – korespondentinių sąskaitų dalis SB 9.5 turto straipsnyje), bet tik kol tokios pretenzijos tampa vidinių Eurosistemos pretenzijų, kylančių iš TARGET2 sandorių, dalimi.

| 8. | Likusios pretenzijos, atsirandančios kitoms Eurosistemos sandorio šalims nevykdant įsipareigojimų Eurosistemos kredito operacijų kontekste, ir (arba) finansinis turtas arba pretenzijos (trečiųjų šalių atžvilgiu), perimti nuosavybėn ir (arba) įgyti realizuojant Eurosistemos kredito operacijų kontekste įsipareigojimų nevykdančių kitų Eurosistemos sandorio šalių pateiktą įkaitą, perklasifikuoti iš SB 5 turto straipsnio (SB 11.6 turto straipsnio dalis). |
| --- | --- |

8.

Likusios pretenzijos, atsirandančios kitoms Eurosistemos sandorio šalims nevykdant įsipareigojimų Eurosistemos kredito operacijų kontekste, ir (arba) finansinis turtas arba pretenzijos (trečiųjų šalių atžvilgiu), perimti nuosavybėn ir (arba) įgyti realizuojant Eurosistemos kredito operacijų kontekste įsipareigojimų nevykdančių kitų Eurosistemos sandorio šalių pateiktą įkaitą, perklasifikuoti iš SB 5 turto straipsnio (SB 11.6 turto straipsnio dalis).

| 9. | Iš pinigų politikos turto, kurio terminas yra vieneri metai arba ilgesnis, sukauptos palūkanos, kurias ketvirčio pabaigoje apskaito kiekvienas NCB (SB 11.5 turto straipsnio dalis). |
| --- | --- |

9.

Iš pinigų politikos turto, kurio terminas yra vieneri metai arba ilgesnis, sukauptos palūkanos, kurias ketvirčio pabaigoje apskaito kiekvienas NCB (SB 11.5 turto straipsnio dalis).

| 10. | Su apsikeitimo sandoriais tarp ECB ir ne Eurosistemos centrinio banko susijusios pretenzijos kitoms euro zonos sandorio šalims, generuojančios Eurosistemos grynąsias pajamas (SB 3.1 turto straipsnio dalis). |
| --- | --- |

10.

Su apsikeitimo sandoriais tarp ECB ir ne Eurosistemos centrinio banko susijusios pretenzijos kitoms euro zonos sandorio šalims, generuojančios Eurosistemos grynąsias pajamas (SB 3.1 turto straipsnio dalis).

| B. | Kiekvieno NCB atskirto turto vertė apskaičiuojama laikantis suderintų apskaitos principų ir taisyklių, nustatytų Gairėse (ES) 2016/2249 (ECB/2016/34). |
| --- | --- |

B.

---

III PRIEDAS

A.   Pirmasis nenumatytas patikslinimas

Jei bendras grynųjų pinigų keitimo metais apyvartoje esančių banknotų vertės vidurkis yra mažesnis negu bendras ataskaitiniu laikotarpiu apyvartoje esančių banknotų (įskaitant eurą įsivedusios valstybės narės banknotus nacionaline valiuta, perskaičiuotus į eurus kiekvienos ataskaitinio laikotarpio dienos užsienio valiutos keitimo kursu) vertės vidurkis eurais, „S“ koeficientas, kuris grynųjų pinigų keitimo metams taikomas vadovaujantis 4 straipsnio 1 dalimi, atgaline tvarka mažinamas proporcingai tiek, kiek sumažėja bendras apyvartoje esančių banknotų vidurkis.

Po sumažinimo koeficientas negali būti mažesnis negu 0,8606735. Jei taikoma ši leidžianti nukrypti nuostata, po ketvirtadalį nacionalinių centrinių bankų kompensacinės sumos („C“), taikytinos grynųjų pinigų keitimo metais, sumažinimo pridedama prie kiekvieno NCB kompensacinės sumos, kuri, vadovaujantis 4 straipsnio 1 dalimi, taikoma antraisiais – penktaisiais metais po grynųjų pinigų keitimo metų.

B.   Antrasis nenumatytas patikslinimas

Tiems nacionaliniams centriniams bankams, kurių 4 straipsnio 1 dalyje nurodytos kompensacinės sumos sudaro teigiamą skaičių, o į pelno (nuostolio) ataskaitos pajamų straipsnį „Pinigų politikos pajamų grynasis rezultatas“ metų gale įtraukus sumokėtą grynąjį atlygį už vidinius Eurosistemos likučius, susijusius su apyvartoje esančiais banknotais, susidaro grynosios išlaidos, „S“ koeficientas, kuris grynųjų pinigų keitimo metams taikomas vadovaujantis 4 straipsnio 1 dalimi, mažinamas iki tiek, kad būtų išvengta tokios padėties.

Po sumažinimo koeficientas negali būti mažesnis negu 0,8606735. Jei taikoma ši leidžianti nukrypti nuostata, po ketvirtadalį nacionalinių centrinių bankų kompensacinės sumos („C“), taikytinos grynųjų pinigų keitimo metais,sumažinimo pridedama prie kiekvieno NCB kompensacinės sumos, kuri, vadovaujantis 4 straipsnio 1 dalimi, taikoma antraisiais – penktaisiais metais po grynųjų pinigų keitimo metų.

---

IV PRIEDAS

PANAIKINTAS SPRENDIMAS IR VĖLESNI DALINIAI PAKEITIMAI

| Sprendimas ECB/2010/23 | OL L 35, 2011 2 9, p. 17 |
| --- | --- |
| Sprendimas ECB/2011/18 | OL L 319, 2011 12 2, p. 116 |
| Sprendimas ECB/2014/24 | OL L 117, 2014 6 7, p. 168 |
| Sprendimas ECB/2014/56 | OL L 53, 2015 2 25, p. 21 |
| Sprendimas ECB/2015/37 | OL L 313, 2015 11 28, p. 42 |

Sprendimas ECB/2010/23

OL L 35, 2011 2 9, p. 17

Sprendimas ECB/2011/18

OL L 319, 2011 12 2, p. 116

Sprendimas ECB/2014/24

OL L 117, 2014 6 7, p. 168

Sprendimas ECB/2014/56

OL L 53, 2015 2 25, p. 21

Sprendimas ECB/2015/37

OL L 313, 2015 11 28, p. 42

---

GAIRĖS

| 2016 12 20 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | L 347/37 |
| --- | --- | --- | --- |

2016 12 20

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

L 347/37

---

EUROPOS CENTRINIO BANKO GAIRĖS (ES) 2016/2249

2016 m. lapkričio 3 d.

dėl Europos centrinių bankų sistemos apskaitos ir finansinės atskaitomybės teisinio pagrindo (ECB/2016/34)

(nauja redakcija)

EUROPOS CENTRINIO BANKO VALDANČIOJI TARYBA,

atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo,

atsižvelgdama į Europos centrinių bankų sistemos ir Europos Centrinio Banko statutą, ypač į jo 12 straipsnio 1 dalį, 14 straipsnio 3 dalį ir 26 straipsnio 4 dalį,

atsižvelgdama į Europos Centrinio Banko (ECB) bendrosios tarybos įnašą pagal Europos centrinių bankų sistemos ir Europos Centrinio Banko statuto 46 straipsnio 2 dalies antrą ir trečią įtraukas,

kadangi:

| (1) | Gairės ECB/2010/20 (1) keletą kartų buvo iš esmės pakeistos. Kadangi reikalingi nauji pakeitimai, siekiant aiškumo šios gairės turėtų būti išdėstytos nauja redakcija; |
| --- | --- |

(1)

Gairės ECB/2010/20 (1) keletą kartų buvo iš esmės pakeistos. Kadangi reikalingi nauji pakeitimai, siekiant aiškumo šios gairės turėtų būti išdėstytos nauja redakcija;

| (2) | Europos centrinių bankų sistemai (ECBS) taikomi Europos centrinių bankų sistemos ir Europos Centrinio Banko statuto (toliau – ECBS statutas) 15 straipsnyje numatyti atskaitomybės reikalavimai; |
| --- | --- |

(2)

Europos centrinių bankų sistemai (ECBS) taikomi Europos centrinių bankų sistemos ir Europos Centrinio Banko statuto (toliau – ECBS statutas) 15 straipsnyje numatyti atskaitomybės reikalavimai;

| (3) | vadovaudamasi ECBS statuto 26 straipsnio 3 dalimi, Vykdomoji valdyba analizės ir veiklos tikslais sudaro ECBS konsoliduotą balansą; |
| --- | --- |

(3)

vadovaudamasi ECBS statuto 26 straipsnio 3 dalimi, Vykdomoji valdyba analizės ir veiklos tikslais sudaro ECBS konsoliduotą balansą;

| (4) | vadovaudamasi ECBS statuto 26 straipsnio 4 dalimi, Statuto 26 straipsniui taikyti Valdančioji taryba nustato nacionalinių centrinių bankų atliekamų operacijų apskaitą ir atskaitomybę standartizuojančias būtinas taisykles; |
| --- | --- |

(4)

vadovaudamasi ECBS statuto 26 straipsnio 4 dalimi, Statuto 26 straipsniui taikyti Valdančioji taryba nustato nacionalinių centrinių bankų atliekamų operacijų apskaitą ir atskaitomybę standartizuojančias būtinas taisykles;

| (5) | atskleidimai, susiję su apyvartoje esančiais eurų banknotais, grynųjų vidinių Eurosistemos pretenzijų ir (arba) įsipareigojimų, atsirandančių dėl eurų banknotų paskirstymo Eurosistemoje, kompensavimu ir pinigų politikos pajamomis, turėtų būti suderinti skelbiamose nacionalinių centrinių bankų metinėse finansinėse ataskaitose, |
| --- | --- |

(5)

atskleidimai, susiję su apyvartoje esančiais eurų banknotais, grynųjų vidinių Eurosistemos pretenzijų ir (arba) įsipareigojimų, atsirandančių dėl eurų banknotų paskirstymo Eurosistemoje, kompensavimu ir pinigų politikos pajamomis, turėtų būti suderinti skelbiamose nacionalinių centrinių bankų metinėse finansinėse ataskaitose,

PRIĖMĖ ŠIAS GAIRES:

I SKYRIUS

BENDROSIOS NUOSTATOS

1 straipsnis

Sąvokų apibrėžtys

1.   Šiose gairėse:

a)

b)

c)

d)

e)

f)

g)

h)

2.   Kitų techninių šiose Gairėse vartojamų terminų apibrėžtys pateikiamos II priede.

2 straipsnis

Taikymo sritis

1.   Šios gairės ECB ir nacionaliniams centriniams bankams yra taikomos Eurosistemos apskaitos ir finansinės atskaitomybės tikslais.

2.   Šių gairių taikymo sritis apima tik ECBS statute nustatytą Eurosistemos apskaitos ir finansinės atskaitomybės tvarką. Todėl jos netaikomos nacionalinių centrinių bankų nacionalinei atskaitomybei ir finansinėms ataskaitoms. Siekiant užtikrinti Eurosistemos ir nacionalinių tvarkų suderinamumą ir palyginamumą, rekomenduojama, kad nacionaliniai centriniai bankai, sudarydami savo nacionalines ataskaitas ir finansinę atskaitomybę, kiek įmanoma labiau vadovautųsi šiose gairėse nustatytomis taisyklėmis.

3 straipsnis

Kokybinės savybės

Taikomos šios kokybinės savybės:

| 1. | ekonominė realybė ir skaidrumas: apskaitos metodai ir finansinė atskaitomybė atspindi ekonominę realybę, yra skaidrūs ir atitinka kokybines suprantamumo, tinkamumo, patikimumo ir palyginamumo savybes. Sandoriai įtraukiami į apskaitą ir pateikiami atskaitomybėje atsižvelgiant ne tik į jų teisinę formą, bet ir į jų turinį bei ekonominę realybę; |
| --- | --- |

1.

ekonominė realybė ir skaidrumas: apskaitos metodai ir finansinė atskaitomybė atspindi ekonominę realybę, yra skaidrūs ir atitinka kokybines suprantamumo, tinkamumo, patikimumo ir palyginamumo savybes. Sandoriai įtraukiami į apskaitą ir pateikiami atskaitomybėje atsižvelgiant ne tik į jų teisinę formą, bet ir į jų turinį bei ekonominę realybę;

| 2. | atsargumas: turtas ir įsipareigojimai vertinami bei pajamos pripažįstamos apdairiai. Šiose gairėse tai reiškia, kad nerealizuotasis prieaugis nėra pripažįstamas pajamomis ir parodomas pelno (nuostolio) ataskaitoje, o įrašomas tiesiai į perkainojimo sąskaitą, ir kad nerealizuotasis nuostolis metų gale įrašomas į pelno (nuostolio) ataskaitą, jei jis viršija ankstesnį perkainojimo prieaugį, įrašytą atitinkamoje perkainojimo sąskaitoje. Paslėpti rezervai arba sąmoningai klaidingai rodomi duomenys balanse bei pelno (nuostolio) ataskaitoje yra nesuderinami su atsargumo principu; |
| --- | --- |

2.

atsargumas: turtas ir įsipareigojimai vertinami bei pajamos pripažįstamos apdairiai. Šiose gairėse tai reiškia, kad nerealizuotasis prieaugis nėra pripažįstamas pajamomis ir parodomas pelno (nuostolio) ataskaitoje, o įrašomas tiesiai į perkainojimo sąskaitą, ir kad nerealizuotasis nuostolis metų gale įrašomas į pelno (nuostolio) ataskaitą, jei jis viršija ankstesnį perkainojimo prieaugį, įrašytą atitinkamoje perkainojimo sąskaitoje. Paslėpti rezervai arba sąmoningai klaidingai rodomi duomenys balanse bei pelno (nuostolio) ataskaitoje yra nesuderinami su atsargumo principu;

| 3. | reikšmingumas: nukrypimai nuo apskaitos taisyklių, įskaitant ir turinčius reikšmės atskirų nacionalinių centrinių bankų ir ECB pelno (nuostolio) ataskaitų apskaičiavimui, galimi tik tuomet, jei šiuos nukrypimus galima pagrįstai laikyti nereikšmingais bendrame kontekste ir pateikiant atskaitingojo subjekto finansines ataskaitas; |
| --- | --- |

3.

reikšmingumas: nukrypimai nuo apskaitos taisyklių, įskaitant ir turinčius reikšmės atskirų nacionalinių centrinių bankų ir ECB pelno (nuostolio) ataskaitų apskaičiavimui, galimi tik tuomet, jei šiuos nukrypimus galima pagrįstai laikyti nereikšmingais bendrame kontekste ir pateikiant atskaitingojo subjekto finansines ataskaitas;

| 4. | nuoseklumas ir palyginamumas: balanso vertinimo ir pajamų pripažinimo kriterijai Eurosistemoje taikomi nuosekliai, vadovaujantis bendrumo ir tęstinumo principais, siekiant užtikrinti finansinės atskaitomybės duomenų palyginamumą. |
| --- | --- |

4.

nuoseklumas ir palyginamumas: balanso vertinimo ir pajamų pripažinimo kriterijai Eurosistemoje taikomi nuosekliai, vadovaujantis bendrumo ir tęstinumo principais, siekiant užtikrinti finansinės atskaitomybės duomenų palyginamumą.

4 straipsnis

Pagrindiniai apskaitos principai

Taikomi šie pagrindiniai apskaitos principai:

| 1. | veiklos tęstinumas – apskaita tvarkoma vadovaujantis prielaida, kad veikla ateityje nenutrūks; |
| --- | --- |

1.

veiklos tęstinumas – apskaita tvarkoma vadovaujantis prielaida, kad veikla ateityje nenutrūks;

| 2. | kaupimo principas – pajamos ir išlaidos pripažįstamos tuo ataskaitiniu laikotarpiu, kuriuo jos buvo uždirbtos arba patirtos, o ne tada, kai jos buvo gautos arba sumokėtos; |
| --- | --- |

2.

kaupimo principas – pajamos ir išlaidos pripažįstamos tuo ataskaitiniu laikotarpiu, kuriuo jos buvo uždirbtos arba patirtos, o ne tada, kai jos buvo gautos arba sumokėtos;

| 3. | įvykiai po balanso – turtas ir įsipareigojimai tikslinami įvykiais, įvykusiais tarp metinio balanso sudarymo dienos ir dienos, kurią atitinkami valdymo organai patvirtina finansines ataskaitas, jeigu šie įvykiai turi įtakos turto arba įsipareigojimų būklei balanso sudarymo dieną. Jeigu įvykiai po balanso sudarymo dienos neturi įtakos turto ir įsipareigojimų būklei balanso sudarymo dieną, tačiau yra tokie svarbūs, kad jų neatskleidimas turėtų reikšmės finansinių ataskaitų naudotojams jas tinkamai įvertinti ir priimti sprendimus, turtas ir įsipareigojimai nėra tikslinami, bet minėtieji įvykiai yra atskleidžiami. |
| --- | --- |

3.

įvykiai po balanso – turtas ir įsipareigojimai tikslinami įvykiais, įvykusiais tarp metinio balanso sudarymo dienos ir dienos, kurią atitinkami valdymo organai patvirtina finansines ataskaitas, jeigu šie įvykiai turi įtakos turto arba įsipareigojimų būklei balanso sudarymo dieną. Jeigu įvykiai po balanso sudarymo dienos neturi įtakos turto ir įsipareigojimų būklei balanso sudarymo dieną, tačiau yra tokie svarbūs, kad jų neatskleidimas turėtų reikšmės finansinių ataskaitų naudotojams jas tinkamai įvertinti ir priimti sprendimus, turtas ir įsipareigojimai nėra tikslinami, bet minėtieji įvykiai yra atskleidžiami.

5 straipsnis

Ekonominis ir pinigų (atsiskaitymų) metodai

1.   Užsienio valiutų keitimo sandoriai, finansinės priemonės užsienio valiuta ir susijusios sukauptos sumos įtraukiamos į apskaitą taikant ekonominį metodą. Šiam metodui įgyvendinti sukurti du skirtingi būdai:

| a) | „įprastas metodas“, kaip išdėstyta III ir IV skyriuose ir III priede; ir |
| --- | --- |

a)

„įprastas metodas“, kaip išdėstyta III ir IV skyriuose ir III priede; ir

| b) | „alternatyvusis metodas“, kaip išdėstyta III priede. |
| --- | --- |

b)

„alternatyvusis metodas“, kaip išdėstyta III priede.

2.   Vertybinių popierių, įskaitant nuosavybės priemonių, sandoriai užsienio valiuta ir toliau gali būti apskaitomi taikant pinigų (atsiskaitymų) metodą. Susijusios sukauptos palūkanos, įskaitant premijas arba nuolaidas, įrašomos kiekvieną dieną nuo neatidėliotino atsiskaitymo datos.

3.   Nacionaliniai centriniai bankai gali naudoti ekonominį, arba pinigų (atsiskaitymų) metodą parodyti bet kuriuos eurais išreikštus sandorius, finansines priemones ir susijusias sukauptas sumas.

4.   Išskyrus ketvirčio pabaigos ir metų pabaigos ataskaitų patikslinimus ir duomenis, atskleistus straipsniuose „Kitas turtas“ ir „Kiti įsipareigojimai“, kasdieninėje finansinėje atskaitomybėje pateiktos sumos Eurosistemos finansinės atskaitomybės tikslais rodo tik grynųjų pinigų judėjimą balanso straipsniuose. Ketvirčio pabaigoje ir metų pabaigoje amortizacija taip pat įtraukiama į vertybinių popierių balansinę vertę.

6 straipsnis

Turto ir įsipareigojimų pripažinimas

Finansinis arba kitas turtas, arba įsipareigojimas atskaitingo subjekto balanse pripažįstamas tik tada, jeigu jis atitinka visas šias sąlygas:

| 1. | tikėtina, kad su turtu arba įsipareigojimu susijusią būsimą ekonominę naudą atskaitingasis subjektas ateityje gaus arba perduos; |
| --- | --- |

1.

tikėtina, kad su turtu arba įsipareigojimu susijusią būsimą ekonominę naudą atskaitingasis subjektas ateityje gaus arba perduos;

| 2. | iš esmės visos rizikos ir atlygiai, susiję su turtu arba įsipareigojimu, buvo perduoti atskaitingajam subjektui; |
| --- | --- |

2.

iš esmės visos rizikos ir atlygiai, susiję su turtu arba įsipareigojimu, buvo perduoti atskaitingajam subjektui;

| 3. | galima patikimai įvertinti atskaitingojo subjekto turto kainą arba vertę, arba įsipareigojimo dydį. |
| --- | --- |

3.

galima patikimai įvertinti atskaitingojo subjekto turto kainą arba vertę, arba įsipareigojimo dydį.

II SKYRIUS

BALANSO STRUKTŪRA IR VERTINIMO TAISYKLĖS

7 straipsnis

Balanso struktūra

ECB ir nacionalinių centrinių bankų balansai Eurosistemos finansinės atskaitomybės tikslais sudaromi pagal IV priede nustatytą struktūrą.

8 straipsnis

Atidėjiniai užsienio valiutos kurso, palūkanų normos, kredito ir aukso kainos rizikoms

Tinkamai atsižvelgdamas į nacionalinių centrinių bankų veiklos pobūdį, NCB savo balanse gali sudaryti atidėjinius užsienio valiutos kurso, palūkanų normos, kredito ir aukso kainos rizikoms. NCB sprendžia dėl atidėjinių dydžio ir panaudojimo remdamasis pagrįstai įvertinta NCB prisiimta rizika.

9 straipsnis

Balanso vertinimo taisyklės

1.   Jeigu IV priede nenurodyta kitaip, balanso straipsniai vertinami einamaisiais rinkos kursais ir kainomis.

2.   Auksas, užsienio valiutos priemonės, vertybiniai popieriai (išskyrus vertybinius popierius, klasifikuojamus kaip laikomus iki išpirkimo termino, neapyvartinius vertybinius popierius ir pinigų politikos tikslais laikomus vertybinius popierius, apskaitomus amortizuota savikaina), taip pat finansinės priemonės, balansinės ir nebalansinės, perkainojami pagal vidutinius rinkos kursus ir kainas ketvirčio perkainojimo dieną. Tai nekliudo atskaitingiems subjektams vidiniais tikslais savo portfelius perkainoti dažniau su sąlyga, kad per ketvirtį balansų straipsnius jie parodo tik sandorio verte.

3.   Neskiriami aukso kainos ir valiutos perkainojimo skirtumai, tačiau bendras aukso perkainojimo skirtumas apskaitomas remiantis nustatyto aukso svorio vieneto kaina eurais, apskaičiuota pagal euro ir JAV dolerio keitimo kursą ketvirčio perkainojimo dieną. Užsienio valiuta, įskaitant balansinius ir nebalansinius sandorius, atskirai perkainojama pagal kiekvieną užsienio valiutą. Taikant šį straipsnį, turimos specialiosios skolinimosi teisės (SST), įskaitant paskirtąsias individualias užsienio valiutos pozicijas, kurios sudaro SST krepšelį, laikomos viena pozicija. Vertybiniai popieriai atskirai perkainojami pagal kiekvieną kodą, t. y. tą patį tarptautinį vertybinių popierių identifikavimo numerį / rūšį, o susiję pasirinkimo sandoriai vertinimo tikslais neatskiriami. Pinigų politikos tikslais laikomi vertybiniai popieriai arba vertybiniai popieriai, įtraukti į straipsnius „Kitas finansinis turtas“ arba „Kita“, laikomi atskira pozicija.

4.   Perkainojimo įrašai kito ketvirčio pabaigoje anuliuojami, išskyrus nerealizuotuosius nuostolius, kurie metų pabaigoje įtraukiami į pelno (nuostolio) ataskaitą; ketvirčio eigoje visi sandoriai ataskaitose įrašomi sandorio kainomis ir kursais.

5.   Pinigų politikos tikslais laikomi apyvartiniai vertybiniai popieriai laikomi atskira pozicija ir vertinami pagal rinkos kainą arba amortizuota savikaina (sumažintą vertės sumažėjimu), atsižvelgiant į pinigų politikos reikalavimus.

6.   Vertybiniai popieriai, klasifikuojami kaip laikomi iki termino pabaigos, laikomi atskira pozicija, ir vertinami amortizuota savikaina (sumažintą vertės sumažėjimu). Tokia pat tvarka taikoma neapyvartiniams vertybiniams popieriams. Vertybiniai popieriai, klasifikuojami kaip laikomi iki išpirkimo termino ir neapyvartiniai vertybiniai popieriai, gali būti parduoti terminui nepasibaigus, kai įvyksta bet kuris iš šių įvykių:

| a) | jei parduodamas kiekis laikomas nereikšmingu lyginant su visu iki išpirkimo termino laikomų vertybinių popierių portfelio dydžiu; |
| --- | --- |

a)

jei parduodamas kiekis laikomas nereikšmingu lyginant su visu iki išpirkimo termino laikomų vertybinių popierių portfelio dydžiu;

| b) | jei vertybiniai popieriai parduodami per vieną mėnesį iki išpirkimo termino datos; |
| --- | --- |

b)

jei vertybiniai popieriai parduodami per vieną mėnesį iki išpirkimo termino datos;

| c) | išimtinėmis aplinkybėmis, pavyzdžiui, žymiai pablogėjus emitento kreditingumui. |
| --- | --- |

c)

išimtinėmis aplinkybėmis, pavyzdžiui, žymiai pablogėjus emitento kreditingumui.

10 straipsnis

Grįžtamieji sandoriai

1.   Grįžtamasis sandoris, sudarytas pagal atpirkimo sandorį, apskaitoje parodomas kaip gautas įkeitimu užtikrintas kitos sandorio šalies indėlis balanso įsipareigojimų dalyje, o straipsnis, kuris buvo pateiktas kaip įkaitas, ir toliau lieka balanso turto dalyje. Parduotus vertybinius popierius, kurie pagal atpirkimo sandorius turi būti atpirkti atgal, atpirkti turintis atskaitingasis subjektas ir toliau laiko turtu, priklausančiu tam pačiam portfeliui, iš kurio jie buvo parduoti.

2.   Grįžtamasis sandoris, sudarytas pagal atvirkštinį atpirkimo sandorį, apskaitant paskolos sumą parodomas balanso turto dalyje kaip banko suteikta įkeitimu užtikrinta paskola. Pagal atvirkštinius atpirkimo sandorius įsigyti vertybiniai popieriai nėra perkainojami, o lėšas skolinantis atskaitingasis subjektas dėl to susidarančio pelno arba nuostolio negali įtraukti į pelno (nuostolio) ataskaitą.

3.   Vertybinių popierių skolinimo sandorių atveju vertybiniai popieriai išlieka skolintojo balanse. Vertybinių popierių skolinimo sandoriai, kai įkaitas teikiamas grynaisiais pinigais, apskaitomi tokiu pat būdu kaip ir atpirkimo operacijos. Vertybinių popierių skolinimo sandoriai, kai įkaitas teikiamas vertybiniais popieriais, įrašomi į balansą tik jei grynieji pinigai:

| a) | pateikiami kaip atsiskaitymo proceso dalis ir |
| --- | --- |

a)

pateikiami kaip atsiskaitymo proceso dalis ir

| b) | lieka skolintojo arba skolininko sąskaitoje. |
| --- | --- |

b)

lieka skolintojo arba skolininko sąskaitoje.

Gavėjas parodo įsipareigojimą už vertybinių popierių grąžinimą, jeigu per tą laiką vertybiniai popieriai buvo parduoti.

4.   Įkeitimu užtikrinti aukso sandoriai laikomi atpirkimo sandoriais. Su šiais įkeitimu užtikrintais sandoriais susiję aukso srautai finansinėse ataskaitose neįrašomi, o skirtumas tarp neatidėliotinos ir išankstinės sandorio kainų į apskaitą įtraukiamas taikant kaupimo principą.

5.   Grįžtamieji sandoriai, įskaitant vertybinių popierių skolinimo sandorius, sudaryti pagal automatizuotą vertybinių popierių skolinimo programą, balanse apskaitomi ne rečiau kaip ataskaitinio laikotarpio pabaigoje, jeigu įkaitas pateikiamas grynaisiais pinigais atitinkamo NCB arba ECB sąskaitoje ir jei šie grynieji pinigai vis dar neinvestuoti.

11 straipsnis

Apyvartinės nuosavybės priemonės

1.   Šis straipsnis taikomas apyvartinių nuosavybės priemonių, t. y. nuosavybės akcijų arba nuosavybės fondų, apskaitai, nepriklausomai nuo to, ar sandoriai sudaryti tiesiogiai paties atskaitingojo subjekto, ar per jo tarpininką, išskyrus veiklą dėl pensijų fondų, dalyvavimo teises, investavimą į dukterines ar kontroliuojamas bendroves.

2.   Nuosavybės priemonės užsienio valiuta ir parodytos straipsnyje „kitas turtas“ neįtraukiamos į bendrąją valiutos poziciją, bet įskaičiuojamos į atskirą valiutos poziciją. Susijęs užsienio valiutos prieaugis ir nuostolis gali būti apskaičiuojamas taikant grynojo vidurkinio kurso metodą arba vidurkinio kurso metodą.

