# Eiropas Savienības L 345/2016

| | ISSN 1977-0715 |
| --- | --- |
| Eiropas Savienības
  Oficiālais Vēstnesis | L 345 |
| | |
| Izdevums latviešu valodā | Tiesību akti | 59. gadagājums2016. gada 20. decembris |

ISSN 1977-0715

Eiropas Savienības

Oficiālais Vēstnesis

L 345

Izdevums latviešu valodā

Tiesību akti

59. gadagājums2016. gada 20. decembris

---

| Saturs | | II   Neleģislatīvi akti | Lappuse |
| --- | --- | --- | --- |
| | | REGULAS |
| | * | Komisijas Īstenošanas regula (ES) 2016/2301 (2016. gada 8. decembris) par nosaukuma ierakstīšanu Aizsargāto cilmes vietas nosaukumu un aizsargāto ģeogrāfiskās izcelsmes norāžu reģistrā (Olio di Calabria (AĢIN)) | 1 |
| | * | Komisijas Īstenošanas regula (ES) 2016/2302 (2016. gada 8. decembris), ar ko apstiprina specifikācijas grozījumu, kurš nav maznozīmīgs, attiecībā uz nosaukumu, kas reģistrēts Aizsargāto cilmes vietas nosaukumu un aizsargāto ģeogrāfiskās izcelsmes norāžu reģistrā (Pomodoro di Pachino (AĢIN)) | 3 |
| | * | Komisijas Īstenošanas regula (ES) 2016/2303 (2016. gada 19. decembris), ar ko nosaka pagaidu antidempinga maksājumu konkrētu Baltkrievijas Republikas izcelsmes betona stiegrojuma stieņu importam | 4 |
| | * | Komisijas Īstenošanas regula (ES) 2016/2304 (2016. gada 19. decembris) par to kvalitātes ziņojumu sagatavošanas kārtību, struktūru, periodiskumu un novērtējuma rādītājiem, kurus sagatavo par datiem, kas nosūtīti saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 549/2013 (
  1
  ) | 27 |
| | | Komisijas Īstenošanas regula (ES) 2016/2305 (2016. gada 19. decembris), ar kuru nosaka standarta importa vērtības atsevišķu veidu augļu un dārzeņu ievešanas cenas noteikšanai | 37 |
| | | Komisijas Īstenošanas regula (ES) 2016/2306 (2016. gada 19. decembris), ar ko paredz piešķīruma koeficientu, kas piemērojams daudzumiem, kuri norādīti no 2016. gada 1. līdz 7. decembrim iesniegtajos importa licenču pieteikumos, un ar ko nosaka daudzumus, kuri jāpieskaita apjomam, kas paredzēts apakšperiodam no 2017. gada 1. aprīļa līdz 30. jūnijam, saskaņā ar tarifa kvotām, kuras mājputnu gaļas nozarē atvērtas ar Regulu (EK) Nr. 533/2007 | 39 |
| | | Komisijas Īstenošanas regula (ES) 2016/2307 (2016. gada 19. decembris), ar ko paredz piešķīruma koeficientu, kas piemērojams daudzumiem, kuri norādīti no 2016. gada 1. līdz 7. decembrim iesniegtajos importa licenču pieteikumos, un ar ko nosaka daudzumus, kuri jāpieskaita apjomam, kas paredzēts apakšperiodam no 2017. gada 1. aprīļa līdz 30. jūnijam, saskaņā ar tarifa kvotām, kuras mājputnu gaļas nozarē atvērtas ar Regulu (EK) Nr. 1385/2007 | 42 |
| | | Komisijas Īstenošanas regula (ES) 2016/2308 (2016. gada 19. decembris), ar ko paredz piešķīruma koeficientu, kas piemērojams daudzumiem, kuri norādīti no 2016. gada 1. līdz 7. decembrim iesniegtajos importa tiesību pieteikumos, saskaņā ar tarifa kvotām, kuras attiecībā uz Ukrainas izcelsmes mājputnu gaļu atvērtas ar Īstenošanas regulu (ES) 2015/2078 | 45 |
| | | DIREKTĪVAS |
| | * | Komisijas Direktīva (ES) 2016/2309 (2016. gada 16. decembris), ar ko pielikumus Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvai 2008/68/EK par bīstamo kravu iekšzemes pārvadājumiem ceturto reizi pielāgo zinātnes un tehnikas attīstībai (
  1
  ) | 48 |
| | | LĒMUMI |
| | * | Padomes Lēmums (ES) 2016/2310 (2016. gada 17. oktobris) par nostāju, kas Eiropas Savienības vārdā jāieņem Asociācijas padomē, kura izveidota ar Eiropas un Vidusjūras reģiona valstu nolīgumu, ar ko izveido asociāciju starp Eiropas Kopienām un to dalībvalstīm, no vienas puses, un Jordānijas Hāšimītu Karalisti, no otras puses, attiecībā uz ES un Jordānijas partnerības prioritāšu pieņemšanu, ietverot nolīgumu | 50 |
| | * | Padomes Lēmums (ES) 2016/2311 (2016. gada 8. decembris), ar ko pilnvaro konkrētas dalībvalstis Eiropas Savienības interesēs akceptēt Kazahstānas pievienošanos 1980. gada Hāgas Konvencijai par starptautiskās bērnu nolaupīšanas civiltiesiskajiem aspektiem | 53 |
| | * | Padomes Lēmums (ES) 2016/2312 (2016. gada 8. decembris), ar ko pilnvaro Austrijas Republiku un Rumāniju Eiropas Savienības interesēs akceptēt Peru pievienošanos 1980. gada Hāgas Konvencijai par starptautiskās bērnu nolaupīšanas civiltiesiskajiem aspektiem | 56 |
| | * | Padomes Lēmums (ES) 2016/2313 (2016. gada 8. decembris), ar ko pilnvaro konkrētas dalībvalstis Eiropas Savienības interesēs akceptēt Korejas Republikas pievienošanos 1980. gada Hāgas Konvencijai par starptautiskās bērnu nolaupīšanas civiltiesiskajiem aspektiem | 59 |
| | * | Padomes Lēmums (KĀDP) 2016/2314 (2016. gada 19. decembris), ar ko groza Lēmumu (KĀDP) 2015/778 par Eiropas Savienības militāro operāciju Vidusjūras apgabala centrālās daļas dienvidos (EU NAVFOR MED operācija SOPHIA) | 62 |
| | * | Padomes Lēmums (KĀDP) 2016/2315 (2016. gada 19. decembris), ar kuru groza Lēmumu 2014/512/KĀDP par ierobežojošiem pasākumiem saistībā ar Krievijas darbībām, kas destabilizē situāciju Ukrainā | 65 |
| | * | Komisijas Īstenošanas lēmums (ES) 2016/2316 (2016. gada 16. decembris), ar ko groza Īstenošanas lēmumu (ES) 2015/1849 par tādiem pasākumiem attiecībā uz konkrētiem Ganas izcelsmes dārzeņiem, kas vajadzīgi, lai novērstu kaitīgu organismu ievešanu un izplatīšanos Savienībā | 66 |
| | * | Komisijas Īstenošanas lēmums (ES) 2016/2317 (2016. gada 16. decembris), ar ko groza Komisijas Lēmumu 2008/294/EK un Komisijas Īstenošanas lēmumu 2013/654/ES, lai vienkāršotu mobilo sakaru darbību gaisa kuģos (MCA pakalpojumus) Savienībā
  (izziņots ar dokumenta numuru C(2016) 8413)

   (
  1
  ) | 67 |
| | * | Komisijas Īstenošanas lēmums (ES) 2016/2318 (2016. gada 16. decembris) par tādu atkāpi no brodifakumu saturošu biocīdu atļauju savstarpējas atzīšanas, ko Spānija ierosinājusi saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) Nr. 528/2012 37. pantu
  (izziņots ar dokumenta numuru C(2016) 8414) | 72 |
| | * | Komisijas Īstenošanas lēmums (ES) 2016/2319 (2016. gada 16. decembris), ar kuru atbilstīgi Eiropas Parlamenta un Padomes Regulai (EK) Nr. 443/2009 apstiprina vai groza vidējo īpatnējo CO2 emisiju un īpatnējo emisiju mērķrādītāju provizoriskos aprēķinus vieglo automobiļu ražotājiem attiecībā uz 2015. kalendāro gadu
  (izziņots ar dokumenta numuru C(2016) 8579) | 74 |
| | * | Komisijas Īstenošanas lēmums (ES) 2016/2320 (2016. gada 16. decembris), ar kuru atbilstīgi Eiropas Parlamenta un Padomes Regulai (ES) Nr. 510/2011 apstiprina vai groza vidējo īpatnējo CO2 emisiju un īpatnējo emisiju mērķrādītāju provizoriskos aprēķinus jaunu vieglo kravas automobiļu ražotājiem attiecībā uz 2015. kalendāro gadu
  (izziņots ar dokumenta numuru C(2016) 8583) | 96 |
| | * | Komisijas Īstenošanas lēmums (ES) 2016/2321 (2016. gada 19. decembris) par tāda sertifikāta par gatavību pārstrādei formātu, kas izdots saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 1257/2013 par kuģu pārstrādi (
  1
  ) | 112 |
| | * | Komisijas Īstenošanas lēmums (ES) 2016/2322 (2016. gada 19. decembris) par Eiropas Parlamenta un Padomes Regulā (ES) Nr. 1257/2013 par kuģu pārstrādi prasītā paziņojuma par kuģa pārstrādes pabeigšanu formātu (
  1
  ) | 117 |
| | * | Komisijas Īstenošanas lēmums (ES) 2016/2323 (2016. gada 19. decembris), ar ko izveido kuģu pārstrādes rūpnīcu Eiropas sarakstu saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 1257/2013 par kuģu pārstrādi (
  1
  ) | 119 |
| | * | Komisijas Īstenošanas lēmums (ES) 2016/2324 (2016. gada 19. decembris) par Eiropas Parlamenta un Padomes Regulā (ES) Nr. 1257/2013 par kuģu pārstrādi prasītā ziņojuma par kuģa pārstrādes plānoto uzsākšanu formātu (
  1
  ) | 129 |
| | * | Komisijas Īstenošanas lēmums (ES) 2016/2325 (2016. gada 19. decembris) par tāda bīstamo materiālu uzskaitījuma sertifikāta formātu, kas izdots saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 1257/2013 par kuģu pārstrādi (
  1
  ) | 131 |

Saturs

II   Neleģislatīvi akti

Lappuse

REGULAS

*

Komisijas Īstenošanas regula (ES) 2016/2301 (2016. gada 8. decembris) par nosaukuma ierakstīšanu Aizsargāto cilmes vietas nosaukumu un aizsargāto ģeogrāfiskās izcelsmes norāžu reģistrā (Olio di Calabria (AĢIN))

Olio di Calabria

1

*

Komisijas Īstenošanas regula (ES) 2016/2302 (2016. gada 8. decembris), ar ko apstiprina specifikācijas grozījumu, kurš nav maznozīmīgs, attiecībā uz nosaukumu, kas reģistrēts Aizsargāto cilmes vietas nosaukumu un aizsargāto ģeogrāfiskās izcelsmes norāžu reģistrā (Pomodoro di Pachino (AĢIN))

Pomodoro di Pachino

3

*

Komisijas Īstenošanas regula (ES) 2016/2303 (2016. gada 19. decembris), ar ko nosaka pagaidu antidempinga maksājumu konkrētu Baltkrievijas Republikas izcelsmes betona stiegrojuma stieņu importam

4

*

Komisijas Īstenošanas regula (ES) 2016/2304 (2016. gada 19. decembris) par to kvalitātes ziņojumu sagatavošanas kārtību, struktūru, periodiskumu un novērtējuma rādītājiem, kurus sagatavo par datiem, kas nosūtīti saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 549/2013 (
  1
  )

1

27

Komisijas Īstenošanas regula (ES) 2016/2305 (2016. gada 19. decembris), ar kuru nosaka standarta importa vērtības atsevišķu veidu augļu un dārzeņu ievešanas cenas noteikšanai

37

Komisijas Īstenošanas regula (ES) 2016/2306 (2016. gada 19. decembris), ar ko paredz piešķīruma koeficientu, kas piemērojams daudzumiem, kuri norādīti no 2016. gada 1. līdz 7. decembrim iesniegtajos importa licenču pieteikumos, un ar ko nosaka daudzumus, kuri jāpieskaita apjomam, kas paredzēts apakšperiodam no 2017. gada 1. aprīļa līdz 30. jūnijam, saskaņā ar tarifa kvotām, kuras mājputnu gaļas nozarē atvērtas ar Regulu (EK) Nr. 533/2007

39

Komisijas Īstenošanas regula (ES) 2016/2307 (2016. gada 19. decembris), ar ko paredz piešķīruma koeficientu, kas piemērojams daudzumiem, kuri norādīti no 2016. gada 1. līdz 7. decembrim iesniegtajos importa licenču pieteikumos, un ar ko nosaka daudzumus, kuri jāpieskaita apjomam, kas paredzēts apakšperiodam no 2017. gada 1. aprīļa līdz 30. jūnijam, saskaņā ar tarifa kvotām, kuras mājputnu gaļas nozarē atvērtas ar Regulu (EK) Nr. 1385/2007

42

Komisijas Īstenošanas regula (ES) 2016/2308 (2016. gada 19. decembris), ar ko paredz piešķīruma koeficientu, kas piemērojams daudzumiem, kuri norādīti no 2016. gada 1. līdz 7. decembrim iesniegtajos importa tiesību pieteikumos, saskaņā ar tarifa kvotām, kuras attiecībā uz Ukrainas izcelsmes mājputnu gaļu atvērtas ar Īstenošanas regulu (ES) 2015/2078

45

DIREKTĪVAS

*

Komisijas Direktīva (ES) 2016/2309 (2016. gada 16. decembris), ar ko pielikumus Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvai 2008/68/EK par bīstamo kravu iekšzemes pārvadājumiem ceturto reizi pielāgo zinātnes un tehnikas attīstībai (
  1
  )

1

48

LĒMUMI

*

Padomes Lēmums (ES) 2016/2310 (2016. gada 17. oktobris) par nostāju, kas Eiropas Savienības vārdā jāieņem Asociācijas padomē, kura izveidota ar Eiropas un Vidusjūras reģiona valstu nolīgumu, ar ko izveido asociāciju starp Eiropas Kopienām un to dalībvalstīm, no vienas puses, un Jordānijas Hāšimītu Karalisti, no otras puses, attiecībā uz ES un Jordānijas partnerības prioritāšu pieņemšanu, ietverot nolīgumu

50

*

Padomes Lēmums (ES) 2016/2311 (2016. gada 8. decembris), ar ko pilnvaro konkrētas dalībvalstis Eiropas Savienības interesēs akceptēt Kazahstānas pievienošanos 1980. gada Hāgas Konvencijai par starptautiskās bērnu nolaupīšanas civiltiesiskajiem aspektiem

53

*

Padomes Lēmums (ES) 2016/2312 (2016. gada 8. decembris), ar ko pilnvaro Austrijas Republiku un Rumāniju Eiropas Savienības interesēs akceptēt Peru pievienošanos 1980. gada Hāgas Konvencijai par starptautiskās bērnu nolaupīšanas civiltiesiskajiem aspektiem

56

*

Padomes Lēmums (ES) 2016/2313 (2016. gada 8. decembris), ar ko pilnvaro konkrētas dalībvalstis Eiropas Savienības interesēs akceptēt Korejas Republikas pievienošanos 1980. gada Hāgas Konvencijai par starptautiskās bērnu nolaupīšanas civiltiesiskajiem aspektiem

59

*

Padomes Lēmums (KĀDP) 2016/2314 (2016. gada 19. decembris), ar ko groza Lēmumu (KĀDP) 2015/778 par Eiropas Savienības militāro operāciju Vidusjūras apgabala centrālās daļas dienvidos (EU NAVFOR MED operācija SOPHIA)

EU NAVFOR MED

SOPHIA

62

*

Padomes Lēmums (KĀDP) 2016/2315 (2016. gada 19. decembris), ar kuru groza Lēmumu 2014/512/KĀDP par ierobežojošiem pasākumiem saistībā ar Krievijas darbībām, kas destabilizē situāciju Ukrainā

65

*

Komisijas Īstenošanas lēmums (ES) 2016/2316 (2016. gada 16. decembris), ar ko groza Īstenošanas lēmumu (ES) 2015/1849 par tādiem pasākumiem attiecībā uz konkrētiem Ganas izcelsmes dārzeņiem, kas vajadzīgi, lai novērstu kaitīgu organismu ievešanu un izplatīšanos Savienībā

66

*

Komisijas Īstenošanas lēmums (ES) 2016/2317 (2016. gada 16. decembris), ar ko groza Komisijas Lēmumu 2008/294/EK un Komisijas Īstenošanas lēmumu 2013/654/ES, lai vienkāršotu mobilo sakaru darbību gaisa kuģos (MCA pakalpojumus) Savienībā
  (izziņots ar dokumenta numuru C(2016) 8413)

   (
  1
  )

MCA

(izziņots ar dokumenta numuru C(2016) 8413)

1

67

*

Komisijas Īstenošanas lēmums (ES) 2016/2318 (2016. gada 16. decembris) par tādu atkāpi no brodifakumu saturošu biocīdu atļauju savstarpējas atzīšanas, ko Spānija ierosinājusi saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) Nr. 528/2012 37. pantu
  (izziņots ar dokumenta numuru C(2016) 8414)

(izziņots ar dokumenta numuru C(2016) 8414)

72

*

Komisijas Īstenošanas lēmums (ES) 2016/2319 (2016. gada 16. decembris), ar kuru atbilstīgi Eiropas Parlamenta un Padomes Regulai (EK) Nr. 443/2009 apstiprina vai groza vidējo īpatnējo CO2 emisiju un īpatnējo emisiju mērķrādītāju provizoriskos aprēķinus vieglo automobiļu ražotājiem attiecībā uz 2015. kalendāro gadu
  (izziņots ar dokumenta numuru C(2016) 8579)

2

(izziņots ar dokumenta numuru C(2016) 8579)

74

*

Komisijas Īstenošanas lēmums (ES) 2016/2320 (2016. gada 16. decembris), ar kuru atbilstīgi Eiropas Parlamenta un Padomes Regulai (ES) Nr. 510/2011 apstiprina vai groza vidējo īpatnējo CO2 emisiju un īpatnējo emisiju mērķrādītāju provizoriskos aprēķinus jaunu vieglo kravas automobiļu ražotājiem attiecībā uz 2015. kalendāro gadu
  (izziņots ar dokumenta numuru C(2016) 8583)

2

(izziņots ar dokumenta numuru C(2016) 8583)

96

*

Komisijas Īstenošanas lēmums (ES) 2016/2321 (2016. gada 19. decembris) par tāda sertifikāta par gatavību pārstrādei formātu, kas izdots saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 1257/2013 par kuģu pārstrādi (
  1
  )

1

112

*

Komisijas Īstenošanas lēmums (ES) 2016/2322 (2016. gada 19. decembris) par Eiropas Parlamenta un Padomes Regulā (ES) Nr. 1257/2013 par kuģu pārstrādi prasītā paziņojuma par kuģa pārstrādes pabeigšanu formātu (
  1
  )

1

117

*

Komisijas Īstenošanas lēmums (ES) 2016/2323 (2016. gada 19. decembris), ar ko izveido kuģu pārstrādes rūpnīcu Eiropas sarakstu saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 1257/2013 par kuģu pārstrādi (
  1
  )

1

119

*

Komisijas Īstenošanas lēmums (ES) 2016/2324 (2016. gada 19. decembris) par Eiropas Parlamenta un Padomes Regulā (ES) Nr. 1257/2013 par kuģu pārstrādi prasītā ziņojuma par kuģa pārstrādes plānoto uzsākšanu formātu (
  1
  )

1

129

*

Komisijas Īstenošanas lēmums (ES) 2016/2325 (2016. gada 19. decembris) par tāda bīstamo materiālu uzskaitījuma sertifikāta formātu, kas izdots saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 1257/2013 par kuģu pārstrādi (
  1
  )

1

131

| | | Labojumi |
| --- | --- | --- |
| | * | Labojums Protokolā, ar kuru uz četriem gadiem nosaka zvejas iespējas un finansiālo ieguldījumu, kas paredzēti Partnerattiecību nolīgumā zivsaimniecības nozarē starp Eiropas Kopienu un Mauritānijas Islāma Republiku ( OV L 315, 1.12.2015. ) | 136 |
| | * | Labojums Eiropas Parlamenta un Padomes Regulā (ES) Nr. 517/2014 (2014. gada 16. aprīlis) par fluorētām siltumnīcefekta gāzēm un ar ko atceļ Regulu (EK) Nr. 842/2006 ( OV L 150, 20.5.2014. ) | 142 |

Labojumi

*

Labojums Protokolā, ar kuru uz četriem gadiem nosaka zvejas iespējas un finansiālo ieguldījumu, kas paredzēti Partnerattiecību nolīgumā zivsaimniecības nozarē starp Eiropas Kopienu un Mauritānijas Islāma Republiku ( OV L 315, 1.12.2015. )

( OV L 315, 1.12.2015. )

136

*

Labojums Eiropas Parlamenta un Padomes Regulā (ES) Nr. 517/2014 (2014. gada 16. aprīlis) par fluorētām siltumnīcefekta gāzēm un ar ko atceļ Regulu (EK) Nr. 842/2006 ( OV L 150, 20.5.2014. )

( OV L 150, 20.5.2014. )

142

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Dokuments attiecas uz EEZ |

---

(1)   Dokuments attiecas uz EEZ

1

| LV | Tiesību akti, kuru virsraksti ir gaišajā drukā, attiecas uz kārtējiem jautājumiem lauksaimniecības jomā un parasti ir spēkā tikai ierobežotu laika posmu.
  Visu citu tiesību aktu virsraksti ir tumšajā drukā, un pirms tiem ir zvaigznīte. |
| --- | --- |

LV

Tiesību akti, kuru virsraksti ir gaišajā drukā, attiecas uz kārtējiem jautājumiem lauksaimniecības jomā un parasti ir spēkā tikai ierobežotu laika posmu.

Visu citu tiesību aktu virsraksti ir tumšajā drukā, un pirms tiem ir zvaigznīte.

---

II Neleģislatīvi akti

REGULAS

| 20.12.2016 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 345/1 |
| --- | --- | --- | --- |

20.12.2016

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 345/1

---

KOMISIJAS ĪSTENOŠANAS REGULA (ES) 2016/2301

(2016. gada 8. decembris)

par nosaukuma ierakstīšanu Aizsargāto cilmes vietas nosaukumu un aizsargāto ģeogrāfiskās izcelsmes norāžu reģistrā (Olio di Calabria (AĢIN))

EIROPAS KOMISIJA,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2012. gada 21. novembra Regulu (ES) Nr. 1151/2012 par lauksaimniecības produktu un pārtikas produktu kvalitātes shēmām (1) un jo īpaši tās 52. panta 2. punktu,

tā kā:

| (1) | Saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1151/2012 50. panta 2. punkta a) apakšpunktu Itālijas pieteikums, kurā lūgts reģistrēt nosaukumu Olio di Calabria, ir publicēts Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī (2). |
| --- | --- |

(1)

Saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1151/2012 50. panta 2. punkta a) apakšpunktu Itālijas pieteikums, kurā lūgts reģistrēt nosaukumu Olio di Calabria, ir publicēts Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī (2).

| (2) | Komisijai nav iesniegts neviens paziņojums par iebildumiem saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1151/2012 51. pantu, tāpēc nosaukums Olio di Calabria būtu jāreģistrē, |
| --- | --- |

(2)

Komisijai nav iesniegts neviens paziņojums par iebildumiem saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1151/2012 51. pantu, tāpēc nosaukums Olio di Calabria būtu jāreģistrē,

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

1. pants

Nosaukums Olio di Calabria (AĢIN) ar šo tiek ierakstīts reģistrā.

Pirmajā daļā minētais nosaukums apzīmē produktu, kas pieder pie 1.5. grupas “Eļļas un tauki (sviests, margarīns, eļļa u. c.)” saskaņā ar Komisijas Regulas (ES) Nr. 668/2014 (3) XI pielikumu.

2. pants

Šī regula stājas spēkā divdesmitajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē, 2016. gada 8. decembrī

Komisijas

un tās priekšsēdētāja vārdā –

Komisijas loceklis

Phil HOGAN

---

(1)  
  OV L 343, 14.12.2012., 1. lpp.

1

(2)  
  OV C 304, 20.8.2016., 46. lpp.

2

(3)  Komisijas 2014. gada 13. jūnija Īstenošanas regula (ES) Nr. 668/2014, ar ko paredz noteikumus par to, kā piemērot Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 1151/2012 par lauksaimniecības produktu un pārtikas produktu kvalitātes shēmām (OV L 179, 19.6.2014., 36. lpp.).

3

---

| 20.12.2016 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 345/3 |
| --- | --- | --- | --- |

20.12.2016

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 345/3

---

KOMISIJAS ĪSTENOŠANAS REGULA (ES) 2016/2302

(2016. gada 8. decembris),

ar ko apstiprina specifikācijas grozījumu, kurš nav maznozīmīgs, attiecībā uz nosaukumu, kas reģistrēts Aizsargāto cilmes vietas nosaukumu un aizsargāto ģeogrāfiskās izcelsmes norāžu reģistrā (Pomodoro di Pachino (AĢIN))

EIROPAS KOMISIJA,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2012. gada 21. novembra Regulu (ES) Nr. 1151/2012 par lauksaimniecības produktu un pārtikas produktu kvalitātes shēmām (1) un jo īpaši tās 52. panta 2. punktu,

tā kā:

| (1) | Saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1151/2012 53. panta 1. punkta pirmo daļu Komisija ir izskatījusi Itālijas pieteikumu specifikācijas grozījuma apstiprināšanai attiecībā uz aizsargāto ģeogrāfiskās izcelsmes norādi Pomodoro di Pachino, kas reģistrēts saskaņā ar Komisijas Regulu (EK) Nr. 617/2003 (2), kurā grozījumi izdarīti ar Komisijas Īstenošanas regulu (ES) Nr. 675/2013 (3). |
| --- | --- |

(1)

Saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1151/2012 53. panta 1. punkta pirmo daļu Komisija ir izskatījusi Itālijas pieteikumu specifikācijas grozījuma apstiprināšanai attiecībā uz aizsargāto ģeogrāfiskās izcelsmes norādi Pomodoro di Pachino, kas reģistrēts saskaņā ar Komisijas Regulu (EK) Nr. 617/2003 (2), kurā grozījumi izdarīti ar Komisijas Īstenošanas regulu (ES) Nr. 675/2013 (3).

| (2) | Attiecīgais grozījums nav maznozīmīgs Regulas (ES) Nr. 1151/2012 53. panta 2. punkta nozīmē, tāpēc Komisija, piemērojot minētās regulas 50. panta 2. punkta a) apakšpunktu, grozījuma pieteikumu ir publicējusi Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī (4). |
| --- | --- |

(2)

Attiecīgais grozījums nav maznozīmīgs Regulas (ES) Nr. 1151/2012 53. panta 2. punkta nozīmē, tāpēc Komisija, piemērojot minētās regulas 50. panta 2. punkta a) apakšpunktu, grozījuma pieteikumu ir publicējusi Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī (4).

| (3) | Komisijai nav iesniegts neviens paziņojums par iebildumiem saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1151/2012 51. pantu, tāpēc šis specifikācijas grozījums būtu jāapstiprina, |
| --- | --- |

(3)

Komisijai nav iesniegts neviens paziņojums par iebildumiem saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1151/2012 51. pantu, tāpēc šis specifikācijas grozījums būtu jāapstiprina,

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

1. pants

Ar šo tiek apstiprināts Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī publicētais specifikācijas grozījums attiecībā uz nosaukumu Pomodoro di Pachino (AĢIN).

2. pants

Šī regula stājas spēkā divdesmitajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē, 2016. gada 8. decembrī

Komisijas

un tās priekšsēdētāja vārdā –

Komisijas loceklis

Phil HOGAN

---

(1)  
  OV L 343, 14.12.2012., 1. lpp.

1

(2)  Komisijas 2003. gada 4. aprīļa Regula (EK) Nr. 617/2003, ar kuru papildina pielikumu Regulai (EK) Nr. 2400/96 par dažu nosaukumu ierakstīšanu “Aizsargāto cilmes vietu nosaukumu un aizsargāto ģeogrāfiskās izcelsmes norāžu reģistrā”, kas paredzēts Padomes Regulā (EEK) Nr. 2081/92 par lauksaimniecības produktu un pārtikas produktu ģeogrāfiskās izcelsmes norāžu un cilmes vietu nosaukumu aizsardzību (Carne dos Açores, Borrego do Nordeste Alentejano, Carne de Porco Alentejano, Pomodoro di Pachino, Uva da tavola di Mazzarrone) (OV L 89, 5.4.2003., 3. lpp.).

2

Carne dos Açores, Borrego do Nordeste Alentejano, Carne de Porco Alentejano, Pomodoro di Pachino, Uva da tavola di Mazzarrone

(3)  Komisijas 2013. gada 15. jūlija Īstenošanas regula (ES) Nr. 675/2013, ar ko apstiprina specifikācijas grozījumu, kurš nav maznozīmīgs, attiecībā uz nosaukumu, kas reģistrēts Aizsargāto cilmes vietas nosaukumu un aizsargāto ģeogrāfiskās izcelsmes norāžu reģistrā (Pomodoro di Pachino (AĢIN)) (OV L 194, 17.7.2013., 1. lpp.).

3

Pomodoro di Pachino

(4)  
  OV C 271, 26.7.2016., 5. lpp.

4

---

| 20.12.2016 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 345/4 |
| --- | --- | --- | --- |

20.12.2016

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 345/4

---

KOMISIJAS ĪSTENOŠANAS REGULA (ES) 2016/2303

(2016. gada 19. decembris),

ar ko nosaka pagaidu antidempinga maksājumu konkrētu Baltkrievijas Republikas izcelsmes betona stiegrojuma stieņu importam

EIROPAS KOMISIJA,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2016. gada 8. jūnija Regulu (ES) 2016/1036 par aizsardzību pret importu par dempinga cenām no valstīm, kas nav Eiropas Savienības dalībvalstis (1), un jo īpaši tās 7. pantu,

pēc apspriešanās ar dalībvalstīm,

tā kā:

1.   PROCEDŪRA

PROCEDŪRA

1.1.   Procedūras sākšana

Procedūras sākšana

| (1) | Pamatojoties uz Padomes Regulas (EK) Nr. 1225/2009 (2) (“pamatregula”) 5. pantu, 2016. gada 31. martā Eiropas Komisija (“Komisija”) sāka antidempinga izmeklēšanu attiecībā uz konkrētu Baltkrievijas Republikas (“Baltkrievija” jeb “attiecīgā valsts”) izcelsmes betona stiegrojuma stieņu importu. Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī tika publicēts attiecīgs paziņojums par procedūras sākšanu (3) (“paziņojums par procedūras sākšanu”). |
| --- | --- |

(1)

Pamatojoties uz Padomes Regulas (EK) Nr. 1225/2009 (2) (“pamatregula”) 5. pantu, 2016. gada 31. martā Eiropas Komisija (“Komisija”) sāka antidempinga izmeklēšanu attiecībā uz konkrētu Baltkrievijas Republikas (“Baltkrievija” jeb “attiecīgā valsts”) izcelsmes betona stiegrojuma stieņu importu. Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī tika publicēts attiecīgs paziņojums par procedūras sākšanu (3) (“paziņojums par procedūras sākšanu”).

2

Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī

3

| (2) | Pēc tam, kad European Steel Association (“Eurofer” jeb “sūdzības iesniedzējs”) 2016. gada 15. februārī iesniedza sūdzību to ražotāju vārdā, kuri saražo 44 % no konkrēto betona stiegrojuma stieņu kopējā Savienības ražošanas apjoma, Komisija sāka izmeklēšanu. Neviens cits ražotājs ne iebilda, ne pauda neitrālu attieksmi. |
| --- | --- |

(2)

Pēc tam, kad European Steel Association (“Eurofer” jeb “sūdzības iesniedzējs”) 2016. gada 15. februārī iesniedza sūdzību to ražotāju vārdā, kuri saražo 44 % no konkrēto betona stiegrojuma stieņu kopējā Savienības ražošanas apjoma, Komisija sāka izmeklēšanu. Neviens cits ražotājs ne iebilda, ne pauda neitrālu attieksmi.

European Steel Association

Eurofer

| (3) | Tāpēc laikā, kad tika sākta procedūra, bija ievēroti attiecīgie sliekšņi, kas noteikti pamatregulas (4) 5. panta 4. punktā. Kad izmeklēšana ir sākta, vairs nav nepieciešams, lai visas izmeklēšanas laikā saglabātos atbilstība nosacījumiem. Šādu pieeju ir apstiprinājusi Tiesa attiecībā uz situāciju, kad uzņēmums atsauc savu atbalstu sūdzībai (5); tāda pati argumentācija izmantojama pēc analoģijas situācijā, kad mainās ražojuma tvērums. |
| --- | --- |

(3)

Tāpēc laikā, kad tika sākta procedūra, bija ievēroti attiecīgie sliekšņi, kas noteikti pamatregulas (4) 5. panta 4. punktā. Kad izmeklēšana ir sākta, vairs nav nepieciešams, lai visas izmeklēšanas laikā saglabātos atbilstība nosacījumiem. Šādu pieeju ir apstiprinājusi Tiesa attiecībā uz situāciju, kad uzņēmums atsauc savu atbalstu sūdzībai (5); tāda pati argumentācija izmantojama pēc analoģijas situācijā, kad mainās ražojuma tvērums.

4

5

1.2.   Ieinteresētās personas

Ieinteresētās personas

| (4) | Paziņojumā par procedūras sākšanu Komisija aicināja ieinteresētās personas pieteikties, lai piedalītos izmeklēšanā. Turklāt Komisija par izmeklēšanas sākšanu īpaši informēja sūdzības iesniedzēju, citus zināmos Savienības ražotājus, vienu zināmo ražotāju eksportētāju Baltkrievijā un Baltkrievijas Republikas iestādes, kā arī zināmos importētājus un lietotājus un aicināja tos piedalīties. |
| --- | --- |

(4)

Paziņojumā par procedūras sākšanu Komisija aicināja ieinteresētās personas pieteikties, lai piedalītos izmeklēšanā. Turklāt Komisija par izmeklēšanas sākšanu īpaši informēja sūdzības iesniedzēju, citus zināmos Savienības ražotājus, vienu zināmo ražotāju eksportētāju Baltkrievijā un Baltkrievijas Republikas iestādes, kā arī zināmos importētājus un lietotājus un aicināja tos piedalīties.

| (5) | Ieinteresētajām personām bija iespēja sniegt piezīmes par izmeklēšanas sākšanu un lūgt, lai tās uzklausītu Komisija un/vai tirdzniecības procedūru uzklausīšanas amatpersona. |
| --- | --- |

(5)

Ieinteresētajām personām bija iespēja sniegt piezīmes par izmeklēšanas sākšanu un lūgt, lai tās uzklausītu Komisija un/vai tirdzniecības procedūru uzklausīšanas amatpersona.

1.3.   Analogās valsts ražotāji

Analogās valsts ražotāji

| (6) | Paziņojumā par procedūras sākšanu Komisija informēja arī ieinteresētās personas, ka par tirgus ekonomikas trešo valsti (“analogo valsti”) pamatregulas 2. panta 7. punkta a) apakšpunkta nozīmē paredzējusi izmantot Dienvidāfriku vai Amerikas Savienotās Valstis (“ASV”). Ieinteresētajām personām bija iespēja sniegt piezīmes un lūgt, lai tās uzklausītu Komisija un/vai tirdzniecības procedūru uzklausīšanas amatpersona. |
| --- | --- |

(6)

Paziņojumā par procedūras sākšanu Komisija informēja arī ieinteresētās personas, ka par tirgus ekonomikas trešo valsti (“analogo valsti”) pamatregulas 2. panta 7. punkta a) apakšpunkta nozīmē paredzējusi izmantot Dienvidāfriku vai Amerikas Savienotās Valstis (“ASV”). Ieinteresētajām personām bija iespēja sniegt piezīmes un lūgt, lai tās uzklausītu Komisija un/vai tirdzniecības procedūru uzklausīšanas amatpersona.

1.4.   Atlase

Atlase

| (7) | Paziņojumā par procedūras sākšanu Komisija norādīja, ka tā varētu atlasīt ieinteresētās personas saskaņā ar pamatregulas 17. pantu. |
| --- | --- |

(7)

Paziņojumā par procedūras sākšanu Komisija norādīja, ka tā varētu atlasīt ieinteresētās personas saskaņā ar pamatregulas 17. pantu.

1.4.1.   Savienības ražotāju atlase

Savienības ražotāju atlase

| (8) | Paziņojumā par procedūras sākšanu Komisija norādīja, ka ir izveidojusi Savienības ražotāju pagaidu izlasi, pamatojoties uz izmeklējamā ražojuma ražošanas un pārdošanas apjomu un ģeogrāfisko atrašanās vietu. Izlasē bija pieci Savienības ražotāji. Izlasē iekļautie Savienības ražotāji saražoja 22,4 % no attiecīgā ražojuma kopējā ražošanas apjoma Savienībā un 24,4 % no attiecīgā ražojuma kopējā pārdošanas apjoma Savienībā. Uzņēmumi atrodas Francijā, Vācijā, Itālijā, Polijā un Spānijā, aptverot plašu ģeogrāfisko areālu. Komisija aicināja ieinteresētās personas sniegt piezīmes par pagaidu izlasi. Piezīmes netika saņemtas. Tāpēc tiek secināts, ka izlase ir Savienības ražošanas nozarei reprezentatīva. |
| --- | --- |

(8)

Paziņojumā par procedūras sākšanu Komisija norādīja, ka ir izveidojusi Savienības ražotāju pagaidu izlasi, pamatojoties uz izmeklējamā ražojuma ražošanas un pārdošanas apjomu un ģeogrāfisko atrašanās vietu. Izlasē bija pieci Savienības ražotāji. Izlasē iekļautie Savienības ražotāji saražoja 22,4 % no attiecīgā ražojuma kopējā ražošanas apjoma Savienībā un 24,4 % no attiecīgā ražojuma kopējā pārdošanas apjoma Savienībā. Uzņēmumi atrodas Francijā, Vācijā, Itālijā, Polijā un Spānijā, aptverot plašu ģeogrāfisko areālu. Komisija aicināja ieinteresētās personas sniegt piezīmes par pagaidu izlasi. Piezīmes netika saņemtas. Tāpēc tiek secināts, ka izlase ir Savienības ražošanas nozarei reprezentatīva.

1.4.2.   Nesaistīto importētāju atlase

Nesaistīto importētāju atlase

| (9) | Lai lemtu, vai ir vajadzīga atlase, un vajadzības gadījumā veidotu izlasi, Komisija aicināja nesaistītos importētājus sniegt informāciju, kas norādīta paziņojumā par procedūras sākšanu. |
| --- | --- |

(9)

Lai lemtu, vai ir vajadzīga atlase, un vajadzības gadījumā veidotu izlasi, Komisija aicināja nesaistītos importētājus sniegt informāciju, kas norādīta paziņojumā par procedūras sākšanu.

| (10) | Seši nesaistītie importētāji sniedza prasīto informāciju un piekrita, ka tos iekļauj izlasē. Saskaņā ar pamatregulas 17. panta 1. punktu Komisija izveidoja izlasi no trim importētājiem, kuriem ir lielākie importa apjomi Savienībā. Trīs izlasē iekļautie uzņēmumi veica 80 % no Baltkrievijas izcelsmes attiecīgā ražojuma nesaistītā importa. Saskaņā ar pamatregulas 17. panta 2. punktu par atlasi notika apspriešanās ar visiem zināmajiem attiecīgajiem importētājiem. Piezīmes netika saņemtas. |
| --- | --- |

(10)

Seši nesaistītie importētāji sniedza prasīto informāciju un piekrita, ka tos iekļauj izlasē. Saskaņā ar pamatregulas 17. panta 1. punktu Komisija izveidoja izlasi no trim importētājiem, kuriem ir lielākie importa apjomi Savienībā. Trīs izlasē iekļautie uzņēmumi veica 80 % no Baltkrievijas izcelsmes attiecīgā ražojuma nesaistītā importa. Saskaņā ar pamatregulas 17. panta 2. punktu par atlasi notika apspriešanās ar visiem zināmajiem attiecīgajiem importētājiem. Piezīmes netika saņemtas.

1.5.   Atbildes uz anketas jautājumiem

Atbildes uz anketas jautājumiem

| (11) | Komisija nosūtīja anketas pieciem izlasē iekļautajiem Savienības ražotājiem, ražotājam eksportētājam attiecīgajā valstī, kurš sadarbojās, vienam ražotājam ASV, kuras, kā skaidrots 32. apsvērumā, tika izraudzītas par analogo valsti, trim izlasē iekļautajiem importētājiem, astoņiem lietotājiem, kuri bija zināmi, sākoties izmeklēšanai, un vēl vienam lietotājam, kurš pats pieteicās vēlā procedūras posmā. |
| --- | --- |

(11)

Komisija nosūtīja anketas pieciem izlasē iekļautajiem Savienības ražotājiem, ražotājam eksportētājam attiecīgajā valstī, kurš sadarbojās, vienam ražotājam ASV, kuras, kā skaidrots 32. apsvērumā, tika izraudzītas par analogo valsti, trim izlasē iekļautajiem importētājiem, astoņiem lietotājiem, kuri bija zināmi, sākoties izmeklēšanai, un vēl vienam lietotājam, kurš pats pieteicās vēlā procedūras posmā.

| (12) | Atbildes uz anketas jautājumiem tika saņemtas no pieciem izlasē iekļautajiem Savienības ražotājiem, no attiecīgās valsts ražotāja eksportētāja, kas sadarbojās, no viena ražotāja ASV (“analogā valsts”) un no diviem nesaistītiem importētājiem. |
| --- | --- |

(12)

Atbildes uz anketas jautājumiem tika saņemtas no pieciem izlasē iekļautajiem Savienības ražotājiem, no attiecīgās valsts ražotāja eksportētāja, kas sadarbojās, no viena ražotāja ASV (“analogā valsts”) un no diviem nesaistītiem importētājiem.

1.6.   Pārbaudes apmeklējumi

Pārbaudes apmeklējumi

| (13) | Komisija lūdza un pārbaudīja visu informāciju, ko uzskatīja par vajadzīgu, lai provizoriski noteiktu dempingu, tā izraisīto kaitējumu un Savienības intereses. Pārbaudes apmeklējumi saskaņā ar pamatregulas 16. pantu tika veikti šādu uzņēmumu telpās:






  a) | ražotāji Savienībā:







  — | Celsa Huta Ostrowiec sp. z.o.o., Ostrowiec Swietokrzyski, Polija, |
| --- | --- | --- | --- |

(13)

Komisija lūdza un pārbaudīja visu informāciju, ko uzskatīja par vajadzīgu, lai provizoriski noteiktu dempingu, tā izraisīto kaitējumu un Savienības intereses. Pārbaudes apmeklējumi saskaņā ar pamatregulas 16. pantu tika veikti šādu uzņēmumu telpās:

a)

ražotāji Savienībā:

ražotāji Savienībā:

—

Celsa Huta Ostrowiec sp. z.o.o., Ostrowiec Swietokrzyski, Polija,

Celsa Huta Ostrowiec sp. z.o.o.

Ostrowiec Swietokrzyski

| — | Feralpi Sideruglica s.p.a, Lonato del Garda, Itālija, |
| --- | --- |

—

Feralpi Sideruglica s.p.a, Lonato del Garda, Itālija,

Feralpi Sideruglica s.p.a

Lonato del Garda

| — | Riva Acier SA, Gargenville, Francija, |
| --- | --- |

—

Riva Acier SA, Gargenville, Francija,

Riva Acier SA

Gargenville

| — | uz vietas (Briselē Beļģijā) tika pārbaudīti arī konkrēti sūdzības iesniedzēja makrodati; |
| --- | --- |

—

uz vietas (Briselē Beļģijā) tika pārbaudīti arī konkrēti sūdzības iesniedzēja makrodati;

| b) | ražotājs eksportētājs Baltkrievijā:







  — | atklātā akciju sabiedrība
  “Byelorussian Steel Works – Management Company of “Byelorussian Metallurgical Company” Holding”
  , Baltkrievija (“
  BMZ
  ”); |
| --- | --- | --- |

b)

ražotājs eksportētājs Baltkrievijā:

ražotājs eksportētājs Baltkrievijā:

—

atklātā akciju sabiedrība
  “Byelorussian Steel Works – Management Company of “Byelorussian Metallurgical Company” Holding”
  , Baltkrievija (“
  BMZ
  ”);

“Byelorussian Steel Works – Management Company of “Byelorussian Metallurgical Company” Holding”

BMZ

| c) | ar ražotāju eksportētāju saistītie tirgotāji:







  — | Bel Kap Steel LLC, Miami (Fl), ASV, |
| --- | --- | --- |

c)

ar ražotāju eksportētāju saistītie tirgotāji:

ar ražotāju eksportētāju saistītie tirgotāji:

—

Bel Kap Steel LLC, Miami (Fl), ASV,

Bel Kap Steel LLC

Miami (Fl)

| — | BMZ Polska Sp. z.o.o., Katowice, Polija, |
| --- | --- |

—

BMZ Polska Sp. z.o.o., Katowice, Polija,

BMZ Polska Sp. z.o.o.

Katowice

| — | UAB “Prekybos namai BMZ-Baltija”
  , Šiauliai, Lietuva; |
| --- | --- |

—

UAB “Prekybos namai BMZ-Baltija”
  , Šiauliai, Lietuva;

UAB “Prekybos namai BMZ-Baltija”

Šiauliai

| d) | ražotājs analogā valstī:







  — | Commercial Metals Company, Dallas (TX), ASV. |
| --- | --- | --- |

d)

ražotājs analogā valstī:

ražotājs analogā valstī:

—

Commercial Metals Company, Dallas (TX), ASV.

Commercial Metals Company

Dallas (TX)

1.7.   Izmeklēšanas periods un attiecīgais periods

Izmeklēšanas periods un attiecīgais periods

| (14) | Dempinga un kaitējuma izmeklēšana aptvēra laikposmu no 2015. gada 1. janvāra līdz 2015. gada 31. decembrim (“izmeklēšanas periods” jeb “IP”). Kaitējuma noteikšanai būtisko tendenču pārbaude aptvēra laikposmu no 2012. gada 1. janvāra līdz izmeklēšanas perioda beigām (“attiecīgais periods”). |
| --- | --- |

(14)

Dempinga un kaitējuma izmeklēšana aptvēra laikposmu no 2015. gada 1. janvāra līdz 2015. gada 31. decembrim (“izmeklēšanas periods” jeb “IP”). Kaitējuma noteikšanai būtisko tendenču pārbaude aptvēra laikposmu no 2012. gada 1. janvāra līdz izmeklēšanas perioda beigām (“attiecīgais periods”).

2.   ATTIECĪGAIS RAŽOJUMS UN LĪDZĪGAIS RAŽOJUMS

ATTIECĪGAIS RAŽOJUMS UN LĪDZĪGAIS RAŽOJUMS

2.1.   Attiecīgais ražojums

Attiecīgais ražojums

| (15) | Attiecīgais ražojums ir konkrēti Baltkrievijas izcelsmes betona stiegrojuma stieņi no dzelzs vai tērauda, bez turpmākas apstrādes pēc kalšanas, karstās velmēšanas, karstās stiepšanas vai karstās presēšanas, ieskaitot pēc velmēšanas liektus stieņus un arī stieņus ar velmēšanas procesā iegūtiem dobumiem, izciļņiem, rievām un citādām deformācijām, kurus patlaban klasificē ar KN kodiem ex 7214 10 00, ex 7214 20 00, ex 7214 30 00, ex 7214 91 10, ex 7214 91 90, ex 7214 99 10, ex 7214 99 71, ex 7214 99 79 un ex 7214 99 95 (“attiecīgais ražojums”). Betona stiegrojuma stieņi no dzelzs vai tērauda, kuriem ir paaugstināta izturība pret nogurumu, ir izslēgti. |
| --- | --- |

(15)

Attiecīgais ražojums ir konkrēti Baltkrievijas izcelsmes betona stiegrojuma stieņi no dzelzs vai tērauda, bez turpmākas apstrādes pēc kalšanas, karstās velmēšanas, karstās stiepšanas vai karstās presēšanas, ieskaitot pēc velmēšanas liektus stieņus un arī stieņus ar velmēšanas procesā iegūtiem dobumiem, izciļņiem, rievām un citādām deformācijām, kurus patlaban klasificē ar KN kodiem ex 7214 10 00, ex 7214 20 00, ex 7214 30 00, ex 7214 91 10, ex 7214 91 90, ex 7214 99 10, ex 7214 99 71, ex 7214 99 79 un ex 7214 99 95 (“attiecīgais ražojums”). Betona stiegrojuma stieņi no dzelzs vai tērauda, kuriem ir paaugstināta izturība pret nogurumu, ir izslēgti.

2.2.   Līdzīgais ražojums

Līdzīgais ražojums

| (16) | Izmeklēšana liecina, ka attiecīgajam ražojumam un ASV iekšzemes tirgū ražotajam un pārdotajam ražojumam, kā arī Savienības ražošanas nozares ražotajam ražojumam, ko pārdod Savienības tirgū, ir vienādas fizikālās, ķīmiskās un tehniskās īpašības un lietojums. Tāpēc tie provizoriski tiek uzskatīti par līdzīgiem ražojumiem pamatregulas 1. panta 4. punkta nozīmē. |
| --- | --- |

(16)

Izmeklēšana liecina, ka attiecīgajam ražojumam un ASV iekšzemes tirgū ražotajam un pārdotajam ražojumam, kā arī Savienības ražošanas nozares ražotajam ražojumam, ko pārdod Savienības tirgū, ir vienādas fizikālās, ķīmiskās un tehniskās īpašības un lietojums. Tāpēc tie provizoriski tiek uzskatīti par līdzīgiem ražojumiem pamatregulas 1. panta 4. punkta nozīmē.

2.3.   Apgalvojumi par ražojuma tvērumu

Apgalvojumi par ražojuma tvērumu

| (17) | Baltkrievijas ražotājs eksportētājs norāda, ka ražojuma tvēruma aprakstā esot nekonsekvence starp sūdzību (norādīti divi KN kodi) un paziņojumu starp procedūras sākšanu (norādīti deviņi KN kodi). Tiek apgalvots, ka šā iemesla dēļ kaitējuma novērtējumam sūdzībā nav tas pats ražojuma tvērums, kas procedūrā, kura tika sākta pēc sūdzības iesniegšanas. Bez tam tas norāda, ka uzņēmuma eksports ietver tikai ražojumus ar tiem diviem KN kodiem, kuri minēti sūdzībā. |
| --- | --- |

(17)

Baltkrievijas ražotājs eksportētājs norāda, ka ražojuma tvēruma aprakstā esot nekonsekvence starp sūdzību (norādīti divi KN kodi) un paziņojumu starp procedūras sākšanu (norādīti deviņi KN kodi). Tiek apgalvots, ka šā iemesla dēļ kaitējuma novērtējumam sūdzībā nav tas pats ražojuma tvērums, kas procedūrā, kura tika sākta pēc sūdzības iesniegšanas. Bez tam tas norāda, ka uzņēmuma eksports ietver tikai ražojumus ar tiem diviem KN kodiem, kuri minēti sūdzībā.

| (18) | Sūdzībā ražojuma aprakstā patiešām minēti divi KN kodi, savukārt paziņojumā par procedūras sākšanu uzskaitīti deviņi KN kodi. Komisija norāda, ka KN kodi paziņojumā par procedūras sākšanu, kā tas skaidri minēts, ir doti tikai informācijai. Turklāt tā norāda, ka izmeklēšana tika sākta, pamatojoties uz sūdzībā sniegto ražojuma aprakstu, kas pēc būtības aptver deviņus KN kodus neatkarīgi no tā, vai tie ir norādīti, un tāpēc papildu KN kodiem nav ietekmes uz sūdzībā sniegtajiem pierādījumiem. Tāpēc apgalvojums par šķietamo nekonsekvenci ražojuma aprakstā tiek noraidīts. |
| --- | --- |

(18)

Sūdzībā ražojuma aprakstā patiešām minēti divi KN kodi, savukārt paziņojumā par procedūras sākšanu uzskaitīti deviņi KN kodi. Komisija norāda, ka KN kodi paziņojumā par procedūras sākšanu, kā tas skaidri minēts, ir doti tikai informācijai. Turklāt tā norāda, ka izmeklēšana tika sākta, pamatojoties uz sūdzībā sniegto ražojuma aprakstu, kas pēc būtības aptver deviņus KN kodus neatkarīgi no tā, vai tie ir norādīti, un tāpēc papildu KN kodiem nav ietekmes uz sūdzībā sniegtajiem pierādījumiem. Tāpēc apgalvojums par šķietamo nekonsekvenci ražojuma aprakstā tiek noraidīts.

3.   DEMPINGS

DEMPINGS

3.1.   Vispārīgas piezīmes

Vispārīgas piezīmes

| (19) | Saskaņā ar pamatregulas 2. panta 7. punkta a) apakšpunktu Baltkrievija netiek uzskatīta par tirgus ekonomikas valsti. Tāpēc normālā vērtība Baltkrievijas eksportam uz Savienību tika noteikta, balstoties uz datiem, kas iegūti no ražotāja tirgus ekonomikas trešā valstī. |
| --- | --- |

(19)

Saskaņā ar pamatregulas 2. panta 7. punkta a) apakšpunktu Baltkrievija netiek uzskatīta par tirgus ekonomikas valsti. Tāpēc normālā vērtība Baltkrievijas eksportam uz Savienību tika noteikta, balstoties uz datiem, kas iegūti no ražotāja tirgus ekonomikas trešā valstī.

| (20) | Izmeklēšanas periodā imports no Baltkrievijas kopā sasniedza aptuveni 488 000 tonnu, un tā tirgus daļa bija aptuveni 5 %. Galvenās importētājas dalībvalstis bija Vācija, Lietuva, Polija un Nīderlande. Vienīgais zināmais ražotājs Baltkrievijā izmeklēšanā sadarbojās un sniedza atbildes uz anketas jautājumiem. Šis ražotājs pārdeva attiecīgo ražojumu uz Savienību tieši vai ar tādu saistīto tirgotāju starpniecību, kuri veic uzņēmējdarbību Savienībā un ASV. |
| --- | --- |

(20)

Izmeklēšanas periodā imports no Baltkrievijas kopā sasniedza aptuveni 488 000 tonnu, un tā tirgus daļa bija aptuveni 5 %. Galvenās importētājas dalībvalstis bija Vācija, Lietuva, Polija un Nīderlande. Vienīgais zināmais ražotājs Baltkrievijā izmeklēšanā sadarbojās un sniedza atbildes uz anketas jautājumiem. Šis ražotājs pārdeva attiecīgo ražojumu uz Savienību tieši vai ar tādu saistīto tirgotāju starpniecību, kuri veic uzņēmējdarbību Savienībā un ASV.

3.2.   Normālā vērtība

Normālā vērtība

3.2.1.   Analogā valsts

Analogā valsts

| (21) | Saskaņā ar pamatregulas 2. panta 7. punkta a) apakšpunktu tika noteikta normālā vērtība, pamatojoties uz cenu vai salikto vērtību tirgus ekonomikas trešā valstī. Tādēļ bija jāizvēlas tirgus ekonomikas trešā valsts (“analogā valsts”). |
| --- | --- |

(21)

Saskaņā ar pamatregulas 2. panta 7. punkta a) apakšpunktu tika noteikta normālā vērtība, pamatojoties uz cenu vai salikto vērtību tirgus ekonomikas trešā valstī. Tādēļ bija jāizvēlas tirgus ekonomikas trešā valsts (“analogā valsts”).

| (22) | Kā minēts 6. apsvērumā, paziņojumā par procedūras sākšanu Komisija informēja ieinteresētās personas, ka normālās vērtības noteikšanai par tirgus ekonomikas trešo valsti tā paredzējusi izmantot Dienvidāfriku vai ASV. |
| --- | --- |

(22)

Kā minēts 6. apsvērumā, paziņojumā par procedūras sākšanu Komisija informēja ieinteresētās personas, ka normālās vērtības noteikšanai par tirgus ekonomikas trešo valsti tā paredzējusi izmantot Dienvidāfriku vai ASV.

| (23) | No vienīgā Baltkrievijas ražotāja eksportētāja, kas sadarbojās, tika saņemtas piezīmes par ierosinātajām analogajām valstīm. Tas apgalvo, ka ne Dienvidāfrika, ne ASV nav piemērota analogā valsts, jo, cita starpā, ražošanas jauda, faktiskā produkcijas izlaide, ražošanas process Dienvidāfrikā un ASV ir citādi nekā Baltkrievijas ražotājam. Šī persona apgalvo arī, ka sūdzības iesniedzēju norādītie iekšzemes ražotāji Dienvidāfrikā un ASV ir tieši saistīti ar Savienības ražotājiem. Tāpēc minētajās valstīs no šādiem ražotājiem savākto datu objektivitāte varētu būt apšaubāma. Šī persona ierosināja, ka vispiemērotākā analogā valsts būtu Krievija, jo Krievijas tērauda stieņu ražošanas nozares attīstības līmenis ir vislīdzīgākais kā Baltkrievijā, ražošanas procesā arī tiek izmantoti metāllūžņi un saražotie tērauda stieņi ir līdzīgi kvalitātes un tehnisko specifikāciju ziņā. Tomēr Komisija norāda, ka šī persona nav sniegusi pierādījumus, kas liecinātu, ka Dienvidāfrikas vai ASV ražotāji attiecīgā ražojuma ražošanai neizmanto metāllūžņus vai ka to izmaksu struktūrā izejvielas nebūtu 60–70 % no ražošanas izmaksām. Katrā ziņā Komisija izmeklēja, vai Dienvidāfrika un ASV (kā arī Brazīlija) būtu piemērota analogā valsts. Analīze sīkāk aprakstīta 28.–34. apsvērumā. |
| --- | --- |

(23)

No vienīgā Baltkrievijas ražotāja eksportētāja, kas sadarbojās, tika saņemtas piezīmes par ierosinātajām analogajām valstīm. Tas apgalvo, ka ne Dienvidāfrika, ne ASV nav piemērota analogā valsts, jo, cita starpā, ražošanas jauda, faktiskā produkcijas izlaide, ražošanas process Dienvidāfrikā un ASV ir citādi nekā Baltkrievijas ražotājam. Šī persona apgalvo arī, ka sūdzības iesniedzēju norādītie iekšzemes ražotāji Dienvidāfrikā un ASV ir tieši saistīti ar Savienības ražotājiem. Tāpēc minētajās valstīs no šādiem ražotājiem savākto datu objektivitāte varētu būt apšaubāma. Šī persona ierosināja, ka vispiemērotākā analogā valsts būtu Krievija, jo Krievijas tērauda stieņu ražošanas nozares attīstības līmenis ir vislīdzīgākais kā Baltkrievijā, ražošanas procesā arī tiek izmantoti metāllūžņi un saražotie tērauda stieņi ir līdzīgi kvalitātes un tehnisko specifikāciju ziņā. Tomēr Komisija norāda, ka šī persona nav sniegusi pierādījumus, kas liecinātu, ka Dienvidāfrikas vai ASV ražotāji attiecīgā ražojuma ražošanai neizmanto metāllūžņus vai ka to izmaksu struktūrā izejvielas nebūtu 60–70 % no ražošanas izmaksām. Katrā ziņā Komisija izmeklēja, vai Dienvidāfrika un ASV (kā arī Brazīlija) būtu piemērota analogā valsts. Analīze sīkāk aprakstīta 28.–34. apsvērumā.

| (24) | Lai izvēlētos tirgus ekonomikas trešo valsti, Komisija sazinājās ar visiem zināmajiem ražotājiem ne tikai Dienvidāfrikā un ASV, bet arī Turcijā, Ukrainā, Krievijas Federācijā, Bosnijā un Hercegovinā, Meksikā, Korejā, Dominikānas Republikā, Norvēģijā un Šveicē. Komisija lūdza informāciju par iekšzemes tirgu, lūdza paziņot ražotā ražojuma veidu, ražošanas jaudu, saražotās produkcijas izlaidi, pārdošanas apjomu iekšzemes tirgū, aprakstīt ražošanas procesu, izmantoto izejvielu veidu, izejvielu, enerģijas un darbaspēka izmaksu īpatsvaru kopējās attiecīgā ražojuma ražošanas izmaksās un visbeidzot – vai uzņēmumi vēlas sadarboties izmeklēšanā. |
| --- | --- |

(24)

Lai izvēlētos tirgus ekonomikas trešo valsti, Komisija sazinājās ar visiem zināmajiem ražotājiem ne tikai Dienvidāfrikā un ASV, bet arī Turcijā, Ukrainā, Krievijas Federācijā, Bosnijā un Hercegovinā, Meksikā, Korejā, Dominikānas Republikā, Norvēģijā un Šveicē. Komisija lūdza informāciju par iekšzemes tirgu, lūdza paziņot ražotā ražojuma veidu, ražošanas jaudu, saražotās produkcijas izlaidi, pārdošanas apjomu iekšzemes tirgū, aprakstīt ražošanas procesu, izmantoto izejvielu veidu, izejvielu, enerģijas un darbaspēka izmaksu īpatsvaru kopējās attiecīgā ražojuma ražošanas izmaksās un visbeidzot – vai uzņēmumi vēlas sadarboties izmeklēšanā.

| (25) | Turklāt notika saziņa ar iepriekšminēto trešo valstu iestādēm. |
| --- | --- |

(25)

Turklāt notika saziņa ar iepriekšminēto trešo valstu iestādēm.

| (26) | Krievijas iestādes informēja Komisiju, ka neviens no zināmajiem Krievijas ražotājiem vai to apvienībām nav paudis interesi piedalīties konkrētajā izmeklēšanā. Tāpēc, tā kā Krievijas ražotāji nesadarbojās, Krieviju nevar izmantot par analogo valsti. |
| --- | --- |

(26)

Krievijas iestādes informēja Komisiju, ka neviens no zināmajiem Krievijas ražotājiem vai to apvienībām nav paudis interesi piedalīties konkrētajā izmeklēšanā. Tāpēc, tā kā Krievijas ražotāji nesadarbojās, Krieviju nevar izmantot par analogo valsti.

| (27) | Uz sākotnējo uzaicinājumu atsaucās tikai trīs ražotāji. Tie atradās Brazīlijā, Dienvidāfrikā un ASV. Dienvidāfrikas un ASV ražotāji bija saistīti ar dažiem sūdzības iesniedzējiem. Brazīlijas ražotājs piederēja pie uzņēmumu grupas, kuru ražotnes atradās dažādās valstīs, arī ASV, Meksikā un Dominikānas Republikā. Šis ražotājs nebija saistīts ar sūdzības iesniedzējiem. |
| --- | --- |

(27)

Uz sākotnējo uzaicinājumu atsaucās tikai trīs ražotāji. Tie atradās Brazīlijā, Dienvidāfrikā un ASV. Dienvidāfrikas un ASV ražotāji bija saistīti ar dažiem sūdzības iesniedzējiem. Brazīlijas ražotājs piederēja pie uzņēmumu grupas, kuru ražotnes atradās dažādās valstīs, arī ASV, Meksikā un Dominikānas Republikā. Šis ražotājs nebija saistīts ar sūdzības iesniedzējiem.

| (28) | Visas trīs atbildes tika izskatītas saistībā ar sūdzību, un tika saņemtas piezīmes. Tika konstatēts, ka iekšzemes patēriņš Dienvidāfrikā ir samērā mazs, tikai ap 435 000 tonnu, Dienvidāfrikas ražotāja ražošanas jauda ir aptuveni 10 % no Baltkrievijas ražotāja jaudas un galvenā izmantotā izejviela ir dzelzsrūda, savukārt Baltkrievijas ražotājs eksportētājs izmanto metāllūžņus. Tāpēc Komisija ir nolēmusi neizmantot Dienvidāfriku par iespējamo analogo valsti. |
| --- | --- |

(28)

Visas trīs atbildes tika izskatītas saistībā ar sūdzību, un tika saņemtas piezīmes. Tika konstatēts, ka iekšzemes patēriņš Dienvidāfrikā ir samērā mazs, tikai ap 435 000 tonnu, Dienvidāfrikas ražotāja ražošanas jauda ir aptuveni 10 % no Baltkrievijas ražotāja jaudas un galvenā izmantotā izejviela ir dzelzsrūda, savukārt Baltkrievijas ražotājs eksportētājs izmanto metāllūžņus. Tāpēc Komisija ir nolēmusi neizmantot Dienvidāfriku par iespējamo analogo valsti.

| (29) | Brazīlijas iekšzemes patēriņš ir aptuveni 3,5 miljoni tonnu, un imports (aptuveni 95 % izcelsme ir Turcijā), kam piemēro 12 % ad valorem maksājumu, atbilst aptuveni 5,5 % no patēriņa Brazīlijā. Ražotājs, kurš piedāvā sadarboties, ražošanas procesā izmanto metāllūžņus un pārstrādes čugunu, savukārt Baltkrievijas ražotājs eksportētājs izmanto galvenokārt metāllūžņus, un ražotāja, kurš piedāvā sadarboties, ražošanas apjoms atbilst aptuveni 50 % no Baltkrievijas ražotāja ražošanas apjoma. |
| --- | --- |

(29)

Brazīlijas iekšzemes patēriņš ir aptuveni 3,5 miljoni tonnu, un imports (aptuveni 95 % izcelsme ir Turcijā), kam piemēro 12 % ad valorem maksājumu, atbilst aptuveni 5,5 % no patēriņa Brazīlijā. Ražotājs, kurš piedāvā sadarboties, ražošanas procesā izmanto metāllūžņus un pārstrādes čugunu, savukārt Baltkrievijas ražotājs eksportētājs izmanto galvenokārt metāllūžņus, un ražotāja, kurš piedāvā sadarboties, ražošanas apjoms atbilst aptuveni 50 % no Baltkrievijas ražotāja ražošanas apjoma.

ad valorem

| (30) | ASV iekšzemes patēriņš bija aptuveni 7,7 miljoni tonnu. Tur bija vismaz astoņi iekšzemes ražotāji. Bija spēkā importa ierobežojumi (6), bet imports, kura izcelsme lielākoties bija Turcijā un Japānā, tik un tā atbilda 23 % no kopējā patēriņa. ASV ražotājs izmantoja līdzīgu ražošanas procesu kā ražotājs Baltkrievijā. Tā ražošanas apjoms atbilda aptuveni 52 % no Baltkrievijas ražotāja ražošanas apjoma. |
| --- | --- |

(30)

ASV iekšzemes patēriņš bija aptuveni 7,7 miljoni tonnu. Tur bija vismaz astoņi iekšzemes ražotāji. Bija spēkā importa ierobežojumi (6), bet imports, kura izcelsme lielākoties bija Turcijā un Japānā, tik un tā atbilda 23 % no kopējā patēriņa. ASV ražotājs izmantoja līdzīgu ražošanas procesu kā ražotājs Baltkrievijā. Tā ražošanas apjoms atbilda aptuveni 52 % no Baltkrievijas ražotāja ražošanas apjoma.

6

| (31) | Pamatojoties uz šo analīzi, Komisija uzskata, ka tirgus situācijai, kas konstatēta Brazīlijā un ASV, raksturīga pietiekama konkurētspēja. Tāpēc Komisija ir nolēmusi par potenciālajām analogajām valstīm izmantot Brazīliju un ASV. |
| --- | --- |

(31)

Pamatojoties uz šo analīzi, Komisija uzskata, ka tirgus situācijai, kas konstatēta Brazīlijā un ASV, raksturīga pietiekama konkurētspēja. Tāpēc Komisija ir nolēmusi par potenciālajām analogajām valstīm izmantot Brazīliju un ASV.

| (32) | Diviem iepriekšminētajiem ražotājiem, kas sadarbojās, tika nosūtītas analogās valsts anketas. Tomēr pēc analogās valsts anketas saņemšanas Brazīlijas ražotājs darīja zināmu Komisijai savu lēmumu atsaukt sadarbību izmeklēšanā. Komisija saņēma atbilstošu atbildi no ASV ražotāja. |
| --- | --- |

(32)

Diviem iepriekšminētajiem ražotājiem, kas sadarbojās, tika nosūtītas analogās valsts anketas. Tomēr pēc analogās valsts anketas saņemšanas Brazīlijas ražotājs darīja zināmu Komisijai savu lēmumu atsaukt sadarbību izmeklēšanā. Komisija saņēma atbilstošu atbildi no ASV ražotāja.

| (33) | Komisija konstatēja, ka ASV ražotājs, kas sadarbojās, ir saistīts ar vienu no sūdzības iesniedzējiem, kā to bija apgalvojis Baltkrievijas ražotājs eksportētājs. Tomēr, pat ja ražotājs analogajā valstī ir saistīts ar Savienības ražotāju, šādas saistības dēļ normālās vērtības noteikšana nekļūst nederīga un netiek ietekmēta (7). |
| --- | --- |

(33)

Komisija konstatēja, ka ASV ražotājs, kas sadarbojās, ir saistīts ar vienu no sūdzības iesniedzējiem, kā to bija apgalvojis Baltkrievijas ražotājs eksportētājs. Tomēr, pat ja ražotājs analogajā valstī ir saistīts ar Savienības ražotāju, šādas saistības dēļ normālās vērtības noteikšana nekļūst nederīga un netiek ietekmēta (7).

7

| (34) | Šajā procedūras posmā Komisija secina, ka saskaņā ar pamatregulas 2. panta 7. punkta a) apakšpunktu ASV ir piemērota analogā valsts. |
| --- | --- |

(34)

Šajā procedūras posmā Komisija secina, ka saskaņā ar pamatregulas 2. panta 7. punkta a) apakšpunktu ASV ir piemērota analogā valsts.

3.2.2.   Normālā vērtība (analogā valsts)

Normālā vērtība (analogā valsts)

| (35) | Informācija, kas tika saņemta no analogās valsts ražotāja, kas sadarbojās, tika izmantota par pamatu, lai saskaņā ar pamatregulas 2. panta 7. punkta a) apakšpunktu noteiktu normālo vērtību. |
| --- | --- |

(35)

Informācija, kas tika saņemta no analogās valsts ražotāja, kas sadarbojās, tika izmantota par pamatu, lai saskaņā ar pamatregulas 2. panta 7. punkta a) apakšpunktu noteiktu normālo vērtību.

| (36) | Pirmkārt, Komisija pārbaudīja, vai saskaņā ar pamatregulas 2. panta 2. punktu kopējais līdzīgā ražojuma pārdošanas apjoms neatkarīgiem pircējiem ASV ir reprezentatīvs. Tādēļ kopējais pārdošanas apjoms tika salīdzināts ar tā attiecīgā ražojuma kopējo apjomu, ko uz Savienību eksportējis Baltkrievijas ražotājs eksportētājs. Pamatojoties uz to, Komisija konstatēja, ka ASV tirgū līdzīgo ražojumu pārdod reprezentatīvos daudzumos. |
| --- | --- |

(36)

Pirmkārt, Komisija pārbaudīja, vai saskaņā ar pamatregulas 2. panta 2. punktu kopējais līdzīgā ražojuma pārdošanas apjoms neatkarīgiem pircējiem ASV ir reprezentatīvs. Tādēļ kopējais pārdošanas apjoms tika salīdzināts ar tā attiecīgā ražojuma kopējo apjomu, ko uz Savienību eksportējis Baltkrievijas ražotājs eksportētājs. Pamatojoties uz to, Komisija konstatēja, ka ASV tirgū līdzīgo ražojumu pārdod reprezentatīvos daudzumos.

| (37) | Otrkārt, Komisija noteica tos ražojuma veidus, kurus iekšzemes tirgū pārdod analogās valsts ražotājs un kuri ir identiski vai tieši salīdzināmi ar tiem veidiem, kurus Baltkrievijas ražotājs eksportētājs pārdod eksportam uz Savienību. Tā pa ražojuma veidiem salīdzināja pārdošanas apjomu ASV ar Baltkrievijas ražotāja eksportētāja eksportu uz Savienību. Šis salīdzinājums liecina, ka visi ražojuma veidi ASV pārdoti reprezentatīvos daudzumos. |
| --- | --- |

(37)

Otrkārt, Komisija noteica tos ražojuma veidus, kurus iekšzemes tirgū pārdod analogās valsts ražotājs un kuri ir identiski vai tieši salīdzināmi ar tiem veidiem, kurus Baltkrievijas ražotājs eksportētājs pārdod eksportam uz Savienību. Tā pa ražojuma veidiem salīdzināja pārdošanas apjomu ASV ar Baltkrievijas ražotāja eksportētāja eksportu uz Savienību. Šis salīdzinājums liecina, ka visi ražojuma veidi ASV pārdoti reprezentatīvos daudzumos.

| (38) | Pēc tam Komisija attiecībā uz analogās valsts ražotāju pārbaudīja, vai var uzskatīt, ka katrs līdzīgā ražojuma veids iekšzemes tirgū ir pārdots parastā tirdzniecības apritē atbilstoši pamatregulas 2. panta 4. punktam. Tas tika darīts, katram ražojuma veidam nosakot neatkarīgiem pircējiem veikto rentablās pārdošanas īpatsvaru iekšzemes tirgū izmeklēšanas periodā. Pārdošanas darījumi tika uzskatīti par rentabliem, ja vienības cena bija vienāda ar ražošanas izmaksām vai lielāka par tām. Tāpēc tika noteiktas ASV ražotāja ražošanas izmaksas katram ražojuma veidam izmeklēšanas periodā. |
| --- | --- |

(38)

Pēc tam Komisija attiecībā uz analogās valsts ražotāju pārbaudīja, vai var uzskatīt, ka katrs līdzīgā ražojuma veids iekšzemes tirgū ir pārdots parastā tirdzniecības apritē atbilstoši pamatregulas 2. panta 4. punktam. Tas tika darīts, katram ražojuma veidam nosakot neatkarīgiem pircējiem veikto rentablās pārdošanas īpatsvaru iekšzemes tirgū izmeklēšanas periodā. Pārdošanas darījumi tika uzskatīti par rentabliem, ja vienības cena bija vienāda ar ražošanas izmaksām vai lielāka par tām. Tāpēc tika noteiktas ASV ražotāja ražošanas izmaksas katram ražojuma veidam izmeklēšanas periodā.

| (39) | Ja pārdošanas apjoms kādam ražojuma veidam, ko pārdod par neto pārdošanas cenu, kura vienāda ar aprēķinātajām ražošanas izmaksām vai lielāka par tām, pārsniedza 80 % no šā ražojuma veida pārdošanas kopējā apjoma un ja šā ražojuma veida vidējā svērtā pārdošanas cena bija vienāda ar ražošanas izmaksām vai lielāka par tām, normālā vērtība tika noteikta, pamatojoties uz faktisko cenu iekšzemes tirgū. Šī cena tika aprēķināta kā vidējā svērtā cena visiem attiecīgā ražojuma veida pārdošanas apjomiem iekšzemes tirgū izmeklēšanas periodā. Visiem ražojuma veidiem, ko pārdeva analogās valsts ražotājs, rentablās pārdošanas apjoms bija vismaz 80 % no kopējā šā veida pārdošanas apjoma. |
| --- | --- |

(39)

Ja pārdošanas apjoms kādam ražojuma veidam, ko pārdod par neto pārdošanas cenu, kura vienāda ar aprēķinātajām ražošanas izmaksām vai lielāka par tām, pārsniedza 80 % no šā ražojuma veida pārdošanas kopējā apjoma un ja šā ražojuma veida vidējā svērtā pārdošanas cena bija vienāda ar ražošanas izmaksām vai lielāka par tām, normālā vērtība tika noteikta, pamatojoties uz faktisko cenu iekšzemes tirgū. Šī cena tika aprēķināta kā vidējā svērtā cena visiem attiecīgā ražojuma veida pārdošanas apjomiem iekšzemes tirgū izmeklēšanas periodā. Visiem ražojuma veidiem, ko pārdeva analogās valsts ražotājs, rentablās pārdošanas apjoms bija vismaz 80 % no kopējā šā veida pārdošanas apjoma.

| (40) | Visbeidzot, visi ražojuma veidi, kas eksportēti no Baltkrievijas uz Savienību, tika pārdoti arī ASV. Tāpēc nebija nepieciešams aprēķināt salikto normālo vērtību nevienam eksportētā ražojuma veidam. |
| --- | --- |

(40)

Visbeidzot, visi ražojuma veidi, kas eksportēti no Baltkrievijas uz Savienību, tika pārdoti arī ASV. Tāpēc nebija nepieciešams aprēķināt salikto normālo vērtību nevienam eksportētā ražojuma veidam.

