# Europeiska unionens L 344/2016

| | ISSN 1977-0820 |
| --- | --- |
| Europeiska unionens
  officiella tidning | L 344 |
| | |
| Svensk utgåva | Lagstiftning | 59 årgången17 december 2016 |

ISSN 1977-0820

Europeiska unionens

officiella tidning

L 344

Svensk utgåva

Lagstiftning

59 årgången17 december 2016

---

| Innehållsförteckning | | I   Lagstiftningsakter | Sida |
| --- | --- | --- | --- |
| | | DIREKTIV |
| | * | Europaparlamentets och rådets direktiv (EU) 2016/2284 av den 14 december 2016 om minskning av nationella utsläpp av vissa luftföroreningar, om ändring av direktiv 2003/35/EG och om upphävande av direktiv 2001/81/EG (
  1
  ) | 1 |

Innehållsförteckning

I   Lagstiftningsakter

Sida

DIREKTIV

*

Europaparlamentets och rådets direktiv (EU) 2016/2284 av den 14 december 2016 om minskning av nationella utsläpp av vissa luftföroreningar, om ändring av direktiv 2003/35/EG och om upphävande av direktiv 2001/81/EG (
  1
  )

1

1

| | | II   Icke-lagstiftningsakter |
| --- | --- | --- |
| | | FÖRORDNINGAR |
| | * | Rådets förordning (EU) 2016/2285 av den 12 december 2016 om fastställande av fiskemöjligheterna för unionsfiskefartyg med avseende på vissa djuphavsbestånd för 2017 och 2018 och om ändring av rådets förordning (EU) 2016/72 | 32 |
| | * | Kommissionens genomförandeförordning (EU) 2016/2286 av den 15 december 2016 om tillämpningsföreskrifter för policyer för normal användning och metodik för bedömning av hållbarheten vad gäller avskaffande av tilläggsavgifter för roaming i slutkundsledet och ansökan som inlämnas av roamingleverantörer för denna bedömning (
  1
  ) | 46 |
| | * | Kommissionens genomförandeförordning (EU) 2016/2287 av den 16 december 2016 om ändring av förordning (EG) nr 431/2008 om öppnande och förvaltning av en tullkvot för import av fryst kött av nötkreatur och genomförandeförordning (EU) nr 593/2013 om öppnande och förvaltning av tullkvoter för färskt, kylt eller fryst nötkött av hög kvalitet samt fryst buffelkött | 63 |
| | * | Kommissionens genomförandeförordning (EU) 2016/2288 av den 16 december 2016 om godkännande av piperonylbutoxid som existerande verksamt ämne för användning i biocidprodukter i produkttyp 18 (
  1
  ) | 65 |
| | * | Kommissionens genomförandeförordning (EU) 2016/2289 av den 16 december 2016 om godkännande av epsilon-momfluorotrin som verksamt ämne för användning i biocidprodukter i produkttyp 18 (
  1
  ) | 68 |
| | * | Kommissionens genomförandeförordning (EU) 2016/2290 av den 16 december 2016 om godkännande av perättiksyra som existerande verksamt ämne för användning i biocidprodukter i produkttyperna 11 och 12 (
  1
  ) | 71 |
| | * | Kommissionens genomförandeförordning (EU) 2016/2291 av den 16 december 2016 om godkännande av L-(+)-mjölksyra som verksamt ämne för användning i biocidprodukter i produkttyp 1 (
  1
  ) | 74 |
| | * | Kommissionens genomförandeförordning (EU) 2016/2292 av den 16 december 2016 om fastställande av det vägda genomsnittet av de högsta mobiltermineringstaxorna i hela unionen och om upphävande av genomförandeförordning (EU) 2015/2352 (
  1
  ) | 77 |
| | * | Kommissionens genomförandeförordning (EU) 2016/2293 av den 16 december 2016 om ändring av bilaga I till rådets förordning (EEG) nr 2658/87 om tulltaxe- och statistiknomenklaturen och om Gemensamma tulltaxan | 79 |
| | | Kommissionens genomförandeförordning (EU) 2016/2294 av den 16 december 2016 om fastställande av schablonimportvärden för bestämning av ingångspriset för vissa frukter och grönsaker | 81 |
| | | BESLUT |
| | * | Kommissionens genomförandebeslut (EU) 2016/2295 av den 16 december 2016 om ändring av beslut 2000/518/EG, 2002/2/EG, 2003/490/EG, 2003/821/EG, 2004/411/EG, 2008/393/EG, 2010/146/EU, 2010/625/EU, 2011/61/EU samt genomförandebeslut 2012/484/EU och 2013/65/EU rörande adekvat skydd för personuppgifter i vissa länder i enlighet med artikel 25.6 i Europaparlamentets och rådets direktiv 95/46/EG
  [delgivet med nr C(2016) 8353]

   (
  1
  ) | 83 |
| | * | Kommissionens genomförandebeslut (EU) 2016/2296 av den 16 december 2016 om inrättande av en oberoende expertgrupp som utsetts som organ för prestationsgranskning för det gemensamma europeiska luftrummet | 92 |
| | * | Kommissionens genomförandebeslut (EU) 2016/2297 av den 16 december 2016 om ändring av beslut 2001/497/EG och 2010/87/EU rörande standardavtalsklausuler för överföring av personuppgifter till tredjeländer och till registerförare etablerade i tredjeländer i enlighet med Europaparlamentets och rådets direktiv 95/46/EG
  [delgivet med nr C(2016) 8471]

   (
  1
  ) | 100 |
| | | RIKTLINJER |
| | * | Europeiska centralbankens riktlinje (EU) 2016/2298 av den 2 november 2016 om ändring av riktlinje EU/2015/510 om genomförandet av Eurosystemets penningpolitiska ramverk (ECB/2016/31) | 102 |
| | * | Europeiska centralbankens riktlinje (EU) 2016/2299 av den 2 november 2016 om ändring av riktlinje (EU) 2016/65 om de värderingsavdrag som tillämpas vid genomförandet av Eurosystemets penningpolitiska ramverk (ECB/2016/32) | 117 |
| | * | Europeiska centralbankens riktlinje (EU) 2016/2300 av den 2 november 2016 om ändring av riktlinje ECB/2014/31 om ytterligare tillfälliga åtgärder som berör Eurosystemets refinansieringstransaktioner och de säkerheter som godtas (ECB/2016/33) | 123 |

II   Icke-lagstiftningsakter

FÖRORDNINGAR

*

Rådets förordning (EU) 2016/2285 av den 12 december 2016 om fastställande av fiskemöjligheterna för unionsfiskefartyg med avseende på vissa djuphavsbestånd för 2017 och 2018 och om ändring av rådets förordning (EU) 2016/72

32

*

Kommissionens genomförandeförordning (EU) 2016/2286 av den 15 december 2016 om tillämpningsföreskrifter för policyer för normal användning och metodik för bedömning av hållbarheten vad gäller avskaffande av tilläggsavgifter för roaming i slutkundsledet och ansökan som inlämnas av roamingleverantörer för denna bedömning (
  1
  )

1

46

*

Kommissionens genomförandeförordning (EU) 2016/2287 av den 16 december 2016 om ändring av förordning (EG) nr 431/2008 om öppnande och förvaltning av en tullkvot för import av fryst kött av nötkreatur och genomförandeförordning (EU) nr 593/2013 om öppnande och förvaltning av tullkvoter för färskt, kylt eller fryst nötkött av hög kvalitet samt fryst buffelkött

63

*

Kommissionens genomförandeförordning (EU) 2016/2288 av den 16 december 2016 om godkännande av piperonylbutoxid som existerande verksamt ämne för användning i biocidprodukter i produkttyp 18 (
  1
  )

1

65

*

Kommissionens genomförandeförordning (EU) 2016/2289 av den 16 december 2016 om godkännande av epsilon-momfluorotrin som verksamt ämne för användning i biocidprodukter i produkttyp 18 (
  1
  )

epsilon

1

68

*

Kommissionens genomförandeförordning (EU) 2016/2290 av den 16 december 2016 om godkännande av perättiksyra som existerande verksamt ämne för användning i biocidprodukter i produkttyperna 11 och 12 (
  1
  )

1

71

*

Kommissionens genomförandeförordning (EU) 2016/2291 av den 16 december 2016 om godkännande av L-(+)-mjölksyra som verksamt ämne för användning i biocidprodukter i produkttyp 1 (
  1
  )

1

74

*

Kommissionens genomförandeförordning (EU) 2016/2292 av den 16 december 2016 om fastställande av det vägda genomsnittet av de högsta mobiltermineringstaxorna i hela unionen och om upphävande av genomförandeförordning (EU) 2015/2352 (
  1
  )

1

77

*

Kommissionens genomförandeförordning (EU) 2016/2293 av den 16 december 2016 om ändring av bilaga I till rådets förordning (EEG) nr 2658/87 om tulltaxe- och statistiknomenklaturen och om Gemensamma tulltaxan

79

Kommissionens genomförandeförordning (EU) 2016/2294 av den 16 december 2016 om fastställande av schablonimportvärden för bestämning av ingångspriset för vissa frukter och grönsaker

81

BESLUT

*

Kommissionens genomförandebeslut (EU) 2016/2295 av den 16 december 2016 om ändring av beslut 2000/518/EG, 2002/2/EG, 2003/490/EG, 2003/821/EG, 2004/411/EG, 2008/393/EG, 2010/146/EU, 2010/625/EU, 2011/61/EU samt genomförandebeslut 2012/484/EU och 2013/65/EU rörande adekvat skydd för personuppgifter i vissa länder i enlighet med artikel 25.6 i Europaparlamentets och rådets direktiv 95/46/EG
  [delgivet med nr C(2016) 8353]

   (
  1
  )

[delgivet med nr C(2016) 8353]

1

83

*

Kommissionens genomförandebeslut (EU) 2016/2296 av den 16 december 2016 om inrättande av en oberoende expertgrupp som utsetts som organ för prestationsgranskning för det gemensamma europeiska luftrummet

92

*

Kommissionens genomförandebeslut (EU) 2016/2297 av den 16 december 2016 om ändring av beslut 2001/497/EG och 2010/87/EU rörande standardavtalsklausuler för överföring av personuppgifter till tredjeländer och till registerförare etablerade i tredjeländer i enlighet med Europaparlamentets och rådets direktiv 95/46/EG
  [delgivet med nr C(2016) 8471]

   (
  1
  )

[delgivet med nr C(2016) 8471]

1

100

RIKTLINJER

*

Europeiska centralbankens riktlinje (EU) 2016/2298 av den 2 november 2016 om ändring av riktlinje EU/2015/510 om genomförandet av Eurosystemets penningpolitiska ramverk (ECB/2016/31)

102

*

Europeiska centralbankens riktlinje (EU) 2016/2299 av den 2 november 2016 om ändring av riktlinje (EU) 2016/65 om de värderingsavdrag som tillämpas vid genomförandet av Eurosystemets penningpolitiska ramverk (ECB/2016/32)

117

*

Europeiska centralbankens riktlinje (EU) 2016/2300 av den 2 november 2016 om ändring av riktlinje ECB/2014/31 om ytterligare tillfälliga åtgärder som berör Eurosystemets refinansieringstransaktioner och de säkerheter som godtas (ECB/2016/33)

123

| | | Rättelser |
| --- | --- | --- |
| | * | Rättelse till rådets beslut (EU) 2016/1877 av den 17 oktober 2016 om den ståndpunkt som ska intas på Europeiska unionens vägnar i expertgruppen för Förenta nationernas ekonomiska kommission för den europeiska överenskommelsen om arbetsförhållanden för fordonsbesättningar vid internationella vägtransporter (AETR) och i arbetsgruppen för vägtransporter ( EUT L 288, 22.10.2016 ) | 126 |

Rättelser

*

Rättelse till rådets beslut (EU) 2016/1877 av den 17 oktober 2016 om den ståndpunkt som ska intas på Europeiska unionens vägnar i expertgruppen för Förenta nationernas ekonomiska kommission för den europeiska överenskommelsen om arbetsförhållanden för fordonsbesättningar vid internationella vägtransporter (AETR) och i arbetsgruppen för vägtransporter ( EUT L 288, 22.10.2016 )

( EUT L 288, 22.10.2016 )

126

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Text av betydelse för EES |

---

(1)   Text av betydelse för EES

1

| SV | De rättsakter vilkas titlar är tryckta med fin stil är sådana rättsakter som har avseende på den löpande handläggningen av jordbrukspolitiska frågor. De har normalt en begränsad giltighetstid.
  Beträffande alla övriga rättsakter gäller att titlarna är tryckta med fetstil och föregås av en asterisk. |
| --- | --- |

SV

De rättsakter vilkas titlar är tryckta med fin stil är sådana rättsakter som har avseende på den löpande handläggningen av jordbrukspolitiska frågor. De har normalt en begränsad giltighetstid.

Beträffande alla övriga rättsakter gäller att titlarna är tryckta med fetstil och föregås av en asterisk.

---

I Lagstiftningsakter

DIREKTIV

| 17.12.2016 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 344/1 |
| --- | --- | --- | --- |

17.12.2016

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 344/1

---

EUROPAPARLAMENTETS OCH RÅDETS DIREKTIV (EU) 2016/2284

av den 14 december 2016

om minskning av nationella utsläpp av vissa luftföroreningar, om ändring av direktiv 2003/35/EG och om upphävande av direktiv 2001/81/EG

(Text av betydelse för EES)

EUROPAPARLAMENTET OCH EUROPEISKA UNIONENS RÅD HAR ANTAGIT DETTA DIREKTIV

med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, särskilt artikel 192.1,

med beaktande av Europeiska kommissionens förslag,

efter översändande av utkastet till lagstiftningsakt till de nationella parlamenten,

med beaktande av Europeiska ekonomiska och sociala kommitténs yttrande (1),

med beaktande av Regionkommitténs yttrande (2),

i enlighet med det ordinarie lagstiftningsförfarandet (3), och

av följande skäl:

| (1) | Under de senaste 20 åren har betydande framsteg gjorts i unionen vad gäller antropogena utsläpp till luft och luftkvalitet, framför allt genom en särskild unionspolitik, däribland kommissionens meddelande av den 21 september 2005 med titeln Tematisk strategi för luftförorening (TSAP, nedan kallad den tematiska strategin). Europaparlamentets och rådets direktiv 2001/81/EG (4) har bidragit till dessa framsteg genom att fastställa tak för medlemsstaternas totala årliga utsläpp från 2010 och framåt av svaveldioxid (SO2), kväveoxider (NOx), flyktiga organiska föreningar utom metan (NMVOC) samt ammoniak (NH3). Till följd av detta minskade utsläppen av svaveldioxid med 82 %, kväveoxider med 47 %, flyktiga organiska föreningar utom metan med 56 % och ammoniak med 28 % i unionen mellan 1990 och 2010. Såsom dock anges i kommissionens meddelande av den 18 december 2013 med titeln Ett program för ren luft i Europa (nedan kallad den reviderade tematiska strategin) kvarstår betydande negativa effekter på, och risker för, människors hälsa och miljön. |
| --- | --- |

(1)

Under de senaste 20 åren har betydande framsteg gjorts i unionen vad gäller antropogena utsläpp till luft och luftkvalitet, framför allt genom en särskild unionspolitik, däribland kommissionens meddelande av den 21 september 2005 med titeln Tematisk strategi för luftförorening (TSAP, nedan kallad den tematiska strategin). Europaparlamentets och rådets direktiv 2001/81/EG (4) har bidragit till dessa framsteg genom att fastställa tak för medlemsstaternas totala årliga utsläpp från 2010 och framåt av svaveldioxid (SO2), kväveoxider (NOx), flyktiga organiska föreningar utom metan (NMVOC) samt ammoniak (NH3). Till följd av detta minskade utsläppen av svaveldioxid med 82 %, kväveoxider med 47 %, flyktiga organiska föreningar utom metan med 56 % och ammoniak med 28 % i unionen mellan 1990 och 2010. Såsom dock anges i kommissionens meddelande av den 18 december 2013 med titeln Ett program för ren luft i Europa (nedan kallad den reviderade tematiska strategin) kvarstår betydande negativa effekter på, och risker för, människors hälsa och miljön.

| (2) | Det sjunde miljöhandlingsprogrammet (5) bekräftar unionens långsiktiga mål för luftpolitiken, att nå luftkvalitetsnivåer som inte ger upphov till betydande negativa effekter på och risker för människors hälsa och miljön, och efterlyser därför full efterlevnad av unionens nuvarande lagstiftning om luftkvalitet, strategiska mål och åtgärder för tiden efter 2020, stärkta insatser i områden där människor och ekosystem utsätts för höga nivåer av luftföroreningar, samt ökade synergier mellan lagstiftning om luftkvalitet och unionens policymål som har fastställts i synnerhet för klimatförändringar och biologisk mångfald. |
| --- | --- |

(2)

Det sjunde miljöhandlingsprogrammet (5) bekräftar unionens långsiktiga mål för luftpolitiken, att nå luftkvalitetsnivåer som inte ger upphov till betydande negativa effekter på och risker för människors hälsa och miljön, och efterlyser därför full efterlevnad av unionens nuvarande lagstiftning om luftkvalitet, strategiska mål och åtgärder för tiden efter 2020, stärkta insatser i områden där människor och ekosystem utsätts för höga nivåer av luftföroreningar, samt ökade synergier mellan lagstiftning om luftkvalitet och unionens policymål som har fastställts i synnerhet för klimatförändringar och biologisk mångfald.

| (3) | För att ta ytterligare steg mot unionens långsiktiga mål om luftkvalitet fastställs i den reviderade tematiska strategin nya strategiska mål för luftkvalitet för perioden fram till 2030. |
| --- | --- |

(3)

För att ta ytterligare steg mot unionens långsiktiga mål om luftkvalitet fastställs i den reviderade tematiska strategin nya strategiska mål för luftkvalitet för perioden fram till 2030.

| (4) | Medlemsstaterna och unionen står i begrepp att ratificera FN:s miljöprograms Minamatakonvention om kvicksilver från 2013, som syftar till att skydda människors hälsa och miljön genom att minska kvicksilverutsläppen från befintliga och nya källor, med sikte på dess ikraftträdande 2017. Rapporterade utsläpp av den föroreningen bör fortlöpande ses över av kommissionen. |
| --- | --- |

(4)

Medlemsstaterna och unionen står i begrepp att ratificera FN:s miljöprograms Minamatakonvention om kvicksilver från 2013, som syftar till att skydda människors hälsa och miljön genom att minska kvicksilverutsläppen från befintliga och nya källor, med sikte på dess ikraftträdande 2017. Rapporterade utsläpp av den föroreningen bör fortlöpande ses över av kommissionen.

| (5) | Medlemsstaterna och unionen är parter i FN:s ekonomiska kommission för Europas (Unece) konvention om långväga gränsöverskridande luftföroreningar från 1979 (nedan kallad luftvårdskonventionen) och i flera av dess protokoll, däribland protokollet från 1999 om minskning av försurning, övergödning och marknära ozon, som reviderades 2012 (nedan kallat det reviderade Göteborgsprotokollet). |
| --- | --- |

(5)

Medlemsstaterna och unionen är parter i FN:s ekonomiska kommission för Europas (Unece) konvention om långväga gränsöverskridande luftföroreningar från 1979 (nedan kallad luftvårdskonventionen) och i flera av dess protokoll, däribland protokollet från 1999 om minskning av försurning, övergödning och marknära ozon, som reviderades 2012 (nedan kallat det reviderade Göteborgsprotokollet).

| (6) | För 2020 och därefter anges i det reviderade Göteborgsprotokollet, med 2005 som basår, nya åtaganden om utsläppsminskning för varje part avseende svaveldioxid, kväveoxider, flyktiga organiska föreningar utom metan, ammoniak och fina partiklar, det uppmuntras till minskade utsläpp av sot och uppmanas till insamling och bevarande av uppgifter om de negativa effekter som halter och nedfall av luftföroreningar innebär för människors hälsa och miljön samt till deltagande i de effektorienterade programmen inom ramen för luftvårdskonventionen. |
| --- | --- |

(6)

För 2020 och därefter anges i det reviderade Göteborgsprotokollet, med 2005 som basår, nya åtaganden om utsläppsminskning för varje part avseende svaveldioxid, kväveoxider, flyktiga organiska föreningar utom metan, ammoniak och fina partiklar, det uppmuntras till minskade utsläpp av sot och uppmanas till insamling och bevarande av uppgifter om de negativa effekter som halter och nedfall av luftföroreningar innebär för människors hälsa och miljön samt till deltagande i de effektorienterade programmen inom ramen för luftvårdskonventionen.

| (7) | Det system med nationella utsläppstak som inrättats genom direktiv 2001/81/EG bör därför ses över för anpassning till unionens och medlemsstaternas internationella åtaganden. De nationella åtagandena om utsläppsminskning för varje givet år från och med 2020 till och med 2029 i det här direktivet är därför identiska med dem som anges i det reviderade Göteborgsprotokollet. |
| --- | --- |

(7)

Det system med nationella utsläppstak som inrättats genom direktiv 2001/81/EG bör därför ses över för anpassning till unionens och medlemsstaternas internationella åtaganden. De nationella åtagandena om utsläppsminskning för varje givet år från och med 2020 till och med 2029 i det här direktivet är därför identiska med dem som anges i det reviderade Göteborgsprotokollet.

| (8) | Medlemsstaterna bör genomföra detta direktiv på ett sätt som effektivt bidrar till att uppnå unionens långsiktiga mål vad gäller luftkvalitet, som stöds av Världshälsoorganisationens riktlinjer, och unionens mål vad gäller skydd av biologisk mångfald och ekosystem, genom att nivåerna och nedfallet av luftföroreningar i form av försurande ämnen, övergödande ämnen och ozon minskas under de kritiska belastningar och nivåer som anges i luftvårdskonventionen. |
| --- | --- |

(8)

Medlemsstaterna bör genomföra detta direktiv på ett sätt som effektivt bidrar till att uppnå unionens långsiktiga mål vad gäller luftkvalitet, som stöds av Världshälsoorganisationens riktlinjer, och unionens mål vad gäller skydd av biologisk mångfald och ekosystem, genom att nivåerna och nedfallet av luftföroreningar i form av försurande ämnen, övergödande ämnen och ozon minskas under de kritiska belastningar och nivåer som anges i luftvårdskonventionen.

| (9) | Detta direktiv bör även, utöver att bidra till en förbättring av den globala luftkvaliteten och av synergier med unionens klimatpolitik och energipolitik, bidra till att luftkvalitetsmålen i unionslagstiftningen uppnås på ett kostnadseffektivt sätt och att klimatpåverkan begränsas, samtidigt som dubblering av befintlig unionslagstiftning undviks. |
| --- | --- |

(9)

Detta direktiv bör även, utöver att bidra till en förbättring av den globala luftkvaliteten och av synergier med unionens klimatpolitik och energipolitik, bidra till att luftkvalitetsmålen i unionslagstiftningen uppnås på ett kostnadseffektivt sätt och att klimatpåverkan begränsas, samtidigt som dubblering av befintlig unionslagstiftning undviks.

| (10) | Detta direktiv bidrar också till att minska hälsorelaterade kostnader för luftföroreningar i unionen genom att unionsmedborgarnas välbefinnande förbättras och till att främja övergången till en grön ekonomi. |
| --- | --- |

(10)

Detta direktiv bidrar också till att minska hälsorelaterade kostnader för luftföroreningar i unionen genom att unionsmedborgarnas välbefinnande förbättras och till att främja övergången till en grön ekonomi.

| (11) | Detta direktiv bör bidra till successivt minskade luftföroreningar, och bygger vidare på minskningar som uppnåtts tack vare källbaserad unionslagstiftning om luftvård. |
| --- | --- |

(11)

Detta direktiv bör bidra till successivt minskade luftföroreningar, och bygger vidare på minskningar som uppnåtts tack vare källbaserad unionslagstiftning om luftvård.

| (12) | Källbaserad unionslagstiftning om luftvård bör ge de förväntade utsläppsminskningarna på ett effektivt sätt. Att identifiera och reagera mot ineffektiv källbaserad unionslagstiftning om luftvård på ett tidigt stadium är avgörande för att uppnå de mer övergripande luftkvalitetsmålen, vilket framgår av skillnaden mellan utsläppen av kväveoxider från EURO 6-dieselfordon vid verklig körning och i laboratoriemiljö. |
| --- | --- |

(12)

Källbaserad unionslagstiftning om luftvård bör ge de förväntade utsläppsminskningarna på ett effektivt sätt. Att identifiera och reagera mot ineffektiv källbaserad unionslagstiftning om luftvård på ett tidigt stadium är avgörande för att uppnå de mer övergripande luftkvalitetsmålen, vilket framgår av skillnaden mellan utsläppen av kväveoxider från EURO 6-dieselfordon vid verklig körning och i laboratoriemiljö.

| (13) | Medlemsstaterna bör uppfylla de åtaganden om utsläppsminskning som anges i detta direktiv från och med 2020 till och med 2029 och från och med 2030 och framåt. För att säkerställa påvisbara framsteg mot åtagandena för 2030 bör medlemsstaterna identifiera vägledande utsläppsnivåer för 2025 som skulle vara tekniskt genomförbara och inte medföra oproportionella kostnader, och sträva efter att nå dessa nivåer. Om utsläppen 2025 inte kan begränsas i enlighet med den fastställda minskningsbanan, bör medlemsstaterna ange skälen för denna avvikelse samt de åtgärder som skulle återföra medlemsstaterna till sina minskningsbanor i sina följande rapporter som ska utarbetas enligt detta direktiv. |
| --- | --- |

(13)

Medlemsstaterna bör uppfylla de åtaganden om utsläppsminskning som anges i detta direktiv från och med 2020 till och med 2029 och från och med 2030 och framåt. För att säkerställa påvisbara framsteg mot åtagandena för 2030 bör medlemsstaterna identifiera vägledande utsläppsnivåer för 2025 som skulle vara tekniskt genomförbara och inte medföra oproportionella kostnader, och sträva efter att nå dessa nivåer. Om utsläppen 2025 inte kan begränsas i enlighet med den fastställda minskningsbanan, bör medlemsstaterna ange skälen för denna avvikelse samt de åtgärder som skulle återföra medlemsstaterna till sina minskningsbanor i sina följande rapporter som ska utarbetas enligt detta direktiv.

| (14) | De nationella åtagandena om utsläppsminskning i detta direktiv för 2030 och framåt grundas på varje medlemsstats uppskattade minskningspotential enligt TSAP-rapport nr 16 från januari 2015 (nedan kallad TSAP 16-rapporten), en teknisk undersökning av skillnaderna mellan de nationella uppskattningarna och uppskattningarna i TSAP 16-rapporten samt det politiska målet att bibehålla den samlade minskningen av hälsokonsekvenserna fram till 2030 (jämfört med 2005) så nära minskningen i kommissionens förslag till detta direktiv som möjligt. För att förbättra insynen bör kommissionen offentliggöra de underliggande antagandena i TSAP 16-rapporten. |
| --- | --- |

(14)

De nationella åtagandena om utsläppsminskning i detta direktiv för 2030 och framåt grundas på varje medlemsstats uppskattade minskningspotential enligt TSAP-rapport nr 16 från januari 2015 (nedan kallad TSAP 16-rapporten), en teknisk undersökning av skillnaderna mellan de nationella uppskattningarna och uppskattningarna i TSAP 16-rapporten samt det politiska målet att bibehålla den samlade minskningen av hälsokonsekvenserna fram till 2030 (jämfört med 2005) så nära minskningen i kommissionens förslag till detta direktiv som möjligt. För att förbättra insynen bör kommissionen offentliggöra de underliggande antagandena i TSAP 16-rapporten.

| (15) | Efterlevnad av nationella åtaganden om utsläppsminskning bör bedömas med hänvisning till den specifika metodik som användes då åtagandet fastställdes. |
| --- | --- |

(15)

Efterlevnad av nationella åtaganden om utsläppsminskning bör bedömas med hänvisning till den specifika metodik som användes då åtagandet fastställdes.

| (16) | Rapporteringskrav och åtaganden om utsläppsminskning bör baseras på nationell energianvändning och bränsleförsäljning. Vissa medlemsstater kan dock inom ramen för luftvårdskonventionen välja att använda de totala nationella utsläppen beräknade med utgångspunkt i använt bränsle avseende vägtransportsektorn som bas för efterlevnaden. Det alternativet bör behållas i detta direktiv för att säkerställa samstämmighet mellan internationell rätt och unionsrätt. |
| --- | --- |

(16)

Rapporteringskrav och åtaganden om utsläppsminskning bör baseras på nationell energianvändning och bränsleförsäljning. Vissa medlemsstater kan dock inom ramen för luftvårdskonventionen välja att använda de totala nationella utsläppen beräknade med utgångspunkt i använt bränsle avseende vägtransportsektorn som bas för efterlevnaden. Det alternativet bör behållas i detta direktiv för att säkerställa samstämmighet mellan internationell rätt och unionsrätt.

| (17) | För att åtgärda en del av den inneboende osäkerheten i samband med fastställandet av nationella åtaganden om utsläppsminskning finns flexibilitetsbestämmelser i det reviderade Göteborgsprotokollet vilka bör införlivas i detta direktiv. Särskilt ska nämnas att det i Göteborgsprotokollet inrättas en mekanism för justering av nationella utsläppsinventeringar och för beaktande av medeltalet av nationella årliga utsläpp under högst tre år, om vissa villkor uppfylls. Vidare bör flexibilitetsbestämmelser fastställas i detta direktiv där det föreskriver ett minskningsåtagande som går utöver den kostnadseffektiva utsläppsminskning som anges i TSAP 16-rapporten och även för att stödja medlemsstaterna vid plötsliga och exceptionella händelser relaterade till energiproduktion eller energiförsörjning, under förutsättning att vissa villkor är uppfyllda. Tillämpningen av dessa flexibilitetsbestämmelser bör övervakas av kommissionen, med beaktande av vägledande dokument som utarbetats inom ramen för luftvårdskonventionen. Vid bedömningen av ansökningar om justering bör åtagandena om utsläppsminskning för perioden mellan 2020 och 2029 anses ha fastställts den 4 maj 2012, det datum då Göteborgsprotokollet reviderades. |
| --- | --- |

(17)

För att åtgärda en del av den inneboende osäkerheten i samband med fastställandet av nationella åtaganden om utsläppsminskning finns flexibilitetsbestämmelser i det reviderade Göteborgsprotokollet vilka bör införlivas i detta direktiv. Särskilt ska nämnas att det i Göteborgsprotokollet inrättas en mekanism för justering av nationella utsläppsinventeringar och för beaktande av medeltalet av nationella årliga utsläpp under högst tre år, om vissa villkor uppfylls. Vidare bör flexibilitetsbestämmelser fastställas i detta direktiv där det föreskriver ett minskningsåtagande som går utöver den kostnadseffektiva utsläppsminskning som anges i TSAP 16-rapporten och även för att stödja medlemsstaterna vid plötsliga och exceptionella händelser relaterade till energiproduktion eller energiförsörjning, under förutsättning att vissa villkor är uppfyllda. Tillämpningen av dessa flexibilitetsbestämmelser bör övervakas av kommissionen, med beaktande av vägledande dokument som utarbetats inom ramen för luftvårdskonventionen. Vid bedömningen av ansökningar om justering bör åtagandena om utsläppsminskning för perioden mellan 2020 och 2029 anses ha fastställts den 4 maj 2012, det datum då Göteborgsprotokollet reviderades.

| (18) | Varje medlemsstat bör utarbeta, anta och genomföra ett nationellt luftvårdsprogram för att uppfylla sitt åtagande om utsläppsminskning och för att effektivt bidra till att luftkvalitetsmålen uppnås. I det avseendet bör medlemsstaterna ta hänsyn till behovet av att minska utsläppen, i synnerhet av kväveoxider och fina partiklar, i områden och tätbebyggelser med höga luftföroreningshalter och/eller i områden och tätbebyggelser som kraftigt bidrar till luftföroreningar i andra områden och tätbebyggelser, även i angränsande länder. De nationella luftvårdsprogrammen bör därför bidra till ett framgångsrikt genomförande av luftkvalitetsplaner upprättade enligt artikel 23 i Europaparlamentets och rådets direktiv 2008/50/EG (6). |
| --- | --- |

(18)

Varje medlemsstat bör utarbeta, anta och genomföra ett nationellt luftvårdsprogram för att uppfylla sitt åtagande om utsläppsminskning och för att effektivt bidra till att luftkvalitetsmålen uppnås. I det avseendet bör medlemsstaterna ta hänsyn till behovet av att minska utsläppen, i synnerhet av kväveoxider och fina partiklar, i områden och tätbebyggelser med höga luftföroreningshalter och/eller i områden och tätbebyggelser som kraftigt bidrar till luftföroreningar i andra områden och tätbebyggelser, även i angränsande länder. De nationella luftvårdsprogrammen bör därför bidra till ett framgångsrikt genomförande av luftkvalitetsplaner upprättade enligt artikel 23 i Europaparlamentets och rådets direktiv 2008/50/EG (6).

| (19) | I syfte att minska utsläppen från antropogena källor bör man i de nationella luftvårdsprogrammen överväga åtgärder som gäller alla relevanta sektorer, inbegripet jordbruk, energi, industri, vägtransport, inlandssjöfart, uppvärmning av bostäder, användning av mobila maskiner som inte är avsedda att användas på väg och lösningsmedel. Medlemsstaterna bör dock ha rätt att bestämma vilka åtgärder som ska vidtas i syfte att uppfylla de åtaganden om utsläppsminskning som anges i detta direktiv. |
| --- | --- |

(19)

I syfte att minska utsläppen från antropogena källor bör man i de nationella luftvårdsprogrammen överväga åtgärder som gäller alla relevanta sektorer, inbegripet jordbruk, energi, industri, vägtransport, inlandssjöfart, uppvärmning av bostäder, användning av mobila maskiner som inte är avsedda att användas på väg och lösningsmedel. Medlemsstaterna bör dock ha rätt att bestämma vilka åtgärder som ska vidtas i syfte att uppfylla de åtaganden om utsläppsminskning som anges i detta direktiv.

| (20) | Vid utformningen av nationella luftvårdsprogram bör medlemsstaterna beakta bästa praxis när det gäller att ta itu med bland annat de skadligaste föroreningarna som omfattas av detta direktiv med avseende på känsliga befolkningsgrupper. |
| --- | --- |

(20)

Vid utformningen av nationella luftvårdsprogram bör medlemsstaterna beakta bästa praxis när det gäller att ta itu med bland annat de skadligaste föroreningarna som omfattas av detta direktiv med avseende på känsliga befolkningsgrupper.

| (21) | Jordbruket utgör en viktig källa till utsläppen till luft av ammoniak och fina partiklar. För att minska dessa utsläpp bör de nationella luftvårdsprogrammen innefatta åtgärder som gäller jordbrukssektorn. Dessa åtgärder bör vara kostnadseffektiva och baseras på specifik information och specifika data samt ta hänsyn till den vetenskapliga utvecklingen och tidigare åtgärder som medlemsstaterna vidtagit. Den gemensamma jordbrukspolitiken ger medlemsstaterna möjlighet att bidra till luftkvaliteten med särskilda åtgärder. Framtida utvärderingar kommer att förbättra förståelsen av effekterna av dessa åtgärder. |
| --- | --- |

(21)

Jordbruket utgör en viktig källa till utsläppen till luft av ammoniak och fina partiklar. För att minska dessa utsläpp bör de nationella luftvårdsprogrammen innefatta åtgärder som gäller jordbrukssektorn. Dessa åtgärder bör vara kostnadseffektiva och baseras på specifik information och specifika data samt ta hänsyn till den vetenskapliga utvecklingen och tidigare åtgärder som medlemsstaterna vidtagit. Den gemensamma jordbrukspolitiken ger medlemsstaterna möjlighet att bidra till luftkvaliteten med särskilda åtgärder. Framtida utvärderingar kommer att förbättra förståelsen av effekterna av dessa åtgärder.

| (22) | Förbättringar av luftkvaliteten bör uppnås genom proportionella åtgärder. När medlemsstaterna vidtar åtgärder som ska ingå i nationella luftvårdsprogram som gäller jordbrukssektorn bör de säkerställa att deras påverkan på små jordbruksföretag beaktas till fullo för att begränsa ytterligare kostnader så mycket som möjligt. |
| --- | --- |

(22)

Förbättringar av luftkvaliteten bör uppnås genom proportionella åtgärder. När medlemsstaterna vidtar åtgärder som ska ingå i nationella luftvårdsprogram som gäller jordbrukssektorn bör de säkerställa att deras påverkan på små jordbruksföretag beaktas till fullo för att begränsa ytterligare kostnader så mycket som möjligt.

| (23) | Om vissa åtgärder som vidtas inom ramen för de nationella luftvårdsprogrammen i syfte att förhindra utsläpp inom jordbrukssektorn är berättigade till ekonomiskt stöd, i synnerhet jordbruksföretagsåtgärder som kräver omfattande metodförändringar eller betydande investeringar, bör kommissionen underlätta tillgången till sådant ekonomiskt stöd och annan tillgänglig unionsfinansiering. |
| --- | --- |

(23)

Om vissa åtgärder som vidtas inom ramen för de nationella luftvårdsprogrammen i syfte att förhindra utsläpp inom jordbrukssektorn är berättigade till ekonomiskt stöd, i synnerhet jordbruksföretagsåtgärder som kräver omfattande metodförändringar eller betydande investeringar, bör kommissionen underlätta tillgången till sådant ekonomiskt stöd och annan tillgänglig unionsfinansiering.

| (24) | I syfte att minska utsläppen bör medlemsstaterna överväga att främja ett skifte mot investeringar i ren och effektiv teknik. Innovation kan bidra till att öka hållbarheten och lösa problem vid källan, genom förbättrade sektoriella lösningar på luftkvalitetsproblem. |
| --- | --- |

(24)

I syfte att minska utsläppen bör medlemsstaterna överväga att främja ett skifte mot investeringar i ren och effektiv teknik. Innovation kan bidra till att öka hållbarheten och lösa problem vid källan, genom förbättrade sektoriella lösningar på luftkvalitetsproblem.

| (25) | De nationella luftvårdsprogrammen, inklusive den analys som ligger till grund för fastställande av strategier och åtgärder, bör uppdateras regelbundet. |
| --- | --- |

(25)

De nationella luftvårdsprogrammen, inklusive den analys som ligger till grund för fastställande av strategier och åtgärder, bör uppdateras regelbundet.

| (26) | För att nationella luftvårdsprogram och större uppdateringar ska vara väl underbyggda bör medlemsstaterna se till att sådana program och uppdateringar blir föremål för samråd med allmänheten och de behöriga myndigheterna på alla nivåer innan valet görs mellan olika möjliga strategier och åtgärder. Medlemsstaterna bör inleda gränsöverskridande samråd i fall då genomförandet av deras program kan påverka luftkvaliteten i en annan medlemsstat eller ett tredjeland, i enlighet med kraven i unionsrätten och internationell rätt, inbegripet Uneces konvention om miljökonsekvensbeskrivningar i ett gränsöverskridande sammanhang (nedan kallad Esbokonventionen) från 1991 och dess protokoll om strategiska miljöbedömningar från 2003. |
| --- | --- |

(26)

För att nationella luftvårdsprogram och större uppdateringar ska vara väl underbyggda bör medlemsstaterna se till att sådana program och uppdateringar blir föremål för samråd med allmänheten och de behöriga myndigheterna på alla nivåer innan valet görs mellan olika möjliga strategier och åtgärder. Medlemsstaterna bör inleda gränsöverskridande samråd i fall då genomförandet av deras program kan påverka luftkvaliteten i en annan medlemsstat eller ett tredjeland, i enlighet med kraven i unionsrätten och internationell rätt, inbegripet Uneces konvention om miljökonsekvensbeskrivningar i ett gränsöverskridande sammanhang (nedan kallad Esbokonventionen) från 1991 och dess protokoll om strategiska miljöbedömningar från 2003.

| (27) | Syftet med detta direktiv är bland annat att skydda människors hälsa. Domstolen har vid flera tillfällen erinrat om att det vore oförenligt med den bindande karaktär som tillkommer direktiv enligt artikel 288 tredje stycket i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt (EUF-fördraget) att i princip utesluta enskilda från möjligheten att åberopa de skyldigheter som följer av direktiven. Detta gäller särskilt när det är fråga om ett direktiv vars mål är att bemästra och reducera luftföroreningar och vars syfte följaktligen är att skydda människors hälsa. |
| --- | --- |

(27)

Syftet med detta direktiv är bland annat att skydda människors hälsa. Domstolen har vid flera tillfällen erinrat om att det vore oförenligt med den bindande karaktär som tillkommer direktiv enligt artikel 288 tredje stycket i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt (EUF-fördraget) att i princip utesluta enskilda från möjligheten att åberopa de skyldigheter som följer av direktiven. Detta gäller särskilt när det är fråga om ett direktiv vars mål är att bemästra och reducera luftföroreningar och vars syfte följaktligen är att skydda människors hälsa.

| (28) | Medlemsstaterna bör utarbeta och rapportera nationella utsläppsinventeringar och utsläppsprognoser samt informativa inventeringsrapporter för alla luftföroreningar som omfattas av detta direktiv, vilket sedan bör göra det möjligt för unionen att uppfylla sina rapporteringsskyldigheter enligt luftvårdskonventionen och dess protokoll. |
| --- | --- |

(28)

Medlemsstaterna bör utarbeta och rapportera nationella utsläppsinventeringar och utsläppsprognoser samt informativa inventeringsrapporter för alla luftföroreningar som omfattas av detta direktiv, vilket sedan bör göra det möjligt för unionen att uppfylla sina rapporteringsskyldigheter enligt luftvårdskonventionen och dess protokoll.

| (29) | För att bevara en övergripande samstämmighet för unionen som helhet bör medlemsstaterna säkerställa att deras rapportering till kommissionen om nationella utsläppsinventeringar och utsläppsprognoser samt informativa inventeringsrapporter överensstämmer helt med deras rapportering enligt luftvårdskonventionen. |
| --- | --- |

(29)

För att bevara en övergripande samstämmighet för unionen som helhet bör medlemsstaterna säkerställa att deras rapportering till kommissionen om nationella utsläppsinventeringar och utsläppsprognoser samt informativa inventeringsrapporter överensstämmer helt med deras rapportering enligt luftvårdskonventionen.

| (30) | För att bedöma ändamålsenligheten i de nationella åtaganden om utsläppsminskning som anges i detta direktiv bör medlemsstaterna också övervaka luftföroreningarnas effekter på terrestra och akvatiska ekosystem och rapportera dessa effekter. För att säkerställa kostnadseffektivitet bör medlemsstaterna kunna använda de valfria övervakningsindikatorer som avses i detta direktiv och bör samordna med andra övervakningsprogram som inrättats enligt relaterade direktiv och, när det är lämpligt, luftvårdskonventionen. |
| --- | --- |

(30)

För att bedöma ändamålsenligheten i de nationella åtaganden om utsläppsminskning som anges i detta direktiv bör medlemsstaterna också övervaka luftföroreningarnas effekter på terrestra och akvatiska ekosystem och rapportera dessa effekter. För att säkerställa kostnadseffektivitet bör medlemsstaterna kunna använda de valfria övervakningsindikatorer som avses i detta direktiv och bör samordna med andra övervakningsprogram som inrättats enligt relaterade direktiv och, när det är lämpligt, luftvårdskonventionen.

| (31) | Ett europeiskt forum för ren luft som sammanför samtliga aktörer, inbegripet behöriga myndigheter i medlemsstaterna på alla relevanta nivåer, bör inrättas för utbyte av erfarenheter och god praxis, särskilt för att lämna vägledande bidrag och främja ett samordnat genomförande av unionens lagstiftning och politik för förbättring av luftkvaliteten. |
| --- | --- |

(31)

Ett europeiskt forum för ren luft som sammanför samtliga aktörer, inbegripet behöriga myndigheter i medlemsstaterna på alla relevanta nivåer, bör inrättas för utbyte av erfarenheter och god praxis, särskilt för att lämna vägledande bidrag och främja ett samordnat genomförande av unionens lagstiftning och politik för förbättring av luftkvaliteten.

| (32) | I enlighet med Europaparlamentets och rådets direktiv 2003/4/EG (7) bör medlemsstaterna säkerställa aktiv och systematisk spridning av information på elektronisk väg. |
| --- | --- |

(32)

I enlighet med Europaparlamentets och rådets direktiv 2003/4/EG (7) bör medlemsstaterna säkerställa aktiv och systematisk spridning av information på elektronisk väg.

| (33) | Det är nödvändigt att ändra Europaparlamentets och rådets direktiv 2003/35/EG (8) för att säkerställa att det direktivet överensstämmer med Uneces konvention om tillgång till information, allmänhetens deltagande i beslutsprocesser och tillgång till rättslig prövning i miljöfrågor från 1998 (nedan kallad Århuskonventionen). |
| --- | --- |

(33)

Det är nödvändigt att ändra Europaparlamentets och rådets direktiv 2003/35/EG (8) för att säkerställa att det direktivet överensstämmer med Uneces konvention om tillgång till information, allmänhetens deltagande i beslutsprocesser och tillgång till rättslig prövning i miljöfrågor från 1998 (nedan kallad Århuskonventionen).

| (34) | I syfte att beakta den tekniska och internationella utvecklingen bör befogenheten att anta akter i enlighet med artikel 290 i EUF-fördraget delegeras till kommissionen med avseende på ändring av bilaga I, del 2 i bilaga III och bilaga IV, för att anpassa dem till utvecklingen inom ramen för luftvårdskonventionen, samt med avseende på ändring av bilaga V för att anpassa den till den tekniska och vetenskapliga utvecklingen och till utvecklingen inom ramen för luftvårdskonventionen. Det är särskilt viktigt att kommissionen genomför lämpliga samråd under sitt förberedande arbete, inklusive på expertnivå, och att dessa samråd genomförs i enlighet med principerna i det interinstitutionella avtalet av den 13 april 2016 om bättre lagstiftning (9). För att säkerställa lika stor delaktighet i förberedelsen av delegerade akter erhåller Europaparlamentet och rådet alla handlingar samtidigt som medlemsstaternas experter, och deras experter ges systematiskt tillträde till möten i kommissionens expertgrupper som arbetar med förberedelse av delegerade akter. |
| --- | --- |

(34)

I syfte att beakta den tekniska och internationella utvecklingen bör befogenheten att anta akter i enlighet med artikel 290 i EUF-fördraget delegeras till kommissionen med avseende på ändring av bilaga I, del 2 i bilaga III och bilaga IV, för att anpassa dem till utvecklingen inom ramen för luftvårdskonventionen, samt med avseende på ändring av bilaga V för att anpassa den till den tekniska och vetenskapliga utvecklingen och till utvecklingen inom ramen för luftvårdskonventionen. Det är särskilt viktigt att kommissionen genomför lämpliga samråd under sitt förberedande arbete, inklusive på expertnivå, och att dessa samråd genomförs i enlighet med principerna i det interinstitutionella avtalet av den 13 april 2016 om bättre lagstiftning (9). För att säkerställa lika stor delaktighet i förberedelsen av delegerade akter erhåller Europaparlamentet och rådet alla handlingar samtidigt som medlemsstaternas experter, och deras experter ges systematiskt tillträde till möten i kommissionens expertgrupper som arbetar med förberedelse av delegerade akter.

| (35) | För att säkerställa enhetliga villkor för genomförandet av flexibilitetsbestämmelser och nationella luftvårdsprogram enligt detta direktiv bör kommissionen tilldelas genomförandebefogenheter. Dessa befogenheter bör utövas i enlighet med Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 182/2011 (10). |
| --- | --- |

(35)

För att säkerställa enhetliga villkor för genomförandet av flexibilitetsbestämmelser och nationella luftvårdsprogram enligt detta direktiv bör kommissionen tilldelas genomförandebefogenheter. Dessa befogenheter bör utövas i enlighet med Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 182/2011 (10).

| (36) | Medlemsstaterna bör fastställa bestämmelser om sanktioner för överträdelser av nationella bestämmelser som har antagits i enlighet med detta direktiv och säkerställa att dessa sanktioner tillämpas. Sanktionerna bör vara effektiva, proportionella och avskräckande. |
| --- | --- |

(36)

Medlemsstaterna bör fastställa bestämmelser om sanktioner för överträdelser av nationella bestämmelser som har antagits i enlighet med detta direktiv och säkerställa att dessa sanktioner tillämpas. Sanktionerna bör vara effektiva, proportionella och avskräckande.

| (37) | Med hänsyn till typen och omfattningen av de ändringar som bör göras av direktiv 2001/81/EG bör det direktivet ersättas för att skapa ökad rättslig säkerhet, klarhet och öppenhet och för att förenkla lagstiftningen. För att säkerställa en kontinuerlig förbättring av luftkvaliteten bör medlemsstaterna iaktta de nationella utsläppstaken i direktiv 2001/81/EG tills de nya nationella åtaganden om utsläppsminskning som fastställs i detta direktiv blir tillämpliga 2020. |
| --- | --- |

(37)

Med hänsyn till typen och omfattningen av de ändringar som bör göras av direktiv 2001/81/EG bör det direktivet ersättas för att skapa ökad rättslig säkerhet, klarhet och öppenhet och för att förenkla lagstiftningen. För att säkerställa en kontinuerlig förbättring av luftkvaliteten bör medlemsstaterna iaktta de nationella utsläppstaken i direktiv 2001/81/EG tills de nya nationella åtaganden om utsläppsminskning som fastställs i detta direktiv blir tillämpliga 2020.

| (38) | Eftersom målet för detta direktiv, nämligen att garantera en hög skyddsnivå för människors hälsa och miljön, inte i tillräcklig utsträckning kan uppnås av medlemsstaterna, utan snarare, på grund av luftföroreningarnas gränsöverskridande karaktär, kan uppnås bättre på unionsnivå, kan unionen anta åtgärder i enlighet med subsidiaritetsprincipen i artikel 5 i fördraget om Europeiska unionen. I enlighet med proportionalitetsprincipen i samma artikel går detta direktiv inte utöver vad som är nödvändigt för att uppnå detta mål. |
| --- | --- |

(38)

Eftersom målet för detta direktiv, nämligen att garantera en hög skyddsnivå för människors hälsa och miljön, inte i tillräcklig utsträckning kan uppnås av medlemsstaterna, utan snarare, på grund av luftföroreningarnas gränsöverskridande karaktär, kan uppnås bättre på unionsnivå, kan unionen anta åtgärder i enlighet med subsidiaritetsprincipen i artikel 5 i fördraget om Europeiska unionen. I enlighet med proportionalitetsprincipen i samma artikel går detta direktiv inte utöver vad som är nödvändigt för att uppnå detta mål.

| (39) | I enlighet med den gemensamma politiska förklaringen av den 28 september 2011 från medlemsstaterna och kommissionen om förklarande dokument (11) har medlemsstaterna åtagit sig att, när det är berättigat, låta anmälan av införlivandeåtgärder åtföljas av ett eller flera dokument som förklarar förhållandet mellan de olika delarna i ett direktiv och motsvarande delar i nationella instrument för införlivande. Lagstiftaren anser att det är motiverat att sådana dokument översänds avseende detta direktiv. |
| --- | --- |

(39)

I enlighet med den gemensamma politiska förklaringen av den 28 september 2011 från medlemsstaterna och kommissionen om förklarande dokument (11) har medlemsstaterna åtagit sig att, när det är berättigat, låta anmälan av införlivandeåtgärder åtföljas av ett eller flera dokument som förklarar förhållandet mellan de olika delarna i ett direktiv och motsvarande delar i nationella instrument för införlivande. Lagstiftaren anser att det är motiverat att sådana dokument översänds avseende detta direktiv.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Mål och syfte

1.   För att närma sig luftkvalitetsnivåer som inte ger upphov till betydande negativa effekter på och risker för människors hälsa och miljön fastställer detta direktiv åtagandena om utsläppsminskning för medlemsstaternas antropogena utsläpp till luften av svaveldioxid (SO2), kväveoxider (NOx), flyktiga organiska föreningar utom metan (NMVOC), ammoniak (NH3) och fina partiklar (PM2,5) liksom krav på att nationella luftvårdsprogram utarbetas, antas och genomförs samt på att utsläpp av dessa föroreningar och de andra föroreningar som avses i bilaga I, samt effekterna av dem, övervakas och rapporteras.

2.   Detta direktiv bidrar också till att uppnå

| a) | luftkvalitetsmålen i unionslagstiftningen, samt framsteg mot unionens långsiktiga mål att uppnå luftkvalitetsnivåer i överensstämmelse med Världshälsoorganisationens riktlinjer för luftkvalitet, |
| --- | --- |

a)

luftkvalitetsmålen i unionslagstiftningen, samt framsteg mot unionens långsiktiga mål att uppnå luftkvalitetsnivåer i överensstämmelse med Världshälsoorganisationens riktlinjer för luftkvalitet,

| b) | unionens mål vad gäller biologisk mångfald och ekosystem i linje med det sjunde miljöhandlingsprogrammet, |
| --- | --- |

b)

unionens mål vad gäller biologisk mångfald och ekosystem i linje med det sjunde miljöhandlingsprogrammet,

| c) | ökade synergier mellan unionens luftkvalitetspolitik och annan relevant unionspolitik, särskilt klimat- och energipolitik. |
| --- | --- |

c)

ökade synergier mellan unionens luftkvalitetspolitik och annan relevant unionspolitik, särskilt klimat- och energipolitik.

Artikel 2

Tillämpningsområde

1.   Detta direktiv ska tillämpas på utsläpp av de föroreningar som avses i bilaga I från alla källor som förekommer inom medlemsstaternas territorium, deras exklusiva ekonomiska zoner och utsläppskontrollområden.

2.   Detta direktiv omfattar inte utsläpp på Kanarieöarna, i de franska utomeuropeiska departementen, på Madeira och på Azorerna.

Artikel 3

Definitioner

I detta direktiv avses med

1.   
  utsläpp
  : utsläpp av ett ämne till luften från en punktkälla eller en diffus källa,

utsläpp

2.   
  antropogena utsläpp
  : utsläpp till luften av föroreningar som uppkommer som en följd av mänsklig verksamhet,

antropogena utsläpp

3.   
  ozonbildande ämnen
  : kväveoxider, flyktiga organiska föreningar utom metan, metan och kolmonoxid,

ozonbildande ämnen

4.   
  luftkvalitetsmål
  : de gränsvärden, målvärden och exponeringskoncentrationsskyldigheter för luftkvalitet som fastställs i Europaparlamentets och rådets direktiv 2008/50/EG och 2004/107/EG (12),

luftkvalitetsmål

12

5.   
  svaveldioxid eller SO2

  : alla svavelföreningar uttryckt som svaveldioxid, inbegripet svaveltrioxid (SO3), svavelsyra (H2SO4) och reducerade svavelföreningar såsom svavelväte (H2S), merkaptaner och dimetylsulfider,

svaveldioxid

SO2

3

2

4

2

6.   
  kväveoxider eller NOx

  : kväveoxid och kvävedioxid, uttryckt som kvävedioxid,

kväveoxider

NOx

7.   
  flyktiga organiska föreningar utom metan eller NMVOC
  : samtliga organiska föreningar utom metan som i närvaro av solljus kan bilda fotokemiska oxidanter genom reaktion med kväveoxider,

flyktiga organiska föreningar utom metan

NMVOC

8.   
  fina partiklar eller PM2

  ,5
  : partiklar med en aerodynamisk diameter på högst 2,5 mikrometer (μm),

fina partiklar

PM2

,5

9.   
  sot
  : kolhaltiga partiklar som absorberar ljus,

sot

10.   
  nationellt åtagande om utsläppsminskning
  : medlemsstaternas skyldighet att minska utsläppen av ett ämne; det anger den minsta tillåtna utsläppsminskning som ska levereras under målkalenderåret, uttryckt som en procentandel av de totala utsläppen under basåret (2005),

nationellt åtagande om utsläppsminskning

11.   
  start- och landningscykel
  : den cykel som omfattar in- och uttaxning, start, stigning, inflygning, landning och alla övriga luftfartsaktiviteter som sker under 3 000 fots höjd,

start- och landningscykel

12.   
  internationell sjöfart
  : resor till sjöss och i kustvatten med vattenburna fartyg oavsett flagg, utom fiskefartyg, som avgår från ett lands territorium och anländer till ett annat lands territorium,

internationell sjöfart

13.   
  utsläppskontrollområde
  : ett havsområde högst 200 nautiska mil från de baslinjer från vilka territorialvattnets bredd mäts, som fastställts av en medlemsstat för att förhindra, minska och kontrollera föroreningar från fartyg i enlighet med tillämpliga internationella regler och standarder,

utsläppskontrollområde

14.   
  källbaserad unionslagstiftning om luftvård
  : unionslagstiftning som syftar till att minska de utsläpp av luftföroreningar som omfattas av detta direktiv genom att vidta minskningsåtgärder vid källan.

källbaserad unionslagstiftning om luftvård

Artikel 4

Nationella åtaganden om utsläppsminskning

1.   Medlemsstaterna ska som ett minimum begränsa sina årliga antropogena utsläpp av svaveldioxid, kväveoxider, flyktiga organiska föreningar utom metan, ammoniak och fina partiklar i enlighet med de nationella åtaganden om utsläppsminskning som är tillämpliga från och med 2020 till och med 2029 och från och med 2030 och framåt, enligt bilaga II.

2.   Utan att det påverkar tillämpningen av punkt 1 ska medlemsstaterna vidta de nödvändiga åtgärder som syftar till att begränsa deras antropogena utsläpp för 2025 av svaveldioxid, kväveoxider, flyktiga organiska föreningar utom metan, ammoniak och fina partiklar. De vägledande nivåerna för dessa utsläpp ska fastställas genom en linjär minskningsbana mellan deras utsläppsnivåer enligt åtagandena om utsläppsminskning för 2020 och utsläppsnivåerna enligt åtagandena om utsläppsminskning för 2030.

Medlemsstaterna får följa en icke-linjär minskningsbana om detta är ekonomiskt eller tekniskt effektivare, under förutsättning att minskningsbanan från och med 2025 successivt rör sig mot den linjära minskningsbanan och att den inte påverkar eventuella utsläppsminskningsåtaganden för 2030. Medlemsstaterna ska ange den icke-linjära banan och skälen till att den följs i de nationella luftvårdsprogram som ska lämnas till kommissionen i enlighet med artikel 10.1.

Om utsläppen för 2025 inte kan begränsas i enlighet med den fastställda minskningsbanan ska medlemsstaterna ange skälen till denna avvikelse samt de åtgärder som skulle återföra medlemsstaterna till minskningsbanan i de följande informativa inventeringsrapporter som ska tillhandahållas kommissionen i enlighet med artikel 10.2.

3.   Följande utsläpp inräknas inte vad gäller efterlevnaden av punkterna 1 och 2:

| a) | Utsläpp från luftfartyg som inte kan hänföras till start- och landningscykeln. |
| --- | --- |

a)

Utsläpp från luftfartyg som inte kan hänföras till start- och landningscykeln.

| b) | Utsläpp från nationell sjöfart till och från de territorier som avses i artikel 2.2. |
| --- | --- |

b)

Utsläpp från nationell sjöfart till och från de territorier som avses i artikel 2.2.

| c) | Utsläpp från internationell sjöfart. |
| --- | --- |

c)

Utsläpp från internationell sjöfart.

| d) | Utsläpp av kväveoxider och flyktiga organiska föreningar utom metan från verksamhet som omfattas av 2014 års nomenklatur för rapportering (NFR) enligt bestämmelserna i luftvårdskonventionen, kategorierna 3B (gödselhantering) och 3D (jordbruksmark). |
| --- | --- |

d)

Utsläpp av kväveoxider och flyktiga organiska föreningar utom metan från verksamhet som omfattas av 2014 års nomenklatur för rapportering (NFR) enligt bestämmelserna i luftvårdskonventionen, kategorierna 3B (gödselhantering) och 3D (jordbruksmark).

Artikel 5

Flexibilitetsbestämmelser

1.   Medlemsstaterna får i enlighet med del 4 i bilaga IV fastställa justerade årliga nationella utsläppsinventeringar för svaveldioxid, kväveoxider, flyktiga organiska föreningar utom metan, ammoniak och fina partiklar om en tillämpning av förbättrade metoder för utsläppsinventering som uppdaterats i enlighet med vetenskaplig kunskap skulle resultera i bristande efterlevnad av deras nationella åtaganden om utsläppsminskning.

Vid fastställandet av om de relevanta villkoren i del 4 i bilaga IV är uppfyllda ska åtagandena om utsläppsminskning för åren 2020–2029 anses ha gjorts den 4 maj 2012.

Från och med 2025 ska följande ytterligare villkor gälla för justeringar om det föreligger betydande skillnader mellan de emissionsfaktorer eller metoder som används för att fastställa utsläpp från specifika källkategorier och de som förväntades till följd av genomförandet av en viss norm eller standard i den källbaserade unionslagstiftningen om luftvård, enligt punkt 1 d ii och iii i del 4 i bilaga IV:

| a) | Den berörda medlemsstaten ska, efter att ha beaktat resultaten av nationella program för inspektion och verkställande genom vilka ändamålsenligheten i den källbaserade unionslagstiftningen om luftvård bevakas, visa att den betydande skillnaden med avseende på emissionsfaktorerna inte beror på det nationella genomförandet eller den nationella efterlevnaden av den lagstiftningen. |
| --- | --- |

a)

Den berörda medlemsstaten ska, efter att ha beaktat resultaten av nationella program för inspektion och verkställande genom vilka ändamålsenligheten i den källbaserade unionslagstiftningen om luftvård bevakas, visa att den betydande skillnaden med avseende på emissionsfaktorerna inte beror på det nationella genomförandet eller den nationella efterlevnaden av den lagstiftningen.

| b) | Den berörda medlemsstaten ska ha informerat kommissionen om den betydande skillnaden i emissionsfaktorer; kommissionen ska enligt artikel 11.2 undersöka behovet av ytterligare åtgärder. |
| --- | --- |

b)

Den berörda medlemsstaten ska ha informerat kommissionen om den betydande skillnaden i emissionsfaktorer; kommissionen ska enligt artikel 11.2 undersöka behovet av ytterligare åtgärder.

2.   Om en medlemsstat under ett visst år, på grund av en exceptionellt kall vinter eller en exceptionellt torr sommar, inte kan uppfylla sina åtaganden om utsläppsminskning, får den uppfylla dessa åtaganden genom att beakta medeltalet av sina nationella årliga utsläpp för det berörda året samt året före och året efter det berörda året, förutsatt att detta medeltal inte överstiger den nationella årliga utsläppsnivå som fastställts genom medlemsstatens åtagande om utsläppsminskning.

3.   Om en medlemsstat, för vilken det i bilaga II har fastställts ett eller flera åtaganden om utsläppsminskning som är strängare än den kostnadseffektiva utsläppsminskning som anges i TSAP 16-rapporten, under ett visst år efter att ha vidtagit alla kostnadseffektiva åtgärder inte kan fullgöra det relevanta åtagandet om utsläppsminskning ska den anses fullgöra det relevanta åtagandet om utsläppsminskning i högst fem år, under förutsättning att medlemsstaten, för vart och ett av dessa år, genom en likvärdig minskning av utsläppen av en annan förorening som avses i bilaga II kompenserar för att den inte fullgjort sitt åtagande.

4.   En medlemsstat ska anses uppfylla sina skyldigheter enligt artikel 4 i högst tre år, om bristande efterlevnad av dess åtaganden om utsläppsminskning av de relevanta föroreningarna orsakas av att systemet för energi- och/eller värmeförsörjning eller produktionssystemet utsätts för ett plötsligt och exceptionellt avbrott eller en plötslig och exceptionell kapacitetsförlust som inte rimligen kunde ha förutsetts, förutsatt att följande villkor är uppfyllda:

| a) | Den berörda medlemsstaten har visat att alla rimliga ansträngningar, inbegripet genomförande av nya åtgärder och strategier, har gjorts för att säkerställa efterlevnad och att ansträngningarna kommer att fortsätta för att perioden med bristande efterlevnad ska bli så kort som möjligt. |
| --- | --- |

a)

Den berörda medlemsstaten har visat att alla rimliga ansträngningar, inbegripet genomförande av nya åtgärder och strategier, har gjorts för att säkerställa efterlevnad och att ansträngningarna kommer att fortsätta för att perioden med bristande efterlevnad ska bli så kort som möjligt.

| b) | Den berörda medlemsstaten har visat att ett genomförande av åtgärder och strategier utöver dem som avses i led a skulle leda till oproportionella kostnader, väsentligt äventyra den nationella energitryggheten eller innebära en väsentlig risk för energifattigdom för en betydande del av befolkningen. |
| --- | --- |

b)

Den berörda medlemsstaten har visat att ett genomförande av åtgärder och strategier utöver dem som avses i led a skulle leda till oproportionella kostnader, väsentligt äventyra den nationella energitryggheten eller innebära en väsentlig risk för energifattigdom för en betydande del av befolkningen.

5.   Medlemsstater som avser att tillämpa punkt 1, 2, 3 eller 4 ska informera kommissionen om detta senast den 15 februari det aktuella rapporteringsåret. Informationen ska omfatta berörda föroreningar och sektorer och, om informationen finns tillgänglig, omfattningen av effekterna på nationella utsläppsinventeringar.

6.   Kommissionen ska med hjälp av Europeiska miljöbyrån granska och bedöma om tillämpningen av flexibilitetsbestämmelser för ett visst år uppfyller de relevanta villkoren enligt punkt 1 i denna artikel och del 4 i bilaga IV, eller enligt punkt 2, 3 eller 4 i denna artikel, i tillämpliga fall.

Om kommissionen anser att tillämpningen av en viss flexibilitetsbestämmelse inte överensstämmer med de relevanta villkoren enligt punkt 1 i denna artikel och del 4 i bilaga IV, eller enligt punkt 2, 3 eller 4 i den här artikeln, ska den inom nio månader från den dag som den relevanta rapport som avses i artikel 8.4 har mottagits anta ett beslut, där medlemsstaten meddelas att tillämpningen av den flexibilitetsbestämmelsen inte kan godtas och ange skälen för detta. Om kommissionen inte har framfört några invändningar inom nio månader från och med den dag då den relevanta rapport som avses i artikel 8.4 mottogs, ska den berörda medlemsstaten anse att tillämpning av den flexibilitetsbestämmelsen är giltig och godtagen för det året.

7.   Kommissionen får anta genomförandeakter för att ange närmare föreskrifter för tillämpningen av de flexibilitetsbestämmelser som avses i punkterna 1, 2, 3 och 4 i den här artikeln. Dessa genomförandeakter ska antas i enlighet med det granskningsförfarande som avses i artikel 17.

8.   Kommissionen ska vid utövande av sina befogenheter enligt punkterna 6 och 7 ta hänsyn till de relevanta vägledande dokument som utvecklats inom ramen för luftvårdskonventionen.

Artikel 6

Nationella luftvårdsprogram

1.   Medlemsstaterna ska utarbeta, anta och genomföra sina respektive nationella luftvårdsprogram i enlighet med del 1 i bilaga III för att begränsa sina årliga antropogena utsläpp i enlighet med artikel 4, och för att bidra till att uppnå målen för detta direktiv enligt artikel 1.1.

2.   När medlemsstaterna utarbetar, antar och genomför de program som avses i punkt 1 ska de

| a) | bedöma i vilken utsträckning nationella utsläppskällor sannolikt kan påverka luftkvaliteten inom deras territorier och i angränsande medlemsstater, i lämpliga fall med hjälp av data och metoder framtagna inom det europeiska programmet för övervakning och utvärdering (EMEP) enligt protokollet till luftvårdskonventionen angående den långsiktiga finansieringen av samarbetsprogrammet för övervakning och utvärdering av den långväga transporten av luftföroreningar i Europa, |
| --- | --- |

a)

bedöma i vilken utsträckning nationella utsläppskällor sannolikt kan påverka luftkvaliteten inom deras territorier och i angränsande medlemsstater, i lämpliga fall med hjälp av data och metoder framtagna inom det europeiska programmet för övervakning och utvärdering (EMEP) enligt protokollet till luftvårdskonventionen angående den långsiktiga finansieringen av samarbetsprogrammet för övervakning och utvärdering av den långväga transporten av luftföroreningar i Europa,

| b) | beakta behovet av att minska utsläppen av luftföroreningar för att uppfylla luftkvalitetsmålen inom sina territorier och, i tillämpliga fall, i angränsande medlemsstater, |
| --- | --- |

b)

beakta behovet av att minska utsläppen av luftföroreningar för att uppfylla luftkvalitetsmålen inom sina territorier och, i tillämpliga fall, i angränsande medlemsstater,

| c) | prioritera utsläppsminskande åtgärder för sot när de vidtar åtgärder för att uppfylla sina nationella minskningsåtaganden för fina partiklar, |
| --- | --- |

c)

prioritera utsläppsminskande åtgärder för sot när de vidtar åtgärder för att uppfylla sina nationella minskningsåtaganden för fina partiklar,

| d) | säkerställa samstämmighet med andra relevanta planer och program som upprättats i enlighet med krav i nationell lagstiftning eller unionslagstiftning. |
| --- | --- |

d)

säkerställa samstämmighet med andra relevanta planer och program som upprättats i enlighet med krav i nationell lagstiftning eller unionslagstiftning.

Medlemsstaterna ska, i syfte att uppfylla de relevanta nationella åtagandena om utsläppsminskning, i sina nationella luftvårdsprogram inkludera de utsläppsminskande åtgärder som anges som obligatoriska i del 2 i bilaga III och får i de programmen inkludera de utsläppsminskande åtgärder som anges som frivilliga i del 2 i bilaga III eller åtgärder med motsvarande utsläppsminskande verkan.

3.   Medlemsstaterna ska uppdatera sina nationella luftvårdsprogram minst vart fjärde år.

4.   Utan att det påverkar tillämpningen av punkt 3 ska de utsläppsminskande strategier och åtgärder som ingår i de nationella luftvårdsprogrammen uppdateras inom 18 månader från det att den senaste nationella utsläppsinventeringen eller de senaste nationella utsläppsprognoserna lämnades in, om de inlämnade uppgifterna visar att de skyldigheter som anges i artikel 4 inte uppfylls eller om det finns en risk för att de inte uppfylls.

5.   Medlemsstaterna ska samråda med allmänheten, i enlighet med direktiv 2003/35/EG, och med de behöriga myndigheter som, på grund av sitt särskilda miljöansvar inom området för luftföroreningar, luftkvalitet och luftförvaltning på alla nivåer, kan antas bli berörda av genomförandet av de nationella luftvårdsprogrammen, vad gäller medlemsstaternas utkast till nationella luftvårdsprogram och eventuella betydande uppdateringar innan dessa program slutligt fastställs.

6.   Om lämpligt ska gränsöverskridande samråd genomföras.

7.   Kommissionen ska när det är lämpligt underlätta utarbetandet och genomförandet av nationella luftvårdsprogram genom utbyte av god praxis.

8.   Kommissionen ges befogenhet att anta delegerade akter i enlighet med artikel 16 för att ändra detta direktiv med avseende på anpassning av del 2 i bilaga III till utvecklingen, inklusive teknisk utveckling, inom ramen för luftvårdskonventionen.

9.   Kommissionen får fastställa riktlinjer för utarbetande och genomförande av nationella luftvårdsprogram.

10.   Kommissionen ska också genom genomförandeakter närmare ange formatet för de nationella luftvårdsprogrammen. Dessa genomförandeakter ska antas i enlighet med det granskningsförfarande som avses i artikel 17.

Artikel 7

Finansiellt stöd

Kommissionen ska sträva efter att underlätta tillgången till befintliga unionsmedel i enlighet med de rättsliga bestämmelser som styr dessa medel, för att stödja de åtgärder som ska vidtas för att uppfylla målen för detta direktiv.

Dessa unionsmedel inbegriper nuvarande och framtida tillgängliga medel inom bland annat

| a) | ramprogrammet för forskning och innovation, |
| --- | --- |

a)

ramprogrammet för forskning och innovation,

| b) | europeiska struktur- och investeringsfonderna, inbegripet relevanta medel inom den gemensamma jordbrukspolitiken, |
| --- | --- |

b)

europeiska struktur- och investeringsfonderna, inbegripet relevanta medel inom den gemensamma jordbrukspolitiken,

| c) | instrument för finansiering av åtgärder på miljö- och klimatområdena, till exempel Life-programmet. |
| --- | --- |

c)

instrument för finansiering av åtgärder på miljö- och klimatområdena, till exempel Life-programmet.

Kommissionen ska utvärdera möjligheten att skapa en enda kontaktpunkt, där berörda parter enkelt kan informera sig om vilka unionsmedel som finns tillgängliga för projekt inriktade på luftföroreningsfrågor, och om förfarandena för att få tillgång till dem.

Artikel 8

Nationella utsläppsinventeringar och utsläppsprognoser samt informativa inventeringsrapporter

1.   Medlemsstaterna ska utarbeta och årligen uppdatera nationella utsläppsinventeringar för de föroreningar som anges i tabell A i bilaga I, i enlighet med de krav som anges där.

Medlemsstaterna får utarbeta och årligen uppdatera nationella utsläppsinventeringar för de föroreningar som anges i tabell B i bilaga I, i enlighet med de krav som anges där.

2.   Medlemsstaterna ska utarbeta och vart fjärde år uppdatera rumsligt uppdelade nationella utsläppsinventeringar och inventeringar av stora punktkällor och vartannat år uppdatera nationella utsläppsprognoser för de föroreningar som anges i tabell C i bilaga I, i enlighet med de krav som anges där.

3.   Medlemsstaterna ska upprätta en informativ inventeringsrapport som ska åtfölja de nationella utsläppsinventeringar och utsläppsprognoser som avses i punkterna 1 och 2, i enlighet med de krav som anges i tabell D i bilaga I.

4.   Medlemsstater som väljer att tillämpa en flexibilitetsbestämmelse enligt artikel 5 ska i den informativa inventeringsrapporten för det berörda året ta med den information som visar att tillämpningen av den flexibilitetsbestämmelsen uppfyller de relevanta villkor som anges i artikel 5.1 och i del 4 i bilaga IV eller, i tillämpliga fall, i artikel 5.2, 5.3 eller 5.4.

5.   Medlemsstaterna ska utarbeta och uppdatera de nationella utsläppsinventeringarna (inklusive, om det är lämpligt, justerade nationella utsläppsinventeringar), nationella utsläppsprognoser, rumsligt uppdelade nationella utsläppsinventeringar, inventeringar av stora punktkällor och de åtföljande informativa inventeringsrapporterna i enlighet med bilaga IV.

6.   Kommissionen ska med hjälp av Europeiska miljöbyrån årligen utarbeta och uppdatera unionsomfattande utsläppsinventeringar, en informativ inventeringsrapport och, vartannat år, unionsomfattande utsläppsprognoser samt, vart fjärde år, rumsligt uppdelade unionsomfattande utsläppsinventeringar och unionsomfattande inventeringar av stora punktkällor, för de föroreningar som avses i bilaga I, på grundval av den information som avses i punkterna 1, 2 och 3 i denna artikel.

7.   Kommissionen ges befogenhet att anta delegerade akter i enlighet med artikel 16 för att ändra detta direktiv med avseende på anpassning av bilaga I och bilaga IV till utvecklingen, inklusive den tekniska och vetenskapliga utvecklingen, inom ramen för luftvårdskonventionen.