3.   Nuosavybės portfeliai perkainojami pagal 9 straipsnio 3 dalį. Perkainojimas atliekamas atskirai pagal kiekvieną priemonę. Nuosavybės fondai perkainojami taikant grynąjį metodą, o ne pagal atskiras akcijas. Negalima atlikti skirtingų nuosavybės akcijų arba skirtingų nuosavybės fondų perkainojimo rezultatų tarpusavio užskaitos.

4.   Sandoriai balanse įrašomi sandorio kaina.

5.   Tarpininkams sumokėti komisiniai gali būti apskaitomi kaip sandorio išlaidos, įtraukiamos į turto įsigijimo vertę, arba kaip išlaidos pelno (nuostolio) ataskaitoje.

6.   Nupirktų dividendų suma įtraukiama į nuosavybės priemonės įsigijimo vertę. Iki dividendų gavimo nupirktų dividendų suma gali būti parodoma kaip atskiras straipsnis.

7.   Su dividendais susijusios sukauptos sumos nėra įtraukiamos į apskaitą periodo pabaigoje, kadangi jos jau yra atspindėtos nuosavybės priemonių rinkos kainoje, išskyrus priemones, kurių kaina nurodyta be teisės gauti dividendus.

8.   Teisių į nuosavybės priemones suteikimas parodomas kaip atskiras turtas, jas suteikus. Įsigijimo vertė apskaičiuojama atsižvelgiant į esamą vidurkinę nuosavybės kainą, naujų įsigijimų iš anksto nustatytą kainą ir proporciją tarp esamų ir naujų nuosavybės priemonių. Galima alternatyva: teisės kainą galima nustatyti atsižvelgiant į šios teisės vertę rinkoje, esamą vidurkinę nuosavybės priemonės kainą ir nuosavybės priemonės rinkos kainą iki teisės į šią priemonę suteikimo.

12 straipsnis

Apsidraudimas nuo vertybinių popierių palūkanų normos rizikos išvestinėmis finansinėmis priemonėmis

1.   Apsidraudimas nuo vertybinių popierių palūkanų normos rizikos išvestine finansine priemone atliekamas sukuriant tokią išvestinę priemonę, kad garantuojamų vertybinių popierių tikrosios vertės pokytis būtų įskaitytas į tikėtiną jos tikrosios vertės pokytį, kylantį dėl besikeičiančių palūkanų normų.

2.   Nuo rizikos apdraustos priemonės ir rizikos draudimo priemonės yra pripažįstamos ir traktuojamos pagal šiose gairėse nustatytas bendrąsias nuostatas, vertinimo taisykles, pajamų pripažinimo ir konkrečioms priemonėms taikomus reikalavimus.

3.   Nukrypstant nuo 3 straipsnio 2 dalies, 9 straipsnio 4 dalies, 15 straipsnio 1 ir 2 dalies, 16 straipsnio 1 dalies b punkto ir 2 dalies d punkto ir 17 straipsnio 2 dalies, vertinant nuo rizikos apdraustus vertybinius popierius ir apdraudžiančias išvestines priemones alternatyviai gali būti taikomos šios nuostatos:

| a) | vertybiniai popieriai ir išvestinės priemonės perkainojami ir įrašomi balanse jų rinkos vertėmis kiekvieno ketvirčio pabaigoje. Nuo rizikos apdraustų priemonių ir rizikos draudimo priemonių nerealizuotojo prieaugio arba nuotolių grynoji suma vertinama šiuo asimetrišku būdu:






  i) | grynasis nerealizuotasis nuostolis metų pabaigoje įtraukiamas į pelno (nuostolio) ataskaitą, ir likusiam nuo rizikos apdraustos priemonės laikotarpiui rekomenduojama jį amortizuoti ir |
| --- | --- | --- |

a)

vertybiniai popieriai ir išvestinės priemonės perkainojami ir įrašomi balanse jų rinkos vertėmis kiekvieno ketvirčio pabaigoje. Nuo rizikos apdraustų priemonių ir rizikos draudimo priemonių nerealizuotojo prieaugio arba nuotolių grynoji suma vertinama šiuo asimetrišku būdu:

i)

grynasis nerealizuotasis nuostolis metų pabaigoje įtraukiamas į pelno (nuostolio) ataskaitą, ir likusiam nuo rizikos apdraustos priemonės laikotarpiui rekomenduojama jį amortizuoti ir

| ii) | grynasis nerealizuotasis prieaugis įrašomas perkainojimo sąskaitoje ir kitą perkainojimo dieną anuliuojamas. |
| --- | --- |

ii)

grynasis nerealizuotasis prieaugis įrašomas perkainojimo sąskaitoje ir kitą perkainojimo dieną anuliuojamas.

| b) | Nuo rizikos apdrausti jau turimi vertybiniai popieriai: jei nuo rizikos apdraustų vertybinių popierių vidurkinė kaina vertybinių popierių apdraudimo nuo rizikos momentu skiriasi nuo jų rinkos kainos, taikomos šios nuostatos:






  i) | nerealizuotasis vertybinių popierių prieaugis tą dieną įrašomas į perkainojimo sąskaitą, o nerealizuotasis nuostolis apskaitomas pelno (nuostolio) ataskaitoje; ir |
| --- | --- | --- |

b)

Nuo rizikos apdrausti jau turimi vertybiniai popieriai: jei nuo rizikos apdraustų vertybinių popierių vidurkinė kaina vertybinių popierių apdraudimo nuo rizikos momentu skiriasi nuo jų rinkos kainos, taikomos šios nuostatos:

i)

nerealizuotasis vertybinių popierių prieaugis tą dieną įrašomas į perkainojimo sąskaitą, o nerealizuotasis nuostolis apskaitomas pelno (nuostolio) ataskaitoje; ir

| ii) | a punkto nuostatos taikomos rinkos verčių pokyčiams nuo dienos, kai prasidėjo draudimo nuo rizikos santykiai. |
| --- | --- |

ii)

a punkto nuostatos taikomos rinkos verčių pokyčiams nuo dienos, kai prasidėjo draudimo nuo rizikos santykiai.

| c) | Rekomenduojama neamortizuotų premijų ir nuolaidų likutį, buvusį apdraudimo nuo rizikos dieną, amortizuoti per likusį nuo rizikos apdraustos priemonės laikotarpį. |
| --- | --- |

c)

Rekomenduojama neamortizuotų premijų ir nuolaidų likutį, buvusį apdraudimo nuo rizikos dieną, amortizuoti per likusį nuo rizikos apdraustos priemonės laikotarpį.

4.   Jei draudimo nuo rizikos apskaita nutraukiama, nuo nutraukimo dienos atskaitingojo subjekto apskaitoje esantys vertybiniai popieriai ir išvestinės priemonės pagal šių gairių bendrąsias taisykles vertinami kaip atskiros priemonės.

5.   3 dalyje nurodytos alternatyvios taisyklės gali būti taikomos tik jei yra tenkinamos visos šios sąlygos:

| a) | Apdraudžiant nuo rizikos yra oficialūs dokumentai, parodantys apdraudimo nuo rizikos santykį ir rizikos valdymo tikslą bei apdraudimo nuo rizikos strategiją. Šie dokumentai apima visą šią informaciją: i) kaip draudimo nuo rizikos priemonė naudojamos išvestinės priemonės identifikavimo dokumentas; ii) susijusių nuo rizikos apdraustų vertybinių popierių identifikavimo dokumentas; ir iii) išvestinės priemonės efektyvumo kompensuoti vertybinių popierių tikrosios vertės pokyčius, atsirandančius dėl palūkanų normų rizikos, įvertinimas. |
| --- | --- |

a)

Apdraudžiant nuo rizikos yra oficialūs dokumentai, parodantys apdraudimo nuo rizikos santykį ir rizikos valdymo tikslą bei apdraudimo nuo rizikos strategiją. Šie dokumentai apima visą šią informaciją: i) kaip draudimo nuo rizikos priemonė naudojamos išvestinės priemonės identifikavimo dokumentas; ii) susijusių nuo rizikos apdraustų vertybinių popierių identifikavimo dokumentas; ir iii) išvestinės priemonės efektyvumo kompensuoti vertybinių popierių tikrosios vertės pokyčius, atsirandančius dėl palūkanų normų rizikos, įvertinimas.

| b) | Tikėtina, kad draudimas nuo rizikos yra labai efektyvus, ir draudimo nuo rizikos efektyvumą galima patikimai išmatuoti. Turi būti įvertintas būsimas ir buvęs efektyvumas. Rekomenduojama, kad:






  i) | būsimas efektyvumas turėtų būti matuojamas lyginant nuo rizikos apdraustų vertybinių popierių buvusią tikrąją vertę su nuo rizikos apdraudžiančios priemonės buvusia tikrąja verte arba parodant didelę statistinę koreliaciją tarp nuo rizikos apdraustų vertybinių popierių tikrosios vertės ir nuo rizikos apdraudžiančios priemonės tikrosios vertės; ir |
| --- | --- | --- |

b)

Tikėtina, kad draudimas nuo rizikos yra labai efektyvus, ir draudimo nuo rizikos efektyvumą galima patikimai išmatuoti. Turi būti įvertintas būsimas ir buvęs efektyvumas. Rekomenduojama, kad:

i)

būsimas efektyvumas turėtų būti matuojamas lyginant nuo rizikos apdraustų vertybinių popierių buvusią tikrąją vertę su nuo rizikos apdraudžiančios priemonės buvusia tikrąja verte arba parodant didelę statistinę koreliaciją tarp nuo rizikos apdraustų vertybinių popierių tikrosios vertės ir nuo rizikos apdraudžiančios priemonės tikrosios vertės; ir

| ii) | buvęs efektyvumas turėtų būti parodomas, jei santykis tarp vertybinių popierių, kurių rizika apdrausta, faktinio prieaugio (nuostolio) ir riziką apdraudžiančių priemonių yra nuo 80 % iki 125 %. |
| --- | --- |

ii)

buvęs efektyvumas turėtų būti parodomas, jei santykis tarp vertybinių popierių, kurių rizika apdrausta, faktinio prieaugio (nuostolio) ir riziką apdraudžiančių priemonių yra nuo 80 % iki 125 %.

6.   Vertybinių popierių grupės draudimui nuo rizikos taikomos šios nuostatos: vertybiniai popieriai su panašia palūkanų norma gali būti apibendrinti ir gali būti apdrausti nuo rizikos kaip grupė tik tada, jei jie tenkina visas šias sąlygas:

| a) | tai panašios trukmės vertybiniai popieriai; |
| --- | --- |

a)

tai panašios trukmės vertybiniai popieriai;

| b) | vertybinių popierių grupės būsimo ir buvusio efektyvumo rezultatai yra teigiami; |
| --- | --- |

b)

vertybinių popierių grupės būsimo ir buvusio efektyvumo rezultatai yra teigiami;

| c) | tikėtina, kad kiekvieno grupės vertybinio popieriaus tikrosios vertės pokytis, atsirandantis dėl apdraustos rizikos yra daugmaž proporcingas vertybinių popierių grupės visos tikrosios vertės pokyčiui, atsirandančiam dėl apdraustos rizikos. |
| --- | --- |

c)

tikėtina, kad kiekvieno grupės vertybinio popieriaus tikrosios vertės pokytis, atsirandantis dėl apdraustos rizikos yra daugmaž proporcingas vertybinių popierių grupės visos tikrosios vertės pokyčiui, atsirandančiam dėl apdraustos rizikos.

13 straipsnis

Sintetinės priemonės

1.   Priemonės, sujungtos tam, kad būtų sudaryta sintetinė priemonė, pripažįstamos ir jų apskaita tvarkoma atskirai nuo kitų priemonių, laikantis šiose gairėse nustatytų bendrųjų nuostatų, vertinimo taisyklių, pajamų pripažinimo ir konkrečioms priemonėms taikomų reikalavimų.

2.   Nukrypstant nuo 3 straipsnio b punkto, 9 straipsnio 4 dalies, 15 straipsnio 1 dalies ir 17 straipsnio 2 dalies, sintetinių priemonių vertinimui gali būti taikomos šios alternatyvios taisyklės:

| a) | priemonių, sujungtų tam, kad būtų sudaryta sintetinė priemonė, nerealizuotojo prieaugio ir nuostolio tarpusavio užskaitymas atliekamas metų pabaigoje. Tokiu atveju grynasis nerealizuotasis prieaugis įrašomas į perkainojimo sąskaitą. Grynieji nerealizuotieji nuostoliai įtraukiami į pelno (nuostolio) ataskaitą, jei jie viršija ankstesnius grynuosius perkainojimo prieaugius, įrašytus į atitinkamą perkainojimo sąskaitą; |
| --- | --- |

a)

priemonių, sujungtų tam, kad būtų sudaryta sintetinė priemonė, nerealizuotojo prieaugio ir nuostolio tarpusavio užskaitymas atliekamas metų pabaigoje. Tokiu atveju grynasis nerealizuotasis prieaugis įrašomas į perkainojimo sąskaitą. Grynieji nerealizuotieji nuostoliai įtraukiami į pelno (nuostolio) ataskaitą, jei jie viršija ankstesnius grynuosius perkainojimo prieaugius, įrašytus į atitinkamą perkainojimo sąskaitą;

| b) | vertybiniai popieriai, laikomi kaip sintetinės priemonės dalis, yra ne viso šių vertybinių popierių paketo dalis, o atskiro paketo dalis; |
| --- | --- |

b)

vertybiniai popieriai, laikomi kaip sintetinės priemonės dalis, yra ne viso šių vertybinių popierių paketo dalis, o atskiro paketo dalis;

| c) | nerealizuotieji nuostoliai, metų pabaigoje įtraukti į pelno (nuostolio) ataskaitą, ir atitinkamas nerealizuotasis prieaugis atskirai amortizuojami paskesniais metais. |
| --- | --- |

c)

nerealizuotieji nuostoliai, metų pabaigoje įtraukti į pelno (nuostolio) ataskaitą, ir atitinkamas nerealizuotasis prieaugis atskirai amortizuojami paskesniais metais.

3.   Jei viena iš sujungtų priemonių baigia galioti, yra parduodama, baigiasi jos trukmė arba ja pasinaudojama, atskaitingasis subjektas toliau nebetaiko 2 dalyje nurodytų alternatyvių taisyklių ir bet koks neamortizuotas vertės prieaugis, kredituotas pelno (nuostolio) ataskaitoje ankstesniais metais, nedelsiant anuliuojamas.

4.   2 dalyje nurodytos alternatyvios taisyklės gali būti taikomos tik jei yra tenkinamos visos šios sąlygos:

| a) | atskiros priemonės yra valdomos kaip viena jungtinė priemonė ir jų pelningumas yra vertinamas kaip vienos jungtinės priemonės, remiantis rizikos valdymo arba investavimo strategija; |
| --- | --- |

a)

atskiros priemonės yra valdomos kaip viena jungtinė priemonė ir jų pelningumas yra vertinamas kaip vienos jungtinės priemonės, remiantis rizikos valdymo arba investavimo strategija;

| b) | pradinio pripažinimo metu atskiros priemonės yra suskirstytos ir pažymėtos kaip sintetinė priemonė; |
| --- | --- |

b)

pradinio pripažinimo metu atskiros priemonės yra suskirstytos ir pažymėtos kaip sintetinė priemonė;

| c) | taikomos alternatyvios taisyklės panaikina arba žymiai sumažina vertinimo nesuderinamumą (vertinimo neatitikimą), kuris atsirastų, jei būtų taikomos šiose gairėse atskiroms priemonėms nustatytos bendrosios taisyklės; |
| --- | --- |

c)

taikomos alternatyvios taisyklės panaikina arba žymiai sumažina vertinimo nesuderinamumą (vertinimo neatitikimą), kuris atsirastų, jei būtų taikomos šiose gairėse atskiroms priemonėms nustatytos bendrosios taisyklės;

| d) | yra oficialūs dokumentai, leidžiantys patikrinti, kad yra tenkinamos a, b ir c punktuose nustatytos sąlygos. |
| --- | --- |

d)

yra oficialūs dokumentai, leidžiantys patikrinti, kad yra tenkinamos a, b ir c punktuose nustatytos sąlygos.

14 straipsnis

Banknotai

1.   Kad būtų įgyvendintas ECBS statuto 49 straipsnis, NCB turimi kitų valstybių narių, kurių valiuta yra euro, banknotai apskaitomi ne kaip apyvartoje esantys banknotai, bet kaip vidiniai Eurosistemos likučiai. Kitų valstybių narių, kurių valiuta yra euro, banknotų tvarkymo procedūra yra tokia:

| a) | NCB, gaunantis kito NCB išleistus euro zonos nacionalinės valiutos vienetais išreikštus banknotus, kiekvieną dieną informuoja emisijos NCB apie keitimui pateiktų banknotų vertę, išskyrus jeigu konkrečios dienos apimtis yra maža. Emisiją atlikęs NCB išduoda atitinkamą mokėjimą gaunančiam NCB per TARGET2 sistemą; ir |
| --- | --- |

a)

NCB, gaunantis kito NCB išleistus euro zonos nacionalinės valiutos vienetais išreikštus banknotus, kiekvieną dieną informuoja emisijos NCB apie keitimui pateiktų banknotų vertę, išskyrus jeigu konkrečios dienos apimtis yra maža. Emisiją atlikęs NCB išduoda atitinkamą mokėjimą gaunančiam NCB per TARGET2 sistemą; ir

| b) | gavus pirmiau minėtą pranešimą, emisijos NCB apskaitoje patikslinami straipsnio „Banknotai apyvartoje“ duomenys. |
| --- | --- |

b)

gavus pirmiau minėtą pranešimą, emisijos NCB apskaitoje patikslinami straipsnio „Banknotai apyvartoje“ duomenys.

2.   Nacionalinių centrinių bankų balansų straipsnio „Banknotai apyvartoje“ sumą sudaro trys sudedamosios dalys:

| a) | netikslinta eurų banknotų apyvartoje vertė, įskaitant grynųjų pinigų keitimo metais banknotus nacionalinės euro zonos valiutos vienetais eurą įsivedančiam NCB, kuri apskaičiuojama pagal vieną iš šių dviejų metodų: | A metodas: B = P – D – N – S |
| --- | --- | --- |

a)

netikslinta eurų banknotų apyvartoje vertė, įskaitant grynųjų pinigų keitimo metais banknotus nacionalinės euro zonos valiutos vienetais eurą įsivedančiam NCB, kuri apskaičiuojama pagal vieną iš šių dviejų metodų:

A metodas: B = P – D – N – S

| | B metodas: B = I – R – N |
| --- | --- |

B metodas: B = I – R – N

Kai:

| B | – | netikslinta „Banknotų apyvartoje“ vertė; |
| --- | --- | --- |
| P | – | pagamintų arba iš spausdintojo ar kitų nacionalinių centrinių bankų gautų banknotų vertė; |
| D | – | sunaikintų banknotų vertė; |
| N | – | emisijos NCB nacionalinių banknotų, kuriuos turi kiti nacionaliniai centriniai bankai (apie kuriuos pranešta; bet kurie dar neišsiųsti), vertė; |
| I | – | į apyvartą išleistų banknotų vertė; |
| R | – | gautų banknotų vertė; |
| S | – | atsargose (saugykloje) laikomų banknotų vertė; |

B

–

netikslinta „Banknotų apyvartoje“ vertė;

P

–

pagamintų arba iš spausdintojo ar kitų nacionalinių centrinių bankų gautų banknotų vertė;

D

–

sunaikintų banknotų vertė;

N

–

emisijos NCB nacionalinių banknotų, kuriuos turi kiti nacionaliniai centriniai bankai (apie kuriuos pranešta; bet kurie dar neišsiųsti), vertė;

I

–

į apyvartą išleistų banknotų vertė;

R

–

gautų banknotų vertė;

S

–

atsargose (saugykloje) laikomų banknotų vertė;

| b) | atimama nepatenkintų pretenzijų IPI banko, vykdančio Išplėstinės pasaugos inventorizacijos (IPI) programą, suma, jei perleidžiama su IPI programa susijusių banknotų nuosavybės teisė; |
| --- | --- |

b)

atimama nepatenkintų pretenzijų IPI banko, vykdančio Išplėstinės pasaugos inventorizacijos (IPI) programą, suma, jei perleidžiama su IPI programa susijusių banknotų nuosavybės teisė;

| c) | pridedama arba atimama patikslinimų suma, gauta pritaikius banknotų paskirstymo raktą. |
| --- | --- |

c)

pridedama arba atimama patikslinimų suma, gauta pritaikius banknotų paskirstymo raktą.

III SKYRIUS

PAJAMŲ PRIPAŽINIMAS

15 straipsnis

Pajamų pripažinimas

1.   Pajamų pripažinimui taikomos šios taisyklės:

| a) | realizuotosios pajamos ir realizuotosios išlaidos įtraukiamos į pelno (nuostolio) ataskaitą; |
| --- | --- |

a)

realizuotosios pajamos ir realizuotosios išlaidos įtraukiamos į pelno (nuostolio) ataskaitą;

| b) | nerealizuotasis prieaugis nepripažįstamas pajamomis, tačiau įtraukiamas tiesiogiai į perkainojimo sąskaitas; |
| --- | --- |

b)

nerealizuotasis prieaugis nepripažįstamas pajamomis, tačiau įtraukiamas tiesiogiai į perkainojimo sąskaitas;

| c) | metų pabaigoje nerealizuotieji nuostoliai įtraukiami į pelno (nuostolių) ataskaitą, jei jie viršija ankstesnius perkainojimo prieaugius, įrašytus į atitinkamą perkainojimo sąskaitą; |
| --- | --- |

c)

metų pabaigoje nerealizuotieji nuostoliai įtraukiami į pelno (nuostolių) ataskaitą, jei jie viršija ankstesnius perkainojimo prieaugius, įrašytus į atitinkamą perkainojimo sąskaitą;

| d) | nerealizuotieji nuostoliai, įtraukti į pelno (nuostolio) ataskaitą, negali būti kompensuojami paskesniais metais susidariusiu nauju nerealizuotuoju prieaugiu; |
| --- | --- |

d)

nerealizuotieji nuostoliai, įtraukti į pelno (nuostolio) ataskaitą, negali būti kompensuojami paskesniais metais susidariusiu nauju nerealizuotuoju prieaugiu;

| e) | nerealizuotasis nuostolis, patirtas dėl vertybinio popieriaus, valiutos ar aukso pozicijos perkainojimo, negali būti padengiamas kitų vertybinių popierių, kitos valiutos ar aukso nerealizuotuoju prieaugiu; |
| --- | --- |

e)

nerealizuotasis nuostolis, patirtas dėl vertybinio popieriaus, valiutos ar aukso pozicijos perkainojimo, negali būti padengiamas kitų vertybinių popierių, kitos valiutos ar aukso nerealizuotuoju prieaugiu;

| f) | metų pabaigoje nuostoliai dėl vertės sumažėjimo įtraukiami į pelno (nuostolio) ataskaitą ir neanuliuojami paskesniais metais, nebent vertės sumažėjimas sumažėja ir šis sumažėjimas gali būti susietas su stebimu įvykiu, kuris įvyko po to, kai vertės sumažėjimas buvo apskaitytas pirmą kartą. |
| --- | --- |

f)

metų pabaigoje nuostoliai dėl vertės sumažėjimo įtraukiami į pelno (nuostolio) ataskaitą ir neanuliuojami paskesniais metais, nebent vertės sumažėjimas sumažėja ir šis sumažėjimas gali būti susietas su stebimu įvykiu, kuris įvyko po to, kai vertės sumažėjimas buvo apskaitytas pirmą kartą.

2.   Išleistų į apyvartą ir įsigytų vertybinių popierių premija arba nuolaida apskaičiuojama ir apskaitoje parodoma kaip palūkanų pajamų dalis bei amortizuojama per likusį sutartinį laikotarpį iki vertybinių popierių išpirkimo taikant tiesinį metodą arba vidaus grąžos normos (IRR) (angl. internal rate of return, IRR) metodą. IRR metodas yra privalomas diskontuotų vertybinių popierių atžvilgiu, kai nuo šių vertybinių popierių įsigijimo iki jų išpirkimo yra daugiau nei vieneri metai.

3.   Sukauptos sumos, susijusios su finansiniu turtu ir įsipareigojimais, pvz. mokėtinos palūkanos ir amortizuotos premijos ir (arba) nuolaidos užsienio valiuta, apskaičiuojamos ir įrašomos sąskaitose kiekvieną dieną, remiantis naujausiais turimais kursais. Sukauptos sumos, susijusios su finansiniu turtu ir įsipareigojimais eurais, apskaičiuojamos ir įrašomos sąskaitose ne rečiau kaip kas ketvirtį. Sukauptos sumos kituose straipsniuose apskaičiuojamos ir įrašomos sąskaitose ne rečiau kaip kartą per metus.

4.   Nepriklausomai nuo sukauptų sumų apskaičiavimo dažnumo, tačiau atsižvelgiant į išimtis, nustatytas 5 straipsnio 4 dalyje, atskaitingi subjektai duomenis ketvirčio metu teikia sandorio verte.

5.   Sukauptos sumos užsienio valiuta perskaičiuojamos pagal įrašymo dienos valiutų kursus ir turi įtakos valiutos pozicijai.

6.   Paprastai per metus sukauptų sumų apskaičiavimui galima taikyti vietos praktiką (t. y. galima skaičiuoti iki ketvirčio paskutinės darbo dienos arba paskutinės kalendorinės dienos). Tačiau metų pabaigoje privaloma ataskaitinė diena yra gruodžio 31 d.

7.   Valiutos pardavimai, dėl kurių keičiasi konkrečios valiutos pozicija, gali lemti realizuotus užsienio valiutos prieaugius ar nuostolius.

16 straipsnis

Sandorių kaina

1.   Sandorių kainai taikomos šios bendrosios taisyklės:

| a) | vidurkinės kainos metodas taikomas aukso, užsienio valiutos priemonių ir vertybinių popierių kasdienėje apskaitoje apskaičiuojant parduotų priemonių įsigijimo vertę, atsižvelgiant į keitimo kurso ir (arba) kainų svyravimus; |
| --- | --- |

a)

vidurkinės kainos metodas taikomas aukso, užsienio valiutos priemonių ir vertybinių popierių kasdienėje apskaitoje apskaičiuojant parduotų priemonių įsigijimo vertę, atsižvelgiant į keitimo kurso ir (arba) kainų svyravimus;

| b) | turto arba įsipareigojimų vidurkinė kaina sumažinama arba padidinama nerealizuotojo nuostolio suma, kuri metų pabaigoje įtraukiama į pelno (nuostolio) ataskaitą; |
| --- | --- |

b)

turto arba įsipareigojimų vidurkinė kaina sumažinama arba padidinama nerealizuotojo nuostolio suma, kuri metų pabaigoje įtraukiama į pelno (nuostolio) ataskaitą;

| c) | įsigyjant vertybinius popierius su atkarpa, nupirktos atkarpos pajamų suma apskaitoje parodoma kaip atskiras straipsnis. Įsigyjant vertybinius popierius užsienio valiuta, nupirkta atkarpos išmokos suma įtraukiama į šios valiutos poziciją, tačiau ši suma nedaro įtakos vertybinio popieriaus vidurkinei kainai ar valiutos vidurkiniam kursui. |
| --- | --- |

c)

įsigyjant vertybinius popierius su atkarpa, nupirktos atkarpos pajamų suma apskaitoje parodoma kaip atskiras straipsnis. Įsigyjant vertybinius popierius užsienio valiuta, nupirkta atkarpos išmokos suma įtraukiama į šios valiutos poziciją, tačiau ši suma nedaro įtakos vertybinio popieriaus vidurkinei kainai ar valiutos vidurkiniam kursui.

2.   Vertybiniams popieriams taikomos šios specialios taisyklės:

| a) | sandoriai apskaitoje įrašomi sandorio kaina ir į finansines sąskaitas įrašomi švaria kaina; |
| --- | --- |

a)

sandoriai apskaitoje įrašomi sandorio kaina ir į finansines sąskaitas įrašomi švaria kaina;

| b) | atlygiai už saugojimo ir tvarkymo paslaugas, mokesčiai už einamąsias sąskaitas ir kitos netiesioginės išlaidos neįskaitomi į sandorio kainą ir turi būti įrašomi pelno (nuostolio) ataskaitoje. Šios išlaidos neįtraukiamos į atitinkamo turto vidurkinę kainą; |
| --- | --- |

b)

atlygiai už saugojimo ir tvarkymo paslaugas, mokesčiai už einamąsias sąskaitas ir kitos netiesioginės išlaidos neįskaitomi į sandorio kainą ir turi būti įrašomi pelno (nuostolio) ataskaitoje. Šios išlaidos neįtraukiamos į atitinkamo turto vidurkinę kainą;

| c) | pajamos apskaitoje įrašomos bendra suma kartu su gražintinomis sumomis ir kitais mokesčiais, kurie apskaitomi atskirai; |
| --- | --- |

c)

pajamos apskaitoje įrašomos bendra suma kartu su gražintinomis sumomis ir kitais mokesčiais, kurie apskaitomi atskirai;

| d) | skaičiuojant vertybinio popieriaus vidutinę įsigijimo kainą: i) visi dienos pirkimai pagal jų įsigijimo kainą pridedami prie praėjusios dienos pozicijos, taip apskaičiuojama nauja svertinė vidurkinė kaina, prieš pridedant tos pačios dienos pardavimus, arba ii) skaičiuojant patikslintą vidurkinę kainą, gali būti naudojami atskiri vertybinių popierių pirkimai ir pardavimai ta tvarka, kuria jie vyko dienos metu. |
| --- | --- |

d)

skaičiuojant vertybinio popieriaus vidutinę įsigijimo kainą: i) visi dienos pirkimai pagal jų įsigijimo kainą pridedami prie praėjusios dienos pozicijos, taip apskaičiuojama nauja svertinė vidurkinė kaina, prieš pridedant tos pačios dienos pardavimus, arba ii) skaičiuojant patikslintą vidurkinę kainą, gali būti naudojami atskiri vertybinių popierių pirkimai ir pardavimai ta tvarka, kuria jie vyko dienos metu.

