# Uradni list L 340/2016

| | ISSN 1977-0804 |
| --- | --- |
| Uradni list
  Evropske unije | L 340 |
| | |
| Slovenska izdaja | Zakonodaja | Letnik 5915. december 2016 |

ISSN 1977-0804

Uradni list

Evropske unije

L 340

Slovenska izdaja

Zakonodaja

Letnik 5915. december 2016

---

| Vsebina | | II   Nezakonodajni akti | Stran |
| --- | --- | --- | --- |
| | | MEDNARODNI SPORAZUMI |
| | * | Obvestilo o začasni uporabi vmesnega Sporazuma o gospodarskem partnerstvu med Gano na eni strani ter Evropsko skupnostjo in njenimi državami članicami na drugi strani | 1 |
| | | UREDBE |
| | * | Delegirana uredba Komisije (EU) 2016/2250 z dne 4. oktobra 2016 o načrtu za zavržke za nekatere vrste pridnenega ribolova v Severnem morju in vodah Unije razdelka ICES IIa | 2 |
| | * | Delegirana uredba Komisije (EU) 2016/2251 z dne 4. oktobra 2016 o dopolnitvi Uredbe (EU) št. 648/2012 Evropskega parlamenta in Sveta o izvedenih finančnih instrumentih OTC, centralnih nasprotnih strankah in repozitorijih sklenjenih poslov v zvezi z regulativnimi tehničnimi standardi o tehnikah zmanjševanja tveganj za pogodbe o izvedenih finančnih instrumentih OTC brez kliringa prek centralne nasprotne stranke (
  1
  ) | 9 |
| | * | Izvedbena uredba Komisije (EU) 2016/2252 z dne 1. decembra 2016 o vpisu imena v register zaščitenih označb porekla in zaščitenih geografskih označb (Oliva di Gaeta (ZOP)) | 47 |
| | * | Izvedbena uredba Komisije (EU) 2016/2253 z dne 14. decembra 2016 o odprtju in upravljanju tarifnih kvot za nekatere kmetijske in predelane kmetijske proizvode s poreklom iz Južne Afrike | 48 |
| | | Izvedbena uredba Komisije (EU) 2016/2254 z dne 14. decembra 2016 o določitvi standardnih uvoznih vrednosti za določitev uvozne cene za nekatere vrste sadja in zelenjave | 57 |
| | | SKLEPI |
| | * | Sklep Političnega in varnostnega odbora (SZVP) 2016/2255 z dne 7. decembra 2016 o sprejetju prispevka tretjih držav za misijo Evropske unije za vojaško usposabljanje v okviru SVOP v Srednjeafriški republiki (EUTM RCA) (EUTM RCA/2/2016) | 59 |
| | | PRIPOROČILA |
| | * | Priporočilo Komisije (EU) 2016/2256 z dne 8. decembra 2016 naslovljeno na države članice o ponovni vzpostavitvi predaj Grčiji v skladu z Uredbo (EU) št. 604/2013 Evropskega parlamenta in Sveta | 60 |

Vsebina

II   Nezakonodajni akti

Stran

MEDNARODNI SPORAZUMI

*

Obvestilo o začasni uporabi vmesnega Sporazuma o gospodarskem partnerstvu med Gano na eni strani ter Evropsko skupnostjo in njenimi državami članicami na drugi strani

1

UREDBE

*

Delegirana uredba Komisije (EU) 2016/2250 z dne 4. oktobra 2016 o načrtu za zavržke za nekatere vrste pridnenega ribolova v Severnem morju in vodah Unije razdelka ICES IIa

2

*

Delegirana uredba Komisije (EU) 2016/2251 z dne 4. oktobra 2016 o dopolnitvi Uredbe (EU) št. 648/2012 Evropskega parlamenta in Sveta o izvedenih finančnih instrumentih OTC, centralnih nasprotnih strankah in repozitorijih sklenjenih poslov v zvezi z regulativnimi tehničnimi standardi o tehnikah zmanjševanja tveganj za pogodbe o izvedenih finančnih instrumentih OTC brez kliringa prek centralne nasprotne stranke (
  1
  )

1

9

*

Izvedbena uredba Komisije (EU) 2016/2252 z dne 1. decembra 2016 o vpisu imena v register zaščitenih označb porekla in zaščitenih geografskih označb (Oliva di Gaeta (ZOP))

47

*

Izvedbena uredba Komisije (EU) 2016/2253 z dne 14. decembra 2016 o odprtju in upravljanju tarifnih kvot za nekatere kmetijske in predelane kmetijske proizvode s poreklom iz Južne Afrike

48

Izvedbena uredba Komisije (EU) 2016/2254 z dne 14. decembra 2016 o določitvi standardnih uvoznih vrednosti za določitev uvozne cene za nekatere vrste sadja in zelenjave

57

SKLEPI

*

Sklep Političnega in varnostnega odbora (SZVP) 2016/2255 z dne 7. decembra 2016 o sprejetju prispevka tretjih držav za misijo Evropske unije za vojaško usposabljanje v okviru SVOP v Srednjeafriški republiki (EUTM RCA) (EUTM RCA/2/2016)

59

PRIPOROČILA

*

Priporočilo Komisije (EU) 2016/2256 z dne 8. decembra 2016 naslovljeno na države članice o ponovni vzpostavitvi predaj Grčiji v skladu z Uredbo (EU) št. 604/2013 Evropskega parlamenta in Sveta

60

| | | Popravki |
| --- | --- | --- |
| | * | Popravek Uredbe Komisije (EU) 2016/1015 z dne 17. junija 2016 o spremembi prilog II in III k Uredbi Evropskega parlamenta in Sveta (ES) št. 396/2005 glede mejnih vrednosti ostankov za 1-naftilacetamid, 1-naftilocetno kislino, kloridazon, fluazifop-P, fuberidazol, mepikvat in tralkoksidim v ali na nekaterih proizvodih ( UL L 172, 29.6.2016 ) | 72 |

Popravki

*

Popravek Uredbe Komisije (EU) 2016/1015 z dne 17. junija 2016 o spremembi prilog II in III k Uredbi Evropskega parlamenta in Sveta (ES) št. 396/2005 glede mejnih vrednosti ostankov za 1-naftilacetamid, 1-naftilocetno kislino, kloridazon, fluazifop-P, fuberidazol, mepikvat in tralkoksidim v ali na nekaterih proizvodih ( UL L 172, 29.6.2016 )

( UL L 172, 29.6.2016 )

72

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Besedilo velja za EGP |

---

(1)   Besedilo velja za EGP

1

| SL | Akti z rahlo natisnjenimi naslovi so tisti, ki se nanašajo na dnevno upravljanje kmetijskih zadev in so splošno veljavni za omejeno obdobje.
  Naslovi vseh drugih aktov so v mastnem tisku in pred njimi stoji zvezdica. |
| --- | --- |

SL

Akti z rahlo natisnjenimi naslovi so tisti, ki se nanašajo na dnevno upravljanje kmetijskih zadev in so splošno veljavni za omejeno obdobje.

Naslovi vseh drugih aktov so v mastnem tisku in pred njimi stoji zvezdica.

---

II Nezakonodajni akti

MEDNARODNI SPORAZUMI

| 15.12.2016 | SL | Uradni list Evropske unije | L 340/1 |
| --- | --- | --- | --- |

15.12.2016

SL

Uradni list Evropske unije

L 340/1

---

Obvestilo o začasni uporabi vmesnega Sporazuma o gospodarskem partnerstvu med Gano na eni strani ter Evropsko skupnostjo in njenimi državami članicami na drugi strani

Evropska unija in Republika Gana sta sporočili, da sta zaključili postopke, potrebne za začasno uporabo vmesnega Sporazuma o gospodarskem partnerstvu med Gano na eni strani ter Evropsko skupnostjo in njenimi državami članicami na drugi strani (1), v skladu s členom 75 Sporazuma. Zato se ta sporazum med Evropsko unijo in Republiko Gano začasno uporablja od 15. decembra 2016.

1

---

(1)  
  UL L 287, 21.10.2016, str. 1.

1

---

UREDBE

| 15.12.2016 | SL | Uradni list Evropske unije | L 340/2 |
| --- | --- | --- | --- |

15.12.2016

SL

Uradni list Evropske unije

L 340/2

---

DELEGIRANA UREDBA KOMISIJE (EU) 2016/2250

z dne 4. oktobra 2016

o načrtu za zavržke za nekatere vrste pridnenega ribolova v Severnem morju in vodah Unije razdelka ICES IIa

EVROPSKA KOMISIJA JE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije,

ob upoštevanju Uredbe (EU) št. 1380/2013 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 11. decembra 2013 o skupni ribiški politiki in o spremembi uredb Sveta (ES) št. 1954/2003 in (ES) št. 1224/2009 ter razveljavitvi uredb Sveta (ES) št. 2371/2002 in (ES) št. 639/2004 ter Sklepa Sveta 2004/585/ES (1) in zlasti člena 15(6) Uredbe,

ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 850/98 z dne 30. marca 1998 za ohranjanje ribolovnih virov s tehničnimi ukrepi za varovanje nedoraslih morskih organizmov (2) in zlasti člena 18a Uredbe,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Cilj Uredbe (EU) št. 1380/2013 je postopna odprava zavržkov za ves ribolov v Uniji z uvedbo obveznosti iztovarjanja ulova za vrste, za katere veljajo omejitve ulova. |
| --- | --- |

(1)

Cilj Uredbe (EU) št. 1380/2013 je postopna odprava zavržkov za ves ribolov v Uniji z uvedbo obveznosti iztovarjanja ulova za vrste, za katere veljajo omejitve ulova.

| (2) | Člen 15(6) navedene uredbe pooblašča Komisijo, da na podlagi skupnih priporočil, ki jih države članice pripravijo po posvetu z zadevnimi svetovalnimi sveti, z delegiranimi akti sprejme načrte za zavržke, ki lahko trajajo največ tri leta. |
| --- | --- |

(2)

Člen 15(6) navedene uredbe pooblašča Komisijo, da na podlagi skupnih priporočil, ki jih države članice pripravijo po posvetu z zadevnimi svetovalnimi sveti, z delegiranimi akti sprejme načrte za zavržke, ki lahko trajajo največ tri leta.

| (3) | Belgija, Danska, Nemčija, Francija, Nizozemska, Švedska in Združeno kraljestvo imajo neposreden upravljalni interes za ribolov v Severnem morju. Po posvetovanju s Svetovalnim svetom za Severno morje so navedene države članice 3. junija 2016 Komisiji predložile skupno priporočilo o novem načrtu za zavržke za nekatere vrste pridnenega ribolova v Severnem morju. Zadevni znanstveni organi so predložili znanstvene prispevke, ki jih je pregledal Znanstveni, tehnični in gospodarski odbor za ribištvo (STECF). Na srečanju strokovne skupine 14. julija, ki se ga je udeležilo 28 držav članic in Komisija ter Evropski parlament kot opazovalec, so bili obravnavani zadevni ukrepi. |
| --- | --- |

(3)

Belgija, Danska, Nemčija, Francija, Nizozemska, Švedska in Združeno kraljestvo imajo neposreden upravljalni interes za ribolov v Severnem morju. Po posvetovanju s Svetovalnim svetom za Severno morje so navedene države članice 3. junija 2016 Komisiji predložile skupno priporočilo o novem načrtu za zavržke za nekatere vrste pridnenega ribolova v Severnem morju. Zadevni znanstveni organi so predložili znanstvene prispevke, ki jih je pregledal Znanstveni, tehnični in gospodarski odbor za ribištvo (STECF). Na srečanju strokovne skupine 14. julija, ki se ga je udeležilo 28 držav članic in Komisija ter Evropski parlament kot opazovalec, so bili obravnavani zadevni ukrepi.

| (4) | Ukrepi iz skupnega priporočila so skladni s členom 18(3) Uredbe (EU) št. 1380/2013. |
| --- | --- |

(4)

Ukrepi iz skupnega priporočila so skladni s členom 18(3) Uredbe (EU) št. 1380/2013.

| (5) | Za namene navedene uredbe Severno morje vključuje coni ICES IIIa in IV. Ker se nekateri pridneni staleži, ki jih zadeva predlagani načrt za zavržke, nahajajo tudi v vodah Unije razdelka ICES IIa, zadevne države članice predlagajo, da se tudi razdelek ICES IIa vključi v načrt za zavržke. |
| --- | --- |

(5)

Za namene navedene uredbe Severno morje vključuje coni ICES IIIa in IV. Ker se nekateri pridneni staleži, ki jih zadeva predlagani načrt za zavržke, nahajajo tudi v vodah Unije razdelka ICES IIa, zadevne države članice predlagajo, da se tudi razdelek ICES IIa vključi v načrt za zavržke.

| (6) | V skladu s členom 15(1)(c) Uredbe (EU) št. 1380/2013 se obveznost iztovarjanja v Severnem morju uporablja najpozneje od 1. januarja 2016 za:






  — | mešani ribolov trske, vahnje, mola in saja, |
| --- | --- | --- |

(6)

V skladu s členom 15(1)(c) Uredbe (EU) št. 1380/2013 se obveznost iztovarjanja v Severnem morju uporablja najpozneje od 1. januarja 2016 za:

—

mešani ribolov trske, vahnje, mola in saja,

| — | ribolov škampa, |
| --- | --- |

—

ribolov škampa,

| — | mešani ribolov morskega lista in morske plošče, |
| --- | --- |

—

mešani ribolov morskega lista in morske plošče,

| — | ribolov osliča ter |
| --- | --- |

—

ribolov osliča ter

| — | ribolov severne kozice. |
| --- | --- |

—

ribolov severne kozice.