Artikel 9

Övervakning av luftföroreningseffekter

1.   Medlemsstaterna ska säkerställa att luftföroreningars negativa effekter på ekosystem övervakas på grundval av ett nätverk av övervakningsplatser som är representativt för deras sötvattenshabitat, naturliga livsmiljöer, delvis naturliga livsmiljöer och typer av skogsekosystem, med ett kostnadseffektivt och riskbaserat tillvägagångssätt.

I det syftet ska medlemsstaterna samordna med andra övervakningsprogram som inrättats enligt unionslagstiftningen, inklusive direktiv 2008/50/EG, Europaparlamentets och rådets direktiv 2000/60/EG (13) och rådets direktiv 92/43/EEG (14) och, om det är lämpligt, luftvårdskonventionen, och i lämpliga fall använda uppgifter som samlats in inom ramen för dessa program.

För att uppfylla kraven i denna artikel får medlemsstaterna använda de frivilliga övervakningsindikatorerna i bilaga V.

2.   De metoder som anges i luftvårdskonventionen och tillhörande handböcker för de internationella samarbetsprogrammen får användas vid insamling och rapportering av den information som anges i bilaga V.

3.   Kommissionen ges befogenhet att anta delegerade akter i enlighet med artikel 16 för att ändra detta direktiv med avseende på anpassning av bilaga V till den tekniska och vetenskapliga utvecklingen och till utvecklingen inom ramen för luftvårdskonventionen.

Artikel 10

Medlemsstaternas rapportering

1.   Medlemsstaterna ska sända sina första nationella luftvårdsprogram till kommissionen senast den 1 april 2019.

Om ett nationellt luftvårdsprogram uppdateras enligt artikel 6.4 ska den berörda medlemsstaten tillhandahålla kommissionen det uppdaterade programmet inom två månader.

Kommissionen ska granska de nationella luftvårdsprogrammen och uppdateringarna av dem mot bakgrund av kraven i artiklarna 4.2 och 6.

2.   Medlemsstaterna ska tillhandahålla sina nationella utsläppsinventeringar och prognoser, rumsligt uppdelade nationella utsläppsinventeringar, inventeringar av stora punktkällor och informativa inventeringsrapporter i enlighet med vad som anges i artikel 8.1, 8.2 och 8.3 samt, i tillämpliga fall, i artikel 8.4, till kommissionen och Europeiska miljöbyrån i enlighet med de rapporteringsdatum som anges i bilaga I.

Rapporteringen ska överensstämma med rapporteringen till luftvårdskonventionens sekretariat.

3.   Kommissionen ska med hjälp av Europeiska miljöbyrån och i samråd med de berörda medlemsstaterna se över uppgifterna i de nationella utsläppsinventeringarna under det första rapporteringsåret och regelbundet därefter. Översynen ska omfatta följande:

| a) | Kontroller för att verifiera att inlämnade uppgifter är transparenta, korrekta, enhetliga, jämförbara och fullständiga. |
| --- | --- |

a)

Kontroller för att verifiera att inlämnade uppgifter är transparenta, korrekta, enhetliga, jämförbara och fullständiga.

| b) | Kontroller för att upptäcka fall där inventeringsdata tas fram på ett sätt som inte överensstämmer med kraven i internationell rätt, särskilt luftvårdskonventionen. |
| --- | --- |

b)

Kontroller för att upptäcka fall där inventeringsdata tas fram på ett sätt som inte överensstämmer med kraven i internationell rätt, särskilt luftvårdskonventionen.

| c) | När så är lämpligt, en beräkning av nödvändiga tekniska korrigeringar i samråd med den berörda medlemsstaten. |
| --- | --- |

c)

När så är lämpligt, en beräkning av nödvändiga tekniska korrigeringar i samråd med den berörda medlemsstaten.

Om den berörda medlemsstaten och kommissionen inte kan enas om behovet av, eller innehållet i, tekniska korrigeringar i enlighet med led c ska kommissionen anta ett beslut där de tekniska korrigeringar som ska tillämpas av den berörda medlemsstaten fastställs.

4.   Medlemsstaterna ska rapportera följande information som avses i artikel 9 till kommissionen och Europeiska miljöbyrån:

| a) | Senast den 1 juli 2018 och därefter vart fjärde år, övervakningsplatsernas läge och tillhörande indikatorer som används för övervakning av luftföroreningseffekter. |
| --- | --- |

a)

Senast den 1 juli 2018 och därefter vart fjärde år, övervakningsplatsernas läge och tillhörande indikatorer som används för övervakning av luftföroreningseffekter.

| b) | Senast den 1 juli 2019 och därefter vart fjärde år, de övervakningsuppgifter som avses i artikel 9. |
| --- | --- |

b)

Senast den 1 juli 2019 och därefter vart fjärde år, de övervakningsuppgifter som avses i artikel 9.

Artikel 11

Rapporter från kommissionen

1.   Kommissionen ska senast den 1 april 2020 och därefter vart fjärde år rapportera till Europaparlamentet och rådet om de framsteg som gjorts med genomförandet av detta direktiv och ge en bedömning av dess bidrag till uppnåendet av de mål som avses i artikel 1, inbegripet

| a) | framsteg mot






  i) | de vägledande utsläppsnivåer och de åtaganden om utsläppsminskning som avses i artikel 4 samt, i tillämpliga fall, skälen till att dessa inte har uppnåtts, |
| --- | --- | --- |

a)

framsteg mot

i)

de vägledande utsläppsnivåer och de åtaganden om utsläppsminskning som avses i artikel 4 samt, i tillämpliga fall, skälen till att dessa inte har uppnåtts,

| ii) | luftkvalitetnivåerna, i linje med de riktlinjer för luftkvalitet som offentliggjorts av Världshälsoorganisationen, |
| --- | --- |

ii)

luftkvalitetnivåerna, i linje med de riktlinjer för luftkvalitet som offentliggjorts av Världshälsoorganisationen,

| iii) | unionens mål vad gäller biologisk mångfald och ekosystem i linje med det sjunde miljöhandlingsprogrammet, |
| --- | --- |

iii)

unionens mål vad gäller biologisk mångfald och ekosystem i linje med det sjunde miljöhandlingsprogrammet,

| b) | fastställandet av ytterligare åtgärder som krävs på unionsnivå och medlemsstatsnivå för att uppnå de mål som avses i led a, |
| --- | --- |

b)

fastställandet av ytterligare åtgärder som krävs på unionsnivå och medlemsstatsnivå för att uppnå de mål som avses i led a,

| c) | utnyttjandet av unionsmedel för att stödja de åtgärder som har vidtagits för att uppfylla målen för detta direktiv, |
| --- | --- |

c)

utnyttjandet av unionsmedel för att stödja de åtgärder som har vidtagits för att uppfylla målen för detta direktiv,

| d) | resultaten av kommissionens granskning av de nationella luftvårdsprogrammen och uppdateringarna av dessa i enlighet med artikel 10.1 tredje stycket, |
| --- | --- |

d)

resultaten av kommissionens granskning av de nationella luftvårdsprogrammen och uppdateringarna av dessa i enlighet med artikel 10.1 tredje stycket,

| e) | en utvärdering av de hälsomässiga, miljömässiga och socioekonomiska effekterna av detta direktiv. |
| --- | --- |

e)

en utvärdering av de hälsomässiga, miljömässiga och socioekonomiska effekterna av detta direktiv.

2.   Om rapporten anger att skälet till att de vägledande utsläppsnivåer och de åtaganden om utsläppsminskning som avses i artikel 4 inte har uppnåtts kan vara icke ändamålsenligt källbaserad unionslagstiftning om luftvård, inbegripet dess genomförande på medlemsstatsnivå, ska kommissionen i lämpliga fall undersöka behovet av ytterligare åtgärder, även med beaktande av genomförandets effekter på olika sektorer. Kommissionen ska om lämpligt lägga fram lagstiftningsförslag, inklusive ny källbaserad lagstiftning om luftvård, för att säkerställa att åtagandena i detta direktiv fullgörs.

Artikel 12

Europeiska forumet för ren luft

Kommissionen ska inrätta ett europeiskt forum för ren luft som ska lämna vägledande bidrag till och främja ett samordnat genomförande av unionens lagstiftning och politik för förbättring av luftkvaliteten, som regelbundet sammanför samtliga aktörer, inbegripet behöriga myndigheter i medlemsstaterna på alla relevanta nivåer, kommissionen, näringslivet, civilsamhället och forskarvärlden. Europeiska forumet för ren luft ska utbyta erfarenheter och god praxis, inbegripet om minskade utsläpp från uppvärmning av bostäder och vägtransporter, som kan prägla och stärka de nationella luftvårdsprogrammen och genomförandet av dessa.

Artikel 13

Översyn

1.   Kommissionen ska på grundval av de rapporter som avses i artikel 11.1 se över detta direktiv senast den 31 december 2025 i syfte att slå vakt om framstegen mot uppnåendet av de mål som anges i artikel 1.2, i synnerhet med beaktande av den vetenskapliga och tekniska utvecklingen och genomförandet av unionens klimat- och energipolitik.

Kommissionen ska om lämpligt lägga fram lagstiftningsförslag avseende åtaganden om utsläppsminskning för perioden efter 2030.

2.   När det gäller ammoniak ska kommissionen vid sin översyn särskilt bedöma

| a) | de senaste vetenskapliga rönen, |
| --- | --- |

a)

de senaste vetenskapliga rönen,

| b) | uppdateringar av Uneces vägledande dokument om förebyggande och minskning av ammoniakutsläpp från jordbruket från 2014 (Guidance Document on Preventing and Abating Ammonia Emissions from agricultural sources, nedan kallat riktlinjedokumentet för ammoniak) (15) och Uneces kodex för god jordbrukspraxis för att minska ammoniakutsläppen (Framework Code for Good Agricultural Practice for Reducing Ammonia Emissions) (16), senast reviderad 2014, |
| --- | --- |

b)

uppdateringar av Uneces vägledande dokument om förebyggande och minskning av ammoniakutsläpp från jordbruket från 2014 (Guidance Document on Preventing and Abating Ammonia Emissions from agricultural sources, nedan kallat riktlinjedokumentet för ammoniak) (15) och Uneces kodex för god jordbrukspraxis för att minska ammoniakutsläppen (Framework Code for Good Agricultural Practice for Reducing Ammonia Emissions) (16), senast reviderad 2014,

| c) | uppdateringar av bästa tillgängliga teknik enligt definitionen i artikel 3.10 i Europaparlamentets och rådets direktiv 2010/75/EU (17), |
| --- | --- |

c)

uppdateringar av bästa tillgängliga teknik enligt definitionen i artikel 3.10 i Europaparlamentets och rådets direktiv 2010/75/EU (17),

| d) | miljöåtgärder i jordbruket inom ramen för den gemensamma jordbrukspolitiken. |
| --- | --- |

d)

miljöåtgärder i jordbruket inom ramen för den gemensamma jordbrukspolitiken.

3.   På grundval av de inrapporterade nationella utsläppen av kvicksilver ska kommissionen bedöma i hur hög grad de påverkar möjligheten att uppnå målen i artikel 1.2 och överväga åtgärder för att minska dessa utsläpp, samt vid behov lägga fram ett lagstiftningsförslag.

Artikel 14

Tillgång till information

1.   Medlemsstaterna ska i enlighet med direktiv 2003/4/EG säkerställa att följande information aktivt och systematiskt sprids till allmänheten genom offentliggörande på en allmänt tillgänglig webbplats:

| a) | De nationella luftvårdsprogrammen och eventuella uppdateringar. |
| --- | --- |

a)

De nationella luftvårdsprogrammen och eventuella uppdateringar.

| b) | De nationella utsläppsinventeringarna (inklusive, i tillämpliga fall, de justerade nationella utsläppsinventeringarna), de nationella utsläppsprognoserna, de informativa inventeringsrapporterna samt kompletterande rapporter och information som tillhandahållits kommissionen i enlighet med artikel 10. |
| --- | --- |

b)

De nationella utsläppsinventeringarna (inklusive, i tillämpliga fall, de justerade nationella utsläppsinventeringarna), de nationella utsläppsprognoserna, de informativa inventeringsrapporterna samt kompletterande rapporter och information som tillhandahållits kommissionen i enlighet med artikel 10.

2.   Kommissionen ska i enlighet med Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1367/2006 (18) säkerställa aktiv och systematisk spridning till allmänheten av unionsomfattande utsläppsinventeringar och prognoser samt informativa inventeringsrapporter på en allmänt tillgänglig webbplats.

3.   Kommissionen ska på sin webbplats offentliggöra

| a) | de underliggande antaganden som beaktades för varje medlemsstat vid fastställandet av deras nationella utsläppsminskningspotential och som användes för att utarbeta TSAP 16-rapporten, |
| --- | --- |

a)

de underliggande antaganden som beaktades för varje medlemsstat vid fastställandet av deras nationella utsläppsminskningspotential och som användes för att utarbeta TSAP 16-rapporten,

| b) | förteckningen över relevant källbaserad unionslagstiftning om luftvård, och |
| --- | --- |

b)

förteckningen över relevant källbaserad unionslagstiftning om luftvård, och

| c) | resultaten av den granskning som avses i artikel 10.1 tredje stycket. |
| --- | --- |

c)

resultaten av den granskning som avses i artikel 10.1 tredje stycket.

Artikel 15

Samarbete med tredjeländer och samordning inom internationella organisationer

Unionen och medlemsstaterna ska på lämpligt sätt, utan att det påverkar tillämpningen av artikel 218 i EUF-fördraget, eftersträva bilateralt och multilateralt samarbete med tredjeländer och samordning inom relevanta internationella organisationer, såsom FN:s miljöprogram (Unep), Unece, FN:s livsmedels- och jordbruksorganisation (FAO), Internationella sjöfartsorganisationen (IMO) och Internationella civila luftfartsorganisationen (Icao), bland annat genom utbyte av information, avseende vetenskaplig och teknisk forskning och utveckling, i syfte att förbättra förutsättningarna för att främja utsläppsminskningar.

Artikel 16

Utövande av delegeringen

1.   Befogenheten att anta delegerade akter ges till kommissionen med förbehåll för de villkor som anges i denna artikel.

2.   Den befogenhet att anta delegerade akter som avses i artiklarna 6.8, 8.7 och 9.3 ska ges till kommissionen för en period på fem år från och med den 31 december 2016. Kommissionen ska utarbeta en rapport om delegeringen av befogenhet senast nio månader före utgången av perioden på fem år. Delegeringen av befogenhet ska genom tyst medgivande förlängas med perioder av samma längd, såvida inte Europaparlamentet eller rådet motsätter sig en sådan förlängning senast tre månader före utgången av perioden i fråga.

3.   Den delegering av befogenhet som avses i artiklarna 6.8, 8.7 och 9.3 får när som helst återkallas av Europaparlamentet eller rådet. Ett beslut om återkallelse innebär att delegeringen av den befogenhet som anges i beslutet upphör att gälla. Beslutet får verkan dagen efter det att det offentliggörs i Europeiska unionens officiella tidning, eller vid ett senare i beslutet angivet datum. Det påverkar inte giltigheten av delegerade akter som redan har trätt i kraft.

4.   Innan kommissionen antar en delegerad akt, ska den samråda med experter som utsetts av varje medlemsstat i enlighet med principerna i det interinstitutionella avtalet av den 13 april 2016 om bättre lagstiftning (19).

5.   Så snart kommissionen antar en delegerad akt ska den samtidigt delge Europaparlamentet och rådet denna.

6.   En delegerad akt som antas enligt artiklarna 6.8, 8.7 och 9.3 ska träda i kraft endast om varken Europaparlamentet eller rådet har gjort invändningar mot den delegerade akten inom en period på två månader från den dag då akten delgavs Europaparlamentet och rådet, eller om både Europaparlamentet och rådet, före utgången av den perioden, har underrättat kommissionen om att de inte kommer att invända. Denna period ska förlängas med två månader på Europaparlamentets eller rådets initiativ.

Artikel 17

Kommittéförfarande

1.   Kommissionen ska biträdas av kommittén för luftkvalitet, som inrättats genom artikel 29 i direktiv 2008/50/EG. Denna kommitté ska vara en kommitté i den mening som avses i förordning (EU) nr 182/2011.

2.   När det hänvisas till denna punkt ska artikel 5 i förordning (EU) nr 182/2011 tillämpas.

Om kommittén inte avger något yttrande, ska kommissionen inte anta utkastet till genomförandeakt och artikel 5.4 tredje stycket i förordning (EU) nr 182/2011 ska tillämpas.

Artikel 18

Sanktioner

Medlemsstaterna ska fastställa regler om sanktioner för överträdelser av nationella bestämmelser som antagits enligt detta direktiv och vidta alla nödvändiga åtgärder för att säkerställa att de tillämpas. Sanktionerna ska vara effektiva, proportionella och avskräckande.

Artikel 19

Ändring av direktiv 2003/35/EG

I bilaga I till direktiv 2003/35/EG ska följande led läggas till:

| ”g) | Artikel 6.1 i Europaparlamentets och rådets direktiv (EU) 2016/2284 av den 14 december 2016 om minskning av nationella utsläpp av vissa luftföroreningar, om ändring av direktiv 2003/35/EG och om upphävande av direktiv 2001/81/EG (*1). |
| --- | --- |

”g)

Artikel 20

Införlivande

1.   Medlemsstaterna ska senast den 1 juli 2018 sätta i kraft de bestämmelser i lagar och andra författningar som är nödvändiga för att följa detta direktiv.

Med avvikelse från första stycket ska medlemsstaterna sätta i kraft de bestämmelser i lagar och andra författningar som är nödvändiga för att följa artikel 10.2 senast den 15 februari 2017.

Medlemsstaterna ska genast underrätta kommissionen om detta.

När en medlemsstat antar dessa bestämmelser ska de innehålla en hänvisning till detta direktiv eller åtföljas av en sådan hänvisning när de offentliggörs. Närmare föreskrifter om hur hänvisningen ska göras ska varje medlemsstat själv utfärda.

2.   Medlemsstaterna ska till kommissionen överlämna texten till de centrala bestämmelser i nationell rätt som de antar inom det område som omfattas av detta direktiv.

Artikel 21

Upphävande och övergångsbestämmelser

1.   Direktiv 2001/81/EG upphör att gälla med verkan från och med den 1 juli 2018.

Med avvikelse från första stycket ska

| a) | artiklarna 1 och 4 i, samt bilaga I till, direktiv 2001/81/EG fortsätta att gälla till och med den 31 december 2019, |
| --- | --- |

a)

artiklarna 1 och 4 i, samt bilaga I till, direktiv 2001/81/EG fortsätta att gälla till och med den 31 december 2019,

| b) | artiklarna 7 och 8 i, samt bilaga III till, direktiv 2001/81/EG upphöra att gälla den 31 december 2016. |
| --- | --- |

b)

artiklarna 7 och 8 i, samt bilaga III till, direktiv 2001/81/EG upphöra att gälla den 31 december 2016.

Hänvisningar till det upphävda direktivet ska anses som hänvisningar till det här direktivet och ska läsas i enlighet med jämförelsetabellen i bilaga VI.

2.   Medlemsstaterna får till och med den 31 december 2019 tillämpa artikel 5.1 i detta direktiv i fråga om taken enligt artikel 4 i, samt bilaga I till, direktiv 2001/81/EG.

Artikel 22

Ikraftträdande

Detta direktiv träder i kraft den 31 december 2016.

Artikel 23

Adressater

Detta direktiv riktar sig till medlemsstaterna.

Utfärdat i Strasbourg den 14 december 2016.

På Europaparlamentets vägnar

M. SCHULZ

Ordförande

På rådets vägnar

I. KORČOK

Ordförande

---

(1)  
  EUT C 451, 16.12.2014, s. 134.

1

(2)  
  EUT C 415, 20.11.2014, s. 23.

2

(3)  Europaparlamentets ståndpunkt av den 23 november 2016 (ännu ej offentliggjord i EUT) och rådets beslut av den 8 december 2016.

3

(4)  Europaparlamentets och rådets direktiv 2001/81/EG av den 23 oktober 2001 om nationella utsläppstak för vissa luftföroreningar (EGT L 309, 27.11.2001, s. 22).

4

(5)  Europaparlamentets och rådets beslut nr 1386/2013/EU av den 20 november 2013 om ett allmänt miljöhandlingsprogram för unionen till 2020 – Att leva gott inom planetens gränser (EUT L 354, 28.12.2013, s. 171).

5

Att leva gott inom planetens gränser

(6)  Europaparlamentets och rådets direktiv 2008/50/EG av den 21 maj 2008 om luftkvalitet och renare luft i Europa (EUT L 152, 11.6.2008, s. 1).

6

(7)  Europaparlamentets och rådets direktiv 2003/4/EG av den 28 januari 2003 om allmänhetens tillgång till miljöinformation och om upphävande av rådets direktiv 90/313/EEG (EUT L 41, 14.2.2003, s. 26).

7

(8)  Europaparlamentets och rådets direktiv 2003/35/EG av den 26 maj 2003 om åtgärder för allmänhetens deltagande i utarbetandet av vissa planer och program avseende miljön och om ändring, med avseende på allmänhetens deltagande och rätt till rättslig prövning, av rådets direktiv 85/337/EEG och 96/61/EG (EUT L 156, 25.6.2003, s. 17).

8

(9)  
  EUT L 123, 12.5.2016, s. 1.

9

(10)  Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 182/2011 av den 16 februari 2011 om fastställande av allmänna regler och principer för medlemsstaternas kontroll av kommissionens utövande av sina genomförandebefogenheter (EUT L 55, 28.2.2011, s. 13).

10

(11)  
  EUT C 369, 17.12.2011, s. 14.

11

(12)  Europaparlamentets och rådets direktiv 2004/107/EG av den 15 december 2004 om arsenik, kadmium, kvicksilver, nickel och polycykliska aromatiska kolväten i luften (EUT L 23, 26.1.2005, s. 3).

12

(13)  Europaparlamentets och rådets direktiv 2000/60/EG av den 23 oktober 2000 om upprättande av en ram för gemenskapens åtgärder på vattenpolitikens område (EGT L 327, 22.12.2000, s. 1).

13

(14)  Rådets direktiv 92/43/EEG av den 21 maj 1992 om bevarande av livsmiljöer samt vilda djur och växter (EGT L 206, 22.7.1992, s. 7).

14

(15)  Beslut 2012/11, ECE/EB/AIR/113/Add. 1.

15

(16)  Beslut ECE/EB.AIR/127, punkt 36e.

16

(17)  Europaparlamentets och rådets direktiv 2010/75/EU av den 24 november 2010 om industriutsläpp (samordnade åtgärder för att förebygga och begränsa föroreningar) (EUT L 334, 17.12.2010, s. 17).

17

(18)  Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1367/2006 av den 6 september 2006 om tillämpning av bestämmelserna i Århuskonventionen om tillgång till information, allmänhetens deltagande i beslutsprocesser och tillgång till rättslig prövning i miljöfrågor på gemenskapens institutioner och organ (EUT L 264, 25.9.2006, s. 13).

18

(19)  
  EUT L 123, 12.5.2016, s. 1.

19

---

BILAGA I

ÖVERVAKNING OCH RAPPORTERING AV UTSLÄPP TILL LUFTEN

Tabell A

Krav på årlig utsläppsrapportering som avses i artikel 8.1 första stycket

| Faktor | Föroreningar | Tidsserie | Rapporteringsdag |
| --- | --- | --- | --- |
| Totala nationella utsläpp per källkategori enligt NFR (1)
   (2) | — | SO2, NOx, NMVOC, NH3, CO |

Faktor

Föroreningar

Tidsserie

Rapporteringsdag

Totala nationella utsläpp per källkategori enligt NFR (1)
   (2)

—

SO2, NOx, NMVOC, NH3, CO

| — | tungmetaller (Cd, Hg, Pb) (3) |
| --- | --- |

—

tungmetaller (Cd, Hg, Pb) (3)

| — | POP (4) (PAH totalt (5), bens[a]pyren, bens[b]fluoranten, bens[k]fluoranten, indeno[1,2,3-cd]pyren, dioxiner/furaner, PCB (6), HCB (7)) |
| --- | --- |

—

POP (4) (PAH totalt (5), bens[a]pyren, bens[b]fluoranten, bens[k]fluoranten, indeno[1,2,3-cd]pyren, dioxiner/furaner, PCB (6), HCB (7))

Årligen, från 1990 till rapporteringsår minus 2 (X–2)

15 februari (9)

Totala nationella utsläpp per källkategori enligt NFR (2)

| — | PM2,5, PM10
   (8) och, om uppgifter finns, sot |
| --- | --- |

—

PM2,5, PM10
   (8) och, om uppgifter finns, sot

Årligen, från 2000 till rapporteringsår minus 2 (X–2)

15 februari (9)

Tabell B

Krav på årlig utsläppsrapportering som avses i artikel 8.1 andra stycket

| Faktor | Föroreningar | Tidsserie | Rapporteringsdag |
| --- | --- | --- | --- |
| Totala nationella utsläpp per källkategori enligt NFR (10) | — | tungmetaller (As, Cr, Cu, Ni, Se och Zn och deras föreningar) (11) |

Faktor

Föroreningar

Tidsserie

Rapporteringsdag

Totala nationella utsläpp per källkategori enligt NFR (10)

—

tungmetaller (As, Cr, Cu, Ni, Se och Zn och deras föreningar) (11)

| — | TSP (12) |
| --- | --- |

—

TSP (12)

Årligen, från 1990 (2000 för TSP) till rapporteringsår minus 2 (X–2)

15 februari

Tabell C

Krav på rapportering om utsläpp och utsläppsprognoser som avses i artikel 8.2

| Faktor | Föroreningar | Tidsserie/målår | Rapporteringsdag |
| --- | --- | --- | --- |
| Nationella rasterdata för utsläpp per källkategori (GNFR) | — | SO2, NOx, NMVOC, CO, NH3, PM10, PM2,5 |

Faktor

Föroreningar

Tidsserie/målår

Rapporteringsdag

Nationella rasterdata för utsläpp per källkategori (GNFR)

—

SO2, NOx, NMVOC, CO, NH3, PM10, PM2,5

| — | tungmetaller (Cd, Hg, Pb) |
| --- | --- |

—

tungmetaller (Cd, Hg, Pb)

| — | POP (PAH totalt, HCB, PCB, dioxiner/furaner) |
| --- | --- |

—

POP (PAH totalt, HCB, PCB, dioxiner/furaner)

| — | Sot (om uppgifter finns) |
| --- | --- |

—

Sot (om uppgifter finns)

Vart fjärde år, för rapporteringsår minus 2 (X–2)

från och med 2017

1 maj (13)

Stora punktkällor (LPS) per källkategori (GNFR)

| — | SO2, NOx, NMVOC, CO, NH3, PM10, PM2,5, |
| --- | --- |

—

SO2, NOx, NMVOC, CO, NH3, PM10, PM2,5,

| — | tungmetaller (Cd, Hg, Pb) |
| --- | --- |

—

tungmetaller (Cd, Hg, Pb)

| — | POP (PAH totalt, HCB, PCB, dioxiner/furaner) |
| --- | --- |

—

POP (PAH totalt, HCB, PCB, dioxiner/furaner)

| — | Sot (om uppgifter finns) |
| --- | --- |

—

Sot (om uppgifter finns)

Vart fjärde år, för rapporteringsår minus 2 (X–2)

från och med 2017

1 maj (13)

Prognostiserade utsläpp per aggregerad NFR

| — | SO2, NOx, NH3, NMVOC, PM2,5 och, om uppgifter finns, sot |
| --- | --- |

—

SO2, NOx, NH3, NMVOC, PM2,5 och, om uppgifter finns, sot

Vartannat år, omfattande prognosåren 2020, 2025, 2030 och, om uppgifter finns, 2040 och 2050

från och med 2017

15 mars

Tabell D

Krav på årlig rapportering av den informativa inventeringsrapport som avses i artikel 8.3

| Faktor | Föroreningar | Tidsserie/målår | Rapporteringsdag |
| --- | --- | --- | --- |
| Informativ inventeringsrapport | — | SO2, NOx, NMVOC, NH3, CO, PM2,5, PM10, |

Faktor

Föroreningar

Tidsserie/målår

Rapporteringsdag

Informativ inventeringsrapport

—

SO2, NOx, NMVOC, NH3, CO, PM2,5, PM10,

| — | tungmetaller (Cd, Hg, Pb) och sot |
| --- | --- |

—

tungmetaller (Cd, Hg, Pb) och sot

| — | POP (PAH totalt, bens[a]pyren, bens[b]fluoranten, bens[k]fluoranten, indeno[1,2,3-cd]pyren, dioxiner/furaner, PCB, HCB) |
| --- | --- |

—

POP (PAH totalt, bens[a]pyren, bens[b]fluoranten, bens[k]fluoranten, indeno[1,2,3-cd]pyren, dioxiner/furaner, PCB, HCB)

| — | Om uppgifter finns, tungmetaller (As, Cr, Cu, Ni, Se och Zn och deras föreningar) och TSP |
| --- | --- |

—

Om uppgifter finns, tungmetaller (As, Cr, Cu, Ni, Se och Zn och deras föreningar) och TSP

Alla år

(som anges i tabellerna A, B och C)

15 mars

---

(1)  Nomenklatur för rapportering (NFR) enligt luftvårdskonventionen.

(2)  Naturliga utsläpp ska rapporteras i enlighet med de metoder som fastställs i FN:s luftvårdskonvention och EMEP/EEA:s vägledning för inventering av utsläpp av luftföroreningar. De ska inte ingå i de totala nationella utsläppen och ska rapporteras separat.

(3)  Cd (kadmium), Hg (kvicksilver), Pb (bly).

(4)  POP (långlivade organiska föroreningar).

(5)  PAH (polycykliska aromatiska kolväten).

(6)  PCB (polyklorerade bifenyler).

(7)  HCB (hexaklorbensen).

(8)

PM10

  : partiklar med en aerodynamisk diameter på högst 10 mikrometer (μm).

(9)  Rapporter som måste ändras till följd av fel ska lämnas inom fyra veckor och innehålla en tydlig förklaring av gjorda ändringar.

(10)  Naturliga utsläpp ska rapporteras i enlighet med de metoder som fastställs i FN:s luftvårdskonvention och EMEP/EEA:s vägledning för inventering av utsläpp av luftföroreningar. De ska inte ingå i de totala nationella utsläppen och ska rapporteras separat.

(11)  As (arsenik), Cr (krom), Cu (koppar), Ni (nickel), Se (selen), Zn (zink).

(12)  TSP (totalt suspenderade partiklar).

(13)  Rapporter som måste ändras till följd av fel ska lämnas inom fyra veckor och innehålla en tydlig förklaring av gjorda ändringar.

---

BILAGA II

NATIONELLA ÅTAGANDEN OM UTSLÄPPSMINSKNING

Tabell A

Åtaganden om utsläppsminskning för svaveldioxid (SO2), kväveoxider (NOx) och flyktiga organiska föreningar utom metan (NMVOC). Minskningsåtagandena har år 2005 som basår och är för vägtransporter tillämpliga på utsläpp som beräknas på grundval av sålda bränslen (*1).

| Medlemsstat | SO2-minskning jämfört med 2005 | NOx-minskning jämfört med 2005 | NMVOC-minskning jämfört med 2005 |
| --- | --- | --- | --- |
| För varje år fr.o.m. 2020 t.o.m. 2029 | | För varje år fr.o.m. 2030 | För varje år fr.o.m. 2020 t.o.m. 2029 | | För varje år fr.o.m. 2030 | För varje år fr.o.m. 2020 t.o.m. 2029 | | För varje år fr.o.m. 2030 |
| Belgien | 43 % | | 66 % | 41 % | | 59 % | 21 % | | 35 % |
| Bulgarien | 78 % | | 88 % | 41 % | | 58 % | 21 % | | 42 % |
| Tjeckien | 45 % | | 66 % | 35 % | | 64 % | 18 % | | 50 % |
| Danmark | 35 % | | 59 % | 56 % | | 68 % | 35 % | | 37 % |
| Tyskland | 21 % | | 58 % | 39 % | | 65 % | 13 % | | 28 % |
| Estland | 32 % | | 68 % | 18 % | | 30 % | 10 % | | 28 % |
| Grekland | 74 % | | 88 % | 31 % | | 55 % | 54 % | | 62 % |
| Spanien | 67 % | | 88 % | 41 % | | 62 % | 22 % | | 39 % |
| Frankrike | 55 % | | 77 % | 50 % | | 69 % | 43 % | | 52 % |
| Kroatien | 55 % | | 83 % | 31 % | | 57 % | 34 % | | 48 % |
| Irland | 65 % | | 85 % | 49 % | | 69 % | 25 % | | 32 % |
| Italien | 35 % | | 71 % | 40 % | | 65 % | 35 % | | 46 % |
| Cypern | 83 % | | 93 % | 44 % | | 55 % | 45 % | | 50 % |
| Lettland | 8 % | | 46 % | 32 % | | 34 % | 27 % | | 38 % |
| Litauen | 55 % | | 60 % | 48 % | | 51 % | 32 % | | 47 % |
| Luxemburg | 34 % | | 50 % | 43 % | | 83 % | 29 % | | 42 % |
| Ungern | 46 % | | 73 % | 34 % | | 66 % | 30 % | | 58 % |
| Malta | 77 % | | 95 % | 42 % | | 79 % | 23 % | | 27 % |
| Nederländerna | 28 % | | 53 % | 45 % | | 61 % | 8 % | | 15 % |
| Österrike | 26 % | | 41 % | 37 % | | 69 % | 21 % | | 36 % |
| Polen | 59 % | | 70 % | 30 % | | 39 % | 25 % | | 26 % |
| Portugal | 63 % | | 83 % | 36 % | | 63 % | 18 % | | 38 % |
| Rumänien | 77 % | | 88 % | 45 % | | 60 % | 25 % | | 45 % |
| Slovenien | 63 % | | 92 % | 39 % | | 65 % | 23 % | | 53 % |
| Slovakien | 57 % | | 82 % | 36 % | | 50 % | 18 % | | 32 % |
| Finland | 30 % | | 34 % | 35 % | | 47 % | 35 % | | 48 % |
| Sverige | 22 % | | 22 % | 36 % | | 66 % | 25 % | | 36 % |
| Förenade kungariket | 59 % | | 88 % | 55 % | | 73 % | 32 % | | 39 % |
| EU 28 | 59 % | | 79 % | 42 % | | 63 % | 28 % | | 40 % |

Medlemsstat

SO2-minskning jämfört med 2005

NOx-minskning jämfört med 2005

NMVOC-minskning jämfört med 2005

För varje år fr.o.m. 2020 t.o.m. 2029

För varje år fr.o.m. 2030

För varje år fr.o.m. 2020 t.o.m. 2029

För varje år fr.o.m. 2030

För varje år fr.o.m. 2020 t.o.m. 2029

För varje år fr.o.m. 2030

Belgien

43 %

66 %

41 %

59 %

21 %

35 %

Bulgarien

78 %

88 %

41 %

58 %

21 %

42 %

Tjeckien

45 %

66 %

35 %

64 %

18 %

50 %

Danmark

35 %

59 %

56 %

68 %

35 %

37 %

Tyskland

21 %

58 %

39 %

65 %

13 %

28 %

Estland

32 %

68 %

18 %

30 %

10 %

28 %

Grekland

74 %

88 %

31 %

55 %

54 %

62 %

Spanien

67 %

88 %

41 %

62 %

22 %

39 %

Frankrike

55 %

77 %

50 %

69 %

43 %

52 %

Kroatien

55 %

83 %

31 %

57 %

34 %

48 %

Irland

65 %

85 %

49 %

69 %

25 %

32 %

Italien

35 %

71 %

40 %

65 %

35 %

46 %

Cypern

83 %

93 %

44 %

55 %

45 %

50 %

Lettland

8 %

46 %

32 %

34 %

27 %

38 %

Litauen

55 %

60 %

48 %

51 %

32 %

47 %

Luxemburg

34 %

50 %

43 %

83 %

29 %

42 %

Ungern

46 %

73 %

34 %

66 %

30 %

58 %

Malta

77 %

95 %

42 %

79 %

23 %

27 %

Nederländerna

28 %

53 %

45 %

61 %

8 %

15 %

Österrike

26 %

41 %

37 %

69 %

21 %

36 %

Polen

59 %

70 %

30 %

39 %

25 %

26 %

Portugal

63 %

83 %

36 %

63 %

18 %

38 %

Rumänien

77 %

88 %

45 %

60 %

25 %

45 %

Slovenien

63 %

92 %

39 %

65 %

23 %

53 %

Slovakien

57 %

82 %

36 %

50 %

18 %

32 %

Finland

30 %

34 %

35 %

47 %

35 %

48 %

Sverige

22 %

22 %

36 %

66 %

25 %

36 %

Förenade kungariket

59 %

88 %

55 %

73 %

32 %

39 %

EU 28

59 %

79 %

42 %

63 %

28 %

40 %

Tabell B

Åtaganden om utsläppsminskning för ammoniak (NH3) och fina partiklar (PM2,5). Minskningsåtagandena har år 2005 som basår och är för vägtransport tillämpliga på utsläpp som beräknas på grundval av sålda bränslen (*2).

| Medlemsstat | NH3-minskning jämfört med 2005 | PM2,5-minskning jämfört med 2005 |
| --- | --- | --- |
| För varje år fr.o.m. 2020 t.o.m. 2029 | | För varje år fr.o.m. 2030 | För varje år fr.o.m. 2020 t.o.m. 2029 | | För varje år fr.o.m. 2030 |
| Belgien | 2 % | | 13 % | 20 % | | 39 % |
| Bulgarien | 3 % | | 12 % | 20 % | | 41 % |
| Tjeckien | 7 % | | 22 % | 17 % | | 60 % |
| Danmark | 24 % | | 24 % | 33 % | | 55 % |
| Tyskland | 5 % | | 29 % | 26 % | | 43 % |
| Estland | 1 % | | 1 % | 15 % | | 41 % |
| Grekland | 7 % | | 10 % | 35 % | | 50 % |
| Spanien | 3 % | | 16 % | 15 % | | 50 % |
| Frankrike | 4 % | | 13 % | 27 % | | 57 % |
| Kroatien | 1 % | | 25 % | 18 % | | 55 % |
| Irland | 1 % | | 5 % | 18 % | | 41 % |
| Italien | 5 % | | 16 % | 10 % | | 40 % |
| Cypern | 10 % | | 20 % | 46 % | | 70 % |
| Lettland | 1 % | | 1 % | 16 % | | 43 % |
| Litauen | 10 % | | 10 % | 20 % | | 36 % |
| Luxemburg | 1 % | | 22 % | 15 % | | 40 % |
| Ungern | 10 % | | 32 % | 13 % | | 55 % |
| Malta | 4 % | | 24 % | 25 % | | 50 % |
| Nederländerna | 13 % | | 21 % | 37 % | | 45 % |
| Österrike | 1 % | | 12 % | 20 % | | 46 % |
| Polen | 1 % | | 17 % | 16 % | | 58 % |
| Portugal | 7 % | | 15 % | 15 % | | 53 % |
| Rumänien | 13 % | | 25 % | 28 % | | 58 % |
| Slovenien | 1 % | | 15 % | 25 % | | 60 % |
| Slovakien | 15 % | | 30 % | 36 % | | 49 % |
| Finland | 20 % | | 20 % | 30 % | | 34 % |
| Sverige | 15 % | | 17 % | 19 % | | 19 % |
| Förenade kungariket | 8 % | | 16 % | 30 % | | 46 % |
| EU 28 | 6 % | | 19 % | 22 % | | 49 % |

Medlemsstat

NH3-minskning jämfört med 2005

PM2,5-minskning jämfört med 2005

För varje år fr.o.m. 2020 t.o.m. 2029

För varje år fr.o.m. 2030

För varje år fr.o.m. 2020 t.o.m. 2029

För varje år fr.o.m. 2030

Belgien

2 %

13 %

20 %

39 %

Bulgarien

3 %

12 %

20 %

41 %

Tjeckien

7 %

22 %

17 %

60 %

Danmark

24 %

24 %

33 %

55 %

Tyskland

5 %

29 %

26 %

43 %

Estland

1 %

1 %

15 %

41 %

Grekland

7 %

10 %

35 %

50 %

Spanien

3 %

16 %

15 %

50 %

Frankrike

4 %

13 %

27 %

57 %

Kroatien

1 %

25 %

18 %

55 %

Irland

1 %

5 %

18 %

41 %

Italien

5 %

16 %

10 %

40 %

Cypern

10 %

20 %

46 %

70 %

Lettland

1 %

1 %

16 %

43 %

Litauen

10 %

10 %

20 %

36 %

Luxemburg

1 %

22 %

15 %

40 %

Ungern

10 %

32 %

13 %

55 %

Malta

4 %

24 %

25 %

50 %

Nederländerna

13 %

21 %

37 %

45 %

Österrike

1 %

12 %

20 %

46 %

Polen

1 %

17 %

16 %

58 %

Portugal

7 %

15 %

15 %

53 %

Rumänien

13 %

25 %

28 %

58 %

Slovenien

1 %

15 %

25 %

60 %

Slovakien

15 %

30 %

36 %

49 %

Finland

20 %

20 %

30 %

34 %

Sverige

15 %

17 %

19 %

19 %

Förenade kungariket

8 %

16 %

30 %

46 %

EU 28

6 %

19 %

22 %

49 %

---

(*1)  Medlemsstater som inom ramen för luftvårdskonventionen kan välja att använda de totala nationella utsläppen beräknade med utgångspunkt i använt bränsle som bas för efterlevnaden får behålla den möjligheten för att säkerställa samstämmighet mellan internationell rätt och unionsrätten.

(*2)  Medlemsstater som inom ramen för luftvårdskonventionen kan välja att använda de totala nationella utsläppen beräknade med utgångspunkt i använt bränsle som bas för efterlevnaden får behålla den möjligheten för att säkerställa samstämmighet mellan internationell rätt och unionsrätten.

---

BILAGA III

INNEHÅLL I NATIONELLA LUFTVÅRDSPROGRAM SOM AVSES I ARTIKLARNA 6 OCH 10

DEL 1

Minimiinnehåll i nationella luftvårdsprogram

| 1. | Det första nationella luftvårdsprogram som avses i artiklarna 6 och 10 ska minst omfatta följande:






  a) | Den nationella politiska ram för luftkvalitet och luftföroreningar inom vilken programmet har utarbetats, inklusive






  i) | politiska prioriteringar och deras koppling till prioriteringar inom andra relevanta politikområden, även klimatpolitik och, vid behov, jordbrukspolitik, industripolitik och transportpolitik, |
| --- | --- | --- | --- |

1.

a)

Den nationella politiska ram för luftkvalitet och luftföroreningar inom vilken programmet har utarbetats, inklusive

i)

politiska prioriteringar och deras koppling till prioriteringar inom andra relevanta politikområden, även klimatpolitik och, vid behov, jordbrukspolitik, industripolitik och transportpolitik,

| ii) | de ansvarsområden som tilldelats nationella, regionala och lokala myndigheter, |
| --- | --- |

ii)

de ansvarsområden som tilldelats nationella, regionala och lokala myndigheter,

| iii) | de framsteg som gjorts med nuvarande strategier och åtgärder för minskade utsläpp och förbättrad luftkvalitet samt i vilken grad krav på nationell nivå och unionsnivå uppfylls, |
| --- | --- |

iii)

de framsteg som gjorts med nuvarande strategier och åtgärder för minskade utsläpp och förbättrad luftkvalitet samt i vilken grad krav på nationell nivå och unionsnivå uppfylls,

| iv) | den beräknade fortsatta utvecklingen om ingen ändring görs av redan antagna strategier och åtgärder. |
| --- | --- |

iv)

den beräknade fortsatta utvecklingen om ingen ändring görs av redan antagna strategier och åtgärder.

| b) | De politiska alternativ som övervägts för att uppfylla åtagandena om utsläppsminskning för perioden mellan 2020 och 2029 och från 2030 och framåt och de intermediära utsläppsnivåer som fastställts för 2025 och för att ytterligare förbättra luftkvaliteten, samt en analys, inbegripet analysmetod; de enskilda eller sammanlagda effekterna av policyer och åtgärder för utsläppsminskningar, luftkvalitet och miljön samt osäkerheter i samband med detta, om uppgifter finns. |
| --- | --- |

b)

De politiska alternativ som övervägts för att uppfylla åtagandena om utsläppsminskning för perioden mellan 2020 och 2029 och från 2030 och framåt och de intermediära utsläppsnivåer som fastställts för 2025 och för att ytterligare förbättra luftkvaliteten, samt en analys, inbegripet analysmetod; de enskilda eller sammanlagda effekterna av policyer och åtgärder för utsläppsminskningar, luftkvalitet och miljön samt osäkerheter i samband med detta, om uppgifter finns.

| c) | De åtgärder och strategier som valts ut för antagande, inklusive en tidtabell för deras antagande, genomförande och översyn samt ansvariga behöriga myndigheter. |
| --- | --- |

c)

De åtgärder och strategier som valts ut för antagande, inklusive en tidtabell för deras antagande, genomförande och översyn samt ansvariga behöriga myndigheter.

| d) | I förekommande fall, en redogörelse för skälen till att de vägledande utsläppsnivåerna för 2025 inte kan uppnås utan åtgärder som medför oproportionella kostnader. |
| --- | --- |

d)

I förekommande fall, en redogörelse för skälen till att de vägledande utsläppsnivåerna för 2025 inte kan uppnås utan åtgärder som medför oproportionella kostnader.

| e) | I förekommande fall, en redogörelse för tillämpningen av de flexibilitetsbestämmelser som anges i artikel 5 och eventuella miljökonsekvenser av en sådan tillämpning. |
| --- | --- |

e)

I förekommande fall, en redogörelse för tillämpningen av de flexibilitetsbestämmelser som anges i artikel 5 och eventuella miljökonsekvenser av en sådan tillämpning.

| f) | En bedömning av hur valda strategier och åtgärder säkerställer samstämmighet med planer och program som upprättats inom andra relevanta politikområden. |
| --- | --- |

f)

En bedömning av hur valda strategier och åtgärder säkerställer samstämmighet med planer och program som upprättats inom andra relevanta politikområden.

| 2. | De uppdateringar av det nationella luftvårdsprogrammet som avses i artiklarna 6 och 10 ska minst omfatta följande:






  a) | En lägesbedömning av framstegen med programmets genomförande, minskning av utsläpp och minskning av halter. |
| --- | --- | --- |

2.

a)

En lägesbedömning av framstegen med programmets genomförande, minskning av utsläpp och minskning av halter.

| b) | Alla betydande ändringar av det politiska sammanhanget, bedömningar, program eller tidtabellen för genomförandet. |
| --- | --- |

b)

Alla betydande ändringar av det politiska sammanhanget, bedömningar, program eller tidtabellen för genomförandet.

DEL 2

Utsläppsminskande åtgärder enligt artikel 6.2 andra stycket

Medlemsstaterna ska ta hänsyn till det relevanta riktlinjedokumentet för ammoniak, och använda bästa tillgängliga teknik i enlighet med direktiv 2010/75/EU.

A.   Åtgärder för att begränsa ammoniakutsläpp

| 1. | Medlemsstaterna ska fastställa nationella riktlinjer för god lantbrukspraxis för att begränsa ammoniakutsläpp, med beaktande av Uneces kodex för god jordbrukspraxis för att minska ammoniakutsläppen (Framework Code for Good Agricultural Practice for Reducing Ammonia Emissions) från 2014, omfattande minst följande faktorer:






  a) | Kvävehushållning, med beaktande av kvävets hela kretslopp. |
| --- | --- | --- |

1.

a)

Kvävehushållning, med beaktande av kvävets hela kretslopp.

| b) | Utfodringsstrategier vid animalieproduktion. |
| --- | --- |

b)

Utfodringsstrategier vid animalieproduktion.

| c) | Teknik för gödselspridning som ger låga utsläpp. |
| --- | --- |

c)

Teknik för gödselspridning som ger låga utsläpp.

| d) | System för gödsellagring som ger låga utsläpp. |
| --- | --- |

d)

System för gödsellagring som ger låga utsläpp.

| e) | Stallbyggnadssystem som ger låga utsläpp. |
| --- | --- |

e)

Stallbyggnadssystem som ger låga utsläpp.

| f) | Möjligheter till begränsning av ammoniakutsläpp från användningen av mineralgödsel. |
| --- | --- |

f)

Möjligheter till begränsning av ammoniakutsläpp från användningen av mineralgödsel.

| 2. | Medlemsstaterna får fastställa en nationell kvävebudget för att övervaka förändringar av totala förluster av reaktivt kväve från jordbruket, inklusive ammoniak, dikväveoxid, ammonium, nitrater och nitriter, på grundval av de principer som anges i Uneces riktlinjedokument för kvävebudgetar (1). |
| --- | --- |

2.

| 3. | Medlemsstaterna ska förbjuda användning av gödselmedel innehållande ammoniumkarbonat och får minska ammoniakutsläppen från oorganiska gödselmedel med hjälp av följande metoder:






  a) | Ersättande av ureabaserade gödselmedel med ammoniumnitratbaserade gödselmedel. |
| --- | --- | --- |

3.

a)

Ersättande av ureabaserade gödselmedel med ammoniumnitratbaserade gödselmedel.

| b) | Om spridning av ureabaserade gödselmedel fortsätter, användning av metoder som har visat sig minska ammoniakutsläppen med minst 30 % jämfört med den referensmetod som beskrivs i riktlinjedokumentet för ammoniak. |
| --- | --- |

b)

Om spridning av ureabaserade gödselmedel fortsätter, användning av metoder som har visat sig minska ammoniakutsläppen med minst 30 % jämfört med den referensmetod som beskrivs i riktlinjedokumentet för ammoniak.

| c) | Främjande av ersättning av oorganiska gödselmedel med organiska gödselmedel och, om användningen av oorganiska gödselmedel fortsätter, spridning av dessa i enlighet med den mottagande grödans eller vallens förutsebara behov av kväve och fosfor, och med beaktande av markens befintliga näringsinnehåll och näringsämnen från andra gödselmedel. |
| --- | --- |

c)

Främjande av ersättning av oorganiska gödselmedel med organiska gödselmedel och, om användningen av oorganiska gödselmedel fortsätter, spridning av dessa i enlighet med den mottagande grödans eller vallens förutsebara behov av kväve och fosfor, och med beaktande av markens befintliga näringsinnehåll och näringsämnen från andra gödselmedel.

| 4. | Medlemsstaterna får minska ammoniakutsläppen från stallgödsel med hjälp av följande metoder:






  a) | Minskning av utsläppen från spridning av flytgödsel och fastgödsel på åkermark och vall, med hjälp av metoder som minskar utsläppen med minst 30 % jämfört med den referensmetod som beskrivs i riktlinjedokumentet för ammoniak, varvid följande villkor ska gälla:






  i) | Gödsel och flytgödsel ska endast spridas i enlighet med den mottagande grödans eller vallens förutsebara behov av kväve och fosfor, och med beaktande av markens befintliga näringsinnehåll och näringsämnen från andra gödselmedel. |
| --- | --- | --- | --- |

4.

a)

Minskning av utsläppen från spridning av flytgödsel och fastgödsel på åkermark och vall, med hjälp av metoder som minskar utsläppen med minst 30 % jämfört med den referensmetod som beskrivs i riktlinjedokumentet för ammoniak, varvid följande villkor ska gälla:

i)

Gödsel och flytgödsel ska endast spridas i enlighet med den mottagande grödans eller vallens förutsebara behov av kväve och fosfor, och med beaktande av markens befintliga näringsinnehåll och näringsämnen från andra gödselmedel.

| ii) | Gödsel och flytgödsel får inte spridas när den mottagande marken är vattenmättad, översvämmad, frusen eller snötäckt. |
| --- | --- |

ii)

Gödsel och flytgödsel får inte spridas när den mottagande marken är vattenmättad, översvämmad, frusen eller snötäckt.

| iii) | Flytgödsel som sprids på vall ska anbringas med hjälp av en släpslang, släpfot eller genom yt- eller djupmyllning. |
| --- | --- |

iii)

Flytgödsel som sprids på vall ska anbringas med hjälp av en släpslang, släpfot eller genom yt- eller djupmyllning.

| iv) | Gödsel och flytgödsel som sprids på åkermark ska nedbrukas i marken inom fyra timmar efter spridningen. |
| --- | --- |

iv)

Gödsel och flytgödsel som sprids på åkermark ska nedbrukas i marken inom fyra timmar efter spridningen.

| b) | Minskning av utsläppen från gödsellagring utanför djurstallar genom att






  i) | för flytgödsellager anlagda efter den 1 januari 2022, använda lagringssystem eller lagringsmetoder som ger låga utsläpp och som har visat sig minska ammoniakutsläppen med minst 60 % jämfört med den referensmetod som beskrivs i riktlinjedokumentet för ammoniak, och för befintliga flytgödsellager med minst 40 %, |
| --- | --- | --- |

b)

Minskning av utsläppen från gödsellagring utanför djurstallar genom att

i)

för flytgödsellager anlagda efter den 1 januari 2022, använda lagringssystem eller lagringsmetoder som ger låga utsläpp och som har visat sig minska ammoniakutsläppen med minst 60 % jämfört med den referensmetod som beskrivs i riktlinjedokumentet för ammoniak, och för befintliga flytgödsellager med minst 40 %,

| ii) | täcka fastgödsellager, |
| --- | --- |

ii)

täcka fastgödsellager,

| iii) | säkerställa att gårdarna har tillräcklig lagringskapacitet för gödsel för att kunna sprida gödsel endast under perioder som är lämpliga för grödornas tillväxt, |
| --- | --- |

iii)

säkerställa att gårdarna har tillräcklig lagringskapacitet för gödsel för att kunna sprida gödsel endast under perioder som är lämpliga för grödornas tillväxt,

| c) | minska utsläpp från stallbyggnader genom att använda system som har visat sig minska ammoniakutsläppen med minst 20 % jämfört med den referensmetod som beskrivs i riktlinjedokumentet för ammoniak, |
| --- | --- |

c)

minska utsläpp från stallbyggnader genom att använda system som har visat sig minska ammoniakutsläppen med minst 20 % jämfört med den referensmetod som beskrivs i riktlinjedokumentet för ammoniak,

| d) | minska utsläpp från gödsel genom att använda utfodringsstrategier med lågproteinfoder som har visat sig minska ammoniakutsläppen med minst 10 % jämfört med den referensmetod som beskrivs i riktlinjedokumentet för ammoniak. |
| --- | --- |

d)

minska utsläpp från gödsel genom att använda utfodringsstrategier med lågproteinfoder som har visat sig minska ammoniakutsläppen med minst 10 % jämfört med den referensmetod som beskrivs i riktlinjedokumentet för ammoniak.

B.   Utsläppsminskande åtgärder för att begränsa utsläpp av partiklar och sot

| 1. | Utan att det påverkar tillämpningen av bilaga II om tvärvillkor i Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1306/2013 (2) får medlemsstaterna förbjuda förbränning av skörderester, skördeavfall och skogsavfall på öppen mark.
  Medlemsstaterna ska övervaka genomförandet av eventuella förbud i enlighet med första stycket och se till att de efterlevs. Eventuella undantag från förbudet ska begränsas till förebyggande program för att undvika okontrollerade terrängbränder, bekämpa skadegörare eller skydda biologisk mångfald. |
| --- | --- |

1.

Medlemsstaterna ska övervaka genomförandet av eventuella förbud i enlighet med första stycket och se till att de efterlevs. Eventuella undantag från förbudet ska begränsas till förebyggande program för att undvika okontrollerade terrängbränder, bekämpa skadegörare eller skydda biologisk mångfald.

| 2. | Medlemsstaterna får fastställa nationella riktlinjer för god lantbrukspraxis för en lämplig hantering av skörderester, på grundval av följande metoder:






  a) | Förbättring av markstrukturen genom nedbrukning av skörderester. |
| --- | --- | --- |

2.

a)

Förbättring av markstrukturen genom nedbrukning av skörderester.

| b) | Förbättrade metoder för nedbrukning av skörderester. |
| --- | --- |

b)

Förbättrade metoder för nedbrukning av skörderester.

| c) | Alternativ användning av skörderester. |
| --- | --- |

c)

Alternativ användning av skörderester.

| d) | Förbättring av näringsstatus och markstruktur genom nedbrukning av gödsel som krävs för optimal tillväxt och därigenom undvika förbränning av gödsel (stallgödsel, djupströbädd). |
| --- | --- |

d)

Förbättring av näringsstatus och markstruktur genom nedbrukning av gödsel som krävs för optimal tillväxt och därigenom undvika förbränning av gödsel (stallgödsel, djupströbädd).

C.   Förhindra påverkan på små jordbruksföretag

I samband med de åtgärder som beskrivs i avsnitten A och B ska medlemsstaterna säkerställa att påverkan på små- och mikrojordbruk beaktas till fullo.

Medlemsstaterna får exempelvis undanta små- och mikrojordbruk från dessa åtgärder när det är möjligt och lämpligt mot bakgrund av tillämpliga minskningsåtaganden.

---

(1)  Beslut 2012/10, ECE/EB.AIR/113/Add. 1.

(2)  Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1306/2013 av den 17 december 2013 om finansiering, förvaltning och övervakning av den gemensamma jordbrukspolitiken och om upphävande av rådets förordningar (EEG) nr 352/78, (EG) nr 165/94, (EG) nr 2799/98, (EG) nr 814/2000, (EG) nr 1290/2005 och (EG) nr 485/2008 (EUT L 347, 20.12.2013, s. 549).

---

BILAGA IV

METODER FÖR UTARBETANDE OCH UPPDATERING AV NATIONELLA UTSLÄPPSINVENTERINGAR OCH -PROGNOSER, INFORMATIVA INVENTERINGSRAPPORTER OCH JUSTERADE NATIONELLA UTSLÄPPSINVENTERINGAR ENLIGT ARTIKLARNA 5 OCH 8

För de föroreningar som anges i bilaga I ska medlemsstaterna utarbeta nationella utsläppsinventeringar, justerade nationella utsläppsinventeringar i relevanta fall, nationella utsläppsprognoser, rumsligt uppdelade nationella utsläppsinventeringar, inventeringar av stora punktkällor och informativa inventeringsrapporter med hjälp av de metoder som antagits av parterna i luftvårdskonventionen (nedan kallade EMEP:s riktlinjer för rapportering) och de uppmanas att använda EMEP/EEA:s vägledning för inventering av utsläpp av luftföroreningar (nedan kallad EMEP/EEA:s vägledning) som det hänvisas till i dessa. Dessutom ska den kompletterande information, särskilt aktivitetsdata, som behövs för att bedöma de nationella utsläppsinventeringarna och prognoserna tas fram enligt samma riktlinjer.

Användningen av EMEP:s riktlinjer för rapportering påverkar inte tillämpningen av de ytterligare arrangemang som anges i denna bilaga och de krav på rapporteringsnomenklatur, tidsserier och rapporteringsdagar som anges i bilaga I.

DEL 1

Årliga nationella utsläppsinventeringar

| 1. | De nationella utsläppsinventeringarna ska vara transparenta, enhetliga, jämförbara, fullständiga och korrekta. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Utsläpp från identifierade huvudkategorier ska beräknas i enlighet med de metoder som anges i EMEP/EEA:s vägledning och med målet att använda en metod på nivå 2 eller högre (mer detaljerad).
  Medlemsstaterna får använda sig av andra vetenskapligt grundade och kompatibla metoder för att fastställa nationella utsläppsinventeringar om dessa metoder ger mer exakta uppskattningar än de standardmetoder som anges i EMEP/EEA:s vägledning. |
| --- | --- |

2.

Medlemsstaterna får använda sig av andra vetenskapligt grundade och kompatibla metoder för att fastställa nationella utsläppsinventeringar om dessa metoder ger mer exakta uppskattningar än de standardmetoder som anges i EMEP/EEA:s vägledning.

| 3. | För utsläpp från transporter ska medlemsstaterna beräkna och rapportera utsläpp i överensstämmelse med rapporteringen till Eurostat av nationella energibalanser. |
| --- | --- |

3.

| 4. | Utsläpp från vägtransporter ska beräknas och rapporteras på grundval av mängden sålt bränsle (1) i den berörda medlemsstaten. Medlemsstaterna får dessutom rapportera om utsläpp från vägtransporter på grundval av mängden förbrukat bränsle eller antalet körda kilometer i medlemsstaten. |
| --- | --- |

4.

| 5. | Medlemsstaterna ska rapportera sina årliga nationella utsläpp uttryckt i den tillämpliga enhet som anges i rapporteringsmallen för nomenklaturen för rapportering enligt luftvårdskonventionen. |
| --- | --- |

5.

DEL 2

Nationella utsläppsprognoser

| 1. | Nationella utsläppsprognoser ska vara transparenta, enhetliga, jämförbara, fullständiga och korrekta, och den rapporterade informationen ska minst omfatta följande:






  a) | En tydlig angivelse av de antagna och planerade strategier och åtgärder som prognoserna bygger på. |
| --- | --- | --- |

1.

a)

En tydlig angivelse av de antagna och planerade strategier och åtgärder som prognoserna bygger på.

| b) | I förekommande fall resultaten av känslighetsanalysen för prognoserna. |
| --- | --- |

b)

I förekommande fall resultaten av känslighetsanalysen för prognoserna.

| c) | Beskrivningar av metoder, modeller, underliggande antaganden samt de viktigaste parametrarna för input och output. |
| --- | --- |

c)

Beskrivningar av metoder, modeller, underliggande antaganden samt de viktigaste parametrarna för input och output.

| 2. | Utsläppsprognoserna ska uppskattas och aggregeras inom relevanta källsektorer. Medlemsstaterna ska lämna en prognos för fallet ”med åtgärder” (antagna åtgärder) och, om relevant, för fallet ”med ytterligare åtgärder” (planerade åtgärder) för varje förorening i enlighet med EMEP/EEA:s vägledning. |
| --- | --- |

2.

| 3. | De nationella utsläppsprognoserna ska överensstämma med den årliga nationella utsläppsinventeringen för år X–3 och med de prognoser som rapporteras enligt Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 525/2013 (2). |
| --- | --- |

3.

DEL 3

Informativ inventeringsrapport

De informativa inventeringsrapporterna ska utarbetas i enlighet med EMEP:s riktlinjer för rapportering och rapporteras med den mall för inventeringsrapporter som anges i riktlinjerna. Inventeringsrapporten ska minst innehålla följande information:

| a) | Beskrivningar av, hänvisningar till och informationskällor för specifika metoder, antaganden, emissionsfaktorer och aktivitetsdata, samt skälet till att de valts ut. |
| --- | --- |

a)

Beskrivningar av, hänvisningar till och informationskällor för specifika metoder, antaganden, emissionsfaktorer och aktivitetsdata, samt skälet till att de valts ut.

| b) | En beskrivning av de nationella huvudkategorierna av utsläppskällor. |
| --- | --- |

b)

En beskrivning av de nationella huvudkategorierna av utsläppskällor.

| c) | Information om osäkerheter, kvalitetssäkring och verifiering. |
| --- | --- |

c)

Information om osäkerheter, kvalitetssäkring och verifiering.

| d) | En beskrivning av institutionella arrangemang för utarbetande av inventeringar. |
| --- | --- |

d)

En beskrivning av institutionella arrangemang för utarbetande av inventeringar.

| e) | Nya beräkningar och planerade förbättringar. |
| --- | --- |

e)

Nya beräkningar och planerade förbättringar.

| f) | I tillämpliga fall, uppgifter om tillämpningen av flexibilitetsbestämmelserna i artikel 5.1, 5.2, 5.3 och 5.4. |
| --- | --- |

f)

I tillämpliga fall, uppgifter om tillämpningen av flexibilitetsbestämmelserna i artikel 5.1, 5.2, 5.3 och 5.4.

| g) | I tillämpliga fall, uppgifter om skälen till avvikelsen från den minskningsbana som fastställts i enlighet med artikel 4.2 samt uppgifter om åtgärder som ska vidtas för att minskningsbanan åter ska följas. |
| --- | --- |

g)

I tillämpliga fall, uppgifter om skälen till avvikelsen från den minskningsbana som fastställts i enlighet med artikel 4.2 samt uppgifter om åtgärder som ska vidtas för att minskningsbanan åter ska följas.

| h) | En sammanfattning. |
| --- | --- |

h)

En sammanfattning.

DEL 4

Justering av nationella utsläppsinventeringar

| 1. | En medlemsstat som föreslår en justering av sin nationella utsläppsinventering i enlighet med artikel 5.1 ska i sitt förslag till kommissionen ta med minst följande styrkande dokumentation:






  a) | Uppgifter som visar att berörda nationella åtagande(n) om utsläppsminskning inte uppfylls. |
| --- | --- | --- |

1.

a)

Uppgifter som visar att berörda nationella åtagande(n) om utsläppsminskning inte uppfylls.

| b) | Uppgifter som visar i vilken omfattning justeringen av utsläppsinventeringen minskar icke-uppfyllandet och bidrar till överensstämmelse med berörda nationella åtagande(n) om utsläppsminskning. |
| --- | --- |

b)

Uppgifter som visar i vilken omfattning justeringen av utsläppsinventeringen minskar icke-uppfyllandet och bidrar till överensstämmelse med berörda nationella åtagande(n) om utsläppsminskning.

| c) | En uppskattning av om och när berörda nationella åtagande(n) om utsläppsminskning väntas uppfyllas, baserat på nationella utsläppsprognoser utan justering. |
| --- | --- |

c)

En uppskattning av om och när berörda nationella åtagande(n) om utsläppsminskning väntas uppfyllas, baserat på nationella utsläppsprognoser utan justering.

| d) | Uppgifter som visar att justeringen är konsekvent med en eller flera av följande tre omständigheter. Hänvisning kan på lämpligt sätt göras till relevanta tidigare justeringar:






  i) | Om det föreligger nya kategorier av utsläppskällor:






  — | Uppgifter som visar att den nya kategorin av utsläppskällor erkänns i vetenskaplig litteratur och/eller i EMEP/EEA:s vägledning. |
| --- | --- | --- | --- |

d)

Uppgifter som visar att justeringen är konsekvent med en eller flera av följande tre omständigheter. Hänvisning kan på lämpligt sätt göras till relevanta tidigare justeringar:

i)

Om det föreligger nya kategorier av utsläppskällor:

—

Uppgifter som visar att den nya kategorin av utsläppskällor erkänns i vetenskaplig litteratur och/eller i EMEP/EEA:s vägledning.

| — | Uppgifter som visar att denna källkategori inte ingick i den relevanta historiska nationella utsläppsinventeringen vid den tidpunkt då åtagandet om utsläppsminskning gjordes. |
| --- | --- |

—

Uppgifter som visar att denna källkategori inte ingick i den relevanta historiska nationella utsläppsinventeringen vid den tidpunkt då åtagandet om utsläppsminskning gjordes.

| — | Uppgifter som visar att utsläppen från en ny källkategori bidrar till att en medlemsstat inte kan fullgöra sina åtaganden om utsläppsminskning, underbyggt med en detaljerad beskrivning av den metod, de uppgifter och de emissionsfaktorer som använts för att komma fram till den slutsatsen. |
| --- | --- |

—

Uppgifter som visar att utsläppen från en ny källkategori bidrar till att en medlemsstat inte kan fullgöra sina åtaganden om utsläppsminskning, underbyggt med en detaljerad beskrivning av den metod, de uppgifter och de emissionsfaktorer som använts för att komma fram till den slutsatsen.

| ii) | Om det föreligger betydande skillnader med avseende på de emissionsfaktorer som används för att fastställa utsläpp från specifika källkategorier:






  — | En beskrivning av de ursprungliga emissionsfaktorerna, inklusive en utförlig beskrivning av den vetenskapliga grunden för fastställandet av emissionsfaktorn. |
| --- | --- | --- |

ii)

Om det föreligger betydande skillnader med avseende på de emissionsfaktorer som används för att fastställa utsläpp från specifika källkategorier:

—

En beskrivning av de ursprungliga emissionsfaktorerna, inklusive en utförlig beskrivning av den vetenskapliga grunden för fastställandet av emissionsfaktorn.

| — | Uppgifter som visar att de ursprungliga emissionsfaktorerna användes för bestämning av utsläppsminskningarna vid den tidpunkt då de fastställdes. |
| --- | --- |

—

Uppgifter som visar att de ursprungliga emissionsfaktorerna användes för bestämning av utsläppsminskningarna vid den tidpunkt då de fastställdes.

| — | En beskrivning av de uppdaterade emissionsfaktorerna, inklusive utförlig information om den vetenskapliga grunden för fastställandet av emissionsfaktorn. |
| --- | --- |

—

En beskrivning av de uppdaterade emissionsfaktorerna, inklusive utförlig information om den vetenskapliga grunden för fastställandet av emissionsfaktorn.

| — | En jämförelse av utsläppsuppskattningar med ursprungliga respektive uppdaterade emissionsfaktorer, som visar att ändringen av emissionsfaktorer bidrar till att en medlemsstat inte kan uppfylla sina minskningsåtaganden. |
| --- | --- |

—

En jämförelse av utsläppsuppskattningar med ursprungliga respektive uppdaterade emissionsfaktorer, som visar att ändringen av emissionsfaktorer bidrar till att en medlemsstat inte kan uppfylla sina minskningsåtaganden.

| — | Den logiska grunden för att avgöra om ändringarna med avseende på emissionsfaktorer är betydande. |
| --- | --- |

—

Den logiska grunden för att avgöra om ändringarna med avseende på emissionsfaktorer är betydande.

| iii) | Om det föreligger betydande skillnader med avseende på de metoder som används för att fastställa utsläpp från specifika källkategorier:






  — | En beskrivning av den ursprungliga metoden, inklusive utförlig information om den vetenskapliga grunden för fastställandet av emissionsfaktorn. |
| --- | --- | --- |

iii)

Om det föreligger betydande skillnader med avseende på de metoder som används för att fastställa utsläpp från specifika källkategorier:

—

En beskrivning av den ursprungliga metoden, inklusive utförlig information om den vetenskapliga grunden för fastställandet av emissionsfaktorn.

| — | Uppgifter som visar att den ursprungliga metoden användes för bestämning av utsläppsminskningarna vid den tidpunkt då de fastställdes. |
| --- | --- |

—

Uppgifter som visar att den ursprungliga metoden användes för bestämning av utsläppsminskningarna vid den tidpunkt då de fastställdes.

| — | En beskrivning av den uppdaterade metoden, inklusive en utförlig beskrivning av den vetenskapliga grunden eller en referens för fastställandet av den. |
| --- | --- |

—

En beskrivning av den uppdaterade metoden, inklusive en utförlig beskrivning av den vetenskapliga grunden eller en referens för fastställandet av den.

| — | En jämförelse av utsläppsuppskattningar med ursprungliga respektive uppdaterade metoder, som visar att ändringen av metoden bidrar till att en medlemsstat inte kan uppfylla sitt minskningsåtagande. |
| --- | --- |

—

En jämförelse av utsläppsuppskattningar med ursprungliga respektive uppdaterade metoder, som visar att ändringen av metoden bidrar till att en medlemsstat inte kan uppfylla sitt minskningsåtagande.

| — | Den logiska grunden för att avgöra om ändringen med avseende på metoden är betydande. |
| --- | --- |

—

Den logiska grunden för att avgöra om ändringen med avseende på metoden är betydande.

| 2. | Medlemsstaterna får lämna in samma styrkande information för justeringsförfaranden som grundas på likartade förutsättningar, på villkor att varje medlemsstat lämnar in den föreskrivna enskilda landspecifika information som anges i punkt 1. |
| --- | --- |

2.

| 3. | Medlemsstaterna ska göra en ny beräkning av justerade utsläpp för att i möjligaste mån säkerställa överensstämmelse med tidsserierna för varje år som justering(ar) tillämpas. |
| --- | --- |

3.

---

(1)  Medlemsstater som inom ramen för luftvårdskonventionen får välja att använda de totala nationella utsläppen beräknade med utgångspunkt i använt bränsle som bas för efterlevnaden får behålla denna möjlighet för att säkerställa samstämmighet mellan internationell rätt och unionsrätten.

(2)  Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 525/2013 av den 21 maj 2013 om en mekanism för att övervaka och rapportera utsläpp av växthusgaser och för att rapportera annan information på nationell nivå och unionsnivå som är relevant för klimatförändringen och om upphävande av beslut nr 280/2004/EG (EUT L 165, 18.6.2013, s. 13).

---

BILAGA V

FRIVILLIGA INDIKATORER FÖR ÖVERVAKNING AV DE LUFTFÖRORENINGSEFFEKTER SOM AVSES I ARTIKEL 9

| a) | För sötvattenekosystem: fastställande av omfattningen av biologiska skador, inklusive känsliga receptorer (mikrofyter, makrofyter och kiselalger) samt förlust av fiskbestånd eller ryggradslösa djur: | Huvudindikatorn syraneutraliserande förmåga (ANC) och stödindikatorerna surhetsgrad (pH), löst sulfat (SO4), nitrat (NO3) och löst organiskt kol. |
| --- | --- | --- |

a)

För sötvattenekosystem: fastställande av omfattningen av biologiska skador, inklusive känsliga receptorer (mikrofyter, makrofyter och kiselalger) samt förlust av fiskbestånd eller ryggradslösa djur:

Huvudindikatorn syraneutraliserande förmåga (ANC) och stödindikatorerna surhetsgrad (pH), löst sulfat (SO4), nitrat (NO3) och löst organiskt kol.

| | Provtagningsfrekvens: från en gång per år (under höstcirkulationen i sjöar) till en gång i månaden (vattendrag). |
| --- | --- |

Provtagningsfrekvens: från en gång per år (under höstcirkulationen i sjöar) till en gång i månaden (vattendrag).

| b) | För terrestra ekosystem: bedömning av markens surhetsgrad, förlust av näringsämnen i mark, kvävestatus och kvävebalans samt förlust av biologisk mångfald:






  i) | Huvudindikatorn markens surhetsgrad: utbytbara fraktioner av baskatjoner (basmättnad) och utbytbart aluminium i mark: | Provtagningsfrekvens: vart tionde år. |
| --- | --- | --- | --- |

b)

För terrestra ekosystem: bedömning av markens surhetsgrad, förlust av näringsämnen i mark, kvävestatus och kvävebalans samt förlust av biologisk mångfald:

i)

Huvudindikatorn markens surhetsgrad: utbytbara fraktioner av baskatjoner (basmättnad) och utbytbart aluminium i mark:

Provtagningsfrekvens: vart tionde år.

| | Stödindikatorerna: pH, sulfat, nitrat, baskatjoner, aluminiumhalter i marklösningen. |
| --- | --- |

Stödindikatorerna: pH, sulfat, nitrat, baskatjoner, aluminiumhalter i marklösningen.

| | Provtagningsfrekvens: varje år (i tillämpliga fall). |
| --- | --- |

Provtagningsfrekvens: varje år (i tillämpliga fall).

| ii) | Huvudindikatorn nitratutlakning i marken (NO3,utlakad).
  Provtagningsfrekvens: varje år. |
| --- | --- |

ii)

Huvudindikatorn nitratutlakning i marken (NO3,utlakad).

Provtagningsfrekvens: varje år.

| iii) | Huvudindikatorn kol-kvävekvot (C/N) och stödindikatorn totalkväve i marken (Ntot).
  Provtagningsfrekvens: vart tionde år. |
| --- | --- |

iii)

Huvudindikatorn kol-kvävekvot (C/N) och stödindikatorn totalkväve i marken (Ntot).