3.   Auksui ir užsienio valiutai taikomos šios specialios taisyklės:

| a) | sandoriai užsienio valiuta, nedarantys poveikio šios valiutos pozicijai, perskaičiuojami į eurus taikant sutarties arba atsiskaitymo dienos keitimo kursą, ir nedaro poveikio šios pozicijos įsigijimo vertei; |
| --- | --- |

a)

sandoriai užsienio valiuta, nedarantys poveikio šios valiutos pozicijai, perskaičiuojami į eurus taikant sutarties arba atsiskaitymo dienos keitimo kursą, ir nedaro poveikio šios pozicijos įsigijimo vertei;

| b) | sandoriai užsienio valiuta, kurie daro poveikį šios valiutos pozicijai, perskaičiuojami į eurus taikant sutarties dienos keitimo kursą; |
| --- | --- |

b)

sandoriai užsienio valiuta, kurie daro poveikį šios valiutos pozicijai, perskaičiuojami į eurus taikant sutarties dienos keitimo kursą;

| c) | laikoma, kad pagrindinių sumų sumokėjimas pagal grįžtamuosius vertybinių popierių sandorius užsienio valiuta ar auksu nedaro poveikio tos valiutos ar aukso pozicijai; |
| --- | --- |

c)

laikoma, kad pagrindinių sumų sumokėjimas pagal grįžtamuosius vertybinių popierių sandorius užsienio valiuta ar auksu nedaro poveikio tos valiutos ar aukso pozicijai;

| d) | faktiniai pinigų gavimai ir mokėjimai perskaičiuojami atsiskaitymo dienos keitimo kursu; |
| --- | --- |

d)

faktiniai pinigų gavimai ir mokėjimai perskaičiuojami atsiskaitymo dienos keitimo kursu;

| e) | ilgosios pozicijos atveju, nustatant naują svertinį vidurkinį kursą, dienos valiutos ir aukso grynieji įsigijimai tos dienos atskirų valiutų ir aukso vidurkine įsigijimo verte pridedami prie praėjusios dienos atitinkamų pozicijų. Grynųjų pardavimų atveju, realizuotosios pajamos arba išlaidos apskaičiuojamos atsižvelgiant į praėjusios dienos atitinkamos valiutos arba aukso grynosios pozicijos vidurkinį kursą arba kainą ir šis vidurkinis kursas arba kaina išlieka nepakitę. Dėl vidurkinių dienos pirkimų ir pardavimų kursų arba aukso kainų skirtumų taip pat gaunamos realizuotosios pajamos arba išlaidos. Jeigu užsienio valiutos arba aukso pozicija yra neigiama, pirmiau minėtas metodas taikomas atvirkštine tvarka. Todėl įsipareigojimų pozicijos vidurkinei kainai įtaką daro grynieji pardavimai, o grynieji įsigijimai sumažina poziciją tuo metu taikoma svertine vidurkine kaina ir tampa realizuotomis pajamomis arba išlaidomis; |
| --- | --- |

e)

ilgosios pozicijos atveju, nustatant naują svertinį vidurkinį kursą, dienos valiutos ir aukso grynieji įsigijimai tos dienos atskirų valiutų ir aukso vidurkine įsigijimo verte pridedami prie praėjusios dienos atitinkamų pozicijų. Grynųjų pardavimų atveju, realizuotosios pajamos arba išlaidos apskaičiuojamos atsižvelgiant į praėjusios dienos atitinkamos valiutos arba aukso grynosios pozicijos vidurkinį kursą arba kainą ir šis vidurkinis kursas arba kaina išlieka nepakitę. Dėl vidurkinių dienos pirkimų ir pardavimų kursų arba aukso kainų skirtumų taip pat gaunamos realizuotosios pajamos arba išlaidos. Jeigu užsienio valiutos arba aukso pozicija yra neigiama, pirmiau minėtas metodas taikomas atvirkštine tvarka. Todėl įsipareigojimų pozicijos vidurkinei kainai įtaką daro grynieji pardavimai, o grynieji įsigijimai sumažina poziciją tuo metu taikoma svertine vidurkine kaina ir tampa realizuotomis pajamomis arba išlaidomis;

| f) | išlaidos, susijusios su užsienio valiutų sandoriais, ir kitos bendrosios išlaidos įtraukiamos į pelno (nuostolio) ataskaitą. |
| --- | --- |

f)

išlaidos, susijusios su užsienio valiutų sandoriais, ir kitos bendrosios išlaidos įtraukiamos į pelno (nuostolio) ataskaitą.

IV SKYRIUS

NEBALANSINIŲ PRIEMONIŲ APSKAITOS TAISYKLĖS

17 straipsnis

Bendrosios taisyklės

1.   Išankstiniai užsienio valiutos keitimo sandoriai, valiutos apsikeitimo sandorių išankstinės dalys ir kitos valiutos priemonės, pagal kurias viena valiuta keičiama į kitą tam tikrą būsimą dieną, įtraukiami į grynąsias užsienio valiutos pozicijas, kad būtų apskaičiuoti vidurkiniai kursai ir su sandoriais užsienio valiuta susijusios pajamos ir išlaidos.

2.   Palūkanų normų apsikeitimo sandoriai, būsimieji sandoriai, palūkanų normų išankstiniai sandoriai, kitos palūkanų normų priemonės ir pasirinkimo sandoriai, išskyrus su vertybiniais popieriais susijusius pasirinkimo sandorius, apskaitomi ir perkainojami atskirai pagal kiekvieną priemonę. Šios priemonės apskaitomos atskirai nuo balansinių straipsnių.

3.   Iš nebalansinių priemonių gautos pajamos ir išlaidos apskaitoje pripažįstamos ir traktuojamos panašiai kaip ir balansinės priemonės.

18 straipsnis

Išankstiniai valiutų keitimo sandoriai

1.   Pagal išankstinius sandorius nupirkta ir parduota valiuta pripažįstama nebalansinėse sąskaitose nuo sandorio sudarymo dienos iki atsiskaitymo dienos taikant išankstinio sandorio neatidėliotiną kursą. Pagal pardavimo sandorius realizuotosios pajamos ir išlaidos apskaičiuojamos taikant valiutos pozicijos vidurkinį kursą sandorio dieną laikantis kasdienės pirkimų ir pardavimų tarpusavio užskaitymo procedūros.

2.   Neatidėliotino ir išankstinio kursų skirtumas traktuojamas kaip kaupimo pagrindu gautinos arba mokėtinos palūkanos.

3.   Atsiskaitymo dieną įrašai nebalansinėse sąskaitose anuliuojami.

4.   Valiutos pozicijai daro poveikį išankstiniai sandoriai nuo sandorio sudarymo dienos, taikant neatidėliotiną kursą.

5.   Išankstinių sandorių pozicijos vertinamos bendrai su tos pačios valiutos neatidėliotina pozicija, tarpusavyje padengiant visus skirtumus, galinčius susidaryti šioje tos pačios valiutos pozicijoje. Grynasis nuostolio likutis, kai jis yra didesnis už ankstesnį perkainojimo sąskaitoje parodomą nerealizuotąjį prieaugį, debetuojamas į pelno (nuostolių) ataskaitą. Grynasis prieaugio likutis kredituojamas į perkainojimo sąskaitą.

19 straipsnis

Valiutų apsikeitimo sandoriai

1.   Išankstiniai ir neatidėliotini pirkimai ir pardavimai pripažįstami balansinėse sąskaitose atitinkamą atsiskaitymo dieną.

2.   Išankstiniai ir neatidėliotini pirkimai ir pardavimai pripažįstami nebalansinėse sąskaitose nuo sandorio sudarymo dienos iki atsiskaitymo dienos, taikant sandorių neatidėliotiną kursą.

3.   Pardavimo sandoriai pripažįstami sandorio neatidėliotinu kursu. Todėl negali būti prieaugių ir nuostolių.

4.   Neatidėliotino ir išankstinio kurso skirtumas traktuojamas kaip mokėtinos arba gautinos palūkanos, kurios kaupiamos ir pirkimų, ir pardavimų atvejais.

5.   Atsiskaitymo dieną įrašai nebalansinėse sąskaitose anuliuojami.

6.   Užsienio valiutos pozicija keičiasi tik dėl sukauptų sumų užsienio valiuta.

7.   Išankstinių sandorių pozicija vertinama bendrai su susijusia neatidėliotina pozicija.

20 straipsnis

Ateities sandoriai

1.   Ateities sandoriai apskaitomi nebalansinėse sąskaitose sandorio sudarymo dieną.

2.   Pinigais sumokėta garantinė įmoka apskaitoje parodoma kaip atskiras turtas. Vertybiniais popieriais pateikta garantinė įmoka balanse neparodoma.

3.   Kasdienis kintamosios maržos vertės pokytis įtraukiamas į pelno (nuostolio) ataskaitą ir daro poveikį valiutos pozicijai. Ta pati tvarka taikoma atviros pozicijos uždarymo dieną, nepriklausomai nuo to, ar įvyksta pateikimas pagal šį sandorį. Jei pateikimas įvyksta, pirkimas arba pardavimas apskaitoje parodomas taikant rinkos kainą.

4.   Atlygiai įrašomi pelno (nuostolio) ataskaitoje.

21 straipsnis

Palūkanų normų apsikeitimo sandoriai

1.   Palūkanų normų apsikeitimo sandoriai įrašomi nebalansinėse sąskaitose sandorio sudarymo dieną.

2.   Einamuoju laikotarpiu gautos ar sumokėtos palūkanos įrašomos vadovaujantis kaupimo principu. Mokėjimai gali būti atliekami grynąja verte pagal kiekvieną palūkanų normų apsikeitimo sandorį, bet duomenys apie sukauptas palūkanų pajamas ir išlaidas turi būti pateikiami bendrąja verte.

3.   Atlygiai įrašomi pelno (nuostolių) ataskaitoje.

4.   Palūkanų normų apsikeitimo sandoris, kuriam nėra taikoma pagrindinės sandorio šalies tarpuskaita, perkainojamas ir, jei reikia, perskaičiuojamas į eurus valiutos neatidėliotinu kursu. Rekomenduojama, kad nerealizuotieji nuostoliai, metų pabaigoje įtraukti į pelno (nuostolio) ataskaitą, būtų amortizuoti paskesniais metais, kad išankstinių palūkanų normų apsikeitimo sandorių atveju amortizacija prasidėtų nuo sandorio įvertinimo dienos ir kad amortizavimas būtų tiesinis. Nerealizuotasis perkainojimo prieaugis kredituojamas į perkainojimo sąskaitą.

5.   Palūkanų normų apsikeitimo sandorių, kuriems taikoma pagrindinės sandorio šalies tarpuskaita, atveju:

| a) | pinigais sumokėta garantinė įmoka apskaitoje parodoma kaip atskiras turtas. Vertybiniais popieriais pateikta garantinė įmoka balanse neparodoma. |
| --- | --- |

a)

pinigais sumokėta garantinė įmoka apskaitoje parodoma kaip atskiras turtas. Vertybiniais popieriais pateikta garantinė įmoka balanse neparodoma.

| b) | kasdieniai kintamosios maržos vertės pokyčiai įrašomi pelno (nuostolio) ataskaitoje ir daro poveikį valiutos pozicijai; |
| --- | --- |

b)

kasdieniai kintamosios maržos vertės pokyčiai įrašomi pelno (nuostolio) ataskaitoje ir daro poveikį valiutos pozicijai;

| c) | sukauptų palūkanų sudėtinė dalis atskiriama nuo gauto rezultato ir pelno (nuostolio) ataskaitoje parodoma bendrąja verte. |
| --- | --- |

c)

sukauptų palūkanų sudėtinė dalis atskiriama nuo gauto rezultato ir pelno (nuostolio) ataskaitoje parodoma bendrąja verte.

22 straipsnis

Išankstiniai palūkanų normų sandoriai

1.   Išankstiniai palūkanų normų sandoriai įrašomi nebalansinėse sąskaitose sandorio sudarymo dieną.

2.   Vienos sandorio šalies kitai šaliai atsiskaitymo dieną mokamas kompensacinis mokėjimas, kuris įrašomas į pajamų ir išlaidų ataskaitą atsiskaitymo dieną. Šiems mokėjimams netaikomas kaupimo principas.

3.   Jeigu sudaromi išankstiniai palūkanų normų sandoriai užsienio valiuta, kompensacinis mokėjimas daro įtaką valiutos pozicijai. Kompensacinio mokėjimo suma perskaičiuojama į eurus neatidėliotinu kursu atsiskaitymo dieną.

4.   Visi išankstiniai palūkanų normų sandoriai turi būti vertinami individualiai ir, jei reikia, perskaičiuojami į eurus valiutos neatidėliotinu kursu. Metų pabaigoje nerealizuotieji nuostoliai įrašomi pelno (nuostolio) ataskaitoje ir jie negali būti kompensuojami paskesniais metais nerealizuotuoju prieaugiu, nebent sandoris dėl priemonės nutraukiamas arba baigiasi jo galiojimo terminas. Nerealizuotasis perkainojimo prieaugis kredituojamas į perkainojimo sąskaitą.

5.   Atlygiai įrašomi pelno (nuostolių) ataskaitoje.

23 straipsnis

Išankstiniai vertybinių popierių sandoriai

Išankstiniai vertybinių popierių sandoriai apskaitoje įrašomi vadovaujantis vienu iš šių dviejų metodų:

| 1. | A metodas:







  a) | išankstiniai vertybinių popierių sandoriai įrašomi nebalansinėse sąskaitose nuo sandorio sudarymo dienos iki atsiskaitymo dienos išankstiniame sandoryje numatyta išankstine kaina; |
| --- | --- | --- |

1.

A metodas:

A metodas:

a)

išankstiniai vertybinių popierių sandoriai įrašomi nebalansinėse sąskaitose nuo sandorio sudarymo dienos iki atsiskaitymo dienos išankstiniame sandoryje numatyta išankstine kaina;

| b) | parduotų vertybinių popierių valiutos pozicijos vidurkinė kaina iki atsiskaitymo neperskaičiuojama; pelnas ir nuostolis dėl išankstinio pardavimo sandorio apskaičiuojamas atsiskaitymo dieną; |
| --- | --- |

b)

parduotų vertybinių popierių valiutos pozicijos vidurkinė kaina iki atsiskaitymo neperskaičiuojama; pelnas ir nuostolis dėl išankstinio pardavimo sandorio apskaičiuojamas atsiskaitymo dieną;

| c) | atsiskaitymo dieną įrašai nebalansinėse sąskaitose anuliuojami, o likutis, esantis perkainojimo sąskaitoje, parodomas pelno (nuostolio) ataskaitoje. Nupirkti vertybiniai popieriai apskaitoje įrašomi sandorio termino pabaigos neatidėliotina kaina (tikrąja rinkos kaina), o skirtumas palyginus ją su pradine išankstine kaina pripažįstamas realizuotosiomis pajamomis arba išlaidomis; |
| --- | --- |

c)

atsiskaitymo dieną įrašai nebalansinėse sąskaitose anuliuojami, o likutis, esantis perkainojimo sąskaitoje, parodomas pelno (nuostolio) ataskaitoje. Nupirkti vertybiniai popieriai apskaitoje įrašomi sandorio termino pabaigos neatidėliotina kaina (tikrąja rinkos kaina), o skirtumas palyginus ją su pradine išankstine kaina pripažįstamas realizuotosiomis pajamomis arba išlaidomis;

| d) | įsigijus vertybinių popierių užsienio valiuta, valiutos grynosios pozicijos vidurkinis kursas nekinta, jei atskaitingasis subjektas jau turi tos valiutos poziciją. Jei pagal išankstinį sandorį nupirkta obligacija yra išreikšta valiuta, kurios pozicijos atskaitingasis subjektas neturi, todėl yra būtina šios valiutos nupirkti, užsienio valiutos pirkimai vykdomi pagal 16 straipsnio 3 dalies e punkte išdėstytas taisykles; |
| --- | --- |

d)

įsigijus vertybinių popierių užsienio valiuta, valiutos grynosios pozicijos vidurkinis kursas nekinta, jei atskaitingasis subjektas jau turi tos valiutos poziciją. Jei pagal išankstinį sandorį nupirkta obligacija yra išreikšta valiuta, kurios pozicijos atskaitingasis subjektas neturi, todėl yra būtina šios valiutos nupirkti, užsienio valiutos pirkimai vykdomi pagal 16 straipsnio 3 dalies e punkte išdėstytas taisykles;

| e) | kiekviena išankstinė pozicija vertinama atskirai pagal išankstinę rinkos kainą, nustatytą likusiam sandorio terminui. Metų pabaigoje perkainojimo nuostolis debetuojamas ir parodomas pelno (nuostolio) ataskaitoje, o perkainojimo prieaugis kredituojamas į perkainojimo sąskaitą. Metų pabaigoje nerealizuotieji nuostoliai pripažįstami pelno (nuostolio) ataskaitoje negali būti kompensuojami paskesniais metais nerealizuotuoju prieaugiu, nebent sandoris dėl priemonės nutraukiamas arba baigiasi jo galiojimo terminas. |
| --- | --- |

e)

kiekviena išankstinė pozicija vertinama atskirai pagal išankstinę rinkos kainą, nustatytą likusiam sandorio terminui. Metų pabaigoje perkainojimo nuostolis debetuojamas ir parodomas pelno (nuostolio) ataskaitoje, o perkainojimo prieaugis kredituojamas į perkainojimo sąskaitą. Metų pabaigoje nerealizuotieji nuostoliai pripažįstami pelno (nuostolio) ataskaitoje negali būti kompensuojami paskesniais metais nerealizuotuoju prieaugiu, nebent sandoris dėl priemonės nutraukiamas arba baigiasi jo galiojimo terminas.

| 2. | B metodas:







  a) | išankstiniai vertybinių popierių sandoriai įrašomi nebalansinėse sąskaitose nuo sandorio sudarymo dienos iki atsiskaitymo dienos išankstiniame sandoryje numatyta išankstine kaina. Atsiskaitymo dieną įrašai nebalansinėse sąskaitose anuliuojami; |
| --- | --- | --- |

2.

B metodas:

B metodas:

a)

išankstiniai vertybinių popierių sandoriai įrašomi nebalansinėse sąskaitose nuo sandorio sudarymo dienos iki atsiskaitymo dienos išankstiniame sandoryje numatyta išankstine kaina. Atsiskaitymo dieną įrašai nebalansinėse sąskaitose anuliuojami;

| b) | ketvirčio pabaigoje vertybinio popieriaus perkainojimas atliekamas grynosios pozicijos, kurią sudaro balansinė pozicija ir nebalansinėse sąskaitose parodyti to paties vertybinio popieriaus pardavimai, pagrindu. Perkainojimo suma lygi skirtumui tarp šios grynos pozicijos vertės perkainojimo kaina ir jos vertės, apskaičiuotos taikant balansinės pozicijos vidurkinę kainą. Pagal išankstinius sandorius nupirkti vertybiniai popieriai ketvirčio pabaigoje perkainojami taikant 9 straipsnio nuostatas. Perkainojimo rezultatas yra lygus pirkimų įsipareigojimo vertės neatidėliotina kaina ir jo vertės vidutine kaina skirtumui; |
| --- | --- |

b)

ketvirčio pabaigoje vertybinio popieriaus perkainojimas atliekamas grynosios pozicijos, kurią sudaro balansinė pozicija ir nebalansinėse sąskaitose parodyti to paties vertybinio popieriaus pardavimai, pagrindu. Perkainojimo suma lygi skirtumui tarp šios grynos pozicijos vertės perkainojimo kaina ir jos vertės, apskaičiuotos taikant balansinės pozicijos vidurkinę kainą. Pagal išankstinius sandorius nupirkti vertybiniai popieriai ketvirčio pabaigoje perkainojami taikant 9 straipsnio nuostatas. Perkainojimo rezultatas yra lygus pirkimų įsipareigojimo vertės neatidėliotina kaina ir jo vertės vidutine kaina skirtumui;

| c) | išankstinio pardavimo rezultatas parodomas tų finansinių metų apskaitoje, kuriais įsipareigojimas buvo prisiimtas. Šis rezultatas yra lygus skirtumui tarp pradinės išankstinės kainos ir balanso pozicijos vidurkinės kainos,arba nebalansinėje apskaitoje parodytų pirkimų įsipareigojimų vidurkinės kainos, jei pardavimo metu balanso pozicija per maža. |
| --- | --- |

c)

išankstinio pardavimo rezultatas parodomas tų finansinių metų apskaitoje, kuriais įsipareigojimas buvo prisiimtas. Šis rezultatas yra lygus skirtumui tarp pradinės išankstinės kainos ir balanso pozicijos vidurkinės kainos,arba nebalansinėje apskaitoje parodytų pirkimų įsipareigojimų vidurkinės kainos, jei pardavimo metu balanso pozicija per maža.

24 straipsnis

Pasirinkimo sandoriai

1.   Pasirinkimo sandoriai pripažįstami nebalansinėse sąskaitose nuo sandorio sudarymo dienos iki įvykdymo arba pasibaigimo dienos iš anksto nustatyta pagrindinės priemonės kaina.

2.   Premijos užsienio valiuta perskaičiuojamos į eurus sutarties sudarymo arba atsiskaitymo dienos keitimo kursu. Sumokėta premija pripažįstama atskiru turtu, o gauta premija pripažįstama atskiru įsipareigojimu.

3.   Jeigu pasinaudojama pasirinkimo galimybe, pagrindinė priemonė parodoma balanse iš anksto nustatyta kaina, pridėjus arba atėmus pradinę premijos vertę. Pradinė pasirinkimo sandorio premijos suma patikslinama atsižvelgiant į nerealizuotus nuostolius, metų pabaigoje įtrauktus į pelno (nuostolio) ataskaitą.

4.   Jeigu nepasinaudojama pasirinkimo galimybe, pasirinkimo sandorio premijos suma, patikslinta pagal praėjusių metų nerealizuotuosius nuostolius, įtraukiama į pelno (nuostolio) ataskaitą, perskaičiavus galutinės dienos keitimo kursu.

5.   Valiutos pozicijai daro poveikį kasdienis ateities pasirinkimo sandorių kintamosios maržos vertės pokytis, metų pabaigos pasirinkimo sandorio premijos nurašymai, pagrindinė sandorio sudarymo arba vykdymo diena, arba, pasibaigimo dieną, pasirinkimo sandorio premija. Kasdienis kintamosios maržos vertės pokytis įtraukiamas į pelno (nuostolio) ataskaitą.

6.   Kiekvienas pasirinkimo sandoris perkainojamas atskirai, išskyrus vertybinių popierių įterptąsias pasirinkimo galimybes. Nerealizuotieji nuostoliai, įtraukti į pelno (nuostolio) ataskaitą, nekompensuojami paskesniais metais susidariusiu nerealizuotuoju prieaugiu. Nerealizuotasis perkainojimo prieaugis kredituojamas į perkainojimo sąskaitą. Nerealizuotųjų nuostolių viename pasirinkimo sandoryje ir nerealizuotųjų prieaugių kitame pasirinkimo sandoryje tarpusavio užskaitymas neleidžiamas.

7.   Taikant 6 dalį, rinkos vertės yra kotiruojamos kainos, kai tokias kainas galima gauti iš biržos, prekybos agento, tarpininko ar panašaus subjekto. Kai kotiruojamų kainų nėra, rinkos vertė nustatoma naudojant vertinimo metodą. Šis vertinimo metodas laikui bėgant naudojamas nuosekliai ir yra įmanoma parodyti, kad jis teikia patikimus kainų įvertinimus, kurie būtų gaunami realiuose rinkos sandoriuose.

8.   Atlygiai įrašomi pelno (nuostolio) ataskaitoje.

V SKYRIUS

ATASKAITŲ TEIKIMO REIKALAVIMAI

25 straipsnis

Ataskaitų formos

1.   Remdamiesi šiomis Gairėmis, nacionaliniai centriniai bankai teikia duomenis ECB Eurosistemos finansinės atskaitomybės tikslais.

2.   Eurosistemos ataskaitų formos apima visus straipsnius, nurodytus IV priede. IV priede taip pat nurodomas straipsnių, kurie turi būti įtraukiami į skirtingas balanso ataskaitas, turinys.

3.   Kitų skelbiamų finansinių ataskaitų formos atitinka visus šiuos priedus:

| a) | V priedas: pasibaigus ketvirčiui skelbiama Eurosistemos konsoliduota savaitės finansinė ataskaita; |
| --- | --- |

a)

V priedas: pasibaigus ketvirčiui skelbiama Eurosistemos konsoliduota savaitės finansinė ataskaita;

| b) | VI priedas: ketvirčio metu skelbiama Eurosistemos konsoliduota savaitės finansinė ataskaita; |
| --- | --- |

b)

VI priedas: ketvirčio metu skelbiama Eurosistemos konsoliduota savaitės finansinė ataskaita;

| c) | VII priedas: konsoliduotas Eurosistemos metinis balansas. |
| --- | --- |

c)

VII priedas: konsoliduotas Eurosistemos metinis balansas.

VI SKYRIUS

SKELBIAMAS METINIS BALANSAS BEI PELNO (NUOSTOLIO) ATASKAITA

26 straipsnis

Skelbiamas metinis balansas ir pelno (nuostolio) ataskaita

Rekomenduojama, kad nacionaliniai centriniai bankai skelbiamiems metiniam balansui ir pelno (nuostolio) ataskaitai rengti naudotų VIII ir IX priedus.

VII SKYRIUS

KONSOLIDAVIMO TAISYKLĖS

27 straipsnis

Bendrosios konsolidavimo taisyklės

1.   Eurosistemos konsoliduotame balanse įtraukiami visi ECB ir nacionalinių centrinių bankų balansų straipsniai.

2.   Konsoliduojant finansines ataskaitas, laikomasi nuoseklumo principo. Visos Eurosistemos finansinės ataskaitos sudaromos panašiu principu, taikant tuos pačius konsolidavimo metodus ir procesus.

3.   ECB rengia Eurosistemos konsoliduotus balansus. Šie balansai rengiami paisant Eurosistemos vieningų atskaitomybės principų ir metodų, pagal laiko terminus sutampančių finansinių laikotarpių ir dėl vidinių Eurosistemos sandorių ir pozicijų atsirandančių konsolidavimo patikslinimų poreikių ir atsižvelgiant į visus Eurosistemos sudėties pokyčius.

4.   Konsolidavimo tikslais visi atskiri balanso straipsniai, išskyrus NCB ir ECB vidinius Eurosistemos likučius, agreguojami.

5.   Konsoliduojant nacionalinių centrinių bankų ir ECB sąskaitų likučiai su trečiosiomis šalimis įrašomi bendrąja verte.

6.   Vidiniai Eurosistemos likučiai ECB ir nacionalinių centrinių bankų balansuose pateikiami pagal IV priedą.

VIII SKYRIUS

BAIGIAMOSIOS NUOSTATOS

28 straipsnis

Taisyklių kūrimas, taikymas ir aiškinimas

1.   ECBS apskaitos ir piniginių pajamų komitetas per Vykdomąją valdybą informuoja Valdančiąją tarybą ECBS apskaitos ir finansinės atskaitomybės taisyklių kūrimo, taikymo ir įgyvendinimo klausimais.

2.   Aiškinant šias gaires atsižvelgiama į parengiamąjį darbą, pagal Sąjungos teisę suderintus apskaitos principus ir į visuotinai pripažintus apskaitos standartus.

29 straipsnis

Pereinamojo laikotarpio taisyklės

1.   Nacionaliniai centriniai bankai perkainoja visą finansinį turtą ir įsipareigojimus tą dieną, kurią jie tampa Eurosistemos nariais. Nerealizuotasis prieaugis, atsiradęs prieš arba tą dieną, atskiriamas nuo bet kokio nerealizuotojo perkainojimo prieaugio, kuris gali atsirasti vėliau, ir lieka nacionaliniuose centriniuose bankuose. Rinkos kainos ir kursai, kuriuos nacionaliniai centriniai bankai taiko pradiniame balanse dalyvavimo Eurosistemoje pradžioje, laikomi šių nacionalinių centrinių bankų turto ir įsipareigojimų vidurkine kaina.