3.3.   Eksporta cena

Eksporta cena

| (41) | Baltkrievijas ražotājs eksportētājs, kas sadarbojās, eksportēja uz Savienību vai nu ar saistītu tirgotāju starpniecību, kuri atrodas Austrijā, Lietuvā, Polijā, Vācijā un ASV, vai pārdeva tieši pirmajam neatkarīgajam pircējam. Kā norādīts 13. apsvērumā, trīs galvenie saistītie tirgotāji tika pārbaudīti uz vietas. |
| --- | --- |

(41)

Baltkrievijas ražotājs eksportētājs, kas sadarbojās, eksportēja uz Savienību vai nu ar saistītu tirgotāju starpniecību, kuri atrodas Austrijā, Lietuvā, Polijā, Vācijā un ASV, vai pārdeva tieši pirmajam neatkarīgajam pircējam. Kā norādīts 13. apsvērumā, trīs galvenie saistītie tirgotāji tika pārbaudīti uz vietas.

| (42) | Attiecībā uz ražotāja eksportētāja veikto tiešo pārdošanu pirmajam neatkarīgajam pircējam Savienībā saskaņā ar pamatregulas 2. panta 8. punktu eksporta cena bija cena, kas faktiski samaksāta vai maksājama par attiecīgo ražojumu, to pārdodot eksportam uz Savienību. |
| --- | --- |

(42)

Attiecībā uz ražotāja eksportētāja veikto tiešo pārdošanu pirmajam neatkarīgajam pircējam Savienībā saskaņā ar pamatregulas 2. panta 8. punktu eksporta cena bija cena, kas faktiski samaksāta vai maksājama par attiecīgo ražojumu, to pārdodot eksportam uz Savienību.

| (43) | Attiecībā uz pārdošanu ar to saistīto tirgotāju starpniecību, kuri bija importētāji, eksporta cena tika noteikta, pamatojoties uz pamatregulas 2. panta 9. punktu. Šajā gadījumā tika veiktas cenas korekcijas attiecībā uz visām izmaksām, kas radušās starp importēšanu un tālākpārdošanu, ieskaitot pārdošanas, vispārējās un administratīvās izmaksas (1–2,5 %), un attiecībā uz samērīgu peļņas procentu (zem 1 %) tirgotājiem, kas piedalījās pārdošanā. |
| --- | --- |

(43)

Attiecībā uz pārdošanu ar to saistīto tirgotāju starpniecību, kuri bija importētāji, eksporta cena tika noteikta, pamatojoties uz pamatregulas 2. panta 9. punktu. Šajā gadījumā tika veiktas cenas korekcijas attiecībā uz visām izmaksām, kas radušās starp importēšanu un tālākpārdošanu, ieskaitot pārdošanas, vispārējās un administratīvās izmaksas (1–2,5 %), un attiecībā uz samērīgu peļņas procentu (zem 1 %) tirgotājiem, kas piedalījās pārdošanā.

3.4.   Salīdzinājums

Salīdzinājums

| (44) | Komisija salīdzināja normālo vērtību un izlasē iekļautā ražotāja eksportētāja eksporta cenu, pamatojoties uz EXW cenu. |
| --- | --- |

(44)

Komisija salīdzināja normālo vērtību un izlasē iekļautā ražotāja eksportētāja eksporta cenu, pamatojoties uz EXW cenu.

EXW

| (45) | Saskaņā ar pamatregulas 2. panta 10. punktu gadījumos, kad to pamatoja vajadzība nodrošināt taisnīgu salīdzinājumu, Komisija koriģēja normālo vērtību un/vai eksporta cenu, ņemot vērā atšķirības, kas ietekmē cenas un cenu salīdzināmību. |
| --- | --- |

(45)

Saskaņā ar pamatregulas 2. panta 10. punktu gadījumos, kad to pamatoja vajadzība nodrošināt taisnīgu salīdzinājumu, Komisija koriģēja normālo vērtību un/vai eksporta cenu, ņemot vērā atšķirības, kas ietekmē cenas un cenu salīdzināmību.

| (46) | Ražotāja eksportētāja eksporta cenas tika koriģētas attiecība uz transportēšanu, apdrošināšanu un pakalpojumiem (aptuveni 4–7,5 % atkarībā no attiecīgā saistītā tirgotāja vai ražotāja eksportētāja), kredīta izmaksām un banku maksām (0–1,5 % atkarībā no attiecīgā saistītā tirgotāja vai ražotāja eksportētāja), kas kopā veido aptuveni 8 % no pārdošanas vērtības. Analogās valsts ražotāja iekšzemes cenas tika koriģētas attiecībā uz iekšzemes transportēšanas izmaksām un pakalpojumu izmaksām (vidēji 5,3 % no pārdošanas vērtības), kā arī kredīta izmaksām (gada procentu likme 1,15 %). |
| --- | --- |

(46)

Ražotāja eksportētāja eksporta cenas tika koriģētas attiecība uz transportēšanu, apdrošināšanu un pakalpojumiem (aptuveni 4–7,5 % atkarībā no attiecīgā saistītā tirgotāja vai ražotāja eksportētāja), kredīta izmaksām un banku maksām (0–1,5 % atkarībā no attiecīgā saistītā tirgotāja vai ražotāja eksportētāja), kas kopā veido aptuveni 8 % no pārdošanas vērtības. Analogās valsts ražotāja iekšzemes cenas tika koriģētas attiecībā uz iekšzemes transportēšanas izmaksām un pakalpojumu izmaksām (vidēji 5,3 % no pārdošanas vērtības), kā arī kredīta izmaksām (gada procentu likme 1,15 %).

| (47) | Salīdzinājums tika veikts 100 % no Baltkrievijas ražotāja eksportētāja un tā saistīto tirgotāju eksportētā un Savienībā pārdotā ražojuma veidiem. |
| --- | --- |

(47)

Salīdzinājums tika veikts 100 % no Baltkrievijas ražotāja eksportētāja un tā saistīto tirgotāju eksportētā un Savienībā pārdotā ražojuma veidiem.

| (48) | 2016. gada 14. oktobra uzklausīšanā Baltkrievijas ražotāja eksportētāja pārstāvji apgalvoja, ka normālā vērtība būtu jākoriģē, atspoguļojot lūžņu pirkšanas vidējās cenas un to patēriņa īpatsvaru attiecīgā ražojuma ražošanā Baltkrievijā. |
| --- | --- |

(48)

2016. gada 14. oktobra uzklausīšanā Baltkrievijas ražotāja eksportētāja pārstāvji apgalvoja, ka normālā vērtība būtu jākoriģē, atspoguļojot lūžņu pirkšanas vidējās cenas un to patēriņa īpatsvaru attiecīgā ražojuma ražošanā Baltkrievijā.

| (49) | Pirmkārt, Komisija uzsver, ka netika aprēķināta saliktā normālā vērtība, bet normālā vērtība tika pamatota vienīgi uz pārdošanu, tāpēc šāda korekcija normālās vērtības noteikšanas līmenī nav iespējama. |
| --- | --- |

(49)

Pirmkārt, Komisija uzsver, ka netika aprēķināta saliktā normālā vērtība, bet normālā vērtība tika pamatota vienīgi uz pārdošanu, tāpēc šāda korekcija normālās vērtības noteikšanas līmenī nav iespējama.

| (50) | Otrkārt, Komisija uzskata, ka šis uzņēmums varētu būt vēlējies izvirzīt taisnīga salīdzinājuma jautājumu, un tādējādi analizēja šo apgalvojumu saskaņā ar pamatregulas 2. panta 10. punkta k) apakšpunktu. Izmeklēšana liecina, ka Baltkrievijas ražotājs eksportētājs pircis lūžņus no vietējiem piegādātājiem vai no Krievijas piegādātājiem. |
| --- | --- |

(50)

Otrkārt, Komisija uzskata, ka šis uzņēmums varētu būt vēlējies izvirzīt taisnīga salīdzinājuma jautājumu, un tādējādi analizēja šo apgalvojumu saskaņā ar pamatregulas 2. panta 10. punkta k) apakšpunktu. Izmeklēšana liecina, ka Baltkrievijas ražotājs eksportētājs pircis lūžņus no vietējiem piegādātājiem vai no Krievijas piegādātājiem.

| (51) | Komisija norāda, ka Baltkrievijā – valstī, kurā nav tirgus ekonomikas, – cenas un izmaksas tiek uzskatītas par izkropļotām. Tādējādi veikt korekcijas, pamatojoties uz Baltkrievijas cenām un izmaksām, kā arī rezultātā iegūto patēriņa īpatsvaru, nozīmētu izmantot izkropļoto Baltkrievijas cenu. Tāpēc Komisija noraida apgalvojumu par šo aspektu. Pat ja Komisijai būtu jāpierāda faktiskie Baltkrievijas cenu izkropļojumi, Komisija norāda, ka sūdzībā sniegti pirmšķietami pierādījumi, ka šādi izkropļojumi pastāv, un Baltkrievijas eksportētājs nav sniedzis pamatotus pierādījumus, kas atspēkotu šādu apgalvojumu. |
| --- | --- |

(51)

Komisija norāda, ka Baltkrievijā – valstī, kurā nav tirgus ekonomikas, – cenas un izmaksas tiek uzskatītas par izkropļotām. Tādējādi veikt korekcijas, pamatojoties uz Baltkrievijas cenām un izmaksām, kā arī rezultātā iegūto patēriņa īpatsvaru, nozīmētu izmantot izkropļoto Baltkrievijas cenu. Tāpēc Komisija noraida apgalvojumu par šo aspektu. Pat ja Komisijai būtu jāpierāda faktiskie Baltkrievijas cenu izkropļojumi, Komisija norāda, ka sūdzībā sniegti pirmšķietami pierādījumi, ka šādi izkropļojumi pastāv, un Baltkrievijas eksportētājs nav sniedzis pamatotus pierādījumus, kas atspēkotu šādu apgalvojumu.

| (52) | Attiecībā uz lūžņiem, kas importēti no Krievijas, Komisija izmeklēšanā konstatēja, ka izejvielu cena ASV un Krievijas Federācijā ir līdzīga (8). Turklāt izmeklēšanā atklājās, ka ASV metāllūžņu patēriņa īpatsvars ir līdzīgs tam, kādu norādījis Baltkrievijas ražotājs eksportētājs, proti, 60–70 %. Tāpēc Komisija provizoriski secina, ka lūžņu pirkšanas cenas ASV neietekmē cenu salīdzināmību. Apgalvojums tiek provizoriski noraidīts. |
| --- | --- |

(52)

Attiecībā uz lūžņiem, kas importēti no Krievijas, Komisija izmeklēšanā konstatēja, ka izejvielu cena ASV un Krievijas Federācijā ir līdzīga (8). Turklāt izmeklēšanā atklājās, ka ASV metāllūžņu patēriņa īpatsvars ir līdzīgs tam, kādu norādījis Baltkrievijas ražotājs eksportētājs, proti, 60–70 %. Tāpēc Komisija provizoriski secina, ka lūžņu pirkšanas cenas ASV neietekmē cenu salīdzināmību. Apgalvojums tiek provizoriski noraidīts.

8

3.5.   Dempinga starpības

Dempinga starpības

| (53) | Attiecībā uz ražotāju eksportētāju, kas sadarbojās, Komisija saskaņā ar pamatregulas 2. panta 11. un 12. punktu salīdzināja vidējo svērto normālo vērtību katram līdzīga ražojuma veidam analogajā valstī (sk. 47. apsvērumu) ar attiecīgā ražojuma atbilstošā veida vidējo svērto eksporta cenu. Šādi iegūtā provizoriskā vidējā svērtā dempinga starpība, izteikta procentos no CIF cenas ar piegādi līdz Savienības robežai pirms nodokļu samaksas, ir 58,4 %. |
| --- | --- |

(53)

Attiecībā uz ražotāju eksportētāju, kas sadarbojās, Komisija saskaņā ar pamatregulas 2. panta 11. un 12. punktu salīdzināja vidējo svērto normālo vērtību katram līdzīga ražojuma veidam analogajā valstī (sk. 47. apsvērumu) ar attiecīgā ražojuma atbilstošā veida vidējo svērto eksporta cenu. Šādi iegūtā provizoriskā vidējā svērtā dempinga starpība, izteikta procentos no CIF cenas ar piegādi līdz Savienības robežai pirms nodokļu samaksas, ir 58,4 %.

CIF

| (54) | Sadarbības līmenis ir augsts, jo ražotāja eksportētāja, kas sadarbojās, imports bija arī viss kopējais eksports uz Savienību izmeklēšanas periodā. Tādējādi Komisija nolēma atlikušo dempinga starpību noteikt tā ražotāja eksportētāja, kas sadarbojās, dempinga starpības apmērā, kuram šī starpība bija vislielākā. |
| --- | --- |

(54)

Sadarbības līmenis ir augsts, jo ražotāja eksportētāja, kas sadarbojās, imports bija arī viss kopējais eksports uz Savienību izmeklēšanas periodā. Tādējādi Komisija nolēma atlikušo dempinga starpību noteikt tā ražotāja eksportētāja, kas sadarbojās, dempinga starpības apmērā, kuram šī starpība bija vislielākā.

| (55) | Pagaidu dempinga starpības, izteiktas procentos no CIF cenas ar piegādi līdz Savienības robežai pirms nodokļu nomaksas, ir šādas:






  Uzņēmums | Pagaidu dempinga starpība |
| --- | --- | --- |
| Atklātā akciju sabiedrība Byelorussian Steel Works – Management Company of “Byelorussian Metallurgical Company” Holding, Baltkrievija | 58,4 % |
| Visi pārējie uzņēmumi | 58,4 % |

(55)

Pagaidu dempinga starpības, izteiktas procentos no CIF cenas ar piegādi līdz Savienības robežai pirms nodokļu nomaksas, ir šādas:

CIF

Uzņēmums

Pagaidu dempinga starpība

Atklātā akciju sabiedrība Byelorussian Steel Works – Management Company of “Byelorussian Metallurgical Company” Holding, Baltkrievija

Byelorussian Steel Works – Management Company of “Byelorussian Metallurgical Company” Holding

58,4 %

Visi pārējie uzņēmumi

58,4 %

4.   SAVIENĪBAS RAŽOŠANAS NOZARE

SAVIENĪBAS RAŽOŠANAS NOZARE

4.1.   Savienības ražošanas nozare un Savienības ražošanas apjoms

Savienības ražošanas nozare un Savienības ražošanas apjoms

| (56) | Līdzīgo ražojumu ražoja 31 Savienības ražotājs. Tie tiek uzskatīti par Savienības ražošanas nozari pamatregulas 4. panta 1. punkta un 5. panta 4. punkta nozīmē un tālāk tiks saukti par “Savienības ražošanas nozari”. |
| --- | --- |

(56)

Līdzīgo ražojumu ražoja 31 Savienības ražotājs. Tie tiek uzskatīti par Savienības ražošanas nozari pamatregulas 4. panta 1. punkta un 5. panta 4. punkta nozīmē un tālāk tiks saukti par “Savienības ražošanas nozari”.

| (57) | Lai noteiktu Savienības ražošanas kopējo apjomu izmeklēšanas periodā, tika izmantota visa pieejamā informācija par Savienības ražošanas nozari, piemēram, sūdzībā sniegtā informācija, dati, kas savākti no Savienības ražotājiem un to apvienības pirms un pēc izmeklēšanas sākšanas, un izlasē iekļauto Savienības ražotāju atbildes uz anketas jautājumiem. |
| --- | --- |

(57)

Lai noteiktu Savienības ražošanas kopējo apjomu izmeklēšanas periodā, tika izmantota visa pieejamā informācija par Savienības ražošanas nozari, piemēram, sūdzībā sniegtā informācija, dati, kas savākti no Savienības ražotājiem un to apvienības pirms un pēc izmeklēšanas sākšanas, un izlasē iekļauto Savienības ražotāju atbildes uz anketas jautājumiem.

| (58) | Tādējādi tika lēsts, ka Savienības ražošanas kopējais apjoms IP laikā bijis apmēram 12,7 milj. tonnu. Šajā apjomā ir iekļauts visu Savienības ražotāju – gan izlasē iekļauto ražotāju, gan izlasē neiekļauto ražotāju – saražotais apjoms, aprēķināts, pamatojoties uz pārbaudītiem sūdzības iesniedzēja sniegtajiem datiem. |
| --- | --- |

(58)

Tādējādi tika lēsts, ka Savienības ražošanas kopējais apjoms IP laikā bijis apmēram 12,7 milj. tonnu. Šajā apjomā ir iekļauts visu Savienības ražotāju – gan izlasē iekļauto ražotāju, gan izlasē neiekļauto ražotāju – saražotais apjoms, aprēķināts, pamatojoties uz pārbaudītiem sūdzības iesniedzēja sniegtajiem datiem.

| (59) | Kā norādīts 8. apsvērumā, izlasē iekļautie pieci Savienības ražotāji kopā saražo 22,4 % no līdzīgā ražojuma kopējā aplēstā Savienības ražošanas apjoma. Šajā ziņā būtu jāņem vērā, kas Savienības attiecīgā ražojuma ražošana ir ļoti fragmentēta, ko ilustrē 56. apsvērumā minētais lielais skaits Savienības ražotāju, tāpēc piecu ražotāju izlase ir Savienības ražošanas nozarei reprezentatīva. |
| --- | --- |

(59)

Kā norādīts 8. apsvērumā, izlasē iekļautie pieci Savienības ražotāji kopā saražo 22,4 % no līdzīgā ražojuma kopējā aplēstā Savienības ražošanas apjoma. Šajā ziņā būtu jāņem vērā, kas Savienības attiecīgā ražojuma ražošana ir ļoti fragmentēta, ko ilustrē 56. apsvērumā minētais lielais skaits Savienības ražotāju, tāpēc piecu ražotāju izlase ir Savienības ražošanas nozarei reprezentatīva.

5.   KAITĒJUMS

KAITĒJUMS

5.1.   Ievadpiezīme

Ievadpiezīme

| (60) | Baltkrievijas ražotājs eksportētājs apgalvo, ka sūdzībā nav pietiekamu pirmšķietamo pierādījumu par kaitējumu, tāpēc tā nebūtu bijusi jāpieņem. Šis arguments balstās jo īpaši uz aplamu informāciju sūdzībā par iespējamām mākslīgi zemām lūžņu iepirkuma cenām, kuras nāk par labu konkrētajam ražotājam eksportētājam. Baltkrievijas ražotājs apgalvo, ka šāds aplams apgalvojums padara nederīgu visu sūdzību. |
| --- | --- |

(60)

Baltkrievijas ražotājs eksportētājs apgalvo, ka sūdzībā nav pietiekamu pirmšķietamo pierādījumu par kaitējumu, tāpēc tā nebūtu bijusi jāpieņem. Šis arguments balstās jo īpaši uz aplamu informāciju sūdzībā par iespējamām mākslīgi zemām lūžņu iepirkuma cenām, kuras nāk par labu konkrētajam ražotājam eksportētājam. Baltkrievijas ražotājs apgalvo, ka šāds aplams apgalvojums padara nederīgu visu sūdzību.

| (61) | Kā jau minēts 19. apsvērumā, Baltkrievija nav tirgus ekonomikas valsts, tāpēc, pamatojoties uz analogās valsts metodiku, tika noteikta normālā vērtība. Tāpēc nebija nepieciešams noteikt, vai Baltkrievijas ražotājs lūžņus iepircis par mākslīgi zemām cenām. Komisija nesaskata šā apgalvojuma būtību un svarīgumu un tā nozīmi ES ražošanas nozarei nodarītā kaitējuma noteikšanā. |
| --- | --- |

(61)

Kā jau minēts 19. apsvērumā, Baltkrievija nav tirgus ekonomikas valsts, tāpēc, pamatojoties uz analogās valsts metodiku, tika noteikta normālā vērtība. Tāpēc nebija nepieciešams noteikt, vai Baltkrievijas ražotājs lūžņus iepircis par mākslīgi zemām cenām. Komisija nesaskata šā apgalvojuma būtību un svarīgumu un tā nozīmi ES ražošanas nozarei nodarītā kaitējuma noteikšanā.

5.2.   Patēriņš Savienībā

Patēriņš Savienībā

| (62) | Patēriņš Savienībā tika noteikts, pamatojoties uz Savienības ražošanas nozares kopējo pārdošanas apjomu Savienības tirgū un kopējo importu. 2012.–2013. gadā patēriņš Savienībā samazinājās, bet 2014. gadā atgriezās 2012. gada līmenī un IP laikā vēl nedaudz palielinājās. Patēriņš Savienībā attiecīgajā periodā kopumā palielinājās par 3 %. | 2012 | 2013 | 2014 | IP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Patēriņš (t) | 9 465 588 | 8 783 290 | 9 445 867 | 9 704 309 |
| Indekss (2012. gads = 100) | 100 | 93 | 100 | 103 |
| Avots:
  Eurostat, sūdzība un atbildes uz anketas jautājumiem. |

(62)

Patēriņš Savienībā tika noteikts, pamatojoties uz Savienības ražošanas nozares kopējo pārdošanas apjomu Savienības tirgū un kopējo importu. 2012.–2013. gadā patēriņš Savienībā samazinājās, bet 2014. gadā atgriezās 2012. gada līmenī un IP laikā vēl nedaudz palielinājās. Patēriņš Savienībā attiecīgajā periodā kopumā palielinājās par 3 %.

2012

2013

2014

IP

Patēriņš (t)

9 465 588

8 783 290

9 445 867

9 704 309

Indekss (2012. gads = 100)

Indekss (2012. gads = 100)

100

100

93

93

100

100

103

103

Avots:
  Eurostat, sūdzība un atbildes uz anketas jautājumiem.

Avots:

Eurostat

5.3.   Imports Savienībā no attiecīgās valsts

Imports Savienībā no attiecīgās valsts

5.3.1.   Attiecīgā importa apjoms un tirgus daļa

Attiecīgā importa apjoms un tirgus daļa

| (63) | Tika konstatēts, ka attiecīgajā periodā importam Savienībā no Baltkrievijas apjoma un tirgus daļas ziņā ir bijusi šāda dinamika: | 2012 | 2013 | 2014 | IP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Apjoms (t) | 173 664 | 155 012 | 260 774 | 488 759 |
| Indekss (2012. gads = 100) | 100 | 89 | 150 | 281 |
| Tirgus daļa no ES patēriņa (%) | 1,8 | 1,8 | 2,8 | 5,0 |
| Indekss (2012. gads = 100) | 100 | 96 | 150 | 275 |
| Avots:
  Eurostat, sūdzība un atbildes uz anketas jautājumiem. |

(63)

Tika konstatēts, ka attiecīgajā periodā importam Savienībā no Baltkrievijas apjoma un tirgus daļas ziņā ir bijusi šāda dinamika:

2012

2013

2014

IP

Apjoms (t)

173 664

155 012

260 774

488 759

Indekss (2012. gads = 100)

Indekss (2012. gads = 100)

100

100

89

89

150

150

281

281

Tirgus daļa no ES patēriņa (%)

1,8

1,8

2,8

5,0

Indekss (2012. gads = 100)

Indekss (2012. gads = 100)

100

100

96

96

150

150

275

275

Avots:
  Eurostat, sūdzība un atbildes uz anketas jautājumiem.

Avots:

Eurostat

| (64) | Importa apjoms no Baltkrievijas attiecīgajā periodā palielinājās gandrīz trīskārt. Arī importa no Baltkrievijas tirgus daļa attiecīgajā periodā pieauga no 1,8 % 2012. gadā līdz 5 % IP laikā. |
| --- | --- |

(64)

Importa apjoms no Baltkrievijas attiecīgajā periodā palielinājās gandrīz trīskārt. Arī importa no Baltkrievijas tirgus daļa attiecīgajā periodā pieauga no 1,8 % 2012. gadā līdz 5 % IP laikā.

5.3.2.   Importa cenas un cenu samazinājums

Importa cenas un cenu samazinājums

| (65) | Nākamajā tabulā ir norādīta Baltkrievijas izcelsmes importa vidējā cena. | 2012 | 2013 | 2014 | IP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Vidējā cena (EUR/t) | 500 | 467 | 441 | 376 |
| Indekss (2012. gads = 100) | 100 | 93 | 88 | 75 |
| Avots: Eurostat. |

(65)

Nākamajā tabulā ir norādīta Baltkrievijas izcelsmes importa vidējā cena.

2012

2013

2014

IP

Vidējā cena (EUR/t)

500

467

441

376

Indekss (2012. gads = 100)

Indekss (2012. gads = 100)

100

100

93

93

88

88

75

75

Avots: Eurostat.

Eurostat

| (66) | Baltkrievijas izcelsmes importa vidējās cenas attiecīgajā periodā saruka atbilstoši tam, kā saruka cena lūžņiem, ko izmanto par izejvielu gan Baltkrievijā, gan Savienībā. Tomēr Baltkrievijas eksportam uz ES cena saruka par 25 % – daudz krasāk, nekā tajā pašā periodā saruka izlasē iekļauto Savienības ražotāju cena un citu attiecīgā ražojuma nozīmīgāko eksportētāju uz Savienību vidējās cenas. Rezultātā IP laikā importa cenas no Baltkrievijas bija zemākas nekā Savienības ražotāju cenas un vidējās cenas importam no citām nozīmīgākajām trešām valstīm tirgū. |
| --- | --- |

(66)

Baltkrievijas izcelsmes importa vidējās cenas attiecīgajā periodā saruka atbilstoši tam, kā saruka cena lūžņiem, ko izmanto par izejvielu gan Baltkrievijā, gan Savienībā. Tomēr Baltkrievijas eksportam uz ES cena saruka par 25 % – daudz krasāk, nekā tajā pašā periodā saruka izlasē iekļauto Savienības ražotāju cena un citu attiecīgā ražojuma nozīmīgāko eksportētāju uz Savienību vidējās cenas. Rezultātā IP laikā importa cenas no Baltkrievijas bija zemākas nekā Savienības ražotāju cenas un vidējās cenas importam no citām nozīmīgākajām trešām valstīm tirgū.

| (67) | Lai noteiktu, vai IP laikā bijis cenu samazinājums un cik liels, izlasē iekļauto Savienības ražotāju vidējās svērtās pārdošanas cenas nesaistītiem pircējiem Savienības tirgū pa ražojuma veidiem, koriģētas EXW līmenī (atņemot faktiskās piegādes izmaksas (0,5–5 %), komisijas maksas (0–1,5 %), atlaides (0,9–2,3 %) un kredīta izmaksas (0,2–0,5 %)), tika salīdzinātas ar Baltkrievijas ražotāja importa par dempinga cenām atbilstīgajām vidējām svērtajām CIF cenām pa ražojuma veidiem pirmajam neatkarīgajam pircējam Savienības tirgū. |
| --- | --- |

(67)

Lai noteiktu, vai IP laikā bijis cenu samazinājums un cik liels, izlasē iekļauto Savienības ražotāju vidējās svērtās pārdošanas cenas nesaistītiem pircējiem Savienības tirgū pa ražojuma veidiem, koriģētas EXW līmenī (atņemot faktiskās piegādes izmaksas (0,5–5 %), komisijas maksas (0–1,5 %), atlaides (0,9–2,3 %) un kredīta izmaksas (0,2–0,5 %)), tika salīdzinātas ar Baltkrievijas ražotāja importa par dempinga cenām atbilstīgajām vidējām svērtajām CIF cenām pa ražojuma veidiem pirmajam neatkarīgajam pircējam Savienības tirgū.

EXW

CIF

| (68) | Salīdzinājuma rezultāts, izteikts procentos no izlasē iekļauto Savienības ražotāju apgrozījuma IP laikā, liecina, ka cenu samazinājuma starpība bijusi 4,5 %. Baltkrievijas importa apjoma un Baltkrievijas importa tirgus daļas būtiskais pieaugums no 2014. gada ir skaidrojams ar to, ka importam par dempinga cenām bija zemākas cenas nekā Savienības cenas. |
| --- | --- |

(68)

Salīdzinājuma rezultāts, izteikts procentos no izlasē iekļauto Savienības ražotāju apgrozījuma IP laikā, liecina, ka cenu samazinājuma starpība bijusi 4,5 %. Baltkrievijas importa apjoma un Baltkrievijas importa tirgus daļas būtiskais pieaugums no 2014. gada ir skaidrojams ar to, ka importam par dempinga cenām bija zemākas cenas nekā Savienības cenas.

| (69) | Baltkrievijas ražotājs eksportētājs Polijas un Baltkrievijas ražotāju pārdošanas cenu salīdzināšanai iesniedza dažus dokumentus, lai pamatotu apgalvojumu, ka Baltkrievijas cenas faktiski bijušas augstākas nekā Savienības ražotāju cenas. Šajā ziņā tiek atgādināts, ka cenu samazinājuma aprēķini un mikroekonomiskie rādītāji, kas attiecas uz cenu līmeni, ir balstīti uz datiem, kuri savākti no izlasē iekļautajiem Savienības ražotājiem, savukārt dati, ko iesniedzis Baltkrievijas uzņēmums, attiecas uz izlasē neiekļautajiem Polijas ražotājiem. Tāpēc iesniegtie dati neietekmē 83. apsvērumā aprakstītos Komisijas konstatējumus par cenu samazinājumu un mikroekonomisko rādītāju tendencēm attiecīgajā periodā. Turklāt tie ir apkopoti dati par visiem izlasē iekļautajiem uzņēmumiem un to visiem nesaistītajiem tirdzniecības darījumiem, kas ņemti vērā, nosakot cenu samazinājumu un mikroekonomisko rādītāju tendences. Tomēr Komisija apstiprina, ka IP laikā Baltkrievijas cenas bija mazākas par ikviena izlasē iekļautā ES ražotāja cenām. |
| --- | --- |

(69)

Baltkrievijas ražotājs eksportētājs Polijas un Baltkrievijas ražotāju pārdošanas cenu salīdzināšanai iesniedza dažus dokumentus, lai pamatotu apgalvojumu, ka Baltkrievijas cenas faktiski bijušas augstākas nekā Savienības ražotāju cenas. Šajā ziņā tiek atgādināts, ka cenu samazinājuma aprēķini un mikroekonomiskie rādītāji, kas attiecas uz cenu līmeni, ir balstīti uz datiem, kuri savākti no izlasē iekļautajiem Savienības ražotājiem, savukārt dati, ko iesniedzis Baltkrievijas uzņēmums, attiecas uz izlasē neiekļautajiem Polijas ražotājiem. Tāpēc iesniegtie dati neietekmē 83. apsvērumā aprakstītos Komisijas konstatējumus par cenu samazinājumu un mikroekonomisko rādītāju tendencēm attiecīgajā periodā. Turklāt tie ir apkopoti dati par visiem izlasē iekļautajiem uzņēmumiem un to visiem nesaistītajiem tirdzniecības darījumiem, kas ņemti vērā, nosakot cenu samazinājumu un mikroekonomisko rādītāju tendences. Tomēr Komisija apstiprina, ka IP laikā Baltkrievijas cenas bija mazākas par ikviena izlasē iekļautā ES ražotāja cenām.

5.4.   Savienības ražošanas nozares ekonomiskais stāvoklis

Savienības ražošanas nozares ekonomiskais stāvoklis

5.4.1.   Ievadpiezīmes

Ievadpiezīmes

| (70) | Saskaņā ar pamatregulas 3. panta 5. punktu tas, kā Baltkrievijas imports par dempinga cenām ietekmē Savienības ražošanas nozari, tika pārbaudīts, ietverot visu to ekonomisko rādītāju novērtējumu, kuri bija saistīti ar Savienības ražošanas nozares stāvokli attiecīgajā periodā. |
| --- | --- |

(70)

Saskaņā ar pamatregulas 3. panta 5. punktu tas, kā Baltkrievijas imports par dempinga cenām ietekmē Savienības ražošanas nozari, tika pārbaudīts, ietverot visu to ekonomisko rādītāju novērtējumu, kuri bija saistīti ar Savienības ražošanas nozares stāvokli attiecīgajā periodā.

| (71) | Kā norādīts 59. apsvērumā, lai pārbaudītu iespējamo Savienības ražošanas nozarei nodarīto kaitējumu, tika izmantota atlase. |
| --- | --- |

(71)

Kā norādīts 59. apsvērumā, lai pārbaudītu iespējamo Savienības ražošanas nozarei nodarīto kaitējumu, tika izmantota atlase.

| (72) | Lai veiktu kaitējuma analīzi, Komisija nošķīra makroekonomiskos un mikroekonomiskos kaitējuma rādītājus. Šajā ziņā Savienības ražošanas nozares ekonomiskais stāvoklis ir novērtēts, pamatojoties uz a) makroekonomiskajiem rādītājiem, proti, ražošanas apjomu, ražošanas jaudu, jaudas izmantojumu, pārdošanas apjomu, tirgus daļu un izaugsmi, nodarbinātību, ražīgumu, faktiskās dempinga starpības lielumu un atgūšanos no iepriekšējā dempinga, par ko dati apkopoti kopējās Savienības ražošanas nozares līmenī; un pamatojoties uz b) mikroekonomiskajiem rādītājiem, proti, vidējo vienības cenu, vienības izmaksām, rentabilitāti, naudas plūsmu, ieguldījumiem, ienākumiem no ieguldījumiem un spēju piesaistīt kapitālu, krājumiem un darbaspēka izmaksām, par ko dati savākti izlasē iekļauto Savienības ražotāju līmenī. |
| --- | --- |

(72)

Lai veiktu kaitējuma analīzi, Komisija nošķīra makroekonomiskos un mikroekonomiskos kaitējuma rādītājus. Šajā ziņā Savienības ražošanas nozares ekonomiskais stāvoklis ir novērtēts, pamatojoties uz a) makroekonomiskajiem rādītājiem, proti, ražošanas apjomu, ražošanas jaudu, jaudas izmantojumu, pārdošanas apjomu, tirgus daļu un izaugsmi, nodarbinātību, ražīgumu, faktiskās dempinga starpības lielumu un atgūšanos no iepriekšējā dempinga, par ko dati apkopoti kopējās Savienības ražošanas nozares līmenī; un pamatojoties uz b) mikroekonomiskajiem rādītājiem, proti, vidējo vienības cenu, vienības izmaksām, rentabilitāti, naudas plūsmu, ieguldījumiem, ienākumiem no ieguldījumiem un spēju piesaistīt kapitālu, krājumiem un darbaspēka izmaksām, par ko dati savākti izlasē iekļauto Savienības ražotāju līmenī.

| (73) | Lai noteiktu makroekonomiskos rādītājus, jo īpaši datus, kas attiecas uz izlasē neiekļautajiem Savienības ražotājiem, tika izmantota visa pieejamā informācija par Savienības ražošanas nozari, tostarp sūdzībā sniegtā informācija, dati, kas iegūti no Savienības ražotājiem pirms un pēc izmeklēšanas sākšanas, un izlasē iekļauto Savienības ražotāju atbildes uz anketas jautājumiem. |
| --- | --- |

(73)

Lai noteiktu makroekonomiskos rādītājus, jo īpaši datus, kas attiecas uz izlasē neiekļautajiem Savienības ražotājiem, tika izmantota visa pieejamā informācija par Savienības ražošanas nozari, tostarp sūdzībā sniegtā informācija, dati, kas iegūti no Savienības ražotājiem pirms un pēc izmeklēšanas sākšanas, un izlasē iekļauto Savienības ražotāju atbildes uz anketas jautājumiem.

| (74) | Mikroekonomiskie rādītāji tika noteikti, pamatojoties uz informāciju, ko atbildēs uz anketas jautājumiem snieguši izlasē iekļautie Savienības ražotāji. |
| --- | --- |

(74)

Mikroekonomiskie rādītāji tika noteikti, pamatojoties uz informāciju, ko atbildēs uz anketas jautājumiem snieguši izlasē iekļautie Savienības ražotāji.

5.4.2.   Makroekonomiskie rādītāji

Makroekonomiskie rādītāji

a)   Ražošanas apjoms, ražošanas jauda un jaudas izmantojums

| (75) | Attiecīgajā periodā Savienības ražošanas apjomam, ražošanas jaudai un jaudas izmantojumam bija šādas tendences: | 2012 | 2013 | 2014 | IP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Ražošanas apjoms (t) | 13 387 728 | 12 563 163 | 13 255 746 | 12 689 981 |
| Indekss (2012. gads = 100) | 100 | 94 | 99 | 95 |
| Ražošanas jauda (t) | 18 848 442 | 19 038 334 | 19 168 491 | 18 897 474 |
| Indekss (2012. gads = 100) | 100 | 101 | 102 | 100 |
| Jaudas izmantojums (%) | 71 | 66 | 69 | 67 |
| Indekss (2012. gads = 100) | 100 | 93 | 97 | 95 |
| Avots:
  Eurostat, sūdzība un atbildes uz anketas jautājumiem. |

(75)

Attiecīgajā periodā Savienības ražošanas apjomam, ražošanas jaudai un jaudas izmantojumam bija šādas tendences:

2012

2013

2014

IP

Ražošanas apjoms (t)

13 387 728

12 563 163

13 255 746

12 689 981

Indekss (2012. gads = 100)

Indekss (2012. gads = 100)

100

100

94

94

99

99

95

95

Ražošanas jauda (t)

18 848 442

19 038 334

19 168 491

18 897 474

Indekss (2012. gads = 100)

Indekss (2012. gads = 100)

100

100

101

101

102

102

100

100

Jaudas izmantojums (%)

71

66

69

67

Indekss (2012. gads = 100)

Indekss (2012. gads = 100)

100

100

93

93

97

97

95

95

Avots:
  Eurostat, sūdzība un atbildes uz anketas jautājumiem.

Avots:

Eurostat

| (76) | Savienības ražošanas apjoms attiecīgajā periodā samazinājās par 5 %. Ņemot vērā, ka ražošanas jauda minētajā periodā nemainījās, produkcijas izlaides samazinājums izraisīja jaudas izmantojuma samazinājumu par 4 procentpunktiem no 71 % 2012. gadā līdz 67 % IP laikā. |
| --- | --- |

(76)

Savienības ražošanas apjoms attiecīgajā periodā samazinājās par 5 %. Ņemot vērā, ka ražošanas jauda minētajā periodā nemainījās, produkcijas izlaides samazinājums izraisīja jaudas izmantojuma samazinājumu par 4 procentpunktiem no 71 % 2012. gadā līdz 67 % IP laikā.

b)   Pārdošanas apjoms, tirgus daļa un izaugsme

| (77) | Savienības ražotāju veiktā pārdošana ietvēra pārdošanu saistītiem uzņēmumiem. Attiecīgajā periodā pārdošana saistītiem uzņēmumiem atbilda aptuveni 10 % no Savienības patēriņa. Tāpēc pārdošanas apjoms, tirgus daļa un izaugsme tika novērtēti atsevišķi attiecībā uz pārdošanu saistītiem pircējiem un brīvā tirgū (pārdošana nesaistītiem pircējiem). Attiecībā uz pārdošanu saistītiem pircējiem tiek apstiprināts, ka tā attiecas uz saistītiem lietotājiem, nevis saistītiem uzņēmumiem, tāpēc kopējā Savienības patēriņa aprēķinā šāda pārdošana nav ņemta vērā divkārši. |
| --- | --- |

(77)

Savienības ražotāju veiktā pārdošana ietvēra pārdošanu saistītiem uzņēmumiem. Attiecīgajā periodā pārdošana saistītiem uzņēmumiem atbilda aptuveni 10 % no Savienības patēriņa. Tāpēc pārdošanas apjoms, tirgus daļa un izaugsme tika novērtēti atsevišķi attiecībā uz pārdošanu saistītiem pircējiem un brīvā tirgū (pārdošana nesaistītiem pircējiem). Attiecībā uz pārdošanu saistītiem pircējiem tiek apstiprināts, ka tā attiecas uz saistītiem lietotājiem, nevis saistītiem uzņēmumiem, tāpēc kopējā Savienības patēriņa aprēķinā šāda pārdošana nav ņemta vērā divkārši.

| (78) | Attiecīgajā periodā pārdošanas apjomam, tirgus daļai un izaugsmei bija šādas tendences: | 2012 | 2013 | 2014 | IP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Pārdošanas nesaistītiem pircējiem: pārdošanas apjoms (t) | 7 734 058 | 7 189 883 | 7 192 146 | 7 237 285 |
| Indekss (2012. gads = 100) | 100 | 93 | 93 | 94 |
| Pārdošana nesaistītiem pircējiem: tirgus daļa (%) | 82 | 82 | 76 | 75 |
| Indekss (2012. gads = 100) | 100 | 100 | 93 | 91 |
| Pārdošanas saistītiem pircējiem: pārdošanas apjoms (t) | 888 325 | 735 632 | 1 091 819 | 1 012 318 |
| Indekss (2012. gads = 100) | 100 | 83 | 123 | 114 |
| Pārdošana saistītiem pircējiem: tirgus daļa (%) | 9 | 8 | 12 | 10 |
| Indekss (2012. gads = 100) | 100 | 89 | 123 | 111 |
| Avots:
  Eurostat, sūdzība un atbildes uz anketas jautājumiem. |

(78)

Attiecīgajā periodā pārdošanas apjomam, tirgus daļai un izaugsmei bija šādas tendences:

2012

2013

2014

IP

Pārdošanas nesaistītiem pircējiem: pārdošanas apjoms (t)

7 734 058

7 189 883

7 192 146

7 237 285

Indekss (2012. gads = 100)

Indekss (2012. gads = 100)

100

100

93

93

93

93

94

94

Pārdošana nesaistītiem pircējiem: tirgus daļa (%)

82

82

76

75

Indekss (2012. gads = 100)

Indekss (2012. gads = 100)

100

100

100

100

93

93

91

91

Pārdošanas saistītiem pircējiem: pārdošanas apjoms (t)

888 325

735 632

1 091 819

1 012 318

Indekss (2012. gads = 100)

Indekss (2012. gads = 100)

100

100

83

83

123

123

114

114

Pārdošana saistītiem pircējiem: tirgus daļa (%)

9

8

12

10

Indekss (2012. gads = 100)

Indekss (2012. gads = 100)

100

100

89

89

123

123

111

111

Avots:
  Eurostat, sūdzība un atbildes uz anketas jautājumiem.

Avots:

Eurostat

| (79) | Attiecīgajā periodā Savienības ražošanas nozares pārdošanas apjoms nesaistītiem pircējiem samazinājās par 6 % – to atspoguļo arī tirgus daļas samazinājums par 7 procentpunktiem no 2012. gada līdz IP. Tas notika, kaut arī tajā pašā laikā Savienības tirgū palielinājās patēriņš. Pārdošanas apjomi strauji samazinājās 2012.–2013. gadā, kad pārdošanas apjomu tendences tieši atbilda patēriņa tendencei un Savienības ražošanas nozare spēja saglabāt tādu pašu tirgus daļu. Tomēr no 2013. gada līdz IP situācija pilnībā mainījās. Šajā periodā Savienības tirgus pieauga par 10 %, bet tajā pašā laikā Savienības ražošanas nozare zaudēja 7 procentpunktus no savas tirgus daļas. Tajā pašā laikā importa apjoms no Baltkrievijas un tā tirgus daļa strauji pieauga. Tas liecina, ka Savienības ražošanas nozare nevarēja gūt labumu no patēriņa pieauguma Savienībā, jo palielinājās tirgus daļa importam par dempinga cenām. |
| --- | --- |

(79)

Attiecīgajā periodā Savienības ražošanas nozares pārdošanas apjoms nesaistītiem pircējiem samazinājās par 6 % – to atspoguļo arī tirgus daļas samazinājums par 7 procentpunktiem no 2012. gada līdz IP. Tas notika, kaut arī tajā pašā laikā Savienības tirgū palielinājās patēriņš. Pārdošanas apjomi strauji samazinājās 2012.–2013. gadā, kad pārdošanas apjomu tendences tieši atbilda patēriņa tendencei un Savienības ražošanas nozare spēja saglabāt tādu pašu tirgus daļu. Tomēr no 2013. gada līdz IP situācija pilnībā mainījās. Šajā periodā Savienības tirgus pieauga par 10 %, bet tajā pašā laikā Savienības ražošanas nozare zaudēja 7 procentpunktus no savas tirgus daļas. Tajā pašā laikā importa apjoms no Baltkrievijas un tā tirgus daļa strauji pieauga. Tas liecina, ka Savienības ražošanas nozare nevarēja gūt labumu no patēriņa pieauguma Savienībā, jo palielinājās tirgus daļa importam par dempinga cenām.

c)   Nodarbinātība un ražīgums

| (80) | Atbilstoši ražošanas un pārdošanas kritumam tika novērots, ka no 2012. gada līdz IP samazinājās arī nodarbinātība Savienības ražošanas nozarē – par 2 %. Tomēr nodarbinātības samazinājums nav skaidrojams ar darba ražīguma pieaugumu, ko mēra kā produkcijas izlaidi uz vienu nodarbināto gadā, jo ražošanas apjoma kritums attiecīgajā periodā bija lielāks nekā nodarbinātības samazinājums. | 2012 | 2013 | 2014 | IP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Nodarbināto skaits | 5 363 | 5 133 | 5 282 | 5 239 |
| Indekss (2012. gads = 100) | 100 | 96 | 98 | 98 |
| Ražīgums (t/nodarbinātais) | 2 496 | 2 447 | 2 510 | 2 422 |
| Indekss (2012. gads = 100) | 100 | 98 | 101 | 97 |
| Avots: sūdzība un atbildes uz anketas jautājumiem. |

(80)

Atbilstoši ražošanas un pārdošanas kritumam tika novērots, ka no 2012. gada līdz IP samazinājās arī nodarbinātība Savienības ražošanas nozarē – par 2 %. Tomēr nodarbinātības samazinājums nav skaidrojams ar darba ražīguma pieaugumu, ko mēra kā produkcijas izlaidi uz vienu nodarbināto gadā, jo ražošanas apjoma kritums attiecīgajā periodā bija lielāks nekā nodarbinātības samazinājums.

2012

2013

2014

IP

Nodarbināto skaits

5 363

5 133

5 282

5 239

Indekss (2012. gads = 100)

Indekss (2012. gads = 100)

100

100

96

96

98

98

98

98

Ražīgums (t/nodarbinātais)

2 496

2 447

2 510

2 422

Indekss (2012. gads = 100)

Indekss (2012. gads = 100)

100

100

98

98

101

101

97

97

Avots: sūdzība un atbildes uz anketas jautājumiem.

Avots:

d)   Faktiskās dempinga starpības lielums un atgūšanās no iepriekšējā dempinga

| (81) | Baltkrievijas ražotāja eksportētāja dempinga starpība ir ievērojama (sk. 55. apsvērumu). Ņemot vērā iepriekš aplūkoto Baltkrievijas izcelsmes importa par dempinga cenām apjomu, tirgus daļu un cenas, faktiskās dempinga starpības ietekmi uz Savienības ražošanas nozari nevar uzskatīt par nenozīmīgu. |
| --- | --- |

(81)

Baltkrievijas ražotāja eksportētāja dempinga starpība ir ievērojama (sk. 55. apsvērumu). Ņemot vērā iepriekš aplūkoto Baltkrievijas izcelsmes importa par dempinga cenām apjomu, tirgus daļu un cenas, faktiskās dempinga starpības ietekmi uz Savienības ražošanas nozari nevar uzskatīt par nenozīmīgu.

| (82) | Iepriekš par attiecīgā ražojuma importu nav izdarīti konstatējumi, tāpēc Savienības ražošanas nozare neatgūstas no iepriekšējas dempinga prakses, kas saistīta ar attiecīgo ražojumu. |
| --- | --- |

(82)

Iepriekš par attiecīgā ražojuma importu nav izdarīti konstatējumi, tāpēc Savienības ražošanas nozare neatgūstas no iepriekšējas dempinga prakses, kas saistīta ar attiecīgo ražojumu.

5.4.3.   Mikroekonomiskie rādītāji

Mikroekonomiskie rādītāji

a)   Vienības vidējās pārdošanas cenas Savienības tirgū un vienības ražošanas izmaksas

| (83) | Attiecīgā perioda sākumposmā (2012–2013) ar PVN saistītas krāpšanas shēmas dēļ izlasē iekļauto Savienības ražotāju vidējās pārdošanas cenas nesaistītiem pircējiem tika nospiestas (sk. 106.–111. apsvērumu). Attiecīgā perioda otrajā posmā (2014–IP) tās nospieda Baltkrievijas izcelsmes imports par dempinga cenām. Attiecīgajā periodā no 2012. gada līdz IP cenas Savienībā saruka par 22 %. Cenu sarukšana atbilst galvenās izejvielas pasaules izmaksu vispārējas samazināšanās tendencei. Tomēr, ņemot vērā, ka imports par dempinga cenām no Baltkrievijas izraisīja turpmāku cenu nospiešanu, kas radīja cenu sarukumu, kurš bija lielāks, nekā to varētu izraisīt tikai izejvielu izmaksas, Savienības ražotāji no cenām, kuras tika nospiestas ar PVN saistītas krāpšanas shēmas dēļ, nevarēja atgriezties pie normālā, neizkropļota līmeņa cenām un gūt labumu no izejvielas izmaksu samazināšanās, bet tiem bija jāsaglabā zemākas cenas, nekā tās būtu normālas konkurences apstākļos. |
| --- | --- |

(83)

Attiecīgā perioda sākumposmā (2012–2013) ar PVN saistītas krāpšanas shēmas dēļ izlasē iekļauto Savienības ražotāju vidējās pārdošanas cenas nesaistītiem pircējiem tika nospiestas (sk. 106.–111. apsvērumu). Attiecīgā perioda otrajā posmā (2014–IP) tās nospieda Baltkrievijas izcelsmes imports par dempinga cenām. Attiecīgajā periodā no 2012. gada līdz IP cenas Savienībā saruka par 22 %. Cenu sarukšana atbilst galvenās izejvielas pasaules izmaksu vispārējas samazināšanās tendencei. Tomēr, ņemot vērā, ka imports par dempinga cenām no Baltkrievijas izraisīja turpmāku cenu nospiešanu, kas radīja cenu sarukumu, kurš bija lielāks, nekā to varētu izraisīt tikai izejvielu izmaksas, Savienības ražotāji no cenām, kuras tika nospiestas ar PVN saistītas krāpšanas shēmas dēļ, nevarēja atgriezties pie normālā, neizkropļota līmeņa cenām un gūt labumu no izejvielas izmaksu samazināšanās, bet tiem bija jāsaglabā zemākas cenas, nekā tās būtu normālas konkurences apstākļos.

| (84) | Attiecīgajā periodā Savienības ražošanas nozares izmaksas samazinājās par 20 %, kas bija mazāk, nekā saruka cenas. Tas skaidrojams ar augstākām enerģijas un darbaspēka izmaksām. Tātad attiecīgajā periodā Savienības ražošanas nozares rentabilitāte pasliktinājās. | 2012 | 2013 | 2014 | IP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Vidējā vienības pārdošanas cena nesaistītiem pircējiem Savienībā (EUR/t) | 493 | 459 | 436 | 383 |
| Indekss (2012. gads = 100) | 100 | 93 | 88 | 78 |
| Pārdoto preču vienības izmaksas (EUR/t) | 487 | 466 | 441 | 391 |
| Indekss (2012. gads = 100) | 100 | 96 | 91 | 80 |
| Avots: atbildes uz anketas jautājumiem. |

(84)

Attiecīgajā periodā Savienības ražošanas nozares izmaksas samazinājās par 20 %, kas bija mazāk, nekā saruka cenas. Tas skaidrojams ar augstākām enerģijas un darbaspēka izmaksām. Tātad attiecīgajā periodā Savienības ražošanas nozares rentabilitāte pasliktinājās.

2012

2013

2014

IP

Vidējā vienības pārdošanas cena nesaistītiem pircējiem Savienībā (EUR/t)

493

459

436

383

Indekss (2012. gads = 100)

Indekss (2012. gads = 100)

100

100

93

93

88

88

78

78

Pārdoto preču vienības izmaksas (EUR/t)

487

466

441

391

Indekss (2012. gads = 100)

Indekss (2012. gads = 100)

100

100

96

96

91

91

80

80

Avots: atbildes uz anketas jautājumiem.

Avots:

b)   Rentabilitāte, naudas plūsma, ieguldījumi, ienākums no ieguldījumiem un spēja piesaistīt kapitālu

| (85) | Attiecīgajā periodā Savienības ražotāju naudas plūsmai, ieguldījumiem, ienākumam no ieguldījumiem un to spējai piesaistīt kapitālu bija šādas tendences: | 2012 | 2013 | 2014 | IP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Nesaistītiem pircējiem Savienībā veiktās pārdošanas rentabilitāte (% no pārdošanas apgrozījuma) | 1,3 | – 1,6 | – 1,2 | – 2,1 |
| Naudas plūsma (EUR) | 35 355 861 | 15 439 631 | 17 308 800 | 5 869 113 |
| Indekss (2012. gads = 100) | 100 | 44 | 49 | 17 |
| Ieguldījumi (EUR) | 29 266 937 | 23 168 567 | 21 554 327 | 20 818 669 |
| Indekss (2012. gads = 100) | 100 | 79 | 74 | 71 |
| Ienākums no ieguldījumiem (%) | 0,7 | – 2,6 | – 2,5 | – 3,2 |
| Avots: atbildes uz anketas jautājumiem. |

(85)

Attiecīgajā periodā Savienības ražotāju naudas plūsmai, ieguldījumiem, ienākumam no ieguldījumiem un to spējai piesaistīt kapitālu bija šādas tendences:

2012

2013

2014

IP

Nesaistītiem pircējiem Savienībā veiktās pārdošanas rentabilitāte (% no pārdošanas apgrozījuma)

1,3

– 1,6

– 1,2

– 2,1

Naudas plūsma (EUR)

35 355 861

15 439 631

17 308 800

5 869 113

Indekss (2012. gads = 100)

Indekss (2012. gads = 100)

100

100

44

44

49

49

17

17

Ieguldījumi (EUR)

29 266 937

23 168 567

21 554 327

20 818 669

Indekss (2012. gads = 100)

Indekss (2012. gads = 100)

100

100

79

79

74

74

71

71

Ienākums no ieguldījumiem (%)

0,7

– 2,6

– 2,5

– 3,2

Avots: atbildes uz anketas jautājumiem.

Avots:

| (86) | Izlasē iekļauto Savienības ražotāju rentabilitāte tika izteikta kā tīrā peļņa pirms nodokļu samaksas no līdzīgā ražojuma pārdošanas nesaistītiem pircējiem Savienībā procentos no šīs pārdošanas apgrozījuma. 2012. gadā izlasē iekļautie Savienības ražotāji guva peļņu, bet 2013. gadā sāka strādāt ar zaudējumiem. Turklāt IP laikā to rentabilitāte sasniedza zemāko līmeni, kas atbilst lielākam importa apjomam no Baltkrievijas un tā zemākajam cenu līmenim visā attiecīgajā periodā. |
| --- | --- |

(86)

Izlasē iekļauto Savienības ražotāju rentabilitāte tika izteikta kā tīrā peļņa pirms nodokļu samaksas no līdzīgā ražojuma pārdošanas nesaistītiem pircējiem Savienībā procentos no šīs pārdošanas apgrozījuma. 2012. gadā izlasē iekļautie Savienības ražotāji guva peļņu, bet 2013. gadā sāka strādāt ar zaudējumiem. Turklāt IP laikā to rentabilitāte sasniedza zemāko līmeni, kas atbilst lielākam importa apjomam no Baltkrievijas un tā zemākajam cenu līmenim visā attiecīgajā periodā.

| (87) | Kaut arī naudas plūsma, kas nozīmē nozares spēju pašfinansēt savu darbību, visā attiecīgajā periodā bija pozitīva, tā visā attiecīgajā periodā pasliktinājās. |
| --- | --- |

(87)

Kaut arī naudas plūsma, kas nozīmē nozares spēju pašfinansēt savu darbību, visā attiecīgajā periodā bija pozitīva, tā visā attiecīgajā periodā pasliktinājās.

| (88) | Visā attiecīgajā periodā Savienības ražotāji vēl bija spējīgi veikt ieguldījumus, bet rentabilitātes un naudas plūsmas pārmaiņas nelabvēlīgi ietekmē arī ieguldījumus, kas attiecīgajā periodā samazinājās par 29 %. Turklāt ienākums no ieguldījumiem, sākot no 2013. gada, ir pastāvīgi negatīvs, kas atbilst rentabilitātes tendencei. |
| --- | --- |

(88)

Visā attiecīgajā periodā Savienības ražotāji vēl bija spējīgi veikt ieguldījumus, bet rentabilitātes un naudas plūsmas pārmaiņas nelabvēlīgi ietekmē arī ieguldījumus, kas attiecīgajā periodā samazinājās par 29 %. Turklāt ienākums no ieguldījumiem, sākot no 2013. gada, ir pastāvīgi negatīvs, kas atbilst rentabilitātes tendencei.

| (89) | Ņemot vērā iepriekšminēto, var secināt, ka izlasē iekļauto Savienības ražotāju finansiālie rādītāji IP laikā bija negatīvi. |
| --- | --- |

(89)

Ņemot vērā iepriekšminēto, var secināt, ka izlasē iekļauto Savienības ražotāju finansiālie rādītāji IP laikā bija negatīvi.

c)   Krājumi

| (90) | Izlasē iekļauto Savienības ražotāju krājumi attiecīgajā periodā samazinājās par 25 %. Tomēr attiecīgajā periodā saglabājas stabila krājumu attiecība pret ražošanas apjomu (1–1,5 %) – krājumu līmenis atbilst ražošanas apjoma samazināšanās tendencei. | 2012 | 2013 | 2014 | IP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Krājumi perioda beigās (t) | 184 632 | 161 698 | 188 050 | 138 491 |
| Indekss (2012. gads = 100) | 100 | 88 | 102 | 75 |
| Avots: atbildes uz anketas jautājumiem. |

(90)

Izlasē iekļauto Savienības ražotāju krājumi attiecīgajā periodā samazinājās par 25 %. Tomēr attiecīgajā periodā saglabājas stabila krājumu attiecība pret ražošanas apjomu (1–1,5 %) – krājumu līmenis atbilst ražošanas apjoma samazināšanās tendencei.

2012

2013

2014

IP

Krājumi perioda beigās (t)

184 632

161 698

188 050

138 491

Indekss (2012. gads = 100)

Indekss (2012. gads = 100)

100

100

88

88

102

102

75

75

Avots: atbildes uz anketas jautājumiem.

Avots:

d)   Darbaspēka izmaksas

| (91) | Izlasē iekļauto Savienības ražotāju vidējās darbaspēka izmaksas attiecīgajā periodā mēreni palielinājās. Darbaspēka izmaksas no kopējām ražošanas izmaksām bija mazāk par 10 %. Tāpēc darbaspēka izmaksas ražošanas izmaksu dinamikā nav noteicošs faktors. | 2012 | 2013 | 2014 | IP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Vidējās darbaspēka izmaksas uz vienu nodarbināto (EUR) | 47 109 | 47 468 | 49 305 | 49 541 |
| Indekss (2012. gads = 100) | 100 | 101 | 105 | 105 |
| Avots: atbildes uz anketas jautājumiem. |

(91)

Izlasē iekļauto Savienības ražotāju vidējās darbaspēka izmaksas attiecīgajā periodā mēreni palielinājās. Darbaspēka izmaksas no kopējām ražošanas izmaksām bija mazāk par 10 %. Tāpēc darbaspēka izmaksas ražošanas izmaksu dinamikā nav noteicošs faktors.

2012

2013

2014

IP

Vidējās darbaspēka izmaksas uz vienu nodarbināto (EUR)

47 109

47 468

49 305

49 541

Indekss (2012. gads = 100)

Indekss (2012. gads = 100)

100

100

101

101

105

105

105

105

Avots: atbildes uz anketas jautājumiem.

Avots:

5.5.   Secinājums par kaitējumu

Secinājums par kaitējumu

| (92) | Izmeklēšana liecina, ka Savienības ražošanas nozare neguva labumu no patēriņa pieauguma attiecīgajā periodā. Gluži pretēji, Savienības ražošanas nozares pārdošanas apjoms attiecīgajā periodā samazinājās par 6 % un tās tirgus daļa samazinājās par 6 procentpunktiem (situācijā, kad kopējais patēriņš pieauga par 3 %). Šīs tendences ir redzamas vēl skaidrāk, ņemot vērā periodu no 2013. gada līdz IP, kad importa apjomi no Baltkrievijas strauji pieauga un tā palielināja savu tirgus daļu. Tajā pašā periodā situācijā, kad pieauga patēriņš (+ 10 %), Savienības ražošanas nozare zaudēja 7 procentpunktus no tirgus daļas. Attiecīgajā periodā arī Savienības ražošanas nozares produkcijas izlaide samazinājās par 5 %, tādējādi jaudas izmantojums samazinājās no 71 % līdz 67 %. |
| --- | --- |

(92)

Izmeklēšana liecina, ka Savienības ražošanas nozare neguva labumu no patēriņa pieauguma attiecīgajā periodā. Gluži pretēji, Savienības ražošanas nozares pārdošanas apjoms attiecīgajā periodā samazinājās par 6 % un tās tirgus daļa samazinājās par 6 procentpunktiem (situācijā, kad kopējais patēriņš pieauga par 3 %). Šīs tendences ir redzamas vēl skaidrāk, ņemot vērā periodu no 2013. gada līdz IP, kad importa apjomi no Baltkrievijas strauji pieauga un tā palielināja savu tirgus daļu. Tajā pašā periodā situācijā, kad pieauga patēriņš (+ 10 %), Savienības ražošanas nozare zaudēja 7 procentpunktus no tirgus daļas. Attiecīgajā periodā arī Savienības ražošanas nozares produkcijas izlaide samazinājās par 5 %, tādējādi jaudas izmantojums samazinājās no 71 % līdz 67 %.

| (93) | Turklāt, pieaugot negodīgai konkurencei, ko radīja imports par dempinga cenām, Savienības ražošanas nozare bija spiesta attiecīgajā periodā pazemināt cenas vidēji par 22 %, tādējādi peļņa no 1,3 % 2012. gadā samazinājās līdz zaudējumiem 2,1 % apmērā IP laikā, kaut arī samazinājās izmaksas un nodarbinātība. |
| --- | --- |

(93)

Turklāt, pieaugot negodīgai konkurencei, ko radīja imports par dempinga cenām, Savienības ražošanas nozare bija spiesta attiecīgajā periodā pazemināt cenas vidēji par 22 %, tādējādi peļņa no 1,3 % 2012. gadā samazinājās līdz zaudējumiem 2,1 % apmērā IP laikā, kaut arī samazinājās izmaksas un nodarbinātība.

| (94) | Visbeidzot, attiecīgajā periodā tika nelabvēlīgi ietekmēti tādi citi finanšu rādītāji kā ieguvums no aktīviem, naudas plūsma un ieguldījumi. |
| --- | --- |

(94)

Visbeidzot, attiecīgajā periodā tika nelabvēlīgi ietekmēti tādi citi finanšu rādītāji kā ieguvums no aktīviem, naudas plūsma un ieguldījumi.

| (95) | Ņemot vērā iepriekš izklāstīto, tiek provizoriski secināts, ka Savienības ražošanas nozarei nodarīts būtisks kaitējums pamatregulas 3. panta 5. punkta nozīmē. |
| --- | --- |

(95)

Ņemot vērā iepriekš izklāstīto, tiek provizoriski secināts, ka Savienības ražošanas nozarei nodarīts būtisks kaitējums pamatregulas 3. panta 5. punkta nozīmē.

6.   CĒLOŅSAKARĪBA

CĒLOŅSAKARĪBA

6.1.   Ievads

Ievads

| (96) | Komisija saskaņā ar pamatregulas 3. panta 6. un 7. punktu pārbaudīja, vai imports par dempinga cenām no Baltkrievijas ir nodarījis kaitējumu Savienības ražošanas nozarei tādā mērā, lai to uzskatītu par būtisku. Papildus importam par dempinga cenām tika izvērtēti arī citi zināmie faktori, kas tajā pašā laikā būtu varējuši kaitēt Savienības ražošanas nozarei, lai nodrošinātu, ka šo citu faktoru nodarītais iespējamais kaitējums netiek attiecināts uz importu par dempinga cenām. |
| --- | --- |

(96)

Komisija saskaņā ar pamatregulas 3. panta 6. un 7. punktu pārbaudīja, vai imports par dempinga cenām no Baltkrievijas ir nodarījis kaitējumu Savienības ražošanas nozarei tādā mērā, lai to uzskatītu par būtisku. Papildus importam par dempinga cenām tika izvērtēti arī citi zināmie faktori, kas tajā pašā laikā būtu varējuši kaitēt Savienības ražošanas nozarei, lai nodrošinātu, ka šo citu faktoru nodarītais iespējamais kaitējums netiek attiecināts uz importu par dempinga cenām.

6.2.   Importa par dempinga cenām ietekme

Importa par dempinga cenām ietekme

| (97) | Izmeklēšana liecina, ka attiecīgajā periodā patēriņš Savienībā palielinājās par 3 % un vienlaikus būtiski palielinājās Baltkrievijas izcelsmes importa apjoms. Pēdējos divos attiecīgā perioda gados Baltkrievijas importa apjoms un tā tirgus daļa Savienības tirgū palielinājās par 175 %. Importa par dempinga cenām pieaugums sakrita ar Savienības ražošanas nozares tirgus daļas samazinājumu. |
| --- | --- |

(97)

Izmeklēšana liecina, ka attiecīgajā periodā patēriņš Savienībā palielinājās par 3 % un vienlaikus būtiski palielinājās Baltkrievijas izcelsmes importa apjoms. Pēdējos divos attiecīgā perioda gados Baltkrievijas importa apjoms un tā tirgus daļa Savienības tirgū palielinājās par 175 %. Importa par dempinga cenām pieaugums sakrita ar Savienības ražošanas nozares tirgus daļas samazinājumu.

| (98) | Ņemot vērā cenu spiedienu Savienības tirgū attiecīgajā periodā, tika konstatēts, ka it sevišķi attiecīgā perioda pēdējos divos gados Baltkrievijas izcelsmes importa vidējās cenas strauji saruka. Izmeklēšanas periodā Baltkrievijas importa cenas jau bija zemākas nekā Savienības ražošanas nozares vidējās pārdošanas cenas un Savienības tirgū esošā trešo valstu importa pārdošanas cenas. |
| --- | --- |

(98)

Ņemot vērā cenu spiedienu Savienības tirgū attiecīgajā periodā, tika konstatēts, ka it sevišķi attiecīgā perioda pēdējos divos gados Baltkrievijas izcelsmes importa vidējās cenas strauji saruka. Izmeklēšanas periodā Baltkrievijas importa cenas jau bija zemākas nekā Savienības ražošanas nozares vidējās pārdošanas cenas un Savienības tirgū esošā trešo valstu importa pārdošanas cenas.

| (99) | Pieaugošajiem Baltkrievijas importa apjomiem radot cenu spiedienu, Savienības ražošanas nozare nespēja segt savas izmaksas. |
| --- | --- |

(99)

Pieaugošajiem Baltkrievijas importa apjomiem radot cenu spiedienu, Savienības ražošanas nozare nespēja segt savas izmaksas.

| (100) | Pamatojoties uz iepriekšminēto, tiek secināts, ka pieaugošais Baltkrievijas imports par dempinga cenām, kas pastāvīgi bija zemākas par Savienības ražošanas nozares cenām, izraisīja Savienības ražošanas nozarei nodarīto būtisko kaitējumu. |
| --- | --- |

(100)

Pamatojoties uz iepriekšminēto, tiek secināts, ka pieaugošais Baltkrievijas imports par dempinga cenām, kas pastāvīgi bija zemākas par Savienības ražošanas nozares cenām, izraisīja Savienības ražošanas nozarei nodarīto būtisko kaitējumu.

6.3.   Citu faktoru ietekme

Citu faktoru ietekme

6.3.1.   Savienības ražošanas nozares eksporta rādītāji

Savienības ražošanas nozares eksporta rādītāji

| (101) | Spriežot pēc izlasē iekļauto Savienības ražotāju datiem, attiecīgajā periodā eksporta apjoms nesaistītiem pircējiem trešās valstīs palielinājās par 5 %. Tādējādi var secināt, ka šī Savienības ražošanas nozares eksporta darbības daļa nevarētu būt konstatētā būtiskā kaitējuma cēlonis. |
| --- | --- |

(101)

Spriežot pēc izlasē iekļauto Savienības ražotāju datiem, attiecīgajā periodā eksporta apjoms nesaistītiem pircējiem trešās valstīs palielinājās par 5 %. Tādējādi var secināt, ka šī Savienības ražošanas nozares eksporta darbības daļa nevarētu būt konstatētā būtiskā kaitējuma cēlonis.

6.3.2.   Pārdošana saistītajām personām

Pārdošana saistītajām personām

| (102) | Attiecīgajā periodā Savienības ražošanas nozares pārdošanas apjoms saistītām personām par cenām, kas pastāvīgi bija augstākas par pārdošanas cenām nesaistītām personām, palielinājās par 14 %. Lai gan šīs cenas ir transfertcenas, tomēr var secināt, ka šī Savienības ražošanas nozares pārdošanas darbības daļa nevarētu būt konstatētā būtiskā kaitējuma cēlonis. Gluži pretēji, šādas pārdošanas apjoma pieaugums un fakts, ka šīs cenas ir augstākas nekā cenas nesaistītiem pircējiem, liecina, ka kaitējums Savienības ražošanas nozarei varētu būt bijis pat vēl nozīmīgāks, ja nebūtu runa par pārdošanu saistītām personām. |
| --- | --- |

(102)

Attiecīgajā periodā Savienības ražošanas nozares pārdošanas apjoms saistītām personām par cenām, kas pastāvīgi bija augstākas par pārdošanas cenām nesaistītām personām, palielinājās par 14 %. Lai gan šīs cenas ir transfertcenas, tomēr var secināt, ka šī Savienības ražošanas nozares pārdošanas darbības daļa nevarētu būt konstatētā būtiskā kaitējuma cēlonis. Gluži pretēji, šādas pārdošanas apjoma pieaugums un fakts, ka šīs cenas ir augstākas nekā cenas nesaistītiem pircējiem, liecina, ka kaitējums Savienības ražošanas nozarei varētu būt bijis pat vēl nozīmīgāks, ja nebūtu runa par pārdošanu saistītām personām.

| (103) | Būtu jāuzsver arī tas, ka, salīdzinot Baltkrievijas importa cenas ar Savienības ražotāju pārdošanas cenām nesaistītiem pircējiem, tika noteiktas cenu samazinājuma un mērķa cenu samazinājuma starpības. Tādējādi pārdošana saistītiem uzņēmumiem neietekmēja cenu samazinājuma un mērķa cenu samazinājuma noteikšanu. |
| --- | --- |

(103)

Būtu jāuzsver arī tas, ka, salīdzinot Baltkrievijas importa cenas ar Savienības ražotāju pārdošanas cenām nesaistītiem pircējiem, tika noteiktas cenu samazinājuma un mērķa cenu samazinājuma starpības. Tādējādi pārdošana saistītiem uzņēmumiem neietekmēja cenu samazinājuma un mērķa cenu samazinājuma noteikšanu.

6.3.3.   Imports no trešām valstīm

Imports no trešām valstīm

| Valsts | | 2012 | 2013 | 2014 | IP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Norvēģija | Apjoms (t) | 195 370 | 184 643 | 201 617 | 215 218 |
| Indekss (2012. gads = 100) | 100 | 95 | 103 | 110 |
| Tirgus daļa (%) | 2,1 | 2,1 | 2,1 | 2,2 |
| Vid. cena (EUR/t) | 551 | 496 | 483 | 431 |
| Bosnija un Hercegovina | Apjoms (t) | 47 702 | 79 207 | 105 910 | 116 927 |
| Indekss (2012. gads = 100) | 100 | 166 | 222 | 245 |
| Tirgus daļa (%) | 0,5 | 0,9 | 1,1 | 1,2 |
| Vid. cena (EUR/t) | 566 | 479 | 455 | 415 |
| Turcija | Apjoms (t) | 101 900 | 147 164 | 207 427 | 113 012 |
| Indekss (2012. gads = 100) | 100 | 144 | 204 | 111 |
| Tirgus daļa (%) | 1,1 | 1,7 | 2,2 | 1,2 |
| Vid. cena (EUR/t) | 536 | 486 | 465 | 433 |
| Ukraina | Apjoms (t) | 79 342 | 20 656 | 32 025 | 112 953 |
| Indekss (2012. gads = 100) | 100 | 26 | 40 | 142 |
| Tirgus daļa (%) | 0,8 | 0,2 | 0,3 | 1,2 |
| Vid. cena | 517 | 510 | 452 | 394 |
| Pārējās valstis | Apjoms (t) | 245 225 | 271 092 | 354 150 | 407 837 |
| Indekss (2012. gads = 100) | 100 | 111 | 144 | 166 |
| Tirgus daļa (%) | 2,6 | 3,1 | 3,7 | 4,2 |
| Vid. cena (EUR/t) | 697 | 645 | 573 | 502 |

Valsts

2012

2013

2014

IP

Norvēģija

Apjoms (t)

195 370

184 643

201 617

215 218

Indekss (2012. gads = 100)

Indekss (2012. gads = 100)

100

100

95

95

103

103

110

110

Tirgus daļa (%)

2,1

2,1

2,1

2,2

Vid. cena (EUR/t)

551

496

483

431

Bosnija un Hercegovina

Apjoms (t)

47 702

79 207

105 910

116 927

Indekss (2012. gads = 100)

Indekss (2012. gads = 100)

100

100

166

166

222

222

245

245

Tirgus daļa (%)

0,5

0,9

1,1

1,2

Vid. cena (EUR/t)

566

479

455

415

Turcija

Apjoms (t)

101 900

147 164

207 427

113 012

Indekss (2012. gads = 100)

Indekss (2012. gads = 100)

100

100

144

144

204

204

111

111

Tirgus daļa (%)

1,1

1,7

2,2

1,2

Vid. cena (EUR/t)

536

486

465

433

Ukraina

Apjoms (t)

79 342

20 656

32 025

112 953

Indekss (2012. gads = 100)

Indekss (2012. gads = 100)

100

100

26

26

40

40

142

142

Tirgus daļa (%)

0,8

0,2

0,3

1,2

Vid. cena

517

510

452

394

Pārējās valstis

Apjoms (t)

245 225

271 092

354 150

407 837

Indekss (2012. gads = 100)

Indekss (2012. gads = 100)

100

100

111

111

144

144

166

166

Tirgus daļa (%)

2,6

3,1

3,7

4,2

Vid. cena (EUR/t)

697

645

573

502

| (104) | Attiecīgajā periodā atsevišķu trešo valstu tirgus daļas palielinājās tikai nedaudz, izņemot Ukrainu, kuras tirgus daļas pieaugums bija ievērojams relatīvā izteiksmē, bet šīs valsts tirgus daļa absolūtā izteiksmē bija nenozīmīga. Būtu jānorāda arī, ka attiecīgajā periodā importa cenas no trešām valstīm vidēji vienmēr bija augstākas nekā Savienības ražošanas nozares cenas. IP laikā, kas bija tas pats gads, kad importa apjoms no Baltkrievijas pieauga visātrāk, vienīgā eksportētāja valsts, kam bija zemākas cenas nekā Savienības ražošanas nozarei, bija Baltkrievija. Tāpēc tiek secināts, ka pat tad, ja importam no trešām valstīm varēja būt zināma ietekme uz Savienības ražošanas nozares situāciju, imports no Baltkrievijas nepārprotami palika galvenais kaitējuma cēlonis. |
| --- | --- |

(104)

Attiecīgajā periodā atsevišķu trešo valstu tirgus daļas palielinājās tikai nedaudz, izņemot Ukrainu, kuras tirgus daļas pieaugums bija ievērojams relatīvā izteiksmē, bet šīs valsts tirgus daļa absolūtā izteiksmē bija nenozīmīga. Būtu jānorāda arī, ka attiecīgajā periodā importa cenas no trešām valstīm vidēji vienmēr bija augstākas nekā Savienības ražošanas nozares cenas. IP laikā, kas bija tas pats gads, kad importa apjoms no Baltkrievijas pieauga visātrāk, vienīgā eksportētāja valsts, kam bija zemākas cenas nekā Savienības ražošanas nozarei, bija Baltkrievija. Tāpēc tiek secināts, ka pat tad, ja importam no trešām valstīm varēja būt zināma ietekme uz Savienības ražošanas nozares situāciju, imports no Baltkrievijas nepārprotami palika galvenais kaitējuma cēlonis.

6.3.4.   Izmaksu dinamika

Izmaksu dinamika

| (105) | Galvenais izmaksu faktors attiecīgā ražojuma ražošanā ir dzelzs un tērauda lūžņi. Attiecīgajā periodā šīs izejvielas cena pasaulē samazinājās. Savienības ražotāji, kuri ražo stieņus no lūžņiem, piedzīvoja izejvielu izmaksu sarukumu 23–32 % apmērā, un Savienības ražotāji, kas izmanto stieņus par izejvielu, – aptuveni 24 % apmērā. Spriežot pēc izlasē iekļauto Savienības ražotāju datiem, attiecīgajā periodā kopējās attiecīgā ražojuma ražošanas izmaksas samazinājās par 20 %, un izejvielu cenas sarukums tika daļēji kompensēts galvenokārt ar augstākām darbaspēka izmaksām (vidēji ap 10 %). Tāpēc var secināt, ka izmaksu dinamika nevarētu būt konstatētā būtiskā kaitējuma cēlonis. No otras puses, ņemot vērā cenu spiedienu, ko izraisīja galvenokārt imports par dempinga cenām no Baltkrievijas, Savienības ražošanas nozare nevarēja gūt labumu no izmaksu samazināšanās un izmaksu ietaupījumi neatspoguļojās tās finanšu rādītājos. |
| --- | --- |

(105)

Galvenais izmaksu faktors attiecīgā ražojuma ražošanā ir dzelzs un tērauda lūžņi. Attiecīgajā periodā šīs izejvielas cena pasaulē samazinājās. Savienības ražotāji, kuri ražo stieņus no lūžņiem, piedzīvoja izejvielu izmaksu sarukumu 23–32 % apmērā, un Savienības ražotāji, kas izmanto stieņus par izejvielu, – aptuveni 24 % apmērā. Spriežot pēc izlasē iekļauto Savienības ražotāju datiem, attiecīgajā periodā kopējās attiecīgā ražojuma ražošanas izmaksas samazinājās par 20 %, un izejvielu cenas sarukums tika daļēji kompensēts galvenokārt ar augstākām darbaspēka izmaksām (vidēji ap 10 %). Tāpēc var secināt, ka izmaksu dinamika nevarētu būt konstatētā būtiskā kaitējuma cēlonis. No otras puses, ņemot vērā cenu spiedienu, ko izraisīja galvenokārt imports par dempinga cenām no Baltkrievijas, Savienības ražošanas nozare nevarēja gūt labumu no izmaksu samazināšanās un izmaksu ietaupījumi neatspoguļojās tās finanšu rādītājos.