V skladu s členom 15(5) Uredbe (EU) št. 1380/2013 je Delegirana uredba Komisije (EU) 2015/2440 (3) opredelila vrste, ki jih bo treba iztovarjati od 1. januarja 2016. Navedene vrste so saj, vahnja, škamp, morski list, morska plošča, oslič in severna kozica. Delegirana uredba (EU) 2015/2440 je določila tudi obveznost iztovarjanja prilova severne kozice. S to uredbo bi bilo treba ponovno uvesti določbe za vrste iz Delegirane uredbe (EU) 2015/2440, ki bodo iztovorjene, in v njej opredeliti dodatne vrste rib in ribolova, za katere se bo obveznost iztovarjanja uporabljala v letih 2017 in 2018.

| (7) | Zadevne države članice trdijo, da pravila ribolovnega napora iz poglavja III Uredbe Sveta (ES) št. 1342/2008 (4) ovirajo uspešno izvajanje obveznosti iztovarjanja za trsko, ker bi ureditev ribolovnega napora iz navedenega poglavja ovirala prožnost, potrebno za prilagajanje ribolovnih vzorcev, kot so izbira območja in orodij, ko bo uvedena obveznost iztovarjanja. Sozakonodajalca trenutno pregledujeta Uredbo (ES) št. 1342/2008. Da bi preprečili, da se ureditev ribolovnega napora in obveznost iztovarjanja za trsko začneta uporabljati sočasno, bi se morala obveznost iztovarjanja za trsko začeti uporabljati šele takrat, ko bo ureditev ribolovnega napora nehala veljati. |
| --- | --- |

(7)

Zadevne države članice trdijo, da pravila ribolovnega napora iz poglavja III Uredbe Sveta (ES) št. 1342/2008 (4) ovirajo uspešno izvajanje obveznosti iztovarjanja za trsko, ker bi ureditev ribolovnega napora iz navedenega poglavja ovirala prožnost, potrebno za prilagajanje ribolovnih vzorcev, kot so izbira območja in orodij, ko bo uvedena obveznost iztovarjanja. Sozakonodajalca trenutno pregledujeta Uredbo (ES) št. 1342/2008. Da bi preprečili, da se ureditev ribolovnega napora in obveznost iztovarjanja za trsko začneta uporabljati sočasno, bi se morala obveznost iztovarjanja za trsko začeti uporabljati šele takrat, ko bo ureditev ribolovnega napora nehala veljati.

| (8) | Delegirana uredba (EU) 2015/2440 je uvedla izjemo od obveznosti iztovarjanja celotnega ulova za vrste, za katere znanstveni dokazi kažejo visoke stopnje preživetja („izjema zaradi visoke stopnje preživetja“); ta uredba velja za ulov škampa v razdelku ICES IIIa pod pogojem, da se uporabljajo vrše ali določene pridnene vlečne mreže. Navedena delegirana uredba je od držav članic z neposrednim upravljalnim interesom v Severnem morju zahtevala, da Komisiji predložijo dodatne znanstvene informacije, ki podpirajo izjeme za določene pridnene vlečne mreže. Navedene informacije so bile predložene in STECF je ugotovil, da so informacije zadostne. Zato bi bilo treba navedeno izjemo vključiti v nov načrt za zavržke. |
| --- | --- |

(8)

Delegirana uredba (EU) 2015/2440 je uvedla izjemo od obveznosti iztovarjanja celotnega ulova za vrste, za katere znanstveni dokazi kažejo visoke stopnje preživetja („izjema zaradi visoke stopnje preživetja“); ta uredba velja za ulov škampa v razdelku ICES IIIa pod pogojem, da se uporabljajo vrše ali določene pridnene vlečne mreže. Navedena delegirana uredba je od držav članic z neposrednim upravljalnim interesom v Severnem morju zahtevala, da Komisiji predložijo dodatne znanstvene informacije, ki podpirajo izjeme za določene pridnene vlečne mreže. Navedene informacije so bile predložene in STECF je ugotovil, da so informacije zadostne. Zato bi bilo treba navedeno izjemo vključiti v nov načrt za zavržke.

| (9) | Skupno priporočilo vključuje izjemo zaradi visoke stopnje preživetja za ulov škampa v podobmočju ICES IV za nekatera orodja pod pogojem, da se uporabi selektivna naprava NETGRID. |
| --- | --- |

(9)

Skupno priporočilo vključuje izjemo zaradi visoke stopnje preživetja za ulov škampa v podobmočju ICES IV za nekatera orodja pod pogojem, da se uporabi selektivna naprava NETGRID.

| (10) | Skupno priporočilo vključuje izjemo zaradi visoke stopnje preživetja za ulov morskega lista v podobmočju ICES IV za nekatera orodja pod pogoji, ki zvišujejo stopnjo preživetja morskega lista. |
| --- | --- |

(10)

Skupno priporočilo vključuje izjemo zaradi visoke stopnje preživetja za ulov morskega lista v podobmočju ICES IV za nekatera orodja pod pogoji, ki zvišujejo stopnjo preživetja morskega lista.

| (11) | Na podlagi znanstvenih dokazov iz skupnega priporočila, ki jih je pregledal STECF, in ob upoštevanju lastnosti orodja, ribolovnih praks in ekosistema bi bilo treba navedeni izjemi vključiti v to uredbo za leto 2017. Države članice bi morale predložiti dodatne podatke, na podlagi katerih bi STECF lahko natančneje ocenil stopnje preživetja škampa in morskega lista, ulovljenih z zadevnimi vlečnimi mrežami v podobmočju ICES IV, Komisija pa bi lahko zadevni izjemi pregledala. |
| --- | --- |

(11)

Na podlagi znanstvenih dokazov iz skupnega priporočila, ki jih je pregledal STECF, in ob upoštevanju lastnosti orodja, ribolovnih praks in ekosistema bi bilo treba navedeni izjemi vključiti v to uredbo za leto 2017. Države članice bi morale predložiti dodatne podatke, na podlagi katerih bi STECF lahko natančneje ocenil stopnje preživetja škampa in morskega lista, ulovljenih z zadevnimi vlečnimi mrežami v podobmočju ICES IV, Komisija pa bi lahko zadevni izjemi pregledala.

| (12) | Delegirana uredba (EU) 2015/2440 je uvedla izjeme de minimis za:






  — | morski list, ulovljen s trislojnimi mrežami in zabodnimi mrežami v razdelku ICES IIIa, podobmočju ICES IV in vodah Unije podobmočja ICES IIa, |
| --- | --- | --- |

(12)

Delegirana uredba (EU) 2015/2440 je uvedla izjeme de minimis za:

—

morski list, ulovljen s trislojnimi mrežami in zabodnimi mrežami v razdelku ICES IIIa, podobmočju ICES IV in vodah Unije podobmočja ICES IIa,

| — | morski list, ulovljen z določenimi vlečnimi mrežami z gredjo v podobmočju ICES IV, |
| --- | --- |

—

morski list, ulovljen z določenimi vlečnimi mrežami z gredjo v podobmočju ICES IV,

| — | škampa, ulovljenega z določenimi pridnenimi vlečnimi mrežami v podobmočju ICES IV in vodah Unije razdelka ICES IIa, ter |
| --- | --- |

—

škampa, ulovljenega z določenimi pridnenimi vlečnimi mrežami v podobmočju ICES IV in vodah Unije razdelka ICES IIa, ter

| — | morski list in vahnjo skupaj, ulovljenih z določenimi pridnenimi vlečnimi mrežami v razdelku ICES IIIa. |
| --- | --- |

—

morski list in vahnjo skupaj, ulovljenih z določenimi pridnenimi vlečnimi mrežami v razdelku ICES IIIa.

Skupno priporočilo predlaga nadaljnjo uporabo navedenih izjem. Zato bi jih bilo treba vključiti v nov načrt za zavržke.

| (13) | Skupno priporočilo vključuje izjemo de minimis za ulove morskega lista, vahnje in mola skupaj z določenimi pridnenimi vlečnimi mrežami v razdelku ICES IIIa, izjemo de minimis za ulove morskega lista, vahnje in mola skupaj s košarami v razdelku ICES IIIa in za leto 2018 izjemo de minimis za mola, ulovljenega s pridnenimi vlečnimi mrežami v razdelku ICES IVc. |
| --- | --- |

(13)

Skupno priporočilo vključuje izjemo de minimis za ulove morskega lista, vahnje in mola skupaj z določenimi pridnenimi vlečnimi mrežami v razdelku ICES IIIa, izjemo de minimis za ulove morskega lista, vahnje in mola skupaj s košarami v razdelku ICES IIIa in za leto 2018 izjemo de minimis za mola, ulovljenega s pridnenimi vlečnimi mrežami v razdelku ICES IVc.

| (14) | Komisija na podlagi prepričljivih dokazov, ki so jih za navedene izjeme predložile države članice, pregledal pa jih je STECF, ki ugotavlja, da navedene izjeme vsebujejo utemeljene dokaze, da je nadaljnjo izboljšavo selektivnosti težko doseči in/ali da pomeni nesorazmerne stroške pri ravnanju z neželenim ulovom, meni, da je primerno določiti izjeme de minimis v skladu z odstotnimi deleži, predlaganimi v skupnem priporočilu, v okviru omejitev iz člena 15(5)(c) Uredbe (EU) št. 1380/2013. |
| --- | --- |

(14)

Komisija na podlagi prepričljivih dokazov, ki so jih za navedene izjeme predložile države članice, pregledal pa jih je STECF, ki ugotavlja, da navedene izjeme vsebujejo utemeljene dokaze, da je nadaljnjo izboljšavo selektivnosti težko doseči in/ali da pomeni nesorazmerne stroške pri ravnanju z neželenim ulovom, meni, da je primerno določiti izjeme de minimis v skladu z odstotnimi deleži, predlaganimi v skupnem priporočilu, v okviru omejitev iz člena 15(5)(c) Uredbe (EU) št. 1380/2013.

| (15) | Člen 18a Uredbe (ES) št. 850/98 pooblašča Komisijo, da zaradi sprejetja načrtov za zavržke in z namenom varovanja nedoraslih morskih organizmov za vrste, za katere velja obveznost iztovarjanja, določi najmanjše referenčne velikosti ohranjanja. Navedene najmanjše referenčne velikosti ohranjanja lahko po potrebi odstopajo od velikosti, določenih v Prilogi XII k Uredbi (ES) št. 850/98. Za škampa v razdelku ICES IIIa je primerno ohraniti najmanjše referenčne velikosti ohranjanja, določene v Delegirani uredbi (EU) 2015/2440, tj. skupno dolžino 105 mm in dolžino oklepa 32 mm. Dodati bi bilo treba najkrajšo dolžino repa 59 mm na podlagi skupnega priporočila in ocene STECF, ki navaja, da taka dolžina repa ustreza sedanjim vrednostim za celotno dolžino in dolžino oklepa. |
| --- | --- |

(15)

Člen 18a Uredbe (ES) št. 850/98 pooblašča Komisijo, da zaradi sprejetja načrtov za zavržke in z namenom varovanja nedoraslih morskih organizmov za vrste, za katere velja obveznost iztovarjanja, določi najmanjše referenčne velikosti ohranjanja. Navedene najmanjše referenčne velikosti ohranjanja lahko po potrebi odstopajo od velikosti, določenih v Prilogi XII k Uredbi (ES) št. 850/98. Za škampa v razdelku ICES IIIa je primerno ohraniti najmanjše referenčne velikosti ohranjanja, določene v Delegirani uredbi (EU) 2015/2440, tj. skupno dolžino 105 mm in dolžino oklepa 32 mm. Dodati bi bilo treba najkrajšo dolžino repa 59 mm na podlagi skupnega priporočila in ocene STECF, ki navaja, da taka dolžina repa ustreza sedanjim vrednostim za celotno dolžino in dolžino oklepa.

| (16) | Načrti za zavržke lahko vključujejo tudi tehnične ukrepe v zvezi z ribolovom ali vrstami, za katere velja obveznost iztovarjanja. Za povečanje selektivnosti orodja in zmanjšanje naključnega ulova v Skagerraku je primerno ohraniti več tehničnih ukrepov, ki so bili dogovorjeni med Unijo in Norveško v letih 2011 (5) in 2012 (6). |
| --- | --- |

(16)

Načrti za zavržke lahko vključujejo tudi tehnične ukrepe v zvezi z ribolovom ali vrstami, za katere velja obveznost iztovarjanja. Za povečanje selektivnosti orodja in zmanjšanje naključnega ulova v Skagerraku je primerno ohraniti več tehničnih ukrepov, ki so bili dogovorjeni med Unijo in Norveško v letih 2011 (5) in 2012 (6).

| (17) | Za zagotovitev ustreznega nadzora bi bilo treba določiti posebne zahteve za države članice glede priprave seznama plovil, ki jih zajema ta uredba. |
| --- | --- |

(17)

Za zagotovitev ustreznega nadzora bi bilo treba določiti posebne zahteve za države članice glede priprave seznama plovil, ki jih zajema ta uredba.

| (18) | Ukrepi iz te uredbe neposredno vplivajo na gospodarske dejavnosti, povezane z ribolovno sezono plovil Unije in njenim načrtovanjem, zato bi morala ta uredba začeti veljati takoj po objavi. Zaradi skladnosti s časovnim okvirom, določenim v členu 15 Uredbe (EU) št. 1380/2013, bi se morala uporabljati od 1. januarja 2017 do 31. decembra 2018 – |
| --- | --- |

(18)

Ukrepi iz te uredbe neposredno vplivajo na gospodarske dejavnosti, povezane z ribolovno sezono plovil Unije in njenim načrtovanjem, zato bi morala ta uredba začeti veljati takoj po objavi. Zaradi skladnosti s časovnim okvirom, določenim v členu 15 Uredbe (EU) št. 1380/2013, bi se morala uporabljati od 1. januarja 2017 do 31. decembra 2018 –

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

Izvajanje obveznosti iztovarjanja

Obveznost iztovarjanja iz člena 15(1) Uredbe (EU) št. 1380/2013 se uporablja v podobmočju ICES IV (Severno morje), razdelku ICES IIIa (Kattegat in Skagerrak) in vodah Unije razdelka ICES IIa (Norveško morje) za vrste ribolova, določene v Prilogi k tej uredbi.