Provtagningsfrekvens: vart tionde år.

| iv) | Huvudindikatorn näringsämnesbalans i blad och barr (N/P, N/K, N/Mg).
  Provtagningsfrekvens: vart fjärde år. |
| --- | --- |

iv)

Huvudindikatorn näringsämnesbalans i blad och barr (N/P, N/K, N/Mg).

Provtagningsfrekvens: vart fjärde år.

| c) | För terrestra ekosystem: bedömning av ozonskador på vegetationstillväxt och biologisk mångfald:






  i) | Huvudindikatorn vegetationstillväxt och blad- och barrskador och stödindikatorn kolflöde (Cflux).
  Provtagningsfrekvens: varje år. |
| --- | --- | --- |

c)

För terrestra ekosystem: bedömning av ozonskador på vegetationstillväxt och biologisk mångfald:

i)

Huvudindikatorn vegetationstillväxt och blad- och barrskador och stödindikatorn kolflöde (Cflux).

Provtagningsfrekvens: varje år.

| ii) | Huvudindikatorn överskridande av flödesbaserade kritiska nivåer.
  Provtagningsfrekvens: varje år under vegetationsperioden. |
| --- | --- |

ii)

Huvudindikatorn överskridande av flödesbaserade kritiska nivåer.

Provtagningsfrekvens: varje år under vegetationsperioden.

---

BILAGA VI

JÄMFÖRELSETABELL

| Direktiv 2001/81/EG | Detta direktiv |
| --- | --- |
| Artikel 1 | Artikel 1 |
| Artikel 2 första stycket samt andra stycket c, d och e | Artikel 2 |
| Artikel 3 e | Artikel 3.1 |
| — | Artikel 3.2, 3.3, 3.4, 3.5, 3.8, 3.9. 3.12 och 3.13 |
| Artikel 3 i | Artikel 3.6 |
| Artikel 3 k | Artikel 3.7 |
| Artikel 3 h | Artikel 3.10 |
| Artikel 3 g | Artikel 3.11 |
| Artikel 4 | Artikel 4.1 och 4.2 |
| Artikel 2 andra stycket a och b | Artikel 4.3 |
| — | Artikel 5 |
| Artikel 6.1 | Artikel 6.1 |
| Artikel 6.2 | Artikel 6.2 och 6.5–6.10 |
| Artikel 6.3 | Artikel 6.3 och 6.4 |
| — | Artikel 7 |
| Artikel 7.1 | Artikel 8.1 första stycket |
| — | Artikel 8.1 andra stycket och artikel 8.2–8.4 |
| Artikel 7.2 | Artikel 8.5 |
| Artikel 7.3 | Artikel 8.6 |
| Artikel 7.4 | Artikel 8.7 |
| — | Artikel 9 |
| Artikel 8.2 | Artikel 10.1 |
| Artikel 8.1 | Artikel 10.2 |
| — | Artikel 10.3 och 10.4 |
| Artikel 9 | Artikel 11 |
| — | Artikel 12 |
| Artikel 10 | Artikel 13 |
| Artikel 6.4 | Artikel 14.1 |
| Artiklarna 7.3 och 8.3 | Artikel 14.2 och 14.3 |
| Artikel 11 | Artikel 15 |
| Artikel 13.3 | Artikel 16 |
| Artikel 13.1 och 13.2 | Artikel 17 |
| Artikel 14 | Artikel 18 |
| — | Artikel 19 |
| Artikel 15 | Artikel 20 |
| — | Artikel 21 |
| Artikel 16 | Artikel 22 |
| Artikel 17 | Artikel 23 |
| Artikel 8.1 och bilaga III | Bilaga I |
| Bilaga I | Bilaga II |
| — | Bilagorna III, V och VI |
| Bilaga III | Bilaga IV |

Direktiv 2001/81/EG

Detta direktiv

Artikel 1

Artikel 1

Artikel 2 första stycket samt andra stycket c, d och e

Artikel 2

Artikel 3 e

Artikel 3.1

—

Artikel 3.2, 3.3, 3.4, 3.5, 3.8, 3.9. 3.12 och 3.13

Artikel 3 i

Artikel 3.6

Artikel 3 k

Artikel 3.7

Artikel 3 h

Artikel 3.10

Artikel 3 g

Artikel 3.11

Artikel 4

Artikel 4.1 och 4.2

Artikel 2 andra stycket a och b

Artikel 4.3

—

Artikel 5

Artikel 6.1

Artikel 6.1

Artikel 6.2

Artikel 6.2 och 6.5–6.10

Artikel 6.3

Artikel 6.3 och 6.4

—

Artikel 7

Artikel 7.1

Artikel 8.1 första stycket

—

Artikel 8.1 andra stycket och artikel 8.2–8.4

Artikel 7.2

Artikel 8.5

Artikel 7.3

Artikel 8.6

Artikel 7.4

Artikel 8.7

—

Artikel 9

Artikel 8.2

Artikel 10.1

Artikel 8.1

Artikel 10.2

—

Artikel 10.3 och 10.4

Artikel 9

Artikel 11

—

Artikel 12

Artikel 10

Artikel 13

Artikel 6.4

Artikel 14.1

Artiklarna 7.3 och 8.3

Artikel 14.2 och 14.3

Artikel 11

Artikel 15

Artikel 13.3

Artikel 16

Artikel 13.1 och 13.2

Artikel 17

Artikel 14

Artikel 18

—

Artikel 19

Artikel 15

Artikel 20

—

Artikel 21

Artikel 16

Artikel 22

Artikel 17

Artikel 23

Artikel 8.1 och bilaga III

Bilaga I

Bilaga I

Bilaga II

—

Bilagorna III, V och VI

Bilaga III

Bilaga IV

---

Uttalande från kommissionen om översynen av metanutsläpp

Kommissionen anser att det finns starka luftkvalitetsargument för att bibehålla utvecklingen av metanutsläpp i medlemsstaterna under uppsikt i syfte att minska koncentrationerna av ozon i EU och att främja minskningen av metanhalten internationellt.

Kommissionen bekräftar att den, på grundval av de nationella utsläpp som rapporterats, har för avsikt att ytterligare undersöka metanutsläppens inverkan på möjligheterna att uppnå de mål som anges i artikel 1.2 i direktivet om nationella utsläppstak och att den kommer att överväga åtgärder för att minska de utsläppen, samt vid behov lägga fram ett lagstiftningsförslag för det ändamålet. I sin bedömning kommer kommissionen att beakta dels ett antal pågående studier på området som kommer att slutföras under 2017, dels den fortsatta internationella utvecklingen på området.

---

II Icke-lagstiftningsakter

FÖRORDNINGAR

| 17.12.2016 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 344/32 |
| --- | --- | --- | --- |

17.12.2016

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 344/32

---

RÅDETS FÖRORDNING (EU) 2016/2285

av den 12 december 2016

om fastställande av fiskemöjligheterna för unionsfiskefartyg med avseende på vissa djuphavsbestånd för 2017 och 2018 och om ändring av rådets förordning (EU) 2016/72

EUROPEISKA UNIONENS RÅD HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING

med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, särskilt artikel 43.3,

med beaktande av Europeiska kommissionens förslag, och

av följande skäl:

| (1) | I artikel 43.3 i fördraget föreskrivs att rådet på förslag av kommissionen ska besluta om åtgärder om fastställande och fördelning av fiskerimöjligheter. |
| --- | --- |

(1)

I artikel 43.3 i fördraget föreskrivs att rådet på förslag av kommissionen ska besluta om åtgärder om fastställande och fördelning av fiskerimöjligheter.

| (2) | I Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1380/2013 (1) fastställs att bevarandeåtgärder ska antas med beaktande av tillgänglig vetenskaplig, teknisk och ekonomisk rådgivning, inbegripet i förekommande fall de rapporter som utarbetas av den vetenskapliga, tekniska och ekonomiska kommittén för fiskerinäringen (STECF). |
| --- | --- |

(2)

I Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1380/2013 (1) fastställs att bevarandeåtgärder ska antas med beaktande av tillgänglig vetenskaplig, teknisk och ekonomisk rådgivning, inbegripet i förekommande fall de rapporter som utarbetas av den vetenskapliga, tekniska och ekonomiska kommittén för fiskerinäringen (STECF).

| (3) | Det åligger rådet att anta bestämmelser om fastställande och fördelning av fiskemöjligheter, om lämpligt inbegripet vissa villkor som är funktionellt knutna till dessa. Fiskemöjligheterna bör fördelas bland medlemsstaterna på ett sådant sätt att varje medlemsstat garanteras relativ stabilitet i fiskeverksamheten för varje bestånd eller fiske samt med beaktande av målen för den gemensamma fiskeripolitiken enligt förordning (EU) nr 1380/2013. |
| --- | --- |

(3)

Det åligger rådet att anta bestämmelser om fastställande och fördelning av fiskemöjligheter, om lämpligt inbegripet vissa villkor som är funktionellt knutna till dessa. Fiskemöjligheterna bör fördelas bland medlemsstaterna på ett sådant sätt att varje medlemsstat garanteras relativ stabilitet i fiskeverksamheten för varje bestånd eller fiske samt med beaktande av målen för den gemensamma fiskeripolitiken enligt förordning (EU) nr 1380/2013.

| (4) | Fiskemöjligheterna för djuphavsarter enligt definitionen i artikel 2 a till rådets förordning (EG) nr 2347/2002 (2) fastställs vartannat år. |
| --- | --- |

(4)

Fiskemöjligheterna för djuphavsarter enligt definitionen i artikel 2 a till rådets förordning (EG) nr 2347/2002 (2) fastställs vartannat år.

| (5) | De totala tillåtna fångstmängderna (TAC) bör fastställas på grundval av tillgängliga vetenskapliga utlåtanden, med beaktande av biologiska och socioekonomiska aspekter, samtidigt som de olika fiskerinäringarna säkerställs en rättvis behandling, samt mot bakgrund av de synpunkter som framkommer vid samråden med berörda parter, framför allt berörda rådgivande nämnder. |
| --- | --- |

(5)

De totala tillåtna fångstmängderna (TAC) bör fastställas på grundval av tillgängliga vetenskapliga utlåtanden, med beaktande av biologiska och socioekonomiska aspekter, samtidigt som de olika fiskerinäringarna säkerställs en rättvis behandling, samt mot bakgrund av de synpunkter som framkommer vid samråden med berörda parter, framför allt berörda rådgivande nämnder.

| (6) | Fiskemöjligheterna bör stå i överensstämmelse med internationella avtal och principer, såsom Förenta nationernas avtal om bevarande och förvaltning av gränsöverskridande och långvandrande fiskbestånd (3) från 1995, och de detaljerade förvaltningsprinciper som fastställs i Förenta nationernas livsmedels- och jordbruksorganisations internationella riktlinjer för förvaltning av djuphavsfiske på det fria havet från 2008, enligt vilka ett regleringsorgan bör vara försiktigare när informationen är osäker, otillförlitlig eller otillräcklig. Att det saknas adekvat vetenskaplig information bör inte användas som förevändning för att skjuta upp eller underlåta att vidta bevarande- och förvaltningsåtgärder. |
| --- | --- |

(6)

Fiskemöjligheterna bör stå i överensstämmelse med internationella avtal och principer, såsom Förenta nationernas avtal om bevarande och förvaltning av gränsöverskridande och långvandrande fiskbestånd (3) från 1995, och de detaljerade förvaltningsprinciper som fastställs i Förenta nationernas livsmedels- och jordbruksorganisations internationella riktlinjer för förvaltning av djuphavsfiske på det fria havet från 2008, enligt vilka ett regleringsorgan bör vara försiktigare när informationen är osäker, otillförlitlig eller otillräcklig. Att det saknas adekvat vetenskaplig information bör inte användas som förevändning för att skjuta upp eller underlåta att vidta bevarande- och förvaltningsåtgärder.

| (7) | Enligt de senaste vetenskapliga utlåtandena från Internationella havsforskningsrådet (Ices) och från STECF fiskas de flesta djuphavsbestånden fortfarande på ett ohållbart sätt och fiskemöjligheterna för dessa bestånd bör därför, för att de ska vara hållbara, minskas till dess att beståndsutvecklingen uppvisar en positiv trend. |
| --- | --- |

(7)

Enligt de senaste vetenskapliga utlåtandena från Internationella havsforskningsrådet (Ices) och från STECF fiskas de flesta djuphavsbestånden fortfarande på ett ohållbart sätt och fiskemöjligheterna för dessa bestånd bör därför, för att de ska vara hållbara, minskas till dess att beståndsutvecklingen uppvisar en positiv trend.

| (8) | Med hänsyn till Ices rekommendation är det lämpligt att TAC för fläckpagell i nordvästliga vatten blir en TAC som endast gäller för bifångst. |
| --- | --- |

(8)

Med hänsyn till Ices rekommendation är det lämpligt att TAC för fläckpagell i nordvästliga vatten blir en TAC som endast gäller för bifångst.

| (9) | Betydande fångster av fläckpagell görs i Fiskerikommittén för östra Centralatlantens (Cecaf) och Allmänna kommissionen för fiske i Medelhavets (AKFM) relevanta områden, som gränsar till Ices-delområde IX. Med hänsyn till att Ices-uppgifterna för dessa angränsande områden är ofullständiga bör räckvidden för denna TAC därför förbli begränsad till Ices-delområde IX. Med hänsyn till beredningen av framtida beslut avseende förvaltning bör dock bestämmelser upprättas för rapporteringen av uppgifter för dessa angränsande områden. |
| --- | --- |

(9)

Betydande fångster av fläckpagell görs i Fiskerikommittén för östra Centralatlantens (Cecaf) och Allmänna kommissionen för fiske i Medelhavets (AKFM) relevanta områden, som gränsar till Ices-delområde IX. Med hänsyn till att Ices-uppgifterna för dessa angränsande områden är ofullständiga bör räckvidden för denna TAC därför förbli begränsad till Ices-delområde IX. Med hänsyn till beredningen av framtida beslut avseende förvaltning bör dock bestämmelser upprättas för rapporteringen av uppgifter för dessa angränsande områden.

| (10) | Ices rekommenderar att det inte bör förekomma några fångster av atlantisk soldatfisk före 2020. Tidigare har det fastställts TAC för atlantisk soldatfisk (dessa TAC har fastställts till noll sedan 2010). Det är lämpligt att fiske, behållande ombord, omlastning och landning av fångster av denna art förbjuds, eftersom beståndet är utfiskat och inte håller på att återhämta sig. Ices bedömer att det inte har förekommit något riktat unionsfiske efter atlantisk soldatfisk i Nordostatlanten sedan 2010. |
| --- | --- |

(10)

Ices rekommenderar att det inte bör förekomma några fångster av atlantisk soldatfisk före 2020. Tidigare har det fastställts TAC för atlantisk soldatfisk (dessa TAC har fastställts till noll sedan 2010). Det är lämpligt att fiske, behållande ombord, omlastning och landning av fångster av denna art förbjuds, eftersom beståndet är utfiskat och inte håller på att återhämta sig. Ices bedömer att det inte har förekommit något riktat unionsfiske efter atlantisk soldatfisk i Nordostatlanten sedan 2010.

| (11) | Enligt Ices utlåtanden visar begränsade iakttagelser ombord att procentandelen långstjärt har varit mindre än 1 % av de rapporterade fångsterna av skoläst. På grundval av dessa överväganden rekommenderar Ices att det inte bör förekomma något riktat fiske efter långstjärt och att bifångsterna bör räknas av från TAC:en för skoläst för att minimera risken för felaktig rapportering av arter. Som Ices har angett föreligger det avsevärda skillnader på mer än en storleksordning (mer än tio gånger) mellan de relativa proportionerna av skoläst och långstjärt som rapporterats i de officiella landningarna och de observerade fångsterna och vetenskapliga undersökningarna i de områden där fisket efter långstjärt för närvarande äger rum. Det finns ytterst begränsade data om denna art och vissa av de rapporterade landningsuppgifterna anses av Ices vara felrapportering av arter. Följaktligen är det inte möjligt att fastställa en korrekt historisk fångstregistrering för långstjärt. Därför bör alla bifångster av långstjärt begränsas till 1 % av varje medlemsstats kvot av skoläst och räknas av mot den kvoten i linje med de vetenskapliga utlåtandena. |
| --- | --- |

(11)

Enligt Ices utlåtanden visar begränsade iakttagelser ombord att procentandelen långstjärt har varit mindre än 1 % av de rapporterade fångsterna av skoläst. På grundval av dessa överväganden rekommenderar Ices att det inte bör förekomma något riktat fiske efter långstjärt och att bifångsterna bör räknas av från TAC:en för skoläst för att minimera risken för felaktig rapportering av arter. Som Ices har angett föreligger det avsevärda skillnader på mer än en storleksordning (mer än tio gånger) mellan de relativa proportionerna av skoläst och långstjärt som rapporterats i de officiella landningarna och de observerade fångsterna och vetenskapliga undersökningarna i de områden där fisket efter långstjärt för närvarande äger rum. Det finns ytterst begränsade data om denna art och vissa av de rapporterade landningsuppgifterna anses av Ices vara felrapportering av arter. Följaktligen är det inte möjligt att fastställa en korrekt historisk fångstregistrering för långstjärt. Därför bör alla bifångster av långstjärt begränsas till 1 % av varje medlemsstats kvot av skoläst och räknas av mot den kvoten i linje med de vetenskapliga utlåtandena.

| (12) | Ices rekommenderar att riktade fångster av djuphavshaj bör fastställas till noll. Ices visar dock även att de för närvarande tillämpliga restriktiva fångstbegränsningarna leder till felaktig rapportering av oundvikliga fångster av djuphavshajar. Det riktade småskaliga djuphavsfisket med långrev efter dolkfisk medför i synnerhet oundvikliga bifångster av djuphavshaj, som för närvarande kastas överbord död. Mot bakgrund av dessa fakta och för att samla in vetenskaplig information om djuphavshaj bör en restriktiv tillåten bifångst för 2017 och 2018 införas på försök genom att tillåta begränsad landning av oundvikliga bifångster av djuphavshaj vid riktat småskaligt djuphavsfiske med långrev efter dolkfisk. Långrev är ett erkänt selektivt fiskeredskap i detta fiske. De berörda medlemsstaterna bör utveckla regionala förvaltningsåtgärder för dolkfiskfiske och fastställa särskilda åtgärder för uppgiftsinsamling för djuphavshaj, så att noggrann övervakning av bestånden säkerställs. Fastställande av tillåtna bifångster för unionen för djuphavshaj i unionens vatten och internationella vatten i Ices-delområdena V, VI, VII, VIII och IX, i unionens vatten och internationella vatten i Ices-delområde X och i unionens vatten i Cecaf 34.1.1, 34.1.2 och 34.2 påverkar inte den principen om relativ stabilitet vad gäller djuphavshaj i dessa områden. |
| --- | --- |

(12)

Ices rekommenderar att riktade fångster av djuphavshaj bör fastställas till noll. Ices visar dock även att de för närvarande tillämpliga restriktiva fångstbegränsningarna leder till felaktig rapportering av oundvikliga fångster av djuphavshajar. Det riktade småskaliga djuphavsfisket med långrev efter dolkfisk medför i synnerhet oundvikliga bifångster av djuphavshaj, som för närvarande kastas överbord död. Mot bakgrund av dessa fakta och för att samla in vetenskaplig information om djuphavshaj bör en restriktiv tillåten bifångst för 2017 och 2018 införas på försök genom att tillåta begränsad landning av oundvikliga bifångster av djuphavshaj vid riktat småskaligt djuphavsfiske med långrev efter dolkfisk. Långrev är ett erkänt selektivt fiskeredskap i detta fiske. De berörda medlemsstaterna bör utveckla regionala förvaltningsåtgärder för dolkfiskfiske och fastställa särskilda åtgärder för uppgiftsinsamling för djuphavshaj, så att noggrann övervakning av bestånden säkerställs. Fastställande av tillåtna bifångster för unionen för djuphavshaj i unionens vatten och internationella vatten i Ices-delområdena V, VI, VII, VIII och IX, i unionens vatten och internationella vatten i Ices-delområde X och i unionens vatten i Cecaf 34.1.1, 34.1.2 och 34.2 påverkar inte den principen om relativ stabilitet vad gäller djuphavshaj i dessa områden.

| (13) | I enlighet med rådets förordning (EG) nr 847/96 (4), bör de bestånd som omfattas av de olika åtgärder som anges i den förordningen identifieras. Försiktighets-TAC bör tillämpas för bestånd för vilka det saknas en vetenskapligt grundad utvärdering av fiskemöjligheterna som specifikt avser det år för vilket TAC ska fastställas, medan i annat fall en analytiskt fastställd TAC bör tillämpas. Mot bakgrund av Ices och STECF:s utlåtanden om djuphavsbestånd bör de djuphavsbestånd för vilka det saknas en vetenskaplig utvärdering av de aktuella fiskemöjligheterna omfattas av försiktighets-TAC. |
| --- | --- |

(13)

I enlighet med rådets förordning (EG) nr 847/96 (4), bör de bestånd som omfattas av de olika åtgärder som anges i den förordningen identifieras. Försiktighets-TAC bör tillämpas för bestånd för vilka det saknas en vetenskapligt grundad utvärdering av fiskemöjligheterna som specifikt avser det år för vilket TAC ska fastställas, medan i annat fall en analytiskt fastställd TAC bör tillämpas. Mot bakgrund av Ices och STECF:s utlåtanden om djuphavsbestånd bör de djuphavsbestånd för vilka det saknas en vetenskaplig utvärdering av de aktuella fiskemöjligheterna omfattas av försiktighets-TAC.

| (14) | I enlighet med artikel 3.1 i förordning (EG) nr 847/96 lämnade Portugal den 15 september 2016 in en begäran till kommissionen om en ökning av 2016 års TAC för ansjovis till 15 000 ton i Ices-delområdena IX och X och i unionens vatten i Cecaf 34.1.1. I sitt utlåtande av den 21 oktober 2016 bekräftade Ices att detta ansjovisbestånd har exceptionellt god status och att fångster på 15 000 ton under 2016 kan anses vara hållbara. Rådets förordning (EU) 2016/72 (5) bör därför ändras i enlighet med detta. |
| --- | --- |

(14)

I enlighet med artikel 3.1 i förordning (EG) nr 847/96 lämnade Portugal den 15 september 2016 in en begäran till kommissionen om en ökning av 2016 års TAC för ansjovis till 15 000 ton i Ices-delområdena IX och X och i unionens vatten i Cecaf 34.1.1. I sitt utlåtande av den 21 oktober 2016 bekräftade Ices att detta ansjovisbestånd har exceptionellt god status och att fångster på 15 000 ton under 2016 kan anses vara hållbara. Rådets förordning (EU) 2016/72 (5) bör därför ändras i enlighet med detta.

| (15) | Fiskemöjligheterna för ansjovis i Ices-delområdena IX och X och i unionens vatten i Cecaf 34.1.1 enligt förordning (EU) 2016/72 ska vara tillämpliga från och med den 1 januari 2016. Ändringsbestämmelserna i denna förordning bör också tillämpas från och med denna dag. En sådan retroaktiv tillämpning påverkar inte tillämpningen av rättssäkerhetsprincipen och principen om skydd för berättigade förväntningar, eftersom fiskemöjligheterna i fråga ökas i förhållande till de fiskemöjligheter som fastställdes i förordning (EU) 2016/72. |
| --- | --- |

(15)

Fiskemöjligheterna för ansjovis i Ices-delområdena IX och X och i unionens vatten i Cecaf 34.1.1 enligt förordning (EU) 2016/72 ska vara tillämpliga från och med den 1 januari 2016. Ändringsbestämmelserna i denna förordning bör också tillämpas från och med denna dag. En sådan retroaktiv tillämpning påverkar inte tillämpningen av rättssäkerhetsprincipen och principen om skydd för berättigade förväntningar, eftersom fiskemöjligheterna i fråga ökas i förhållande till de fiskemöjligheter som fastställdes i förordning (EU) 2016/72.

| (16) | För att undvika avbrott i fiskeverksamheten och trygga försörjningen för unionens fiskare bör denna förordning tillämpas från och med den 1 januari 2017. Av brådskande skäl bör denna förordning träda i kraft omedelbart efter det att den har offentliggjorts. |
| --- | --- |

(16)

För att undvika avbrott i fiskeverksamheten och trygga försörjningen för unionens fiskare bör denna förordning tillämpas från och med den 1 januari 2017. Av brådskande skäl bör denna förordning träda i kraft omedelbart efter det att den har offentliggjorts.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Syfte

I denna förordning fastställs för år 2017 och 2018 årliga fiskemöjligheter för unionsfiskefartyg avseende fiskbestånd av vissa djuphavsarter i unionens vatten och i vissa andra vatten där det krävs fångstbegränsningar.

Artikel 2

Definitioner

1.   I denna förordning gäller följande definitioner:

a)   
  unionsfiskefartyg
  : ett fiskefartyg som för en medlemsstats flagg och är registrerat i unionen,

b)   
  unionens vatten
  : de vatten som omfattas av medlemsstaternas överhöghet eller jurisdiktion, med undantag för vatten som gränsar till de territorier som anges i bilaga II till fördraget,

c)   
  total tillåten fångstmängd (TAC): den kvantitet ur varje bestånd som får fångas och landas varje år,

d)   
  kvot
  : en andel av den TAC som tilldelas unionen eller en medlemsstat,

e)   
  internationella vatten
  : vatten som inte står under någon stats överhöghet eller jurisdiktion.

2.   I denna förordning gäller följande områdesdefinitioner:

a)   
  Ices-områden (Internationella havsforskningsrådet): de geografiska områden som definieras i bilaga III till Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 218/2009 (6).

b)   
  Cecaf-områden (Fiskerikommittén för östra Centralatlanten): de geografiska områden som definieras i bilaga II till Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 216/2009 (7).

Artikel 3

TAC:er och fördelning

TAC för djuphavsarter som fångas av unionsfiskefartyg i unionens vatten eller i vissa andra vatten än unionens vatten, fördelningen av dessa TAC mellan medlemsstaterna samt i förekommande fall de villkor som är funktionellt knutna till dessa fastställs i bilagan.

Artikel 4

Särskilda bestämmelser om fördelningen av fiskemöjligheter

1.   Fördelningen av fiskemöjligheter mellan medlemsstaterna enligt denna förordning ska göras utan att det påverkar

| a) | utbyten enligt artikel 16.8 i förordning (EU) nr 1380/2013, |
| --- | --- |

a)

utbyten enligt artikel 16.8 i förordning (EU) nr 1380/2013,

| b) | reduceringar och omfördelningar enligt artikel 37 i rådets förordning (EG) nr 1224/2009 (8), |
| --- | --- |

b)

reduceringar och omfördelningar enligt artikel 37 i rådets förordning (EG) nr 1224/2009 (8),

| c) | omfördelningar enligt artikel 10.4 i rådets förordning (EG) nr 1006/2008 (9), |
| --- | --- |

c)

omfördelningar enligt artikel 10.4 i rådets förordning (EG) nr 1006/2008 (9),

| d) | ytterligare landningar enligt artikel 3 i förordning (EG) nr 847/96, |
| --- | --- |

d)

ytterligare landningar enligt artikel 3 i förordning (EG) nr 847/96,

| e) | kvantiteter som hålls inne enligt artikel 4 i förordning (EG) nr 847/96, |
| --- | --- |

e)

kvantiteter som hålls inne enligt artikel 4 i förordning (EG) nr 847/96,

| f) | avdrag enligt artiklarna 105 och 107 i förordning (EG) nr 1224/2009. |
| --- | --- |

f)

avdrag enligt artiklarna 105 och 107 i förordning (EG) nr 1224/2009.

2.   Artikel 3 i förordning (EG) nr 847/96 ska tillämpas på bestånd som omfattas av försiktighets-TAC, medan artiklarna 3.2 och 3.3 och artikel 4 i den förordningen ska tillämpas på bestånd som omfattas av analytisk TAC, om inget annat anges i bilagan till den här förordningen.

Artikel 5

Villkor för landning av fångster och bifångster

Fisk från bestånd för vilka TAC har fastställts får endast behållas ombord eller landas, om fångsterna har gjorts av fiskefartyg som för en medlemsstats flagg och denna medlemsstat har en kvot som inte är uttömd.

Artikel 6

Förbud

Det ska vara förbjudet för unionsfiskefartyg att fiska efter atlantisk soldatfisk (Hoplostethus atlanticus) i unionens vatten och internationella vatten i Ices-delområdena I, II, III, IV, V, VI, VII, VIII, IX, X, XII och XIV och att behålla ombord, omlasta eller landa atlantisk soldatfisk som fångats i detta område.

Hoplostethus atlanticus

Artikel 7

Överföring av uppgifter

När medlemsstaterna i enlighet med artiklarna 33 och 34 i förordning (EG) nr 1224/2009 sänder uppgifter till kommissionen om de kvantiteter av varje bestånd som landats, ska de använda de beståndskoder som anges i bilagan till den här förordningen.

Artikel 8

Ändring av förordning (EU) 2016/72

I bilaga IA till förordning (EU) 2016/72 ska uppgiften i tabellen för ansjovis i Ices-delområdena IX och X och i unionens vatten i Cecaf 34.1.1 (ANE/9/3411) ersättas med följande:

| Art: | Ansjovis

  Engraulis encrasicolus | Område: | IX och X, unionens vatten i Cecaf 34.1.1
  (ANE/9/3411) |
| --- | --- | --- | --- |
| Spanien | 7 174 | | |
| Portugal | 7 826 | | |
| Unionen | 15 000 | | |
| TAC | 15 000 | | Försiktighets-TAC |

Art:

Art:

Ansjovis

Engraulis encrasicolus

Engraulis encrasicolus

Område:

Område:

IX och X, unionens vatten i Cecaf 34.1.1

(ANE/9/3411)

Spanien

7 174

Portugal

7 826

Unionen

15 000

TAC

15 000

Försiktighets-TAC

Artikel 9

Ikraftträdande

Denna förordning träder i kraft dagen efter det att den har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning.

Europeiska unionens officiella tidning

Den ska tillämpas från och med den 1 januari 2017. Artikel 8 ska dock tillämpas från och med den 1 januari 2016.

Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater.

Utfärdad i Bryssel den 12 december 2016.

På rådets vägnar

G. MATEČNÁ

Ordförande

---

(1)  Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1380/2013 av den 11 december 2013 om den gemensamma fiskeripolitiken, om ändring av rådets förordningar (EG) nr 1954/2003 och (EG) nr 1224/2009 och om upphävande av rådets förordningar (EG) nr 2371/2002 och (EG) nr 639/2004 och rådets beslut 2004/585/EG (EUT L 354, 28.12.2013, s. 22).

1

(2)  Rådets förordning (EG) nr 2347/2002 av den 16 december 2002 om särskilda tillträdeskrav och därmed förbundna villkor vid fiske efter djuphavsbestånd (EGT L 351, 28.12.2002, s. 6).

2

(3)  Avtal om genomförande av de bestämmelser i Förenta nationernas havsrättskonvention av den 10 december 1982 som rör bevarande och förvaltning av gränsöverskridande och långvandrande fiskbestånd (EGT L 189, 3.7.1998, s. 16).

3

(4)  Rådets förordning (EG) nr 847/96 av den 6 maj 1996 om att införa ytterligare villkor för förvaltning av totala tillåtna fångstmängder (TAC) och kvoter med fördelning mellan åren (EGT L 115, 9.5.1996, s. 3).

4

(5)  Rådets förordning (EU) 2016/72 av den 22 januari 2016 om fastställande för år 2016 av fiskemöjligheterna för vissa fiskbestånd och grupper av fiskbestånd i unionens vatten och, för unionsfiskefartyg, i vissa andra vatten och om ändring av förordning (EU) 2015/104 (EUT L 22, 28.1.2016, s. 1).

5

(6)  Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 218/2009 av den 11 mars 2009 om avlämnande av statistikuppgifter om nominell fångst från medlemsstater som bedriver fiske i Nordatlantens östra del (EUT L 87, 31.3.2009, s. 70).

6

(7)  Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 216/2009 av den 11 mars 2009 om avlämnande av statistikuppgifter om nominell fångst från medlemsstater som bedriver fiske i vissa andra områden än dem i Nordatlanten (EUT L 87, 31.3.2009, s. 1).

7

(8)  Rådets förordning (EG) nr 1224/2009 av den 20 november 2009 om införande av ett kontrollsystem i gemenskapen för att säkerställa att bestämmelserna i den gemensamma fiskeripolitiken efterlevs, om ändring av förordningarna (EG) nr 847/96, (EG) nr 2371/2002, (EG) nr 811/2004, (EG) nr 768/2005, (EG) nr 2115/2005, (EG) nr 2166/2005, (EG) nr 388/2006, (EG) nr 509/2007, (EG) nr 676/2007, (EG) nr 1098/2007, (EG) nr 1300/2008, (EG) nr 1342/2008 och upphävande av förordningarna (EEG) nr 2847/93, (EG) nr 1627/94 och (EG) nr 1966/2006 (EUT L 343, 22.12.2009, s. 1).

8

(9)  Rådets förordning (EG) nr 1006/2008 av den 29 september 2008 om tillstånd till fiskeverksamhet för gemenskapens fiskefartyg i vatten utanför gemenskapens vatten och om tillträde för fartyg från tredjeland till gemenskapens vatten, om ändring av förordningarna (EEG) nr 2847/93 och (EG) nr 1627/94 och om upphävande av förordning (EG) nr 3317/94 (EUT L 286, 29.10.2008, s. 33).

9

---

BILAGA

Hänvisningar till fiskezoner är hänvisningar till Ices-områden, om inte annat anges.

DEL 1

Definitioner av arter och grupper av arter

| 1. | I förteckningen i del 2 i denna bilaga anges fiskbestånden i alfabetisk ordning enligt arternas latinska namn. Djuphavshajar är emellertid placerade först i förteckningen. För tillämpningen av denna förordning tillhandahålls följande jämförande tabell över de vetenskapliga namnen och motsvarande svenska namn:







  Svenskt namn | Treställig bokstavskod | Vetenskapligt namn |
| --- | --- | --- | --- |
| Dolkfisk | BSF | Aphanopus carbo |
| Beryxar | ALF | Beryx spp. |
| Skoläst | RNG | Coryphaenoides rupestris |
| Långstjärt | RHG | Macrourus berglax |
| Fläckpagell | SBR | Pagellus bogaraveo |
| Fjällbrosme | GFB | Phycis blennoides |

1.

Svenskt namn

Treställig bokstavskod

Vetenskapligt namn

Dolkfisk

BSF

Aphanopus carbo

Beryxar

ALF

Beryx spp.

Skoläst

RNG

Coryphaenoides rupestris

Långstjärt

RHG

Macrourus berglax

Fläckpagell

SBR

Pagellus bogaraveo

Fjällbrosme

GFB

Phycis blennoides

| 2. | I denna förordning avses med djuphavshaj följande arter:







  Svenskt namn | Treställig bokstavskod | Vetenskapligt namn |
| --- | --- | --- | --- |
| Hajar i släktet Apristurus spp. | API | Apristurus spp. |
| Kråshaj | HXC | Chlamydoselachus anguineus |
| Sorghaj | CWO | Centrophorus spp. |
| Pailonahaj | CYO | Centroscymnus coelolepis |
| Långnospailona | CYP | Centroscymnus crepidater |
| Svart pigghaj | CFB | Centroscyllium fabricii |
| Skednoshaj | DCA | Deania calcea |
| Chokladhaj | SCK | Dalatias licha |
| Brunkäxa | ETR | Etmopterus princeps |
| Blåkäxa | ETX | Etmopterus spinax |
| Rödhajar | GAM | Galeus murinus |
| Sexbågig kamtandhaj | SBL | Hexanchus griseus |
| Spetsfenshaj | OXN | Oxynotus paradoxus |
| Knorrhaj | SYR | Scymnodon ringens |
| Håkäring | GSK | Somniosus microcephalus |

2.

Svenskt namn

Treställig bokstavskod

Vetenskapligt namn

Hajar i släktet Apristurus spp.

API

Apristurus spp.

Kråshaj

HXC

Chlamydoselachus anguineus

Sorghaj

CWO

Centrophorus spp.

Pailonahaj

CYO

Centroscymnus coelolepis

Långnospailona

CYP

Centroscymnus crepidater

Svart pigghaj

CFB

Centroscyllium fabricii

Skednoshaj

DCA

Deania calcea

Chokladhaj

SCK

Dalatias licha

Brunkäxa

ETR

Etmopterus princeps

Blåkäxa

ETX

Etmopterus spinax

Rödhajar

GAM

Galeus murinus

Sexbågig kamtandhaj

SBL

Hexanchus griseus

Spetsfenshaj

OXN

Oxynotus paradoxus

Knorrhaj

SYR

Scymnodon ringens

Håkäring

GSK

Somniosus microcephalus

DEL 2

Årliga fiskemöjligheter (i ton levande vikt)

| Art: | Djuphavshajar | Område: | Unionens vatten och internationella vatten i V, VI, VII, VIII och IX
  (DWS/56789-) |
| --- | --- | --- | --- |
| År | 2017 | 2018 | | |
| Unionen | 10 (1) | 10 (1) | | |
| TAC | 10 (1) | 10 (1) | | Försiktighets-TAC
  Artikel 3 i förordning (EG) nr 847/96 ska inte tillämpas. |

Art:

Djuphavshajar

Område:

Unionens vatten och internationella vatten i V, VI, VII, VIII och IX

(DWS/56789-)

År

2017

2018

Unionen

10 (1)

10 (1)

TAC

10 (1)

10 (1)

Försiktighets-TAC

Artikel 3 i förordning (EG) nr 847/96 ska inte tillämpas.

| Art: | Djuphavshajar | Område: | Unionens vatten och internationella vatten i X
  (DWS/10-) |
| --- | --- | --- | --- |
| År | 2017 | 2018 | | |
| Portugal | 10 (2) | 10 (2) | | |
| Unionen | 10 (2) | 10 (2) | | |
| TAC | 10 (2) | 10 (2) | | Försiktighets-TAC
  Artikel 3 i förordning (EG) nr 847/96 ska inte tillämpas. |

Art:

Djuphavshajar

Område:

Unionens vatten och internationella vatten i X

(DWS/10-)

År

2017

2018

Portugal

10 (2)

10 (2)

Unionen

10 (2)

10 (2)

TAC

10 (2)

10 (2)

Försiktighets-TAC

Artikel 3 i förordning (EG) nr 847/96 ska inte tillämpas.

| Art: | Djuphavshajar – Deania hystricosa och Deania profundorum | Område: | Internationella vatten i XII
  (DWS/12INT-) |
| --- | --- | --- | --- |
| År | 2017 | 2018 | | |
| Irland | 0 | 0 | | |
| Spanien | 0 | 0 | | |
| Frankrike | 0 | 0 | | |
| Förenade kungariket | 0 | 0 | | |
| Unionen | 0 | 0 | | |
| TAC | 0 | 0 | | Försiktighets-TAC
  Artikel 3 i förordning (EG) nr 847/96 ska inte tillämpas. |

Art:

Djuphavshajar – Deania hystricosa och Deania profundorum

Område:

Internationella vatten i XII

(DWS/12INT-)

År

2017

2018

Irland

0

0

Spanien

0

0

Frankrike

0

0

Förenade kungariket

0

0

Unionen

0

0

TAC

0

0

Försiktighets-TAC

Artikel 3 i förordning (EG) nr 847/96 ska inte tillämpas.

| Art: | Djuphavshajar | Område: | Unionens vatten och internationella vatten i Cecaf 34.1.1, 34.1.2 och 34.2
  (DWS/F3412C) |
| --- | --- | --- | --- |
| År | 2017 | 2018 | | |
| Unionen | 10 (3) | 10 (3) | | |
| TAC | 10 (3) | 10 (3) | | Försiktighets-TAC
  Artikel 3 i förordning (EG) nr 847/96 ska inte tillämpas. |

Art:

Djuphavshajar

Område:

Unionens vatten och internationella vatten i Cecaf 34.1.1, 34.1.2 och 34.2

(DWS/F3412C)

År

2017

2018

Unionen

10 (3)

10 (3)

TAC

10 (3)

10 (3)

Försiktighets-TAC

Artikel 3 i förordning (EG) nr 847/96 ska inte tillämpas.

| Art: | Dolkfisk

  Aphanopus carbo | Område: | Unionens vatten och internationella vatten i I, II, III och IV
  (BSF/1234-) |
| --- | --- | --- | --- |
| År | 2017 | 2018 | | |
| Tyskland | 3 | 3 | | |
| Frankrike | 3 | 3 | | |
| Förenade kungariket | 3 | 3 | | |
| Unionen | 9 | 9 | | |
| TAC | 9 | 9 | | Försiktighets-TAC |

Art:

Dolkfisk

Aphanopus carbo

Område:

Unionens vatten och internationella vatten i I, II, III och IV

(BSF/1234-)

År

2017

2018

Tyskland

3

3

Frankrike

3

3

Förenade kungariket

3

3

Unionen

9

9

TAC

9

9

| Art: | Dolkfisk

  Aphanopus carbo | Område: | Unionens vatten och internationella vatten i V, VI, VII och XII
  (BSF/56712-) |
| --- | --- | --- | --- |
| År | 2017 | 2018 | | |
| Tyskland | 34 | 30 | | |
| Estland | 17 | 15 | | |
| Irland | 84 | 74 | | |
| Spanien | 168 | 148 | | |
| Frankrike | 2 362 | 2 078 | | |
| Lettland | 110 | 97 | | |
| Litauen | 1 | 1 | | |
| Polen | 1 | 1 | | |
| Förenade kungariket | 168 | 148 | | |
| Övriga | 9 (4) | 8 (4) | | |
| Unionen | 2 954 | 2 600 | | |
| TAC | 2 954 | 2 600 | | Analytisk TAC |

Art:

Art:

Dolkfisk

Aphanopus carbo

Aphanopus carbo

Område:

Område:

Unionens vatten och internationella vatten i V, VI, VII och XII

(BSF/56712-)

År

2017

2018

Tyskland

34

30

Estland

17

15

Irland

84

74

Spanien

168

148

Frankrike

2 362

2 078

Lettland

110

97

Litauen

1

1

Polen

1

1

Förenade kungariket

168

148

Övriga

9 (4)

4

8 (4)

4

Unionen

2 954

2 600

TAC

2 954

2 600

Analytisk TAC

| Art: | Dolkfisk

  Aphanopus carbo | Område: | Unionens vatten och internationella vatten i VIII, IX och X
  (BSF/8910-) |
| --- | --- | --- | --- |
| År | 2017 | 2018 | | |
| Spanien | 10 | 9 | | |
| Frankrike | 26 | 23 | | |
| Portugal | 3 294 | 2 965 | | |
| Unionen | 3 330 | 2 997 | | |
| TAC | 3 330 | 2 997 | | Analytisk TAC |

Art:

Art:

Dolkfisk

Aphanopus carbo

Aphanopus carbo

Område:

Område:

Unionens vatten och internationella vatten i VIII, IX och X

(BSF/8910-)

År

2017

2018

Spanien

10

9

Frankrike

26

23

Portugal

3 294

2 965

Unionen

3 330

2 997

TAC

3 330

2 997

Analytisk TAC

| Art: | Dolkfisk

  Aphanopus carbo | Område: | Unionens vatten och internationella vatten i Cecaf 34.1.2
  (BSF/C3412-) |
| --- | --- | --- | --- |
| År | 2017 | 2018 | | |
| Portugal | 2 488 | 2 189 | | |
| Unionen | 2 488 | 2 189 | | |
| TAC | 2 488 | 2 189 | | Försiktighets-TAC |

Art:

Art:

Dolkfisk

Aphanopus carbo

Aphanopus carbo

Område:

Område:

Unionens vatten och internationella vatten i Cecaf 34.1.2

(BSF/C3412-)

År

2017

2018

Portugal

2 488

2 189

Unionen

2 488

2 189

TAC

2 488

2 189

Försiktighets-TAC

| Art: | Beryxar

  Beryx spp. | Område: | Unionens vatten och internationella vatten i III, IV, V, VI, VII, VIII, IX, X, XII och XIV
  (ALF/3X14-) |
| --- | --- | --- | --- |
| År | 2017 | 2018 | | |
| Irland | 9 | 9 | | |
| Spanien | 63 | 63 | | |
| Frankrike | 17 | 17 | | |
| Portugal | 182 | 182 | | |
| Förenade kungariket | 9 | 9 | | |
| Unionen | 280 | 280 | | |
| TAC | 280 | 280 | | Analytisk TAC |

Art:

Art:

Beryxar

Beryx spp.

Beryx

Område:

Område:

Unionens vatten och internationella vatten i III, IV, V, VI, VII, VIII, IX, X, XII och XIV

(ALF/3X14-)

År

2017

2018

Irland

9

9

Spanien

63

63

Frankrike

17

17

Portugal

182

182

Förenade kungariket

9

9

Unionen

280

280

TAC

280

280

Analytisk TAC

| Art: | Skoläst

  Coryphaenoides rupestris | Område: | Unionens vatten och internationella vatten i I, II och IV
  (RNG/124-) |
| --- | --- | --- | --- |
| År | 2017 | 2018 | | |
| Danmark | 1 (5) | 1 (5) | | |
| Tyskland | 1 (5) | 1 (5) | | |
| Frankrike | 7 (5) | 7 (5) | | |
| Förenade kungariket | 1 (5) | 1 (5) | | |
| Unionen | 10 (5) | 10 (5) | | |
| TAC | 10 (5) | 10 (5) | | Försiktighets-TAC |

Art:

Art:

Skoläst

Coryphaenoides rupestris

Coryphaenoides rupestris

Område:

Område:

Unionens vatten och internationella vatten i I, II och IV

(RNG/124-)

År

2017

2018

Danmark

1 (5)

5

1 (5)

5

Tyskland

1 (5)

5

1 (5)

5

Frankrike

7 (5)

5

7 (5)

5

Förenade kungariket

1 (5)

5

1 (5)

5

Unionen

10 (5)

5

10 (5)

5

TAC

10 (5)

5

10 (5)

5

Försiktighets-TAC

| Art: | Skoläst

  Coryphaenoides rupestris | Område: | Unionens vatten och internationella vatten i III
  (RNG/03-) |
| --- | --- | --- | --- |
| År | 2017 | 2018 | | |
| Danmark | 263 (6)
   (7) | 211 (6)
   (7) | | |
| Tyskland | 1 (6)
   (7) | 1 (6)
   (7) | | |
| Sverige | 14 (6)
   (7) | 11 (6)
   (7) | | |
| Unionen | 278 (6)
   (7) | 223 (6)
   (7) | | |
| TAC | 278 (6)
   (7) | 223 (6)
   (7) | | Försiktighets-TAC |

Art:

Art:

Skoläst

Coryphaenoides rupestris

Coryphaenoides rupestris

Område:

Område:

Unionens vatten och internationella vatten i III

(RNG/03-)

År

2017

2018

Danmark

263 (6)
   (7)

6

7

211 (6)
   (7)

6

7

Tyskland

1 (6)
   (7)

6

7

1 (6)
   (7)

6

7

Sverige

14 (6)
   (7)

6

7

11 (6)
   (7)

6

7

Unionen

278 (6)
   (7)

6

7

223 (6)
   (7)

6

7

TAC

278 (6)
   (7)

6

7

223 (6)
   (7)

6

7

Försiktighets-TAC

| Art: | Skoläst

  Coryphaenoides rupestris | Område: | Unionens vatten och internationella vatten i Vb, VI och VII
  (RNG/5B67-) |
| --- | --- | --- | --- |
| År | 2017 | 2018 | | |
| Tyskland | 6 (8)
   (9) | 6 (8)
   (9) | | |
| Estland | 45 (8)
   (9) | 46 (8)
   (9) | | |
| Irland | 198 (8)
   (9) | 203 (8)
   (9) | | |
| Spanien | 49 (8)
   (9) | 50 (8)
   (9) | | |
| Frankrike | 2 513  (8)
   (9) | 2 569  (8)
   (9) | | |
| Litauen | 58 (8)
   (9) | 59 (8)
   (9) | | |
| Polen | 29 (8)
   (9) | 30 (8)
   (9) | | |
| Förenade kungariket | 148 (8)
   (9) | 151 (8)
   (9) | | |
| Övriga | 6 (8)
   (9)
   (10) | 6 (8)
   (9)
   (10) | | |
| Unionen | 3 052  (8)
   (9) | 3 120  (8)
   (9) | | |
| TAC | 3 052  (8)
   (9) | 3 120  (8)
   (9) | | Analytisk TAC |

Art:

Art:

Skoläst

Coryphaenoides rupestris

Coryphaenoides rupestris

Område:

Område:

Unionens vatten och internationella vatten i Vb, VI och VII

(RNG/5B67-)

År

2017

2018

Tyskland

6 (8)
   (9)

8

9

6 (8)
   (9)

8

9

Estland

45 (8)
   (9)

8

9

46 (8)
   (9)

8

9

Irland

198 (8)
   (9)

8

9

203 (8)
   (9)

8

9

Spanien

49 (8)
   (9)

8

9

50 (8)
   (9)

8

9

Frankrike

2 513  (8)
   (9)

8

9

2 569  (8)
   (9)

8

9

Litauen

58 (8)
   (9)

8

9

59 (8)
   (9)

8

9

Polen

29 (8)
   (9)

8

9

30 (8)
   (9)

8

9

Förenade kungariket

148 (8)
   (9)

8

9

151 (8)
   (9)

8

9

Övriga

6 (8)
   (9)
   (10)

8

9

10

6 (8)
   (9)
   (10)

8

9

10

Unionen

3 052  (8)
   (9)

8

9

3 120  (8)
   (9)

8

9

TAC

3 052  (8)
   (9)

8

9

3 120  (8)
   (9)

8

9

Analytisk TAC

| Art: | Skoläst

  Coryphaenoides rupestris | Område: | Unionens vatten och internationella vatten i VIII, IX, X, XII och XIV
  (RNG/8X14-) |
| --- | --- | --- | --- |
| År | 2017 | 2018 | | |
| Tyskland | 17 (11)
   (12) | 14 (11)
   (12) | | |
| Irland | 4 (11)
   (12) | 3 (11)
   (12) | | |
| Spanien | 1 883  (11)
   (12) | 1 508  (11)
   (12) | | |
| Frankrike | 87 (11)
   (12) | 69 (11)
   (12) | | |
| Lettland | 30 (11)
   (12) | 24 (11)
   (12) | | |
| Litauen | 4 (11)
   (12) | 3 (11)
   (12) | | |
| Polen | 590 (11)
   (12) | 472 (11)
   (12) | | |
| Förenade kungariket | 8 (11)
   (12) | 6 (11)
   (12) | | |
| Unionen | 2 623  (11)
   (12) | 2 099  (11)
   (12) | | |
| TAC | 2 623  (11)
   (12) | 2 099  (11)
   (12) | | Analytisk TAC |

Art:

Art:

Skoläst

Coryphaenoides rupestris

Coryphaenoides rupestris

Område:

Område:

Unionens vatten och internationella vatten i VIII, IX, X, XII och XIV

(RNG/8X14-)

År

2017

2018

Tyskland

17 (11)
   (12)

11

12

14 (11)
   (12)

11

12

Irland

4 (11)
   (12)

11

12

3 (11)
   (12)

11

12

Spanien

1 883  (11)
   (12)

11

12

1 508  (11)
   (12)

11

12

Frankrike

87 (11)
   (12)

11

12

69 (11)
   (12)

11

12

Lettland

30 (11)
   (12)

11

12

24 (11)
   (12)

11

12

Litauen

4 (11)
   (12)

11

12

3 (11)
   (12)

11

12

Polen

590 (11)
   (12)

11

12

472 (11)
   (12)

11

12

Förenade kungariket

8 (11)
   (12)

11

12

6 (11)
   (12)

11

12

Unionen

2 623  (11)
   (12)

11

12

2 099  (11)
   (12)

11

12

TAC

2 623  (11)
   (12)

11

12

2 099  (11)
   (12)

11

12

Analytisk TAC

| Art: | Fläckpagell

  Pagellus bogaraveo | Område: | Unionens vatten och internationella vatten i VI, VII och VIII
  (SBR/678-) |
| --- | --- | --- | --- |
| År | 2017 | 2018 | | |
| Irland | 4 (13) | 4 (13) | | |
| Spanien | 116 (13) | 104 (13) | | |
| Frankrike | 6 (13) | 5 (13) | | |
| Förenade kungariket | 14 (13) | 13 (13) | | |
| Övriga | 4 (13) | 4 (13) | | |
| Unionen | 144 (13) | 130 (13) | | |
| TAC | 144 (13) | 130 (13) | | Analytisk TAC |

Art:

Art:

Fläckpagell

Pagellus bogaraveo

Pagellus bogaraveo

Område:

Område:

Unionens vatten och internationella vatten i VI, VII och VIII

(SBR/678-)

År

2017

2018

Irland

4 (13)

13

4 (13)

13

Spanien

116 (13)

13

104 (13)

13

Frankrike

6 (13)

13

5 (13)

13

Förenade kungariket

14 (13)

13

13 (13)

13

Övriga

4 (13)

13

4 (13)

13

Unionen

144 (13)

13

130 (13)

13

TAC

144 (13)

13

130 (13)

13

Analytisk TAC

| Art: | Fläckpagell

  Pagellus bogaraveo | Område: | Unionens vatten och internationella vatten i IX (14)

  (SBR/09) |
| --- | --- | --- | --- |
| År | 2017 | 2018 | | |
| Spanien | 137 (15) | 130 (15) | | |
| Portugal | 37 (15) | 35 (15) | | |
| Unionen | 174 (15) | 165 (15) | | |
| TAC | 174 (15) | 165 (15) | | Analytisk TAC |

Art:

Art:

Fläckpagell

Pagellus bogaraveo

Pagellus bogaraveo

Område:

Område:

Unionens vatten och internationella vatten i IX (14)

14

(SBR/09)

År

2017

2018

Spanien

137 (15)

15

130 (15)

15

Portugal

37 (15)

15

35 (15)

15

Unionen

174 (15)

15

165 (15)

15

TAC

174 (15)

15

165 (15)

15

Analytisk TAC

| Art: | Fläckpagell

  Pagellus bogaraveo | Område: | Unionens vatten och internationella vatten i X
  (SBR/10-) |
| --- | --- | --- | --- |
| År | 2017 | 2018 | | |
| Spanien | 5 | 5 | | |
| Portugal | 507 | 507 | | |
| Förenade kungariket | 5 | 5 | | |
| Unionen | 517 | 517 | | |
| TAC | 517 | 517 | | Analytisk TAC |

Art:

Art:

Fläckpagell

Pagellus bogaraveo

Pagellus bogaraveo

Område:

Område:

Unionens vatten och internationella vatten i X

(SBR/10-)

År

2017

2018

Spanien

5

5

Portugal

507

507

Förenade kungariket

5

5

Unionen

517

517

TAC

517

517

Analytisk TAC

| Art: | Fjällbrosme

  Phycis blennoides | Område: | Unionens vatten och internationella vatten i I, II, III och IV
  (GFB/1234-) |
| --- | --- | --- | --- |
| År | 2017 | 2018 | | |
| Tyskland | 9 | 8 | | |
| Frankrike | 9 | 8 | | |
| Förenade kungariket | 15 | 13 | | |
| Unionen | 33 | 29 | | |
| TAC | 33 | 29 | | Analytisk TAC |

Art:

Art:

Fjällbrosme

Phycis blennoides

Phycis blennoides

Område:

Område:

Unionens vatten och internationella vatten i I, II, III och IV

(GFB/1234-)

År

2017

2018

Tyskland

9

8

Frankrike

9

8

Förenade kungariket

15

13

Unionen

33

29

TAC

33

29

Analytisk TAC

| Art: | Fjällbrosme

  Phycis blennoides | Område: | Unionens vatten och internationella vatten i V, VI och VII
  (GFB/567-) |
| --- | --- | --- | --- |
| År | 2017 | 2018 | | |
| Tyskland | 11 (16) | 10 (16) | | |
| Irland | 278 (16) | 247 (16) | | |
| Spanien | 628 (16) | 559 (16) | | |
| Frankrike | 380 (16) | 338 (16) | | |
| Förenade kungariket | 869 (16) | 774 (16) | | |
| Unionen | 2 166  (16) | 1 928  (16) | | |
| TAC | 2 166  (16) | 1 928  (16) | | Analytisk TAC |

Art:

Art:

Fjällbrosme

Phycis blennoides

Phycis blennoides

Område:

Område:

Unionens vatten och internationella vatten i V, VI och VII

(GFB/567-)

År

2017

2018

Tyskland

11 (16)

16

10 (16)

16

Irland

278 (16)

16

247 (16)

16

Spanien

628 (16)

16

559 (16)

16

Frankrike

380 (16)

16

338 (16)

16

Förenade kungariket

869 (16)

16

774 (16)

16

Unionen

2 166  (16)

16

1 928  (16)

16

TAC

2 166  (16)

16

1 928  (16)

16

Analytisk TAC

| Art: | Fjällbrosme

  Phycis blennoides | Område: | Unionens vatten och internationella vatten i VIII och IX
  (GFB/89-) |
| --- | --- | --- | --- |
| År | 2017 | 2018 | | |
| Spanien | 258 (17) | 230 (17) | | |
| Frankrike | 16 (17) | 14 (17) | | |
| Portugal | 11 (17) | 10 (17) | | |
| Unionen | 285 (17) | 254 (17) | | |
| TAC | 285 (17) | 254 (17) | | Analytisk TAC |

Art:

Art:

Fjällbrosme

Phycis blennoides

Phycis blennoides

Område:

Område:

Unionens vatten och internationella vatten i VIII och IX

(GFB/89-)

År

2017

2018

Spanien

258 (17)

17

230 (17)

17

Frankrike

16 (17)

17

14 (17)

17

Portugal

11 (17)

17

10 (17)

17

Unionen

285 (17)

17

254 (17)

17

TAC

285 (17)

17

254 (17)

17

Analytisk TAC

| Art: | Fjällbrosme

  Phycis blennoides | Område: | Unionens vatten och internationella vatten i X och XII
  (GFB/1012-) |
| --- | --- | --- | --- |
| År | 2017 | 2018 | | |
| Frankrike | 9 | 8 | | |
| Portugal | 40 | 36 | | |
| Förenade kungariket | 9 | 8 | | |
| Unionen | 58 | 52 | | |
| TAC | 58 | 52 | | Analytisk TAC |

Art:

Art:

Fjällbrosme

Phycis blennoides

Phycis blennoides

Område:

Område:

Unionens vatten och internationella vatten i X och XII

(GFB/1012-)

År

2017

2018

Frankrike

9

8

Portugal

40

36

Förenade kungariket

9

8

Unionen

58

52

TAC

58

52

Analytisk TAC

---

(1)  Endast för bifångster vid fiske med långrev efter dolkfisk. Inget riktat fiske ska vara tillåtet.

1

(2)  Endast för bifångster vid fiske med långrev efter dolkfisk. Inget riktat fiske ska vara tillåtet.

2

(3)  Endast för bifångster vid fiske med långrev efter dolkfisk. Inget riktat fiske ska vara tillåtet.

3

(4)  Gäller endast bifångster. Inget riktat fiske är tillåtet inom denna kvot.

4

(5)  Inget riktat fiske efter långstjärt är tillåtet. Bifångster av långstjärt (RHG 124-) ska räknas av från denna kvot. De får inte överstiga 1 % av kvoten.

5

(6)  Inget riktat fiske efter skoläst får bedrivas i Ices-område IIIa.

6

(7)  Inget riktat fiske efter långstjärt är tillåtet. Bifångster av långstjärt (RHG 03-) ska räknas av från denna kvot. De får inte överstiga 1 % av kvoten.

7

(8)  Högst 10 % av varje kvot får fiskas i unionens vatten och internationella vatten i VIII, IX, X, XII och XIV (RNG/*8X14- för skoläst, RHG/*8X14- för bifångster av långstjärt).

8

(9)  Inget riktat fiske efter långstjärt är tillåtet. Bifångster av långstjärt (RHG/5B67-) ska räknas av från denna kvot. De får inte överstiga 1 % av kvoten.

9

(10)  Gäller endast bifångster. Inget riktat fiske är tillåtet.

10

(11)  Högst 10 % av varje kvot får fiskas i unionens vatten och internationella vatten i Vb, VI och VII (RNG/*5B67- för skoläst, RHG/*5B67- för bifångster av långstjärt).

11

(12)  Inget riktat fiske efter långstjärt är tillåtet. Bifångster av långstjärt (RHG/8X14-) ska räknas av från denna kvot. De får inte överstiga 1 % av kvoten.

12

(13)  Gäller endast bifångster. Inget riktat fiske är tillåtet inom denna kvot.

13

(14)  Fångster i AKFM-område 37.1.1 ska ändå rapporteras (SBR/F3711). Fångster i Cecaf-område 34.1.1 ska ändå rapporteras (SBR/F34111).

14

(15)  Högst 8 % av denna kvot får fiskas i unionens vatten och internationella vatten i VI, VII och VIII (SBR/*678-).

15

(16)  Högst 8 % av denna kvot får fiskas i unionens vatten och internationella vatten i VIII och IX (GFB/*89-).

16

(17)  Högst 8 % av denna kvot får fiskas i unionens vatten och internationella vatten i V, VI, VII (GFB/*567-).

17

---

| 17.12.2016 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 344/46 |
| --- | --- | --- | --- |

17.12.2016

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 344/46

---

KOMMISSIONENS GENOMFÖRANDEFÖRORDNING (EU) 2016/2286

av den 15 december 2016

om tillämpningsföreskrifter för policyer för normal användning och metodik för bedömning av hållbarheten vad gäller avskaffande av tilläggsavgifter för roaming i slutkundsledet och ansökan som inlämnas av roamingleverantörer för denna bedömning

(Text av betydelse för EES)

EUROPEISKA KOMMISSIONEN HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING

med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 531/2012 av den 13 juni 2012 om roaming i allmänna mobilnät i unionen (1), särskilt artikel 6d.1.

efter att ha hört organet för europeiska regleringsmyndigheter för elektronisk kommunikation (Berec), och

av följande skäl:

| (1) | Enligt förordning (EU) nr 531/2012 ska roamingleverantörer inte ta ut några tilläggsavgifter av roamingkunder utöver det nationella priset i slutkundsledet i någon medlemsstat, för reglerade roamingsamtal som rings eller tas emot, reglerade roaming-sms-meddelanden som sänds eller reglerade dataroamingtjänster som används, inklusive mms-meddelanden, om det rör sig om ”normal användning”. Denna bestämmelse gäller från och med den 15 juni 2017, under förutsättning att den rättsakt som ska antas med anledning av förslaget om roamingmarknaden i grossistledet som avses i artikel 19.2 i den förordningen har börjat tillämpas vid den tidpunkten. |
| --- | --- |

(1)

Enligt förordning (EU) nr 531/2012 ska roamingleverantörer inte ta ut några tilläggsavgifter av roamingkunder utöver det nationella priset i slutkundsledet i någon medlemsstat, för reglerade roamingsamtal som rings eller tas emot, reglerade roaming-sms-meddelanden som sänds eller reglerade dataroamingtjänster som används, inklusive mms-meddelanden, om det rör sig om ”normal användning”. Denna bestämmelse gäller från och med den 15 juni 2017, under förutsättning att den rättsakt som ska antas med anledning av förslaget om roamingmarknaden i grossistledet som avses i artikel 19.2 i den förordningen har börjat tillämpas vid den tidpunkten.

| (2) | Enligt förordning (EU) nr 531/2012 får en roamingleverantör under särskilda omständigheter i undantagsfall ansöka hos sin nationella regleringsmyndighet om att få ta ut tilläggsavgifter från sina roamingkunder. Varje sådan ansökan om att få ta ut tilläggsavgifter måste åtföljas av all information som behövs för att visa att leverantören inte kan täcka sina kostnader för tillhandahållande av reglerade roamingtjänster till slutkunder utan sådana tilläggsavgifter, vilket äventyrar hållbarheten för leverantörens nationella avgiftsmodell. |
| --- | --- |

(2)

Enligt förordning (EU) nr 531/2012 får en roamingleverantör under särskilda omständigheter i undantagsfall ansöka hos sin nationella regleringsmyndighet om att få ta ut tilläggsavgifter från sina roamingkunder. Varje sådan ansökan om att få ta ut tilläggsavgifter måste åtföljas av all information som behövs för att visa att leverantören inte kan täcka sina kostnader för tillhandahållande av reglerade roamingtjänster till slutkunder utan sådana tilläggsavgifter, vilket äventyrar hållbarheten för leverantörens nationella avgiftsmodell.

| (3) | För att säkerställa en konsekvent tillämpning i hela unionen av strategierna för att förhindra missbruk och onormal användning av roamingtjänster (policyn om normal användning) och av tillstånd att ta ut tilläggsavgifter är det nödvändigt att fastställa tillämpningsföreskrifter för en sådan policy om normal användning, för de metoder som används för att bedöma om det är hållbart att avskaffa tilläggsavgifterna för roamingkunder och för den ansökan som en roamingleverantör ska inkomma med inför en sådan bedömning. |
| --- | --- |

(3)

För att säkerställa en konsekvent tillämpning i hela unionen av strategierna för att förhindra missbruk och onormal användning av roamingtjänster (policyn om normal användning) och av tillstånd att ta ut tilläggsavgifter är det nödvändigt att fastställa tillämpningsföreskrifter för en sådan policy om normal användning, för de metoder som används för att bedöma om det är hållbart att avskaffa tilläggsavgifterna för roamingkunder och för den ansökan som en roamingleverantör ska inkomma med inför en sådan bedömning.

| (4) | Enligt förordning (EU) nr 531/2012 är syftet med policyn om normal användning att förhindra missbruk eller onormal användning av reglerade roamingtjänster i slutkundsledet till gällande nationellt pris, t.ex. användning av sådana tjänster för andra syften än periodiska resor, såsom en permanent användning av sådana tjänster. Genomförandeåtgärderna bör säkerställa att möjligheten att tillämpa en roamingpolicy om normal användning för att uppnå detta mål inte utnyttjas av roamingleverantörer för andra syften, på ett sätt som missgynnar roamingkunder som gör periodiska resor. |
| --- | --- |

(4)

Enligt förordning (EU) nr 531/2012 är syftet med policyn om normal användning att förhindra missbruk eller onormal användning av reglerade roamingtjänster i slutkundsledet till gällande nationellt pris, t.ex. användning av sådana tjänster för andra syften än periodiska resor, såsom en permanent användning av sådana tjänster. Genomförandeåtgärderna bör säkerställa att möjligheten att tillämpa en roamingpolicy om normal användning för att uppnå detta mål inte utnyttjas av roamingleverantörer för andra syften, på ett sätt som missgynnar roamingkunder som gör periodiska resor.

| (5) | När tilläggsavgifterna för roaming avskaffas i unionen kommer samma taxevillkor att gälla för användning av mobiltjänster vid roaming i unionen och roaming hemma (dvs. i det land där kunden har sitt mobilabonnemang). Förordning (EU) nr 531/2012 syftar till att ta bort skillnaderna mellan de nationella priserna och de priser som gäller för roaming vid periodiska resor inom unionen, så att konceptet ”roaming till inrikestaxor” kan förverkligas. Bestämmelserna är dock inte tänkta att möjliggöra permanent roaming inom unionen, dvs. situationer där en kund i en medlemsstat med högre nationella mobilpriser köper tjänster från operatörer som är etablerade i medlemsstater där de nationella mobilpriserna är lägre, och där kunden varken normalt har sin hemvist eller har några andra starka band som medför frekvent och väsentlig närvaro på medlemsstatens territorium, i syfte att använda permanent roaming i den förstnämnda medlemsstaten. |
| --- | --- |

(5)

När tilläggsavgifterna för roaming avskaffas i unionen kommer samma taxevillkor att gälla för användning av mobiltjänster vid roaming i unionen och roaming hemma (dvs. i det land där kunden har sitt mobilabonnemang). Förordning (EU) nr 531/2012 syftar till att ta bort skillnaderna mellan de nationella priserna och de priser som gäller för roaming vid periodiska resor inom unionen, så att konceptet ”roaming till inrikestaxor” kan förverkligas. Bestämmelserna är dock inte tänkta att möjliggöra permanent roaming inom unionen, dvs. situationer där en kund i en medlemsstat med högre nationella mobilpriser köper tjänster från operatörer som är etablerade i medlemsstater där de nationella mobilpriserna är lägre, och där kunden varken normalt har sin hemvist eller har några andra starka band som medför frekvent och väsentlig närvaro på medlemsstatens territorium, i syfte att använda permanent roaming i den förstnämnda medlemsstaten.

| (6) | En permanent användning av reglerade roamingtjänster i slutkundsledet för andra syften än periodiska resor skulle sannolikt snedvrida konkurrensen, öka pressen uppåt på de nationella priserna på hemmamarknader och äventyra investeringsincitamenten på både hemmamarknader och besökta marknader. På de besökta marknaderna skulle värdoperatörer behöva konkurrera direkt med nationella tjänsteleverantörer från andra medlemsstater där priser, kostnader, regleringsvillkor och konkurrensvillkor kan vara väldigt annorlunda, och baserat på roamingvillkor i grossistledet som lagts nära kostnaderna i det enda syftet att främja periodisk roaming. För hemmaoperatören kan en permanent användning av nationella taxor vid roaming leda till att värdoperatörer vägrar eller begränsar tillgången till roamingtjänster i grossistledet, eller till att hemmaoperatören begränsar de nationella volymerna eller tillämpar högre nationella priser, med följdeffekter för hemmaoperatörens förmåga att betjäna sina normala nationella kunder både hemma och i utlandet. |
| --- | --- |

(6)

En permanent användning av reglerade roamingtjänster i slutkundsledet för andra syften än periodiska resor skulle sannolikt snedvrida konkurrensen, öka pressen uppåt på de nationella priserna på hemmamarknader och äventyra investeringsincitamenten på både hemmamarknader och besökta marknader. På de besökta marknaderna skulle värdoperatörer behöva konkurrera direkt med nationella tjänsteleverantörer från andra medlemsstater där priser, kostnader, regleringsvillkor och konkurrensvillkor kan vara väldigt annorlunda, och baserat på roamingvillkor i grossistledet som lagts nära kostnaderna i det enda syftet att främja periodisk roaming. För hemmaoperatören kan en permanent användning av nationella taxor vid roaming leda till att värdoperatörer vägrar eller begränsar tillgången till roamingtjänster i grossistledet, eller till att hemmaoperatören begränsar de nationella volymerna eller tillämpar högre nationella priser, med följdeffekter för hemmaoperatörens förmåga att betjäna sina normala nationella kunder både hemma och i utlandet.

| (7) | Det är nödvändigt att fastställa genomförandebestämmelser utgående från klara och allmänt tillämpliga principer som kan täcka roamingkundernas många olika mönster av periodiskt resande, i syfte att garantera att policyn om normal roaminganvändning för andra ändamål inte utgör ett hinder för sådana kunder att till fullo utnyttja konceptet ”roaming till inrikestaxor”. När det gäller policyn om normal användning som tillämpas av en roamingleverantör bör en kund normalt sett anses vara på periodisk resa utomlands i unionen när kunden normalt har sin hemvist i roamingleverantörens medlemsstat eller har starka band till den medlemsstaten som medför frekvent och väsentlig närvaro på dess territorium, och kunden konsumerar reglerade roamingtjänster i slutkundsledet i en annan medlemsstat. |
| --- | --- |

(7)

Det är nödvändigt att fastställa genomförandebestämmelser utgående från klara och allmänt tillämpliga principer som kan täcka roamingkundernas många olika mönster av periodiskt resande, i syfte att garantera att policyn om normal roaminganvändning för andra ändamål inte utgör ett hinder för sådana kunder att till fullo utnyttja konceptet ”roaming till inrikestaxor”. När det gäller policyn om normal användning som tillämpas av en roamingleverantör bör en kund normalt sett anses vara på periodisk resa utomlands i unionen när kunden normalt har sin hemvist i roamingleverantörens medlemsstat eller har starka band till den medlemsstaten som medför frekvent och väsentlig närvaro på dess territorium, och kunden konsumerar reglerade roamingtjänster i slutkundsledet i en annan medlemsstat.

| (8) | Enligt förordning (EU) nr 531/2012 måste varje policy om normal användning ge roamingleverantörens kunder möjlighet att konsumera volymer av reglerade roamingtjänster i slutkundsledet till ett gällande nationellt slutkundspris som överensstämmer med deras respektive nationella taxeplaner. |
| --- | --- |

(8)

Enligt förordning (EU) nr 531/2012 måste varje policy om normal användning ge roamingleverantörens kunder möjlighet att konsumera volymer av reglerade roamingtjänster i slutkundsledet till ett gällande nationellt slutkundspris som överensstämmer med deras respektive nationella taxeplaner.

| (9) | Denna förordning bör inte påverka roamingleverantörernas möjlighet att erbjuda, och roamingkundernas möjlighet att avsiktligt välja, en alternativ roamingtaxa i enlighet med artikel 6e.3 i förordning (EU) nr 531/2012, vilken kan innefatta avtalade användarvillkor som inte omfattas av en policy om normal användning enligt denna förordning. |
| --- | --- |

(9)

Denna förordning bör inte påverka roamingleverantörernas möjlighet att erbjuda, och roamingkundernas möjlighet att avsiktligt välja, en alternativ roamingtaxa i enlighet med artikel 6e.3 i förordning (EU) nr 531/2012, vilken kan innefatta avtalade användarvillkor som inte omfattas av en policy om normal användning enligt denna förordning.

| (10) | För att säkerställa att roamingtjänster i slutkundsledet inte är föremål för missbruk eller onormal användning som inte är förbunden med periodiskt resande utanför den medlemsstat där kunden har sin hemvist eller till vilken kunden har starka band som medför en frekvent och väsentlig närvaro på den medlemsstatens territorium, kan roamingleverantörer behöva fastställa den normala hemvisten för sina roamingskunder eller fastställa förekomsten av sådana starka band. Med beaktande av den typ av bevisning som är vanlig i respektive medlemsstat och den uppfattade nivån av risk för missbruk eller onormal användning, bör roamingleverantören kunna specificera vilken rimlig bevisning på hemvist som ska tillhandahållas, under tillsyn av den nationella regleringsmyndigheten vad gäller den totala dokumentationsbördans proportionalitet och lämplighet i det nationella sammanhanget. När det gäller enskilda användare skulle sådan bevisning kunna innefatta en förklaring från kunden, framläggande av en giltig handling som bekräftar kundens hemmedlemsstat, specificering av kundens postadress eller fakturadress för andra tjänster som tillhandahålls i roamingleverantörens medlemsstat, ett intyg från en institution för tertiär utbildning om registrering för heltidsstudier eller bevis på registrering i lokal röstlängd eller på betalning av lokal skatt eller per capita-skatter. För företagskunder skulle sådan bevisning kunna innefatta dokumentation som visar bolagsenhetens etableringsort eller ort för stiftandet, den plats där företaget i praktiken utövar sin huvudsakliga ekonomiska verksamhet eller den huvudsakliga plats där anställda som identifieras som användare av ett visst SIM-kort utför sina uppgifter. Starka band till en medlemsstat som medför frekvent och väsentlig närvaro på dess territorium kan föreligga vid varaktiga heltidsanställningar, som till exempel för gränsarbetare, vid varaktiga avtalsförhållanden som förutsätter samma nivå av fysisk närvaro för en egenföretagare, deltagande i återkommande studiekurser på heltid eller i andra situationer, som för utstationerade arbetstagare eller pensionärer om de vistas på ett lands territorium i motsvarande omfattning. |
| --- | --- |