6.3.5.   Tā sauktās “ar PVN saistītās krāpšanas shēmas” ietekme

Tā sauktās “ar PVN saistītās krāpšanas shēmas” ietekme

| (106) | Baltkrievijas ražotājs eksportētājs apgalvo, ka viens no svarīgiem faktoriem, kas attiecīgajā periodā ietekmēja Savienības ražošanas nozares darbības rādītājus, bija tā sauktā “ar PVN saistītā krāpšanas shēma”. Šī shēma galvenokārt skāra Polijas tirgu. 2012. gadā šajā valstī tika rīkots Eiropas futbola čempionāts, vienlaikus strauji auga būvniecības nozare un bija ļoti liels pieprasījums pēc stiegrojuma stieņiem. Tirgū esot darbojušies daži negodīgi tirgotāji, kas izmantojuši savā labā šo iespēju un izveidojuši ar PVN saistītu karuseļveida krāpšanas shēmu. Polijā tika izveidoti pastkastītes uzņēmumi, kas pirka stiegrojuma stieņus no citas dalībvalsts un pārdeva tos tālāk Polijā, rēķinā norādot maksājamo PVN. Tomēr šie pastkastītes uzņēmumi iekasēto PVN nesamaksāja. Šādu krāpniecisku tirdzniecības uzņēmumu Polijas tirgū izraisīto zemo cenu dēļ Polijas ražotāji esot zaudējuši tirgus daļu un cietuši finansiālus zaudējumus. |
| --- | --- |

(106)

Baltkrievijas ražotājs eksportētājs apgalvo, ka viens no svarīgiem faktoriem, kas attiecīgajā periodā ietekmēja Savienības ražošanas nozares darbības rādītājus, bija tā sauktā “ar PVN saistītā krāpšanas shēma”. Šī shēma galvenokārt skāra Polijas tirgu. 2012. gadā šajā valstī tika rīkots Eiropas futbola čempionāts, vienlaikus strauji auga būvniecības nozare un bija ļoti liels pieprasījums pēc stiegrojuma stieņiem. Tirgū esot darbojušies daži negodīgi tirgotāji, kas izmantojuši savā labā šo iespēju un izveidojuši ar PVN saistītu karuseļveida krāpšanas shēmu. Polijā tika izveidoti pastkastītes uzņēmumi, kas pirka stiegrojuma stieņus no citas dalībvalsts un pārdeva tos tālāk Polijā, rēķinā norādot maksājamo PVN. Tomēr šie pastkastītes uzņēmumi iekasēto PVN nesamaksāja. Šādu krāpniecisku tirdzniecības uzņēmumu Polijas tirgū izraisīto zemo cenu dēļ Polijas ražotāji esot zaudējuši tirgus daļu un cietuši finansiālus zaudējumus.

| (107) | Tika apstiprināts, ka iepriekš aprakstītā ar PVN saistītā krāpšana tik tiešām būtiski ietekmēja stiegrojuma stieņu tirgu Polijā. Tirgus traucējumu dēļ daudziem pastāvīgiem tērauda ražotājiem pasliktinājās ekonomiskie rādītāji. Šādu nelikumīgu darbību dēļ 2013. gada janvārī daži uzņēmumi uz pāris nedēļām pat apturēja stiegrojuma stieņu ražošanu. Tomēr nepieciešams uzsvērt, ka ar PVN saistītā krāpšanas shēma un imports par dempinga cenām no Baltkrievijas laika un ietekmes ziņā nepārklājas. Krāpšanas shēma tika izbeigta, kad Polijas valdība no 2013. gada 1. oktobra sāka piemērot PVN apgrieztās maksāšanas sistēmu. Tās ietekme ir redzama pēkšņajā Savienības ražošanas nozares pārdošanas un ražošanas apjomu kritumā 2013. gadā. Tomēr 2014. gadā situācija normalizējās, savukārt tostarp pastiprināta importa par dempinga cenām plūsma sāka negatīvi ietekmēt cenu līmeni, tirgus daļu un Savienības ražošanas nozares finansiālos rādītājus. Tādējādi ar PVN saistītā krāpšana Polijas ražotāju ekonomisko situāciju ietekmēja tikai tajos gados, kad importa apjoms no Baltkrievijas Savienībā bija samērā neliels un tā cenas bija samērā augstas. Kad krāpnieki izbeidza savas darbības, tam nebija blakusietekmes uz Polijas stiegrojuma stieņu tirgu. Šos konstatējumus faktiski apstiprina Baltkrievijas ražotāja eksportētāja papildus iesniegtie dokumenti (un pierādījumi, kas tos pamato) par situāciju Polijas tirgū pirms un pēc PVN krāpšanas shēmas darbības. Tāpēc ir acīmredzams, ka šo jautājumu var nodalīt no importa par dempinga cenām ietekmes un tas neizjauc cēloņsakarību starp importu par dempinga cenām no Baltkrievijas un Savienības ražošanas nozarei nodarīto kaitējumu. |
| --- | --- |

(107)

Tika apstiprināts, ka iepriekš aprakstītā ar PVN saistītā krāpšana tik tiešām būtiski ietekmēja stiegrojuma stieņu tirgu Polijā. Tirgus traucējumu dēļ daudziem pastāvīgiem tērauda ražotājiem pasliktinājās ekonomiskie rādītāji. Šādu nelikumīgu darbību dēļ 2013. gada janvārī daži uzņēmumi uz pāris nedēļām pat apturēja stiegrojuma stieņu ražošanu. Tomēr nepieciešams uzsvērt, ka ar PVN saistītā krāpšanas shēma un imports par dempinga cenām no Baltkrievijas laika un ietekmes ziņā nepārklājas. Krāpšanas shēma tika izbeigta, kad Polijas valdība no 2013. gada 1. oktobra sāka piemērot PVN apgrieztās maksāšanas sistēmu. Tās ietekme ir redzama pēkšņajā Savienības ražošanas nozares pārdošanas un ražošanas apjomu kritumā 2013. gadā. Tomēr 2014. gadā situācija normalizējās, savukārt tostarp pastiprināta importa par dempinga cenām plūsma sāka negatīvi ietekmēt cenu līmeni, tirgus daļu un Savienības ražošanas nozares finansiālos rādītājus. Tādējādi ar PVN saistītā krāpšana Polijas ražotāju ekonomisko situāciju ietekmēja tikai tajos gados, kad importa apjoms no Baltkrievijas Savienībā bija samērā neliels un tā cenas bija samērā augstas. Kad krāpnieki izbeidza savas darbības, tam nebija blakusietekmes uz Polijas stiegrojuma stieņu tirgu. Šos konstatējumus faktiski apstiprina Baltkrievijas ražotāja eksportētāja papildus iesniegtie dokumenti (un pierādījumi, kas tos pamato) par situāciju Polijas tirgū pirms un pēc PVN krāpšanas shēmas darbības. Tāpēc ir acīmredzams, ka šo jautājumu var nodalīt no importa par dempinga cenām ietekmes un tas neizjauc cēloņsakarību starp importu par dempinga cenām no Baltkrievijas un Savienības ražošanas nozarei nodarīto kaitējumu.

| (108) | Baltkrievijas ražotājs eksportētājs vēl apgalvo, ka šeit aprakstītās ar PVN saistītās krāpšanas shēmas dēļ bankrotējuši atsevišķi ražošanas uzņēmumi Latvijā un Slovākijā. Uzņēmums norāda, ka tāpēc negatīvās tendences Savienības ražošanas nozares ražošanas un pārdošanas apjomā ir izraisījusi atsevišķu uzņēmumu aiziešana no tirgus, kas nav saistīta ar Baltkrievijas ražotāja eksportētāja eksportu. |
| --- | --- |

(108)

Baltkrievijas ražotājs eksportētājs vēl apgalvo, ka šeit aprakstītās ar PVN saistītās krāpšanas shēmas dēļ bankrotējuši atsevišķi ražošanas uzņēmumi Latvijā un Slovākijā. Uzņēmums norāda, ka tāpēc negatīvās tendences Savienības ražošanas nozares ražošanas un pārdošanas apjomā ir izraisījusi atsevišķu uzņēmumu aiziešana no tirgus, kas nav saistīta ar Baltkrievijas ražotāja eksportētāja eksportu.

| (109) | Attiecībā uz šo apgalvojumu būtu jāuzsver, ka makroekonomisko rādītāju aplēsēs 75.–82. apsvērumā nav ņemti vērā uzņēmumi, kuru IP laikā nebija. Makroekonomiskajiem rādītājiem būtiskā informācija tika aplēsta, pamatojoties uz faktisko produkcijas izlaidi IP laikā. Tādējādi konkrēto uzņēmumu aiziešana no tirgus nav atspoguļota rādītājos, kas liecina par Savienības ražošanas nozares ražošanas un pārdošanas apjomu negatīvām pārmaiņām. Būtu jāuzsver, ka tad, ja tos ņemtu vērā, kopējā ar kaitējumu saistītā situācija tiktu atzīta par vēl sliktāku. |
| --- | --- |

(109)

Attiecībā uz šo apgalvojumu būtu jāuzsver, ka makroekonomisko rādītāju aplēsēs 75.–82. apsvērumā nav ņemti vērā uzņēmumi, kuru IP laikā nebija. Makroekonomiskajiem rādītājiem būtiskā informācija tika aplēsta, pamatojoties uz faktisko produkcijas izlaidi IP laikā. Tādējādi konkrēto uzņēmumu aiziešana no tirgus nav atspoguļota rādītājos, kas liecina par Savienības ražošanas nozares ražošanas un pārdošanas apjomu negatīvām pārmaiņām. Būtu jāuzsver, ka tad, ja tos ņemtu vērā, kopējā ar kaitējumu saistītā situācija tiktu atzīta par vēl sliktāku.

| (110) | Visbeidzot, konkrētais Baltkrievijas ražotājs eksportētājs apgalvo, ka importa apjoms un importa cenas no šīs valsts 2014. gadā un IP laikā nav reprezentatīvas “parastajai” uzņēmuma pārdošanas stratēģijai. Uzņēmums apgalvo, ka tā eksports uz Savienību šajos gados palielinājies, jo attiecīgā ražojuma pieprasījums un piedāvājums Polijas un Baltijas valstu tirgū bijis atšķirīgs un tā cēlonis bijuši ar PVN saistītās krāpšanas izraisītie traucējumi. Uzņēmums apgalvo, ka Komisijai vajadzētu izmeklēt, kāds bijis Baltkrievijas importa apjoms un cenu līmenis laikposmā pēc IP. Uzņēmums apgalvo, ka šādu izmeklēšanu, kas ietver datus par laikposmu pēc IP, Komisija atzina par pamatotu nesenā procedūrā, kura attiecās uz orientēta grauda struktūras elektrotehniskā tērauda importu. |
| --- | --- |

(110)

Visbeidzot, konkrētais Baltkrievijas ražotājs eksportētājs apgalvo, ka importa apjoms un importa cenas no šīs valsts 2014. gadā un IP laikā nav reprezentatīvas “parastajai” uzņēmuma pārdošanas stratēģijai. Uzņēmums apgalvo, ka tā eksports uz Savienību šajos gados palielinājies, jo attiecīgā ražojuma pieprasījums un piedāvājums Polijas un Baltijas valstu tirgū bijis atšķirīgs un tā cēlonis bijuši ar PVN saistītās krāpšanas izraisītie traucējumi. Uzņēmums apgalvo, ka Komisijai vajadzētu izmeklēt, kāds bijis Baltkrievijas importa apjoms un cenu līmenis laikposmā pēc IP. Uzņēmums apgalvo, ka šādu izmeklēšanu, kas ietver datus par laikposmu pēc IP, Komisija atzina par pamatotu nesenā procedūrā, kura attiecās uz orientēta grauda struktūras elektrotehniskā tērauda importu.

| (111) | Attiecībā uz minēto vispirms tiek norādīts, ka izmeklēšanā konstatētais neapstiprina, ka starp attiecīgā ražojuma pieprasījumu un piedāvājumu būtu bijusi starpība. Ar PVN saistītās krāpšanas shēma 2013. gadā patiešām negatīvi ietekmēja Polijas ražotāju darbības rādītājus, bet ietekme izpaudās tādējādi, ka krāpniecisko tirdzniecības uzņēmumu pārdotā attiecīgā ražojuma cenu līmenis bija zems, nevis tādējādi, ka būtu nepietiekams piedāvājums. Kā skaidrots 107. apsvērumā, pēc 2013. gada oktobra šī nelabvēlīgā ietekme tika likvidēta. Savienības ražotāji, kas atrodas Polijā, no šā laika varēja brīvi izmantot pieejamo ražošanas jaudu (vairāk nekā 40 %), lai veiktu piegādes pircējiem kā Polijā, tā Baltijas valstīs. 2014. gadā un IP konkurences dēļ, ko radīja krasi pieaugošais imports par dempinga cenām no Baltkrievijas, tie nespēja palielināt pārdošanas apjomu un tirgus daļu. Otrkārt, tiek norādīts, ka prasība izskatīt datus par laikposmu pēc IP tika izteikta ļoti vēlā procedūras posmā. Izmeklēšanas noslēguma posmā Komisija vāks datus par laikposmu pēc IP un izvērtēs, vai šajā lietā ir lietderīgi aplūkot laikposmu pēc IP. Tomēr jau šajā posmā būtu jānorāda, ka apstākļus šajā procedūrā nevar uzskatīt par līdzīgiem kā minētajā izmeklēšanā, kura attiecās uz orientēta grauda struktūras elektrotehnisko tēraudu. |
| --- | --- |

(111)

Attiecībā uz minēto vispirms tiek norādīts, ka izmeklēšanā konstatētais neapstiprina, ka starp attiecīgā ražojuma pieprasījumu un piedāvājumu būtu bijusi starpība. Ar PVN saistītās krāpšanas shēma 2013. gadā patiešām negatīvi ietekmēja Polijas ražotāju darbības rādītājus, bet ietekme izpaudās tādējādi, ka krāpniecisko tirdzniecības uzņēmumu pārdotā attiecīgā ražojuma cenu līmenis bija zems, nevis tādējādi, ka būtu nepietiekams piedāvājums. Kā skaidrots 107. apsvērumā, pēc 2013. gada oktobra šī nelabvēlīgā ietekme tika likvidēta. Savienības ražotāji, kas atrodas Polijā, no šā laika varēja brīvi izmantot pieejamo ražošanas jaudu (vairāk nekā 40 %), lai veiktu piegādes pircējiem kā Polijā, tā Baltijas valstīs. 2014. gadā un IP konkurences dēļ, ko radīja krasi pieaugošais imports par dempinga cenām no Baltkrievijas, tie nespēja palielināt pārdošanas apjomu un tirgus daļu. Otrkārt, tiek norādīts, ka prasība izskatīt datus par laikposmu pēc IP tika izteikta ļoti vēlā procedūras posmā. Izmeklēšanas noslēguma posmā Komisija vāks datus par laikposmu pēc IP un izvērtēs, vai šajā lietā ir lietderīgi aplūkot laikposmu pēc IP. Tomēr jau šajā posmā būtu jānorāda, ka apstākļus šajā procedūrā nevar uzskatīt par līdzīgiem kā minētajā izmeklēšanā, kura attiecās uz orientēta grauda struktūras elektrotehnisko tēraudu.

6.4.   Secinājums par cēloņsakarību

Secinājums par cēloņsakarību

| (112) | Tika pierādīts, ka attiecīgajā periodā ievērojami pieaudzis Baltkrievijas izcelsmes importa par dempinga cenām apjoms un tirgus daļa. Turklāt tika konstatēts, ka IP laikā šis imports pastāvīgi pārdots par mazākām cenām nekā Savienības ražošanas nozares noteiktās cenas Savienības tirgū. |
| --- | --- |

(112)

Tika pierādīts, ka attiecīgajā periodā ievērojami pieaudzis Baltkrievijas izcelsmes importa par dempinga cenām apjoms un tirgus daļa. Turklāt tika konstatēts, ka IP laikā šis imports pastāvīgi pārdots par mazākām cenām nekā Savienības ražošanas nozares noteiktās cenas Savienības tirgū.

| (113) | Baltkrievijas importa par dempinga cenām palielināšanās apjoma un tirgus daļas ziņā sakrita ar Savienības ražošanas nozares finanšu situācijas pasliktināšanos, kas sevišķi iezīmējas no 2014. gada. Tādējādi, kaut arī patēriņš sāka palielināties, Savienības ražošanas nozare nespēja palielināt savu pārdošanas apjomu un cenas, un rezultātā tādi finanšu rādītāji kā rentabilitāte saglabājās negatīvi. |
| --- | --- |

(113)

Baltkrievijas importa par dempinga cenām palielināšanās apjoma un tirgus daļas ziņā sakrita ar Savienības ražošanas nozares finanšu situācijas pasliktināšanos, kas sevišķi iezīmējas no 2014. gada. Tādējādi, kaut arī patēriņš sāka palielināties, Savienības ražošanas nozare nespēja palielināt savu pārdošanas apjomu un cenas, un rezultātā tādi finanšu rādītāji kā rentabilitāte saglabājās negatīvi.

| (114) | Pārbaudot pārējos zināmos faktorus, kas būtu varējuši izraisīt kaitējumu Savienības ražošanas nozarei, tika konstatēts, ka tie neizjauc cēloņsakarību starp importu no Baltkrievijas par dempinga cenām un Savienības ražošanas nozarei nodarīto kaitējumu. |
| --- | --- |

(114)

Pārbaudot pārējos zināmos faktorus, kas būtu varējuši izraisīt kaitējumu Savienības ražošanas nozarei, tika konstatēts, ka tie neizjauc cēloņsakarību starp importu no Baltkrievijas par dempinga cenām un Savienības ražošanas nozarei nodarīto kaitējumu.

| (115) | Pamatojoties uz iepriekšminēto analīzi, kurā visu zināmo faktoru ietekme uz Savienības ražošanas nozares stāvokli ir noteikta un nodalīta no importa par dempinga cenām kaitējumu izraisošās ietekmes, provizoriski tiek secināts, ka imports par dempinga cenām no Baltkrievijas ir izraisījis būtisku kaitējumu Savienības ražošanas nozarei pamatregulas 3. panta 6. punkta nozīmē. |
| --- | --- |

(115)

Pamatojoties uz iepriekšminēto analīzi, kurā visu zināmo faktoru ietekme uz Savienības ražošanas nozares stāvokli ir noteikta un nodalīta no importa par dempinga cenām kaitējumu izraisošās ietekmes, provizoriski tiek secināts, ka imports par dempinga cenām no Baltkrievijas ir izraisījis būtisku kaitējumu Savienības ražošanas nozarei pamatregulas 3. panta 6. punkta nozīmē.

7.   SAVIENĪBAS INTERESES

SAVIENĪBAS INTERESES

7.1.   Vispārīgi apsvērumi

Vispārīgi apsvērumi

| (116) | Saskaņā ar pamatregulas 21. pantu tika pārbaudīts, vai, neraugoties uz pagaidu konstatējumu par dempingu, kas izraisa kaitējumu, nepastāv citi pārliecinoši iemesli, kas ļautu secināt, ka šajā konkrētajā gadījumā Savienības interesēs nav noteikt pasākumus. Savienības intereses tika analizētas, novērtējot dažādās iesaistīto personu, tostarp Savienības ražošanas nozares, importētāju un lietotāju, intereses. |
| --- | --- |

(116)

Saskaņā ar pamatregulas 21. pantu tika pārbaudīts, vai, neraugoties uz pagaidu konstatējumu par dempingu, kas izraisa kaitējumu, nepastāv citi pārliecinoši iemesli, kas ļautu secināt, ka šajā konkrētajā gadījumā Savienības interesēs nav noteikt pasākumus. Savienības intereses tika analizētas, novērtējot dažādās iesaistīto personu, tostarp Savienības ražošanas nozares, importētāju un lietotāju, intereses.

7.2.   Savienības ražošanas nozares intereses

Savienības ražošanas nozares intereses

| (117) | Savienības ražošanas nozarē ir vairāk nekā 65 ražotāji, kas atrodas dažādās Savienības dalībvalstīs un IP laikā saistībā ar līdzīgo ražojumu tieši nodarbināja vairāk nekā 4 600 cilvēku. |
| --- | --- |

(117)

Savienības ražošanas nozarē ir vairāk nekā 65 ražotāji, kas atrodas dažādās Savienības dalībvalstīs un IP laikā saistībā ar līdzīgo ražojumu tieši nodarbināja vairāk nekā 4 600 cilvēku.

| (118) | Ir konstatēts, ka Savienības ražošanas nozarei nodarīts būtisks kaitējums, ko izraisīja imports par dempinga cenām no Baltkrievijas. Tiek atgādināts, ka Savienības ražošanas nozare nespēja pilnībā gūt labumu no patēriņa pieauguma un tās finansiālā situācija saglabājās nestabila. |
| --- | --- |

(118)

Ir konstatēts, ka Savienības ražošanas nozarei nodarīts būtisks kaitējums, ko izraisīja imports par dempinga cenām no Baltkrievijas. Tiek atgādināts, ka Savienības ražošanas nozare nespēja pilnībā gūt labumu no patēriņa pieauguma un tās finansiālā situācija saglabājās nestabila.

| (119) | Paredzams, ka antidempinga maksājumu noteikšana atjaunos taisnīgus tirdzniecības apstākļus Savienības tirgū, ļaujot Savienības ražošanas nozarei līdzīgā ražojuma cenas pielāgot ražošanas izmaksām. |
| --- | --- |

(119)

Paredzams, ka antidempinga maksājumu noteikšana atjaunos taisnīgus tirdzniecības apstākļus Savienības tirgū, ļaujot Savienības ražošanas nozarei līdzīgā ražojuma cenas pielāgot ražošanas izmaksām.

| (120) | Paredzams arī, ka pasākumu noteikšana ļaus Savienības ražošanas nozarei vismaz daļēji atgūt attiecīgajā periodā zaudēto tirgus daļu un labvēlīgi ietekmēs tās rentabilitāti un kopējo finansiālo situāciju. Pasākumu noteikšana ļaus ražošanas nozarei saglabāt un izvērst sāktos rentabilitātes uzlabošanas pasākumus. |
| --- | --- |

(120)

Paredzams arī, ka pasākumu noteikšana ļaus Savienības ražošanas nozarei vismaz daļēji atgūt attiecīgajā periodā zaudēto tirgus daļu un labvēlīgi ietekmēs tās rentabilitāti un kopējo finansiālo situāciju. Pasākumu noteikšana ļaus ražošanas nozarei saglabāt un izvērst sāktos rentabilitātes uzlabošanas pasākumus.

| (121) | Ja pasākumi netiktu noteikti, būtu gaidāma turpmāka tirgus daļas zaudēšana un Savienības ražošanas nozares rentabilitātes pasliktināšanās. |
| --- | --- |

(121)

Ja pasākumi netiktu noteikti, būtu gaidāma turpmāka tirgus daļas zaudēšana un Savienības ražošanas nozares rentabilitātes pasliktināšanās.

| (122) | Tāpēc provizoriski tiek secināts, ka antidempinga pasākumu noteikšana Baltkrievijas izcelsmes importam būtu Savienības ražošanas nozares interesēs. |
| --- | --- |

(122)

Tāpēc provizoriski tiek secināts, ka antidempinga pasākumu noteikšana Baltkrievijas izcelsmes importam būtu Savienības ražošanas nozares interesēs.

7.3.   Lietotāju un importētāju intereses

Lietotāju un importētāju intereses

| (123) | Attiecīgā ražojuma lietotāju sadarbības līmenis bija zems. No astoņiem zināmajiem lietotājiem, ar kuriem, sākot procedūru, notika saziņa, tikai viens uzņēmums bija ieinteresēta sadarboties. Tomēr pat šis uzņēmums nesniedza atbildes uz Komisijas nosūtītās lietotāja anketas jautājumiem. |
| --- | --- |

(123)

Attiecīgā ražojuma lietotāju sadarbības līmenis bija zems. No astoņiem zināmajiem lietotājiem, ar kuriem, sākot procedūru, notika saziņa, tikai viens uzņēmums bija ieinteresēta sadarboties. Tomēr pat šis uzņēmums nesniedza atbildes uz Komisijas nosūtītās lietotāja anketas jautājumiem.

| (124) | Uz paziņojumā par procedūras sākšanu iekļautās atlases anketas jautājumiem atbildēja seši importētāji uzņēmumi. No tiem trīs uzņēmumi, kas pārstāv 81 % no attiecīgā ražojuma importa apjoma, ko norādīja respondenti, tika pēc tam iekļauti izlasē. |
| --- | --- |

(124)

Uz paziņojumā par procedūras sākšanu iekļautās atlases anketas jautājumiem atbildēja seši importētāji uzņēmumi. No tiem trīs uzņēmumi, kas pārstāv 81 % no attiecīgā ražojuma importa apjoma, ko norādīja respondenti, tika pēc tam iekļauti izlasē.

| (125) | Tikai divi no trim izlasē iekļautajiem importētājiem atbildēja uz Komisijas nosūtīto anketu jautājumiem. Viens no tiem norādīja, ka uzņēmums ir ne vien attiecīgā ražojuma importētājs, bet faktiski lietotājs un ka procedūrā tam būtu jāpiešķir šāds statuss. |
| --- | --- |

(125)

Tikai divi no trim izlasē iekļautajiem importētājiem atbildēja uz Komisijas nosūtīto anketu jautājumiem. Viens no tiem norādīja, ka uzņēmums ir ne vien attiecīgā ražojuma importētājs, bet faktiski lietotājs un ka procedūrā tam būtu jāpiešķir šāds statuss.

| (126) | Importētājs sāka iepirkt attiecīgo ražojumu IP laikā, 78 % no tā tika importēti no Baltkrievijas ar mazu peļņas procentu. Tas parāda, ka šis importētājs izmantoja izdevību, ko pavēra zemās importa cenas no Baltkrievijas, un izveidoja jaunu pircēju bāzi. Šā importētāja rīcību tāpēc nevar uzskatīt par iedibinātām tirdzniecības plūsmām atbilstošu. Tāpēc, ja pēc pasākumu noteikšanas mainīsies tirgus situācija, tas meklēs citas tirdzniecības iespējas. |
| --- | --- |

(126)

Importētājs sāka iepirkt attiecīgo ražojumu IP laikā, 78 % no tā tika importēti no Baltkrievijas ar mazu peļņas procentu. Tas parāda, ka šis importētājs izmantoja izdevību, ko pavēra zemās importa cenas no Baltkrievijas, un izveidoja jaunu pircēju bāzi. Šā importētāja rīcību tāpēc nevar uzskatīt par iedibinātām tirdzniecības plūsmām atbilstošu. Tāpēc, ja pēc pasākumu noteikšanas mainīsies tirgus situācija, tas meklēs citas tirdzniecības iespējas.

| (127) | Pārdodot lejupējā segmenta gatavos ražojumus, kas satur stiegrojuma stieņus, lietotājs cieta zaudējumus. Aptuveni puse no tiem tika ražota, izmantojot stieņus no Savienības ražošanas nozares, trešdaļa – no Baltkrievijas, pārējie – no tādām valstīm kā Ķīna un Turcija. Tāpēc šis lietotājs meklē piegādātājus, kas piedāvā atbilstošu cenu, pieejamību un kvalitāti. Iecerētie pasākumi var skart daļu pirkumu no Baltkrievijas un zināmā mērā ierobežot vai mainīt to, kuri stiegrojuma stieņi tiks pirkti, bet nešķiet, ka tie vērā ņemami ietekmēs šo lietotāju. Šķiet, ka zaudējumu cēlonis ir strukturāls un nav saistīts ar izejvielu iegādi Baltkrievijā. |
| --- | --- |

(127)

Pārdodot lejupējā segmenta gatavos ražojumus, kas satur stiegrojuma stieņus, lietotājs cieta zaudējumus. Aptuveni puse no tiem tika ražota, izmantojot stieņus no Savienības ražošanas nozares, trešdaļa – no Baltkrievijas, pārējie – no tādām valstīm kā Ķīna un Turcija. Tāpēc šis lietotājs meklē piegādātājus, kas piedāvā atbilstošu cenu, pieejamību un kvalitāti. Iecerētie pasākumi var skart daļu pirkumu no Baltkrievijas un zināmā mērā ierobežot vai mainīt to, kuri stiegrojuma stieņi tiks pirkti, bet nešķiet, ka tie vērā ņemami ietekmēs šo lietotāju. Šķiet, ka zaudējumu cēlonis ir strukturāls un nav saistīts ar izejvielu iegādi Baltkrievijā.

| (128) | Kaut arī abiem uzņēmumiem procedūrā ir acīmredzami atšķirīga loma, tie tomēr akcentē vienu un to pašu aspektu pret pasākumu noteikšanu – a) Savienības tirgus pieprasījuma apmierināšanai nepietiekamo Savienības ražotāju jaudu, b) Savienības ražotāju ražoto ražojumu nepietiekamo klāstu un c) grūtības nomainīt piegādātāju –, jo dažādas dalībvalstis par attiecīgo ražojumu prasot atšķirīgus akreditācijas sertifikātus. |
| --- | --- |

(128)

Kaut arī abiem uzņēmumiem procedūrā ir acīmredzami atšķirīga loma, tie tomēr akcentē vienu un to pašu aspektu pret pasākumu noteikšanu – a) Savienības tirgus pieprasījuma apmierināšanai nepietiekamo Savienības ražotāju jaudu, b) Savienības ražotāju ražoto ražojumu nepietiekamo klāstu un c) grūtības nomainīt piegādātāju –, jo dažādas dalībvalstis par attiecīgo ražojumu prasot atšķirīgus akreditācijas sertifikātus.

| (129) | Pagaidu konstatējumi nepamato pirmo apgalvojumu: Savienības ražošanas nozares jaudas izmantojums ir 67 %, kas nozīmē, ka neizmantotā jauda ir daudz lielāka nekā viss imports no Baltkrievijas Savienībā. |
| --- | --- |

(129)

Pagaidu konstatējumi nepamato pirmo apgalvojumu: Savienības ražošanas nozares jaudas izmantojums ir 67 %, kas nozīmē, ka neizmantotā jauda ir daudz lielāka nekā viss imports no Baltkrievijas Savienībā.

| (130) | Otrais apgalvojums netiek pamatots. No otras puses, izlasē iekļauto Savienības ražotāju atbildes uz anketas jautājumiem skaidri liecina, ka tie ražo un pārdod visus ražojuma veidus. |
| --- | --- |

(130)

Otrais apgalvojums netiek pamatots. No otras puses, izlasē iekļauto Savienības ražotāju atbildes uz anketas jautājumiem skaidri liecina, ka tie ražo un pārdod visus ražojuma veidus.

| (131) | Attiecībā uz trešo apgalvojumu būtu jāuzsver, ka Savienības ražotāji bez acīmredzamām grūtībām jau veic piegādes uz vairākām dalībvalstīm. |
| --- | --- |

(131)

Attiecībā uz trešo apgalvojumu būtu jāuzsver, ka Savienības ražotāji bez acīmredzamām grūtībām jau veic piegādes uz vairākām dalībvalstīm.

| (132) | Viens cits importētājs, kas sadarbojās, bet netika iekļauts izlasē, atsevišķi iesniegtajos dokumentos norāda, ka Savienības ražotāji varētu būt izveidojuši karteli. Tomēr uzņēmums nesniedza dokumentus, kas šo apgalvojumu pamatotu. Jautājumu par iespējamu karteļa vienošanos pēc tam izvirzīja Baltkrievijas ražotājs eksportētājs. Komisija izskata informāciju, ko sniedzis Baltkrievijas ražotājs eksportētājs. Tomēr tā iesniegta ļoti vēlā procedūras posmā, tāpēc šajā posmā to nevar izvērtēt un izdarīt secinājumus. Katrā ziņā tiek norādīts, ka uzņēmuma sniegtā informācija šķiet saistīta ar iespējamām apsūdzībām tikai pret vienu uzņēmumu, kas iekļauts Savienības ražotāju izlasē. Turklāt vēl nav pabeigta konkrētā pārbaudes procedūra, ko ierosinājusi Itālijas konkurences iestāde (9). Izmeklēšanas noslēguma posmā Komisija šo apgalvojumu izmeklēs sīkāk. |
| --- | --- |

(132)

Viens cits importētājs, kas sadarbojās, bet netika iekļauts izlasē, atsevišķi iesniegtajos dokumentos norāda, ka Savienības ražotāji varētu būt izveidojuši karteli. Tomēr uzņēmums nesniedza dokumentus, kas šo apgalvojumu pamatotu. Jautājumu par iespējamu karteļa vienošanos pēc tam izvirzīja Baltkrievijas ražotājs eksportētājs. Komisija izskata informāciju, ko sniedzis Baltkrievijas ražotājs eksportētājs. Tomēr tā iesniegta ļoti vēlā procedūras posmā, tāpēc šajā posmā to nevar izvērtēt un izdarīt secinājumus. Katrā ziņā tiek norādīts, ka uzņēmuma sniegtā informācija šķiet saistīta ar iespējamām apsūdzībām tikai pret vienu uzņēmumu, kas iekļauts Savienības ražotāju izlasē. Turklāt vēl nav pabeigta konkrētā pārbaudes procedūra, ko ierosinājusi Itālijas konkurences iestāde (9). Izmeklēšanas noslēguma posmā Komisija šo apgalvojumu izmeklēs sīkāk.

9

| (133) | Visbeidzot, kāds cits lietotājs, kurš nepieteicās Komisijai agrākā procedūras posmā, iesniedza atbildes uz lietotāja anketas jautājumiem izmeklēšanas provizoriskā posma beigās. Atbildes izmeklēšanas provizoriskajā posmā tika saņemtas ļoti vēlu, tāpēc šajā posmā tās nevar analizēt un izskatīt. Šīs atbildes uz anketas jautājumiem Komisija izskatīs un analizēs izmeklēšanas noslēguma posmā. |
| --- | --- |

(133)

Visbeidzot, kāds cits lietotājs, kurš nepieteicās Komisijai agrākā procedūras posmā, iesniedza atbildes uz lietotāja anketas jautājumiem izmeklēšanas provizoriskā posma beigās. Atbildes izmeklēšanas provizoriskajā posmā tika saņemtas ļoti vēlu, tāpēc šajā posmā tās nevar analizēt un izskatīt. Šīs atbildes uz anketas jautājumiem Komisija izskatīs un analizēs izmeklēšanas noslēguma posmā.

| (134) | Ņemot vērā iepriekšminēto, Komisija patlaban uzskata, ka kopējā ietekme uz lietotājiem un importētājiem un iespējamā ierobežojošā ietekme uz konkurenci ir ierobežota. |
| --- | --- |

(134)

Ņemot vērā iepriekšminēto, Komisija patlaban uzskata, ka kopējā ietekme uz lietotājiem un importētājiem un iespējamā ierobežojošā ietekme uz konkurenci ir ierobežota.

7.4.   Secinājums par Savienības interesēm

Secinājums par Savienības interesēm

| (135) | Ņemot vērā iepriekšminēto, tiek provizoriski secināts, ka kopumā, pamatojoties uz informāciju par Savienības interesēm, nav pārliecinošu iemeslu, lai nenoteiktu pasākumus attiecībā uz Baltkrievijas izcelsmes attiecīgā ražojuma importu. |
| --- | --- |

(135)

Ņemot vērā iepriekšminēto, tiek provizoriski secināts, ka kopumā, pamatojoties uz informāciju par Savienības interesēm, nav pārliecinošu iemeslu, lai nenoteiktu pasākumus attiecībā uz Baltkrievijas izcelsmes attiecīgā ražojuma importu.

| (136) | Negatīvo ietekmi uz nesaistītiem lietotājiem un importētājiem mazina alternatīvu piegādes avotu pieejamība. |
| --- | --- |

(136)

Negatīvo ietekmi uz nesaistītiem lietotājiem un importētājiem mazina alternatīvu piegādes avotu pieejamība.

| (137) | Turklāt, ņemot vērā antidempinga pasākumu kopējo ietekmi uz Savienības tirgu, to pozitīvā ietekme jo īpaši uz Savienības ražošanas nozari atsver iespējamo negatīvo ietekmi uz citām interešu grupām. |
| --- | --- |

(137)

Turklāt, ņemot vērā antidempinga pasākumu kopējo ietekmi uz Savienības tirgu, to pozitīvā ietekme jo īpaši uz Savienības ražošanas nozari atsver iespējamo negatīvo ietekmi uz citām interešu grupām.

8.   IEROSINĀTIE PAGAIDU ANTIDEMPINGA PASĀKUMI

IEROSINĀTIE PAGAIDU ANTIDEMPINGA PASĀKUMI

| (138) | Ņemot vērā secinājumus par dempingu, kaitējumu, cēloņsakarību un Savienības interesēm, būtu jānosaka pagaidu antidempinga pasākumi, lai novērstu turpmāku kaitējumu Savienības ražošanas nozarei, ko izraisa imports par dempinga cenām. |
| --- | --- |

(138)

Ņemot vērā secinājumus par dempingu, kaitējumu, cēloņsakarību un Savienības interesēm, būtu jānosaka pagaidu antidempinga pasākumi, lai novērstu turpmāku kaitējumu Savienības ražošanas nozarei, ko izraisa imports par dempinga cenām.

8.1.   Kaitējuma novēršanas līmenis

Kaitējuma novēršanas līmenis

| (139) | Lai noteiktu pasākumu līmeni, tika ņemta vērā konstatētā dempinga starpība un maksājuma summa, kas vajadzīga, lai likvidētu kaitējumu Savienības ražošanas nozarei. |
| --- | --- |

(139)

Lai noteiktu pasākumu līmeni, tika ņemta vērā konstatētā dempinga starpība un maksājuma summa, kas vajadzīga, lai likvidētu kaitējumu Savienības ražošanas nozarei.

| (140) | Aprēķinot maksājuma summu, kas vajadzīga, lai likvidētu kaitējumu izraisošā dempinga ietekmi, tika uzskatīts, ka pasākumiem vajadzētu būt tādiem, lai Savienības ražošanas nozare varētu segt savas ražošanas izmaksas un gūt tādu peļņu pirms nodokļu samaksas, kādu šāda ražošanas nozare varētu pienācīgi gūt, pārdodot līdzīgo ražojumu Savienībā normālos konkurences apstākļos, t. i., ja nebūtu importa par dempinga cenām. |
| --- | --- |

(140)

Aprēķinot maksājuma summu, kas vajadzīga, lai likvidētu kaitējumu izraisošā dempinga ietekmi, tika uzskatīts, ka pasākumiem vajadzētu būt tādiem, lai Savienības ražošanas nozare varētu segt savas ražošanas izmaksas un gūt tādu peļņu pirms nodokļu samaksas, kādu šāda ražošanas nozare varētu pienācīgi gūt, pārdodot līdzīgo ražojumu Savienībā normālos konkurences apstākļos, t. i., ja nebūtu importa par dempinga cenām.

| (141) | Lai noteiktu mērķa peļņu, Komisija ņēma vērā pārdošanā nesaistītiem klientiem gūto peļņu, ko izmanto, lai noteiktu kaitējuma novēršanas līmeni. |
| --- | --- |

(141)

Lai noteiktu mērķa peļņu, Komisija ņēma vērā pārdošanā nesaistītiem klientiem gūto peļņu, ko izmanto, lai noteiktu kaitējuma novēršanas līmeni.

| (142) | Visā attiecīgajā periodā tikai 2012. gadā Savienības ražošanas nozare bija rentabla, bet niecīgo peļņu 1,3 % apmērā, kas togad tika gūta, skāra “ar PVN saistītās krāpšanas shēma” un tai sekojošā cenu nospiešana, kuras skaidrotas 83. un 106.–111. apsvērumā. Tāpēc 2012. gada peļņu nevar uzskatīt par samērīgu “mērķa peļņu”, kas nodrošinātu finansiālu atgūšanos un veicinātu ieguldījumus. |
| --- | --- |

(142)

Visā attiecīgajā periodā tikai 2012. gadā Savienības ražošanas nozare bija rentabla, bet niecīgo peļņu 1,3 % apmērā, kas togad tika gūta, skāra “ar PVN saistītās krāpšanas shēma” un tai sekojošā cenu nospiešana, kuras skaidrotas 83. un 106.–111. apsvērumā. Tāpēc 2012. gada peļņu nevar uzskatīt par samērīgu “mērķa peļņu”, kas nodrošinātu finansiālu atgūšanos un veicinātu ieguldījumus.

| (143) | Sūdzības iesniedzējs ierosina mērķa peļņu 9,9 %, pamatojoties uz mērķa peļņu, kas izmantota nesenā antidempinga lietā pret ļoti līdzīga ražojuma, proti, velmētu stiepļu, importu. Tomēr Komisija uzskata, ka ir piemērotāk izmantot mērķa peļņu, kuras pamatā ir konstatējumi jaunākā lietā, kas attiecas uz betona stiegrojuma stieņiem no tērauda, kuriem ir paaugstināta izturība pret nogurumu, proti, 4,8 %. Tiek norādīts, ka šāds peļņas procents, pretēji sūdzības iesniedzēja ierosinātajam, tika sasniegts 2012. gadā, proti, šīs procedūras attiecīgajā periodā. Turklāt abi ražojumi ir ļoti līdzīgi, tos ražo gandrīz vieni un tie paši uzņēmumi, izmantojot vienas un tās pašas ražošanas līnijas. |
| --- | --- |

(143)

Sūdzības iesniedzējs ierosina mērķa peļņu 9,9 %, pamatojoties uz mērķa peļņu, kas izmantota nesenā antidempinga lietā pret ļoti līdzīga ražojuma, proti, velmētu stiepļu, importu. Tomēr Komisija uzskata, ka ir piemērotāk izmantot mērķa peļņu, kuras pamatā ir konstatējumi jaunākā lietā, kas attiecas uz betona stiegrojuma stieņiem no tērauda, kuriem ir paaugstināta izturība pret nogurumu, proti, 4,8 %. Tiek norādīts, ka šāds peļņas procents, pretēji sūdzības iesniedzēja ierosinātajam, tika sasniegts 2012. gadā, proti, šīs procedūras attiecīgajā periodā. Turklāt abi ražojumi ir ļoti līdzīgi, tos ražo gandrīz vieni un tie paši uzņēmumi, izmantojot vienas un tās pašas ražošanas līnijas.

| (144) | Pamatojoties uz to, kaitējuma novēršanas līmeni aprēķināja, salīdzinot vidējo svērto cenu importam par dempinga cenām, kas 68. apsvērumā noteikta cenu samazinājuma aprēķiniem, un pamatojoties uz Savienības ražošanas nozares līdzīgā ražojuma cenu, kas neizraisa kaitējumu. |
| --- | --- |

(144)

Pamatojoties uz to, kaitējuma novēršanas līmeni aprēķināja, salīdzinot vidējo svērto cenu importam par dempinga cenām, kas 68. apsvērumā noteikta cenu samazinājuma aprēķiniem, un pamatojoties uz Savienības ražošanas nozares līdzīgā ražojuma cenu, kas neizraisa kaitējumu.

| (145) | Minētajā salīdzinājumā iegūto starpību pēc tam izteica procentos no vidējās kopējās CIF importa cenas. |
| --- | --- |

(145)

Minētajā salīdzinājumā iegūto starpību pēc tam izteica procentos no vidējās kopējās CIF importa cenas.

CIF

8.2.   Pagaidu pasākumi

Pagaidu pasākumi

| (146) | Ievērojot iepriekšminēto, tiek uzskatīts, ka saskaņā ar pamatregulas 7. panta 2. punktu, ievērojot mazākā maksājuma noteikumu, būtu jānosaka mazākais pagaidu antidempinga maksājums Baltkrievijas izcelsmes stiegrojuma stieņu importam: dempinga starpības vai kaitējuma starpības apmērā. |
| --- | --- |

(146)

Ievērojot iepriekšminēto, tiek uzskatīts, ka saskaņā ar pamatregulas 7. panta 2. punktu, ievērojot mazākā maksājuma noteikumu, būtu jānosaka mazākais pagaidu antidempinga maksājums Baltkrievijas izcelsmes stiegrojuma stieņu importam: dempinga starpības vai kaitējuma starpības apmērā.

| (147) | Pamatojoties uz iepriekšminēto, pagaidu antidempinga maksājuma likmes ir noteiktas, salīdzinot kaitējuma apmēru un dempinga starpību. Tādējādi ierosināti šādi antidempinga maksājumi:








  Uzņēmums | Kaitējuma starpība
  (%) | Dempinga starpība
  (%) | Pagaidu antidempinga maksājuma likme
  (%) |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| BMZ | 12,5 | 58,4 | 12,5 |
| Visi pārējie uzņēmumi | 12,5 | 58,4 | 12,5 |

(147)

Pamatojoties uz iepriekšminēto, pagaidu antidempinga maksājuma likmes ir noteiktas, salīdzinot kaitējuma apmēru un dempinga starpību. Tādējādi ierosināti šādi antidempinga maksājumi:

Uzņēmums

Kaitējuma starpība

(%)

Dempinga starpība

(%)

Pagaidu antidempinga maksājuma likme

(%)

BMZ

12,5

58,4

12,5

Visi pārējie uzņēmumi

12,5

58,4

12,5

| (148) | Visas prasības piemērot uzņēmumam kādu no šīm individuālā antidempinga maksājuma likmēm (piemēram, pēc uzņēmuma nosaukuma maiņas vai pēc jaunas ražošanas vai tirdzniecības subjekta izveidošanas) būtu nekavējoties jānosūta Komisijai (10), sniedzot visu attiecīgo informāciju, jo īpaši par pārmaiņām uzņēmuma darbībā, kas skar ražošanu, pārdošanu iekšzemes tirgū un eksportam saistībā ar, piemēram, nosaukuma maiņu vai ar ražošanas vai tirdzniecības subjektu saistītām pārmaiņām. Vajadzības gadījumā regula tiks attiecīgi grozīta, atjauninot to uzņēmumu sarakstu, kam piemēro individuālā maksājuma likmes. |
| --- | --- |

(148)

Visas prasības piemērot uzņēmumam kādu no šīm individuālā antidempinga maksājuma likmēm (piemēram, pēc uzņēmuma nosaukuma maiņas vai pēc jaunas ražošanas vai tirdzniecības subjekta izveidošanas) būtu nekavējoties jānosūta Komisijai (10), sniedzot visu attiecīgo informāciju, jo īpaši par pārmaiņām uzņēmuma darbībā, kas skar ražošanu, pārdošanu iekšzemes tirgū un eksportam saistībā ar, piemēram, nosaukuma maiņu vai ar ražošanas vai tirdzniecības subjektu saistītām pārmaiņām. Vajadzības gadījumā regula tiks attiecīgi grozīta, atjauninot to uzņēmumu sarakstu, kam piemēro individuālā maksājuma likmes.

10

| (149) | Lai nodrošinātu pareizu antidempinga maksājuma piemērošanu, atlikušais maksājuma līmenis būtu jāpiemēro ne vien ražotājiem eksportētājiem, kuri nesadarbojās, bet arī ražotājiem, kuri IP laikā neeksportēja uz Savienību. |
| --- | --- |

(149)

Lai nodrošinātu pareizu antidempinga maksājuma piemērošanu, atlikušais maksājuma līmenis būtu jāpiemēro ne vien ražotājiem eksportētājiem, kuri nesadarbojās, bet arī ražotājiem, kuri IP laikā neeksportēja uz Savienību.

9.   NOBEIGUMA NOTEIKUMS

NOBEIGUMA NOTEIKUMS

| (150) | Pienācīgas pārvaldības labad Komisija konkrētā termiņā aicinās ieinteresētās personas sniegt rakstiskas piezīmes un/vai lūgt uzklausīšanu Komisijā un/vai pie tirdzniecības procedūru uzklausīšanas amatpersonas. |
| --- | --- |

(150)

Pienācīgas pārvaldības labad Komisija konkrētā termiņā aicinās ieinteresētās personas sniegt rakstiskas piezīmes un/vai lūgt uzklausīšanu Komisijā un/vai pie tirdzniecības procedūru uzklausīšanas amatpersonas.

| (151) | Secinājumi par pagaidu maksājumu noteikšanu ir provizoriski un var tikt grozīti izmeklēšanas noslēguma posmā, |
| --- | --- |

(151)

Secinājumi par pagaidu maksājumu noteikšanu ir provizoriski un var tikt grozīti izmeklēšanas noslēguma posmā,

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

1. pants

1.   Šāda ražojuma importam tiek noteikts pagaidu antidempinga maksājums: konkrēti betona stiegrojuma stieņi no dzelzs vai tērauda, bez turpmākas apstrādes pēc kalšanas, karstās velmēšanas, karstās stiepšanas vai karstās presēšanas, ieskaitot pēc velmēšanas liektus stieņus un arī stieņus ar velmēšanas procesā iegūtiem dobumiem, izciļņiem, rievām un citādām deformācijām. Betona stiegrojuma stieņi no dzelzs vai tērauda, kuriem ir paaugstināta izturība pret nogurumu, ir izslēgti. Ražojuma izcelsme ir Baltkrievijā, un patlaban to klasificē ar KN kodiem ex 7214 10 00, ex 7214 20 00, ex 7214 30 00, ex 7214 91 10, ex 7214 91 90, ex 7214 99 10, ex 7214 99 71, ex 7214 99 79 un ex 7214 99 95 (Taric kodi: 7214100010, 7214200020, 7214300010, 7214911010, 7214919010, 7214991010, 7214997110, 7214997910, 7214999510).

2.   Pagaidu antidempinga maksājuma likmes, kas piemērojamas 1. punktā aprakstītā un tālāk sarakstā norādītā uzņēmuma ražotā ražojuma neto cenai ar piegādi līdz Savienības robežai pirms nodokļa samaksas, ir šādas:

| Uzņēmums | Pagaidu antidempinga maksājuma likme (%) | Taric papildu kods |
| --- | --- | --- |
| BMZ- atklātā akciju sabiedrība Byelorussian Steel Works – Management Company of “Byelorussian Metallurgical Company” Holding | 12,5 | C197 |
| Visi pārējie uzņēmumi | 12,5 | C999 |

Uzņēmums

Pagaidu antidempinga maksājuma likme (%)

Taric papildu kods

BMZ- atklātā akciju sabiedrība Byelorussian Steel Works – Management Company of “Byelorussian Metallurgical Company” Holding

12,5

C197

Visi pārējie uzņēmumi

12,5

C999

3.   Laižot 1. punktā minēto ražojumu brīvā apgrozībā Savienībā, iemaksā drošības naudu pagaidu maksājuma apmērā.

4.   Ja nav noteikts citādi, piemēro spēkā esošos noteikumus par muitas nodokļiem.

2. pants

1.   Ieinteresētās personas 25 kalendāro dienu laikā no šīs regulas spēkā stāšanās dienas var:

| a) | prasīt, lai tām izpauž būtiskos faktus un apsvērumus, uz kuru pamata pieņemta šī regula; |
| --- | --- |

a)

prasīt, lai tām izpauž būtiskos faktus un apsvērumus, uz kuru pamata pieņemta šī regula;

| b) | iesniegt rakstiskas piezīmes Komisijai; un |
| --- | --- |

b)

iesniegt rakstiskas piezīmes Komisijai; un

| c) | prasīt uzklausīšanu Komisijā un/vai pie tirdzniecības procedūru uzklausīšanas amatpersonas. |
| --- | --- |

c)

prasīt uzklausīšanu Komisijā un/vai pie tirdzniecības procedūru uzklausīšanas amatpersonas.

2.   Personas, kas minētas Regulas (ES) 2016/1036 21. panta 4. punktā, 25 kalendāro dienu laikā no šīs regulas spēkā stāšanās dienas var sniegt piezīmes par pagaidu pasākumu piemērošanu.

3. pants

Šī regula stājas spēkā nākamajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

Šīs regulas 1. pantu piemēro sešus mēnešus.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē, 2016. gada 19. decembrī

Komisijas vārdā –

priekšsēdētājs

Jean-Claude JUNCKER

---

(1)  
  OV L 176, 30.6.2016., 21. lpp.

1

(2)  Padomes 2009. gada 30. novembra Regula (EK) Nr. 1225/2009 par aizsardzību pret importu par dempinga cenām no valstīm, kas nav Eiropas Kopienas dalībvalstis (OV L 343, 22.12.2009., 51. lpp.).

2

(3)  Paziņojums par antidempinga procedūras sākšanu attiecībā uz konkrētu Baltkrievijas Republikas izcelsmes betona stiegrojuma stieņu importu (OV C 114, 31.3.2016., 3. lpp.).

3

(4)  
  “Izmeklēšanu neuzsāk, ievērojot 1. punktu, ja vien, pamatojoties uz pārbaudi par to, kādā mērā tiek atbalstīta vai noraidīta Savienības līdzīgā izstrādājuma ražotāju izteiktā sūdzība, netiek konstatēts, ka sūdzību ir iesniegusi Savienības ražošanas nozare vai tā ir iesniegta nozares vārdā. Uzskata, ka sūdzību ir iesniegusi Savienības ražošanas nozare vai tā ir iesniegta nozares vārdā, ja šo sūdzību atbalsta tie Savienības ražotāji, kuru kopējā saražotā produkcija veido vairāk nekā 50 % no kopējo saražoto līdzīgo izstrādājumu apjoma, ko saražojusi tā Savienības ražošanas nozares daļa, kura vai nu atbalsta, vai noraida sūdzību. Taču izmeklēšanu neuzsāk, ja tie Savienības ražotāji, kuri nepārprotami atbalsta sūdzību, ražo mazāk nekā 25 % no kopējā saražoto līdzīgo izstrādājumu apjoma, ko saražojusi Savienības ražošanas nozare.”

4

(5)  Tiesas (virspalāta) 2015. gada 8. septembra spriedums lietā C-511/13 P Philips Lighting Poland S.A., Philips Lighting BV/Eiropas Savienības Padome, Hangzhou Duralamp Electronics Co., Ltd, GE Hungary Ipari és Kereskedelmi Zrt. (GE Hungary Zrt.), Osram GmbH, Eiropas Komisija.

5

Philips Lighting Poland S.A.

Philips Lighting BV

Hangzhou Duralamp Electronics Co., Ltd

GE Hungary Ipari és Kereskedelmi Zrt.

GE Hungary Zrt.

Osram GmbH

(6)  Ir spēkā antidempinga maksājumi pret Baltkrieviju (115 %), Ķīnu (133 %), Indonēziju (60,4 %), Latviju (17 %), Meksiku (20–67 %), Moldovu (232 %), Poliju (47–52 %), Turciju (3,64 %) un Ukrainu (42 %). Sīkāk sk. par šādām izmeklēšanām:

6

“
  Steel Concrete Reinforcing Bar from Belarus, China, Indonesia, Latvia, Moldova, Poland and Ukraine. Investigations Nos. 731-TA-873-875, 878-880, and 882 (Second Review). Publication 4409, July 2013. U.S. International Trade Commission
  ” un “
  Steel Concrete Reinforcing Bar from Mexico and Turkey. Investigations Nos. 701-TA-502 and 731-TA-1227 (Final). Publication 4496. October 2014. U.S. International Trade Commission.
  ”

(7)  Skatīt arī spriedumu lietā C-687/13, 67. punktu, par lūgumu sniegt prejudiciālu nolēmumu, ko iesniedza Finanzgericht München (Vācija), Fliesen-Zentrum Deutschland GmbH pret Hauptzollamt Regensburg Fliesen-Zentrum, Tiesas spriedums (trešā palāta), 2015. gada 10. septembris.

7

Finanzgericht München

Fliesen-Zentrum Deutschland GmbH

Hauptzollamt Regensburg Fliesen-Zentrum

(8)  Spriežot pēc pieejamās informācijas, redzams, ka 2015. gada aprīlī Baltkrievijas ražotāja importētāja importētās izejvielas cena bija par aptuveni 9 % lielāka nekā cena ASV.

8

(9)  
  Provvedimento n. 25674 del 21/10/2015
  .

9

Provvedimento n. 25674 del 21/10/2015

Provvedimento n. 26085 del 21/06/2016
  .

Provvedimento n. 26085 del 21/06/2016

Provvedimento n. 2671 del 14/09/2016
  .

Provvedimento n. 2671 del 14/09/2016

(10)  
  European Commission, Directorate-General for Trade, Directorate H, CHAR 04/039, 1049 Brussels, Belgium.

10

European Commission, Directorate-General for Trade, Directorate H, CHAR 04/039, 1049 Brussels, Belgium

---

| 20.12.2016 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 345/27 |
| --- | --- | --- | --- |

20.12.2016

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 345/27

---

KOMISIJAS ĪSTENOŠANAS REGULA (ES) 2016/2304

(2016. gada 19. decembris)

par to kvalitātes ziņojumu sagatavošanas kārtību, struktūru, periodiskumu un novērtējuma rādītājiem, kurus sagatavo par datiem, kas nosūtīti saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 549/2013

(Dokuments attiecas uz EEZ)

EIROPAS KOMISIJA,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2013. gada 21. maija Regulu (ES) Nr. 549/2013 par Eiropas nacionālo un reģionālo kontu sistēmu Eiropas Savienībā (1) un jo īpaši tās 4. panta 3. punktu,

tā kā:

| (1) | Ar Regulu (ES) Nr. 549/2013 izveido 2010. gada Eiropas kontu sistēmu (“EKS 2010”), kas ietver programmu, kurā noteikti termiņi, kādos dalībvalstīm jānosūta Komisijai konti un tabulas, kas jāapkopo saskaņā ar minētajā regulā izklāstīto metodoloģiju. |
| --- | --- |

(1)

Ar Regulu (ES) Nr. 549/2013 izveido 2010. gada Eiropas kontu sistēmu (“EKS 2010”), kas ietver programmu, kurā noteikti termiņi, kādos dalībvalstīm jānosūta Komisijai konti un tabulas, kas jāapkopo saskaņā ar minētajā regulā izklāstīto metodoloģiju.

| (2) | Saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 549/2013 4. pantu datiem, uz kuriem attiecas minētā regula, piemēro kvalitātes kritērijus, kas noteikti Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (EK) Nr. 223/2009 (2) 12. panta 1. punktā. Dalībvalstīm jāsniedz Komisijai ziņojums par to datu kvalitāti, kas nosūtīti par nacionālajiem un reģionālajiem kontiem. |
| --- | --- |

(2)

Saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 549/2013 4. pantu datiem, uz kuriem attiecas minētā regula, piemēro kvalitātes kritērijus, kas noteikti Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (EK) Nr. 223/2009 (2) 12. panta 1. punktā. Dalībvalstīm jāsniedz Komisijai ziņojums par to datu kvalitāti, kas nosūtīti par nacionālajiem un reģionālajiem kontiem.

| (3) | Dalībvalstīm tika piešķirti pagaidu izņēmumi saskaņā ar Komisijas Īstenošanas lēmumu 2014/403/ES (3). Tāpēc saskaņā ar minētajiem izņēmumiem būtu jāpielāgo to kvalitātes ziņojumu saturs, kurus Komisija pieprasa dalībvalstīm. Prasība sniegt kvalitātes ziņojumus būtu pakāpeniski jāievieš līdz 2021. gadam, lai dalībvalstīm būtu pietiekami daudz laika pabeigt lielos pielāgojumus, kas vajadzīgi EKS 2010 ieviešanai valstu statistikas sistēmās. |
| --- | --- |

(3)

Dalībvalstīm tika piešķirti pagaidu izņēmumi saskaņā ar Komisijas Īstenošanas lēmumu 2014/403/ES (3). Tāpēc saskaņā ar minētajiem izņēmumiem būtu jāpielāgo to kvalitātes ziņojumu saturs, kurus Komisija pieprasa dalībvalstīm. Prasība sniegt kvalitātes ziņojumus būtu pakāpeniski jāievieš līdz 2021. gadam, lai dalībvalstīm būtu pietiekami daudz laika pabeigt lielos pielāgojumus, kas vajadzīgi EKS 2010 ieviešanai valstu statistikas sistēmās.

| (4) | Saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 549/2013 4. panta 3. punktu un to kvalitātes kritēriju piemērošanai, kas paredzēti minētās regulas 4. panta 1. punktā, dalībvalstu iesniedzamo kvalitātes ziņojumu sagatavošanas kārtība, struktūra, periodiskums un novērtējuma rādītāji būtu jānosaka Komisijai, pieņemot īstenošanas aktus. |
| --- | --- |

(4)

Saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 549/2013 4. panta 3. punktu un to kvalitātes kritēriju piemērošanai, kas paredzēti minētās regulas 4. panta 1. punktā, dalībvalstu iesniedzamo kvalitātes ziņojumu sagatavošanas kārtība, struktūra, periodiskums un novērtējuma rādītāji būtu jānosaka Komisijai, pieņemot īstenošanas aktus.

| (5) | Tā kā informācijai kvalitātes ziņojumos par nacionālajiem un reģionālajiem kontiem būtu jāpamatojas uz Eiropas Statistikas sistēmas standartiem par kvalitātes ziņojumiem, kurus publicējusi Komisija (Eurostat), šīs regulas pielikums būtu jāizstrādā atbilstoši minētajiem standartiem. Dalībvalstu jau iesniegtā informācija par EKS 2010 īstenošanu Komisijai būtu jāizmanto atkārtoti un nebūtu jāpieprasa kvalitātes ziņojumos. |
| --- | --- |

(5)

Tā kā informācijai kvalitātes ziņojumos par nacionālajiem un reģionālajiem kontiem būtu jāpamatojas uz Eiropas Statistikas sistēmas standartiem par kvalitātes ziņojumiem, kurus publicējusi Komisija (Eurostat), šīs regulas pielikums būtu jāizstrādā atbilstoši minētajiem standartiem. Dalībvalstu jau iesniegtā informācija par EKS 2010 īstenošanu Komisijai būtu jāizmanto atkārtoti un nebūtu jāpieprasa kvalitātes ziņojumos.

| (6) | Šajā regulā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Eiropas Statistikas sistēmas komitejas atzinumu, |
| --- | --- |

(6)

Šajā regulā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Eiropas Statistikas sistēmas komitejas atzinumu,

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

1. pants

Kvalitātes ziņojums par nacionālajiem un reģionālajiem kontiem, kas minēts Regulas (ES) Nr. 549/2013 4. panta 2. punktā, attiecas uz datiem, kurus dalībvalstis gadā, kas ir pirms ziņojuma, nosūtījušas saskaņā ar EKS 2010 datu nosūtīšanas programmu, kā noteikts Regulas (ES) Nr. 549/2013 B pielikumā.

Dalībvalstis kvalitātes ziņojumu iesniedz katru gadu.

2. pants

Sagatavošanas kārtība, struktūra un novērtējuma rādītāji kvalitātes ziņojumiem par nacionālajiem un reģionālajiem kontiem, kas minēti 1. pantā, ir izklāstīti pielikumā.

3. pants

Šī regula stājas spēkā divdesmitajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē, 2016. gada 19. decembrī

Komisijas vārdā –

priekšsēdētājs

Jean-Claude JUNCKER

---

(1)  
  OV L 174, 21.5.2013., 1. lpp.

1

(2)  Eiropas Parlamenta un Padomes 2009. gada 11. marta Regula (EK) Nr. 223/2009 par Eiropas statistiku (OV L 87, 31.3.2009., 164. lpp.).

2

(3)  Komisijas 2014. gada 26. jūnija Īstenošanas lēmums 2014/403/ES, ar ko dalībvalstīm piešķir izņēmumus attiecībā uz statistikas nosūtīšanu saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 549/2013 par Eiropas nacionālo un reģionālo kontu sistēmu Eiropas Savienībā (OV L 195, 2.7.2014., 1. lpp.).

3

---

PIELIKUMS

Dalībvalstu iesniedzamo kvalitātes ziņojumu sagatavošanas kārtība, struktūra un novērtējuma rādītāji

1.   Ievads

Kvalitātes ziņojumā par nacionālajiem un reģionālajiem kontiem iekļauj gan kvantitatīvos rādītājus, gan kvalitatīvos aprakstus par to datu kvalitāti, kuri nosūtīti iepriekšējā gadā. Komisija (Eurostat) dalībvalstīm nodrošina kvantitatīvo rādītāju rezultātus, ko aprēķina, pamatojoties uz sniegtajiem datiem. Dalībvalstis šos rezultātus interpretē un komentē saskaņā ar savu datu apkopošanas metodoloģiju un statistikas sagatavošanas procesu.

2.   Sagatavošanas kārtība

| — | Līdz 2017. gada 15. februārim un pēc tam ik gadu Komisija (Eurostat) nosūta dalībvalstīm kvalitātes ziņojumu sagatavošanai paredzēto dokumentu projektus, kas ir daļēji aizpildīti ar visiem kvantitatīvā novērtējuma rādītājiem, kas precizēti 4. iedaļā. |
| --- | --- |

—

Līdz 2017. gada 15. februārim un pēc tam ik gadu Komisija (Eurostat) nosūta dalībvalstīm kvalitātes ziņojumu sagatavošanai paredzēto dokumentu projektus, kas ir daļēji aizpildīti ar visiem kvantitatīvā novērtējuma rādītājiem, kas precizēti 4. iedaļā.

| — | Katru gadu ne vēlāk kā 31. maijā dalībvalstis iesniedz Komisijai (Eurostat) aizpildīto kvalitātes ziņojumu. |
| --- | --- |

—

Katru gadu ne vēlāk kā 31. maijā dalībvalstis iesniedz Komisijai (Eurostat) aizpildīto kvalitātes ziņojumu.

3.   Struktūra

Katra dalībvalsts iesniedz vienu kvalitātes ziņojumu, kas attiecas uz visām EKS 2010 datu nosūtīšanas programmas tabulām, kas noteiktas Regulas (ES) Nr. 549/2013 B pielikumā.

Kvalitātes ziņojumos iekļauj informāciju par visiem Regulas (EK) Nr. 223/2009 12. panta 1. punktā paredzētajiem kvalitātes kritērijiem. Informāciju strukturē šādi.

| — | Atbilstība |
| --- | --- |

—

Atbilstība

| — | Precizitāte un ticamība |
| --- | --- |

—

Precizitāte un ticamība

| — | Savlaicīgums un punktualitāte |
| --- | --- |

—

Savlaicīgums un punktualitāte

| — | Pieejamība un skaidrība |
| --- | --- |

—

Pieejamība un skaidrība

| — | Saskaņotība un salīdzināmība |
| --- | --- |

—

Saskaņotība un salīdzināmība

Dalībvalstu jau iesniegtā informācija par EKS 2010 īstenošanu Komisijai būtu jāizmanto atkārtoti un nebūtu jāpieprasa kvalitātes ziņojumos.

4.   Novērtējuma rādītāji

4.1.   Kvantitatīvie rādītāji

Kvalitātes ziņojumā iekļauj šādus kvantitatīvos rādītājus.

| Nr. | Rādītājs | Definīcija (*1) | EKS 2010 datu nosūtīšanas programmas mainīgais lielums un/vai tabula | Pārskata periods (*1) | Kvalitātes kritēriji | Īstenošana no |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1. | Datu pilnīguma rādītājs | Attiecība starp dalībvalstu sniegto datu tabulu šūnu skaitu un EKS 2010 datu nosūtīšanas programmā paredzēto datu tabulu šūnu skaitu, uz ko neattiecas izņēmumi | Visas tabulas, ceturkšņa un gada dati | 1995. gads līdz pēdējam gadam un ceturksnim | Atbilstība | 2017. gads |
| 2. | Ceturkšņa datu pārskatīšanas līmenis | Galveno ceturkšņa mainīgo lielumu pārskatīšanas līmenis starp pirmo un pēdējo nosūtīšanu un vidējais pārskatīšanas līmenis turpmākajās nosūtīšanās kopš pirmās nosūtīšanas | Sezonāli un kalendāri izlīdzinātais iekšzemes kopprodukta apjoms (1. tabula) | Pēdējo triju gadu pieejamie ceturkšņi | Precizitāte un ticamība | 2019. gads |
| Sezonāli izlīdzinātie kopējie dati par nodarbinātību tūkstošos personu (1. tabula) | 2019. gads |
| Sezonāli neizlīdzinātais mājsaimniecību un mājsaimniecības apkalpojošo bezpeļņas organizāciju bruto izmantojamais ienākums (801. tabula) | 2021. gads |
| Sezonāli neizlīdzinātie mājsaimniecību un mājsaimniecības apkalpojošo bezpeļņas organizāciju galapatēriņa izdevumi (801. tabula) | 2021. gads |
| Sezonāli neizlīdzinātā nefinanšu sabiedrību bruto pievienotā vērtība (801. tabula) | 2021. gads |
| Sezonāli neizlīdzinātā nefinanšu sabiedrību bruto pamatkapitāla veidošana (801. tabula) | 2021. gads |
| 3. | Gada datu pārskatīšanas līmeņi | Galveno gada mainīgo lielumu vidējie pārskatīšanas līmeņi turpmākajās nosūtīšanās kopš pirmās nosūtīšanas | 1. tabula:
  Iekšzemes kopprodukts (faktiskās cenas un apjomi), bruto pievienotā vērtība (faktiskās cenas)
  1. tabula (faktiskās cenas):
  Darba ņēmēju atalgojums, bruto pamatdarbības pārpalikums un bruto jauktais ienākums
  1. tabula (faktiskās cenas): | Mājsaimniecību un mājsaimniecības apkalpojošo bezpeļņas organizāciju galapatēriņa izdevumi |

Nr.

Rādītājs

Definīcija (*1)

EKS 2010 datu nosūtīšanas programmas mainīgais lielums un/vai tabula

Pārskata periods (*1)

Kvalitātes kritēriji

Īstenošana no

1.

Datu pilnīguma rādītājs

Attiecība starp dalībvalstu sniegto datu tabulu šūnu skaitu un EKS 2010 datu nosūtīšanas programmā paredzēto datu tabulu šūnu skaitu, uz ko neattiecas izņēmumi

Visas tabulas, ceturkšņa un gada dati

1995. gads līdz pēdējam gadam un ceturksnim

Atbilstība

2017. gads

2.

Ceturkšņa datu pārskatīšanas līmenis

Galveno ceturkšņa mainīgo lielumu pārskatīšanas līmenis starp pirmo un pēdējo nosūtīšanu un vidējais pārskatīšanas līmenis turpmākajās nosūtīšanās kopš pirmās nosūtīšanas

Sezonāli un kalendāri izlīdzinātais iekšzemes kopprodukta apjoms (1. tabula)

Pēdējo triju gadu pieejamie ceturkšņi

Precizitāte un ticamība

2019. gads

Sezonāli izlīdzinātie kopējie dati par nodarbinātību tūkstošos personu (1. tabula)

2019. gads

Sezonāli neizlīdzinātais mājsaimniecību un mājsaimniecības apkalpojošo bezpeļņas organizāciju bruto izmantojamais ienākums (801. tabula)

2021. gads

Sezonāli neizlīdzinātie mājsaimniecību un mājsaimniecības apkalpojošo bezpeļņas organizāciju galapatēriņa izdevumi (801. tabula)

2021. gads

Sezonāli neizlīdzinātā nefinanšu sabiedrību bruto pievienotā vērtība (801. tabula)

2021. gads

Sezonāli neizlīdzinātā nefinanšu sabiedrību bruto pamatkapitāla veidošana (801. tabula)

2021. gads

3.

Gada datu pārskatīšanas līmeņi

Galveno gada mainīgo lielumu vidējie pārskatīšanas līmeņi turpmākajās nosūtīšanās kopš pirmās nosūtīšanas

1. tabula:

Iekšzemes kopprodukts (faktiskās cenas un apjomi), bruto pievienotā vērtība (faktiskās cenas)

1. tabula (faktiskās cenas):

Darba ņēmēju atalgojums, bruto pamatdarbības pārpalikums un bruto jauktais ienākums

1. tabula (faktiskās cenas):

Mājsaimniecību un mājsaimniecības apkalpojošo bezpeļņas organizāciju galapatēriņa izdevumi

| | Valdības galapatēriņa izdevumi |
| --- | --- |

Valdības galapatēriņa izdevumi

| | Bruto pamatkapitāla veidošana |
| --- | --- |

Bruto pamatkapitāla veidošana

| | Preču un pakalpojumu eksports |
| --- | --- |

Preču un pakalpojumu eksports

| | Preču un pakalpojumu imports |
| --- | --- |

Preču un pakalpojumu imports

1. tabula (tūkstošos personu):

| | Kopējais nodarbināto skaits |
| --- | --- |

Kopējais nodarbināto skaits

| | Darba ņēmēji |
| --- | --- |

Darba ņēmēji

2. tabula (faktiskās cenas):

| | Valdības izdevumi |
| --- | --- |

Valdības izdevumi

| | Valdības ieņēmumi |
| --- | --- |

Valdības ieņēmumi

7. tabula (faktiskās cenas):

Finanšu sektora kopējās saistības (nekonsolidētas)

7. tabula (faktiskās cenas):

| | Nefinanšu sabiedrību parāds (konsolidēts) |
| --- | --- |

Nefinanšu sabiedrību parāds (konsolidēts)

| | Mājsaimniecību un mājsaimniecības apkalpojošo bezpeļņas organizāciju parāds (konsolidēts) |
| --- | --- |

Mājsaimniecību un mājsaimniecības apkalpojošo bezpeļņas organizāciju parāds (konsolidēts)

10. tabula:

| | Bruto pievienotā vērtība faktiskajās cenās, nodarbinātība personās (t + 12 mēneši) |
| --- | --- |

Bruto pievienotā vērtība faktiskajās cenās, nodarbinātība personās (t + 12 mēneši)

| | Darba ņēmēju atalgojums faktiskajās cenās (t + 24 mēneši) (NUTS 2 (1)) |
| --- | --- |

Darba ņēmēju atalgojums faktiskajās cenās (t + 24 mēneši) (NUTS 2 (1))

13. tabula (faktiskās cenas):

Mājsaimniecību neto izmantojamais ienākums (NUTS 2)

Pēdējie pieci gadi

Precizitāte un ticamība

2019. gads

4.

Punktualitāte – iesniegšanas datumi

Pirmās iesniegšanas datums un validētu datu iesniegšanas datums EKS 2010 datu nosūtīšanas programmas katrai tabulai attiecībā uz visām nosūtīšanām, kas jāveic pēdējā gadā

Visas tabulas, ceturkšņa un gada dati

Pēdējais gads

Savlaicīgums un punktualitāte

2017. gads

5.

Saskaņotība – iekšēja un starp tabulām

Vidējā un maksimālā absolūtā starpība, kas liecina, kādā apmērā statistika ir saskanīga konkrētā datu kopā, t. i., ir ievērotas visas attiecīgās aritmētiskās un uzskaites vienādības, nav nepaskaidrotu izmaiņu un ir ievēroti integritātes noteikumi

Iekšzemes kopprodukts, faktiskās cenas (ceturkšņa un gada dati):

1. tabulā (iekšzemes kopprodukts saskaņā ar ražošanas, izdevumu un ienākumu pieeju)

Bruto pievienotā vērtība, faktiskās cenas (gada dati):

Starp 1. un 3. tabulu

Darba ņēmēju atalgojums, faktiskās cenas (gada dati):

Starp 1. un 3. tabulu

Bruto pamatkapitāla veidošana, faktiskās cenas (gada dati):

Starp 1. un 3. tabulu un 1. un 22. tabulu

Preču un pakalpojumu eksports, faktiskās cenas (ceturkšņa un gada dati):

1. tabulā (ņemts no iekšzemes kopprodukta izdevumu sastāvdaļām un no detalizētā eksporta dalījuma)

Preču un pakalpojumu imports, faktiskās cenas (ceturkšņa un gada dati):

1. tabulā (ņemts no iekšzemes kopprodukta izdevumu sastāvdaļām un no detalizētā importa dalījuma)

Kopējā nodarbinātība, darba ņēmēji un pašnodarbinātie (gada dati, tūkstošos personu):

Starp 1. un 3. tabulu

Pēdējie pieci gadi

Saskaņotība un salīdzināmība

2017. gads

6.

Saskaņotība – gada un ceturkšņa datu summa

Tas, cik lielā mērā saskan gada un ceturkšņu statistika

(Visiem mainīgajiem lielumiem, izņemot nodarbinātību, saskaņotību pārbauda starp gada un četru ceturkšņu datu summu; nodarbinātībai – starp gada un četru ceturkšņu datu vidējo vērtību)

Iekšzemes kopprodukts, faktiskās cenas, sezonāli neizlīdzināts (1. tabula)

Kopējie dati par nodarbinātību tūkstošos personu, sezonāli neizlīdzināti (1. tabula)

Bruto pamatdarbības pārpalikums nefinanšu sabiedrību sektorā (8./801. tabula, faktiskās cenas)

Bruto izmantojamais ienākums mājsaimniecību un mājsaimniecības apkalpojošo bezpeļņas organizāciju sektorā (8./801. tabula, faktiskās cenas)

Pēdējie pieci gadi

Saskaņotība un salīdzināmība

2017. gads

7.