Člen 2

Opredelitev pojmov

V tej uredbi se uporabljata naslednji opredelitvi pojmov:

| 1. | „ploskev Seltra“ pomeni selektivno napravo z zgornjo ploskvijo z rombastimi mrežnimi očesi velikosti najmanj 270 mm, nameščeno v razdelek s štirimi ploskvami v razmerju tri očesa velikosti 90 mm proti enemu očesu velikosti 270 mm, ali z zgornjo ploskvijo s kvadrastimi mrežnimi očesi velikosti najmanj 140 mm. Ploskev je dolga vsaj 3 metre, nameščena največ 4 metre od zaporne vrvi in zajema celotno širino zgornje ploskve vlečne mreže (tj. od roba do roba); |
| --- | --- |

1.

„ploskev Seltra“ pomeni selektivno napravo z zgornjo ploskvijo z rombastimi mrežnimi očesi velikosti najmanj 270 mm, nameščeno v razdelek s štirimi ploskvami v razmerju tri očesa velikosti 90 mm proti enemu očesu velikosti 270 mm, ali z zgornjo ploskvijo s kvadrastimi mrežnimi očesi velikosti najmanj 140 mm. Ploskev je dolga vsaj 3 metre, nameščena največ 4 metre od zaporne vrvi in zajema celotno širino zgornje ploskve vlečne mreže (tj. od roba do roba);

| 2. | „selektivna naprava NETGRID“ pomeni selektivno napravo, ki je sestavljena iz razdelka s štirimi ploskvami, vstavljenega v vlečno mrežo z dvema ploskvama z nagnjeno površino mreže z rombastimi mrežnimi očesi velikosti najmanj 200 mm, ki vodi do izhodne odprtine na vrhu vlečne mreže. |
| --- | --- |

2.

„selektivna naprava NETGRID“ pomeni selektivno napravo, ki je sestavljena iz razdelka s štirimi ploskvami, vstavljenega v vlečno mrežo z dvema ploskvama z nagnjeno površino mreže z rombastimi mrežnimi očesi velikosti najmanj 200 mm, ki vodi do izhodne odprtine na vrhu vlečne mreže.

Člen 3

Posebna pravila za obveznost iztovarjanja trske

Ne glede na člen 1 se obveznost iztovarjanja ulova trske v skladu s to uredbo uporablja le, če je Uredba (ES) št. 1342/2008 ali njeno poglavje III razveljavljeno pred 1. januarjem 2017.

Člen 4

Izjeme zaradi visoke stopnje preživetja za škampa

1.   Izjema od obveznosti iztovarjanja iz člena 15(4)(b) Uredbe (EU) št. 1380/2013 za vrste, za katere znanstveni dokazi kažejo visoke stopnje preživetja, se uporablja za naslednje ulove škampa:

| (a) | ulove z vršami (FPO (7)); |
| --- | --- |

(a)

ulove z vršami (FPO (7));

| (b) | ulove v razdelku ICES IIIa s pridnenimi vlečnimi mrežami (OTB, TBN), katerih velikost mrežnega očesa je najmanj 70 mm in so opremljene s selektivno mrežo za vrste z razdaljo med prečkami največ 35 mm; |
| --- | --- |

(b)

ulove v razdelku ICES IIIa s pridnenimi vlečnimi mrežami (OTB, TBN), katerih velikost mrežnega očesa je najmanj 70 mm in so opremljene s selektivno mrežo za vrste z razdaljo med prečkami največ 35 mm;

| (c) | ulove v razdelku ICES IIIa s pridnenimi vlečnimi mrežami (OTB, TBN), katerih velikost mrežnega očesa je najmanj 90 mm in so opremljene s ploskvijo Seltra, ter |
| --- | --- |

(c)

ulove v razdelku ICES IIIa s pridnenimi vlečnimi mrežami (OTB, TBN), katerih velikost mrežnega očesa je najmanj 90 mm in so opremljene s ploskvijo Seltra, ter

| (d) | ulove leta 2017 v razdelku ICES IV s pridnenimi vlečnimi mrežami (OTB, TBN), katerih velikost mrežnega očesa je najmanj 80 mm in so opremljene s selektivno napravo NETGRID. |
| --- | --- |

(d)

ulove leta 2017 v razdelku ICES IV s pridnenimi vlečnimi mrežami (OTB, TBN), katerih velikost mrežnega očesa je najmanj 80 mm in so opremljene s selektivno napravo NETGRID.

2.   Škampa, ujetega v primerih iz odstavka 1, se izpusti celega takoj in na območju, kjer je bil ulovljen.

3.   Države članice z neposrednim upravljalnim interesom v Severnem morju do 1. maja 2017 Komisiji predložijo dodatne podatke poleg tistih, določenih v skupnem priporočilu z dne 3. junija 2016, in morebitne druge zadevne znanstvene informacije, ki podpirajo izjemo iz točke d odstavka 1. Znanstveni, tehnični in gospodarski odbor za ribištvo (STECF) oceni navedene podatke in navedene informacije do 1. septembra 2017.

Člen 5

Izjema zaradi visoke stopnje preživetja za morski list

1.   Izjema od obveznosti iztovarjanja iz člena 15(4)(b) Uredbe (EU) št. 1380/2013 za vrste, za katere znanstveni dokazi kažejo visoke stopnje preživetja, se leta 2017 uporablja za ulove morskega lista, manjšega od najmanjše referenčne velikosti ohranjanja znotraj šestih morskih milj od obale v območju ICES IVc in zunaj opredeljenih območij drstenja z vlečnimi mrežami s širilkami (OTB) z velikostjo mrežnega očesa vreče od 80 do 99 mm.

2.   Izjema iz odstavka 1 se uporablja samo za plovila z največjo dolžino 10 metrov in največjo močjo motorja 180 kW, kadar lovijo v vodah globine 15 metrov ali manj, in pri omejitvi vleke, ki traja največ poldrugo uro (1:30 h).

3.   Morskega lista, ujetega v primerih iz odstavka 1, se takoj izpusti.

4.   Države članice z neposrednim upravljalnim interesom v Severnem morju do 1. maja 2017 Komisiji predložijo dodatne znanstvene informacije, ki podpirajo izjemo iz odstavka 1. STECF navedene informacije oceni do 1. septembra 2017.

Člen 6

Izjeme de minimis

Z odstopanjem od člena 15(1) Uredbe (EU) št. 1380/2013 se lahko v skladu s členom 15(4)(c) navedene uredbe zavržejo naslednje količine:

| (a) | za morski list do največ 3 % celotnega letnega ulova te vrste s plovili, ki v razdelku ICES IIIa, podobmočju ICES IV in vodah Unije razdelka ICES IIa uporabljajo trislojne in zabodne mreže (GN, GNS, GND, GNC, GTN, GTR, GEN, GNF); |
| --- | --- |

(a)

za morski list do največ 3 % celotnega letnega ulova te vrste s plovili, ki v razdelku ICES IIIa, podobmočju ICES IV in vodah Unije razdelka ICES IIa uporabljajo trislojne in zabodne mreže (GN, GNS, GND, GNC, GTN, GTR, GEN, GNF);

| (b) | za morski list, manjši od najmanjše referenčne velikosti ohranjanja, do največ 7 % celotnega letnega ulova v letu 2017 in do največ 6 % celotnega letnega ulova te vrste v letu 2018 s plovili, ki v podobmočju ICES IV uporabljajo vlečne mreže z gredjo (TBB), katerih velikost mrežnega očesa je 80–119 mm z večjo velikostjo mrežnega očesa v podaljšku mreže z gredjo; |
| --- | --- |

(b)

za morski list, manjši od najmanjše referenčne velikosti ohranjanja, do največ 7 % celotnega letnega ulova v letu 2017 in do največ 6 % celotnega letnega ulova te vrste v letu 2018 s plovili, ki v podobmočju ICES IV uporabljajo vlečne mreže z gredjo (TBB), katerih velikost mrežnega očesa je 80–119 mm z večjo velikostjo mrežnega očesa v podaljšku mreže z gredjo;

| (c) | za škampa, manjšega od najmanjše referenčne velikosti ohranjanja, do največ 6 % celotnega letnega ulova te vrste s plovili, ki v podobmočju ICES IV in vodah Unije razdelka ICES IIa uporabljajo pridnene vlečne mreže (OTB, TBN, OTT, TB), katerih velikost mrežnega očesa je 80–99 mm; |
| --- | --- |

(c)

za škampa, manjšega od najmanjše referenčne velikosti ohranjanja, do največ 6 % celotnega letnega ulova te vrste s plovili, ki v podobmočju ICES IV in vodah Unije razdelka ICES IIa uporabljajo pridnene vlečne mreže (OTB, TBN, OTT, TB), katerih velikost mrežnega očesa je 80–99 mm;

| (d) | za morski list in vahnjo skupaj, manjša od najmanjše referenčne velikosti ohranjanja, do največ 2 % celotnega letnega ulova škampa, morskega lista, vahnje in severne kozice pri ribolovu na škampa v letu 2017 s plovili, ki v razdelku ICES IIIa uporabljajo pridnene vlečne mreže (OTB, TBN), katerih velikost mrežnega očesa je enaka ali večja od 70 mm in so opremljene s selektivno mrežo za vrste z razdaljo med prečkami največ 35 mm; |
| --- | --- |

(d)

za morski list in vahnjo skupaj, manjša od najmanjše referenčne velikosti ohranjanja, do največ 2 % celotnega letnega ulova škampa, morskega lista, vahnje in severne kozice pri ribolovu na škampa v letu 2017 s plovili, ki v razdelku ICES IIIa uporabljajo pridnene vlečne mreže (OTB, TBN), katerih velikost mrežnega očesa je enaka ali večja od 70 mm in so opremljene s selektivno mrežo za vrste z razdaljo med prečkami največ 35 mm;

| (e) | za morski list, vahnjo in mola skupaj, manjše od najmanjše referenčne velikosti ohranjanja, do največ 4 % celotnega letnega ulova škampa, morskega lista, vahnje, mola in severne kozice pri ribolovu na škampa v letu 2018 s plovili, ki v razdelku ICES IIIa uporabljajo pridnene vlečne mreže (OTB, TBN), katerih velikost mrežnega očesa je enaka ali večja od 70 mm in so opremljene s selektivno mrežo za vrste z razdaljo med prečkami največ 35 mm; |
| --- | --- |

(e)

za morski list, vahnjo in mola skupaj, manjše od najmanjše referenčne velikosti ohranjanja, do največ 4 % celotnega letnega ulova škampa, morskega lista, vahnje, mola in severne kozice pri ribolovu na škampa v letu 2018 s plovili, ki v razdelku ICES IIIa uporabljajo pridnene vlečne mreže (OTB, TBN), katerih velikost mrežnega očesa je enaka ali večja od 70 mm in so opremljene s selektivno mrežo za vrste z razdaljo med prečkami največ 35 mm;

| (f) | za morski list, vahnjo in mola skupaj, manjše od najmanjše referenčne velikosti ohranjanja, do največ 1 % celotnega letnega ulova škampa, morskega lista, vahnje, mola in severne kozice pri ribolovu na severne kozice s plovili, ki v razdelku ICES IIIa uporabljajo pridnene vlečne mreže (OTB), katerih velikost mrežnega očesa je enaka ali večja od 35 mm ter so opremljene s selektivno mrežo za vrste z razdaljo med prečkami največ 19 mm in odprtino za ribe; |
| --- | --- |

(f)

za morski list, vahnjo in mola skupaj, manjše od najmanjše referenčne velikosti ohranjanja, do največ 1 % celotnega letnega ulova škampa, morskega lista, vahnje, mola in severne kozice pri ribolovu na severne kozice s plovili, ki v razdelku ICES IIIa uporabljajo pridnene vlečne mreže (OTB), katerih velikost mrežnega očesa je enaka ali večja od 35 mm ter so opremljene s selektivno mrežo za vrste z razdaljo med prečkami največ 19 mm in odprtino za ribe;

| (g) | za morski list, vahnjo in mola skupaj do največ 0,5 % celotnega letnega ulova škampa, morskega lista, vahnje, mola in severne kozice pri ribolovu na škampa s košarami (FPO) v razdelku ICES IIIa ter |
| --- | --- |

(g)

za morski list, vahnjo in mola skupaj do največ 0,5 % celotnega letnega ulova škampa, morskega lista, vahnje, mola in severne kozice pri ribolovu na škampa s košarami (FPO) v razdelku ICES IIIa ter

| (h) | za mola do največ 7 % celotnega letnega ulova škampa, vahnje, morskega lista, severne kozice, mola, morske plošče, saja in trske pri mešanem ribolovu na morski list, mol in vrste brez omejitev ulova v letu 2018 s plovili, ki v razdelku ICES IVc uporabljajo pridnene vlečne mreže (OTB, OTT) z velikostjo mrežnega očesa 70–99 mm. |
| --- | --- |

(h)

za mola do največ 7 % celotnega letnega ulova škampa, vahnje, morskega lista, severne kozice, mola, morske plošče, saja in trske pri mešanem ribolovu na morski list, mol in vrste brez omejitev ulova v letu 2018 s plovili, ki v razdelku ICES IVc uporabljajo pridnene vlečne mreže (OTB, OTT) z velikostjo mrežnega očesa 70–99 mm.