2.   Rekomenduojama, kad nerealizuotasis prieaugis, susidaręs prieš NCB narystę Eurosistemoje arba jos pradžioje, nebūtų laikomas skirstytinu pereinamojo laikotarpio metu ir kad jis būtų pripažintas realizuotinu ar skirstytinu tik tų operacijų, kurios įvykdytos po įstojimo į Eurosistemą, atžvilgiu.

3.   Užsienio valiuta, auksas bei kainų prieaugiai ir nuostoliai, atsirandantys dėl turto pervedimo iš nacionalinių centrinių bankų į ECB, laikomi realizuotais.

4.   Šis straipsnis nepažeidžia jokio pagal ECBS statuto 30 straipsnį priimto sprendimo.

30 straipsnis

Panaikinimas

1.   Gairės ECB/2010/20 panaikinamos nuo 2016 m. gruodžio 31 d.

2.   Nuorodos į panaikintas gaires laikomos nuorodomis į šias gaires ir skaitomos pagal XI priedo atitikties lentelę.

31 straipsnis

Įsigaliojimas ir įgyvendinimas

1.   Šios gairės įsigalioja dieną, kai apie jas pranešama valstybių narių, kurių valiuta yra euro, nacionaliniams centriniams bankams.

2.   Valstybių narių, kurių valiuta yra euro, nacionaliniai centriniai bankai šių gairių laikosi nuo 2016 m. gruodžio 31 d.

32 straipsnis

Adresatai

Šios gairės taikomos visiems Eurosistemos centriniams bankams.

Priimta Frankfurte prie Maino 2016 m. lapkričio 3 d.

ECB valdančiosios tarybos vardu

ECB Pirmininkas

Mario DRAGHI

---

(1)  
  2010 m. lapkričio 11 d. Gairės ECB/2010/20 dėl Europos centrinių bankų sistemos apskaitos ir finansinės atskaitomybės teisinio pagrindo (OL L 35, 2011 2 9, p. 31).

1

(2)  
  2010 m. gruodžio 13 d. Sprendimas ECB/2010/29 dėl eurų banknotų emisijos (OL L 35, 2011 2 9, p. 26).

2

(3)  
  2013 m. birželio 26 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) Nr. 575/2013 dėl prudencinių reikalavimų kredito įstaigoms ir investicinėms įmonėms ir kuriuo iš dalies keičiamas Reglamentas (ES) Nr. 648/2012 (OL L 176, 2013 6 27, p. 1).

3

---

I PRIEDAS

EUROSISTEMOS FINANSINĖS ATASKAITOS

| Ataskaitos tipas | Vidaus / skelbiama | Ataskaitos teisinis pagrindas | Ataskaitos tikslas |
| --- | --- | --- | --- |
| 1 | Eurosistemos dienos finansinė ataskaita |

Ataskaitos tipas

Vidaus / skelbiama

Ataskaitos teisinis pagrindas

Ataskaitos tikslas

1

Eurosistemos dienos finansinė ataskaita

Vidaus

Nėra

Daugiausia likvidumo valdymo tikslais įgyvendinant ECBS statuto 12 straipsnio 1 dalį. Dalis dienos finansinės ataskaitos duomenų naudojami pinigų politikos pajamoms apskaičiuoti.

| 2 | Nekonsoliduota savaitės finansinė ataskaita |
| --- | --- |

2

Nekonsoliduota savaitės finansinė ataskaita

Vidaus

Nėra

Jos pagrindu sudaroma konsoliduota Eurosistemos savaitės finansinė ataskaita

| 3 | Konsoliduota Eurosistemos savaitės finansinė ataskaita |
| --- | --- |

3

Konsoliduota Eurosistemos savaitės finansinė ataskaita

Skelbiama

ECBS statuto 15 straipsnio 2 dalis

Konsoliduota finansinė ataskaita, skirta pinigų ir ekonominei analizei. Konsoliduotai Eurosistemos savaitės finansinei ataskaitai sudaryti naudojama ataskaitinės dienos finansinė ataskaita.

| 4 | Nekonsoliduota Eurosistemos mėnesio finansinė ataskaita |
| --- | --- |

4

Nekonsoliduota Eurosistemos mėnesio finansinė ataskaita

Skelbiama

Nėra

Eurosistemos atskaitomybės ir skaidrumo stiprinimas leidžiant lengvai susipažinti su informacija apie atskirų Eurosistemos centrinių bankų turtą ir įsipareigojimus. Suderintai teikiama informacija apie decentralizuotą ECB bendrą pinigų politikos įgyvendinimą, taip pat apie Eurosistemos centrinių bankų ne pinigų politikos finansinę veiklą.

| 5 | Eurosistemos mėnesio ir ketvirčio finansinė informacija |
| --- | --- |

5

Eurosistemos mėnesio ir ketvirčio finansinė informacija

Skelbiama ir vidaus (1)

Statistikos reglamentai, pagal kuriuos PFI turi pateikti duomenis

Statistinė analizė

| 6 | Konsoliduotas metinis Eurosistemos balansas |
| --- | --- |

6

Konsoliduotas metinis Eurosistemos balansas

Skelbiama

ECBS statuto 26 straipsnio 3 dalis

Konsoliduotas balansas analizės ir veiklos tikslais

---

(1)  Mėnesio duomenys įtraukiami į skelbiamus konsoliduotus statistinius duomenis, reikalaujamus iš Sąjungos pinigų finansinių institucijų (PFI). Be to, kaip PFI, centriniai bankai taip pat kas ketvirtį turi teikti išsamesnę informaciją, nei nurodoma mėnesio duomenyse.

---

II PRIEDAS

ŽODYNĖLIS

—   
  Amortizacija (amortisation)
  : sistemingas premijos arba nuolaidos ar turto vertės sąskaitose mažinimas per tam tikrą laikotarpį.

—   
  Apsidraudimas nuo rizikos (hedging)
  : finansinio arba kitokio turto ir įsipareigojimų rizikos tarpuskaitos procesas tokiu būdu, kuris sumažintų neigiamų kainų, palūkanų normų arba valiutų kursų pokyčių bendras pasekmes.

—   
  Ateities pasirinkimo sandoris (futures-style option)
  : biržinis pasirinkimo sandoris, kurio kintamoji marža apmokama ar gaunama kas dieną.

—   
  Ateities sandoris (futures contract)
  : išankstinis sandoris, kuriuo prekiaujama biržoje. Pagal tokį sandorį, sutarties dieną susitariama ateityje už nustatytą kainą pirkti arba parduoti susijusią priemonę. Dažniausiai faktinis perdavimas neįvyksta, nes sandorio galiojimas baigiasi iki sutarto termino.

—   
  Atidėjiniai (provisions)
  : sumos, kurios atidedamos iki pelno ar nuostolio apskaičiavimo siekiant apsidrausti nuo bet kurių žinomų arba numatomų, įsipareigojimų ar rizikos, kurių kainos negalima tiksliai apskaičiuoti (žr. „Rezervai“). Atidėjinių ateities įsipareigojimams ir rizikoms negalima panaudoti turto vertei tikslinti.

—   
  Atidėtas portfelis (earmarked portfolio)
  : atidėtos investicijos, laikomos balanso turto pusėje kaip atitinkamos lėšos, susidedančios iš skolos vertybinių popierių, nuosavybės priemonių, terminuotųjų indėlių ir einamųjų sąskaitų, dalyvavimo kapitale ir (ar) investicijų dukterinėse bendrovėse. Jis atitinka tokį pat straipsnį balanso įsipareigojimų pusėje, nepriklausomai nuo to, ar yra teisinių, statutinių ar kitokių apribojimų.

—   
  Atpirkimo sandoris (repurchase agreement (repo))
  : susitarimas ekonominiu tikslu skolintis pinigų, už kuriuos turtas (įprastai – pastovias pajamas teikiantys vertybiniai popieriai) parduodamas pirkėjui ir pardavėjas neišlaiko nuosavybės teisės, tačiau tuo pačiu metu įgyja teisę ir prisiima įsipareigojimą ateityje nustatytu laiku arba pagal pareikalavimą atpirkti lygiavertį turtą už nustatytą kainą.

—   
  Atsiskaitymas (settlement)
  : veiksmas, kuriuo įvykdomi įsipareigojimai pervesti lėšas arba turtą tarp dviejų ar daugiau šalių. Atliekant vidines Eurosistemos operacijas, atsiskaitymas reiškia grynųjų likučių, susijusių su Eurosistemos vidaus operacijomis, panaikinimą ir reikalauja turto pervedimo.

—   
  Atsiskaitymo diena (settlement date)
  : diena, kai atitinkama atsiskaitymo įstaiga savo apskaitoje užregistruoja galutinį ir neatšaukiamą vertės pervedimą. Gali būti atsiskaitoma nedelsiant (realiu laiku), tą pačią dieną (dienos pabaigoje) arba susitartą dieną po įsipareigojimų prisiėmimo dienos.

—   
  Grįžtamasis sandoris (reverse transaction)
  : operacija, kuria atskaitingasis subjektas perka (atvirkštinis atpirkimo sandoris) ar parduoda (atvirkštinis pardavimo sandoris) turtą pagal atpirkimo sandorį ar atlieka įkeitimu užtikrintas kredito operacijas.

—   
  Atvirkštinis atpirkimo sandoris (reverse repurchase agreement (reverse repo))
  : sandoris, pagal kurį grynų pinigų turėtojas sutinka pirkti turtą ir tuo pačiu metu sutinka turtą perparduoti už sutartą kainą pareikalavus arba po tam tikro termino, ar tam tikrų nenumatytų įvykių atveju. Kartais dėl atpirkimo sandorio susitariama per trečiąją šalį (trišalis atpirkimo sandoris).

—   
  Automatizuota vertybinių popierių skolinimo programa (automated security lending programme, ASLP)
  : specializuotos institucijos siūloma programa, pavyzdžiui, bankas, kuris nustato ir tvarko vertybinių popierių skolinimą tarp programos dalyvių atpirkimo sandorių, sudėtinio atpirkimo sandorių ir atvirkštinio atpirkimo sandorių arba vertybinių popierių skolinimo sandorių forma. Pagal pagrindinę programą, šią programą siūlanti specializuota įstaiga laikoma galutine sandorio šalimi, o pagal tarpininko programą – šią programą siūlanti specializuota įstaiga yra tik tarpininkė, o galutinė sandorio šalis yra faktines vertybinių popierių skolinimo operacijas atliekantis subjektas.

—   
  Bendrieji apskaitos principai (BAP) (generally accepted accounting principles (GAAP))
  : bendras apskaitos principų, standartų ir procedūrų, kuriuos subjektai naudoja savo finansinėms ataskaitoms rengti, rinkinys. BAP yra autoritetingų standartų (kuriuos nustato politikos valdybos) ir visuotinai priimtų būdų kaupti ir teikti apskaitos informaciją rinkinys.

—   
  Diskontuotas vertybinis popierius (discount security)
  : turtas, už kurį negaunamos palūkanų atkarpos išmokos ir kurio grąža gaunama padidėjus kapitalo vertei, nes šis turtas išleidžiamas į apyvartą arba perkamas su nuolaida lyginant su jo nominalia verte.

—   
  Ekonominis metodas (economic approach)
  : apskaitos metodas, pagal kurį sandoriai apskaitoje registruojami prekybos arba sandorio sudarymo dieną.

—   
  Finansinis įsipareigojimas (financial liability)
  : bet koks įsipareigojimas, jei tai yra teisinė prievolė atiduoti grynus pinigus ar kitą finansinę priemonę kitai institucijai arba apsikeisti finansinėmis priemonėmis su kita institucija potencialiai nepalankiomis sąlygomis.

—   
  Finansinis turtas (financial asset)
  : bet kuris turtas, jeigu tai yra: a) gryni pinigai; arba b) sutartinė teisė gauti grynus pinigus ar kitą finansinę priemonę iš kitos institucijos; arba c) sutartinė teisė apsikeisti finansinėmis priemonėmis su kita institucija potencialiai palankiomis sąlygomis; arba d) kitos institucijos nuosavybės priemonė.

—   
  Ilgesnės trukmės refinansavimo operacijos (longer term refinancing operations)
  : reguliarios atvirosios rinkos operacijos, kurias Eurosistema atlieka sudarydama grįžtamuosius sandorius, siekdama suteikti likvidumą, kurio terminas būtų ilgesnis nei finansų sektoriui taikomų pagrindinių refinansavimo operacijų terminas.

—   
  Iš anksto nustatyta kaina (strike price)
  : pasirinkimo sandoryje nurodyta kaina, kurią taikant sutartis gali būti įvykdyta.

—   
  Išankstinis palūkanų normų sandoris (forward rate agreement)
  : susitarimas, pagal kurį dvi šalys susitaria tam tikrą dieną ateityje mokėti palūkanas už nustatyto termino menamą indėlį. Atsiskaitymo dieną viena susitarimo šalis sumoka kitai šaliai kompensaciją, kurios dydis priklauso nuo skirtumo tarp sutartyje numatytų palūkanų ir rinkos palūkanų atsiskaitymo dieną.

—   
  Išankstiniai vertybinių popierių sandoriai (forward transactions in securities)
  : nebiržiniai sandoriai, pagal kuriuos sandorio dieną susitariama pirkti arba parduoti sutartą palūkanų normos priemonę, paprastai obligaciją ar skolinį įsipareigojimą, ateityje už nustatytą kainą.

—   
  Išankstinis valiutų keitimo sandoris (foreign exchange forward)
  : susitarimas, pagal kurį subjektas įsipareigoja sutartą dieną ateityje (vėliau nei antrą dieną po sandorio sudarymo dienos) su kita sandorio šalimi atlikti tiesioginį valiutų pirkimą arba pardavimą (kurių viena, kaip įprasta – nacionalinė valiuta) pagal susitarime nustatytą valiutos keitimo kursą. Šis išankstinis valiutos keitimo kursas lygus pagrindiniam neatidėliotinam kursui, prie kurio pridedama arba iš kurio atimama sutarta numatyta premija arba nuolaida.

—   
  Išplėstinė pasaugos inventorizacijos programa (Extended Custodial Inventory (ECI) programme)
  : programa, kurią sudaro komercinio banko, kuriame Eurosistemos vardu saugomi eurų banknotai, valdoma saugykla už euro zonos ribų, skirta eurų banknotams tiekti ir gauti.

—   
  Įsipareigojimas (liability)
  : dabartinė subjekto prievolė, atsiradusi dėl praeities įvykių, už kurią atsiskaitydamas subjektas patiria išteklių, teikiančių ekonominę naudą, nutekėjimą.

—   
  Kapitalo raktas (capital key)
  : kiekvieno nacionalinio centrinio banko (NCB) Europos Centriniame Banke turimos akcijų procentinės dalys.

—   
  Kompensacinė suma (compensatory amount)
  : pagal Europos Centrinio Banko sprendimą (ES) 2016/2248 (ECB/2016/35) (1) padarytas pinigų politikos pajamų apskaičiavimo patikslinimas.

—   
  Neatidėliotinas kursas (spot rate)
  : kursas, pagal kurį atsiskaitoma už sandorį neatidėliotiną atsiskaitymo dieną. Išankstinių sandorių užsienio valiuta atveju neatidėliotinas kursas yra kursas, kurio atžvilgiu taikomi išankstiniai punktai, siekiant išvesti išankstinį kursą.

—   
  Neatidėliotino atsiskaitymo diena (spot settlement date)
  : diena, kurią atsiskaitoma pagal finansinės priemonės neatidėliotiną sandorį laikantis rinkoje nusistovėjusios tvarkos tokios finansinės priemonės atžvilgiu.

—   
  Nerealizuotasis prieaugis ar nuostolis (unrealised gains / losses)
  : prieaugis ar nuostolis, atsirandantis dėl turto perkainojimo, lyginant su patikslinta jo įsigijimo verte.

—   
  Nuolaida (discount)
  : vertybinio popieriaus nominalios vertės ir jo kainos skirtumas, kai ši kaina mažesnė už nominalią.

—   
  Nuosavybės priemonės (equity instruments)
  : vertybiniai popieriai, už kuriuos gaunami dividendai, t. y. įmonių akcijos ir vertybiniai popieriai, liudijantys apie investicijas į nuosavybės fondą.

—   
  Nusavinimas (appropriation)
  : vertybinių popierių, paskolų ar bet kokio turto, kurį atskaitingasis subjektas gavo kaip įkaitą, nuosavybės paėmimo veikslas, kuriuo įvykdoma pirminė pretenzija.

—   
  Pagrindinė refinansavimo operacija (MRO) (main refinancing operation (MRO))
  : reguliari atvirosios rinkos operacija, kurią Eurosistema atlieka grįžtamuoju sandoriu. MRO atliekamos skelbiant savaitinius standartinius konkursus ir šių operacijų terminas paprastai yra viena savaitė.

—   
  Pagrindinė tarpuskaitos sandorio šalis (central clearing counterparty)
  : juridinis asmuo, kuris užima sutarčių, kuriomis prekiaujama vienoje ar daugiau finansų rinkų, sandorio šalių tarpininko padėtį ir taip tampa pirkėju visiems pardavėjams ir pardavėju visiems pirkėjams.

—   
  Palūkanų normų apsikeitimo sandoris (interest rate swap)
  : sutartinis sandoris apsikeisti grynų pinigų srautais, atitinkančiais periodines palūkanų išmokas su sandorio šalimi viena arba, dviejų valiutų sandorių atveju, dviem skirtingomis valiutomis.

—   
  Pasirinkimo sandoris (option)
  : sutartis, kuri turėtojui suteikia teisę, bet ne pareigą, pirkti ar parduoti konkretų kiekį tam tikrų akcijų, prekių, valiutos, indeksų ar skolų nurodyta kaina per nurodytą laikotarpį arba pasibaigimo dieną.

—   
  Perkainojimo sąskaitos (revaluation accounts)
  : balansinės sąskaitos, kuriose registruojami turto arba įsipareigojimų vertės skirtumai tarp patikslintos įsigijimo vertės ir vertinimo laikotarpio pabaigos rinkos kainos (kai pastaroji didesnė už pirmąją – turto atveju; bei mažesnė – įsipareigojimų atveju). Jose įrašomi kotiruojamų kainų ir (arba) rinkos keitimo kursų skirtumai.

—   
  Pinigų (atsiskaitymų) metodas (cash/settlement approach)
  : apskaitos metodas, pagal kurį apskaitos įvykiai registruojami apskaitoje atsiskaitymo dieną.

—   
  Pinigų politikos pajamos (monetary income)
  : Nacionalinių centrinių bankų susikaupusios pajamos jiems vykdant ECBS pinigų politikos funkcijas. Pinigų politikos pajamos sutelkiamos ir paskirstomos nacionaliniams centriniams bankams kiekvienų finansinių metų pabaigoje.

—   
  Premija (premium)
  : vertybinio popieriaus nominalios vertės ir jo kainos skirtumas, kai ši kaina didesnė už nominalią.

—   
  Realizuotosios pajamos ar išlaidos (realised gains / losses)
  : pajamos ar išlaidos, susidarančios dėl skirtumo tarp balanso straipsnio pardavimo kainos ir jo patikslintos vertės.

—   
  Rezervai (reserves)
  : iš skirstomo pelno atidėta suma, kuria neketinama padengti balanso sudarymo dieną žinomų konkrečių įsipareigojimų, nenumatytų išlaidų ar numatomo turto vertės sumažėjimo.

—   
  Rinkos kaina (market price)
  : aukso, užsienio valiutos ar vertybinių popierių priemonių kaina, kuri dažniausiai nurodoma be sukauptų ar apmokėtų palūkanų ir kuri skelbiama organizuotoje rinkoje (pvz., biržoje) arba neorganizuotoje rinkoje (pvz., nebiržinių vertybinių popierių rinkoje).

—   
  Sandorio diena (trade date) (taip pat žinoma kaip sandorio sudarymo diena)
  : diena, kurią sudarytas sandoris.

—   
  Sandorio išlaidos (transaction costs)
  : su konkrečiu sandoriu susijusios išlaidos.

—   
  Sandorio kaina (transaction price)
  : sandorio sudarymo metu tarp šalių sutarta kaina.

—   
  Sintetinė priemonė (synthetic instrument)
  : finansinė priemonė, dirbtinai sukurta derinant dvi ar daugiau priemonių, siekiant pakartoti kitos priemonės pinigų srautą ir vertinimo modelius. Paprastai tai daroma per finansinį tarpininką.

—   
  Skubi parama likvidumui padidinti (emergency liquidity assistance (ELA))
  : mokiai finansų įstaigai arba mokių finansų įstaigų grupei, kuri patiria laikinas likvidumo problemas, teikiama parama. ELA teikia nacionaliniai centriniai bankai patvirtinus Valdančiajai tarybai.

—   
  Švari kaina (clean price)
  : sandorio kaina be nuolaidos ir (arba) sukauptų palūkanų, tačiau į kainą įskaitant sandorio išlaidas, kurios yra kainos dalis.

—   
  TARGET2
  : Transeuropinė automatizuota realaus laiko atskirųjų atsiskaitymų skubių pervedimų sistema, vadovaujantis Gairėmis ECB/2012/27 (2).

—   
  Tarptautiniai finansinės atskaitomybės standartai (International Financial Reporting Standards)
  : tarptautiniai finansinės atskaitomybės standartai, tarptautiniai apskaitos standartai ir susiję aiškinimai, pavyzdžiui, Nuolatinio aiškinimo komiteto ir Tarptautinio finansinės atskaitomybės aiškinimo komiteto, kuriuos priėmė Europos Sąjunga.

—   
  Tarptautinis vertybinių popierių identifikavimo numeris (ISIN) (International securities identification number (ISIN))
  : numeris, kurį suteikia atitinkama kompetentinga išduodančioji institucija.

—   
  Termino diena (maturity date)
  : diena, kada reikia sumokėti visą nominalią / pagrindinę turto vertę jo turėtojui.

—   
  Tiesinis metodas (straight-line method)
  : per tam tikrą laikotarpį nuvertėjimas arba amortizacija apskaičiuojami dalinant turto įsigijimo kainą (atėmus numatomą jo likutinę vertę) iš numatyto šio turto naudingo tarnavimo laiko pro rata temporis.

—   
  Turtas (asset)
  : atskaitingojo subjekto ištekliai, kuriuos jis kontroliuoja dėl praeities įvykių ir iš kurių jis ateityje tikisi gauti ekonominės naudos.

—   
  Užsienio valiutos pozicija (foreign currency holding)
  : atitinkamos valiutos grynoji pozicija. Taikant šį terminą, specialiosios skolinimosi teisės (SST) laikomos atskira valiuta; sandoriai, dėl kurių pasikeičia SST grynoji pozicija, yra SST išreikšti sandoriai arba sandoriai užsienio valiuta, pakartojančia SST krepšelio sudėtį (pagal atitinkamą krepšelio apibrėžimą ir indeksus).

—   
  Valiutos kursas (exchange rate)
  : vienos valiutos vertė perskaičiavimui į kitą.

—   
  Valiutų apsikeitimo sandoris (foreign exchange swap)
  : susitarimas, pagal kurį subjektas tuo pačiu metu neatidėliotinai nuperka arba parduoda vieną valiutą (trumpoji sandorio dalis) ir kartu įsipareigoja ateityje tą pačią valiutos sumą parduoti arba nupirkti (ilgoji sandorio dalis).

—   
  Valiutų kurso mechanizmas II (exchange rate mechanism II, ERM II)
  : valiutų kurso mechanizmo procedūros ekonominės ir pinigų sąjungos trečiajame etape.

—   
  Vertės sumažėjimas (impairment)
  : atgautinos sumos sumažėjimas iki mažesnės nei balansinė vertė.

—   
  Vertybiniai popieriai, laikomi iki išpirkimo termino (held-to-maturity securities)
  : vertybiniai popieriai su apibrėžtais arba galimais nustatyti mokėjimais ir apibrėžtu išpirkimo terminu, kuriuos atskaitingasis subjektas ketina laikyti iki išpirkimo termino.

—   
  Vidaus grąžos metodas (internal rate of return)
  : diskonto norma, pagal kurią apskaičiuota vertybinio popieriaus buhalterinė vertė atitinka dabartinę būsimų pinigų srautų vertę.

—   
  Vidurkinis kursas/vidurkinė kaina (average cost)
  : svertinio vidurkio metodas, pagal kurį kiekvieno įsigijimo vertė pridedama prie esamos buhalterinės vertės ir taip gaunama valiutos pozicijos, aukso, skolos arba nuosavybės priemonės nauja svertinė vidurkinė kaina ir (arba) vidurkinis kursas.

—   
  Vidutinė rinkos kaina (mid-market price)
  : vertybinio popieriaus pirkimo ir pardavimo kainų vidurkis, pagrįstas pripažintų rinkos tarpininkų arba pripažintų prekybos biržų skelbiamomis įprasto rinkos dydžio sandorių kotiruotėmis. Šis kainos vidurkis taikomas ketvirčio perkainojimui.

—   
  Vidutinis rinkos kursas (mid-market rates)
  : orientaciniai euro keitimo į užsienio valiutas kursai, kurie paprastai grindžiami įprastine suderinimo procedūra tarp centrinių bankų Europos centrinių bankų sistemos (ECBS) viduje ir už jos ribų, kurie dažniausiai nustatomi 14 val. 15 min. Centrinės Europos laiku ir kurie naudojami ketvirčio perkainojimui.

---

(1)  
  2016 m. lapkričio 3 d. Europos Centrinio Banko sprendimas (ES) 2016/2248 dėl valstybių narių, kurių valiuta yra euro, nacionalinių centrinių bankų pinigų politikos pajamų paskirstymo (ECB/2016/36) (žr. šio Oficialiojo leidinio p. 26).

(2)  
  2012 m. gruodžio 5 d. Gairės ECB/2012/27 dėl Transeuropinės automatizuotos realaus laiko atskirųjų atsiskaitymų skubių pervedimų sistemos (TARGET2) (OL L 30, 2013 1 30, p. 1).

---

III PRIEDAS

EKONOMINIO APSKAITOS METODO APRAŠYMAS

(įskaitant „įprastą“ ir „alternatyvų“ metodą, nurodytus 5 straipsnyje)

1.   Sandorio dienos apskaita

| 1.1. | Sandorio dienos apskaita gali būti atliekama taikant „įprastą“ metodą arba „alternatyvų metodą“. |
| --- | --- |

1.1.

| 1.2. | „Įprastas metodas“ yra aprašytas 5 straipsnio 1 dalies a punkte.






  1.2.1. | Operacijos sandorio sudarymo dieną įrašomos nebalansinėse sąskaitose.
  Atsiskaitymo dieną įrašai nebalansinėse sąskaitose anuliuojami ir operacijos įrašomos balansinėse sąskaitose. |
| --- | --- | --- |

1.2.

1.2.1.

Operacijos sandorio sudarymo dieną įrašomos nebalansinėse sąskaitose.

Atsiskaitymo dieną įrašai nebalansinėse sąskaitose anuliuojami ir operacijos įrašomos balansinėse sąskaitose.

| 1.2.2. | Užsienio valiutos pozicijos kinta sandorio dieną.
  Todėl sandorio sudarymo dieną taip pat apskaičiuojamas realizuotas prieaugis ir nuostoliai iš grynųjų pardavimų. Sandorio sudarymo dieną grynieji užsienio valiutos pirkimai daro poveikį šios valiutos pozicijos vidurkiniam kursui. |
| --- | --- |

1.2.2.

Užsienio valiutos pozicijos kinta sandorio dieną.

Todėl sandorio sudarymo dieną taip pat apskaičiuojamas realizuotas prieaugis ir nuostoliai iš grynųjų pardavimų. Sandorio sudarymo dieną grynieji užsienio valiutos pirkimai daro poveikį šios valiutos pozicijos vidurkiniam kursui.

| 1.3. | „Alternatyvus metodas“ yra aprašytas 5 straipsnio 1 dalies b punkte.






  1.3.1. | Priešingai negu „įprasto metodo“ atveju, sudaryti sandoriai, už kuriuos bus atsiskaitoma vėlesnę dieną nei sandorio sudarymo diena, neįtraukiami į nebalansines sąskaitas kasdien. Realizuotosios pajamos pripažįstamos ir nauja vidurkinė kaina apskaičiuojama atsiskaitymo dieną (1). |
| --- | --- | --- |

1.3.

1.3.1.