Saskaņotība – kopsummas un sastāvdaļu summa

Tas, cik lielā mērā apakšsastāvdaļu summa ir vienāda ar kopsummu

Iekšzemes kopprodukts, faktiskās cenas, sezonāli neizlīdzināts, kopsumma un izdevumu sastāvdaļu summa (ceturkšņa un gada dati), 1. tabula

Bruto pievienotā vērtība, faktiskās cenas, kopsumma un NACE 2. red. (2) A*10 līmeņa dalījumi (ceturkšņa un gada dati), 1. tabula

Kopējie dati par nodarbinātību tūkstošos personu, sezonāli neizlīdzināti, kopsumma un darba ņēmēju un pašnodarbināto personu summa (ceturkšņa un gada dati), 1. tabula

Kopējā nodarbinātība, tūkstošos personu, kopsumma un NACE 2. red. A*10 līmeņa dalījumu summa (gada dati), 1. tabula

Pēdējie pieci gadi

Saskaņotība un salīdzināmība

2017. gads

8.

Saskaņotība – galvenie agregāti un nefinanšu konti sektoru dalījumā

Atšķirības starp galveno agregātu datiem un attiecīgajiem datiem nefinanšu kontos sektoru dalījumā

Iekšzemes kopprodukts, faktiskās cenas, sezonāli neizlīdzināts (ceturkšņa un gada dati):

Starp 1. un 8./801. tabulu

Mājsaimniecību un mājsaimniecības apkalpojošo bezpeļņas organizāciju galapatēriņa izdevumi, faktiskās cenas, sezonāli neizlīdzināti (ceturkšņa un gada dati):

Starp 1. un 8./801. tabulu

Bruto pamatkapitāla veidošana, faktiskās cenas (gada dati):

Starp 1. un 8. tabulu

Darba ņēmēju atalgojums, faktiskās cenas (gada dati):

Starp 1. un 8. tabulu

Pēdējie pieci gadi

Saskaņotība un salīdzināmība

2021. gads

9.

Saskaņotība – galvenie agregāti un reģionālie konti

Atšķirības starp galveno agregātu datiem un attiecīgajiem datiem reģionālajos kontos

Bruto pievienotā vērtība, faktiskās cenas (gada dati):

Starp 1. tabulas kopsummu un 10. un 12. tabulas NUTS 2 reģionu summu

Nodarbinātība tūkstošos personu (gada dati):

Starp 1. tabulas kopsummu un 10. un 12. tabulas NUTS 2 reģionu summu

Pēdējie pieci gadi

Saskaņotība un salīdzināmība

2021. gads

10.

Saskaņotība – galvenie agregāti un piedāvājuma un izlietojuma tabulas

Atšķirības starp galveno agregātu datiem un attiecīgajiem datiem piedāvājuma un izlietojuma tabulās

(visi dati faktiskajās cenās, gada dati)

Bruto pievienotā vērtība:

Starp 1. un 16. tabulu

Produktu nodokļi mīnus subsīdijas:

Starp 1. un 15. tabulu

Galapatēriņa izdevumi, mājsaimniecību galapatēriņa izdevumi, vispārējās valdības galapatēriņa izdevumi, mājsaimniecības apkalpojošo bezpeļņas organizāciju galapatēriņa izdevumi:

Starp 1. un 16. tabulu

Bruto kapitāla veidošana, bruto pamatkapitāla veidošana, krājumu pārmaiņas, vērtslietu iegādes mīnus atsavinājumi:

Starp 1. un 16. tabulu

Preču un pakalpojumu eksports:

Starp 1. un 16. tabulu

Preču un pakalpojumu imports:

Starp 1. un 15. tabulu

Darba ņēmēju atalgojums:

Starp 1. un 16. tabulu

Bruto pamatdarbības pārpalikums un bruto jauktais ienākums:

Starp 1. un 16. tabulu

Pēdējie pieci gadi

Saskaņotība un salīdzināmība

2021. gads

11.

Saskaņotība – galvenie agregāti un valdības finanšu statistika

Atšķirības starp galveno agregātu datiem un attiecīgajiem datiem valdības finanšu statistikā

(visi dati faktiskajās cenās)

Individuālā patēriņa izdevumi (gada dati):

Starp 1. un 2. tabulu

Kolektīvā patēriņa izdevumi (gada dati):

Starp 1. un 2. tabulu

Produktu nodokļi (gada dati):

Starp 1. un 9. tabulu

Pēdējie pieci gadi

Saskaņotība un salīdzināmība

2021. gads

12.

Saskaņotība – nefinanšu konti sektoru dalījumā un valdības finanšu statistika

Atšķirības starp nefinanšu kontu datiem sektoru dalījumā un attiecīgajiem datiem valdības finanšu statistikā

Neto aizdevumi un neto aizņēmumi, valdības sektors, faktiskās cenas (gada dati):

Starp 8. un 2. tabulu

Pēdējie pieci gadi

Saskaņotība un salīdzināmība

2021. gads

13.

Saskaņotība – nefinanšu konti sektoru dalījumā un finanšu konti sektoru dalījumā

Atšķirības starp nefinanšu kontu datiem sektoru dalījumā un attiecīgajiem datiem finanšu kontos sektoru dalījumā

Neto aizdevumi un neto aizņēmumi, visi sektori, faktiskās cenas (gada dati):

Starp 8. un 6. tabulu

Pēdējie pieci gadi

Saskaņotība un salīdzināmība

2019. gads

4.2.   Kvalitatīvā informācija

Kvalitātes ziņojumā iekļauj šādu kvalitatīvo informāciju.

| Nr. | Rādītājs | Definīcija | Kvalitātes kritēriji | Īstenošana no |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 1. | Datu pārskatīšanas politika | Metadati par valsts datu pārskatīšanas politiku, kas satur:






  — | saites uz esošajiem metadatiem, kas publicēti valsts līmenī, |

Nr.

Rādītājs

Definīcija

Kvalitātes kritēriji

Īstenošana no

1.

Datu pārskatīšanas politika

Metadati par valsts datu pārskatīšanas politiku, kas satur:

—

saites uz esošajiem metadatiem, kas publicēti valsts līmenī,

| — | īsas ziņas par kritērija pārskatīšanām un/vai nozīmīgām regulārām pārskatīšanām un to ietekmi uz iekšzemes kopproduktu. |
| --- | --- |

—

īsas ziņas par kritērija pārskatīšanām un/vai nozīmīgām regulārām pārskatīšanām un to ietekmi uz iekšzemes kopproduktu.

Precizitāte un ticamība

2017. gads

2.

Dokumentācija par metodoloģiju

Valsts publikāciju saraksts par izmantotajiem datu avotiem un metodoloģiju, kas satur šo publikāciju nosaukumus un saites uz tām (ja pieejams)

Pieejamība un skaidrība

2017. gads

3.

Salīdzināmu laikrindu garums

Metadati par salīdzināmu laikrindu garumu, kas satur:

| — | saites uz esošajiem metadatiem, kas publicēti valsts līmenī, |
| --- | --- |

—

saites uz esošajiem metadatiem, kas publicēti valsts līmenī,

| — | īsas ziņas par salīdzināmu laikrindu garumu, laikrindu pārtraukumiem un paskaidrojumi par pārtraukumiem. |
| --- | --- |

—

īsas ziņas par salīdzināmu laikrindu garumu, laikrindu pārtraukumiem un paskaidrojumi par pārtraukumiem.

Saskaņotība un salīdzināmība

2021. gads

---

(*1)  Ja nav norādīts citādi, kvantitatīvos rādītājus aprēķina, pamatojoties uz dalībvalstu jaunākajiem datiem, kas publicēti Eurostat tīmekļa vietnē.

(1)  Eiropas Parlamenta un Padomes 2003. gada 26. maija Regula (EK) Nr. 1059/2003 par kopējas statistiski teritoriālo vienību klasifikācijas (NUTS) izveidi (OV L 154, 21.6.2003., 1. lpp.).

(2)  Eiropas Parlamenta un Padomes 2006. gada 20. decembra Regula (EK) Nr. 1893/2006, ar ko izveido NACE 2. red. saimniecisko darbību statistisko klasifikāciju, kā arī groza Padomes Regulu (EEK) Nr. 3037/90 un dažas EK regulas par īpašām statistikas jomām (OV L 393, 30.12.2006., 1. lpp.).

---

| 20.12.2016 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 345/37 |
| --- | --- | --- | --- |

20.12.2016

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 345/37

---

KOMISIJAS ĪSTENOŠANAS REGULA (ES) 2016/2305

(2016. gada 19. decembris),

ar kuru nosaka standarta importa vērtības atsevišķu veidu augļu un dārzeņu ievešanas cenas noteikšanai

EIROPAS KOMISIJA,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2013. gada 17. decembra Regulu (ES) Nr. 1308/2013, ar ko izveido lauksaimniecības produktu tirgu kopīgu organizāciju un atceļ Padomes Regulas (EEK) Nr. 922/72, (EEK) Nr. 234/79, (EK) Nr. 1037/2001 un (EK) Nr. 1234/2007 (1),

ņemot vērā Komisijas 2011. gada 7. jūnija Īstenošanas regulu (ES) Nr. 543/2011, ar ko nosaka sīki izstrādātus noteikumus Padomes Regulas (EK) Nr. 1234/2007 piemērošanai attiecībā uz augļu un dārzeņu un pārstrādātu augļu un dārzeņu nozari (2), un jo īpaši tās 136. panta 1. punktu,

tā kā:

| (1) | Īstenošanas regulā (ES) Nr. 543/2011, piemērojot Urugvajas kārtas daudzpusējo tirdzniecības sarunu iznākumu, paredzēti kritēriji, pēc kuriem Komisija nosaka standarta importa vērtības minētās regulas XVI pielikuma A daļā norādītajiem produktiem no trešām valstīm un laika periodiem. |
| --- | --- |

(1)

Īstenošanas regulā (ES) Nr. 543/2011, piemērojot Urugvajas kārtas daudzpusējo tirdzniecības sarunu iznākumu, paredzēti kritēriji, pēc kuriem Komisija nosaka standarta importa vērtības minētās regulas XVI pielikuma A daļā norādītajiem produktiem no trešām valstīm un laika periodiem.

| (2) | Standarta importa vērtību aprēķina katru darbdienu saskaņā ar Īstenošanas regulas (ES) Nr. 543/2011 136. panta 1. punktu, ņemot vērā mainīgos dienas datus. Tāpēc šai regulai būtu jāstājas spēkā dienā, kad to publicē Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī, |
| --- | --- |

(2)

Standarta importa vērtību aprēķina katru darbdienu saskaņā ar Īstenošanas regulas (ES) Nr. 543/2011 136. panta 1. punktu, ņemot vērā mainīgos dienas datus. Tāpēc šai regulai būtu jāstājas spēkā dienā, kad to publicē Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī,

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

1. pants

Standarta importa vērtības, kas paredzētas Īstenošanas regulas (ES) Nr. 543/2011 136. pantā, ir tādas, kā norādīts šīs regulas pielikumā.

2. pants

Šī regula stājas spēkā dienā, kad to publicē Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē, 2016. gada 19. decembrī

Komisijas

un tās priekšsēdētāja vārdā –

Lauksaimniecības un lauku attīstības ģenerāldirektorāta

ģenerāldirektors

Jerzy PLEWA

---

(1)  
  OV L 347, 20.12.2013., 671. lpp.

1

(2)  
  OV L 157, 15.6.2011., 1. lpp.

2

---

PIELIKUMS

Standarta importa vērtības atsevišķu veidu augļu un dārzeņu ievešanas cenas noteikšanai

| (EUR/100 kg) |
| --- |
| KN kods | Trešās valsts kods (1) | Standarta importa vērtība |
| 0702 00 00 | MA | 96,7 |
| SN | 241,4 |
| TN | 269,5 |
| TR | 113,9 |
| ZZ | 180,4 |
| 0707 00 05 | MA | 79,2 |
| TR | 155,8 |
| ZZ | 117,5 |
| 0709 93 10 | MA | 151,9 |
| TR | 168,6 |
| ZZ | 160,3 |
| 0805 10 20 | IL | 126,4 |
| TR | 67,1 |
| ZZ | 96,8 |
| 0805 20 10 | MA | 69,4 |
| ZZ | 69,4 |
| 0805 20 30 , 0805 20 50 , 0805 20 70 , 0805 20 90 | IL | 110,0 |
| JM | 129,1 |
| MA | 74,5 |
| TR | 75,3 |
| ZZ | 97,2 |
| 0805 50 10 | AR | 76,7 |
| TR | 85,6 |
| ZZ | 81,2 |
| 0808 10 80 | US | 132,4 |
| ZZ | 132,4 |
| 0808 30 90 | CN | 101,3 |
| ZZ | 101,3 |

(EUR/100 kg)

KN kods

Trešās valsts kods (1)

Standarta importa vērtība

0702 00 00

MA

96,7

SN

241,4

TN

269,5

TR

113,9

ZZ

180,4

0707 00 05

MA

79,2

TR

155,8

ZZ

117,5

0709 93 10

MA

151,9

TR

168,6

ZZ

160,3

0805 10 20

IL

126,4

TR

67,1

ZZ

96,8

0805 20 10

MA

69,4

ZZ

69,4

0805 20 30 , 0805 20 50 , 0805 20 70 , 0805 20 90

IL

110,0

JM

129,1

MA

74,5

TR

75,3

ZZ

97,2

0805 50 10

AR

76,7

TR

85,6

ZZ

81,2

0808 10 80

US

132,4

ZZ

132,4

0808 30 90

CN

101,3

ZZ

101,3

---

(1)  Valstu nomenklatūra, kas paredzēta Komisijas 2012. gada 27. novembra Regulā (ES) Nr. 1106/2012, ar ko attiecībā uz valstu un teritoriju nomenklatūras atjaunināšanu īsteno Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 471/2009 par Kopienas statistiku attiecībā uz ārējo tirdzniecību ar ārpuskopienas valstīm (OV L 328, 28.11.2012., 7. lpp.). Kods “ZZ” nozīmē “cita izcelsme”.

---

| 20.12.2016 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 345/39 |
| --- | --- | --- | --- |

20.12.2016

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 345/39

---

KOMISIJAS ĪSTENOŠANAS REGULA (ES) 2016/2306

(2016. gada 19. decembris),

ar ko paredz piešķīruma koeficientu, kas piemērojams daudzumiem, kuri norādīti no 2016. gada 1. līdz 7. decembrim iesniegtajos importa licenču pieteikumos, un ar ko nosaka daudzumus, kuri jāpieskaita apjomam, kas paredzēts apakšperiodam no 2017. gada 1. aprīļa līdz 30. jūnijam, saskaņā ar tarifa kvotām, kuras mājputnu gaļas nozarē atvērtas ar Regulu (EK) Nr. 533/2007

EIROPAS KOMISIJA,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2013. gada 17. decembra Regulu (ES) Nr. 1308/2013, ar ko izveido lauksaimniecības produktu tirgu kopīgu organizāciju un atceļ Padomes Regulas (EEK) Nr. 922/72, (EEK) Nr. 234/79, (EK) Nr. 1037/2001 un (EK) Nr. 1234/2007 (1), un jo īpaši tās 188. pantu,

tā kā:

| (1) | Ar Komisijas Regulu (EK) Nr. 533/2007 (2) ir atvērtas ikgadējās tarifa kvotas mājputnu gaļas nozares produktu importēšanai. |
| --- | --- |

(1)

Ar Komisijas Regulu (EK) Nr. 533/2007 (2) ir atvērtas ikgadējās tarifa kvotas mājputnu gaļas nozares produktu importēšanai.

| (2) | Daudzumi, kuri norādīti importa licenču pieteikumos, kas no 2016. gada 1. līdz 7. decembrim iesniegti par apakšperiodu no 2017. gada 1. janvāra līdz 31. martam, attiecībā uz dažām kvotām pārsniedz pieejamos daudzumus. Tāpēc būtu jānosaka, par kādu apjomu importa licences var izdot, nosakot piešķīruma koeficientu, kas piemērojams pieprasītajiem daudzumiem un ir aprēķināts saskaņā ar Komisijas Regulas (EK) Nr. 1301/2006 (3) 7. panta 2. punktu. |
| --- | --- |

(2)

Daudzumi, kuri norādīti importa licenču pieteikumos, kas no 2016. gada 1. līdz 7. decembrim iesniegti par apakšperiodu no 2017. gada 1. janvāra līdz 31. martam, attiecībā uz dažām kvotām pārsniedz pieejamos daudzumus. Tāpēc būtu jānosaka, par kādu apjomu importa licences var izdot, nosakot piešķīruma koeficientu, kas piemērojams pieprasītajiem daudzumiem un ir aprēķināts saskaņā ar Komisijas Regulas (EK) Nr. 1301/2006 (3) 7. panta 2. punktu.

| (3) | Daudzumi, kuri norādīti importa licenču pieteikumos, kas no 2016. gada 1. līdz 7. decembrim iesniegti par apakšperiodu no 2017. gada 1. janvāra līdz 31. martam, attiecībā uz dažām kvotām ir mazāki par pieejamajiem daudzumiem. Tāpēc būtu jānosaka, par kādu apjomu netika iesniegti pieteikumi, un šis apjoms jāpieskaita daudzumiem, kas noteikti nākamajam kvotas apakšperiodam. |
| --- | --- |

(3)

Daudzumi, kuri norādīti importa licenču pieteikumos, kas no 2016. gada 1. līdz 7. decembrim iesniegti par apakšperiodu no 2017. gada 1. janvāra līdz 31. martam, attiecībā uz dažām kvotām ir mazāki par pieejamajiem daudzumiem. Tāpēc būtu jānosaka, par kādu apjomu netika iesniegti pieteikumi, un šis apjoms jāpieskaita daudzumiem, kas noteikti nākamajam kvotas apakšperiodam.

| (4) | Lai nodrošinātu pasākuma efektīvu pārvaldību, šai regulai būtu jāstājas spēkā dienā, kad to publicē Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī, |
| --- | --- |

(4)

Lai nodrošinātu pasākuma efektīvu pārvaldību, šai regulai būtu jāstājas spēkā dienā, kad to publicē Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī,

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

1. pants

1.   Daudzumiem, kuri norādīti importa licenču pieteikumos, kas saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 533/2007 iesniegti par apakšperiodu no 2017. gada 1. janvāra līdz 31. martam, piemēro šīs regulas pielikumā norādīto piešķīruma koeficientu.

2.   Daudzumi, par kuriem nav iesniegti importa licenču pieteikumi saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 533/2007 un kuri jāpieskaita apakšperiodam no 2017. gada 1. aprīļa līdz 30. jūnijam, ir norādīti šīs regulas pielikumā.

2. pants

Šī regula stājas spēkā dienā, kad to publicē Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē, 2016. gada 19. decembrī

Komisijas

un tās priekšsēdētāja vārdā –

Lauksaimniecības un lauku attīstības ģenerāldirektorāta

ģenerāldirektors

Jerzy PLEWA

---

(1)  
  OV L 347, 20.12.2013., 671. lpp.

1

(2)  Komisijas 2007. gada 14. maija Regula (EK) Nr. 533/2007 par tarifu kvotas atvēršanu un pārvaldīšanu mājputnu gaļas nozarē (OV L 125, 15.5.2007., 9. lpp.).

2

(3)  Komisijas 2006. gada 31. augusta Regula (EK) Nr. 1301/2006, ar ko nosaka kopīgus noteikumus lauksaimniecības produktu importa tarifu kvotu administrēšanai, izmantojot ievešanas atļauju sistēmu (OV L 238, 1.9.2006., 13. lpp.).

3

---

PIELIKUMS

| Kārtas numurs | Piešķīruma koeficients – pieteikumi, kas iesniegti par apakšperiodu no 2017. gada 1. janvāra līdz 31. martam
  (%) | Nepieprasītie daudzumi, kuri jāpieskaita apjomam, kas pieejams par apakšperiodu no 2017. gada 1. aprīļa līdz 30. jūnijam
  (kg) |
| --- | --- | --- |
| 09.4067 | 1,396651 | — |
| 09.4068 | — | 2 142 507 |
| 09.4069 | 0,146909 | — |
| 09.4070 | — | 1 335 750 |

Kārtas numurs

Piešķīruma koeficients – pieteikumi, kas iesniegti par apakšperiodu no 2017. gada 1. janvāra līdz 31. martam

(%)

Nepieprasītie daudzumi, kuri jāpieskaita apjomam, kas pieejams par apakšperiodu no 2017. gada 1. aprīļa līdz 30. jūnijam

(kg)

09.4067

1,396651

—

09.4068

—

2 142 507

09.4069

0,146909

—

09.4070

—

1 335 750

---

| 20.12.2016 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 345/42 |
| --- | --- | --- | --- |

20.12.2016

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 345/42

---

KOMISIJAS ĪSTENOŠANAS REGULA (ES) 2016/2307

(2016. gada 19. decembris),

ar ko paredz piešķīruma koeficientu, kas piemērojams daudzumiem, kuri norādīti no 2016. gada 1. līdz 7. decembrim iesniegtajos importa licenču pieteikumos, un ar ko nosaka daudzumus, kuri jāpieskaita apjomam, kas paredzēts apakšperiodam no 2017. gada 1. aprīļa līdz 30. jūnijam, saskaņā ar tarifa kvotām, kuras mājputnu gaļas nozarē atvērtas ar Regulu (EK) Nr. 1385/2007

EIROPAS KOMISIJA,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2013. gada 17. decembra Regulu (ES) Nr. 1308/2013, ar ko izveido lauksaimniecības produktu tirgu kopīgu organizāciju un atceļ Padomes Regulas (EEK) Nr. 922/72, (EEK) Nr. 234/79, (EK) Nr. 1037/2001 un (EK) Nr. 1234/2007 (1), un jo īpaši tās 188. pantu,

tā kā:

| (1) | Ar Komisijas Regulu (EK) Nr. 1385/2007 (2) ir atvērtas ikgadējas tarifa kvotas mājputnu gaļas nozares produktu importam. |
| --- | --- |

(1)

Ar Komisijas Regulu (EK) Nr. 1385/2007 (2) ir atvērtas ikgadējas tarifa kvotas mājputnu gaļas nozares produktu importam.

| (2) | Daudzumi, kuri norādīti importa licenču pieteikumos, kas laikā no 2016. gada 1. līdz 7. decembrim attiecībā uz dažām kvotām iesniegti par apakšperiodu no 2017. gada 1. janvāra līdz 31. martam, ir lielāki par pieejamajiem daudzumiem. Tāpēc būtu jānosaka, par kādu apjomu importa licences var izdot, nosakot piešķīruma koeficientu, kas piemērojams pieprasītajiem daudzumiem un ir aprēķināts saskaņā ar Komisijas Regulas (EK) Nr. 1301/2006 (3) 7. panta 2. punktu. |
| --- | --- |

(2)

Daudzumi, kuri norādīti importa licenču pieteikumos, kas laikā no 2016. gada 1. līdz 7. decembrim attiecībā uz dažām kvotām iesniegti par apakšperiodu no 2017. gada 1. janvāra līdz 31. martam, ir lielāki par pieejamajiem daudzumiem. Tāpēc būtu jānosaka, par kādu apjomu importa licences var izdot, nosakot piešķīruma koeficientu, kas piemērojams pieprasītajiem daudzumiem un ir aprēķināts saskaņā ar Komisijas Regulas (EK) Nr. 1301/2006 (3) 7. panta 2. punktu.

| (3) | Daudzumi, kas norādīti importa licenču pieteikumos, kuri no 2016. gada 1. līdz 7. decembrim iesniegti par apakšperiodu no 2017. gada 1. janvāra līdz 31. martam, attiecībā uz dažām kvotām ir mazāki par pieejamajiem daudzumiem. Tāpēc ir jānosaka, par kādu apjomu netika iesniegti pieteikumi, un šis apjoms jāpieskaita daudzumiem, kas noteikti nākamajam kvotas apakšperiodam. |
| --- | --- |

(3)

Daudzumi, kas norādīti importa licenču pieteikumos, kuri no 2016. gada 1. līdz 7. decembrim iesniegti par apakšperiodu no 2017. gada 1. janvāra līdz 31. martam, attiecībā uz dažām kvotām ir mazāki par pieejamajiem daudzumiem. Tāpēc ir jānosaka, par kādu apjomu netika iesniegti pieteikumi, un šis apjoms jāpieskaita daudzumiem, kas noteikti nākamajam kvotas apakšperiodam.

| (4) | Lai nodrošinātu pasākuma efektīvu pārvaldību, šai regulai būtu jāstājas spēkā dienā, kad to publicē Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī, |
| --- | --- |

(4)

Lai nodrošinātu pasākuma efektīvu pārvaldību, šai regulai būtu jāstājas spēkā dienā, kad to publicē Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī,

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

1. pants

1.   Daudzumiem, kuri norādīti importa licenču pieteikumos, kas saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 1385/2007 iesniegti par apakšperiodu no 2017. gada 1. janvāra līdz 31. martam, piemēro šīs regulas pielikumā norādīto piešķīruma koeficientu.

2.   Daudzumi, par kuriem nav iesniegti importa licenču pieteikumi saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 1385/2007 un kuri jāpieskaita apakšperiodam no 2017. gada 1. aprīļa līdz 30. jūnijam, ir norādīti šīs regulas pielikumā.

2. pants

Šī regula stājas spēkā dienā, kad to publicē Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē, 2016. gada 19. decembrī

Komisijas

un tās priekšsēdētājs vārdā –

Lauksaimniecības un lauku attīstības ģenerāldirektorāta

ģenerāldirektors

Jerzy PLEWA

---

(1)  
  OV L 347, 20.12.2013., 671. lpp.

1

(2)  Komisijas 2007. gada 26. novembra Regula (EK) Nr. 1385/2007, ar ko nosaka kārtību, kā piemērot Padomes Regulu (EK) Nr. 774/94, kad atver un pārvalda noteiktas Kopienas muitas tarifa kvotas mājputnu gaļas nozarē (OV L 309, 27.11.2007., 47. lpp.).

2

(3)  Komisijas 2006. gada 31. augusta Regula (EK) Nr. 1301/2006, ar ko nosaka kopīgus noteikumus lauksaimniecības produktu importa tarifu kvotu administrēšanai, izmantojot ievešanas atļauju sistēmu (OV L 238, 1.9.2006., 13. lpp.).

3

---

PIELIKUMS

| Kārtas numurs | Piešķīruma koeficients – pieteikumi, kas iesniegti par apakšperiodu no 2017. gada 1. janvāra līdz 31. martam
  (%) | Nepieprasītie daudzumi, kuri jāpieskaita apjomam, kas pieejams par apakšperiodu no 2017. gada 1. aprīļa līdz 30. jūnijam
  (kg) |
| --- | --- | --- |
| 09.4410 | 0,146563 | — |
| 09.4411 | 0,147907 | — |
| 09.4412 | 0,151103 | — |
| 09.4420 | 0,151492 | — |
| 09.4421 | — | 150 047 |
| 09.4422 | 0,151515 | — |

Kārtas numurs

Piešķīruma koeficients – pieteikumi, kas iesniegti par apakšperiodu no 2017. gada 1. janvāra līdz 31. martam

(%)

Nepieprasītie daudzumi, kuri jāpieskaita apjomam, kas pieejams par apakšperiodu no 2017. gada 1. aprīļa līdz 30. jūnijam

(kg)

09.4410

0,146563

—

09.4411

0,147907

—

09.4412

0,151103

—

09.4420

0,151492

—

09.4421

—

150 047

09.4422

0,151515

—

---

| 20.12.2016 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 345/45 |
| --- | --- | --- | --- |

20.12.2016

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 345/45

---

KOMISIJAS ĪSTENOŠANAS REGULA (ES) 2016/2308

(2016. gada 19. decembris),

ar ko paredz piešķīruma koeficientu, kas piemērojams daudzumiem, kuri norādīti no 2016. gada 1. līdz 7. decembrim iesniegtajos importa tiesību pieteikumos, saskaņā ar tarifa kvotām, kuras attiecībā uz Ukrainas izcelsmes mājputnu gaļu atvērtas ar Īstenošanas regulu (ES) 2015/2078

EIROPAS KOMISIJA,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2013. gada 17. decembra Regulu (ES) Nr. 1308/2013, ar ko izveido lauksaimniecības produktu tirgu kopīgu organizāciju un atceļ Padomes Regulas (EEK) Nr. 922/72, (EEK) Nr. 234/79, (EK) Nr. 1037/2001 un (EK) Nr. 1234/2007 (1), un jo īpaši tās 188. panta 1. un 3. punktu,

tā kā:

| (1) | Ar Komisijas Īstenošanas regulu (ES) 2015/2078 (2) ir atvērtas ikgadējas tarifu kvotas Ukrainas izcelsmes mājputnu gaļas nozares produktu importēšanai. |
| --- | --- |

(1)

Ar Komisijas Īstenošanas regulu (ES) 2015/2078 (2) ir atvērtas ikgadējas tarifu kvotas Ukrainas izcelsmes mājputnu gaļas nozares produktu importēšanai.

| (2) | Daudzumi, kuri norādīti importa tiesību pieteikumos, kas no 2016. gada 1. līdz 7. decembrim iesniegti par apakšperiodu no 2017. gada 1. janvāra līdz 31. martam, attiecībā uz tarifa kvotu ar kārtas numuru 09.4273 ir lielāki par pieejamajiem daudzumiem. Tāpēc ir jānosaka, par kādu apjomu importa tiesības var piešķirt, nosakot piešķīruma koeficientu, kas piemērojams pieprasītajiem daudzumiem un ir aprēķināts saskaņā ar Komisijas Regulas (EK) Nr. 1301/2006 (3) 6. panta 3. punktu kopā ar minētās regulas 7. panta 2. punktu. |
| --- | --- |

(2)

Daudzumi, kuri norādīti importa tiesību pieteikumos, kas no 2016. gada 1. līdz 7. decembrim iesniegti par apakšperiodu no 2017. gada 1. janvāra līdz 31. martam, attiecībā uz tarifa kvotu ar kārtas numuru 09.4273 ir lielāki par pieejamajiem daudzumiem. Tāpēc ir jānosaka, par kādu apjomu importa tiesības var piešķirt, nosakot piešķīruma koeficientu, kas piemērojams pieprasītajiem daudzumiem un ir aprēķināts saskaņā ar Komisijas Regulas (EK) Nr. 1301/2006 (3) 6. panta 3. punktu kopā ar minētās regulas 7. panta 2. punktu.

| (3) | Lai nodrošinātu pasākuma efektīvu pārvaldību, šai regulai būtu jāstājas spēkā dienā, kad to publicē Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī, |
| --- | --- |

(3)

Lai nodrošinātu pasākuma efektīvu pārvaldību, šai regulai būtu jāstājas spēkā dienā, kad to publicē Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī,

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

1. pants

Daudzumiem, kas norādīti importa tiesību pieteikumos, kuri saskaņā ar Īstenošanas regulu (ES) 2015/2078 iesniegti par apakšperiodu no 2017. gada 1. janvāra līdz 31. martam, piemēro šīs regulas pielikumā norādīto piešķīruma koeficientu.

2. pants

Šī regula stājas spēkā dienā, kad to publicē Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē, 2016. gada 19. decembrī

Komisijas

un tās priekšsēdētāja vārdā –

Lauksaimniecības un lauku attīstības ģenerāldirektorāta

ģenerāldirektors

Jerzy PLEWA

---

(1)  
  OV L 347, 20.12.2013., 671. lpp.

1

(2)  Komisijas 2015. gada 18. novembra Īstenošanas regula (ES) 2015/2078, ar ko atver Savienības importa tarifu kvotas Ukrainas izcelsmes putnu gaļai un paredz šo kvotu pārvaldību (OV L 302, 19.11.2015., 63. lpp.).

2

(3)  Komisijas 2006. gada 31. augusta Regula (EK) Nr. 1301/2006, ar ko nosaka kopīgus noteikumus lauksaimniecības produktu importa tarifu kvotu administrēšanai, izmantojot ievešanas atļauju sistēmu (OV L 238, 1.9.2006., 13. lpp.).

3

---

PIELIKUMS

| Kārtas numurs | Piešķīruma koeficients – pieteikumi, kas iesniegti par apakšperiodu no 2017. gada 1. janvāra līdz 31. martam
  (%) |
| --- | --- |
| 09.4273 | 8,891706 |
| 09.4274 | — |

Kārtas numurs

Piešķīruma koeficients – pieteikumi, kas iesniegti par apakšperiodu no 2017. gada 1. janvāra līdz 31. martam

(%)

09.4273

8,891706

09.4274

—

---

DIREKTĪVAS

| 20.12.2016 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 345/48 |
| --- | --- | --- | --- |

20.12.2016

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 345/48

---

KOMISIJAS DIREKTĪVA (ES) 2016/2309

(2016. gada 16. decembris),

ar ko pielikumus Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvai 2008/68/EK par bīstamo kravu iekšzemes pārvadājumiem ceturto reizi pielāgo zinātnes un tehnikas attīstībai

(Dokuments attiecas uz EEZ)

EIROPAS KOMISIJA,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2008. gada 24. septembra Direktīvu 2008/68/EK par bīstamo kravu iekšzemes pārvadājumiem (1) un jo īpaši tās 8. panta 1. punktu,

tā kā:

| (1) | Direktīvas 2008/68/EK I pielikuma I.1. iedaļa, II pielikuma II.1. iedaļa un III pielikuma III.1. iedaļa attiecas uz noteikumiem, kas ietverti starptautiskos nolīgumos par bīstamo kravu iekšzemes pārvadājumiem pa autoceļiem, dzelzceļiem un iekšējiem ūdensceļiem, kā definēts minētās direktīvas 2. pantā. |
| --- | --- |

(1)

Direktīvas 2008/68/EK I pielikuma I.1. iedaļa, II pielikuma II.1. iedaļa un III pielikuma III.1. iedaļa attiecas uz noteikumiem, kas ietverti starptautiskos nolīgumos par bīstamo kravu iekšzemes pārvadājumiem pa autoceļiem, dzelzceļiem un iekšējiem ūdensceļiem, kā definēts minētās direktīvas 2. pantā.

| (2) | Šo starptautisko nolīgumu noteikumus atjaunina ik pēc diviem gadiem. Tādējādi šos nolīgumus jaunākajā grozītajā redakcijā piemēro no 2017. gada 1. janvāra ar pārejas periodu līdz 2017. gada 30. jūnijam. |
| --- | --- |

(2)

Šo starptautisko nolīgumu noteikumus atjaunina ik pēc diviem gadiem. Tādējādi šos nolīgumus jaunākajā grozītajā redakcijā piemēro no 2017. gada 1. janvāra ar pārejas periodu līdz 2017. gada 30. jūnijam.

| (3) | Tāpēc Direktīvas 2008/68/EK I pielikuma I.1. iedaļa, II pielikuma II.1. iedaļa un III pielikuma III.1. iedaļa būtu attiecīgi jāgroza. |
| --- | --- |

(3)

Tāpēc Direktīvas 2008/68/EK I pielikuma I.1. iedaļa, II pielikuma II.1. iedaļa un III pielikuma III.1. iedaļa būtu attiecīgi jāgroza.

| (4) | Šajā direktīvā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Bīstamo kravu transporta komitejas atzinumu, |
| --- | --- |

(4)

Šajā direktīvā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Bīstamo kravu transporta komitejas atzinumu,

IR PIEŅĒMUSI ŠO DIREKTĪVU.

1. pants

Grozījumi Direktīvā 2008/68/EK

Direktīvu 2008/68/EK groza šādi:

| 1) | direktīvas I pielikuma I.1. iedaļu aizstāj ar šādu:
  “I.1.   ADR


  ADR A un B pielikums, ko piemēro no 2017. gada 1. janvāra, saprotot, ka vārdus “Līgumslēdzēja puse” vajadzības gadījumā aizstāj ar vārdu “dalībvalsts”.”; |
| --- | --- |

1)

direktīvas I pielikuma I.1. iedaļu aizstāj ar šādu:

“I.1.   ADR

ADR

ADR A un B pielikums, ko piemēro no 2017. gada 1. janvāra, saprotot, ka vārdus “Līgumslēdzēja puse” vajadzības gadījumā aizstāj ar vārdu “dalībvalsts”.”;

ADR

| 2) | direktīvas II pielikuma II.1. iedaļu aizstāj ar šādu:
  “II.1.   RID


  RID pielikums, kas ir COTIF C papildinājums, ko piemēro no 2017. gada 1. janvāra, saprotot, ka vārdus “
  RID Līgumslēdzēja valsts” vajadzības gadījumā aizstāj ar vārdu “dalībvalsts”.”; |
| --- | --- |

2)

direktīvas II pielikuma II.1. iedaļu aizstāj ar šādu:

“II.1.   RID

RID

RID pielikums, kas ir COTIF C papildinājums, ko piemēro no 2017. gada 1. janvāra, saprotot, ka vārdus “
  RID Līgumslēdzēja valsts” vajadzības gadījumā aizstāj ar vārdu “dalībvalsts”.”;

RID

COTIF

RID

| 3) | direktīvas III pielikuma III.1. iedaļu aizstāj ar šādu:
  “III.1.   ADN


  ADN pievienotie noteikumi, ko piemēro no 2017. gada 1. janvāra, kā arī ADN 3. panta f) punkts, 3. panta h) punkts, 8. panta 1. punkts un 8. panta 3. punkts, saprotot, ka vārdus “Līgumslēdzēja puse” vajadzības gadījumā aizstāj ar vārdu “dalībvalsts”.” |
| --- | --- |

3)

direktīvas III pielikuma III.1. iedaļu aizstāj ar šādu:

“III.1.   ADN

ADN

ADN pievienotie noteikumi, ko piemēro no 2017. gada 1. janvāra, kā arī ADN 3. panta f) punkts, 3. panta h) punkts, 8. panta 1. punkts un 8. panta 3. punkts, saprotot, ka vārdus “Līgumslēdzēja puse” vajadzības gadījumā aizstāj ar vārdu “dalībvalsts”.”

ADN

ADN

2. pants

Transponēšana

1.   Dalībvalstis vēlākais līdz 2017. gada 30. jūnijam pieņem normatīvos un administratīvos aktus, kas vajadzīgi, lai izpildītu šīs direktīvas prasības. Dalībvalstis tūlīt dara zināmu Komisijai minēto noteikumu tekstu.

Kad dalībvalstis pieņem minētos noteikumus, tajos ietver atsauci uz šo direktīvu vai šādu atsauci pievieno to oficiālai publikācijai. Dalībvalstis nosaka, kā izdarāma šāda atsauce.

2.   Dalībvalstis dara Komisijai zināmus to tiesību aktu galvenos noteikumus, ko tās pieņem jomā, uz kuru attiecas šī direktīva.

3. pants

Stāšanās spēkā

Šī direktīva stājas spēkā divdesmitajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī

4. pants

Adresāti

Šī direktīva ir adresēta dalībvalstīm.

Briselē, 2016. gada 16. decembrī

Komisijas vārdā –

priekšsēdētājs

Jean-Claude JUNCKER

---

(1)  
  OV L 260, 30.9.2008., 13. lpp.

1

---

LĒMUMI

| 20.12.2016 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 345/50 |
| --- | --- | --- | --- |

20.12.2016

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 345/50

---

PADOMES LĒMUMS (ES) 2016/2310

(2016. gada 17. oktobris)

par nostāju, kas Eiropas Savienības vārdā jāieņem Asociācijas padomē, kura izveidota ar Eiropas un Vidusjūras reģiona valstu nolīgumu, ar ko izveido asociāciju starp Eiropas Kopienām un to dalībvalstīm, no vienas puses, un Jordānijas Hāšimītu Karalisti, no otras puses, attiecībā uz ES un Jordānijas partnerības prioritāšu pieņemšanu, ietverot nolīgumu

EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 217. pantu saistībā ar 218. panta 9. punktu,

ņemot vērā Eiropas Komisijas un Savienības Augstās pārstāves ārlietās un drošības politikas jautājumos kopīgo priekšlikumu,

tā kā:

| (1) | Eiropas un Vidusjūras reģiona valstu nolīgums par asociācijas izveidi starp Eiropas Kopienām un to dalībvalstīm, no vienas puses, un Jordānijas Hāšimītu Karalisti, no otras puses (1) (“Nolīgums”), tika parakstīts 1997. gada 24. novembrī un stājās spēkā 2002. gada 1. maijā. |
| --- | --- |

(1)

Eiropas un Vidusjūras reģiona valstu nolīgums par asociācijas izveidi starp Eiropas Kopienām un to dalībvalstīm, no vienas puses, un Jordānijas Hāšimītu Karalisti, no otras puses (1) (“Nolīgums”), tika parakstīts 1997. gada 24. novembrī un stājās spēkā 2002. gada 1. maijā.

| (2) | Augstās pārstāves un Eiropas Komisijas 2015. gada 18. novembra kopīgais paziņojums par Eiropas kaimiņattiecību politikas pārskatīšanu tika atzinīgi novērtēts Padomes 2015. gada 14. decembra secinājumos, kuros Padomes inter alia apstiprināja nodomu 2016. gadā sākt jaunu posmu attiecībās ar partneriem, kā rezultātā vajadzības gadījumā varētu noteikt jaunas partnerattiecību prioritātes, galveno uzmanību pievēršot saskaņotajām prioritātēm un interesēm. |
| --- | --- |

(2)

Augstās pārstāves un Eiropas Komisijas 2015. gada 18. novembra kopīgais paziņojums par Eiropas kaimiņattiecību politikas pārskatīšanu tika atzinīgi novērtēts Padomes 2015. gada 14. decembra secinājumos, kuros Padomes inter alia apstiprināja nodomu 2016. gadā sākt jaunu posmu attiecībās ar partneriem, kā rezultātā vajadzības gadījumā varētu noteikt jaunas partnerattiecību prioritātes, galveno uzmanību pievēršot saskaņotajām prioritātēm un interesēm.

| (3) | Savienības un Jordānijas kopīgais mērķis kopīgai miera, labklājības un stabilitātes telpai rada vajadzību pēc kopīga darba, jo īpaši līdzatbildības un diferencēšanas ceļā, un pēc Jordānijas nozīmes ņemšanas vērā reģionā. |
| --- | --- |

(3)

Savienības un Jordānijas kopīgais mērķis kopīgai miera, labklājības un stabilitātes telpai rada vajadzību pēc kopīga darba, jo īpaši līdzatbildības un diferencēšanas ceļā, un pēc Jordānijas nozīmes ņemšanas vērā reģionā.

| (4) | Savienība un Jordānija, vienlaikus pievēršoties visneatliekamākajiem uzdevumiem, turpina īstenot galvenos savas ilgtermiņa partnerības mērķus un sekmē valsts un reģiona stabilitāti un izturētspēju, kā arī ilgtspējīgu un uz zinātību balstītu ekonomikas izaugsmi un sociālo attīstību atbilstīgi tiesiskuma principiem un uz demokrātiskas pārvaldības pamatiem. |
| --- | --- |

(4)

Savienība un Jordānija, vienlaikus pievēršoties visneatliekamākajiem uzdevumiem, turpina īstenot galvenos savas ilgtermiņa partnerības mērķus un sekmē valsts un reģiona stabilitāti un izturētspēju, kā arī ilgtspējīgu un uz zinātību balstītu ekonomikas izaugsmi un sociālo attīstību atbilstīgi tiesiskuma principiem un uz demokrātiskas pārvaldības pamatiem.

| (5) | Tāpēc Savienības nostājas Asociācijas padomē pamatā vajadzētu būt pievienotajam lēmuma projektam, |
| --- | --- |

(5)

Tāpēc Savienības nostājas Asociācijas padomē pamatā vajadzētu būt pievienotajam lēmuma projektam,

IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.

1. pants

Nostājas, kura Eiropas Savienības vārdā jāieņem Asociācijas padomē, kas izveidota ar Eiropas un Vidusjūras reģiona valstu nolīgumu par asociācijas izveidi starp Eiropas Kopienām un to dalībvalstīm, no vienas puses, un Jordānijas Hāšimītu Karalisti, no otras puses, attiecībā uz ES un Jordānijas partnerības prioritāšu pieņemšanu, ietverot nolīgumu, pamatā ir ES un Jordānijas Asociācijas padomes lēmuma projekts, kas pievienots šim lēmumam.

2. pants

Šis lēmums stājas spēkā tā pieņemšanas dienā.

Luksemburgā, 2016. gada 17. oktobrī

Padomes vārdā –

priekšsēdētāja

F. MOGHERINI

---

(1)  Eiropas un Vidusjūras reģiona valstu nolīgums par asociācijas izveidi starp Eiropas Kopienu un tās dalībvalstīm, no vienas puses, un Jordānijas Hāšimītu Karalisti, no otras puses (OV L 129, 15.5.2002., 3. lpp.).

1

---

PROJEKTS

ES UN JORDĀNIJAS 12. ASOCIĀCIJAS PADOMES LĒMUMS Nr. 1/2016

(... gada ...)

Vienošanās par ES un Jordānijas partnerības prioritātēm

ES UN JORDĀNIJAS ASOCIĀCIJAS PADOME,

ņemot vērā Eiropas un Vidusjūras reģiona valstu nolīgumu par asociācijas izveidi starp Eiropas Kopienām un to dalībvalstīm, no vienas puses, un Jordānijas Hāšimītu Karalisti, no otras puses,

tā kā:

| (1) | Eiropas un Vidusjūras reģiona valstu nolīgums par asociācijas izveidi starp Eiropas Kopienām un to dalībvalstīm, no vienas puses, un Jordāniju, no otras puses, (“Nolīgums”) tika parakstīts 1997. gada 24. novembrī un stājās spēkā 2002. gada 1. maijā. |
| --- | --- |

(1)

Eiropas un Vidusjūras reģiona valstu nolīgums par asociācijas izveidi starp Eiropas Kopienām un to dalībvalstīm, no vienas puses, un Jordāniju, no otras puses, (“Nolīgums”) tika parakstīts 1997. gada 24. novembrī un stājās spēkā 2002. gada 1. maijā.

| (2) | Nolīguma 91. pants pilnvaro Asociācijas padomi pieņemt lēmumus Nolīguma mērķu sasniegšanai un sniegt piemērotus ieteikumus. |
| --- | --- |

(2)

Nolīguma 91. pants pilnvaro Asociācijas padomi pieņemt lēmumus Nolīguma mērķu sasniegšanai un sniegt piemērotus ieteikumus.

| (3) | Nolīguma 101. pants nosaka, ka pusēm ir jāveic vispārēji vai konkrēti pasākumi, kas nepieciešami to saistību izpildei saskaņā ar Nolīgumu, un jānodrošina, ka tiek sasniegti Nolīgumā izvirzītie mērķi. |
| --- | --- |

(3)

Nolīguma 101. pants nosaka, ka pusēm ir jāveic vispārēji vai konkrēti pasākumi, kas nepieciešami to saistību izpildei saskaņā ar Nolīgumu, un jānodrošina, ka tiek sasniegti Nolīgumā izvirzītie mērķi.

| (4) | Ar Eiropas kaimiņattiecību politikas pārskatu tika ierosināts sākt jaunu posmu attiecībās ar partneriem, kas abām pusēm ļaus panākt lielāku atbildību. |
| --- | --- |

(4)

Ar Eiropas kaimiņattiecību politikas pārskatu tika ierosināts sākt jaunu posmu attiecībās ar partneriem, kas abām pusēm ļaus panākt lielāku atbildību.

| (5) | ES un Jordānija vienojās nostiprināt savu partnerību, vienojoties par prioritāšu kopumu 2016.–2018. gadam, ar mērķi atbalstīt un stiprināt Jordānijas izturētspēju un stabilitāti, vienlaikus tiecoties risināt ieilgušā Sīrijas konflikta ietekmi. |
| --- | --- |

(5)

ES un Jordānija vienojās nostiprināt savu partnerību, vienojoties par prioritāšu kopumu 2016.–2018. gadam, ar mērķi atbalstīt un stiprināt Jordānijas izturētspēju un stabilitāti, vienlaikus tiecoties risināt ieilgušā Sīrijas konflikta ietekmi.

| (6) | Nolīguma puses vienojās par ES un Jordānijas partnerības prioritāšu tekstu, tostarp par nolīgumu, kas palīdzēs īstenot Nolīgumu, galveno uzmanību pievēršot kopīgi noteiktajām kopīgajām interesēm, |
| --- | --- |

(6)

Nolīguma puses vienojās par ES un Jordānijas partnerības prioritāšu tekstu, tostarp par nolīgumu, kas palīdzēs īstenot Nolīgumu, galveno uzmanību pievēršot kopīgi noteiktajām kopīgajām interesēm,

IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.

1. pants

Asociācijas padome iesaka pusēm īstenot ES un Jordānijas partnerības prioritātes, tostarp nolīgumu, kas izklāstīti šā lēmuma pielikumā.

2. pants

Asociācijas padome nolemj, ka ES un Jordānijas rīcības plāns, kas stājās spēkā 2012. gada oktobrī, tiek aizstāts ar ES un Jordānijas partnerības prioritātēm, tostarp nolīgumu.

3. pants

Šis lēmums stājas spēkā tā pieņemšanas dienā.

...,

ES un Jordānijas Asociācijas padomes vārdā –

priekšsēdētājs

---

| 20.12.2016 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 345/53 |
| --- | --- | --- | --- |

20.12.2016

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 345/53

---

PADOMES LĒMUMS (ES) 2016/2311

(2016. gada 8. decembris),

ar ko pilnvaro konkrētas dalībvalstis Eiropas Savienības interesēs akceptēt Kazahstānas pievienošanos 1980. gada Hāgas Konvencijai par starptautiskās bērnu nolaupīšanas civiltiesiskajiem aspektiem

EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 81. panta 3. punktu saistībā ar 218. pantu,

ņemot vērā Eiropas Komisijas priekšlikumu,

ņemot vērā Eiropas Parlamenta atzinumu (1),

tā kā:

| (1) | Eiropas Savienība bērnu tiesību aizsardzības veicināšanu ir izvirzījusi par vienu no saviem mērķiem, kā noteikts Līguma par Eiropas Savienību 3. pantā. Pasākumi bērnu aizsardzībai pret nelikumīgu aizvešanu vai aizturēšanu ir minētās politikas būtiska sastāvdaļa. |
| --- | --- |

(1)

Eiropas Savienība bērnu tiesību aizsardzības veicināšanu ir izvirzījusi par vienu no saviem mērķiem, kā noteikts Līguma par Eiropas Savienību 3. pantā. Pasākumi bērnu aizsardzībai pret nelikumīgu aizvešanu vai aizturēšanu ir minētās politikas būtiska sastāvdaļa.

| (2) | Padome ir pieņēmusi Regulu (EK) Nr. 2201/2003 (2) (“Briseles IIa regula”), kuras mērķis ir aizsargāt bērnus no nelabvēlīgās ietekmes, ko rada nelikumīga aizvešana vai aizturēšana, un izveidot procedūras, ar kurām paredzēts nodrošināt viņu ātru atpakaļatdošanu viņu pastāvīgās dzīvesvietas valstī, kā arī nodrošināt saskarsmes tiesību un aizgādības tiesību aizsardzību. |
| --- | --- |

(2)

Padome ir pieņēmusi Regulu (EK) Nr. 2201/2003 (2) (“Briseles IIa regula”), kuras mērķis ir aizsargāt bērnus no nelabvēlīgās ietekmes, ko rada nelikumīga aizvešana vai aizturēšana, un izveidot procedūras, ar kurām paredzēts nodrošināt viņu ātru atpakaļatdošanu viņu pastāvīgās dzīvesvietas valstī, kā arī nodrošināt saskarsmes tiesību un aizgādības tiesību aizsardzību.

| (3) | Briseles IIa regula papildina un pastiprina 1980. gada 25. oktobra Hāgas Konvenciju par starptautiskās bērnu nolaupīšanas civiltiesiskajiem aspektiem (“1980. gada Hāgas konvencija”), kas starptautiskā mērogā izveido saistību un sadarbības sistēmu attiecībās starp līgumslēdzējām valstīm un starp centrālajām iestādēm un kas tiecas nodrošināt nelikumīgi aizvestu vai aizturētu bērnu ātru atgriešanu. |
| --- | --- |

(3)

Briseles IIa regula papildina un pastiprina 1980. gada 25. oktobra Hāgas Konvenciju par starptautiskās bērnu nolaupīšanas civiltiesiskajiem aspektiem (“1980. gada Hāgas konvencija”), kas starptautiskā mērogā izveido saistību un sadarbības sistēmu attiecībās starp līgumslēdzējām valstīm un starp centrālajām iestādēm un kas tiecas nodrošināt nelikumīgi aizvestu vai aizturētu bērnu ātru atgriešanu.

| (4) | Visas Savienības dalībvalstis ir 1980. gada Hāgas konvencijas dalībvalstis. |
| --- | --- |

(4)

Visas Savienības dalībvalstis ir 1980. gada Hāgas konvencijas dalībvalstis.

| (5) | Savienība mudina trešās valstis pievienoties 1980. gada Hāgas konvencijai un atbalsta 1980. gada Hāgas konvencijas pareizu īstenošanu, kopā ar dalībvalstīm citstarp piedaloties speciālajās komisijās, kuras regulāri organizē Hāgas Starptautisko privāttiesību konference. |
| --- | --- |

(5)

Savienība mudina trešās valstis pievienoties 1980. gada Hāgas konvencijai un atbalsta 1980. gada Hāgas konvencijas pareizu īstenošanu, kopā ar dalībvalstīm citstarp piedaloties speciālajās komisijās, kuras regulāri organizē Hāgas Starptautisko privāttiesību konference.

| (6) | Kopīgu tiesisko regulējumu, kas piemērojams attiecībās starp Savienības dalībvalstīm un trešām valstīm, varētu uzskatīt par vislabāko risinājumu sensitīvos starptautiskās bērnu nolaupīšanas gadījumos. |
| --- | --- |

(6)

Kopīgu tiesisko regulējumu, kas piemērojams attiecībās starp Savienības dalībvalstīm un trešām valstīm, varētu uzskatīt par vislabāko risinājumu sensitīvos starptautiskās bērnu nolaupīšanas gadījumos.

| (7) | 1980. gada Hāgas konvencijā ir noteikts, ka to piemēro attiecībās starp valsti, kas tai pievienojas, un konvencijas dalībvalstīm, kuras ir deklarējušas, ka akceptē šo pievienošanos. |
| --- | --- |

(7)

1980. gada Hāgas konvencijā ir noteikts, ka to piemēro attiecībās starp valsti, kas tai pievienojas, un konvencijas dalībvalstīm, kuras ir deklarējušas, ka akceptē šo pievienošanos.

| (8) | 1980. gada Hāgas konvencija neļauj reģionālām ekonomiskās integrācijas organizācijām, piemēram, Savienībai, kļūt par tās dalībnieci. Tādēļ Savienība konvencijai nevar pievienoties, un tā nevar arī deponēt deklarāciju, ar ko tā akceptē attiecīgas valsts pievienošanos. |
| --- | --- |

(8)

1980. gada Hāgas konvencija neļauj reģionālām ekonomiskās integrācijas organizācijām, piemēram, Savienībai, kļūt par tās dalībnieci. Tādēļ Savienība konvencijai nevar pievienoties, un tā nevar arī deponēt deklarāciju, ar ko tā akceptē attiecīgas valsts pievienošanos.

| (9) | Ievērojot Eiropas Savienības Tiesas Atzinumu 1/13, 1980. gada Hāgas konvencijā paredzētās akceptēšanas deklarācijas ietilpst Savienības ekskluzīvajā ārējā kompetencē. |
| --- | --- |

(9)

Ievērojot Eiropas Savienības Tiesas Atzinumu 1/13, 1980. gada Hāgas konvencijā paredzētās akceptēšanas deklarācijas ietilpst Savienības ekskluzīvajā ārējā kompetencē.

| (10) | Kazahstāna savu instrumentu par pievienošanos 1980. gada Hāgas konvencijai deponēja 2013. gada 3. jūnijā. 1980. gada Hāgas konvencija Kazahstānā stājās spēkā 2013. gada 1. septembrī. |
| --- | --- |

(10)

Kazahstāna savu instrumentu par pievienošanos 1980. gada Hāgas konvencijai deponēja 2013. gada 3. jūnijā. 1980. gada Hāgas konvencija Kazahstānā stājās spēkā 2013. gada 1. septembrī.

| (11) | Vienīgi Nīderlandes Karaliste jau ir akceptējusi Kazahstānas pievienošanos 1980. gada Hāgas konvencijai. Pēc Kazahstānas situācijas novērtēšanas tika secināts, ka tās dalībvalstis, kuras vēl nav akceptējušas Kazahstānas pievienošanos, var Savienības interesēs akceptēt Kazahstānas pievienošanos saskaņā ar 1980. gada Hāgas konvencijas noteikumiem. |
| --- | --- |

(11)

Vienīgi Nīderlandes Karaliste jau ir akceptējusi Kazahstānas pievienošanos 1980. gada Hāgas konvencijai. Pēc Kazahstānas situācijas novērtēšanas tika secināts, ka tās dalībvalstis, kuras vēl nav akceptējušas Kazahstānas pievienošanos, var Savienības interesēs akceptēt Kazahstānas pievienošanos saskaņā ar 1980. gada Hāgas konvencijas noteikumiem.

| (12) | Tādēļ dalībvalstīm, kuras vēl nav akceptējušas Kazahstānas pievienošanos, vajadzētu tikt pilnvarotām saskaņā ar šajā lēmumā izklāstītajiem noteikumiem deponēt savas deklarācijas, ar ko tās Savienības interesēs akceptē Kazahstānas pievienošanos. Nīderlandes Karaliste jau ir akceptējusi Kazahstānas pievienošanos 1980. gada Hāgas konvencijai, un tādēļ tai nebūtu jādeponē jauna deklarācija par akceptēšanu, jo saskaņā ar starptautiskajām publiskajām tiesībām pašreizējā deklarācija paliek spēkā. |
| --- | --- |

(12)

Tādēļ dalībvalstīm, kuras vēl nav akceptējušas Kazahstānas pievienošanos, vajadzētu tikt pilnvarotām saskaņā ar šajā lēmumā izklāstītajiem noteikumiem deponēt savas deklarācijas, ar ko tās Savienības interesēs akceptē Kazahstānas pievienošanos. Nīderlandes Karaliste jau ir akceptējusi Kazahstānas pievienošanos 1980. gada Hāgas konvencijai, un tādēļ tai nebūtu jādeponē jauna deklarācija par akceptēšanu, jo saskaņā ar starptautiskajām publiskajām tiesībām pašreizējā deklarācija paliek spēkā.

| (13) | Apvienotajai Karalistei un Īrijai ir saistoša Briseles IIa regula, un tās piedalās šā lēmuma pieņemšanā un piemērošanā. |
| --- | --- |

(13)

Apvienotajai Karalistei un Īrijai ir saistoša Briseles IIa regula, un tās piedalās šā lēmuma pieņemšanā un piemērošanā.

| (14) | Saskaņā ar 1. un 2. pantu Protokolā Nr. 22 par Dānijas nostāju, kas pievienots Līgumam par Eiropas Savienību un Līgumam par Eiropas Savienības darbību, Dānija nepiedalās šā lēmuma pieņemšanā, un Dānijai šis lēmums nav saistošs un nav jāpiemēro, |
| --- | --- |

(14)

Saskaņā ar 1. un 2. pantu Protokolā Nr. 22 par Dānijas nostāju, kas pievienots Līgumam par Eiropas Savienību un Līgumam par Eiropas Savienības darbību, Dānija nepiedalās šā lēmuma pieņemšanā, un Dānijai šis lēmums nav saistošs un nav jāpiemēro,

IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.

1. pants

1.   Dalībvalstis, kas to vēl nav izdarījušas, ar šo tiek pilnvarotas Savienības interesēs akceptēt Kazahstānas pievienošanos 1980. gada 25. oktobra Hāgas Konvencijai par starptautiskās bērnu nolaupīšanas civiltiesiskajiem aspektiem (“1980. gada Hāgas konvencija”).

2.   Šā panta 1. punktā minētās dalībvalstis ne vēlāk kā 2017. gada 9. decembrī deponē deklarāciju, ar ko tās Savienības interesēs akceptē Kazahstānas pievienošanos 1980. gada Hāgas konvencijai un kura ir formulēta šādi:

“[Pilns DALĪBVALSTS nosaukums] deklarē, ka tā saskaņā ar Padomes Lēmumu (ES) 2016/2311 akceptē Kazahstānas pievienošanos 1980. gada 25. oktobra Hāgas Konvencijai par starptautiskās bērnu nolaupīšanas civiltiesiskajiem aspektiem.”

3.   Katra dalībvalsts informē Padomi un Komisiju par to, ka deponēta tās deklarācija, ar ko tā akceptē Kazahstānas pievienošanos, un deklarācijas tekstu dara zināmu Komisijai divos mēnešos pēc tās deponēšanas.

2. pants

Dalībvalsts, kas savu deklarāciju, ar ko tā akceptē Kazahstānas pievienošanos 1980. gada Hāgas konvencijai, ir deponējusi pirms šā lēmuma pieņemšanas dienas, jaunu deklarāciju nedeponē.

3. pants

Šis lēmums stājas spēkā nākamajā dienā pēc tā publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

4. pants

Šis lēmums ir adresēts visām dalībvalstīm, izņemot Nīderlandes Karalisti un Dānijas Karalisti.

Briselē, 2016. gada 8. decembrī

Padomes vārdā –

priekšsēdētāja

L. ŽITŇANSKÁ

---

(1)  Eiropas Parlamenta 2016. gada 5. oktobra atzinums (Oficiālajā Vēstnesī vēl nav publicēts).

1

Oficiālajā Vēstnesī

(2)  Padomes Regula (EK) Nr. 2201/2003 (2003. gada 27. novembris) par jurisdikciju un spriedumu atzīšanu un izpildi laulības lietās un lietās par vecāku atbildību un par Regulas (EK) Nr. 1347/2000 atcelšanu (OV L 338, 23.12.2003., 1. lpp.).

2

---

| 20.12.2016 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 345/56 |
| --- | --- | --- | --- |

20.12.2016

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 345/56

---

PADOMES LĒMUMS (ES) 2016/2312

(2016. gada 8. decembris),

ar ko pilnvaro Austrijas Republiku un Rumāniju Eiropas Savienības interesēs akceptēt Peru pievienošanos 1980. gada Hāgas Konvencijai par starptautiskās bērnu nolaupīšanas civiltiesiskajiem aspektiem

EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 81. panta 3. punktu saistībā ar 218. pantu,

ņemot vērā Eiropas Komisijas priekšlikumu,

ņemot vērā Eiropas Parlamenta atzinumu (1),

tā kā:

| (1) | Eiropas Savienība bērnu tiesību aizsardzības veicināšanu ir izvirzījusi par vienu no saviem mērķiem, kā noteikts Līguma par Eiropas Savienību 3. pantā. Pasākumi bērnu aizsardzībai pret nelikumīgu aizvešanu vai aizturēšanu ir minētās politikas būtiska sastāvdaļa. |
| --- | --- |

(1)

Eiropas Savienība bērnu tiesību aizsardzības veicināšanu ir izvirzījusi par vienu no saviem mērķiem, kā noteikts Līguma par Eiropas Savienību 3. pantā. Pasākumi bērnu aizsardzībai pret nelikumīgu aizvešanu vai aizturēšanu ir minētās politikas būtiska sastāvdaļa.

| (2) | Padome ir pieņēmusi Regulu (EK) Nr. 2201/2003 (2) (“Briseles IIa regula”), kuras mērķis ir aizsargāt bērnus no nelabvēlīgās ietekmes, ko rada nelikumīga aizvešana vai aizturēšana, un izveidot procedūras, ar kurām paredzēts nodrošināt viņu ātru atpakaļatdošanu viņu pastāvīgās dzīvesvietas valstī, kā arī nodrošināt saskarsmes tiesību un aizgādības tiesību aizsardzību. |
| --- | --- |

(2)

Padome ir pieņēmusi Regulu (EK) Nr. 2201/2003 (2) (“Briseles IIa regula”), kuras mērķis ir aizsargāt bērnus no nelabvēlīgās ietekmes, ko rada nelikumīga aizvešana vai aizturēšana, un izveidot procedūras, ar kurām paredzēts nodrošināt viņu ātru atpakaļatdošanu viņu pastāvīgās dzīvesvietas valstī, kā arī nodrošināt saskarsmes tiesību un aizgādības tiesību aizsardzību.

| (3) | Briseles IIa regula papildina un pastiprina 1980. gada 25. oktobra Hāgas Konvenciju par starptautiskās bērnu nolaupīšanas civiltiesiskajiem aspektiem (“1980. gada Hāgas konvencija”), kas starptautiskā mērogā izveido saistību un sadarbības sistēmu attiecībās starp līgumslēdzējām valstīm un starp centrālajām iestādēm un kas tiecas nodrošināt nelikumīgi aizvestu vai aizturētu bērnu ātru atgriešanu. |
| --- | --- |

(3)

Briseles IIa regula papildina un pastiprina 1980. gada 25. oktobra Hāgas Konvenciju par starptautiskās bērnu nolaupīšanas civiltiesiskajiem aspektiem (“1980. gada Hāgas konvencija”), kas starptautiskā mērogā izveido saistību un sadarbības sistēmu attiecībās starp līgumslēdzējām valstīm un starp centrālajām iestādēm un kas tiecas nodrošināt nelikumīgi aizvestu vai aizturētu bērnu ātru atgriešanu.

| (4) | Visas Savienības dalībvalstis ir 1980. gada Hāgas konvencijas dalībvalstis. |
| --- | --- |

(4)

Visas Savienības dalībvalstis ir 1980. gada Hāgas konvencijas dalībvalstis.

| (5) | Savienība mudina trešās valstis pievienoties 1980. gada Hāgas konvencijai un atbalsta 1980. gada Hāgas konvencijas pareizu īstenošanu, kopā ar dalībvalstīm citstarp piedaloties speciālajās komisijās, kuras regulāri organizē Hāgas Starptautisko privāttiesību konference. |
| --- | --- |

(5)

Savienība mudina trešās valstis pievienoties 1980. gada Hāgas konvencijai un atbalsta 1980. gada Hāgas konvencijas pareizu īstenošanu, kopā ar dalībvalstīm citstarp piedaloties speciālajās komisijās, kuras regulāri organizē Hāgas Starptautisko privāttiesību konference.

| (6) | Kopīgu tiesisko regulējumu, kas piemērojams attiecībās starp Savienības dalībvalstīm un trešām valstīm, varētu uzskatīt par vislabāko risinājumu sensitīvos starptautiskās bērnu nolaupīšanas gadījumos. |
| --- | --- |

(6)

Kopīgu tiesisko regulējumu, kas piemērojams attiecībās starp Savienības dalībvalstīm un trešām valstīm, varētu uzskatīt par vislabāko risinājumu sensitīvos starptautiskās bērnu nolaupīšanas gadījumos.

| (7) | 1980. gada Hāgas konvencijā ir noteikts, ka to piemēro attiecībās starp valsti, kas tai pievienojas, un konvencijas dalībvalstīm, kuras ir deklarējušas, ka akceptē šo pievienošanos. |
| --- | --- |

(7)

1980. gada Hāgas konvencijā ir noteikts, ka to piemēro attiecībās starp valsti, kas tai pievienojas, un konvencijas dalībvalstīm, kuras ir deklarējušas, ka akceptē šo pievienošanos.

| (8) | 1980. gada Hāgas konvencija neļauj reģionālām ekonomiskās integrācijas organizācijām, piemēram, Savienībai, kļūt par tās dalībnieci. Tādēļ Savienība konvencijai nevar pievienoties, un tā nevar arī deponēt deklarāciju, ar ko tā akceptē attiecīgas valsts pievienošanos. |
| --- | --- |

(8)

1980. gada Hāgas konvencija neļauj reģionālām ekonomiskās integrācijas organizācijām, piemēram, Savienībai, kļūt par tās dalībnieci. Tādēļ Savienība konvencijai nevar pievienoties, un tā nevar arī deponēt deklarāciju, ar ko tā akceptē attiecīgas valsts pievienošanos.

| (9) | Ievērojot Eiropas Savienības Tiesas Atzinumu 1/13, 1980. gada Hāgas konvencijā paredzētās akceptēšanas deklarācijas ietilpst Savienības ekskluzīvajā ārējā kompetencē. |
| --- | --- |

(9)

Ievērojot Eiropas Savienības Tiesas Atzinumu 1/13, 1980. gada Hāgas konvencijā paredzētās akceptēšanas deklarācijas ietilpst Savienības ekskluzīvajā ārējā kompetencē.

| (10) | Peru savu instrumentu par pievienošanos 1980. gada Hāgas konvencijai deponēja 2001. gada 28. aprīlī. 1980. gada Hāgas konvencija Peru stājās spēkā 2001. gada 1. augustā. |
| --- | --- |

(10)

Peru savu instrumentu par pievienošanos 1980. gada Hāgas konvencijai deponēja 2001. gada 28. aprīlī. 1980. gada Hāgas konvencija Peru stājās spēkā 2001. gada 1. augustā.

| (11) | Visas dalībvalstis, izņemot Austrijas Republiku, Dānijas Karalisti un Rumāniju, jau ir akceptējušas Peru pievienošanos 1980. gada Hāgas konvencijai. Pēc Peru situācijas novērtēšanas tika secināts, ka Austrijas Republika un Rumānija var Savienības interesēs akceptēt Peru pievienošanos saskaņā ar 1980. gada Hāgas konvencijas noteikumiem. |
| --- | --- |

(11)

Visas dalībvalstis, izņemot Austrijas Republiku, Dānijas Karalisti un Rumāniju, jau ir akceptējušas Peru pievienošanos 1980. gada Hāgas konvencijai. Pēc Peru situācijas novērtēšanas tika secināts, ka Austrijas Republika un Rumānija var Savienības interesēs akceptēt Peru pievienošanos saskaņā ar 1980. gada Hāgas konvencijas noteikumiem.

| (12) | Tādēļ Austrijas Republikai un Rumānijai vajadzētu tikt pilnvarotām saskaņā ar šajā lēmumā izklāstītajiem noteikumiem deponēt savas deklarācijas, ar ko tās Savienības interesēs akceptē Peru pievienošanos. Pārējās Savienības dalībvalstis jau ir akceptējušas Peru pievienošanos 1980. gada Hāgas konvencijai, un tādēļ tām nebūtu jādeponē jauna deklarācija par akceptēšanu, jo saskaņā ar starptautiskajām publiskajām tiesībām pašreizējās deklarācijas paliek spēkā. |
| --- | --- |

(12)

Tādēļ Austrijas Republikai un Rumānijai vajadzētu tikt pilnvarotām saskaņā ar šajā lēmumā izklāstītajiem noteikumiem deponēt savas deklarācijas, ar ko tās Savienības interesēs akceptē Peru pievienošanos. Pārējās Savienības dalībvalstis jau ir akceptējušas Peru pievienošanos 1980. gada Hāgas konvencijai, un tādēļ tām nebūtu jādeponē jauna deklarācija par akceptēšanu, jo saskaņā ar starptautiskajām publiskajām tiesībām pašreizējās deklarācijas paliek spēkā.

| (13) | Apvienotajai Karalistei un Īrijai ir saistoša Briseles IIa regula, un tās piedalās šā lēmuma pieņemšanā un piemērošanā. |
| --- | --- |

(13)

Apvienotajai Karalistei un Īrijai ir saistoša Briseles IIa regula, un tās piedalās šā lēmuma pieņemšanā un piemērošanā.

| (14) | Saskaņā ar 1. un 2. pantu Protokolā Nr. 22 par Dānijas nostāju, kas pievienots Līgumam par Eiropas Savienību un Līgumam par Eiropas Savienības darbību, Dānija nepiedalās šā lēmuma pieņemšanā, un Dānijai šis lēmums nav saistošs un nav jāpiemēro, |
| --- | --- |

(14)

Saskaņā ar 1. un 2. pantu Protokolā Nr. 22 par Dānijas nostāju, kas pievienots Līgumam par Eiropas Savienību un Līgumam par Eiropas Savienības darbību, Dānija nepiedalās šā lēmuma pieņemšanā, un Dānijai šis lēmums nav saistošs un nav jāpiemēro,

IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.

1. pants

1.   Austrijas Republika un Rumānija ar šo tiek pilnvarotas Savienības interesēs akceptēt Peru pievienošanos 1980. gada 25. oktobra Hāgas Konvencijai par starptautiskās bērnu nolaupīšanas civiltiesiskajiem aspektiem (“1980. gada Hāgas konvencija”).

2.   Šā panta 1. punktā minētās dalībvalstis ne vēlāk kā 2017. gada 9. decembrī deponē deklarāciju, ar ko tās Savienības interesēs akceptē Peru pievienošanos 1980. gada Hāgas konvencijai un kura ir formulēta šādi:

“[Pilns DALĪBVALSTS nosaukums] deklarē, ka tā saskaņā ar Padomes Lēmumu (ES) 2016/2312 akceptē Peru pievienošanos 1980. gada 25. oktobra Hāgas Konvencijai par starptautiskās bērnu nolaupīšanas civiltiesiskajiem aspektiem.”

3.   Abas dalībvalstis informē Padomi un Komisiju par to, ka deponēta to deklarācija, ar ko tās akceptē Peru pievienošanos, un deklarācijas tekstu dara zināmu Komisijai divos mēnešos pēc tās deponēšanas.

2. pants

Tās dalībvalstis, kas savu deklarāciju, ar ko tās akceptē Peru pievienošanos 1980. gada Hāgas konvencijai, ir deponējušas pirms šā lēmuma pieņemšanas dienas, jaunu deklarāciju nedeponē.

3. pants

Šis lēmums stājas spēkā nākamajā dienā pēc tā publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

4. pants

Šis lēmums ir adresēts Austrijas Republikai un Rumānijai.

Briselē, 2016. gada 8. decembrī

Padomes vārdā –

priekšsēdētāja

L. ŽITŇANSKÁ

---

(1)  Eiropas Parlamenta 2016. gada 5. oktobra atzinums (Oficiālajā Vēstnesī vēl nav publicēts).

1

Oficiālajā Vēstnesī

(2)  Padomes Regula (EK) Nr. 2201/2003 (2003. gada 27. novembris) par jurisdikciju un spriedumu atzīšanu un izpildi laulības lietās un lietās par vecāku atbildību un par Regulas (EK) Nr. 1347/2000 atcelšanu (OV L 338, 23.12.2003., 1. lpp.).