Člen 7

Najmanjša referenčna velikost ohranjanja

Z odstopanjem od najmanjše referenčne velikosti ohranjanja, določene v Prilogi XII k Uredbi (ES) št. 850/98, je najmanjša referenčna velikost ohranjanja za škampa v razdelku ICES IIIa naslednja:

| (a) | skupna dolžina 105 mm; |
| --- | --- |

(a)

skupna dolžina 105 mm;

| (b) | dolžina repa 59 mm; |
| --- | --- |

(b)

dolžina repa 59 mm;

| (c) | dolžina oklepa 32 mm. |
| --- | --- |

(c)

dolžina oklepa 32 mm.

Člen 8

Posebni tehnični ukrepi v Skagerraku

1.   V Skagerraku je prepovedano prevažanje na krovu ali uporaba kakršne koli vlečne mreže, danske potegalke, vlečne mreže z gredjo ali podobne vlečne mreže z velikostjo mrežnega očesa manjšo od 120 mm.

2.   Z odstopanjem od odstavka 1 se lahko uporabljajo tudi naslednje vlečne mreže:

| (a) | vlečne mreže z velikostjo mrežnega očesa vreče najmanj 90 mm, če so opremljene s ploskvijo Seltra ali izločevalno rešetko z razdaljo med prečkami največ 35 mm; |
| --- | --- |

(a)

vlečne mreže z velikostjo mrežnega očesa vreče najmanj 90 mm, če so opremljene s ploskvijo Seltra ali izločevalno rešetko z razdaljo med prečkami največ 35 mm;

| (b) | vlečne mreže z velikostjo kvadratastega mrežnega očesa vreče najmanj 70 mm in opremljene z izločevalno rešetko z razdaljo med prečkami največ 35 mm; |
| --- | --- |

(b)

vlečne mreže z velikostjo kvadratastega mrežnega očesa vreče najmanj 70 mm in opremljene z izločevalno rešetko z razdaljo med prečkami največ 35 mm;

| (c) | vlečne mreže z najmanjšo velikostjo mrežnega očesa največ 70 mm za ribolov pelagičnih ali industrijskih vrst, če ulov vsebuje več kot 80 % ene ali več pelagičnih ali industrijskih vrst; |
| --- | --- |

(c)

vlečne mreže z najmanjšo velikostjo mrežnega očesa največ 70 mm za ribolov pelagičnih ali industrijskih vrst, če ulov vsebuje več kot 80 % ene ali več pelagičnih ali industrijskih vrst;

| (d) | vlečne mreže z velikostjo mrežnega očesa vreče najmanj 35 mm za ribolov hladnovodne kozice, če so opremljene z izločevalno rešetko z razdaljo med prečkami največ 19 mm. |
| --- | --- |

(d)

vlečne mreže z velikostjo mrežnega očesa vreče najmanj 35 mm za ribolov hladnovodne kozice, če so opremljene z izločevalno rešetko z razdaljo med prečkami največ 19 mm.

3.   Pri ribolovu hladnovodne kozice v skladu z odstavkom 2(d) se lahko uporablja naprava za zadržanje rib, če so zadostne ribolovne možnosti za kritje prilova in če je naprava za zadržanje:

| — | izdelana tako, da ima zgornja ploskev kvadratasta mrežna očesa velikosti 120 mm, |
| --- | --- |

—

izdelana tako, da ima zgornja ploskev kvadratasta mrežna očesa velikosti 120 mm,

| — | dolga najmanj 3 metre in |
| --- | --- |

—

dolga najmanj 3 metre in

| — | dolga najmanj toliko kot širina izločevalne rešetke. |
| --- | --- |

—

dolga najmanj toliko kot širina izločevalne rešetke.

Člen 9

Seznam plovil

Države članice v skladu z merili iz priloge k tej uredbi za vsak posamezen ribolov določijo plovila, za katera velja obveznost iztovarjanja. Do 31. decembra 2016 Komisiji in drugim državam članicam prek varnega spletišča Unije za nadzor ribištva predložijo sezname vseh plovil za lov saja, ki so določena v Prilogi, sestavljene v skladu s prvim stavkom. Države članice navedene sezname posodabljajo.

Člen 10

Začetek veljavnosti in uporaba

Ta uredba začne veljati dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije. Uporablja se od 1. januarja 2017 do 31. decembra 2018.

Uradnem listu Evropske unije

Člen 9 pa se uporablja od dneva začetka veljavnosti te uredbe.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Bruslju, 4. oktobra 2016

Za Komisijo

Predsednik

Jean-Claude JUNCKER

---

(1)  
  UL L 354, 28.12.2013, str. 22.

1

(2)  
  UL L 125, 27.4.1998, str. 1.

2

(3)  Delegirana uredba Komisije (EU) 2015/2440 z dne 22. oktobra 2015 o načrtu za zavržke za nekatere vrste pridnenega ribolova v Severnem morju in vodah Unije v razdelku ICES IIa (UL L 336, 23.12.2015, str. 42).

3

(4)  Uredba Sveta (ES) št. 1342/2008 z dne 18. decembra 2008 o določitvi dolgoročnega načrta za staleže trske in ribištvo, ki izkorišča te staleže, ter razveljavitvi Uredbe (ES) št. 423/2004 (UL L 348, 24.12.2008, str. 20).

4

(5)  Odobreni zapisnik sklepov posvetovanj s področja ribištva med Evropsko unijo in Norveško glede ureditve ribolova v Skagerraku in Kattegatu za leto 2012.

5

(6)  Odobreni zapisnik sklepov posvetovanj s področja ribištva med Evropsko unijo in Norveško glede ukrepov za izvajanje prepovedi zavržkov in nadzornih ukrepov v območju Skagerraka z dne 4. julija 2012.

6

(7)  Kode orodja, ki se uporabljajo v tej uredbi, ustrezajo kodam iz Priloge XI k Izvedbeni uredbi Komisije (EU) št. 404/2011 z dne 8. aprila 2011 o določitvi podrobnih pravil za izvajanje Uredbe Sveta (ES) št. 1224/2009 o vzpostavitvi nadzornega sistema Skupnosti za zagotavljanje skladnosti s pravili skupne ribiške politike (UL L 112, 30.4.2011, str. 1). Za plovila, katerih dolžina čez vse (LOA) je manj kot 10 metrov, kode orodja, uporabljene v tej tabeli, ustrezajo kodam iz klasifikacije orodja FAO.

7

---

PRILOGA

Ribolov, za katerega velja obveznost iztovarjanja:

| Ribolovno orodje (1)
   (2) | Velikost mrežnega očesa | Zadevne vrste |
| --- | --- | --- |
| Vlečne mreže:
  OTB, OTT, OT, PTB, PT, TBN, TBS, OTM, PTM, TMS, TM, TX, SDN, SSC, SPR, TB, SX, SV | ≥ 100 mm | V letih 2017 in 2018: celoten ulov saja (če je bil ulovljen s plovilom za lov saja (3)), morske plošče, vahnje, mola, trske, severne kozice, morskega lista in škampa. |
| Vlečne mreže:
  OTB, OTT, OT, PTB, PT, TBN, TBS, OTM, PTM, TMS, TM, TX, SDN, SSC, SPR, TB, SX, SV | 70–99 mm | V letih 2017 in 2018: celoten ulov škampa, morskega lista, vahnje in severne kozice.
  V letu 2018: celoten ulov mola. |
| Vlečne mreže:
  OTB, OTT, OT, PTB, PT, TBN, TBS, OTM, PTM, TMS, TM, TX, SDN, SSC, SPR, TB, SX, SV | 32–69 mm | V letih 2017 in 2018: celoten ulov severne kozice, škampa, morskega lista, vahnje in mola. |
| Vlečne mreže z gredjo:
  TBB | ≥ 120 mm | V letih 2017 in 2018: celoten ulov saja, severne kozice, škampa, morskega lista, trske, vahnje in mola. |
| Vlečne mreže z gredjo:
  TBB | 80–119 mm | V letih 2017 in 2018: celoten ulov morskega lista, severne kozice, škampa in vahnje.
  V letu 2018: celoten ulov mola. |
| Zabodne mreže, trislojne mreže in zapletne mreže:
  GN, GNS, GND, GNC, GTN, GTR, GEN, GNF | | V letih 2017 in 2018: celoten ulov morskega lista, severne kozice, škampa, vahnje, mola in trske (4). |
| Trnki in vrvice:
  LLS, LLD, LL, LTL, LX, LHP, LHM | | V letih 2017 in 2018: celoten ulov osliča, severne kozice, škampa, morskega lista, vahnje, mola in trske. |
| Pasti:
  FPO, FIX, FYK, FPN | | V letih 2017 in 2018: celoten ulov škampa, severne kozice, morskega lista, vahnje in mola. |

Ribolovno orodje (1)
   (2)

Velikost mrežnega očesa

Zadevne vrste

Vlečne mreže:

OTB, OTT, OT, PTB, PT, TBN, TBS, OTM, PTM, TMS, TM, TX, SDN, SSC, SPR, TB, SX, SV

≥ 100 mm

V letih 2017 in 2018: celoten ulov saja (če je bil ulovljen s plovilom za lov saja (3)), morske plošče, vahnje, mola, trske, severne kozice, morskega lista in škampa.

Vlečne mreže:

OTB, OTT, OT, PTB, PT, TBN, TBS, OTM, PTM, TMS, TM, TX, SDN, SSC, SPR, TB, SX, SV

70–99 mm

V letih 2017 in 2018: celoten ulov škampa, morskega lista, vahnje in severne kozice.

V letu 2018: celoten ulov mola.

Vlečne mreže:

OTB, OTT, OT, PTB, PT, TBN, TBS, OTM, PTM, TMS, TM, TX, SDN, SSC, SPR, TB, SX, SV

32–69 mm

V letih 2017 in 2018: celoten ulov severne kozice, škampa, morskega lista, vahnje in mola.

Vlečne mreže z gredjo:

TBB

≥ 120 mm

V letih 2017 in 2018: celoten ulov saja, severne kozice, škampa, morskega lista, trske, vahnje in mola.

Vlečne mreže z gredjo:

TBB

80–119 mm

V letih 2017 in 2018: celoten ulov morskega lista, severne kozice, škampa in vahnje.

V letu 2018: celoten ulov mola.

Zabodne mreže, trislojne mreže in zapletne mreže:

GN, GNS, GND, GNC, GTN, GTR, GEN, GNF

V letih 2017 in 2018: celoten ulov morskega lista, severne kozice, škampa, vahnje, mola in trske (4).

Trnki in vrvice:

LLS, LLD, LL, LTL, LX, LHP, LHM

V letih 2017 in 2018: celoten ulov osliča, severne kozice, škampa, morskega lista, vahnje, mola in trske.

Pasti:

FPO, FIX, FYK, FPN

V letih 2017 in 2018: celoten ulov škampa, severne kozice, morskega lista, vahnje in mola.

---

(1)  Kode orodja, ki se uporabljajo v tej tabeli, ustrezajo kodam iz Priloge XI k Izvedbeni uredbi (EU) št. 404/2011.

(2)  Za plovila, katerih dolžina čez vse (LOA) je manj kot 10 metrov, kode orodja, uporabljene v tej tabeli, ustrezajo kodam iz klasifikacije orodja FAO.

(3)  Za plovila se šteje, da lovijo saja, če so imela pri uporabi vlečnih mrež z velikostjo mrežnega očesa ≥ 100 mm povprečni letni iztovor saja ≥ 50 % vseh iztovarjanj plovila, ki je lovilo na območju Severnega morja, ki se nahaja v EU ali tretji državi, v obdobju x – 4 do x – 2, pri čemer je x leto uporabe; tj. 2012–2014 za leto 2016, 2013–2015 za leto 2017 in 2014–2016 za leto 2018. Če se plovilo šteje kot plovilo za lov saja v enem letu, se še naprej šteje kot tako v naslednjih letih.

(4)  Obveznost iztovarjanja za trsko, ulovljeno z zabodnimi mrežami, trislojnimi mrežami in zapletnimi mrežami, se ne uporablja v območju ICES IIIaS.