Priešingai negu „įprasto metodo“ atveju, sudaryti sandoriai, už kuriuos bus atsiskaitoma vėlesnę dieną nei sandorio sudarymo diena, neįtraukiami į nebalansines sąskaitas kasdien. Realizuotosios pajamos pripažįstamos ir nauja vidurkinė kaina apskaičiuojama atsiskaitymo dieną (1).

| 1.3.2. | Pajamų pripažinimas pagal sandorius, kurie sudaromi vienais metais, o jų termino diena yra kitais metais, atliekamas taikant „įprastą metodą“. Tai reiškia, kad į tų metų, kuriais sandoris buvo sudarytas, pajamų ir išlaidų sąskaitas turės būti įrašytas realizuotas pardavimų rezultatas, o įsigijimai darys poveikį tų metų, kuriais buvo sudarytas sandoris, vertybinių popierių vidurkinei kainai. |
| --- | --- |

1.3.2.

Pajamų pripažinimas pagal sandorius, kurie sudaromi vienais metais, o jų termino diena yra kitais metais, atliekamas taikant „įprastą metodą“. Tai reiškia, kad į tų metų, kuriais sandoris buvo sudarytas, pajamų ir išlaidų sąskaitas turės būti įrašytas realizuotas pardavimų rezultatas, o įsigijimai darys poveikį tų metų, kuriais buvo sudarytas sandoris, vertybinių popierių vidurkinei kainai.

| 1.4. | Toliau pateiktoje lentelėje atskleidžiamos dviejų taikytinų būdų taikymo ypatybės atskiroms užsienio valiutos priemonėms ir vertybiniams popieriams. |
| --- | --- |

1.4.

| SANDORIO DIENOS APSKAITA |
| --- |
| „Įprastas metodas“ | „Alternatyvus metodas“ |
| Neatidėliotini valiutų sandoriai – apskaitos tvarkymas metų eigoje |
| Valiutos pirkimai įrašomi nebalansinėje apskaitoje sandorio sudarymo dieną, ir tą pačią dieną perskaičiuojamas užsienio valiutos pozicijos vidurkinis kursas.
  Dėl pardavimų susidariusios pajamos ir išlaidos pripažįstamos realizuotomis operacijos vykdymo arba sandorio sudarymo dieną. Atsiskaitymo dieną įrašai nebalansinėse sąskaitose anuliuojami ir sandoriai įrašomi balansinėse sąskaitose. | Valiutos pirkimai įrašomi balansinėse sąskaitose atsiskaitymo dieną, ir nuo tos dienos perskaičiuojamas užsienio valiutos pozicijos vidurkinis kursas.
  Dėl pardavimų susidariusios pajamos ir išlaidos pripažįstamos realizuotomis atsiskaitymo dieną. Sandorio sudarymo dieną apskaitos įrašai balansinėje sąskaitoje nedaromi. |
| Išankstiniai valiutų sandoriai – apskaitos tvarkymas metų eigoje |
| Įrašomi apskaitoje taip pat, kaip ir anksčiau aprašyti neatidėliotini sandoriai – į apskaitą įtraukiami neatidėliotinu sandorio kursu. | Valiutos pirkimai įrašomi nebalansinėje apskaitoje neatidėliotiną atsiskaitymo pagal sandorį dieną, ir nuo tos dienos taikant neatidėliotiną kursą perskaičiuojamas užsienio valiutos pozicijos vidurkinis kursas.
  Valiutos pardavimai registruojami nebalansinėje apskaitoje neatidėliotino atsiskaitymo pagal sandorį dieną. Prieaugis ir nuostoliai pripažįstami realizuotais neatidėliotino atsiskaitymo pagal sandorį dieną.
  Atsiskaitymo dieną įrašai nebalansinėse sąskaitose anuliuojami ir sandoriai įrašomi balansinėse sąskaitose.
  Apskaitos ypatybės ataskaitinio laikotarpio pabaigoje aprašytos toliau. |
| Neatidėliotini ir išankstiniai valiutų sandoriai, kurie sudaryti pirmais metais ir jų neatidėliotina sandorio data persikelia į antrus metus |
| Jokie papildomi įrašai nėra reikalingi, nes sandoriai yra įtraukti į apskaitą sandorio sudarymo dieną, o pajamos ir išlaidos pripažįstamos taip pat tą pačią dieną. | Jiems turėtų būti taikomas „įprastas metodas“ (*1):






  — | Valiutos pardavimai įrašomi į pirmųjų metų nebalansinę apskaitą, siekiant parodyti realizuotą valiutos prieaugį ir nuostolius tais finansiniais metais, kai buvo sudarytas sandoris. |

SANDORIO DIENOS APSKAITA

„Įprastas metodas“

„Alternatyvus metodas“

Neatidėliotini valiutų sandoriai – apskaitos tvarkymas metų eigoje

Valiutos pirkimai įrašomi nebalansinėje apskaitoje sandorio sudarymo dieną, ir tą pačią dieną perskaičiuojamas užsienio valiutos pozicijos vidurkinis kursas.

Dėl pardavimų susidariusios pajamos ir išlaidos pripažįstamos realizuotomis operacijos vykdymo arba sandorio sudarymo dieną. Atsiskaitymo dieną įrašai nebalansinėse sąskaitose anuliuojami ir sandoriai įrašomi balansinėse sąskaitose.

Valiutos pirkimai įrašomi balansinėse sąskaitose atsiskaitymo dieną, ir nuo tos dienos perskaičiuojamas užsienio valiutos pozicijos vidurkinis kursas.

Dėl pardavimų susidariusios pajamos ir išlaidos pripažįstamos realizuotomis atsiskaitymo dieną. Sandorio sudarymo dieną apskaitos įrašai balansinėje sąskaitoje nedaromi.

Išankstiniai valiutų sandoriai – apskaitos tvarkymas metų eigoje

Įrašomi apskaitoje taip pat, kaip ir anksčiau aprašyti neatidėliotini sandoriai – į apskaitą įtraukiami neatidėliotinu sandorio kursu.

Valiutos pirkimai įrašomi nebalansinėje apskaitoje neatidėliotiną atsiskaitymo pagal sandorį dieną, ir nuo tos dienos taikant neatidėliotiną kursą perskaičiuojamas užsienio valiutos pozicijos vidurkinis kursas.

Valiutos pardavimai registruojami nebalansinėje apskaitoje neatidėliotino atsiskaitymo pagal sandorį dieną. Prieaugis ir nuostoliai pripažįstami realizuotais neatidėliotino atsiskaitymo pagal sandorį dieną.

Atsiskaitymo dieną įrašai nebalansinėse sąskaitose anuliuojami ir sandoriai įrašomi balansinėse sąskaitose.

Apskaitos ypatybės ataskaitinio laikotarpio pabaigoje aprašytos toliau.

Neatidėliotini ir išankstiniai valiutų sandoriai, kurie sudaryti pirmais metais ir jų neatidėliotina sandorio data persikelia į antrus metus

Jokie papildomi įrašai nėra reikalingi, nes sandoriai yra įtraukti į apskaitą sandorio sudarymo dieną, o pajamos ir išlaidos pripažįstamos taip pat tą pačią dieną.

Jiems turėtų būti taikomas „įprastas metodas“ (*1):

—

Valiutos pardavimai įrašomi į pirmųjų metų nebalansinę apskaitą, siekiant parodyti realizuotą valiutos prieaugį ir nuostolius tais finansiniais metais, kai buvo sudarytas sandoris.

| — | Valiutos pirkimai įrašomi nebalansinėje pirmųjų metų apskaitoje, ir nuo tos dienos perskaičiuojamas užsienio valiutos pozicijos vidurkinis kursas. |
| --- | --- |

—

Valiutos pirkimai įrašomi nebalansinėje pirmųjų metų apskaitoje, ir nuo tos dienos perskaičiuojamas užsienio valiutos pozicijos vidurkinis kursas.

| — | Metų pabaigoje perkainojant valiutos poziciją, būtina atsižvelgti į grynuosius pardavimus ir (ar) pirkimus, kurių neatidėliotino atsiskaitymo diena yra kitais finansiniais metais. |
| --- | --- |

—

Metų pabaigoje perkainojant valiutos poziciją, būtina atsižvelgti į grynuosius pardavimus ir (ar) pirkimus, kurių neatidėliotino atsiskaitymo diena yra kitais finansiniais metais.

Vertybinių popierių sandoriai – apskaitos tvarkymas metų eigoje

Pirkimai ir pardavimai pripažįstami nebalansinėje apskaitoje sandorio sudarymo dieną. Pajamos ir išlaidos pripažįstamos taip pat šią dieną. Atsiskaitymo dieną įrašai nebalansinėse sąskaitose anuliuojami ir sandoriai įrašomi balansinėse sąskaitose (t. y. tvarkoma taip pat, kaip neatidėliotinų valiutos sandorių atveju).

Visi sandoriai įrašomi apskaitoje atsiskaitymo dieną (tačiau atkreiptinas dėmesys į ypatybes ataskaitinių laikotarpių pabaigoje). Todėl su sandoriais susijęs poveikis vidutinei kainai (pirkimų atveju) bei pajamoms ir (ar) išlaidoms (pardavimų atveju) pripažįstamas atsiskaitymo dieną.

Vertybinių popierių sandoriai, kurie sudaryti pirmais metais ir jų neatidėliotina sandorio data persikelia į antrus metus

Nereikia specialaus tvarkymo, nes sandoriai ir jų pasekmės jau yra įtraukti į apskaitą sandorio sudarymo dieną.

Realizuotas prieaugis ir nuostoliai pripažįstami pirmais metais laikotarpio pabaigoje (t. y. tvarkoma taip pat, kaip ir neatidėliotinų valiutos sandorių atveju), o pirkimai įtraukiami į metų pabaigos perkainojimo procesą (*1).

2.   Kasdienis sukauptų palūkanų, įskaitant premijas ar nuolaidas, įtraukimas į apskaitą

| 2.1. | Su finansinėmis priemonėmis užsienio valiuta susijusios palūkanos, premijos ar nuolaidos apskaičiuojamos ir įrašomos apskaitoje kiekvieną dieną nepriklausomai nuo faktinio pinigų srauto. Iš to seka, kad užsienio valiutos pozicija kinta tada, kai šios sukauptos palūkanos įrašomos į sąskaitas, priešingai apskaitos metodui, kai palūkanos turi įtakos pozicijai tik tada, kai jos gaunamos ar sumokamos (2). |
| --- | --- |

2.1.

| 2.2. | Sukauptos tam tikros atkarpos sumos ir premijos ar nuolaidos amortizacija apskaičiuojamos ir įtraukiamos į apskaitą nuo atsiskaitymo už vertybinio popieriaus pirkimą dienos iki atsiskaitymo už pardavimą dienos arba iki išpirkimo sutartinio termino dienos. |
| --- | --- |

2.2.

| 2.3. | Toliau pateikta lentelė parodo kasdienio sukauptų sumų įtraukimo į apskaitą poveikį užsienio valiutos pozicijai, pvz., mokėtinoms palūkanoms ir amortizuotoms premijoms ir (ar) nuolaidoms:

  Kasdienis sukauptų palūkanų įtraukimas į apskaitą, kaip viena iš ekonominio metodo dalių

  Sukauptos palūkanos už priemones užsienio valiuta apskaičiuojamos ir įrašomos apskaitoje kiekvieną dieną įrašymo dienos keitimo kursu.

  Poveikis užsienio valiutos pozicijai

  Sukauptos sumos daro poveikį užsienio valiutos pozicijai jų įtraukimo į apskaitą dieną ir vėliau jos neanuliuojamos. Faktiškai gavus ar sumokėjus pinigus, sukauptos sumos likviduojamos. Todėl atsiskaitymo dieną užsienio valiutos pozicija nėra paveikiama, nes sukauptos sumos yra įtrauktos į šią poziciją, kuri periodiškai perkainojama. |
| --- | --- |

2.3.

Kasdienis sukauptų palūkanų įtraukimas į apskaitą, kaip viena iš ekonominio metodo dalių

Sukauptos palūkanos už priemones užsienio valiuta apskaičiuojamos ir įrašomos apskaitoje kiekvieną dieną įrašymo dienos keitimo kursu.

Poveikis užsienio valiutos pozicijai

Sukauptos sumos daro poveikį užsienio valiutos pozicijai jų įtraukimo į apskaitą dieną ir vėliau jos neanuliuojamos. Faktiškai gavus ar sumokėjus pinigus, sukauptos sumos likviduojamos. Todėl atsiskaitymo dieną užsienio valiutos pozicija nėra paveikiama, nes sukauptos sumos yra įtrauktos į šią poziciją, kuri periodiškai perkainojama.

---

(1)  Jei valiuta perkama ar parduodama pagal išankstinius užsienio valiutos keitimo sandorius, jos pozicija kinta neatidėliotiną atsiskaitymo dieną, t. y. paprastai sandorio sudarymo dieną arba antrą ar trečią dieną po sandorio sudarymo dienos.

(*1)  Kai šie sandoriai nedaro reikšmingo poveikio užsienio valiutos pozicijai ir (ar) pelno (nuostolio) ataskaitai, gali būti taikomas reikšmingumo principas.

(2)  Yra įvardinti du sukauptų sumų pripažinimo metodai. Pirmasis metodas yra „kalendorinės dienos metodas“, t. y. sukauptos sumos yra įrašomos kiekvieną kalendorinę dieną nepriklausomai nuo to, ar ši diena yra savaitgalio diena, banko išeiginė, ar darbo diena. Antrasis metodas yra „darbo dienos metodas“, t. y. sukauptos sąnaudos įrašomos į sąskaitas tik darbo dienomis. Metodo pasirinkimo pirmenybė nėra nustatyta. Tačiau jeigu paskutinė metų diena nėra darbo diena, ji turi būti įtraukta skaičiuojant sukauptas sumas pagal bet kurį iš šių metodų.

---

IV PRIEDAS

BALANSO SUDARYMO IR VERTINIMO TAISYKLĖS
   (1)

TURTAS

| Balanso straipsnis (2) | Balanso straipsnių turinio kategorijos | Vertinimo principas | Taikymo sritis (3) |
| --- | --- | --- | --- |
| 1 | 1 | Auksas ir gautinas auksas | Fizinis auksas, t. y. luitai, monetos, lakštai, grynuoliai saugykloje ar „kelyje“. Ne fizinis auksas, pvz., likučiai aukso saugojimo sąskaitose (nepaskirtose sąskaitose), terminuotieji indėliai ir pretenzijos gauti auksą, kylančios iš šių sandorių: a) aukso kiekį didinančių ar mažinančių sandorių ir b) aukso vietos ar grynumo apsikeitimo sandorių, kai tarp aukso perdavimo ir gavimo yra daugiau nei viena darbo diena | Rinkos verte | Privalomi |
| 2 | 2 | Pretenzijos ne euro zonos rezidentams užsienio valiuta | Pretenzijos užsienio valiuta kitoms sandorio šalims ne euro zonos rezidentėms, įskaitant tarptautines bei viršvalstybines institucijas ir ne euro zonos centrinius bankus | | |
| 2.1 | 2.1 | Iš Tarptautinio valiutos fondo (TVF) gautinos lėšos | a) | Atsargų dalies (grynosios) neviršijančios skolinimosi teisės

  Nacionalinė kvota, atėmus TVF disponuojamų sąskaitų eurais likučius. Į šį straipsnį arba straipsnį „Įsipareigojimai ne euro zonos rezidentams eurais“ galima įtraukti TVF sąskaitą Nr. 2 (sąskaita eurais, skirta administravimo išlaidoms). |

Balanso straipsnis (2)

Balanso straipsnių turinio kategorijos

Vertinimo principas

Taikymo sritis (3)

1

1

Auksas ir gautinas auksas

Fizinis auksas, t. y. luitai, monetos, lakštai, grynuoliai saugykloje ar „kelyje“. Ne fizinis auksas, pvz., likučiai aukso saugojimo sąskaitose (nepaskirtose sąskaitose), terminuotieji indėliai ir pretenzijos gauti auksą, kylančios iš šių sandorių: a) aukso kiekį didinančių ar mažinančių sandorių ir b) aukso vietos ar grynumo apsikeitimo sandorių, kai tarp aukso perdavimo ir gavimo yra daugiau nei viena darbo diena

Rinkos verte

Privalomi

2

2

Pretenzijos ne euro zonos rezidentams užsienio valiuta

Pretenzijos užsienio valiuta kitoms sandorio šalims ne euro zonos rezidentėms, įskaitant tarptautines bei viršvalstybines institucijas ir ne euro zonos centrinius bankus

2.1

2.1

Iš Tarptautinio valiutos fondo (TVF) gautinos lėšos

a)

Nacionalinė kvota, atėmus TVF disponuojamų sąskaitų eurais likučius. Į šį straipsnį arba straipsnį „Įsipareigojimai ne euro zonos rezidentams eurais“ galima įtraukti TVF sąskaitą Nr. 2 (sąskaita eurais, skirta administravimo išlaidoms).

| a) | Atsargų dalies (grynosios) neviršijančios skolinimosi teisės

  Nominaliąja verte, perskaičiuota pagal užsienio valiutos rinkos kursą |
| --- | --- |

a)

Nominaliąja verte, perskaičiuota pagal užsienio valiutos rinkos kursą

Privalomi

| b) | Specialiosios skolinimosi teisės (SST)

  Turimos SST (bendrąja verte) |
| --- | --- |

b)

Turimos SST (bendrąja verte)

| b) | SST

  Nominaliąja verte, perskaičiuota pagal užsienio valiutos rinkos kursą |
| --- | --- |

b)

Nominaliąja verte, perskaičiuota pagal užsienio valiutos rinkos kursą

Privalomi

| c) | Kiti reikalavimai

  Bendrieji skolinimosi susitarimai, pagal specialiuosius skolinimosi susitarimus suteiktos paskolos, indėliai į TVF valdomus fondus |
| --- | --- |

c)

Bendrieji skolinimosi susitarimai, pagal specialiuosius skolinimosi susitarimus suteiktos paskolos, indėliai į TVF valdomus fondus

| c) | Kiti reikalavimai

  Nominaliąja verte, perskaičiuota pagal užsienio valiutos rinkos kursą |
| --- | --- |

c)

Nominaliąja verte, perskaičiuota pagal užsienio valiutos rinkos kursą

Privalomi

2.2

2.2

Likučiai bankų sąskaitose ir investicijos į vertybinius popierius, išorės paskolos ir kitas išorės turtas

| a) | Sąskaitų likučiai ne euro zonos bankuose, išskyrus tuos, kurie priskiriami 11.3 turto straipsniui „Kitas finansinis turtas“

  Einamosios sąskaitos, terminuotieji indėliai, vienos dienos paskolos, atvirkštiniai atpirkimo sandoriai |
| --- | --- |

a)

Einamosios sąskaitos, terminuotieji indėliai, vienos dienos paskolos, atvirkštiniai atpirkimo sandoriai

| a) | Sąskaitų likučiai ne euro zonos bankuose

  Nominaliąja verte, perskaičiuota pagal užsienio valiutos rinkos kursą |
| --- | --- |

a)

Nominaliąja verte, perskaičiuota pagal užsienio valiutos rinkos kursą

Privalomi

| b) | Investicijos į vertybinius popierius ne euro zonoje, išskyrus tas, kurios priskiriamos 11.3 turto straipsniui „Kitas finansinis turtas“

  Ne euro zonos rezidentų išleisti skoliniai įsipareigojimai ir obligacijos, trumpalaikiai skoliniai įsipareigojimai, nulinės atkarpos obligacijos, pinigų rinkos vertybiniai popieriai, nuosavybės priemonės, laikomos kaip užsienio atsargų dalis |
| --- | --- |

b)

Ne euro zonos rezidentų išleisti skoliniai įsipareigojimai ir obligacijos, trumpalaikiai skoliniai įsipareigojimai, nulinės atkarpos obligacijos, pinigų rinkos vertybiniai popieriai, nuosavybės priemonės, laikomos kaip užsienio atsargų dalis

| b) | i) | Apyvartiniai skolos vertybiniai popieriai, išskyrus laikomus iki termino pabaigos

  Rinkos kaina ir užsienio valiutos rinkos kursas
  Visos premijos arba nuolaidos amortizuojamos |
| --- | --- | --- |

b)

i)

Apyvartiniai skolos vertybiniai popieriai, išskyrus laikomus iki termino pabaigos

Rinkos kaina ir užsienio valiutos rinkos kursas

Visos premijos arba nuolaidos amortizuojamos

Privalomi

| ii) | Apyvartiniai skolos vertybiniai popieriai, laikomi iki išpirkimo termino

  Įsigijimo verte, sumažinta vertės sumažėjimu ir perskaičiuota pagal užsienio valiutos rinkos kursą
  Visos premijos arba nuolaidos amortizuojamos |
| --- | --- |

ii)

Apyvartiniai skolos vertybiniai popieriai, laikomi iki išpirkimo termino

Įsigijimo verte, sumažinta vertės sumažėjimu ir perskaičiuota pagal užsienio valiutos rinkos kursą

Visos premijos arba nuolaidos amortizuojamos

Privalomi

| iii) | Neapyvartiniai skolos vertybiniai popieriai

  Įsigijimo verte, sumažinta vertės sumažėjimu ir perskaičiuota pagal užsienio valiutos rinkos kursą
  Visos premijos arba nuolaidos amortizuojamos |
| --- | --- |

iii)

Neapyvartiniai skolos vertybiniai popieriai

Įsigijimo verte, sumažinta vertės sumažėjimu ir perskaičiuota pagal užsienio valiutos rinkos kursą

Visos premijos arba nuolaidos amortizuojamos

Privalomi

| iv) | Apyvartinės nuosavybės priemonės

  Rinkos kaina ir užsienio valiutos rinkos kursas |
| --- | --- |

iv)

Apyvartinės nuosavybės priemonės

Rinkos kaina ir užsienio valiutos rinkos kursas

Privalomi

| c) | Išorės paskolos (indėliai) ne euro zonos rezidentams, išskyrus tas, kurios priskiriamos 11.3 turto straipsniui „Kitas finansinis turtas“ |
| --- | --- |

c)

| c) | Užsienio paskolos

  Indėliai – nominaliąja verte, perskaičiuota pagal užsienio valiutos rinkos kursą |
| --- | --- |

c)

Indėliai – nominaliąja verte, perskaičiuota pagal užsienio valiutos rinkos kursą

Privalomi

| d) | Kitas išorės turtas

  Ne euro zonos banknotai ir monetos |
| --- | --- |

d)

Ne euro zonos banknotai ir monetos

| d) | Kitas išorės turtas

  Nominaliąja verte, perskaičiuota pagal užsienio valiutos rinkos kursą |
| --- | --- |

d)

Nominaliąja verte, perskaičiuota pagal užsienio valiutos rinkos kursą

Privalomi

3

3

Pretenzijos euro zonos rezidentams užsienio valiuta

| a) | Investicijos į vertybinius popierius euro zonoje, išskyrus tas, kurios priskiriamos 11.3 turto straipsniui „Kitas finansinis turtas“

  euro zonos rezidentų išleisti skoliniai įsipareigojimai ir obligacijos, trumpalaikiai skoliniai įsipareigojimai, nulinės atkarpos obligacijos, pinigų rinkos vertybiniai popieriai, nuosavybės priemonės, laikomos kaip užsienio atsargų dalis |
| --- | --- |

a)

euro zonos rezidentų išleisti skoliniai įsipareigojimai ir obligacijos, trumpalaikiai skoliniai įsipareigojimai, nulinės atkarpos obligacijos, pinigų rinkos vertybiniai popieriai, nuosavybės priemonės, laikomos kaip užsienio atsargų dalis

| a) | i) | Apyvartiniai skolos vertybiniai popieriai, išskyrus laikomus iki termino pabaigos

  Rinkos kaina ir užsienio valiutos rinkos kursas
  Visos premijos arba nuolaidos amortizuojamos |
| --- | --- | --- |

a)

i)

Apyvartiniai skolos vertybiniai popieriai, išskyrus laikomus iki termino pabaigos

Rinkos kaina ir užsienio valiutos rinkos kursas

Visos premijos arba nuolaidos amortizuojamos

Privalomi

| ii) | Apyvartiniai skolos vertybiniai popieriai, laikomi iki išpirkimo termino

  Įsigijimo verte, sumažinta vertės sumažėjimu ir perskaičiuota pagal užsienio valiutos rinkos kursą
  Visos premijos arba nuolaidos amortizuojamos |
| --- | --- |

ii)

Apyvartiniai skolos vertybiniai popieriai, laikomi iki išpirkimo termino

Įsigijimo verte, sumažinta vertės sumažėjimu ir perskaičiuota pagal užsienio valiutos rinkos kursą

Visos premijos arba nuolaidos amortizuojamos

Privalomi

| iii) | Neapyvartiniai skolos vertybiniai popieriai

  Įsigijimo verte, sumažinta vertės sumažėjimu ir perskaičiuota pagal užsienio valiutos rinkos kursą
  Visos premijos arba nuolaidos amortizuojamos |
| --- | --- |

iii)

Neapyvartiniai skolos vertybiniai popieriai

Įsigijimo verte, sumažinta vertės sumažėjimu ir perskaičiuota pagal užsienio valiutos rinkos kursą

Visos premijos arba nuolaidos amortizuojamos

Privalomi

| iv) | Apyvartinės nuosavybės priemonės

  Rinkos kaina ir užsienio valiutos rinkos kursas |
| --- | --- |

iv)

Apyvartinės nuosavybės priemonės

Rinkos kaina ir užsienio valiutos rinkos kursas

Privalomi

| b) | Kitos pretenzijos euro zonos rezidentams, išskyrus tas, kurios priskiriamos 11.3 turto straipsniui „Kitas finansinis turtas“

  Paskolos, indėliai, atvirkštiniai atpirkimo sandoriai, kitas skolinimas |
| --- | --- |

b)

Paskolos, indėliai, atvirkštiniai atpirkimo sandoriai, kitas skolinimas

| b) | Kiti reikalavimai

  Indėliai ir kitas skolinimas – nominaliąja verte, perskaičiuota pagal užsienio valiutos rinkos kursą |
| --- | --- |

b)

Indėliai ir kitas skolinimas – nominaliąja verte, perskaičiuota pagal užsienio valiutos rinkos kursą

Privalomi

4

4

Pretenzijos ne euro zonos rezidentams eurais

4.1

4.1

Likučiai bankų sąskaitose, investicijos į vertybinius popierius ir paskolos

| a) | Sąskaitų likučiai ne euro zonos bankuose, išskyrus tuos, kurie priskiriami 11.3 turto straipsniui „Kitas finansinis turtas“

  Einamosios sąskaitos, terminuotieji indėliai, vienos dienos paskolos. Atvirkštiniai atpirkimo sandoriai, susiję su vertybinių popierių eurais valdymu |
| --- | --- |

a)

Einamosios sąskaitos, terminuotieji indėliai, vienos dienos paskolos. Atvirkštiniai atpirkimo sandoriai, susiję su vertybinių popierių eurais valdymu

| a) | Sąskaitų likučiai ne euro zonos bankuose

  Nominaliąja verte |
| --- | --- |

a)

Nominaliąja verte

Privalomi

| b) | Investicijos į vertybinius popierius ne euro zonoje, išskyrus tas, kurios priskiriamos 11.3 turto straipsniui „Kitas finansinis turtas“

  Ne euro zonos rezidentų išleistos nuosavybės priemonės, skoliniai įsipareigojimai ir obligacijos, trumpalaikiai skoliniai įsipareigojimai, nulinės atkarpos obligacijos, pinigų rinkos vertybiniai popieriai |
| --- | --- |

b)

Ne euro zonos rezidentų išleistos nuosavybės priemonės, skoliniai įsipareigojimai ir obligacijos, trumpalaikiai skoliniai įsipareigojimai, nulinės atkarpos obligacijos, pinigų rinkos vertybiniai popieriai

| b) | i) | Apyvartiniai skolos vertybiniai popieriai, išskyrus laikomus iki išpirkimo termino

  Rinkos kaina
  Visos premijos arba nuolaidos amortizuojamos |
| --- | --- | --- |

b)

i)

Apyvartiniai skolos vertybiniai popieriai, išskyrus laikomus iki išpirkimo termino

Rinkos kaina

Visos premijos arba nuolaidos amortizuojamos

Privalomi

| ii) | Apyvartiniai skolos vertybiniai popieriai, laikomi iki išpirkimo termino

  Įsigijimo verte, sumažinta vertės sumažėjimu
  Visos premijos arba nuolaidos amortizuojamos |
| --- | --- |

ii)

Apyvartiniai skolos vertybiniai popieriai, laikomi iki išpirkimo termino

Įsigijimo verte, sumažinta vertės sumažėjimu

Visos premijos arba nuolaidos amortizuojamos

Privalomi

| iii) | Neapyvartiniai skolos vertybiniai popieriai

  Įsigijimo verte, sumažinta vertės sumažėjimu
  Visos premijos arba nuolaidos amortizuojamos |
| --- | --- |

iii)

Neapyvartiniai skolos vertybiniai popieriai

Įsigijimo verte, sumažinta vertės sumažėjimu

Visos premijos arba nuolaidos amortizuojamos

Privalomi

| iv) | Apyvartinės nuosavybės priemonės

  Rinkos kaina |
| --- | --- |

iv)