(10)

För att säkerställa att roamingtjänster i slutkundsledet inte är föremål för missbruk eller onormal användning som inte är förbunden med periodiskt resande utanför den medlemsstat där kunden har sin hemvist eller till vilken kunden har starka band som medför en frekvent och väsentlig närvaro på den medlemsstatens territorium, kan roamingleverantörer behöva fastställa den normala hemvisten för sina roamingskunder eller fastställa förekomsten av sådana starka band. Med beaktande av den typ av bevisning som är vanlig i respektive medlemsstat och den uppfattade nivån av risk för missbruk eller onormal användning, bör roamingleverantören kunna specificera vilken rimlig bevisning på hemvist som ska tillhandahållas, under tillsyn av den nationella regleringsmyndigheten vad gäller den totala dokumentationsbördans proportionalitet och lämplighet i det nationella sammanhanget. När det gäller enskilda användare skulle sådan bevisning kunna innefatta en förklaring från kunden, framläggande av en giltig handling som bekräftar kundens hemmedlemsstat, specificering av kundens postadress eller fakturadress för andra tjänster som tillhandahålls i roamingleverantörens medlemsstat, ett intyg från en institution för tertiär utbildning om registrering för heltidsstudier eller bevis på registrering i lokal röstlängd eller på betalning av lokal skatt eller per capita-skatter. För företagskunder skulle sådan bevisning kunna innefatta dokumentation som visar bolagsenhetens etableringsort eller ort för stiftandet, den plats där företaget i praktiken utövar sin huvudsakliga ekonomiska verksamhet eller den huvudsakliga plats där anställda som identifieras som användare av ett visst SIM-kort utför sina uppgifter. Starka band till en medlemsstat som medför frekvent och väsentlig närvaro på dess territorium kan föreligga vid varaktiga heltidsanställningar, som till exempel för gränsarbetare, vid varaktiga avtalsförhållanden som förutsätter samma nivå av fysisk närvaro för en egenföretagare, deltagande i återkommande studiekurser på heltid eller i andra situationer, som för utstationerade arbetstagare eller pensionärer om de vistas på ett lands territorium i motsvarande omfattning.

| (11) | Roamingleverantörerna bör strikt begränsa krav på bevisning av permanent bosättning eller andra starka band till följd av frekvent och väsentlig närvaro på landets territorium efter ingåendet av ett avtal till sådana omständigheter då data som måste samlas in i faktureringssyfte tyder på missbruk eller onormal användning som ej är förbunden med periodiskt resande. Den bevisning som efterfrågas bör endast innefatta vad som är strikt nödvändigt och proportionellt för att styrka kundens band till roamingleverantörens medlemsstat. Om sådana skäl saknas bör inga dokumentationskrav läggas på kunder för att säkerställa att villkoren för normal användning uppfylls. Det bör i synnerhet inte finnas några krav på upprepad inlämning av sådan dokumentation som inte bygger på en riskbaserad bedömning av sannolikheten för felaktig eller onormal användning. |
| --- | --- |

(11)

Roamingleverantörerna bör strikt begränsa krav på bevisning av permanent bosättning eller andra starka band till följd av frekvent och väsentlig närvaro på landets territorium efter ingåendet av ett avtal till sådana omständigheter då data som måste samlas in i faktureringssyfte tyder på missbruk eller onormal användning som ej är förbunden med periodiskt resande. Den bevisning som efterfrågas bör endast innefatta vad som är strikt nödvändigt och proportionellt för att styrka kundens band till roamingleverantörens medlemsstat. Om sådana skäl saknas bör inga dokumentationskrav läggas på kunder för att säkerställa att villkoren för normal användning uppfylls. Det bör i synnerhet inte finnas några krav på upprepad inlämning av sådan dokumentation som inte bygger på en riskbaserad bedömning av sannolikheten för felaktig eller onormal användning.

| (12) | Kunderna bör kunna konsumera volymer av reglerade roamingtjänster i slutkundsledet till gällande nationellt slutkundspris som överensstämmer med deras respektive inhemska taxeplaner, och därför bör roamingleverantören i regel inte sätta någon annan gräns för de volymer av mobiltjänster som finns tillgängliga för roamingkunder än den nationella gränsen när kunden periodiskt reser i unionen. Sådana nationella gränser bör inkludera tillämpliga policyer om normal användning när det gäller nationell användning av taxeplanen. |
| --- | --- |

(12)

Kunderna bör kunna konsumera volymer av reglerade roamingtjänster i slutkundsledet till gällande nationellt slutkundspris som överensstämmer med deras respektive inhemska taxeplaner, och därför bör roamingleverantören i regel inte sätta någon annan gräns för de volymer av mobiltjänster som finns tillgängliga för roamingkunder än den nationella gränsen när kunden periodiskt reser i unionen. Sådana nationella gränser bör inkludera tillämpliga policyer om normal användning när det gäller nationell användning av taxeplanen.

| (13) | Inom ramen för vissa nationella taxeplaner, nedan kallade öppna datavolymer, kan datakonsumtionen vara obegränsad eller omfatta datavolymer till ett lågt implicit enhetspris i förhållande till den reglerade högsta roamingavgiften i grossistledet enligt artikel 12 i förordning (EU) nr 531/2012. I avsaknad av särskilda skyddsbestämmelser för exceptionella volymer är det sannolikare att sådana taxeplaner med öppna datavolymer blir föremål för organiserad återförsäljning till personer som inte bor i eller har starka band till roamingleverantörens medlemsstat som medför frekvent och väsentlig närvaro där, än taxeplaner med fasta volymer. Sådan onormal eller oskälig användning av öppna datavolymer vid roaming kan dessutom leda till att sådana taxeplaner försvinner på den inhemska marknaden, eller till att roaming med sådana taxeplaner begränsas, till skada för inhemska användare, vilket strider mot målet för förordning (EU) nr 531/2012. Denna risk är mycket mindre påtaglig för rösttelefoni och sms-tjänster, eftersom sådana tjänster omfattas av större fysiska eller tidmässiga begränsningar och eftersom de faktiska användarmönstren har varit stabila eller avtagande under de senaste åren. Detta påverkar inte operatörernas rätt att vidta åtgärder för att motverka mycket otypiska användningsmönster när det gäller samtals- eller sms-roamingtjänster till följd av bedrägeri. Det behövs ytterligare skyddsbestämmelser för att skydda mot sådana ökade risker för missbruk av reglerade roamingdatatjänster i slutkundsledet till det gällande inhemska slutkundspriset för öppna datavolymer, men inhemska kunder som periodiskt reser i unionen bör ändå kunna ha möjlighet att konsumera slutkundsvolymer av sådana tjänster i dubbelt så stora volymer som de som kan köpas upp till takvärdet för roamingdata i grossistledet för ett belopp som motsvarar det genomsnittliga inhemska slutkundspriset, exklusive mervärdesskatt, för mobiltjänstkomponenten i den inhemska taxeplanen för hela den berörda faktureringsperioden. Detta motsvarar en volym som är förenlig med den inhemska taxeplanen, eftersom det anpassas till den berörda taxeplanens inhemska slutkundspris, och kan därför användas i samband med öppna datavolymer, även när de är kopplade till andra mobiltjänster i slutkundsledet. Tillämpning av en multiplikatorfaktor på två speglar det faktum att operatörer ofta förhandlar fram dataroamingpriser i grossistledet som ligger under de gällande takvärdena och att kunderna ofta inte konsumerar hela den datamängd som de får enligt sin taxeplan. I detta hänseende garanteras öppenheten för kunderna genom att bestämmelserna i förordning (EU) nr 531/2012 följs, som föreskriver att roamingleverantören ska skicka ett meddelande till roamingkunden när den gällande volymen för normal användning av reglerade roamingdatatjänster har förbrukats som upplyser om vilken avgift som kommer att tas ut för roamingkundens eventuella ytterligare förbrukning av reglerade roamingdatatjänster. |
| --- | --- |

(13)

Inom ramen för vissa nationella taxeplaner, nedan kallade öppna datavolymer, kan datakonsumtionen vara obegränsad eller omfatta datavolymer till ett lågt implicit enhetspris i förhållande till den reglerade högsta roamingavgiften i grossistledet enligt artikel 12 i förordning (EU) nr 531/2012. I avsaknad av särskilda skyddsbestämmelser för exceptionella volymer är det sannolikare att sådana taxeplaner med öppna datavolymer blir föremål för organiserad återförsäljning till personer som inte bor i eller har starka band till roamingleverantörens medlemsstat som medför frekvent och väsentlig närvaro där, än taxeplaner med fasta volymer. Sådan onormal eller oskälig användning av öppna datavolymer vid roaming kan dessutom leda till att sådana taxeplaner försvinner på den inhemska marknaden, eller till att roaming med sådana taxeplaner begränsas, till skada för inhemska användare, vilket strider mot målet för förordning (EU) nr 531/2012. Denna risk är mycket mindre påtaglig för rösttelefoni och sms-tjänster, eftersom sådana tjänster omfattas av större fysiska eller tidmässiga begränsningar och eftersom de faktiska användarmönstren har varit stabila eller avtagande under de senaste åren. Detta påverkar inte operatörernas rätt att vidta åtgärder för att motverka mycket otypiska användningsmönster när det gäller samtals- eller sms-roamingtjänster till följd av bedrägeri. Det behövs ytterligare skyddsbestämmelser för att skydda mot sådana ökade risker för missbruk av reglerade roamingdatatjänster i slutkundsledet till det gällande inhemska slutkundspriset för öppna datavolymer, men inhemska kunder som periodiskt reser i unionen bör ändå kunna ha möjlighet att konsumera slutkundsvolymer av sådana tjänster i dubbelt så stora volymer som de som kan köpas upp till takvärdet för roamingdata i grossistledet för ett belopp som motsvarar det genomsnittliga inhemska slutkundspriset, exklusive mervärdesskatt, för mobiltjänstkomponenten i den inhemska taxeplanen för hela den berörda faktureringsperioden. Detta motsvarar en volym som är förenlig med den inhemska taxeplanen, eftersom det anpassas till den berörda taxeplanens inhemska slutkundspris, och kan därför användas i samband med öppna datavolymer, även när de är kopplade till andra mobiltjänster i slutkundsledet. Tillämpning av en multiplikatorfaktor på två speglar det faktum att operatörer ofta förhandlar fram dataroamingpriser i grossistledet som ligger under de gällande takvärdena och att kunderna ofta inte konsumerar hela den datamängd som de får enligt sin taxeplan. I detta hänseende garanteras öppenheten för kunderna genom att bestämmelserna i förordning (EU) nr 531/2012 följs, som föreskriver att roamingleverantören ska skicka ett meddelande till roamingkunden när den gällande volymen för normal användning av reglerade roamingdatatjänster har förbrukats som upplyser om vilken avgift som kommer att tas ut för roamingkundens eventuella ytterligare förbrukning av reglerade roamingdatatjänster.

| (14) | I syfte att åtgärda risken för att förbetalda abonnemang som inte medför långsiktiga åtaganden används uteslutande för permanent roaming bör roamingleverantören, som ett alternativ till att begära bevis på hemvist eller starka band som medför frekvent och väsentlig närvaro på roamingleverantörens medlemsstats territorium, ha rätt att begränsa användningen av reglerade roamingdatatjänster i slutkundsledet till tillämpligt inhemskt slutkundspris med förbetalda abonnemang till de volymer som kan köpas upp till takvärdet för roamingdata i grossistledet för det återstående beloppet, exklusive mervärdesskatt, på det förbetalda abonnemanget vid tidpunkten för roaming-konsumtionen. |
| --- | --- |

(14)

I syfte att åtgärda risken för att förbetalda abonnemang som inte medför långsiktiga åtaganden används uteslutande för permanent roaming bör roamingleverantören, som ett alternativ till att begära bevis på hemvist eller starka band som medför frekvent och väsentlig närvaro på roamingleverantörens medlemsstats territorium, ha rätt att begränsa användningen av reglerade roamingdatatjänster i slutkundsledet till tillämpligt inhemskt slutkundspris med förbetalda abonnemang till de volymer som kan köpas upp till takvärdet för roamingdata i grossistledet för det återstående beloppet, exklusive mervärdesskatt, på det förbetalda abonnemanget vid tidpunkten för roaming-konsumtionen.

| (15) | Roamingleverantören bör kunna vidta åtgärder för att upptäcka och förhindra missbruk eller onormal användning av reglerade roamingtjänster i slutkundsledet till nationella priser, för andra syften än periodiska resor. Samtidigt bör roamingkunder skyddas från åtgärder som på något sätt kan inkräkta på deras möjligheter att använda reglerade roamingtjänster i slutkundsledet till inhemskt pris när de periodiskt reser utomlands inom unionen. Åtgärder för att upptäcka och förebygga missbruk eller onormal användning av reglerade roamingtjänster i slutkundsledet till inhemska priser bör vara enkla och transparenta, och bör minimera den administrativa bördan för roamingkunder, liksom även excessiva och onödiga varningar. I linje med kravet på hemvist eller starka band som medför frekvent och väsentlig närvaro på roamingleverantörens medlemsstats territorium bör sannolikheten för missbruk eller onormal användning utrönas på grundval av objektiva indikatorer kopplade till trafikmönster som visar att kunden i huvudsak har inhemsk närvaro i roamingleverantörens medlemsstat eller i huvudsak använder de mobila inhemska tjänsterna på den inhemska marknaden. Per definition bör sådana objektiva indikatorer fastställas över en viss tidsperiod. Denna tidsperiod bör vara tillräckligt lång (minst fyra månader) för att ge roamingkunder möjlighet att konsumera roamingtjänster till inhemska priser i samband med förutsägbara former av periodiskt resande i unionen. Indikatorer på närvaro i roamingleverantörens land bör inte påverkas negativt av oavsiktlig roaming i gränsregioner. I detta hänseende bör situationen för både oavsiktliga roaminganvändare och gränsarbetare beaktas genom att det anses att en inloggning till roamingleverantörens nätverket när som helst under en viss dag räknas som inhemsk närvaro för tillämpningen av de objektiva indikatorerna. I enlighet med förordning (EU) nr 531/2012 bör roamingleverantörerna även lämna lämplig information för att deras kunder aktivt ska kunna förhindra oavsiktlig roaming. Närvaro och konsumtion utanför unionen bör inte ha någon negativ inverkan på roamingkundens möjlighet att utnyttja roaming till inrikestaxor i unionen, eftersom detta inte kan ses som riskindikatorer för att kunden skulle utnyttja roaming till gällande inrikestaxa i slutkundsledet i roamingleverantörens medlemsstat för andra syften än periodiska resor i unionen. I detta hänseende bör sådan närvaro och konsumtion räknas som nationell när det gäller tillämpning av de objektiva indikatorerna. Roamingleverantören kan också förlita sig på annan tydlig bevisning som styrker missbruk eller onormal användning av reglerade roamingtjänster i slutkundsledet till inhemska priser, som t.ex. att ett abonnemang knappt används i roamingleverantörens medlemsstat eller att samma kund använder flera olika abonnemang i följd i samband med roaming. |
| --- | --- |

(15)

Roamingleverantören bör kunna vidta åtgärder för att upptäcka och förhindra missbruk eller onormal användning av reglerade roamingtjänster i slutkundsledet till nationella priser, för andra syften än periodiska resor. Samtidigt bör roamingkunder skyddas från åtgärder som på något sätt kan inkräkta på deras möjligheter att använda reglerade roamingtjänster i slutkundsledet till inhemskt pris när de periodiskt reser utomlands inom unionen. Åtgärder för att upptäcka och förebygga missbruk eller onormal användning av reglerade roamingtjänster i slutkundsledet till inhemska priser bör vara enkla och transparenta, och bör minimera den administrativa bördan för roamingkunder, liksom även excessiva och onödiga varningar. I linje med kravet på hemvist eller starka band som medför frekvent och väsentlig närvaro på roamingleverantörens medlemsstats territorium bör sannolikheten för missbruk eller onormal användning utrönas på grundval av objektiva indikatorer kopplade till trafikmönster som visar att kunden i huvudsak har inhemsk närvaro i roamingleverantörens medlemsstat eller i huvudsak använder de mobila inhemska tjänsterna på den inhemska marknaden. Per definition bör sådana objektiva indikatorer fastställas över en viss tidsperiod. Denna tidsperiod bör vara tillräckligt lång (minst fyra månader) för att ge roamingkunder möjlighet att konsumera roamingtjänster till inhemska priser i samband med förutsägbara former av periodiskt resande i unionen. Indikatorer på närvaro i roamingleverantörens land bör inte påverkas negativt av oavsiktlig roaming i gränsregioner. I detta hänseende bör situationen för både oavsiktliga roaminganvändare och gränsarbetare beaktas genom att det anses att en inloggning till roamingleverantörens nätverket när som helst under en viss dag räknas som inhemsk närvaro för tillämpningen av de objektiva indikatorerna. I enlighet med förordning (EU) nr 531/2012 bör roamingleverantörerna även lämna lämplig information för att deras kunder aktivt ska kunna förhindra oavsiktlig roaming. Närvaro och konsumtion utanför unionen bör inte ha någon negativ inverkan på roamingkundens möjlighet att utnyttja roaming till inrikestaxor i unionen, eftersom detta inte kan ses som riskindikatorer för att kunden skulle utnyttja roaming till gällande inrikestaxa i slutkundsledet i roamingleverantörens medlemsstat för andra syften än periodiska resor i unionen. I detta hänseende bör sådan närvaro och konsumtion räknas som nationell när det gäller tillämpning av de objektiva indikatorerna. Roamingleverantören kan också förlita sig på annan tydlig bevisning som styrker missbruk eller onormal användning av reglerade roamingtjänster i slutkundsledet till inhemska priser, som t.ex. att ett abonnemang knappt används i roamingleverantörens medlemsstat eller att samma kund använder flera olika abonnemang i följd i samband med roaming.

| (16) | I enlighet med de bestämmelser i förordning (EU) nr 531/2012 som säkrar öppenhet i samband med användningen av roamingtjänster, och i linje med bestämmelserna om avtal inom sektorn för elektronisk kommunikation, bör de avtalsklausuler som föreskriver en policy om normal användning tydligt kommuniceras till kunderna innan de börjar gälla. När en roamingleverantör tillämpar en policy om normal användning i enlighet med denna förordning bör roamingleverantören anmäla denna policy till den nationella regleringsmyndigheten. |
| --- | --- |

(16)

I enlighet med de bestämmelser i förordning (EU) nr 531/2012 som säkrar öppenhet i samband med användningen av roamingtjänster, och i linje med bestämmelserna om avtal inom sektorn för elektronisk kommunikation, bör de avtalsklausuler som föreskriver en policy om normal användning tydligt kommuniceras till kunderna innan de börjar gälla. När en roamingleverantör tillämpar en policy om normal användning i enlighet med denna förordning bör roamingleverantören anmäla denna policy till den nationella regleringsmyndigheten.

| (17) | Behandling av trafikuppgifter och lokaliseringsuppgifter omfattas av bestämmelserna i Europaparlamentets och rådets direktiv 2002/58/EG (2). Artikel 6, i synnerhet, ger roamingleverantören rätt att behandla trafikuppgifter som behövs för abonnentfakturering eller betalning av samtrafikavgifter. Roamingleverantörens användning av åtgärder för att upptäcka och förebygga missbruk eller onormal användning av reglerade roamingtjänster i slutkundsledet till inhemska priser bör inte medföra någon lagring och automatiserad behandling av uppgifter som gör det möjligt att identifiera enskilda kunder, inklusive lokaliseringsuppgifter och trafikuppgifter, och som saknar koppling eller inte står i proportion till syftet att upptäcka och förhindra missbruk eller onormal användning. |
| --- | --- |

(17)

Behandling av trafikuppgifter och lokaliseringsuppgifter omfattas av bestämmelserna i Europaparlamentets och rådets direktiv 2002/58/EG (2). Artikel 6, i synnerhet, ger roamingleverantören rätt att behandla trafikuppgifter som behövs för abonnentfakturering eller betalning av samtrafikavgifter. Roamingleverantörens användning av åtgärder för att upptäcka och förebygga missbruk eller onormal användning av reglerade roamingtjänster i slutkundsledet till inhemska priser bör inte medföra någon lagring och automatiserad behandling av uppgifter som gör det möjligt att identifiera enskilda kunder, inklusive lokaliseringsuppgifter och trafikuppgifter, och som saknar koppling eller inte står i proportion till syftet att upptäcka och förhindra missbruk eller onormal användning.

| (18) | Roamingleverantören bör i synnerhet kunna upptäcka och förhindra att tredje part, i strid med avtalsvillkor på grossistnivå eller slutkundsnivå, utnyttjar roaming till inrikestaxor (roam-like-at-home traffic) för prisarbitrage, för att uppnå ekonomiska fördelar genom försäljning till kunder som inte normalt har sin hemvist i eller har andra starka band till roamingleverantörens medlemsstat. Om operatören på grundval av objektiv och väl underbyggd bevisning kan styrka ett sådant systematiskt missbruk, bör operatören till den nationella regleringsmyndigheten överlämna den bevisning som styrker det systematiska missbruket samt de åtgärder som vidtas för att säkerställa att alla villkor i det berörda avtalet uppfylls; detta ska senast ske när den berörda åtgärden vidtas. |
| --- | --- |

(18)

Roamingleverantören bör i synnerhet kunna upptäcka och förhindra att tredje part, i strid med avtalsvillkor på grossistnivå eller slutkundsnivå, utnyttjar roaming till inrikestaxor (roam-like-at-home traffic) för prisarbitrage, för att uppnå ekonomiska fördelar genom försäljning till kunder som inte normalt har sin hemvist i eller har andra starka band till roamingleverantörens medlemsstat. Om operatören på grundval av objektiv och väl underbyggd bevisning kan styrka ett sådant systematiskt missbruk, bör operatören till den nationella regleringsmyndigheten överlämna den bevisning som styrker det systematiska missbruket samt de åtgärder som vidtas för att säkerställa att alla villkor i det berörda avtalet uppfylls; detta ska senast ske när den berörda åtgärden vidtas.

| (19) | I särskilda fall bör en operatör, om den kan styrka att en viss roamingkunds användarmönster visar en sannolik felaktig eller onormal användning av reglerade roamingtjänster i slutkundsledet till gällande nationella prisnivåer för andra syften än periodiskt resande, trots att kunden har styrkt sin hemvist eller andra starka band, först uppmärksamma kunden på risken för att utlösa tilläggsavgifter för roaming. De objektiva kriterier som kan tjäna som indikatorer för sannolikheten för missbruk eller onormal användning bör i förväg anges i avtalet. |
| --- | --- |

(19)

I särskilda fall bör en operatör, om den kan styrka att en viss roamingkunds användarmönster visar en sannolik felaktig eller onormal användning av reglerade roamingtjänster i slutkundsledet till gällande nationella prisnivåer för andra syften än periodiskt resande, trots att kunden har styrkt sin hemvist eller andra starka band, först uppmärksamma kunden på risken för att utlösa tilläggsavgifter för roaming. De objektiva kriterier som kan tjäna som indikatorer för sannolikheten för missbruk eller onormal användning bör i förväg anges i avtalet.

| (20) | Roamingleverantörens möjlighet att ta ut tilläggsavgifter påverkar inte eventuella proportionella åtgärder som enligt nationell lagstiftning kan vidtas i enlighet med unionslagstiftningen, ifall kunden aktivt har tillhandahållit oriktiga uppgifter, för att säkerställa att alla villkor i det berörda avtalet uppfylls. |
| --- | --- |

(20)

Roamingleverantörens möjlighet att ta ut tilläggsavgifter påverkar inte eventuella proportionella åtgärder som enligt nationell lagstiftning kan vidtas i enlighet med unionslagstiftningen, ifall kunden aktivt har tillhandahållit oriktiga uppgifter, för att säkerställa att alla villkor i det berörda avtalet uppfylls.

| (21) | Roamingleverantörer som tillämpar en policy om normal användning bör införa öppet redovisade, enkla och effektiva förfaranden för att hantera klagomål från kunder avseende tillämpningen av denna policy. Enligt artikel 17.2 i förordning (EU) nr 531/2012 ska roamingkunder i varje fall kunna använda det behöriga organet för lösning av tvister utanför domstol, som på ett snabbt och rättvist sätt ska lösa sådana olösta tvister mellan kunder och roamingleverantörer som uppstår till följd av tillämpningen av en policy om normal användning i enlighet med artikel 34 i Europaparlamentets och rådets direktiv 2002/22/EG (3), ändrat genom Europaparlamentets och rådets direktiv 2009/136/EG (4). |
| --- | --- |

(21)

Roamingleverantörer som tillämpar en policy om normal användning bör införa öppet redovisade, enkla och effektiva förfaranden för att hantera klagomål från kunder avseende tillämpningen av denna policy. Enligt artikel 17.2 i förordning (EU) nr 531/2012 ska roamingkunder i varje fall kunna använda det behöriga organet för lösning av tvister utanför domstol, som på ett snabbt och rättvist sätt ska lösa sådana olösta tvister mellan kunder och roamingleverantörer som uppstår till följd av tillämpningen av en policy om normal användning i enlighet med artikel 34 i Europaparlamentets och rådets direktiv 2002/22/EG (3), ändrat genom Europaparlamentets och rådets direktiv 2009/136/EG (4).

| (22) | I enlighet med förordning (EU) nr 531/2012 ska de nationella regleringsmyndigheterna strikt bevaka och övervaka tillämpningen av policyn om normal användning för att säkerställa att de policyer som tillämpas av nationella leverantörer inte inskränker kundens tillgång till roaming till inrikestaxor. Om de nationella regleringsmyndigheterna finner att skyldigheter enligt roamingförordningen åsidosätts får den kräva att detta åsidosättande omedelbart upphör. |
| --- | --- |

(22)

I enlighet med förordning (EU) nr 531/2012 ska de nationella regleringsmyndigheterna strikt bevaka och övervaka tillämpningen av policyn om normal användning för att säkerställa att de policyer som tillämpas av nationella leverantörer inte inskränker kundens tillgång till roaming till inrikestaxor. Om de nationella regleringsmyndigheterna finner att skyldigheter enligt roamingförordningen åsidosätts får den kräva att detta åsidosättande omedelbart upphör.

| (23) | Denna förordning bör inte påverka befintliga rättigheter enligt unionslagstiftningen eller enligt nationell lagstiftning som står i överensstämmelse med unionslagstiftningen. Detta innefattar i synnerhet slutanvändarnas rätt att använda mobila elektroniska kommunikationsnät och kommunikationstjänster i andra medlemsstater oavsett deras nationalitet eller hemvist i unionen, nationella bestämmelser som kräver styrkande av identitet eller andra intyg för förvärv av SIM-kort eller för att på annat sätt abonnera på sådana nät eller tjänster, nationella åtgärder avseende tjänstekontinuitet eller förbetald kredit med ett visst nummer eller SIM-kort samt rätten för leverantörer av elektronisk kommunikation att vidta lämpliga åtgärder i överensstämmelse med nationell lagstiftning för att bekämpa bedrägeri. |
| --- | --- |

(23)

Denna förordning bör inte påverka befintliga rättigheter enligt unionslagstiftningen eller enligt nationell lagstiftning som står i överensstämmelse med unionslagstiftningen. Detta innefattar i synnerhet slutanvändarnas rätt att använda mobila elektroniska kommunikationsnät och kommunikationstjänster i andra medlemsstater oavsett deras nationalitet eller hemvist i unionen, nationella bestämmelser som kräver styrkande av identitet eller andra intyg för förvärv av SIM-kort eller för att på annat sätt abonnera på sådana nät eller tjänster, nationella åtgärder avseende tjänstekontinuitet eller förbetald kredit med ett visst nummer eller SIM-kort samt rätten för leverantörer av elektronisk kommunikation att vidta lämpliga åtgärder i överensstämmelse med nationell lagstiftning för att bekämpa bedrägeri.

| (24) | Roaminganvändningen varierar under årets lopp, och därför bör ansökningar om att få ta ut tilläggsavgifter för roaming, som en roamingleverantör lämnar in i enlighet med artikel 6c.2 i förordning (EU) nr 531/2012 för att säkerställa hållbarheten för sin nationella avgiftsmodell, bedömas baserat på trafikdata som omfattar minst tolv månader. För att beräkna trafikvolymen under året bör roamingleverantören också ha rätt att visa trafikprognoser. Dessa prognoser bör baseras på faktiska uppgifter som den konkreta roaminganvändningen, extrapolering av faktisk inhemsk användning till roaminganvändning, eller extrapolering av faktisk roaminganvändning för en signifikant population av roamingkunder som använder taxeplaner för roaming till inrikestaxor till alla roamingkunder som omfattas av bestämmelserna om roaming till inrikestaxor, i enlighet med artikel 6a i förordning (EU) nr 531/2012. När de nationella tillsynsmyndigheterna ser över ansökningarna om undantag för ett hållbart avskaffande av tilläggsavgifter för roaming i slutkundsledet bör de se till att de antaganden som ligger till grund för dessa ansökningar beträffande förutsedda volymer är samstämmiga, efter att tillbörlig hänsyn tagits till relevanta skillnader i kommersiell profilering och kundbas. |
| --- | --- |

(24)

Roaminganvändningen varierar under årets lopp, och därför bör ansökningar om att få ta ut tilläggsavgifter för roaming, som en roamingleverantör lämnar in i enlighet med artikel 6c.2 i förordning (EU) nr 531/2012 för att säkerställa hållbarheten för sin nationella avgiftsmodell, bedömas baserat på trafikdata som omfattar minst tolv månader. För att beräkna trafikvolymen under året bör roamingleverantören också ha rätt att visa trafikprognoser. Dessa prognoser bör baseras på faktiska uppgifter som den konkreta roaminganvändningen, extrapolering av faktisk inhemsk användning till roaminganvändning, eller extrapolering av faktisk roaminganvändning för en signifikant population av roamingkunder som använder taxeplaner för roaming till inrikestaxor till alla roamingkunder som omfattas av bestämmelserna om roaming till inrikestaxor, i enlighet med artikel 6a i förordning (EU) nr 531/2012. När de nationella tillsynsmyndigheterna ser över ansökningarna om undantag för ett hållbart avskaffande av tilläggsavgifter för roaming i slutkundsledet bör de se till att de antaganden som ligger till grund för dessa ansökningar beträffande förutsedda volymer är samstämmiga, efter att tillbörlig hänsyn tagits till relevanta skillnader i kommersiell profilering och kundbas.

| (25) | Alla kostnadsuppgifter och intäktsuppgifter kopplade till ansökan om att få ta ut tilläggsavgifter för roaming, som en roamingleverantör lämnar in i enlighet med artikel 6c.2 i förordning (EU) nr 531/2012 för att säkerställa hållbarheten för sin nationella avgiftsmodell, bör baseras på finansiella räkenskaper som får justeras efter trafikvolymprognoser. Avvikelser från kostnadsprognoser baserade på räkenskaper bör endast tillåtas om det kan styrkas att finansiella åtaganden redan ingåtts vid tiden för ansökan. |
| --- | --- |

(25)

Alla kostnadsuppgifter och intäktsuppgifter kopplade till ansökan om att få ta ut tilläggsavgifter för roaming, som en roamingleverantör lämnar in i enlighet med artikel 6c.2 i förordning (EU) nr 531/2012 för att säkerställa hållbarheten för sin nationella avgiftsmodell, bör baseras på finansiella räkenskaper som får justeras efter trafikvolymprognoser. Avvikelser från kostnadsprognoser baserade på räkenskaper bör endast tillåtas om det kan styrkas att finansiella åtaganden redan ingåtts vid tiden för ansökan.

| (26) | En harmoniserad metod bör föreskrivas för fastställandet av kostnader och intäkter för tillhandahållandet av reglerade roamingtjänster i slutkundsledet, för att säkra en konsekvent bedömning av ansökningar om att få ta ut tilläggsavgifter, som en roamingleverantör lämnar in i enlighet med artikel 6c.2 i förordning (EU) nr 531/2012 för att säkerställa hållbarheten för sin nationella avgiftsmodell. |
| --- | --- |

(26)

En harmoniserad metod bör föreskrivas för fastställandet av kostnader och intäkter för tillhandahållandet av reglerade roamingtjänster i slutkundsledet, för att säkra en konsekvent bedömning av ansökningar om att få ta ut tilläggsavgifter, som en roamingleverantör lämnar in i enlighet med artikel 6c.2 i förordning (EU) nr 531/2012 för att säkerställa hållbarheten för sin nationella avgiftsmodell.

| (27) | Tillhandahållandet av reglerade roamingtjänster i slutkundsledet medför två allmänna kategorier av kostnader: kostnaderna för inköp av roamingtillträde i grossistledet från värdnät för obalanserad trafik, och andra roamingspecifika kostnader. Enligt förordning (EU) nr 531/2012 täcks kostnaden för inköp av roamingtillträde i grossistledet från värdnät för obalanserad trafik av de faktiska roamingavgifter i grossistledet som tillämpas på de volymer av roamingleverantörens utgående roamingtrafik som överstiger dennes inkommande roamingtrafik. För roamingleverantörer som köper grossisttillträde inhemskt av en annan roamingleverantör (t.ex. virtuella operatörer) kan kostnaden för grossistroamingtillträde för den förstnämnda vara högre än för den sistnämnda, när den inhemska värdnätsoperatören begär ett högre pris för grossisttillträde av den roamingleverantör som köper inhemskt grossisttillträde än det pris som denne säkrat av värdnätsoperatörer för sig själv och/eller tillhandahållandet av relaterade tjänster. Sådana höga kostnader för grossistroamingtillträde kan leda till att roamingleverantörer som köper inhemskt grossisttillträde blir mer benägna att ansöka om tillstånd att få ta ut en tilläggsavgift för roaming och nationella regleringsmyndigheter bör ha vederbörlig hänsyn till denna aspekt när de granskar sådana ansökningar. |
| --- | --- |

(27)

Tillhandahållandet av reglerade roamingtjänster i slutkundsledet medför två allmänna kategorier av kostnader: kostnaderna för inköp av roamingtillträde i grossistledet från värdnät för obalanserad trafik, och andra roamingspecifika kostnader. Enligt förordning (EU) nr 531/2012 täcks kostnaden för inköp av roamingtillträde i grossistledet från värdnät för obalanserad trafik av de faktiska roamingavgifter i grossistledet som tillämpas på de volymer av roamingleverantörens utgående roamingtrafik som överstiger dennes inkommande roamingtrafik. För roamingleverantörer som köper grossisttillträde inhemskt av en annan roamingleverantör (t.ex. virtuella operatörer) kan kostnaden för grossistroamingtillträde för den förstnämnda vara högre än för den sistnämnda, när den inhemska värdnätsoperatören begär ett högre pris för grossisttillträde av den roamingleverantör som köper inhemskt grossisttillträde än det pris som denne säkrat av värdnätsoperatörer för sig själv och/eller tillhandahållandet av relaterade tjänster. Sådana höga kostnader för grossistroamingtillträde kan leda till att roamingleverantörer som köper inhemskt grossisttillträde blir mer benägna att ansöka om tillstånd att få ta ut en tilläggsavgift för roaming och nationella regleringsmyndigheter bör ha vederbörlig hänsyn till denna aspekt när de granskar sådana ansökningar.

| (28) | Andra roaming-specifika kostnader för tillhandahållandet av reglerade roamingtjänster i slutkundsledet är gemensamma för tillhandahållandet av roamingtjänster inom unionen och i länder utanför EU, och vissa är även gemensamma för tillhandahållandet av roamingtjänster i både grossistledet och slutkundsledet. När en roamingleverantör lämnar in en ansökan om att få ta ut tilläggsavgifter för roaming i enlighet med artikel 6c.2 i förordning (EU) nr 531/2012, för att säkra hållbarheten i sin nationella avgiftsmodell, bör dessa gemensamma kostnader hänföras till tillhandahållandet av roamingtjänster i slutkundsledet inom unionen och, när det gäller kostnader som är gemensamma för tillhandahållandet av roamingtjänster i slutkundsledet och grossistledet, enligt den allmänna kvoten mellan inkommande och utgående roamingintäkter. |
| --- | --- |

(28)

Andra roaming-specifika kostnader för tillhandahållandet av reglerade roamingtjänster i slutkundsledet är gemensamma för tillhandahållandet av roamingtjänster inom unionen och i länder utanför EU, och vissa är även gemensamma för tillhandahållandet av roamingtjänster i både grossistledet och slutkundsledet. När en roamingleverantör lämnar in en ansökan om att få ta ut tilläggsavgifter för roaming i enlighet med artikel 6c.2 i förordning (EU) nr 531/2012, för att säkra hållbarheten i sin nationella avgiftsmodell, bör dessa gemensamma kostnader hänföras till tillhandahållandet av roamingtjänster i slutkundsledet inom unionen och, när det gäller kostnader som är gemensamma för tillhandahållandet av roamingtjänster i slutkundsledet och grossistledet, enligt den allmänna kvoten mellan inkommande och utgående roamingintäkter.

| (29) | Kostnaderna för att tillhandahålla reglerade roamingtjänster i slutkundsledet kan också beräknas inklusive en andel samkostnader och gemensamma kostnader som uppstår vid tillhandahållandet av mobiltjänster till slutkunder i allmänhet, förutsatt att beräkningen speglar den kvot som används för att fördela intäkterna från tillhandahållandet av alla andra mobiltjänster till slutkunder till sådana tjänster. |
| --- | --- |

(29)

Kostnaderna för att tillhandahålla reglerade roamingtjänster i slutkundsledet kan också beräknas inklusive en andel samkostnader och gemensamma kostnader som uppstår vid tillhandahållandet av mobiltjänster till slutkunder i allmänhet, förutsatt att beräkningen speglar den kvot som används för att fördela intäkterna från tillhandahållandet av alla andra mobiltjänster till slutkunder till sådana tjänster.

| (30) | När intäkterna från tillhandahållandet av reglerade roamingtjänster i slutkundsledet fastställs bör en ansökan om att få ta ut tilläggsavgifter, som en roamingleverantör lämnar in i enlighet med artikel 6c.2 i förordning (EU) nr 531/2012 för att säkra hållbarheten i sin nationella avgiftsmodell, helt beakta alla slutkundsintäkter som direkt fakturerats för tillhandahållandet av slutkundsmobiltjänster med ursprung i en värdmedlemsstat, såsom intäkterna avseende de trafikvolymer som överstiger trafikvolymerna enligt en policy om normal användning eller intäkterna från alternativa reglerade roamingtjänster, liksom varje annan avgift per enhet eller annan betalning som utlöses av användningen av mobilslutkundstjänster i en värdmedlemsstat. |
| --- | --- |

(30)

När intäkterna från tillhandahållandet av reglerade roamingtjänster i slutkundsledet fastställs bör en ansökan om att få ta ut tilläggsavgifter, som en roamingleverantör lämnar in i enlighet med artikel 6c.2 i förordning (EU) nr 531/2012 för att säkra hållbarheten i sin nationella avgiftsmodell, helt beakta alla slutkundsintäkter som direkt fakturerats för tillhandahållandet av slutkundsmobiltjänster med ursprung i en värdmedlemsstat, såsom intäkterna avseende de trafikvolymer som överstiger trafikvolymerna enligt en policy om normal användning eller intäkterna från alternativa reglerade roamingtjänster, liksom varje annan avgift per enhet eller annan betalning som utlöses av användningen av mobilslutkundstjänster i en värdmedlemsstat.

| (31) | Eftersom reglerade roamingtjänster tillhandahålls enligt gällande nationella villkor, bör de anses generera en del av intäkterna från fasta periodiska avgifter för tillhandahållande av nationella mobiltjänster i slutkundsledet. De bör därför beaktas vid bedömningen av ansökan om att få ta ut tilläggsavgifter för roaming, som en roamingleverantör lämnar in i enlighet med artikel 6c.2 i förordning (EU) nr 531/2012 för att säkerställa hållbarheten för sin nationella avgiftsmodell, enligt den metodik som anges i denna förordning. Därför bör intäkterna från varje mobiltjänst i slutkundsledet fördelas enligt en nyckel som speglar kvoten mellan trafiken för olika mobiltjänster, viktad enligt kvoten mellan genomsnittet per enhet för roamingavgifter i grossistledet. |
| --- | --- |

(31)

Eftersom reglerade roamingtjänster tillhandahålls enligt gällande nationella villkor, bör de anses generera en del av intäkterna från fasta periodiska avgifter för tillhandahållande av nationella mobiltjänster i slutkundsledet. De bör därför beaktas vid bedömningen av ansökan om att få ta ut tilläggsavgifter för roaming, som en roamingleverantör lämnar in i enlighet med artikel 6c.2 i förordning (EU) nr 531/2012 för att säkerställa hållbarheten för sin nationella avgiftsmodell, enligt den metodik som anges i denna förordning. Därför bör intäkterna från varje mobiltjänst i slutkundsledet fördelas enligt en nyckel som speglar kvoten mellan trafiken för olika mobiltjänster, viktad enligt kvoten mellan genomsnittet per enhet för roamingavgifter i grossistledet.

| (32) | För att anses ha effekten att undergräva hållbarheten för operatörens nationella avgiftsmodell bör nettomarginalen för roaming i slutkundsledet, efter att kostnaderna för tillhandahållande av reglerade roamingtjänster i slutkundsledet dragits av från motsvarande intäkter, vara negativ med minst ett belopp som skapar en risk för en märkbar inverkan på den inhemska prisutvecklingen. För att anses ge upphov till en sådan risk bör den negativa nettomarginalen för roaming i slutkundsledet utgöra åtminstone en märkbar andel av de totalainkomsterna från tillhandahållandet av andra mobiltjänster, före räntor, skatt och av- och nedskrivningar. |
| --- | --- |

(32)

För att anses ha effekten att undergräva hållbarheten för operatörens nationella avgiftsmodell bör nettomarginalen för roaming i slutkundsledet, efter att kostnaderna för tillhandahållande av reglerade roamingtjänster i slutkundsledet dragits av från motsvarande intäkter, vara negativ med minst ett belopp som skapar en risk för en märkbar inverkan på den inhemska prisutvecklingen. För att anses ge upphov till en sådan risk bör den negativa nettomarginalen för roaming i slutkundsledet utgöra åtminstone en märkbar andel av de totalainkomsterna från tillhandahållandet av andra mobiltjänster, före räntor, skatt och av- och nedskrivningar.

| (33) | Även i de fall då nettomarginalen för roaming i slutkundsledet utgör en märkbar andel av den totala marginalen för tillhandahållande av andra mobiltjänster kan särskilda omständigheter, som konkurrensnivån på den nationella marknaden eller sökandens särskilda egenskaper, ändå utesluta en risk för märkbar inverkan på den nationella prisutvecklingen. |
| --- | --- |

(33)

Även i de fall då nettomarginalen för roaming i slutkundsledet utgör en märkbar andel av den totala marginalen för tillhandahållande av andra mobiltjänster kan särskilda omständigheter, som konkurrensnivån på den nationella marknaden eller sökandens särskilda egenskaper, ändå utesluta en risk för märkbar inverkan på den nationella prisutvecklingen.

| (34) | I en ansökan om att få ta ut tilläggsavgifter för roaming, som en roamingleverantör lämnar in i enlighet med artikel 6c.2 i förordning (EU) nr 531/2012 för att säkra hållbarheten i sin nationella avgiftsmodell, bör roamingleverantören beräkna sina förluster på grund av bestämmelsen om roaming till inrikestaxor och motsvarande arrangemang för uttaget av den tilläggsavgift som krävs för att täcka dessa, med beaktande av gällande maxavgifter i grossistledet. |
| --- | --- |

(34)

I en ansökan om att få ta ut tilläggsavgifter för roaming, som en roamingleverantör lämnar in i enlighet med artikel 6c.2 i förordning (EU) nr 531/2012 för att säkra hållbarheten i sin nationella avgiftsmodell, bör roamingleverantören beräkna sina förluster på grund av bestämmelsen om roaming till inrikestaxor och motsvarande arrangemang för uttaget av den tilläggsavgift som krävs för att täcka dessa, med beaktande av gällande maxavgifter i grossistledet.

| (35) | De nationella tillsynsmyndigheterna bör kunna ge tillstånd för tillämpning av roamingtillägg första dagen för tillämpningen av avskaffandet av roamingtillägg i slutkundsledet i unionen i enlighet med förordning (EU) nr 531/2012. I detta syfte bör utbyten mellan roamingleverantörer som överväger en sådan tillämpning och den nationella tillsynsmyndigheten, liksom även tillhandahållandet av uppgifter och relevant dokumentation för detta syfte kunna äga rum före detta datum. |
| --- | --- |

(35)

De nationella tillsynsmyndigheterna bör kunna ge tillstånd för tillämpning av roamingtillägg första dagen för tillämpningen av avskaffandet av roamingtillägg i slutkundsledet i unionen i enlighet med förordning (EU) nr 531/2012. I detta syfte bör utbyten mellan roamingleverantörer som överväger en sådan tillämpning och den nationella tillsynsmyndigheten, liksom även tillhandahållandet av uppgifter och relevant dokumentation för detta syfte kunna äga rum före detta datum.

| (36) | I enlighet med förordning (EU) nr 531/2012 bör tillstånd att tillämpa roamingtillägg beviljas av en nationell tillsynsmyndighet för en tolvmånadersperiod. I syfte att förnya ett sådant tillstånd bör roamingleverantören uppdatera sina uppgifter och lämna in dem till den nationella tillsynsmyndigheten var tolfte månad i enlighet med artikel 6c.2 i förordning (EU) nr 531/2012. |
| --- | --- |

(36)

I enlighet med förordning (EU) nr 531/2012 bör tillstånd att tillämpa roamingtillägg beviljas av en nationell tillsynsmyndighet för en tolvmånadersperiod. I syfte att förnya ett sådant tillstånd bör roamingleverantören uppdatera sina uppgifter och lämna in dem till den nationella tillsynsmyndigheten var tolfte månad i enlighet med artikel 6c.2 i förordning (EU) nr 531/2012.

| (37) | Med tanke på de nationella regleringsmyndigheternas skyldighet att strikt övervaka tillämpningen av policyn om normal användning och åtgärderna avseende hållbarheten i avskaffandet av tilläggsavgifter för roaming i slutkundsledet, liksom skyldigheten att varje år lämna en rapport till kommissionen om tillämpningen av de berörda bestämmelserna, bör denna förordning specificera en miniminivå av information som de bör samla in och överlämna till kommissionen för att den ska kunna övervaka tillämpningen. |
| --- | --- |

(37)

Med tanke på de nationella regleringsmyndigheternas skyldighet att strikt övervaka tillämpningen av policyn om normal användning och åtgärderna avseende hållbarheten i avskaffandet av tilläggsavgifter för roaming i slutkundsledet, liksom skyldigheten att varje år lämna en rapport till kommissionen om tillämpningen av de berörda bestämmelserna, bör denna förordning specificera en miniminivå av information som de bör samla in och överlämna till kommissionen för att den ska kunna övervaka tillämpningen.

| (38) | Enligt förordning (EU) nr 531/2012 ska kommissionen periodiskt se över denna genomförandakt i ljuset av marknadsutvecklingen. |
| --- | --- |

(38)

Enligt förordning (EU) nr 531/2012 ska kommissionen periodiskt se över denna genomförandakt i ljuset av marknadsutvecklingen.

| (39) | Kommunikationskommittén har inte lämnat något yttrande. |
| --- | --- |

(39)

Kommunikationskommittén har inte lämnat något yttrande.

| (40) | Denna förordning är förenlig med de grundläggande rättigheter och de principer som erkänns i Europeiska unionens stadga om de grundläggande rättigheterna. Förordningen bör således tolkas och tillämpas i överensstämmelse med dessa rättigheter och principer, särskilt rätten till respekt för privatlivet och familjelivet, rätten till skydd av personuppgifter, yttrandefriheten och näringsfriheten. All behandling av personuppgifter enligt denna förordning bör iaktta de grundläggande rättigheterna, inklusive rätten till respekt för privat- och familjeliv och rätten till skydd av personuppgifter i enlighet med artiklarna 7 och 8 i Europeiska unionens stadga om de grundläggande rättigheterna, och måste överensstämma med Europaparlamentets och rådets direktiv 95/46/EG (5), direktiv 2002/58/EG, ändrat genom Europaparlamentets och rådets direktiv 2006/24/EG (6) och 2009/136/EG och Europarlamentets och rådets förordning (EU) 2016/679 (7). I synnerhet bör tjänsteleverantörer se till att all behandling av personuppgifter enligt denna förordning är nödvändig och proportionell i förhållande till syftet. |
| --- | --- |

(40)

Denna förordning är förenlig med de grundläggande rättigheter och de principer som erkänns i Europeiska unionens stadga om de grundläggande rättigheterna. Förordningen bör således tolkas och tillämpas i överensstämmelse med dessa rättigheter och principer, särskilt rätten till respekt för privatlivet och familjelivet, rätten till skydd av personuppgifter, yttrandefriheten och näringsfriheten. All behandling av personuppgifter enligt denna förordning bör iaktta de grundläggande rättigheterna, inklusive rätten till respekt för privat- och familjeliv och rätten till skydd av personuppgifter i enlighet med artiklarna 7 och 8 i Europeiska unionens stadga om de grundläggande rättigheterna, och måste överensstämma med Europaparlamentets och rådets direktiv 95/46/EG (5), direktiv 2002/58/EG, ändrat genom Europaparlamentets och rådets direktiv 2006/24/EG (6) och 2009/136/EG och Europarlamentets och rådets förordning (EU) 2016/679 (7). I synnerhet bör tjänsteleverantörer se till att all behandling av personuppgifter enligt denna förordning är nödvändig och proportionell i förhållande till syftet.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

AVSNITT I

ALLMÄNNA BESTÄMMELSER

Artikel 1

Syfte och tillämpningsområde

1.   Denna förordning innehåller tillämpningsföreskrifter som ska säkerställa ett konsekvent genomförande av en policy om normal användning som roamingleverantörer får tillämpa på konsumtion av reglerade roamingtjänster i slutkundsledet som tillhandahålls till gällande nationellt slutkundspris i enlighet med artikel 6b i förordning (EU) nr 531/2012.

2.   Den innehåller också tillämpningsföreskrifter för följande:

| a) | Roamingleverantörers ansökningar om att få ta ut en tilläggsavgift för roaming som de lämnar in i enlighet med artikel 6c.2 i förordning (EU) nr 531/2012 för att säkra hållbarheten för sina nationella avgiftsmodeller. |
| --- | --- |

a)

Roamingleverantörers ansökningar om att få ta ut en tilläggsavgift för roaming som de lämnar in i enlighet med artikel 6c.2 i förordning (EU) nr 531/2012 för att säkra hållbarheten för sina nationella avgiftsmodeller.

| b) | De metoder som de nationella regleringsmyndigheterna ska tillämpa när de bedömer om roamingleverantören har visat att denne inte kan täcka sina kostnader för tillhandahållande av reglerade roamingtjänster, vilket äventyrar hållbarheten hos roamingleverantörens nationella avgiftsmodell. |
| --- | --- |

b)

De metoder som de nationella regleringsmyndigheterna ska tillämpa när de bedömer om roamingleverantören har visat att denne inte kan täcka sina kostnader för tillhandahållande av reglerade roamingtjänster, vilket äventyrar hållbarheten hos roamingleverantörens nationella avgiftsmodell.

Artikel 2

Definitioner

1.   I denna förordning ska definitionerna i förordning (EU) nr 531/2012 gälla.

2.   Dessutom gäller följande definitioner:

a)   
  starka band till en medlemsstat
  : närvaro på medlemsstatens territorium till följd av varaktiga heltidsanställningar, som till exempel för gränsarbetare, varaktiga avtalsförhållanden som förutsätter samma nivå av fysisk närvaro för en egenföretagare, deltagande i återkommande studiekurser på heltid eller i andra situationer, som för utstationerade arbetstagare eller pensionärer om de vistas på ett lands territorium i motsvarande omfattning.

b)   
  mobiltjänster i slutkundsledet
  : allmänna mobilkommunikationstjänster som tillhandahålls åt slutanvändare, inklusive röstsamtal, sms och datatjänster.

c)   
  öppen datavolym
  : en taxeplan för tillhandahållandet av en eller flera mobila slutkundstjänster som inte begränsar volymen av mobila slutkundsdatatjänster som inkluderas mot betalning av en fast periodisk avgift, eller för vilka det nationella enhetspriset för mobila slutkundsdatatjänster, som man får fram genom att dela det totala nationella slutkundspriset, exklusive mervärdesskatt, för mobiltjänster för hela faktureringsperioden med den totala volymen mobila slutkundsdatatjänster som finns tillgängliga inom landet, understiger den högsta reglerade roamingavgift i grossistledet enligt artikel 12 i förordning (EU) nr 531/2012.

d)   
  förbetald taxeplan
  : en taxeplan enligt vilken mobiltjänster i slutkundsledet tillhandahålls mot avdrag från en kredit som kunden tillhandahållit leverantören på per-enhetsbas, innan konsumtionen äger rum, och från vilken kunden kan dra sig tillbaka utan straffavgift när krediten är förbrukad eller löper ut.

e)   
  värdmedlemsstat
  : en annan medlemsstat än medlemsstaten för roamingkundens nationella leverantör.

f)   
  marginal för mobiltjänster
  : inkomster, före räntor, skatt och av- och nedskrivningar, från försäljning av andra mobiltjänster än roamingtjänster i slutkundsledet som tillhandahålls inom unionen, vilket utesluter kostnader och intäkter från roamingtjänster i slutkundsledet.

g)   
  grupp
  : ett moderbolag och alla dotterbolag som kontrolleras av detta enligt rådets förordning (EG) nr 139/2004 (8).

AVSNITT II

POLICY OM NORMAL ANVÄNDNING

Artikel 3

Grundprincip

1.   En roamingleverantör ska tillhandahålla reglerade roamingtjänster i slutkundsledet till nationellt pris åt sina roamingkunder som normalt har sin hemvist i roamingleverantörens medlemsstat, eller som har starka band som medför en frekvent och väsentlig närvaro i roamingleverantörens medlemsstat, när de periodiskt reser i unionen.

2.   Varje policy om normal användning som tillämpas av en roamingleverantör i syfte att förebygga missbruk eller onormal användning av reglerade roamingstjänster i slutkundsledet ska omfattas av villkoren i artiklarna 4 och 5 och ska säkerställa att alla sådana roamingkunder har tillgång till reglerade roamingtjänster i slutkundsledet till nationellt pris under sådana periodiska resor i unionen enligt samma villkor som vid inrikeskonsumtion av sådana tjänster.

Artikel 4

Normal användning

1.   För varje policy om normal användning får roamingleverantören begära att roamingkunderna styrker sin normala hemvist i roamingleverantörens medlemsstat eller andra andra starka band till den medlemsstaten som medför en frekvent och väsentlig närvaro på dess territorium.

2.   Utan att det påverkar tillämpningen av eventuella tillämpliga nationella volymgränser ska roamingkunden, när det gäller öppna datavolymer, vid periodiska resor i unionen kunna konsumera en volym roamingtjänster i slutkundsledet till inhemskt slutkundspris motsvarande minst dubbelt så stor volym som den som erhålls om man delar det sammanlagda slutkundspriset, exklusive mervärdesskatt, för den öppna datavolymen för hela faktureringsperioden med den maximala grossistavgift för reglerade dataroamingtjänster som avses i artikel 12 i förordning (EU) nr 531/2012.

När mobiltjänster i slutkundsledet säljs i paket tillsammans med andra tjänster eller terminaler ska det sammanlagda inhemska slutkundspriset för den datavolymen fastställas med beaktande av det pris som gäller vid separat försäljning av den komponent i paketet som avser mobiltjänster i slutkundsledet, exklusive mervärdesskatt, om tillgängligt, eller priset när sådana tjänster med samma egenskaper säljs var för sig.

3.   För förbetalda taxeplaner får roamingleverantören, som ett alternativ till kraven avseende policyn om normal användning i punkt 1, begränsa konsumtionen av dataroamingtjänster i slutkundsledet i unionen till inhemska slutkundspriser till volymer som minst motsvarar den volym som erhålls om man delar det sammanlagda beloppet, exklusive mervärdesskatt, av återstående kredit som redan betalats av kunden till leverantören, vid den tidpunkt då roamingen inleds, med den maximala grossistavgift för reglerade dataroamingtjänster som avses i artikel 12 i förordning (EU) nr 531/2012.

4.   När det gäller behandling av trafikdata enligt artikel 6 i direktiv 2002/58/EG får roamingleverantören, för att förhindra missbruk eller onormal användning av reglerade roamingtjänster i slutkundsledet till gällande nationellt slutkundspris, tillämpa rättvisa, rimliga och proportionella kontrollmekanismer baserade på objektiva indikatorer kopplade till risken för felaktig eller onormal användning som går utöver periodiskt resande i unionen.

De objektiva indikatorerna kan omfatta åtgärder för att fastställa huruvida kundernas inhemska konsumtion överstiger roamingkonsumtionen eller huruvida deras inhemska vistelse överstiger deras vistelse i andra medlemsstater i unionen.

I syfte att garantera att roamingkunder som periodiskt reser inte utsätts för varningar i enlighet med artikel 5.4 i onödig eller överdriven omfattning ska roamingleverantörer som tillämpar sådana åtgärder för att fastställa risker för missbruk eller onormal användning av roamingtjänster observera sådana indikatorer på närvaro och konsumtion kumulativt och under en tidsperiod av minst fyra månader.

Roamingleverantören ska i sina avtal med roamingkunderna specificera vilken eller vilka mobila tjänster i slutkundsledet som konsumtionsindikatorn avser samt ange observationsperiodens minimala längd.

Om antingen roamingkundens konsumtion eller närvaro i huvudsak är inhemsk under den fastställda observationsperioden ska detta anses vara bevis för att roamingtjänsterna i slutkundsledet inte missbrukats eller använts onormalt.

För de syften som avses i andra, tredje och femte stycket ska alla dagar under vilka roamingkunden har loggat in på det inhemska nätet räknas som inhemsk närvaro för den berörda kunden.

Andra objektiva indikatorer på en risk för missbruk eller onormal användning av reglerade roamingtjänster i slutkundsledet till gällande nationellt slutkundspris får endast omfatta följande:

| a) | Långa perioder av inaktivitet för ett visst SIM-kort som huvudsakligen, eller uteslutande, används för roaming. |
| --- | --- |

a)

Långa perioder av inaktivitet för ett visst SIM-kort som huvudsakligen, eller uteslutande, används för roaming.

| b) | En och samma kund har flera abonnemang och byter mellan olika SIM-kort under roamingperioderna. |
| --- | --- |

b)

En och samma kund har flera abonnemang och byter mellan olika SIM-kort under roamingperioderna.

5.   Om en roamingleverantör genom objektiv och styrkt bevisning fastställer att ett antal SIM-kort har varit föremål för organiserad återförsäljning till personer som i praktiken inte har sin hemvist i roamingleverantörens medlemsstat, eller inte har några starka band som medför frekvent och väsentlig närvaro i roamingleverantörens medlemsstat, för att möjliggöra konsumtion av reglerade roamingtjänster i slutkundsledet till gällande nationellt slutkundspris för andra syften än periodiskt resande, får denna roamingleverantör vidta omedelbara proportionella åtgärder för att säkerställa att alla villkor i det berörda avtalet efterlevs.

6.   Roamingleverantören ska uppfylla kraven i direktiven 2002/58/EG och 95/46/EG och deras nationella genomförandeåtgärder, samt förordning (EU) 2016/679 när denne agerar i enlighet med detta avsnitt.

7.   Denna förordning ska inte tillämpas på policyer om normal användning som fastställs i avtalsvillkor för alternativa roamingtaxor enligt artikel 6e.3 i förordning (EU) nr 531/2012.

Artikel 5

Öppenhet och övervakning av policyer om normal användning

1.   När en roamingleverantör tillämpar en policy om normal användning ska denne i sina avtal med roamingkunder ange alla villkor som är förbundna med den policyn, inklusive varje kontrollmekanism som tillämpas i enlighet med artikel 4.4. Som ett led i policyn om normal användning ska roamingleverantören införa öppet redovisade, enkla och effektiva förfaranden för att hantera klagomål från kunder avseende tillämpningen av denna policy. Detta påverkar inte roamingkundernas rätt enligt artikel 17.2 i förordning (EU) nr 531/2012 att använda öppna, enkla, rättvisa och snabba förfaranden för lösning av tvister utanför domstol som fastställts i roamingleverantörens medlemsstat i enlighet med artikel 34 i direktiv 2002/22/EG. Sådana klagomåls- och tvistlösningsförfaranden ska ge roamingkunden möjlighet att bevisa att denne inte använder de reglerade roamingtjänsterna i slutkundsledet för andra syften än periodiska resor, som svar på en varning enligt punkt 3 första stycket.

2.   En policy om normal användning i enlighet med denna förordning ska anmälas av roamingleverantören till den nationella regleringsmyndigheten.

3.   När det finns objektiv och styrkt bevisning som bygger på de objektiva indikatorer som avses i artikel 4.4 och som visar att det hos en kund föreligger en risk för missbruk eller onormal användning av reglerade roamingtjänster i slutkundsledet i unionen till nationellt slutkundspris, ska roamingleverantören göra kunden uppmärksam på det upptäckta beteendemönstret som visar en sådan risk innan en eventuell tilläggsavgift tas ut i enlighet med artikel 6e i förordning (EU) nr 531/2012.

I fall där en sådan risk följer av att inte något av de kriterier om inhemsk konsumtion och inhemsk närvaro som avses i artikel 4.4 femte stycket uppfylls under den angivna observationsperioden, ska ytterligare indikationer på risk som uppstår till följd av roamingkundens samlade icke inhemska närvaro eller användning beaktas vid prövning av eventuella senare klagomål i enlighet med punkt 1 eller tvistlösningsförfarandet enligt artikel 17.2 i förordning (EU) nr 531/2012 vad gäller uttag av tilläggsavgifter.

Denna punkt ska gälla oavsett om roamingkunden skriftlig kan styrka sin hemvist eller andra starka band som medför en frekvent och väsentlig närvaro i roamingleverantörens medlemsstat i enlighet med artikel 4.1.

4.   När roamingleverantören varnar roamingkunden enligt punkt 3 ska denne informera kunden om att en tilläggsavgift kan tas ut enligt artikel 6e i förordning (EU) nr 531/2012 för all ytterligare användning av reglerade roamingtjänster i slutkundsledet med det berörda SIM-kortet efter dagen för denna varning, om beteendemönstret inte ändras på ett sätt som visar att konsumtionen eller närvaron faktiskt är inhemsk inom en tidsperiod som inte får vara kortare än två veckor.

5.   Roamingleverantören ska sluta ta ut tilläggsavgiften så fort kundens användning inte längre visar någon risk för missbruk eller onormal användning av de berörda reglerade roamingtjänsterna i slutkundsledet på grundval av de objektiva indikatorer som avses i artikel 4.4.

6.   Om en roamingleverantör fastställer att SIM-kort har varit föremål för organiserad återförsäljning till personer som varken har sin normala hemvist i roamingleverantörens medlemsstat, eller har några starka band som medför frekvent och väsentlig närvaro i roamingleverantörens medlemsstat, för att möjliggöra konsumtion av reglerade roamingtjänster i slutkundsledet till gällande nationellt pris för andra syften än periodiskt resande utanför denna medlemsstat i enlighet med artikel 4.3, ska denna roamingleverantör meddela den nationella regleringsmyndigheten det underlag som styrker den systematiska felaktiga användningen i fråga och de åtgärder som vidtas för att säkerställa att alla villkor i det berörda avtalet efterlevs, senast samtidigt som en sådan åtgärd vidtas.

AVSNITT III

ANSÖKAN OCH METODIK FÖR ATT BEDÖMA HÅLLBARHETEN FÖR AVSKAFFANDET AV ROAMINGAVGIFTER I SLUTKUNDSLEDET

Artikel 6

Data som stödjer ansökan om att få ta ut en tilläggsavgift för roaming som en roamingleverantör lämnar in i enlighet med artikel 6c.2 i förordning (EU) nr 531/2012 för att säkra hållbarheten för sin nationella avgiftsmodell

1.   Ansökningar om att få ta ut en tilläggsavgift för roaming, som en roamingleverantör lämnar in i enlighet med artikel 6c.2 i förordning (EU) nr 531/2012 för att säkerställa hållbarheten för sin nationella avgiftsmodell, ska bedömas på grundval av data som visar de totala volymer reglerade roamingtjänster i slutkundsledet som roamingleverantören beräknar att tillhandahålla under en tolvmånadersperiod som börjar tidigast den 15 juni 2017. I den första ansökan ska de prognostiserade volymerna uppskattas med hjälp av ett av följande alternativ eller en kombination av dessa:

| a) | Faktiska volymer reglerade roamingtjänster i slutkundsledet som sökanden tillhandahållit till det gällande priset för reglerade roamingtjänster i slutkundsledet före den 15 juni 2017. |
| --- | --- |

a)

Faktiska volymer reglerade roamingtjänster i slutkundsledet som sökanden tillhandahållit till det gällande priset för reglerade roamingtjänster i slutkundsledet före den 15 juni 2017.

| b) | Prognosticerade volymer reglerade roamingtjänster i slutkundsledet efter den 15 juni 2017, varvid volymprognoserna för de reglerade roamingtjänsterna i slutkundsledet under den aktuella perioden uppskattas på grundval av den faktiska inhemska konsumtionen av mobiltjänster och den tid som sökandens roamingkunder tillbringar utomlands i unionen. |
| --- | --- |

b)

Prognosticerade volymer reglerade roamingtjänster i slutkundsledet efter den 15 juni 2017, varvid volymprognoserna för de reglerade roamingtjänsterna i slutkundsledet under den aktuella perioden uppskattas på grundval av den faktiska inhemska konsumtionen av mobiltjänster och den tid som sökandens roamingkunder tillbringar utomlands i unionen.

| c) | Prognosticerade volymer reglerade roamingtjänster i slutkundsledet efter den 15 juni 2017, varvid volymerna reglerade roamingtjänster i slutkundsledet uppskattas på grundval av den proportionella ändring i volymerna av reglerade roamingtjänster i slutkundsledet som fastställts i sökandens taxeplaner och som utgör en väsentlig del av den kundbas för vilken priserna för reglerade roamingtjänster i slutkundsledet fastställdes av sökanden i det egna landet för en period på minst 30 dagar, i enlighet med den metod som anges i bilaga I. |
| --- | --- |

c)

Prognosticerade volymer reglerade roamingtjänster i slutkundsledet efter den 15 juni 2017, varvid volymerna reglerade roamingtjänster i slutkundsledet uppskattas på grundval av den proportionella ändring i volymerna av reglerade roamingtjänster i slutkundsledet som fastställts i sökandens taxeplaner och som utgör en väsentlig del av den kundbas för vilken priserna för reglerade roamingtjänster i slutkundsledet fastställdes av sökanden i det egna landet för en period på minst 30 dagar, i enlighet med den metod som anges i bilaga I.

Vid uppdatering av en ansökan som lämnas in i enlighet med artikel 6c.2 i förordning (EU) nr 531/2012 ska prognosen för de totala volymerna reglerade roamingtjänster uppdateras på grundval av de faktiskt genomsnittliga konsumtionsmönstren för nationella mobiltjänster multiplicerat med det iakttagna antalet roamingkunder och den tid de har tillbringat i värdmedlemsstater under de föregående tolv månaderna.

2.   Alla data om sökandens kostnader och intäkter ska baseras på finansiella räkenskaper som ska göras tillgängliga för den nationella regleringsmyndigheten och får justeras i enlighet med volymberäkningar enligt punkt 1. När en prognos görs över kostnaderna ska avvikelser från siffrorna från tidigare finansiella räkenskaper endast beaktas om det finns bevisning som styrker finansiella åtaganden för den period som omfattas av prognoserna.

3.   Sökanden ska tillhandahålla alla nödvändiga data som använts för att fastställa marginalen för mobiltjänster och de totala faktiska och prognostiserade kostnaderna och intäkterna för att leverera reglerade roamingtjänster under den aktuella perioden.

Artikel 7

Fastställande av roamingspecifika kostnader för tillhandahållande av reglerade roamingtjänster i slutkundsledet

1.   När det ska fastställas om sökanden inte kan täcka sina kostnader, med effekten att det nationella avgiftssystemets hållbarhet äventyras, får endast följande roamingspecifika kostnader beaktas, om de styrks i ansökan om att få ta ut en tilläggsavgift för roaming:

| a) | Kostnaderna för inköp av roamingtillträde i grossistledet. |
| --- | --- |

a)

Kostnaderna för inköp av roamingtillträde i grossistledet.

| b) | De roamingspecifika kostnaderna i slutkundsledet. |
| --- | --- |

b)

De roamingspecifika kostnaderna i slutkundsledet.

2.   När det gäller kostnaderna för inköp av reglerade roamingtjänster i grossistledet ska man endast beakta det belopp med vilket sökandens totala betalningar till motparter som tillhandahåller sådana tjänster i unionen väntas överstiga det totala belopp som sökanden får in för tillhandahållandet av samma tjänster åt andra roamingleverantörer i unionen. När det gäller de belopp som roamingleverantören får in för tillhandahållandet av reglerade roamingtjänster i grossistledet ska roamingleverantören anta att de prognostiserade volymerna av dessa roamingtjänster i grossistledet överensstämmer med det antagande som ligger till grund dennes prognostiserade volymer i artikel 6.1.

3.   När det gäller roamingspecifika kostnader i slutkundsledet ska endast följande kostnader beaktas, om de styrks i ansökan:

| a) | Kostnaderna för att driva och förvalta roamingverksamhet, inklusive alla system för organiserat underrättelsearbete (business intelligence systems) och all mjukvara som används för drift och förvaltning av roaming. |
| --- | --- |

a)

Kostnaderna för att driva och förvalta roamingverksamhet, inklusive alla system för organiserat underrättelsearbete (business intelligence systems) och all mjukvara som används för drift och förvaltning av roaming.

| b) | Dataclearingkostnader och betalningskostnader, inklusive kostnaderna för både data-clearing och finansiell reglering. |
| --- | --- |

b)

Dataclearingkostnader och betalningskostnader, inklusive kostnaderna för både data-clearing och finansiell reglering.

| c) | Kostnader för avtalsförhandlingar och överenskommelser, inklusive externa avgifter och användning av interna resurser. |
| --- | --- |

c)

Kostnader för avtalsförhandlingar och överenskommelser, inklusive externa avgifter och användning av interna resurser.

| d) | Kostnader för att uppfylla kraven för tillhandahållande av reglerade roamingtjänster enligt artiklarna 14 och 15 i förordning (EU) nr 531/2012, med beaktande av den policy om normal användning som roamingleverantören tillämpar. |
| --- | --- |

d)

Kostnader för att uppfylla kraven för tillhandahållande av reglerade roamingtjänster enligt artiklarna 14 och 15 i förordning (EU) nr 531/2012, med beaktande av den policy om normal användning som roamingleverantören tillämpar.

4.   Kostnaderna enligt punkterna 3 a, b och c ska endast beaktas i proportion till kvoten mellan den totala trafikvolymen för sökandens reglerade roamingtjänster i slutkundsledet och den totala utgående trafiken i slutkundsledet och ingående trafiken i grossistledet för dennes roamingtjänster, i enlighet med metodiken i bilaga II, punkterna 1 och 2, och i proportion till kvoten mellan den totala trafikmängden för sökandens roamingtjänster i slutkundsledet inom unionen och den totala trafiken för dennes roamingtjänster i slutkundsledet inom och utom unionen, i enlighet med metodiken i bilaga II, punkterna 1 och 3.

5.   Kostnaderna enligt punkt 3 d ska endast beaktas i proportion till kvoten mellan den totala trafikvolymen för sökandens roamingtjänster i slutkundsledet i unionen och den totala trafiken för dennes roamingtjänster i slutkundsledet inom och utom unionen, i enlighet med metodiken i bilaga II, punkterna 1 och 3.

Artikel 8

Fördelning av samkostnader och gemensamma kostnader i slutkundsledet för tillhandahållandet av reglerade roamingtjänster i slutkundsledet

1.   Utöver de kostnader som fastställs enligt artikel 7 får en andel av samkostnaderna och de gemensamma kostnaderna för tillhandahållande av mobiltjänster i slutkundsledet i allmänhet inkluderas i ansökan om att få ta ut tilläggsavgifter för roaming. Endast följande kostnader ska beaktas, om de styrks i ansökan:

| a) | Faktureringskostnader och insamlingskostnader, inklusive alla kostnader förbundna med behandling, beräkning, produktion och delgivning av den faktiska kundfakturan. |
| --- | --- |

a)

Faktureringskostnader och insamlingskostnader, inklusive alla kostnader förbundna med behandling, beräkning, produktion och delgivning av den faktiska kundfakturan.

| b) | Försäljnings och distributionskostnader, inklusive kostnaderna för att driva butiker och andra distributionskanaler för försäljning av mobiltjänster i slutkundsledet |
| --- | --- |

b)

Försäljnings och distributionskostnader, inklusive kostnaderna för att driva butiker och andra distributionskanaler för försäljning av mobiltjänster i slutkundsledet

| c) | Kundtjänstkostnader, inklusive kostnaderna för driften av alla kundtjänster som är tillgängliga för slutanvändaren. |
| --- | --- |

c)

Kundtjänstkostnader, inklusive kostnaderna för driften av alla kundtjänster som är tillgängliga för slutanvändaren.

| d) | Kostnaderna för att förvalta osäkra fordringar, inklusive kostnader för avskrivning av kundfordringar som inte kan återvinnas och indrivning av osäkra fordringar. |
| --- | --- |

d)

Kostnaderna för att förvalta osäkra fordringar, inklusive kostnader för avskrivning av kundfordringar som inte kan återvinnas och indrivning av osäkra fordringar.

| e) | Marknadsföringskostnader, inklusive alla utgifter för reklam för mobiltjänster. |
| --- | --- |

e)

Marknadsföringskostnader, inklusive alla utgifter för reklam för mobiltjänster.

2.   Kostnaderna enligt punkt 1 ska, om de styrks i ansökan, beaktas endast i proportion till kvoten mellan den totala trafikvolymen för sökandens roamingtjänster i slutkundsledet i unionen och den totala trafiken i slutkundsledet för alla mobiltjänster i slutkundsledet, som räknas fram som ett viktat genomsnitt för den kvoten per mobiltjänst, där vikterna återspeglar respektive genomsnittliga roamingpriser i grossistledet som betalas av den sökande i enlighet med metodiken i bilaga II, punkterna 1 och 4.

Artikel 9

Fastställande av intäkter från tillhandahållande av reglerade roamingtjänster i slutkundsledet

1.   När det ska fastställas om sökanden inte kan täcka sina kostnader, med effekten att det nationella avgiftssystemets hållbarhet skulle äventyras, får endast följande intäkter beaktas och tas med i ansökan om att få ta ut en tilläggsavgift för roaming:

| a) | Intäkter som härrör direkt från trafiken av mobiltjänster i slutkundsledet med ursprung i en värdmedlemsstat. |
| --- | --- |

a)

Intäkter som härrör direkt från trafiken av mobiltjänster i slutkundsledet med ursprung i en värdmedlemsstat.

| b) | En andel av de totala intäkterna från försäljning av mobiltjänster i slutkundsledet baserat på fasta periodiska avgifter. |
| --- | --- |

b)

En andel av de totala intäkterna från försäljning av mobiltjänster i slutkundsledet baserat på fasta periodiska avgifter.