---

| 15.12.2016 | SL | Uradni list Evropske unije | L 340/9 |
| --- | --- | --- | --- |

15.12.2016

SL

Uradni list Evropske unije

L 340/9

---

DELEGIRANA UREDBA KOMISIJE (EU) 2016/2251

z dne 4. oktobra 2016

o dopolnitvi Uredbe (EU) št. 648/2012 Evropskega parlamenta in Sveta o izvedenih finančnih instrumentih OTC, centralnih nasprotnih strankah in repozitorijih sklenjenih poslov v zvezi z regulativnimi tehničnimi standardi o tehnikah zmanjševanja tveganj za pogodbe o izvedenih finančnih instrumentih OTC brez kliringa prek centralne nasprotne stranke

(Besedilo velja za EGP)

EVROPSKA KOMISIJA JE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije,

Ob upoštevanju Uredbe (EU) št. 648/2012 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 4. julija 2012 o izvedenih finančnih instrumentih OTC, centralnih nasprotnih strankah in repozitorijih sklenjenih poslov (1) in zlasti člena 11(15) Uredbe,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Nasprotne stranke se morajo zaščititi pred kreditnimi izpostavljenostmi do nasprotnih strank v izvedenih finančnih instrumentih tako, da poberejo kritje, kadar kliringa za navedene pogodbe ne izvaja centralna nasprotna stranka. Ta uredba določa standarde za pravočasno, natančno in primerno ločeno izmenjavo zavarovanja s premoženjem. Navedeni standardi bi morali obvezno veljati za zavarovanja s premoženjem, ki jih morajo nasprotne stranke pobrati ali predložiti v skladu s to uredbo. Vendar bi morale nasprotne stranke, ki se strinjajo s pobiranjem ali predložitvijo zavarovanja s premoženjem, ki presega zahteve te uredbe, imeti možnost izbire, ali bodo izmenjale takšno zavarovanje s premoženjem v skladu z navedenimi standardi ali ne. |
| --- | --- |

(1)

Nasprotne stranke se morajo zaščititi pred kreditnimi izpostavljenostmi do nasprotnih strank v izvedenih finančnih instrumentih tako, da poberejo kritje, kadar kliringa za navedene pogodbe ne izvaja centralna nasprotna stranka. Ta uredba določa standarde za pravočasno, natančno in primerno ločeno izmenjavo zavarovanja s premoženjem. Navedeni standardi bi morali obvezno veljati za zavarovanja s premoženjem, ki jih morajo nasprotne stranke pobrati ali predložiti v skladu s to uredbo. Vendar bi morale nasprotne stranke, ki se strinjajo s pobiranjem ali predložitvijo zavarovanja s premoženjem, ki presega zahteve te uredbe, imeti možnost izbire, ali bodo izmenjale takšno zavarovanje s premoženjem v skladu z navedenimi standardi ali ne.

| (2) | Nasprotne stranke, za katere veljajo zahteve člena 11(3) Uredbe (EU) št. 648/2012, bi morale upoštevati različne profile tveganja nefinančnih nasprotnih strank, ki ne presegajo praga kliringa, iz člena 10 navedene uredbe, kadar vzpostavljajo svoje postopke obvladovanja tveganja za pogodbe o izvedenih finančnih instrumentih, s katerimi se trguje na prostem trgu (v nadaljnjem besedilu: pogodbe o izvedenih finančnih instrumentih OTC), sklenjene s takšnimi subjekti. Zato je primerno nasprotnim strankam omogočiti, da določijo, ali je treba raven kreditnega tveganja nasprotne stranke, ki ga predstavljajo navedene nefinančne nasprotne stranke, ki ne presegajo praga kliringa, zmanjšati z izmenjavo zavarovanja s premoženjem. Glede na to, da se lahko predpostavlja, da imajo nefinančne nasprotne stranke s sedežem v tretji državi, ki ne bi presegle praga kliringa, če bi imele sedež v Uniji, enake profile tveganja kot nefinančne nasprotne stranke s sedežem v Uniji, ki ne presegajo praga kliringa, bi bilo treba za obe vrsti subjektov uporabiti isti pristop, da se prepreči regulativna arbitraža. |
| --- | --- |

(2)

Nasprotne stranke, za katere veljajo zahteve člena 11(3) Uredbe (EU) št. 648/2012, bi morale upoštevati različne profile tveganja nefinančnih nasprotnih strank, ki ne presegajo praga kliringa, iz člena 10 navedene uredbe, kadar vzpostavljajo svoje postopke obvladovanja tveganja za pogodbe o izvedenih finančnih instrumentih, s katerimi se trguje na prostem trgu (v nadaljnjem besedilu: pogodbe o izvedenih finančnih instrumentih OTC), sklenjene s takšnimi subjekti. Zato je primerno nasprotnim strankam omogočiti, da določijo, ali je treba raven kreditnega tveganja nasprotne stranke, ki ga predstavljajo navedene nefinančne nasprotne stranke, ki ne presegajo praga kliringa, zmanjšati z izmenjavo zavarovanja s premoženjem. Glede na to, da se lahko predpostavlja, da imajo nefinančne nasprotne stranke s sedežem v tretji državi, ki ne bi presegle praga kliringa, če bi imele sedež v Uniji, enake profile tveganja kot nefinančne nasprotne stranke s sedežem v Uniji, ki ne presegajo praga kliringa, bi bilo treba za obe vrsti subjektov uporabiti isti pristop, da se prepreči regulativna arbitraža.

| (3) | Nasprotne stranke v pogodbah o izvedenih finančnih instrumentih OTC brez opravljenega centralnega kliringa je treba zaščititi pred tveganjem morebitnega neplačila druge nasprotne stranke. Zato sta za ustrezno obvladovanje tveganj, ki so jim izpostavljene navedene nasprotne stranke, potrebni dve vrsti zavarovanja s premoženjem v obliki kritij. Prva vrsta je gibljivo kritje, ki zaščiti nasprotne stranke pred izpostavljenostmi, povezanimi s tekočo tržno vrednostjo njihovih pogodb o izvedenih finančnih instrumentih OTC. Druga vrsta je začetno kritje, ki nasprotne stranke zaščiti pred morebitnimi izgubami, ki bi lahko izhajale iz gibanj tržne vrednosti pozicije v izvedenih finančnih instrumentih, do katerih je prišlo med zadnjo izmenjavo gibljivega kritja pred neplačilom nasprotne stranke in časom, ko se pogodbe o izvedenih finančnih instrumentih OTC nadomestijo ali ko se zavaruje ustrezno tveganje. |
| --- | --- |

(3)

Nasprotne stranke v pogodbah o izvedenih finančnih instrumentih OTC brez opravljenega centralnega kliringa je treba zaščititi pred tveganjem morebitnega neplačila druge nasprotne stranke. Zato sta za ustrezno obvladovanje tveganj, ki so jim izpostavljene navedene nasprotne stranke, potrebni dve vrsti zavarovanja s premoženjem v obliki kritij. Prva vrsta je gibljivo kritje, ki zaščiti nasprotne stranke pred izpostavljenostmi, povezanimi s tekočo tržno vrednostjo njihovih pogodb o izvedenih finančnih instrumentih OTC. Druga vrsta je začetno kritje, ki nasprotne stranke zaščiti pred morebitnimi izgubami, ki bi lahko izhajale iz gibanj tržne vrednosti pozicije v izvedenih finančnih instrumentih, do katerih je prišlo med zadnjo izmenjavo gibljivega kritja pred neplačilom nasprotne stranke in časom, ko se pogodbe o izvedenih finančnih instrumentih OTC nadomestijo ali ko se zavaruje ustrezno tveganje.

| (4) | Ker lahko imajo centralne nasprotne stranke (v nadaljnjem besedilu: CNS) dovoljenje za opravljanje dejavnosti kot kreditne institucije v skladu z zakonodajo Unije, je treba pogodbe o izvedenih finančnih instrumentih OTC brez opravljenega centralnega kliringa, ki jih sklenejo navedene CNS, v postopku upravljanja primera neizpolnjevanja obveznosti izvzeti iz zahtev te uredbe, saj se za navedene pogodbe že uporabljajo določbe Delegirane uredbe Komisije (EU) št. 153/2013 (2), zato se določbe te uredbe zanje ne uporabljajo. |
| --- | --- |

(4)

Ker lahko imajo centralne nasprotne stranke (v nadaljnjem besedilu: CNS) dovoljenje za opravljanje dejavnosti kot kreditne institucije v skladu z zakonodajo Unije, je treba pogodbe o izvedenih finančnih instrumentih OTC brez opravljenega centralnega kliringa, ki jih sklenejo navedene CNS, v postopku upravljanja primera neizpolnjevanja obveznosti izvzeti iz zahtev te uredbe, saj se za navedene pogodbe že uporabljajo določbe Delegirane uredbe Komisije (EU) št. 153/2013 (2), zato se določbe te uredbe zanje ne uporabljajo.

| (5) | Pri pogodbah o izvedenih finančnih instrumentih OTC brez opravljenega centralnega kliringa, ki vključujejo vnaprejšnje plačilo premije za zagotovitev izvedbe pogodbe, nasprotna stranka, ki prejme plačilo premije (v nadaljnjem besedilu: prodajalec opcije), nima trenutne ali morebitne prihodnje izpostavljenosti do nasprotne stranke. Prav tako je dnevna tekoča tržna vrednost takšnih pogodb že zajeta v plačilu navedene premije. Kadar niz pobotov sestavljajo takšne pozicije v opcijah, bi moral prodajalec opcije torej imeti možnost odločitve, da ne pobere začetnih ali gibljivih kritij za takšne vrste izvedenih finančnih instrumentov OTC, če prodajalec opcije ni izpostavljen nobenemu kreditnemu tveganju. Nasprotna stranka, ki plača premijo (v nadaljnjem besedilu: kupec opcije), pa bi vseeno morala pobrati tako začetna kot gibljiva kritja. |
| --- | --- |

(5)

Pri pogodbah o izvedenih finančnih instrumentih OTC brez opravljenega centralnega kliringa, ki vključujejo vnaprejšnje plačilo premije za zagotovitev izvedbe pogodbe, nasprotna stranka, ki prejme plačilo premije (v nadaljnjem besedilu: prodajalec opcije), nima trenutne ali morebitne prihodnje izpostavljenosti do nasprotne stranke. Prav tako je dnevna tekoča tržna vrednost takšnih pogodb že zajeta v plačilu navedene premije. Kadar niz pobotov sestavljajo takšne pozicije v opcijah, bi moral prodajalec opcije torej imeti možnost odločitve, da ne pobere začetnih ali gibljivih kritij za takšne vrste izvedenih finančnih instrumentov OTC, če prodajalec opcije ni izpostavljen nobenemu kreditnemu tveganju. Nasprotna stranka, ki plača premijo (v nadaljnjem besedilu: kupec opcije), pa bi vseeno morala pobrati tako začetna kot gibljiva kritja.

| (6) | Čeprav so postopki za reševanje sporov v dvostranskih sporazumih med nasprotnimi strankami uporabni za zmanjševanje trajanja in pogostosti sporov na najnižjo možno raven, bi morale nasprotne stranke najprej pobrati vsaj nesporni znesek v primeru, da je znesek poziva k vplačilu kritja sporen. To bo zmanjšalo tveganje, ki izhaja iz spornih transakcij, in tako zagotovilo, da so pogodbe o izvedenih finančnih instrumentih OTC brez opravljenega centralnega kliringa v možnem obsegu zavarovane. |
| --- | --- |

(6)

Čeprav so postopki za reševanje sporov v dvostranskih sporazumih med nasprotnimi strankami uporabni za zmanjševanje trajanja in pogostosti sporov na najnižjo možno raven, bi morale nasprotne stranke najprej pobrati vsaj nesporni znesek v primeru, da je znesek poziva k vplačilu kritja sporen. To bo zmanjšalo tveganje, ki izhaja iz spornih transakcij, in tako zagotovilo, da so pogodbe o izvedenih finančnih instrumentih OTC brez opravljenega centralnega kliringa v možnem obsegu zavarovane.

| (7) | Da bi zagotovili enake konkurenčne pogoje med jurisdikcijami, kadar nasprotna stranka s sedežem v Uniji sklene pogodbo o izvedenih finančnih instrumentih OTC brez opravljenega centralnega kliringa z nasprotno stranko s sedežem v tretji državi, bi se morala začetna in gibljiva kritja izmenjati obojestransko. Za nasprotne stranke s sedežem v Uniji, ki poslujejo z nasprotnimi strankami s sedeži v tretjih državah, bi še vedno morala veljati obveznost ocene pravne izvršljivosti dvostranskih pogodb in učinkovitosti pogodb o ločevanju. |
| --- | --- |

(7)

Da bi zagotovili enake konkurenčne pogoje med jurisdikcijami, kadar nasprotna stranka s sedežem v Uniji sklene pogodbo o izvedenih finančnih instrumentih OTC brez opravljenega centralnega kliringa z nasprotno stranko s sedežem v tretji državi, bi se morala začetna in gibljiva kritja izmenjati obojestransko. Za nasprotne stranke s sedežem v Uniji, ki poslujejo z nasprotnimi strankami s sedeži v tretjih državah, bi še vedno morala veljati obveznost ocene pravne izvršljivosti dvostranskih pogodb in učinkovitosti pogodb o ločevanju.

| (8) | Nasprotnim strankam je primerno dovoliti, da uporabljajo najnižji znesek prenosa pri izmenjavi zavarovanja s premoženjem, da se zmanjša operativno breme izmenjave manjših zneskov, kadar se izpostavljenosti le malo spremenijo. Vendar bi bilo treba zagotoviti, da se takšen najnižji znesek prenosa uporablja kot operativno sredstvo in ne z namenom, da služi kot nezavarovana kreditna linija med nasprotnima strankama. Zato bi bilo treba določiti najvišjo raven za najnižji znesek prenosa. |
| --- | --- |

(8)