2

---

| 20.12.2016 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 345/59 |
| --- | --- | --- | --- |

20.12.2016

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 345/59

---

PADOMES LĒMUMS (ES) 2016/2313

(2016. gada 8. decembris),

ar ko pilnvaro konkrētas dalībvalstis Eiropas Savienības interesēs akceptēt Korejas Republikas pievienošanos 1980. gada Hāgas Konvencijai par starptautiskās bērnu nolaupīšanas civiltiesiskajiem aspektiem

EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 81. panta 3. punktu saistībā ar 218. pantu,

ņemot vērā Eiropas Komisijas priekšlikumu,

ņemot vērā Eiropas Parlamenta atzinumu (1),

tā kā:

| (1) | Eiropas Savienība bērnu tiesību aizsardzības veicināšanu ir izvirzījusi par vienu no saviem mērķiem, kā noteikts Līguma par Eiropas Savienību 3. pantā. Pasākumi bērnu aizsardzībai pret nelikumīgu aizvešanu vai aizturēšanu ir minētās politikas būtiska sastāvdaļa. |
| --- | --- |

(1)

Eiropas Savienība bērnu tiesību aizsardzības veicināšanu ir izvirzījusi par vienu no saviem mērķiem, kā noteikts Līguma par Eiropas Savienību 3. pantā. Pasākumi bērnu aizsardzībai pret nelikumīgu aizvešanu vai aizturēšanu ir minētās politikas būtiska sastāvdaļa.

| (2) | Padome ir pieņēmusi Regulu (EK) Nr. 2201/2003 (2) (“Briseles IIa regula”), kuras mērķis ir aizsargāt bērnus no nelabvēlīgās ietekmes, ko rada nelikumīga aizvešana vai aizturēšana, un izveidot procedūras, ar kurām paredzēts nodrošināt viņu ātru atpakaļatdošanu viņu pastāvīgās dzīvesvietas valstī, kā arī nodrošināt saskarsmes tiesību un aizgādības tiesību aizsardzību. |
| --- | --- |

(2)

Padome ir pieņēmusi Regulu (EK) Nr. 2201/2003 (2) (“Briseles IIa regula”), kuras mērķis ir aizsargāt bērnus no nelabvēlīgās ietekmes, ko rada nelikumīga aizvešana vai aizturēšana, un izveidot procedūras, ar kurām paredzēts nodrošināt viņu ātru atpakaļatdošanu viņu pastāvīgās dzīvesvietas valstī, kā arī nodrošināt saskarsmes tiesību un aizgādības tiesību aizsardzību.

| (3) | Briseles IIa regula papildina un pastiprina 1980. gada 25. oktobra Hāgas Konvenciju par starptautiskās bērnu nolaupīšanas civiltiesiskajiem aspektiem (“1980. gada Hāgas konvencija”), kas starptautiskā mērogā izveido saistību un sadarbības sistēmu attiecībās starp līgumslēdzējām valstīm un starp centrālajām iestādēm un kas tiecas nodrošināt nelikumīgi aizvestu vai aizturētu bērnu ātru atgriešanu. |
| --- | --- |

(3)

Briseles IIa regula papildina un pastiprina 1980. gada 25. oktobra Hāgas Konvenciju par starptautiskās bērnu nolaupīšanas civiltiesiskajiem aspektiem (“1980. gada Hāgas konvencija”), kas starptautiskā mērogā izveido saistību un sadarbības sistēmu attiecībās starp līgumslēdzējām valstīm un starp centrālajām iestādēm un kas tiecas nodrošināt nelikumīgi aizvestu vai aizturētu bērnu ātru atgriešanu.

| (4) | Visas Savienības dalībvalstis ir 1980. gada Hāgas konvencijas dalībvalstis. |
| --- | --- |

(4)

Visas Savienības dalībvalstis ir 1980. gada Hāgas konvencijas dalībvalstis.

| (5) | Savienība mudina trešās valstis pievienoties 1980. gada Hāgas konvencijai un atbalsta 1980. gada Hāgas konvencijas pareizu īstenošanu, kopā ar dalībvalstīm citstarp piedaloties speciālajās komisijās, kuras regulāri organizē Hāgas Starptautisko privāttiesību konference. |
| --- | --- |

(5)

Savienība mudina trešās valstis pievienoties 1980. gada Hāgas konvencijai un atbalsta 1980. gada Hāgas konvencijas pareizu īstenošanu, kopā ar dalībvalstīm citstarp piedaloties speciālajās komisijās, kuras regulāri organizē Hāgas Starptautisko privāttiesību konference.

| (6) | Kopīgu tiesisko regulējumu, kas piemērojams attiecībās starp Savienības dalībvalstīm un trešām valstīm, varētu uzskatīt par vislabāko risinājumu sensitīvos starptautiskās bērnu nolaupīšanas gadījumos. |
| --- | --- |

(6)

Kopīgu tiesisko regulējumu, kas piemērojams attiecībās starp Savienības dalībvalstīm un trešām valstīm, varētu uzskatīt par vislabāko risinājumu sensitīvos starptautiskās bērnu nolaupīšanas gadījumos.

| (7) | 1980. gada Hāgas konvencijā ir noteikts, ka to piemēro attiecībās starp valsti, kas tai pievienojas, un konvencijas dalībvalstīm, kuras ir deklarējušas, ka akceptē šo pievienošanos. |
| --- | --- |

(7)

1980. gada Hāgas konvencijā ir noteikts, ka to piemēro attiecībās starp valsti, kas tai pievienojas, un konvencijas dalībvalstīm, kuras ir deklarējušas, ka akceptē šo pievienošanos.

| (8) | 1980. gada Hāgas konvencija neļauj reģionālām ekonomiskās integrācijas organizācijām, piemēram, Savienībai, kļūt par tās dalībnieci. Tādēļ Savienība konvencijai nevar pievienoties, un tā nevar arī deponēt deklarāciju, ar ko tā akceptē attiecīgas valsts pievienošanos. |
| --- | --- |

(8)

1980. gada Hāgas konvencija neļauj reģionālām ekonomiskās integrācijas organizācijām, piemēram, Savienībai, kļūt par tās dalībnieci. Tādēļ Savienība konvencijai nevar pievienoties, un tā nevar arī deponēt deklarāciju, ar ko tā akceptē attiecīgas valsts pievienošanos.

| (9) | Ievērojot Eiropas Savienības Tiesas Atzinumu 1/13, 1980. gada Hāgas konvencijā paredzētās akceptēšanas deklarācijas ietilpst Savienības ekskluzīvajā ārējā kompetencē. |
| --- | --- |

(9)

Ievērojot Eiropas Savienības Tiesas Atzinumu 1/13, 1980. gada Hāgas konvencijā paredzētās akceptēšanas deklarācijas ietilpst Savienības ekskluzīvajā ārējā kompetencē.

| (10) | Korejas Republika savu instrumentu par pievienošanos 1980. gada Hāgas konvencijai deponēja 2012. gada 13. decembrī. 1980. gada Hāgas konvencija Korejas Republikā stājās spēkā 2013. gada 1. martā. |
| --- | --- |

(10)

Korejas Republika savu instrumentu par pievienošanos 1980. gada Hāgas konvencijai deponēja 2012. gada 13. decembrī. 1980. gada Hāgas konvencija Korejas Republikā stājās spēkā 2013. gada 1. martā.

| (11) | Vairākas dalībvalstis jau ir akceptējušas Korejas Republikas pievienošanos 1980. gada Hāgas konvencijai. Pēc Korejas Republikas stāvokļa novērtēšanas tika secināts, ka tās dalībvalstis, kuras vēl nav akceptējušas Korejas Republikas pievienošanos, var Savienības interesēs to akceptēt saskaņā ar 1980. gada Hāgas konvencijas noteikumiem. |
| --- | --- |

(11)

Vairākas dalībvalstis jau ir akceptējušas Korejas Republikas pievienošanos 1980. gada Hāgas konvencijai. Pēc Korejas Republikas stāvokļa novērtēšanas tika secināts, ka tās dalībvalstis, kuras vēl nav akceptējušas Korejas Republikas pievienošanos, var Savienības interesēs to akceptēt saskaņā ar 1980. gada Hāgas konvencijas noteikumiem.

| (12) | Tādēļ dalībvalstīm, kuras vēl nav akceptējušas Korejas Republikas pievienošanos, vajadzētu tikt pilnvarotām saskaņā ar šajā lēmumā izklāstītajiem noteikumiem deponēt savas deklarācijas, ar ko tās Savienības interesēs akceptē Korejas Republikas pievienošanos. Čehijas Republikai, Īrijai un Lietuvas Republikai, kas jau ir akceptējušas Korejas Republikas pievienošanos 1980. gada Hāgas konvencijai, nebūtu jādeponē jaunas deklarācijas par akceptēšanu, jo saskaņā ar starptautiskajām publiskajām tiesībām pašreizējās deklarācijas paliek spēkā. |
| --- | --- |

(12)

Tādēļ dalībvalstīm, kuras vēl nav akceptējušas Korejas Republikas pievienošanos, vajadzētu tikt pilnvarotām saskaņā ar šajā lēmumā izklāstītajiem noteikumiem deponēt savas deklarācijas, ar ko tās Savienības interesēs akceptē Korejas Republikas pievienošanos. Čehijas Republikai, Īrijai un Lietuvas Republikai, kas jau ir akceptējušas Korejas Republikas pievienošanos 1980. gada Hāgas konvencijai, nebūtu jādeponē jaunas deklarācijas par akceptēšanu, jo saskaņā ar starptautiskajām publiskajām tiesībām pašreizējās deklarācijas paliek spēkā.

| (13) | Apvienotajai Karalistei un Īrijai ir saistoša Briseles IIa regula, un tās piedalās šā lēmuma pieņemšanā un piemērošanā. |
| --- | --- |

(13)

Apvienotajai Karalistei un Īrijai ir saistoša Briseles IIa regula, un tās piedalās šā lēmuma pieņemšanā un piemērošanā.

| (14) | Saskaņā ar 1. un 2. pantu Protokolā Nr. 22 par Dānijas nostāju, kas pievienots Līgumam par Eiropas Savienību un Līgumam par Eiropas Savienības darbību, Dānija nepiedalās šā lēmuma pieņemšanā, un Dānijai šis lēmums nav saistošs un nav jāpiemēro, |
| --- | --- |

(14)

Saskaņā ar 1. un 2. pantu Protokolā Nr. 22 par Dānijas nostāju, kas pievienots Līgumam par Eiropas Savienību un Līgumam par Eiropas Savienības darbību, Dānija nepiedalās šā lēmuma pieņemšanā, un Dānijai šis lēmums nav saistošs un nav jāpiemēro,

IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.

1. pants

1.   Dalībvalstis, kas to vēl nav izdarījušas, ar šo tiek pilnvarotas Savienības interesēs akceptēt Korejas Republikas pievienošanos 1980. gada 25. oktobra Hāgas Konvencijai par starptautiskās bērnu nolaupīšanas civiltiesiskajiem aspektiem (“1980. gada Hāgas konvencija”).

2.   Šā panta 1. punktā minētās dalībvalstis ne vēlāk kā 2017. gada 9. decembra deponē deklarāciju, ar ko tās Savienības interesēs akceptē Korejas Republikas pievienošanos 1980. gada Hāgas konvencijai un kura ir formulēta šādi:

“[Pilns DALĪBVALSTS nosaukums] deklarē, ka tā saskaņā ar Padomes Lēmumu (ES) 2016/2313 akceptē Korejas Republikas pievienošanos 1980. gada 25. oktobra Hāgas Konvencijai par starptautiskās bērnu nolaupīšanas civiltiesiskajiem aspektiem.”

3.   Katra dalībvalsts informē Padomi un Komisiju par to, ka deponēta tās deklarācija, ar ko tā akceptē Korejas Republikas pievienošanos, un deklarācijas tekstu dara zināmu Komisijai divos mēnešos pēc tās deponēšanas.

2. pants

Tās dalībvalstis, kas savu deklarāciju, ar ko tās akceptē Korejas Republikas pievienošanos 1980. gada Hāgas konvencijai, ir deponējušas pirms šā lēmuma pieņemšanas dienas, jaunu deklarāciju nedeponē.

3. pants

Šis lēmums stājas spēkā nākamajā dienā pēc tā publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

4. pants

Šis lēmums ir adresēts visām dalībvalstīm, izņemot Čehijas Republiku, Īriju un Lietuvas Republiku.

Briselē, 2016. gada 8. decembrī

Padomes vārdā –

priekšsēdētāja

L. ŽITŇANSKÁ

---

(1)  Eiropas Parlamenta 2016. gada 5. oktobra atzinums (Oficiālajā Vēstnesī vēl nav publicēts).

1

Oficiālajā Vēstnesī

(2)  Padomes Regula (EK) Nr. 2201/2003 (2003. gada 27. novembris) par jurisdikciju un spriedumu atzīšanu un izpildi laulības lietās un lietās par vecāku atbildību un par Regulas (EK) Nr. 1347/2000 atcelšanu (OV L 338, 23.12.2003., 1. lpp.).

2

---

| 20.12.2016 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 345/62 |
| --- | --- | --- | --- |

20.12.2016

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 345/62

---

PADOMES LĒMUMS (KĀDP) 2016/2314

(2016. gada 19. decembris),

ar ko groza Lēmumu (KĀDP) 2015/778 par Eiropas Savienības militāro operāciju Vidusjūras apgabala centrālās daļas dienvidos (EU NAVFOR MED operācija SOPHIA)

EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienību un jo īpaši tā 42. panta 4. punktu un 43. panta 2. punktu,

ņemot vērā Savienības Augstās pārstāves ārlietās un drošības politikas jautājumos priekšlikumu,

tā kā:

| (1) | Padome 2015. gada 18. maijā pieņēma Lēmumu (KĀDP) 2015/778 (1). |
| --- | --- |

(1)

Padome 2015. gada 18. maijā pieņēma Lēmumu (KĀDP) 2015/778 (1).

| (2) | Padome 2016. gada 20. jūnijā pieņēma Lēmumu (KĀDP) 2016/993 (2), ar ko grozīja Lēmumu (KĀDP) 2015/778, lai EU NAVFOR MED operācijas SOPHIA pilnvaras papildinātu ar diviem atbalsta uzdevumiem, proti, ar Lībijas krasta apsardzes un jūras spēku spēju veidošanu un apmācību un informācijas apmaiņas veicināšanu un ANO ieroču embargo īstenošanu atklātā jūrā Lībijas piekrastē. |
| --- | --- |

(2)

Padome 2016. gada 20. jūnijā pieņēma Lēmumu (KĀDP) 2016/993 (2), ar ko grozīja Lēmumu (KĀDP) 2015/778, lai EU NAVFOR MED operācijas SOPHIA pilnvaras papildinātu ar diviem atbalsta uzdevumiem, proti, ar Lībijas krasta apsardzes un jūras spēku spēju veidošanu un apmācību un informācijas apmaiņas veicināšanu un ANO ieroču embargo īstenošanu atklātā jūrā Lībijas piekrastē.

| (3) | Lībijas krasta apsardzes un jūras spēku mācību iespējamo dalībnieku drošības pārbaudes būtu jāpadara efektīvākas, apmainoties ar informāciju ar Interpolu, Starptautisko Krimināltiesu un Amerikas Savienotajām Valstīm, kā arī ar dalībvalstīm, Apvienoto Nāciju Organizācijas atbalsta misiju Lībijā (UNSMIL), Eiropas Policijas biroju (Eiropolu) un Eiropas Robežu un krasta apsardzes aģentūru (Frontex). |
| --- | --- |

(3)

Lībijas krasta apsardzes un jūras spēku mācību iespējamo dalībnieku drošības pārbaudes būtu jāpadara efektīvākas, apmainoties ar informāciju ar Interpolu, Starptautisko Krimināltiesu un Amerikas Savienotajām Valstīm, kā arī ar dalībvalstīm, Apvienoto Nāciju Organizācijas atbalsta misiju Lībijā (UNSMIL), Eiropas Policijas biroju (Eiropolu) un Eiropas Robežu un krasta apsardzes aģentūru (Frontex).

| (4) | Informācijas apmaiņa saistībā ar ANO ieroču embargo īstenošanu atklātā jūrā Lībijas piekrastē būtu jāatļauj līdz līmenim “SECRET UE/EU SECRET”. |
| --- | --- |

(4)

Informācijas apmaiņa saistībā ar ANO ieroču embargo īstenošanu atklātā jūrā Lībijas piekrastē būtu jāatļauj līdz līmenim “SECRET UE/EU SECRET”.

| (5) | Būtu jāparedz iespēja EU NAVFOR MED operācijai SOPHIA apmainīties ar informāciju ar Interpolu saistībā ar cilvēku tirdzniecības apkarošanu vai ieroču embargo. |
| --- | --- |

(5)

Būtu jāparedz iespēja EU NAVFOR MED operācijai SOPHIA apmainīties ar informāciju ar Interpolu saistībā ar cilvēku tirdzniecības apkarošanu vai ieroču embargo.

| (6) | Turklāt Politikas un drošības komitejai (PDK) vajadzētu būt pilnvarām ļaut Savienības Augstajam pārstāvim ārlietās un drošības politikas jautājumos (AP) vajadzības gadījumā apmainīties ar informāciju ar attiecīgajām trešām valstīm un starptautiskām organizācijām, lai nodrošinātu EU NAVFOR MED operācijas SOPHIA operatīvās vajadzības. |
| --- | --- |

(6)

Turklāt Politikas un drošības komitejai (PDK) vajadzētu būt pilnvarām ļaut Savienības Augstajam pārstāvim ārlietās un drošības politikas jautājumos (AP) vajadzības gadījumā apmainīties ar informāciju ar attiecīgajām trešām valstīm un starptautiskām organizācijām, lai nodrošinātu EU NAVFOR MED operācijas SOPHIA operatīvās vajadzības.

| (7) | AP vajadzētu būt pilnvarotam deleģēt pilnvaras izpaust klasificētu informāciju un noslēgt šajā nolūkā paredzētās vienošanās, kas minētas Lēmumā (KĀDP) 2015/778. |
| --- | --- |

(7)

AP vajadzētu būt pilnvarotam deleģēt pilnvaras izpaust klasificētu informāciju un noslēgt šajā nolūkā paredzētās vienošanās, kas minētas Lēmumā (KĀDP) 2015/778.

| (8) | Būtu jāuzsver, ka, vācot un glabājot informāciju un pierādījumus un apmainoties ar tiem, EU NAVFOR MED operācijai SOPHIA ir jāievēro piemērojamie tiesību akti. |
| --- | --- |

(8)

Būtu jāuzsver, ka, vācot un glabājot informāciju un pierādījumus un apmainoties ar tiem, EU NAVFOR MED operācijai SOPHIA ir jāievēro piemērojamie tiesību akti.

| (9) | Lēmums (KĀDP) 2015/778 būtu attiecīgi jāgroza, |
| --- | --- |

(9)

Lēmums (KĀDP) 2015/778 būtu attiecīgi jāgroza,

IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.

1. pants

Lēmumu (KĀDP) 2015/778 groza šādi:

| 1) | lēmuma 2. panta 4. punktu aizstāj ar šādu:

  “4.   EU NAVFOR MED operācija SOPHIA saskaņā ar piemērojamiem tiesību aktiem var vākt un uzglabāt uz EU NAVFOR MED operācijas SOPHIA kuģiem uzņemto personu personas datus, kuri attiecas uz īpatnībām, kas var palīdzēt šādas personas identificēt, tostarp pirkstu nospiedumus, kā arī šādu informāciju, izņemot citus personas datus – uzvārdu, pirmslaulību uzvārdu, vārdus un visus pseidonīmus vai pieņemtos vārdus; dzimšanas datumu un vietu, valstspiederību, dzimumu; dzīvesvietu, profesiju un atrašanās vietu; datus par vadītāja apliecībām, identifikācijas dokumentiem un pases datus. Tā attiecīgajām dalībvalstu tiesībaizsardzības iestādēm un/vai kompetentajām Savienības struktūrām var nosūtīt šādus datus un datus, kas saistīti ar kuģiem un ekipējumu, kurus izmanto minētās personas.”; |
| --- | --- |

1)

lēmuma 2. panta 4. punktu aizstāj ar šādu:

“4.   EU NAVFOR MED operācija SOPHIA saskaņā ar piemērojamiem tiesību aktiem var vākt un uzglabāt uz EU NAVFOR MED operācijas SOPHIA kuģiem uzņemto personu personas datus, kuri attiecas uz īpatnībām, kas var palīdzēt šādas personas identificēt, tostarp pirkstu nospiedumus, kā arī šādu informāciju, izņemot citus personas datus – uzvārdu, pirmslaulību uzvārdu, vārdus un visus pseidonīmus vai pieņemtos vārdus; dzimšanas datumu un vietu, valstspiederību, dzimumu; dzīvesvietu, profesiju un atrašanās vietu; datus par vadītāja apliecībām, identifikācijas dokumentiem un pases datus. Tā attiecīgajām dalībvalstu tiesībaizsardzības iestādēm un/vai kompetentajām Savienības struktūrām var nosūtīt šādus datus un datus, kas saistīti ar kuģiem un ekipējumu, kurus izmanto minētās personas.”;

| 2) | lēmuma 2.a panta 5. punktu aizstāj ar šādu:

  “5.   Ciktāl to prasa 1. punktā minētais atbalsta uzdevums, EU NAVFOR MED operācija SOPHIA var ievākt un uzglabāt informāciju un apmainīties ar šo informāciju ar dalībvalstīm, kompetentām Savienības struktūrām, UNSMIL, Eiropolu, Interpolu, Frontex, Starptautisko Krimināltiesu un Amerikas Savienotajām Valstīm, tostarp attiecībā uz personas datiem, kas par iespējamiem mācību dalībniekiem apkopoti drošības pārbaudes procedūru nolūkos, ar noteikumu, ka viņi tam ir devuši rakstisku piekrišanu. Turklāt EU NAVFOR MED operācija SOPHIA var par mācību dalībnieku ievākt un uzglabāt nepieciešamo medicīnisko informāciju un biometriskos datus – ar noteikumu, ka viņi tam ir devuši rakstisku piekrišanu.”; |
| --- | --- |

2)

lēmuma 2.a panta 5. punktu aizstāj ar šādu:

“5.   Ciktāl to prasa 1. punktā minētais atbalsta uzdevums, EU NAVFOR MED operācija SOPHIA var ievākt un uzglabāt informāciju un apmainīties ar šo informāciju ar dalībvalstīm, kompetentām Savienības struktūrām, UNSMIL, Eiropolu, Interpolu, Frontex, Starptautisko Krimināltiesu un Amerikas Savienotajām Valstīm, tostarp attiecībā uz personas datiem, kas par iespējamiem mācību dalībniekiem apkopoti drošības pārbaudes procedūru nolūkos, ar noteikumu, ka viņi tam ir devuši rakstisku piekrišanu. Turklāt EU NAVFOR MED operācija SOPHIA var par mācību dalībnieku ievākt un uzglabāt nepieciešamo medicīnisko informāciju un biometriskos datus – ar noteikumu, ka viņi tam ir devuši rakstisku piekrišanu.”;

| 3) | lēmuma 2.b panta 1. punktu aizstāj ar šādu:

  “1.   Kā daļu no tās atbalsta uzdevuma dot ieguldījumu ANO ieroču embargo īstenošanā atklātā jūrā Lībijas piekrastē, EU NAVFOR MED operācija SOPHIA ievāc informāciju un, izmantojot plānošanas dokumentos minētos mehānismus, apmainās ar to ar attiecīgajiem partneriem un aģentūrām nolūkā sekmēt visaptverošu jūras situācijas apzināšanos saskaņotajā operācijas apgabalā, kā noteikts attiecīgajos plānošanas dokumentos. Ja šāda informācija ir klasificēta līdz līmenim “UE SECRET/EU SECRET”, šīs informācijas apmaiņa ar attiecīgajiem partneriem un aģentūrām var tikt veikta saskaņā ar Padomes Lēmumu 2013/488/ES (*1) un pamatojoties uz vienošanām, kas noslēgtas operatīvā līmenī saskaņā ar šā lēmuma 12. panta 9. punktu un pilnībā ievērojot savstarpīguma un iekļaušanas principus. Saņemto klasificēto informāciju EU NAVFOR MED operācija SOPHIA apstrādā bez jebkādas atšķirības starp tās personālu un pamatojoties vienīgi uz operatīvajām prasībām.


  (*1)  Padomes Lēmums 2013/488/ES (2013. gada 23. septembris) par drošības noteikumiem ES klasificētas informācijas aizsardzībai (OV L 274, 15.10.2013., 1. lpp.).”;" |
| --- | --- |

3)

lēmuma 2.b panta 1. punktu aizstāj ar šādu:

“1.   Kā daļu no tās atbalsta uzdevuma dot ieguldījumu ANO ieroču embargo īstenošanā atklātā jūrā Lībijas piekrastē, EU NAVFOR MED operācija SOPHIA ievāc informāciju un, izmantojot plānošanas dokumentos minētos mehānismus, apmainās ar to ar attiecīgajiem partneriem un aģentūrām nolūkā sekmēt visaptverošu jūras situācijas apzināšanos saskaņotajā operācijas apgabalā, kā noteikts attiecīgajos plānošanas dokumentos. Ja šāda informācija ir klasificēta līdz līmenim “UE SECRET/EU SECRET”, šīs informācijas apmaiņa ar attiecīgajiem partneriem un aģentūrām var tikt veikta saskaņā ar Padomes Lēmumu 2013/488/ES (*1) un pamatojoties uz vienošanām, kas noslēgtas operatīvā līmenī saskaņā ar šā lēmuma 12. panta 9. punktu un pilnībā ievērojot savstarpīguma un iekļaušanas principus. Saņemto klasificēto informāciju EU NAVFOR MED operācija SOPHIA apstrādā bez jebkādas atšķirības starp tās personālu un pamatojoties vienīgi uz operatīvajām prasībām.

(*1)  Padomes Lēmums 2013/488/ES (2013. gada 23. septembris) par drošības noteikumiem ES klasificētas informācijas aizsardzībai (OV L 274, 15.10.2013., 1. lpp.).”;"

*1

| 4) | lēmuma 2.b panta 3. punktu aizstāj ar šādu:

  “3.   Saskaņā ar attiecīgajām ANO Drošības padomes rezolūcijām, tostarp ANO DPR 2292 (2016), EU NAVFOR MED operācija SOPHIA, veicot pārbaudes saskaņā ar 2. punktu, var vākt un uzglabāt pierādījumus, kas tieši saistīti ar tādu priekšmetu pārvadāšanu, kuri ar Lībijai piemēroto ieroču embargo ir aizliegti. Tā saskaņā ar piemērojamiem tiesību aktiem šādus pierādījumus var nodot dalībvalstu attiecīgo tiesībaizsardzības iestāžu un/vai kompetento Savienības struktūru rīcībā.”; |
| --- | --- |

4)

lēmuma 2.b panta 3. punktu aizstāj ar šādu:

“3.   Saskaņā ar attiecīgajām ANO Drošības padomes rezolūcijām, tostarp ANO DPR 2292 (2016), EU NAVFOR MED operācija SOPHIA, veicot pārbaudes saskaņā ar 2. punktu, var vākt un uzglabāt pierādījumus, kas tieši saistīti ar tādu priekšmetu pārvadāšanu, kuri ar Lībijai piemēroto ieroču embargo ir aizliegti. Tā saskaņā ar piemērojamiem tiesību aktiem šādus pierādījumus var nodot dalībvalstu attiecīgo tiesībaizsardzības iestāžu un/vai kompetento Savienības struktūru rīcībā.”;

| 5) | lēmuma 12. pantu aizstāj ar šādu:

  “12. pants
  Informācijas nodošana

  1.   AP ir pilnvarots attiecīgos gadījumos un saskaņā ar EU NAVFOR MED operācijas SOPHIA vajadzībām nodot izraudzītām trešām valstīm, starptautiskām organizācijām un starptautiskām aģentūrām jebkādus ES neklasificētus dokumentus, kuri saistīti ar Padomes apspriedēm par operāciju un uz kuriem attiecas pienākums ievērot dienesta noslēpumu, ievērojot Padomes reglamenta (*2) 6. panta 1. punktu. PDK katram gadījumam atsevišķi norāda attiecīgās trešās valstis, starptautiskās organizācijas un starptautiskās aģentūras.


  2.   AP ir pilnvarots saskaņā ar Lēmumu 2013/488/ES – attiecīgos gadījumos un saskaņā ar EU NAVFOR MED operācijas SOPHIA vajadzībām, un pilnībā ievērojot savstarpīguma un iekļaušanas principus – izraudzītajām trešām valstīm, starptautiskām organizācijām un starptautiskām aģentūrām nodot minētās operācijas vajadzībām sagatavotu ES klasificētu informāciju:






  a) | līdz līmenim, kāds paredzēts piemērojamajos informācijas drošības nolīgumos, kas noslēgti starp Savienību un attiecīgo trešo valsti; vai |
| --- | --- | --- |

5)

lēmuma 12. pantu aizstāj ar šādu:

“12. pants

Informācijas nodošana

1.   AP ir pilnvarots attiecīgos gadījumos un saskaņā ar EU NAVFOR MED operācijas SOPHIA vajadzībām nodot izraudzītām trešām valstīm, starptautiskām organizācijām un starptautiskām aģentūrām jebkādus ES neklasificētus dokumentus, kuri saistīti ar Padomes apspriedēm par operāciju un uz kuriem attiecas pienākums ievērot dienesta noslēpumu, ievērojot Padomes reglamenta (*2) 6. panta 1. punktu. PDK katram gadījumam atsevišķi norāda attiecīgās trešās valstis, starptautiskās organizācijas un starptautiskās aģentūras.

2.   AP ir pilnvarots saskaņā ar Lēmumu 2013/488/ES – attiecīgos gadījumos un saskaņā ar EU NAVFOR MED operācijas SOPHIA vajadzībām, un pilnībā ievērojot savstarpīguma un iekļaušanas principus – izraudzītajām trešām valstīm, starptautiskām organizācijām un starptautiskām aģentūrām nodot minētās operācijas vajadzībām sagatavotu ES klasificētu informāciju:

a)

līdz līmenim, kāds paredzēts piemērojamajos informācijas drošības nolīgumos, kas noslēgti starp Savienību un attiecīgo trešo valsti; vai

| b) | citos gadījumos – līdz līmenim “CONFIDENTIEL UE/EU CONFIDENTIAL”. |
| --- | --- |

b)

citos gadījumos – līdz līmenim “CONFIDENTIEL UE/EU CONFIDENTIAL”.

PDK katram gadījumam atsevišķi norāda attiecīgās trešās valstis, starptautiskās organizācijas un starptautiskās aģentūras.

3.   Saņemto klasificēto informāciju EU NAVFOR MED operācija SOPHIA apstrādā bez jebkādas atšķirības starp tās personālu un pamatojoties vienīgi uz operatīvajām prasībām.

4.   AP ir arī pilnvarots saskaņā ar Lēmumu 2013/488/ES un saskaņā ar EU NAVFOR MED operācijas SOPHIA operatīvajām vajadzībām Apvienoto Nāciju Organizācijai nodot ES klasificētu informāciju līdz līmenim “RESTREINT UE/EU RESTRICTED”, kura sagatavota EU NAVFOR MED operācijas SOPHIA vajadzībām.

5.   AP ir pilnvarots saskaņā ar EU NAVFOR MED operācijas SOPHIA operatīvajām vajadzībām nodot Interpolam attiecīgu informāciju, tostarp personas datus.

6.   Kamēr starp Savienību un Interpolu nav noslēgts nolīgums, EU NAVFOR MED operācija SOPHIA var ar šādu informāciju apmainīties ar dalībvalstu valsts centrālajiem Interpola birojiem saskaņā ar vienošanos, kas jānoslēdz starp ES operācijas komandieri un attiecīgā valsts centrālā biroja vadītāju.

7.   Konkrētu operatīvo vajadzību gadījumā AP saskaņā ar Lēmumu 2013/488/ES tiek pilnvarots nodot Lībijas leģitīmajām iestādēm jebkādu EU NAVFOR MED operācijas SOPHIA vajadzībām sagatavotu ES klasificēto informāciju ar klasifikācijas pakāpi līdz “RESTREINT UE/EU RESTRICTED”.

8.   AP ir pilnvarots noslēgt vienošanās, kas ir vajadzīgas, lai īstenotu šā lēmuma noteikumus par apmaiņu ar informāciju.

9.   Pilnvaras nodot informāciju, kā arī pilnvaras noslēgt šajā lēmumā minētās vienošanās AP saskaņā ar Lēmuma 2013/488/ES VI pielikuma VII iedaļu var deleģēt EĀDD ierēdņiem, ES operācijas komandierim vai ES spēku komandierim.

(*2)  Padomes Lēmums 2009/937/ES (2009. gada 1. decembris), ar ko pieņem Padomes reglamentu (OV L 325, 11.12.2009., 35. lpp.).”
  "

*2

2. pants

Šis lēmums stājas spēkā tā pieņemšanas dienā.

Briselē, 2016. gada 19. decembrī

Padomes vārdā –

priekšsēdētājs

L. SÓLYMOS

---

(1)  Padomes Lēmums (KĀDP) 2015/778 (2015. gada 18. maijs) par Eiropas Savienības militāro operāciju Vidusjūras apgabala centrālās daļas dienvidos (EU NAVFOR MED) (OV L 122, 19.5.2015., 31. lpp.).

1

EU NAVFOR MED

(2)  Padomes Lēmums (KĀDP) 2016/993 (2016. gada 20. jūnijs), ar ko groza Lēmumu (KĀDP) 2015/778 par Eiropas Savienības militāro operāciju Vidusjūras apgabala centrālās daļas dienvidos (EU NAVFOR MED operācija SOPHIA) (OV L 162, 21.6.2016., 18. lpp.).

2

EU NAVFOR MED

SOPHIA

---

| 20.12.2016 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 345/65 |
| --- | --- | --- | --- |

20.12.2016

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 345/65

---

PADOMES LĒMUMS (KĀDP) 2016/2315

(2016. gada 19. decembris),

ar kuru groza Lēmumu 2014/512/KĀDP par ierobežojošiem pasākumiem saistībā ar Krievijas darbībām, kas destabilizē situāciju Ukrainā

EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienību un jo īpaši tā 29. pantu,

ņemot vērā Savienības Augstās pārstāves ārlietās un drošības politikas jautājumos priekšlikumu,

tā kā:

| (1) | Padome 2014. gada 31. jūlijā pieņēma Lēmumu 2014/512/KĀDP (1). |
| --- | --- |

(1)

Padome 2014. gada 31. jūlijā pieņēma Lēmumu 2014/512/KĀDP (1).

| (2) | Eiropadome 2015. gada 19. martā vienojās, ka tiks veikti vajadzīgie pasākumi, lai ierobežojošo pasākumu piemērošanas ilgumu skaidri saistītu ar Minskas vienošanos pilnīgu īstenošanu, paturot prātā, ka pilnīga īstenošana bija paredzēta 2015. gada 31. decembrī. |
| --- | --- |

(2)

Eiropadome 2015. gada 19. martā vienojās, ka tiks veikti vajadzīgie pasākumi, lai ierobežojošo pasākumu piemērošanas ilgumu skaidri saistītu ar Minskas vienošanos pilnīgu īstenošanu, paturot prātā, ka pilnīga īstenošana bija paredzēta 2015. gada 31. decembrī.

| (3) | 2016. gada 1. jūlijā Padome atjaunoja Lēmumu 2014/512/KĀDP līdz 2017. gada 31. janvārim, lai dotu tai iespēju turpināt izvērtēt Minskas vienošanos īstenošanu. |
| --- | --- |

(3)

2016. gada 1. jūlijā Padome atjaunoja Lēmumu 2014/512/KĀDP līdz 2017. gada 31. janvārim, lai dotu tai iespēju turpināt izvērtēt Minskas vienošanos īstenošanu.

| (4) | Pēc Minskas vienošanos izvērtēšanas Lēmums 2014/512/KĀDP būtu jāatjauno vēl uz sešiem mēnešiem, lai dotu Padomei iespēju turpināt izvērtēt to īstenošanu. |
| --- | --- |

(4)

Pēc Minskas vienošanos izvērtēšanas Lēmums 2014/512/KĀDP būtu jāatjauno vēl uz sešiem mēnešiem, lai dotu Padomei iespēju turpināt izvērtēt to īstenošanu.

| (5) | Tādēļ attiecīgi būtu jāgroza Lēmums 2014/512/KĀDP, |
| --- | --- |

(5)

Tādēļ attiecīgi būtu jāgroza Lēmums 2014/512/KĀDP,

IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.

1. pants

Lēmuma 2014/512/KĀDP 9. panta 1. punkta pirmo daļu aizstāj ar šādu:

“1.   Šo lēmumu piemēro līdz 2017. gada 31. jūlijam.”

2. pants

Šis lēmums stājas spēkā nākamajā dienā pēc tā publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

Briselē, 2016. gada 19. decembrī

Padomes vārdā –

priekšsēdētājs

M. LAJČÁK

---

(1)  Padomes Lēmums 2014/512/KĀDP (2014. gada 31. jūlijs) par ierobežojošiem pasākumiem saistībā ar Krievijas darbībām, kas destabilizē situāciju Ukrainā (OV L 229, 31.7.2014., 13. lpp.).

1

---

| 20.12.2016 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 345/66 |
| --- | --- | --- | --- |

20.12.2016

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 345/66

---

KOMISIJAS ĪSTENOŠANAS LĒMUMS (ES) 2016/2316

(2016. gada 16. decembris),

ar ko groza Īstenošanas lēmumu (ES) 2015/1849 par tādiem pasākumiem attiecībā uz konkrētiem Ganas izcelsmes dārzeņiem, kas vajadzīgi, lai novērstu kaitīgu organismu ievešanu un izplatīšanos Savienībā

EIROPAS KOMISIJA,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,

ņemot vērā Padomes 2000. gada 8. maija Direktīvu 2000/29/EK par aizsardzības pasākumiem pret tādu organismu ievešanu, kas kaitīgi augiem vai augu produktiem, un pret to izplatību Kopienā (1), un jo īpaši tās 16. panta 3. punkta trešo teikumu,

tā kā:

| (1) | Ar Komisijas Īstenošanas lēmumu (ES) 2015/1849 (2) aizliedz Savienības teritorijā ievest Ganas izcelsmes Capsicum L., Lagenaria Ser., Luffa Mill., Momordica L. un Solanum L., izņemot S. lycopersicum L. ģints augus, izņemot to sēklas. |
| --- | --- |

(1)

Ar Komisijas Īstenošanas lēmumu (ES) 2015/1849 (2) aizliedz Savienības teritorijā ievest Ganas izcelsmes Capsicum L., Lagenaria Ser., Luffa Mill., Momordica L. un Solanum L., izņemot S. lycopersicum L. ģints augus, izņemot to sēklas.

| (2) | Šā aizlieguma termiņš ir ierobežots. To piemēro līdz 2016. gada beigām. 2016. gada septembrī Ganā veiktajā revīzijā konstatēja, ka trūkumi šīs trešās valsts fitosanitārā eksporta sertificēšanas sistēmā aizvien pastāv. Tāpēc ir lietderīgi pagarināt šo aizliegumu līdz 2017. gada 31. decembrim. |
| --- | --- |

(2)

Šā aizlieguma termiņš ir ierobežots. To piemēro līdz 2016. gada beigām. 2016. gada septembrī Ganā veiktajā revīzijā konstatēja, ka trūkumi šīs trešās valsts fitosanitārā eksporta sertificēšanas sistēmā aizvien pastāv. Tāpēc ir lietderīgi pagarināt šo aizliegumu līdz 2017. gada 31. decembrim.

| (3) | Tādēļ Īstenošanas lēmums (ES) 2015/1849 būtu attiecīgi jāgroza. |
| --- | --- |

(3)

Tādēļ Īstenošanas lēmums (ES) 2015/1849 būtu attiecīgi jāgroza.

| (4) | Šajā lēmumā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Augu, dzīvnieku, pārtikas aprites un dzīvnieku barības pastāvīgās komitejas atzinumu, |
| --- | --- |

(4)

Šajā lēmumā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Augu, dzīvnieku, pārtikas aprites un dzīvnieku barības pastāvīgās komitejas atzinumu,

IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.

1. pants

Īstenošanas lēmuma (ES) 2015/1849 2. pantu aizstāj ar šādu:

“2. pants

Lēmuma 1. pantu piemēro līdz 2017. gada 31. decembrim.”

2. pants

Šis lēmums ir adresēts dalībvalstīm.

Briselē, 2016. gada 16. decembrī

Komisijas vārdā –

Komisijas loceklis

Vytenis ANDRIUKAITIS

---

(1)  
  OV L 169, 10.7.2000., 1. lpp.

1

(2)  Komisijas 2015. gada 13. oktobra Īstenošanas lēmums (ES) 2015/1849 par tādiem pasākumiem attiecībā uz konkrētiem Ganas izcelsmes dārzeņiem, kas vajadzīgi, lai novērstu kaitīgu organismu ievešanu un izplatīšanos Savienībā (OV L 268, 15.10.2015., 33. lpp.).

2

---

| 20.12.2016 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 345/67 |
| --- | --- | --- | --- |

20.12.2016

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 345/67

---

KOMISIJAS ĪSTENOŠANAS LĒMUMS (ES) 2016/2317

(2016. gada 16. decembris),

ar ko groza Komisijas Lēmumu 2008/294/EK un Komisijas Īstenošanas lēmumu 2013/654/ES, lai vienkāršotu mobilo sakaru darbību gaisa kuģos (MCA pakalpojumus) Savienībā

(izziņots ar dokumenta numuru C(2016) 8413)

(Dokuments attiecas uz EEZ)

EIROPAS KOMISIJA,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2002. gada 7. marta Lēmumu Nr. 676/2002/EK par normatīvo bāzi radiofrekvenču spektra politikai Eiropas Kopienā (Radiofrekvenču spektra lēmums) (1) un jo īpaši tā 4. panta 3. punktu,

tā kā:

| (1) | Komisijas Lēmumā 2008/294/EK (2) ir noteikti tehniskie un ekspluatācijas nosacījumi, kas ir vajadzīgi, lai Eiropas Savienībā atļautu GSM, UMTS un LTE lietošanu gaisa kuģī (MCA pakalpojumi). |
| --- | --- |

(1)

Komisijas Lēmumā 2008/294/EK (2) ir noteikti tehniskie un ekspluatācijas nosacījumi, kas ir vajadzīgi, lai Eiropas Savienībā atļautu GSM, UMTS un LTE lietošanu gaisa kuģī (MCA pakalpojumi).

| (2) | Spēkā esošajos tiesību aktos paredzēta prasība, ka gaisa kuģī kā daļai no MCA aprīkojuma jābūt tīkla vadības blokam (NCU), ar kuru nepieļauj mobilo galiekārtu reģistrēšanos uz zemes esošo mobilo sakaru tīklos. |
| --- | --- |

(2)

Spēkā esošajos tiesību aktos paredzēta prasība, ka gaisa kuģī kā daļai no MCA aprīkojuma jābūt tīkla vadības blokam (NCU), ar kuru nepieļauj mobilo galiekārtu reģistrēšanos uz zemes esošo mobilo sakaru tīklos.

| (3) | Komisija 2015. gada 7. oktobrī saskaņā ar Lēmuma Nr. 676/2002/EK 4. panta 2. punktu pilnvaroja Eiropas Pasta un telesakaru administrāciju konferenci (CEPT) veikt tehnisko izpēti par to, vai arī turpmāk gaisa kuģos, kuros pieejami MCA pakalpojumi, NCU lietošana būtu jānosaka par obligātu. |
| --- | --- |

(3)

Komisija 2015. gada 7. oktobrī saskaņā ar Lēmuma Nr. 676/2002/EK 4. panta 2. punktu pilnvaroja Eiropas Pasta un telesakaru administrāciju konferenci (CEPT) veikt tehnisko izpēti par to, vai arī turpmāk gaisa kuģos, kuros pieejami MCA pakalpojumi, NCU lietošana būtu jānosaka par obligātu.

| (4) | Ievērojot minēto pilnvarojumu, CEPT [2016. gada 17. novembrī] pieņēma Ziņojumu Nr. 63, kurā secināja, ka ir iespējams NCU lietošanu noteikt par fakultatīvu attiecībā uz GSM un LTE sistēmām, ņemot vērā, ka MCA ekspluatācija bez NCU garantē uz zemes esošajiem tīkliem pietiekamu aizsardzību no traucējumiem. |
| --- | --- |

(4)

Ievērojot minēto pilnvarojumu, CEPT [2016. gada 17. novembrī] pieņēma Ziņojumu Nr. 63, kurā secināja, ka ir iespējams NCU lietošanu noteikt par fakultatīvu attiecībā uz GSM un LTE sistēmām, ņemot vērā, ka MCA ekspluatācija bez NCU garantē uz zemes esošajiem tīkliem pietiekamu aizsardzību no traucējumiem.

| (5) | Saskaņā ar secinājumiem CEPT ziņojumā turpmāk vairs nav nepieciešams izmantot NCU, lai aktīvi nepieļautu mobilo galiekārtu pieslēgšanos uz zemes esošo mobilo sakaru tīkliem, kas darbojas 2 570–2 690 MHz joslā. Tādēļ Komisijas Īstenošanas lēmuma 2013/654/ES (3) 2. pants ir novecojis un būtu jāsvītro. |
| --- | --- |

(5)

Saskaņā ar secinājumiem CEPT ziņojumā turpmāk vairs nav nepieciešams izmantot NCU, lai aktīvi nepieļautu mobilo galiekārtu pieslēgšanos uz zemes esošo mobilo sakaru tīkliem, kas darbojas 2 570–2 690 MHz joslā. Tādēļ Komisijas Īstenošanas lēmuma 2013/654/ES (3) 2. pants ir novecojis un būtu jāsvītro.

| (6) | Tomēr attiecībā uz UMTS sistēmām CEPT secināja, ka NCU aizvien ir vajadzīgs, lai nepieļautu savienojumus starp uz zemes esošajiem UMTS tīkliem un lietotāju ierīcēm gaisa kuģī. Pētījumi liecina, ka šādi savienojumi var daļēji un uz laiku samazināt to uz zemes esošo mobilā tīkla šūnu darbspēju, ar kurām izveidots savienojums, kā arī blakus esošo šūnu darbspēju. Lai vājinātu signālus, kas iekļūst gaisa kuģa salonā un izkļūst no tā, un nepieļautu nevēlamus pieslēgumus, otrs risinājums ir gaisa kuģa fizelāžas atbilstoša ekranēšana. |
| --- | --- |

(6)

Tomēr attiecībā uz UMTS sistēmām CEPT secināja, ka NCU aizvien ir vajadzīgs, lai nepieļautu savienojumus starp uz zemes esošajiem UMTS tīkliem un lietotāju ierīcēm gaisa kuģī. Pētījumi liecina, ka šādi savienojumi var daļēji un uz laiku samazināt to uz zemes esošo mobilā tīkla šūnu darbspēju, ar kurām izveidots savienojums, kā arī blakus esošo šūnu darbspēju. Lai vājinātu signālus, kas iekļūst gaisa kuģa salonā un izkļūst no tā, un nepieļautu nevēlamus pieslēgumus, otrs risinājums ir gaisa kuģa fizelāžas atbilstoša ekranēšana.

| (7) | MCA tehnisko specifikāciju pārskatīšana būtu vēl jāturpina, lai nodrošinātu, ka tās vienmēr atbilst tehnikas progresam. |
| --- | --- |

(7)

MCA tehnisko specifikāciju pārskatīšana būtu vēl jāturpina, lai nodrošinātu, ka tās vienmēr atbilst tehnikas progresam.

| (8) | Šajā lēmumā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Radiofrekvenču spektra komitejas atzinumu, |
| --- | --- |

(8)

Šajā lēmumā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Radiofrekvenču spektra komitejas atzinumu,

IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.

1. pants

Lēmuma 2008/294/EK pielikumu aizstāj ar šā lēmuma pielikuma tekstu.

2. pants

Īstenošanas lēmuma 2013/654/ES 2. pantu svītro.

3. pants

Šis lēmums ir adresēts dalībvalstīm.

Briselē, 2016. gada 16. decembrī

Komisijas vārdā –

Komisijas loceklis

Günther H. OETTINGER

---

(1)  
  OV L 108, 24.4.2002., 1. lpp.

1

(2)  Komisijas Lēmums 2008/294/EK (2008. gada 7. aprīlis) par harmonizētiem frekvenču spektra izmantošanas nosacījumiem mobilo sakaru pakalpojumu darbībai gaisakuģos (MCA pakalpojumiem) Kopienā (OV L 98, 10.4.2008., 19. lpp.).

2

(3)  Komisijas Īstenošanas lēmums 2013/654/ES (2013. gada 12. novembris) par grozījumiem Lēmumā 2008/294/EK, iekļaujot papildu piekļuves tehnoloģijas un frekvenču joslas mobilo sakaru pakalpojumiem gaisa kuģos (MCA pakalpojumiem) (OV L 303, 14.11.2013., 48. lpp.).

3

---

PIELIKUMS

1.   
  MCA pakalpojumos atļautās frekvenču joslas un sistēmas

1. tabula

| Veids | Frekvence | Sistēma |
| --- | --- | --- |
| GSM1 800 | 1 710 –1 785 MHz (augšuplīnija)
  1 805 –1 880 MHz (lejuplīnija) | GSM, kas atbilst ETSI publicētajiem GSM standartiem, it īpaši EN 301 502 , EN 301 511 un EN 302 480 , vai līdzvērtīgām specifikācijām |
| UMTS2 100
  (FDD) | 1 920 –1 980 MHz (augšuplīnija)
  2 110 –2 170 MHz (lejuplīnija) | UMTS, kas atbilst ETSI publicētajiem UMTS standartiem, it īpaši EN 301 908 -1, EN 301 908 -2, EN 301 908 -3 un EN 301 908 -11, vai līdzvērtīgām specifikācijām |
| LTE1 800
  (FDD) | 1 710 –1 785 MHz (augšuplīnija)
  1 805 –1 880 MHz (lejuplīnija) | LTE, kas atbilst ETSI publicētajiem LTE standartiem, it īpaši EN 301 908 -1, EN 301 908 -13, EN 301 908 -14 un EN 301 908 -15, vai līdzvērtīgām specifikācijām |

Veids

Frekvence

Sistēma

GSM1 800

1 710 –1 785 MHz (augšuplīnija)

1 805 –1 880 MHz (lejuplīnija)

GSM, kas atbilst ETSI publicētajiem GSM standartiem, it īpaši EN 301 502 , EN 301 511 un EN 302 480 , vai līdzvērtīgām specifikācijām

UMTS2 100

(FDD)

1 920 –1 980 MHz (augšuplīnija)

2 110 –2 170 MHz (lejuplīnija)

UMTS, kas atbilst ETSI publicētajiem UMTS standartiem, it īpaši EN 301 908 -1, EN 301 908 -2, EN 301 908 -3 un EN 301 908 -11, vai līdzvērtīgām specifikācijām

LTE1 800

(FDD)

1 710 –1 785 MHz (augšuplīnija)

1 805 –1 880 MHz (lejuplīnija)

LTE, kas atbilst ETSI publicētajiem LTE standartiem, it īpaši EN 301 908 -1, EN 301 908 -13, EN 301 908 -14 un EN 301 908 -15, vai līdzvērtīgām specifikācijām

2.   Mobilo galiekārtu un zemes tīklu savienojuma novēršana

Mobilo galiekārtu, kas uztver signālu 2. tabulā minētajās frekvenču joslās, mēģinājumus reģistrēties uz zemes esošajos UMTS mobilajos tīklos novērš šādi:

| — | MCA sistēmā iekļauj tīkla vadības bloku (NCU), kurš salonā palielina trokšņa līmeni mobilās uztveršanas joslās, un/vai |
| --- | --- |

—

MCA sistēmā iekļauj tīkla vadības bloku (NCU), kurš salonā palielina trokšņa līmeni mobilās uztveršanas joslās, un/vai

| — | veic gaisa kuģa fizelāžas ekranēšanu, lai vājinātu signālu, kas iekļūst gaisa kuģa salonā un izkļūst no tā. |
| --- | --- |

—

veic gaisa kuģa fizelāžas ekranēšanu, lai vājinātu signālu, kas iekļūst gaisa kuģa salonā un izkļūst no tā.

2. tabula

| Frekvenču joslas (MHz) | Sistēmas uz zemes |
| --- | --- |
| 925–960 MHz | UMTS (un GSM, LTE) |
| 2 110 –2 170 MHz | UMTS (un LTE) |

Frekvenču joslas (MHz)

Sistēmas uz zemes

925–960 MHz

UMTS (un GSM, LTE)

2 110 –2 170 MHz

UMTS (un LTE)

MCA operatori var arī pieņemt lēmumu izmantot NCU citās frekvenču joslās, kuras uzskaitītas 3. tabulā.

3. tabula

| Frekvenču joslas (MHz) | Sistēmas uz zemes |
| --- | --- |
| 460–470 MHz | LTE
   (1) |
| 791–821 MHz | LTE |
| 1 805 –1 880 MHz | LTE un GSM |
| 2 620 –2 690 MHz | LTE |
| 2 570 –2 620 MHz | LTE |

Frekvenču joslas (MHz)

Sistēmas uz zemes

460–470 MHz

LTE
   (1)

791–821 MHz

LTE

1 805 –1 880 MHz

LTE un GSM

2 620 –2 690 MHz

LTE

2 570 –2 620 MHz

LTE

3.   Tehniskie parametri

a)   Ekvivalentā izotropiski izstarotā jauda (e.i.r.p.) ārpus gaisa kuģa no NCU / gaisa kuģa BTS / gaisa kuģa Node B.

4. tabula

Ārpus gaisa kuģa kopējā e.i.r.p. no NCU / gaisa kuģa BTS / gaisa kuģa Node B nedrīkst pārsniegt:

| Augstums virs zemes
  (m) | Maksimālā e.i.r.p. no sistēmas ārpus gaisa kuģa (dBm/kanālā) |
| --- | --- |
| NCU | Gaisa kuģa BTS/gaisa kuģa Node B | Gaisa kuģa BTS/gaisa kuģa Node B un NCU |
| Josla: 900 MHz | Josla: 1 800 MHz | Josla: 2 100 MHz |
| Kanāla joslas platums = 3,84 MHz | Kanāla joslas platums = 200 kHz | Kanāla joslas platums = 3,84 MHz |
| 3 000 | – 6,2 | – 13,0 | 1,0 |
| 4 000 | – 3,7 | – 10,5 | 3,5 |
| 5 000 | – 1,7 | – 8,5 | 5,4 |
| 6 000 | – 0,1 | – 6,9 | 7,0 |
| 7 000 | 1,2 | – 5,6 | 8,3 |
| 8 000 | 2,3 | – 4,4 | 9,5 |

Augstums virs zemes

(m)

Maksimālā e.i.r.p. no sistēmas ārpus gaisa kuģa (dBm/kanālā)

NCU

Gaisa kuģa BTS/gaisa kuģa Node B

Gaisa kuģa BTS/gaisa kuģa Node B un NCU

Josla: 900 MHz

Josla: 1 800 MHz

Josla: 2 100 MHz

Kanāla joslas platums = 3,84 MHz

Kanāla joslas platums = 200 kHz

Kanāla joslas platums = 3,84 MHz

3 000

– 6,2

– 13,0

1,0

4 000

– 3,7

– 10,5

3,5

5 000

– 1,7

– 8,5

5,4

6 000

– 0,1

– 6,9

7,0

7 000

1,2

– 5,6

8,3

8 000

2,3

– 4,4

9,5

b)   Ekvivalentā izotropiski izstarotā jauda (e.i.r.p.) ārpus gaisa kuģa no gaisa kuģī esošas galiekārtas

5. tabula

Ārpus gaisa kuģa e.i.r.p. no mobilās galiekārtas nedrīkst pārsniegt:

| Augstums virs zemes
  (m) | Maksimālā e.i.r.p. ārpus gaisa kuģa no GSM mobilās galiekārtas, dBm/200 kHz | Maksimālā e.i.r.p. ārpus gaisa kuģa no LTE mobilās galiekārtas, dBm/5 MHz | Maksimālā e.i.r.p. ārpus gaisa kuģa no UMTS mobilās galiekārtas, dBm/3,84 MHz |
| --- | --- | --- | --- |
| GSM1 800 MHz | LTE1 800 MHz | UMTS2 100 MHz |
| 3 000 | – 3,3 | 1,7 | 3,1 |
| 4 000 | – 1,1 | 3,9 | 5,6 |
| 5 000 | 0,5 | 5 | 7 |
| 6 000 | 1,8 | 5 | 7 |
| 7 000 | 2,9 | 5 | 7 |
| 8 000 | 3,8 | 5 | 7 |

Augstums virs zemes

(m)

Maksimālā e.i.r.p. ārpus gaisa kuģa no GSM mobilās galiekārtas, dBm/200 kHz

Maksimālā e.i.r.p. ārpus gaisa kuģa no LTE mobilās galiekārtas, dBm/5 MHz

Maksimālā e.i.r.p. ārpus gaisa kuģa no UMTS mobilās galiekārtas, dBm/3,84 MHz

GSM1 800 MHz

LTE1 800 MHz

UMTS2 100 MHz

3 000

– 3,3

1,7

3,1

4 000

– 1,1

3,9

5,6

5 000

0,5

5

7

6 000

1,8

5

7

7 000

2,9

5

7

8 000

3,8

5

7

Ja MCA operators nolemj izmantot NCU frekvenču joslās, kuras uzskaitītas 3. tabulā, 6. tabulā norādītās maksimālās vērtības piemēro kopējai e.i.r.p. ārpus gaisa kuģa no NCU/gaisa kuģa BTS/gaisa kuģa Node B kopā ar vērtībām, kuras minētas 4. tabulā.

6. tabula

| Augstums virs zemes
  (m) | Maksimālā e.i.r.p. ārpus gaisa kuģa no NCU/gaisa kuģa BTS/gaisa kuģa Node B |
| --- | --- |
| 460–470 MHz | 791–821 MHz | 1 805 –1 880 MHz | 2 570 –2 690 MHz |
| dBm/1,25 MHz | dBm/10 MHz | dBm/200 kHz | dBm/4,75 MHz |
| 3 000 | – 17,0 | – 0,87 | – 13,0 | 1,9 |
| 4 000 | – 14,5 | 1,63 | – 10,5 | 4,4 |
| 5 000 | – 12,6 | 3,57 | – 8,5 | 6,3 |
| 6 000 | – 11,0 | 5,15 | – 6,9 | 7,9 |
| 7 000 | – 9,6 | 6,49 | – 5,6 | 9,3 |
| 8 000 | – 8,5 | 7,65 | – 4,4 | 10,4 |

Augstums virs zemes

(m)

Maksimālā e.i.r.p. ārpus gaisa kuģa no NCU/gaisa kuģa BTS/gaisa kuģa Node B

460–470 MHz

791–821 MHz

1 805 –1 880 MHz

2 570 –2 690 MHz

dBm/1,25 MHz

dBm/10 MHz

dBm/200 kHz

dBm/4,75 MHz

3 000

– 17,0

– 0,87

– 13,0

1,9

4 000

– 14,5

1,63

– 10,5

4,4

5 000

– 12,6

3,57

– 8,5

6,3

6 000

– 11,0

5,15

– 6,9

7,9

7 000

– 9,6

6,49

– 5,6

9,3

8 000

– 8,5

7,65

– 4,4

10,4

c)   Ekspluatācijas prasības

| I. | Minimālajam augstumam virs zemes raidīšanai no ekspluatācijā esošas MCA sistēmas jābūt 3 000 metru. |
| --- | --- |

I.

Minimālajam augstumam virs zemes raidīšanai no ekspluatācijā esošas MCA sistēmas jābūt 3 000 metru.

| II. | Darbībā esoša gaisa kuģa BTS visu GSM mobilo galiekārtu, kas raida 1 800 MHz frekvenču joslā, raidīšanas jauda jāierobežo līdz nominālajai vērtībai 0 dBm/200 kHz visos sakaru posmos, tostarp sākotnējās piekļuves posmā. |
| --- | --- |

II.

Darbībā esoša gaisa kuģa BTS visu GSM mobilo galiekārtu, kas raida 1 800 MHz frekvenču joslā, raidīšanas jauda jāierobežo līdz nominālajai vērtībai 0 dBm/200 kHz visos sakaru posmos, tostarp sākotnējās piekļuves posmā.

| III. | Darbībā esoša gaisa kuģa Node B visu LTE mobilo galiekārtu, kas raida 1 800 MHz frekvenču joslā, raidīšanas jauda jāierobežo līdz nominālajai vērtībai 5 dBm/5 MHz visos sakaru posmos. |
| --- | --- |

III.

Darbībā esoša gaisa kuģa Node B visu LTE mobilo galiekārtu, kas raida 1 800 MHz frekvenču joslā, raidīšanas jauda jāierobežo līdz nominālajai vērtībai 5 dBm/5 MHz visos sakaru posmos.

| IV. | Darbībā esoša gaisa kuģa Node B visu UMTS mobilo galiekārtu, kas raida 2 100 MHz frekvenču joslā, raidīšanas jauda ir jāierobežo līdz nominālajai vērtībai -6 dBm/3,84 MHz visos sakaru posmos, un maksimālais lietotāju skaits nedrīkst pārsniegt 20. |
| --- | --- |

IV.

Darbībā esoša gaisa kuģa Node B visu UMTS mobilo galiekārtu, kas raida 2 100 MHz frekvenču joslā, raidīšanas jauda ir jāierobežo līdz nominālajai vērtībai -6 dBm/3,84 MHz visos sakaru posmos, un maksimālais lietotāju skaits nedrīkst pārsniegt 20.

---

(1)  Valsts līmenī administrācijas varētu izmantot LTE tehnoloģiju citiem nolūkiem, piemēram, BB-PPDR, BB-PMR vai mobilajos tīklos.

---

| 20.12.2016 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 345/72 |
| --- | --- | --- | --- |

20.12.2016

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 345/72

---

KOMISIJAS ĪSTENOŠANAS LĒMUMS (ES) 2016/2318

(2016. gada 16. decembris)

par tādu atkāpi no brodifakumu saturošu biocīdu atļauju savstarpējas atzīšanas, ko Spānija ierosinājusi saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) Nr. 528/2012 37. pantu

(izziņots ar dokumenta numuru C(2016) 8414)

(Autentisks ir tikai teksts spāņu valodā)

EIROPAS KOMISIJA,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2012. gada 22. maija Regulu (ES) Nr. 528/2012 par biocīdu piedāvāšanu tirgū un lietošanu (1), un jo īpaši tās 37. panta 2. punkta b) apakšpunktu,

tā kā:

| (1) | Uzņēmums Syngenta Crop Protection AG (“pieteikuma iesniedzējs”) iesniedza Spānijai pilnīgus pieteikumus to atļauju savstarpējai atzīšanai, ko Īrija piešķīrusi attiecībā uz aktīvo vielu brodifakumu saturošiem rodenticīdiem (“produkti”). Speciālistiem un apmācītiem speciālistiem Īrija atļāva izmantot produktus kā rodenticīdu lietošanai iekštelpās, ārā ap ēkām un kanalizācijas sistēmās, kā arī plašai sabiedrībai – lietošanai iekštelpās un ārā ap ēkām. |
| --- | --- |

(1)

Uzņēmums Syngenta Crop Protection AG (“pieteikuma iesniedzējs”) iesniedza Spānijai pilnīgus pieteikumus to atļauju savstarpējai atzīšanai, ko Īrija piešķīrusi attiecībā uz aktīvo vielu brodifakumu saturošiem rodenticīdiem (“produkti”). Speciālistiem un apmācītiem speciālistiem Īrija atļāva izmantot produktus kā rodenticīdu lietošanai iekštelpās, ārā ap ēkām un kanalizācijas sistēmās, kā arī plašai sabiedrībai – lietošanai iekštelpās un ārā ap ēkām.

| (2) | Saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 528/2012 37. panta 2. punktu Spānija ierosināja pieteikuma iesniedzējam pielāgot noteikumus un nosacījumus atļaujā, ko piešķirtu Spānijā, un ierosināja atļaut produktus izmantot tikai apmācītiem profesionāliem lietotājiem un tikai telpās. Šo ierobežojumu mērķis ir aizsargāt vidi, kā minēts Regulas (ES) Nr. 528/2012 37. panta 1. punkta a) apakšpunktā, novēršot nemērķa dzīvnieku primārās un sekundārās saindēšanās gadījumus, ko izraisījušas brodifakuma bīstamās īpašības, kuru dēļ tas ir potenciāli noturīgs, bioakumulatīvs un toksisks vai ļoti noturīgs un ļoti bioakumulatīvs. |
| --- | --- |

(2)

Saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 528/2012 37. panta 2. punktu Spānija ierosināja pieteikuma iesniedzējam pielāgot noteikumus un nosacījumus atļaujā, ko piešķirtu Spānijā, un ierosināja atļaut produktus izmantot tikai apmācītiem profesionāliem lietotājiem un tikai telpās. Šo ierobežojumu mērķis ir aizsargāt vidi, kā minēts Regulas (ES) Nr. 528/2012 37. panta 1. punkta a) apakšpunktā, novēršot nemērķa dzīvnieku primārās un sekundārās saindēšanās gadījumus, ko izraisījušas brodifakuma bīstamās īpašības, kuru dēļ tas ir potenciāli noturīgs, bioakumulatīvs un toksisks vai ļoti noturīgs un ļoti bioakumulatīvs.

| (3) | Pieteikuma iesniedzējs nepiekrita ierosinātajiem ierobežojumiem un uzskatīja, ka minētie pasākumi nav pietiekami pamatoti ar apsvērumiem, kas paredzēti Regulas (ES) Nr. 528/2012 37. panta 1. punktā. Tāpēc Spānija 2016. gada 18. aprīlī informēja Komisiju saskaņā ar minētās regulas 37. panta 2. punkta otro daļu. |
| --- | --- |

(3)

Pieteikuma iesniedzējs nepiekrita ierosinātajiem ierobežojumiem un uzskatīja, ka minētie pasākumi nav pietiekami pamatoti ar apsvērumiem, kas paredzēti Regulas (ES) Nr. 528/2012 37. panta 1. punktā. Tāpēc Spānija 2016. gada 18. aprīlī informēja Komisiju saskaņā ar minētās regulas 37. panta 2. punkta otro daļu.

| (4) | Saskaņā ar nosacījumiem, kas paredzēti brodifakuma apstiprināšanai saskaņā ar Komisijas Direktīvu 2010/10/ES (2), attiecībā uz brodifakumu saturošu biocīdu atļaujām jāpiemēro visi vajadzīgie un pieejamie riska mazināšanas pasākumi, lai samazinātu primārās un sekundārās iedarbības risku nemērķa dzīvniekiem, kā arī vielas ilgtermiņa ietekmi uz vidi. Šie pasākumi, cita starpā, var ietvert ierobežojumu, ka produktu drīkst izmantot tikai profesionāli lietotāji, vai ierobežojumu attiecībā uz produktu izmantošanas vietu. |
| --- | --- |

(4)

Saskaņā ar nosacījumiem, kas paredzēti brodifakuma apstiprināšanai saskaņā ar Komisijas Direktīvu 2010/10/ES (2), attiecībā uz brodifakumu saturošu biocīdu atļaujām jāpiemēro visi vajadzīgie un pieejamie riska mazināšanas pasākumi, lai samazinātu primārās un sekundārās iedarbības risku nemērķa dzīvniekiem, kā arī vielas ilgtermiņa ietekmi uz vidi. Šie pasākumi, cita starpā, var ietvert ierobežojumu, ka produktu drīkst izmantot tikai profesionāli lietotāji, vai ierobežojumu attiecībā uz produktu izmantošanas vietu.

| (5) | Komisija norāda, ka priekšlikums ir daļa no riska mazināšanas valsts pasākumiem, kurus Spānija īsteno attiecībā uz antikoagulatīvas darbības rodenticīdiem, par ko Komisija tika informēta 2012. gadā saistībā ar diskusijām par riska mazināšanas pasākumiem, ko dalībvalstis piemēro, apstiprinot antikoagulatīvas darbības rodenticīdu biocīdus. |
| --- | --- |

(5)

Komisija norāda, ka priekšlikums ir daļa no riska mazināšanas valsts pasākumiem, kurus Spānija īsteno attiecībā uz antikoagulatīvas darbības rodenticīdiem, par ko Komisija tika informēta 2012. gadā saistībā ar diskusijām par riska mazināšanas pasākumiem, ko dalībvalstis piemēro, apstiprinot antikoagulatīvas darbības rodenticīdu biocīdus.

| (6) | Attiecībā uz ierobežojumu tikai apmācītiem profesionāliem lietotājiem, Komisija norāda, ka šai lietotāju kategorijai ir nepieciešamās zināšanas, prasmes un kompetences, kas tai ļauj izvērtēt risku, ko rodenticīdu lietošana rada attiecībā uz nemērķa dzīvniekiem. Tāpēc uzskata, ka minētā lietotāju kategorija spēj izlemt, kurš rodenticīds ir vajadzīgs, lai kontrolētu invāziju ar vismazāko ietekmi uz vidi. |
| --- | --- |

(6)

Attiecībā uz ierobežojumu tikai apmācītiem profesionāliem lietotājiem, Komisija norāda, ka šai lietotāju kategorijai ir nepieciešamās zināšanas, prasmes un kompetences, kas tai ļauj izvērtēt risku, ko rodenticīdu lietošana rada attiecībā uz nemērķa dzīvniekiem. Tāpēc uzskata, ka minētā lietotāju kategorija spēj izlemt, kurš rodenticīds ir vajadzīgs, lai kontrolētu invāziju ar vismazāko ietekmi uz vidi.

| (7) | Attiecībā uz ierosināto ierobežojumu lietošanai tikai iekštelpās, tas ļauj izvairīties no brodifakuma iedarbības uz nemērķa dzīvniekiem, piemēram, maziem zīdītājiem, kas dzīvo ēku tuvumā, rezultātā samazinot primārās saindēšanās gadījumus. Tādējādi ierobežojums var palīdzēt samazināt sekundāro saindēšanos attiecībā uz plēsējiem, kas barojas ar saindētajiem dzīvniekiem. |
| --- | --- |

(7)

Attiecībā uz ierosināto ierobežojumu lietošanai tikai iekštelpās, tas ļauj izvairīties no brodifakuma iedarbības uz nemērķa dzīvniekiem, piemēram, maziem zīdītājiem, kas dzīvo ēku tuvumā, rezultātā samazinot primārās saindēšanās gadījumus. Tādējādi ierobežojums var palīdzēt samazināt sekundāro saindēšanos attiecībā uz plēsējiem, kas barojas ar saindētajiem dzīvniekiem.

| (8) | Ierosinātā atkāpe ir saskaņā ar īpašajiem, Direktīvā 2010/10/ES paredzētajiem noteikumiem, kas atstāj dalībvalstīm zināmu rīcības brīvību piemērot atbilstīgus un pieejamus riska mazināšanas pasākumus kā nosacījumu par atļauju piešķiršanu brodifakumu saturošiem produktiem. Ierosinātā atkāpe ir pamatota vides aizsardzības apsvērumu dēļ, jo īpaši, ja tās mērķis ir novērst vai samazināt primāro un sekundāro saindēšanos nemērķa organismiem. Tādēļ Komisija uzskata, ka ierosinātā atkāpe no savstarpējas atzīšanas atbilst nosacījumam, kas minēts Regulas (ES) Nr. 528/2012 37. panta 1. punkta a) apakšpunktā. |
| --- | --- |

(8)

Ierosinātā atkāpe ir saskaņā ar īpašajiem, Direktīvā 2010/10/ES paredzētajiem noteikumiem, kas atstāj dalībvalstīm zināmu rīcības brīvību piemērot atbilstīgus un pieejamus riska mazināšanas pasākumus kā nosacījumu par atļauju piešķiršanu brodifakumu saturošiem produktiem. Ierosinātā atkāpe ir pamatota vides aizsardzības apsvērumu dēļ, jo īpaši, ja tās mērķis ir novērst vai samazināt primāro un sekundāro saindēšanos nemērķa organismiem. Tādēļ Komisija uzskata, ka ierosinātā atkāpe no savstarpējas atzīšanas atbilst nosacījumam, kas minēts Regulas (ES) Nr. 528/2012 37. panta 1. punkta a) apakšpunktā.

| (9) | Šajā lēmumā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Biocīdu pastāvīgās komitejas atzinumu, |
| --- | --- |

(9)

Šajā lēmumā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Biocīdu pastāvīgās komitejas atzinumu,

IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.

1. pants

1.   Tā atkāpe no savstarpējas atzīšanas, ko Spānija ierosināja 2. punktā minētajiem produktiem, ir pamatota ar vides aizsardzības apsvērumiem, kā minēts Regulas (ES) Nr. 528/2012 37. panta 1. punkta a) apakšpunktā.

2.   Šā panta 1. punkts attiecas uz produktiem, kas identificēti ar šādiem Biocīdu reģistrā paredzētiem numuriem:

| a) | BC-KC011180-73; |
| --- | --- |

a)

BC-KC011180-73;

| b) | BC-VM011322-40. |
| --- | --- |

b)

BC-VM011322-40.

2. pants

Šis lēmums ir adresēts Spānijas Karalistei.

Briselē, 2016. gada 16. decembrī

Komisijas vārdā –

Komisijas loceklis

Vytenis ANDRIUKAITIS

---

(1)  
  OV L 167, 27.6.2012., 1. lpp.

1

(2)  Komisijas 2010. gada 9. februāra Direktīva 2010/10/ES, ar ko groza Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 98/8/EK, lai iekļautu tās I pielikumā aktīvo vielu brodifakumu (OV L 37, 10.2.2010., 44. lpp.).

2

---

| 20.12.2016 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 345/74 |
| --- | --- | --- | --- |

20.12.2016

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 345/74

---

KOMISIJAS ĪSTENOŠANAS LĒMUMS (ES) 2016/2319

(2016. gada 16. decembris),

ar kuru atbilstīgi Eiropas Parlamenta un Padomes Regulai (EK) Nr. 443/2009 apstiprina vai groza vidējo īpatnējo CO2 emisiju un īpatnējo emisiju mērķrādītāju provizoriskos aprēķinus vieglo automobiļu ražotājiem attiecībā uz 2015. kalendāro gadu

(izziņots ar dokumenta numuru C(2016) 8579)

(Autentisks ir tikai teksts angļu, bulgāru, franču, itāļu, nīderlandiešu, vācu un zviedru valodā)

EIROPAS KOMISIJA,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2009. gada 23. aprīļa Regulu (EK) Nr. 443/2009, ar ko, īstenojot daļu no Kopienas integrētās pieejas CO2 emisiju samazināšanai no vieglajiem transportlīdzekļiem, nosaka emisijas standartus jauniem vieglajiem automobiļiem (1), un jo īpaši tās 8. panta 5. punkta otro daļu,

tā kā:

| (1) | Saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 443/2009 Komisijai ir pienākums katru gadu katram vieglo automobiļu ražotājam un katrai ražotāju grupai Savienībā aprēķināt vidējās īpatnējās CO2 emisijas un īpatnējo emisiju mērķrādītāju. Pamatojoties uz minētajiem aprēķiniem, Komisijai ir jānosaka, vai ražotāji un grupas ir sasnieguši savus īpatnējo emisiju mērķrādītājus. |
| --- | --- |

(1)

Saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 443/2009 Komisijai ir pienākums katru gadu katram vieglo automobiļu ražotājam un katrai ražotāju grupai Savienībā aprēķināt vidējās īpatnējās CO2 emisijas un īpatnējo emisiju mērķrādītāju. Pamatojoties uz minētajiem aprēķiniem, Komisijai ir jānosaka, vai ražotāji un grupas ir sasnieguši savus īpatnējo emisiju mērķrādītājus.

| (2) | Detalizētie dati, kas izmantojami vidējo īpatnējo emisiju un īpatnējo emisiju mērķrādītāju aprēķināšanai, ir balstīti informācijā par iepriekšējā kalendārajā gadā dalībvalstīs reģistrētiem jauniem vieglajiem automobiļiem. |
| --- | --- |

(2)

Detalizētie dati, kas izmantojami vidējo īpatnējo emisiju un īpatnējo emisiju mērķrādītāju aprēķināšanai, ir balstīti informācijā par iepriekšējā kalendārajā gadā dalībvalstīs reģistrētiem jauniem vieglajiem automobiļiem.

| (3) | Visas dalībvalstis iesniedza Komisijai datus par 2015. gadu saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 443/2009 8. panta 2. punktu. Gadījumos, kad Komisijas veiktajā datu verifikācijā atklājās, ka kādu datu trūkst vai ka tie ir acīmredzami nepareizi, Komisija sazinājās ar konkrētajām dalībvalstīm un attiecīgi koriģēja vai papildināja datus, pirms tam par to vienojoties ar šīm dalībvalstīm. Ja ar dalībvalsti neizdevās vienoties, provizoriskie dati par šo dalībvalsti netika koriģēti. |
| --- | --- |

(3)

Visas dalībvalstis iesniedza Komisijai datus par 2015. gadu saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 443/2009 8. panta 2. punktu. Gadījumos, kad Komisijas veiktajā datu verifikācijā atklājās, ka kādu datu trūkst vai ka tie ir acīmredzami nepareizi, Komisija sazinājās ar konkrētajām dalībvalstīm un attiecīgi koriģēja vai papildināja datus, pirms tam par to vienojoties ar šīm dalībvalstīm. Ja ar dalībvalsti neizdevās vienoties, provizoriskie dati par šo dalībvalsti netika koriģēti.

| (4) | Komisija 2016. gada 13. aprīlī publicēja provizoriskos datus un 97 ražotājiem paziņoja vidējo īpatnējo CO2 emisiju un īpatnējo emisiju mērķrādītāju provizoriskos aprēķinus par 2015. gadu. Ražotājiem lūdza verificēt datus un trīs mēnešu laikā pēc paziņojuma saņemšanas ziņot Komisijai par kļūdām. Noteiktajā termiņā paziņojumu par kļūdām iesniedza 44 ražotāji. |
| --- | --- |

(4)

Komisija 2016. gada 13. aprīlī publicēja provizoriskos datus un 97 ražotājiem paziņoja vidējo īpatnējo CO2 emisiju un īpatnējo emisiju mērķrādītāju provizoriskos aprēķinus par 2015. gadu. Ražotājiem lūdza verificēt datus un trīs mēnešu laikā pēc paziņojuma saņemšanas ziņot Komisijai par kļūdām. Noteiktajā termiņā paziņojumu par kļūdām iesniedza 44 ražotāji.

| (5) | Attiecībā uz pārējiem 53 ražotājiem, kuri nav ne paziņojuši par kļūdām datu kopās, ne arī reaģējuši kā citādi, provizoriskie dati par vidējām īpatnējām emisijām un īpatnējo emisiju mērķrādītājiem, kā arī to provizoriskie aprēķini būtu jāapstiprina. Četru ražotāju gadījumā neviens provizoriskajā datu kopā iekļautais transportlīdzeklis neietilpa Regulas (EK) Nr. 443/2009 darbības jomā. |
| --- | --- |

(5)

Attiecībā uz pārējiem 53 ražotājiem, kuri nav ne paziņojuši par kļūdām datu kopās, ne arī reaģējuši kā citādi, provizoriskie dati par vidējām īpatnējām emisijām un īpatnējo emisiju mērķrādītājiem, kā arī to provizoriskie aprēķini būtu jāapstiprina. Četru ražotāju gadījumā neviens provizoriskajā datu kopā iekļautais transportlīdzeklis neietilpa Regulas (EK) Nr. 443/2009 darbības jomā.

| (6) | Komisija ir verificējusi ražotāju paziņotās kļūdas un attiecīgos iemeslus to labošanai un datu kopas ir attiecīgi apstiprinājusi vai grozījusi. |
| --- | --- |

(6)

Komisija ir verificējusi ražotāju paziņotās kļūdas un attiecīgos iemeslus to labošanai un datu kopas ir attiecīgi apstiprinājusi vai grozījusi.

| (7) | Attiecībā uz ierakstiem, kuros trūka identificēšanas parametru vai kuros tie bija norādīti nepareizi, piemēram, tips, variants, versijas kods vai tipa apstiprinājuma numurs, būtu jāņem vērā tas, ka ražotāji šādus ierakstus nevar verificēt vai labot. Tāpēc minētajiem ierakstiem par CO2 emisijām un masu ir lietderīgi piemērot kļūdas robežu. |
| --- | --- |

(7)

Attiecībā uz ierakstiem, kuros trūka identificēšanas parametru vai kuros tie bija norādīti nepareizi, piemēram, tips, variants, versijas kods vai tipa apstiprinājuma numurs, būtu jāņem vērā tas, ka ražotāji šādus ierakstus nevar verificēt vai labot. Tāpēc minētajiem ierakstiem par CO2 emisijām un masu ir lietderīgi piemērot kļūdas robežu.

| (8) | Kļūdas robeža būtu jāaprēķina kā starpība starp attālumu līdz īpatnējo emisiju mērķrādītājam (attālumu izsaka, no vidējām īpatnējām emisijām atņemot īpatnējo emisiju mērķrādītāju), ko aprēķina, ņemot vērā tos reģistrētos transportlīdzekļus, kurus ražotājs nevar verificēt, un attālumu līdz īpatnējo emisiju mērķrādītājam, kuru aprēķina, minētos datus neņemot vērā. Neatkarīgi no tā, vai šī starpība ir pozitīva vai negatīva, kļūdas robežai vienmēr būtu jāuzlabo ražotāja situācija attiecībā uz īpatnējo emisiju mērķrādītāju. |
| --- | --- |

(8)

Kļūdas robeža būtu jāaprēķina kā starpība starp attālumu līdz īpatnējo emisiju mērķrādītājam (attālumu izsaka, no vidējām īpatnējām emisijām atņemot īpatnējo emisiju mērķrādītāju), ko aprēķina, ņemot vērā tos reģistrētos transportlīdzekļus, kurus ražotājs nevar verificēt, un attālumu līdz īpatnējo emisiju mērķrādītājam, kuru aprēķina, minētos datus neņemot vērā. Neatkarīgi no tā, vai šī starpība ir pozitīva vai negatīva, kļūdas robežai vienmēr būtu jāuzlabo ražotāja situācija attiecībā uz īpatnējo emisiju mērķrādītāju.

| (9) | Saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 443/2009 10. panta 2. punktu, ja šajā lēmumā norādītās vidējās emisijas ir mazākas par īpatnējo emisiju mērķrādītāju (izsaka kā negatīvu attālumu līdz mērķrādītājam), būtu uzskatāms, ka ražotājs ir sasniedzis minētās regulas 4. pantā minēto īpatnējo emisiju mērķrādītāju. Ja vidējās emisijas pārsniedz īpatnējo emisiju mērķrādītāju, ir piemērojama maksa par pārsniegtajām emisijām, ja vien attiecīgajam ražotājam nav piešķirts atbrīvojums no prasības sasniegt mērķrādītāju vai tas nav tādas grupas dalībnieks, kura ir sasniegusi savu īpatnējo emisiju mērķrādītāju. Pamatojoties uz iepriekš minēto, uzskatāms, ka īpatnējo emisiju mērķrādītāju 2015. gadam ir pārsnieguši divi ražotāji. |
| --- | --- |

(9)

Saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 443/2009 10. panta 2. punktu, ja šajā lēmumā norādītās vidējās emisijas ir mazākas par īpatnējo emisiju mērķrādītāju (izsaka kā negatīvu attālumu līdz mērķrādītājam), būtu uzskatāms, ka ražotājs ir sasniedzis minētās regulas 4. pantā minēto īpatnējo emisiju mērķrādītāju. Ja vidējās emisijas pārsniedz īpatnējo emisiju mērķrādītāju, ir piemērojama maksa par pārsniegtajām emisijām, ja vien attiecīgajam ražotājam nav piešķirts atbrīvojums no prasības sasniegt mērķrādītāju vai tas nav tādas grupas dalībnieks, kura ir sasniegusi savu īpatnējo emisiju mērķrādītāju. Pamatojoties uz iepriekš minēto, uzskatāms, ka īpatnējo emisiju mērķrādītāju 2015. gadam ir pārsnieguši divi ražotāji.

| (10) | 2015. gada 3. novembrīVolkswagen Group sniedza paziņojumu, ka, nosakot dažu transportlīdzekļu tipa apstiprinājuma CO2 līmeņus, ir konstatēti pārkāpumi. Lai gan šis jautājums ir rūpīgi izskatīts, Komisija tomēr uzskata, ka no Volkswagen grupas kā kopuma ir vajadzīgi papildu skaidrojumi, kā arī apstiprinājums no attiecīgajām apstiprinātājiestādēm, ka šādu pārkāpumu nav. Tādējādi vērtības Volkswagen grupai un tās dalībniekiem (Audi AG, Audi Hungaria Motor Kft., Bugatti Automobiles S.A.S., Dr. Ing. h.c. F. Porsche AG, Quattro GmbH, Seat S.A., Skoda Auto A.S. un Volkswagen AG) nevar ne apstiprināt, ne grozīt. |
| --- | --- |

(10)

2015. gada 3. novembrīVolkswagen Group sniedza paziņojumu, ka, nosakot dažu transportlīdzekļu tipa apstiprinājuma CO2 līmeņus, ir konstatēti pārkāpumi. Lai gan šis jautājums ir rūpīgi izskatīts, Komisija tomēr uzskata, ka no Volkswagen grupas kā kopuma ir vajadzīgi papildu skaidrojumi, kā arī apstiprinājums no attiecīgajām apstiprinātājiestādēm, ka šādu pārkāpumu nav. Tādējādi vērtības Volkswagen grupai un tās dalībniekiem (Audi AG, Audi Hungaria Motor Kft., Bugatti Automobiles S.A.S., Dr. Ing. h.c. F. Porsche AG, Quattro GmbH, Seat S.A., Skoda Auto A.S. un Volkswagen AG) nevar ne apstiprināt, ne grozīt.

| (11) | Komisija patur tiesības pārskatīt ražotāja darbības rezultātus, kas apstiprināti vai grozīti ar šo lēmumu, ja attiecīgās apstiprinātājiestādes apstiprinās pārkāpumus saistībā ar CO2 emisiju vērtībām, kas izmantotas, lai noteiktu, vai ražotājs ir sasniedzis īpatnējo emisiju mērķrādītāju. |
| --- | --- |

(11)

Komisija patur tiesības pārskatīt ražotāja darbības rezultātus, kas apstiprināti vai grozīti ar šo lēmumu, ja attiecīgās apstiprinātājiestādes apstiprinās pārkāpumus saistībā ar CO2 emisiju vērtībām, kas izmantotas, lai noteiktu, vai ražotājs ir sasniedzis īpatnējo emisiju mērķrādītāju.

| (12) | Attiecīgi būtu jāapstiprina vai jāgroza 2015. gadā reģistrēto jauno vieglo automobiļu vidējo īpatnējo CO2 emisiju, īpatnējo emisiju mērķrādītāju un šo abu vērtību starpības provizoriskie aprēķini, |
| --- | --- |

(12)

Attiecīgi būtu jāapstiprina vai jāgroza 2015. gadā reģistrēto jauno vieglo automobiļu vidējo īpatnējo CO2 emisiju, īpatnējo emisiju mērķrādītāju un šo abu vērtību starpības provizoriskie aprēķini,

IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.