2.   De intäkter som avses i punkt 1 a ska omfatta följande:

| a) | Avgifter i slutkundsledet som tas ut i enlighet med artikel 6e i förordning (EU) nr 531/2012 för trafik som överstiger den policy om normal användning som tillämpas av roamingleverantören. |
| --- | --- |

a)

Avgifter i slutkundsledet som tas ut i enlighet med artikel 6e i förordning (EU) nr 531/2012 för trafik som överstiger den policy om normal användning som tillämpas av roamingleverantören.

| b) | Intäkter från alternativa reglerade roamingtjänster enligt artikel 6e.3 i förordning (EU) nr 531/2012. |
| --- | --- |

b)

Intäkter från alternativa reglerade roamingtjänster enligt artikel 6e.3 i förordning (EU) nr 531/2012.

| c) | Nationellt slutkundspris som faktureras per enhet eller utöver de fasta periodiska avgifterna för tillhandahållande av mobiltjänster i slutkundsledet och som utlöses av användningen av mobiltjänster i slutkundsledet i en värdmedlemsstat. |
| --- | --- |

c)

Nationellt slutkundspris som faktureras per enhet eller utöver de fasta periodiska avgifterna för tillhandahållande av mobiltjänster i slutkundsledet och som utlöses av användningen av mobiltjänster i slutkundsledet i en värdmedlemsstat.

3.   Om mobiltjänster i slutkundsledet säljs i paket tillsammans med andra tjänster eller terminaler ska, när de intäkter som avses i punkt 1 b fastställs, endast intäkter kopplade till försäljningen av mobiltjänster i slutkundsledet beaktas. Dessa intäkter ska fastställas genom hänvisning till det pris som gäller vid separat försäljning av varje komponent i paketerbjudandet, om tillgängligt, eller till försäljningen av dessa tjänster med samma egenskaper var för sig.

4.   För fastställandet av den andel av de totala intäkterna från försäljning av mobiltjänster i slutkundsledet som är kopplad till tillhandahållandet av reglerade roamingtjänster i slutkundsledet ska metodiken i bilaga II punkterna 1 och 5 tillämpas.

Artikel 10

Bedömning av ansökningar om att få ta ut en tilläggsavgift för roaming som en roamingleverantör lämnar in i enlighet med artikel 6c.2 i förordning (EU) nr 531/2012 för att säkra hållbarheten för sin nationella avgiftsmodell

1.   Vid bedömningen av en ansökan om att få ta ut en tilläggsavgift för roaming som en roamingleverantör lämnar in i enlighet med artikel 6c.2 i förordning (EU) nr 531/2012 för att säkra hållbarheten för sin nationella avgiftsmodell, får den nationella regleringsmyndigheten fastställa att sökanden inte kan täcka sina kostnader för att tillhandahålla reglerade roamingtjänster i slutkundsledet, med effekten att hållbarheten för roamingleverantörens nationella avgiftsmodell äventyras, endast i de fall då sökandens negativa nettomarginal för roaming i slutkundsledet uppgår till 3 % eller mer av leverantörens marginal för mobiltjänster.

Nettomarginalen för roaming i slutkundsledet ska vara det belopp som återstår när kostnaderna för att tillhandahålla reglerade roamingtjänster i slutkundsledet dragits av från intäkterna från tillhandahållandet av sådana tjänster, fastställt i enlighet med denna förordning. För att fastställa denna nettomarginal ska den nationella regleringsmyndigheten granska de data som anges i ansökan för att säkerställa att metodiken för fastställande av kostnader och intäkter följts, i enlighet med artiklarna 7, 8 och 9

2.   Även om det absoluta värdet för nettomarginalen för roaming i slutkundsledet uppgår till 3 % eller mer av marginalen för mobiltjänster, ska den nationella regleringsmyndigheten avvisa tilläggsavgiften om den kan fastställa att det på grund av särskilda omständigheter är osannolikt att den inhemska avgiftsmodellens hållbarhet skulle äventyras. Sådana omständigheter omfattar följande situationer:

| a) | Sökanden ingår i en grupp och det finns bevisning som tyder på att internpriser gynnar gruppens andra dotterbolag inom unionen, i synnerhet mot bakgrund av omfattande obalans i de roamingavgifter i grossistledet som tillämpas inom gruppen. |
| --- | --- |

a)

Sökanden ingår i en grupp och det finns bevisning som tyder på att internpriser gynnar gruppens andra dotterbolag inom unionen, i synnerhet mot bakgrund av omfattande obalans i de roamingavgifter i grossistledet som tillämpas inom gruppen.

| b) | Graden av konkurrens på de nationella marknaderna innebär att det finns kapacitet att absorbera minskade marginaler. |
| --- | --- |

b)

Graden av konkurrens på de nationella marknaderna innebär att det finns kapacitet att absorbera minskade marginaler.

| c) | Tillämpningen av en mer restriktiv policy om normal användning, fortfarande i enlighet med artiklarna 3 och 4, skulle minska nettomarginalen för roaming i slutkundsledet till en andel som understiger 3 %. |
| --- | --- |

c)

Tillämpningen av en mer restriktiv policy om normal användning, fortfarande i enlighet med artiklarna 3 och 4, skulle minska nettomarginalen för roaming i slutkundsledet till en andel som understiger 3 %.

3.   Under exceptionella omständigheter då en operatör har en negativ marginal för mobila tjänster och en negativ nettomarginal för roaming i slutkundsledet ska den nationella regleringsmyndigheten godkänna ansökan om att få ta ut en tilläggsavgift för reglerade roamingtjänster.

4.   Vid godkännande av en tilläggsavgift för reglerade roamingtjänster ska den nationella regleringsmyndigheten i sitt slutliga beslut ange beloppet för den fastställda negativa marginalen för roaming i slutkundsledet som får återvinnas genom uttagandet av en tilläggsavgift i slutkundsledet för roamingtjänster som tillhandahålls i unionen. Tilläggsavgiften ska vara förenlig med de antaganden om roamingtrafik som ligger till grund för bedömningen av ansökan, och den ska fastställas i enlighet med artikel 8 i Europaparlamentets och rådets direktiv 2002/21/EG (9).

AVSNITT IV

SLUTBESTÄMMELSER

Artikel 11

Övervakning av policyer om normal användning och ansökningar om att få ta ut en tilläggsavgift för roaming som en roamingleverantör lämnar in i enlighet med artikel 6c.2 i förordning (EU) nr 531/2012 för att säkra hållbarheten för sin nationella avgiftsmodell

För att övervaka att artiklarna 6b och 6c i förordning (EU) nr 531/2012 och denna förordning tillämpas på ett konsekvent sätt, och för att årligen informera kommissionen om ansökningar i enlighet med artikel 6d.5 i förordning (EU) nr 531/2012, ska de nationella regleringsmyndigheterna regelbundet samla in information om följande:

| a) | Alla åtgärder som de vidtar för att övervaka tillämpningen av artikel 6b i förordning (EU) nr 531/2012 och de tillämpningsföreskrifter som fastställs i den här förordningen. |
| --- | --- |

a)

Alla åtgärder som de vidtar för att övervaka tillämpningen av artikel 6b i förordning (EU) nr 531/2012 och de tillämpningsföreskrifter som fastställs i den här förordningen.

| b) | Antalet ansökningar om att få ta ut tilläggsavgifter för roaming som lämnas in, godkänns och förlängs under året enligt artikel 6c.2 och 6c.4 i förordning (EU) nr 531/2012. |
| --- | --- |

b)

Antalet ansökningar om att få ta ut tilläggsavgifter för roaming som lämnas in, godkänns och förlängs under året enligt artikel 6c.2 och 6c.4 i förordning (EU) nr 531/2012.

| c) | Omfattningen av negativa nettomarginaler för roaming i slutkundsledet som konstateras i deras beslut om att godkänna tilläggsavgifter för roaming och de arrangemang avseende en tilläggsavgift som deklareras i ansökningarna om att få ta ut en tilläggsavgift som en roamingleverantör lämnar in i enlighet med artikel 6c.2 i förordning (EU) nr 531/2012 för att säkerställa hållbarheten i sin nationella avgiftsmodell. |
| --- | --- |

c)

Omfattningen av negativa nettomarginaler för roaming i slutkundsledet som konstateras i deras beslut om att godkänna tilläggsavgifter för roaming och de arrangemang avseende en tilläggsavgift som deklareras i ansökningarna om att få ta ut en tilläggsavgift som en roamingleverantör lämnar in i enlighet med artikel 6c.2 i förordning (EU) nr 531/2012 för att säkerställa hållbarheten i sin nationella avgiftsmodell.

Artikel 12

Översyn

Utan att det påverkar möjligheten att genomföra en tidigare översyn mot bakgrund av de inledande erfarenheterna från genomförandet och eventuella förändringar av de faktorer som anges i artikel 6d.2 i förordning (EU) nr 531/2012, ska kommissionen se över denna genomförandeakt senast i juni 2019, efter att ha hört Berec.

Artikel 13

Ikraftträdande

Denna förordning träder i kraft den tjugonde dagen efter det att den har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning.

Europeiska unionens officiella tidning

Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater.

Utfärdad i Bryssel den 15 december 2016.

På kommissionens vägnar

Jean-Claude JUNCKER

Ordförande

---

(1)  
  EUT L 172, 30.6.2012, s. 10.

1

(2)  Europaparlamentets och rådets direktiv 2002/58/EG av den 12 juli 2002 om behandling av personuppgifter och integritetsskydd inom sektorn för elektronisk kommunikation (direktiv om integritet och elektronisk kommunikation) (EGT L 201, 31.7.2002, s. 37).

2

(3)  Europaparlamentets och rådets direktiv 2002/22/EG av den 7 mars 2002 om samhällsomfattande tjänster och användares rättigheter avseende elektroniska kommunikationsnät och kommunikationstjänster (direktiv om samhällsomfattande tjänster) (EGT L 108, 24.4.2002, s. 51).

3

(4)  Europaparlamentets och rådets direktiv 2009/136/EG av den 25 november 2009 om ändring av direktiv 2002/22/EG om samhällsomfattande tjänster och användares rättigheter avseende elektroniska kommunikationsnät och kommunikationstjänster, direktiv 2002/58/EG om behandling av personuppgifter och integritetsskydd inom sektorn för elektronisk kommunikation och förordning (EG) nr 2006/2004 om samarbete mellan de nationella tillsynsmyndigheter som ansvarar för konsumentskyddslagstiftningen (EUT L 337, 18.12.2009, s. 11).

4

(5)  Europaparlamentets och rådets direktiv 95/46/EG av den 24 oktober 1995 om skydd för enskilda personer med avseende på behandling av personuppgifter och om det fria flödet av sådana uppgifter (EGT L 281, 23.11.1995, s. 31).

5

(6)  Europaparlamentets och rådets direktiv 2006/24/EG av den 15 mars 2006 om lagring av uppgifter som genererats eller behandlats i samband med tillhandahållande av allmänt tillgängliga elektroniska kommunikationstjänster eller allmänna kommunikationsnät och om ändring av direktiv 2002/58/EG (EUT L 105, 13.4.2006, s. 54).

6

(7)  Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2016/679 av den 27 april 2016 om skydd för fysiska personer med avseende på behandling av personuppgifter och om det fria flödet av sådana uppgifter och om upphävande av direktiv 95/46/EG (allmän dataskyddsförordning) (EUT L 119, 4.5.2016, s. 1).

7

(8)  Rådets förordning (EG) nr 139/2004 av den 20 januari 2004 om kontroll av företagskoncentrationer (EG:s koncentrationsförordning) (EUT L 24, 29.1.2004, s. 1).

8

(9)  Europaparlamentets och rådets direktiv 2002/21/EG av den 7 mars 2002 om ett gemensamt regelverk för elektroniska kommunikationsnät och kommunikationstjänster (ramdirektiv) (EGT L 108, 24.4.2002, s. 33).

9

---

BILAGA I

Proportionell ändring i faktiska volymer av reglerade roamingtjänster enligt ”roaming till inrikestaxor” (roam-like-at-home) jämfört med samma period föregående år:

Formula

där:

| | k = tjänst (1 = rösttelefonisamtal, 2 = sms, 3 = data), |
| --- | --- |

k = tjänst (1 = rösttelefonisamtal, 2 = sms, 3 = data),

| | n är antalet dagar med tillämpning av ”roaming till inrikestaxor” (n ≥ 30), och |
| --- | --- |

n är antalet dagar med tillämpning av ”roaming till inrikestaxor” (n ≥ 30), och

| | t är året för den första tillämpningen av ”roaming till inrikestaxor”. |
| --- | --- |

t är året för den första tillämpningen av ”roaming till inrikestaxor”.

Man bör använda denna procentandel för att beräkna ändringen av volymerna under den berörda tolvmånadersperioden genom att multiplicera den med föregående års volymer.

---

BILAGA II

1.

Formula

där:

| | k = tjänst (1 = röst, 2 = SMS, 3 = data), |
| --- | --- |

k = tjänst (1 = röst, 2 = SMS, 3 = data),

| | genomsnittligt grossistpris för roaming som betalas av operatören avser det genomsnittliga enhetspriset för obalanserad trafik som betalas av operatören för varje tjänst, där enheten för varje tjänst är eurocent per i) minuter för röst, ii) sms för sms och iii) MB för data. |
| --- | --- |

genomsnittligt grossistpris för roaming som betalas av operatören avser det genomsnittliga enhetspriset för obalanserad trafik som betalas av operatören för varje tjänst, där enheten för varje tjänst är eurocent per i) minuter för röst, ii) sms för sms och iii) MB för data.

2.

Formula

där:

| k | = | tjänst (1 = röst, 2 = SMS, 3 = data). |
| --- | --- | --- |

k

=

tjänst (1 = röst, 2 = SMS, 3 = data).

3.

Formula

där:

| k | = | tjänst (1 = röst, 2 = SMS, 3 = data). |
| --- | --- | --- |

k

=

tjänst (1 = röst, 2 = SMS, 3 = data).

4.

Formula

där:

| k | = | tjänst (1 = röst, 2 = SMS, 3 = data). |
| --- | --- | --- |

k

=

tjänst (1 = röst, 2 = SMS, 3 = data).

5.

Formula

där:

| k | = | tjänst (1 = röst, 2 = SMS, 3 = data). |
| --- | --- | --- |

k

=

tjänst (1 = röst, 2 = SMS, 3 = data).

---

| 17.12.2016 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 344/63 |
| --- | --- | --- | --- |

17.12.2016

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 344/63

---

KOMMISSIONENS GENOMFÖRANDEFÖRORDNING (EU) 2016/2287

av den 16 december 2016

om ändring av förordning (EG) nr 431/2008 om öppnande och förvaltning av en tullkvot för import av fryst kött av nötkreatur och genomförandeförordning (EU) nr 593/2013 om öppnande och förvaltning av tullkvoter för färskt, kylt eller fryst nötkött av hög kvalitet samt fryst buffelkött

EUROPEISKA KOMMISSIONEN HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING

med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1308/2013 av den 17 december 2013 om upprättande av en samlad marknadsordning för jordbruksprodukter och om upphävande av rådets förordningar (EEG) nr 922/72, (EEG) nr 234/79, (EG) nr 1037/2001 och (EG) nr 1234/2007 (1), särskilt artikel 187 a, och

av följande skäl:

| (1) | I kommissionens förordning (EG) nr 431/2008 (2) föreskrivs öppnande och förvaltning av en tullkvot för import av fryst kött av nötkreatur med KN-nummer 0202 och produkter med KN-nummer 0206 29 91. |
| --- | --- |

(1)

I kommissionens förordning (EG) nr 431/2008 (2) föreskrivs öppnande och förvaltning av en tullkvot för import av fryst kött av nötkreatur med KN-nummer 0202 och produkter med KN-nummer 0206 29 91.

| (2) | I kommissionens genomförandeförordning (EU) nr 593/2013 (3) föreskrivs öppnande och förvaltning av tullkvoter för färskt, kylt eller fryst nötkött av hög kvalitet samt fryst buffelkött. |
| --- | --- |

(2)

I kommissionens genomförandeförordning (EU) nr 593/2013 (3) föreskrivs öppnande och förvaltning av tullkvoter för färskt, kylt eller fryst nötkött av hög kvalitet samt fryst buffelkött.

| (3) | I och med Republiken Kroatiens anslutning utvidgade EU sin tullunion. Europeiska unionen måste därför enligt Världshandelsorganisationens (WTO) regler inleda förhandlingar med de WTO-medlemmar som har förhandlingsrättigheter med anslutande medlemsstat i syfte att slutligen nå en överenskommelse om kompensation. |
| --- | --- |

(3)

I och med Republiken Kroatiens anslutning utvidgade EU sin tullunion. Europeiska unionen måste därför enligt Världshandelsorganisationens (WTO) regler inleda förhandlingar med de WTO-medlemmar som har förhandlingsrättigheter med anslutande medlemsstat i syfte att slutligen nå en överenskommelse om kompensation.

| (4) | Enligt avtalet genom skriftväxling mellan Europeiska unionen och Republiken Uruguay i enlighet med artiklarna XXIV.6 och XXVIII i allmänna tull- och handelsavtalet (Gatt) 1994 om ändring av medgivanden i Republiken Kroatiens bindningslista i samband med anslutningen till Europeiska unionen, godkänt genom rådets beslut (EU) 2016/1884 (4), förlängs två befintliga tullkvoter för nötkött. Den nuvarande kvoten för urbenat kött av nötkreatur bör utvidgas med 76 ton och den befintliga kvoten för fryst kött av nötkreatur bör utökas med 1 875 ton. |
| --- | --- |

(4)

Enligt avtalet genom skriftväxling mellan Europeiska unionen och Republiken Uruguay i enlighet med artiklarna XXIV.6 och XXVIII i allmänna tull- och handelsavtalet (Gatt) 1994 om ändring av medgivanden i Republiken Kroatiens bindningslista i samband med anslutningen till Europeiska unionen, godkänt genom rådets beslut (EU) 2016/1884 (4), förlängs två befintliga tullkvoter för nötkött. Den nuvarande kvoten för urbenat kött av nötkreatur bör utvidgas med 76 ton och den befintliga kvoten för fryst kött av nötkreatur bör utökas med 1 875 ton.

| (5) | Eftersom avtalet mellan Europeiska unionen och Republiken Uruguay ska tillämpas från och med den 1 januari 2017 bör den här förordningen tillämpas från och med det datumet. |
| --- | --- |

(5)

Eftersom avtalet mellan Europeiska unionen och Republiken Uruguay ska tillämpas från och med den 1 januari 2017 bör den här förordningen tillämpas från och med det datumet.

| (6) | För att uppnå en lämplig förvaltning av den tullkvot som föreskrivs i förordning (EG) nr 431/2008 bör den ytterligare kvantiteten fryst kött av nötkreatur vara tillgänglig för kvotperioden 2017/2018. |
| --- | --- |

(6)

För att uppnå en lämplig förvaltning av den tullkvot som föreskrivs i förordning (EG) nr 431/2008 bör den ytterligare kvantiteten fryst kött av nötkreatur vara tillgänglig för kvotperioden 2017/2018.

| (7) | Förordning (EG) nr 431/2008 och genomförandeförordning (EU) nr 593/2013 bör ändras i enlighet med detta. |
| --- | --- |

(7)

Förordning (EG) nr 431/2008 och genomförandeförordning (EU) nr 593/2013 bör ändras i enlighet med detta.

| (8) | De åtgärder som föreskrivs i denna förordning är förenliga med yttrandet från kommittén för den samlade marknadsordningen inom jordbruket. |
| --- | --- |

(8)

De åtgärder som föreskrivs i denna förordning är förenliga med yttrandet från kommittén för den samlade marknadsordningen inom jordbruket.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Artikel 1.1 i förordning (EG) nr 431/2008 ska ändras på följande sätt:

| 1. | I första stycket ska ”53 000 ton” ersättas med ”54 875 ton”. |
| --- | --- |

1.

I första stycket ska ”53 000 ton” ersättas med ”54 875 ton”.

| 2. | Följande stycke ska införas som andra stycke:
  ”För tullkvotperioden 2016/2017 ska den totala kvantiteten emellertid vara 53 000 ton.” |
| --- | --- |

2.

Följande stycke ska införas som andra stycke:

”För tullkvotperioden 2016/2017 ska den totala kvantiteten emellertid vara 53 000 ton.”

Artikel 2

Genomförandeförordning (EU) nr 593/2013 ska ändras på följande sätt:

| 1. | I artikel 1.1 ska led a ersättas med följande:






  ”a) | 66 826 ton färskt, kylt eller fryst nötkött av hög kvalitet med KN-nummer 0201 och 0202 samt produkter med KN-nummer 0206 10 95 och 0206 29 91.” |
| --- | --- | --- |

1.

I artikel 1.1 ska led a ersättas med följande:

”a)

| 2. | I artikel 2 c första stycket ska ”6 300 ton” ersättas med ”6 376 ton”. |
| --- | --- |

2.

I artikel 2 c första stycket ska ”6 300 ton” ersättas med ”6 376 ton”.

Artikel 3

Denna förordning träder i kraft den tredje dagen efter det att den har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning.

Den ska tillämpas från och med den 1 januari 2017.

Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater.

Utfärdad i Bryssel den 16 december 2016.

På kommissionens vägnar

Jean-Claude JUNCKER

Ordförande

---

(1)  
  EUT L 347, 20.12.2013, s. 671.

1

(2)  Kommissionens förordning (EG) nr 431/2008 av den 19 maj 2008 om öppnande och förvaltning av en tullkvot för import av fryst kött av nötkreatur med KN-nummer 0202 och produkter med KN-nummer 0206 29 91 (EUT L 130, 20.5.2008, s. 3).

2

(3)  Kommissionens genomförandeförordning (EU) nr 593/2013 av den 21 juni 2013 om öppnande och förvaltning av tullkvoter för färskt, kylt eller fryst nötkött av hög kvalitet samt fryst buffelkött (EUT L 170, 22.6.2013, s. 32).

3

(4)  Rådets beslut (EU) 2016/1884 av den 18 oktober 2016 om ingående av avtalet genom skriftväxling mellan Europeiska unionen och Republiken Uruguay i enlighet med artiklarna XXIV.6 och XXVIII i allmänna tull- och handelsavtalet (Gatt) 1994 om ändring av medgivanden i Republiken Kroatiens bindningslista i samband med anslutningen till Europeiska unionen (EUT L 291, 26.10.2016, s. 1).

4

---

| 17.12.2016 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 344/65 |
| --- | --- | --- | --- |

17.12.2016

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 344/65

---

KOMMISSIONENS GENOMFÖRANDEFÖRORDNING (EU) 2016/2288

av den 16 december 2016

om godkännande av piperonylbutoxid som existerande verksamt ämne för användning i biocidprodukter i produkttyp 18

(Text av betydelse för EES)

EUROPEISKA KOMMISSIONEN HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING

med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 528/2012 av den 22 maj 2012 om tillhandahållande på marknaden och användning av biocidprodukter (1), särskilt artikel 89.1 tredje stycket, och

av följande skäl:

| (1) | I kommissionens delegerade förordning (EU) nr 1062/2014 (2) fastställs en förteckning över existerande verksamma ämnen som ska utvärderas för att eventuellt godkännas för användning i biocidprodukter. I förteckningen ingår piperonylbutoxid. |
| --- | --- |

(1)

I kommissionens delegerade förordning (EU) nr 1062/2014 (2) fastställs en förteckning över existerande verksamma ämnen som ska utvärderas för att eventuellt godkännas för användning i biocidprodukter. I förteckningen ingår piperonylbutoxid.

| (2) | Piperonylbutoxid har utvärderats för användning i produkter i produkttyp 18, insekticider, akaricider och bekämpningsmedel mot andra leddjur, som beskrivs i bilaga V till förordning (EU) nr 528/2012. |
| --- | --- |

(2)

Piperonylbutoxid har utvärderats för användning i produkter i produkttyp 18, insekticider, akaricider och bekämpningsmedel mot andra leddjur, som beskrivs i bilaga V till förordning (EU) nr 528/2012.

| (3) | Grekland utsågs till utvärderande behörig myndighet och överlämnade bedömningsrapporten tillsammans med sina rekommendationer den 29 maj 2015. |
| --- | --- |

(3)

Grekland utsågs till utvärderande behörig myndighet och överlämnade bedömningsrapporten tillsammans med sina rekommendationer den 29 maj 2015.

| (4) | Kommittén för biocidprodukter avgav i enlighet med artikel 7.2 i delegerad förordning (EU) nr 1062/2014 Europeiska kemikaliemyndighetens yttrande den 16 juni 2016, med beaktande av den utvärderande behöriga myndighetens slutsatser. |
| --- | --- |

(4)

Kommittén för biocidprodukter avgav i enlighet med artikel 7.2 i delegerad förordning (EU) nr 1062/2014 Europeiska kemikaliemyndighetens yttrande den 16 juni 2016, med beaktande av den utvärderande behöriga myndighetens slutsatser.

| (5) | Enligt yttrandet kan biocidprodukter i produkttyp 18 som innehåller piperonylbutoxid förväntas uppfylla kriterierna i artikel 19.1 b i förordning (EU) nr 528/2012, förutsatt att vissa specifikationer och användningsvillkor uppfylls. |
| --- | --- |

(5)

Enligt yttrandet kan biocidprodukter i produkttyp 18 som innehåller piperonylbutoxid förväntas uppfylla kriterierna i artikel 19.1 b i förordning (EU) nr 528/2012, förutsatt att vissa specifikationer och användningsvillkor uppfylls.

| (6) | Piperonylbutoxid bör därför godkännas för användning i biocidprodukter i produkttyp 18, förutsatt att vissa specifikationer och villkor uppfylls. |
| --- | --- |

(6)

Piperonylbutoxid bör därför godkännas för användning i biocidprodukter i produkttyp 18, förutsatt att vissa specifikationer och villkor uppfylls.

| (7) | Eftersom piperonylbutoxid uppfyller kriterierna för att betecknas som mycket långlivat (vP) i enlighet med bilaga XIII till Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1907/2006 (3), bör behandlade varor som behandlats med eller innehåller piperonylbutoxid märkas på lämpligt sätt när de släpps ut på marknaden. |
| --- | --- |

(7)

Eftersom piperonylbutoxid uppfyller kriterierna för att betecknas som mycket långlivat (vP) i enlighet med bilaga XIII till Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1907/2006 (3), bör behandlade varor som behandlats med eller innehåller piperonylbutoxid märkas på lämpligt sätt när de släpps ut på marknaden.

| (8) | Innan ett verksamt ämne godkänns bör berörda parter medges en rimlig tidsperiod för att vidta de förberedande åtgärder som behövs för att uppfylla de nya kraven. |
| --- | --- |

(8)

Innan ett verksamt ämne godkänns bör berörda parter medges en rimlig tidsperiod för att vidta de förberedande åtgärder som behövs för att uppfylla de nya kraven.

| (9) | De åtgärder som föreskrivs i denna förordning är förenliga med yttrandet från ständiga kommittén för biocidprodukter. |
| --- | --- |

(9)

De åtgärder som föreskrivs i denna förordning är förenliga med yttrandet från ständiga kommittén för biocidprodukter.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Piperonylbutoxid godkänns som verksamt ämne för användning i biocidprodukter i produkttyp 18, förutsatt att de specifikationer och villkor som anges i bilagan är uppfyllda.

Artikel 2

Denna förordning träder i kraft den tjugonde dagen efter det att den har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning.

Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater.

Utfärdad i Bryssel den 16 december 2016.

På kommissionens vägnar

Jean-Claude JUNCKER

Ordförande

---

(1)  
  EUT L 167, 27.6.2012, s. 1.

1

(2)  Kommissionens delegerade förordning (EU) nr 1062/2014 av den 4 augusti 2014 om arbetsprogrammet för en systematisk granskning av alla existerande verksamma ämnen som används i biocidprodukter som avses i Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 528/2012 (EUT L 294, 10.10.2014, s. 1).

2

(3)  Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1907/2006 av den 18 december 2006 om registrering, utvärdering, godkännande och begränsning av kemikalier (Reach), inrättande av en europeisk kemikaliemyndighet, ändring av direktiv 1999/45/EG och upphävande av rådets förordning (EEG) nr 793/93 och kommissionens förordning (EG) nr 1488/94 samt rådets direktiv 76/769/EEG och kommissionens direktiv 91/155/EEG, 93/67/EEG, 93/105/EG och 2000/21/EG (EUT L 396, 30.12.2006, s. 1).

3

---

BILAGA

| Trivialnamn | IUPAC-namn
  Identifikationsnummer | Det verksamma ämnets minsta renhetsgrad (1) | Datum för godkännande | Godkännandeperioden löper ut | Produkttyp | Särskilda villkor |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Piperonylbutoxid | IUPAC-namn:
  5-{[2-(2-butoxietoxi)etoxi]metyl}-6-propyl-1,3-bensodioxol
  EG-nr: 200-076-7
  CAS-nr: 51-03-6 | 94 % (w/w) | 1 juli 2018 | 30 juni 2028 | 18 | För godkännanden av biocidprodukter ska följande villkor vara uppfyllda:






  1. | Produktbedömningen ska särskilt ta hänsyn till exponeringar, risker och effektivitet som har samband med något av de användningsområden som ingår i en ansökan om godkännande, men som inte ingick i riskbedömningen av det verksamma ämnet på unionsnivå. |

Trivialnamn

IUPAC-namn

Identifikationsnummer

Det verksamma ämnets minsta renhetsgrad (1)

Datum för godkännande

Godkännandeperioden löper ut

Produkttyp

Särskilda villkor

Piperonylbutoxid

IUPAC-namn:

5-{[2-(2-butoxietoxi)etoxi]metyl}-6-propyl-1,3-bensodioxol

EG-nr: 200-076-7

CAS-nr: 51-03-6

94 % (w/w)

1 juli 2018

30 juni 2028

18

För godkännanden av biocidprodukter ska följande villkor vara uppfyllda:

1.

Produktbedömningen ska särskilt ta hänsyn till exponeringar, risker och effektivitet som har samband med något av de användningsområden som ingår i en ansökan om godkännande, men som inte ingick i riskbedömningen av det verksamma ämnet på unionsnivå.

| 2. | Med hänsyn till de risker som påvisats för de bedömda användningsområdena ska produktbedömningen särskilt ta hänsyn till






  a) | ytvatten och sediment när det gäller produkter som används inomhus för dimning, |
| --- | --- | --- |

2.

Med hänsyn till de risker som påvisats för de bedömda användningsområdena ska produktbedömningen särskilt ta hänsyn till

a)

ytvatten och sediment när det gäller produkter som används inomhus för dimning,

| b) | ytvatten, sediment och mark för produkter som används utomhus för dimning. |
| --- | --- |

b)

ytvatten, sediment och mark för produkter som används utomhus för dimning.

| 3. | För produkter som kan leda till resthalter i livsmedel eller foder ska behovet av att fastställa nya eller att ändra befintliga gränsvärden för resthalter (MRL-värden) i enlighet med Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 470/2009 (2) eller Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 396/2005 (3) kontrolleras, och lämpliga riskbegränsande åtgärder ska vidtas för att säkerställa att gällande gränsvärden för resthalter inte överskrids. |
| --- | --- |

3.

För produkter som kan leda till resthalter i livsmedel eller foder ska behovet av att fastställa nya eller att ändra befintliga gränsvärden för resthalter (MRL-värden) i enlighet med Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 470/2009 (2) eller Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 396/2005 (3) kontrolleras, och lämpliga riskbegränsande åtgärder ska vidtas för att säkerställa att gällande gränsvärden för resthalter inte överskrids.

Vid utsläppande på marknaden av behandlade varor ska följande villkor vara uppfyllt:

Den person som ansvarar för att en behandlad vara som behandlats med eller innehåller piperonylbutoxid släpps ut på marknaden ska se till att den behandlade varans etikett innehåller den information som förtecknas i artikel 58.3 andra stycket i förordning (EU) nr 528/2012.

---

(1)  Den renhet som anges i denna kolumn är den minsta renhetsgraden för det verksamma ämne som utvärderats i enlighet med artikel 89.1 i förordning (EU) nr 528/2012. Det verksamma ämnet i den produkt som släpps ut på marknaden kan ha samma renhetsgrad eller annan renhetsgrad, om det har bevisats vara tekniskt ekvivalent med det utvärderade verksamma ämnet.

(2)  Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 470/2009 av den 6 maj 2009 om gemenskapsförfaranden för att fastställa gränsvärden för farmakologiskt verksamma ämnen i animaliska livsmedel samt om upphävande av rådets förordning (EEG) nr 2377/90 och ändring av Europaparlamentets och rådets direktiv 2001/82/EG och Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 726/2004 (EUT L 152, 16.6.2009, s. 11).

(3)  Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 396/2005 av den 23 februari 2005 om gränsvärden för bekämpningsmedelsrester i eller på livsmedel och foder av vegetabiliskt och animaliskt ursprung och om ändring av rådets direktiv 91/414/EEG (EUT L 70, 16.3.2005, s. 1).

---

| 17.12.2016 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 344/68 |
| --- | --- | --- | --- |

17.12.2016

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 344/68

---

KOMMISSIONENS GENOMFÖRANDEFÖRORDNING (EU) 2016/2289

av den 16 december 2016

om godkännande av epsilon-momfluorotrin som verksamt ämne för användning i biocidprodukter i produkttyp 18

(Text av betydelse för EES)

EUROPEISKA KOMMISSIONEN HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING

med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 528/2012 av den 22 maj 2012 om tillhandahållande på marknaden och användning av biocidprodukter (1), särskilt artikel 90.2, och

av följande skäl:

| (1) | Den 29 maj 2013 tog Förenade kungariket emot en ansökan, i enlighet med artikel 11.1 i Europaparlamentets och rådets direktiv 98/8/EG (2), om upptagande av det verksamma ämnet epsilon-momfluorotrin i bilaga I till det direktivet, för användning i produkter i produkttyp 18, insekticider, akaricider och bekämpningsmedel mot andra leddjur, som beskrivs i bilaga V till samma direktiv och som motsvarar produkttyp 18 såsom den beskrivs i bilaga V till förordning (EU) nr 528/2012. |
| --- | --- |

(1)

Den 29 maj 2013 tog Förenade kungariket emot en ansökan, i enlighet med artikel 11.1 i Europaparlamentets och rådets direktiv 98/8/EG (2), om upptagande av det verksamma ämnet epsilon-momfluorotrin i bilaga I till det direktivet, för användning i produkter i produkttyp 18, insekticider, akaricider och bekämpningsmedel mot andra leddjur, som beskrivs i bilaga V till samma direktiv och som motsvarar produkttyp 18 såsom den beskrivs i bilaga V till förordning (EU) nr 528/2012.

| (2) | Förenade kungariket överlämnade bedömningsrapporten tillsammans med sina rekommendationer den 6 oktober 2015 i enlighet med artikel 90.2 i förordning (EU) nr 528/2012. |
| --- | --- |

(2)

Förenade kungariket överlämnade bedömningsrapporten tillsammans med sina rekommendationer den 6 oktober 2015 i enlighet med artikel 90.2 i förordning (EU) nr 528/2012.

| (3) | Kommittén för biocidprodukter avgav Europeiska kemikaliemyndighetens yttrande den 16 juni 2016, med beaktande av den utvärderande behöriga myndighetens slutsatser. |
| --- | --- |

(3)

Kommittén för biocidprodukter avgav Europeiska kemikaliemyndighetens yttrande den 16 juni 2016, med beaktande av den utvärderande behöriga myndighetens slutsatser.

| (4) | Enligt yttrandet kan biocidprodukter i produkttyp 18 som innehåller epsilon-momfluorotrin förväntas uppfylla kriterierna i artikel 19.1 b i förordning (EU) nr 528/2012, förutsatt att vissa specifikationer och användningsvillkor uppfylls. |
| --- | --- |

(4)

Enligt yttrandet kan biocidprodukter i produkttyp 18 som innehåller epsilon-momfluorotrin förväntas uppfylla kriterierna i artikel 19.1 b i förordning (EU) nr 528/2012, förutsatt att vissa specifikationer och användningsvillkor uppfylls.

| (5) | epsilon-Momfluorotrin bör därför godkännas för användning i biocidprodukter i produkttyp 18, förutsatt att vissa specifikationer och villkor uppfylls. |
| --- | --- |

(5)

epsilon-Momfluorotrin bör därför godkännas för användning i biocidprodukter i produkttyp 18, förutsatt att vissa specifikationer och villkor uppfylls.

| (6) | Innan ett verksamt ämne godkänns bör berörda parter medges en rimlig tidsperiod för att vidta de förberedande åtgärder som behövs för att uppfylla de nya kraven. |
| --- | --- |

(6)

Innan ett verksamt ämne godkänns bör berörda parter medges en rimlig tidsperiod för att vidta de förberedande åtgärder som behövs för att uppfylla de nya kraven.

| (7) | De åtgärder som föreskrivs i denna förordning är förenliga med yttrandet från ständiga kommittén för biocidprodukter. |
| --- | --- |

(7)

De åtgärder som föreskrivs i denna förordning är förenliga med yttrandet från ständiga kommittén för biocidprodukter.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

epsilon-Momfluorotrin godkänns som verksamt ämne för användning i biocidprodukter i produkttyp 18, förutsatt att de specifikationer och villkor som anges i bilagan uppfylls.

Artikel 2

Denna förordning träder i kraft den tjugonde dagen efter det att den har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning.

Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater.

Utfärdad i Bryssel den 16 december 2016.

På kommissionens vägnar

Jean-Claude JUNCKER

Ordförande

---

(1)  
  EUT L 167, 27.6.2012, s. 1.

1

(2)  Europaparlamentets och rådets direktiv 98/8/EG av den 16 februari 1998 om utsläppande av biocidprodukter på marknaden (EGT L 123, 24.4.1998, s. 1).

2

---

BILAGA

| Trivialnamn | IUPAC-namn
  Identifikationsnummer | Det verksamma ämnets minsta renhetsgrad (1) | Datum för godkännande | Godkännandeperioden löper ut | Produkttyp | Särskilda villkor |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| epsilon-Momfluorotrin | IUPAC-namn: | Alla isomerer: 2,3,5,6-tetrafluoro-4-(metoximetyl)bensyl-(EZ)-(1RS,3RS;1SR,3SR)-3-(2-cyanoprop-1-enyl)-2,2-dimetylcyklopropankarboxylat |

Trivialnamn

IUPAC-namn

Identifikationsnummer

Det verksamma ämnets minsta renhetsgrad (1)

Datum för godkännande

Godkännandeperioden löper ut

Produkttyp

Särskilda villkor

epsilon-Momfluorotrin

IUPAC-namn:

Alla isomerer: 2,3,5,6-tetrafluoro-4-(metoximetyl)bensyl-(EZ)-(1RS,3RS;1SR,3SR)-3-(2-cyanoprop-1-enyl)-2,2-dimetylcyklopropankarboxylat

| | RTZ-isomer: 2,3,5,6-tetrafluoro-4-(metoximetyl)bensyl-(Z)-(1R,3R)-3-(2-cyanoprop-1-enyl)-2,2-dimetylcyklopropankarboxylat |
| --- | --- |

RTZ-isomer: 2,3,5,6-tetrafluoro-4-(metoximetyl)bensyl-(Z)-(1R,3R)-3-(2-cyanoprop-1-enyl)-2,2-dimetylcyklopropankarboxylat

EG-nr: inget

CAS-nr:

| | Alla isomerer: 609346-29-4 |
| --- | --- |

Alla isomerer: 609346-29-4

| | RTZ-isomer: 1065124-65-3 |
| --- | --- |

RTZ-isomer: 1065124-65-3

Alla isomerer: 93 % (w/w)

RTZ-isomer: 82,5 % (w/w)

1 juli 2017

30 juni 2027

18

För godkännanden av biocidprodukter ska följande villkor uppfyllas:

| 1. | Produktbedömningen ska särskilt ta hänsyn till exponeringar, risker och effektivitet som har samband med något av de användningsområden som ingår i en ansökan om godkännande, men som inte ingick i riskbedömningen av det verksamma ämnet på unionsnivå. |
| --- | --- |

1.

Produktbedömningen ska särskilt ta hänsyn till exponeringar, risker och effektivitet som har samband med något av de användningsområden som ingår i en ansökan om godkännande, men som inte ingick i riskbedömningen av det verksamma ämnet på unionsnivå.

| 2. | Med hänsyn till de risker som påvisats för de bedömda användningsområdena ska produktbedömningen särskilt ta hänsyn till ytvatten, sediment och mark för produkter som används i) för applicering i luft inomhus, och ii) för sprejapplicering på ytor utomhus. |
| --- | --- |

2.

Med hänsyn till de risker som påvisats för de bedömda användningsområdena ska produktbedömningen särskilt ta hänsyn till ytvatten, sediment och mark för produkter som används i) för applicering i luft inomhus, och ii) för sprejapplicering på ytor utomhus.

| 3. | För produkter som kan leda till resthalter i livsmedel eller foder ska behovet av att fastställa nya eller att ändra befintliga gränsvärden för resthalter (MRL-värden) i enlighet med Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 470/2009 (2) eller Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 396/2005 (3) kontrolleras, och lämpliga riskbegränsande åtgärder ska vidtas för att säkerställa att gällande gränsvärden för resthalter inte överskrids. |
| --- | --- |

3.

För produkter som kan leda till resthalter i livsmedel eller foder ska behovet av att fastställa nya eller att ändra befintliga gränsvärden för resthalter (MRL-värden) i enlighet med Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 470/2009 (2) eller Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 396/2005 (3) kontrolleras, och lämpliga riskbegränsande åtgärder ska vidtas för att säkerställa att gällande gränsvärden för resthalter inte överskrids.

---

(1)  Den renhet som anges i denna kolumn är den minsta renhetsgraden för det verksamma ämne som utvärderats i enlighet med artikel 90.2 i förordning (EU) nr 528/2012. Det verksamma ämnet i den produkt som släpps ut på marknaden kan ha samma renhetsgrad eller annan renhetsgrad, om det har bevisats vara tekniskt ekvivalent med det utvärderade verksamma ämnet.

(2)  Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 470/2009 av den 6 maj 2009 om gemenskapsförfaranden för att fastställa gränsvärden för farmakologiskt verksamma ämnen i animaliska livsmedel samt om upphävande av rådets förordning (EEG) nr 2377/90 och ändring av Europaparlamentets och rådets direktiv 2001/82/EG och Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 726/2004 (EUT L 152, 16.6.2009, s. 11).

(3)  Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 396/2005 av den 23 februari 2005 om gränsvärden för bekämpningsmedelsrester i eller på livsmedel och foder av vegetabiliskt och animaliskt ursprung och om ändring av rådets direktiv 91/414/EEG (EUT L 70, 16.3.2005, s. 1).

---

| 17.12.2016 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 344/71 |
| --- | --- | --- | --- |

17.12.2016

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 344/71

---

KOMMISSIONENS GENOMFÖRANDEFÖRORDNING (EU) 2016/2290

av den 16 december 2016

om godkännande av perättiksyra som existerande verksamt ämne för användning i biocidprodukter i produkttyperna 11 och 12

(Text av betydelse för EES)

EUROPEISKA KOMMISSIONEN HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING

med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 528/2012 av den 22 maj 2012 om tillhandahållande på marknaden och användning av biocidprodukter (1), särskilt artikel 89.1 tredje stycket, och

av följande skäl:

| (1) | I kommissionens delegerade förordning (EU) nr 1062/2014 (2) fastställs en förteckning över existerande verksamma ämnen som ska utvärderas för att eventuellt godkännas för användning i biocidprodukter. I förteckningen ingår perättiksyra. |
| --- | --- |

(1)

I kommissionens delegerade förordning (EU) nr 1062/2014 (2) fastställs en förteckning över existerande verksamma ämnen som ska utvärderas för att eventuellt godkännas för användning i biocidprodukter. I förteckningen ingår perättiksyra.

| (2) | Perättiksyra har utvärderats för användning i produkter i produkttyp 11, skyddsmedel för kylvattens- och processystem, och produkttyp 12, slembekämpningsmedel, som beskrivs i bilaga V till förordning (EU) nr 528/2012. |
| --- | --- |

(2)

Perättiksyra har utvärderats för användning i produkter i produkttyp 11, skyddsmedel för kylvattens- och processystem, och produkttyp 12, slembekämpningsmedel, som beskrivs i bilaga V till förordning (EU) nr 528/2012.

| (3) | Finland utsågs till utvärderande behörig myndighet och överlämnade bedömningsrapporterna tillsammans med sina rekommendationer den 3 juli 2015. |
| --- | --- |

(3)

Finland utsågs till utvärderande behörig myndighet och överlämnade bedömningsrapporterna tillsammans med sina rekommendationer den 3 juli 2015.

| (4) | Kommittén för biocidprodukter avgav i enlighet med artikel 7.2 i delegerad förordning (EU) nr 1062/2014 Europeiska kemikaliemyndighetens yttranden den 14 juni 2016, med beaktande av den utvärderande behöriga myndighetens slutsatser. |
| --- | --- |

(4)

Kommittén för biocidprodukter avgav i enlighet med artikel 7.2 i delegerad förordning (EU) nr 1062/2014 Europeiska kemikaliemyndighetens yttranden den 14 juni 2016, med beaktande av den utvärderande behöriga myndighetens slutsatser.

| (5) | Enligt yttrandena kan biocidprodukter i produkttyperna 11 och 12 som innehåller perättiksyra förväntas uppfylla kriterierna i artikel 19.1 b i förordning (EU) nr 528/2012, förutsatt att vissa specifikationer och användningsvillkor uppfylls. |
| --- | --- |

(5)

Enligt yttrandena kan biocidprodukter i produkttyperna 11 och 12 som innehåller perättiksyra förväntas uppfylla kriterierna i artikel 19.1 b i förordning (EU) nr 528/2012, förutsatt att vissa specifikationer och användningsvillkor uppfylls.

| (6) | Perättiksyra bör därför godkännas för användning i biocidprodukter i produkttyperna 11 och 12, förutsatt att vissa specifikationer och villkor uppfylls. |
| --- | --- |

(6)

Perättiksyra bör därför godkännas för användning i biocidprodukter i produkttyperna 11 och 12, förutsatt att vissa specifikationer och villkor uppfylls.

| (7) | Perättiksyra förekommer i en vattenlösning som innehåller ättiksyra och väteperoxid. På grund av förekomsten av väteperoxid, som kan användas vid framställning av sprängämnesprekursorer, bör godkännanden av biocidprodukter som innehåller perättiksyra inte påverka tillämpningen av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 98/2013 (3). |
| --- | --- |

(7)

Perättiksyra förekommer i en vattenlösning som innehåller ättiksyra och väteperoxid. På grund av förekomsten av väteperoxid, som kan användas vid framställning av sprängämnesprekursorer, bör godkännanden av biocidprodukter som innehåller perättiksyra inte påverka tillämpningen av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 98/2013 (3).

| (8) | Innan ett verksamt ämne godkänns bör berörda parter medges en rimlig tidsperiod för att vidta de förberedande åtgärder som behövs för att uppfylla de nya kraven. |
| --- | --- |

(8)

Innan ett verksamt ämne godkänns bör berörda parter medges en rimlig tidsperiod för att vidta de förberedande åtgärder som behövs för att uppfylla de nya kraven.

| (9) | De åtgärder som föreskrivs i denna förordning är förenliga med yttrandet från ständiga kommittén för biocidprodukter. |
| --- | --- |

(9)

De åtgärder som föreskrivs i denna förordning är förenliga med yttrandet från ständiga kommittén för biocidprodukter.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Perättiksyra godkänns som verksamt ämne för användning i biocidprodukter i produkttyperna 11 och 12, förutsatt att de specifikationer och villkor som anges i bilagan är uppfyllda.

Artikel 2

Denna förordning träder i kraft den tjugonde dagen efter det att den har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning.

Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater.

Utfärdad i Bryssel den 16 december 2016.

På kommissionens vägnar

Jean-Claude JUNCKER

Ordförande

---

(1)  
  EUT L 167, 27.6.2012, s. 1.

1

(2)  Kommissionens delegerade förordning (EU) nr 1062/2014 av den 4 augusti 2014 om arbetsprogrammet för en systematisk granskning av alla existerande verksamma ämnen som används i biocidprodukter som avses i Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 528/2012 (EUT L 294, 10.10.2014, s. 1).

2

(3)  Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 98/2013 av den 15 januari 2013 om saluföring och användning av sprängämnesprekursorer (EUT L 39, 9.2.2013, s. 1).

3

---

BILAGA

| Trivialnamn | IUPAC-namn
  Identifikationsnummer | Det verksamma ämnets minsta renhetsgrad (1) | Datum för godkännande | Godkännandeperioden löper ut | Produkttyp | Särskilda villkor |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Perättiksyra | IUPAC-namn:
  Peroxietansyra
  EG-nr: 201-186-8
  CAS-nr: 79-21-0 | Specifikationen är baserad på utgångsmaterialen väteperoxid och ättiksyra, vilka används för att tillverka perättiksyra.
  Perättiksyra i en vattenlösning som innehåller ättiksyra och väteperoxid | 1 juli 2018 | 30 juni 2028 | 11 | För godkännanden av biocidprodukter ska följande villkor vara uppfyllda:






  1. | Produktbedömningen ska särskilt ta hänsyn till exponeringar, risker och effektivitet som har samband med något av de användningsområden som ingår i en ansökan om godkännande, men som inte ingick i riskbedömningen av det verksamma ämnet på unionsnivå. |

Trivialnamn

IUPAC-namn

Identifikationsnummer

Det verksamma ämnets minsta renhetsgrad (1)

Datum för godkännande

Godkännandeperioden löper ut

Produkttyp

Särskilda villkor

Perättiksyra

IUPAC-namn:

Peroxietansyra

EG-nr: 201-186-8

CAS-nr: 79-21-0

Specifikationen är baserad på utgångsmaterialen väteperoxid och ättiksyra, vilka används för att tillverka perättiksyra.

Perättiksyra i en vattenlösning som innehåller ättiksyra och väteperoxid

1 juli 2018

30 juni 2028

11

För godkännanden av biocidprodukter ska följande villkor vara uppfyllda:

1.

Produktbedömningen ska särskilt ta hänsyn till exponeringar, risker och effektivitet som har samband med något av de användningsområden som ingår i en ansökan om godkännande, men som inte ingick i riskbedömningen av det verksamma ämnet på unionsnivå.

| 2. | På grund av förekomsten av väteperoxid får godkännanden av biocidprodukter inte påverka tillämpningen av förordning (EU) nr 98/2013. |
| --- | --- |

2.

På grund av förekomsten av väteperoxid får godkännanden av biocidprodukter inte påverka tillämpningen av förordning (EU) nr 98/2013.

| 3. | Med hänsyn till de risker som påvisats för de bedömda användningsområdena ska produktbedömningen särskilt ta hänsyn till






  a) | industriella och yrkesmässiga användare, |
| --- | --- | --- |

3.

Med hänsyn till de risker som påvisats för de bedömda användningsområdena ska produktbedömningen särskilt ta hänsyn till

a)

industriella och yrkesmässiga användare,

| b) | havsvatten för produkter som används i genomströmningssystem för kylning, |
| --- | --- |

b)

havsvatten för produkter som används i genomströmningssystem för kylning,

| c) | mark och ytvatten för produkter som används i stora, öppna cirkulerande kylsystem. |
| --- | --- |

c)

mark och ytvatten för produkter som används i stora, öppna cirkulerande kylsystem.

12

För godkännanden av biocidprodukter ska följande villkor vara uppfyllda:

| 1. | Produktbedömningen ska särskilt ta hänsyn till exponeringar, risker och effektivitet som har samband med något av de användningsområden som ingår i en ansökan om godkännande, men som inte ingick i riskbedömningen av det verksamma ämnet på unionsnivå. |
| --- | --- |

1.

Produktbedömningen ska särskilt ta hänsyn till exponeringar, risker och effektivitet som har samband med något av de användningsområden som ingår i en ansökan om godkännande, men som inte ingick i riskbedömningen av det verksamma ämnet på unionsnivå.

| 2. | På grund av förekomsten av väteperoxid får godkännanden av biocidprodukter inte påverka tillämpningen av förordning (EU) nr 98/2013. |
| --- | --- |

2.

På grund av förekomsten av väteperoxid får godkännanden av biocidprodukter inte påverka tillämpningen av förordning (EU) nr 98/2013.

| 3. | Med hänsyn till de risker som påvisats för de bedömda användningsområdena ska produktbedömningen särskilt ta hänsyn till industriella och yrkesmässiga användare. |
| --- | --- |

3.

Med hänsyn till de risker som påvisats för de bedömda användningsområdena ska produktbedömningen särskilt ta hänsyn till industriella och yrkesmässiga användare.

---

(1)  Den renhet som anges i denna kolumn är den minsta renhetsgraden för det verksamma ämne som utvärderats i enlighet med artikel 89.1 i förordning (EU) nr 528/2012. Det verksamma ämnet i den produkt som släpps ut på marknaden kan ha samma renhetsgrad eller annan renhetsgrad, om det har bevisats vara tekniskt ekvivalent med det utvärderade verksamma ämnet.

---

| 17.12.2016 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 344/74 |
| --- | --- | --- | --- |

17.12.2016

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 344/74

---

KOMMISSIONENS GENOMFÖRANDEFÖRORDNING (EU) 2016/2291

av den 16 december 2016

om godkännande av L-(+)-mjölksyra som verksamt ämne för användning i biocidprodukter i produkttyp 1

(Text av betydelse för EES)

EUROPEISKA KOMMISSIONEN HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING

med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 528/2012 av den 22 maj 2012 om tillhandahållande på marknaden och användning av biocidprodukter (1), särskilt artikel 90.2, och

av följande skäl:

| (1) | Den 29 augusti 2013 tog Tyskland emot en ansökan, i enlighet med artikel 11.1 i Europaparlamentets och rådets direktiv 98/8/EG (2), om upptagande av det verksamma ämnet L-(+)-mjölksyra i bilaga I till det direktivet, för användning i produkter i produkttyp 1, mänsklig hygien, som beskrivs i bilaga V till samma direktiv och som motsvarar produkttyp 1 såsom den beskrivs i bilaga V till förordning (EU) nr 528/2012. |
| --- | --- |

(1)

Den 29 augusti 2013 tog Tyskland emot en ansökan, i enlighet med artikel 11.1 i Europaparlamentets och rådets direktiv 98/8/EG (2), om upptagande av det verksamma ämnet L-(+)-mjölksyra i bilaga I till det direktivet, för användning i produkter i produkttyp 1, mänsklig hygien, som beskrivs i bilaga V till samma direktiv och som motsvarar produkttyp 1 såsom den beskrivs i bilaga V till förordning (EU) nr 528/2012.

| (2) | I enlighet med artikel 90.2 i förordning (EU) nr 528/2012 överlämnade Tyskland bedömningsrapporten tillsammans med sina rekommendationer den 5 februari 2015. |
| --- | --- |

(2)

I enlighet med artikel 90.2 i förordning (EU) nr 528/2012 överlämnade Tyskland bedömningsrapporten tillsammans med sina rekommendationer den 5 februari 2015.

| (3) | Kommittén för biocidprodukter avgav Europeiska kemikaliemyndighetens yttrande den 10 december 2015, med beaktande av den utvärderande behöriga myndighetens slutsatser. |
| --- | --- |

(3)

Kommittén för biocidprodukter avgav Europeiska kemikaliemyndighetens yttrande den 10 december 2015, med beaktande av den utvärderande behöriga myndighetens slutsatser.

| (4) | Enligt yttrandet kan biocidprodukter i produkttyp 1 som innehåller L-(+)-mjölksyra förväntas uppfylla kriterierna i artikel 19.1 b i förordning (EU) nr 528/2012, förutsatt att vissa specifikationer och användningsvillkor uppfylls. |
| --- | --- |

(4)

Enligt yttrandet kan biocidprodukter i produkttyp 1 som innehåller L-(+)-mjölksyra förväntas uppfylla kriterierna i artikel 19.1 b i förordning (EU) nr 528/2012, förutsatt att vissa specifikationer och användningsvillkor uppfylls.

| (5) | L-(+)-mjölksyra bör därför godkännas för användning i biocidprodukter i produkttyp 1 förutsatt att vissa specifikationer och villkor uppfylls. |
| --- | --- |

(5)

L-(+)-mjölksyra bör därför godkännas för användning i biocidprodukter i produkttyp 1 förutsatt att vissa specifikationer och villkor uppfylls.

| (6) | Innan ett verksamt ämne godkänns bör berörda parter medges en rimlig tidsperiod för att vidta de förberedande åtgärder som behövs för att uppfylla de nya kraven. |
| --- | --- |

(6)

Innan ett verksamt ämne godkänns bör berörda parter medges en rimlig tidsperiod för att vidta de förberedande åtgärder som behövs för att uppfylla de nya kraven.

| (7) | De åtgärder som föreskrivs i denna förordning är förenliga med yttrandet från ständiga kommittén för biocidprodukter. |
| --- | --- |

(7)

De åtgärder som föreskrivs i denna förordning är förenliga med yttrandet från ständiga kommittén för biocidprodukter.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

L-(+)-mjölksyra godkänns som verksamt ämne för användning i biocidprodukter i produkttyp 1, förutsatt att de specifikationer och villkor som anges i bilagan är uppfyllda.

Artikel 2

Denna förordning träder i kraft den tjugonde dagen efter det att den har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning.

Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater.

Utfärdad i Bryssel den 16 december 2016.

På kommissionens vägnar

Jean-Claude JUNCKER

Ordförande

---

(1)  
  EUT L 167, 27.6.2012, s. 1.

1

(2)  Europaparlamentets och rådets direktiv 98/8/EG av den 16 februari 1998 om utsläppande av biocidprodukter på marknaden (EGT L 123, 24.4.1998, s. 1).

2

---

BILAGA

| Trivialnamn | IUPAC-namn
  Identifikationsnummer | Det verksamma ämnets minsta renhetsgrad (1) | Datum för godkännande | Godkännandeperioden löper ut | Produkttyp | Särskilda villkor |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| L-(+)-mjölksyra | IUPAC-namn:
  (S)-2-hydroxipropionsyra
  EG-nr: 201-196-2
  CAS-nr: 79-33-4 | 95,5 % (w/w) | 1 juli 2017 | 30 juni 2027 | 1 | För godkännanden av biocidprodukter ska följande villkor vara uppfyllda:






  1. | Produktbedömningen ska särskilt ta hänsyn till exponeringar, risker och effektivitet som har samband med något av de användningsområden som ingår i en ansökan om godkännande, men som inte ingick i riskbedömningen av det verksamma ämnet på unionsnivå. |

Trivialnamn

IUPAC-namn

Identifikationsnummer

Det verksamma ämnets minsta renhetsgrad (1)

Datum för godkännande

Godkännandeperioden löper ut

Produkttyp

Särskilda villkor

L-(+)-mjölksyra

IUPAC-namn:

(S)-2-hydroxipropionsyra

EG-nr: 201-196-2

CAS-nr: 79-33-4

95,5 % (w/w)

1 juli 2017

30 juni 2027

1

För godkännanden av biocidprodukter ska följande villkor vara uppfyllda:

1.

Produktbedömningen ska särskilt ta hänsyn till exponeringar, risker och effektivitet som har samband med något av de användningsområden som ingår i en ansökan om godkännande, men som inte ingick i riskbedömningen av det verksamma ämnet på unionsnivå.

| 2. | Med hänsyn till de risker som påvisats för de bedömda användningsområdena ska produktbedömningen särskilt ta hänsyn till icke yrkesmässiga användare. |
| --- | --- |

2.

Med hänsyn till de risker som påvisats för de bedömda användningsområdena ska produktbedömningen särskilt ta hänsyn till icke yrkesmässiga användare.

---

(1)  Den renhet som anges i denna kolumn är den minsta renhetsgraden för det verksamma ämne som utvärderats i enlighet med artikel 89.1 i förordning (EU) nr 528/2012. Det verksamma ämnet i den produkt som släpps ut på marknaden kan ha samma renhetsgrad eller annan renhetsgrad, om det har bevisats vara tekniskt ekvivalent med det utvärderade verksamma ämnet.

---

| 17.12.2016 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 344/77 |
| --- | --- | --- | --- |

17.12.2016

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 344/77

---

KOMMISSIONENS GENOMFÖRANDEFÖRORDNING (EU) 2016/2292

av den 16 december 2016

om fastställande av det vägda genomsnittet av de högsta mobiltermineringstaxorna i hela unionen och om upphävande av genomförandeförordning (EU) 2015/2352

(Text av betydelse för EES)

EUROPEISKA KOMMISSIONEN HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING

med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 531/2012 av den 13 juni 2012 om roaming i allmänna mobilnät i unionen (1), särskilt artikel 6e.2, och

av följande skäl:

| (1) | Enligt förordning (EU) nr 531/2012 bör nationella leverantörer inte ta ut någon tilläggsavgift utöver det nationella slutkundspriset för roamingkunder i någon medlemsstat för mottagna reglerade roamingsamtal inom gränserna för normal användning. Denna bestämmelse gäller från och med den 15 juni 2017, under förutsättning att den rättsakt som ska antas med anledning av förslaget om roamingmarknaden i grossistledet som avses i artikel 19.2 i den förordningen har börjat tillämpas vid den tidpunkten. |
| --- | --- |

(1)

Enligt förordning (EU) nr 531/2012 bör nationella leverantörer inte ta ut någon tilläggsavgift utöver det nationella slutkundspriset för roamingkunder i någon medlemsstat för mottagna reglerade roamingsamtal inom gränserna för normal användning. Denna bestämmelse gäller från och med den 15 juni 2017, under förutsättning att den rättsakt som ska antas med anledning av förslaget om roamingmarknaden i grossistledet som avses i artikel 19.2 i den förordningen har börjat tillämpas vid den tidpunkten.

| (2) | Enligt förordning (EU) nr 531/2012 får nationella leverantörer ta ut en tilläggsavgift, utöver det nationella slutkundspriset, för förbrukningen av reglerade roamingtjänster i slutkundsledet, under en övergångsperiod från och med den 30 april 2016 till och med den dag då den rättsakt som avses i artikel 19.2 i den förordningen börjar tillämpas. |
| --- | --- |

(2)

Enligt förordning (EU) nr 531/2012 får nationella leverantörer ta ut en tilläggsavgift, utöver det nationella slutkundspriset, för förbrukningen av reglerade roamingtjänster i slutkundsledet, under en övergångsperiod från och med den 30 april 2016 till och med den dag då den rättsakt som avses i artikel 19.2 i den förordningen börjar tillämpas.

| (3) | Genom förordning (EU) nr 531/2012 får nationella leverantörer, efter övergångsperioden, ta ut en tilläggsavgift, utöver de nationella slutkundspriserna för förbrukningen av reglerade roamingtjänster i slutkundsledet som går utöver eventuella gränser för normal användning. |
| --- | --- |

(3)

Genom förordning (EU) nr 531/2012 får nationella leverantörer, efter övergångsperioden, ta ut en tilläggsavgift, utöver de nationella slutkundspriserna för förbrukningen av reglerade roamingtjänster i slutkundsledet som går utöver eventuella gränser för normal användning.

| (4) | Genom förordning (EU) nr 531/2012 begränsas eventuella tilläggsavgifter för att ta emot reglerade roamingsamtal till det vägda genomsnittet av de högsta mobiltermineringstaxorna i hela unionen. |
| --- | --- |

(4)

Genom förordning (EU) nr 531/2012 begränsas eventuella tilläggsavgifter för att ta emot reglerade roamingsamtal till det vägda genomsnittet av de högsta mobiltermineringstaxorna i hela unionen.

| (5) | I kommissionens genomförandeförordning (EU) 2015/2352 (2) fastställs det vägda genomsnittet av de högsta mobiltermineringstaxorna i hela unionen som ska tillämpas från och med den 30 april 2016 på grundval av uppgifter från den 1 juli 2015. |
| --- | --- |

(5)

I kommissionens genomförandeförordning (EU) 2015/2352 (2) fastställs det vägda genomsnittet av de högsta mobiltermineringstaxorna i hela unionen som ska tillämpas från och med den 30 april 2016 på grundval av uppgifter från den 1 juli 2015.

| (6) | Organet för europeiska tillsynsmyndigheter för elektronisk kommunikation har tillhandahållit kommissionen uppdaterad information från medlemsstaternas nationella regleringsmyndigheter om följande: de högsta mobiltermineringstaxorna de tog ut, i enlighet med artiklarna 7 och 16 i Europaparlamentets och rådets direktiv 2002/21/EG (3) (ramdirektiv) och artikel 13 i Europaparlamentets och rådets direktiv 2002/19/EG (4) (tillträdesdirektiv), på varje nationell marknad för samtalsterminering i grossistledet i enskilda mobilnät, och ii) det totala antalet abonnenter i medlemsstaterna. |
| --- | --- |

(6)

Organet för europeiska tillsynsmyndigheter för elektronisk kommunikation har tillhandahållit kommissionen uppdaterad information från medlemsstaternas nationella regleringsmyndigheter om följande: de högsta mobiltermineringstaxorna de tog ut, i enlighet med artiklarna 7 och 16 i Europaparlamentets och rådets direktiv 2002/21/EG (3) (ramdirektiv) och artikel 13 i Europaparlamentets och rådets direktiv 2002/19/EG (4) (tillträdesdirektiv), på varje nationell marknad för samtalsterminering i grossistledet i enskilda mobilnät, och ii) det totala antalet abonnenter i medlemsstaterna.

| (7) | I enlighet med förordning (EU) nr 531/2012 har kommissionen beräknat det vägda genomsnittet av de högsta mobiltermineringstaxorna i hela unionen genom att i) multiplicera den högsta mobiltermineringstaxan som är tillåten i en viss medlemsstat med det totala antalet abonnenter i den medlemsstaten, ii) summera denna produkt för alla medlemsstater, och iii) dividera den erhållna totalsumman med det totala antalet abonnenter i alla medlemsstater, på grundval av värdena för dessa data den 1 juli 2016. För länder utanför euroområdet är den relevanta växelkursen genomsnittet för andra kvartalet 2016 som erhållits från Europeiska centralbankens databas. |
| --- | --- |

(7)

I enlighet med förordning (EU) nr 531/2012 har kommissionen beräknat det vägda genomsnittet av de högsta mobiltermineringstaxorna i hela unionen genom att i) multiplicera den högsta mobiltermineringstaxan som är tillåten i en viss medlemsstat med det totala antalet abonnenter i den medlemsstaten, ii) summera denna produkt för alla medlemsstater, och iii) dividera den erhållna totalsumman med det totala antalet abonnenter i alla medlemsstater, på grundval av värdena för dessa data den 1 juli 2016. För länder utanför euroområdet är den relevanta växelkursen genomsnittet för andra kvartalet 2016 som erhållits från Europeiska centralbankens databas.

| (8) | Det är därför nödvändigt att uppdatera det värde för det vägda genomsnittet av de högsta mobiltermineringstaxorna i hela unionen som fastställs i genomförandeförordning (EU) 2015/2352. |
| --- | --- |

(8)

Det är därför nödvändigt att uppdatera det värde för det vägda genomsnittet av de högsta mobiltermineringstaxorna i hela unionen som fastställs i genomförandeförordning (EU) 2015/2352.

| (9) | Genomförandeförordning (EU) 2015/2352 bör därför upphävas. |
| --- | --- |

(9)

Genomförandeförordning (EU) 2015/2352 bör därför upphävas.

| (10) | Enligt förordning (EU) nr 531/2012 ska kommissionen årligen se över det vägda genomsnittet av de högsta mobiltermineringstaxorna i hela unionen. |
| --- | --- |

(10)

Enligt förordning (EU) nr 531/2012 ska kommissionen årligen se över det vägda genomsnittet av de högsta mobiltermineringstaxorna i hela unionen.

| (11) | De åtgärder som föreskrivs i denna förordning är förenliga med yttrandet från kommunikationskommittén. |
| --- | --- |

(11)

De åtgärder som föreskrivs i denna förordning är förenliga med yttrandet från kommunikationskommittén.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Det vägda genomsnittet av de högsta mobiltermineringstaxorna i hela unionen fastställs till 0,0108 euro per minut.

Artikel 2

Genomförandeförordning (EU) 2015/2352 ska upphöra att gälla.

Artikel 3

Denna förordning träder i kraft den tjugonde dagen efter det att den har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning.

Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater.

Utfärdad i Bryssel den 16 december 2016.

På kommissionens vägnar

Jean-Claude JUNCKER

Ordförande

---

(1)  
  EUT L 172, 30.6.2012, s. 10.

1

(2)  Kommissionens genomförandeförordning (EU) 2015/2352 av den 16 december 2015 om fastställande av det vägda genomsnittet av de högsta mobiltermineringstaxorna i hela unionen (EUT L 331, 17.12.2015, s. 7).

2

(3)  Europaparlamentets och rådets direktiv 2002/21/EG av den 7 mars 2002 om ett gemensamt regelverk för elektroniska kommunikationsnät och kommunikationstjänster (ramdirektiv) (EGT L 108, 24.4.2002, s. 33)

3

(4)  Europaparlamentets och rådets direktiv 2002/19/EG av den 7 mars 2002 om tillträde till och samtrafik mellan elektroniska kommunikationsnät och tillhörande faciliteter (tillträdesdirektiv) (EGT L 108, 24.4.2002, s. 7).

4

---

| 17.12.2016 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 344/79 |
| --- | --- | --- | --- |

17.12.2016

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 344/79

---

KOMMISSIONENS GENOMFÖRANDEFÖRORDNING (EU) 2016/2293

av den 16 december 2016

om ändring av bilaga I till rådets förordning (EEG) nr 2658/87 om tulltaxe- och statistiknomenklaturen och om Gemensamma tulltaxan

EUROPEISKA KOMMISSIONEN HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING

med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

med beaktande av rådets förordning (EEG) nr 2658/87 av den 23 juli 1987 om tulltaxe- och statistiknomenklaturen och om Gemensamma tulltaxan (1) särskilt artikel 9.1 d, och

av följande skäl:

| (1) | I syfte att samtidigt tillgodose behoven i samband med Gemensamma tulltaxan och behoven i samband med statistiken över unionens utrikeshandel och annan unionspolitik rörande import eller export av varor upprättades genom förordning (EEG) nr 2658/87 en varunomenklatur (nedan kallad Kombinerade nomenklaturen). |
| --- | --- |

(1)

I syfte att samtidigt tillgodose behoven i samband med Gemensamma tulltaxan och behoven i samband med statistiken över unionens utrikeshandel och annan unionspolitik rörande import eller export av varor upprättades genom förordning (EEG) nr 2658/87 en varunomenklatur (nedan kallad Kombinerade nomenklaturen).

| (2) | Genom rådets beslut (EU) 2016/1885 (2) ingick rådet avtal genom en skriftväxling mellan Europeiska unionen och Folkrepubliken Kina i enlighet med artiklarna XXIV.6 och XXVIII i allmänna tull- och handelsavtalet (Gatt) 1994 om ändring av medgivanden i Republiken Kroatiens bindningslistor i samband med anslutningen till Europeiska unionen (nedan kallat avtalet). I avtalet föreskrivs en nedsättning av tullen för två produktkategorier. Unionen och Kina har till varandra anmält de interna förfarandena för avtalets ikraftträdande och avtalet ska träda i kraft den 1 januari 2017. |
| --- | --- |

(2)

Genom rådets beslut (EU) 2016/1885 (2) ingick rådet avtal genom en skriftväxling mellan Europeiska unionen och Folkrepubliken Kina i enlighet med artiklarna XXIV.6 och XXVIII i allmänna tull- och handelsavtalet (Gatt) 1994 om ändring av medgivanden i Republiken Kroatiens bindningslistor i samband med anslutningen till Europeiska unionen (nedan kallat avtalet). I avtalet föreskrivs en nedsättning av tullen för två produktkategorier. Unionen och Kina har till varandra anmält de interna förfarandena för avtalets ikraftträdande och avtalet ska träda i kraft den 1 januari 2017.

| (3) | Det är nödvändigt att genomföra de åtgärder som föreskrivs i beslut (EU) 2016/1885 i Gemensamma tulltaxan. Bilaga I till förordning (EEG) nr 2658/87 bör därför ändras i enlighet med detta. |
| --- | --- |

(3)

Det är nödvändigt att genomföra de åtgärder som föreskrivs i beslut (EU) 2016/1885 i Gemensamma tulltaxan. Bilaga I till förordning (EEG) nr 2658/87 bör därför ändras i enlighet med detta.

| (4) | Ändringarna av tullsatsen bör tillämpas från den dag som avtalet träder i kraft. Denna förordning bör därför träda i kraft så snart som möjligt. |
| --- | --- |

(4)

Ändringarna av tullsatsen bör tillämpas från den dag som avtalet träder i kraft. Denna förordning bör därför träda i kraft så snart som möjligt.

| (5) | De åtgärder som föreskrivs i denna förordning är förenliga med yttrandet från tullkodexkommittén. |
| --- | --- |

(5)

De åtgärder som föreskrivs i denna förordning är förenliga med yttrandet från tullkodexkommittén.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Bilaga I till förordning (EEG) nr 2658/87 ska ändras i enlighet med bilagan till den här förordningen.

Artikel 2

Denna förordning träder i kraft dagen efter det att den har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning.

Den ska tillämpas från och med den 1 januari 2017.

Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater.

Utfärdad i Bryssel den 16 december 2016.

På kommissionens vägnar

Jean-Claude JUNCKER

Ordförande

---

(1)  
  EGT L 256, 7.9.1987, s. 1.

1

(2)  Rådets beslut (EU) 2016/1885 av den 18 oktober 2016 om ingående av avtalet genom skriftväxling mellan Europeiska unionen och Folkrepubliken Kina i enlighet med artiklarna XXIV.6 och XXVIII i allmänna tull- och handelsavtalet (Gatt) 1994 om ändring av medgivanden i Republiken Kroatiens bindningslistor i samband med anslutningen till Europeiska unionen (EUT L 291, 26.10.2016, s. 7).

2

---

BILAGA

Del två i bilaga I till förordning (EEG) nr 2658/87 ska ändras på följande sätt:

| 1. | I avdelning XII kapitel 64 ska raden som gäller KN-nummer 6404 19 90 ersättas med följande:








  ”6404 19 90 | – – – | Andra |
| --- | --- | --- | --- |

1.

I avdelning XII kapitel 64 ska raden som gäller KN-nummer 6404 19 90 ersättas med följande:

”6404 19 90

– – –

Andra

16,9

pa”

| 2. | I avdelning XVI kapitel 84 ska raden som gäller KN-nummer 8415 10 90 ersättas med följande:








  ”8415 10 90 | – – | Av typen ”split-system” |
| --- | --- | --- | --- |

2.