Nasprotnim strankam je primerno dovoliti, da uporabljajo najnižji znesek prenosa pri izmenjavi zavarovanja s premoženjem, da se zmanjša operativno breme izmenjave manjših zneskov, kadar se izpostavljenosti le malo spremenijo. Vendar bi bilo treba zagotoviti, da se takšen najnižji znesek prenosa uporablja kot operativno sredstvo in ne z namenom, da služi kot nezavarovana kreditna linija med nasprotnima strankama. Zato bi bilo treba določiti najvišjo raven za najnižji znesek prenosa.

| (9) | Iz operativnih razlogov bi bilo v nekaterih primerih morda primerneje določiti ločena najnižja zneska prenosa za začetno in gibljivo kritje. V navedenih primerih bi moralo biti mogoče, da se nasprotne stranke dogovorijo o ločenih najnižjih zneskih prenosa za gibljivo in začetno kritje. Vendar vsota ločenih najnižjih zneskov prenosov ne bi smela preseči najvišje ravni za najnižji znesek prenosa. Iz praktičnih razlogov bi moralo biti mogoče opredeliti najnižji znesek prenosa v valuti, v kateri se kritja običajno izmenjujejo, tudi kadar ta ni euro. |
| --- | --- |

(9)

Iz operativnih razlogov bi bilo v nekaterih primerih morda primerneje določiti ločena najnižja zneska prenosa za začetno in gibljivo kritje. V navedenih primerih bi moralo biti mogoče, da se nasprotne stranke dogovorijo o ločenih najnižjih zneskih prenosa za gibljivo in začetno kritje. Vendar vsota ločenih najnižjih zneskov prenosov ne bi smela preseči najvišje ravni za najnižji znesek prenosa. Iz praktičnih razlogov bi moralo biti mogoče opredeliti najnižji znesek prenosa v valuti, v kateri se kritja običajno izmenjujejo, tudi kadar ta ni euro.

| (10) | Nekatere jurisdikcije tretjih držav lahko opredelijo drugačno področje uporabe Uredbe (EU) št. 648/2012 za namene svojih zahtev o izmenjavi zavarovanja s premoženjem v zvezi s pogodbami o izvedenih finančnih instrumentih OTC brez opravljenega centralnega kliringa. Kadar ta uredba zahteva, da se v izračune kritja za čezmejne nize pobotov vključijo samo pogodbe o izvedenih finančnih instrumentih OTC brez opravljenega centralnega kliringa, ki jih ureja Uredba (EU) št. 648/2012, bi tako nasprotne stranke v drugih jurisdikcijah morda morale podvojiti zahtevane izračune, da bi upoštevale različne opredelitve ali različna področja uporabe produktov v skladu s posameznimi zahtevami po kritju. To bi lahko privedlo do izkrivljanja pri izračunih kritja. Poleg tega bi verjetno povečalo tveganje sporov. Zato bi dovolitev uporabe širšega sklopa produktov v čezmejnih nizih pobotov, ki vključuje vse pogodbe o izvedenih finančnih instrumentih OTC, za katere se uporablja izmenjava zavarovanja s premoženjem v eni ali drugi jurisdikciji, prispevala k nemotenemu postopku pobiranja kritij. Ta pristop je skladen s ciljem zmanjševanja sistemskega tveganja iz Uredbe (EU) št. 648/2012, saj bi zahteve po kritju veljale za širši nabor produktov. |
| --- | --- |

(10)

Nekatere jurisdikcije tretjih držav lahko opredelijo drugačno področje uporabe Uredbe (EU) št. 648/2012 za namene svojih zahtev o izmenjavi zavarovanja s premoženjem v zvezi s pogodbami o izvedenih finančnih instrumentih OTC brez opravljenega centralnega kliringa. Kadar ta uredba zahteva, da se v izračune kritja za čezmejne nize pobotov vključijo samo pogodbe o izvedenih finančnih instrumentih OTC brez opravljenega centralnega kliringa, ki jih ureja Uredba (EU) št. 648/2012, bi tako nasprotne stranke v drugih jurisdikcijah morda morale podvojiti zahtevane izračune, da bi upoštevale različne opredelitve ali različna področja uporabe produktov v skladu s posameznimi zahtevami po kritju. To bi lahko privedlo do izkrivljanja pri izračunih kritja. Poleg tega bi verjetno povečalo tveganje sporov. Zato bi dovolitev uporabe širšega sklopa produktov v čezmejnih nizih pobotov, ki vključuje vse pogodbe o izvedenih finančnih instrumentih OTC, za katere se uporablja izmenjava zavarovanja s premoženjem v eni ali drugi jurisdikciji, prispevala k nemotenemu postopku pobiranja kritij. Ta pristop je skladen s ciljem zmanjševanja sistemskega tveganja iz Uredbe (EU) št. 648/2012, saj bi zahteve po kritju veljale za širši nabor produktov.

| (11) | Nasprotne stranke se lahko odločijo za pobiranje začetnega kritja v obliki denarnih sredstev, v tem primeru za zavarovanje s premoženjem ne bi smel veljati noben odbitek pod pogojem, da se valuta zavarovanja s premoženjem ujema z valuto, v kateri je izražena pogodba. Vendar če se začetno kritje pobere v obliki denarnih sredstev v valuti, ki se razlikuje od valute, v kateri je izražena pogodba, lahko valutna neusklajenost povzroči valutno tveganje. Zato bi se moral za začetna kritja, pobrana v obliki denarnih sredstev v drugi valuti, uporabljati odbitek za valutno neusklajenost. Za gibljivo kritje, pobrano v obliki denarnih sredstev, odbitek v skladu z okvirom BCBS-IOSCO ni potreben, niti takrat, kadar je plačilo izvedeno v valuti, ki se razlikuje od valute pogodbe. |
| --- | --- |

(11)

Nasprotne stranke se lahko odločijo za pobiranje začetnega kritja v obliki denarnih sredstev, v tem primeru za zavarovanje s premoženjem ne bi smel veljati noben odbitek pod pogojem, da se valuta zavarovanja s premoženjem ujema z valuto, v kateri je izražena pogodba. Vendar če se začetno kritje pobere v obliki denarnih sredstev v valuti, ki se razlikuje od valute, v kateri je izražena pogodba, lahko valutna neusklajenost povzroči valutno tveganje. Zato bi se moral za začetna kritja, pobrana v obliki denarnih sredstev v drugi valuti, uporabljati odbitek za valutno neusklajenost. Za gibljivo kritje, pobrano v obliki denarnih sredstev, odbitek v skladu z okvirom BCBS-IOSCO ni potreben, niti takrat, kadar je plačilo izvedeno v valuti, ki se razlikuje od valute pogodbe.

| (12) | Pri določanju ravni zahtev po začetnem kritju sta Baselski odbor za bančni nadzor in odbor Mednarodnega združenja nadzornikov trga vrednostnih papirjev izrecno upoštevala dva vidika, ki sta razvidna iz njunega okvira „Zahteve po kritju za izvedene finančne instrumente brez centralnega kliringa“ iz marca 2015 (v nadaljnjem besedilu: okvir BCBS–IOSCO). Prvi vidik je razpoložljivost visoko kreditno kakovostnih in likvidnih sredstev, ki krijejo zahteve po začetnem kritju. Drugi je načelo sorazmernosti, saj lahko zahteve po začetnem kritju nesorazmerno prizadenejo manjše finančne in nefinančne nasprotne stranke. Da bi ohranili enake konkurenčne pogoje, bi ta uredba morala uvesti prag, pod katerim dvema nasprotnima strankama ni treba izmenjati začetnega kritja in ki je popolnoma enak kot v okviru BCBS-IOSCO. To bi bistveno zmanjšalo stroške in operativno breme za manjše udeležence ter odpravilo pomislek o dostopnosti visoko kreditno kakovostnih in likvidnih sredstev, ne da bi se s tem ogrozili splošni cilji Uredbe (EU) št. 648/2012. |
| --- | --- |

(12)

Pri določanju ravni zahtev po začetnem kritju sta Baselski odbor za bančni nadzor in odbor Mednarodnega združenja nadzornikov trga vrednostnih papirjev izrecno upoštevala dva vidika, ki sta razvidna iz njunega okvira „Zahteve po kritju za izvedene finančne instrumente brez centralnega kliringa“ iz marca 2015 (v nadaljnjem besedilu: okvir BCBS–IOSCO). Prvi vidik je razpoložljivost visoko kreditno kakovostnih in likvidnih sredstev, ki krijejo zahteve po začetnem kritju. Drugi je načelo sorazmernosti, saj lahko zahteve po začetnem kritju nesorazmerno prizadenejo manjše finančne in nefinančne nasprotne stranke. Da bi ohranili enake konkurenčne pogoje, bi ta uredba morala uvesti prag, pod katerim dvema nasprotnima strankama ni treba izmenjati začetnega kritja in ki je popolnoma enak kot v okviru BCBS-IOSCO. To bi bistveno zmanjšalo stroške in operativno breme za manjše udeležence ter odpravilo pomislek o dostopnosti visoko kreditno kakovostnih in likvidnih sredstev, ne da bi se s tem ogrozili splošni cilji Uredbe (EU) št. 648/2012.

| (13) | Medtem ko bi bilo treba pragove na ravni skupine vedno izračunati, bi bilo treba investicijske sklade obravnavati kot poseben primer, saj jih lahko upravlja en upravljavec naložb in se lahko zajamejo kot ena skupina. Kadar pa so skladi ločene skupine sredstev in niso zavarovani s premoženjem, zajamčeni ali podprti z drugimi investicijskimi skladi ali s strani upravljavca naložb, so glede tveganja relativno različni od preostanka skupine. Takšne investicijske sklade bi bilo zato treba v skladu z okvirom BCBS-IOSCO pri izračunu pragov obravnavati kot ločene subjekte. |
| --- | --- |

(13)

Medtem ko bi bilo treba pragove na ravni skupine vedno izračunati, bi bilo treba investicijske sklade obravnavati kot poseben primer, saj jih lahko upravlja en upravljavec naložb in se lahko zajamejo kot ena skupina. Kadar pa so skladi ločene skupine sredstev in niso zavarovani s premoženjem, zajamčeni ali podprti z drugimi investicijskimi skladi ali s strani upravljavca naložb, so glede tveganja relativno različni od preostanka skupine. Takšne investicijske sklade bi bilo zato treba v skladu z okvirom BCBS-IOSCO pri izračunu pragov obravnavati kot ločene subjekte.

| (14) | V zvezi z začetnim kritjem bodo zahteve iz te uredbe verjetno imele merljiv učinek na likvidnost trga, saj sredstev, ki se zagotovijo kot zavarovanje s premoženjem, v času trajanja pogodbe o izvedenih finančnih instrumentih OTC brez opravljenega centralnega kliringa ni mogoče unovčiti ali drugače ponovno uporabiti. Takšne zahteve predstavljajo znatno spremembo tržne prakse in postavljajo določene operativne in praktične izzive, s katerimi se bo treba soočiti, ko bodo nove zahteve začele veljati. Ob upoštevanju tega, da gibljivo kritje že krije realizirana nihanja vrednosti pogodb o izvedenih finančnih instrumentih OTC brez opravljenega centralnega kliringa vse do neplačila, se šteje, da je sorazmerno uporabiti prag 8 milijard EUR v bruto nominalnih zneskih neporavnanih pogodb za uporabo zahtev po začetnem kritju. Ta prag velja na ravni skupine ali, kadar nasprotna stranka ni del skupine, na ravni posameznega subjekta. Skupni bruto nominalni znesek neporavnanih pogodb bi se moral uporabljati kot zadostna referenca glede na to, da je primerna metrika za merjenje velikosti in kompleksnosti portfelja pogodb o izvedenih finančnih instrumentih OTC brez opravljenega centralnega kliringa. Je tudi referenca, ki jo je mogoče preprosto spremljati in poročati. Navedeni pragovi so skladni tudi z okvirom BCBS-IOSCO za pogodbe o izvedenih finančnih instrumentih OTC brez opravljenega centralnega kliringa in tako skladni z mednarodnimi standardi. |
| --- | --- |

(14)

V zvezi z začetnim kritjem bodo zahteve iz te uredbe verjetno imele merljiv učinek na likvidnost trga, saj sredstev, ki se zagotovijo kot zavarovanje s premoženjem, v času trajanja pogodbe o izvedenih finančnih instrumentih OTC brez opravljenega centralnega kliringa ni mogoče unovčiti ali drugače ponovno uporabiti. Takšne zahteve predstavljajo znatno spremembo tržne prakse in postavljajo določene operativne in praktične izzive, s katerimi se bo treba soočiti, ko bodo nove zahteve začele veljati. Ob upoštevanju tega, da gibljivo kritje že krije realizirana nihanja vrednosti pogodb o izvedenih finančnih instrumentih OTC brez opravljenega centralnega kliringa vse do neplačila, se šteje, da je sorazmerno uporabiti prag 8 milijard EUR v bruto nominalnih zneskih neporavnanih pogodb za uporabo zahtev po začetnem kritju. Ta prag velja na ravni skupine ali, kadar nasprotna stranka ni del skupine, na ravni posameznega subjekta. Skupni bruto nominalni znesek neporavnanih pogodb bi se moral uporabljati kot zadostna referenca glede na to, da je primerna metrika za merjenje velikosti in kompleksnosti portfelja pogodb o izvedenih finančnih instrumentih OTC brez opravljenega centralnega kliringa. Je tudi referenca, ki jo je mogoče preprosto spremljati in poročati. Navedeni pragovi so skladni tudi z okvirom BCBS-IOSCO za pogodbe o izvedenih finančnih instrumentih OTC brez opravljenega centralnega kliringa in tako skladni z mednarodnimi standardi.