1. pants

Vērtības, kas attiecas uz ražotāju darbības rezultātiem un kas atbilstīgi Regulas (EK) Nr. 443/2009 8. panta 5. punktam ir apstiprinātas vai grozītas katram vieglo automobiļu ražotājam un katrai šādu ražotāju grupai attiecībā uz 2015. kalendāro gadu, ir norādītas šā lēmuma pielikumā.

2. pants

Šis lēmums ir adresēts šādiem individuāliem ražotājiem un grupām, kas izveidotas saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 443/2009 7. pantu:

| 1) | Alfa Romeo S.P.A. |
| --- | --- |
| C.so Giovanni Agnelli 200 |
| 10135 Torino |
| Itālija |

1)

Alfa Romeo S.P.A.

C.so Giovanni Agnelli 200

10135 Torino

Itālija

| 2) | Alpina Burkard Bovensiepen GmbH & Co.,KG |
| --- | --- |
| Alpenstraße 35 – 37 |
| 86807 Buchloe |
| Vācija |

2)

Alpina Burkard Bovensiepen GmbH & Co.,KG

Alpenstraße 35 – 37

86807 Buchloe

Vācija

| 3) | Aston Martin Lagonda Ltd. |
| --- | --- |
| Gaydon Engineering Centre |
| Banbury Road |
| Gaydon |
| Warwickshire |
| CV35 0DB |
| Apvienotā Karaliste |

3)

Aston Martin Lagonda Ltd.

Gaydon Engineering Centre

Banbury Road

Gaydon

Warwickshire

CV35 0DB

Apvienotā Karaliste

| 4) | Automobiles Citroen |
| --- | --- |
| Route de Gizy |
| 78943 Vélizy-Villacoublay |
| Cedex |
| Francija |

4)

Automobiles Citroen

Route de Gizy

78943 Vélizy-Villacoublay

Cedex

Francija

| 5) | Automobiles Peugeot |
| --- | --- |
| Route de Gizy |
| 78943 Vélizy-Villacoublay |
| Cedex |
| Francija |

5)

Automobiles Peugeot

Route de Gizy

78943 Vélizy-Villacoublay

Cedex

Francija

| 6) | AVTOVAZ JSC
  Pārstāvis Savienībā:





  LADA France S.A.S. |
| --- | --- |
| 13, Route Nationale 10 |
| 78310 Coignieres |
| Francija |

6)

AVTOVAZ JSC

Pārstāvis Savienībā:

LADA France S.A.S.

13, Route Nationale 10

78310 Coignieres

Francija

| 7) | Bentley Motors Ltd. |
| --- | --- |
| Berliner Ring 2 |
| 38436 Wolfsburg |
| Vācija |

7)

Bentley Motors Ltd.

Berliner Ring 2

38436 Wolfsburg

Vācija

| 8) | BLUECAR SAS |
| --- | --- |
| 31-32 quai de Dion Bouton |
| 92800 Puteaux |
| Francija |

8)

BLUECAR SAS

31-32 quai de Dion Bouton

92800 Puteaux

Francija

| 9) | BLUECAR ITALY S.R.L. |
| --- | --- |
| Foro Bonaparte 54 |
| 20121 Milano (MI) |
| Itālija |

9)

BLUECAR ITALY S.R.L.

Foro Bonaparte 54

20121 Milano (MI)

Itālija

| 10) | Bayerische Motoren Werke AG |
| --- | --- |
| Petuelring 130 |
| 80788 München |
| Vācija |

10)

Bayerische Motoren Werke AG

Petuelring 130

80788 München

Vācija

| 11) | BMW M GmbH |
| --- | --- |
| Petuelring 130 |
| 80788 München |
| Vācija |

11)

BMW M GmbH

Petuelring 130

80788 München

Vācija

| 12) | BYD AUTO INDUSTRY COMPANY LIMITED
  Pārstāvis Savienībā:





  BYD Europe B.V. |
| --- | --- |
| 's-Gravelandseweg 256 |
| 3125 BK Schiedam |
| Nīderlande |

12)

BYD AUTO INDUSTRY COMPANY LIMITED

Pārstāvis Savienībā:

BYD Europe B.V.

's-Gravelandseweg 256

3125 BK Schiedam

Nīderlande

| 13) | Caterham Cars Ltd. |
| --- | --- |
| 2 Kennet Road |
| Dartford |
| Kent |
| DA1 4QN |
| Apvienotā Karaliste |

13)

Caterham Cars Ltd.

2 Kennet Road

Dartford

Kent

DA1 4QN

Apvienotā Karaliste

| 14) | Chevrolet Italia S.p.A. |
| --- | --- |
| Bahnhofsplatz 1 IPC 39-12 |
| 65423 Rüsselsheim |
| Vācija |

14)

Chevrolet Italia S.p.A.

Bahnhofsplatz 1 IPC 39-12

65423 Rüsselsheim

Vācija

| 15) | FCA US LLC
  Pārstāvis Savienībā:





  Fiat Chrysler Automobiles |
| --- | --- |
| Building 5 – Ground floor – Room A8N |
| C.so Settembrini, 40 |
| 10135 Torino |
| Itālija |

15)

FCA US LLC

Pārstāvis Savienībā:

Fiat Chrysler Automobiles

Building 5 – Ground floor – Room A8N

C.so Settembrini, 40

10135 Torino

Itālija

| 16) | CNG-Technik GmbH |
| --- | --- |
| Niehl Plant, building Imbert 479 |
| Henry-Ford-Straße 1 |
| 50735 Köln |
| Vācija |

16)

CNG-Technik GmbH

Niehl Plant, building Imbert 479

Henry-Ford-Straße 1

50735 Köln

Vācija

| 17) | Automobile Dacia SA |
| --- | --- |
| Guyancourt |
| 1 avenue du Golf |
| 78288 Guyancourt Cedex |
| Francija |

17)

Automobile Dacia SA

Guyancourt

1 avenue du Golf

78288 Guyancourt Cedex

Francija

| 18) | Daihatsu Motor Co Ltd.
  Pārstāvis Savienībā:





  Toyota Motor Europe |
| --- | --- |
| Avenue du Bourget, 60 |
| 1140 Brussels |
| Beļģija |

18)

Daihatsu Motor Co Ltd.

Pārstāvis Savienībā:

Toyota Motor Europe

Avenue du Bourget, 60

1140 Brussels

Beļģija

| 19) | Daimler AG |
| --- | --- |
| Zimmer 229 |
| Mercedesstr 137/1 |
| 70546 Stuttgart |
| Vācija |

19)

Daimler AG

Zimmer 229

Mercedesstr 137/1

70546 Stuttgart

Vācija

| 20) | DFSK MOTOR CO. LTD.
  Pārstāvis Savienībā:





  Giotti Victoria S.r.l. |
| --- | --- |
| Pisana Road, 11/a |
| 50021 Barberino Val D'Elsa (Florence) |
| Itālija |

20)

DFSK MOTOR CO. LTD.

Pārstāvis Savienībā:

Giotti Victoria S.r.l.

Pisana Road, 11/a

50021 Barberino Val D'Elsa (Florence)

Itālija

| 21) | Donkervoort Automobielen BV |
| --- | --- |
| Pascallaan 96 |
| 8218 NJ Lelystad |
| Nīderlande |

21)

Donkervoort Automobielen BV

Pascallaan 96

8218 NJ Lelystad

Nīderlande

| 22) | Dr Motor Company Srl |
| --- | --- |
| S.S. 85, Venafrana km 37.500 |
| 86070 Macchia d'Isernia |
| Itālija |

22)

Dr Motor Company Srl

S.S. 85, Venafrana km 37.500

86070 Macchia d'Isernia

Itālija

| 23) | Ferrari S.p.A. |
| --- | --- |
| Via Emilia Est 1163 |
| 41122 Modena |
| Itālija |

23)

Ferrari S.p.A.

Via Emilia Est 1163

41122 Modena

Itālija

| 24) | FCA Italy S.p.A. |
| --- | --- |
| Building 5 – Ground floor – Room A8N |
| C.so Settembrini, 40 |
| 10135 Torino |
| Itālija |

24)

FCA Italy S.p.A.

Building 5 – Ground floor – Room A8N

C.so Settembrini, 40

10135 Torino

Itālija

| 25) | Ford Motor Company of Brazil Ltda.
  Pārstāvis Savienībā:





  Ford Werke GmbH |
| --- | --- |
| Niehl Plant, building Imbert 479 |
| Henry-Ford-Straße 1 |
| 50735 Köln |
| Vācija |

25)

Ford Motor Company of Brazil Ltda.

Pārstāvis Savienībā:

Ford Werke GmbH

Niehl Plant, building Imbert 479

Henry-Ford-Straße 1

50735 Köln

Vācija

| 26) | Ford India Private Ltd.
  Pārstāvis Savienībā:





  Ford Werke GmbH |
| --- | --- |
| Niehl Plant, building Imbert 479 |
| Henry-Ford-Straße 1 |
| 50735 Köln |
| Vācija |

26)

Ford India Private Ltd.

Pārstāvis Savienībā:

Ford Werke GmbH

Niehl Plant, building Imbert 479

Henry-Ford-Straße 1

50735 Köln

Vācija

| 27) | Ford Motor Company of Australia Ltd.
  Pārstāvis Savienībā:





  Ford Werke GmbH |
| --- | --- |
| Niehl Plant, building Imbert 479 |
| Henry-Ford-Straße 1 |
| 50735 Köln |
| Vācija |

27)

Ford Motor Company of Australia Ltd.

Pārstāvis Savienībā:

Ford Werke GmbH

Niehl Plant, building Imbert 479

Henry-Ford-Straße 1

50735 Köln

Vācija

| 28) | Ford Motor Company |
| --- | --- |
| Niehl Plant, building Imbert 479 |
| Henry-Ford-Straße 1 |
| 50735 Köln |
| Vācija |

28)

Ford Motor Company

Niehl Plant, building Imbert 479

Henry-Ford-Straße 1

50735 Köln

Vācija

| 29) | Ford Werke GmbH |
| --- | --- |
| Niehl Plant, building Imbert 479 |
| Henry-Ford-Straße 1 |
| 50735 Köln |
| Vācija |

29)

Ford Werke GmbH

Niehl Plant, building Imbert 479

Henry-Ford-Straße 1

50735 Köln

Vācija

| 30) | Fuji Heavy Industries Ltd.
  Pārstāvis Savienībā:





  Subaru Europe NV/SA |
| --- | --- |
| Leuvensesteenweg 555 B/8 |
| 1930 Zaventem |
| Beļģija |

30)

Fuji Heavy Industries Ltd.

Pārstāvis Savienībā:

Subaru Europe NV/SA

Leuvensesteenweg 555 B/8

1930 Zaventem

Beļģija

| 31) | General Motors Company
  Pārstāvis Savienībā:





  Adam Opel AG |
| --- | --- |
| Bahnhofsplatz 1 IPC 39-12 |
| 65423 Rüsselsheim |
| Vācija |

31)

General Motors Company

Pārstāvis Savienībā:

Adam Opel AG

Bahnhofsplatz 1 IPC 39-12

65423 Rüsselsheim

Vācija

| 32) | GM Korea Company
  Pārstāvis Savienībā:





  Adam Opel AG |
| --- | --- |
| Bahnhofsplatz 1 IPC 39-12 |
| 65423 Rüsselsheim |
| Vācija |

32)

GM Korea Company

Pārstāvis Savienībā:

Adam Opel AG

Bahnhofsplatz 1 IPC 39-12

65423 Rüsselsheim

Vācija

| 33) | Great Wall Motor Company Ltd
  Pārstāvis Savienībā:





  Great Wall Motor Europe Technical Center GmbH |
| --- | --- |
| Otto-Hahn-Str. 5 |
| 63128 Dietzenbach |
| Vācija |

33)

Great Wall Motor Company Ltd

Pārstāvis Savienībā:

Great Wall Motor Europe Technical Center GmbH

Otto-Hahn-Str. 5

63128 Dietzenbach

Vācija

| 34) | Honda Automobile (China) Co., Ltd.
  Pārstāvis Savienībā:





  Aalst Office |
| --- | --- |
| Wijngaardveld 1 (Noord V) |
| B-9300 Aalst |
| Beļģija |

34)

Honda Automobile (China) Co., Ltd.

Pārstāvis Savienībā:

Aalst Office

Wijngaardveld 1 (Noord V)

B-9300 Aalst

Beļģija

| 35) | Honda Motor Co., Ltd.
  Pārstāvis Savienībā:





  Aalst Office |
| --- | --- |
| Wijngaardveld 1 (Noord V) |
| B-9300 Aalst |
| Beļģija |

35)

Honda Motor Co., Ltd.

Pārstāvis Savienībā:

Aalst Office

Wijngaardveld 1 (Noord V)

B-9300 Aalst

Beļģija

| 36) | Honda Turkiye A.S.
  Pārstāvis Savienībā:





  Aalst Office |
| --- | --- |
| Wijngaardveld 1 (Noord V) |
| B-9300 Aalst |
| Beļģija |

36)

Honda Turkiye A.S.

Pārstāvis Savienībā:

Aalst Office

Wijngaardveld 1 (Noord V)

B-9300 Aalst

Beļģija

| 37) | Honda of the UK Manufacturing Ltd. |
| --- | --- |
| Aalst Office |
| Wijngaardveld 1 (Noord V) |
| B-9300 Aalst |
| Beļģija |

37)

Honda of the UK Manufacturing Ltd.

Aalst Office

Wijngaardveld 1 (Noord V)

B-9300 Aalst

Beļģija

| 38) | Hyundai Motor Company
  Pārstāvis Savienībā:





  Hyundai Motor Europe GmbH |
| --- | --- |
| Kaiserleipromenade 5 |
| 63067 Offenbach |
| Vācija |

38)

Hyundai Motor Company

Pārstāvis Savienībā:

Hyundai Motor Europe GmbH

Kaiserleipromenade 5

63067 Offenbach

Vācija

| 39) | Hyundai Motor Europe GmbH |
| --- | --- |
| Kaiserleipromenade 5 |
| 63067 Offenbach |
| Vācija |

39)

Hyundai Motor Europe GmbH

Kaiserleipromenade 5

63067 Offenbach

Vācija

| 40) | Hyundai Motor Manufacturing Czech s.r.o. |
| --- | --- |
| Kaiserleipromenade 5 |
| 63067 Offenbach |
| Vācija |

40)

Hyundai Motor Manufacturing Czech s.r.o.

Kaiserleipromenade 5

63067 Offenbach

Vācija

| 41) | Hyundai Motor India Ltd.
  Pārstāvis Savienībā:





  Hyundai Motor Europe GmbH |
| --- | --- |
| Kaiserleipromenade 5 |
| 63067 Offenbach |
| Vācija |

41)

Hyundai Motor India Ltd.

Pārstāvis Savienībā:

Hyundai Motor Europe GmbH

Kaiserleipromenade 5

63067 Offenbach

Vācija

| 42) | Hyundai Assan Otomotiv Sanayi Ve Ticaret A.S.
  Pārstāvis Savienībā:





  Hyundai Motor Europe GmbH |
| --- | --- |
| Kaiserleipromenade 5 |
| 63067 Offenbach |
| Vācija |

42)

Hyundai Assan Otomotiv Sanayi Ve Ticaret A.S.

Pārstāvis Savienībā:

Hyundai Motor Europe GmbH

Kaiserleipromenade 5

63067 Offenbach

Vācija

| 43) | Isuzu Motors Limited
  Pārstāvis Savienībā:





  Isuzu Motors Europe NV |
| --- | --- |
| Bist 12 |
| B-2630 Aartselaar |
| Beļģija |

43)

Isuzu Motors Limited

Pārstāvis Savienībā:

Isuzu Motors Europe NV

Bist 12

B-2630 Aartselaar

Beļģija

| 44) | IVECO S.p.A. |
| --- | --- |
| Via Puglia 35 |
| 10156 Torino |
| Itālija |

44)

IVECO S.p.A.

Via Puglia 35

10156 Torino

Itālija

| 45) | Jaguar Land Rover Ltd. |
| --- | --- |
| Abbey Road |
| Whitley |
| Coventry |
| CV3 4LF |
| Apvienotā Karaliste |

45)

Jaguar Land Rover Ltd.

Abbey Road

Whitley

Coventry

CV3 4LF

Apvienotā Karaliste

| 46) | Jiangling Motor Holding Co Ltd.
  Pārstāvis Savienībā:





  LWMC Europe BV |
| --- | --- |
| Berenbroek 3 |
| 5707 DB Helmond |
| Nīderlande |

46)

Jiangling Motor Holding Co Ltd.

Pārstāvis Savienībā:

LWMC Europe BV

Berenbroek 3

5707 DB Helmond

Nīderlande

| 47) | KIA Motors Corporation
  Pārstāvis Savienībā:





  Kia Motors Europe GmbH |
| --- | --- |
| Theodor-Heuss-Allee 11 |
| 60486 Frankfurt am Main |
| Vācija |

47)

KIA Motors Corporation

Pārstāvis Savienībā:

Kia Motors Europe GmbH

Theodor-Heuss-Allee 11

60486 Frankfurt am Main

Vācija

| 48) | KIA Motors Slovakia s.r.o. |
| --- | --- |
| Kia Motors Europe GmbH |
| Theodor-Heuss-Allee 11 |
| 60486 Frankfurt am Main |
| Vācija |

48)

KIA Motors Slovakia s.r.o.

Kia Motors Europe GmbH

Theodor-Heuss-Allee 11

60486 Frankfurt am Main

Vācija

| 49) | Koenigsegg Automotive AB |
| --- | --- |
| Valhall Park |
| 262 74 Ängelholm |
| Zviedrija |

49)

Koenigsegg Automotive AB

Valhall Park

262 74 Ängelholm

Zviedrija

| 50) | KTM-Sportmotorcycle AG |
| --- | --- |
| Stallhofnerstrasse 3 |
| 5230 Mattighofen |
| Austrija |

50)

KTM-Sportmotorcycle AG

Stallhofnerstrasse 3

5230 Mattighofen

Austrija

| 51) | LADA Automobile GmbH |
| --- | --- |
| Erlengrund 7-11 |
| 21614 Buxtehude |
| Vācija |

51)

LADA Automobile GmbH

Erlengrund 7-11

21614 Buxtehude

Vācija

| 52) | LADA France S.A.S. |
| --- | --- |
| 13, Route Nationale 10 |
| 78310 Coignières |
| Francija |

52)

LADA France S.A.S.

13, Route Nationale 10

78310 Coignières

Francija

| 53) | Automobili Lamborghini S.p.A. |
| --- | --- |
| via Modena 12 |
| 40019 Sant'Agata Bolognese (BO) |
| Itālija |

53)

Automobili Lamborghini S.p.A.

via Modena 12

40019 Sant'Agata Bolognese (BO)

Itālija

| 54) | Litex Motors AD |
| --- | --- |
| 3 Lachezar Stanchev Str., 2nd floor, |
| 1706 Sofia |
| Bulgārija |

54)

Litex Motors AD

3 Lachezar Stanchev Str., 2nd floor,

1706 Sofia

Bulgārija

| 55) | Lotus Cars Ltd. |
| --- | --- |
| Hethel |
| Norwich |
| Norfolk |
| NR14 8EZ |
| Apvienotā Karaliste |

55)

Lotus Cars Ltd.

Hethel

Norwich

Norfolk

NR14 8EZ

Apvienotā Karaliste

| 56) | Magyar Suzuki Corporation Ltd. |
| --- | --- |
| Legal Department |
| Suzuki Allee 7 |
| 64625 Bensheim |
| Vācija |

56)

Magyar Suzuki Corporation Ltd.

Legal Department

Suzuki Allee 7

64625 Bensheim

Vācija

| 57) | Mahindra & Mahindra Ltd.
  Pārstāvis Savienībā:





  Mahindra Europe S.r.l. |
| --- | --- |
| Via Cancelliera 35 |
| 00040 Ariccia (Roma) |
| Itālija |

57)

Mahindra & Mahindra Ltd.

Pārstāvis Savienībā:

Mahindra Europe S.r.l.

Via Cancelliera 35

00040 Ariccia (Roma)

Itālija

| 58) | Maruti Suzuki India Ltd.
  Pārstāvis Savienībā:





  Suzuki Deutschland GmbH |
| --- | --- |
| Legal Department |
| Suzuki Allee 7 |
| 64625 Bensheim |
| Vācija |

58)

Maruti Suzuki India Ltd.

Pārstāvis Savienībā:

Suzuki Deutschland GmbH

Legal Department

Suzuki Allee 7

64625 Bensheim

Vācija

| 59) | Maserati S.p.A. |
| --- | --- |
| Viale Ciro Menotti 322 |
| 41122 Modena |
| Itālija |

59)

Maserati S.p.A.

Viale Ciro Menotti 322

41122 Modena

Itālija

| 60) | Mazda Motor Corporation
  Pārstāvis Savienībā:





  Mazda Motor Europe GmbH |
| --- | --- |
| European R&D Centre |
| Hiroshimastr 1 |
| 61440 Oberursel/Ts |
| Vācija |

60)

Mazda Motor Corporation

Pārstāvis Savienībā:

Mazda Motor Europe GmbH

European R&D Centre

Hiroshimastr 1

61440 Oberursel/Ts

Vācija

| 61) | McLaren Automotive Ltd. |
| --- | --- |
| Chertsey Road |
| Woking |
| Surrey |
| GU21 4YH |
| Apvienotā Karaliste |

61)

McLaren Automotive Ltd.

Chertsey Road

Woking

Surrey

GU21 4YH

Apvienotā Karaliste

| 62) | Mercedes-AMG GmbH |
| --- | --- |
| Mercedesstr 137/1 |
| Zimmer 229 HPC F 403 |
| 70327 Stuttgart |
| Vācija |

62)

Mercedes-AMG GmbH

Mercedesstr 137/1

Zimmer 229 HPC F 403

70327 Stuttgart

Vācija

| 63) | MG Motor UK Ltd. |
| --- | --- |
| International HQ |
| Q Gate |
| Low Hill Lane |
| Birmingham |
| B31 2BQ |
| Apvienotā Karaliste |

63)

MG Motor UK Ltd.

International HQ

Q Gate

Low Hill Lane

Birmingham

B31 2BQ

Apvienotā Karaliste

| 64) | Micro-Vett S.r.l |
| --- | --- |
| Via Lago Maggiore, 48 |
| 36077 Altavilla Vicentina (VI) |
| Itālija |

64)

Micro-Vett S.r.l

Via Lago Maggiore, 48

36077 Altavilla Vicentina (VI)

Itālija

| 65) | Mitsubishi Motors Corporation MMC
  Pārstāvis Savienībā:





  Mitsubishi Motors Europe B.V. MME |
| --- | --- |
| Mitsubishi Avenue 21 |
| 6121 SH Born |
| Nīderlande |

65)

Mitsubishi Motors Corporation MMC

Pārstāvis Savienībā:

Mitsubishi Motors Europe B.V. MME

Mitsubishi Avenue 21

6121 SH Born

Nīderlande

| 66) | Mitsubishi Motors Europe B.V. MME |
| --- | --- |
| Mitsubishi Avenue 21 |
| 6121 SH Born |
| Nīderlande |

66)

Mitsubishi Motors Europe B.V. MME

Mitsubishi Avenue 21

6121 SH Born

Nīderlande

| 67) | Mitsubishi Motors Thailand Co., Ltd. MMTh
  Pārstāvis Savienībā:





  Mitsubishi Motors Europe B.V. MME |
| --- | --- |
| Mitsubishi Avenue 21 |
| 6121 SH Born |
| Nīderlande |

67)

Mitsubishi Motors Thailand Co., Ltd. MMTh

Pārstāvis Savienībā:

Mitsubishi Motors Europe B.V. MME

Mitsubishi Avenue 21

6121 SH Born

Nīderlande

| 68) | Morgan Technologies Ltd. |
| --- | --- |
| Pickersleigh Road |
| Malvern Link |
| Worcestershire |
| WR14 2LL |
| Apvienotā Karaliste |

68)

Morgan Technologies Ltd.

Pickersleigh Road

Malvern Link

Worcestershire

WR14 2LL

Apvienotā Karaliste

| 69) | National Electric Vehicle Sweden A.B. |
| --- | --- |
| Saabvägen 5 |
| SE-461 38 Trollhättan |
| Zviedrija |

69)

National Electric Vehicle Sweden A.B.

Saabvägen 5

SE-461 38 Trollhättan

Zviedrija

| 70) | Nissan International SA
  Pārstāvis Savienībā:





  Renault Nissan Representation Office |
| --- | --- |
| Av des Arts 40 |
| 1040 Bruxelles |
| Beļģija |

70)

Nissan International SA

Pārstāvis Savienībā:

Renault Nissan Representation Office

Av des Arts 40

1040 Bruxelles

Beļģija

| 71) | Adam Opel AG |
| --- | --- |
| Bahnhofsplatz 1IPC 39-12 |
| 65423 Rüsselsheim |
| Vācija |

71)

Adam Opel AG

Bahnhofsplatz 1IPC 39-12

65423 Rüsselsheim

Vācija

| 72) | Pagani Automobili S.p.A. |
| --- | --- |
| Via dell' Artigianato 5 |
| 41018 San Cesario sul Panaro (Modena), |
| Itālija |

72)

Pagani Automobili S.p.A.

Via dell' Artigianato 5

41018 San Cesario sul Panaro (Modena),

Itālija

| 73) | PERODUA Manufacturing SDN BHD
  Pārstāvis Savienībā:





  Perodua UK Limited |
| --- | --- |
| Suite 7 Queensgate House |
| 18 Cookham Road |
| Maidenhead, |
| Berkshire |
| SL6 8BD |
| Apvienotā Karaliste |

73)

PERODUA Manufacturing SDN BHD

Pārstāvis Savienībā:

Perodua UK Limited

Suite 7 Queensgate House

18 Cookham Road

Maidenhead,

Berkshire

SL6 8BD

Apvienotā Karaliste

| 74) | PGO Automobiles |
| --- | --- |
| ZA de la pyramide |
| 30380 Saint-Christol-les-Alès |
| Francija |

74)

PGO Automobiles

ZA de la pyramide

30380 Saint-Christol-les-Alès

Francija

| 75) | Radical Motorsport Ltd. |
| --- | --- |
| 24 Ivatt Way Business Park |
| Westwood |
| Peterborough |
| PE3 7PG |
| Apvienotā Karaliste |

75)

Radical Motorsport Ltd.

24 Ivatt Way Business Park

Westwood

Peterborough

PE3 7PG

Apvienotā Karaliste

| 76) | Renault S.A.S. |
| --- | --- |
| Guyancourt |
| 1 avenue du Golf |
| 78288 Guyancourt Cedex |
| Francija |

76)

Renault S.A.S.

Guyancourt

1 avenue du Golf

78288 Guyancourt Cedex

Francija

| 77) | Renault Trucks |
| --- | --- |
| 99 Route de Lyon TER L10 0 01 |
| 69802 Saint-Priest Cedex |
| Francija |

77)

Renault Trucks

99 Route de Lyon TER L10 0 01

69802 Saint-Priest Cedex

Francija

| 78) | Rolls-Royce Motor Cars Ltd. |
| --- | --- |
| Petuelring 130 |
| 80788 München |
| Vācija |

78)

Rolls-Royce Motor Cars Ltd.

Petuelring 130

80788 München

Vācija

| 79) | Secma S.A.S. |
| --- | --- |
| Rue Denfert-Rochereau |
| 59580 Aniche |
| Francija |

79)

Secma S.A.S.

Rue Denfert-Rochereau

59580 Aniche

Francija

| 80) | SsangYong Motor Company
  Pārstāvis Savienībā:





  SsangYong Motor Europe Office |
| --- | --- |
| Herriotstrasse 1 |
| 60528 Frankfurt am Main |
| Vācija |

80)

SsangYong Motor Company

Pārstāvis Savienībā:

SsangYong Motor Europe Office

Herriotstrasse 1

60528 Frankfurt am Main

Vācija

| 81) | Suzuki Motor Corporation
  Pārstāvis Savienībā:





  Suzuki Deutschland GmbH |
| --- | --- |
| Legal Department |
| Suzuki Allee 7 |
| 64625 Bensheim |
| Vācija |

81)

Suzuki Motor Corporation

Pārstāvis Savienībā:

Suzuki Deutschland GmbH

Legal Department

Suzuki Allee 7

64625 Bensheim

Vācija

| 82) | Suzuki Motor Thailand Co. Ltd.
  Pārstāvis Savienībā:





  Suzuki Deutschland GmbH |
| --- | --- |
| Legal Department |
| Suzuki Allee 7 |
| 64625 Bensheim |
| Vācija |

82)

Suzuki Motor Thailand Co. Ltd.

Pārstāvis Savienībā:

Suzuki Deutschland GmbH

Legal Department

Suzuki Allee 7

64625 Bensheim

Vācija

| 83) | Tata Motors Ltd.
  Pārstāvis Savienībā:





  Tata Motors European Technical Centre Plc. |
| --- | --- |
| International Automotive Research Centre |
| University of Warwick |
| Coventry |
| CV4 7AL |
| Apvienotā Karaliste |

83)

Tata Motors Ltd.

Pārstāvis Savienībā:

Tata Motors European Technical Centre Plc.

International Automotive Research Centre

University of Warwick

Coventry

CV4 7AL

Apvienotā Karaliste

| 84) | Tazzari GL S.p.A. |
| --- | --- |
| VIA Selice Provinciale 42/E |
| 40026 Imola |
| Bologna |
| Itālija |

84)

Tazzari GL S.p.A.

VIA Selice Provinciale 42/E

40026 Imola

Bologna

Itālija

| 85) | Tesla Motors Ltd.
  Pārstāvis Savienībā:





  Tesla Motors NL |
| --- | --- |
| 7-9 Atlasstraat |
| 5047 RG Tilburg |
| Nīderlande |

85)

Tesla Motors Ltd.

Pārstāvis Savienībā:

Tesla Motors NL

7-9 Atlasstraat

5047 RG Tilburg

Nīderlande

| 86) | Toyota Motor Europe NV/SA |
| --- | --- |
| Avenue du Bourget 60 |
| 1140 Brussels |
| Beļģija |

86)

Toyota Motor Europe NV/SA

Avenue du Bourget 60

1140 Brussels

Beļģija

| 87) | Volvo Car Corporation |
| --- | --- |
| VAK building |
| Assar Gabrielssons väg |
| 405 31 Göteborg |
| Zviedrija |

87)

Volvo Car Corporation

VAK building

Assar Gabrielssons väg

405 31 Göteborg

Zviedrija

| 88) | Westfield Sports Cars |
| --- | --- |
| Unit 1 Gibbons Industrial Park |
| Dudley Road |
| Kingswinford |
| DY6 8XF |
| Apvienotā Karaliste |

88)

Westfield Sports Cars

Unit 1 Gibbons Industrial Park

Dudley Road

Kingswinford

DY6 8XF

Apvienotā Karaliste

| 89) | Wiesmann GmbH |
| --- | --- |
| An der Lehmkuhle 87 |
| 48249 Dülmen |
| Vācija |

89)

Wiesmann GmbH

An der Lehmkuhle 87

48249 Dülmen

Vācija

| 90) | Grupa: BMW Group |
| --- | --- |
| Petuelring 130 |
| 80788 Munich |
| Vācija |

90)

Grupa: BMW Group

Petuelring 130

80788 Munich

Vācija

| 91) | Grupa: Daimler AG |
| --- | --- |
| Mercedesstr 137/1 |
| Zimmer 229 |
| 70546 Stuttgart |
| Vācija |

91)

Grupa: Daimler AG

Mercedesstr 137/1

Zimmer 229

70546 Stuttgart

Vācija

| 92) | Grupa: FCA Italy S.p.A. |
| --- | --- |
| Building 5 – Ground floor – Room A8N |
| C.so Settembrini, 40 |
| 10135 Torino |
| Itālija |

92)

Grupa: FCA Italy S.p.A.

Building 5 – Ground floor – Room A8N

C.so Settembrini, 40

10135 Torino

Itālija

| 93) | Grupa: Ford-Werke GmbH |
| --- | --- |
| Niehl Plant, building Imbert 479 |
| Henry Ford Strasse 1 |
| 50725 Köln |
| Vācija |

93)

Grupa: Ford-Werke GmbH

Niehl Plant, building Imbert 479

Henry Ford Strasse 1

50725 Köln

Vācija

| 94) | Grupa: General Motors |
| --- | --- |
| Bahnhofsplatz 1 IPC 39-12 |
| 65423 Rüsselsheim |
| Vācija |

94)

Grupa: General Motors

Bahnhofsplatz 1 IPC 39-12

65423 Rüsselsheim

Vācija

| 95) | Grupa: Honda Motor Europe Ltd. |
| --- | --- |
| 470 London Road Slough |
| Berkshire |
| SL3 8QY |
| Apvienotā Karaliste |

95)

Grupa: Honda Motor Europe Ltd.

470 London Road Slough

Berkshire

SL3 8QY

Apvienotā Karaliste

| 96) | Grupa: Hyundai |
| --- | --- |
| Hyundai Motor Europe GmbH |
| Kaiserleipromenade 5 |
| 63067 Offenbach |
| Vācija |

96)

Grupa: Hyundai

Hyundai Motor Europe GmbH

Kaiserleipromenade 5

63067 Offenbach

Vācija

| 97) | Grupa: Kia |
| --- | --- |
| Theodor-Heuss-Allee 11 |
| 60486 Frankfurt am Main |
| Vācija |

97)

Grupa: Kia

Theodor-Heuss-Allee 11

60486 Frankfurt am Main

Vācija

| 98) | Grupa: Mitsubishi Motors |
| --- | --- |
| Mitsubishi Avenue 21 |
| 6121 SH Born |
| Nīderlande |

98)

Grupa: Mitsubishi Motors

Mitsubishi Avenue 21

6121 SH Born

Nīderlande

| 99) | Pool Renault |
| --- | --- |
| 1 Avenue du Golf |
| 78288 |
| Guyancourt Cedex |
| Francija |

99)

Pool Renault

1 Avenue du Golf

78288

Guyancourt Cedex

Francija

| 100) | Suzuki Pool |
| --- | --- |
| Suzuki Allee 7 |
| 64625 Bensheim |
| Vācija |

100)

Suzuki Pool

Suzuki Allee 7

64625 Bensheim

Vācija

| 101) | Grupa: Tata Motors Ltd., Jaguar Cars Ltd., Land Rover |
| --- | --- |
| Abbey Road |
| Whitley |
| Coventry |
| CV3 4LF |
| Apvienotā Karaliste |

101)

Grupa: Tata Motors Ltd., Jaguar Cars Ltd., Land Rover

Abbey Road

Whitley

Coventry

CV3 4LF

Apvienotā Karaliste

| 102) | Grupa: Toyota-Daihatsu Group |
| --- | --- |
| Avenue du Bourget 60 |
| 1140 Brussels |
| Beļģija |

102)

Grupa: Toyota-Daihatsu Group

Avenue du Bourget 60

1140 Brussels

Beļģija

Briselē, 2016. gada 16. decembrī

Komisijas vārdā –

Komisijas loceklis

Miguel ARIAS CAÑETE

---

(1)  
  OV L 140, 5.6.2009., 1. lpp.

1

---

PIELIKUMS

1. tabula

Vērtības, kas attiecas uz ražotāju darbības rezultātiem un kas apstiprinātas vai grozītas saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 443/2009 8. panta 5. punkta otro daļu

| A | B | C | D | E | F | G | H | I |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Ražotāja nosaukums | Grupas un atkāpes | Reģistrēto transportlīdzekļu skaits | Vidējās īpatnējās CO2 emisijas (100 %) | Īpatnējo emisiju mērķrādītājs | Attālums līdz mērķrādītājam | Attālums līdz mērķrādītājam, koriģēts | Vidējā masa | Vidējās CO2 emisijas (100 %) |
| ALFA ROMEO SPA | P3 | 18 961 | 116,269 | 128,395 | – 12,126 | – 12,127 | 1 336,89 | 116,269 |
| ALPINA BURKARD BOVENSIEPEN GMBH E CO KG | DMD | 690 | 172,174 | | | | 1 873,54 | 172,174 |
| ASTON MARTIN LAGONDA LTD | D | 1 449 | 312,204 | 310,000 | 2,204 | 2,178 | 1 833,65 | 312,241 |
| AUTOMOBILES CITROEN | | 618 570 | 105,713 | 124,141 | – 18,428 | – 18,428 | 1 243,79 | 105,768 |
| AUTOMOBILES PEUGEOT | | 857 421 | 103,659 | 124,904 | – 21,245 | – 21,245 | 1 260,49 | 103,712 |
| AVTOVAZ JSC | P10 | 905 | 202,287 | 124,300 | 77,987 | 77,987 | 1 247,28 | 202,287 |
| BENTLEY MOTORS LTD | D | 2 251 | 290,891 | 298,000 | – 7,109 | – 7,156 | 2 491,43 | 290,891 |
| BLUECAR SAS | | 934 | 0,000 | 127,529 | – 127,529 | – 127,529 | 1 317,92 | 0,000 |
| BLUECAR ITALY SRL | | 258 | 0,000 | 124,882 | – 124,882 | – 124,882 | 1 260,00 | 0,000 |
| BAYERISCHE MOTOREN WERKE AG | P1 | 886 972 | 124,883 | 138,988 | – 14,105 | – 14,196 | 1 568,67 | 125,554 |
| BMW M GMBH | P1 | 11 335 | 197,640 | 148,016 | 49,624 | 48,975 | 1 766,23 | 197,642 |
| BYD AUTO INDUSTRY COMPANY LIMITED | | 9 | 0,000 | 179,493 | – 179,493 | – 179,493 | 2 455,00 | 0,000 |
| CATERHAM CARS LIMITED | DMD | 103 | 149,282 | | | | 626,17 | 149,282 |
| CHEVROLET ITALIA SPA | P5 | 3 | 131,667 | 130,731 | 0,936 | 0,936 | 1 388,00 | 131,667 |
| FCA US LLC | P3 | 99 453 | 158,760 | 148,516 | 10,244 | 10,131 | 1 777,17 | 158,768 |
| CNG-TECHNIK GMBH | P4 | 18 375 | 115,794 | 122,176 | – 6,382 | – 6,413 | 1 200,80 | 115,892 |
| AUTOMOBILE DACIA SA | P10 | 378 487 | 122,694 | 122,337 | 0,357 | 0,357 | 1 204,33 | 122,694 |
| DAIMLER AG | P2 | 800 292 | 124,079 | 138,620 | – 14,541 | – 14,795 | 1 560,62 | 124,623 |
| DFSK MOTOR CO LTD | DMD | 3 | 184,000 | | | | 1 251,33 | 184,000 |
| DONKERVOORT AUTOMOBIELEN BV | DMD | 5 | 178,000 | | | | 865,00 | 178,000 |
| DR MOTOR COMPANY SRL | DMD | 435 | 145,848 | | | | 1 187,63 | 145,848 |
| FERRARI SPA | D | 2 250 | 299,448 | 295,000 | 4,448 | 4,448 | 1 696,77 | 299,448 |
| FCA ITALY SPA | P3 | 703 652 | 116,300 | 120,249 | – 3,949 | – 3,953 | 1 158,63 | 116,300 |
| FORD MOTOR COMPANY | P4 | 3 521 | 252,307 | 146,403 | 105,904 | 105,790 | 1 730,93 | 252,307 |
| FORD-WERKE GMBH | P4 | 993 376 | 117,701 | 128,204 | – 10,503 | – 10,508 | 1 332,69 | 117,701 |
| FUJI HEAVY INDUSTRIES LTD | ND | 29 538 | 159,924 | 164,616 | – 4,692 | – 4,692 | 1 622,52 | 159,924 |
| GENERAL MOTORS COMPANY | P5 | 1 383 | 281,883 | 154,339 | 127,544 | 127,544 | 1 904,58 | 282,343 |
| GM KOREA COMPANY | P5 | 1 391 | 126,398 | 125,077 | 1,321 | 1,321 | 1 264,27 | 126,398 |
| GREAT WALL MOTOR COMPANY LIMITED | DMD | 62 | 184,113 | | | | 1 745,19 | 184,113 |
| HONDA AUTOMOBILE CHINA CO LTD | P6 | 380 | 124,718 | 119,495 | 5,223 | 5,223 | 1 142,13 | 124,718 |
| HONDA MOTOR CO LTD | P6 | 19 845 | 119,878 | 125,749 | – 5,871 | – 5,871 | 1 278,98 | 119,878 |
| HONDA TURKIYE AS | P6 | 691 | 155,174 | 126,494 | 28,680 | 28,680 | 1 295,28 | 155,174 |
| HONDA OF THE UK MANUFACTURING LTD | P6 | 104 589 | 133,387 | 133,699 | – 0,312 | – 0,312 | 1 452,94 | 133,387 |
| HYUNDAI MOTOR COMPANY | P7 | 64 425 | 134,125 | 136,218 | – 2,093 | – 2,093 | 1 508,07 | 134,232 |
| HYUNDAI ASSAN OTOMOTIV SANAYI VE TICARET AS | P7 | 155 198 | 113,524 | 116,604 | – 3,080 | – 3,080 | 1 078,87 | 113,524 |
| HYUNDAI MOTOR MANUFACTURING CZECH SRO | P7 | 236 926 | 134,525 | 133,738 | 0,787 | 0,787 | 1 453,80 | 134,525 |
| HYUNDAI MOTOR EUROPE GMBH | P7 | 5 | 97,800 | 118,529 | – 20,729 | – 20,729 | 1 121,00 | 97,800 |
| HYUNDAI MOTOR INDIA LTD | P7 | 1 156 | 114,454 | 117,769 | – 3,315 | – 3,315 | 1 104,37 | 114,454 |
| ISUZU MOTORS LTD | DMD | 13 | 209,462 | | | | 2 054,08 | 209,462 |
| JAGUAR LAND ROVER LIMITED | P12/ND | 172 731 | 164,029 | 178,025 | – 13,996 | – 13,996 | 1 996,54 | 164,029 |
| JIANGLING MOTOR HOLDING CO LTD | DMD | 1 | 137,000 | | | | 1 355,00 | 137,000 |
| KIA MOTORS CORPORATION | P8 | 228 169 | 120,295 | 127,138 | – 6,843 | – 6,843 | 1 309,37 | 121,589 |
| KIA MOTORS SLOVAKIA SRO | P8 | 151 870 | 137,690 | 133,038 | 4,652 | 4,652 | 1 438,48 | 137,690 |
| KOENIGSEGG AUTOMOTIVE AB | DMD | 2 | 370,500 | | | | 1 397,50 | 370,500 |
| KTM-SPORTMOTORCYCLE AG | DMD | 33 | 191,788 | | | | 904,55 | 191,788 |
| LADA AUTOMOBILE GMBH | DMD | 900 | 216,190 | | | | 1 285,00 | 216,190 |
| LADA FRANCE SAS | P10 | 1 | 179,000 | 129,452 | 49,548 | 49,548 | 1 360,00 | 179,000 |
| AUTOMOBILI LAMBORGHINI SPA | D | 693 | 317,201 | 325,000 | – 7,799 | – 7,920 | 1 663,87 | 317,201 |
| LITEX MOTORS AD | DMD | 25 | 180,120 | | | | 1 724,60 | 180,120 |
| LOTUS CARS LIMITED | DMD | 694 | 203,032 | | | | 1 187,26 | 203,032 |
| MAGYAR SUZUKI CORPORATION LTD | P11/ND | 125 532 | 120,485 | 123,114 | – 2,629 | – 2,630 | 1 160,99 | 120,485 |
| MAHINDRA & MAHINDRA LTD | DMD | 410 | 177,888 | | | | 1 896,87 | 177,888 |
| MARUTI SUZUKI INDIA LTD | P11/ND | 5 278 | 97,890 | 123,114 | – 25,224 | – 25,224 | 931,84 | 97,890 |
| MASERATI SPA | D | 5 336 | 195,311 | 255,000 | – 59,689 | – 59,689 | 1 973,32 | 195,311 |
| MAZDA MOTOR CORPORATION | ND | 194 752 | 126,779 | 129,426 | – 2,647 | – 2,647 | 1 362,10 | 126,779 |
| MCLAREN AUTOMOTIVE LIMITED | D | 325 | 267,446 | 275,000 | – 7,554 | – 7,554 | 1 526,25 | 267,446 |
| MERCEDES-AMG GMBH | P2 | 3 832 | 208,663 | 144,858 | 63,805 | 63,712 | 1 697,11 | 208,685 |
| MG MOTOR UK LIMITED | D | 3 114 | 133,934 | 146,000 | – 12,066 | – 12,066 | 1 309,64 | 133,934 |
| MICRO-VETT SRL | | 1 | 0,000 | 128,263 | – 128,263 | – 128,263 | 1 334,00 | 0,000 |
| MITSUBISHI MOTORS CORPORATION MMC | P9 | 95 403 | 104,631 | 142,028 | – 37,397 | – 37,402 | 1 635,19 | 113,834 |
| MITSUBISHI MOTORS EUROPE BV MME | P9 | 1 | 125,000 | 113,457 | 11,543 | 11,543 | 1 010,00 | 125,000 |
| MITSUBISHI MOTORS THAILAND CO LTD MMTH | P9 | 27 831 | 96,744 | 109,703 | – 12,959 | – 12,974 | 927,87 | 96,804 |
| MORGAN TECHNOLOGIES LTD | DMD | 427 | 193,948 | | | | 1 086,30 | 193,948 |
| NATIONAL ELECTRIC VEHICLE SWEDEN | DMD | 129 | 200,000 | | | | 1 614,00 | 200,000 |
| NISSAN INTERNATIONAL SA | | 548 682 | 113,778 | 129,730 | – 15,952 | – 15,952 | 1 366,10 | 115,106 |
| ADAM OPEL AG | P5 | 915 120 | 126,775 | 130,695 | – 3,920 | – 3,920 | 1 387,20 | 126,785 |
| PAGANI AUTOMOBILI SPA | DMD | 1 | 349,000 | | | | 1 487,00 | 349,000 |
| PERODUA MANUFACTURING SDN BHD | DMD | 2 | 137,000 | | | | 1 010,00 | 137,000 |
| PGO AUTOMOBILES | DMD | 19 | 174,158 | | | | 1 007,16 | 174,158 |
| RADICAL MOTORSPORT LTD | DMD | 4 | 314,500 | | | | 1 073,50 | 314,500 |
| RENAULT SAS | P10 | 984 980 | 105,304 | 125,023 | – 19,719 | – 19,719 | 1 263,09 | 106,191 |
| RENAULT TRUCKS | DMD | 22 | 183,000 | | | | 2 209,68 | 183,000 |
| ROLLS-ROYCE MOTOR CARS LTD | P1 | 553 | 331,461 | 181,335 | 150,126 | 150,076 | 2 495,30 | 331,461 |
| SECMA SAS | DMD | 35 | 132,600 | | | | 658,00 | 132,600 |
| SSANGYONG MOTOR COMPANY | D | 13 225 | 165,625 | 180,000 | – 14,375 | – 14,375 | 1 704,98 | 165,625 |
| SUZUKI MOTOR CORPORATION | P11/ND | 12 654 | 164,370 | 123,114 | 41,256 | 41,256 | 1 161,70 | 164,370 |
| SUZUKI MOTOR THAILAND CO LTD | P11/ND | 25 442 | 96,326 | 123,114 | – 26,788 | – 26,788 | 882,30 | 96,326 |
| TATA MOTORS LIMITED | P12/ND | 315 | 185,238 | 178,025 | 7,213 | 7,213 | 2 068,79 | 185,238 |
| TAZZARI GL SPA | | 2 | 0,000 | 99,838 | – 99,838 | – 99,838 | 712,00 | 0,000 |
| TESLA MOTORS LTD | | 9 284 | 0,000 | 167,440 | – 167,440 | – 167,440 | 2 191,26 | 0,000 |
| TOYOTA MOTOR EUROPE NV SA | P13 | 585 317 | 108,264 | 127,386 | – 19,122 | – 19,257 | 1 314,81 | 108,309 |
| VOLVO CAR CORPORATION | | 266 318 | 120,670 | 145,148 | – 24,478 | – 24,478 | 1 703,46 | 121,828 |
| WESTFIELD SPORTS CARS | DMD | 2 | 177,500 | | | | 715,00 | 177,500 |
| WIESMANN GMBH | DMD | 5 | 281,800 | | | | 1 423,00 | 281,800 |

A

B

C

D

E

F

G

H

I

Ražotāja nosaukums

Grupas un atkāpes

Reģistrēto transportlīdzekļu skaits

Vidējās īpatnējās CO2 emisijas (100 %)

Īpatnējo emisiju mērķrādītājs

Attālums līdz mērķrādītājam

Attālums līdz mērķrādītājam, koriģēts

Vidējā masa

Vidējās CO2 emisijas (100 %)

ALFA ROMEO SPA

P3

18 961

116,269

128,395

– 12,126

– 12,127

1 336,89

116,269

ALPINA BURKARD BOVENSIEPEN GMBH E CO KG

DMD

690

172,174

1 873,54

172,174

ASTON MARTIN LAGONDA LTD

D

1 449

312,204

310,000

2,204

2,178

1 833,65

312,241

AUTOMOBILES CITROEN

618 570

105,713

124,141

– 18,428

– 18,428

1 243,79

105,768

AUTOMOBILES PEUGEOT

857 421

103,659

124,904

– 21,245

– 21,245

1 260,49

103,712

AVTOVAZ JSC

P10

905

202,287

124,300

77,987

77,987

1 247,28

202,287

BENTLEY MOTORS LTD

D

2 251

290,891

298,000

– 7,109

– 7,156

2 491,43

290,891

BLUECAR SAS

934

0,000

127,529

– 127,529

– 127,529

1 317,92

0,000

BLUECAR ITALY SRL

258

0,000

124,882

– 124,882

– 124,882

1 260,00

0,000

BAYERISCHE MOTOREN WERKE AG

P1

886 972

124,883

138,988

– 14,105

– 14,196

1 568,67

125,554

BMW M GMBH

P1

11 335

197,640

148,016

49,624

48,975

1 766,23

197,642

BYD AUTO INDUSTRY COMPANY LIMITED

9

0,000

179,493

– 179,493

– 179,493

2 455,00

0,000

CATERHAM CARS LIMITED

DMD

103

149,282

626,17

149,282

CHEVROLET ITALIA SPA

P5

3

131,667

130,731

0,936

0,936

1 388,00

131,667

FCA US LLC

P3

99 453

158,760

148,516

10,244

10,131

1 777,17

158,768

CNG-TECHNIK GMBH

P4

18 375

115,794

122,176

– 6,382

– 6,413

1 200,80

115,892

AUTOMOBILE DACIA SA

P10

378 487

122,694

122,337

0,357

0,357

1 204,33

122,694

DAIMLER AG

P2

800 292

124,079

138,620

– 14,541

– 14,795

1 560,62

124,623

DFSK MOTOR CO LTD

DMD

3

184,000

1 251,33

184,000

DONKERVOORT AUTOMOBIELEN BV

DMD

5

178,000

865,00

178,000

DR MOTOR COMPANY SRL

DMD

435

145,848

1 187,63

145,848

FERRARI SPA

D

2 250

299,448

295,000

4,448

4,448

1 696,77

299,448

FCA ITALY SPA

P3

703 652

116,300

120,249

– 3,949

– 3,953

1 158,63

116,300

FORD MOTOR COMPANY

P4

3 521

252,307

146,403

105,904

105,790

1 730,93

252,307

FORD-WERKE GMBH

P4

993 376

117,701

128,204

– 10,503

– 10,508

1 332,69

117,701

FUJI HEAVY INDUSTRIES LTD

ND

29 538

159,924

164,616

– 4,692

– 4,692

1 622,52

159,924

GENERAL MOTORS COMPANY

P5

1 383

281,883

154,339

127,544

127,544

1 904,58

282,343

GM KOREA COMPANY

P5

1 391

126,398

125,077

1,321

1,321

1 264,27

126,398

GREAT WALL MOTOR COMPANY LIMITED

DMD

62

184,113

1 745,19

184,113

HONDA AUTOMOBILE CHINA CO LTD

P6

380

124,718

119,495

5,223

5,223

1 142,13

124,718

HONDA MOTOR CO LTD

P6

19 845

119,878

125,749

– 5,871

– 5,871

1 278,98

119,878

HONDA TURKIYE AS

P6

691

155,174

126,494

28,680

28,680

1 295,28

155,174

HONDA OF THE UK MANUFACTURING LTD

P6

104 589

133,387

133,699

– 0,312

– 0,312

1 452,94

133,387

HYUNDAI MOTOR COMPANY

P7

64 425

134,125

136,218

– 2,093

– 2,093

1 508,07

134,232

HYUNDAI ASSAN OTOMOTIV SANAYI VE TICARET AS

P7

155 198

113,524

116,604

– 3,080

– 3,080

1 078,87

113,524

HYUNDAI MOTOR MANUFACTURING CZECH SRO

P7

236 926

134,525

133,738

0,787

0,787

1 453,80

134,525

HYUNDAI MOTOR EUROPE GMBH

P7

5

97,800

118,529

– 20,729

– 20,729

1 121,00

97,800

HYUNDAI MOTOR INDIA LTD

P7

1 156

114,454

117,769

– 3,315

– 3,315

1 104,37

114,454

ISUZU MOTORS LTD

DMD

13

209,462

2 054,08

209,462

JAGUAR LAND ROVER LIMITED

P12/ND

172 731

164,029

178,025

– 13,996

– 13,996

1 996,54

164,029

JIANGLING MOTOR HOLDING CO LTD

DMD

1

137,000

1 355,00

137,000

KIA MOTORS CORPORATION

P8

228 169

120,295

127,138

– 6,843

– 6,843

1 309,37

121,589

KIA MOTORS SLOVAKIA SRO

P8

151 870

137,690

133,038

4,652

4,652

1 438,48

137,690

KOENIGSEGG AUTOMOTIVE AB

DMD

2

370,500

1 397,50

370,500

KTM-SPORTMOTORCYCLE AG

DMD

33

191,788

904,55

191,788

LADA AUTOMOBILE GMBH

DMD

900

216,190

1 285,00

216,190

LADA FRANCE SAS

P10

1

179,000

129,452

49,548

49,548

1 360,00

179,000

AUTOMOBILI LAMBORGHINI SPA

D

693

317,201

325,000

– 7,799

– 7,920

1 663,87

317,201

LITEX MOTORS AD

DMD

25

180,120

1 724,60

180,120

LOTUS CARS LIMITED

DMD

694

203,032

1 187,26

203,032

MAGYAR SUZUKI CORPORATION LTD

P11/ND

125 532

120,485

123,114

– 2,629

– 2,630

1 160,99

120,485

MAHINDRA & MAHINDRA LTD

DMD

410

177,888

1 896,87

177,888

MARUTI SUZUKI INDIA LTD

P11/ND

5 278

97,890

123,114

– 25,224

– 25,224

931,84

97,890

MASERATI SPA

D

5 336

195,311

255,000

– 59,689

– 59,689

1 973,32

195,311

MAZDA MOTOR CORPORATION

ND

194 752

126,779

129,426

– 2,647

– 2,647

1 362,10

126,779

MCLAREN AUTOMOTIVE LIMITED

D

325

267,446

275,000

– 7,554

– 7,554

1 526,25

267,446

MERCEDES-AMG GMBH

P2

3 832

208,663

144,858

63,805

63,712

1 697,11

208,685

MG MOTOR UK LIMITED

D

3 114

133,934

146,000

– 12,066

– 12,066

1 309,64

133,934

MICRO-VETT SRL

1

0,000

128,263

– 128,263

– 128,263

1 334,00

0,000

MITSUBISHI MOTORS CORPORATION MMC

P9

95 403

104,631

142,028

– 37,397

– 37,402

1 635,19

113,834

MITSUBISHI MOTORS EUROPE BV MME

P9

1

125,000

113,457

11,543

11,543

1 010,00

125,000

MITSUBISHI MOTORS THAILAND CO LTD MMTH

P9

27 831

96,744

109,703

– 12,959

– 12,974

927,87

96,804

MORGAN TECHNOLOGIES LTD

DMD

427

193,948

1 086,30

193,948

NATIONAL ELECTRIC VEHICLE SWEDEN

DMD

129

200,000

1 614,00

200,000

NISSAN INTERNATIONAL SA

548 682

113,778

129,730

– 15,952

– 15,952

1 366,10

115,106

ADAM OPEL AG

P5

915 120

126,775

130,695

– 3,920

– 3,920

1 387,20

126,785

PAGANI AUTOMOBILI SPA

DMD

1

349,000

1 487,00

349,000

PERODUA MANUFACTURING SDN BHD

DMD

2

137,000

1 010,00

137,000

PGO AUTOMOBILES

DMD

19

174,158

1 007,16

174,158

RADICAL MOTORSPORT LTD

DMD

4

314,500

1 073,50

314,500

RENAULT SAS

P10

984 980

105,304

125,023

– 19,719

– 19,719

1 263,09

106,191

RENAULT TRUCKS

DMD

22

183,000

2 209,68

183,000

ROLLS-ROYCE MOTOR CARS LTD

P1

553

331,461

181,335

150,126

150,076

2 495,30

331,461

SECMA SAS

DMD

35

132,600

658,00

132,600

SSANGYONG MOTOR COMPANY

D

13 225

165,625

180,000

– 14,375

– 14,375

1 704,98

165,625

SUZUKI MOTOR CORPORATION

P11/ND

12 654

164,370

123,114

41,256

41,256

1 161,70

164,370

SUZUKI MOTOR THAILAND CO LTD

P11/ND

25 442

96,326

123,114

– 26,788

– 26,788

882,30

96,326

TATA MOTORS LIMITED

P12/ND

315

185,238

178,025

7,213

7,213

2 068,79

185,238

TAZZARI GL SPA

2

0,000

99,838

– 99,838

– 99,838

712,00

0,000

TESLA MOTORS LTD

9 284

0,000

167,440

– 167,440

– 167,440

2 191,26

0,000

TOYOTA MOTOR EUROPE NV SA

P13

585 317

108,264

127,386

– 19,122

– 19,257

1 314,81

108,309

VOLVO CAR CORPORATION

266 318

120,670

145,148

– 24,478

– 24,478

1 703,46

121,828

WESTFIELD SPORTS CARS

DMD

2

177,500

715,00

177,500

WIESMANN GMBH

DMD

5

281,800

1 423,00

281,800

2. tabula

Vērtības, kas attiecas uz grupu darbības rezultātiem un kas apstiprinātas vai grozītas saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 443/2009 8. panta 5. punkta otro daļu

| A | B | C | D | E | F | G | H | I |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Grupas nosaukums | Grupa | Reģistrēto transportlīdzekļu skaits | Vidējās īpatnējās CO2 emisijas (100 %) | Īpatnējo emisiju mērķrādītājs | Attālums līdz mērķrādītājam | Attālums līdz mērķrādītājam, koriģēts | Vidējā masa | Vidējās CO2 emisijas (100 %) |
| BMW GROUP | P1 | 898 860 | 125,921 | 139,128 | – 13,207 | – 13,368 | 1 571,73 | 126,589 |
| DAIMLER AG | P2 | 804 124 | 124,48 | 138,650 | – 14,170 | – 14,424 | 1 561,27 | 125,023 |
| FCA ITALY SPA | P3 | 822 066 | 121,436 | 123,857 | – 2,421 | – 2,439 | 1 237,57 | 121,437 |
| FORD-WERKE GMBH | P4 | 1 015 279 | 118,133 | 128,158 | – 10,025 | – 10,034 | 1 331,69 | 118,135 |
| GENERAL MOTORS | P5 | 917 897 | 127,008 | 130,722 | – 3,714 | – 3,714 | 1 387,8 | 127,018 |
| HONDA MOTOR EUROPE LTD | P6 | 125 505 | 131,344 | 132,359 | – 1,015 | – 1,015 | 1 423,63 | 131,344 |
| HYUNDAI | P7 | 457 710 | 127,297 | 128,237 | – 0,940 | – 0,940 | 1 333,42 | 127,312 |
| KIA | P8 | 380 039 | 127,201 | 129,496 | – 2,295 | – 2,295 | 1 360,97 | 128,023 |
| MITSUBISHI MOTORS | P9 | 123 235 | 103,033 | 134,727 | – 31,694 | – 31,701 | 1 475,44 | 109,988 |
| RENAULT | P10 | 1 364 373 | 110,163 | 124,277 | – 14,114 | – 14,114 | 1 246,78 | 110,833 |
| SUZUKI POOL | P11/ND | 168 906 | 119,428 | 129,426 | – 9,998 | – 9,999 | 1 111,9 | 119,428 |
| TATA MOTORS LTD, JAGUAR CARS LTD, LAND ROVER | P12/ND | 173 046 | 164,067 | 178,025 | – 13,958 | – 13,958 | 1 996,67 | 164,067 |
| TOYOTA-DAIHATSU GROUP | P13 | 585 317 | 108,264 | 127,386 | – 19,122 | – 19,257 | 1 314,81 | 108,309 |

A

B

C

D

E

F

G

H

I

Grupas nosaukums

Grupa

Reģistrēto transportlīdzekļu skaits

Vidējās īpatnējās CO2 emisijas (100 %)

Īpatnējo emisiju mērķrādītājs

Attālums līdz mērķrādītājam

Attālums līdz mērķrādītājam, koriģēts

Vidējā masa

Vidējās CO2 emisijas (100 %)

BMW GROUP

P1

898 860

125,921

139,128

– 13,207

– 13,368

1 571,73

126,589

DAIMLER AG

P2

804 124

124,48

138,650

– 14,170

– 14,424

1 561,27

125,023

FCA ITALY SPA

P3

822 066

121,436

123,857

– 2,421

– 2,439

1 237,57

121,437

FORD-WERKE GMBH

P4

1 015 279

118,133

128,158

– 10,025

– 10,034

1 331,69

118,135

GENERAL MOTORS

P5

917 897

127,008

130,722

– 3,714

– 3,714

1 387,8

127,018

HONDA MOTOR EUROPE LTD

P6

125 505

131,344

132,359

– 1,015

– 1,015

1 423,63

131,344

HYUNDAI

P7

457 710

127,297

128,237

– 0,940

– 0,940

1 333,42

127,312

KIA

P8

380 039

127,201

129,496

– 2,295

– 2,295

1 360,97

128,023

MITSUBISHI MOTORS

P9

123 235

103,033

134,727

– 31,694

– 31,701

1 475,44

109,988

RENAULT

P10

1 364 373

110,163

124,277

– 14,114

– 14,114

1 246,78

110,833

SUZUKI POOL

P11/ND

168 906

119,428

129,426

– 9,998

– 9,999

1 111,9

119,428

TATA MOTORS LTD, JAGUAR CARS LTD, LAND ROVER

P12/ND

173 046

164,067

178,025

– 13,958

– 13,958

1 996,67

164,067

TOYOTA-DAIHATSU GROUP

P13

585 317

108,264

127,386

– 19,122

– 19,257

1 314,81

108,309

Paskaidrojumi par 1. un 2. tabulu

A sleja

1. tabula. “Ražotāja nosaukums” ir tas ražotāja nosaukums, ko attiecīgais ražotājs ir paziņojis Komisijai, vai, ja šāds paziņojums nav veikts, tad nosaukums, ar kuru tas reģistrēts dalībvalsts reģistrācijas iestādē.

2. tabula. “Grupas nosaukums” ir grupas nosaukums, ko deklarējis grupas vadītājs.

B sleja

“D” nozīmē, ka saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 443/2009 11. panta 3. punktu ir piemērota atkāpe maza apjoma ražotājam, kura bija spēkā attiecībā uz 2015. kalendāro gadu.

“ND” nozīmē, ka saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 443/2009 11. panta 4. punktu ir piemērota atkāpe specifisko modeļu ražotājam, kura bija spēkā attiecībā uz 2015. kalendāro gadu.

“DMD” nozīmē, ka saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 443/2009 2. panta 4. punktu piemēro de minimis atkāpi, t. i., ražotājam, kas 2015. gadā kopā ar visiem tā saistītajiem uzņēmumiem saražojis mazāk nekā 1 000 jaunu reģistrētu transportlīdzekļu, īpatnējo emisiju mērķrādītājs nav jāsasniedz.

“P” nozīmē, ka ražotājs ir dalībnieks kādā no grupām, kas uzskaitītas 2. tabulā un izveidotas saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 443/2009 7. pantu, un ka vienošanās par apvienošanos grupā ir spēkā attiecībā uz 2015. kalendāro gadu.

C sleja

“Reģistrēto transportlīdzekļu skaits” ir jaunu reģistrētu automobiļu kopējais skaits dalībvalstīs attiecīgajā kalendārajā gadā, neskaitot tos reģistrētos automobiļus, kuru ierakstos nav iekļautas masas un/vai CO2 emisiju vērtības, un ierakstus, kurus ražotājs neatzīst. Dalībvalstu paziņoto reģistrēto transportlīdzekļu skaitu citādi mainīt nedrīkst.

D sleja

“Vidējās īpatnējās CO2 emisijas (100 %)” ir vidējās īpatnējās CO2 emisijas, kas aprēķinātas, izmantojot datus par 100 % uz ražotāju attiecināto transportlīdzekļu. Vajadzības gadījumā vidējās īpatnējās CO2 emisijas ir koriģētas, ņemot vērā kļūdas, par ko Komisijai paziņojis attiecīgais ražotājs. Aprēķiniem izmantoti ieraksti ar derīgu masas un CO2 emisiju vērtību. Vidējās īpatnējās CO2 emisijas ietver emisiju samazinājumus, kas izriet no Regulas (EK) Nr. 443/2009 5. panta noteikumiem par superkredītiem, E85 izmantošanas saskaņā ar minētās regulas 6. pantu vai ekoinovāciju izmantošanas saskaņā ar minētās regulas 12. pantu.

E sleja

“Īpatnējo emisiju mērķrādītājs” ir emisiju mērķrādītājs, kas aprēķināts ar Regulas (EK) Nr. 443/2009 I pielikumā doto formulu, pamatojoties uz visu to transportlīdzekļu vidējo masu, kuri attiecināti uz vienu ražotāju.

F sleja

“Attālums līdz mērķim” ir D slejā norādītās vidējo īpatnējo emisiju vērtības un E slejā norādītās īpatnējo emisiju mērķrādītāja vērtības starpība. Ja vērtība F slejā ir pozitīva, vidējās īpatnējās emisijas pārsniedz noteikto mērķi.

G sleja

“Attālums līdz mērķrādītājam, koriģēts” nozīmē, ka gadījumos, kad vērtība šajā slejā atšķiras no vērtības F slejā, vērtības attiecīgajā slejā ir koriģētas, lai ņemtu vērā kļūdas robežu. Kļūdas robeža piemērojama vienīgi tad, ja ražotājs ir Komisijai paziņojis par ierakstiem ar kļūdas kodu B atbilstīgi Komisijas Regulas (ES) Nr. 1014/2010 (1) 9. panta 3. punktam. Kļūdas robežu aprēķina pēc šādas formulas:

Kļūda = [(AC1 – TG1) – (AC2 – TG2)] absolūtā vērtība;

| AC1 | = | vidējās īpatnējās CO2 emisijas, ņemot vērā neidentificējamos transportlīdzekļus (kā norādīts D slejā); |
| --- | --- | --- |
| TG1 | = | īpatnējo emisiju mērķrādītājs, ņemot vērā neidentificējamos transportlīdzekļus (kā norādīts E slejā); |
| AC2 | = | vidējās īpatnējās CO2 emisijas, neņemot vērā neidentificējamos transportlīdzekļus; |
| TG2 | = | īpatnējo emisiju mērķrādītājs, neņemot vērā neidentificējamos transportlīdzekļus. |

AC1

=

vidējās īpatnējās CO2 emisijas, ņemot vērā neidentificējamos transportlīdzekļus (kā norādīts D slejā);

TG1

=

īpatnējo emisiju mērķrādītājs, ņemot vērā neidentificējamos transportlīdzekļus (kā norādīts E slejā);

AC2

=

vidējās īpatnējās CO2 emisijas, neņemot vērā neidentificējamos transportlīdzekļus;

TG2

=

īpatnējo emisiju mērķrādītājs, neņemot vērā neidentificējamos transportlīdzekļus.

I sleja

“Vidējās CO2 emisijas (100 %)” ir vidējās īpatnējās CO2 emisijas, kas aprēķinātas, izmantojot datus par 100 % uz ražotāju attiecināto transportlīdzekļu. Vajadzības gadījumā vidējās īpatnējās CO2 emisijas ir koriģētas, ņemot vērā kļūdas, par ko Komisijai paziņojis attiecīgais ražotājs. Aprēķinam izmantotie reģistrētie dati ietver tos datus, kas satur derīgas masas un CO2 emisiju vērtības, bet neietver emisiju samazinājumus, kas izriet no Regulas (EK) Nr. 443/2009 5. panta noteikumiem par superkredītiem, E85 izmantošanas saskaņā ar minētās regulas 6. pantu vai ekoinovāciju izmantošanas saskaņā ar minētās regulas 12. pantu.

---

(1)  Komisijas 2010. gada 10. novembra Regula (ES) Nr. 1014/2010 par jaunu vieglo automobiļu reģistrācijas datu pārraudzību un paziņošanu saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 443/2009 (OV L 293, 11.11.2010., 15. lpp.).