Apyvartinės nuosavybės priemonės

Rinkos kaina

Privalomi

| c) | Paskolos ne euro zonos rezidentams, išskyrus tas, kurios priskiriamos 11.3 turto straipsniui „Kitas finansinis turtas“ |
| --- | --- |

c)

| c) | Ne euro zonos paskolos

  Indėliai – nominaliąja verte |
| --- | --- |

c)

Indėliai – nominaliąja verte

Privalomi

| d) | Ne euro zonos subjektų išleisti vertybiniai popieriai, išskyrus tuos, kurie priskiriami 11.3 turto straipsniui „Kitas finansinis turtas“ ir 7.1 turto straipsniui „Pinigų politikos tikslais laikomi vertybiniai popieriai“

  Viršvalstybinių ar tarptautinių organizacijų, pvz., Europos investicijų banko, nepriklausomai nuo jų geografinės vietos išleisti ir pinigų politikos tikslais nenupirkti vertybiniai popieriai |
| --- | --- |

d)

Viršvalstybinių ar tarptautinių organizacijų, pvz., Europos investicijų banko, nepriklausomai nuo jų geografinės vietos išleisti ir pinigų politikos tikslais nenupirkti vertybiniai popieriai

| d) | i) | Apyvartiniai skolos vertybiniai popieriai, išskyrus laikomus iki išpirkimo termino

  Rinkos kaina
  Visos premijos arba nuolaidos amortizuojamos |
| --- | --- | --- |

d)

i)

Apyvartiniai skolos vertybiniai popieriai, išskyrus laikomus iki išpirkimo termino

Rinkos kaina

Visos premijos arba nuolaidos amortizuojamos

Privalomi

| ii) | Apyvartiniai skolos vertybiniai popieriai, laikomi iki išpirkimo termino

  Įsigijimo verte, sumažinta vertės sumažėjimu
  Visos premijos arba nuolaidos amortizuojamos |
| --- | --- |

ii)

Apyvartiniai skolos vertybiniai popieriai, laikomi iki išpirkimo termino

Įsigijimo verte, sumažinta vertės sumažėjimu

Visos premijos arba nuolaidos amortizuojamos

Privalomi

| iii) | Neapyvartiniai skolos vertybiniai popieriai

  Įsigijimo verte, sumažinta vertės sumažėjimu
  Visos premijos arba nuolaidos amortizuojamos |
| --- | --- |

iii)

Neapyvartiniai skolos vertybiniai popieriai

Įsigijimo verte, sumažinta vertės sumažėjimu

Visos premijos arba nuolaidos amortizuojamos

Privalomi

4.2

4.2

Pretenzijos, atsirandančios dėl kredito galimybės pagal valiutos kurso mechanizmą (VKM) II

Skolinimas pagal VKM II sąlygas

Nominaliąja verte

Privalomi

5

5

Su pinigų politikos operacijomis susijęs skolinimas euro zonos kredito įstaigoms eurais

5.1–5.5 straipsniai: sandoriai pagal atitinkamas pinigų politikos priemones, aprašytas Europos Centrinio Banko gairėse (ES) 2015/510 (ECB/2014/60) (4)

5.1

5.1

Pagrindinės refinansavimo operacijos

Reguliarūs likvidumą teikiantys grįžtamieji sandoriai, sudaromi kas savaitę, paprastai nustatant vienos savaitės terminą

Nominaliąja verte arba atpirkimo sandorio verte

Privalomi

5.2

5.2

Ilgesnės trukmės refinansavimo operacijos

Reguliarūs likvidumą teikiantys grįžtamieji sandoriai, paprastai sudaromi kas mėnesį, kurių terminas yra ilgesnis nei pagrindinių refinansavimo operacijų

Nominaliąja verte arba atpirkimo sandorio verte

Privalomi

5.3

5.3

Koreguojamosios grįžtamosios operacijos

Grįžtamieji sandoriai, vykdomi koregavimo tikslais kaip ad hoc sandoriai

Nominaliąja verte arba atpirkimo sandorio verte

Privalomi

5.4

5.4

Struktūrinės grįžtamosios operacijos

Grįžtamieji sandoriai, kuriais tikslinama Eurosistemos struktūrinė pozicija finansų sektoriaus atžvilgiu

Nominaliąja verte arba atpirkimo sandorio verte

Privalomi

5.5

5.5

Ribinio skolinimo galimybė

Vienos nakties likvidumo galimybė už iš anksto numatytas palūkanas, pateikiant tinkamą turtą (nuolatinė galimybė)

Nominaliąja verte arba atpirkimo sandorio verte

Privalomi

5.6

5.6

Kreditai, susiję su įkaito vertės išlaikymo prievole

Papildomas kreditas kredito įstaigoms, atsirandantis dėl užtikrinamojo turto, susijusio su kitu šioms kredito įstaigoms suteiktu kreditu, vertės padidėjimo

Nominaliąja verte arba įsigijimo kaina

Privalomi

6

6

Kitos pretenzijos euro zonos kredito įstaigoms eurais

Einamosios sąskaitos, terminuotieji indėliai, vienos dienos paskolos, atvirkštiniai atpirkimo sandoriai, susiję su vertybinių popierių portfelių, priskiriamų 7 turto straipsniui „euro zonos rezidentų vertybiniai popieriai eurais“, valdymu, įskaitant sandorius dėl ankstesnių euro zonos užsienio valiutos atsargų pasikeitimo, ir kitos pretenzijos. Korespondentinės sąskaitos ne vidaus euro zonos kredito įstaigose. Kitos su Eurosistemos pinigų politikos operacijomis nesusijusios pretenzijos ir operacijos, įskaitant skubią paramą likvidumui padidinti. Bet kokios pretenzijos, kylančios iš pinigų politikos operacijų, kurias nacionalinis centrinis bankas (NCB) inicijavo iki įstojimo į Eurosistemą

Nominaliąja verte arba įsigijimo kaina

Privalomi

7

7

Euro zonos rezidentų vertybiniai popieriai eurais

7.1

7.1

Pinigų politikos tikslais laikomi vertybiniai popieriai

Pinigų politikos tikslais laikomi vertybiniai popieriai (taip pat viršvalstybinių arba tarptautinių organizacijų, arba daugiašalės plėtros bankų, nepriklausomai nuo jų geografinės vietos išleisti ir pinigų politikos tikslais nupirkti vertybiniai popieriai). Koregavimo tikslais pirkti Europos Centrinio Banko (ECB) skolos sertifikatai

| a) | Apyvartiniai skolos vertybiniai popieriai

  Apskaitomi priklausomai nuo pinigų politikos priežasčių:






  i) | Rinkos kaina

  Visos premijos arba nuolaidos amortizuojamos |
| --- | --- | --- |

a)

Apskaitomi priklausomai nuo pinigų politikos priežasčių:

i)

Rinkos kaina

Visos premijos arba nuolaidos amortizuojamos

| ii) | Įsigijimo verte, sumažinta vertės sumažėjimu (įsigijimo verte, kai vertės sumažėjimą padengia atidėjiniai pagal 13 punkto b papunkčio įsipareigojimų straipsnį „Atidėjiniai“)

  Visos premijos arba nuolaidos amortizuojamos |
| --- | --- |

ii)

Įsigijimo verte, sumažinta vertės sumažėjimu (įsigijimo verte, kai vertės sumažėjimą padengia atidėjiniai pagal 13 punkto b papunkčio įsipareigojimų straipsnį „Atidėjiniai“)

Visos premijos arba nuolaidos amortizuojamos

Privalomi

| b) | Neapyvartiniai skolos vertybiniai popieriai

  Įsigijimo verte, sumažinta vertės sumažėjimu
  Visos premijos arba nuolaidos amortizuojamos |
| --- | --- |

b)

Įsigijimo verte, sumažinta vertės sumažėjimu

Visos premijos arba nuolaidos amortizuojamos

Privalomi

7.2

7.2

Kiti vertybiniai popieriai

Vertybiniai popieriai, išskyrus tuos, kurie priskiriami 7.1 turto straipsniui „Pinigų politikos tikslais laikomi vertybiniai popieriai“ ir 11.3 turto straipsniui „Kitas finansinis turtas“: skoliniai įsipareigojimai ir obligacijos, trumpalaikiai skoliniai įsipareigojimai, nulinės atkarpos obligacijos, turimi pinigų rinkos vertybiniai popieriai, įskaitant Vyriausybės vertybinius popierius iki ekonominės ir pinigų sąjungos (EPS), eurais. Nuosavybės priemonės

| a) | Apyvartiniai skolos vertybiniai popieriai, išskyrus laikomus iki išpirkimo termino

  Rinkos kaina
  Visos premijos arba nuolaidos amortizuojamos |
| --- | --- |

a)

Rinkos kaina

Visos premijos arba nuolaidos amortizuojamos

Privalomi

| b) | Apyvartiniai skolos vertybiniai popieriai, laikomi iki išpirkimo termino

  Įsigijimo verte, sumažinta vertės sumažėjimu
  Visos premijos arba nuolaidos amortizuojamos |
| --- | --- |

b)

Įsigijimo verte, sumažinta vertės sumažėjimu

Visos premijos arba nuolaidos amortizuojamos

Privalomi

| c) | Neapyvartiniai skolos vertybiniai popieriai

  Įsigijimo verte, sumažinta vertės sumažėjimu
  Visos premijos arba nuolaidos amortizuojamos |
| --- | --- |

c)

Įsigijimo verte, sumažinta vertės sumažėjimu

Visos premijos arba nuolaidos amortizuojamos

Privalomi

| d) | Apyvartinės nuosavybės priemonės

  Rinkos kaina |
| --- | --- |

d)

Rinkos kaina

Privalomi

8

8

Valdžios sektoriaus skola eurais

Pretenzijos valdžios sektoriui, atsiradusios iki EPS (neapyvartiniai vertybiniai popieriai, paskolos)

Indėliai / paskolos – nominaliąja verte, neapyvartiniai vertybiniai popieriai – įsigijimo verte

Privalomi

—

9

Vidinės Eurosistemos pretenzijos+)

—

9.1

Dalyvavimas ECB kapitale+)

Tik NCB balanso straipsnis

Kiekvieno NCB dalis ECB kapitale pagal Sutartį ir atitinkamą kapitalo raktą bei įnašai pagal ECBS statuto 48 straipsnio 2 dalį

Įsigijimo verte

Privalomi

—

9.2

Pretenzijos, atitinkančios pervestas užsienio atsargas+)

Tik NCB balanso straipsnis

Pretenzijos eurais ECB dėl pradinio ir papildomo užsienio atsargų pervedimo pagal ECBS statuto 30 straipsnį

Nominaliąja verte

Privalomi

—

9.3

Pretenzijos, susijusios su ECB skolos sertifikatų išleidimu+)

Tik ECB balanso straipsnis

vidinės Eurosistemos pretenzijos nacionalinių centrinių bankų atžvilgiu, atsirandančios dėl ECB skolos sertifikatų išleidimo

Įsigijimo verte

Privalomi

—

9.4

Grynosios pretenzijos, susijusios su eurų banknotų paskirstymu Eurosistemoje+)
   (*1)

Nacionalinių centrinių bankų atveju: grynosios pretenzijos, susijusios su banknotų paskirstymo rakto taikymu, t. y. įskaitant vidinius Eurosistemos likučius, susijusius su ECB banknotų emisija, kompensacinė suma ir ją balansuojantis apskaitos įrašas, kaip apibrėžta Sprendimu (ES) 2016/2248 ECB/2016/36 (5)

ECB atveju: pretenzijos, susijusios su ECB banknotų emisija pagal Sprendimą ECB/2010/29

Nominaliąja verte

Privalomi

—

9.5

Kitos vidinės Eurosistemos pretenzijos (grynąja verte)+)

Šių straipsnio dalių grynoji pozicija:

| a) | grynosios pretenzijos, atsirandančios iš TARGET2 sąskaitų ir nacionalinių centrinių bankų korespondentinių sąskaitų likučių, t. y. grynoji pretenzijų ir įsipareigojimų suma. Taip pat žr. 10.4 įsipareigojimų straipsnį „Kiti vidiniai Eurosistemos įsipareigojimai (grynąja verte)“ |
| --- | --- |

a)

grynosios pretenzijos, atsirandančios iš TARGET2 sąskaitų ir nacionalinių centrinių bankų korespondentinių sąskaitų likučių, t. y. grynoji pretenzijų ir įsipareigojimų suma. Taip pat žr. 10.4 įsipareigojimų straipsnį „Kiti vidiniai Eurosistemos įsipareigojimai (grynąja verte)“

| a) | Nominaliąja verte |
| --- | --- |

a)

Nominaliąja verte

Privalomi

| b) | pretenzijos dėl surinktinų ir perskirstytinų pinigų politikos pajamų skirtumo. Taikytina tik laikotarpiui nuo pinigų politikos pajamų įtraukimo į apskaitą pagal metų pabaigos procedūras iki atsiskaitymo už jas kiekvienų metų paskutinę sausio mėnesio darbo dieną |
| --- | --- |

b)

pretenzijos dėl surinktinų ir perskirstytinų pinigų politikos pajamų skirtumo. Taikytina tik laikotarpiui nuo pinigų politikos pajamų įtraukimo į apskaitą pagal metų pabaigos procedūras iki atsiskaitymo už jas kiekvienų metų paskutinę sausio mėnesio darbo dieną

| b) | Nominaliąja verte |
| --- | --- |

b)

Nominaliąja verte

Privalomi

| c) | kitos galinčios atsirasti vidinės Eurosistemos pretenzijos, išreikštos eurais, įskaitant tarpinį ECB pajamų paskirstymą (*1) |
| --- | --- |

c)

kitos galinčios atsirasti vidinės Eurosistemos pretenzijos, išreikštos eurais, įskaitant tarpinį ECB pajamų paskirstymą (*1)

| c) | Nominaliąja verte |
| --- | --- |

c)

Nominaliąja verte

Privalomi

9

10

Nebaigti atsiskaitymai

Atsiskaitomųjų sąskaitų likučiai (pretenzijos), įskaitant inkasuojamų čekių srautą

Nominaliąja verte

Privalomi

9

11

Kitas turtas

9

11.1

euro zonos monetos

Eurų monetos, jeigu NCB nėra teisinis jų emitentas

Nominaliąja verte

Privalomi

9

11.2

Materialusis ir nematerialusis ilgalaikis turtas

Žemė ir pastatai, baldai ir įranga, įskaitant kompiuterių techninę įrangą, programinė įranga

Įsigijimo verte, sumažinta nusidėvėjimu

Nusidėvėjimo normos:

| — | kompiuteriai bei susijusi techninė ir (ar) programinė įranga ir motorinės transporto priemonės: 4 metai |
| --- | --- |

—

kompiuteriai bei susijusi techninė ir (ar) programinė įranga ir motorinės transporto priemonės: 4 metai

| — | įranga, baldai ir įrengimai: 10 metų |
| --- | --- |

—

įranga, baldai ir įrengimai: 10 metų

| — | pastatai ir kapitalinio remonto išlaidos: 25 metai |
| --- | --- |

—

pastatai ir kapitalinio remonto išlaidos: 25 metai

Išlaidų kapitalizacija: pagal nustatytas ribas (mažiau negu 10 000 EUR be PVM: nekapitalizuojama)

Rekomenduojamas

9

11.3

Kitas finansinis turtas

| — | Dalyvavimas kapitale ir investicijos į dukterines bendroves; nuosavybės priemonės, laikomos dėl strateginių / politinių priežasčių |
| --- | --- |

—

Dalyvavimas kapitale ir investicijos į dukterines bendroves; nuosavybės priemonės, laikomos dėl strateginių / politinių priežasčių

| — | Vertybiniai popieriai, įskaitant nuosavybės priemones, ir kitos finansinės priemonės ir likučiai, pvz., terminuotieji indėliai ir einamosios sąskaitos, laikomi kaip atskirtas portfelis |
| --- | --- |

—

Vertybiniai popieriai, įskaitant nuosavybės priemones, ir kitos finansinės priemonės ir likučiai, pvz., terminuotieji indėliai ir einamosios sąskaitos, laikomi kaip atskirtas portfelis

| — | Atvirkštiniai atpirkimo sandoriai su kredito įstaigomis, susiję su į šį straipsnį įtraukiamų vertybinių popierių portfelių valdymu |
| --- | --- |

—

Atvirkštiniai atpirkimo sandoriai su kredito įstaigomis, susiję su į šį straipsnį įtraukiamų vertybinių popierių portfelių valdymu

| a) | Apyvartinės nuosavybės priemonės

  Rinkos kaina |
| --- | --- |

a)

Rinkos kaina

Rekomenduojamas

| b) | Dalyvavimas kapitale ir nelikvidžios nuosavybės akcijos, taip pat bet kokios kitos nuosavybės priemonės, laikomos kaip ilgalaikės investicijos

  Įsigijimo verte, sumažinta vertės sumažėjimu |
| --- | --- |

b)

Įsigijimo verte, sumažinta vertės sumažėjimu

Rekomenduojamas

| c) | Investicijos į dukterines bendroves arba reikšmingas dalyvavimas

  Grynąja turto verte |
| --- | --- |

c)

Grynąja turto verte

Rekomenduojamas

| d) | Apyvartiniai skolos vertybiniai popieriai, išskyrus laikomus iki išpirkimo termino

  Rinkos kaina
  Visos premijos arba nuolaidos amortizuojamos |
| --- | --- |

d)

Rinkos kaina

Visos premijos arba nuolaidos amortizuojamos

Rekomenduojamas

| e) | Apyvartiniai skolos vertybiniai popieriai, laikomi iki išpirkimo termino arba laikomi kaip ilgalaikės investicijos

  Įsigijimo verte, sumažinta vertės sumažėjimu
  Visos premijos arba nuolaidos amortizuojamos |
| --- | --- |

e)

Įsigijimo verte, sumažinta vertės sumažėjimu

Visos premijos arba nuolaidos amortizuojamos

Rekomenduojamas

| f) | Neapyvartiniai skolos vertybiniai popieriai

  Įsigijimo verte, sumažinta vertės sumažėjimu
  Visos premijos arba nuolaidos amortizuojamos |
| --- | --- |

f)

Įsigijimo verte, sumažinta vertės sumažėjimu

Visos premijos arba nuolaidos amortizuojamos

Rekomenduojamas

| g) | Likučiai bankuose ir paskolos

  Nominaliąja verte, perskaičiuota pagal užsienio valiutos rinkos kursą, jeigu likučiai arba indėliai išreikšti užsienio valiutomis |
| --- | --- |

g)

Nominaliąja verte, perskaičiuota pagal užsienio valiutos rinkos kursą, jeigu likučiai arba indėliai išreikšti užsienio valiutomis

Rekomenduojamas

9

11.4

Nebalansinių priemonių perkainojimo skirtumai

Išankstinių valiutos keitimo sandorių ir valiutų apsikeitimo sandorių, palūkanų normų apsikeitimo (išskyrus atvejus, kai taikoma dienos kintamoji marža) ir išankstinių palūkanų normų sandorių, išankstinių vertybinių popierių sandorių, neatidėliotinų valiutos keitimo sandorių nuo sandorio sudarymo dienos iki atsiskaitymo dienos vertinimo rezultatai

Skirtumas tarp sandorio išankstinės ir neatidėliotinos verčių, perskaičiuotų pagal užsienio valiutos rinkos kursą, grynąja verte

Privalomi

9

11.5

Sukauptos pajamos ir būsimųjų laikotarpių išlaidos

Ataskaitiniu laikotarpiu negautos, tačiau jam priskiriamos pajamos. Iš anksto sumokėtos išlaidos ir sumokėtos sukauptos palūkanos, t. y. sukauptos palūkanos, nupirktos kartu su vertybiniu popieriumi

Nominaliąja verte, užsienio valiuta, perskaičiuota pagal rinkos kursą

Privalomi

9

11.6

Kita

| a) | Avansai, paskolos, kiti mažaverčiai straipsniai. Paskolos patikos pagrindu. Monetos euro zonos šalių nacionalinėmis valiutomis. Einamosios išlaidos (grynasis sukauptas nuostolis), metų, ėjusių prieš ataskaitinius metus, nuostolis. |
| --- | --- |

a)

Avansai, paskolos, kiti mažaverčiai straipsniai. Paskolos patikos pagrindu. Monetos euro zonos šalių nacionalinėmis valiutomis. Einamosios išlaidos (grynasis sukauptas nuostolis), metų, ėjusių prieš ataskaitinius metus, nuostolis.

| a) | Nominaliąja verte arba įsigijimo kaina |
| --- | --- |

a)

Nominaliąja verte arba įsigijimo kaina

Rekomenduojamas

| b) | Tarpinės perkainojimo sąskaitos (balanso straipsnis tik metų eigoje: nerealizuotieji nuostoliai perkainojimo dienomis metų eigoje, kurių nepadengia atitinkamos perkainojimo sąskaitos, esančios įsipareigojimų straipsnyje „Perkainojimo sąskaitos“). |
| --- | --- |

b)

Tarpinės perkainojimo sąskaitos (balanso straipsnis tik metų eigoje: nerealizuotieji nuostoliai perkainojimo dienomis metų eigoje, kurių nepadengia atitinkamos perkainojimo sąskaitos, esančios įsipareigojimų straipsnyje „Perkainojimo sąskaitos“).

| b) | Perkainojimo skirtumas tarp vertės vidurkine kaina ir rinkos vertės, užsienio valiuta perskaičiuojama pagal rinkos kursą |
| --- | --- |

b)

Perkainojimo skirtumas tarp vertės vidurkine kaina ir rinkos vertės, užsienio valiuta perskaičiuojama pagal rinkos kursą

Privalomi

| c) | Investicijos, susijusios su klientų aukso indėliais |
| --- | --- |

c)

Investicijos, susijusios su klientų aukso indėliais

| c) | Rinkos verte |
| --- | --- |

c)

Rinkos verte

Privalomi

| d) | Grynasis pensijų turtas |
| --- | --- |

d)

Grynasis pensijų turtas

| d) | Kaip 28 straipsnio 2 dalyje |
| --- | --- |

d)

Kaip 28 straipsnio 2 dalyje

Rekomenduojamas

| e) | Likusios pretenzijos dėl kitų Eurosistemos sandorių šalių neįvykdytų įsipareigojimų Eurosistemos kredito operacijų kontekste |
| --- | --- |

e)

Likusios pretenzijos dėl kitų Eurosistemos sandorių šalių neįvykdytų įsipareigojimų Eurosistemos kredito operacijų kontekste

| e) | Nominaliąja / atstatomąja verte (prieš nuostolių padengimą / po nuostolių padengimo) |
| --- | --- |

e)

Nominaliąja / atstatomąja verte (prieš nuostolių padengimą / po nuostolių padengimo)

Privalomi

| f) | Turtas arba pretenzijos (trečiųjų šalių atžvilgiu), perimti nuosavybėn ir (arba) įgyti realizuojant įkaitą, pateiktą įsipareigojimų nevykdančių kitų Eurosistemos sandorio šalių |
| --- | --- |

f)

Turtas arba pretenzijos (trečiųjų šalių atžvilgiu), perimti nuosavybėn ir (arba) įgyti realizuojant įkaitą, pateiktą įsipareigojimų nevykdančių kitų Eurosistemos sandorio šalių

| f) | Įsigijimo verte (jei finansinis turtas yra išreikštas užsienio valiutomis – perskaičiuota pagal užsienio valiutos rinkos kursą, galiojusį įsigijimo metu) |
| --- | --- |

f)

Įsigijimo verte (jei finansinis turtas yra išreikštas užsienio valiutomis – perskaičiuota pagal užsienio valiutos rinkos kursą, galiojusį įsigijimo metu)

Privalomi

—

12

Metų nuostolis

Nominaliąja verte

Privalomi

ĮSIPAREIGOJIMAI

| Balanso straipsnis (6) | Balanso straipsnių turinio kategorijos | Vertinimo principas | Taikymo sritis (7) |
| --- | --- | --- | --- |
| 1 | 1 | Banknotai apyvartoje
   (*2) | a) | Eurų banknotai, pridėjus arba atėmus tikslinimo sumas, susijusias su banknotų paskirstymo rakto taikymu pagal Sprendimą (ES) 2016/2248 (ECB/2016/36) ir Sprendimą ECB/2010/29 |

Balanso straipsnis (6)

Balanso straipsnių turinio kategorijos

Vertinimo principas

Taikymo sritis (7)

1

1

Banknotai apyvartoje
   (*2)

a)

Eurų banknotai, pridėjus arba atėmus tikslinimo sumas, susijusias su banknotų paskirstymo rakto taikymu pagal Sprendimą (ES) 2016/2248 (ECB/2016/36) ir Sprendimą ECB/2010/29

| a) | Nominaliąja verte |
| --- | --- |

a)

Nominaliąja verte

Privalomi

| b) | Banknotai euro zonos šalių nacionalinėmis valiutomis grynųjų pinigų keitimo metais |
| --- | --- |

b)

Banknotai euro zonos šalių nacionalinėmis valiutomis grynųjų pinigų keitimo metais

| b) | Nominaliąja verte |
| --- | --- |

b)

Nominaliąja verte

Privalomi

2

2

Su pinigų politikos operacijomis susiję įsipareigojimai euro zonos kredito įstaigoms eurais

2.1, 2.2, 2.3 ir 2.5 straipsnių atveju: indėliai eurais, kaip apibūdinta Gairėse (ES) 2015/510 (ECB/2014/60)

2.1

2.1

Einamosios sąskaitos (įskaitant privalomųjų atsargų sistemą)

Į finansinių institucijų, kurioms pagal ECBS statutą taikomi privalomųjų atsargų reikalavimai, sąrašą įtrauktų kredito įstaigų sąskaitos eurais. Į šį straipsnį pirmiausia įtraukiamos sąskaitos, naudojamos privalomosioms atsargoms laikyti

Nominaliąja verte

Privalomi

2.2

2.2

Indėlių galimybė

Vienos nakties indėliai su iš anksto nustatyta palūkanų norma (nuolatinė galimybė)

Nominaliąja verte

Privalomi

2.3

2.3

Terminuotieji indėliai

Lėšų rinkimas siekiant sumažinti likvidumą, susijęs su koregavimo operacijomis

Nominaliąja verte

Privalomi

2.4

2.4

Koreguojamosios grįžtamosios operacijos

Su pinigų politika susiję sandoriai, kuriais siekiama sumažinti likvidumą

Nominaliąja verte arba atpirkimo sandorio verte

Privalomi

2.5

2.5

Indėliai, susiję su įkaito vertės išlaikymo prievole

Kredito įstaigų indėliai, atsirandantys dėl užtikrinamojo turto, susijusio su šioms kredito įstaigoms suteiktu kreditu, vertės sumažėjimo

Nominaliąja verte

Privalomi

3

3

Kiti įsipareigojimai euro zonos kredito įstaigoms eurais

Atpirkimo sandoriai, susiję su tuo pat metu vykdomais atvirkštiniais atpirkimo sandoriais, valdant vertybinių popierių portfelius, priskiriamus 7 turto straipsniui „euro zonos rezidentų vertybiniai popieriai eurais“. Kitos operacijos, nesusijusios su Eurosistemos pinigų politikos priemonėmis. Šis straipsnis neapima kredito įstaigų einamųjų sąskaitų. Visi įsipareigojimai ir (arba) indėliai, kylantys iš pinigų politikos operacijų, kurias centrinis bankas inicijavo prieš prisijungdamas prie Eurosistemos

Nominaliąja verte arba atpirkimo sandorio verte

Privalomi

4

4

Išleisti skolos sertifikatai

Tik ECB balanso straipsnis; nacionalinių centrinių bankų atveju – pereinamojo balanso straipsnis.

Skolos sertifikatai, kaip apibūdinta Gairėse (ES) 2015/510 (ECB/2014/60). Vertybiniai popieriai su nuolaida, išleisti siekiant sumažinti likvidumą

Įsigijimo verte

Visos nuolaidos amortizuojamos

Privalomi

5

5

Įsipareigojimai kitiems euro zonos rezidentams eurais

5.1

5.1

Valdžios sektorius

Einamosios sąskaitos, terminuotieji indėliai, indėliai, išmokami pagal pareikalavimą

Nominaliąja verte

Privalomi

5.2

5.2

Kiti įsipareigojimai

Darbuotojų, bendrovių ir klientų, įskaitant finansines įstaigas, įrašytas į atleistų nuo įsipareigojimo laikyti privalomąsias atsargas sąrašą, einamosios sąskaitos (žr. 2.1 įsipareigojimų straipsnį „Einamosios sąskaitos“); terminuotieji indėliai, indėliai, išmokami pagal pareikalavimą

Nominaliąja verte

Privalomi

6

6

Įsipareigojimai ne euro zonos rezidentams eurais

Einamosios sąskaitos, terminuotieji indėliai, indėliai, išmokami pagal pareikalavimą, įskaitant sąskaitas, laikomas mokėjimų tikslais, ir sąskaitas, laikomas rezervų valdymo tikslais: kitų bankų, centrinių bankų, tarptautinių / viršvalstybinių institucijų, įskaitant Europos Komisiją; kitų indėlininkų einamosios sąskaitos. Atpirkimo sandoriai, susiję su tuo pat metu vykdomais grįžtamaisiais atpirkimo sandoriais, valdant vertybinius popierius eurais.