| (15) | Izpostavljenosti, ki izhajajo iz pogodb ali nasprotnih strank, ki so stalno ali začasno izvzete ali delno izvzete iz kritja, bi prav tako morale biti vključene v izračun skupnega bruto nominalnega zneska. To je posledica dejstva, da vse pogodbe prispevajo k določitvi velikosti in kompleksnosti portfelja nasprotne stranke. Zato so pogodbe o izvedenih finančnih instrumentih OTC brez opravljenega centralnega kliringa, ki so lahko izvzete iz zahtev te uredbe, prav tako relevantne za določitev velikosti, obsega in kompleksnosti portfelja nasprotne stranke in bi zato morali biti vključene v izračun pragov. |
| --- | --- |

(15)

Izpostavljenosti, ki izhajajo iz pogodb ali nasprotnih strank, ki so stalno ali začasno izvzete ali delno izvzete iz kritja, bi prav tako morale biti vključene v izračun skupnega bruto nominalnega zneska. To je posledica dejstva, da vse pogodbe prispevajo k določitvi velikosti in kompleksnosti portfelja nasprotne stranke. Zato so pogodbe o izvedenih finančnih instrumentih OTC brez opravljenega centralnega kliringa, ki so lahko izvzete iz zahtev te uredbe, prav tako relevantne za določitev velikosti, obsega in kompleksnosti portfelja nasprotne stranke in bi zato morali biti vključene v izračun pragov.

| (16) | Primerno je določiti posebne postopke obvladovanja tveganja za določene vrste pogodb o izvedenih finančnih instrumentih OTC brez opravljenega centralnega kliringa, ki kažejo posebne profile tveganja. Predvsem izmenjava gibljivega kritja brez začetnega kritja bi morala skladno z okvirom BCBS-IOSCO šteti kot ustrezna izmenjava zavarovanja s premoženjem za fizično poravnane valutne pogodbe. Ker je mogoče medvalutne zamenjave obrestnih mer razstaviti na zaporedje valutnih terminskih poslov, bi moralo začetno kritje zajemati samo komponento obrestne mere. |
| --- | --- |

(16)

Primerno je določiti posebne postopke obvladovanja tveganja za določene vrste pogodb o izvedenih finančnih instrumentih OTC brez opravljenega centralnega kliringa, ki kažejo posebne profile tveganja. Predvsem izmenjava gibljivega kritja brez začetnega kritja bi morala skladno z okvirom BCBS-IOSCO šteti kot ustrezna izmenjava zavarovanja s premoženjem za fizično poravnane valutne pogodbe. Ker je mogoče medvalutne zamenjave obrestnih mer razstaviti na zaporedje valutnih terminskih poslov, bi moralo začetno kritje zajemati samo komponento obrestne mere.

| (17) | Upoštevati bi bilo treba motnje, s katerimi se spoprijemajo izdajatelji kritih obveznic ali skladi kritnega premoženja pri zagotavljanju zavarovanja. Pod določenimi pogoji zato izdajateljem kritih obveznic ali skladom kritnega premoženja ne bi bilo treba predložiti zavarovanja. To bi izdajateljem kritih obveznic ali skladom kritnega premoženja omogočilo prožnost, hkrati pa zagotovilo, da so tveganja za njihove nasprotne stranke omejena. Izdajatelji kritih obveznic ali skladi kritnega premoženja se lahko soočajo s pravnimi ovirami pri predložitvi ali pobiranju zavarovanja, ki ni v obliki denarnih sredstev, za začetno ali gibljivo kritje ali pri predložitvi gibljivega kritja v obliki denarnih sredstev, saj je mogoče plačilo gibljivega kritja obravnavati kot terjatev, ki je nadrejena terjatvam imetnikov obveznic, kar lahko povzroči pravno oviro. Podobno je možnost nadomestitve ali umika začetnega kritja mogoče obravnavati kot terjatev, ki je nadrejena terjatvam imetnikov obveznic, kar pomeni enake omejitve. Vendar ni omejitev za izdajatelja kritih obveznic ali sklade kritnega premoženja pri vračilu denarnih sredstev, ki so se predhodno pobrala kot gibljivo kritje. Nasprotne stranke izdajateljev kritih obveznic ali skladov kritnega premoženja bi zato morale predložiti gibljivo kritje v obliki denarnih sredstev in imeti pravico do delnega ali popolnega povračila, izdajatelji kritih obveznic ali skladi kritnega premoženja pa bi morali predložiti gibljivo kritje samo za znesek denarnih sredstev, ki so ga pred tem prejeli. |
| --- | --- |

(17)

Upoštevati bi bilo treba motnje, s katerimi se spoprijemajo izdajatelji kritih obveznic ali skladi kritnega premoženja pri zagotavljanju zavarovanja. Pod določenimi pogoji zato izdajateljem kritih obveznic ali skladom kritnega premoženja ne bi bilo treba predložiti zavarovanja. To bi izdajateljem kritih obveznic ali skladom kritnega premoženja omogočilo prožnost, hkrati pa zagotovilo, da so tveganja za njihove nasprotne stranke omejena. Izdajatelji kritih obveznic ali skladi kritnega premoženja se lahko soočajo s pravnimi ovirami pri predložitvi ali pobiranju zavarovanja, ki ni v obliki denarnih sredstev, za začetno ali gibljivo kritje ali pri predložitvi gibljivega kritja v obliki denarnih sredstev, saj je mogoče plačilo gibljivega kritja obravnavati kot terjatev, ki je nadrejena terjatvam imetnikov obveznic, kar lahko povzroči pravno oviro. Podobno je možnost nadomestitve ali umika začetnega kritja mogoče obravnavati kot terjatev, ki je nadrejena terjatvam imetnikov obveznic, kar pomeni enake omejitve. Vendar ni omejitev za izdajatelja kritih obveznic ali sklade kritnega premoženja pri vračilu denarnih sredstev, ki so se predhodno pobrala kot gibljivo kritje. Nasprotne stranke izdajateljev kritih obveznic ali skladov kritnega premoženja bi zato morale predložiti gibljivo kritje v obliki denarnih sredstev in imeti pravico do delnega ali popolnega povračila, izdajatelji kritih obveznic ali skladi kritnega premoženja pa bi morali predložiti gibljivo kritje samo za znesek denarnih sredstev, ki so ga pred tem prejeli.

| (18) | Nasprotne stranke bi morale vedno oceniti pravno izvršljivost svojih pogodb o pobotu in ločevanju. Kadar so navedene ocene glede na pravni okvir tretje države negativne, bi morale nasprotne stranke uporabiti druge ureditve, ki se razlikujejo od obojestranske izmenjave kritij. Za zagotovitev skladnosti z mednarodnimi standardi, da bi se izognili temu, da za nasprotne stranke v Uniji trgovanje z nasprotnimi strankami v navedenih jurisdikcijah postane nemogoče, in za zagotovitev enakih konkurenčnih pogojev za nasprotne stranke v Uniji je primerno določiti najnižji prag, pod katerim lahko nasprotne stranke trgujejo z nasprotnimi strankami s sedeži v navedenih jurisdikcijah brez izmenjave začetnih ali gibljivih kritij. Kadar imajo nasprotne stranke možnost pobrati kritje in lahko zagotovijo, da je za razliko od pobranega zavarovanja s premoženjem pri predloženem zavarovanju s premoženjem mogoče izpolniti določbe te uredbe, bi se moralo od nasprotne stranke iz Unije vedno zahtevati, da pobere zavarovanje s premoženjem. Izpostavljenosti iz pogodb z nasprotnimi strankami s sedežem v jurisdikcijah tretjih držav, ki niso krite z izmenjavo zavarovanja s premoženjem zaradi pravnih ovir v navedenih jurisdikcijah, bi bilo treba omejiti z določitvijo meje, saj se kapital ne šteje za enakovrednega izmenjavi kritij pri izpostavljenostih, ki izhajajo iz pogodb o izvedenih finančnih instrumentih OTC brez opravljenega centralnega kliringa, in kapitalske zahteve ne veljajo za vse nasprotne stranke, za katere veljajo zahteve po kritju iz te uredbe. To mejo bi bilo treba postaviti tako, da jo je mogoče enostavno izračunati in preveriti. Da bi preprečili nastanek sistemskega tveganja in da bi se izognili temu, da takšna posebna obravnava ustvari možnost izogibanja določbam te uredbe, bi bilo treba mejo določiti na konzervativni ravni. Navedena obravnava bi se štela kot dovolj preudarna, saj obstajajo tudi druge tehnike zmanjševanja tveganja, ki so alternativa kritjem. |
| --- | --- |

(18)

Nasprotne stranke bi morale vedno oceniti pravno izvršljivost svojih pogodb o pobotu in ločevanju. Kadar so navedene ocene glede na pravni okvir tretje države negativne, bi morale nasprotne stranke uporabiti druge ureditve, ki se razlikujejo od obojestranske izmenjave kritij. Za zagotovitev skladnosti z mednarodnimi standardi, da bi se izognili temu, da za nasprotne stranke v Uniji trgovanje z nasprotnimi strankami v navedenih jurisdikcijah postane nemogoče, in za zagotovitev enakih konkurenčnih pogojev za nasprotne stranke v Uniji je primerno določiti najnižji prag, pod katerim lahko nasprotne stranke trgujejo z nasprotnimi strankami s sedeži v navedenih jurisdikcijah brez izmenjave začetnih ali gibljivih kritij. Kadar imajo nasprotne stranke možnost pobrati kritje in lahko zagotovijo, da je za razliko od pobranega zavarovanja s premoženjem pri predloženem zavarovanju s premoženjem mogoče izpolniti določbe te uredbe, bi se moralo od nasprotne stranke iz Unije vedno zahtevati, da pobere zavarovanje s premoženjem. Izpostavljenosti iz pogodb z nasprotnimi strankami s sedežem v jurisdikcijah tretjih držav, ki niso krite z izmenjavo zavarovanja s premoženjem zaradi pravnih ovir v navedenih jurisdikcijah, bi bilo treba omejiti z določitvijo meje, saj se kapital ne šteje za enakovrednega izmenjavi kritij pri izpostavljenostih, ki izhajajo iz pogodb o izvedenih finančnih instrumentih OTC brez opravljenega centralnega kliringa, in kapitalske zahteve ne veljajo za vse nasprotne stranke, za katere veljajo zahteve po kritju iz te uredbe. To mejo bi bilo treba postaviti tako, da jo je mogoče enostavno izračunati in preveriti. Da bi preprečili nastanek sistemskega tveganja in da bi se izognili temu, da takšna posebna obravnava ustvari možnost izogibanja določbam te uredbe, bi bilo treba mejo določiti na konzervativni ravni. Navedena obravnava bi se štela kot dovolj preudarna, saj obstajajo tudi druge tehnike zmanjševanja tveganja, ki so alternativa kritjem.

| (19) | Da bi se zavarovali za primer, ko zavarovanja s premoženjem ni mogoče unovčiti takoj po neplačilu nasprotne stranke, je treba pri izračunu začetnega kritja upoštevati obdobje od zadnje izmenjave zavarovanja s premoženjem za kritje niza pobotov pogodb z nasprotno stranko, ki ne izpolnjuje finančnih obveznosti, do zaključka pogodb in ponovnega zavarovanja pred nastalim tržnim tveganjem. To obdobje je znano kot „obdobje kritja za tveganje“ in je enako orodju iz člena 272(9) Uredbe (EU) št. 575/2013 Evropskega parlamenta in Sveta (3) v zvezi s kreditnim tveganjem nasprotne stranke kreditnih institucij. Ker pa se cilji obeh uredb razlikujejo in ker Uredba (EU) št. 575/2013 določa pravila za izračun obdobja kritja za tveganje samo za namen kapitalskih zahtev, bi ta uredba morala vključiti posebna pravila o obdobju kritja za tveganje, ki se zahtevajo v kontekstu postopkov obvladovanja tveganja za pogodbe o izvedenih finančnih instrumentih OTC brez opravljenega centralnega kliringa. Obdobje kritja za tveganje bi moralo upoštevati postopke, ki jih ta uredba zahteva za izmenjavo kritja. |
| --- | --- |

(19)

Da bi se zavarovali za primer, ko zavarovanja s premoženjem ni mogoče unovčiti takoj po neplačilu nasprotne stranke, je treba pri izračunu začetnega kritja upoštevati obdobje od zadnje izmenjave zavarovanja s premoženjem za kritje niza pobotov pogodb z nasprotno stranko, ki ne izpolnjuje finančnih obveznosti, do zaključka pogodb in ponovnega zavarovanja pred nastalim tržnim tveganjem. To obdobje je znano kot „obdobje kritja za tveganje“ in je enako orodju iz člena 272(9) Uredbe (EU) št. 575/2013 Evropskega parlamenta in Sveta (3) v zvezi s kreditnim tveganjem nasprotne stranke kreditnih institucij. Ker pa se cilji obeh uredb razlikujejo in ker Uredba (EU) št. 575/2013 določa pravila za izračun obdobja kritja za tveganje samo za namen kapitalskih zahtev, bi ta uredba morala vključiti posebna pravila o obdobju kritja za tveganje, ki se zahtevajo v kontekstu postopkov obvladovanja tveganja za pogodbe o izvedenih finančnih instrumentih OTC brez opravljenega centralnega kliringa. Obdobje kritja za tveganje bi moralo upoštevati postopke, ki jih ta uredba zahteva za izmenjavo kritja.