---

| 20.12.2016 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 345/96 |
| --- | --- | --- | --- |

20.12.2016

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 345/96

---

KOMISIJAS ĪSTENOŠANAS LĒMUMS (ES) 2016/2320

(2016. gada 16. decembris),

ar kuru atbilstīgi Eiropas Parlamenta un Padomes Regulai (ES) Nr. 510/2011 apstiprina vai groza vidējo īpatnējo CO2 emisiju un īpatnējo emisiju mērķrādītāju provizoriskos aprēķinus jaunu vieglo kravas automobiļu ražotājiem attiecībā uz 2015. kalendāro gadu

(izziņots ar dokumenta numuru C(2016) 8583)

(Autentisks ir tikai teksts angļu, franču, igauņu, itāļu, nīderlandiešu, portugāļu, spāņu, vācu un zviedru valodā)

EIROPAS KOMISIJA,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2011. gada 11. maija Regulu (ES) Nr. 510/2011 par emisiju standartu noteikšanu jauniem vieglajiem kravas automobiļiem saistībā ar Savienības integrēto pieeju vieglo transportlīdzekļu CO2 emisiju samazināšanai (1) un jo īpaši tās 8. panta 6. punktu,

tā kā:

| (1) | Saskaņā ar Regulu (ES) Nr. 510/2011 Komisijai ir pienākums katru gadu aprēķināt vidējās īpatnējās CO2 emisijas un īpatnējo emisiju mērķrādītāju katram jaunu vieglo kravas automobiļu ražotājam Savienībā. Pamatojoties uz šo aprēķinu, Komisijai ir jānosaka, vai ražotāji un ražotāju grupas ir sasnieguši īpatnējo emisiju mērķrādītājus. |
| --- | --- |

(1)

Saskaņā ar Regulu (ES) Nr. 510/2011 Komisijai ir pienākums katru gadu aprēķināt vidējās īpatnējās CO2 emisijas un īpatnējo emisiju mērķrādītāju katram jaunu vieglo kravas automobiļu ražotājam Savienībā. Pamatojoties uz šo aprēķinu, Komisijai ir jānosaka, vai ražotāji un ražotāju grupas ir sasnieguši īpatnējo emisiju mērķrādītājus.

| (2) | Saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 510/2011 4. pantu ražotāju vidējās īpatnējās emisijas 2015. gadam aprēķina saskaņā ar minētā panta trešo daļu, ņemot vērā 75 % no ražotāja jaunajiem vieglajiem kravas automobiļiem, kas reģistrēti attiecīgajā gadā. |
| --- | --- |

(2)

Saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 510/2011 4. pantu ražotāju vidējās īpatnējās emisijas 2015. gadam aprēķina saskaņā ar minētā panta trešo daļu, ņemot vērā 75 % no ražotāja jaunajiem vieglajiem kravas automobiļiem, kas reģistrēti attiecīgajā gadā.

| (3) | Detalizētie dati, kas izmantojami vidējo īpatnējo emisiju un īpatnējo emisiju mērķrādītāju aprēķināšanai, ir balstīti informācijā par iepriekšējā kalendārajā gadā dalībvalstīs reģistrētiem jauniem vieglajiem kravas automobiļiem. Ja vieglos kravas automobiļus apstiprina, izmantojot vairākposmu tipa apstiprināšanu, atbildību par pabeigtā transportlīdzekļa CO2 emisijām uzņemas bāzes transportlīdzekļa ražotājs. |
| --- | --- |

(3)

Detalizētie dati, kas izmantojami vidējo īpatnējo emisiju un īpatnējo emisiju mērķrādītāju aprēķināšanai, ir balstīti informācijā par iepriekšējā kalendārajā gadā dalībvalstīs reģistrētiem jauniem vieglajiem kravas automobiļiem. Ja vieglos kravas automobiļus apstiprina, izmantojot vairākposmu tipa apstiprināšanu, atbildību par pabeigtā transportlīdzekļa CO2 emisijām uzņemas bāzes transportlīdzekļa ražotājs.

| (4) | Visas dalībvalstis ir iesniegušas Komisijai datus par 2015. gadu, kā noteikts Regulas (ES) Nr. 510/2011 8. panta 2. punktā. Gadījumos, kad Komisijas veiktajā datu verifikācijā atklājās, ka kādu datu trūkst vai ka tie ir acīmredzami nepareizi, Komisija sazinājās ar konkrētajām dalībvalstīm un attiecīgi koriģēja vai papildināja datus, pirms tam par to vienojoties ar šīm dalībvalstīm. Ja ar dalībvalsti neizdevās vienoties, provizoriskie dati par šo dalībvalsti netika koriģēti. |
| --- | --- |

(4)

Visas dalībvalstis ir iesniegušas Komisijai datus par 2015. gadu, kā noteikts Regulas (ES) Nr. 510/2011 8. panta 2. punktā. Gadījumos, kad Komisijas veiktajā datu verifikācijā atklājās, ka kādu datu trūkst vai ka tie ir acīmredzami nepareizi, Komisija sazinājās ar konkrētajām dalībvalstīm un attiecīgi koriģēja vai papildināja datus, pirms tam par to vienojoties ar šīm dalībvalstīm. Ja ar dalībvalsti neizdevās vienoties, provizoriskie dati par šo dalībvalsti netika koriģēti.

| (5) | 2016. gada 17. maijā Komisija publicēja provizoriskos datus un 60 ražotājiem paziņoja to vidējo īpatnējo CO2 emisiju un īpatnējo emisiju mērķrādītāju provizoriskos aprēķinus par 2015. gadu. Ražotājiem lūdza verificēt datus un trīs mēnešu laikā pēc paziņojuma saņemšanas ziņot Komisijai par kļūdām. Paziņojumu par kļūdām iesniedza 21 ražotājs. |
| --- | --- |

(5)

2016. gada 17. maijā Komisija publicēja provizoriskos datus un 60 ražotājiem paziņoja to vidējo īpatnējo CO2 emisiju un īpatnējo emisiju mērķrādītāju provizoriskos aprēķinus par 2015. gadu. Ražotājiem lūdza verificēt datus un trīs mēnešu laikā pēc paziņojuma saņemšanas ziņot Komisijai par kļūdām. Paziņojumu par kļūdām iesniedza 21 ražotājs.

| (6) | Attiecībā uz pārējiem 39 ražotājiem, kuri nav ne paziņojuši par kļūdām datu kopās, ne arī reaģējuši kā citādi, provizoriskie dati par vidējām īpatnējām emisijām un īpatnējo emisiju mērķrādītājiem, kā arī to provizoriskie aprēķini būtu jāapstiprina. |
| --- | --- |

(6)

Attiecībā uz pārējiem 39 ražotājiem, kuri nav ne paziņojuši par kļūdām datu kopās, ne arī reaģējuši kā citādi, provizoriskie dati par vidējām īpatnējām emisijām un īpatnējo emisiju mērķrādītājiem, kā arī to provizoriskie aprēķini būtu jāapstiprina.

| (7) | Komisija ir verificējusi ražotāju paziņotās kļūdas un attiecīgos iemeslus to labošanai un datu kopas ir attiecīgi apstiprinājusi vai grozījusi. |
| --- | --- |

(7)

Komisija ir verificējusi ražotāju paziņotās kļūdas un attiecīgos iemeslus to labošanai un datu kopas ir attiecīgi apstiprinājusi vai grozījusi.

| (8) | Attiecībā uz ierakstiem, kuros trūka atbilstošu transportlīdzekļa identifikācijas numuru vai identificēšanas parametru vai kuros šie parametri bija norādīti nepareizi, piemēram, tips, variants, versijas kods vai tipa apstiprinājuma numurs, būtu jāņem vērā tas, ka ražotāji šādus ierakstus nevar verificēt vai labot. Tāpēc minētajiem ierakstiem par CO2 emisijām un masu ir lietderīgi piemērot kļūdas robežu. |
| --- | --- |

(8)

Attiecībā uz ierakstiem, kuros trūka atbilstošu transportlīdzekļa identifikācijas numuru vai identificēšanas parametru vai kuros šie parametri bija norādīti nepareizi, piemēram, tips, variants, versijas kods vai tipa apstiprinājuma numurs, būtu jāņem vērā tas, ka ražotāji šādus ierakstus nevar verificēt vai labot. Tāpēc minētajiem ierakstiem par CO2 emisijām un masu ir lietderīgi piemērot kļūdas robežu.

| (9) | Kļūdas robeža būtu jāaprēķina kā starpība starp attālumu līdz īpatnējo emisiju mērķrādītājam (attālumu izsaka, no vidējām emisijām atņemot īpatnējo emisiju mērķrādītājus), ko aprēķina, ņemot vērā tos reģistrētos transportlīdzekļus, kurus ražotājs nevar verificēt, un attālumu līdz īpatnējo emisiju mērķrādītājam, kuru aprēķina, minētos datus neņemot vērā. Neatkarīgi no tā, vai šī starpība ir pozitīva vai negatīva, kļūdas robežai vienmēr būtu jāuzlabo ražotāja situācija attiecībā uz īpatnējo emisiju mērķrādītāju. |
| --- | --- |

(9)

Kļūdas robeža būtu jāaprēķina kā starpība starp attālumu līdz īpatnējo emisiju mērķrādītājam (attālumu izsaka, no vidējām emisijām atņemot īpatnējo emisiju mērķrādītājus), ko aprēķina, ņemot vērā tos reģistrētos transportlīdzekļus, kurus ražotājs nevar verificēt, un attālumu līdz īpatnējo emisiju mērķrādītājam, kuru aprēķina, minētos datus neņemot vērā. Neatkarīgi no tā, vai šī starpība ir pozitīva vai negatīva, kļūdas robežai vienmēr būtu jāuzlabo ražotāja situācija attiecībā uz īpatnējo emisiju mērķrādītāju.

| (10) | Saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 510/2011 10. panta 2. punktu, ja šajā lēmumā norādītās vidējās emisijas ir mazākas par īpatnējo emisiju mērķrādītāju (izsaka kā negatīvu attālumu līdz mērķrādītājam), būtu uzskatāms, ka ražotājs ir sasniedzis minētās regulas 4. pantā minēto īpatnējo emisiju mērķrādītāju Ja vidējās emisijas pārsniedz īpatnējo emisiju mērķrādītāju, ir piemērojama maksa par pārsniegtajām emisijām, ja vien attiecīgajam ražotājam nav piešķirts atbrīvojums no prasības sasniegt mērķrādītāju vai tas nav tādas grupas dalībnieks, kura ir sasniegusi savu īpatnējo emisiju mērķrādītāju. |
| --- | --- |

(10)

Saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 510/2011 10. panta 2. punktu, ja šajā lēmumā norādītās vidējās emisijas ir mazākas par īpatnējo emisiju mērķrādītāju (izsaka kā negatīvu attālumu līdz mērķrādītājam), būtu uzskatāms, ka ražotājs ir sasniedzis minētās regulas 4. pantā minēto īpatnējo emisiju mērķrādītāju Ja vidējās emisijas pārsniedz īpatnējo emisiju mērķrādītāju, ir piemērojama maksa par pārsniegtajām emisijām, ja vien attiecīgajam ražotājam nav piešķirts atbrīvojums no prasības sasniegt mērķrādītāju vai tas nav tādas grupas dalībnieks, kura ir sasniegusi savu īpatnējo emisiju mērķrādītāju.

| (11) | 2015. gada 3. novembrīVolkswagen Group sniedza paziņojumu, ka, nosakot dažu transportlīdzekļu tipa apstiprinājuma CO2 līmeņus, ir konstatēti pārkāpumi. Lai gan šis jautājums ir rūpīgi izskatīts, Komisija tomēr uzskata, ka no Volkswagen grupas kā kopuma ir vajadzīgi papildu skaidrojumi, kā arī apstiprinājums no attiecīgajām apstiprinātājiestādēm, ka šādu pārkāpumu nav. Tādējādi vērtības Volkswagen grupai un tās dalībniekiem (Audi AG, Dr. Ing. h.c.F. Porsche AG, Quattro GmbH, Seat S.A., Skoda Auto A.S. un Volkswagen AG) nevar ne apstiprināt, ne grozīt. |
| --- | --- |

(11)

2015. gada 3. novembrīVolkswagen Group sniedza paziņojumu, ka, nosakot dažu transportlīdzekļu tipa apstiprinājuma CO2 līmeņus, ir konstatēti pārkāpumi. Lai gan šis jautājums ir rūpīgi izskatīts, Komisija tomēr uzskata, ka no Volkswagen grupas kā kopuma ir vajadzīgi papildu skaidrojumi, kā arī apstiprinājums no attiecīgajām apstiprinātājiestādēm, ka šādu pārkāpumu nav. Tādējādi vērtības Volkswagen grupai un tās dalībniekiem (Audi AG, Dr. Ing. h.c.F. Porsche AG, Quattro GmbH, Seat S.A., Skoda Auto A.S. un Volkswagen AG) nevar ne apstiprināt, ne grozīt.

| (12) | Komisija patur tiesības pārskatīt ražotāja darbības rezultātus, kas apstiprināti vai grozīti ar šo lēmumu, ja attiecīgās apstiprinātājiestādes apstiprinās pārkāpumus saistībā ar CO2 emisiju vērtībām, kas izmantotas, lai noteiktu, vai ražotājs ir sasniedzis īpatnējo emisiju mērķrādītāju. |
| --- | --- |

(12)

Komisija patur tiesības pārskatīt ražotāja darbības rezultātus, kas apstiprināti vai grozīti ar šo lēmumu, ja attiecīgās apstiprinātājiestādes apstiprinās pārkāpumus saistībā ar CO2 emisiju vērtībām, kas izmantotas, lai noteiktu, vai ražotājs ir sasniedzis īpatnējo emisiju mērķrādītāju.

| (13) | Attiecīgi būtu jāapstiprina vai jāgroza 2015. gadā reģistrēto jauno vieglo kravas automobiļu vidējo īpatnējo CO2 emisiju, īpatnējo emisiju mērķrādītāju un šo abu vērtību starpības provizoriskie aprēķini, |
| --- | --- |

(13)

Attiecīgi būtu jāapstiprina vai jāgroza 2015. gadā reģistrēto jauno vieglo kravas automobiļu vidējo īpatnējo CO2 emisiju, īpatnējo emisiju mērķrādītāju un šo abu vērtību starpības provizoriskie aprēķini,

IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.

1. pants

Vērtības, kas attiecas uz ražotāju darbības rezultātiem un kas atbilstīgi Regulas (ES) Nr. 510/2011 8. panta 6. punktam ir apstiprinātas vai grozītas katram vieglo kravas automobiļu ražotājam un katrai vieglo kravas automobiļu ražotāju grupai attiecībā uz 2015. kalendāro gadu, ir norādītas šā lēmuma pielikumā.

2. pants

Šis lēmums ir adresēts šādiem individuāliem ražotājiem un ražotāju grupām, kas izveidotas saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 510/2011 7. pantu:

| 1) | Alfa Romeo S.P.A. |
| --- | --- |
| C.so Giovanni Agnelli 200 |
| 10135 Torino |
| Itālija |

1)

Alfa Romeo S.P.A.

C.so Giovanni Agnelli 200

10135 Torino

Itālija

| 2) | Automobiles Citroen |
| --- | --- |
| Route de Gizy |
| 78943 Vélizy-Villacoublay |
| Cedex Francija |

2)

Automobiles Citroen

Route de Gizy

78943 Vélizy-Villacoublay

Cedex Francija

| 3) | Automobiles Peugeot |
| --- | --- |
| Route de Gizy |
| 78943 Vélizy-Villacoublay |
| Cedex Francija |

3)

Automobiles Peugeot

Route de Gizy

78943 Vélizy-Villacoublay

Cedex Francija

| 4) | AVTOVAZ JSC
  Pārstāvis Savienībā:





  LADA France S.A.S. |
| --- | --- |
| 13, Route Nationale 10 |
| 78310 Coignieres |
| Francija |

4)

AVTOVAZ JSC

Pārstāvis Savienībā:

LADA France S.A.S.

13, Route Nationale 10

78310 Coignieres

Francija

| 5) | BLUECAR SAS |
| --- | --- |
| 31-32 quai de Dion Bouton |
| 92800 Puteaux |
| Francija |

5)

BLUECAR SAS

31-32 quai de Dion Bouton

92800 Puteaux

Francija

| 6) | Bayerische Motoren Werke AG |
| --- | --- |
| Petuelring 130 |
| 80788 München |
| Vācija |

6)

Bayerische Motoren Werke AG

Petuelring 130

80788 München

Vācija

| 7) | BMW M GmbH |
| --- | --- |
| Petuelring 130 |
| 80788 München |
| Vācija |

7)

BMW M GmbH

Petuelring 130

80788 München

Vācija

| 8) | FCA US LLC
  Pārstāvis Savienībā:





  Fiat Chrysler Automobiles |
| --- | --- |
| Building 5 – Ground floor – Room A8N |
| C.so Settembrini, 40 |
| 10135 Torino |
| Itālija |

8)

FCA US LLC

Pārstāvis Savienībā:

Fiat Chrysler Automobiles

Building 5 – Ground floor – Room A8N

C.so Settembrini, 40

10135 Torino

Itālija

| 9) | CNG-Technik GmbH |
| --- | --- |
| Niehl Plant, building Imbert 479 |
| Henry-Ford-Straße 1 |
| 50735 Köln |
| Vācija |

9)

CNG-Technik GmbH

Niehl Plant, building Imbert 479

Henry-Ford-Straße 1

50735 Köln

Vācija

| 10) | COMARTH ENGINEERING S.L. |
| --- | --- |
| Carril Alejandrico 79 |
| 30570 Beniajan Murcia |
| Spānija |

10)

COMARTH ENGINEERING S.L.

Carril Alejandrico 79

30570 Beniajan Murcia

Spānija

| 11) | Automobile Dacia S.A. |
| --- | --- |
| Guyancourt |
| 1 avenue du Golf |
| 78288 Guyancourt Cedex |
| Francija |

11)

Automobile Dacia S.A.

Guyancourt

1 avenue du Golf

78288 Guyancourt Cedex

Francija

| 12) | Daimler AG |
| --- | --- |
| Mercedesstr 137/1 Zimmer 229 |
| HPC F403 |
| 70327 Stuttgart |
| Vācija |

12)

Daimler AG

Mercedesstr 137/1 Zimmer 229

HPC F403

70327 Stuttgart

Vācija

| 13) | DFSK MOTOR CO., LTD.
  Pārstāvis Savienībā:





  Giotti Victoria Srl |
| --- | --- |
| Sr.l. Pissana Road 11/a 50021 |
| Barberino Val D' Elsa (Florence) |
| Itālija |

13)

DFSK MOTOR CO., LTD.

Pārstāvis Savienībā:

Giotti Victoria Srl

Sr.l. Pissana Road 11/a 50021

Barberino Val D' Elsa (Florence)

Itālija

| 14) | Esagono Energia S.r.l. |
| --- | --- |
| Via Puecher 9 |
| 20060 Pozzuolo Martesana (MI) |
| Itālija |

14)

Esagono Energia S.r.l.

Via Puecher 9

20060 Pozzuolo Martesana (MI)

Itālija

| 15) | FCA Italy S.p.A. |
| --- | --- |
| Building 5 – Ground floor – Room A8N |
| C.so Settembrini, 40 |
| 10135 Torino |
| Itālija |

15)

FCA Italy S.p.A.

Building 5 – Ground floor – Room A8N

C.so Settembrini, 40

10135 Torino

Itālija

| 16) | Ford Motor Company of Australia Ltd.
  Pārstāvis Savienībā:





  Ford Werke GmbH |
| --- | --- |
| Niehl Plant, building Imbert 479 |
| Henry-Ford-Straße 1 |
| 50735 Köln |
| Vācija |

16)

Ford Motor Company of Australia Ltd.

Pārstāvis Savienībā:

Ford Werke GmbH

Niehl Plant, building Imbert 479

Henry-Ford-Straße 1

50735 Köln

Vācija

| 17) | Ford Motor Company |
| --- | --- |
| Niehl Plant, building Imbert 479 |
| Henry-Ford-Straße 1 |
| 50735 Köln |
| Vācija |

17)

Ford Motor Company

Niehl Plant, building Imbert 479

Henry-Ford-Straße 1

50735 Köln

Vācija

| 18) | Ford Werke GmbH |
| --- | --- |
| Niehl Plant, building Imbert 479 |
| Henry-Ford-Straße 1 |
| 50735 Köln |
| Vācija |

18)

Ford Werke GmbH

Niehl Plant, building Imbert 479

Henry-Ford-Straße 1

50735 Köln

Vācija

| 19) | Fuji Heavy Industries Ltd.
  Pārstāvis Savienībā:





  Subaru Europe NV/SA |
| --- | --- |
| Leuvensesteenweg 555 B/8 |
| 1930 Zaventem |
| Beļģija |

19)

Fuji Heavy Industries Ltd.

Pārstāvis Savienībā:

Subaru Europe NV/SA

Leuvensesteenweg 555 B/8

1930 Zaventem

Beļģija

| 20) | Mitsubishi Fuso Truck & Bus Corporation
  Pārstāvis Savienībā:





  Daimler AG, |
| --- | --- |
| Mercedesstr 137/1 Zimmer 229 |
| HPC F403 |
| 70327 Stuttgart |
| Vācija |

20)

Mitsubishi Fuso Truck & Bus Corporation

Pārstāvis Savienībā:

Daimler AG,

Mercedesstr 137/1 Zimmer 229

HPC F403

70327 Stuttgart

Vācija

| 21) | Mitsubishi Fuso Truck Europe SA
  Pārstāvis Savienībā:





  Daimler AG, |
| --- | --- |
| Mercedesstr 137/1 Zimmer 229 |
| HPC F403 |
| 70327 Stuttgart |
| Vācija |

21)

Mitsubishi Fuso Truck Europe SA

Pārstāvis Savienībā:

Daimler AG,

Mercedesstr 137/1 Zimmer 229

HPC F403

70327 Stuttgart

Vācija

| 22) | LLC Automobile Plant Gaz |
| --- | --- |
| Poe 2 |
| Lähte Tartumaa |
| 60502 |
| Igaunija |

22)

LLC Automobile Plant Gaz

Poe 2

Lähte Tartumaa

60502

Igaunija

| 23) | General Motors Company |
| --- | --- |
| Adam Opel AG |
| Bahnhofsplatz 1 IPC 39-12 |
| 65423 Rüsselsheim |
| Vācija |

23)

General Motors Company

Adam Opel AG

Bahnhofsplatz 1 IPC 39-12

65423 Rüsselsheim

Vācija

| 24) | GAC Gonow Auto Co. Ltd.
  Pārstāvis Savienībā:





  AUTORIMESSA MONTE MARIO SRL |
| --- | --- |
| Via della Muratella, 797 |
| 00054 Maccarese (RM) |
| Itālija |

24)

GAC Gonow Auto Co. Ltd.

Pārstāvis Savienībā:

AUTORIMESSA MONTE MARIO SRL

Via della Muratella, 797

00054 Maccarese (RM)

Itālija

| 25) | Great Wall Motor Company Ltd.
  Pārstāvis Savienībā:





  Great Wall Motor Europe Technical Center GmbH |
| --- | --- |
| Otto-Hahn-Str. 5 |
| 63128 Dietzenbach |
| Vācija |

25)

Great Wall Motor Company Ltd.

Pārstāvis Savienībā:

Great Wall Motor Europe Technical Center GmbH

Otto-Hahn-Str. 5

63128 Dietzenbach

Vācija

| 26) | Honda Motor Co., Ltd.
  Pārstāvis Savienībā:





  Aalst Office |
| --- | --- |
| Wijngaardveld 1 (Noord V) |
| 9300 Aalst |
| Beļģija |

26)

Honda Motor Co., Ltd.

Pārstāvis Savienībā:

Aalst Office

Wijngaardveld 1 (Noord V)

9300 Aalst

Beļģija

| 27) | Honda of the UK Manufacturing Ltd. |
| --- | --- |
| Aalst Office |
| Wijngaardveld 1 (Noord V) |
| 9300 Aalst |
| Beļģija |

27)

Honda of the UK Manufacturing Ltd.

Aalst Office

Wijngaardveld 1 (Noord V)

9300 Aalst

Beļģija

| 28) | Hyundai Motor Company
  Pārstāvis Savienībā:





  Hyundai Motor Europe GmbH |
| --- | --- |
| Kaiserleipromenade 5 |
| 63067 Offenbach |
| Vācija |

28)

Hyundai Motor Company

Pārstāvis Savienībā:

Hyundai Motor Europe GmbH

Kaiserleipromenade 5

63067 Offenbach

Vācija

| 29) | Hyundai Assan Otomotiv Sanayi Ve Ticaret A.S.

  Pārstāvis Savienībā:





  Hyundai Motor Europe GmbH |
| --- | --- |
| Kaiserleipromenade 5 |
| 63067 Offenbach |
| Vācija |

29)

Hyundai Assan Otomotiv Sanayi Ve Ticaret A.S.

Pārstāvis Savienībā:

Hyundai Motor Europe GmbH

Kaiserleipromenade 5

63067 Offenbach

Vācija

| 30) | Hyundai Motor Manufacturing Czech s.r.o. |
| --- | --- |
| Kaiserleipromenade 5 |
| 63067 Offenbach |
| Vācija |

30)

Hyundai Motor Manufacturing Czech s.r.o.

Kaiserleipromenade 5

63067 Offenbach

Vācija

| 31) | Isuzu Motors Limited
  Pārstāvis Savienībā:





  Isuzu Motors Europe NV |
| --- | --- |
| Bist 12 |
| 2630 Aartselaar |
| Beļģija |

31)

Isuzu Motors Limited

Pārstāvis Savienībā:

Isuzu Motors Europe NV

Bist 12

2630 Aartselaar

Beļģija

| 32) | IVECO S.p.A. |
| --- | --- |
| Via Puglia 35 |
| 10156 Torino |
| Itālija |

32)

IVECO S.p.A.

Via Puglia 35

10156 Torino

Itālija

| 33) | Jaguar Land Rover Limited |
| --- | --- |
| Abbey Road |
| Whitley |
| Coventry |
| CV3 4LF |
| Apvienotā Karaliste |

33)

Jaguar Land Rover Limited

Abbey Road

Whitley

Coventry

CV3 4LF

Apvienotā Karaliste

| 34) | KIA Motors Corporation
  Pārstāvis Savienībā:





  Kia Motors Europe GmbH |
| --- | --- |
| Theodor-Heuss-Allee 11 |
| 60486 Frankfurt am Main |
| Vācija |

34)

KIA Motors Corporation

Pārstāvis Savienībā:

Kia Motors Europe GmbH

Theodor-Heuss-Allee 11

60486 Frankfurt am Main

Vācija

| 35) | KIA Motors Slovakia s.r.o. |
| --- | --- |
| Theodor-Heuss-Allee 11 |
| 60486 Frankfurt am Main |
| Vācija |

35)

KIA Motors Slovakia s.r.o.

Theodor-Heuss-Allee 11

60486 Frankfurt am Main

Vācija

| 36) | LADA Automobile GmbH |
| --- | --- |
| Erlengrund 7-11 |
| 21614 Buxtehude |
| Vācija |

36)

LADA Automobile GmbH

Erlengrund 7-11

21614 Buxtehude

Vācija

| 37) | Magyar Suzuki Corporation Ltd. |
| --- | --- |
| Legal Department Suzuki-Allee 7 |
| 64625 Bensheim |
| Vācija |

37)

Magyar Suzuki Corporation Ltd.

Legal Department Suzuki-Allee 7

64625 Bensheim

Vācija

| 38) | Mahindra & Mahindra Ltd.
  Pārstāvis Savienībā:





  Mahindra Europe S.r.l. |
| --- | --- |
| Via Cancelliera 35 |
| 00040 Ariccia (Roma) |
| Itālija |

38)

Mahindra & Mahindra Ltd.

Pārstāvis Savienībā:

Mahindra Europe S.r.l.

Via Cancelliera 35

00040 Ariccia (Roma)

Itālija

| 39) | Mazda Motor Corporation
  Pārstāvis Savienībā:





  Mazda Motor Europe GmbH |
| --- | --- |
| European R&D Centre |
| Hiroshimastr 1 |
| 61440 Oberursel/Ts |
| Vācija |

39)

Mazda Motor Corporation

Pārstāvis Savienībā:

Mazda Motor Europe GmbH

European R&D Centre

Hiroshimastr 1

61440 Oberursel/Ts

Vācija

| 40) | M.F.T.B.C.
  Pārstāvis Savienībā:





  Daimler AG, |
| --- | --- |
| Mercedesstr 137/1 Zimmer 229 |
| HPC F403 |
| 70327 Stuttgart |
| Vācija |

40)

M.F.T.B.C.

Pārstāvis Savienībā:

Daimler AG,

Mercedesstr 137/1 Zimmer 229

HPC F403

70327 Stuttgart

Vācija

| 41) | Mitsubishi Motors Corporation MMC
  Pārstāvis Savienībā:





  Mitsubishi Motors Europe B.V. MME |
| --- | --- |
| Mitsubishi Avenue 21 |
| 6121 SG Born |
| Nīderlande |

41)

Mitsubishi Motors Corporation MMC

Pārstāvis Savienībā:

Mitsubishi Motors Europe B.V. MME

Mitsubishi Avenue 21

6121 SG Born

Nīderlande

| 42) | Mitsubishi Motors Thailand Co., Ltd. MMTh
  Pārstāvis Savienībā:





  Mitsubishi Motors Europe BV MME |
| --- | --- |
| Mitsubishi Avenue 21 |
| 6121 SG Born |
| Nīderlande |

42)

Mitsubishi Motors Thailand Co., Ltd. MMTh

Pārstāvis Savienībā:

Mitsubishi Motors Europe BV MME

Mitsubishi Avenue 21

6121 SG Born

Nīderlande

| 43) | Nissan International SA
  Pārstāvis Savienībā:





  Renault Nissan Representation Office |
| --- | --- |
| Av des Arts 40 |
| 1040 Bruxelles |
| Beļģija |

43)

Nissan International SA

Pārstāvis Savienībā:

Renault Nissan Representation Office

Av des Arts 40

1040 Bruxelles

Beļģija

| 44) | Adam Opel AG |
| --- | --- |
| Bahnhofsplatz 1IPC 39-12 |
| 65423 Rüsselsheim |
| Vācija |

44)

Adam Opel AG

Bahnhofsplatz 1IPC 39-12

65423 Rüsselsheim

Vācija

| 45) | Piaggio & C S.p.A. |
| --- | --- |
| Viale Rinaldo Piaggio 25 |
| 56025 Pontedera (PI) |
| Itālija |

45)

Piaggio & C S.p.A.

Viale Rinaldo Piaggio 25

56025 Pontedera (PI)

Itālija

| 46) | Renault S.A.S. |
| --- | --- |
| Guyancourt |
| 1 avenue du Golf |
| 78288 Guyancourt Cedex |
| Francija |

46)

Renault S.A.S.

Guyancourt

1 avenue du Golf

78288 Guyancourt Cedex

Francija

| 47) | Renault Trucks |
| --- | --- |
| 99 Route de Lyon TER L10 0 01 |
| 69802 Saint Priest Cedex |
| Francija |

47)

Renault Trucks

99 Route de Lyon TER L10 0 01

69802 Saint Priest Cedex

Francija

| 48) | SAIC MAXUS Automotive Co. Ltd. (SAIC Motor Commercial Vehicle Co. Ltd.)
  Pārstāvis Savienībā:





  SAIC Luc, S.a.r.l. |
| --- | --- |
| President Building |
| 37A avenue J.F. Kennedy |
| L-1855 Luxembourg |
| Luksemburga |

48)

SAIC MAXUS Automotive Co. Ltd. (SAIC Motor Commercial Vehicle Co. Ltd.)

Pārstāvis Savienībā:

SAIC Luc, S.a.r.l.

President Building

37A avenue J.F. Kennedy

L-1855 Luxembourg

Luksemburga

| 49) | SsangYong Motor Company
  Pārstāvis Savienībā:





  SsangYong Motor Europe Office |
| --- | --- |
| Herriotstrasse 1 |
| 60528 Frankfurt am Main |
| Vācija |

49)

SsangYong Motor Company

Pārstāvis Savienībā:

SsangYong Motor Europe Office

Herriotstrasse 1

60528 Frankfurt am Main

Vācija

| 50) | StreetScooter GmbH |
| --- | --- |
| Jülicher Straße 191 |
| 52070 Aachen |
| Vācija |

50)

StreetScooter GmbH

Jülicher Straße 191

52070 Aachen

Vācija

| 51) | Suzuki Motor Corporation
  Pārstāvis Savienībā:





  Suzuki Deutschland GmbH |
| --- | --- |
| Legal Department Suzuki-Allee 7 |
| 64625 Bensheim |
| Vācija |

51)

Suzuki Motor Corporation

Pārstāvis Savienībā:

Suzuki Deutschland GmbH

Legal Department Suzuki-Allee 7

64625 Bensheim

Vācija

| 52) | Tata Motors Limited
  Pārstāvis Savienībā:





  Tata Motors European Technical Centre Plc. |
| --- | --- |
| Internal Automotive Research Centre |
| University of Warwick |
| Coventry |
| CV4 7AL |
| Apvienotā Karaliste |

52)

Tata Motors Limited

Pārstāvis Savienībā:

Tata Motors European Technical Centre Plc.

Internal Automotive Research Centre

University of Warwick

Coventry

CV4 7AL

Apvienotā Karaliste

| 53) | Toyota Motor Europe NV/SA |
| --- | --- |
| Avenue du Bourget 60 |
| 1140 Brussels |
| Beļģija |

53)

Toyota Motor Europe NV/SA

Avenue du Bourget 60

1140 Brussels

Beļģija

| 54) | Toyota Caetano Portugal S.A. |
| --- | --- |
| Avenida Vasco de Gama 1410 |
| 4431-956 Vila Nova de Gaia |
| Portugāle |

54)

Toyota Caetano Portugal S.A.

Avenida Vasco de Gama 1410

4431-956 Vila Nova de Gaia

Portugāle

| 55) | Volvo Car Corporation |
| --- | --- |
| VAK building Assar Gabrielssons väg |
| SE-405 31 Göteborg |
| Zviedrija |

55)

Volvo Car Corporation

VAK building Assar Gabrielssons väg

SE-405 31 Göteborg

Zviedrija

| 56) | Grupa: Daimler AG |
| --- | --- |
| Mercedesstr 137/1 |
| Zimmer 229 |
| 70546 Stuttgart |
| Vācija |

56)

Grupa: Daimler AG

Mercedesstr 137/1

Zimmer 229

70546 Stuttgart

Vācija

| 57) | Grupa: FCA Italy S.p.A. |
| --- | --- |
| Building 5 – Ground floor – Room A8N |
| C.so Settembrini, 40 |
| 10135 Torino |
| Itālija |

57)

Grupa: FCA Italy S.p.A.

Building 5 – Ground floor – Room A8N

C.so Settembrini, 40

10135 Torino

Itālija

| 58) | Grupa: Ford-Werke GmbH |
| --- | --- |
| Neihl Plant, building Imbert 479 |
| Henry-Ford-Straße 1 |
| 50735 Köln |
| Vācija |

58)

Grupa: Ford-Werke GmbH

Neihl Plant, building Imbert 479

Henry-Ford-Straße 1

50735 Köln

Vācija

| 59) | Grupa: General Motors |
| --- | --- |
| Bahnhofsplatz 1 IPC 39-12 |
| 65423 Rüsselsheim |
| Vācija |

59)

Grupa: General Motors

Bahnhofsplatz 1 IPC 39-12

65423 Rüsselsheim

Vācija

| 60) | Grupa: Kia |
| --- | --- |
| Theodor-Heuss-Allee 11 |
| 60486 Frankfurt am Main |
| Vācija |

60)

Grupa: Kia

Theodor-Heuss-Allee 11

60486 Frankfurt am Main

Vācija

| 61) | Grupa: Mitsubishi Motors |
| --- | --- |
| Mitsubishi Avenue 21 |
| 6121 SG Born |
| Nīderlande |

61)

Grupa: Mitsubishi Motors

Mitsubishi Avenue 21

6121 SG Born

Nīderlande

| 62) | Pool Renault |
| --- | --- |
| 1 Avenue du Golf |
| 78288 |
| Guyancourt Cedex |
| Francija |

62)

Pool Renault

1 Avenue du Golf

78288

Guyancourt Cedex

Francija

Briselē, 2016. gada 16. decembrī

Komisijas vārdā –

Komisijas loceklis

Miguel ARIAS CAÑETE

---

(1)  
  OV L 145, 31.5.2011., 1. lpp.

1

---

PIELIKUMS

1. tabula

Vērtības, kas attiecas uz ražotāju darbības rezultātiem un kas apstiprinātas vai grozītas saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 510/2011 8. panta 6. punktu

| A | B | C | D | E | F | G | H | I |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Ražotāja nosaukums | Grupas un atkāpes | Reģistrēto transportlīdzekļu skaits | Vidējās īpatnējās CO2 emisijas (75 %) | Īpatnējo emisiju mērķrādītājs | Attālums līdz mērķim | Attālums līdz mērķrādītājam, koriģēts | Vidējā masa | Vidējās CO2 emisijas (100 %) |
| ALFA ROMEO SPA | | 9 | 111,833 | 147,482 | – 35,649 | – 35,649 | 1 410,11 | 128,000 |
| AUTOMOBILES CITROEN | | 145 739 | 133,123 | 164,595 | – 31,472 | – 31,472 | 1 594,12 | 149,771 |
| AUTOMOBILES PEUGEOT | | 147 199 | 133,424 | 165,947 | – 32,523 | – 32,523 | 1 608,66 | 151,046 |
| AVTOVAZ JSC | P7 | 23 | 209,471 | 136,757 | 72,714 | 72,714 | 1 294,78 | 211,957 |
| BLUECAR SAS | | 236 | 0,000 | 137,697 | – 137,697 | – 137,697 | 1 304,89 | 0,000 |
| BAYERISCHE MOTOREN WERKE AG | | 537 | 125,376 | 173,786 | – 48,410 | – 48,410 | 1 692,95 | 135,836 |
| BMW M GMBH | | 348 | 133,253 | 185,755 | – 52,502 | – 52,502 | 1 821,64 | 140,974 |
| FCA US LLC | P2 | 943 | 197,222 | 207,485 | – 10,263 | – 10,276 | 2 055,30 | 210,082 |
| CNG– TECHNIK GMBH | P3 | 659 | 118,526 | 155,176 | – 36,650 | – 36,650 | 1 492,84 | 121,299 |
| COMARTH ENGINEERING SL | | 3 | 0,000 | 92,509 | – 92,509 | – 92,509 | 819,00 | 0,000 |
| AUTOMOBILE DACIA SA | P7 | 23 348 | 120,846 | 135,495 | – 14,649 | – 14,655 | 1 281,22 | 132,506 |
| DAIMLER AG | P1 | 132 571 | 177,569 | 211,675 | – 34,106 | – 34,216 | 2 100,36 | 189,404 |
| DFSK MOTOR CO LTD | DMD | 287 | 162,572 | | | | 1 150,46 | 168,010 |
| ESAGONO ENERGIA SRL | | 14 | 0,000 | 133,987 | – 133,987 | – 133,987 | 1 265,00 | 0,000 |
| FCA ITALY SPA | P2 | 130 731 | 145,481 | 173,839 | – 28,358 | – 28,371 | 1 693,52 | 157,915 |
| FORD MOTOR COMPANY OF AUSTRALIA LIMITED | P3 | 23 786 | 224,791 | 221,618 | 3,173 | 3,173 | 2 207,27 | 235,541 |
| FORD MOTOR COMPANY | P3 | 48 | 186,639 | 215,917 | – 29,278 | – 29,676 | 2 145,97 | 205,583 |
| FORD– WERKE GMBH | P3 | 199 794 | 157,473 | 191,136 | – 33,663 | – 33,664 | 1 879,51 | 170,806 |
| FUJI HEAVY INDUSTRIES LTD | | 62 | 152,783 | 169,848 | – 17,065 | – 17,065 | 1 650,60 | 157,065 |
| MITSUBISHI FUSO TRUCK & BUS CORPORATION | P1 | 500 | 235,821 | 265,154 | – 29,333 | – 29,494 | 2 675,40 | 238,206 |
| MITSUBISHI FUSO TRUCK EUROPE SA | P1 | 3 | 235,000 | 276,432 | – 41,432 | – 41,432 | 2 796,67 | 237,667 |
| LLC AUTOMOBILE PLANT GAZ | DMD | 13 | 285,000 | | | | 2 218,08 | 285,000 |
| GENERAL MOTORS COMPANY | P4 | 10 | 280,000 | 256,933 | 23,067 | 23,067 | 2 587,00 | 302,100 |
| GONOW AUTO CO LTD | D | 65 | 157,333 | 175,000 | – 17,667 | – 17,667 | 1 194,15 | 177,246 |
| GREAT WALL MOTOR COMPANY LIMITED | DMD | 217 | 197,179 | | | | 1 851,72 | 204,065 |
| HONDA MOTOR CO LTD | | 4 | 145,333 | 161,376 | – 16,043 | – 16,043 | 1 559,50 | 153,750 |
| HONDA OF THE UK MANUFACTURING LTD | | 97 | 120,722 | 166,185 | – 45,463 | – 45,463 | 1 611,22 | 133,588 |
| HYUNDAI MOTOR COMPANY | | 1 375 | 189,669 | 211,403 | – 21,734 | – 21,734 | 2 097,43 | 198,119 |
| HYUNDAI ASSAN OTOMOTIV SANAYI VE | | 118 | 109,693 | 111,275 | – 1,582 | – 1,582 | 1 020,78 | 110,788 |
| HYUNDAI MOTOR MANUFACTURING CZECH SRO | | 232 | 119,494 | 160,712 | – 41,218 | – 41,218 | 1 552,37 | 140,629 |
| ISUZU MOTORS LIMITED | | 12 765 | 194,373 | 209,025 | – 14,652 | – 14,652 | 2 071,86 | 201,294 |
| IVECO SPA | | 31 685 | 211,664 | 229,635 | – 17,971 | – 17,971 | 2 293,47 | 219,356 |
| JAGUAR LAND ROVER LIMITED | D | 18 460 | 258,906 | 276,930 | – 18,024 | – 18,024 | 2 044,31 | 267,932 |
| KIA MOTORS CORPORATION | P5 | 460 | 110,509 | 141,711 | – 31,202 | – 31,202 | 1 348,05 | 121,196 |
| KIA MOTORS SLOVAKIA SRO | P5 | 327 | 117,331 | 151,588 | – 34,257 | – 34,257 | 1 454,26 | 126,994 |
| LADA AUTOMOBILE GMBH | DMD | 55 | 216,000 | | | | 1 232,45 | 216,164 |
| MAGYAR SUZUKI CORPORATION LTD | | 72 | 116,370 | 133,814 | – 17,444 | – 17,444 | 1 263,14 | 119,833 |
| MAHINDRA & MAHINDRA LTD | DMD | 215 | 204,311 | | | | 2 016,34 | 208,544 |
| MAZDA MOTOR CORPORATION | DMD | 323 | 149,533 | | | | 1 797,72 | 167,241 |
| MFTBC | P1 | 33 | 236,000 | 264,418 | – 28,418 | – 28,418 | 2 667,48 | 239,364 |
| MITSUBISHI MOTORS CORPORATION MMC | P6/D | 940 | 162,221 | 210,000 | – 47,779 | – 47,779 | 1 915,75 | 179,735 |
| MITSUBISHI MOTORS THAILAND CO LTD MMTH | P6/D | 15 226 | 189,604 | 210,000 | – 20,396 | – 20,396 | 1 948,99 | 194,682 |
| NISSAN INTERNATIONAL SA | | 38 535 | 127,710 | 187,288 | – 59,578 | – 59,578 | 1 838,13 | 176,384 |
| ADAM OPEL AG | P4 | 91 895 | 149,226 | 178,934 | – 29,708 | – 29,708 | 1 748,30 | 160,767 |
| PIAGGIO & C SPA | D | 2 621 | 117,812 | 155,000 | – 37,188 | – 37,188 | 1 099,63 | 146,263 |
| RENAULT SAS | P7 | 214 368 | 121,899 | 171,206 | – 49,307 | – 49,307 | 1 665,20 | 148,006 |
| RENAULT TRUCKS | | 7 334 | 198,444 | 226,246 | – 27,802 | – 27,802 | 2 257,03 | 210,868 |
| SAIC MOTOR COMMERCIAL VEHICLE CO LTD | DMD | 63 | 250,000 | | | | 2 181,90 | 250,000 |
| SSANGYONG MOTOR COMPANY | D | 711 | 196,533 | 210,000 | – 13,467 | – 13,467 | 2 055,36 | 199,992 |
| STREETSCOOTER GMBH | | 237 | 0,000 | 147,216 | – 147,216 | – 147,216 | 1 407,25 | 0,000 |
| SUZUKI MOTOR CORPORATION | DMD | 337 | 136,849 | | | | 1 201,79 | 143,650 |
| TATA MOTORS LIMITED | | 53 | 196,000 | 202,176 | – 6,176 | – 6,176 | 1 998,21 | 196,000 |
| TOYOTA MOTOR EUROPE NV SA | | 32 764 | 178,014 | 193,955 | – 15,941 | – 16,108 | 1 909,82 | 188,484 |
| TOYOTA CAETANO PORTUGAL SA | DMD | 42 | 245,839 | | | | 1 870,16 | 250,762 |
| VOLVO CAR CORPORATION | | 751 | 116,297 | 169,633 | – 53,336 | – 53,336 | 1 648,29 | 127,759 |

A

B

C

D

E

F

G

H

I

Ražotāja nosaukums

Grupas un atkāpes

Reģistrēto transportlīdzekļu skaits

Vidējās īpatnējās CO2 emisijas (75 %)

Īpatnējo emisiju mērķrādītājs

Attālums līdz mērķim

Attālums līdz mērķrādītājam, koriģēts

Vidējā masa

Vidējās CO2 emisijas (100 %)

ALFA ROMEO SPA

9

111,833

147,482

– 35,649

– 35,649

1 410,11

128,000

AUTOMOBILES CITROEN

145 739

133,123

164,595

– 31,472

– 31,472

1 594,12

149,771

AUTOMOBILES PEUGEOT

147 199

133,424

165,947

– 32,523

– 32,523

1 608,66

151,046

AVTOVAZ JSC

P7

23

209,471

136,757

72,714

72,714

1 294,78

211,957

BLUECAR SAS

236

0,000

137,697

– 137,697

– 137,697

1 304,89

0,000

BAYERISCHE MOTOREN WERKE AG

537

125,376

173,786

– 48,410

– 48,410

1 692,95

135,836

BMW M GMBH

348

133,253

185,755

– 52,502

– 52,502

1 821,64

140,974

FCA US LLC

P2

943

197,222

207,485

– 10,263

– 10,276

2 055,30

210,082

CNG– TECHNIK GMBH

P3

659

118,526

155,176

– 36,650

– 36,650

1 492,84

121,299

COMARTH ENGINEERING SL

3

0,000

92,509

– 92,509

– 92,509

819,00

0,000

AUTOMOBILE DACIA SA

P7

23 348

120,846

135,495

– 14,649

– 14,655

1 281,22

132,506

DAIMLER AG

P1

132 571

177,569

211,675

– 34,106

– 34,216

2 100,36

189,404

DFSK MOTOR CO LTD

DMD

287

162,572

1 150,46

168,010

ESAGONO ENERGIA SRL

14

0,000

133,987

– 133,987

– 133,987

1 265,00

0,000

FCA ITALY SPA

P2

130 731

145,481

173,839

– 28,358

– 28,371

1 693,52

157,915

FORD MOTOR COMPANY OF AUSTRALIA LIMITED

P3

23 786

224,791

221,618

3,173

3,173

2 207,27

235,541

FORD MOTOR COMPANY

P3

48

186,639

215,917

– 29,278

– 29,676

2 145,97

205,583

FORD– WERKE GMBH

P3

199 794

157,473

191,136

– 33,663

– 33,664

1 879,51

170,806

FUJI HEAVY INDUSTRIES LTD

62

152,783

169,848

– 17,065

– 17,065

1 650,60

157,065

MITSUBISHI FUSO TRUCK & BUS CORPORATION

P1

500

235,821

265,154

– 29,333

– 29,494

2 675,40

238,206

MITSUBISHI FUSO TRUCK EUROPE SA

P1

3

235,000

276,432

– 41,432

– 41,432

2 796,67

237,667

LLC AUTOMOBILE PLANT GAZ

DMD

13

285,000

2 218,08

285,000

GENERAL MOTORS COMPANY

P4

10

280,000

256,933

23,067

23,067

2 587,00

302,100

GONOW AUTO CO LTD

D

65

157,333

175,000

– 17,667

– 17,667

1 194,15

177,246

GREAT WALL MOTOR COMPANY LIMITED

DMD

217

197,179

1 851,72

204,065

HONDA MOTOR CO LTD

4

145,333

161,376

– 16,043

– 16,043

1 559,50

153,750

HONDA OF THE UK MANUFACTURING LTD

97

120,722

166,185

– 45,463

– 45,463

1 611,22

133,588

HYUNDAI MOTOR COMPANY

1 375

189,669

211,403

– 21,734

– 21,734

2 097,43

198,119

HYUNDAI ASSAN OTOMOTIV SANAYI VE

118

109,693

111,275

– 1,582

– 1,582

1 020,78

110,788

HYUNDAI MOTOR MANUFACTURING CZECH SRO

232

119,494

160,712

– 41,218

– 41,218

1 552,37

140,629

ISUZU MOTORS LIMITED

12 765

194,373

209,025

– 14,652

– 14,652

2 071,86

201,294

IVECO SPA

31 685

211,664

229,635

– 17,971

– 17,971

2 293,47

219,356

JAGUAR LAND ROVER LIMITED

D

18 460

258,906

276,930

– 18,024

– 18,024

2 044,31

267,932

KIA MOTORS CORPORATION

P5

460

110,509

141,711

– 31,202

– 31,202

1 348,05

121,196

KIA MOTORS SLOVAKIA SRO

P5

327

117,331

151,588

– 34,257

– 34,257

1 454,26

126,994

LADA AUTOMOBILE GMBH

DMD

55

216,000

1 232,45

216,164

MAGYAR SUZUKI CORPORATION LTD

72

116,370

133,814

– 17,444

– 17,444

1 263,14

119,833

MAHINDRA & MAHINDRA LTD

DMD

215

204,311

2 016,34

208,544

MAZDA MOTOR CORPORATION

DMD

323

149,533

1 797,72

167,241

MFTBC

P1

33

236,000

264,418

– 28,418

– 28,418

2 667,48

239,364

MITSUBISHI MOTORS CORPORATION MMC

P6/D

940

162,221

210,000

– 47,779

– 47,779

1 915,75

179,735

MITSUBISHI MOTORS THAILAND CO LTD MMTH

P6/D

15 226

189,604

210,000

– 20,396

– 20,396

1 948,99

194,682

NISSAN INTERNATIONAL SA

38 535

127,710

187,288

– 59,578

– 59,578

1 838,13

176,384

ADAM OPEL AG

P4

91 895

149,226

178,934

– 29,708

– 29,708

1 748,30

160,767

PIAGGIO & C SPA

D

2 621

117,812

155,000

– 37,188

– 37,188

1 099,63

146,263

RENAULT SAS

P7

214 368

121,899

171,206

– 49,307

– 49,307

1 665,20

148,006

RENAULT TRUCKS

7 334

198,444

226,246

– 27,802

– 27,802

2 257,03

210,868

SAIC MOTOR COMMERCIAL VEHICLE CO LTD

DMD

63

250,000

2 181,90

250,000

SSANGYONG MOTOR COMPANY

D

711

196,533

210,000

– 13,467

– 13,467

2 055,36

199,992

STREETSCOOTER GMBH

237

0,000

147,216

– 147,216

– 147,216

1 407,25

0,000

SUZUKI MOTOR CORPORATION

DMD

337

136,849

1 201,79

143,650

TATA MOTORS LIMITED

53

196,000

202,176

– 6,176

– 6,176

1 998,21

196,000

TOYOTA MOTOR EUROPE NV SA

32 764

178,014

193,955

– 15,941

– 16,108

1 909,82

188,484

TOYOTA CAETANO PORTUGAL SA

DMD

42

245,839

1 870,16

250,762

VOLVO CAR CORPORATION

751

116,297

169,633

– 53,336

– 53,336

1 648,29

127,759

2. tabula

Vērtības, kas attiecas uz grupu darbības rezultātiem un kas apstiprinātas vai grozītas saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 510/2011 8. panta 6. punktu

| A | B | C | D | E | F | G | H | I |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Grupas nosaukums | Grupa | Reģistrēto transportlīdzekļu skaits | Vidējās īpatnējās CO2 emisijas (75 %) | Īpatnējo emisiju mērķrādītājs | Attālums līdz mērķrādītājam | Attālums līdz mērķrādītājam, koriģēts | Vidējā masa | Vidējās CO2 emisijas (100 %) |
| DAIMLER AG | P1 | 133 107 | 177,711 | 211,891 | – 34,180 | – 34,291 | 2 102,68 | 189,600 |
| FCA ITALY SPA | P2 | 131 674 | 145,707 | 174,080 | – 28,373 | – 28,385 | 1 696,11 | 158,288 |
| FORD– WERKE GMBH | P3 | 224 287 | 161,830 | 194,269 | – 32,439 | – 32,440 | 1 913,19 | 177,533 |
| GENERAL MOTORS | P4 | 91 906 | 149,228 | 178,942 | – 29,714 | – 29,714 | 1 748,39 | 160,782 |
| KIA | P5 | 787 | 113,330 | 145,815 | – 32,485 | – 32,485 | 1 392,18 | 123,605 |
| MITSUBISHI MOTORS | P6/D | 16 167 | 187,871 | 210,000 | – 22,129 | – 22,129 | 1 947,06 | 193,813 |
| POOL RENAULT | P7 | 237 739 | 121,542 | 167,696 | – 46,154 | – 46,158 | 1 627,46 | 146,490 |

A

B

C

D

E

F

G

H

I

Grupas nosaukums

Grupa

Reģistrēto transportlīdzekļu skaits

Vidējās īpatnējās CO2 emisijas (75 %)

Īpatnējo emisiju mērķrādītājs

Attālums līdz mērķrādītājam

Attālums līdz mērķrādītājam, koriģēts

Vidējā masa

Vidējās CO2 emisijas (100 %)

DAIMLER AG

P1

133 107

177,711

211,891

– 34,180

– 34,291

2 102,68

189,600

FCA ITALY SPA

P2

131 674

145,707

174,080

– 28,373

– 28,385

1 696,11

158,288

FORD– WERKE GMBH

P3

224 287

161,830

194,269

– 32,439

– 32,440

1 913,19

177,533

GENERAL MOTORS

P4

91 906

149,228

178,942

– 29,714

– 29,714

1 748,39

160,782

KIA

P5

787

113,330

145,815

– 32,485

– 32,485

1 392,18

123,605

MITSUBISHI MOTORS

P6/D

16 167

187,871

210,000

– 22,129

– 22,129

1 947,06

193,813

POOL RENAULT

P7

237 739

121,542

167,696

– 46,154

– 46,158

1 627,46

146,490

Paskaidrojumi par 1. un 2. tabulu

A sleja

1. tabula. “Ražotāja nosaukums” ir tas ražotāja nosaukums, ko attiecīgais ražotājs ir paziņojis Komisijai, vai, ja šāds paziņojums nav veikts, tad nosaukums, ar kuru tas reģistrēts dalībvalsts reģistrācijas iestādē.

2. tabula. “Grupas nosaukums” ir grupas nosaukums, ko deklarējis grupas vadītājs.

B sleja

“D” nozīmē, ka saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 510/2011 11. panta 3. punktu ir piemērota atkāpe maza apjoma ražotājam, kura bija spēkā attiecībā uz 2015. kalendāro gadu.

“DMD” nozīmē, ka saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 510/2011 2. panta 4. punktu piemēro de minimis atkāpi, t. i., ražotājam, kas 2015. gadā kopā ar visiem tā saistītajiem uzņēmumiem saražojis mazāk nekā 1 000 jaunu reģistrētu transportlīdzekļu, īpatnējo emisiju mērķrādītājs nav jāsasniedz.

“P” nozīmē, ka ražotājs ir dalībnieks kādā no grupām, kas uzskaitītas 2. tabulā un izveidotas saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 510/2011 7. pantu, un ka vienošanās par apvienošanos grupā ir spēkā attiecībā uz 2015. kalendāro gadu.

C sleja

“Reģistrēto transportlīdzekļu skaits” ir jaunu reģistrētu vieglo kravas automobiļu kopējais skaits dalībvalstīs attiecīgajā kalendārajā gadā, neskaitot tos reģistrētos automobiļus, kuru ierakstos nav iekļautas masas vai CO2 emisiju vērtības, un ierakstus, kurus ražotājs neatzīst. Dalībvalstu paziņoto reģistrēto transportlīdzekļu skaitu citādi mainīt nedrīkst.

D sleja

“Vidējās īpatnējās CO2 emisijas (75 %)” ir vidējās īpatnējās CO2 emisijas, kas aprēķinātas saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 510/2011 4. panta trešo daļu, ņemot vērā tos 75 % ražotāja transportlīdzekļu, kuriem ir viszemākais emisiju daudzums. Vajadzības gadījumā vidējās īpatnējās CO2 emisijas ir koriģētas, ņemot vērā kļūdas, par ko Komisijai paziņojis attiecīgais ražotājs. Aprēķiniem izmantoti ieraksti ar derīgu masas un CO2 emisiju vērtību. Vidējās īpatnējās CO2 emisijas ietver emisiju samazinājumus, kas izriet no Regulas (ES) Nr. 510/2011 5. panta noteikumiem par superkredītiem, E85 izmantošanas saskaņā ar minētās regulas 6. pantu vai ekoinovāciju izmantošanas saskaņā ar minētās regulas 12. pantu.

E sleja

“Īpatnējo emisiju mērķrādītājs” ir emisiju mērķrādītājs, kas aprēķināts ar Regulas (ES) Nr. 510/2011 I pielikumā doto formulu, pamatojoties uz visu to transportlīdzekļu vidējo masu, kuri attiecināti uz vienu ražotāju.

F sleja

“Attālums līdz mērķrādītājam” ir D slejā norādītās vidējo īpatnējo CO2 emisiju vērtības un E slejā norādītās īpatnējo emisiju mērķrādītāja vērtības starpība. Ja vērtība F slejā ir pozitīva, vidējās īpatnējās CO2 emisijas pārsniedz noteikto mērķrādītāju.

G sleja

“Attālums līdz mērķrādītājam, koriģēts” nozīmē, ka gadījumos, kad vērtība šajā slejā atšķiras no vērtības F slejā, vērtības attiecīgajā slejā ir koriģētas, lai ņemtu vērā kļūdas robežu. Kļūdas robežu aprēķina pēc šādas formulas:

| Kļūda | = | [(AC1 – TG1) – (AC2 – TG2)] absolūtā vērtība; |
| --- | --- | --- |
| AC1 | = | vidējās īpatnējās CO2 emisijas, ņemot vērā neidentificējamos transportlīdzekļus (kā norādīts D slejā); |
| TG1 | = | īpatnējo emisiju mērķrādītājs, ņemot vērā neidentificējamos transportlīdzekļus (kā norādīts E slejā); |
| AC2 | = | vidējās īpatnējās CO2 emisijas, neņemot vērā neidentificējamos transportlīdzekļus; |
| TG2 | = | īpatnējo emisiju mērķrādītājs, neņemot vērā neidentificējamos transportlīdzekļus. |

Kļūda

=

[(AC1 – TG1) – (AC2 – TG2)] absolūtā vērtība;

AC1

=

vidējās īpatnējās CO2 emisijas, ņemot vērā neidentificējamos transportlīdzekļus (kā norādīts D slejā);

TG1

=

īpatnējo emisiju mērķrādītājs, ņemot vērā neidentificējamos transportlīdzekļus (kā norādīts E slejā);

AC2

=

vidējās īpatnējās CO2 emisijas, neņemot vērā neidentificējamos transportlīdzekļus;

TG2

=

īpatnējo emisiju mērķrādītājs, neņemot vērā neidentificējamos transportlīdzekļus.

I sleja

“Vidējās CO2 emisijas (100 %)” ir vidējās īpatnējās CO2 emisijas, kas aprēķinātas, izmantojot datus par 100 % uz ražotāju attiecināto transportlīdzekļu. Vajadzības gadījumā vidējās īpatnējās CO2 emisijas ir koriģētas, ņemot vērā kļūdas, par ko Komisijai paziņojuši attiecīgie ražotāji. Aprēķinam izmantotie reģistrētie dati ietver tos datus, kas satur derīgas masas un CO2 emisiju vērtības, bet neietver emisiju samazinājumus, kas izriet no Regulas (ES) Nr. 510/2011 5. panta noteikumiem par superkredītiem, E85 izmantošanas saskaņā ar minētās regulas 6. pantu vai ekoinovāciju izmantošanas saskaņā ar minētās regulas 12. pantu.

---

| 20.12.2016 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 345/112 |
| --- | --- | --- | --- |

20.12.2016

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 345/112

---

KOMISIJAS ĪSTENOŠANAS LĒMUMS (ES) 2016/2321

(2016. gada 19. decembris)

par tāda sertifikāta par gatavību pārstrādei formātu, kas izdots saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 1257/2013 par kuģu pārstrādi

(Dokuments attiecas uz EEZ)

EIROPAS KOMISIJA,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2013. gada 20. novembra Regulu (ES) Nr. 1257/2013 par kuģu pārstrādi un ar ko groza Regulu (EK) Nr. 1013/2006 un Direktīvu 2009/16/EK (1), un jo īpaši tās 9. panta 9. punktu,

tā kā:

| (1) | Ar Regulu (ES) Nr. 1257/2013 kuģu īpašniekiem, administrācijām un atzītām organizācijām nosaka prasības attiecībā uz sertifikātu par gatavību pārstrādei izdošanu, apstiprināšanu, pagarināšanu un to atrašanos uz kuģa. |
| --- | --- |

(1)

Ar Regulu (ES) Nr. 1257/2013 kuģu īpašniekiem, administrācijām un atzītām organizācijām nosaka prasības attiecībā uz sertifikātu par gatavību pārstrādei izdošanu, apstiprināšanu, pagarināšanu un to atrašanos uz kuģa.

| (2) | Saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1257/2013 6. panta 2. punkta c) apakšpunkta prasībām kuģiem, kurus paredzēts pārstrādāt, jābūt saņēmušiem sertifikātu par gatavību pārstrādei. |
| --- | --- |

(2)

Saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1257/2013 6. panta 2. punkta c) apakšpunkta prasībām kuģiem, kurus paredzēts pārstrādāt, jābūt saņēmušiem sertifikātu par gatavību pārstrādei.

| (3) | Saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1257/2013 7. pantu pirms kuģa pārstrādes jāizstrādā katram kuģim specifisks kuģa pārstrādes plāns. Kuģa pārstrādes plānā ir jāpievēršas jebkādiem ar kuģi saistītiem apstākļiem, kuri nav paredzēti kuģu pārstrādes rūpnīcas plānā vai saistībā ar kuriem būs nepieciešamas īpašas procedūras. |
| --- | --- |

(3)

Saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1257/2013 7. pantu pirms kuģa pārstrādes jāizstrādā katram kuģim specifisks kuģa pārstrādes plāns. Kuģa pārstrādes plānā ir jāpievēršas jebkādiem ar kuģi saistītiem apstākļiem, kuri nav paredzēti kuģu pārstrādes rūpnīcas plānā vai saistībā ar kuriem būs nepieciešamas īpašas procedūras.

| (4) | Saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1257/2013 8. pantu administrāciju darbiniekiem vai administrāciju pilnvarotu atzītu organizāciju darbiniekiem jāveic kuģu apskates. Apskašu mērķis ir gūt apstiprinājumu, ka bīstamo materiālu uzskaitījumi atbilst attiecīgajām regulas prasībām. |
| --- | --- |

(4)

Saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1257/2013 8. pantu administrāciju darbiniekiem vai administrāciju pilnvarotu atzītu organizāciju darbiniekiem jāveic kuģu apskates. Apskašu mērķis ir gūt apstiprinājumu, ka bīstamo materiālu uzskaitījumi atbilst attiecīgajām regulas prasībām.

| (5) | Saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1257/2013 9. panta 9. punktu pēc nobeiguma apskates sekmīgas pabeigšanas administrācijai vai administrācijas pilnvarotai atzītai organizācijai jāizdod sertifikāts par gatavību pārstrādei. Minētajam sertifikātam jāpievieno bīstamo materiālu uzskaitījums un kuģa pārstrādes plāns. Sertifikāta par gatavību pārstrādei formātam jāatbilst 2009. gada 15. maijā Honkongā pieņemtās Starptautiskās konvencijas par kuģu drošu un videi nekaitīgu pārstrādi (“Honkongas konvencija”) 4. papildinājumam. |
| --- | --- |

(5)

Saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1257/2013 9. panta 9. punktu pēc nobeiguma apskates sekmīgas pabeigšanas administrācijai vai administrācijas pilnvarotai atzītai organizācijai jāizdod sertifikāts par gatavību pārstrādei. Minētajam sertifikātam jāpievieno bīstamo materiālu uzskaitījums un kuģa pārstrādes plāns. Sertifikāta par gatavību pārstrādei formātam jāatbilst 2009. gada 15. maijā Honkongā pieņemtās Starptautiskās konvencijas par kuģu drošu un videi nekaitīgu pārstrādi (“Honkongas konvencija”) 4. papildinājumam.

| (6) | Šajā lēmumā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar atzinumu, ko sniegusi ar Regulas (ES) Nr. 1257/2013 25. pantu izveidotā Kuģu pārstrādes regulas komiteja, |
| --- | --- |

(6)

Šajā lēmumā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar atzinumu, ko sniegusi ar Regulas (ES) Nr. 1257/2013 25. pantu izveidotā Kuģu pārstrādes regulas komiteja,

IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.

1. pants

Sertifikāti par gatavību pārstrādei, kas izdoti saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1257/2013 9. panta 9. punktu un apstiprināti saskaņā ar 10. panta 5. punktu, atbilst šā lēmuma pielikumā noteiktajam formātam.

2. pants

Šī regula stājas spēkā divdesmitajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

Briselē, 2016. gada 19. decembrī

Komisijas vārdā –

priekšsēdētājs

Jean-Claude JUNCKER

---

(1)  
  OV L 330, 10.12.2013., 1. lpp.

1

---

PIELIKUMS

Image 1

SERTIFIKĀTS PAR GATAVĪBU PĀRSTRĀDEI

atbilstoši Eiropas Parlamenta un Padomes Regulai (ES) Nr. 1257/2013 par kuģu pārstrādi

(Piezīme. Šim sertifikātam pievieno bīstamo materiālu uzskaitījumu un kuģa pārstrādes plānu)

(Oficiāls zīmogs) (Valsts)

Sertifikātu saskaņā ar Regulu (ES) Nr. 1257/2013 un saskaņā ar valdības pilnvarojumu

(valsts nosaukums)

izdeva

(saskaņā ar Regulu (ES) Nr. 1257/2013 pilnvarotas personas vai organizācijas pilns nosaukums)

Kuģa dati

Kuģa vārds

Pazīšanas numurs vai burti

Pieraksta osta

Bruto tilpība

SJO numurs

Kuģa īpašnieka vārds/nosaukums un adrese

SJO reģistrēta kuģa īpašnieka identifikācijas numurs

SJO reģistrēta uzņēmuma identifikācijas numurs

Uzbūvēšanas datums

Image 2

Dati par kuģu pārstrādes rūpnīcu(-ām)

Kuģu pārstrādes rūpnīcas nosaukums

Pārstrādes uzņēmuma unikālais identifikācijas numurs (1)

Pilna adrese

Datums, līdz kuram kuģu pārstrādes rūpnīca ir iekļauta Eiropas sarakstā

(1) Identifikācijas numurs, kas norādīts Eiropas sarakstā.

Dati par bīstamo materiālu uzskaitījumu

Bīstamo materiālu uzskaitījuma identifikācijas/pārbaudes numurs:

Piezīme. Saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1257/2013 9. panta 9. punktu bīstamo materiālu uzskaitījumu pievieno sertifikātam par gatavību pārstrādei. Bīstamo materiālu uzskaitījumu sagatavo, pamatojoties uz standarta formātu, kas norādīts Starptautiskās Jūrniecības organizācijas izstrādātajās pamatnostādnēs, ko vajadzības gadījumā papildina ar pamatnostādnēm attiecībā uz Regulai (ES) Nr. 1257/2013 raksturīgajiem aspektiem, piemēram, attiecībā uz vielām, kas ir uzskaitītas minētajā regulā, bet nav norādītas Honkongas konvencijā.

Dati par kuģa pārstrādes plānu

Kuģa pārstrādes plāna identifikācijas/pārbaudes numurs:

Piezīme. Saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1257/2013 9. panta 9. punktu kuģa pārstrādes plānu pievieno sertifikātam par gatavību pārstrādei.

AR ŠO APLIECINA:

1) ka kuģis ir apskatīts saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1257/2013 8. pantu;

2) ka kuģim ir derīgs bīstamo materiālu uzskaitījums saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1257/2013 5. panta 7. punktu;

3) ka kuģa pārstrādes plāns ir sagatavots saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1257/2013 7. panta 2. punktu; un

4) ka kuģu pārstrādes rūpnīca(-as), kurā(-ās) šo kuģi paredzēts pārstrādāt, ir iekļauta(-as) Eiropas sarakstā saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1257/2013 16. pantu.

Šis sertifikāts ir derīgs līdz (dd/mm/gggg)

(datums)

Izdots

(sertifikāta izdošanas vieta)

(dd/mm/gggg)

(izdošanas datums) (Pilnvarotās amatpersonas, kas izsniegusi sertifikātu, paraksts)

(Iestādes zīmogs vai spiedogs)

Image 3

ATZĪME PAR SERTIFIKĀTA DERĪGUMA TERMIŅA PAGARINĀŠANU UZ PAPILDPERIODU LĪDZ BRĪDIM, KAD TIEK SASNIEGTA KUĢU PĀRSTRĀDES RŪPNĪCAS OSTA, JA IR PIEMĒROJAMS 10. PANTA 5. PUNKTS (*)

Saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1257/2013 10. panta 5. punktu šis sertifikāts ir atzīstams par derīgu vienam tiešam reisam

no ostas:

uz ostu:

Paraksts:

(attiecīgi pilnvarotas amatpersonas paraksts)

Vieta:

Datums: (dd/mm/gggg)

(Iestādes zīmogs vai spiedogs)

(*) Šo lapu pavairo un pievieno sertifikātam, ja administrācija to uzskata par nepieciešamu.

---

| 20.12.2016 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 345/117 |
| --- | --- | --- | --- |

20.12.2016

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 345/117

---

KOMISIJAS ĪSTENOŠANAS LĒMUMS (ES) 2016/2322

(2016. gada 19. decembris)

par Eiropas Parlamenta un Padomes Regulā (ES) Nr. 1257/2013 par kuģu pārstrādi prasītā paziņojuma par kuģa pārstrādes pabeigšanu formātu

(Dokuments attiecas uz EEZ)

EIROPAS KOMISIJA,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2013. gada 20. novembra Regulu (ES) Nr. 1257/2013 par kuģu pārstrādi un ar ko groza Regulu (EK) Nr. 1013/2006 un Direktīvu 2009/16/EK (1), un jo īpaši tās 13. panta 3. punkta b) apakšpunktu,

tā kā:

| (1) | Ar Regulu (ES) Nr. 1257/2013 kuģu pārstrādes uzņēmumiem, kuģu pārstrādes rūpnīcām un kuģu pārstrādes rūpnīcu operatoriem nosaka prasības attiecībā uz tādu kuģu pārstrādi, kuri kuģo ar Savienības dalībvalsts karogu. |
| --- | --- |

(1)

Ar Regulu (ES) Nr. 1257/2013 kuģu pārstrādes uzņēmumiem, kuģu pārstrādes rūpnīcām un kuģu pārstrādes rūpnīcu operatoriem nosaka prasības attiecībā uz tādu kuģu pārstrādi, kuri kuģo ar Savienības dalībvalsts karogu.

| (2) | Saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1257/2013 13. panta 2. punkta c) apakšpunktu kuģu pārstrādes rūpnīcas operatoram 14 dienu laikā pēc pilnīgas vai daļējas pārstrādes saskaņā ar kuģa pārstrādes plānu jānosūta paziņojums par pabeigšanu administrācijai, kura attiecīgajam kuģim izdeva sertifikātu par gatavību pārstrādei. Paziņojuma par pabeigšanu formātam jāatbilst 2009. gada 15. maijā Honkongā pieņemtās Starptautiskās konvencijas par kuģu drošu un videi nekaitīgu pārstrādi (“Honkongas konvencija”) 7. papildinājumam. |
| --- | --- |

(2)

Saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1257/2013 13. panta 2. punkta c) apakšpunktu kuģu pārstrādes rūpnīcas operatoram 14 dienu laikā pēc pilnīgas vai daļējas pārstrādes saskaņā ar kuģa pārstrādes plānu jānosūta paziņojums par pabeigšanu administrācijai, kura attiecīgajam kuģim izdeva sertifikātu par gatavību pārstrādei. Paziņojuma par pabeigšanu formātam jāatbilst 2009. gada 15. maijā Honkongā pieņemtās Starptautiskās konvencijas par kuģu drošu un videi nekaitīgu pārstrādi (“Honkongas konvencija”) 7. papildinājumam.

| (3) | Atbilstoši Regulas (ES) Nr. 1257/2013 3. panta 6. punktam “kuģu pārstrāde” ir kuģa pilnīga vai daļēja demontāža. Tāpēc kuģa daļējas demontāžas gadījumā ir nepieciešams paziņojums par pabeigšanu. Paziņojuma par pabeigšanu formāts attiecas uz vienu kuģu pārstrādes rūpnīcu. Ja kuģa demontāžas tiek veikta vairākās rūpnīcās, katra procesā iesaistītā rūpnīca izsniedz atsevišķu paziņojumu par pabeigšanu. |
| --- | --- |

(3)

Atbilstoši Regulas (ES) Nr. 1257/2013 3. panta 6. punktam “kuģu pārstrāde” ir kuģa pilnīga vai daļēja demontāža. Tāpēc kuģa daļējas demontāžas gadījumā ir nepieciešams paziņojums par pabeigšanu. Paziņojuma par pabeigšanu formāts attiecas uz vienu kuģu pārstrādes rūpnīcu. Ja kuģa demontāžas tiek veikta vairākās rūpnīcās, katra procesā iesaistītā rūpnīca izsniedz atsevišķu paziņojumu par pabeigšanu.

| (4) | Šajā lēmumā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar atzinumu, ko sniegusi ar Regulas (ES) Nr. 1257/2013 25. pantu izveidotā Kuģu pārstrādes regulas komiteja, |
| --- | --- |

(4)

Šajā lēmumā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar atzinumu, ko sniegusi ar Regulas (ES) Nr. 1257/2013 25. pantu izveidotā Kuģu pārstrādes regulas komiteja,

IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.

1. pants

Regulas (ES) Nr. 1257/2013 13. panta 2. punkta c) apakšpunktā prasītie paziņojumi par kuģa pārstrādes pabeigšanu atbilst šā lēmuma pielikumā noteiktajam formātam.

2. pants

Šī regula stājas spēkā divdesmitajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

Briselē, 2016. gada 19. decembrī

Komisijas vārdā –

priekšsēdētājs

Jean-Claude JUNCKER

---

(1)  
  OV L 330, 10.12.2013., 1. lpp.

1

---

PIELIKUMS

Image 4

PAZIŅOJUMS PAR KUĢA PĀRSTRĀDES PABEIGŠANU

atbilstoši Eiropas Parlamenta un Padomes Regulai (ES) Nr. 1257/2013 par kuģu pārstrādi

Šis dokuments ir paziņojums par kuģa pārstrādes pabeigšanu attiecībā uz

(kuģa vārds, to saņemot pārstrādei/izrakstīšanas punktā)

Dati par pārstrādei saņemto kuģi

Pazīšanas numurs vai burti

Pieraksta osta

Bruto tilpība

SJO numurs

Kuģa īpašnieka vārds/nosaukums un adrese

SJO reģistrēta kuģa īpašnieka identifikācijas numurs

SJO reģistrēta uzņēmuma identifikācijas numurs

Uzbūvēšanas datums

AR ŠO APSTIPRINU, KA:

kuģis ir pārstrādāts saskaņā ar kuģa pārstrādes plānu un Regulu (ES) Nr. 1257/2013

(atļauju saņēmušās kuģu pārstrādes rūpnīcas nosaukums un atrašanās vieta)

un kuģa pārstrāde saskaņā ar Regulu (ES) Nr. 1257/2013 par kuģu pārstrādi ir pabeigta

(dd/mm/gggg)

(pabeigšanas datums)

Izdots

(paziņojuma izdošanas vieta)

(dd/mm/gggg)

(izdošanas datums)

(Kuģu pārstrādes rūpnīcas operatora vai pilnvarota pārstāvja paraksts)

---

| 20.12.2016 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 345/119 |
| --- | --- | --- | --- |

20.12.2016

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 345/119

---

KOMISIJAS ĪSTENOŠANAS LĒMUMS (ES) 2016/2323

(2016. gada 19. decembris),

ar ko izveido kuģu pārstrādes rūpnīcu Eiropas sarakstu saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 1257/2013 par kuģu pārstrādi

(Dokuments attiecas uz EEZ)

EIROPAS KOMISIJA,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2013. gada 20. novembra Regulu (ES) Nr. 1257/2013 par kuģu pārstrādi un ar ko groza Regulu (EK) Nr. 1013/2006 un Direktīvu 2009/16/EK (1), un jo īpaši tās 16. pantu,

tā kā:

| (1) | Saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1257/2013 16. panta 1. punktu Komisijai ir jāpieņem īstenošanas akti, ar ko izveido Eiropas sarakstu, kurā iekļauj kuģu pārstrādes rūpnīcas, kas atrodas Savienībā un par ko dalībvalstis paziņojušas saskaņā ar minētās regulas 14. panta 3. punktu, un kuģu pārstrādes rūpnīcas, kas atrodas trešā valstī un par kuru iekļaušanu sarakstā tiek lemts, pamatojoties uz tās informācijas un to pierādījumu izvērtēšanu, kuri ir sniegti vai savākti saskaņā ar minētās regulas 15. pantu. |
| --- | --- |

(1)

Saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1257/2013 16. panta 1. punktu Komisijai ir jāpieņem īstenošanas akti, ar ko izveido Eiropas sarakstu, kurā iekļauj kuģu pārstrādes rūpnīcas, kas atrodas Savienībā un par ko dalībvalstis paziņojušas saskaņā ar minētās regulas 14. panta 3. punktu, un kuģu pārstrādes rūpnīcas, kas atrodas trešā valstī un par kuru iekļaušanu sarakstā tiek lemts, pamatojoties uz tās informācijas un to pierādījumu izvērtēšanu, kuri ir sniegti vai savākti saskaņā ar minētās regulas 15. pantu.

| (2) | Dalībvalstis ir paziņojušas par 18 kuģu pārstrādes rūpnīcām, kas atrodas Savienībā un atbilst attiecīgajām Regulas (ES) Nr. 1257/2013 prasībām. Saskaņā ar minētās regulas 16. panta 1. punkta a) apakšpunktu šīs rūpnīcas būtu jāiekļauj kuģu pārstrādes rūpnīcu Eiropas sarakstā. |
| --- | --- |

(2)

Dalībvalstis ir paziņojušas par 18 kuģu pārstrādes rūpnīcām, kas atrodas Savienībā un atbilst attiecīgajām Regulas (ES) Nr. 1257/2013 prasībām. Saskaņā ar minētās regulas 16. panta 1. punkta a) apakšpunktu šīs rūpnīcas būtu jāiekļauj kuģu pārstrādes rūpnīcu Eiropas sarakstā.

| (3) | Attiecībā uz kuģu pārstrādes rūpnīcām, kuras atrodas trešā valstī un par kuru iekļaušanu sarakstā Komisijai ir iesniegts pieteikums saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1257/2013 15. pantu, sniegtās vai savāktās informācijas un pierādījumu izvērtēšana vēl nav pabeigta. Īstenošanas akti par šīm kuģu pārstrādes rūpnīcām, kas atrodas ārpus Savienības, Komisijai būs jāpieņem pēc novērtējuma pabeigšanas. |
| --- | --- |

(3)

Attiecībā uz kuģu pārstrādes rūpnīcām, kuras atrodas trešā valstī un par kuru iekļaušanu sarakstā Komisijai ir iesniegts pieteikums saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1257/2013 15. pantu, sniegtās vai savāktās informācijas un pierādījumu izvērtēšana vēl nav pabeigta. Īstenošanas akti par šīm kuģu pārstrādes rūpnīcām, kas atrodas ārpus Savienības, Komisijai būs jāpieņem pēc novērtējuma pabeigšanas.

| (4) | Eiropas sarakstā iekļaujamā informācija ir uzskaitīta Regulas (ES) Nr. 1257/2013 16. panta 2. punkta otrajā daļā. Lai atspoguļotu šīs prasības, Eiropas saraksta struktūra būtu jāveido atbilstīgi minētajam noteikumam. Saskaņā ar minētās regulas 16. panta 3. punktu Eiropas sarakstā jānorāda arī datums, līdz kuram kuģu pārstrādes rūpnīca ir iekļauta sarakstā. |
| --- | --- |

(4)

Eiropas sarakstā iekļaujamā informācija ir uzskaitīta Regulas (ES) Nr. 1257/2013 16. panta 2. punkta otrajā daļā. Lai atspoguļotu šīs prasības, Eiropas saraksta struktūra būtu jāveido atbilstīgi minētajam noteikumam. Saskaņā ar minētās regulas 16. panta 3. punktu Eiropas sarakstā jānorāda arī datums, līdz kuram kuģu pārstrādes rūpnīca ir iekļauta sarakstā.

| (5) | Šajā lēmumā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar atzinumu, ko sniegusi ar Regulas (ES) Nr. 1257/2013 25. pantu izveidotā Kuģu pārstrādes regulas komiteja, |
| --- | --- |

(5)

Šajā lēmumā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar atzinumu, ko sniegusi ar Regulas (ES) Nr. 1257/2013 25. pantu izveidotā Kuģu pārstrādes regulas komiteja,

IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.