I avdelning XVI kapitel 84 ska raden som gäller KN-nummer 8415 10 90 ersättas med följande:

”8415 10 90

– –

Av typen ”split-system”

2,5

—”

---

| 17.12.2016 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 344/81 |
| --- | --- | --- | --- |

17.12.2016

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 344/81

---

KOMMISSIONENS GENOMFÖRANDEFÖRORDNING (EU) 2016/2294

av den 16 december 2016

om fastställande av schablonimportvärden för bestämning av ingångspriset för vissa frukter och grönsaker

EUROPEISKA KOMMISSIONEN HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING

med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1308/2013 av den 17 december 2013 om upprättande av en samlad marknadsordning för jordbruksprodukter och om upphävande av rådets förordningar (EEG) nr 922/72, (EEG) nr 234/79, (EG) nr 1037/2001 och (EG) nr 1234/2007 (1),

med beaktande av kommissionens genomförandeförordning (EU) nr 543/2011 av den 7 juni 2011 om tillämpningsföreskrifter för rådets förordning (EG) nr 1234/2007 vad gäller sektorn för frukt och grönsaker och sektorn för bearbetad frukt och bearbetade grönsaker (2), särskilt artikel 136.1, och

av följande skäl:

| (1) | I genomförandeförordning (EU) nr 543/2011 fastställs, i enlighet med resultatet av de multilaterala handelsförhandlingarna i Uruguayrundan, kriterierna för kommissionens fastställande av schablonvärden vid import från tredjeländer, för de produkter och de perioder som anges i del A i bilaga XVI till den förordningen. |
| --- | --- |

(1)

I genomförandeförordning (EU) nr 543/2011 fastställs, i enlighet med resultatet av de multilaterala handelsförhandlingarna i Uruguayrundan, kriterierna för kommissionens fastställande av schablonvärden vid import från tredjeländer, för de produkter och de perioder som anges i del A i bilaga XVI till den förordningen.

| (2) | Varje arbetsdag fastställs ett schablonimportvärde i enlighet med artikel 136.1 i genomförandeförordning (EU) nr 543/2011 med hänsyn till varierande dagliga uppgifter. Denna förordning bör därför träda i kraft samma dag som den offentliggörs i Europeiska unionens officiella tidning. |
| --- | --- |

(2)

Varje arbetsdag fastställs ett schablonimportvärde i enlighet med artikel 136.1 i genomförandeförordning (EU) nr 543/2011 med hänsyn till varierande dagliga uppgifter. Denna förordning bör därför träda i kraft samma dag som den offentliggörs i Europeiska unionens officiella tidning.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

De schablonimportvärden som avses i artikel 136 i genomförandeförordning (EU) nr 543/2011 fastställs i bilagan till denna förordning.

Artikel 2

Denna förordning träder i kraft samma dag som den offentliggörs i Europeiska unionens officiella tidning.

Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater.

Utfärdad i Bryssel den 16 december 2016.

På kommissionens vägnar

För ordföranden

Jerzy PLEWA

Generaldirektör

Generaldirektoratet för jordbruk och landsbygdsutveckling

---

(1)  
  EUT L 347, 20.12.2013, s. 671.

1

(2)  
  EUT L 157, 15.6.2011, s. 1.

2

---

BILAGA

Schablonimportvärden för bestämning av ingångspriset för vissa frukter och grönsaker

| (euro/100 kg) |
| --- |
| KN-nummer | Kod för tredjeland (1) | Schablonimportvärde |
| 0702 00 00 | MA | 99,7 |
| SN | 241,4 |
| TN | 269,5 |
| TR | 111,3 |
| ZZ | 180,5 |
| 0707 00 05 | MA | 79,2 |
| TR | 154,2 |
| ZZ | 116,7 |
| 0709 93 10 | MA | 150,3 |
| TR | 167,9 |
| ZZ | 159,1 |
| 0805 10 20 | IL | 126,4 |
| TR | 73,7 |
| ZZ | 100,1 |
| 0805 20 10 | MA | 70,4 |
| ZZ | 70,4 |
| 0805 20 30 , 0805 20 50 , 0805 20 70 , 0805 20 90 | IL | 113,5 |
| JM | 125,0 |
| MA | 74,5 |
| TR | 76,2 |
| ZZ | 97,3 |
| 0805 50 10 | AR | 76,7 |
| TR | 88,5 |
| ZZ | 82,6 |
| 0808 10 80 | US | 132,4 |
| ZZ | 132,4 |
| 0808 30 90 | CN | 94,8 |
| ZZ | 94,8 |

(euro/100 kg)

KN-nummer

Kod för tredjeland (1)

Schablonimportvärde

0702 00 00

MA

99,7

SN

241,4

TN

269,5

TR

111,3

ZZ

180,5

0707 00 05

MA

79,2

TR

154,2

ZZ

116,7

0709 93 10

MA

150,3

TR

167,9

ZZ

159,1

0805 10 20

IL

126,4

TR

73,7

ZZ

100,1

0805 20 10

MA

70,4

ZZ

70,4

0805 20 30 , 0805 20 50 , 0805 20 70 , 0805 20 90

IL

113,5

JM

125,0

MA

74,5

TR

76,2

ZZ

97,3

0805 50 10

AR

76,7

TR

88,5

ZZ

82,6

0808 10 80

US

132,4

ZZ

132,4

0808 30 90

CN

94,8

ZZ

94,8

---

(1)  Landsbeteckningar som fastställs i kommissionens förordning (EU) nr 1106/2012 av den 27 november 2012 om tillämpning av Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 471/2009 om gemenskapsstatistik över utrikeshandeln med icke-medlemsstater vad gäller uppdateringen av nomenklaturen avseende länder och territorier (EUT L 328, 28.11.2012, s. 7). Koden ZZ står för ”övrigt ursprung”.

---

BESLUT

| 17.12.2016 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 344/83 |
| --- | --- | --- | --- |

17.12.2016

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 344/83

---

KOMMISSIONENS GENOMFÖRANDEBESLUT (EU) 2016/2295

av den 16 december 2016

om ändring av beslut 2000/518/EG, 2002/2/EG, 2003/490/EG, 2003/821/EG, 2004/411/EG, 2008/393/EG, 2010/146/EU, 2010/625/EU, 2011/61/EU samt genomförandebeslut 2012/484/EU och 2013/65/EU rörande adekvat skydd för personuppgifter i vissa länder i enlighet med artikel 25.6 i Europaparlamentets och rådets direktiv 95/46/EG

[delgivet med nr C(2016) 8353]

(Text av betydelse för EES)

EUROPEISKA KOMMISSIONEN HAR ANTAGIT DETTA BESLUT

med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

med beaktande av Europaparlamentets och rådets direktiv 95/46/EG av den 24 oktober 1995 om skydd för enskilda personer med avseende på behandling av personuppgifter och om det fria flödet av sådana uppgifter (1), särskilt artikel 25.6,

efter samråd med Europeiska datatillsynsmannen, och

av följande skäl:

| (1) | I sin dom av den 6 oktober 2015 i mål C-362/14, Maximillian Schrems mot Data Protection Commissioner (2), konstaterade Europeiska unionens domstol att kommissionen genom att anta artikel 3 i beslut 2000/520/EG (3) överskridit den befogenhet som kommissionen tilldelas i artikel 25.6 i direktiv 95/46/EG jämförd med Europeiska unionens stadga om de grundläggande rättigheterna, och att artikel 3 därmed är ogiltig. |
| --- | --- |

(1)

I sin dom av den 6 oktober 2015 i mål C-362/14, Maximillian Schrems mot Data Protection Commissioner (2), konstaterade Europeiska unionens domstol att kommissionen genom att anta artikel 3 i beslut 2000/520/EG (3) överskridit den befogenhet som kommissionen tilldelas i artikel 25.6 i direktiv 95/46/EG jämförd med Europeiska unionens stadga om de grundläggande rättigheterna, och att artikel 3 därmed är ogiltig.

| (2) | I artikel 3.1 första stycket i beslut 2000/520/EG föreskrevs restriktiva villkor enligt vilka nationella tillsynsmyndigheter kunde besluta att tillfälligt förbjuda överföringen av uppgifter till en självcertifierad organisation i Förenta staterna, utan hinder av kommissionens beslut om adekvat skyddsnivå. |
| --- | --- |

(2)

I artikel 3.1 första stycket i beslut 2000/520/EG föreskrevs restriktiva villkor enligt vilka nationella tillsynsmyndigheter kunde besluta att tillfälligt förbjuda överföringen av uppgifter till en självcertifierad organisation i Förenta staterna, utan hinder av kommissionens beslut om adekvat skyddsnivå.

| (3) | I sin dom i Schrems-målet klargjorde domstolen att nationella tillsynsmyndigheter har befogenhet att kontrollera överföringar av personuppgifter till ett tredjeland som omfattas av ett kommissionsbeslut om adekvat skyddsnivå och att kommissionen inte har rätt att inskränka tillsynsmyndigheternas befogenheter enligt artikel 28 i direktiv 95/46/EG. I enlighet med den artikeln har dessa myndigheter bland annat undersökningsbefogenheter, såsom befogenheten att inhämta alla uppgifter som är nödvändiga för att sköta tillsynen, effektiva befogenheter att ingripa, såsom befogenheten att besluta om tillfälligt eller slutligt förbud mot behandling av uppgifter, och även befogenhet att inleda rättsliga förfaranden (4). |
| --- | --- |

(3)

I sin dom i Schrems-målet klargjorde domstolen att nationella tillsynsmyndigheter har befogenhet att kontrollera överföringar av personuppgifter till ett tredjeland som omfattas av ett kommissionsbeslut om adekvat skyddsnivå och att kommissionen inte har rätt att inskränka tillsynsmyndigheternas befogenheter enligt artikel 28 i direktiv 95/46/EG. I enlighet med den artikeln har dessa myndigheter bland annat undersökningsbefogenheter, såsom befogenheten att inhämta alla uppgifter som är nödvändiga för att sköta tillsynen, effektiva befogenheter att ingripa, såsom befogenheten att besluta om tillfälligt eller slutligt förbud mot behandling av uppgifter, och även befogenhet att inleda rättsliga förfaranden (4).

| (4) | Domstolen erinrade i sin dom i Schrems-målet om att medlemsstaterna och deras organ, i enlighet med artikel 25.6 andra stycket i direktiv 95/46/EG, måste vidta de åtgärder som är nödvändiga för att följa rättsakter från unionens institutioner, eftersom dessa i princip presumeras vara lagenliga och ha rättsverkan så länge de inte har återkallats, eller förklarats vara ogiltiga efter en talan om ogiltigförklaring eller till följd av en begäran om förhandsavgörande eller invändning om rättsstridighet. |
| --- | --- |

(4)

Domstolen erinrade i sin dom i Schrems-målet om att medlemsstaterna och deras organ, i enlighet med artikel 25.6 andra stycket i direktiv 95/46/EG, måste vidta de åtgärder som är nödvändiga för att följa rättsakter från unionens institutioner, eftersom dessa i princip presumeras vara lagenliga och ha rättsverkan så länge de inte har återkallats, eller förklarats vara ogiltiga efter en talan om ogiltigförklaring eller till följd av en begäran om förhandsavgörande eller invändning om rättsstridighet.

| (5) | Ett kommissionsbeslut om adekvat skyddsnivå som har antagits med stöd av artikel 25.6 i direktiv 95/46/EG är bindande för alla organ i de medlemsstater som det riktar sig till, däribland deras oberoende tillsynsmyndigheteter, i den utsträckning det medför tillåtelse att överföra personuppgifter från medlemsstaterna till det tredjeland som avses i beslutet (5). Av detta följer att nationella tillsynsmyndigheter inte kan anta åtgärder som strider mot ett kommissionsbeslut om adekvat skyddsnivå, såsom rättsakter i vilka det beslutet ogiltigförklaras eller i vilka det med bindande verkan konstateras att det tredjeland som avses i beslutet inte säkerställer en adekvat skyddsnivå. Såsom klargörs i domen i Schrems-målet hindrar detta inte en nationell tillsynsmyndighet från att pröva en begäran från en enskild person rörande den skyddsnivå för personuppgifter som säkerställs i ett tredjeland som omfattas av ett kommissionsbeslut om adekvat skyddsnivå och, om den anser att det finns fog för begäran, inleda rättsliga förfaranden vid nationella domstolar, så att dessa, om de delar tvivlen angående kommissionsbeslutets giltighet, kan hänskjuta en begäran om förhandsavgörande för att pröva beslutets giltighet (6). |
| --- | --- |

(5)

Ett kommissionsbeslut om adekvat skyddsnivå som har antagits med stöd av artikel 25.6 i direktiv 95/46/EG är bindande för alla organ i de medlemsstater som det riktar sig till, däribland deras oberoende tillsynsmyndigheteter, i den utsträckning det medför tillåtelse att överföra personuppgifter från medlemsstaterna till det tredjeland som avses i beslutet (5). Av detta följer att nationella tillsynsmyndigheter inte kan anta åtgärder som strider mot ett kommissionsbeslut om adekvat skyddsnivå, såsom rättsakter i vilka det beslutet ogiltigförklaras eller i vilka det med bindande verkan konstateras att det tredjeland som avses i beslutet inte säkerställer en adekvat skyddsnivå. Såsom klargörs i domen i Schrems-målet hindrar detta inte en nationell tillsynsmyndighet från att pröva en begäran från en enskild person rörande den skyddsnivå för personuppgifter som säkerställs i ett tredjeland som omfattas av ett kommissionsbeslut om adekvat skyddsnivå och, om den anser att det finns fog för begäran, inleda rättsliga förfaranden vid nationella domstolar, så att dessa, om de delar tvivlen angående kommissionsbeslutets giltighet, kan hänskjuta en begäran om förhandsavgörande för att pröva beslutets giltighet (6).

| (6) | Kommissionens beslut 2000/518/EG (7), 2002/2/EG (8), 2003/490/EG (9), 2003/821/EG (10), 2004/411/EG (11), 2008/393/EG (12), 2010/146/EU (13), 2010/625/EU (14) och 2011/61/EU (15) samt kommissionens genomförandebeslut 2012/484/EU (16) och 2013/65/EU (17), vilka är beslut om adekvat skyddsnivå, innehåller en inskränkning av de nationella tillsynsmyndigheternas befogenheter som är jämförbar med den som föreskrevs i artikel 3.1 första stycket i beslut 2000/520/EG, som ogiltigförklarades av domstolen. |
| --- | --- |

(6)

Kommissionens beslut 2000/518/EG (7), 2002/2/EG (8), 2003/490/EG (9), 2003/821/EG (10), 2004/411/EG (11), 2008/393/EG (12), 2010/146/EU (13), 2010/625/EU (14) och 2011/61/EU (15) samt kommissionens genomförandebeslut 2012/484/EU (16) och 2013/65/EU (17), vilka är beslut om adekvat skyddsnivå, innehåller en inskränkning av de nationella tillsynsmyndigheternas befogenheter som är jämförbar med den som föreskrevs i artikel 3.1 första stycket i beslut 2000/520/EG, som ogiltigförklarades av domstolen.

| (7) | Mot bakgrund av domen i Schrems-målet och i enlighet med artikel 266 i fördraget bör de bestämmelser i dessa beslut som inskränker de nationella tillsynsmyndigheternas befogenheter därför ersättas. |
| --- | --- |

(7)

Mot bakgrund av domen i Schrems-målet och i enlighet med artikel 266 i fördraget bör de bestämmelser i dessa beslut som inskränker de nationella tillsynsmyndigheternas befogenheter därför ersättas.

| (8) | I Schrems-målet klargjorde domstolen vidare att det, eftersom den skyddsnivå som säkerställs i ett tredjeland kan komma att förändras, ankommer på kommissionen, efter att den har antagit ett beslut med stöd av artikel 25.6 i direktiv 95/46/EG, att regelbundet kontrollera att konstaterandet att det aktuella tredjelandet säkerställer en adekvat skyddsnivå fortfarande är sakligt och rättsligt motiverat (18). Mot bakgrund av vad som fastslås i denna dom i fråga om offentliga myndigheters tillgång till personuppgifter bör de regler och den praxis som gäller för denna tillgång också övervakas. |
| --- | --- |

(8)

I Schrems-målet klargjorde domstolen vidare att det, eftersom den skyddsnivå som säkerställs i ett tredjeland kan komma att förändras, ankommer på kommissionen, efter att den har antagit ett beslut med stöd av artikel 25.6 i direktiv 95/46/EG, att regelbundet kontrollera att konstaterandet att det aktuella tredjelandet säkerställer en adekvat skyddsnivå fortfarande är sakligt och rättsligt motiverat (18). Mot bakgrund av vad som fastslås i denna dom i fråga om offentliga myndigheters tillgång till personuppgifter bör de regler och den praxis som gäller för denna tillgång också övervakas.

| (9) | Med avseende på de länder som omfattas av ett beslut om adekvat skyddsnivå kommer kommissionen därför att fortlöpande övervaka förändringar, både i lagstiftning och i praxis, som skulle kunna påverka sådana besluts funktionssätt, inklusive förändringar vad gäller offentliga myndigheters tillgång till personuppgifter. |
| --- | --- |

(9)

Med avseende på de länder som omfattas av ett beslut om adekvat skyddsnivå kommer kommissionen därför att fortlöpande övervaka förändringar, både i lagstiftning och i praxis, som skulle kunna påverka sådana besluts funktionssätt, inklusive förändringar vad gäller offentliga myndigheters tillgång till personuppgifter.

| (10) | För att underlätta en effektiv övervakning av hur de gällande besluten om adekvat skyddsnivå fungerar, bör medlemsstaterna underrätta kommissionen om relevanta åtgärder som vidtas av nationella tillsynsmyndigheter. |
| --- | --- |

(10)

För att underlätta en effektiv övervakning av hur de gällande besluten om adekvat skyddsnivå fungerar, bör medlemsstaterna underrätta kommissionen om relevanta åtgärder som vidtas av nationella tillsynsmyndigheter.

| (11) | Arbetsgruppen för skydd av enskilda med avseende på behandlingen av personuppgifter, som inrättats genom artikel 29 i direktiv 95/46/EG, har avgett ett yttrande som har beaktats vid utarbetandet av detta beslut. |
| --- | --- |

(11)

Arbetsgruppen för skydd av enskilda med avseende på behandlingen av personuppgifter, som inrättats genom artikel 29 i direktiv 95/46/EG, har avgett ett yttrande som har beaktats vid utarbetandet av detta beslut.

| (12) | De åtgärder som föreskrivs i detta beslut är förenliga med yttrandet från den kommitté som inrättats enligt artikel 31.1 i direktiv 95/46/EG. |
| --- | --- |

(12)

De åtgärder som föreskrivs i detta beslut är förenliga med yttrandet från den kommitté som inrättats enligt artikel 31.1 i direktiv 95/46/EG.

| (13) | Beslut 2000/518/EG, 2002/2/EG, 2003/490/EG, 2003/821/EG, 2004/411/EG, 2008/393/EG, 2010/146/EU, 2010/625/EU och 2011/61/EU samt genomförandebeslut 2012/484/EU och 2013/65/EU bör därför ändras i enlighet med detta. |
| --- | --- |

(13)

Beslut 2000/518/EG, 2002/2/EG, 2003/490/EG, 2003/821/EG, 2004/411/EG, 2008/393/EG, 2010/146/EU, 2010/625/EU och 2011/61/EU samt genomförandebeslut 2012/484/EU och 2013/65/EU bör därför ändras i enlighet med detta.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Beslut 2000/518/EG ska ändras på följande sätt:

| 1. | Artikel 3 ska ersättas med följande:

  ”Artikel 3
  När de behöriga myndigheterna i medlemsstaterna utövar sina befogenheter enligt artikel 28.3 i direktiv 95/46/EG och detta leder till ett tillfälligt eller slutligt förbud mot dataflöden till Schweiz i syfte att skydda enskilda personer med avseende på behandlingen av deras personuppgifter, ska den berörda medlemsstaten utan dröjsmål underrätta kommissionen, som vidarebefordrar underrättelsen till de övriga medlemsstaterna.” |
| --- | --- |

1.

Artikel 3 ska ersättas med följande:

”Artikel 3

När de behöriga myndigheterna i medlemsstaterna utövar sina befogenheter enligt artikel 28.3 i direktiv 95/46/EG och detta leder till ett tillfälligt eller slutligt förbud mot dataflöden till Schweiz i syfte att skydda enskilda personer med avseende på behandlingen av deras personuppgifter, ska den berörda medlemsstaten utan dröjsmål underrätta kommissionen, som vidarebefordrar underrättelsen till de övriga medlemsstaterna.”

| 2. | Följande artikel ska införas som artikel 3a:

  ”Artikel 3a

  1.   Kommissionen ska fortlöpande övervaka förändringar i den schweiziska rättsordningen som skulle kunna påverka detta besluts funktionssätt, inklusive förändringar vad gäller offentliga myndigheters tillgång till personuppgifter, för att bedöma om Schweiz fortsätter att garantera en adekvat skyddsnivå för personuppgifter.


  2.   Medlemsstaterna och kommissionen ska underrätta varandra om fall där de åtgärder som vidtas av organ med ansvar för efterlevnaden av skyddsreglerna i Schweiz inte har kunnat säkerställa att reglerna efterlevs.


  3.   Medlemsstaterna och kommissionen ska underrätta varandra om varje indikation på att schweiziska offentliga myndigheter med ansvar för nationell säkerhet, brottsbekämpning eller andra allmänintressen ingriper i enskilda personers rätt till skydd av sina personuppgifter på ett sätt som går utöver vad som är absolut nödvändigt, eller på att det inte finns något effektivt rättsligt skydd mot sådana ingrepp.


  4.   Om det finns bevis för att en adekvat skyddsnivå inte längre säkerställs, inbegripet i situationer som avses i punkterna 2 och 3 i denna artikel, ska kommissionen underrätta den behöriga schweiziska myndigheten om detta och vid behov lägga fram förslag till åtgärder i enlighet med förfarandet i artikel 31.2 i direktiv 95/46/EG i syfte att helt eller tills vidare upphäva detta beslut eller begränsa dess tillämpningsområde.” |
| --- | --- |

2.

Följande artikel ska införas som artikel 3a:

”Artikel 3a

1.   Kommissionen ska fortlöpande övervaka förändringar i den schweiziska rättsordningen som skulle kunna påverka detta besluts funktionssätt, inklusive förändringar vad gäller offentliga myndigheters tillgång till personuppgifter, för att bedöma om Schweiz fortsätter att garantera en adekvat skyddsnivå för personuppgifter.

2.   Medlemsstaterna och kommissionen ska underrätta varandra om fall där de åtgärder som vidtas av organ med ansvar för efterlevnaden av skyddsreglerna i Schweiz inte har kunnat säkerställa att reglerna efterlevs.

3.   Medlemsstaterna och kommissionen ska underrätta varandra om varje indikation på att schweiziska offentliga myndigheter med ansvar för nationell säkerhet, brottsbekämpning eller andra allmänintressen ingriper i enskilda personers rätt till skydd av sina personuppgifter på ett sätt som går utöver vad som är absolut nödvändigt, eller på att det inte finns något effektivt rättsligt skydd mot sådana ingrepp.

4.   Om det finns bevis för att en adekvat skyddsnivå inte längre säkerställs, inbegripet i situationer som avses i punkterna 2 och 3 i denna artikel, ska kommissionen underrätta den behöriga schweiziska myndigheten om detta och vid behov lägga fram förslag till åtgärder i enlighet med förfarandet i artikel 31.2 i direktiv 95/46/EG i syfte att helt eller tills vidare upphäva detta beslut eller begränsa dess tillämpningsområde.”

Artikel 2

Beslut 2002/2/EG ska ändras på följande sätt:

| 1. | Artikel 3 ska ersättas med följande:

  ”Artikel 3
  När de behöriga myndigheterna i en medlemsstat utövar sina befogenheter enligt artikel 28.3 i direktiv 95/46/EG och detta leder till ett tillfälligt eller slutligt förbud mot dataflöden till en mottagare i Kanada vars verksamhet omfattas av den kanadensiska lagen i syfte att skydda enskilda personer med avseende på behandlingen av deras personuppgifter, ska den berörda medlemsstaten utan dröjsmål underrätta kommissionen, som vidarebefordrar underrättelsen till de övriga medlemsstaterna.” |
| --- | --- |

1.

Artikel 3 ska ersättas med följande:

”Artikel 3

När de behöriga myndigheterna i en medlemsstat utövar sina befogenheter enligt artikel 28.3 i direktiv 95/46/EG och detta leder till ett tillfälligt eller slutligt förbud mot dataflöden till en mottagare i Kanada vars verksamhet omfattas av den kanadensiska lagen i syfte att skydda enskilda personer med avseende på behandlingen av deras personuppgifter, ska den berörda medlemsstaten utan dröjsmål underrätta kommissionen, som vidarebefordrar underrättelsen till de övriga medlemsstaterna.”

| 2. | Följande artikel ska införas som artikel 3a:

  ”Artikel 3a

  1.   Kommissionen ska fortlöpande övervaka förändringar i den kanadensiska rättsordningen som skulle kunna påverka detta besluts funktionssätt, inklusive förändringar vad gäller offentliga myndigheters tillgång till personuppgifter, för att bedöma om Kanada fortsätter att garantera en adekvat skyddsnivå för personuppgifter.


  2.   Medlemsstaterna och kommissionen ska underrätta varandra om fall där de åtgärder som vidtas av organ med ansvar för efterlevnaden av skyddsreglerna i Kanada inte har kunnat säkerställa att reglerna efterlevs.


  3.   Medlemsstaterna och kommissionen ska underrätta varandra om varje indikation på att kanadensiska offentliga myndigheter med ansvar för nationell säkerhet, brottsbekämpning eller andra allmänintressen ingriper i enskilda personers rätt till skydd av sina personuppgifter på ett sätt som går utöver vad som är absolut nödvändigt, eller på att det inte finns något effektivt rättsligt skydd mot sådana ingrepp.


  4.   Om det finns bevis för att en adekvat skyddsnivå inte längre säkerställs, inbegripet i situationer som omfattas av punkterna 2 och 3 i denna artikel, ska kommissionen underrätta den behöriga kanadensiska myndigheten om detta och vid behov lägga fram förslag till åtgärder i enlighet med förfarandet i artikel 31.2 i direktiv 95/46/EG i syfte att helt eller tills vidare upphäva detta beslut eller begränsa dess tillämpningsområde.” |
| --- | --- |

2.

Följande artikel ska införas som artikel 3a:

”Artikel 3a

1.   Kommissionen ska fortlöpande övervaka förändringar i den kanadensiska rättsordningen som skulle kunna påverka detta besluts funktionssätt, inklusive förändringar vad gäller offentliga myndigheters tillgång till personuppgifter, för att bedöma om Kanada fortsätter att garantera en adekvat skyddsnivå för personuppgifter.

2.   Medlemsstaterna och kommissionen ska underrätta varandra om fall där de åtgärder som vidtas av organ med ansvar för efterlevnaden av skyddsreglerna i Kanada inte har kunnat säkerställa att reglerna efterlevs.

3.   Medlemsstaterna och kommissionen ska underrätta varandra om varje indikation på att kanadensiska offentliga myndigheter med ansvar för nationell säkerhet, brottsbekämpning eller andra allmänintressen ingriper i enskilda personers rätt till skydd av sina personuppgifter på ett sätt som går utöver vad som är absolut nödvändigt, eller på att det inte finns något effektivt rättsligt skydd mot sådana ingrepp.

4.   Om det finns bevis för att en adekvat skyddsnivå inte längre säkerställs, inbegripet i situationer som omfattas av punkterna 2 och 3 i denna artikel, ska kommissionen underrätta den behöriga kanadensiska myndigheten om detta och vid behov lägga fram förslag till åtgärder i enlighet med förfarandet i artikel 31.2 i direktiv 95/46/EG i syfte att helt eller tills vidare upphäva detta beslut eller begränsa dess tillämpningsområde.”

Artikel 3

Beslut 2003/490/EG ska ändras på följande sätt:

| 1. | Artikel 3 ska ersättas med följande:

  ”Artikel 3
  När de behöriga myndigheterna i en medlemsstat utövar sina befogenheter enligt artikel 28.3 i direktiv 95/46/EG och detta leder till ett tillfälligt eller slutligt förbud mot dataflöden till Argentina i syfte att skydda enskilda personer med avseende på behandlingen av deras personuppgifter, ska den berörda medlemsstaten utan dröjsmål underrätta kommissionen, som vidarebefordrar underrättelsen till de övriga medlemsstaterna.” |
| --- | --- |

1.

Artikel 3 ska ersättas med följande:

”Artikel 3

När de behöriga myndigheterna i en medlemsstat utövar sina befogenheter enligt artikel 28.3 i direktiv 95/46/EG och detta leder till ett tillfälligt eller slutligt förbud mot dataflöden till Argentina i syfte att skydda enskilda personer med avseende på behandlingen av deras personuppgifter, ska den berörda medlemsstaten utan dröjsmål underrätta kommissionen, som vidarebefordrar underrättelsen till de övriga medlemsstaterna.”

| 2. | Följande artikel ska införas som artikel 3a:

  ”Artikel 3a

  1.   Kommissionen ska fortlöpande övervaka förändringar i den argentinska rättsordningen som skulle kunna påverka detta besluts funktionssätt, inklusive förändringar vad gäller offentliga myndigheters tillgång till personuppgifter, för att bedöma om Argentina fortsätter att garantera en adekvat skyddsnivå för personuppgifter.


  2.   Medlemsstaterna och kommissionen ska underrätta varandra om fall där de åtgärder som vidtas av organ med ansvar för efterlevnaden av skyddsreglerna i Argentina inte har kunnat säkerställa att reglerna efterlevs.


  3.   Medlemsstaterna och kommissionen ska underrätta varandra om varje indikation på att argentinska offentliga myndigheter med ansvar för nationell säkerhet, brottsbekämpning eller andra allmänintressen ingriper i enskilda personers rätt till skydd av sina personuppgifter på ett sätt som går utöver vad som är absolut nödvändigt, eller på att det inte finns något effektivt rättsligt skydd mot sådana ingrepp.


  4.   Om det finns bevis för att en adekvat skyddsnivå inte längre säkerställs, inbegripet i situationer som avses i punkterna 2 och 3 i denna artikel, ska kommissionen underrätta den behöriga argentinska myndigheten om detta och vid behov lägga fram förslag till åtgärder i enlighet med förfarandet i artikel 31.2 i direktiv 95/46/EG i syfte att helt eller tills vidare upphäva detta beslut eller begränsa dess tillämpningsområde.” |
| --- | --- |

2.

Följande artikel ska införas som artikel 3a:

”Artikel 3a

1.   Kommissionen ska fortlöpande övervaka förändringar i den argentinska rättsordningen som skulle kunna påverka detta besluts funktionssätt, inklusive förändringar vad gäller offentliga myndigheters tillgång till personuppgifter, för att bedöma om Argentina fortsätter att garantera en adekvat skyddsnivå för personuppgifter.

2.   Medlemsstaterna och kommissionen ska underrätta varandra om fall där de åtgärder som vidtas av organ med ansvar för efterlevnaden av skyddsreglerna i Argentina inte har kunnat säkerställa att reglerna efterlevs.

3.   Medlemsstaterna och kommissionen ska underrätta varandra om varje indikation på att argentinska offentliga myndigheter med ansvar för nationell säkerhet, brottsbekämpning eller andra allmänintressen ingriper i enskilda personers rätt till skydd av sina personuppgifter på ett sätt som går utöver vad som är absolut nödvändigt, eller på att det inte finns något effektivt rättsligt skydd mot sådana ingrepp.

4.   Om det finns bevis för att en adekvat skyddsnivå inte längre säkerställs, inbegripet i situationer som avses i punkterna 2 och 3 i denna artikel, ska kommissionen underrätta den behöriga argentinska myndigheten om detta och vid behov lägga fram förslag till åtgärder i enlighet med förfarandet i artikel 31.2 i direktiv 95/46/EG i syfte att helt eller tills vidare upphäva detta beslut eller begränsa dess tillämpningsområde.”

Artikel 4

Artiklarna 3 och 4 i beslut 2003/821/EG ska ersättas med följande:

”Artikel 3

När de behöriga myndigheterna i en medlemsstat utövar sina befogenheter enligt artikel 28.3 i direktiv 95/46/EG och detta leder till ett tillfälligt eller slutligt förbud mot dataflöden till Bailiwick of Guernsey i syfte att skydda enskilda personer med avseende på behandlingen av deras personuppgifter, ska den berörda medlemsstaten utan dröjsmål underrätta kommissionen, som vidarebefordrar underrättelsen till de övriga medlemsstaterna.

Artikel 4

1.   Kommissionen ska fortlöpande övervaka förändringar i Guernseys rättsordning som skulle kunna påverka detta besluts funktionssätt, inklusive förändringar vad gäller offentliga myndigheters tillgång till personuppgifter, för att bedöma om Guernsey fortsätter att garantera en adekvat skyddsnivå för personuppgifter.

2.   Medlemsstaterna och kommissionen ska underrätta varandra om fall där de åtgärder som vidtas av organ med ansvar för efterlevnaden av skyddsreglerna i Guernsey inte har kunnat säkerställa att reglerna efterlevs.

3.   Medlemsstaterna och kommissionen ska underrätta varandra om varje indikation på att Guernseys offentliga myndigheter med ansvar för nationell säkerhet, brottsbekämpning eller andra allmänintressen ingriper i enskilda personers rätt till skydd av sina personuppgifter på ett sätt som går utöver vad som är absolut nödvändigt, eller på att det inte finns något effektivt rättsligt skydd mot sådana ingrepp.

4.   Om det finns bevis för att en adekvat skyddsnivå inte längre säkerställs, inbegripet i situationer som avses i punkterna 2 och 3 i denna artikel, ska kommissionen underrätta Guernseys behöriga myndighet om detta och vid behov lägga fram förslag till åtgärder i enlighet med förfarandet i artikel 31.2 i direktiv 95/46/EG i syfte att helt eller tills vidare upphäva detta beslut eller begränsa dess tillämpningsområde.”

Artikel 5

Artiklarna 3 och 4 i beslut 2004/411/EG ska ersättas med följande:

”Artikel 3

När de behöriga myndigheterna i en medlemsstat utövar sina befogenheter enligt artikel 28.3 i direktiv 95/46/EG och detta leder till ett tillfälligt eller slutligt förbud mot dataflöden till Isle of Man i syfte att skydda enskilda personer med avseende på behandlingen av deras personuppgifter, ska den berörda medlemsstaten utan dröjsmål underrätta kommissionen, som vidarebefordrar underrättelsen till de övriga medlemsstaterna.

Artikel 4

1.   Kommissionen ska fortlöpande övervaka förändringar i Isle of Mans rättsordning som skulle kunna påverka detta besluts funktionssätt, inklusive förändringar vad gäller offentliga myndigheters tillgång till personuppgifter, för att bedöma om Isle of Man fortsätter att garantera en adekvat skyddsnivå för personuppgifter.

2.   Medlemsstaterna och kommissionen ska underrätta varandra om fall där de åtgärder som vidtas av organ med ansvar för efterlevnaden av skyddsreglerna i Isle of Man inte har kunnat säkerställa att reglerna efterlevs.

3.   Medlemsstaterna och kommissionen ska underrätta varandra om varje indikation på att Isle of Mans offentliga myndigheter med ansvar för nationell säkerhet, brottsbekämpning eller andra allmänintressen ingriper i enskilda personers rätt till skydd av sina personuppgifter på ett sätt som går utöver vad som är absolut nödvändigt, eller på att det inte finns något effektivt rättsligt skydd mot sådana ingrepp.

4.   Om det finns bevis för att en adekvat skyddsnivå inte längre säkerställs, inbegripet i situationer som avses i punkterna 2 och 3 i denna artikel, ska kommissionen underrätta Isle of Mans behöriga myndighet om detta och vid behov lägga fram förslag till åtgärder i enlighet med förfarandet i artikel 31.2 i direktiv 95/46/EG i syfte att helt eller tills vidare upphäva detta beslut eller begränsa dess tillämpningsområde.”

Artikel 6

Artiklarna 3 och 4 i beslut 2008/393/EG ska ersättas med följande:

”Artikel 3

När de behöriga myndigheterna i en medlemsstat utövar sina befogenheter enligt artikel 28.3 i direktiv 95/46/EG och detta leder till ett tillfälligt eller slutligt förbud mot dataflöden till Jersey i syfte att skydda enskilda personer med avseende på behandlingen av deras personuppgifter, ska den berörda medlemsstaten utan dröjsmål underrätta kommissionen, som vidarebefordrar underrättelsen till de övriga medlemsstaterna.

Artikel 4

1.   Kommissionen ska fortlöpande övervaka förändringar i Jerseys rättsordning som skulle kunna påverka detta besluts funktionssätt, inklusive förändringar vad gäller offentliga myndigheters tillgång till personuppgifter, för att bedöma om Jersey fortsätter att garantera en adekvat skyddsnivå för personuppgifter.

2.   Medlemsstaterna och kommissionen ska underrätta varandra om fall där de åtgärder som vidtas av organ med ansvar för efterlevnaden av skyddsreglerna i Jersey inte har kunnat säkerställa att reglerna efterlevs.

3.   Medlemsstaterna och kommissionen ska underrätta varandra om varje indikation på att Jerseys offentliga myndigheter med ansvar för nationell säkerhet, brottsbekämpning eller andra allmänintressen ingriper i enskilda personers rätt till skydd av sina personuppgifter på ett sätt som går utöver vad som är absolut nödvändigt, eller på att det inte finns något effektivt rättsligt skydd mot sådana ingrepp.

4.   Om det finns bevis för att en adekvat skyddsnivå inte längre säkerställs, inbegripet i situationer som avses i punkterna 2 och 3 i denna artikel, ska kommissionen underrätta Jerseys behöriga myndighet om detta och vid behov lägga fram förslag till åtgärder i enlighet med förfarandet i artikel 31.2 i direktiv 95/46/EG i syfte att helt eller tills vidare upphäva detta beslut eller begränsa dess tillämpningsområde.”

Artikel 7

Artiklarna 3 och 4 i beslut 2010/146/EU ska ersättas med följande:

”Artikel 3

När de behöriga myndigheterna i en medlemsstat utövar sina befogenheter enligt artikel 28.3 i direktiv 95/46/EG och detta leder till ett tillfälligt eller slutligt förbud mot dataflöden till en mottagare i Färöarna vars verksamhet omfattas av den färöiska lagen i syfte att skydda enskilda personer med avseende på behandlingen av deras personuppgifter, ska den berörda medlemsstaten utan dröjsmål underrätta kommissionen, som vidarebefordrar underrättelsen till de övriga medlemsstaterna.

Artikel 4

1.   Kommissionen ska fortlöpande övervaka förändringar i den färöiska rättsordningen som skulle kunna påverka detta besluts funktionssätt, inklusive förändringar vad gäller offentliga myndigheters tillgång till personuppgifter, för att bedöma om Färöarna fortsätter att garantera en adekvat skyddsnivå för personuppgifter.

2.   Medlemsstaterna och kommissionen ska underrätta varandra om fall där de åtgärder som vidtas av organ med ansvar för efterlevnaden av skyddsreglerna i Färöarna inte har kunnat säkerställa att reglerna efterlevs.

3.   Medlemsstaterna och kommissionen ska underrätta varandra om varje indikation på att färöiska offentliga myndigheter med ansvar för nationell säkerhet, brottsbekämpning eller andra allmänintressen ingriper i enskilda personers rätt till skydd av sina personuppgifter på ett sätt som går utöver vad som är absolut nödvändigt, eller på att det inte finns något effektivt rättsligt skydd mot sådana ingrepp.

4.   Om det finns bevis för att en adekvat skyddsnivå inte längre säkerställs, inbegripet i situationer som avses i punkterna 2 och 3 i denna artikel, ska kommissionen underrätta den behöriga färöiska myndigheten om detta och vid behov lägga fram förslag till åtgärder i enlighet med förfarandet i artikel 31.2 i direktiv 95/46/EG i syfte att helt eller tills vidare upphäva detta beslut eller begränsa dess tillämpningsområde.”

Artikel 8

Artiklarna 3 och 4 i beslut 2010/625/EU ska ersättas med följande:

”Artikel 3

När de behöriga myndigheterna i en medlemsstat utövar sina befogenheter enligt artikel 28.3 i direktiv 95/46/EG och detta leder till ett tillfälligt eller slutligt förbud mot dataflöden till Andorra i syfte att skydda enskilda personer med avseende på behandlingen av deras personuppgifter, ska den berörda medlemsstaten utan dröjsmål underrätta kommissionen, som vidarebefordrar underrättelsen till de övriga medlemsstaterna.

Artikel 4

1.   Kommissionen ska fortlöpande övervaka förändringar i den andorranska rättsordningen som skulle kunna påverka detta besluts funktionssätt, inklusive förändringar vad gäller offentliga myndigheters tillgång till personuppgifter, för att bedöma om Andorra fortsätter att garantera en adekvat skyddsnivå för personuppgifter.

2.   Medlemsstaterna och kommissionen ska underrätta varandra om fall där de åtgärder som vidtas av organ med ansvar för efterlevnaden av skyddsreglerna i Andorra inte har kunnat säkerställa att reglerna efterlevs.

3.   Medlemsstaterna och kommissionen ska underrätta varandra om varje indikation på att andorranska offentliga myndigheter med ansvar för nationell säkerhet, brottsbekämpning eller andra allmänintressen ingriper i enskilda personers rätt till skydd av sina personuppgifter på ett sätt som går utöver vad som är absolut nödvändigt, eller på att det inte finns något effektivt rättsligt skydd mot sådana ingrepp.

4.   Om det finns bevis för att en adekvat skyddsnivå inte längre säkerställs, inbegripet i situationer som avses i punkterna 2 och 3 i denna artikel, ska kommissionen underrätta den behöriga andorranska myndigheten om detta och vid behov lägga fram förslag till åtgärder i enlighet med förfarandet i artikel 31.2 i direktiv 95/46/EG i syfte att helt eller tills vidare upphäva detta beslut eller begränsa dess tillämpningsområde.”

Artikel 9

Artiklarna 3 och 4 i beslut 2011/61/EU ska ersättas med följande:

”Artikel 3

När de behöriga myndigheterna i en medlemsstat utövar sina befogenheter enligt artikel 28.3 i direktiv 95/46/EG och detta leder till ett tillfälligt eller slutligt förbud mot dataflöden till Staten Israel i syfte att skydda enskilda personer med avseende på behandlingen av deras personuppgifter, ska den berörda medlemsstaten utan dröjsmål underrätta kommissionen, som vidarebefordrar underrättelsen till de övriga medlemsstaterna.

Artikel 4

1.   Kommissionen ska fortlöpande övervaka förändringar i den israeliska rättsordningen som skulle kunna påverka detta besluts funktionssätt, inklusive förändringar vad gäller offentliga myndigheters tillgång till personuppgifter, för att bedöma om Staten Israel fortsätter att garantera en adekvat skyddsnivå för personuppgifter.

2.   Medlemsstaterna och kommissionen ska underrätta varandra om fall där de åtgärder som vidtas av organ med ansvar för efterlevnaden av skyddsreglerna i Staten Israel inte har kunnat säkerställa att reglerna efterlevs.

3.   Medlemsstaterna och kommissionen ska underrätta varandra om varje indikation på att israeliska offentliga myndigheter med ansvar för nationell säkerhet, brottsbekämpning eller andra allmänintressen ingriper i enskilda personers rätt till skydd av sina personuppgifter på ett sätt som går utöver vad som är absolut nödvändigt, eller på att det inte finns något effektivt rättsligt skydd mot sådana ingrepp.

4.   Om det finns bevis för att en adekvat skyddsnivå inte längre säkerställs, inbegripet i situationer som avses i punkterna 2 och 3 i denna artikel, ska kommissionen underrätta den behöriga israeliska myndigheten om detta och vid behov lägga fram förslag till åtgärder i enlighet med förfarandet i artikel 31.2 i direktiv 95/46/EG i syfte att helt eller tills vidare upphäva detta beslut eller begränsa dess tillämpningsområde.”

Artikel 10

Artiklarna 2 och 3 i genomförandebeslut 2012/484/EU ska ersättas med följande:

”Artikel 2

När de behöriga myndigheterna i en medlemsstat utövar sina befogenheter enligt artikel 28.3 i direktiv 95/46/EG och detta leder till ett tillfälligt eller slutligt förbud mot dataflöden till Uruguay i syfte att skydda enskilda personer med avseende på behandlingen av deras personuppgifter, ska den berörda medlemsstaten utan dröjsmål underrätta kommissionen, som vidarebefordrar underrättelsen till de övriga medlemsstaterna.

Artikel 3

1.   Kommissionen ska fortlöpande övervaka förändringar i den uruguayanska rättsordningen som skulle kunna påverka detta besluts funktionssätt, inklusive förändringar vad gäller offentliga myndigheters tillgång till personuppgifter, för att bedöma om Uruguay fortsätter att garantera en adekvat skyddsnivå för personuppgifter.

2.   Medlemsstaterna och kommissionen ska underrätta varandra om fall där de åtgärder som vidtas av organ med ansvar för efterlevnaden av skyddsreglerna i Uruguay inte har kunnat säkerställa att reglerna efterlevs.

3.   Medlemsstaterna och kommissionen ska underrätta varandra om varje indikation på att uruguayanska offentliga myndigheter med ansvar för nationell säkerhet, brottsbekämpning eller andra allmänintressen ingriper i enskilda personers rätt till skydd av sina personuppgifter på ett sätt som går utöver vad som är absolut nödvändigt, eller på att det inte finns något effektivt rättsligt skydd mot sådana ingrepp.

4.   Om det finns bevis för att en adekvat skyddsnivå inte längre säkerställs, inbegripet i situationer som avses i punkterna 2 och 3 i denna artikel, ska kommissionen underrätta den behöriga uruguayanska myndigheten om detta och vid behov lägga fram förslag till åtgärder i enlighet med förfarandet i artikel 31.2 i direktiv 95/46/EG i syfte att helt eller tills vidare upphäva detta beslut eller begränsa dess tillämpningsområde.”

Artikel 11

Artiklarna 2 och 3 i genomförandebeslut 2013/65/EU ska ersättas med följande:

”Artikel 2

När de behöriga myndigheterna i en medlemsstat utövar sina befogenheter enligt artikel 28.3 i direktiv 95/46/EG och detta leder till ett tillfälligt eller slutligt förbud mot dataflöden till Nya Zeeland i syfte att skydda enskilda personer med avseende på behandlingen av deras personuppgifter, ska den berörda medlemsstaten utan dröjsmål underrätta kommissionen, som vidarebefordrar underrättelsen till de övriga medlemsstaterna.

Artikel 3

1.   Kommissionen ska fortlöpande övervaka förändringar i den nyzeeländska rättsordningen som skulle kunna påverka detta besluts funktionssätt, inklusive förändringar vad gäller offentliga myndigheters tillgång till personuppgifter, för att bedöma om Nya Zeeland fortsätter att garantera en adekvat skyddsnivå för personuppgifter.

2.   Medlemsstaterna och kommissionen ska underrätta varandra om fall där de åtgärder som vidtas av organ med ansvar för efterlevnaden av skyddsreglerna i Nya Zeeland inte har kunnat säkerställa att reglerna efterlevs.

3.   Medlemsstaterna och kommissionen ska underrätta varandra om varje indikation på att nyzeeländska offentliga myndigheter med ansvar för nationell säkerhet, brottsbekämpning eller andra allmänintressen ingriper i enskilda personers rätt till skydd av sina personuppgifter på ett sätt som går utöver vad som är absolut nödvändigt, eller på att det inte finns något effektivt rättsligt skydd mot sådana ingrepp.

4.   Om det finns bevis för att en adekvat skyddsnivå inte längre säkerställs, inbegripet i situationer som avses i punkterna 2 och 3 i denna artikel, ska kommissionen underrätta den behöriga nyzeeländska myndigheten om detta och vid behov lägga fram förslag till åtgärder i enlighet med förfarandet i artikel 31.2 i direktiv 95/46/EG i syfte att helt eller tills vidare upphäva detta beslut eller begränsa dess tillämpningsområde.”

Artikel 12

Detta beslut riktar sig till medlemsstaterna.

Utfärdat i Bryssel den 16 december 2016.

På kommissionens vägnar

Věra JOUROVÁ

Ledamot av kommissionen

---

(1)  
  EGT L 281, 23.11.1995, s. 31.

1

(2)  ECLI:EU:C:2015:650.

2

(3)  Kommissionens beslut 2000/520/EG av den 26 juli 2000 enligt Europaparlamentets och rådets direktiv 95/46/EG om huruvida ett adekvat skydd säkerställs genom de principer om integritetsskydd (Safe Harbor Privacy Principles) i kombination med frågor och svar som Förenta staternas handelsministerium utfärdat (EGT L 215, 25.8.2000, s. 7).

3

Safe Harbor Privacy Principles

(4)  Schrems-målet, punkterna 40 ff samt punkterna 101–103.

4

(5)  Schrems-målet, punkterna 51, 52 och 62.

5

(6)  Schrems-målet, punkterna 52, 62 och 65.

6

(7)  Kommissionens beslut 2000/518/EG av den 26 juli 2000 enligt Europaparlamentets och rådets direktiv 95/46/EG om adekvat skydd av personuppgifter i Schweiz (EGT L 215, 25.8.2000, s. 1).

7

(8)  Kommissionens beslut 2002/2/EG av den 20 december 2001 i enlighet med Europaparlamentets och rådets direktiv 95/46/EG om adekvat skydd för personuppgifter genom den kanadensiska lagen om elektroniska handlingar och skydd för personuppgifter (Personal Information Protection and Electronic Documents Act) (EGT L 2, 4.1.2002, s. 13).

8

(9)  Kommissionens beslut 2003/490/EG av den 30 juni 2003 i enlighet med Europaparlamentets och rådets direktiv 95/46/EG om adekvat skydd för personuppgifter i Argentina (EUT L 168, 5.7.2003, s. 19).

9

(10)  Kommissionens beslut 2003/821/EG av den 21 november 2003 om skyddsnivån för personuppgifter på Guernsey (EUT L 308, 25.11.2003, s. 27).

10

(11)  Kommissionens beslut 2004/411/EG av den 28 april 2004 om skyddsnivån för personuppgifter på Isle of Man (EUT L 151, 30.4.2004, s. 48).

11

(12)  Kommissionens beslut 2008/393/EG av den 8 maj 2008 i enlighet med Europaparlamentets och rådets direktiv 95/46/EG om adekvat skydd för personuppgifter på Jersey (EUT L 138, 28.5.2008, s. 21).

12

(13)  Kommissionens beslut 2010/146/EU av den 5 mars 2010 i enlighet med Europaparlamentets och rådets direktiv 95/46/EG om en adekvat skyddsnivå genom den färöiska lagen om behandling av personuppgifter (EUT L 58, 9.3.2010, s. 17).

13

(14)  Kommissionens beslut 2010/625/EU av den 19 oktober 2010 i enlighet med Europaparlamentets och rådets direktiv 95/46/EG om adekvat skydd för personuppgifter i Andorra (EUT L 277, 21.10.2010, s. 27).

14

(15)  Kommissionens beslut 2011/61/EU av den 31 januari 2011 i enlighet med Europaparlamentets och rådets direktiv 95/46/EG om en adekvat skyddsnivå vid automatiserad behandling av personuppgifter i Staten Israel (EUT L 27, 1.2.2011, s. 39).

15

(16)  Kommissionens genomförandebeslut 2012/484/EU av den 21 augusti 2012 i enlighet med Europaparlamentets och rådets direktiv 95/46/EG om en adekvat skyddsnivå vid automatiserad behandling av personuppgifter i Republiken Uruguay (EUT L 227, 23.8.2012, s. 11).

16

(17)  Kommissionens genomförandebeslut 2013/65/EU av den 19 december 2012 i enlighet med Europaparlamentets och rådets direktiv 95/46/EG om ett adekvat skydd av personuppgifter i Nya Zeeland (EUT L 28, 30.1.2013, s. 12).

17

(18)  Schrems-målet, punkt 76. En sådan kontroll krävs under alla förhållanden när kommissionen får uppgifter som ger upphov till ett motiverat tvivel i detta hänseende.

18

---

| 17.12.2016 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 344/92 |
| --- | --- | --- | --- |

17.12.2016

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 344/92

---

KOMMISSIONENS GENOMFÖRANDEBESLUT (EU) 2016/2296

av den 16 december 2016

om inrättande av en oberoende expertgrupp som utsetts som organ för prestationsgranskning för det gemensamma europeiska luftrummet

EUROPEISKA KOMMISSIONEN HAR ANTAGIT DETTA BESLUT

med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 549/2004 av den 10 mars 2004 om ramen för inrättande av det gemensamma europeiska luftrummet (”ramförordning”) (1), särskilt artikel 11.2, och

av följande skäl:

| (1) | Arbetet inom ramen för organet för prestationsgranskning för det gemensamma luftrummet bidrar positivt till att förbättra det europeiska nätet för flygledningstjänst, särskilt genom att förse kommissionen med oberoende, evidensbaserade rekommendationer om kvaliteten på flygtrafiktjänster på EU-nivå och på lokal nivå samt av nätverksfunktioner. Biståndet från organet för prestationsgranskning är nödvändigt för att uppnå målet att fullborda det gemensamma europeiska luftrummet, för vilket det prestationssystem som inrättats i enlighet med kommissionens genomförandeförordning (EU) nr 390/2013 (2), inbegripet den ytterligare utveckling som är nödvändig mot bakgrund av erfarenheter som gjorts under tillämpningen hittills, och det närstående avgiftssystem som inrättats i enlighet med kommissionens genomförandeförordning (EU) nr 391/2013 (3), utgör centrala drivkrafter, och mer allmänt för att uppnå målen för kommissionens luftfartsstrategi (4). |
| --- | --- |

(1)

Arbetet inom ramen för organet för prestationsgranskning för det gemensamma luftrummet bidrar positivt till att förbättra det europeiska nätet för flygledningstjänst, särskilt genom att förse kommissionen med oberoende, evidensbaserade rekommendationer om kvaliteten på flygtrafiktjänster på EU-nivå och på lokal nivå samt av nätverksfunktioner. Biståndet från organet för prestationsgranskning är nödvändigt för att uppnå målet att fullborda det gemensamma europeiska luftrummet, för vilket det prestationssystem som inrättats i enlighet med kommissionens genomförandeförordning (EU) nr 390/2013 (2), inbegripet den ytterligare utveckling som är nödvändig mot bakgrund av erfarenheter som gjorts under tillämpningen hittills, och det närstående avgiftssystem som inrättats i enlighet med kommissionens genomförandeförordning (EU) nr 391/2013 (3), utgör centrala drivkrafter, och mer allmänt för att uppnå målen för kommissionens luftfartsstrategi (4).

| (2) | Utnämningen av det nuvarande organet för prestationsgranskning löper ut den 31 december 2016, i enlighet med kommissionens genomförandebeslut 2014/672/EU (5). Kommissionen bör utnämna ett nytt organ för prestationsgranskning med uppgiften att bistå kommissionen och de nationella tillsynsmyndigheterna efter den dagen. Den utnämningen skulle gälla för perioden 1 januari 2017–31 december 2024, vilket skulle ge en tillräckligt lång period, och därmed säkerställa kontinuitet och stabilitet, och samtidigt innebära en tidsbestämd period som motsvarar referensperioderna, i enlighet med artikel 3.1 i genomförandeförordning (EU) nr 390/2013. |
| --- | --- |

(2)

Utnämningen av det nuvarande organet för prestationsgranskning löper ut den 31 december 2016, i enlighet med kommissionens genomförandebeslut 2014/672/EU (5). Kommissionen bör utnämna ett nytt organ för prestationsgranskning med uppgiften att bistå kommissionen och de nationella tillsynsmyndigheterna efter den dagen. Den utnämningen skulle gälla för perioden 1 januari 2017–31 december 2024, vilket skulle ge en tillräckligt lång period, och därmed säkerställa kontinuitet och stabilitet, och samtidigt innebära en tidsbestämd period som motsvarar referensperioderna, i enlighet med artikel 3.1 i genomförandeförordning (EU) nr 390/2013.

| (3) | Med beaktande av att den perioden sträcker sig från den andra till den tredje referensperioden, bör all förnyelse av medlemskap i organet för prestationsgranskning vara sådan att den säkerställer en smidig övergång och kontinuitet vad gäller tillgänglig erfarenhet och kunskap. |
| --- | --- |

(3)

Med beaktande av att den perioden sträcker sig från den andra till den tredje referensperioden, bör all förnyelse av medlemskap i organet för prestationsgranskning vara sådan att den säkerställer en smidig övergång och kontinuitet vad gäller tillgänglig erfarenhet och kunskap.

| (4) | I syfte att stärka oberoendet för organet för prestationsgranskning bör en oberoende expertgrupp inrättas för att bistå i genomförandet av prestationssystemet, och denna expertgrupp bör utnämnas till organ för prestationsgranskning. |
| --- | --- |

(4)

I syfte att stärka oberoendet för organet för prestationsgranskning bör en oberoende expertgrupp inrättas för att bistå i genomförandet av prestationssystemet, och denna expertgrupp bör utnämnas till organ för prestationsgranskning.

| (5) | I artikel 11.2 i förordning (EG) nr 549/2004 beskrivs i allmänna ordalag vilken roll organet för prestationsgranskning har inom ramen för prestationssystemet. Artikel 3 i genomförandeförordning (EU) nr 390/2013 innehåller en närmare, men ej uttömmande, beskrivning av organets uppdrag och verksamhet. Organet tilldelas också vissa uppgifter genom artikel 6.1 i Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 598/2014 (6). För tydlighetens och fullständighetens skull bör det, i enlighet med ovannämnda bestämmelser, nu upprättas en förteckning över alla uppgifter som organet för prestationsgranskning utför. Organet för prestationsgranskning bör bistå kommissionen med rådgivning, expertutlåtanden och andra tjänster. Detta bör ske i samordning med de nationella tillsynsmyndigheterna. På begäran bör det även bistå de nationella tillsynsmyndigheterna. |
| --- | --- |

(5)

I artikel 11.2 i förordning (EG) nr 549/2004 beskrivs i allmänna ordalag vilken roll organet för prestationsgranskning har inom ramen för prestationssystemet. Artikel 3 i genomförandeförordning (EU) nr 390/2013 innehåller en närmare, men ej uttömmande, beskrivning av organets uppdrag och verksamhet. Organet tilldelas också vissa uppgifter genom artikel 6.1 i Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 598/2014 (6). För tydlighetens och fullständighetens skull bör det, i enlighet med ovannämnda bestämmelser, nu upprättas en förteckning över alla uppgifter som organet för prestationsgranskning utför. Organet för prestationsgranskning bör bistå kommissionen med rådgivning, expertutlåtanden och andra tjänster. Detta bör ske i samordning med de nationella tillsynsmyndigheterna. På begäran bör det även bistå de nationella tillsynsmyndigheterna.

| (6) | I syfte att säkerställa att organet för prestationsgranskning kan fungera effektivt och på ett ändamålsenligt sätt, bör det bistås av ett sekretariat som tillhandahålls av kommissionen. |
| --- | --- |

(6)

I syfte att säkerställa att organet för prestationsgranskning kan fungera effektivt och på ett ändamålsenligt sätt, bör det bistås av ett sekretariat som tillhandahålls av kommissionen.

| (7) | Medlemmarna i organet för prestationsgranskning bör vara högt kvalificerade specialister, med lämplig kompetens inom nyckelområdena. Medlemmarna, med undantag av ordföranden, bör väljas ut genom en ansökningsomgång och ett urvalsförfarande som iakttar principerna om objektivitet, lika möjligheter och öppenhet, och som gör det möjligt att upptäcka faktiska eller potentiella intressekonflikter, och de bör ha ett personligt mandat. Med tanke på hans eller hennes särskilda uppgifter och ansvar, bör ordföranden utses av kommissionen i enlighet med dess interna administrativa arrangemang, samtidigt som ovannämnda principer iakttas och det säkerställs att potentiella intressekonflikter kan upptäckas. |
| --- | --- |

(7)

Medlemmarna i organet för prestationsgranskning bör vara högt kvalificerade specialister, med lämplig kompetens inom nyckelområdena. Medlemmarna, med undantag av ordföranden, bör väljas ut genom en ansökningsomgång och ett urvalsförfarande som iakttar principerna om objektivitet, lika möjligheter och öppenhet, och som gör det möjligt att upptäcka faktiska eller potentiella intressekonflikter, och de bör ha ett personligt mandat. Med tanke på hans eller hennes särskilda uppgifter och ansvar, bör ordföranden utses av kommissionen i enlighet med dess interna administrativa arrangemang, samtidigt som ovannämnda principer iakttas och det säkerställs att potentiella intressekonflikter kan upptäckas.

| (8) | Mot bakgrund av deras kompetens och sakkunskap och kraven på opartiskhet och avsaknad av intressekonflikter, det faktum att de har personliga mandat och vikten av deras arbete, bör medlemmarna, med undantag av ordföranden, motta ersättning utöver ren kostnadsersättning, vilken bör stå i proportion till de uppgifter som de tilldelas. Ordföranden bör erhålla ersättning samt motta kostnadsersättning i enlighet med kommissionens interna administrativa arrangemang. |
| --- | --- |

(8)

Mot bakgrund av deras kompetens och sakkunskap och kraven på opartiskhet och avsaknad av intressekonflikter, det faktum att de har personliga mandat och vikten av deras arbete, bör medlemmarna, med undantag av ordföranden, motta ersättning utöver ren kostnadsersättning, vilken bör stå i proportion till de uppgifter som de tilldelas. Ordföranden bör erhålla ersättning samt motta kostnadsersättning i enlighet med kommissionens interna administrativa arrangemang.

| (9) | Det är därför också lämpligt att organets verksamhet, samt kostnaderna för administrativt och tekniskt stöd till organet, finansieras genom unionens budget. |
| --- | --- |

(9)

Det är därför också lämpligt att organets verksamhet, samt kostnaderna för administrativt och tekniskt stöd till organet, finansieras genom unionens budget.

| (10) | Det arbete som organet för prestationsgranskning utför kräver tillgång till de prestationsrelaterade data som avses i genomförandeförordning (EU) nr 390/2013 och som finns tillgängliga inom Eurocontrol. Kommissionen bör därför inrätta lämpliga arrangemang med Eurocontrol för att säkerställa tillgång till dessa data samt insamling, validering, förhandsanalys och tillhandahållande av dem. Sådana arrangemang måste ta hänsyn till prestationsgranskningens alleuropeiska dimension, i enlighet med rådets beslut (EU) 2015/2394 (7). |
| --- | --- |

(10)

Det arbete som organet för prestationsgranskning utför kräver tillgång till de prestationsrelaterade data som avses i genomförandeförordning (EU) nr 390/2013 och som finns tillgängliga inom Eurocontrol. Kommissionen bör därför inrätta lämpliga arrangemang med Eurocontrol för att säkerställa tillgång till dessa data samt insamling, validering, förhandsanalys och tillhandahållande av dem. Sådana arrangemang måste ta hänsyn till prestationsgranskningens alleuropeiska dimension, i enlighet med rådets beslut (EU) 2015/2394 (7).

| (11) | För att säkerställa ett väl fungerande organ för prestationsgranskning bör lämpliga regler fastställas för dess arbetsordning och rapportering till kommissionen. Regler om hur information får lämnas ut bör också fastställas. |
| --- | --- |

(11)

För att säkerställa ett väl fungerande organ för prestationsgranskning bör lämpliga regler fastställas för dess arbetsordning och rapportering till kommissionen. Regler om hur information får lämnas ut bör också fastställas.

| (12) | Personuppgifter bör behandlas i enlighet med Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 45/2001 (8). |
| --- | --- |

(12)

Personuppgifter bör behandlas i enlighet med Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 45/2001 (8).

| (13) | Detta beslut bör inte längre tillämpas när utnämningsperioden för organet för prestationsgranskning enligt detta beslut har löpt ut. |
| --- | --- |

(13)

Detta beslut bör inte längre tillämpas när utnämningsperioden för organet för prestationsgranskning enligt detta beslut har löpt ut.

| (14) | De åtgärder som föreskrivs i detta beslut är förenliga med yttrandet från kommittén för det gemensamma luftrummet, inrättad genom artikel 5.1 i förordning (EG) nr 549/2004. |
| --- | --- |

(14)

De åtgärder som föreskrivs i detta beslut är förenliga med yttrandet från kommittén för det gemensamma luftrummet, inrättad genom artikel 5.1 i förordning (EG) nr 549/2004.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Utnämning av organet för prestationsgranskning

1.   Den oberoende expertgruppen för kvaliteten på flygtrafiktjänster och nätverksfunktioner inom det gemensamma europeiska luftrummet inrättas härmed för perioden 1 januari 2017–31 december 2024.

2.   Den expertgrupp som avses i punkt 1 utses härmed till organ för prestationsgranskning för det gemensamma europeiska luftrummet, för perioden 1 januari 2017–31 december 2024.

Artikel 2

Uppgifter

Organet för prestationsgranskning ska ha följande uppgifter:

| a) | Bistå kommissionen i genomförandet av prestationssystemet, i synnerhet när det gäller de verksamheter som förtecknas i artiklarna 3.3 och 3.6 a i genomförandeförordning (EU) nr 390/2013. |
| --- | --- |

a)

Bistå kommissionen i genomförandet av prestationssystemet, i synnerhet när det gäller de verksamheter som förtecknas i artiklarna 3.3 och 3.6 a i genomförandeförordning (EU) nr 390/2013.

| b) | Tillhandahålla ad hoc-information eller rapporter om prestationsrelaterade frågor på begäran av kommissionen, i enlighet med artikel 3.4 i genomförandeförordning (EU) nr 390/2013. |
| --- | --- |

b)

Tillhandahålla ad hoc-information eller rapporter om prestationsrelaterade frågor på begäran av kommissionen, i enlighet med artikel 3.4 i genomförandeförordning (EU) nr 390/2013.

| c) | Bistå kommissionen, på dennas begäran, med att fastställa villkoren för tillgång till prestandarelaterade data enligt artiklarna 21 och 22 i genomförandeförordning (EU) nr 390/2013. |
| --- | --- |

c)

Bistå kommissionen, på dennas begäran, med att fastställa villkoren för tillgång till prestandarelaterade data enligt artiklarna 21 och 22 i genomförandeförordning (EU) nr 390/2013.

| d) | Bistå de nationella tillsynsmyndigheterna, på deras begäran, i genomförandet av prestationssystemet genom att tillhandhålla oberoende synpunkter på prestationsaspekter och bestämma intervall för riktgivande värden när mål fastställs, i enlighet med artikel 3.6 b och c i genomförandeförordning (EU) nr 390/2013. |
| --- | --- |

d)

Bistå de nationella tillsynsmyndigheterna, på deras begäran, i genomförandet av prestationssystemet genom att tillhandhålla oberoende synpunkter på prestationsaspekter och bestämma intervall för riktgivande värden när mål fastställs, i enlighet med artikel 3.6 b och c i genomförandeförordning (EU) nr 390/2013.

| e) | Stödja de behöriga myndigheterna, på deras begäran, i analysen av bullersituationen vid de flygplatser för vilka de är ansvariga, i enlighet med artikel 6.1 i förordning (EU) nr 598/2014. |
| --- | --- |

e)

Stödja de behöriga myndigheterna, på deras begäran, i analysen av bullersituationen vid de flygplatser för vilka de är ansvariga, i enlighet med artikel 6.1 i förordning (EU) nr 598/2014.

Artikel 3

Rådgivande roll

1.   Kommissionen får samråda med organet för prestationsgranskning om alla frågor som rör kvaliteten på flygtrafiktjänster och nätfunktioner inom det gemensamma europeiska luftrummet.

2.   Organet för prestationsgranskning får, på eget initiativ, lämna rapporter och rekommendationer till kommissionen i syfte att förbättra prestationssystemet, i enlighet med artikel 3.5 i genomförandeförordning (EU) nr 390/2013.

Artikel 4

Sammansättning och utnämning av medlemmar och ordförande

1.   Organet för prestationsgranskning ska vara sammansatt av nio medlemmar, inklusive dess ordförande.

2.   Medlemmarna, med undantag av ordföranden, ska ha ett personligt mandat till följd av deras utnämning på grundval av en ansökningsomgång.

3.   Medlemmarna, med undantag av ordföranden, ska, på kommissionens vägnar, utnämnas av generaldirektören vid kommissionens generaldirektorat för transport och rörlighet bland specialister med lämplig kompetens som har lämnat in en ansökan inom ramen för ansökningsomgången, efter samråd med medlemsstaterna om de planerade utnämningarna. Urvals- och behörighetskriterierna ska omfatta de kriterier som anges i bilagan.

4.   Generaldirektören vid generaldirektoratet för transport och rörlighet ska, på kommissionens vägnar, i enlighet med dess administrativa arrangemang och efter samråd med medlemsstaterna, utse en specialist med lämplig kompetens till ordförande för organet för prestationsgranskning. Ordföranden ska fungera som företrädare för organet för prestationsgranskning och leda organets möten.

5.   Mandatet för ordföranden och övriga medlemmar ska vara två år och får förnyas två gånger. Mandatet för högst två tredjedelar av medlemmarna får förnyas samtidigt.

6.   En medlem som inte längre aktivt kan medverka vid organets överläggningar, som avgår eller som inte iakttar bestämmelserna i artiklarna 5 och 6 får ersättas, i enlighet med punkterna 2, 3 och 4, beroende på vad som är lämpligt, under den tid som återstår av medlemmens mandatperiod.

7.   Generaldirektören för generaldirektoratet för transport och rörlighet får, på kommissionens vägnar, upprätta en reservlista över lämpliga kandidater som kan användas för att utse ersättare för medlemmar, med undantag av ordföranden. Kommissionen ska tillfråga de sökande innan deras namn förs upp på reservlistan.

8.   Namnen på de personer som utnämnts till medlemmar i organet för prestationsgranskning ska offentliggöras i Europeiska unionens officiella tidning.

9.   Personuppgifter ska samlas in, behandlas och offentliggöras i enlighet med förordning (EG) nr 45/2001.

Artikel 5

Principer för medlemskap

1.   Vid utförandet av sina uppgifter enligt detta beslut ska organet för prestationsgranskning och dess medlemmar vara opartiska och utöva sina funktioner oberoende av all yttre påverkan och i allmänhetens intresse. Medlemmarna ska underteckna en förklaring genom vilken de åtar sig att utöva sina funktioner inom organet för prestationsgranskning i detta syfte.

2.   Medlemmarna får inte delegera sitt ansvar till någon annan.

3.   Personer som ansöker om att utnämnas till medlemmar ska uppge alla omständigheter som kan ge upphov till en intressekonflikt, genom att avge en intresseförklaring i enlighet med vad som anges i ansökningsomgången enligt artikel 4.2. Den person som ska utnämnas till ordförande ska även uppge varje sådan omständighet i god tid före utnämningen. I förklaringen ska alla sådana personer minst uppge alla relevanta yrkesmässiga och ekonomiska intressen och eventuella situationer där deras intressen kan äventyra eller skäligen kan uppfattas kunna äventyra deras förmåga att agera oberoende och i allmänhetens intresse, som medlem i organet för prestationsgranskning.

4.   I syfte att bedöma huruvida en intressekonflikt föreligger ska en rad faktorer beaktas, bland annat intressekonfliktens art och typ samt betydelsen av den enskildes intresse, samt i vilken utsträckning intresset rimligen kan förväntas påverka den enskilda personens utlåtanden och den övergripande beslutsprocessen inom organet för prestationsgranskning. Ett intresse ska betraktas som obetydligt eller minimalt när det är osannolikt att det skulle äventyra eller skäligen kunna uppfattas äventyra den enskilda personens förmåga att agera oberoende och i allmänhetens intresse som rådgivare till kommissionen.

5.   Kommissionen ska offentliggöra intresseförklaringen från utnämnda medlemmar på en särskild webbplats. Tekniska åtgärder ska vidtas för att ange för sökmotorer att intresseförklaringar inte ska visas i sökresultaten.

6.   Medlemmar omfattas av tystnadsplikt och kommissionens säkerhetsbestämmelser när det gäller skydd av sekretessbelagda EU-uppgifter enligt kommissionens beslut (EU, Euratom) 2015/443 (9) och (EU, Euratom) 2015/444 (10).

7.   Medlemmarna ska underteckna en skriftlig försäkran om sekretess i början av varje mandatperiod.

Artikel 6

Arbetssätt

1.   Med förbehåll för ett förhandsgodkännande av generaldirektören för kommissionens generaldirektorat för transport och rörlighet ska organet för prestationsgranskning, på kommissionens vägnar, och i synnerhet med beaktande av finansieringen av organet för prestationsgranskning, anta följande dokument:

| a) | Sitt årliga arbetsprogram och sin årsrapport. |
| --- | --- |

a)

Sitt årliga arbetsprogram och sin årsrapport.

| b) | Sin arbetsordning. |
| --- | --- |

b)

Sin arbetsordning.

| c) | Formerna för sitt samarbete med de nationella tillsynsmyndigheterna. |
| --- | --- |

c)

Formerna för sitt samarbete med de nationella tillsynsmyndigheterna.

| d) | Sina arbetsmetoder med leverantörerna av flygtrafiktjänster, flygplatsoperatörer, flygplatssamordnare och lufttrafikföretag som avses i artikel 3.8 i genomförandeförordning (EU) nr 390/2013. |
| --- | --- |

d)

Sina arbetsmetoder med leverantörerna av flygtrafiktjänster, flygplatsoperatörer, flygplatssamordnare och lufttrafikföretag som avses i artikel 3.8 i genomförandeförordning (EU) nr 390/2013.

| e) | En datahanteringsplan. |
| --- | --- |

e)

En datahanteringsplan.

2.   Organet för prestationsgranskning ska anta sina rapporter och rekommendationer och de dokument som avses i punkt 1 med enkel majoritet.

3.   För att undersöka specifika frågor som är relevanta för dess arbete, får organet för prestationsgranskning, på kommissionens vägnar, inrätta arbetsgrupper bland sina medlemmar på grundval av ett mandat som fastställts av organet för prestationsgranskning och med samtycke från generaldirektören för kommissionens generaldirektorat för transport och rörlighet. Arbetsgrupperna ska upplösas så snart de fullgjort sitt uppdrag.

4.   Organet för prestationsgranskning och dess arbetsgrupper ska sammanträda i kommissionens lokaler. I undantagsfall får emellertid möten hållas på andra platser.

5.   Medlemmarnas deltagande i möten i organet för prestationsgranskning och i dess arbetsgrupper är obligatoriskt. Vid frånvaro ska en motivering sändas till ordföranden och sekretariatet.

6.   Organet för prestationsgranskning ska, med stöd av sekretariatet, säkerställa att dess metodik återspeglar senaste vetenskapliga standarder.

Artikel 7

Administrativt och tekniskt stöd

1.   Kommissionen ska tillhandahålla nödvändigt administrativt och tekniskt stöd så att det säkerställs att organet för prestationsgranskning, inbegripet sekretariatet för organet för prestationsgranskning och organets arbetsgrupper, kan fungera effektivt och ändamålsenligt. Sekretariatet ska sammankalla och stödja prestationsgranskningsorganets plenarmöten, och ska sammankalla möten i arbetsgrupperna.

Det administrativa och tekniska stödet ska tillhandahållas på ett kostnadseffektivt sätt som säkerställer prestationsgranskningsorganets funktionella och tekniska oberoende när det fullgör sina uppgifter.

2.   När Eurocontrol fastställs vara den lämpliga dataleverantören ska kommissionen inrätta lämpliga arrangemang med Eurocontrol för insamling, validering, förhandsanalys och tillhandahållande av dessa data och säkerställa att organet för prestationsgranskning har kontinuerlig tillgång till de prestationsrelaterade data som avses i artikel 21 i genomförandeförordning (EU) nr 390/2013 och som finns tillgängliga inom Eurocontrol.

Artikel 8

Rapportering och öppenhet

1.   När organet för prestationsgranskning utför de uppgifter som det tilldelats enligt artikel 2 ska det utfärda rapporter och rekommendationer till kommissionen.