Valstybių narių, kurių valiuta nėra euro, centrinių bankų TARGET2 sąskaitų likučiai

Nominaliąja verte arba atpirkimo sandorio verte

Privalomi

7

7

Įsipareigojimai euro zonos rezidentams užsienio valiuta

Einamosios sąskaitos. Įsipareigojimai pagal atpirkimo sandorius; paprastai užsienio valiutos investavimo arba aukso investavimo sandoriai

Nominaliąja verte, perskaičiuota pagal užsienio valiutos rinkos kursą

Privalomi

8

8

Įsipareigojimai ne euro zonos rezidentams užsienio valiuta

8.1

8.1

Indėliai, likučiai ir kiti įsipareigojimai

Einamosios sąskaitos. Įsipareigojimai pagal atpirkimo sandorius; paprastai užsienio valiutos investavimo arba aukso investavimo sandoriai

Nominaliąja verte, perskaičiuota pagal užsienio valiutos rinkos kursą

Privalomi

8.2

8.2

Įsipareigojimai, atsirandantys dėl kredito galimybės pagal VKM II

Skolinimasis pagal VKM II sąlygas

Nominaliąja verte, perskaičiuota pagal užsienio valiutos rinkos kursą

Privalomi

9

9

TVF suteiktų specialiųjų skolinimosi teisių atitikmuo

SST išreikštas straipsnis, rodantis, kiek SST iš pradžių buvo suteikta atitinkamai šaliai/NCB

Nominaliąja verte, perskaičiuota pagal rinkos kursą

Privalomi

—

10

Vidiniai Eurosistemos įsipareigojimai+)

—

10.1

Įsipareigojimai, atitinkantys pervestas užsienio atsargas+)

Tik ECB balanso straipsnis eurais

Nominaliąja verte

Privalomi

—

10.2

Įsipareigojimai, susiję su ECB skolos sertifikatų išleidimu+)

Tik NCB balanso straipsnis

Vidinis Eurosistemos įsipareigojimas ECB atžvilgiu, kylantis iš ECB skolos sertifikatų išleidimo

Įsigijimo verte

Privalomi

—

10.3

Grynieji įsipareigojimai, susiję su eurų banknotų paskirstymu Eurosistemoje+)
   (*2)

Tik NCB balanso straipsnis.

Nacionalinių centrinių bankų atveju: grynasis įsipareigojimas, susijęs su banknotų paskirstymo rakto taikymu, t. y. įskaitant vidinius Eurosistemos likučius, susijusius su ECB banknotų emisija, kompensacinę sumą ir ją balansuojantį apskaitos įrašą, kaip apibrėžta Sprendimu (ES) 2016/2248 (ECB/2016/36)

Nominaliąja verte

Privalomi

—

10.4

Kiti vidiniai Eurosistemos įsipareigojimai (grynąja verte)+)

Šių straipsnio dalių grynoji pozicija:

| a) | grynieji įsipareigojimai, atitinkantys TARGET2 sąskaitų ir nacionalinių centrinių bankų korespondentinių sąskaitų likučius, t. y. grynoji pretenzijų ir įsipareigojimų suma – taip pat žr. 9.5 turto straipsnį „Kitos vidaus Eurosistemos pretenzijos (grynąja verte)“ |
| --- | --- |

a)

grynieji įsipareigojimai, atitinkantys TARGET2 sąskaitų ir nacionalinių centrinių bankų korespondentinių sąskaitų likučius, t. y. grynoji pretenzijų ir įsipareigojimų suma – taip pat žr. 9.5 turto straipsnį „Kitos vidaus Eurosistemos pretenzijos (grynąja verte)“

| a) | Nominaliąja verte |
| --- | --- |

a)

Nominaliąja verte

Privalomi

| b) | įsipareigojimas dėl sutelktų ir perskirstytinų pinigų politikos pajamų skirtumo. Taikytina tik laikotarpiui nuo pinigų politikos pajamų įtraukimo į apskaitą pagal metų pabaigos procedūras iki atsiskaitymo už jas kiekvienų metų paskutinę sausio mėnesio darbo dieną |
| --- | --- |

b)

įsipareigojimas dėl sutelktų ir perskirstytinų pinigų politikos pajamų skirtumo. Taikytina tik laikotarpiui nuo pinigų politikos pajamų įtraukimo į apskaitą pagal metų pabaigos procedūras iki atsiskaitymo už jas kiekvienų metų paskutinę sausio mėnesio darbo dieną

| b) | Nominaliąja verte |
| --- | --- |

b)

Nominaliąja verte

Privalomi

| c) | kiti galintys atsirasti vidiniai Eurosistemos įsipareigojimai, išreikšti eurais, įskaitant tarpinį ECB pajamų paskirstymą (*2) |
| --- | --- |

c)

kiti galintys atsirasti vidiniai Eurosistemos įsipareigojimai, išreikšti eurais, įskaitant tarpinį ECB pajamų paskirstymą (*2)

| c) | Nominaliąja verte |
| --- | --- |

c)

Nominaliąja verte

Privalomi

10

11

Nebaigti atsiskaitymai

Atsiskaitomųjų sąskaitų likučiai (įsipareigojimai), įskaitant žiro pervedimų srautus

Nominaliąja verte

Privalomi

10

12

Kiti įsipareigojimai

10

12.1

Nebalansinių priemonių perkainojimo skirtumai

Išankstinių valiutos keitimo sandorių ir valiutų apsikeitimo sandorių, palūkanų normų apsikeitimo (išskyrus atvejus, kai taikoma dienos kintamoji marža), išankstinių palūkanų normų sandorių, išankstinių vertybinių popierių sandorių, neatidėliotinų valiutos keitimo sandorių nuo sandorio sudarymo dienos iki atsiskaitymo dienos vertinimo rezultatai

Skirtumas tarp išankstinės ir neatidėliotinos sandorio verčių, perskaičiuotų pagal užsienio valiutos rinkos kursą, grynąja verte

Privalomi

10

12.2

Sukauptos išlaidos ir būsimųjų laikotarpių pajamos

Išlaidos, kurios turės būti sumokėtos ateityje, bet yra susijusios su ataskaitiniu laikotarpiu. Pajamos, gautos per ataskaitinį laikotarpį, bet susijusios su būsimu laikotarpiu

Nominaliąja verte, užsienio valiuta, perskaičiuota pagal rinkos kursą

Privalomi

10

12.3

Kita

| a) | Mokesčių tarpinės sąskaitos. Užsienio valiutos kreditinės arba garantinio draudimo sąskaitos. Atpirkimo sandoriai su kredito įstaigomis, susiję su tuo pat metu vykdomais atvirkštiniais atpirkimo sandoriais, valdant vertybinių popierių portfelius, priskiriamus 11.3 turto straipsniui „Kitas finansinis turtas“. Privalomieji indėliai, išskyrus rezervų indėlius. Kiti mažaverčiai straipsniai. Einamosios pajamos (grynasis sukauptas pelnas), ankstesnių metų pelnas prieš paskirstymą. Įsipareigojimai patikos pagrindu. Apyvartoje esančios monetos, kai NCB yra teisinis jų emitentas. Apyvartoje esantys banknotai euro zonos šalių nacionalinėmis valiutomis, kurie nebėra teisėta mokėjimo priemonė, bet vis dar yra apyvartoje po grynųjų pinigų keitimo metų, jeigu jie nebuvo priskirti įsipareigojimų straipsniui „Atidėjiniai“ |
| --- | --- |

a)

Mokesčių tarpinės sąskaitos. Užsienio valiutos kreditinės arba garantinio draudimo sąskaitos. Atpirkimo sandoriai su kredito įstaigomis, susiję su tuo pat metu vykdomais atvirkštiniais atpirkimo sandoriais, valdant vertybinių popierių portfelius, priskiriamus 11.3 turto straipsniui „Kitas finansinis turtas“. Privalomieji indėliai, išskyrus rezervų indėlius. Kiti mažaverčiai straipsniai. Einamosios pajamos (grynasis sukauptas pelnas), ankstesnių metų pelnas prieš paskirstymą. Įsipareigojimai patikos pagrindu. Apyvartoje esančios monetos, kai NCB yra teisinis jų emitentas. Apyvartoje esantys banknotai euro zonos šalių nacionalinėmis valiutomis, kurie nebėra teisėta mokėjimo priemonė, bet vis dar yra apyvartoje po grynųjų pinigų keitimo metų, jeigu jie nebuvo priskirti įsipareigojimų straipsniui „Atidėjiniai“

| a) | Nominaliąja verte arba (atpirkimo sandorio įsigijimo) verte |
| --- | --- |

a)

Nominaliąja verte arba (atpirkimo sandorio įsigijimo) verte

Rekomenduojamas

| b) | Klientų indėliai auksu |
| --- | --- |

b)

Klientų indėliai auksu

| b) | Rinkos verte |
| --- | --- |

b)

Rinkos verte

Privalomi

| c) | Grynieji pensijų įsipareigojimai |
| --- | --- |

c)

Grynieji pensijų įsipareigojimai

| c) | Kaip 28 straipsnio 2 dalyje |
| --- | --- |

c)

Kaip 28 straipsnio 2 dalyje

Rekomenduojamas

10

13

Atidėjiniai

| a) | Pensijoms, užsienio valiutos kurso, palūkanų normos, kredito ir aukso kainos rizikai ir kitiems tikslams, pvz., numatomoms išlaidoms ateityje, atidėjiniams euro zonos šalių nacionalinei valiutai, kuri nebėra teisėta mokėjimo priemonė, bet vis dar yra apyvartoje po grynųjų pinigų keitimo metų, jeigu šie banknotai nebuvo priskirti 12.3 įsipareigojimų straipsniui „Kiti įsipareigojimai / kita“
  Nacionalinių centrinių bankų įnašai ECB pagal ECBS statuto 48 straipsnio 2 dalį konsoliduojami su atitinkamomis sumomis, parodytomis 9.1 turto straipsnyje „Dalyvavimas ECB kapitale“+) |
| --- | --- |

a)

Pensijoms, užsienio valiutos kurso, palūkanų normos, kredito ir aukso kainos rizikai ir kitiems tikslams, pvz., numatomoms išlaidoms ateityje, atidėjiniams euro zonos šalių nacionalinei valiutai, kuri nebėra teisėta mokėjimo priemonė, bet vis dar yra apyvartoje po grynųjų pinigų keitimo metų, jeigu šie banknotai nebuvo priskirti 12.3 įsipareigojimų straipsniui „Kiti įsipareigojimai / kita“

Nacionalinių centrinių bankų įnašai ECB pagal ECBS statuto 48 straipsnio 2 dalį konsoliduojami su atitinkamomis sumomis, parodytomis 9.1 turto straipsnyje „Dalyvavimas ECB kapitale“+)

| a) | Įsigijimo verte/nominaliąja verte |
| --- | --- |

a)

Įsigijimo verte/nominaliąja verte

Rekomenduojamas

| b) | Iš pinigų politikos operacijų atsirandančiai kitos sandorio šalies arba kredito rizikai |
| --- | --- |

b)

Iš pinigų politikos operacijų atsirandančiai kitos sandorio šalies arba kredito rizikai

| b) | Nominaliąja verte |
| --- | --- |

b)

Nominaliąja verte

Privalomi

11

14

Perkainojimo sąskaitos

Perkainojimo sąskaitos, susijusios su aukso, visų rūšių vertybinių popierių eurais, visų rūšių vertybinių popierių užsienio valiuta, pasirinkimo sandorių kainų pokyčiais; rinkos vertinimo skirtumai, susiję su palūkanų normų rizikos išvestinėmis priemonėmis; perkainojimo sąskaitos, susijusios su užsienio valiutų kursų svyravimais kiekvienos turimos valiutos grynosios pozicijos, įskaitant valiutų apsikeitimo / išankstinius valiutos keitimo sandorius ir SST, atžvilgiu

Nacionalinių centrinių bankų įnašai ECB pagal ECBS statuto 48 straipsnio 2 dalį konsoliduojami su atitinkamomis sumomis, parodytomis 9.1 turto straipsnyje „Dalyvavimas ECB kapitale“+)

Perkainojimo skirtumas tarp vertės vidurkine kaina ir rinkos vertės, užsienio valiuta perskaičiuojama pagal rinkos kursą

Privalomi

12

15

Kapitalas ir rezervai

12

15.1

Kapitalas

Apmokėtas kapitalas: ECB kapitalas yra konsoliduojamas su nacionalinių centrinių bankų kapitalo dalimis

Nominaliąja verte

Privalomi

12

15.2

Rezervai

Įstatyminiai rezervai ir kiti rezervai. Nepaskirstytas pelnas

Nacionalinių centrinių bankų įnašai ECB pagal ECBS statuto 48 straipsnio 2 dalį konsoliduojami su atitinkamomis sumomis, parodytomis 9.1 turto straipsnyje „Dalyvavimas ECB kapitale“+)

Nominaliąja verte

Privalomi

10

16

Metų pelnas

Nominaliąja verte

Privalomi

---

(*1)  Straipsniai, kuriuos reikia suderinti.

(1)  Atskleidimai, susiję su apyvartoje esančiais eurų banknotais, grynųjų vidinių Eurosistemos pretenzijų ir (arba) įsipareigojimų, atsirandančių dėl eurų banknotų paskirstymo Eurosistemoje, kompensavimu ir pinigų politikos pajamomis, turėtų būti suderinti paskelbtose nacionalinių centrinių bankų metinėse finansinėse ataskaitose. IV, VIII ir IX prieduose straipsniai, kuriuos reikia suderinti, pažymėti žvaigždute.

(2)  Numeravimas pirmame stulpelyje atitinka balanso formas, pateiktas V, VI ir VII prieduose (Eurosistemos savaitinės finansinės ataskaitos ir konsoliduotas metinis balansas). Numeravimas antrame stulpelyje atitinka balanso formą, pateiktą VIII priede (metinis centrinio banko balansas). Straipsniai, pažymėti „
  +)“, konsoliduoti Eurosistemos savaitinėse finansinėse ataskaitose.

(3)  Šiame priede pateiktos sudarymo ir vertinimo taisyklės yra laikomos privalomomis ECB ataskaitoms ir visoms nacionalinių centrinių bankų ataskaitų turto ir įsipareigojimų dalims, reikšmingoms Eurosistemos tikslams, t. y. reikšmingoms Eurosistemos veikimui.

(4)  
  2014 m. gruodžio 19 d. Europos Centrinio Banko gairės (ES) 2015/510 dėl Eurosistemos pinigų politikos sistemos įgyvendinimo (ECB/2014/60) (OL L 91, 2015 4 2, p. 3).

(5)  Sprendimas (ES) 2016/2248 (ECB/2016/36).

(*2)  Straipsniai, kuriuos reikia suderinti. Žr. 5 konstatuojamąją dalį.

(6)  Numeravimas pirmame stulpelyje atitinka balanso formas, pateiktas V, VI ir VII prieduose (Eurosistemos savaitinės finansinės ataskaitos ir konsoliduotas metinis balansas). Numeravimas antrame stulpelyje atitinka balanso formą, pateiktą VIII priede (metinis centrinio banko balansas). Straipsniai, pažymėti „
  +)“, konsoliduoti Eurosistemos savaitinėse finansinėse ataskaitose.

(7)  Šiame priede pateiktos sudarymo ir vertinimo taisyklės yra laikomos privalomomis ECB ataskaitoms ir visoms nacionalinių centrinių bankų ataskaitų turto ir įsipareigojimų dalims, reikšmingoms Eurosistemos tikslams, t. y. reikšmingoms Eurosistemos veikimui.

---

V PRIEDAS

Eurosistemos konsoliduota savaitės finansinė ataskaita: formatas, naudojamas skelbti pasibaigus ketvirčiui

| (milijonais EUR) |
| --- |
| Turtas (1) | Likutis ... dieną | Skirtumas palyginti su praėjusia savaite dėl | Įsipareigojimai | Likutis ... dieną | Skirtumas palyginti su praėjusia savaite dėl |
| sandorių | ketvirčio pabaigos patikslinimų | sandorių | ketvirčio pabaigos patikslinimų |
| 1. | Auksas ir gautinas auksas |

(milijonais EUR)

Turtas (1)

Likutis ... dieną

Skirtumas palyginti su praėjusia savaite dėl

Įsipareigojimai

Likutis ... dieną

Skirtumas palyginti su praėjusia savaite dėl

sandorių

ketvirčio pabaigos patikslinimų

sandorių

ketvirčio pabaigos patikslinimų

1.

Auksas ir gautinas auksas

| 2. | Pretenzijos ne euro zonos rezidentams užsienio valiuta






  2.1. | Iš TVF gautinos lėšos |
| --- | --- | --- |

2.

Pretenzijos ne euro zonos rezidentams užsienio valiuta

2.1.

Iš TVF gautinos lėšos

| 2.2. | Likučiai bankų sąskaitose ir investicijos į vertybinius popierius, išorės paskolos ir kitas išorės turtas |
| --- | --- |

2.2.

Likučiai bankų sąskaitose ir investicijos į vertybinius popierius, išorės paskolos ir kitas išorės turtas

| 3. | Pretenzijos euro zonos rezidentams užsienio valiuta |
| --- | --- |

3.

Pretenzijos euro zonos rezidentams užsienio valiuta

| 4. | Pretenzijos ne euro zonos rezidentams eurais






  4.1. | Likučiai bankų sąskaitose, investicijos į vertybinius popierius ir paskolos |
| --- | --- | --- |

4.

Pretenzijos ne euro zonos rezidentams eurais

4.1.

Likučiai bankų sąskaitose, investicijos į vertybinius popierius ir paskolos

| 4.2. | Pretenzijos, atsirandančios dėl kredito galimybės pagal VKM II |
| --- | --- |

4.2.

Pretenzijos, atsirandančios dėl kredito galimybės pagal VKM II

| 5. | Su pinigų politikos operacijomis susijęs skolinimas euro zonos kredito įstaigoms eurais






  5.1. | Pagrindinės refinansavimo operacijos |
| --- | --- | --- |

5.

Su pinigų politikos operacijomis susijęs skolinimas euro zonos kredito įstaigoms eurais

5.1.

Pagrindinės refinansavimo operacijos

| 5.2. | Ilgesnės trukmės refinansavimo operacijos |
| --- | --- |

5.2.

Ilgesnės trukmės refinansavimo operacijos

| 5.3. | Koreguojamosios grįžtamosios operacijos |
| --- | --- |

5.3.

Koreguojamosios grįžtamosios operacijos

| 5.4. | Struktūrinės grįžtamosios operacijos |
| --- | --- |

5.4.

Struktūrinės grįžtamosios operacijos

| 5.5. | Ribinio skolinimo galimybė |
| --- | --- |

5.5.

Ribinio skolinimo galimybė

| 5.6. | Kreditai, susiję su įkaito vertės išlaikymo prievole |
| --- | --- |

5.6.

Kreditai, susiję su įkaito vertės išlaikymo prievole

| 6. | Kitos pretenzijos euro zonos kredito įstaigoms eurais |
| --- | --- |

6.

Kitos pretenzijos euro zonos kredito įstaigoms eurais

| 7. | euro zonos rezidentų vertybiniai popieriai eurais






  7.1. | Pinigų politikos tikslais laikomi vertybiniai popieriai |
| --- | --- | --- |

7.

euro zonos rezidentų vertybiniai popieriai eurais

7.1.

Pinigų politikos tikslais laikomi vertybiniai popieriai

| 7.2. | Kiti vertybiniai popieriai |
| --- | --- |

7.2.

Kiti vertybiniai popieriai

| 8. | Valdžios sektoriaus skola eurais |
| --- | --- |

8.

Valdžios sektoriaus skola eurais

| 9. | Kitas turtas |
| --- | --- |

9.

Kitas turtas

| 1. | Banknotai apyvartoje |
| --- | --- |

1.

Banknotai apyvartoje

| 2. | Su pinigų politikos operacijomis susiję įsipareigojimai euro zonos kredito įstaigoms eurais






  2.1. | Einamosios sąskaitos (įskaitant privalomųjų atsargų sistemą) |
| --- | --- | --- |

2.

Su pinigų politikos operacijomis susiję įsipareigojimai euro zonos kredito įstaigoms eurais

2.1.

Einamosios sąskaitos (įskaitant privalomųjų atsargų sistemą)

| 2.2. | Indėlių galimybė |
| --- | --- |

2.2.

Indėlių galimybė

| 2.3. | Terminuotieji indėliai |
| --- | --- |

2.3.

Terminuotieji indėliai

| 2.4. | Koreguojamosios grįžtamosios operacijos |
| --- | --- |

2.4.

Koreguojamosios grįžtamosios operacijos

| 2.5. | Indėliai, susiję su įkaito vertės išlaikymo prievole |
| --- | --- |

2.5.

Indėliai, susiję su įkaito vertės išlaikymo prievole

| 3. | Kiti įsipareigojimai euro zonos kredito įstaigoms eurais |
| --- | --- |

3.

Kiti įsipareigojimai euro zonos kredito įstaigoms eurais

| 4. | Išleisti skolos sertifikatai |
| --- | --- |

4.

Išleisti skolos sertifikatai

| 5. | Įsipareigojimai kitiems euro zonos rezidentams eurais






  5.1. | Valdžios sektorius |
| --- | --- | --- |

5.

Įsipareigojimai kitiems euro zonos rezidentams eurais

5.1.

Valdžios sektorius

| 5.2. | Kiti įsipareigojimai |
| --- | --- |

5.2.

Kiti įsipareigojimai

| 6. | Įsipareigojimai ne euro zonos rezidentams eurais |
| --- | --- |

6.

Įsipareigojimai ne euro zonos rezidentams eurais

| 7. | Įsipareigojimai euro zonos rezidentams užsienio valiuta |
| --- | --- |

7.

Įsipareigojimai euro zonos rezidentams užsienio valiuta

| 8. | Įsipareigojimai ne euro zonos rezidentams užsienio valiuta






  8.1. | Indėliai, likučiai ir kiti įsipareigojimai |
| --- | --- | --- |

8.

Įsipareigojimai ne euro zonos rezidentams užsienio valiuta

8.1.

Indėliai, likučiai ir kiti įsipareigojimai

| 8.2. | Įsipareigojimai, atsirandantys dėl kredito galimybės pagal VKM II |
| --- | --- |

8.2.

Įsipareigojimai, atsirandantys dėl kredito galimybės pagal VKM II

| 9. | TVF suteiktų specialiųjų skolinimosi teisių atitikmuo |
| --- | --- |

9.

TVF suteiktų specialiųjų skolinimosi teisių atitikmuo

| 10. | Kiti įsipareigojimai |
| --- | --- |

10.

Kiti įsipareigojimai

| 11. | Perkainojimo sąskaitos |
| --- | --- |

11.

Perkainojimo sąskaitos

| 12. | Kapitalas ir rezervai |
| --- | --- |

12.

Kapitalas ir rezervai

Turtas iš viso

Visi įsipareigojimai

Bendros ir tarpinės sumos gali nesutapti dėl apvalinimo.

---

(1)  Turto lentelė taip pat gali būti paskelbta virš įsipareigojimų lentelės.

---

VI PRIEDAS

Eurosistemos konsoliduota savaitės finansinė ataskaita: formatas, naudojamas skelbti pasibaigus ketvirčiui

| (milijonais EUR) |
| --- |
| Turtas (1) | Likutis ... dieną | Skirtumas palyginti su praėjusia savaite dėl sandorių | Įsipareigojimai | Likutis ... dieną | Skirtumas palyginti su praėjusia savaite dėl sandorių |
| 1. | Auksas ir gautinas auksas |

(milijonais EUR)

Turtas (1)

Likutis ... dieną

Skirtumas palyginti su praėjusia savaite dėl sandorių

Įsipareigojimai

Likutis ... dieną

Skirtumas palyginti su praėjusia savaite dėl sandorių

1.

Auksas ir gautinas auksas

| 2. | Pretenzijos ne euro zonos rezidentams užsienio valiuta






  2.1. | Iš TVF gautinos lėšos |
| --- | --- | --- |

2.

Pretenzijos ne euro zonos rezidentams užsienio valiuta

2.1.

Iš TVF gautinos lėšos

| 2.2. | Likučiai bankų sąskaitose ir investicijos į vertybinius popierius, išorės paskolos ir kitas išorės turtas |
| --- | --- |

2.2.

Likučiai bankų sąskaitose ir investicijos į vertybinius popierius, išorės paskolos ir kitas išorės turtas

| 3. | Pretenzijos euro zonos rezidentams užsienio valiuta |
| --- | --- |

3.

Pretenzijos euro zonos rezidentams užsienio valiuta

| 4. | Pretenzijos ne euro zonos rezidentams eurais






  4.1. | Likučiai bankų sąskaitose, investicijos į vertybinius popierius ir paskolos |
| --- | --- | --- |

4.

Pretenzijos ne euro zonos rezidentams eurais

4.1.

Likučiai bankų sąskaitose, investicijos į vertybinius popierius ir paskolos

| 4.2. | Pretenzijos, atsirandančios dėl kredito galimybės pagal VKM II |
| --- | --- |

4.2.

Pretenzijos, atsirandančios dėl kredito galimybės pagal VKM II

| 5. | Su pinigų politikos operacijomis susijęs skolinimas euro zonos kredito įstaigoms eurais






  5.1. | Pagrindinės refinansavimo operacijos |
| --- | --- | --- |

5.

Su pinigų politikos operacijomis susijęs skolinimas euro zonos kredito įstaigoms eurais

5.1.

Pagrindinės refinansavimo operacijos

| 5.2. | Ilgesnės trukmės refinansavimo operacijos |
| --- | --- |

5.2.

Ilgesnės trukmės refinansavimo operacijos

| 5.3. | Koreguojamosios grįžtamosios operacijos |
| --- | --- |

5.3.

Koreguojamosios grįžtamosios operacijos

| 5.4. | Struktūrinės grįžtamosios operacijos |
| --- | --- |

5.4.

Struktūrinės grįžtamosios operacijos

| 5.5. | Ribinio skolinimo galimybė |
| --- | --- |

5.5.

Ribinio skolinimo galimybė

| 5.6. | Kreditai, susiję su įkaito vertės išlaikymo prievole |
| --- | --- |

5.6.

Kreditai, susiję su įkaito vertės išlaikymo prievole

| 6. | Kitos pretenzijos euro zonos kredito įstaigoms eurais |
| --- | --- |

6.

Kitos pretenzijos euro zonos kredito įstaigoms eurais

| 7. | euro zonos rezidentų vertybiniai popieriai eurais






  7.1. | Pinigų politikos tikslais laikomi vertybiniai popieriai |
| --- | --- | --- |

7.

euro zonos rezidentų vertybiniai popieriai eurais

7.1.

Pinigų politikos tikslais laikomi vertybiniai popieriai

| 7.2. | Kiti vertybiniai popieriai |
| --- | --- |

7.2.

Kiti vertybiniai popieriai

| 8. | Valdžios sektoriaus skola eurais |
| --- | --- |

8.

Valdžios sektoriaus skola eurais

| 9. | Kitas turtas |
| --- | --- |

9.

Kitas turtas

| 1. | Banknotai apyvartoje |
| --- | --- |

1.

Banknotai apyvartoje

| 2. | Su pinigų politikos operacijomis susiję įsipareigojimai euro zonos kredito įstaigoms eurais






  2.1. | Einamosios sąskaitos (įskaitant privalomųjų atsargų sistemą) |
| --- | --- | --- |

2.

Su pinigų politikos operacijomis susiję įsipareigojimai euro zonos kredito įstaigoms eurais

2.1.

Einamosios sąskaitos (įskaitant privalomųjų atsargų sistemą)

| 2.2. | Indėlių galimybė |
| --- | --- |

2.2.

Indėlių galimybė

| 2.3. | Terminuotieji indėliai |
| --- | --- |

2.3.

Terminuotieji indėliai

| 2.4. | Koreguojamosios grįžtamosios operacijos |
| --- | --- |

2.4.

Koreguojamosios grįžtamosios operacijos

| 2.5. | Indėliai, susiję su įkaito vertės išlaikymo prievole |
| --- | --- |

2.5.

Indėliai, susiję su įkaito vertės išlaikymo prievole

| 3. | Kiti įsipareigojimai euro zonos kredito įstaigoms eurais |
| --- | --- |

3.

Kiti įsipareigojimai euro zonos kredito įstaigoms eurais

| 4. | Išleisti skolos sertifikatai |
| --- | --- |

4.

Išleisti skolos sertifikatai

| 5. | Įsipareigojimai kitiems euro zonos rezidentams eurais






  5.1. | Valdžios sektorius |
| --- | --- | --- |

5.

Įsipareigojimai kitiems euro zonos rezidentams eurais

5.1.

Valdžios sektorius

| 5.2. | Kiti įsipareigojimai |
| --- | --- |

5.2.

Kiti įsipareigojimai

| 6. | Įsipareigojimai ne euro zonos rezidentams eurais |
| --- | --- |

6.