1. pants

Kuģu pārstrādes rūpnīcu Eiropas saraksts, ko izveido saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1257/2013 16. panta 1. punktu, ir tāds, kā noteikts šā lēmuma pielikumā.

2. pants

Šis lēmums stājas spēkā divdesmitajā dienā pēc tā publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

Briselē, 2016. gada 19. decembrī

Komisijas vārdā –

priekšsēdētājs

Jean-Claude JUNCKER

---

(1)  
  OV L 330, 10.12.2013., 1. lpp.

1

---

PIELIKUMS

KUĢU PĀRSTRĀDES RŪPNĪCU EIROPAS SARAKSTS SASKAŅĀ AR REGULAS (ES) NR. 1257/2013 16. PANTA 1. PUNKTU

Kuģu pārstrādes rūpnīcas, kas atrodas Savienības dalībvalstī

| Rūpnīcas nosaukums | Pārstrādes metode | Kuģu, kurus var pārstrādāt, tips un izmērs | Ierobežojumi un nosacījumi, ar kuriem saskaņā darbojas kuģu pārstrādes rūpnīca, ieskaitot attiecībā uz bīstamo atkritumu apsaimniekošanu | Sīkāka informācija par kompetentās iestādes skaidri izteikta apstiprinājuma vai apstiprinājuma klusējot procedūru attiecībā uz kuģu pārstrādes plānu (1) | Maksimālais pārstrādāto kuģu apjoms gadā, ko aprēķina kā LTD izteiktu to kuģu svara summu, kas attiecīgajā gadā ir pārstrādāti konkrētajā rūpnīcā (2) | Datums, līdz kuram rūpnīca ir iekļauta Eiropas sarakstā (3) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| BEĻĢIJA |
| NV Galloo Recycling Ghent |
| Scheepszatestraat 9 |
| 9000 Gent |
| Beļģija |
| Tālrunis: +32 92512521 |
| E-pasts: peter.wyntin@galloo.com |

Rūpnīcas nosaukums

Pārstrādes metode

Kuģu, kurus var pārstrādāt, tips un izmērs

Ierobežojumi un nosacījumi, ar kuriem saskaņā darbojas kuģu pārstrādes rūpnīca, ieskaitot attiecībā uz bīstamo atkritumu apsaimniekošanu

Sīkāka informācija par kompetentās iestādes skaidri izteikta apstiprinājuma vai apstiprinājuma klusējot procedūru attiecībā uz kuģu pārstrādes plānu (1)

Maksimālais pārstrādāto kuģu apjoms gadā, ko aprēķina kā LTD izteiktu to kuģu svara summu, kas attiecīgajā gadā ir pārstrādāti konkrētajā rūpnīcā (2)

Datums, līdz kuram rūpnīca ir iekļauta Eiropas sarakstā (3)

BEĻĢIJA

NV Galloo Recycling Ghent

Scheepszatestraat 9

9000 Gent

Beļģija

Tālrunis: +32 92512521

E-pasts: peter.wyntin@galloo.com

Uz ūdens, uz eliņa

Visi kuģu tipi, kā definēts Regulas (ES) Nr. 1257/2013 3. panta 1. punktā

Maksimālie kuģa izmēri:

| | Garums: 265 m |
| --- | --- |

Garums: 265 m

| | Platums: 36 m |
| --- | --- |

Platums: 36 m

| | Iegrime: 12,5 m |
| --- | --- |

Iegrime: 12,5 m

Apstiprinājums klusējot, maksimālais pārskatīšanas periods 30 dienas

34 000  (4)

2020. gada 31. marts

DĀNIJA

| Fornæs ApS |
| --- |
| Rolshøjvej 12-16 |
| 8500 Grenå |
| Dānija |
| www.fornaes.dk |

Fornæs ApS

Rolshøjvej 12-16

8500 Grenå

Dānija

www.fornaes.dk

Demontāža pie piestātnes, pēc tam sagriešana uz necaurlaidīga seguma, kas aprīkots ar efektīvām kanalizācijas sistēmām

Visi kuģu tipi, kā definēts Regulas (ES) Nr. 1257/2013 3. panta 1. punktā

Maksimālie kuģa izmēri:

| | Garums: 150 m |
| --- | --- |

Garums: 150 m

| | Platums: 25 m |
| --- | --- |

Platums: 25 m

| | Iegrime: 6 m |
| --- | --- |

Iegrime: 6 m

| | GT: 10 000 |
| --- | --- |

GT: 10 000

Norddjurs pašvaldībai ir tiesības novirzīt bīstamos atkritumus uz uzņemšanas iekārtām, kas saņēmušas apstiprinājumu par atbilstību vides prasībām.

Apstiprinājums klusējot, maksimālais pārskatīšanas periods 2 nedēļas

30 000  (5)

2021. gada 30. jūnijs

| Smedegaarden A/S |
| --- |
| Vikingkaj 5 |
| 6700 Esbjerg |
| Dānija |
| www.smedegaarden.net |

Smedegaarden A/S

Vikingkaj 5

6700 Esbjerg

Dānija

www.smedegaarden.net

Demontāža pie piestātnes, pēc tam sagriešana uz necaurlaidīga seguma, kas aprīkots ar efektīvām kanalizācijas sistēmām

Visi kuģu tipi, kā definēts Regulas (ES) Nr. 1257/2013 3. panta 1. punktā

Maksimālie kuģa izmēri:

| | Garums: 170 m |
| --- | --- |

Garums: 170 m

| | Platums: 40 m |
| --- | --- |

Platums: 40 m

| | Iegrime: 7,5 m |
| --- | --- |

Iegrime: 7,5 m

Apstiprinājums klusējot, maksimālais pārskatīšanas periods 2 nedēļas

20 000  (6)

2021. gada 15. septembris

FRANCIJA

| GARDET & DE BEZENAC Recycling/Groupe BAUDELET ENVIRONNEMENT – GIE MUG |
| --- |
| 616, Boulevard Jules Durand |
| 76600 Le Havre |
| Francija |
| Tālrunis: +33 235557750 |
| E-pasts: p.dupalut@gardet-bezenac.com |

GARDET & DE BEZENAC Recycling/Groupe BAUDELET ENVIRONNEMENT – GIE MUG

616, Boulevard Jules Durand

76600 Le Havre

Francija

Tālrunis: +33 235557750

E-pasts: p.dupalut@gardet-bezenac.com

Uz ūdens un uz eliņa

Visi kuģu tipi, kā definēts Regulas (ES) Nr. 1257/2013 3. panta 1. punktā

Maksimālie kuģa izmēri:

| | Garums: 150 m |
| --- | --- |

Garums: 150 m

| | Platums: 18 m |
| --- | --- |

Platums: 18 m

| | LDT: 7 000 |
| --- | --- |

LDT: 7 000

Vidiskie ierobežojumi ir definēti prefektūras izsniegtajā atļaujā.

Skaidri izteikts apstiprinājums – kompetentā iestāde, kas pieņem apstiprinājuma lēmumu, ir Vides ministrija.

16 000  (7)

2021. gada 30. decembris

| Grand Port Maritime de Bordeaux |
| --- |
| 152, Quai de Bacalan – CS 41320 – 33082 Bordeaux Cedex, |
| Francija |
| Tālrunis: +33 556905800 |
| E-pasts: p-brocart@bordeaux-port.fr |

Grand Port Maritime de Bordeaux

152, Quai de Bacalan – CS 41320 – 33082 Bordeaux Cedex,

Francija

Tālrunis: +33 556905800

E-pasts: p-brocart@bordeaux-port.fr

Uz ūdens, sausais doks

Visi kuģu tipi, kā definēts Regulas (ES) Nr. 1257/2013 3. panta 1. punktā

Maksimālie kuģa izmēri (sausais doks):

| | Garums: 240 m |
| --- | --- |

Garums: 240 m

| | Platums: 37 m |
| --- | --- |

Platums: 37 m

| | Iegrime: 17 m |
| --- | --- |

Iegrime: 17 m

Vidiskie ierobežojumi ir definēti prefektūras izsniegtajā atļaujā.

Skaidri izteikts apstiprinājums – kompetentā iestāde, kas pieņem apstiprinājuma lēmumu, ir Vides ministrija.

18 000  (8)

2021. gada 21. oktobris

| Les Recycleurs bretons |
| --- |
| Zone Industrielle de Kerbriant – 29 610 Plouigneau |
| Plouigneau |
| Francija |
| Tālrunis: +33 611747401 |
| E-pasts: Jm.abiven@recycleurs-bretons.fr |

Les Recycleurs bretons

Zone Industrielle de Kerbriant – 29 610 Plouigneau

Plouigneau

Francija

Tālrunis: +33 611747401

E-pasts: Jm.abiven@recycleurs-bretons.fr

Uz ūdens, sausais doks

Visi kuģu tipi, kā definēts Regulas (ES) Nr. 1257/2013 3. panta 1. punktā

Maksimālie kuģa izmēri (sausais doks):

| | Garums: 225 m |
| --- | --- |

Garums: 225 m

| | Platums: 34 m |
| --- | --- |

Platums: 34 m

| | Iegrime: 27 m |
| --- | --- |

Iegrime: 27 m

Vidiskie ierobežojumi ir definēti prefektūras izsniegtajā atļaujā.

Skaidri izteikts apstiprinājums – kompetentā iestāde, kas pieņem apstiprinājuma lēmumu, ir Vides ministrija.

5 500  (9)

2021. gada 24. maijs

LATVIJA

| A/S “Tosmares kuģubūvētava” |
| --- |
| Ģenerāļa Baloža iela 42/44, Liepāja, LV-3402 |
| Latvija |
| Tālrunis: +371 63401919 |
| E-pasts: shipyard@tosmare.lv |

A/S “Tosmares kuģubūvētava”

Ģenerāļa Baloža iela 42/44, Liepāja, LV-3402

Latvija

Tālrunis: +371 63401919

E-pasts: shipyard@tosmare.lv

Kuģu demontāža (uz ūdens un sausajā dokā)

Visi kuģu tipi, kā definēts Regulas (ES) Nr. 1257/2013 3. panta 1. punktā

Maksimālie kuģa izmēri:

| | Garums: 165 m |
| --- | --- |

Garums: 165 m

| | Platums: 22 m |
| --- | --- |

Platums: 22 m

| | Iegrime: 7 m |
| --- | --- |

Iegrime: 7 m

| | DWT: 14 000 |
| --- | --- |

DWT: 14 000

| | GT: 200–12 000 |
| --- | --- |

GT: 200–12 000

| | Svars: 100–50 00t |
| --- | --- |

Svars: 100–50 00t

| | LDT: 100–5 000 |
| --- | --- |

LDT: 100–5 000

Sk. valsts atļauju Nr. LI-10-IB-0024

Skaidri izteikts apstiprinājums – rakstisks paziņojums 30 darbdienu laikā

0 (10)

2020. gada 11. jūnijs

LIETUVA

| UAB APK |
| --- |
| Minijos 180 (berth 133A), LT 93269, Klaipėda, |
| Lietuva |
| Tālrunis: +370 46365776 |
| Fakss: +370 46365776 |
| E-pasts: uab.apk@gmail.com |

UAB APK

Minijos 180 (berth 133A), LT 93269, Klaipėda,

Lietuva

Tālrunis: +370 46365776

Fakss: +370 46365776

E-pasts: uab.apk@gmail.com

Uz ūdens

Visi kuģu tipi, kā definēts Regulas (ES) Nr. 1257/2013 3. panta 1. punktā

Maksimālie kuģa izmēri:

| | Garums: 130 m |
| --- | --- |

Garums: 130 m

| | Platums: 35 m |
| --- | --- |

Platums: 35 m

| | Iegrime: 10 m |
| --- | --- |

Iegrime: 10 m

| | GT: 3 500 |
| --- | --- |

GT: 3 500

Sk. valsts atļauju Nr. TL-KL.1-15/2015

Skaidri izteikts apstiprinājums – rakstisks paziņojums 30 darbdienu laikā

1 500  (11)

2020. gada 17. marts

| UAB Armar |
| --- |
| Minijos 180 (berth 127 A), LT 93269, Klaipėda, |
| Lietuva |
| Tālrunis: +370 68532607 |
| E-pasts: armar.uab@gmail.com; albatrosas33@gmail.com |

UAB Armar

Minijos 180 (berth 127 A), LT 93269, Klaipėda,

Lietuva

Tālrunis: +370 68532607

E-pasts: armar.uab@gmail.com; albatrosas33@gmail.com

Uz ūdens

Visi kuģu tipi, kā definēts Regulas (ES) Nr. 1257/2013 3. panta 1. punktā

Maksimālie kuģa izmēri:

| | Garums: 80 m |
| --- | --- |

Garums: 80 m

| | Platums: 16 m |
| --- | --- |

Platums: 16 m

| | Iegrime: 6 m |
| --- | --- |

Iegrime: 6 m

| | GT: 1 500 |
| --- | --- |

GT: 1 500

Sk. valsts atļauju Nr. TL-KL.1-16/2015

Skaidri izteikts apstiprinājums – rakstisks paziņojums 30 darbdienu laikā

3 910  (12)

2020. gada 17. marts

| UAB Vakaru refonda |
| --- |
| Minijos 180(berth 129, 130, 131A, 131, 132, 133A), LT 93269, Klaipėda, |
| Lietuva |
| Tālrunis: +370 46483940/483891 |
| Fakss: +370 46483891 |
| E-pasts: refonda@wsy.lt |

UAB Vakaru refonda

Minijos 180(berth 129, 130, 131A, 131, 132, 133A), LT 93269, Klaipėda,

Lietuva

Tālrunis: +370 46483940/483891

Fakss: +370 46483891

E-pasts: refonda@wsy.lt

Uz ūdens

Visi kuģu tipi, kā definēts Regulas (ES) Nr. 1257/2013 3. panta 1. punktā

Maksimālie kuģa izmēri:

| | Garums: 230 m |
| --- | --- |

Garums: 230 m

| | Platums: 55 m |
| --- | --- |

Platums: 55 m

| | Iegrime: 14 m |
| --- | --- |

Iegrime: 14 m

| | GT: 70 000 |
| --- | --- |

GT: 70 000

Sk. valsts atļauju Nr. (11.2)-30-161/2011/TL-KL.1-18/2015

Skaidri izteikts apstiprinājums – rakstisks paziņojums 30 darbdienu laikā

20 140  (13)

2020. gada 21. maijs

NĪDERLANDE

| Keppel-Verolme |
| --- |
| Prof. Gerbrandyweg 25 |
| 3197 KK Rotterdam-Botlek |
| Nīderlande |
| Tālrunis: +31 181234353 |
| E-pasts: mzoethout@keppelverolme.nl |

Keppel-Verolme

Prof. Gerbrandyweg 25

3197 KK Rotterdam-Botlek

Nīderlande

Tālrunis: +31 181234353

E-pasts: mzoethout@keppelverolme.nl

Kuģu sagriešana

Maksimālie kuģa izmēri:

| | Garums: 405 m |
| --- | --- |

Garums: 405 m

| | Platums: 90 m |
| --- | --- |

Platums: 90 m

| | Iegrime: 11,6 m |
| --- | --- |

Iegrime: 11,6 m

Rūpnīcai ir darbības atļauja; atļaujā norādīti ierobežojumi un nosacījumi, kas paredz vides ziņā pareizu darbību.

Skaidri izteikts apstiprinājums.

52 000  (14)

2021. gada 21. jūlijs

Scheepsrecycling Nederland B.V.

Havenweg 1; 3295 XZ s-Gravendeel

Postbus 5234; 3295 ZJ s-Gravendeel

Nīderlande

Tālrunis: +31 786736055

E-pasts: info@sloperij-nederland.nl

Kuģu sagriešana

Maksimālie kuģa izmēri:

| | Garums: 200 m |
| --- | --- |

Garums: 200 m

| | Platums: 33 m |
| --- | --- |

Platums: 33 m

| | Iegrime: 6 m |
| --- | --- |

Iegrime: 6 m

| | Augstums: 45 m (Botlekas tilts) |
| --- | --- |

Augstums: 45 m (Botlekas tilts)

Pārstrādes darbi sākas, kuģim atrodoties ūdenī, lai padarītu korpusu vieglāku; vinčai, ar kuru kuģi uzvelk uz eliņa, jauda ir 2 000 t.

Rūpnīcai ir darbības atļauja; atļaujā norādīti ierobežojumi un nosacījumi, kas paredz vides ziņā pareizu darbību.

Skaidri izteikts apstiprinājums.

9 300  (15)

2021. gada 27. septembris

POLIJA

| ALMEX Sp. Z o.o. |
| --- |
| ul. Ks. Stanislawa Kujota 1 |
| 70-605 Szczecin |
| Polija |

ALMEX Sp. Z o.o.

ul. Ks. Stanislawa Kujota 1

70-605 Szczecin

Polija

Muliņi un pārstrādes laukumi sauszemes un jūras sadurā.

Visi kuģu tipi.

Maksimālie kuģa izmēri:

| | Garums: 120 m |
| --- | --- |

Garums: 120 m

| | Platums: 20 m |
| --- | --- |

Platums: 20 m

| | Iegrime: 6 m |
| --- | --- |

Iegrime: 6 m

| | DWT: 6 000 |
| --- | --- |

DWT: 6 000

| | GT: 2 500 |
| --- | --- |

GT: 2 500

| | LDT: 2 500 |
| --- | --- |

LDT: 2 500

Sk. atļauju WOŚ.II.7243. 7.4.2014.IB

Skaidri izteikts apstiprinājums.

(Sīkāka informācija tiks sniegta 2017. gada sākumā, kad stāsies spēkā jauni valsts tiesību akti.)

4 000  (16)

2017. gada 30. jūnijs

PORTUGĀLE

| Navalria – Docas, Construções e Reparações Navais |
| --- |
| Porto Comercial, Terminal Sul, Apartado 39, 3811-901 Aveiro |
| Portugāle |

Navalria – Docas, Construções e Reparações Navais

Porto Comercial, Terminal Sul, Apartado 39, 3811-901 Aveiro

Portugāle

Demontāža sausajos dokos, dekontaminēšana un demontāža horizontālā plaknē un slīpumā atkarībā no kuģa lieluma

Nominālā jauda horizontālā plaknē: 700 t

Nominālā jauda slīpumā: 900 t

Darbībai piemērojamie nosacījumi ir definēti atļaujai pievienotajā specifikācijā (AL n.o 5/2015/CCDRC, 2016. gada 26. janvāris)

1 900 t (17)

2020. gada 26. janvāris

SPĀNIJA

| DDR VESSELS XXI, S.L. |
| --- |
| “El Musel” osta |
| Gijon |
| Spānija |
| Tālrunis: +34 630144416 |
| E-pasts: abarredo@ddr-vessels.com |

DDR VESSELS XXI, S.L.

“El Musel” osta

Gijon

Spānija

Tālrunis: +34 630144416

E-pasts: abarredo@ddr-vessels.com

Demontāžas rampa

Visi kuģu tipi, izņemot atomkuģus

Maksimālie kuģa izmēri:

| | Garums: 84,95 m
  (Var pieņemt kuģus, kuru garums nepārsniedz 169,9 metrus, ja tie ir tādi, kas nevar apgāzties vai noslīdēt pa rampu, atkarībā no detalizēta tehniski ekonomiskā pamatojuma) |
| --- | --- |

Garums: 84,95 m

(Var pieņemt kuģus, kuru garums nepārsniedz 169,9 metrus, ja tie ir tādi, kas nevar apgāzties vai noslīdēt pa rampu, atkarībā no detalizēta tehniski ekonomiskā pamatojuma)

Ierobežojumi ir norādīti integrētajā vides atļaujā.

Paātrinātā procedūra vēl nav noteikta.

0 (18)

2020. gada 28. jūlijs

APVIENOTĀ KARALISTE

| Able UK Limited |
| --- |
| Teesside Environmental Reclamation and Recycling Centre |
| Graythorp Dock |
| Tees Road |
| Hartlepool |
| Cleveland |
| TS25 2DB |
| Apvienotā Karaliste |
| Tālrunis: +44 1642806080 |
| E-pasts: info@ableuk.com |

Able UK Limited

Teesside Environmental Reclamation and Recycling Centre

Graythorp Dock

Tees Road

Hartlepool

Cleveland

TS25 2DB

Apvienotā Karaliste

Tālrunis: +44 1642806080

E-pasts: info@ableuk.com

Kuģu demontāža un saistītās darbības ir atļautas sausajā dokā un uz ūdens.

Visi kuģi, kuru izmēri atbilst atļaujā norādītajiem.

Maksimālie kuģa izmēri:

| | Garums: 337,5 m |
| --- | --- |

Garums: 337,5 m

| | Platums: 120 m |
| --- | --- |

Platums: 120 m

| | Iegrime: 6,65 m |
| --- | --- |

Iegrime: 6,65 m

Rūpnīcai ir kuģu pārstrādes rūpnīcas plāns, kas atbilst ES tiesību aktu prasībām.

Rūpnīcai ir atļauja (Nr. EPR/VP3296ZM), kurā norādīti operāciju ierobežojumi un paredzēti rūpnīcai ievērojamie nosacījumi.

Apstiprināšanas mehānisms: kopējās kompetentās iestādes (Environment Agency and Health and Safety Executive) piekrišana kuģu pārstrādes rūpnīcas plānam, kuru oficiāli apstiprina, izdarot grozījumus sākotnējā vides atļaujā.

66 340  (19)

2020. gada 6. oktobris

| Harland and Wolff Heavy Industries Limited |
| --- |
| Queen's Island |
| Belfast |
| BT3 9DU |
| Apvienotā Karaliste |
| Tālrunis: +44 2890458456 |
| E-pasts: trevor.hutchinson@harland-wolff.com |

Harland and Wolff Heavy Industries Limited

Queen's Island

Belfast

BT3 9DU

Apvienotā Karaliste

Tālrunis: +44 2890458456

E-pasts: trevor.hutchinson@harland-wolff.com

Kuģu demontāža un saistītās darbības ir atļautas sausajā dokā un uz ūdens.

Visiem kuģiem, kuru izmēri norādīti saskaņotajā darba plānā.

Maksimālie kuģa izmēri:

Galvenais doks (lielākais) ir 556 m x 93 m x 1,2 m DWT un var uzņemt kuģus, kas nepārsniedz šos izmērus. Šis lielākais sausais doks ir ar kravnesību 1,2 milj. DWT.

Rūpnīcai ir kuģu pārstrādes rūpnīcas plāns, kas atbilst ES tiesību aktu prasībām. Rūpnīcai ir atļauja (atkritumu apsaimniekošanas atļauja, LN/07/21/V2), kurā norādīti operāciju ierobežojumi un paredzēti rūpnīcai ievērojamie nosacījumi.

Apstiprināšanas mehānisms: kompetento iestāžu – Vides aģentūras (The Northern Ireland Environment Agency (NIEA)) un Veselības aģentūras (The Health and Safety Executive for Northern Ireland (HSENI)) – kopīga piekrišana kuģu pārstrādes rūpnīcas plānam, kuru oficiāli apstiprina, izdarot grozījumus sākotnējā atkritumu apsaimniekošanas atļaujā.

13 200  (20)

2020. gada 3. augusts

| Swansea Drydock Ltd |
| --- |
| Prince of Wales Dry Dock |
| Swansea |
| Wales |
| SA1 1LY |
| Apvienotā Karaliste |
| Tālrunis: +44 1792654592 |
| E-pasts: info@swanseadrydocks.com |

Swansea Drydock Ltd

Prince of Wales Dry Dock

Swansea

Wales

SA1 1LY

Apvienotā Karaliste

Tālrunis: +44 1792654592

E-pasts: info@swanseadrydocks.com

Kuģu demontāža un saistītās darbības ir atļautas sausajā dokā un uz ūdens.

Visi kuģi, kuru izmēri atbilst atļaujā norādītajiem.

Maksimālie kuģa izmēri:

| | Garums: 200 m |
| --- | --- |

Garums: 200 m

| | Platums: 27 m |
| --- | --- |

Platums: 27 m

| | Iegrime: 7 m |
| --- | --- |

Iegrime: 7 m

Rūpnīcai ir kuģu pārstrādes rūpnīcas plāns, kas atbilst ES tiesību aktu prasībām.

Rūpnīcai ir atļauja (EPR/UP3298VL), kurā norādīti operāciju ierobežojumi un paredzēti rūpnīcai ievērojamie nosacījumi.

Apstiprināšanas mehānisms: kopējās kompetentās iestādes (Natural Resources Wales and Health and Safety Executive) piekrišana kuģu pārstrādes rūpnīcas plānam, kuru oficiāli apstiprina, izdarot grozījumus sākotnējā vides atļaujā.

7 275  (21)

2020. gada 2. jūlijs

Saīsinājumi

| DWT | kravnesība |
| --- | --- |
| GT | bruto tilpība |
| LDT | bezkravas ūdensizspaida tonnas |

DWT

kravnesība

GT

bruto tilpība

LDT

bezkravas ūdensizspaida tonnas

---

(1)  Kā minēts Regulas (ES) Nr. 1257/2013 par kuģu pārstrādi 7. panta 3. punktā.

(2)  Saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1257/2013 par kuģu pārstrādi 32. panta 1. punktu “maksimālo kuģu pārstrādes apjomu gadā nosaka, izraugoties augstāko vērtību, kas sasniegta katrā kuģu pārstrādes rūpnīcā iepriekšējo 10 gadu laikposmā, vai gadījumā, ja kuģu pārstrādes rūpnīca saņēmusi atļauju pirmo reizi, – augstāko gada vērtību, kas sasniegta konkrētajā rūpnīcā”.

(3)  Datums, līdz kuram rūpnīca ir iekļauta Eiropas sarakstā, ir dalībvalstī rūpnīcai piešķirtās atļaujas derīguma termiņa beigu datums.

(4)  Saskaņā ar iesniegto informāciju rūpnīcas teorētiskā maksimālā kuģu pārstrādes jauda gadā ir 50 000
  LDT gadā.

(5)  Skatīt 4. piezīmi.

(6)  Skatīt 4. piezīmi.

(7)  Saskaņā ar iesniegto informāciju rūpnīcas teorētiskā maksimālā kuģu pārstrādes jauda gadā ir 18 000
  LDT gadā.

(8)  Saskaņā ar iesniegto informāciju rūpnīcas teorētiskā maksimālā kuģu pārstrādes jauda gadā ir 23 000
  LDT gadā.

(9)  Saskaņā ar iesniegto informāciju rūpnīcas teorētiskā maksimālā kuģu pārstrādes jauda gadā ir 10 000
  LDT gadā.

(10)  Saskaņā ar iesniegto informāciju rūpnīcas teorētiskā maksimālā kuģu pārstrādes jauda gadā ir 15 000
  LDT gadā.

(11)  Saskaņā ar rūpnīcas atļauju tai ir atļauts pārstrādāt ne vairāk kā 30 000
  LDT gadā.

(12)  Saskaņā ar rūpnīcas atļauju tai ir atļauts pārstrādāt ne vairāk kā 6 000
  LDT gadā.

(13)  Saskaņā ar rūpnīcas atļauju tai ir atļauts pārstrādāt ne vairāk kā 45 000
  LDT gadā.

(14)  Saskaņā rūpnīcas atļauju tās teorētiskā maksimālā kuģu pārstrādes jauda gadā ir 100 000 t gadā.

(15)  Saskaņā ar iesniegto informāciju rūpnīcas teorētiskā maksimālā kuģu pārstrādes jauda gadā ir 45 000
  LDT gadā.

(16)  Skatīt 9. piezīmi.

(17)  Nav sniegta informācija par teorētisko maksimālo kuģu pārstrādes jaudu gadā.

(18)  Saskaņā ar iesniegto informāciju rūpnīcas teorētiskā maksimālā kuģu pārstrādes jauda gadā ir 60 000
  LDT gadā.

(19)  Saskaņā ar rūpnīcas atļauju tai ir atļauts pārstrādāt ne vairāk kā 230 000 t gadā.

(20)  Saskaņā ar rūpnīcas atļauju tai ir atļauts pārstrādāt ne vairāk kā 300 000 t gadā.

(21)  Saskaņā ar rūpnīcas atļauju tai ir atļauts pārstrādāt ne vairāk kā 74 999 t gadā.

---

| 20.12.2016 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 345/129 |
| --- | --- | --- | --- |

20.12.2016

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 345/129

---

KOMISIJAS ĪSTENOŠANAS LĒMUMS (ES) 2016/2324

(2016. gada 19. decembris)

par Eiropas Parlamenta un Padomes Regulā (ES) Nr. 1257/2013 par kuģu pārstrādi prasītā ziņojuma par kuģa pārstrādes plānoto uzsākšanu formātu

(Dokuments attiecas uz EEZ)

EIROPAS KOMISIJA,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2013. gada 20. novembra Regulu (ES) Nr. 1257/2013 par kuģu pārstrādi un ar ko groza Regulu (EK) Nr. 1013/2006 un Direktīvu 2009/16/EK (1), un jo īpaši tās 13. panta 3. punkta a) apakšpunktu,

tā kā:

| (1) | Ar Regulu (ES) Nr. 1257/2013 kuģu pārstrādes uzņēmumiem, kuģu pārstrādes rūpnīcām un kuģu pārstrādes rūpnīcu operatoriem nosaka prasības attiecībā uz tādu kuģu pārstrādi, kuri kuģo ar Savienības dalībvalsts karogu. |
| --- | --- |

(1)

Ar Regulu (ES) Nr. 1257/2013 kuģu pārstrādes uzņēmumiem, kuģu pārstrādes rūpnīcām un kuģu pārstrādes rūpnīcu operatoriem nosaka prasības attiecībā uz tādu kuģu pārstrādi, kuri kuģo ar Savienības dalībvalsts karogu.

| (2) | Saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1257/2013 13. panta 2. punkta b) apakšpunktu kuģu pārstrādes rūpnīcas operatoram jāziņo administrācijai, ka kuģu pārstrādes rūpnīca ir pilnībā gatava uzsākt kuģa pārstrādi. Minēto ziņojumu formātam jāatbilst 2009. gada 15. maijā Honkongā pieņemtās Starptautiskās konvencijas par kuģu drošu un videi nekaitīgu pārstrādi (“Honkongas konvencija”) 6. papildinājumam. |
| --- | --- |

(2)

Saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1257/2013 13. panta 2. punkta b) apakšpunktu kuģu pārstrādes rūpnīcas operatoram jāziņo administrācijai, ka kuģu pārstrādes rūpnīca ir pilnībā gatava uzsākt kuģa pārstrādi. Minēto ziņojumu formātam jāatbilst 2009. gada 15. maijā Honkongā pieņemtās Starptautiskās konvencijas par kuģu drošu un videi nekaitīgu pārstrādi (“Honkongas konvencija”) 6. papildinājumam.

| (3) | Atbilstoši Regulas (ES) Nr. 1257/2013 3. panta 6. punktam “kuģu pārstrāde” ir kuģa pilnīga vai daļēja demontāža. Tāpēc kuģa daļējas demontāžas gadījumā ir nepieciešams ziņojums par kuģa pārstrādes plānoto uzsākšanu. Ziņojuma par kuģa pārstrādes plānoto uzsākšanu formāts attiecas uz vienu kuģu pārstrādes rūpnīcu. Ja kuģa demontāža tiek veikta vairākās rūpnīcās, katra procesā iesaistītā rūpnīca izsniedz atsevišķu ziņojumu par kuģa pārstrādes plānoto uzsākšanu. |
| --- | --- |

(3)

Atbilstoši Regulas (ES) Nr. 1257/2013 3. panta 6. punktam “kuģu pārstrāde” ir kuģa pilnīga vai daļēja demontāža. Tāpēc kuģa daļējas demontāžas gadījumā ir nepieciešams ziņojums par kuģa pārstrādes plānoto uzsākšanu. Ziņojuma par kuģa pārstrādes plānoto uzsākšanu formāts attiecas uz vienu kuģu pārstrādes rūpnīcu. Ja kuģa demontāža tiek veikta vairākās rūpnīcās, katra procesā iesaistītā rūpnīca izsniedz atsevišķu ziņojumu par kuģa pārstrādes plānoto uzsākšanu.

| (4) | Šajā lēmumā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar atzinumu, ko sniegusi ar Regulas (ES) Nr. 1257/2013 25. pantu izveidotā Kuģu pārstrādes regulas komiteja, |
| --- | --- |

(4)

Šajā lēmumā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar atzinumu, ko sniegusi ar Regulas (ES) Nr. 1257/2013 25. pantu izveidotā Kuģu pārstrādes regulas komiteja,

IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.

1. pants

Regulas (ES) Nr. 1257/2013 13. panta 2. punkta b) apakšpunktā prasītie ziņojumi par kuģa pārstrādes plānoto uzsākšanu atbilst šā lēmuma pielikumā noteiktajam formātam.

2. pants

Šī regula stājas spēkā divdesmitajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

Briselē, 2016. gada 19. decembrī

Komisijas vārdā –

priekšsēdētājs

Jean-Claude JUNCKER

---

(1)  
  OV L 330, 10.12.2013., 1. lpp.

1

---

PIELIKUMS

Image 5

ZIŅOJUMS PAR KUĢA PĀRSTRĀDES PLĀNOTO UZSĀKŠANU

atbilstoši Eiropas Parlamenta un Padomes Regulai (ES) Nr. 1257/2013 par kuģu pārstrādi

,

(kuģu pārstrādes rūpnīcas nosaukums)

kas atrodas

(kuģu pārstrādes rūpnīcas pilna adrese)

un norādīta Eiropas sarakstā, kas izveidots saskaņā ar Regulu (ES) Nr. 1257/2013 par kuģu pārstrādi,

ar šo ziņo, ka kuģu pārstrādes rūpnīca ir pilnībā gatava uzsākt kuģa pārstrādi.

(SJO numurs)

Sertifikātu par gatavību pārstrādei saskaņā ar valdības pilnvarojumu

(valsts nosaukums)

izdeva

(saskaņā ar Regulu (ES) Nr. 1257/2013 pilnvarotas personas vai organizācijas pilns nosaukums)

(dd/mm/gggg)

(izdošanas datums).

(Kuģu pārstrādes rūpnīcas operatora vai pilnvarota pārstāvja paraksts)

---

| 20.12.2016 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 345/131 |
| --- | --- | --- | --- |

20.12.2016

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 345/131

---

KOMISIJAS ĪSTENOŠANAS LĒMUMS (ES) 2016/2325

(2016. gada 19. decembris)

par tāda bīstamo materiālu uzskaitījuma sertifikāta formātu, kas izdots saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 1257/2013 par kuģu pārstrādi

(Dokuments attiecas uz EEZ)

EIROPAS KOMISIJA,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2013. gada 20. novembra Regulu (ES) Nr. 1257/2013 par kuģu pārstrādi un ar ko groza Regulu (EK) Nr. 1013/2006 un Direktīvu 2009/16/EK (1), un jo īpaši tās 9. panta 1. punktu,

tā kā:

| (1) | Ar Regulu (ES) Nr. 1257/2013 kuģu īpašniekiem, administrācijām un atzītām organizācijām nosaka prasības attiecībā uz kuģos sastopamu bīstamo materiālu uzskaitījumu sagatavošanu, apskati un sertificēšanu. |
| --- | --- |

(1)

Ar Regulu (ES) Nr. 1257/2013 kuģu īpašniekiem, administrācijām un atzītām organizācijām nosaka prasības attiecībā uz kuģos sastopamu bīstamo materiālu uzskaitījumu sagatavošanu, apskati un sertificēšanu.

| (2) | Saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1257/2013 5. panta prasībām uz kuģiem jābūt bīstamo materiālu uzskaitījumam. |
| --- | --- |

(2)

Saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1257/2013 5. panta prasībām uz kuģiem jābūt bīstamo materiālu uzskaitījumam.

| (3) | Saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1257/2013 32. pantu pienākumu nodrošināt, lai uz kuģiem būtu bīstamo materiālu uzskaitījums, esošiem kuģiem jāpiemēro no 2020. gada 31. decembra, jauniem kuģiem – ne vēlāk kā no 2018. gada 31. decembra, bet kuģiem, kas paredzēti pārstrādei, – no dienas, kad saskaņā ar Regulu (ES) Nr. 1257/2013 publicēts Eiropas saraksts. |
| --- | --- |

(3)

Saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1257/2013 32. pantu pienākumu nodrošināt, lai uz kuģiem būtu bīstamo materiālu uzskaitījums, esošiem kuģiem jāpiemēro no 2020. gada 31. decembra, jauniem kuģiem – ne vēlāk kā no 2018. gada 31. decembra, bet kuģiem, kas paredzēti pārstrādei, – no dienas, kad saskaņā ar Regulu (ES) Nr. 1257/2013 publicēts Eiropas saraksts.

| (4) | Saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1257/2013 8. pantu administrāciju darbiniekiem vai administrāciju pilnvarotu atzītu organizāciju darbiniekiem jāveic kuģu apskates. Apskašu mērķis ir gūt apstiprinājumu, ka bīstamo materiālu uzskaitījums atbilst attiecīgajām regulas prasībām. |
| --- | --- |

(4)

Saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1257/2013 8. pantu administrāciju darbiniekiem vai administrāciju pilnvarotu atzītu organizāciju darbiniekiem jāveic kuģu apskates. Apskašu mērķis ir gūt apstiprinājumu, ka bīstamo materiālu uzskaitījums atbilst attiecīgajām regulas prasībām.

| (5) | Saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1257/2013 9. panta 1. punktu pēc sekmīgi pabeigtas sākotnējās vai periodiskās apskates, administrācijai vai atzītai organizācijai, kuru tā ir pilnvarojusi, jāizdod uzskaitījuma sertifikāts. Minētā uzskaitījuma sertifikāta formātam jāatbilst 2009. gada 15. maijā Honkongā pieņemtās Starptautiskās konvencijas par kuģu drošu un videi nekaitīgu pārstrādi (“Honkongas konvencija”) 3. papildinājumam. |
| --- | --- |

(5)

Saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1257/2013 9. panta 1. punktu pēc sekmīgi pabeigtas sākotnējās vai periodiskās apskates, administrācijai vai atzītai organizācijai, kuru tā ir pilnvarojusi, jāizdod uzskaitījuma sertifikāts. Minētā uzskaitījuma sertifikāta formātam jāatbilst 2009. gada 15. maijā Honkongā pieņemtās Starptautiskās konvencijas par kuģu drošu un videi nekaitīgu pārstrādi (“Honkongas konvencija”) 3. papildinājumam.

| (6) | Šajā lēmumā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar atzinumu, ko sniegusi ar Regulas (ES) Nr. 1257/2013 25. pantu izveidotā Kuģu pārstrādes regulas komiteja, |
| --- | --- |

(6)

Šajā lēmumā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar atzinumu, ko sniegusi ar Regulas (ES) Nr. 1257/2013 25. pantu izveidotā Kuģu pārstrādes regulas komiteja,

IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.

1. pants

Saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1257/2013 9. pantu izdotie un apstiprinātie uzskaitījuma sertifikāti atbilst šā lēmuma pielikumā noteiktajam formātam.

2. pants

Šī regula stājas spēkā divdesmitajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

Briselē, 2016. gada 19. decembrī

Komisijas vārdā –

priekšsēdētājs

Jean-Claude JUNCKER

---

(1)  
  OV L 330, 10.12.2013., 1. lpp.

1

---

PIELIKUMS

BĪSTAMO MATERIĀLU UZSKAITĪJUMA SERTIFIKĀTS

atbilstoši Eiropas Parlamenta un Padomes Regulai (ES) Nr. 1257/2013 par kuģu pārstrādi

(Piezīme. Šim sertifikātam pievieno bīstamo materiālu uzskaitījuma I daļu)

(Oficiāls zīmogs) (Valsts)

Sertifikātu saskaņā ar Regulu (ES) Nr. 1257/2013 un saskaņā ar valdības pilnvarojumu

(valsts nosaukums)

izdeva

(saskaņā ar Regulu (ES) Nr. 1257/2013 pilnvarotas personas vai organizācijas pilns nosaukums)

Kuģa dati

Kuģa vārds

Pazīšanas numurs vai burti

Pieraksta osta

Bruto tilpība

SJO numurs

Kuģa īpašnieka vārds/nosaukums un adrese

SJO reģistrēta kuģa īpašnieka identifikācijas numurs

SJO reģistrēta uzņēmuma identifikācijas numurs

Uzbūvēšanas datums

Dati par bīstamo materiālu uzskaitījuma I daļu

Bīstamo materiālu uzskaitījuma I daļai ir piešķirts šāds identifikācijas/pārbaudes numurs:

Piezīme. Saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1257/2013 9. panta 1. punktu bīstamo materiālu uzskaitījuma I daļu pievieno šim sertifikātam. Bīstamo materiālu uzskaitījuma I daļu sagatavo, pamatojoties uz standarta formātu, kas norādīts Starptautiskās Jūrniecības organizācijas izstrādātajās pamatnostādnēs, ko vajadzības gadījumā papildina ar pamatnostādnēm attiecībā uz Regulai (ES) Nr. 1257/2013 raksturīgajiem aspektiem, piemēram, attiecībā uz vielām, kas ir uzskaitītas minētajā regulā, bet nav norādītas Honkongas konvencijā.

AR ŠO APLIECINA:

ka kuģis ir apskatīts saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1257/2013 8. pantu un ka apskate liecina, ka bīstamo materiālu uzskaitījuma I daļa pilnībā atbilst attiecīgajām minētās regulas prasībām.

Datums, kurā pabeigta apskate, uz ko pamatojas šis sertifikāts: (dd/mm/gggg)

Šis sertifikāts ir derīgs līdz (dd/mm/gggg)

Izdots

(sertifikāta izdošanas vieta)

(dd/mm/gggg)

(izdošanas datums) (Pilnvarotās amatpersonas, kas izsniegusi sertifikātu, paraksts)

(Iestādes zīmogs vai spiedogs)

ATZĪME PAR MAZĀK NEKĀ PIECUS GADUS DERĪGA SERTIFIKĀTA DERĪGUMA TERMIŅA PAGARINĀŠANU, JA PIEMĒRO 9. PANTA 5. PUNKTU (*)

Kuģis atbilst attiecīgajiem Regulas (ES) Nr. 1257/2013 par kuģu pārstrādi noteikumiem, un saskaņā ar minētās regulas 9. panta 5. punktu šis sertifikāts ir atzīstams par derīgu līdz

(dd/mm/gggg):

Paraksts:

(attiecīgi pilnvarotas amatpersonas paraksts)

Vieta:

Datums: (dd/mm/gggg)

(Iestādes zīmogs vai spiedogs)

ATZĪME, JA IR PABEIGTA PERIODISKĀ APSKATE UN PIEMĒRO 9. PANTA 4. PUNKTU (*)

Kuģis atbilst attiecīgajiem Regulas (ES) Nr. 1257/2013 par kuģu pārstrādi noteikumiem, un saskaņā ar minētās regulas 9. panta 4. punktu šis sertifikāts ir atzīstams par derīgu līdz (dd/mm/gggg):

Paraksts:

(attiecīgi pilnvarotas amatpersonas paraksts)

Vieta:

Datums: (dd/mm/gggg)

(Iestādes zīmogs vai spiedogs)

ATZĪME PAR SERTIFIKĀTA DERĪGUMA TERMIŅA PAGARINĀŠANU LĪDZ BRĪDIM, KAD TIEK SASNIEGTA APSKATES OSTA VAI ENKURVIETA, VAI UZ PAPILDPERIODU, JA PIEMĒRO 9. PANTA 7. VAI 8. PUNKTU (*)

Saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1257/2013 par kuģu pārstrādi 9. panta 7. vai 8. Punktu (**) šis sertifikāts ir atzīstams par derīgu līdz (dd/mm/gggg):

Paraksts:

(attiecīgi pilnvarotas amatpersonas paraksts)

Vieta:

Datums: (dd/mm/gggg)

(Iestādes zīmogs vai spiedogs)

ATZĪME PAR PAPILDU APSKATI, JA PIEMĒRO 9. PANTA 2. PUNKTU (*)

Papildu apskatē, ko veic saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1257/2013 par kuģu pārstrādi 8. panta 6. punktu, ir konstatēts, ka kuģis atbilst attiecīgajiem minētās regulas noteikumiem.

Paraksts:

(attiecīgi pilnvarotas amatpersonas paraksts)

Vieta:

Datums: (dd/mm/gggg)

(Iestādes zīmogs vai spiedogs)

(*) Šo lapu pie apskates pavairo un pievieno sertifikātam, ja administrācija to uzskata par nepieciešamu.

(**) Lieko svītrot.

---

Labojumi

| 20.12.2016 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 345/136 |
| --- | --- | --- | --- |

20.12.2016

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 345/136

---

Labojums Protokolā, ar kuru uz četriem gadiem nosaka zvejas iespējas un finansiālo ieguldījumu, kas paredzēti Partnerattiecību nolīgumā zivsaimniecības nozarē starp Eiropas Kopienu un Mauritānijas Islāma Republiku

(
  “Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis” L 315, 2015. gada 1. decembris
  )

| 1. | 37. lappusē 1. pielikuma 1. papildinājumā, 1. zvejas kategorijas 1. iedaļā (Zvejas zona): |
| --- | --- |

1.

37. lappusē 1. pielikuma 1. papildinājumā, 1. zvejas kategorijas 1. iedaļā (Zvejas zona):

tekstu:

| “(...) a) | uz ziemeļiem no 19° 00′ 00′′ N – līnija, kas savieno punktus ar šādām koordinātām:






  20° 46′ 30′′ N | 17° 03′ 00′′ W |
| --- | --- | --- |
| 20° 40′ 00′′ N | 17° 08′ 30′′ W |
| 20° 10′ 12′′ N | 17° 16′ 12′′ W |
| 19° 35′ 24′′ N | 16° 51′ 00′′ W |
| 19° 19′ 12′′ N | 16° 45′ 36′′ W |
| 19° 19′ 12′′ N | 16° 41′ 24′′ W |
| 19° 00′ 00′′ N | 16° 22′ 00′′ W |

“(...) a)

uz ziemeļiem no 19° 00′ 00′′ N – līnija, kas savieno punktus ar šādām koordinātām:

20° 46′ 30′′ N

17° 03′ 00′′ W

20° 40′ 00′′ N

17° 08′ 30′′ W

20° 10′ 12′′ N

17° 16′ 12′′ W

19° 35′ 24′′ N

16° 51′ 00′′ W

19° 19′ 12′′ N

16° 45′ 36′′ W

19° 19′ 12′′ N

16° 41′ 24′′ W

19° 00′ 00′′ N

16° 22′ 00′′ W

| b) | uz dienvidiem no 19° 00′ 00′′ N un līdz 17° 50′ 00′′ N – sākot no 9 jūras jūdžu attāluma, mērot no bēguma līnijas; |
| --- | --- |

b)

uz dienvidiem no 19° 00′ 00′′ N un līdz 17° 50′ 00′′ N – sākot no 9 jūras jūdžu attāluma, mērot no bēguma līnijas;

| c) | uz dienvidiem no 17° 50′ 00′′ N – sākot no 6 jūras jūdžu attāluma, mērot no bēguma līnijas. |
| --- | --- |

c)

uz dienvidiem no 17° 50′ 00′′ N – sākot no 6 jūras jūdžu attāluma, mērot no bēguma līnijas.

(...)”

lasīt šādi:

| “(...) a) | uz ziemeļiem no 19° 00,00 N – līnija, kas savieno punktus ar šādām koordinātām:






  20° 46,30 N | 17° 03,00 W |
| --- | --- | --- |
| 20° 40,00 N | 17° 08,30 W |
| 20° 10,12 N | 17° 16,12 W |
| 19° 35,24 N | 16° 51,00 W |
| 19° 19,12 N | 16° 45,36 W |
| 19° 19,12 N | 16° 41,24 W |
| 19° 00,00 N | 16° 22,00 W |

“(...) a)

uz ziemeļiem no 19° 00,00 N – līnija, kas savieno punktus ar šādām koordinātām:

20° 46,30 N

17° 03,00 W

20° 40,00 N

17° 08,30 W

20° 10,12 N

17° 16,12 W

19° 35,24 N

16° 51,00 W

19° 19,12 N

16° 45,36 W

19° 19,12 N

16° 41,24 W

19° 00,00 N

16° 22,00 W

| b) | uz dienvidiem no 19° 00,00 N un līdz 17° 50,00 N – sākot no 9 jūras jūdžu attāluma, mērot no bēguma līnijas; |
| --- | --- |

b)

uz dienvidiem no 19° 00,00 N un līdz 17° 50,00 N – sākot no 9 jūras jūdžu attāluma, mērot no bēguma līnijas;

| c) | uz dienvidiem no 17° 50,00 N – sākot no 6 jūras jūdžu attāluma, mērot no bēguma līnijas. |
| --- | --- |

c)

uz dienvidiem no 17° 50,00 N – sākot no 6 jūras jūdžu attāluma, mērot no bēguma līnijas.

(...)”.

| 2. | 38. un 39. lappusē 1. pielikuma 1. papildinājumā, 2. zvejas kategorijas 1. iedaļā (Zvejas zona): |
| --- | --- |

2.

38. un 39. lappusē 1. pielikuma 1. papildinājumā, 2. zvejas kategorijas 1. iedaļā (Zvejas zona):

tekstu:

| “a) | Uz ziemeļiem no 19° 15′ 60′′ N: rietumu virzienā no līnijas, kas savieno šādas koordinātas:






  20° 46′ 30′′ N | 17° 03′ 00′′ W |
| --- | --- | --- |
| 20° 36′ 00′′ N | 17° 11′ 00′′ W |
| 20° 36′ 00′′ N | 17° 36′ 00′′ W |
| 20° 03′ 00′′ N | 17° 36′ 00′′ W |
| 19° 45′ 70′′ N | 17° 03′ 00′′ W |
| 19° 29′ 00′′ N | 16° 51′ 50′′ W |
| 19° 15′ 60′′ N | 16° 51′ 50′′ W |
| 19° 15′ 60′′ N | 16° 49′ 60′′ W |

“a)

Uz ziemeļiem no 19° 15′ 60′′ N: rietumu virzienā no līnijas, kas savieno šādas koordinātas:

20° 46′ 30′′ N

17° 03′ 00′′ W

20° 36′ 00′′ N

17° 11′ 00′′ W

20° 36′ 00′′ N

17° 36′ 00′′ W

20° 03′ 00′′ N

17° 36′ 00′′ W

19° 45′ 70′′ N

17° 03′ 00′′ W

19° 29′ 00′′ N

16° 51′ 50′′ W

19° 15′ 60′′ N

16° 51′ 50′′ W

19° 15′ 60′′ N

16° 49′ 60′′ W

| b) | Uz dienvidiem no 19° 15′ 60′′ N un līdz 17° 50′ 00′′ N: rietumu virzienā no 18 jūras jūdžu līnijas, ko mēra no bēguma līnijas. |
| --- | --- |

b)

Uz dienvidiem no 19° 15′ 60′′ N un līdz 17° 50′ 00′′ N: rietumu virzienā no 18 jūras jūdžu līnijas, ko mēra no bēguma līnijas.

| c) | Uz dienvidiem no 17° 50′ 00′′ N: rietumu virzienā no 12 jūras jūdžu līnijas, ko mēra no bēguma līnijas. |
| --- | --- |

c)

Uz dienvidiem no 17° 50′ 00′′ N: rietumu virzienā no 12 jūras jūdžu līnijas, ko mēra no bēguma līnijas.

(...)”

lasīt šādi:

| “a) | Uz ziemeļiem no 19° 15,60 N: rietumu virzienā no līnijas, kas savieno šādas koordinātas:






  20° 46,30 N | 17° 03,00 W |
| --- | --- | --- |
| 20° 36,00 N | 17° 11,00 W |
| 20° 36,00 N | 17° 36,00 W |
| 20° 03,00 N | 17° 36,00 W |
| 19° 45,70 N | 17° 03,00 W |
| 19° 29,00 N | 16° 51,50 W |
| 19° 15,60 N | 16° 51,50 W |
| 19° 15,60 N | 16° 49,60 W |

“a)

Uz ziemeļiem no 19° 15,60 N: rietumu virzienā no līnijas, kas savieno šādas koordinātas:

20° 46,30 N

17° 03,00 W

20° 36,00 N

17° 11,00 W

20° 36,00 N

17° 36,00 W

20° 03,00 N

17° 36,00 W

19° 45,70 N

17° 03,00 W

19° 29,00 N

16° 51,50 W

19° 15,60 N

16° 51,50 W

19° 15,60 N

16° 49,60 W

| b) | Uz dienvidiem no 19° 15,60 N un līdz 17° 50,00 N: rietumu virzienā no 18 jūras jūdžu līnijas, ko mēra no bēguma līnijas. |
| --- | --- |

b)

Uz dienvidiem no 19° 15,60 N un līdz 17° 50,00 N: rietumu virzienā no 18 jūras jūdžu līnijas, ko mēra no bēguma līnijas.

| c) | Uz dienvidiem no 17° 50,00 N: rietumu virzienā no 12 jūras jūdžu līnijas, ko mēra no bēguma līnijas. |
| --- | --- |

c)

Uz dienvidiem no 17° 50,00 N: rietumu virzienā no 12 jūras jūdžu līnijas, ko mēra no bēguma līnijas.

(...)”.

| 3. | 40. lappusē 1. pielikuma 1. papildinājumā, 3. zvejas kategorijas 1. iedaļā (Zvejas zona): |
| --- | --- |

3.

40. lappusē 1. pielikuma 1. papildinājumā, 3. zvejas kategorijas 1. iedaļā (Zvejas zona):

tekstu:

| “a) | Uz ziemeļiem no 19° 48′ 50′′ N – sākot no 3 jūdžu līnijas, ko mēra no Cap Blanc–Cap Timiris bāzes līnijas. |
| --- | --- |

“a)

Uz ziemeļiem no 19° 48′ 50′′ N – sākot no 3 jūdžu līnijas, ko mēra no Cap Blanc–Cap Timiris bāzes līnijas.

Cap Blanc–Cap Timiris

| b) | Uz dienvidiem no 19° 48′ 50′′ N un līdz 19° 21′ 00′′ N – rietumu virzienā no 16° 45′ 00′′ W. |
| --- | --- |

b)

Uz dienvidiem no 19° 48′ 50′′ N un līdz 19° 21′ 00′′ N – rietumu virzienā no 16° 45′ 00′′ W.

| c) | Uz dienvidiem no 19° 21′ 00′′ N, sākot no 3 jūras jūdžu līnijas, ko mēra no bēguma līnijas. |
| --- | --- |

c)

Uz dienvidiem no 19° 21′ 00′′ N, sākot no 3 jūras jūdžu līnijas, ko mēra no bēguma līnijas.

(...)”

lasīt šādi:

| “a) | Uz ziemeļiem no 19° 48,50 N – sākot no 3 jūdžu līnijas, ko mēra no Cap Blanc–Cap Timiris bāzes līnijas. |
| --- | --- |

“a)

Uz ziemeļiem no 19° 48,50 N – sākot no 3 jūdžu līnijas, ko mēra no Cap Blanc–Cap Timiris bāzes līnijas.

Cap Blanc–Cap Timiris

| b) | Uz dienvidiem no 19° 48,50 N un līdz 19° 21,00 N – rietumu virzienā no 16° 45,00 W. |
| --- | --- |

b)

Uz dienvidiem no 19° 48,50 N un līdz 19° 21,00 N – rietumu virzienā no 16° 45,00 W.

| c) | Uz dienvidiem no 19° 21,00 N, sākot no 3 jūras jūdžu līnijas, ko mēra no bēguma līnijas. |
| --- | --- |

c)

Uz dienvidiem no 19° 21,00 N, sākot no 3 jūras jūdžu līnijas, ko mēra no bēguma līnijas.

(...)”.

| 4. | 42. lappusē 1. pielikuma 1. papildinājumā, 4. zvejas kategorijas 1. iedaļā (Zvejas zona): |
| --- | --- |

4.

42. lappusē 1. pielikuma 1. papildinājumā, 4. zvejas kategorijas 1. iedaļā (Zvejas zona):

tekstu:

| “a) | Uz ziemeļiem no 19° 21′ 00′′ N – rietumu virzienā no 30 jūras jūdžu līnijas, ko mēra no Cap Blanc–Cap Timiris bāzes līnijas. |
| --- | --- |

“a)

Uz ziemeļiem no 19° 21′ 00′′ N – rietumu virzienā no 30 jūras jūdžu līnijas, ko mēra no Cap Blanc–Cap Timiris bāzes līnijas.

Cap Blanc–Cap Timiris

| b) | Uz dienvidiem no 19° 21′ 00′′ N – rietumu virzienā no 30 jūras jūdžu līnijas, ko mēra no bēguma līnijas. |
| --- | --- |

b)

Uz dienvidiem no 19° 21′ 00′′ N – rietumu virzienā no 30 jūras jūdžu līnijas, ko mēra no bēguma līnijas.

(...)”

lasīt šādi:

| “a) | Uz ziemeļiem no 19° 21,00 N – rietumu virzienā no 30 jūras jūdžu līnijas, ko mēra no Cap Blanc–Cap Timiris bāzes līnijas. |
| --- | --- |

“a)

Uz ziemeļiem no 19° 21,00 N – rietumu virzienā no 30 jūras jūdžu līnijas, ko mēra no Cap Blanc–Cap Timiris bāzes līnijas.

Cap Blanc–Cap Timiris

| b) | Uz dienvidiem no 19° 21,00 N – rietumu virzienā no 30 jūras jūdžu līnijas, ko mēra no bēguma līnijas. |
| --- | --- |

b)

Uz dienvidiem no 19° 21,00 N – rietumu virzienā no 30 jūras jūdžu līnijas, ko mēra no bēguma līnijas.

(...)”.

| 5. | 43. lappusē 1. pielikuma 1. papildinājumā, 5. zvejas kategorijas 1. iedaļā (Zvejas zona): |
| --- | --- |

5.

43. lappusē 1. pielikuma 1. papildinājumā, 5. zvejas kategorijas 1. iedaļā (Zvejas zona):

tekstu:

“Kuģi zvejai ar dreifējošām āķu jedām

| a) | Uz ziemeļiem no 19° 21′ 00′′ N – rietumu virzienā no 30 jūras jūdžu līnijas, ko mēra no Cap Blanc–Cap Timiris bāzes līnijas. |
| --- | --- |

a)

Uz ziemeļiem no 19° 21′ 00′′ N – rietumu virzienā no 30 jūras jūdžu līnijas, ko mēra no Cap Blanc–Cap Timiris bāzes līnijas.

| b) | Uz dienvidiem no 19° 21′ 00′′ N – rietumu virzienā no 30 jūras jūdžu līnijas, ko mēra no bēguma līnijas. |
| --- | --- |

b)

Uz dienvidiem no 19° 21′ 00′′ N – rietumu virzienā no 30 jūras jūdžu līnijas, ko mēra no bēguma līnijas.

Kuģi tunzivju zvejai ar makšķerēm

| a) | Uz ziemeļiem no 19° 21′ 00′′ N – rietumu virzienā no 15 jūras jūdžu līnijas, ko mēra no Cap Blanc–Cap Timiris bāzes līnijas. |
| --- | --- |

a)

Uz ziemeļiem no 19° 21′ 00′′ N – rietumu virzienā no 15 jūras jūdžu līnijas, ko mēra no Cap Blanc–Cap Timiris bāzes līnijas.

| b) | Uz dienvidiem no 19° 21′ 00′′ N – rietumu virzienā no 12 jūras jūdžu līnijas, ko mēra no bēguma līnijas. |
| --- | --- |

b)

Uz dienvidiem no 19° 21′ 00′′ N – rietumu virzienā no 12 jūras jūdžu līnijas, ko mēra no bēguma līnijas.

Zveja ar dzīvu ēsmu

| a) | Uz ziemeļiem no 19° 48′ 50′′ N – uz rietumiem no 3 jūras jūdžu līnijas, ko mēra no Cap Blanc–Cap Timiris bāzes līnijas. |
| --- | --- |

a)

Uz ziemeļiem no 19° 48′ 50′′ N – uz rietumiem no 3 jūras jūdžu līnijas, ko mēra no Cap Blanc–Cap Timiris bāzes līnijas.

| b) | Uz dienvidiem no 19° 48′ 50′′ N un līdz 19° 21′ 00′′ N – rietumu virzienā no 16° 45′ 00′′ W. |
| --- | --- |

b)

Uz dienvidiem no 19° 48′ 50′′ N un līdz 19° 21′ 00′′ N – rietumu virzienā no 16° 45′ 00′′ W.

| c) | Uz dienvidiem no 19° 21′ 00′′ N – rietumu virzienā no 3 jūras jūdžu līnijas, ko mēra no bēguma līnijas. |
| --- | --- |

c)

Uz dienvidiem no 19° 21′ 00′′ N – rietumu virzienā no 3 jūras jūdžu līnijas, ko mēra no bēguma līnijas.

(...)”

lasīt šādi:

“Kuģi zvejai ar dreifējošām āķu jedām

| a) | Uz ziemeļiem no 19° 21,00 N – rietumu virzienā no 30 jūras jūdžu līnijas, ko mēra no Cap Blanc–Cap Timiris bāzes līnijas. |
| --- | --- |

a)

Uz ziemeļiem no 19° 21,00 N – rietumu virzienā no 30 jūras jūdžu līnijas, ko mēra no Cap Blanc–Cap Timiris bāzes līnijas.

| b) | Uz dienvidiem no 19° 21,00 N – rietumu virzienā no 30 jūras jūdžu līnijas, ko mēra no bēguma līnijas. |
| --- | --- |

b)

Uz dienvidiem no 19° 21,00 N – rietumu virzienā no 30 jūras jūdžu līnijas, ko mēra no bēguma līnijas.

Kuģi tunzivju zvejai ar makšķerēm

| a) | Uz ziemeļiem no 19° 21,00 N – rietumu virzienā no 15 jūras jūdžu līnijas, ko mēra no Cap Blanc–Cap Timiris bāzes līnijas. |
| --- | --- |

a)

Uz ziemeļiem no 19° 21,00 N – rietumu virzienā no 15 jūras jūdžu līnijas, ko mēra no Cap Blanc–Cap Timiris bāzes līnijas.

| b) | Uz dienvidiem no 19° 21,00 N – rietumu virzienā no 12 jūras jūdžu līnijas, ko mēra no bēguma līnijas. |
| --- | --- |

b)

Uz dienvidiem no 19° 21,00 N – rietumu virzienā no 12 jūras jūdžu līnijas, ko mēra no bēguma līnijas.

Zveja ar dzīvu ēsmu

| a) | Uz ziemeļiem no 19° 48,50 N – uz rietumiem no 3 jūras jūdžu līnijas, ko mēra no Cap Blanc–Cap Timiris bāzes līnijas. |
| --- | --- |

a)

Uz ziemeļiem no 19° 48,50 N – uz rietumiem no 3 jūras jūdžu līnijas, ko mēra no Cap Blanc–Cap Timiris bāzes līnijas.

| b) | Uz dienvidiem no 19° 48,50 N un līdz 19° 21,00 N – rietumu virzienā no 16° 45, 00 W. |
| --- | --- |

b)

Uz dienvidiem no 19° 48,50 N un līdz 19° 21,00 N – rietumu virzienā no 16° 45, 00 W.

| c) | Uz dienvidiem no 19° 21,00 N – rietumu virzienā no 3 jūras jūdžu līnijas, ko mēra no bēguma līnijas. |
| --- | --- |

c)

Uz dienvidiem no 19° 21,00 N – rietumu virzienā no 3 jūras jūdžu līnijas, ko mēra no bēguma līnijas.

(...)”.

| 6. | 44. un 45. lappusē 1. pielikuma 1. papildinājumā, 6. zvejas kategorijas 1. iedaļā (Zvejas zona): |
| --- | --- |

6.

44. un 45. lappusē 1. pielikuma 1. papildinājumā, 6. zvejas kategorijas 1. iedaļā (Zvejas zona):

tekstu:

| “(...) a) | uz ziemeļiem no 19° 00′ 00′′ N – līnija, kas savieno punktus ar šādām koordinātām:






  20° 46′ 30′′ N | 17° 03′ 00′′ W |
| --- | --- | --- |
| 20° 36′ 00′′ N | 17° 11′ 00′′ W |
| 20° 36′ 00′′ N | 17° 30′ 00′′ W |
| 20° 21′ 50′′ N | 17° 30′ 00′′ W |
| 20° 10′ 00′′ N | 17° 35′ 00′′ W |
| 20° 00′ 00′′ N | 17° 30′ 00′′ W |
| 19° 45′ 00′′ N | 17° 05′ 00′′ W |
| 19° 00′ 00′′ N | 16° 34′ 50′′ W |
| 19° 00′ 00′′ N | 16° 39′ 50′′ W |

“(...) a)

uz ziemeļiem no 19° 00′ 00′′ N – līnija, kas savieno punktus ar šādām koordinātām:

20° 46′ 30′′ N

17° 03′ 00′′ W

20° 36′ 00′′ N

17° 11′ 00′′ W

20° 36′ 00′′ N

17° 30′ 00′′ W

20° 21′ 50′′ N

17° 30′ 00′′ W

20° 10′ 00′′ N

17° 35′ 00′′ W

20° 00′ 00′′ N

17° 30′ 00′′ W

19° 45′ 00′′ N

17° 05′ 00′′ W

19° 00′ 00′′ N

16° 34′ 50′′ W

19° 00′ 00′′ N

16° 39′ 50′′ W

| b) | uz dienvidiem no 19° 00′ 00′′ N un līdz 17° 30′ N – sākot no 20 jūras jūdžu attāluma, mērot no bēguma līnijas; |
| --- | --- |

b)

uz dienvidiem no 19° 00′ 00′′ N un līdz 17° 30′ N – sākot no 20 jūras jūdžu attāluma, mērot no bēguma līnijas;

| c) | uz dienvidiem no 17° 30′ N – līnija, kas savieno punktus ar šādām koordinātām:






  17° 30′ 00′′ N | 16° 17′ 00′′ W |
| --- | --- | --- |
| 17° 12′ 00′′ N | 16° 23′ 00′′ W |
| 16° 36′ 00′′ N | 16° 42′ 00′′ W |
| 16° 13′ 00′′ N | 16° 40′ 00′′ W |
| 16° 04′ 00′′ N | 16° 41′ 00′′ W |

c)

uz dienvidiem no 17° 30′ N – līnija, kas savieno punktus ar šādām koordinātām:

17° 30′ 00′′ N

16° 17′ 00′′ W

17° 12′ 00′′ N

16° 23′ 00′′ W

16° 36′ 00′′ N

16° 42′ 00′′ W

16° 13′ 00′′ N

16° 40′ 00′′ W

16° 04′ 00′′ N

16° 41′ 00′′ W

(...)”

lasīt šādi:

| “(...) a) | uz ziemeļiem no 19° 00,00 N – līnija, kas savieno punktus ar šādām koordinātām:






  20° 46,30 N | 17° 03,00 W |
| --- | --- | --- |
| 20° 36,00 N | 17° 11,00 W |
| 20° 36,00 N | 17° 30,00 W |
| 20° 21,50 N | 17° 30,00 W |
| 20° 10,00 N | 17° 35,00 W |
| 20° 00,00 N | 17° 30,00 W |
| 19° 45,00 N | 17° 05,00 W |
| 19° 00,00 N | 16° 34,50 W |
| 19° 00,00 N | 16° 39,50 W |

“(...) a)

uz ziemeļiem no 19° 00,00 N – līnija, kas savieno punktus ar šādām koordinātām:

20° 46,30 N

17° 03,00 W

20° 36,00 N

17° 11,00 W

20° 36,00 N

17° 30,00 W

20° 21,50 N

17° 30,00 W

20° 10,00 N

17° 35,00 W

20° 00,00 N

17° 30,00 W

19° 45,00 N

17° 05,00 W

19° 00,00 N

16° 34,50 W

19° 00,00 N

16° 39,50 W

| b) | uz dienvidiem no 19° 00,00 N un līdz 17° 30 N – sākot no 20 jūras jūdžu attāluma, mērot no bēguma līnijas; |
| --- | --- |

b)

uz dienvidiem no 19° 00,00 N un līdz 17° 30 N – sākot no 20 jūras jūdžu attāluma, mērot no bēguma līnijas;

| c) | uz dienvidiem no 17° 30 N – līnija, kas savieno punktus ar šādām koordinātām:






  17° 30,00 N | 16° 17,00 W |
| --- | --- | --- |
| 17° 12,00 N | 16° 23,00 W |
| 16° 36,00 N | 16° 42,00 W |
| 16° 13,00 N | 16° 40,00 W |
| 16° 04,00 N | 16° 41,00 W |

c)

uz dienvidiem no 17° 30 N – līnija, kas savieno punktus ar šādām koordinātām:

17° 30,00 N

16° 17,00 W

17° 12,00 N

16° 23,00 W

16° 36,00 N

16° 42,00 W

16° 13,00 N

16° 40,00 W

16° 04,00 N

16° 41,00 W

(...)”.

| 7. | 46. lappusē 1. pielikuma 1. papildinājumā, 7. zvejas kategorijas 1. iedaļā (Zvejas zona): |
| --- | --- |

7.

46. lappusē 1. pielikuma 1. papildinājumā, 7. zvejas kategorijas 1. iedaļā (Zvejas zona):

tekstu:

| “(...) a) | uz ziemeļiem no 19° 00′ 00′′ N – līnija, kas savieno punktus ar šādām koordinātām:






  20° 46′ 30′′ N | 17° 03′ 00′′ W |
| --- | --- | --- |
| 20° 36′ 00′′ N | 17° 11′ 00′′ W |
| 20° 36′ 00′′ N | 17° 30′ 00′′ W |
| 20° 21′ 50′′ N | 17° 30′ 00′′ W |
| 20° 10′ 00′′ N | 17° 35′ 00′′ W |
| 20° 00′ 00′′ N | 17° 30′ 00′′ W |
| 19° 45′ 00′′ N | 17° 05′ 00′′ W |
| 19° 00′ 00′′ N | 16° 34′ 50′′ W |
| 19° 00′ 00′′ N | 16° 39′ 50′′ W |

“(...) a)

uz ziemeļiem no 19° 00′ 00′′ N – līnija, kas savieno punktus ar šādām koordinātām:

20° 46′ 30′′ N

17° 03′ 00′′ W

20° 36′ 00′′ N

17° 11′ 00′′ W

20° 36′ 00′′ N

17° 30′ 00′′ W

20° 21′ 50′′ N

17° 30′ 00′′ W

20° 10′ 00′′ N

17° 35′ 00′′ W

20° 00′ 00′′ N

17° 30′ 00′′ W

19° 45′ 00′′ N

17° 05′ 00′′ W

19° 00′ 00′′ N

16° 34′ 50′′ W

19° 00′ 00′′ N

16° 39′ 50′′ W

| b) | uz dienvidiem no 19° 00′ 00′′ N un līdz 17° 30′ N – sākot no 20 jūras jūdžu attāluma, mērot no bēguma līnijas; |
| --- | --- |

b)

uz dienvidiem no 19° 00′ 00′′ N un līdz 17° 30′ N – sākot no 20 jūras jūdžu attāluma, mērot no bēguma līnijas;

| c) | uz dienvidiem no 17° 30′ N – līnija, kas savieno punktus ar šādām koordinātām:






  17° 30′ 00′′ N | 16° 17′ 00′′ W |
| --- | --- | --- |
| 17° 12′ 00′′ N | 16° 23′ 00′′ W |
| 16° 36′ 00′′ N | 16° 42′ 00′′ W |
| 16° 13′ 00′′ N | 16° 40′ 00′′ W |
| 16° 04′ 00′′ N | 16° 41′ 00′′ W |

c)

uz dienvidiem no 17° 30′ N – līnija, kas savieno punktus ar šādām koordinātām:

17° 30′ 00′′ N

16° 17′ 00′′ W

17° 12′ 00′′ N

16° 23′ 00′′ W

16° 36′ 00′′ N

16° 42′ 00′′ W

16° 13′ 00′′ N

16° 40′ 00′′ W

16° 04′ 00′′ N

16° 41′ 00′′ W

(...)”

lasīt šādi:

| “(...) a) | uz ziemeļiem no 19° 00,00 N – līnija, kas savieno punktus ar šādām koordinātām:






  20° 46,30 N | 17° 03,00 W |
| --- | --- | --- |
| 20° 36,00N | 17° 11,00 W |
| 20° 36,00 N | 17° 30,00 W |
| 20° 21,50 N | 17° 30,00 W |
| 20° 10,00 N | 17° 35,00 W |
| 20° 00,00 N | 17° 30,00 W |
| 19° 45,00 N | 17° 05,00 W |
| 19° 00,00 N | 16° 34,50 W |
| 19° 00,00 N | 16° 39,50 W |

“(...) a)

uz ziemeļiem no 19° 00,00 N – līnija, kas savieno punktus ar šādām koordinātām:

20° 46,30 N

17° 03,00 W

20° 36,00N

17° 11,00 W

20° 36,00 N

17° 30,00 W

20° 21,50 N

17° 30,00 W

20° 10,00 N

17° 35,00 W

20° 00,00 N

17° 30,00 W

19° 45,00 N

17° 05,00 W

19° 00,00 N

16° 34,50 W

19° 00,00 N

16° 39,50 W

| b) | uz dienvidiem no 19° 00,00 N un līdz 17° 30 N – sākot no 20 jūras jūdžu attāluma, mērot no bēguma līnijas; |
| --- | --- |

b)

uz dienvidiem no 19° 00,00 N un līdz 17° 30 N – sākot no 20 jūras jūdžu attāluma, mērot no bēguma līnijas;

| c) | uz dienvidiem no 17° 30 N – līnija, kas savieno punktus ar šādām koordinātām:






  17° 30,00 N | 16° 17,00 W |
| --- | --- | --- |
| 17° 12,00 N | 16° 23,00 W |
| 16° 36,00 N | 16° 42,00 W |
| 16° 13,00 N | 16° 40,00 W |
| 16° 04,00 N | 16° 41,00 W |

c)

uz dienvidiem no 17° 30 N – līnija, kas savieno punktus ar šādām koordinātām:

17° 30,00 N

16° 17,00 W

17° 12,00 N

16° 23,00 W

16° 36,00 N

16° 42,00 W

16° 13,00 N

16° 40,00 W

16° 04,00 N

16° 41,00 W

(...)”.

---

| 20.12.2016 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 345/142 |
| --- | --- | --- | --- |

20.12.2016

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 345/142

---

Labojums Eiropas Parlamenta un Padomes Regulā (ES) Nr. 517/2014 (2014. gada 16. aprīlis) par fluorētām siltumnīcefekta gāzēm un ar ko atceļ Regulu (EK) Nr. 842/2006

(
  “Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis” L 150, 2014. gada 20. maijs
  )

207. lappusē 11. panta 4. punkta pirmajā teikumā:

tekstu:

“.., fluorētas siltumnīcefekta gāzes var pārdot un pirkt tikai uzņēmumi, kuriem ir attiecīgie sertifikāti vai apliecības saskaņā ar 10. pantu, ..”

lasīt šādi:

“.., fluorētas siltumnīcefekta gāzes pārdod tikai tādiem uzņēmumiem un tās pērk tikai tādi uzņēmumi, kuriem ir attiecīgie sertifikāti vai apliecības saskaņā ar 10. pantu, ..”.

---