2.   Organet för prestationsgranskning ska erbjuda de nationella tillsynsmyndigheterna möjlighet att kontrollera uppgifter med anknytning till bedömningen och övervakningen av prestationsplanerna innan det utfärdar sina rapporter.

3.   Kommissionen ska offentliggöra alla rapporter och rekommendationer från organet för prestationsgranskning på en särskild webbplats.

4.   Sådant offentliggörande ska inte ske i fall där delgivningen av rapporten eller rekommendationen, eller delar därav, skulle undergräva skyddet för allmänna eller privata intressen, enligt definitionen i artikel 4 i Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1049/2001 (11).

5.   Organet för prestationsgranskning ska anta en årsrapport om sitt arbete, inklusive om sitt samarbete med Europeiska byrån för luftfartssäkerhet och sina arbetsmetoder med leverantörerna av flygtrafiktjänster, flygplatsoperatörer, flygplatssamordnare och lufttrafikföretag som avses i artikel 3.7 och 3.8 i genomförandeförordning (EU) nr 390/2013, samt arrangemangen med Eurocontrol vad gäller tillgången till prestationsrelaterade data enligt artikel 7.2.

6.   Kommissionen ska övervaka hur organet för prestationsgranskning fungerar och regelbundet informera medlemsstaterna om hur dess arbete framskrider.

Artikel 9

Arvoden, kostnader och ersättning

1.   Prestationsgranskningsorganets medlemmar, med undantag av ordföranden, ska ha rätt till en särskild ersättning i form av en enhetskostnad på högst 600 euro för varje hel arbetsdag. Den totala ersättningen ska beräknas och avrundas uppåt till det belopp som motsvarar närmaste halva arbetsdag. Betalningen ska göras i euro.

2.   Medlemmarnas, med undantag av ordföranden, utgifter för resor och uppehälle ska ersättas av kommissionen i enlighet med kommissionens beslut C(2007) 5858 (12). Utgifterna ska ersättas inom ramarna för de tillgängliga anslag som fördelats under det årliga förfarandet för tilldelning av medel.

3.   Ordföranden för organet för prestationsgranskning ska erhålla arvode och ersättning för kostnader för resor och uppehälle från kommissionen i enlighet med dess administrativa arrangemang.

Artikel 10

Finansiering

Kostnaderna för arbetet med att utföra de uppgifter som avses i artikel 2, inklusive kostnaderna för de olika typer av ersättning till medlemmarna i organet för prestationsgranskning som avses i artikel 9, samt kostnaderna för administrativt och tekniskt stöd enligt artikel 7, ska finansieras genom unionens budget. Kostnader motsvarande de arvoden och ersättningar som avses i artikel 9.1 och 9.2 ska finansieras i enlighet med artikel 204 i Europaparlamentets och rådets förordning (EU, Euratom) nr 966/2012 (13) och artikel 287 i kommissionens delegerade förordning (EU) nr 1268/2012 (14).

13

14

Artikel 11

Upphävande

Genomförandebeslut 2014/672/EU ska upphöra att gälla.

Artikel 12

Ikraftträdande och tillämpning

Detta beslut träder i kraft den tjugonde dagen efter det att det har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning.

Europeiska unionens officiella tidning

Det ska tillämpas från och med den 1 januari 2017 till och med den 31 december 2024.

Utfärdat i Bryssel den 16 december 2016.

På kommissionens vägnar

Jean-Claude JUNCKER

Ordförande

---

(1)  
  EUT L 96, 31.3.2004, s. 1.

1

(2)  Kommissionens genomförandeförordning (EU) nr 390/2013 av den 3 maj 2013 om inrättande av ett prestationssystem för flygtrafiktjänster och nätverksfunktioner (EUT L 128, 9.5.2013, s. 1).

2

(3)  Kommissionens genomförandeförordning (EU) nr 391/2013 av den 3 maj 2013 om ett gemensamt avgiftssystem för flygtrafiktjänster (EUT L 128, 9.5.2013, s. 31).

3

(4)  Meddelande från kommissionen till Europaparlamentet, rådet, Europeiska ekonomiska och sociala kommittén och Regionkommittén – En luftfartsstrategi för Europa, COM(2015) 598 final.

4

(5)  Kommissionens genomförandebeslut 2014/672/EU av den 24 september 2014 om förlängning av utnämnandet av organet för prestationsgranskning för det gemensamma europeiska luftrummet (EUT L 281, 25.9.2014, s. 5).

5

(6)  Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 598/2014 av den 16 april 2014 om regler och förfaranden för att av bullerskäl införa driftsrestriktioner vid flygplatser i unionen inom en välavvägd strategi och om upphävande av direktiv 2002/30/EG (EUT L 173, 12.6.2014, s. 65).

6

(7)  Rådets beslut (EU) 2015/2394 av den 8 december 2015 om den ståndpunkt som ska intas av medlemsstaterna på Europeiska unionens vägnar gällande de beslut som ska antas av Eurocontrols permanenta kommission vad gäller Eurocontrols roll och uppgifter och om centraliserade tjänster (EUT L 332, 18.12.2015, s. 136).

7

(8)  Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 45/2001 av den 18 december 2000 om skydd för enskilda då gemenskapsinstitutionerna och gemenskapsorganen behandlar personuppgifter och om den fria rörligheten för sådana uppgifter (EGT L 8, 12.1.2001, s. 1).

8

(9)  Kommissionens beslut (EU, Euratom) 2015/443 av den 13 mars 2015 om säkerhet inom kommissionen (EUT L 72, 17.3.2015, s. 41).

9

(10)  Kommissionens beslut (EU, Euratom) 2015/444 av den 13 mars 2015 om säkerhetsbestämmelser för skydd av säkerhetsskyddsklassificerade EU-uppgifter (EUT L 72, 17.3.2015, s. 53).

10

(11)  Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1049/2001 av den 30 maj 2001 om allmänhetens tillgång till Europaparlamentets, rådets och kommissionens handlingar (EGT L 145, 31.5.2001, s. 43).

11

(12)  Kommissionens beslut C(2007) 5858 om bestämmelser om ersättning för personer utanför kommissionen som har kallats i egenskap av experter.

12

(13)  Europaparlamentets och rådets förordning (EU, Euratom) nr 966/2012 av den 25 oktober 2012 om finansiella regler för unionens allmänna budget och om upphävande av rådets förordning (EG, Euratom) nr 1605/2002 (EUT L 298, 26.10.2012, s. 1).

13

(14)  Kommissionens delegerade förordning (EU) nr 1268/2012 av den 29 oktober 2012 om tillämpningsföreskrifter för Europaparlamentets och rådets förordning (EU, Euratom) nr 966/2012 om finansiella regler för unionens allmänna budget (EUT L 362, 31.12.2012, s. 1).

14

---

BILAGA

Urvals- och behörighetskriterier för medlemmarna i organet för prestationsgranskning

Urvals- och behörighetskriterierna för medlemmarna i organet för prestationsgranskning ska omfatta följande:

| a) | Den sökande ska ha dokumenterad och relevant sakkunskap, kompetens och yrkeserfarenhet på hög nivå på områden som är relevanta för nyckelområdena. |
| --- | --- |

a)

Den sökande ska ha dokumenterad och relevant sakkunskap, kompetens och yrkeserfarenhet på hög nivå på områden som är relevanta för nyckelområdena.

| b) | Väl avvägd representation vad gäller kompetens och sakkunskap för samtliga nyckelområden, samt jämn könsfördelning och geografisk representation. |
| --- | --- |

b)

Väl avvägd representation vad gäller kompetens och sakkunskap för samtliga nyckelområden, samt jämn könsfördelning och geografisk representation.

| c) | Väl avvägd representation vad gäller kunskap inom områden som har anknytning till, men inte är begränsade till, följande:






  — | EU:s luftfartspolitik och tillämplig lagstiftning. |
| --- | --- | --- |

c)

Väl avvägd representation vad gäller kunskap inom områden som har anknytning till, men inte är begränsade till, följande:

—

EU:s luftfartspolitik och tillämplig lagstiftning.

| — | Lufttrafikföretags- och/eller flygplatsledning. |
| --- | --- |

—

Lufttrafikföretags- och/eller flygplatsledning.

| — | Uppdragskrav för militära uppdrag och ledning av militära insatser. |
| --- | --- |

—

Uppdragskrav för militära uppdrag och ledning av militära insatser.

| — | Ekonomiska frågor inom luftfarten, förvaltning av Sesar-införande och unionens finansieringsmekanismer. |
| --- | --- |

—

Ekonomiska frågor inom luftfarten, förvaltning av Sesar-införande och unionens finansieringsmekanismer.

| — | Teknik för riktmärkning och kostnads–nyttoanalys, samt finansiell planering. |
| --- | --- |

—

Teknik för riktmärkning och kostnads–nyttoanalys, samt finansiell planering.

| — | Ömsesidigt beroende mellan kostnader och de övriga nyckelområdena, samt mellan civila och militära krav. |
| --- | --- |

—

Ömsesidigt beroende mellan kostnader och de övriga nyckelområdena, samt mellan civila och militära krav.

| — | Identifiering av säkerhetsrisker och bedömning av säkerhetsprestanda. |
| --- | --- |

—

Identifiering av säkerhetsrisker och bedömning av säkerhetsprestanda.

| — | Utsläppshandelssystemet (ETS) och mätning av miljöprestanda (bland annat hantering av luftfartens miljöpåverkan, bränsleeffektivitet, koldioxidutsläpp och buller). |
| --- | --- |

—

Utsläppshandelssystemet (ETS) och mätning av miljöprestanda (bland annat hantering av luftfartens miljöpåverkan, bränsleeffektivitet, koldioxidutsläpp och buller).

| — | Påverkan från interaktioner med angränsande luftrum till det gemensamma europeiska luftrummet, inklusive hotspots och flödesplanering. |
| --- | --- |

—

Påverkan från interaktioner med angränsande luftrum till det gemensamma europeiska luftrummet, inklusive hotspots och flödesplanering.

| d) | Förmågan att anlysera och bedöma ömsesidigt beroende och interaktioner mellan nyckelområden och definiera framtida prestationsmål baserat på de planerade operativa och tekniska förbättringarna. |
| --- | --- |

d)

Förmågan att anlysera och bedöma ömsesidigt beroende och interaktioner mellan nyckelområden och definiera framtida prestationsmål baserat på de planerade operativa och tekniska förbättringarna.

| e) | Lämpliga språkkunskaper som ger sökanden möjlighet att fullt ut och på ett effektivt sätt delta i arbetet inom organet för prestationsgranskning. |
| --- | --- |

e)

Lämpliga språkkunskaper som ger sökanden möjlighet att fullt ut och på ett effektivt sätt delta i arbetet inom organet för prestationsgranskning.

| f) | Oberoende och avsaknad av intressekonflikter. |
| --- | --- |

f)

Oberoende och avsaknad av intressekonflikter.

---

| 17.12.2016 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 344/100 |
| --- | --- | --- | --- |

17.12.2016

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 344/100

---

KOMMISSIONENS GENOMFÖRANDEBESLUT (EU) 2016/2297

av den 16 december 2016

om ändring av beslut 2001/497/EG och 2010/87/EU rörande standardavtalsklausuler för överföring av personuppgifter till tredjeländer och till registerförare etablerade i tredjeländer i enlighet med Europaparlamentets och rådets direktiv 95/46/EG

[delgivet med nr C(2016) 8471]

(Text av betydelse för EES)

EUROPEISKA KOMMISSIONEN HAR ANTAGIT DETTA BESLUT

med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

med beaktande av Europaparlamentets och rådets direktiv 95/46/EG av den 24 oktober 1995 om skydd för enskilda personer med avseende på behandling av personuppgifter och om det fria flödet av sådana uppgifter (1), särskilt artikel 26.4,

efter samråd med Europeiska datatillsynsmannen, och

av följande skäl:

| (1) | I sin dom av den 6 oktober 2015 i mål C-362/14, Maximillian Schrems mot Data Protection Commissioner (2), konstaterade Europeiska unionens domstol att kommissionen genom att anta artikel 3 i beslut 2000/520/EG (3) överskridit den befogenhet som kommissionen tilldelas i artikel 25.6 i direktiv 95/46/EG jämförd med Europeiska unionens stadga om de grundläggande rättigheterna, och att artikel 3 därmed är ogiltig. |
| --- | --- |

(1)

I sin dom av den 6 oktober 2015 i mål C-362/14, Maximillian Schrems mot Data Protection Commissioner (2), konstaterade Europeiska unionens domstol att kommissionen genom att anta artikel 3 i beslut 2000/520/EG (3) överskridit den befogenhet som kommissionen tilldelas i artikel 25.6 i direktiv 95/46/EG jämförd med Europeiska unionens stadga om de grundläggande rättigheterna, och att artikel 3 därmed är ogiltig.

| (2) | I artikel 3.1 första stycket i beslut 2000/520/EG föreskrevs restriktiva villkor enligt vilka nationella tillsynsmyndigheter kunde besluta att tillfälligt förbjuda överföringen av uppgifter till en självcertifierad organisation i Förenta staterna, utan hinder av kommissionens beslut om adekvat skyddsnivå. |
| --- | --- |

(2)

I artikel 3.1 första stycket i beslut 2000/520/EG föreskrevs restriktiva villkor enligt vilka nationella tillsynsmyndigheter kunde besluta att tillfälligt förbjuda överföringen av uppgifter till en självcertifierad organisation i Förenta staterna, utan hinder av kommissionens beslut om adekvat skyddsnivå.

| (3) | I sin dom i Schrems-målet klargjorde domstolen att nationella tillsynsmyndigheter har befogenhet att kontrollera överföringar av personuppgifter till ett tredjeland som omfattas av ett kommissionsbeslut om adekvat skyddsnivå och att kommissionen inte har rätt att inskränka tillsynsmyndigheternas befogenheter enligt artikel 28 i direktiv 95/46/EG. I enlighet med den artikeln har dessa myndigheter bland annat undersökningsbefogenheter, såsom befogenheten att inhämta alla uppgifter som är nödvändiga för att sköta tillsynen, effektiva befogenheter att ingripa, såsom befogenheten att besluta om tillfälligt eller slutligt förbud mot behandling av uppgifter, och även befogenhet att inleda rättsliga förfaranden (4). |
| --- | --- |

(3)

I sin dom i Schrems-målet klargjorde domstolen att nationella tillsynsmyndigheter har befogenhet att kontrollera överföringar av personuppgifter till ett tredjeland som omfattas av ett kommissionsbeslut om adekvat skyddsnivå och att kommissionen inte har rätt att inskränka tillsynsmyndigheternas befogenheter enligt artikel 28 i direktiv 95/46/EG. I enlighet med den artikeln har dessa myndigheter bland annat undersökningsbefogenheter, såsom befogenheten att inhämta alla uppgifter som är nödvändiga för att sköta tillsynen, effektiva befogenheter att ingripa, såsom befogenheten att besluta om tillfälligt eller slutligt förbud mot behandling av uppgifter, och även befogenhet att inleda rättsliga förfaranden (4).

| (4) | I samma dom erinrade domstolen om att medlemsstaterna och deras organ, i enlighet med artikel 25.6 andra stycket i direktiv 95/46/EG, måste vidta de åtgärder som är nödvändiga för att följa rättsakter från unionens institutioner, eftersom dessa i princip antas vara lagenliga och ha rättsverkan så länge de inte har återkallats, eller förklarats vara ogiltiga efter en talan om ogiltigförklaring eller till följd av en begäran om förhandsavgörande eller invändning om rättsstridighet. |
| --- | --- |

(4)

I samma dom erinrade domstolen om att medlemsstaterna och deras organ, i enlighet med artikel 25.6 andra stycket i direktiv 95/46/EG, måste vidta de åtgärder som är nödvändiga för att följa rättsakter från unionens institutioner, eftersom dessa i princip antas vara lagenliga och ha rättsverkan så länge de inte har återkallats, eller förklarats vara ogiltiga efter en talan om ogiltigförklaring eller till följd av en begäran om förhandsavgörande eller invändning om rättsstridighet.

| (5) | På motsvarande sätt är ett kommissionsbeslut som antagits i enlighet med artikel 26.4 i direktiv 95/46/EG bindande för alla organ i de medlemsstater till vilka det riktar sig, inbegripet deras oberoende tillsynsmyndigheter, i den mån beslutet innebär ett erkännande av att överföringar som görs på grundval av däri angivna standardavtalsklausuler ger tillräckliga garantier enligt artikel 26.2 i det direktivet. Detta hindrar inte en nationell tillsynsmyndighet från att utöva sina befogenheter att kontrollera dataflödena, inbegripet befogenheten att tillfälligt eller slutligt förbjuda överföring av personuppgifter, om den fastställer att överföringen sker i strid med EU:s eller nationell dataskyddslagstiftning, exempelvis om uppgiftsinföraren inte iakttar standardavtalsklausulerna. |
| --- | --- |

(5)

På motsvarande sätt är ett kommissionsbeslut som antagits i enlighet med artikel 26.4 i direktiv 95/46/EG bindande för alla organ i de medlemsstater till vilka det riktar sig, inbegripet deras oberoende tillsynsmyndigheter, i den mån beslutet innebär ett erkännande av att överföringar som görs på grundval av däri angivna standardavtalsklausuler ger tillräckliga garantier enligt artikel 26.2 i det direktivet. Detta hindrar inte en nationell tillsynsmyndighet från att utöva sina befogenheter att kontrollera dataflödena, inbegripet befogenheten att tillfälligt eller slutligt förbjuda överföring av personuppgifter, om den fastställer att överföringen sker i strid med EU:s eller nationell dataskyddslagstiftning, exempelvis om uppgiftsinföraren inte iakttar standardavtalsklausulerna.

| (6) | Kommissionens beslut 2001/497/EG (5) och 2010/87/EU (6) innehåller en inskränkning av de nationella tillsynsmyndigheternas befogenheter som är jämförbar med den som föreskrevs i artikel 3.1 första stycket i beslut 2000/520/EG, som ogiltigförklarades av domstolen. |
| --- | --- |

(6)

Kommissionens beslut 2001/497/EG (5) och 2010/87/EU (6) innehåller en inskränkning av de nationella tillsynsmyndigheternas befogenheter som är jämförbar med den som föreskrevs i artikel 3.1 första stycket i beslut 2000/520/EG, som ogiltigförklarades av domstolen.

| (7) | Mot bakgrund av domen i Schrems-målet och i enlighet med artikel 266 i fördraget bör de bestämmelser i dessa beslut som inskränker de nationella tillsynsmyndigheternas befogenheter därför ersättas. |
| --- | --- |

(7)

Mot bakgrund av domen i Schrems-målet och i enlighet med artikel 266 i fördraget bör de bestämmelser i dessa beslut som inskränker de nationella tillsynsmyndigheternas befogenheter därför ersättas.

| (8) | För att underlätta en effektiv övervakning av hur de gällande besluten om standardavtalsklausuler fungerar, bör medlemsstaterna underrätta kommissionen om relevanta åtgärder som vidtas av nationella tillsynsmyndigheter. |
| --- | --- |

(8)

För att underlätta en effektiv övervakning av hur de gällande besluten om standardavtalsklausuler fungerar, bör medlemsstaterna underrätta kommissionen om relevanta åtgärder som vidtas av nationella tillsynsmyndigheter.

| (9) | Arbetsgruppen för skydd av enskilda med avseende på behandlingen av personuppgifter, som inrättats genom artikel 29 i direktiv 95/46/EG, har avgett ett yttrande som har beaktats vid utarbetandet av detta beslut. |
| --- | --- |

(9)

Arbetsgruppen för skydd av enskilda med avseende på behandlingen av personuppgifter, som inrättats genom artikel 29 i direktiv 95/46/EG, har avgett ett yttrande som har beaktats vid utarbetandet av detta beslut.

| (10) | De åtgärder som föreskrivs i detta beslut är förenliga med yttrandet från den kommitté som inrättats enligt artikel 31.1 i direktiv 95/46/EG. |
| --- | --- |

(10)

De åtgärder som föreskrivs i detta beslut är förenliga med yttrandet från den kommitté som inrättats enligt artikel 31.1 i direktiv 95/46/EG.

| (11) | Kommissionens beslut 2001/497/EG och 2010/87/EU bör därför ändras i enlighet med detta. |
| --- | --- |

(11)

Kommissionens beslut 2001/497/EG och 2010/87/EU bör därför ändras i enlighet med detta.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Artikel 4 i beslut 2001/497/EG ska ersättas med följande:

”Artikel 4

När de behöriga myndigheterna i en medlemsstat utövar sina befogenheter enligt artikel 28.3 i direktiv 95/46/EG och detta leder till ett tillfälligt eller slutligt förbud mot dataflöden till tredjeländer i syfte att skydda enskilda personer med avseende på behandlingen av deras personuppgifter, ska den berörda medlemsstaten utan dröjsmål underrätta kommissionen och vidarebefordra underrättelsen till de övriga medlemsstaterna.”

Artikel 2

Artikel 4 i beslut 2010/87/EU ska ersättas med följande:

”Artikel 4

När de behöriga myndigheterna i en medlemsstat utövar sina befogenheter enligt artikel 28.3 i direktiv 95/46/EG och detta leder till ett tillfälligt eller slutligt förbud mot dataflöden till tredjeländer i syfte att skydda enskilda personer med avseende på behandlingen av deras personuppgifter, ska den berörda medlemsstaten utan dröjsmål underrätta kommissionen och vidarebefordra underrättelsen till de övriga medlemsstaterna.”

Artikel 3

Detta beslut riktar sig till medlemsstaterna.

Utfärdat i Bryssel den 16 december 2016.

På kommissionens vägnar

Věra JOUROVÁ

Ledamot av kommissionen

---

(1)  
  EGT L 281, 23.11.1995, s. 31.

1

(2)  ECLI:EU:C:2015:650.

2

(3)  Kommissionens beslut 2000/520/EG av den 26 juli 2000 enligt Europaparlamentets och rådets direktiv 95/46/EG om huruvida ett adekvat skydd säkerställs genom de principer om integritetsskydd (Safe Harbor Privacy Principles) i kombination med frågor och svar som Förenta staternas handelsministerium utfärdat (EGT L 215, 25.8.2000, s. 7).

3

(4)  Schrems-målet, punkterna 40 ff samt punkterna 101–103.

4

(5)  Kommissionens beslut 2001/497/EG av den 15 juni 2001 om standardavtalsklausuler för överföring av personuppgifter till tredje land enligt direktiv 95/46/EG (EGT L 181, 4.7.2001, s. 19).

5

(6)  Kommissionens beslut 2010/87/EU av den 5 februari 2010 om standardavtalsklausuler för överföring av personuppgifter till registerförare etablerade i tredjeland i enlighet med Europaparlamentets och rådets direktiv 95/46/EG (EUT L 39, 12.2.2010, s. 5).

6

---

RIKTLINJER

| 17.12.2016 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 344/102 |
| --- | --- | --- | --- |

17.12.2016

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 344/102

---

EUROPEISKA CENTRALBANKENS RIKTLINJE (EU) 2016/2298

av den 2 november 2016

om ändring av riktlinje EU/2015/510 om genomförandet av Eurosystemets penningpolitiska ramverk (ECB/2016/31)

ECB-RÅDET HAR ANTAGIT DENNA RIKTLINJE

med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, särskilt artikel 127.2 första strecksatsen,

med beaktande av stadgan för Europeiska centralbankssystemet och Europeiska centralbanken, särskilt artikel 3.1 första strecksatsen, artiklarna 9.2, 12.1, 14.3, 18.2 och artikel 20 första stycket, och

av följande skäl:

| (1) | För att genomföra en gemensam penningpolitik krävs det en definition av de instrument och förfaranden som ska användas av Eurosystemet, som består av Europeiska centralbanken (ECB) och de nationella centralbankerna i de medlemsstater som har euron som valuta (nedan kallade de nationella centralbankerna), så att politiken kan tillämpas på ett enhetligt sätt i de medlemsstater som har euron som valuta. |
| --- | --- |

(1)

För att genomföra en gemensam penningpolitik krävs det en definition av de instrument och förfaranden som ska användas av Eurosystemet, som består av Europeiska centralbanken (ECB) och de nationella centralbankerna i de medlemsstater som har euron som valuta (nedan kallade de nationella centralbankerna), så att politiken kan tillämpas på ett enhetligt sätt i de medlemsstater som har euron som valuta.

| (2) | För penningpolitiska ändamål kan Eurosystemet välja mellan att genomföra anbudsförfaranden till fast eller rörlig ränta. Europeiska centralbankens riktlinje (EU) 2015/510 (ECB/2014/60) (1) bör ändras för att införa tekniska och redaktionella ändringar avseende de operativa stegen vid anbudsförfaranden. |
| --- | --- |

(2)

För penningpolitiska ändamål kan Eurosystemet välja mellan att genomföra anbudsförfaranden till fast eller rörlig ränta. Europeiska centralbankens riktlinje (EU) 2015/510 (ECB/2014/60) (1) bör ändras för att införa tekniska och redaktionella ändringar avseende de operativa stegen vid anbudsförfaranden.

| (3) | Eurosystemet bedömer det som nödvändigt att ändra godtagbarhetskriterierna och att justera de riskkontrollåtgärder som gäller för bättre rangordnade skuldinstrument utan säkerhet som emitterats av kreditinstitut eller värdepappersföretag eller enheter med nära förbindelse till dessa inom sitt ramverk för ställande av säkerheter för att beakta genomförandet av Europaparlamentets och rådets direktiv 2014/59/EU (2) i medlemsstaterna. |
| --- | --- |

(3)

Eurosystemet bedömer det som nödvändigt att ändra godtagbarhetskriterierna och att justera de riskkontrollåtgärder som gäller för bättre rangordnade skuldinstrument utan säkerhet som emitterats av kreditinstitut eller värdepappersföretag eller enheter med nära förbindelse till dessa inom sitt ramverk för ställande av säkerheter för att beakta genomförandet av Europaparlamentets och rådets direktiv 2014/59/EU (2) i medlemsstaterna.

| (4) | Eurosystemet har utvecklat ett gemensamt ramverk för tillgångar som godtas som säkerhet så att Eurosystemets alla kredittransaktioner utförs på ett harmoniserat sätt när riktlinje (EU) 2015/510 (ECB/2014/60) genomförs i alla medlemsstater som har euron som valuta. ECB-rådet anser det nödvändigt att göra vissa ändringar av Eurosystemets ramverk för ställande av säkerheter för att inkludera kupongstrukturer som kan resultera i ett negativt kassaflöde för omsättbara tillgångar. |
| --- | --- |

(4)

Eurosystemet har utvecklat ett gemensamt ramverk för tillgångar som godtas som säkerhet så att Eurosystemets alla kredittransaktioner utförs på ett harmoniserat sätt när riktlinje (EU) 2015/510 (ECB/2014/60) genomförs i alla medlemsstater som har euron som valuta. ECB-rådet anser det nödvändigt att göra vissa ändringar av Eurosystemets ramverk för ställande av säkerheter för att inkludera kupongstrukturer som kan resultera i ett negativt kassaflöde för omsättbara tillgångar.

| (5) | Eurosystemet kräver tillhandahållande av omfattande och standardiserade uppgifter på lån-nivå om den pool av kassaflödesgenererande tillgångar som utgör säkerheten för värdepapperena med bakomliggande tillgångar. De berörda parterna ska lämna uppgifter på lån-nivå till ett uppgiftsregister som anvisas av Eurosystemet. Eurosystemets krav för att utses till uppgiftsregister på lån-nivå, samt även själva förfarandet för att utse dessa, bör förtydligas. |
| --- | --- |

(5)

Eurosystemet kräver tillhandahållande av omfattande och standardiserade uppgifter på lån-nivå om den pool av kassaflödesgenererande tillgångar som utgör säkerheten för värdepapperena med bakomliggande tillgångar. De berörda parterna ska lämna uppgifter på lån-nivå till ett uppgiftsregister som anvisas av Eurosystemet. Eurosystemets krav för att utses till uppgiftsregister på lån-nivå, samt även själva förfarandet för att utse dessa, bör förtydligas.

| (6) | För att skydda värdet på Eurosystemets säkerheter bör godtagbarhetskriterierna för kreditfordringar, särskilt kriteriet om förbehåll avseende realiseringen, ändras. De nationella centralbankerna bör vidta särskilda åtgärder för att utesluta eller avsevärt reducera risken för kvittning när de godtar kreditfordringar som säkerhet. Kreditfordringar som uppkommit före den 1 januari 2018 och inte omfattas av sådana åtgärder får ställas som säkerhet till den 31 december 2019 under förutsättning att de uppfyller övriga godtagbarhetskriterier. |
| --- | --- |

(6)

För att skydda värdet på Eurosystemets säkerheter bör godtagbarhetskriterierna för kreditfordringar, särskilt kriteriet om förbehåll avseende realiseringen, ändras. De nationella centralbankerna bör vidta särskilda åtgärder för att utesluta eller avsevärt reducera risken för kvittning när de godtar kreditfordringar som säkerhet. Kreditfordringar som uppkommit före den 1 januari 2018 och inte omfattas av sådana åtgärder får ställas som säkerhet till den 31 december 2019 under förutsättning att de uppfyller övriga godtagbarhetskriterier.

| (7) | För att skydda Eurosystemet mot ekonomiska förluster i händelse av en motparts fallissemang bör godtagbara säkerheter som mobiliseras som säkerhet för Eurosystemets kreditoperationer omfattas av de regler för riskkontroll som framgår av avsnitt VI i del fyra i riktlinje (EU) 2015/510 (ECB/2014/60). Som ett resultat av den regelbundna granskningen av Eurosystemets riskkontrollåtgärder anser ECB-rådet att flera justeringar bör göras. |
| --- | --- |

(7)

För att skydda Eurosystemet mot ekonomiska förluster i händelse av en motparts fallissemang bör godtagbara säkerheter som mobiliseras som säkerhet för Eurosystemets kreditoperationer omfattas av de regler för riskkontroll som framgår av avsnitt VI i del fyra i riktlinje (EU) 2015/510 (ECB/2014/60). Som ett resultat av den regelbundna granskningen av Eurosystemets riskkontrollåtgärder anser ECB-rådet att flera justeringar bör göras.

| (8) | Godtagbara tillgångar måste uppfylla Eurosystemets krav på kreditvärdighet som framgår av Eurosystemets ramverk för kreditbedömning (ECAF), vilket fastställer de förfaranden, regler och metoder som garanterar att Eurosystemets krav på hög kreditvärdighet för godtagbara tillgångar upprätthålls. Efter en översyn av reglerna för Eurosystemets ramverk för kreditbedömning bör specifika ändringar göras, särskilt av de allmänna godtagbarhetskriterierna för externa institut för kreditbedömning (ECAI) samt ytterligare operationella för ECAI:s avseende säkerställda obligationer. |
| --- | --- |

(8)

Godtagbara tillgångar måste uppfylla Eurosystemets krav på kreditvärdighet som framgår av Eurosystemets ramverk för kreditbedömning (ECAF), vilket fastställer de förfaranden, regler och metoder som garanterar att Eurosystemets krav på hög kreditvärdighet för godtagbara tillgångar upprätthålls. Efter en översyn av reglerna för Eurosystemets ramverk för kreditbedömning bör specifika ändringar göras, särskilt av de allmänna godtagbarhetskriterierna för externa institut för kreditbedömning (ECAI) samt ytterligare operationella för ECAI:s avseende säkerställda obligationer.

| (9) | Av tydlighetsskäl bör också flera mindre tekniska ändringar göras, t.ex. vad gäller terminologin kring säkerställda obligationer. |
| --- | --- |

(9)

Av tydlighetsskäl bör också flera mindre tekniska ändringar göras, t.ex. vad gäller terminologin kring säkerställda obligationer.

| (10) | Riktlinje (EU) 2015/510 (ECB/2014/60) bör därför ändras i enlighet med detta. |
| --- | --- |

(10)

Riktlinje (EU) 2015/510 (ECB/2014/60) bör därför ändras i enlighet med detta.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Ändringar

Riktlinje (EU) 2015/510 (ECB/2014/60) ska ändras på följande sätt:

| 1. | Artikel 2 ska ändras på följande sätt:






  a) | Punkt 12 ska ersättas med följande:
  ”12)   
  säkerställd obligation (covered bond)
  : skuldinstrument som har ”dubbel regressträtt” – a) direkt eller indirekt mot ett kreditinstitut, och b) mot en dynamisk säkerhetspool av underliggande tillgångar, och för vilken det inte sker någon uppdelning på trancher efter risk.” |
| --- | --- | --- |

1.

Artikel 2 ska ändras på följande sätt:

a)

Punkt 12 ska ersättas med följande:

”12)   
  säkerställd obligation (covered bond)
  : skuldinstrument som har ”dubbel regressträtt” – a) direkt eller indirekt mot ett kreditinstitut, och b) mot en dynamisk säkerhetspool av underliggande tillgångar, och för vilken det inte sker någon uppdelning på trancher efter risk.”

säkerställd obligation (covered bond)

| b) | Följande punkt 46a ska läggas till:
  ”46a)   
  värdepappersföretag
  : värdepappersföretag enligt definitionen i artikel 4.1 led 2 i förordning (EU) nr 575/2013.” |
| --- | --- |

b)

Följande punkt 46a ska läggas till:

”46a)   
  värdepappersföretag
  : värdepappersföretag enligt definitionen i artikel 4.1 led 2 i förordning (EU) nr 575/2013.”

värdepappersföretag

| c) | Punkt 48 ska ersättas med följande:
  ”48)   
  säkerställd obligation av jumbo-typ
  : en säkerställd obligation med en emissionsvolym på minst 1 miljard euro, för vilka minst tre market-markers regelbundet anger sälj- och köpkurser.” |
| --- | --- |

c)

Punkt 48 ska ersättas med följande:

”48)   
  säkerställd obligation av jumbo-typ
  : en säkerställd obligation med en emissionsvolym på minst 1 miljard euro, för vilka minst tre market-markers regelbundet anger sälj- och köpkurser.”

säkerställd obligation av jumbo-typ

| d) | Punkt 71 ska ersättas med följande:
  ”71)   
  andra säkerställda obligationer
  : strukturerade säkerställda obligationer eller multi cédulas.” |
| --- | --- |

d)

Punkt 71 ska ersättas med följande:

”71)   
  andra säkerställda obligationer
  : strukturerade säkerställda obligationer eller multi cédulas.”

andra säkerställda obligationer

multi cédulas

| e) | Punkt 74 ska ersättas med följande:
  ”74)   
  offentligt kreditbetyg (public credit rating)
  : kreditbetyg som a) utfärdats eller stöds av ett kreditvärderingsinstitut som är registrerat i unionen och godtas av Eurosystemet som ett externt institut för kreditbedömning, och b) offentliggörs eller distribueras till abonnenter.” |
| --- | --- |

e)

Punkt 74 ska ersättas med följande:

”74)   
  offentligt kreditbetyg (public credit rating)
  : kreditbetyg som a) utfärdats eller stöds av ett kreditvärderingsinstitut som är registrerat i unionen och godtas av Eurosystemet som ett externt institut för kreditbedömning, och b) offentliggörs eller distribueras till abonnenter.”

offentligt kreditbetyg (public credit rating)

| f) | Punkt 88 ska ersättas med följande:
  ”88)   
  strukturerad säkerställd obligation (structured covered bond): en annan säkerställd obligation än multi cédulas, som inte emitterats enligt kraven i artikel 52.4 i Europaparlamentets och rådets direktiv 2009/65/EG (*1).

  (*1)  Europaparlamentets och rådets direktiv 2009/65/EG av den 13 juli 2009 om samordning av lagar och andra författningar som avser företag för kollektiva investeringar i överlåtbara värdepapper (fondföretag) (EUT L 302, 17.11.2009, s. 32).”
  " |
| --- | --- |

f)

Punkt 88 ska ersättas med följande:

”88)   
  strukturerad säkerställd obligation (structured covered bond): en annan säkerställd obligation än multi cédulas, som inte emitterats enligt kraven i artikel 52.4 i Europaparlamentets och rådets direktiv 2009/65/EG (*1).

strukturerad säkerställd obligation

multi cédulas

*1

(*1)  Europaparlamentets och rådets direktiv 2009/65/EG av den 13 juli 2009 om samordning av lagar och andra författningar som avser företag för kollektiva investeringar i överlåtbara värdepapper (fondföretag) (EUT L 302, 17.11.2009, s. 32).”
  "

*1

| g) | Punkt 94 ska ersättas med följande:
  ”94)   
  säkerställd obligation som uppfyller UCITS (UCITS compliant covered bond): en säkerställd obligation som emitterats i enlighet med kraven i artikel 52.4 i Europaparlamentets och rådets direktiv 2009/65/EG (*).” |
| --- | --- |

g)

Punkt 94 ska ersättas med följande:

”94)   
  säkerställd obligation som uppfyller UCITS (UCITS compliant covered bond): en säkerställd obligation som emitterats i enlighet med kraven i artikel 52.4 i Europaparlamentets och rådets direktiv 2009/65/EG (*).”

säkerställd obligation som uppfyller UCITS

| 2. | Artikel 25 ska ändras på följande sätt:






  a) | I punkt 1 ska tabell 4 ersättas med följande:

  ”Tabell 4


  Operativa steg i anbudsförfaranden







  Steg 1 | Tillkännagivande av anbudsvillkoren






  a) | ECB:s offentliga meddelande |
| --- | --- | --- | --- | --- |

2.

Artikel 25 ska ändras på följande sätt:

a)

I punkt 1 ska tabell 4 ersättas med följande:

”Tabell 4

”Tabell 4

Operativa steg i anbudsförfaranden

Operativa steg i anbudsförfaranden

Steg 1

Tillkännagivande av anbudsvillkoren

a)

ECB:s offentliga meddelande

| b) | Ett offentligt meddelande av de nationella centralbankerna och (vid behov) direkt till enskilda motparter |
| --- | --- |

b)

Ett offentligt meddelande av de nationella centralbankerna och (vid behov) direkt till enskilda motparter

Steg 2

Motparternas förberedelser och inlämnande av anbud

Steg 3

Eurosystemet sammanställer anbuden

Steg 4

Tilldelningar och tillkännagivande av resultatet

| a) | ECB:s beslut om tilldelningar |
| --- | --- |

a)

ECB:s beslut om tilldelningar

| b) | ECB:s tillkännagivande av resultaten av tilldelningar |
| --- | --- |

b)

ECB:s tillkännagivande av resultaten av tilldelningar

Steg 5

Bekräftelse av enskilda tilldelningar

Steg 6

Avveckling av transaktionerna”

| b) | I punkt 2 ska tabellerna 5 och 6 ersättas med följande:


  ”Tabell 5


  Indikativ tidsram för operativa steg vid standardiserade anbudsförfaranden (centraleuropeisk tid
   (3)
  )




  Text av bilden

  9.30
  Sista tidpunkt för anbud från motparterna
  11.30
  Tillkännagivande av tilldelningar
  15.40
  Tillkännagivand e av anbudsvillkoren
  11:00
  10:00
  09:00
  16:00
  T+1
  Handelsdag (T)
  T-1


  Tabell 6


  Indikativ tidsram för operativa steg vid snabba anbudsförfaranden (centraleuropeisk tid)




  Text av bilden

  Tillkännagivande av tilldelningar
  Sista tidpunkt för anbud från motparterna
  Tillkännagivande av anbudsvillkoren
  Timme 4
  Timme 3
  Timme 2
  Timme 1
  Handelsdag (T)

  ”

  (3)  Centraleuropeisk tid (CET) beaktar omställningen till centraleuropeisk sommartid." |
| --- | --- |

b)

I punkt 2 ska tabellerna 5 och 6 ersättas med följande:

”Tabell 5

”Tabell 5

Indikativ tidsram för operativa steg vid standardiserade anbudsförfaranden (centraleuropeisk tid
   (3)
  )

Indikativ tidsram för operativa steg vid standardiserade anbudsförfaranden (centraleuropeisk tid

3

)

9.30

Sista tidpunkt för anbud från motparterna

11.30

Tillkännagivande av tilldelningar

15.40

Tillkännagivand e av anbudsvillkoren

11:00

10:00

09:00

16:00

T+1

Handelsdag (T)

T-1

Tabell 6

Tabell 6

Indikativ tidsram för operativa steg vid snabba anbudsförfaranden (centraleuropeisk tid)

Indikativ tidsram för operativa steg vid snabba anbudsförfaranden (centraleuropeisk tid)

Tillkännagivande av tilldelningar

Sista tidpunkt för anbud från motparterna

Tillkännagivande av anbudsvillkoren

Timme 4

Timme 3

Timme 2

Timme 1

Handelsdag (T)

(3)  Centraleuropeisk tid (CET) beaktar omställningen till centraleuropeisk sommartid."

3

| 3. | Artikel 30.1 och 30.2 ska ersättas med följande:

  ”1.   Standardiserade anbud ska i förväg tillkännages offentligt av ECB. Därutöver kan de nationella centralbankerna offentligt tillkännage standardiserade anbudsförfaranden och (vid behov) direkt till motparterna.


  2.   Snabba anbudsförfaranden får i förväg tillkännages offentligt av ECB. Vid snabba anbudsförfaranden som tillkännages offentligt i förväg, kan de nationella centralbankerna vid behov kontakta de utvalda motparterna direkt. Vid snabba anbudsförfaranden som inte tillkännagetts offentligt i förväg ska de utvalda motparterna kontaktas direkt av de nationella centralbankerna.” |
| --- | --- |

3.

Artikel 30.1 och 30.2 ska ersättas med följande:

”1.   Standardiserade anbud ska i förväg tillkännages offentligt av ECB. Därutöver kan de nationella centralbankerna offentligt tillkännage standardiserade anbudsförfaranden och (vid behov) direkt till motparterna.

2.   Snabba anbudsförfaranden får i förväg tillkännages offentligt av ECB. Vid snabba anbudsförfaranden som tillkännages offentligt i förväg, kan de nationella centralbankerna vid behov kontakta de utvalda motparterna direkt. Vid snabba anbudsförfaranden som inte tillkännagetts offentligt i förväg ska de utvalda motparterna kontaktas direkt av de nationella centralbankerna.”

| 4. | Artikel 43.1 ska ersättas med följande:

  ”1.   ECB ska offentligt tillkännage sitt tilldelningsbeslut och resultat av anbudsförfarandet. Därutöver kan de nationella centralbankerna offentligt tillkännage ECB:s tilldelningsbeslut och (vid behov) direkt till motparterna.” |
| --- | --- |

4.

Artikel 43.1 ska ersättas med följande:

”1.   ECB ska offentligt tillkännage sitt tilldelningsbeslut och resultat av anbudsförfarandet. Därutöver kan de nationella centralbankerna offentligt tillkännage ECB:s tilldelningsbeslut och (vid behov) direkt till motparterna.”

| 5. | Artikel 55a.3 ska ersättas med följande:

  ”3.   När det gäller filialer ska den information som rapporteras enligt punkt 1 avse det institut till vilket filialen hör.” |
| --- | --- |

5.

Artikel 55a.3 ska ersättas med följande:

”3.   När det gäller filialer ska den information som rapporteras enligt punkt 1 avse det institut till vilket filialen hör.”

| 6. | Artikel 61.1 ska ersättas med följande:

  ”1.   ECB ska publicera en aktuell förteckning över godtagbara tillgångar på sin webbplats, i enlighet med de metoder som anges på webbplatsen, och ska uppdatera denna varje dag då TARGET2 är öppet. Omsättbara tillgångar upptagna på förteckningen över godtagbara omsättbara tillgångar blir godtagbara för kreditoperationer inom Eurosystemet när förteckningen offentliggörs. Som ett undantag från denna allmänna regel kan Eurosystemet, vad gäller kortfristiga skuldinstrument med avveckling samma dag, godta instrumenten från emissionsdagen. Tillgångar som bedöms i enlighet med artikel 87.3 ska inte tas med i förteckningen över godtagbara tillgångar.” |
| --- | --- |

6.

Artikel 61.1 ska ersättas med följande:

”1.   ECB ska publicera en aktuell förteckning över godtagbara tillgångar på sin webbplats, i enlighet med de metoder som anges på webbplatsen, och ska uppdatera denna varje dag då TARGET2 är öppet. Omsättbara tillgångar upptagna på förteckningen över godtagbara omsättbara tillgångar blir godtagbara för kreditoperationer inom Eurosystemet när förteckningen offentliggörs. Som ett undantag från denna allmänna regel kan Eurosystemet, vad gäller kortfristiga skuldinstrument med avveckling samma dag, godta instrumenten från emissionsdagen. Tillgångar som bedöms i enlighet med artikel 87.3 ska inte tas med i förteckningen över godtagbara tillgångar.”

| 7. | Artikel 63.1 ska ersättas med följande:

  ”1.   För att vara godtagbara måste skuldinstrument fram till en slutlig inlösen ha någon av följande kupongstrukturer:






  a) | fast kupong, nollkupong eller kupong med räntetrappa med förutbestämda kupongbetalningar och förutbestämt kupongvärde, eller |
| --- | --- | --- |

7.

Artikel 63.1 ska ersättas med följande:

”1.   För att vara godtagbara måste skuldinstrument fram till en slutlig inlösen ha någon av följande kupongstrukturer:

a)

fast kupong, nollkupong eller kupong med räntetrappa med förutbestämda kupongbetalningar och förutbestämt kupongvärde, eller

| b) | en kupong med rörlig ränta som har följande struktur: kupongränta = (referensränta * l) ± x, med f ≤ kupongränta ≤ c, där






  i) | referensräntan är endast en av följande vid en viss tidpunkt:






  — | en europenningmarknadsränta (t.ex. Euribor, LIBOR) eller liknande index, |
| --- | --- | --- | --- |

b)

en kupong med rörlig ränta som har följande struktur: kupongränta = (referensränta * l) ± x, med f ≤ kupongränta ≤ c, där

i)

referensräntan är endast en av följande vid en viss tidpunkt:

—

en europenningmarknadsränta (t.ex. Euribor, LIBOR) eller liknande index,

| — | en konstant swappränta till förfallodagen, t.ex. CMS, EIISDA, EUSA, |
| --- | --- |

—

en konstant swappränta till förfallodagen, t.ex. CMS, EIISDA, EUSA,

| — | avkastningen på en av euroområdets statsobligationer eller ett index för flera av euroområdets statsobligationer som har en löptid på högst ett år, |
| --- | --- |

—

avkastningen på en av euroområdets statsobligationer eller ett index för flera av euroområdets statsobligationer som har en löptid på högst ett år,

| — | ett inflationsindex för euroområdet, |
| --- | --- |

—

ett inflationsindex för euroområdet,

| ii) | om f (golv), c (tak), l (hävstångsfaktor/faktor för minskad hävstång) och x (marginal) finns angivna, är dessa tal antingen förutbestämda vid emissionen, eller kan endast förändras över tid enligt en vid emissionen fastställd plan, där l överstiger noll under tillgångens hela löptid. För rörliga kuponger med en referensränta för inflationsindex ska l vara lika med ett.” |
| --- | --- |

ii)

om f (golv), c (tak), l (hävstångsfaktor/faktor för minskad hävstång) och x (marginal) finns angivna, är dessa tal antingen förutbestämda vid emissionen, eller kan endast förändras över tid enligt en vid emissionen fastställd plan, där l överstiger noll under tillgångens hela löptid. För rörliga kuponger med en referensränta för inflationsindex ska l vara lika med ett.”

| 8. | Följande artikel 77a ska införas:

  ”Artikel 77a
  Begränsningar av investeringar i värdepapper med bakomliggande tillgångar
  Ingen investering av behållningen på en emittents eller ett förmedlande specialföretags konto får enligt transaktionsdokumentationen – helt eller delvis, faktiskt eller potentiellt – bestå av trancher av andra värdepapper med bakomliggande tillgångar, kreditlänkade obligationer, swappar eller andra derivatinstrument, syntetiska värdepapper eller liknande fordringar.” |
| --- | --- |

8.

Följande artikel 77a ska införas:

”Artikel 77a

Begränsningar av investeringar i värdepapper med bakomliggande tillgångar

Ingen investering av behållningen på en emittents eller ett förmedlande specialföretags konto får enligt transaktionsdokumentationen – helt eller delvis, faktiskt eller potentiellt – bestå av trancher av andra värdepapper med bakomliggande tillgångar, kreditlänkade obligationer, swappar eller andra derivatinstrument, syntetiska värdepapper eller liknande fordringar.”

| 9. | I artikel 73 ska punkt 7 utgå. |
| --- | --- |

9.

I artikel 73 ska punkt 7 utgå.

| 10. | I artikel 78 ska punkt 1 ersättas med följande:

  ”1.   Omfattande och standardiserade uppgifter på lån-nivå om den pool av kassaflödesgenererande tillgångar som ligger till grund för värdepapperena med bakomliggande tillgångar ska tillhandahållas i enlighet med de förfaranden som framgår av bilaga VIII, som inkluderar information om det poängtal som måste uppnås och hur Eurosystemet utser register över uppgifter på lån-nivå. I sin bedömning av godtagbarheten beaktar Eurosystemet a) huruvida uppgifter saknas, och b) hur ofta enskilda fält med uppgifter på lån-nivå saknar meningsfullt innehåll.” |
| --- | --- |

10.

I artikel 78 ska punkt 1 ersättas med följande:

”1.   Omfattande och standardiserade uppgifter på lån-nivå om den pool av kassaflödesgenererande tillgångar som ligger till grund för värdepapperena med bakomliggande tillgångar ska tillhandahållas i enlighet med de förfaranden som framgår av bilaga VIII, som inkluderar information om det poängtal som måste uppnås och hur Eurosystemet utser register över uppgifter på lån-nivå. I sin bedömning av godtagbarheten beaktar Eurosystemet a) huruvida uppgifter saknas, och b) hur ofta enskilda fält med uppgifter på lån-nivå saknar meningsfullt innehåll.”

| 11. | I del 4 avdelning II kapitel 1 avsnitt 2 ska följande underavsnitt 4 läggas till:


  ”Underavsnitt 4



  Specifika godtagbarhetskriterier för vissa skuldinstrument utan säkerhet



  Artikel 81a
  Godtagbarhetskriterier för vissa skuldinstrument utan säkerhet

  1.   För att vara godtagbara för Eurosystemets kreditoperationer måste skuldinstrument utan säkerhet som emitterats av kreditinstitut eller värdepappersföretag, eller enheter med nära förbindelse till dessa enligt definitionen i artikel 138.2, uppfylla de allmänna godtagbarhetskriterierna för alla typer av omsättbara tillgångar som framgår av avsnitt 1, med undantag av det krav som framgår av artikel 64 i den utsträckning som skuldinstrumentet utan säkerhet är efterställda enligt lag.


  2.   I detta underavsnitt betyder ”efterställt enligt lag” att ett skuldinstrument utan säkerhet är efterställt på grund av lagstadgade regler som emittenten omfattas av, inte på grund av de avtalsmässiga villkoren för skuldinstrumentet, vilket betecknas som ”efterställt enligt avtal”.” |
| --- | --- |

11.

I del 4 avdelning II kapitel 1 avsnitt 2 ska följande underavsnitt 4 läggas till:

”Underavsnitt 4

”Underavsnitt 4

Specifika godtagbarhetskriterier för vissa skuldinstrument utan säkerhet

Specifika godtagbarhetskriterier för vissa skuldinstrument utan säkerhet

Artikel 81a

Godtagbarhetskriterier för vissa skuldinstrument utan säkerhet

1.   För att vara godtagbara för Eurosystemets kreditoperationer måste skuldinstrument utan säkerhet som emitterats av kreditinstitut eller värdepappersföretag, eller enheter med nära förbindelse till dessa enligt definitionen i artikel 138.2, uppfylla de allmänna godtagbarhetskriterierna för alla typer av omsättbara tillgångar som framgår av avsnitt 1, med undantag av det krav som framgår av artikel 64 i den utsträckning som skuldinstrumentet utan säkerhet är efterställda enligt lag.

2.   I detta underavsnitt betyder ”efterställt enligt lag” att ett skuldinstrument utan säkerhet är efterställt på grund av lagstadgade regler som emittenten omfattas av, inte på grund av de avtalsmässiga villkoren för skuldinstrumentet, vilket betecknas som ”efterställt enligt avtal”.”

| 12. | I artikel 83 ska punkt a ersättas med följande:






  ”a) | En ECAI-bedömning av en emission, som hänvisar till en ECAI-kreditbedömning som satts antingen för en emission eller, om det saknas en kreditbedömning för emissionen från samma ECAI, för den program- eller emissionsserie varigenom tillgången emitteras. En ECAI-bedömning för en program- eller emissionsserie är endast relevant om den avser den aktuella tillgången och ECAI uttryckligen och otvetydigt har kopplat bedömningen till tillgångens ISIN-kod, och det inte föreligger någon annan kreditbedömning för emissionen från samma ECAI. För ECAI-kreditbedömningar av emissionen ska Eurosystemet inte beakta tillgångens ursprungliga löptid.” |
| --- | --- | --- |

12.

I artikel 83 ska punkt a ersättas med följande:

”a)

En ECAI-bedömning av en emission, som hänvisar till en ECAI-kreditbedömning som satts antingen för en emission eller, om det saknas en kreditbedömning för emissionen från samma ECAI, för den program- eller emissionsserie varigenom tillgången emitteras. En ECAI-bedömning för en program- eller emissionsserie är endast relevant om den avser den aktuella tillgången och ECAI uttryckligen och otvetydigt har kopplat bedömningen till tillgångens ISIN-kod, och det inte föreligger någon annan kreditbedömning för emissionen från samma ECAI. För ECAI-kreditbedömningar av emissionen ska Eurosystemet inte beakta tillgångens ursprungliga löptid.”

| 13. | I artikel 104 ska följande punkt 3a läggas till:

  ”3a.   Från den 1 januari 2018, ska de nationella centralbankerna använda en mekanism som säkerställer att de utesluter risken för kvittning eller reducerar denna avsevärt när de som säkerhet godtar kreditfordringar som uppkommit efter den dagen. Kreditfordringar som uppkommit före den 1 januari 2018 och inte omfattas av den mekanismen får ställas som säkerhet till den 31 december 2019 under förutsättning att de uppfyller övriga godtagbarhetskriterier.” |
| --- | --- |

13.

I artikel 104 ska följande punkt 3a läggas till:

”3a.   Från den 1 januari 2018, ska de nationella centralbankerna använda en mekanism som säkerställer att de utesluter risken för kvittning eller reducerar denna avsevärt när de som säkerhet godtar kreditfordringar som uppkommit efter den dagen. Kreditfordringar som uppkommit före den 1 januari 2018 och inte omfattas av den mekanismen får ställas som säkerhet till den 31 december 2019 under förutsättning att de uppfyller övriga godtagbarhetskriterier.”

| 14. | Artikel 120 ska ändras på följande sätt:






  a) | Punkterna 1 och 2 ska ersättas med följande:

  ”1.   För ECAF:s syften gäller följande allmänna godtagbarhetskriterier för ECAI:






  a) | ECAI ska vara registrerade av Europeiska värdepappers- och marknadsmyndigheten i enlighet med förordning (EG) nr 1060/2009. |
| --- | --- | --- | --- |

14.

Artikel 120 ska ändras på följande sätt:

a)

Punkterna 1 och 2 ska ersättas med följande:

”1.   För ECAF:s syften gäller följande allmänna godtagbarhetskriterier för ECAI:

a)

ECAI ska vara registrerade av Europeiska värdepappers- och marknadsmyndigheten i enlighet med förordning (EG) nr 1060/2009.

| b) | ECAI ska uppfylla operationella kriterier och därigenom säkerställa en effektiv tillämpning av ECAF. Användningen av ett ECAI:s kreditbedömning beror på hur tillgänglig information om dessa bedömningar är för Eurosystemet, liksom på information för att jämföra dessa bedömningar med Eurosystemets kreditkvalitetssteg samt för övervakning av prestanda, enligt artikel 126. |
| --- | --- |

b)

ECAI ska uppfylla operationella kriterier och därigenom säkerställa en effektiv tillämpning av ECAF. Användningen av ett ECAI:s kreditbedömning beror på hur tillgänglig information om dessa bedömningar är för Eurosystemet, liksom på information för att jämföra dessa bedömningar med Eurosystemets kreditkvalitetssteg samt för övervakning av prestanda, enligt artikel 126.

2.   Eurosystemet förbehåller sig rätten att besluta om huruvida man ska inleda ett förfarande om godkännande enligt ECAF när man erhåller en ansökan från ett kreditvärderingsinstitut. I sitt beslut ska Eurosystemet bl.a. beakta huruvida kreditvärderingsinstitutet tillhandahåller relevant täckning för att säkerställa ett effektivt genomförande av ECAF i enlighet med de krav som framgår av bilaga IXa.”

| b) | Följande punkt 2a ska införas:

  ”2a.   När ett förfarande om godkännande enligt ECAF inletts ska Eurosystemet granska all ytterligare relevant information för att säkerställa en effektiv tillämpning av ECAF, inklusive ECAI:s möjligheter att uppfylla kriterierna och reglerna för ECAF:s process för övervakning av prestanda i enlighet med de krav som framgår av bilaga IX och i förekommande fall de specifika kriterierna i bilaga IXb. Eurosystemet förbehåller sig rätten att besluta huruvida ett visst ECAI godtas för ECAF utifrån den information som lämnas och sin egen bedömning.” |
| --- | --- |

b)

Följande punkt 2a ska införas:

”2a.   När ett förfarande om godkännande enligt ECAF inletts ska Eurosystemet granska all ytterligare relevant information för att säkerställa en effektiv tillämpning av ECAF, inklusive ECAI:s möjligheter att uppfylla kriterierna och reglerna för ECAF:s process för övervakning av prestanda i enlighet med de krav som framgår av bilaga IX och i förekommande fall de specifika kriterierna i bilaga IXb. Eurosystemet förbehåller sig rätten att besluta huruvida ett visst ECAI godtas för ECAF utifrån den information som lämnas och sin egen bedömning.”

| 15. | Artikel 122.3 b ska ersättas med följande:






  ”b) | En aktuell bedömning av den behöriga myndigheten som beskriver aktuellt tillgänglig information om alla frågor som påverkar användningen av IRB-system för säkerheter och alla frågor som rör uppgifter som används för ECAF:s process för övervakning av prestanda.” |
| --- | --- | --- |

15.

Artikel 122.3 b ska ersättas med följande:

”b)

En aktuell bedömning av den behöriga myndigheten som beskriver aktuellt tillgänglig information om alla frågor som påverkar användningen av IRB-system för säkerheter och alla frågor som rör uppgifter som används för ECAF:s process för övervakning av prestanda.”

| 16. | Artikel 137.2 ska ersättas med följande:

  ”2.   De allmänna godtagbarhetskriterierna för omsättbara tillgångar som framgår av avdelning II och del 4 ska gälla, förutom att omsättningsbara tillgångar






  a) | får emitteras, innehas och avvecklas utanför EES, |
| --- | --- | --- |

16.

Artikel 137.2 ska ersättas med följande:

”2.   De allmänna godtagbarhetskriterierna för omsättbara tillgångar som framgår av avdelning II och del 4 ska gälla, förutom att omsättningsbara tillgångar

a)

får emitteras, innehas och avvecklas utanför EES,

| b) | får vara denominerade i andra valutor än euro, och |
| --- | --- |

b)

får vara denominerade i andra valutor än euro, och

| c) | ska inte ha ett kupongvärde som kan resultera i ett negativt kassaflöde.” |
| --- | --- |

c)

ska inte ha ett kupongvärde som kan resultera i ett negativt kassaflöde.”

| 17. | I artikel 138.3 ska punkt a ersättas med följande:






  ”a) | nära förbindelser mellan motparten och en offentlig myndighet inom EES med rätt att ta ut skatt, eller om en eller flera offentliga myndigheter inom EES med rätt att ta ut skatt garanterar skuldinstrumenten, förutsatt att garantin uppfyller villkoren som framgår av artikel 114, om inte annat följer av artikel 139.1,” |
| --- | --- | --- |

17.

I artikel 138.3 ska punkt a ersättas med följande:

”a)

nära förbindelser mellan motparten och en offentlig myndighet inom EES med rätt att ta ut skatt, eller om en eller flera offentliga myndigheter inom EES med rätt att ta ut skatt garanterar skuldinstrumenten, förutsatt att garantin uppfyller villkoren som framgår av artikel 114, om inte annat följer av artikel 139.1,”

| 18. | I artikel 139 ska punkt 1 ersättas med följande:

  ”1.   Skuldinstrument utan säkerhet som emitterats av en motpart eller en enhet med nära förbindelse till den motparten, enligt definitionen i artikel 138.2, och som fullt ut garanteras av en eller flera offentliga EES-enheter med rätt att ta ut skatt, ska inte användas som säkerhet vid Eurosystemets kreditoperationer av den motparten, varken






  a) | direkt, eller |
| --- | --- | --- |

18.

I artikel 139 ska punkt 1 ersättas med följande:

”1.   Skuldinstrument utan säkerhet som emitterats av en motpart eller en enhet med nära förbindelse till den motparten, enligt definitionen i artikel 138.2, och som fullt ut garanteras av en eller flera offentliga EES-enheter med rätt att ta ut skatt, ska inte användas som säkerhet vid Eurosystemets kreditoperationer av den motparten, varken

a)

direkt, eller

| b) | indirekt när de är inkluderade i en pool av säkerställda obligationer.” |
| --- | --- |

b)

indirekt när de är inkluderade i en pool av säkerställda obligationer.”

| 19. | Artikel 141.1 ska ersättas med följande:

  ”1.   En motpart får inte som säkerhet ställa eller använda skuldinstrument utan säkerhet som emitterats av ett kreditinstitut eller någon annan enhet med vilken det kreditinstitutet har nära förbindelser, i en utsträckning där sådan säkerhet som emitterats av kreditinstitutet eller den andra enhet med vilken kreditinstitutet har nära förbindelser sammanlagt överskrider 2,5 procent av det totala värdet på de tillgångar som används som säkerhet av den motparten efter tillämpliga värderingsavdrag. Detta tröskelvärde om 2,5 procent gäller inte i följande fall:






  a) | om värdet på sådana tillgångar efter värderingsavdrag inte överstiger 50 miljoner euro, eller |
| --- | --- | --- |

19.

Artikel 141.1 ska ersättas med följande:

”1.   En motpart får inte som säkerhet ställa eller använda skuldinstrument utan säkerhet som emitterats av ett kreditinstitut eller någon annan enhet med vilken det kreditinstitutet har nära förbindelser, i en utsträckning där sådan säkerhet som emitterats av kreditinstitutet eller den andra enhet med vilken kreditinstitutet har nära förbindelser sammanlagt överskrider 2,5 procent av det totala värdet på de tillgångar som används som säkerhet av den motparten efter tillämpliga värderingsavdrag. Detta tröskelvärde om 2,5 procent gäller inte i följande fall:

a)

om värdet på sådana tillgångar efter värderingsavdrag inte överstiger 50 miljoner euro, eller

| b) | om sådana tillgångar garanteras av ett offentligrättsligt organ med rätt att ta ut skatt genom en garanti som uppfyller de villkor som framgår artikel 114.” |
| --- | --- |

b)

om sådana tillgångar garanteras av ett offentligrättsligt organ med rätt att ta ut skatt genom en garanti som uppfyller de villkor som framgår artikel 114.”

| 20. | Artikel 143 ska utgå. |
| --- | --- |

20.

Artikel 143 ska utgå.

| 21. | Följande artikel 144a ska införas:

  ”Artikel 144a
  Godtagbara tillgångar med negativt kassaflöde

  1.   De nationella centralbankerna ska föreskriva att en motpart förblir skyldig att i rätt tid betala alla belopp av negativa kassaflöden som rör godtagbara tillgångar som denne lämnar in eller använder som säkerhet.


  2.   Om en motpart inte betalar i rätt tid enligt punkt 1 kan Eurosystemet, utan att ha någon skyldighet att göra detta, utföra den berörda betalningen. De nationella centralbankerna ska föreskriva att en motpart ska ersätta Eurosystemet, direkt efter anmodan av Eurosystemet, alla belopp av negativa kassaflöden som Eurosystemet betalat till följd av att motparten försummat detta. Om en motpart inte betalar i rätt tid enligt punkt 1, får Eurosystemet omedelbart debitera, utan att först underrätta om detta, ett belopp som motsvarar det belopp som Eurosystemet har betalat för motparten antingen från:






  a) | den berörda motpartens betalningsmodulkonto (PM-konto) i TARGET2, i enlighet med artikel 36.6 i bilaga II till riktlinje ECB/2012/27, eller |
| --- | --- | --- |

21.

Följande artikel 144a ska införas:

”Artikel 144a

Godtagbara tillgångar med negativt kassaflöde

1.   De nationella centralbankerna ska föreskriva att en motpart förblir skyldig att i rätt tid betala alla belopp av negativa kassaflöden som rör godtagbara tillgångar som denne lämnar in eller använder som säkerhet.

2.   Om en motpart inte betalar i rätt tid enligt punkt 1 kan Eurosystemet, utan att ha någon skyldighet att göra detta, utföra den berörda betalningen. De nationella centralbankerna ska föreskriva att en motpart ska ersätta Eurosystemet, direkt efter anmodan av Eurosystemet, alla belopp av negativa kassaflöden som Eurosystemet betalat till följd av att motparten försummat detta. Om en motpart inte betalar i rätt tid enligt punkt 1, får Eurosystemet omedelbart debitera, utan att först underrätta om detta, ett belopp som motsvarar det belopp som Eurosystemet har betalat för motparten antingen från:

a)

den berörda motpartens betalningsmodulkonto (PM-konto) i TARGET2, i enlighet med artikel 36.6 i bilaga II till riktlinje ECB/2012/27, eller

| b) | med en avvecklingsbanks förhandsgodkännande, en avvecklingsbanks PM-konto i TARGET2 som används för den berörda motparten vid Eurosystemets kreditoperationer, eller |
| --- | --- |

b)

med en avvecklingsbanks förhandsgodkännande, en avvecklingsbanks PM-konto i TARGET2 som används för den berörda motparten vid Eurosystemets kreditoperationer, eller

| c) | något annat konto som kan användas för Eurosystemets penningpolitiska transaktioner som den berörda motparten har hos den nationella centralbanken. |
| --- | --- |

c)

något annat konto som kan användas för Eurosystemets penningpolitiska transaktioner som den berörda motparten har hos den nationella centralbanken.

3.   Alla belopp som Eurosystemet betalar enligt punkt 2, som inte ersätts av motparten direkt efter anmodan, och som Eurosystemet inte kan debitera något av de konton som framgår av punkt 2, ska bedömas som kredit från Eurosystemet, för vilken sanktioner utgår i enlighet med artikel 154.”

| 22. | I artikel 154.1 ska punkt a ersättas med följande:






  ”a) | när det gäller reverserade transaktioner och valutaswappar för penningpolitiska ändamål, skyldigheten enligt artikel 15 att adekvat ställa säkerhet och avveckla det belopp som motparten tilldelats under en operations hela löptid; inklusive utestående belopp för en viss operation om förtida avslut utförs av den nationella centralbanken under operationens återstående löptid.” |
| --- | --- | --- |

22.

I artikel 154.1 ska punkt a ersättas med följande:

”a)

när det gäller reverserade transaktioner och valutaswappar för penningpolitiska ändamål, skyldigheten enligt artikel 15 att adekvat ställa säkerhet och avveckla det belopp som motparten tilldelats under en operations hela löptid; inklusive utestående belopp för en viss operation om förtida avslut utförs av den nationella centralbanken under operationens återstående löptid.”

| 23. | I artikel 154.1 ska följande punkt e läggas till:






  ”e) | betalningsförpliktelser enligt artikel 144a.3.” |
| --- | --- | --- |

23.

I artikel 154.1 ska följande punkt e läggas till:

”e)

betalningsförpliktelser enligt artikel 144a.3.”

| 24. | I artikel 156.1 ska punkt a ersättas med följande:






  ”a) | en straffavgift tillämpades,” |
| --- | --- | --- |

24.

I artikel 156.1 ska punkt a ersättas med följande:

”a)

en straffavgift tillämpades,”

| 25. | I artikel 156.4 ska punkt a ersättas med följande:






  ”a) | en straffavgift tillämpades,” |
| --- | --- | --- |

25.

I artikel 156.4 ska punkt a ersättas med följande:

”a)

en straffavgift tillämpades,”

| 26. | I artikel 166 ska följande punkt 4a läggas till:

  ”4a.   Varje nationell centralbank ska tillämpa avtal och föreskrifter som vid varje tidpunkt ger den inhemska nationella centralbanken rätt att påföra en straffavgift om en motpart inte återbetalar eller betalar, helt eller delvis, ett kreditbelopp eller återköpspriset, eller inte levererar de köpta tillgångarna, när löptiden går ut eller dessa förfaller på annat sätt, om inga åtgärder enligt artikel 166.2 är möjliga. Straffavgiften ska beräknas enligt bilaga VII, avsnitt I, punkt 1 a till denna riktlinje och bilaga VII, avsnitt I, punkterna 2 och 4 till denna riktlinje utifrån det belopp som motparten inte kunde betala eller återbetala, eller de tillgångar som motparten inte kunde leverera, och det antal kalenderdagar under vilka motparten inte betalade, återbetalade eller levererade.” |
| --- | --- |

26.

I artikel 166 ska följande punkt 4a läggas till:

”4a.   Varje nationell centralbank ska tillämpa avtal och föreskrifter som vid varje tidpunkt ger den inhemska nationella centralbanken rätt att påföra en straffavgift om en motpart inte återbetalar eller betalar, helt eller delvis, ett kreditbelopp eller återköpspriset, eller inte levererar de köpta tillgångarna, när löptiden går ut eller dessa förfaller på annat sätt, om inga åtgärder enligt artikel 166.2 är möjliga. Straffavgiften ska beräknas enligt bilaga VII, avsnitt I, punkt 1 a till denna riktlinje och bilaga VII, avsnitt I, punkterna 2 och 4 till denna riktlinje utifrån det belopp som motparten inte kunde betala eller återbetala, eller de tillgångar som motparten inte kunde leverera, och det antal kalenderdagar under vilka motparten inte betalade, återbetalade eller levererade.”

| 27. | Bilagorna VII, VIII och XII ska ändras, och en ny bilaga IXa och IXb ska införas, i enlighet med bilagan till denna riktlinje. |
| --- | --- |

27.

Bilagorna VII, VIII och XII ska ändras, och en ny bilaga IXa och IXb ska införas, i enlighet med bilagan till denna riktlinje.

Artikel 2

Verkan och genomförande

1.   Denna riktlinje får verkan samma dag som den anmäls till de nationella centralbankerna i de medlemsstater som har euron som valuta.

2.   De nationella centralbankerna i de medlemsstater som har euron som valuta ska vidta de åtgärder som är nödvändiga för att följa denna riktlinje och tillämpa dem från och med den 1 januari 2017. De ska senast den 5 december 2016 informera ECB om de texter och medel som avser dessa åtgärder.

Artikel 3

Adressater

Denna riktlinje riktar sig till alla centralbanker i Eurosystemet.

Utfärdad i Frankfurt am Main den 2 november 2016.

På ECB-rådets vägnar

Mario DRAGHI

ECB:s ordförande

---

(1)  Europeiska centralbankens riktlinje (EU) 2015/510 av den 19 december 2014 om genomförandet av Eurosystemets penningpolitiska ramverk (ECB/2014/60) (riktlinjen om den allmänna dokumentationen) (EUT L 91, 2.4.2015, s. 3).

1

(2)  Europaparlamentets och rådets direktiv 2014/59/EU av den 15 maj 2014 om inrättande av en ram för återhämtning och resolution av kreditinstitut och värdepappersföretag och om ändring av rådets direktiv 82/891/EEG och Europaparlamentets och rådets direktiv 2001/24/EG, 2002/47/EG, 2004/25/EG, 2005/56/EG, 2007/36/EG, 2011/35/EU, 2012/30/EU och 2013/36/EU samt Europaparlamentets och rådets förordningar (EU) nr 1093/2010 och (EU) nr 648/2012 (EUT L 173, 12.6.2014, s. 190).

2

---

BILAGA

Bilagorna VII, VIII och XII till riktlinje (EU) 2015/510 (ECB/2014/60) ska ändras, och nya bilagor IXa och IXb ska införas enligt följande:

| 1. | I bilaga VII ska punkt 1 b ersättas med följande:






  ”b) | För åsidosättande av någon skyldighet som framgår av artikel 154.1 d eller 154.1 e, beräknas en straffavgift utifrån den ränta på utlåningsfaciliteten som gällde vid tidpunkten då överträdelsen började plus 5 procentenheter. Vid upprepat åsidosättande av den skyldighet som avses i artikel 154.1 d eller 154.1 e under en tolvmånadersperiod, beräknat från den första överträdelsen, ska räntan på straffavgiften höjas med ytterligare 2,5 procentenheter för varje överträdelse.” |
| --- | --- | --- |

1.

I bilaga VII ska punkt 1 b ersättas med följande:

”b)

| 2. | I bilaga VII ska punkt 5 a ersättas med följande:






  ”a) | Den betalningsfria perioden om sju dagar tillämpas om åsidosättandet var resultatet av en förändrad värdering, utan att ytterligare skuldinstrument utan säkerhet inlämnats och utan att tillgångar avlägsnats från säkerhetspoolen, utifrån följande:






  i) | värdet på de redan inlämnade skuldinstrumenten utan säkerhet har ökat, eller |
| --- | --- | --- | --- |

2.

I bilaga VII ska punkt 5 a ersättas med följande:

”a)

i)

värdet på de redan inlämnade skuldinstrumenten utan säkerhet har ökat, eller

| ii) | det sammanlagda värdet av säkerhetspoolen har minskat. |
| --- | --- |

ii)

det sammanlagda värdet av säkerhetspoolen har minskat.

I sådana fall ska motparten justera värdet på sin sammanlagda säkerhetspool och/eller värdet av sådana skuldinstrument utan säkerhet under den betalningsfria perioden, så att gällande gränsvärden beaktas.”

| 3. | I bilaga VII ska punkt 6 ersättas med följande:






  ”6. | Om motparten lämnat information som negativt påverkar värdet av säkerheterna ur Eurosystemets perspektiv avseende artikel 145.4, t.ex. felaktig information om det utestående beloppet för en använd kreditfordran som är eller har varit felaktig eller inaktuell, eller om motparten underlåter att i tid lämna sådan information som krävs enligt artikel 101.1 a iv, används beloppet (värdet) av den säkerhet som påverkats negativt vid beräkningen av den ekonomiska sanktionen enligt punkt 3 utan att någon betalningsfri period tillämpas. Om den felaktiga informationen rättas inom utsatt tid, t.ex. för kreditfordringar under påföljande affärsdag i enlighet med artikel 109.2, utgår ingen sanktion.” |
| --- | --- | --- |

3.

I bilaga VII ska punkt 6 ersättas med följande:

”6.

| 4. | I bilaga VII ska punkt 7 ersättas med följande:






  ”7. | Vid åsidosättande av någon skyldighet som framgår av artikel 154.1 d eller 154.1 e, beräknas straffavgiften genom att tillämpa straffavgiften, i enlighet med punkt 1 b, på värdet av motpartens ej auktoriserade tillgång till utlåningsfaciliteten eller obetalda kredit från Eurosystemet.” |
| --- | --- | --- |

4.