Įsipareigojimai ne euro zonos rezidentams eurais

| 7. | Įsipareigojimai euro zonos rezidentams užsienio valiuta |
| --- | --- |

7.

Įsipareigojimai euro zonos rezidentams užsienio valiuta

| 8. | Įsipareigojimai ne euro zonos rezidentams užsienio valiuta






  8.1. | Indėliai, likučiai ir kiti įsipareigojimai |
| --- | --- | --- |

8.

Įsipareigojimai ne euro zonos rezidentams užsienio valiuta

8.1.

Indėliai, likučiai ir kiti įsipareigojimai

| 8.2. | Įsipareigojimai, atsirandantys dėl kredito galimybės pagal VKM II |
| --- | --- |

8.2.

Įsipareigojimai, atsirandantys dėl kredito galimybės pagal VKM II

| 9. | TVF suteiktų specialiųjų skolinimosi teisių atitikmuo |
| --- | --- |

9.

TVF suteiktų specialiųjų skolinimosi teisių atitikmuo

| 10. | Kiti įsipareigojimai |
| --- | --- |

10.

Kiti įsipareigojimai

| 11. | Perkainojimo sąskaitos |
| --- | --- |

11.

Perkainojimo sąskaitos

| 12. | Kapitalas ir rezervai |
| --- | --- |

12.

Kapitalas ir rezervai

Visas turtas

Visi įsipareigojimai

Bendros ir tarpinės sumos gali nesutapti dėl apvalinimo.

---

(1)  Turto lentelė taip pat gali būti paskelbta virš įsipareigojimų lentelės.

---

VII PRIEDAS

Konsoliduotas metinis Eurosistemos balansas

| (milijonais EUR) |
| --- |
| Turtas (1) | Ataskaitiniai metai | Praėję metai | Įsipareigojimai | Ataskaitiniai metai | Praėję metai |
| 1. | Auksas ir gautinas auksas |

(milijonais EUR)

Turtas (1)

Ataskaitiniai metai

Praėję metai

Įsipareigojimai

Ataskaitiniai metai

Praėję metai

1.

Auksas ir gautinas auksas

| 2. | Pretenzijos ne euro zonos rezidentams užsienio valiuta






  2.1. | Iš TVF gautinos lėšos |
| --- | --- | --- |

2.

Pretenzijos ne euro zonos rezidentams užsienio valiuta

2.1.

Iš TVF gautinos lėšos

| 2.2. | Likučiai bankų sąskaitose ir investicijos į vertybinius popierius, išorės paskolos ir kitas išorės turtas |
| --- | --- |

2.2.

Likučiai bankų sąskaitose ir investicijos į vertybinius popierius, išorės paskolos ir kitas išorės turtas

| 3. | Pretenzijos euro zonos rezidentams užsienio valiuta |
| --- | --- |

3.

Pretenzijos euro zonos rezidentams užsienio valiuta

| 4. | Pretenzijos ne euro zonos rezidentams eurais






  4.1. | Likučiai bankų sąskaitose, investicijos į vertybinius popierius ir paskolos |
| --- | --- | --- |

4.

Pretenzijos ne euro zonos rezidentams eurais

4.1.

Likučiai bankų sąskaitose, investicijos į vertybinius popierius ir paskolos

| 4.2. | Pretenzijos, atsirandančios dėl kredito galimybės pagal VKM II |
| --- | --- |

4.2.

Pretenzijos, atsirandančios dėl kredito galimybės pagal VKM II

| 5. | Su pinigų politikos operacijomis susijęs skolinimas euro zonos kredito įstaigoms eurais






  5.1. | Pagrindinės refinansavimo operacijos |
| --- | --- | --- |

5.

Su pinigų politikos operacijomis susijęs skolinimas euro zonos kredito įstaigoms eurais

5.1.

Pagrindinės refinansavimo operacijos

| 5.2. | Ilgesnės trukmės refinansavimo operacijos |
| --- | --- |

5.2.

Ilgesnės trukmės refinansavimo operacijos

| 5.3. | Koreguojamosios grįžtamosios operacijos |
| --- | --- |

5.3.

Koreguojamosios grįžtamosios operacijos

| 5.4. | Struktūrinės grįžtamosios operacijos |
| --- | --- |

5.4.

Struktūrinės grįžtamosios operacijos

| 5.5. | Ribinio skolinimo galimybė |
| --- | --- |

5.5.

Ribinio skolinimo galimybė

| 5.6. | Kreditai, susiję su įkaito vertės išlaikymo prievole |
| --- | --- |

5.6.

Kreditai, susiję su įkaito vertės išlaikymo prievole

| 6. | Kitos pretenzijos euro zonos kredito įstaigoms eurais |
| --- | --- |

6.

Kitos pretenzijos euro zonos kredito įstaigoms eurais

| 7. | euro zonos rezidentų vertybiniai popieriai eurais






  7.1. | Pinigų politikos tikslais laikomi vertybiniai popieriai |
| --- | --- | --- |

7.

euro zonos rezidentų vertybiniai popieriai eurais

7.1.

Pinigų politikos tikslais laikomi vertybiniai popieriai

| 7.2. | Kiti vertybiniai popieriai |
| --- | --- |

7.2.

Kiti vertybiniai popieriai

| 8. | Valdžios sektoriaus skola eurais |
| --- | --- |

8.

Valdžios sektoriaus skola eurais

| 9. | Kitas turtas |
| --- | --- |

9.

Kitas turtas

| 1. | Banknotai apyvartoje |
| --- | --- |

1.

Banknotai apyvartoje

| 2. | Su pinigų politikos operacijomis susiję įsipareigojimai euro zonos kredito įstaigoms eurais






  2.1. | Einamosios sąskaitos (įskaitant privalomųjų atsargų sistemą) |
| --- | --- | --- |

2.

Su pinigų politikos operacijomis susiję įsipareigojimai euro zonos kredito įstaigoms eurais

2.1.

Einamosios sąskaitos (įskaitant privalomųjų atsargų sistemą)

| 2.2. | Indėlių galimybė |
| --- | --- |

2.2.

Indėlių galimybė

| 2.3. | Terminuotieji indėliai |
| --- | --- |

2.3.

Terminuotieji indėliai

| 2.4. | Koreguojamosios grįžtamosios operacijos |
| --- | --- |

2.4.

Koreguojamosios grįžtamosios operacijos

| 2.5. | Indėliai, susiję su įkaito vertės išlaikymo prievole |
| --- | --- |

2.5.

Indėliai, susiję su įkaito vertės išlaikymo prievole

| 3. | Kiti įsipareigojimai euro zonos kredito įstaigoms eurais |
| --- | --- |

3.

Kiti įsipareigojimai euro zonos kredito įstaigoms eurais

| 4. | Išleisti skolos sertifikatai |
| --- | --- |

4.

Išleisti skolos sertifikatai

| 5. | Įsipareigojimai kitiems euro zonos rezidentams eurais






  5.1. | Valdžios sektorius |
| --- | --- | --- |

5.

Įsipareigojimai kitiems euro zonos rezidentams eurais

5.1.

Valdžios sektorius

| 5.2. | Kiti įsipareigojimai |
| --- | --- |

5.2.

Kiti įsipareigojimai

| 6. | Įsipareigojimai ne euro zonos rezidentams eurais |
| --- | --- |

6.

Įsipareigojimai ne euro zonos rezidentams eurais

| 7. | Įsipareigojimai euro zonos rezidentams užsienio valiuta |
| --- | --- |

7.

Įsipareigojimai euro zonos rezidentams užsienio valiuta

| 8. | Įsipareigojimai ne euro zonos rezidentams užsienio valiuta






  8.1. | Indėliai, likučiai ir kiti įsipareigojimai |
| --- | --- | --- |

8.

Įsipareigojimai ne euro zonos rezidentams užsienio valiuta

8.1.

Indėliai, likučiai ir kiti įsipareigojimai

| 8.2. | Įsipareigojimai, atsirandantys dėl kredito galimybės pagal VKM II |
| --- | --- |

8.2.

Įsipareigojimai, atsirandantys dėl kredito galimybės pagal VKM II

| 9. | TVF suteiktų specialiųjų skolinimosi teisių atitikmuo |
| --- | --- |

9.

TVF suteiktų specialiųjų skolinimosi teisių atitikmuo

| 10. | Kiti įsipareigojimai |
| --- | --- |

10.

Kiti įsipareigojimai

| 11. | Perkainojimo sąskaitos |
| --- | --- |

11.

Perkainojimo sąskaitos

| 12. | Kapitalas ir rezervai |
| --- | --- |

12.

Kapitalas ir rezervai

Visas turtas

Visi įsipareigojimai

Bendros ir tarpinės sumos gali nesutapti dėl apvalinimo.

---

(1)  Turto lentelė taip pat gali būti paskelbta virš įsipareigojimų lentelės.

---

VIII PRIEDAS

Metinis centrinio banko balansas
   (1)

| (milijonais EUR) |
| --- |
| Turtas
   (3) | Ataskaitiniai metai | Praėję metai | Įsipareigojimai | Ataskaitiniai metai | Praėję metai |
| 1. | Auksas ir gautinas auksas |

(milijonais EUR)

Turtas
   (3)

Ataskaitiniai metai

Praėję metai

Įsipareigojimai

Ataskaitiniai metai

Praėję metai

1.

Auksas ir gautinas auksas

| 2. | Pretenzijos ne euro zonos rezidentams užsienio valiuta






  2.1. | Iš TVF gautinos lėšos |
| --- | --- | --- |

2.

Pretenzijos ne euro zonos rezidentams užsienio valiuta

2.1.

Iš TVF gautinos lėšos

| 2.2. | Likučiai bankų sąskaitose ir investicijos į vertybinius popierius, išorės paskolos ir kitas išorės turtas |
| --- | --- |

2.2.

Likučiai bankų sąskaitose ir investicijos į vertybinius popierius, išorės paskolos ir kitas išorės turtas

| 3. | Pretenzijos euro zonos rezidentams užsienio valiuta |
| --- | --- |

3.

Pretenzijos euro zonos rezidentams užsienio valiuta

| 4. | Pretenzijos ne euro zonos rezidentams eurais






  4.1. | Likučiai bankų sąskaitose, investicijos į vertybinius popierius ir paskolos |
| --- | --- | --- |

4.

Pretenzijos ne euro zonos rezidentams eurais

4.1.

Likučiai bankų sąskaitose, investicijos į vertybinius popierius ir paskolos

| 4.2. | Pretenzijos, atsirandančios dėl kredito galimybės pagal VKM II |
| --- | --- |

4.2.

Pretenzijos, atsirandančios dėl kredito galimybės pagal VKM II

| 5. | Su pinigų politikos operacijomis susijęs skolinimas euro zonos kredito įstaigoms eurais






  5.1. | Pagrindinės refinansavimo operacijos |
| --- | --- | --- |

5.

Su pinigų politikos operacijomis susijęs skolinimas euro zonos kredito įstaigoms eurais

5.1.

Pagrindinės refinansavimo operacijos

| 5.2. | Ilgesnės trukmės refinansavimo operacijos |
| --- | --- |

5.2.

Ilgesnės trukmės refinansavimo operacijos

| 5.3. | Koreguojamosios grįžtamosios operacijos |
| --- | --- |

5.3.

Koreguojamosios grįžtamosios operacijos

| 5.4. | Struktūrinės grįžtamosios operacijos |
| --- | --- |

5.4.

Struktūrinės grįžtamosios operacijos

| 5.5. | Ribinio skolinimo galimybė |
| --- | --- |

5.5.

Ribinio skolinimo galimybė

| 5.6. | Kreditai, susiję su įkaito vertės išlaikymo prievole |
| --- | --- |

5.6.

Kreditai, susiję su įkaito vertės išlaikymo prievole

| 6. | Kitos pretenzijos euro zonos kredito įstaigoms eurais |
| --- | --- |

6.

Kitos pretenzijos euro zonos kredito įstaigoms eurais

| 7. | euro zonos rezidentų vertybiniai popieriai eurais






  7.1. | Pinigų politikos tikslais laikomi vertybiniai popieriai |
| --- | --- | --- |

7.

euro zonos rezidentų vertybiniai popieriai eurais

7.1.

Pinigų politikos tikslais laikomi vertybiniai popieriai

| 7.2. | Kiti vertybiniai popieriai |
| --- | --- |

7.2.

Kiti vertybiniai popieriai

| 8. | Valdžios sektoriaus skola eurais |
| --- | --- |

8.

Valdžios sektoriaus skola eurais

| 9. | Vidinės Eurosistemos pretenzijos






  9.1. | Dalyvavimas ECB kapitale |
| --- | --- | --- |

9.

Vidinės Eurosistemos pretenzijos

9.1.

Dalyvavimas ECB kapitale

| 9.2. | Pretenzijos, atitinkančios pervestas užsienio atsargas |
| --- | --- |

9.2.

Pretenzijos, atitinkančios pervestas užsienio atsargas

| 9.3. | Pretenzijos, susijusios su ECB skolos sertifikatų išleidimu |
| --- | --- |

9.3.

Pretenzijos, susijusios su ECB skolos sertifikatų išleidimu

| 9.4. | Grynieji reikalavimai, susiję su eurų banknotų paskirstymu Eurosistemoje (*1) |
| --- | --- |

9.4.

Grynieji reikalavimai, susiję su eurų banknotų paskirstymu Eurosistemoje (*1)

| 9.5. | Kitos vidinės Eurosistemos pretenzijos (grynąja verte) (*1) |
| --- | --- |

9.5.

Kitos vidinės Eurosistemos pretenzijos (grynąja verte) (*1)

| 10. | Nebaigti atsiskaitymai |
| --- | --- |

10.

Nebaigti atsiskaitymai

| 11. | Kitas turtas






  11.1. | euro zonos monetos |
| --- | --- | --- |

11.

Kitas turtas

11.1.

euro zonos monetos

| 11.2. | Materialusis ir nematerialusis ilgalaikis turtas |
| --- | --- |

11.2.

Materialusis ir nematerialusis ilgalaikis turtas

| 11.3. | Kitas finansinis turtas |
| --- | --- |

11.3.

Kitas finansinis turtas

| 11.4. | Nebalansinių priemonių perkainojimo skirtumai |
| --- | --- |

11.4.

Nebalansinių priemonių perkainojimo skirtumai

| 11.5. | Sukauptos sumos ir iš anksto apmokėtos išlaidos (*1) |
| --- | --- |

11.5.

Sukauptos sumos ir iš anksto apmokėtos išlaidos (*1)

| 11.6. | Kita |
| --- | --- |

11.6.

Kita

| 12. | Metų nuostolis |
| --- | --- |

12.

Metų nuostolis

| 1. | Banknotai apyvartoje (*1) |
| --- | --- |

1.

Banknotai apyvartoje (*1)

| 2. | Su pinigų politikos operacijomis susiję įsipareigojimai euro zonos kredito įstaigoms eurais






  2.1. | Einamosios sąskaitos (įskaitant privalomųjų atsargų sistemą) |
| --- | --- | --- |

2.

Su pinigų politikos operacijomis susiję įsipareigojimai euro zonos kredito įstaigoms eurais

2.1.

Einamosios sąskaitos (įskaitant privalomųjų atsargų sistemą)

| 2.2. | Indėlių galimybė |
| --- | --- |

2.2.

Indėlių galimybė

| 2.3. | Terminuotieji indėliai |
| --- | --- |

2.3.

Terminuotieji indėliai

| 2.4. | Koreguojamosios grįžtamosios operacijos |
| --- | --- |

2.4.

Koreguojamosios grįžtamosios operacijos

| 2.5. | Indėliai, susiję su įkaito vertės išlaikymo prievole |
| --- | --- |

2.5.

Indėliai, susiję su įkaito vertės išlaikymo prievole

| 3. | Kiti įsipareigojimai euro zonos kredito įstaigoms eurais |
| --- | --- |

3.

Kiti įsipareigojimai euro zonos kredito įstaigoms eurais

| 4. | Išleisti skolos sertifikatai |
| --- | --- |

4.

Išleisti skolos sertifikatai

| 5. | Įsipareigojimai kitiems euro zonos rezidentams eurais






  5.1. | Valdžios sektorius |
| --- | --- | --- |

5.

Įsipareigojimai kitiems euro zonos rezidentams eurais

5.1.

Valdžios sektorius

| 5.2. | Kiti įsipareigojimai |
| --- | --- |

5.2.

Kiti įsipareigojimai

| 6. | Įsipareigojimai ne euro zonos rezidentams eurais |
| --- | --- |

6.

Įsipareigojimai ne euro zonos rezidentams eurais

| 7. | Įsipareigojimai euro zonos rezidentams užsienio valiuta |
| --- | --- |

7.

Įsipareigojimai euro zonos rezidentams užsienio valiuta

| 8. | Įsipareigojimai ne euro zonos rezidentams užsienio valiuta






  8.1. | Indėliai, likučiai ir kiti įsipareigojimai |
| --- | --- | --- |

8.

Įsipareigojimai ne euro zonos rezidentams užsienio valiuta

8.1.

Indėliai, likučiai ir kiti įsipareigojimai

| 8.2. | Įsipareigojimai, atsirandantys dėl kredito galimybės pagal VKM II |
| --- | --- |

8.2.

Įsipareigojimai, atsirandantys dėl kredito galimybės pagal VKM II

| 9. | TVF suteiktų specialiųjų skolinimosi teisių atitikmuo |
| --- | --- |

9.

TVF suteiktų specialiųjų skolinimosi teisių atitikmuo

| 10. | Vidiniai Eurosistemos įsipareigojimai






  10.1. | Įsipareigojimai, atitinkantys pervestas užsienio atsargas |
| --- | --- | --- |

10.

Vidiniai Eurosistemos įsipareigojimai

10.1.

Įsipareigojimai, atitinkantys pervestas užsienio atsargas

| 10.2. | Įsipareigojimai, susiję su ECB skolos sertifikatų išleidimu |
| --- | --- |

10.2.

Įsipareigojimai, susiję su ECB skolos sertifikatų išleidimu

| 10.3. | Grynieji įsipareigojimai, susiję su eurų banknotų paskirstymu Eurosistemoje (*1) |
| --- | --- |

10.3.

Grynieji įsipareigojimai, susiję su eurų banknotų paskirstymu Eurosistemoje (*1)

| 10.4. | Kiti vidiniai Eurosistemos įsipareigojimai (grynieji) (*1) |
| --- | --- |

10.4.

Kiti vidiniai Eurosistemos įsipareigojimai (grynieji) (*1)

| 11. | Nebaigti atsiskaitymai |
| --- | --- |

11.

Nebaigti atsiskaitymai

| 12. | Kiti įsipareigojimai






  12.1. | Nebalansinių priemonių perkainojimo skirtumai |
| --- | --- | --- |

12.

Kiti įsipareigojimai

12.1.

Nebalansinių priemonių perkainojimo skirtumai

| 12.2. | Sukauptos išlaidos ir būsimųjų laikotarpių pajamos (*1) |
| --- | --- |

12.2.

Sukauptos išlaidos ir būsimųjų laikotarpių pajamos (*1)

| 12.3. | Kita |
| --- | --- |

12.3.

Kita

| 13. | Atidėjiniai |
| --- | --- |

13.

Atidėjiniai

| 14. | Perkainojimo sąskaitos |
| --- | --- |

14.

Perkainojimo sąskaitos

| 15. | Kapitalas ir rezervai






  15.1. | Kapitalas |
| --- | --- | --- |

15.

Kapitalas ir rezervai

15.1.

Kapitalas

| 15.2. | Rezervai |
| --- | --- |

15.2.

Rezervai

| 16. | Metų pelnas |
| --- | --- |

16.

Metų pelnas

Visas turtas

Visi įsipareigojimai

Bendros ir tarpinės sumos gali nesutapti dėl apvalinimo.

---

(*1)  Straipsniai, kuriuos reikia suderinti. Žr. 5 konstatuojamąją dalį.

(1)  Atskleidimai, susiję su apyvartoje esančiais eurų banknotais, grynųjų vidinių Eurosistemos pretenzijų ir (arba) įsipareigojimų, atsirandančių dėl eurų banknotų paskirstymo Eurosistemoje, kompensavimu ir pinigų politikos pajamomis, turėtų būti suderinti paskelbtose nacionalinių centrinių bankų metinėse finansinėse ataskaitose. IV, VIII ir IX prieduose straipsniai, kuriuos reikia suderinti, pažymėti žvaigždute.

(2)  Vietoj to centriniai bankai gali skelbti tikslias sumas eurais arba kitokiu būdu suapvalintas sumas.

(3)  Turto lentelė taip pat gali būti paskelbta virš įsipareigojimų lentelės.

---

IX PRIEDAS

SKELBIAMA CENTRINIO BANKO PELNO (NUOSTOLIO) ATASKAITA
   (1)
   (2)

| (milijonais EUR) |
| --- |
| ... m. gruodžio 31 d. pasibaigusių metų pelno (nuostolių) ataskaita | Ataskaitiniai metai | Praėję metai |
| 1.1. | Palūkanų pajamos
   (*1) |

(milijonais EUR)

... m. gruodžio 31 d. pasibaigusių metų pelno (nuostolių) ataskaita

Ataskaitiniai metai

Praėję metai

1.1.

| 1.2. | Palūkanų išlaidos
   (*1) |
| --- | --- |

1.2.

| 1. | Grynosios palūkanų pajamos |
| --- | --- |

1.

Grynosios palūkanų pajamos

| 2.1. | Realizuotosios pajamos (išlaidos) iš finansinių operacijų |
| --- | --- |

2.1.

| 2.2. | Finansinio turto ir pozicijų nurašymai |
| --- | --- |

2.2.

| 2.3. | Pervedimai į atidėjinius užsienio valiutos kurso, palūkanų normos, kredito ir aukso kainos rizikoms ir iš jų |
| --- | --- |

2.3.

| 2. | Grynasis finansinių operacijų, nurašymų ir atidėjinių rizikoms rezultatas |
| --- | --- |

2.

Grynasis finansinių operacijų, nurašymų ir atidėjinių rizikoms rezultatas

| 3.1. | Komisinių ir kitų atlygių pajamos |
| --- | --- |

3.1.

| 3.2. | Komisinių ir kitų atlygių išlaidos |
| --- | --- |

3.2.

| 3. | Grynosios komisinių ir kitų atlygių pajamos (išlaidos) |
| --- | --- |

3.

Grynosios komisinių ir kitų atlygių pajamos (išlaidos)

| 4. | Pajamos iš nuosavybės vertybinių popierių ir dalyvavimo nuosavybės priemonėse (*1) |
| --- | --- |

4.

Pajamos iš nuosavybės vertybinių popierių ir dalyvavimo nuosavybės priemonėse (*1)

| 5. | Grynasis pinigų politikos pajamų surinkimo rezultatas (*1) |
| --- | --- |

5.

Grynasis pinigų politikos pajamų surinkimo rezultatas (*1)

| 6. | Kitos pajamos |
| --- | --- |

6.

Kitos pajamos

Grynosios pajamos iš viso

| 7. | Išlaidos personalo išlaikymui (4) |
| --- | --- |

7.

Išlaidos personalo išlaikymui (4)

| 8. | Administracinės išlaidos (4) |
| --- | --- |

8.

Administracinės išlaidos (4)

| 9. | Materialiojo ir nematerialiojo ilgalaikio turto nusidėvėjimo išlaidos |
| --- | --- |

9.

Materialiojo ir nematerialiojo ilgalaikio turto nusidėvėjimo išlaidos

| 10. | Banknotų gamybos išlaidos (5) |
| --- | --- |

10.

Banknotų gamybos išlaidos (5)

| 11. | Kitos išlaidos |
| --- | --- |

11.

Kitos išlaidos

| 12. | Pajamų mokestis ir kiti Vyriausybės nustatyti pajamų mokesčiai |
| --- | --- |

12.

Pajamų mokestis ir kiti Vyriausybės nustatyti pajamų mokesčiai

Metų (nuostolis) pelnas

---

(*1)  Straipsniai, kuriuos reikia suderinti. Žr. 5 konstatuojamąją dalį.

(1)  ECB pelno (nuostolių) ataskaita yra šiek tiek kitokio formato. Žr. 2016 m. lapkričio 3 d. Europos Centrinio Banko sprendimo (ES) 2016/2247 (ECB/2016/35) (žr. šio Oficialiojo leidinio p. 1) III priedą.

(2)  Atskleidimai, susiję su apyvartoje esančiais eurų banknotais, grynųjų vidinių Eurosistemos pretenzijų ir (arba) įsipareigojimų, atsirandančių dėl eurų banknotų paskirstymo Eurosistemoje, kompensavimu ir pinigų politikos pajamomis, turėtų būti suderinti paskelbtose nacionalinių centrinių bankų metinėse finansinėse ataskaitose. IV, VIII ir IX prieduose straipsniai, kuriuos reikia suderinti, pažymėti žvaigždute.

(3)  Vietoj to centriniai bankai gali skelbti tikslias sumas eurais arba kitokiu būdu suapvalintas sumas.

(4)  Įskaitant administracinius atidėjinius.

(5)  Šis straipsnis naudojamas, kai banknotų gamyba užsakoma iš išorinių šaltinių (išorinių bendrovių, atsakingų už banknotų gamybą centrinių bankų vardu, suteiktų paslaugų kaina). Rekomenduojama, kad išlaidos, patirtos dėl nacionalinių ir eurų banknotų emisijos, būtų įtrauktos į pelno (nuostolių) ataskaitą, kai dėl šių išlaidų pateikiamos sąskaitos arba šios išlaidos patiriamos kitu būdu.

---

X PRIEDAS

Panaikintos gairės ir jų vėlesnių pakeitimų sąrašas

| Gairės ECB/2010/20 | OL L 35, 2011 2 9, p. 31. |
| --- | --- |
| Gairės ECB/2011/27 | OL L 19, 2012 1 24, p. 37. |
| Gairės ECB/2012/29 | OL L 356, 2012 12 22, p. 94. |
| Gairės ECB/2014/54 | OL L 68, 2015 3 13, p. 69. |
| Gairės ECB/2015/24 | OL L 193, 2015 7 21, p. 147. |

Gairės ECB/2010/20

OL L 35, 2011 2 9, p. 31.

Gairės ECB/2011/27

OL L 19, 2012 1 24, p. 37.

Gairės ECB/2012/29

OL L 356, 2012 12 22, p. 94.

Gairės ECB/2014/54

OL L 68, 2015 3 13, p. 69.

Gairės ECB/2015/24

OL L 193, 2015 7 21, p. 147.

---

XI PRIEDAS

ATITIKTIES LENTELĖ

| Gairės ECB/2010/20 | Šios gairės |
| --- | --- |
| 3 straipsnis | 4 straipsnis |
| 4 straipsnis | 6 straipsnis |
| 6 straipsnis | 7 straipsnis |
| — | 8 straipsnis |
| 7 straipsnis | 9 straipsnis |
| 8 straipsnis | 10 straipsnis |
| 9 straipsnis | 11 straipsnis |
| 10 straipsnis | 12 straipsnis |
| 11 straipsnis | 13 straipsnis |
| 12 straipsnis | 14 straipsnis |
| 13 straipsnis | 15 straipsnis |
| 14 straipsnis | 16 straipsnis |
| 15 straipsnis | 17 straipsnis |
| 16 straipsnis | 18 straipsnis |
| 17 straipsnis | 19 straipsnis |
| 18 straipsnis | 20 straipsnis |
| 19 straipsnis | 21 straipsnis |
| 20 straipsnis | 22 straipsnis |
| 21 straipsnis | 23 straipsnis |
| 22 straipsnis | 24 straipsnis |
| 23 straipsnis | 25 straipsnis |
| 24 straipsnis | 26 straipsnis |
| 25 straipsnis | 27 straipsnis |
| 26 straipsnis | 28 straipsnis |
| 27 straipsnis | 29 straipsnis |
| 28 straipsnis | 30 straipsnis |
| 29 straipsnis | 31 straipsnis |
| 30 straipsnis | 32 straipsnis |

Gairės ECB/2010/20

Šios gairės

3 straipsnis

4 straipsnis

4 straipsnis

6 straipsnis

6 straipsnis

7 straipsnis

—

8 straipsnis

7 straipsnis

9 straipsnis

8 straipsnis

10 straipsnis

9 straipsnis

11 straipsnis

10 straipsnis

12 straipsnis

11 straipsnis

13 straipsnis

12 straipsnis

14 straipsnis

13 straipsnis

15 straipsnis

14 straipsnis

16 straipsnis

15 straipsnis

17 straipsnis

16 straipsnis

18 straipsnis

17 straipsnis

19 straipsnis

18 straipsnis

20 straipsnis

19 straipsnis

21 straipsnis

20 straipsnis

22 straipsnis

21 straipsnis

23 straipsnis

22 straipsnis

24 straipsnis

23 straipsnis

25 straipsnis

24 straipsnis

26 straipsnis

25 straipsnis

27 straipsnis

26 straipsnis

28 straipsnis

27 straipsnis

29 straipsnis

28 straipsnis

30 straipsnis

29 straipsnis

31 straipsnis

30 straipsnis

32 straipsnis

---