I bilaga VII ska punkt 7 ersättas med följande:

”7.

| 5. | Bilaga VIII ska ändras på följande sätt:






  a) | Rubriken ska ersättas med följande:


  ”RAPPORTERINGSKRAV PÅ LÅN-NIVÅ FÖR VÄRDEPAPPER MED BAKOMLIGGANDE TILLGÅNGAR OCH FÖRFARANDET FÖR HUR EUROSYSTEMET UTSER REGISTER ÖVER UPPGIFTER PÅ LÅN-NIVÅ” |
| --- | --- | --- |

5.

Bilaga VIII ska ändras på följande sätt:

a)

Rubriken ska ersättas med följande:

”RAPPORTERINGSKRAV PÅ LÅN-NIVÅ FÖR VÄRDEPAPPER MED BAKOMLIGGANDE TILLGÅNGAR OCH FÖRFARANDET FÖR HUR EUROSYSTEMET UTSER REGISTER ÖVER UPPGIFTER PÅ LÅN-NIVÅ”

| b) | Inledningen ska ersättas med följande:

  ”Denna bilaga gäller för bestämmelserna om tillhandahållande av omfattande och standardiserade uppgifter på lån-nivå om den pool av kassaflödesgenererande tillgångar som ligger till grund för värdepapperena med bakomliggande tillgångar, enligt vad som framgår av artikel 78, och fastställer förfarandet för hur Eurosystemet utser register över uppgifter på lån-nivå.” |
| --- | --- |

b)

Inledningen ska ersättas med följande:

”Denna bilaga gäller för bestämmelserna om tillhandahållande av omfattande och standardiserade uppgifter på lån-nivå om den pool av kassaflödesgenererande tillgångar som ligger till grund för värdepapperena med bakomliggande tillgångar, enligt vad som framgår av artikel 78, och fastställer förfarandet för hur Eurosystemet utser register över uppgifter på lån-nivå.”

| c) | Avsnitt I.1 ska ersättas med följande:






  ”1. | De berörda parterna ska lämna uppgifter på lån-nivå till ett uppgiftsregister som anvisas av Eurosystemet. Registret över uppgifter på lån-nivå publicerar sådana uppgifter elektroniskt.” |
| --- | --- | --- |

c)

Avsnitt I.1 ska ersättas med följande:

”1.

| d) | Följande nya avsnitt IV ska införas:
  ”IV.   HUR REGISTER ÖVER UPPGIFTER PÅ LÅN-NIVÅ UTSES
  I.   Krav för att utses







  1. | För att kunna utses måste uppgiftsregister uppfylla Eurosystemets krav som bl.a. omfattar öppen tillgång, lika för alla, täckning, lämpliga styrmekanismer samt öppenhet. |
| --- | --- | --- |

d)

Följande nya avsnitt IV ska införas:

”IV.   HUR REGISTER ÖVER UPPGIFTER PÅ LÅN-NIVÅ UTSES

I.   Krav för att utses

1.

För att kunna utses måste uppgiftsregister uppfylla Eurosystemets krav som bl.a. omfattar öppen tillgång, lika för alla, täckning, lämpliga styrmekanismer samt öppenhet.

| 2. | Vad gäller kraven om öppen tillgång och lika för alla, är ett register över uppgifter på lån-nivå skyldigt att






  a) | inte på något orättvist sätt göra åtskillnad mellan uppgiftsanvändare när tillgång ges till uppgifter på lån-nivå, |
| --- | --- | --- |

2.

Vad gäller kraven om öppen tillgång och lika för alla, är ett register över uppgifter på lån-nivå skyldigt att

a)

inte på något orättvist sätt göra åtskillnad mellan uppgiftsanvändare när tillgång ges till uppgifter på lån-nivå,

| b) | tillämpa kriterier när tillgång ges till uppgifter på lån-nivå som är objektiva, icke-diskriminerande och offentligt tillgängliga, |
| --- | --- |

b)

tillämpa kriterier när tillgång ges till uppgifter på lån-nivå som är objektiva, icke-diskriminerande och offentligt tillgängliga,

| c) | endast i minsta möjliga utsträckning begränsa tillgången i enlighet med reglerna om proportionalitet, |
| --- | --- |

c)

endast i minsta möjliga utsträckning begränsa tillgången i enlighet med reglerna om proportionalitet,

| d) | inrätta rättvisa förfaranden för fall då tillgång nekas uppgiftsanvändare eller uppgiftslämnare, |
| --- | --- |

d)

inrätta rättvisa förfaranden för fall då tillgång nekas uppgiftsanvändare eller uppgiftslämnare,

| e) | ha nödvändig teknisk kapacitet för att ge både uppgiftsanvändare och uppgiftslämnare tillgång under alla rimliga omständigheter, inbegripet backup-rutiner, datasäkerhet och en katastrofplan, |
| --- | --- |

e)

ha nödvändig teknisk kapacitet för att ge både uppgiftsanvändare och uppgiftslämnare tillgång under alla rimliga omständigheter, inbegripet backup-rutiner, datasäkerhet och en katastrofplan,

| f) | inte skapa kostnader för uppgiftsanvändare när dessa levererar eller extraherar uppgifter på lån-nivå som är orättvisa eller skapar onödiga begränsningar av tillgången till uppgifter på lån-nivå. |
| --- | --- |

f)

inte skapa kostnader för uppgiftsanvändare när dessa levererar eller extraherar uppgifter på lån-nivå som är orättvisa eller skapar onödiga begränsningar av tillgången till uppgifter på lån-nivå.

| 3. | Vad gäller kravet om täckning är ett register över uppgifter på lån-nivå skyldigt att






  a) | skapa och upprätthålla väl fungerande tekniska system och driftskontroller så att det kan bearbeta uppgifter på lån-nivå på ett sätt som stöder Eurosystemets krav för inlämnande av uppgifter på lån-nivå avseende alla godtagbara tillgångar som omfattas av rapporteringskraven på lån-nivå enligt vad som framgår av både artikel 78 och i denna bilaga, |
| --- | --- | --- |

3.

Vad gäller kravet om täckning är ett register över uppgifter på lån-nivå skyldigt att

a)

skapa och upprätthålla väl fungerande tekniska system och driftskontroller så att det kan bearbeta uppgifter på lån-nivå på ett sätt som stöder Eurosystemets krav för inlämnande av uppgifter på lån-nivå avseende alla godtagbara tillgångar som omfattas av rapporteringskraven på lån-nivå enligt vad som framgår av både artikel 78 och i denna bilaga,

| b) | på ett trovärdigt sätt visa för Eurosystemet att dess tekniska och operativa kapacitet gör det möjligt att uppnå en omfattande täckning om det utses till register över uppgifter på lån-nivå. |
| --- | --- |

b)

på ett trovärdigt sätt visa för Eurosystemet att dess tekniska och operativa kapacitet gör det möjligt att uppnå en omfattande täckning om det utses till register över uppgifter på lån-nivå.

| 4. | Vad gäller kraven om lämpliga styrmekanismer och öppenhet, är ett register över uppgifter på lån-nivå skyldigt att






  a) | skapa styrningsformer som tillvaratar det intresse som aktörerna på marknaden för värdepapper med bakomliggande tillgångar har avseende öppenhet, |
| --- | --- | --- |

4.

Vad gäller kraven om lämpliga styrmekanismer och öppenhet, är ett register över uppgifter på lån-nivå skyldigt att

a)

skapa styrningsformer som tillvaratar det intresse som aktörerna på marknaden för värdepapper med bakomliggande tillgångar har avseende öppenhet,

| b) | skapa tydligt dokumenterade styrningsformer, respektera tillämpliga styrningsstandarder och säkerställa underhållet och driften av en lämplig organisationsstruktur som säkerställer kontinuitet och god funktion, samt |
| --- | --- |

b)

skapa tydligt dokumenterade styrningsformer, respektera tillämpliga styrningsstandarder och säkerställa underhållet och driften av en lämplig organisationsstruktur som säkerställer kontinuitet och god funktion, samt

| c) | ge Eurosystemet tillräcklig tillgång till dokument och stödinformation för att fastställa och löpande kontrollera att registret över uppgifter på lån-nivå kontinuerligt har en lämplig styrstruktur. |
| --- | --- |

c)

ge Eurosystemet tillräcklig tillgång till dokument och stödinformation för att fastställa och löpande kontrollera att registret över uppgifter på lån-nivå kontinuerligt har en lämplig styrstruktur.

II.   Förfaranden för att utnämna och återkalla en utnämning

| 1. | En ansökan om att utses till register över uppgifter på lån-nivå av Eurosystemet ska lämnas till ECB:s generaldirektorat riskhantering. Ansökan ska innehålla lämpliga resonemang och fullständig dokumentation som styrker att sökanden uppfyller de krav som ställs på register över uppgifter på lån-nivå enligt denna riktlinje. Ansökan, resonemang och dokumentation ska lämnas skriftligen och i möjligaste mån elektroniskt. |
| --- | --- |

1.

En ansökan om att utses till register över uppgifter på lån-nivå av Eurosystemet ska lämnas till ECB:s generaldirektorat riskhantering. Ansökan ska innehålla lämpliga resonemang och fullständig dokumentation som styrker att sökanden uppfyller de krav som ställs på register över uppgifter på lån-nivå enligt denna riktlinje. Ansökan, resonemang och dokumentation ska lämnas skriftligen och i möjligaste mån elektroniskt.

| 2. | Inom 25 arbetsdagar efter mottagandet av ansökan ska ECB bedöma om ansökan är fullständig. Om ansökan inte är fullständig ska ECB fastställa en tidsfrist inom vilken registret över uppgifter på lån-nivå ska lämna ytterligare information. |
| --- | --- |

2.

Inom 25 arbetsdagar efter mottagandet av ansökan ska ECB bedöma om ansökan är fullständig. Om ansökan inte är fullständig ska ECB fastställa en tidsfrist inom vilken registret över uppgifter på lån-nivå ska lämna ytterligare information.

| 3. | När ECB finner att en ansökan är fullständig, ska den underrätta registret över uppgifter på lån-nivå därom. |
| --- | --- |

3.

När ECB finner att en ansökan är fullständig, ska den underrätta registret över uppgifter på lån-nivå därom.

| 4. | Eurosystemet bör inom en rimlig tidsfrist som framgår av punkt 6 granska en ansökan från ett register över uppgifter på lån-nivå om att utses utifrån en bedömning av huruvida registret uppfyller de krav som framgår av denna riktlinje. Som en del av sin bedömning kan Eurosystemet begära att registret över uppgifter på lån-nivå i realtid genomför en eller flera interaktiva presentationer för Eurosystemets experter för att visa registrets tekniska förmåga att uppfylla de krav som framgår av avsnitt IV.I, punkterna 2 och 3. Om en sådan presentation krävs ska den utgöra ett obligatoriskt krav i ansökningsförfarandet. |
| --- | --- |

4.

Eurosystemet bör inom en rimlig tidsfrist som framgår av punkt 6 granska en ansökan från ett register över uppgifter på lån-nivå om att utses utifrån en bedömning av huruvida registret uppfyller de krav som framgår av denna riktlinje. Som en del av sin bedömning kan Eurosystemet begära att registret över uppgifter på lån-nivå i realtid genomför en eller flera interaktiva presentationer för Eurosystemets experter för att visa registrets tekniska förmåga att uppfylla de krav som framgår av avsnitt IV.I, punkterna 2 och 3. Om en sådan presentation krävs ska den utgöra ett obligatoriskt krav i ansökningsförfarandet.

| 5. | Eurosystemet kan förlänga granskningsperioden med 20 dagar om Eurosystemet anser att mer information krävs, eller om en presentation krävs i enlighet med punkt 4. |
| --- | --- |

5.

Eurosystemet kan förlänga granskningsperioden med 20 dagar om Eurosystemet anser att mer information krävs, eller om en presentation krävs i enlighet med punkt 4.

| 6. | Eurosystemet har som mål att anta ett motiverat beslut om att godta eller avvisa en ansökan om att utses inom 60 arbetsdagar från den underrättelse som avses i punkt 3, eller inom 80 arbetsdagar om punkt 5 är tillämplig. |
| --- | --- |

6.

Eurosystemet har som mål att anta ett motiverat beslut om att godta eller avvisa en ansökan om att utses inom 60 arbetsdagar från den underrättelse som avses i punkt 3, eller inom 80 arbetsdagar om punkt 5 är tillämplig.

| 7. | Eurosystemet kommer att informera det berörda registret över uppgifter på lån-nivå om antagandet av ett beslut enligt punkt 6 inom fem arbetsdagar. Om Eurosystemet vägrar att utse ett register över uppgifter på lån-nivå eller återkallar sitt tidigare beslut att utse ett register över uppgifter på lån-nivå, ska beslutet motiveras. |
| --- | --- |

7.

Eurosystemet kommer att informera det berörda registret över uppgifter på lån-nivå om antagandet av ett beslut enligt punkt 6 inom fem arbetsdagar. Om Eurosystemet vägrar att utse ett register över uppgifter på lån-nivå eller återkallar sitt tidigare beslut att utse ett register över uppgifter på lån-nivå, ska beslutet motiveras.

| 8. | Eurosystemets beslut enligt punkt 6 får verkan fem arbetsdagar efter det meddelandet enligt punkt 7. |
| --- | --- |

8.

Eurosystemets beslut enligt punkt 6 får verkan fem arbetsdagar efter det meddelandet enligt punkt 7.

| 9. | Ett register över uppgifter på lån-nivå som utsetts ska utan dröjsmål meddela Eurosystemet om alla viktiga förändringar som påverkar dess möjligheter att uppfylla alla kraven för att utses. |
| --- | --- |

9.

Ett register över uppgifter på lån-nivå som utsetts ska utan dröjsmål meddela Eurosystemet om alla viktiga förändringar som påverkar dess möjligheter att uppfylla alla kraven för att utses.

| 10. | Eurosystemet kommer att återkalla sitt beslut att utse ett register över uppgifter på lån-nivå om registret






  a) | har utsetts genom att lämna falska uppgifter eller på andra felaktiga grunder, |
| --- | --- | --- |

10.

Eurosystemet kommer att återkalla sitt beslut att utse ett register över uppgifter på lån-nivå om registret

a)

har utsetts genom att lämna falska uppgifter eller på andra felaktiga grunder,

| b) | inte längre uppfyller de krav som gäller för att utses. |
| --- | --- |

b)

inte längre uppfyller de krav som gäller för att utses.

| 11. | Eurosystemets beslut att återkalla ett beslut om att utse ett register över uppgifter på lån-nivå får verkan omedelbart. Värdepapper med bakomliggande tillgångar för vilka uppgifter på lån-nivå offentliggjorts genom ett register över uppgifter på lån-nivå vars tillstånd återkallats enligt punkt 10 kan även fortsättningsvis godtas som säkerhet vid Eurosystemets penningpolitiska transaktioner, om alla andra villkor är uppfyllda, under en period






  a) | fram till nästa obligatoriska rapporteringsdatum för uppgifter på lån-nivå som framgår av avsnitt I.3, eller |
| --- | --- | --- |

11.

Eurosystemets beslut att återkalla ett beslut om att utse ett register över uppgifter på lån-nivå får verkan omedelbart. Värdepapper med bakomliggande tillgångar för vilka uppgifter på lån-nivå offentliggjorts genom ett register över uppgifter på lån-nivå vars tillstånd återkallats enligt punkt 10 kan även fortsättningsvis godtas som säkerhet vid Eurosystemets penningpolitiska transaktioner, om alla andra villkor är uppfyllda, under en period

a)

fram till nästa obligatoriska rapporteringsdatum för uppgifter på lån-nivå som framgår av avsnitt I.3, eller

| b) | om den period som framgår av punkt a är tekniskt omöjlig för den part som lämnar uppgifter på lån-nivå och en skriftlig förklaring lämnats till den nationella centralbank som bedömer godtagbarheten vid nästa obligatoriska rapporteringsdatum för uppgifter på lån-nivå som framgår av avsnitt I.3, tre månader efter beslutet enligt punkt 10. |
| --- | --- |

b)

om den period som framgår av punkt a är tekniskt omöjlig för den part som lämnar uppgifter på lån-nivå och en skriftlig förklaring lämnats till den nationella centralbank som bedömer godtagbarheten vid nästa obligatoriska rapporteringsdatum för uppgifter på lån-nivå som framgår av avsnitt I.3, tre månader efter beslutet enligt punkt 10.

Efter utgången av denna tidsperiod måste uppgifter på lån-nivå för sådana värdepapper med bakomliggande tillgångar göras tillgängliga genom ett register över uppgifter på lån-nivå som utsetts i enlighet med alla krav som Eurosystemets ställer.

| 12. | Eurosystemet kommer på sin webbplats att offentliggöra en förteckning över register över uppgifter på lån-nivå som utsetts i enlighet med denna riktlinje. Denna förteckning kommer att uppdateras inom fem arbetsdagar efter antagandet av ett beslut enligt punkterna 6 eller 10.” |
| --- | --- |

12.

Eurosystemet kommer på sin webbplats att offentliggöra en förteckning över register över uppgifter på lån-nivå som utsetts i enlighet med denna riktlinje. Denna förteckning kommer att uppdateras inom fem arbetsdagar efter antagandet av ett beslut enligt punkterna 6 eller 10.”

| 6. | Följande bilaga IXa ska läggas till:



  ”BILAGA IXa

  Minimitäckningskrav för externa institut för kreditbedömning inom Eurosystemets ramverk för kreditbedömning

  Denna bilaga gäller när man godkänner ett kreditvärderingsinstitut som externt institut för kreditbedömning (ECAI) inom Eurosystemets ramverk för kreditbedömning (ECAF) enligt vad som framgår av artikel 120.2.
  1.   KRAV PÅ TÄCKNING






  1. | Vad gäller aktuell täckning, måste kreditvärderingsinstitutet för minst tre av de fyra tillgångsklasserna a) ej säkerställda bankobligationer, b) företagsobligationer, c) säkerställda obligationer och d) värdepapper med bakomliggande tillgångar som säkerhet tillhandahålla en minimitäckning på






  i) | 10 procent av alla godtagbara tillgångar i euroområdet, beräknat utifrån bedömda tillgångar och bedömda emittenter, utom för gruppen värdepapper med bakomliggande tillgångar som säkerhet, där täckningen endast beräknas utifrån bedömda tillgångar, |
| --- | --- | --- | --- |

6.

Följande bilaga IXa ska läggas till:

”BILAGA IXa

Minimitäckningskrav för externa institut för kreditbedömning inom Eurosystemets ramverk för kreditbedömning

Denna bilaga gäller när man godkänner ett kreditvärderingsinstitut som externt institut för kreditbedömning (ECAI) inom Eurosystemets ramverk för kreditbedömning (ECAF) enligt vad som framgår av artikel 120.2.

1.   KRAV PÅ TÄCKNING

1.

Vad gäller aktuell täckning, måste kreditvärderingsinstitutet för minst tre av de fyra tillgångsklasserna a) ej säkerställda bankobligationer, b) företagsobligationer, c) säkerställda obligationer och d) värdepapper med bakomliggande tillgångar som säkerhet tillhandahålla en minimitäckning på

i)

10 procent av alla godtagbara tillgångar i euroområdet, beräknat utifrån bedömda tillgångar och bedömda emittenter, utom för gruppen värdepapper med bakomliggande tillgångar som säkerhet, där täckningen endast beräknas utifrån bedömda tillgångar,

| ii) | 20 procent av alla godtagbara tillgångar i euroområdet, beräknat utifrån utestående nominella belopp, |
| --- | --- |

ii)

20 procent av alla godtagbara tillgångar i euroområdet, beräknat utifrån utestående nominella belopp,

| iii) | i minst 2/3 av länderna inom euroområdet med godtagbara tillgångar i respektive tillgångsklass, måste kreditvärderingsinstitutet uppfylla kraven avseende täckning för bedömda tillgångar, bedömda emittenter eller bedömda nominella belopp enligt vad som anges i punkterna i och ii. |
| --- | --- |

iii)

i minst 2/3 av länderna inom euroområdet med godtagbara tillgångar i respektive tillgångsklass, måste kreditvärderingsinstitutet uppfylla kraven avseende täckning för bedömda tillgångar, bedömda emittenter eller bedömda nominella belopp enligt vad som anges i punkterna i och ii.

| 2. | Kreditvärderingsinstitutet måste tillhandahålla staters kreditbetyg, som ett minimum, för alla hemvistländer för emittenter i euroområdet om kreditvärderingsinstitutet bedömer tillgångar i någon av de tillgångsklasser som framgår av punkt 1, utom för sådana tillgångar för vilka Eurosystemet anser att respektive landsrisk är irrelevant för kreditbetyget som kreditvärderingsinstitutet tillhandahåller för emissionen, emittenten eller garantigivaren. |
| --- | --- |

2.

Kreditvärderingsinstitutet måste tillhandahålla staters kreditbetyg, som ett minimum, för alla hemvistländer för emittenter i euroområdet om kreditvärderingsinstitutet bedömer tillgångar i någon av de tillgångsklasser som framgår av punkt 1, utom för sådana tillgångar för vilka Eurosystemet anser att respektive landsrisk är irrelevant för kreditbetyget som kreditvärderingsinstitutet tillhandahåller för emissionen, emittenten eller garantigivaren.

| 3. | Vad gäller historisk täckning måste kreditvärderingsinstitut uppnå minst 80 procent av minimikraven för täckning som framgår av punkterna 1 och 2 under vart och ett av de tre åren som föregick ansökan om godkännande enligt ECAF, och måste uppnå 100 procent vid tidpunkten för ansökan samt kontinuerligt under hela tiden för godkännandet enligt ECAF. |
| --- | --- |

3.

Vad gäller historisk täckning måste kreditvärderingsinstitut uppnå minst 80 procent av minimikraven för täckning som framgår av punkterna 1 och 2 under vart och ett av de tre åren som föregick ansökan om godkännande enligt ECAF, och måste uppnå 100 procent vid tidpunkten för ansökan samt kontinuerligt under hela tiden för godkännandet enligt ECAF.

2.   BERÄKNING AV TÄCKNING

| 1. | Täckning beräknas utifrån kreditbetyg som utfärdats eller stöds av kreditvärderingsinstitutet i enlighet med förordning (EG) nr 1060/2009 och genom att uppfylla alla övriga krav för ECAF-ändamål. |
| --- | --- |

1.

Täckning beräknas utifrån kreditbetyg som utfärdats eller stöds av kreditvärderingsinstitutet i enlighet med förordning (EG) nr 1060/2009 och genom att uppfylla alla övriga krav för ECAF-ändamål.

| 2. | Ett visst kreditvärderingsinstituts täckning är baserat på kreditbetyg för godtagbara tillgångar vid Eurosystemets penningpolitiska transaktioner, och beräknas i linje med den rangordning som framgår av artikel 84 genom att endast beakta det kreditvärderingsinstitutets betyg. |
| --- | --- |

2.

Ett visst kreditvärderingsinstituts täckning är baserat på kreditbetyg för godtagbara tillgångar vid Eurosystemets penningpolitiska transaktioner, och beräknas i linje med den rangordning som framgår av artikel 84 genom att endast beakta det kreditvärderingsinstitutets betyg.

| 3. | Vid beräkningen av minimitäckningen för ett kreditvärderingsinstitut som ännu ej godkänts för ECAF-ändamål, inkluderar Eurosystemet även relevanta kreditbetyg för tillgångar som inte är godtagbara på grund av att det saknas ett betyg från externa institut för kreditbedömning som godkänts av ECAF. |
| --- | --- |

3.

Vid beräkningen av minimitäckningen för ett kreditvärderingsinstitut som ännu ej godkänts för ECAF-ändamål, inkluderar Eurosystemet även relevanta kreditbetyg för tillgångar som inte är godtagbara på grund av att det saknas ett betyg från externa institut för kreditbedömning som godkänts av ECAF.

3.   GRANSKNING AV EFTERLEVNAD

| 1. | Varje år sker en granskning av huruvida godkända ECAI uppfyller dessa krav på täckning. |
| --- | --- |

1.

Varje år sker en granskning av huruvida godkända ECAI uppfyller dessa krav på täckning.

| 2. | Om kraven på täckning inte uppfylls kan detta sanktioneras i enlighet med ECAF:s regler och förfaranden.” |
| --- | --- |

2.

Om kraven på täckning inte uppfylls kan detta sanktioneras i enlighet med ECAF:s regler och förfaranden.”

| 7. | Följande bilaga IXb ska läggas till:



  ”BILAGA IXb

  Minimikrav i eurosystemets ramverk för kreditbedömning avseende nyemissioner och granskningsrapporter om program för säkerställda obligationer

  1.   INLEDNING
  Inom ramen för Eurosystemets ramverk för kreditbedömning (ECAF) måste externa institut för kreditbedömning (ECAI), när det gäller artikel 120.2a, sedan den 1 juli 2017. uppfylla specifika operationella kriterier avseende säkerställda obligationer. Externa institut för kreditbedömning måste särskilt






  a) | förklara nya bedömningar av program för säkerställda obligationer i en offentligt tillgänglig kreditratingrapport, och |
| --- | --- | --- |

7.

Följande bilaga IXb ska läggas till:

”BILAGA IXb

Minimikrav i eurosystemets ramverk för kreditbedömning avseende nyemissioner och granskningsrapporter om program för säkerställda obligationer

1.   INLEDNING

Inom ramen för Eurosystemets ramverk för kreditbedömning (ECAF) måste externa institut för kreditbedömning (ECAI), när det gäller artikel 120.2a, sedan den 1 juli 2017. uppfylla specifika operationella kriterier avseende säkerställda obligationer. Externa institut för kreditbedömning måste särskilt

a)

förklara nya bedömningar av program för säkerställda obligationer i en offentligt tillgänglig kreditratingrapport, och

| b) | kvartalsvis publicera granskningsrapporter om program för säkerställda obligationer. |
| --- | --- |

b)

kvartalsvis publicera granskningsrapporter om program för säkerställda obligationer.

I denna bilaga förklaras minimikraven i detalj.

Man kommer regelbundet att kontrollera huruvida de externa instituten för kreditbedömning uppfyller dessa krav. Om kriterierna inte uppfylls för ett visst program för säkerställda obligationer, kan Eurosystemet konstatera att de offentliga kreditbetygen avseende det berörda programmet för säkerställda obligationer inte uppfyller kraven på hög kreditvärdighet som ställs i Eurosystemets ramverk för kreditbedömning. i sådana fall får de offentliga kreditbetygen från det berörda externa institutet för kreditbedömning inte användas för att uppfylla kreditkvalitetskraven för omsättbara tillgångar som emitterats inom ramen för det specifika programmet för säkerställda obligationer.

2.   MINIMIKRAV

| a) | De offentligt tillgängliga kreditratingrapporterna (emissionsrapport) som avses i punkt 1 a, ska innehålla en ingående analys av programmets strukturella och rättsliga aspekter, en detaljerad bedömning av säkerhetspoolen, en analys av refinansiering och marknadsrisk, en analys av deltagarna i transaktionen, ECAI:s interna antaganden och modeller samt en analys av andra relevanta aspekter av transaktionen. |
| --- | --- |

a)

De offentligt tillgängliga kreditratingrapporterna (emissionsrapport) som avses i punkt 1 a, ska innehålla en ingående analys av programmets strukturella och rättsliga aspekter, en detaljerad bedömning av säkerhetspoolen, en analys av refinansiering och marknadsrisk, en analys av deltagarna i transaktionen, ECAI:s interna antaganden och modeller samt en analys av andra relevanta aspekter av transaktionen.

| b) | Ett ECAI måste publicera de granskningsrapporter som avses i punkt 1 b senast åtta veckor efter varje kvartals utgång. Granskningsrapporterna ska innehålla nedanstående information.






  i) | ECAI:s interna modeller, inklusive senaste tillgängliga dynamiska interna modeller som används för att fastställa kreditbetyget. Om det datum som de interna modellerna hänvisar till avviker från rapportens publiceringsdag, bör det datum som de interna modellerna hänvisar till anges. |
| --- | --- | --- |

b)

Ett ECAI måste publicera de granskningsrapporter som avses i punkt 1 b senast åtta veckor efter varje kvartals utgång. Granskningsrapporterna ska innehålla nedanstående information.

i)

ECAI:s interna modeller, inklusive senaste tillgängliga dynamiska interna modeller som används för att fastställa kreditbetyget. Om det datum som de interna modellerna hänvisar till avviker från rapportens publiceringsdag, bör det datum som de interna modellerna hänvisar till anges.

| ii) | En översikt av ett program bör som ett minimum innehålla information om utestående tillgångar och skulder, emittenten och andra viktiga transaktionsparter, vilken tillgångskategori merparten av säkerheterna tillhör, vilket rättsordning programmet omfattas av samt kreditrating av program och emittent. |
| --- | --- |

ii)

En översikt av ett program bör som ett minimum innehålla information om utestående tillgångar och skulder, emittenten och andra viktiga transaktionsparter, vilken tillgångskategori merparten av säkerheterna tillhör, vilket rättsordning programmet omfattas av samt kreditrating av program och emittent.

| iii) | Nivån på kreditförstärkningen, inklusive aktuell och utlovad kreditförstärkning. |
| --- | --- |

iii)

Nivån på kreditförstärkningen, inklusive aktuell och utlovad kreditförstärkning.

| iv) | Profilen på tillgångar-skulder, inklusive hur de säkerställda obligationerna förfaller, t.ex. hard bullet, soft bullet eller pass through, den vägda genomsnittliga livslängden för de säkerställda obligationerna och säkerhetspoolen samt information om obalanser mellan räntor och valutor. |
| --- | --- |

iv)

Profilen på tillgångar-skulder, inklusive hur de säkerställda obligationerna förfaller, t.ex. hard bullet, soft bullet eller pass through, den vägda genomsnittliga livslängden för de säkerställda obligationerna och säkerhetspoolen samt information om obalanser mellan räntor och valutor.

| v) | Swapptransaktioner avseende räntor och valutor som är utestående när rapporten publiceras, inklusive namn, och om möjligt identifieringskoden för juridiska personer (LEI), på swapptransaktionens motpart. |
| --- | --- |

v)

Swapptransaktioner avseende räntor och valutor som är utestående när rapporten publiceras, inklusive namn, och om möjligt identifieringskoden för juridiska personer (LEI), på swapptransaktionens motpart.

| vi) | Valutafördelningen, inklusive en uppdelning efter värde både avseende säkerhetspoolen och individuella obligationer. |
| --- | --- |

vi)

Valutafördelningen, inklusive en uppdelning efter värde både avseende säkerhetspoolen och individuella obligationer.

| vii) | Säkerhetspoolens tillgångar, inklusive tillgångsbalans, tillgångstyper, lånens antal och genomsnittliga storlek, säsongseffekter, förfallodagar, belåningsgrad, geografisk uppdelning samt fördelningen av försenade betalningar. |
| --- | --- |

vii)

Säkerhetspoolens tillgångar, inklusive tillgångsbalans, tillgångstyper, lånens antal och genomsnittliga storlek, säsongseffekter, förfallodagar, belåningsgrad, geografisk uppdelning samt fördelningen av försenade betalningar.

| viii) | Säkerhetspoolens substituttillgångar, inklusive tillgångsbalans. |
| --- | --- |

viii)

Säkerhetspoolens substituttillgångar, inklusive tillgångsbalans.

| ix) | Förteckning över alla värdepapper som bedömts i programmet, angivna efter ISIN-kod (den internationella identifieringskoden för värdepapper). Denna information kan även lämnas via en separat fil som kan laddas ned från ECAI:s webbplats. |
| --- | --- |

ix)

Förteckning över alla värdepapper som bedömts i programmet, angivna efter ISIN-kod (den internationella identifieringskoden för värdepapper). Denna information kan även lämnas via en separat fil som kan laddas ned från ECAI:s webbplats.

| x) | En förteckning över de uppgiftsdefinitioner och -källor som används i granskningsrapporten. Denna information kan även lämnas via en separat fil som finns på ECAI:s webbplats.” |
| --- | --- |

x)

En förteckning över de uppgiftsdefinitioner och -källor som används i granskningsrapporten. Denna information kan även lämnas via en separat fil som finns på ECAI:s webbplats.”

| 8. | Bilaga XII avsnitt VI ska ändras på följande sätt:






  a) | Tabell 1 ska ersättas med följande:


  ”Tabell 1


  Omsättbara tillgångarna som mobiliserats av motparten i transaktionerna

  Egenskaper











  Namn | Tillgångskategori | Förfallodag | Typ av kupong | Kupongfrekvens | Återstående löptid | Värderingsavdrag |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Tillgång A | Säkerställd obligation av jumbo-typ som uppfyller UCITS | 30.8.2018 | Fast ränta | 6 månader | 4 år | 2,50 % |
| Tillgång B | Statsobligation | 19.11.2018 | Rörlig ränta | 12 månader | 4 år | 0,50 % |
| Tillgång C | Företagsobligation | 12.5.2025 | Nollkupongare | | > 10 år | 13,00 % |

8.

Bilaga XII avsnitt VI ska ändras på följande sätt:

a)

Tabell 1 ska ersättas med följande:

”Tabell 1

”Tabell 1

Omsättbara tillgångarna som mobiliserats av motparten i transaktionerna

Omsättbara tillgångarna som mobiliserats av motparten i transaktionerna

Egenskaper

Namn

Tillgångskategori

Förfallodag

Typ av kupong

Kupongfrekvens

Återstående löptid

Värderingsavdrag

Tillgång A

Säkerställd obligation av jumbo-typ som uppfyller UCITS

30.8.2018

Fast ränta

6 månader

4 år

2,50 %

Tillgång B

Statsobligation

19.11.2018

Rörlig ränta

12 månader

4 år

0,50 %

Tillgång C

Företagsobligation

12.5.2025

Nollkupongare

> 10 år

13,00 %

Priser i procent (inklusive upplupen ränta) (*1)

*1

| 30.7.2014 | 31.7.2014 | 1.8.2014 | 4.8.2014 | 5.8.2014 | 6.8.2014 | 7.8.2014 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 101,61 | 101,21 | 99,50 | 99,97 | 99,73 | 100,01 | 100,12 |
| | 98,12 | 97,95 | 98,15 | 98,56 | 98,59 | 98,57 |
| | | | | | 53,71 | 53,62 |

30.7.2014

31.7.2014

1.8.2014

4.8.2014

5.8.2014

6.8.2014

7.8.2014

101,61

101,21

99,50

99,97

99,73

100,01

100,12

98,12

97,95

98,15

98,56

98,59

98,57

53,71

53,62

| b) | Punkt 1 under ÖRONMÄRKNINGSSYSTEM ska ersättas med följande:






  ”1. | Den 30 juli 2014 ingår motparten ett repoavtal med den nationella centralbanken, som köper 50,6 miljoner euro av tillgång A. Tillgång A är en säkerställd obligation av jumbo-typ som uppfyller UCITS med fast kupongränta som förfaller till betalning den 30 augusti 2018 och klassas i kreditkvalitetssteg 1–2. Den återstående löptiden är således fyra år och ett värderingsavdrag görs därför med 2,5 procent. Marknadskursen för tillgång A på dess referensmarknadsplats samma dag är 101,61 % vilket inkluderar upplupen kupongränta. Motparten ska tillhandahålla tillgång A till ett värde som, efter värderingsavdraget på 2,5 procent, överstiger det tilldelade beloppet på 50 miljoner euro. Motparten levererar därför tillgång A till ett nominellt värde av 50,6 miljoner euro, medan det justerade marknadsvärdet samma dag är 50 129 294 euro.” |
| --- | --- | --- |

b)

Punkt 1 under ÖRONMÄRKNINGSSYSTEM ska ersättas med följande:

”1.

Den 30 juli 2014 ingår motparten ett repoavtal med den nationella centralbanken, som köper 50,6 miljoner euro av tillgång A. Tillgång A är en säkerställd obligation av jumbo-typ som uppfyller UCITS med fast kupongränta som förfaller till betalning den 30 augusti 2018 och klassas i kreditkvalitetssteg 1–2. Den återstående löptiden är således fyra år och ett värderingsavdrag görs därför med 2,5 procent. Marknadskursen för tillgång A på dess referensmarknadsplats samma dag är 101,61 % vilket inkluderar upplupen kupongränta. Motparten ska tillhandahålla tillgång A till ett värde som, efter värderingsavdraget på 2,5 procent, överstiger det tilldelade beloppet på 50 miljoner euro. Motparten levererar därför tillgång A till ett nominellt värde av 50,6 miljoner euro, medan det justerade marknadsvärdet samma dag är 50 129 294 euro.”

---

(*1)  De priser som visas för ett visst värderingsdatum motsvarar det mest representativa priset under affärsdagen före värderingsdatumet.”

*1

---

| 17.12.2016 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 344/117 |
| --- | --- | --- | --- |

17.12.2016

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 344/117

---

EUROPEISKA CENTRALBANKENS RIKTLINJE (EU) 2016/2299

av den 2 november 2016

om ändring av riktlinje (EU) 2016/65 om de värderingsavdrag som tillämpas vid genomförandet av Eurosystemets penningpolitiska ramverk (ECB/2016/32)

ECB-RÅDET HAR ANTAGIT DENNA RIKTLINJE

med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, särskilt artikel 127.2 första strecksatsen,

med beaktande av stadgan för Europeiska centralbankssystemet och Europeiska centralbanken, särskilt artikel 3.1 första strecksatsen, artiklarna 9.2, 12.1, 14.3, 18.2 och artikel 20 första stycket, och

av följande skäl:

| (1) | Alla tillgångar som är godtagbara för Eurosystemets kreditoperationer omfattas av åtgärder för riskkontroll för att skydda Eurosystemet mot ekonomiska förluster i händelse av att värdepapperen måste avyttras till följd av en motparts falissemang. Som ett resultat av den regelbundna granskningen av Eurosystemets riskkontrollåtgärder behöver flera justeringar göras för att säkerställa ett tillräckligt skydd. |
| --- | --- |

(1)

Alla tillgångar som är godtagbara för Eurosystemets kreditoperationer omfattas av åtgärder för riskkontroll för att skydda Eurosystemet mot ekonomiska förluster i händelse av att värdepapperen måste avyttras till följd av en motparts falissemang. Som ett resultat av den regelbundna granskningen av Eurosystemets riskkontrollåtgärder behöver flera justeringar göras för att säkerställa ett tillräckligt skydd.

| (2) | Europeiska centralbankens riktlinje (EU) 2016/65 (ECB/2015/35) (1) bör därför ändras i enlighet med detta. |
| --- | --- |

(2)

Europeiska centralbankens riktlinje (EU) 2016/65 (ECB/2015/35) (1) bör därför ändras i enlighet med detta.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Ändringar

Riktlinje (EU) 2016/65 (ECB/2015/35) ska ändras på följande sätt:

| 1. | Artikel 1 ska ersättas med följande:

  ”Artikel 1
  Värderingsavdrag för godtagbara omsättbara tillgångar

  1.   I enlighet med avsnitt VI i del fyra i riktlinje (EU) 2015/510 (ECB/2014/60) ska omsättbara tillgångar omfattas av värderingsavdrag, såsom det definieras i artikel 2.97 i riktlinje (EU) 2015/510 (ECB/2014/60), i sådan omfattning som framgår av tabellerna 2 och 2a i bilagan till den här riktlinjen.


  2.   Värderingsavdraget för en viss tillgång är baserat på följande faktorer:






  a) | vilken kategori av värderingsavdrag som tillgången tillhör, enligt definitionen i artikel 2, |
| --- | --- | --- |

1.

Artikel 1 ska ersättas med följande:

”Artikel 1

Värderingsavdrag för godtagbara omsättbara tillgångar

1.   I enlighet med avsnitt VI i del fyra i riktlinje (EU) 2015/510 (ECB/2014/60) ska omsättbara tillgångar omfattas av värderingsavdrag, såsom det definieras i artikel 2.97 i riktlinje (EU) 2015/510 (ECB/2014/60), i sådan omfattning som framgår av tabellerna 2 och 2a i bilagan till den här riktlinjen.

2.   Värderingsavdraget för en viss tillgång är baserat på följande faktorer:

a)

vilken kategori av värderingsavdrag som tillgången tillhör, enligt definitionen i artikel 2,

| b) | återstående löptid eller vägd genomsnittlig livslängd för tillgången, enligt definitionen i artikel 3, |
| --- | --- |

b)

återstående löptid eller vägd genomsnittlig livslängd för tillgången, enligt definitionen i artikel 3,

| c) | tillgångens kupongstruktur, och |
| --- | --- |

c)

tillgångens kupongstruktur, och

| d) | det kreditkvalitetssteg som tillgången åsatts.” |
| --- | --- |

d)

det kreditkvalitetssteg som tillgången åsatts.”

| 2. | Artikel 2 b och 2 c ska ersättas med följande:






  ”b) | Skuldinstrument som emitteras av lokala och regionala myndigheter, enheter som klassificerats som organ av Eurosystemet, multilaterala utvecklingsbanker och internationella organisationer samt även säkerställda obligationer av jumbo-typ som uppfyller UCITS ingår i värderingsavdragskategori II. |
| --- | --- | --- |

2.

Artikel 2 b och 2 c ska ersättas med följande:

”b)

Skuldinstrument som emitteras av lokala och regionala myndigheter, enheter som klassificerats som organ av Eurosystemet, multilaterala utvecklingsbanker och internationella organisationer samt även säkerställda obligationer av jumbo-typ som uppfyller UCITS ingår i värderingsavdragskategori II.

| c) | Andra säkerställda obligationer som uppfyller UCITS än säkerställda obligationer av jumbo-typ som uppfyller UCITS, andra säkerställda obligationer och skuldinstrument som emitteras av icke-finansiella bolag ingår i värderingsavdragskategori III.” |
| --- | --- |

c)

Andra säkerställda obligationer som uppfyller UCITS än säkerställda obligationer av jumbo-typ som uppfyller UCITS, andra säkerställda obligationer och skuldinstrument som emitteras av icke-finansiella bolag ingår i värderingsavdragskategori III.”

| 3. | Artikel 3 ska ersättas med följande:

  ”Artikel 3
  Värderingsavdrag för omsättbara tillgångar

  1.   Värderingsavdragen för omsättbara tillgångar som klassats i kategorierna I–IV fastställs utifrån






  a) | klassningen av den specifika tillgången i kreditkvalitetssteg 1, 2 eller 3, |
| --- | --- | --- |

3.

Artikel 3 ska ersättas med följande:

”Artikel 3

Värderingsavdrag för omsättbara tillgångar

1.   Värderingsavdragen för omsättbara tillgångar som klassats i kategorierna I–IV fastställs utifrån

a)

klassningen av den specifika tillgången i kreditkvalitetssteg 1, 2 eller 3,

| b) | tillgångens återstående löptid enligt punkt 2, |
| --- | --- |

b)

tillgångens återstående löptid enligt punkt 2,

| c) | tillgångens kupongstruktur enligt punkt 2. |
| --- | --- |

c)

tillgångens kupongstruktur enligt punkt 2.

2.   För omsättbara tillgångar som klassats i kategorierna I–IV fastställs värderingsavdragen utifrån den återstående löptiden och kupongräntan enligt nedanstående.

| a) | För omsättbara tillgångar med nollkupong eller fast kupong fastställs värderingsavdraget i enlighet med tabell 2 i bilagan till den här riktlinjen. Den relevanta löptiden för att fastställa värderingsavdraget är tillgångens återstående löptid. |
| --- | --- |

a)

För omsättbara tillgångar med nollkupong eller fast kupong fastställs värderingsavdraget i enlighet med tabell 2 i bilagan till den här riktlinjen. Den relevanta löptiden för att fastställa värderingsavdraget är tillgångens återstående löptid.

| b) | Omsättbara tillgångar med rörlig kupong omfattas av samma värderingsavdrag som tillämpas på omsättbara tillgångar med fast kupong med en återstående löptid på noll till ett år, utom i nedanstående fall:






  i) | Rörliga kuponger med en räntejusteringsperiod som är längre än ett år behandlas som kuponger med fast ränta, och den relevanta löptiden för värderingsavdraget är tillgångens återstående löptid. |
| --- | --- | --- |

b)

Omsättbara tillgångar med rörlig kupong omfattas av samma värderingsavdrag som tillämpas på omsättbara tillgångar med fast kupong med en återstående löptid på noll till ett år, utom i nedanstående fall:

i)

Rörliga kuponger med en räntejusteringsperiod som är längre än ett år behandlas som kuponger med fast ränta, och den relevanta löptiden för värderingsavdraget är tillgångens återstående löptid.

| ii) | Rörliga kuponger som har ett inflationsindex för euroområdet som referensränta behandlas som kuponger med fast ränta, och den relevanta löptiden för värderingsavdraget är tillgångens återstående löptid. |
| --- | --- |

ii)

Rörliga kuponger som har ett inflationsindex för euroområdet som referensränta behandlas som kuponger med fast ränta, och den relevanta löptiden för värderingsavdraget är tillgångens återstående löptid.

| iii) | Rörliga kuponger med ett golv som inte är noll och/eller rörliga kuponger med ett tak behandlas som kuponger med fast ränta. |
| --- | --- |

iii)

Rörliga kuponger med ett golv som inte är noll och/eller rörliga kuponger med ett tak behandlas som kuponger med fast ränta.

| c) | Värderingsavdrag som tillämpas för tillgångar som har mer än en typ av kupongstruktur beror uteslutande på den kupongstruktur som är aktuell under tillgångens återstående löptid, och ska motsvara det högsta värderingsavdraget som gäller för omsättbara tillgångar med samma återstående löptid och kreditkvalitetssteg. Varje typ av kupongstruktur som är aktuell under tillgångens återstående löptid kan beaktas för detta ändamål. |
| --- | --- |

c)

Värderingsavdrag som tillämpas för tillgångar som har mer än en typ av kupongstruktur beror uteslutande på den kupongstruktur som är aktuell under tillgångens återstående löptid, och ska motsvara det högsta värderingsavdraget som gäller för omsättbara tillgångar med samma återstående löptid och kreditkvalitetssteg. Varje typ av kupongstruktur som är aktuell under tillgångens återstående löptid kan beaktas för detta ändamål.

3.   Omsättbara tillgångar som ingår i värderingsavdragskategori V är, oberoende av kupongstruktur, föremål för värderingsavdrag som fastställs utifrån vägd genomsnittlig livslängd för tillgången i enlighet med punkterna 4 och 5. De värderingsavdrag som gäller för omsättbara tillgångar i kategori V fastställs i tabell 2a i bilagan till denna riktlinje.

4.   Den vägda genomsnittliga livslängden för den bäst rangordnade tranchen av värdepapper med bakomliggande tillgångar ska beräknas som den förväntade vägda genomsnittligt återstående tiden fram till dess att denna tranche återbetalats. För innehållna mobiliserade värdepapper med bakomliggande tillgångar ska beräkningen av den vägda genomsnittliga livslängden utgå från antagandet att emittentens köpoptioner inte utövas.

5.   När det gäller punkt 4 avses med ”innehållna mobiliserade värdepapper med bakomliggande tillgångar” sådana värdepapper med bakomliggande tillgångar som används till mer än 75 procent av det utestående nominella beloppet av en motpart som är upphovsman till värdepapperet med bakomliggande tillgångar eller av enheter som har nära förbindelser till upphovsmannen. Sådana nära förbindelser ska fastställas i enlighet med artikel 138 i riktlinje (EU) 2015/510 (ECB/2014/60).”

| 4. | Artikel 5.5 ska ersättas med följande:

  ”5.   Icke omsättbara skuldförbindelser med säkerhet i inteckning omfattas av ett värderingsavdrag om 36,5 procent.” |
| --- | --- |

4.

Artikel 5.5 ska ersättas med följande:

”5.   Icke omsättbara skuldförbindelser med säkerhet i inteckning omfattas av ett värderingsavdrag om 36,5 procent.”

| 5. | Artikel 5.7 ska ersättas med följande:

  ”7.   Varje underliggande kreditfordran som ingår i säkerhetspoolen för icke-omsättbara skuldförbindelser med säkerhet i godtagbara kreditfordringar (DECC), ska omfattas av ett värderingsavdrag som tillämpas individuellt enligt de regler som fastställs i punkterna 1–4 ovan. Det sammanlagda värdet av de underliggande kreditfordringar som ingår i säkerhetspoolen efter tillämpningen av värderingsavdrag ska alltid minst uppgå till värdet av DECC:s utestående kapitalbelopp. Om det sammanlagda värdet sjunker under det tröskelvärde som avses i föregående mening, ska DECC anses vara ej godtagbara.” |
| --- | --- |

5.

Artikel 5.7 ska ersättas med följande:

”7.   Varje underliggande kreditfordran som ingår i säkerhetspoolen för icke-omsättbara skuldförbindelser med säkerhet i godtagbara kreditfordringar (DECC), ska omfattas av ett värderingsavdrag som tillämpas individuellt enligt de regler som fastställs i punkterna 1–4 ovan. Det sammanlagda värdet av de underliggande kreditfordringar som ingår i säkerhetspoolen efter tillämpningen av värderingsavdrag ska alltid minst uppgå till värdet av DECC:s utestående kapitalbelopp. Om det sammanlagda värdet sjunker under det tröskelvärde som avses i föregående mening, ska DECC anses vara ej godtagbara.”

| 6. | Bilagan till riktlinje (EU) 2016/65 (ECB/2015/35) ska ersättas med bilagan till den här riktlinjen. |
| --- | --- |

6.

Bilagan till riktlinje (EU) 2016/65 (ECB/2015/35) ska ersättas med bilagan till den här riktlinjen.

Artikel 2

Verkan och genomförande

1.   Denna riktlinje får verkan samma dag som den anmäls till de nationella centralbankerna i de medlemsstater som har euron som valuta.

2.   De nationella centralbankerna i de medlemsstater som har euron som valuta ska vidta de åtgärder som är nödvändiga för att följa denna riktlinje och tillämpa dem från och med den 1 januari 2017. De ska senast den 5 december 2016 informera ECB om de texter och medel som avser dessa åtgärder.

Artikel 3

Adressater

Denna riktlinje riktar sig till de nationella centralbankerna i de medlemsstater som har euron som valuta.

Utfärdad i Frankfurt am Main den 2 november 2016.

På ECB-rådets vägnar

Mario DRAGHI

ECB:s ordförande

---

(1)  Europeiska centralbankens riktlinje (EU) 2016/65 av den 18 november 2015 om de värderingsavdrag som tillämpas vid genomförandet av Eurosystemets penningpolitiska ramverk (ECB/2015/35) (EUT L 14, 21.1.2016, s. 30).

1

---

BILAGA

Bilagan till riktlinje (EU) 2016/65 (ECB/2015/35) ska ersättas med följande:

”BILAGA

Tabell 1

Värderingsavdragskategorier för omsättbara tillgångar baserat på typ av emittent och/eller typ av tillgång

| Kategori I | Kategori II | Kategori III | Kategori IV | Kategori V |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Skuldinstrument som emitteras av staten
  ECB-skuldcertifikat
  Skuldcertifikat som emitteras av nationella centralbanker innan euron infördes i den medlemsstaten | Skuldinstrument som emitteras av kommuner och delstater
  Skuldinstrument som emitteras av enheter som klassificeras som organ av Eurosystemet
  Skuldinstrument som emitteras av multilaterala utvecklingsbanker och internationella organisationer
  Säkerställda obligationer av jumbo-typ som uppfyller UCITS-direktivet | Andra säkerställda obligationer som uppfyller UCITS än säkerställda obligationer av jumbo-typ som uppfyller UCITS
  Andra säkerställda obligationer
  Skuldinstrument som emitteras av icke-finansiella bolag och bolag inom sektorn offentlig förvaltning | Skuldinstrument utan säkerhet som emitterats av kreditinstitut
  Skuldinstrument utan säkerhet som emitterats av andra finansiella bolag än kreditinstitut | Värdepapper med bakomliggande tillgångar |

Kategori I

Kategori II

Kategori III

Kategori IV

Kategori V

Skuldinstrument som emitteras av staten

ECB-skuldcertifikat

Skuldcertifikat som emitteras av nationella centralbanker innan euron infördes i den medlemsstaten

Skuldinstrument som emitteras av kommuner och delstater

Skuldinstrument som emitteras av enheter som klassificeras som organ av Eurosystemet

Skuldinstrument som emitteras av multilaterala utvecklingsbanker och internationella organisationer

Säkerställda obligationer av jumbo-typ som uppfyller UCITS-direktivet

Andra säkerställda obligationer som uppfyller UCITS än säkerställda obligationer av jumbo-typ som uppfyller UCITS

Andra säkerställda obligationer

Skuldinstrument som emitteras av icke-finansiella bolag och bolag inom sektorn offentlig förvaltning

Skuldinstrument utan säkerhet som emitterats av kreditinstitut

Skuldinstrument utan säkerhet som emitterats av andra finansiella bolag än kreditinstitut

Värdepapper med bakomliggande tillgångar

Tabell 2

Värderingsavdrag för godtagbara omsättbara tillgångar i avdragskategorierna I–IV

| | Avdragskategorier |
| --- | --- |
| Kreditkvalitet | Återstående löptid (år) (*1) | Kategori I | Kategori II | Kategori III | Kategori IV |
| Fast kupong | Nollkupong | Fast kupong | Nollkupong | Fast kupong | Nollkupong | Fast kupong | Nollkupong |
| Steg 1 och 2 | [0–1) | 0,5 | 0,5 | 1,0 | 1,0 | 1,0 | 1,0 | 7,5 | 7,5 |
| [1–3) | 1,0 | 2,0 | 1,5 | 2,5 | 2,0 | 3,0 | 10,0 | 10,5 |
| [3–5) | 1,5 | 2,5 | 2,5 | 3,5 | 3,0 | 4,5 | 13,0 | 13,5 |
| [5–7) | 2,0 | 3,0 | 3,5 | 4,5 | 4,5 | 6,0 | 14,5 | 15,5 |
| [7–10) | 3,0 | 4,0 | 4,5 | 6,5 | 6,0 | 8,0 | 16,5 | 18,0 |
| [10, ∞) | 5,0 | 7,0 | 8,0 | 10,5 | 9,0 | 13,0 | 20,0 | 25,5 |
| | Avdragskategorier |
| Kreditkvalitet | Återstående löptid (år) (*1) | Kategori I | Kategori II | Kategori III | Kategori IV |
| Fast kupong | Nollkupong | Fast kupong | Nollkupong | Fast kupong | Nollkupong | Fast kupong | Nollkupong |
| Steg 3 | [0–1) | 6,0 | 6,0 | 7,0 | 7,0 | 8,0 | 8,0 | 13,0 | 13,0 |
| [1–3) | 7,0 | 8,0 | 9,5 | 13,5 | 14,5 | 15,0 | 22,5 | 25,0 |
| [3–5) | 9,0 | 10,0 | 13,5 | 18,5 | 20,5 | 23,5 | 28,0 | 32,5 |
| [5–7) | 10,0 | 11,5 | 14,0 | 20,0 | 23,0 | 28,0 | 30,5 | 35,0 |
| [7–10) | 11,5 | 13,0 | 16,0 | 24,5 | 24,0 | 30,0 | 31,0 | 37,0 |
| [10, ∞) | 13,0 | 16,0 | 19,0 | 29,5 | 24,5 | 32,0 | 31,5 | 38,0 |

Avdragskategorier

Kreditkvalitet

Återstående löptid (år) (*1)

Kategori I

Kategori II

Kategori III

Kategori IV

Fast kupong

Nollkupong

Fast kupong

Nollkupong

Fast kupong

Nollkupong

Fast kupong

Nollkupong

Steg 1 och 2

[0–1)

0,5

0,5

1,0

1,0

1,0

1,0

7,5

7,5

[1–3)

1,0

2,0

1,5

2,5

2,0

3,0

10,0

10,5

[3–5)

1,5

2,5

2,5

3,5

3,0

4,5

13,0

13,5

[5–7)

2,0

3,0

3,5

4,5

4,5

6,0

14,5

15,5

[7–10)

3,0

4,0

4,5

6,5

6,0

8,0

16,5

18,0

[10, ∞)

5,0

7,0

8,0

10,5

9,0

13,0

20,0

25,5

Avdragskategorier

Kreditkvalitet

Återstående löptid (år) (*1)

Kategori I

Kategori II

Kategori III

Kategori IV

Fast kupong

Nollkupong

Fast kupong

Nollkupong

Fast kupong

Nollkupong

Fast kupong

Nollkupong

Steg 3

[0–1)

6,0

6,0

7,0

7,0

8,0

8,0

13,0

13,0

[1–3)

7,0

8,0

9,5

13,5

14,5

15,0

22,5

25,0

[3–5)

9,0

10,0

13,5

18,5

20,5

23,5

28,0

32,5

[5–7)

10,0

11,5

14,0

20,0

23,0

28,0

30,5

35,0

[7–10)

11,5

13,0

16,0

24,5

24,0

30,0

31,0

37,0

[10, ∞)

13,0

16,0

19,0

29,5

24,5

32,0

31,5

38,0

Tabell 2a

Värderingsavdrag för godtagbara omsättbara tillgångar i avdragskategori V

| | | Kategori V |
| --- | --- | --- |
| Kreditkvalitet | Vägd genomsnittlig livslängd (WAL) (*2) | Värderingsavdrag |
| Steg 1 och 2 (AAA till A–) | [0–1) | 4,0 |
| [1–3) | 4,5 |
| [3–5) | 5,0 |
| [5–7) | 9,0 |
| [7–10) | 13,0 |
| [10, ∞) | 20,0 |

Kategori V

Kreditkvalitet

Vägd genomsnittlig livslängd (WAL) (*2)

Värderingsavdrag

Steg 1 och 2 (AAA till A–)

[0–1)

4,0

[1–3)

4,5

[3–5)

5,0

[5–7)

9,0

[7–10)

13,0

[10, ∞)

20,0

Tabell 3

Värderingsavdrag på kreditfordringar med fast räntebetalning

| | Värderingsmetod |
| --- | --- |
| Kreditkvalitet | Återstående löptid (år) (*3) | Fast räntebetalning och en värdering enligt det teoretiska pris som den nationella centralbanken anvisat | Fast räntebetalning och en värdering enligt det utestående belopp som den nationella centralbanken anvisat |
| Steg 1 och 2 (AAA till A–) | [0–1) | 10,0 | 12,0 |
| [1–3) | 12,0 | 16,0 |
| [3–5) | 14,0 | 21,0 |
| [5–7) | 17,0 | 27,0 |
| [7–10) | 22,0 | 35,0 |
| [10, ∞) | 30,0 | 45,0 |
| | Värderingsmetod |
| Kreditkvalitet | Återstående löptid (år) (*3) | Fast räntebetalning och en värdering enligt det teoretiska pris som den nationella centralbanken anvisat | Fast räntebetalning och en värdering enligt det utestående belopp som den nationella centralbanken anvisat |
| Steg 3 (BBB+ till BBB–) | [0–1) | 17,0 | 19,0 |
| [1–3) | 28,5 | 33,5 |
| [3–5) | 36,0 | 45,0 |
| [5–7) | 37,5 | 50,5 |
| [7–10) | 38,5 | 56,5 |
| [10, ∞) | 40,0 | 63,0 |

Värderingsmetod

Kreditkvalitet

Återstående löptid (år) (*3)

Fast räntebetalning och en värdering enligt det teoretiska pris som den nationella centralbanken anvisat

Fast räntebetalning och en värdering enligt det utestående belopp som den nationella centralbanken anvisat

Steg 1 och 2 (AAA till A–)

[0–1)

10,0

12,0

[1–3)

12,0

16,0

[3–5)

14,0

21,0

[5–7)

17,0

27,0

[7–10)

22,0

35,0

[10, ∞)

30,0

45,0

Värderingsmetod

Kreditkvalitet

Återstående löptid (år) (*3)

Fast räntebetalning och en värdering enligt det teoretiska pris som den nationella centralbanken anvisat

Fast räntebetalning och en värdering enligt det utestående belopp som den nationella centralbanken anvisat

Steg 3 (BBB+ till BBB–)

[0–1)

17,0

19,0

[1–3)

28,5

33,5

[3–5)

36,0

45,0

[5–7)

37,5

50,5

[7–10)

38,5

56,5

[10, ∞)

40,0

63,0

---

(*1)  Dvs. [0–1) återstående löptid under 1 år, [1–3) återstående löptid minst 1 år men under 3 år osv.

*1

(*2)  Dvs. [0–1) WAL under 1 år, [1–3) WAL minst 1 år men under 3 år osv.

*2

(*3)  Dvs. [0–1) återstående löptid under 1 år, [1–3) återstående löptid minst 1 år men under 3 år osv.”

*3

---

| 17.12.2016 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 344/123 |
| --- | --- | --- | --- |

17.12.2016

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 344/123

---

EUROPEISKA CENTRALBANKENS RIKTLINJE (EU) 2016/2300

av den 2 november 2016

om ändring av riktlinje ECB/2014/31 om ytterligare tillfälliga åtgärder som berör Eurosystemets refinansieringstransaktioner och de säkerheter som godtas (ECB/2016/33)

ECB-RÅDET HAR ANTAGIT DENNA RIKTLINJE

med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, särskilt artikel 127.2,

med beaktande av stadgan för Europeiska centralbankssystemet och Europeiska centralbanken, särskilt artikel 3.1 första strecksatsen och artiklarna 5.1, 12.1, 14.3 samt 18.2, och

av följande skäl:

| (1) | Alla tillgångar som är godtagbara för Eurosystemets kreditoperationer omfattas av åtgärder för riskkontroll för att skydda Eurosystemet mot ekonomiska förluster i händelse av att värdepapperen måste avyttras till följd av en motparts falissemang. Som ett resultat av den regelbundna granskningen av Eurosystemets riskkontrollåtgärder behöver flera justeringar som berör värdepapper med bakomliggande tillgångar göras för att säkerställa ett tillräckligt skydd. |
| --- | --- |

(1)

Alla tillgångar som är godtagbara för Eurosystemets kreditoperationer omfattas av åtgärder för riskkontroll för att skydda Eurosystemet mot ekonomiska förluster i händelse av att värdepapperen måste avyttras till följd av en motparts falissemang. Som ett resultat av den regelbundna granskningen av Eurosystemets riskkontrollåtgärder behöver flera justeringar som berör värdepapper med bakomliggande tillgångar göras för att säkerställa ett tillräckligt skydd.

| (2) | Europeiska centralbankens riktlinje ECB/2014/31 (1) bör därför ändras i enlighet med detta. |
| --- | --- |

(2)

Europeiska centralbankens riktlinje ECB/2014/31 (1) bör därför ändras i enlighet med detta.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Ändringar i riktlinje ECB/2014/31

Riktlinje ECB/2014/31 ska ändras på följande sätt:

| 1. | Artikel 3 ska ändras på följande sätt:






  a) | Punkt 2 ska ersättas med följande:

  ”2.   Värdepapper med bakomliggande tillgångar enligt punkt 1 som inte har två offentliga kreditbetyg som minst motsvarar kreditkvalitetssteg 2 i Eurosystemets harmoniserade bedömningsskala i enlighet med artikel 82.1 b i Europeiska centralbankens riktlinje (EU) 2015/510 (ECB/2014/60) (*1) omfattas av ett värderingsavdrag som beräknas utifrån deras vägda genomsnittliga livslängd enligt vad som framgår av bilaga IIa.


  (*1)  Europeiska centralbankens riktlinje (EU) 2015/510 av den 19 december 2014 om genomförandet av Eurosystemets penningpolitiska ramverk (ECB/2014/60) (riktlinjen om den allmänna dokumentationen) (EUT L 91, 2.4.2015, s. 3).”
  " |
| --- | --- | --- |

1.

Artikel 3 ska ändras på följande sätt:

a)

Punkt 2 ska ersättas med följande:

”2.   Värdepapper med bakomliggande tillgångar enligt punkt 1 som inte har två offentliga kreditbetyg som minst motsvarar kreditkvalitetssteg 2 i Eurosystemets harmoniserade bedömningsskala i enlighet med artikel 82.1 b i Europeiska centralbankens riktlinje (EU) 2015/510 (ECB/2014/60) (*1) omfattas av ett värderingsavdrag som beräknas utifrån deras vägda genomsnittliga livslängd enligt vad som framgår av bilaga IIa.

(*1)  Europeiska centralbankens riktlinje (EU) 2015/510 av den 19 december 2014 om genomförandet av Eurosystemets penningpolitiska ramverk (ECB/2014/60) (riktlinjen om den allmänna dokumentationen) (EUT L 91, 2.4.2015, s. 3).”
  "

*1

| b) | Följande punkt 2a ska införas:

  ”2a.   Den vägda genomsnittliga livslängden för den bäst rangordnade tranchen av värdepapper med bakomliggande tillgångar ska beräknas som den förväntade vägda genomsnittliga återstående tiden fram till att denna tranche återbetalats. För innehållna mobiliserade värdepapper med bakomliggande tillgångar ska beräkningen av den vägda genomsnittliga livslängden utgå från antagandet att emittentens köpoptioner inte utövas.” |
| --- | --- |

b)

Följande punkt 2a ska införas:

”2a.   Den vägda genomsnittliga livslängden för den bäst rangordnade tranchen av värdepapper med bakomliggande tillgångar ska beräknas som den förväntade vägda genomsnittliga återstående tiden fram till att denna tranche återbetalats. För innehållna mobiliserade värdepapper med bakomliggande tillgångar ska beräkningen av den vägda genomsnittliga livslängden utgå från antagandet att emittentens köpoptioner inte utövas.”

| c) | Punkt 3 ska utgå. |
| --- | --- |

c)

Punkt 3 ska utgå.

| d) | Punkt 5 ska ersättas med följande:

  ”5.   En nationell centralbank får som säkerhet för Eurosystemets penningpolitiska transaktioner godta värdepapper med bakomliggande tillgångar där de bakomliggande tillgångarna inkluderar bolån eller lån till små och medelstora företag eller båda dessa och som inte uppfyller de krav på kreditbetyg som framgår av del 4 avdelning II kapitel 2 i riktlinje (EU) 2015/510 (ECB/2014/60) och kraven enligt punkt 1.a–1.d samt punkt 4, men som i övrigt uppfyller kraven för värdepapper med bakomliggande tillgångar i riktlinje (EU) 2015/510 (ECB/2014/60) och har två offentliga kreditbetyg som minst motsvarar kreditkvalitetssteg 3 i Eurosystemets harmoniserade bedömningsskala. Sådana värdepapper med bakomliggande tillgångar ska begränsas till sådana som emitterats före den 20 juni 2012 och omfattas av ett värderingsavdrag som beräknas utifrån deras vägda genomsnittliga livslängd enligt vad som framgår av bilaga IIa.” |
| --- | --- |

d)

Punkt 5 ska ersättas med följande:

”5.   En nationell centralbank får som säkerhet för Eurosystemets penningpolitiska transaktioner godta värdepapper med bakomliggande tillgångar där de bakomliggande tillgångarna inkluderar bolån eller lån till små och medelstora företag eller båda dessa och som inte uppfyller de krav på kreditbetyg som framgår av del 4 avdelning II kapitel 2 i riktlinje (EU) 2015/510 (ECB/2014/60) och kraven enligt punkt 1.a–1.d samt punkt 4, men som i övrigt uppfyller kraven för värdepapper med bakomliggande tillgångar i riktlinje (EU) 2015/510 (ECB/2014/60) och har två offentliga kreditbetyg som minst motsvarar kreditkvalitetssteg 3 i Eurosystemets harmoniserade bedömningsskala. Sådana värdepapper med bakomliggande tillgångar ska begränsas till sådana som emitterats före den 20 juni 2012 och omfattas av ett värderingsavdrag som beräknas utifrån deras vägda genomsnittliga livslängd enligt vad som framgår av bilaga IIa.”

| e) | Punkt 6 ska utgå. |
| --- | --- |

e)

Punkt 6 ska utgå.

| f) | Punkt 7 g ska ersättas med följande:
  ”g)   
  bestämmelser om kontinuerligt betalningsansvar
  : bestämmelser i den rättsliga dokumentationen av ett värdepapper med bakomliggande tillgångar som består av antingen bestämmelser om alternativt betalningsansvarig eller bestämmelser om kontaktorgan för alternativt betalningsansvarig (om det saknas bestämmelser om alternativt betalningsansvarig). När det gäller bestämmelser om kontaktorgan för alternativt betalningsansvarig bör ett sådant utses och kontaktorganet ges i uppdrag att hitta en lämplig alternativ betalningsansvarig inom 60 dagar från en utlösande händelse för att säkerställa att värdepapperet med bakomliggande tillgångar betalas och administreras enligt tidsplanen. Dessa bestämmelser ska även omfatta utlösande faktorer – som kan vara kreditbetygsbaserade och/eller icke-kreditbetygsbaserade – för att en alternativ betalningsansvarig ska utses, t.ex. att den aktuellt betalningsansvarige inte har fullgjort sina skyldigheter. I bestämmelser om alternativt betalningsansvariga ska den alternativt betalningsansvarige inte ha nära förbindelser till den betalningsansvarige. I bestämmelser om kontaktorgan för alternativt betalningsansvarig ska det inte samtidigt finnas nära förbindelser mellan den betalningsansvarige, kontaktorganet för alternativt betalningsansvarig och emittentens kontoförande bank.” |
| --- | --- |

f)

Punkt 7 g ska ersättas med följande:

”g)   
  bestämmelser om kontinuerligt betalningsansvar
  : bestämmelser i den rättsliga dokumentationen av ett värdepapper med bakomliggande tillgångar som består av antingen bestämmelser om alternativt betalningsansvarig eller bestämmelser om kontaktorgan för alternativt betalningsansvarig (om det saknas bestämmelser om alternativt betalningsansvarig). När det gäller bestämmelser om kontaktorgan för alternativt betalningsansvarig bör ett sådant utses och kontaktorganet ges i uppdrag att hitta en lämplig alternativ betalningsansvarig inom 60 dagar från en utlösande händelse för att säkerställa att värdepapperet med bakomliggande tillgångar betalas och administreras enligt tidsplanen. Dessa bestämmelser ska även omfatta utlösande faktorer – som kan vara kreditbetygsbaserade och/eller icke-kreditbetygsbaserade – för att en alternativ betalningsansvarig ska utses, t.ex. att den aktuellt betalningsansvarige inte har fullgjort sina skyldigheter. I bestämmelser om alternativt betalningsansvariga ska den alternativt betalningsansvarige inte ha nära förbindelser till den betalningsansvarige. I bestämmelser om kontaktorgan för alternativt betalningsansvarig ska det inte samtidigt finnas nära förbindelser mellan den betalningsansvarige, kontaktorganet för alternativt betalningsansvarig och emittentens kontoförande bank.”

bestämmelser om kontinuerligt betalningsansvar

| g) | I punkt 7 ska följande led h och i införas:
  ”h)   
  nära förbindelser
  : samma betydelse som i artikel 138.2. i riktlinje (EU) 2015/510 (ECB/2014/60).
  i)   
  innehållna mobiliserade värdepapper med bakomliggande tillgångar
  : sådana värdepapper med bakomliggande tillgångar som används till mer än 75 procent av det utestående nominella beloppet av en motpart som är upphovsman till värdepapperet med bakomliggande tillgångar eller av enheter som har nära förbindelser till upphovsmannen.” |
| --- | --- |

g)

I punkt 7 ska följande led h och i införas:

”h)   
  nära förbindelser
  : samma betydelse som i artikel 138.2. i riktlinje (EU) 2015/510 (ECB/2014/60).

nära förbindelser

i)   
  innehållna mobiliserade värdepapper med bakomliggande tillgångar
  : sådana värdepapper med bakomliggande tillgångar som används till mer än 75 procent av det utestående nominella beloppet av en motpart som är upphovsman till värdepapperet med bakomliggande tillgångar eller av enheter som har nära förbindelser till upphovsmannen.”

innehållna mobiliserade värdepapper med bakomliggande tillgångar

| 2. | Bilagan till den här riktlinjen ska införas som bilaga IIa. |
| --- | --- |

2.

Bilagan till den här riktlinjen ska införas som bilaga IIa.

Artikel 2

Verkan och genomförande

1.   Denna riktlinje får verkan samma dag som den anmäls till de nationella centralbankerna i de medlemsstater som har euron som valuta.

2.   De nationella centralbankerna i de medlemsstater som har euron som valuta ska vidta de åtgärder som är nödvändiga för att följa denna riktlinje och tillämpa dem från och med den 1 januari 2017. De ska senast den 5 december 2016 informera ECB om de texter och medel som avser dessa åtgärder.

Artikel 3

Adressater

Denna riktlinje riktar sig till alla centralbanker i Eurosystemet.

Utfärdad i Frankfurt am Main den 2 november 2016

Mario DRAGHI

ECB:s ordförande

---

(1)  Europeiska centralbankens riktlinje ECB/2014/31 av den 9 juli 2014 om ytterligare tillfälliga åtgärder som berör Eurosystemets refinansieringstransaktioner och de säkerheter som godtas samt om ändring av riktlinje ECB/2007/9 (EUT L 240, 13.8.2014, s. 28).

1

---

BILAGA

”BILAGA IIa

Värderingsavdrag för värdepapper med bakomliggande tillgångar som är godtagbara enligt artikel 3.2 i denna riktlinje

| Vägd genomsnittlig livslängd | Värderingsavdrag |
| --- | --- |
| 0–1 | 6,0 |
| 1–3 | 9,0 |
| 3–5 | 13,0 |
| 5–7 | 15,0 |
| 7–10 | 18,0 |
| > 10 | 30,0” |

Vägd genomsnittlig livslängd

Värderingsavdrag

0–1

6,0

1–3

9,0

3–5

13,0

5–7

15,0

7–10

18,0

> 10

30,0”

---

Rättelser

| 17.12.2016 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 344/126 |
| --- | --- | --- | --- |

17.12.2016

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 344/126

---

Rättelse till rådets beslut (EU) 2016/1877 av den 17 oktober 2016 om den ståndpunkt som ska intas på Europeiska unionens vägnar i expertgruppen för Förenta nationernas ekonomiska kommission för den europeiska överenskommelsen om arbetsförhållanden för fordonsbesättningar vid internationella vägtransporter (AETR) och i arbetsgruppen för vägtransporter

(
  Europeiska unionens officiella tidning L 288 av den 22 oktober 2016
  )

Sidan 53, bilaga III:

I stället för:

”Artikel 10.3 ska ersättas med följande:

’3.   För fordon som registreras för första gången före den 14 juni 2019 ska en färdskrivare som överensstämmer med rådets förordning (EEG) nr 3821/85 av den 20 december 1985 och tillägg 1 B till denna överenskommelse i fråga om konstruktion, installation, användning och provning anses överensstämma med kraven i denna överenskommelse.

För fordon som registreras för första gången från och med den 15 juni 2019 ska en färdskrivare som överensstämmer med förordning (EU) nr 165/2014 av den 4 februari 2014 och tillägg 1 C till denna överenskommelse i fråga om konstruktion, installation, användning och provning anses överensstämma med kraven i denna överenskommelse.’”

ska det stå:

”Artikel 10.3 ska ersättas med följande:

’3.   För fordon som registreras för första gången fram till och med den 14 juni 2019 ska en färdskrivare som överensstämmer med rådets förordning (EEG) nr 3821/85 av den 20 december 1985 och tillägg 1 B till denna överenskommelse i fråga om konstruktion, installation, användning och provning anses överensstämma med kraven i denna överenskommelse.

För fordon som registreras för första gången från och med den 15 juni 2019 ska en färdskrivare som överensstämmer med förordning (EU) nr 165/2014 av den 4 februari 2014 och tillägg 1 C till denna överenskommelse i fråga om konstruktion, installation, användning och provning anses överensstämma med kraven i denna överenskommelse.’”

---