| (20) | Začetno in gibljivo kritje bi bilo treba na splošno izmenjati najpozneje do konca delovnega dneva po dnevu izvršitve. Vendar je podaljšanje obdobja za izmenjavo gibljivega kritja dovoljeno, kadar se to izravna z ustreznim izračunom obdobja kritja za tveganje. Kadar se zahteve po začetnem kritju ne uporabljajo, se podaljšanje lahko dovoli, če je pobran ustrezen znesek dodatnega gibljivega kritja. |
| --- | --- |

(20)

Začetno in gibljivo kritje bi bilo treba na splošno izmenjati najpozneje do konca delovnega dneva po dnevu izvršitve. Vendar je podaljšanje obdobja za izmenjavo gibljivega kritja dovoljeno, kadar se to izravna z ustreznim izračunom obdobja kritja za tveganje. Kadar se zahteve po začetnem kritju ne uporabljajo, se podaljšanje lahko dovoli, če je pobran ustrezen znesek dodatnega gibljivega kritja.

| (21) | Pri oblikovanju modelov začetnega kritja in pri izračunu ustreznega obdobja kritja za tveganje bi morale nasprotne stranke upoštevati potrebo po modelih, ki zajamejo likvidnost trga, število udeležencev na tem trgu in obseg zadevnih pogodb o izvedenih finančnih instrumentih OTC. Hkrati obstaja potreba po oblikovanju modela, ki ga lahko obe stranki razumeta ter poustvarita in na katerega se lahko opreta pri reševanju sporov. Zato bi bilo treba nasprotnim strankam omogočiti, da kalibrirajo model in izračunajo obdobje kritja za tveganje samo na podlagi tržnih razmer, ne da bi morale prilagoditi svojo oceno značilnostim določenih nasprotnih strank. Iz tega sledi, da se lahko nasprotne stranke odločijo sprejeti različne modele za izračun zneskov začetnega kritja, ki ga izmenjajo, in da ti zneski začetnega kritja morda ne bodo simetrični. |
| --- | --- |

(21)

Pri oblikovanju modelov začetnega kritja in pri izračunu ustreznega obdobja kritja za tveganje bi morale nasprotne stranke upoštevati potrebo po modelih, ki zajamejo likvidnost trga, število udeležencev na tem trgu in obseg zadevnih pogodb o izvedenih finančnih instrumentih OTC. Hkrati obstaja potreba po oblikovanju modela, ki ga lahko obe stranki razumeta ter poustvarita in na katerega se lahko opreta pri reševanju sporov. Zato bi bilo treba nasprotnim strankam omogočiti, da kalibrirajo model in izračunajo obdobje kritja za tveganje samo na podlagi tržnih razmer, ne da bi morale prilagoditi svojo oceno značilnostim določenih nasprotnih strank. Iz tega sledi, da se lahko nasprotne stranke odločijo sprejeti različne modele za izračun zneskov začetnega kritja, ki ga izmenjajo, in da ti zneski začetnega kritja morda ne bodo simetrični.

| (22) | Čeprav obstaja potreba po dovolj pogosti ponovni kalibraciji modela začetnega kritja, lahko nova kalibracija pripelje do nepričakovanih ravni zahtev za kritje. Zato bi bilo treba vzpostaviti primerna obdobja, v katerih se lahko kritja še vedno izmenjajo na podlagi predhodne kalibracije. To bi moralo dati nasprotnim strankam dovolj časa, da izpolnijo pozive k doplačilu kritja, ki so rezultat ponovne kalibracije. |
| --- | --- |

(22)

Čeprav obstaja potreba po dovolj pogosti ponovni kalibraciji modela začetnega kritja, lahko nova kalibracija pripelje do nepričakovanih ravni zahtev za kritje. Zato bi bilo treba vzpostaviti primerna obdobja, v katerih se lahko kritja še vedno izmenjajo na podlagi predhodne kalibracije. To bi moralo dati nasprotnim strankam dovolj časa, da izpolnijo pozive k doplačilu kritja, ki so rezultat ponovne kalibracije.

| (23) | Zavarovanje s premoženjem bi se moralo šteti kot prosto prenosljivo, če v primeru neplačila predložitelja zavarovanja s premoženjem ni regulativnih ali pravnih ovir ali terjatev tretjih oseb, vključno s terjatvami skrbnika, ki je tretja oseba. Vendar nekaterih terjatev, kot so stroški in odhodki, ki so nastali zaradi prenosa zavarovanja s premoženjem, v obliki zastavnih pravic, ki se rutinsko zaračunajo za vse prenosne vrednostne papirje, ne bi smeli šteti kot ovire, saj bi to privedlo do situacije, ko bi se vedno ugotovila ovira. |
| --- | --- |

(23)

Zavarovanje s premoženjem bi se moralo šteti kot prosto prenosljivo, če v primeru neplačila predložitelja zavarovanja s premoženjem ni regulativnih ali pravnih ovir ali terjatev tretjih oseb, vključno s terjatvami skrbnika, ki je tretja oseba. Vendar nekaterih terjatev, kot so stroški in odhodki, ki so nastali zaradi prenosa zavarovanja s premoženjem, v obliki zastavnih pravic, ki se rutinsko zaračunajo za vse prenosne vrednostne papirje, ne bi smeli šteti kot ovire, saj bi to privedlo do situacije, ko bi se vedno ugotovila ovira.

| (24) | Nasprotna stranka prejemnica zavarovanja s premoženjem bi morala imeti operativno zmogljivost, da unovči zavarovanje s premoženjem v primeru neplačila predložitelja zavarovanja s premoženjem. Nasprotna stranka prejemnica zavarovanja s premoženjem bi morala biti tudi sposobna uporabiti denarne prihodke od unovčenja za sklenitev enakovredne pogodbe z drugo nasprotno stranko ali za zavarovanje pred nastalim tveganjem. Dostop do trga bi zato moral biti pogoj za prejemnika zavarovanja s premoženjem, ki bi mu omogočil, da zavarovanje s premoženjem proda ali ga začasno proda v razumnem času. Ta sposobnost bi morala biti neodvisna od predložitelja zavarovanja s premoženjem. |
| --- | --- |

(24)

Nasprotna stranka prejemnica zavarovanja s premoženjem bi morala imeti operativno zmogljivost, da unovči zavarovanje s premoženjem v primeru neplačila predložitelja zavarovanja s premoženjem. Nasprotna stranka prejemnica zavarovanja s premoženjem bi morala biti tudi sposobna uporabiti denarne prihodke od unovčenja za sklenitev enakovredne pogodbe z drugo nasprotno stranko ali za zavarovanje pred nastalim tveganjem. Dostop do trga bi zato moral biti pogoj za prejemnika zavarovanja s premoženjem, ki bi mu omogočil, da zavarovanje s premoženjem proda ali ga začasno proda v razumnem času. Ta sposobnost bi morala biti neodvisna od predložitelja zavarovanja s premoženjem.

| (25) | Pobrano zavarovanje s premoženjem bi moralo imeti dovolj visoko likvidnost in kreditno kakovost, da bi nasprotni stranki prejemnici zavarovanja s premoženjem omogočilo unovčenje pozicij brez izgube zaradi bistvenih sprememb vrednosti v primeru, da druga nasprotna stranka preneha izpolnjevati finančne obveznosti. Kreditna kakovost zavarovanja s premoženjem bi se morala oceniti na podlagi priznanih metodologij, kot so ocene zunanjih bonitetnih agencij. Da bi zmanjšali tveganje samodejnega zanašanja na zunanje bonitetne ocene, bi bilo treba uvesti več dodatnih zaščitnih ukrepov. Navedeni zaščitni ukrepi bi morali vključevati možnost uporabe modela na podlagi notranjih bonitetnih ocen (v nadaljnjem besedilu: model IRB) in možnost odložitve nadomestitve zavarovanja s premoženjem, ki postane neprimerno zaradi znižanja bonitetne ocene, z namenom učinkovitega zmanjševanja nesorazmernih učinkov, do katerih lahko pride zaradi pretiranega zanašanja na zunanje bonitetne ocene. |
| --- | --- |

(25)

Pobrano zavarovanje s premoženjem bi moralo imeti dovolj visoko likvidnost in kreditno kakovost, da bi nasprotni stranki prejemnici zavarovanja s premoženjem omogočilo unovčenje pozicij brez izgube zaradi bistvenih sprememb vrednosti v primeru, da druga nasprotna stranka preneha izpolnjevati finančne obveznosti. Kreditna kakovost zavarovanja s premoženjem bi se morala oceniti na podlagi priznanih metodologij, kot so ocene zunanjih bonitetnih agencij. Da bi zmanjšali tveganje samodejnega zanašanja na zunanje bonitetne ocene, bi bilo treba uvesti več dodatnih zaščitnih ukrepov. Navedeni zaščitni ukrepi bi morali vključevati možnost uporabe modela na podlagi notranjih bonitetnih ocen (v nadaljnjem besedilu: model IRB) in možnost odložitve nadomestitve zavarovanja s premoženjem, ki postane neprimerno zaradi znižanja bonitetne ocene, z namenom učinkovitega zmanjševanja nesorazmernih učinkov, do katerih lahko pride zaradi pretiranega zanašanja na zunanje bonitetne ocene.

| (26) | Čeprav odbitki zmanjšajo tveganje, da pobrano zavarovanje s premoženjem ne bo pokrilo potreb po kritju v času finančnih težav, so pri sprejemanju zavarovanja, ki ni v obliki denarnih sredstev, potrebni tudi drugi instrumenti za zmanjševanje tveganja za zagotavljanje, da je zavarovanje s premoženjem mogoče učinkovito unovčiti. Nasprotne stranke bi morale zlasti zagotoviti, da je pobrano zavarovanje s premoženjem ustrezno razpršeno v smislu posameznih izdajateljev, vrst izdajateljev in razredov sredstev. |
| --- | --- |

(26)

Čeprav odbitki zmanjšajo tveganje, da pobrano zavarovanje s premoženjem ne bo pokrilo potreb po kritju v času finančnih težav, so pri sprejemanju zavarovanja, ki ni v obliki denarnih sredstev, potrebni tudi drugi instrumenti za zmanjševanje tveganja za zagotavljanje, da je zavarovanje s premoženjem mogoče učinkovito unovčiti. Nasprotne stranke bi morale zlasti zagotoviti, da je pobrano zavarovanje s premoženjem ustrezno razpršeno v smislu posameznih izdajateljev, vrst izdajateljev in razredov sredstev.

| (27) | Učinek unovčenja zavarovanja s premoženjem, ki ga predložijo nasprotne stranke, ki niso sistemsko pomembne, je omejen. Poleg tega bi lahko meje koncentracije za začetno kritje obremenile nasprotne stranke z majhnimi portfelji izvedenih finančnih instrumentov OTC, saj lahko imajo na voljo le omejen obseg primernega zavarovanja s premoženjem, ki ga lahko predložijo. Zato kljub temu, da je razpršitev zavarovanja s premoženjem veljaven instrument za zmanjševanje tveganja, nasprotnim strankam, ki niso sistemsko pomembne, ne bi bilo treba razpršiti zavarovanja s premoženjem. Po drugi strani bi morale sistemsko pomembne finančne institucije in druge nasprotne stranke z velikimi portfelji izvedenih finančnih instrumentov OTC, ki medsebojno poslujejo, uporabiti meje koncentracije vsaj pri začetnem kritju, vključno v zvezi s primernim zavarovanjem s premoženjem, ki ga predstavljajo državni dolžniški vrednostni papirji držav članic. Navedene nasprotne stranke so dovolj razvite, da lahko pretvorijo zavarovanje s premoženjem ali dostopajo do več trgov in izdajateljev ter predloženo zavarovanje s premoženjem tako zadosti razpršijo. Člen 131 Direktive 2013/36/EU Evropskega parlamenta in Sveta (4) zagotavlja opredelitev institucij kot sistemsko pomembnih v skladu s pravom Unije. Vendar bi moral biti glede na široko področje uporabe Uredbe (EU) št. 648/2012 uveden kvantitativni prag, tako da bi zahteve za meje koncentracije veljale tudi za nasprotne stranke, ki morda ne spadajo v obstoječe razvrstitve sistemsko pomembnih institucij, vendar bi zanje kljub temu morale veljati meje koncentracije zaradi velikosti njihovih portfeljev izvedenih finančnih instrumentov OTC. |
| --- | --- |

(27)

Učinek unovčenja zavarovanja s premoženjem, ki ga predložijo nasprotne stranke, ki niso sistemsko pomembne, je omejen. Poleg tega bi lahko meje koncentracije za začetno kritje obremenile nasprotne stranke z majhnimi portfelji izvedenih finančnih instrumentov OTC, saj lahko imajo na voljo le omejen obseg primernega zavarovanja s premoženjem, ki ga lahko predložijo. Zato kljub temu, da je razpršitev zavarovanja s premoženjem veljaven instrument za zmanjševanje tveganja, nasprotnim strankam, ki niso sistemsko pomembne, ne bi bilo treba razpršiti zavarovanja s premoženjem. Po drugi strani bi morale sistemsko pomembne finančne institucije in druge nasprotne stranke z velikimi portfelji izvedenih finančnih instrumentov OTC, ki medsebojno poslujejo, uporabiti meje koncentracije vsaj pri začetnem kritju, vključno v zvezi s primernim zavarovanjem s premoženjem, ki ga predstavljajo državni dolžniški vrednostni papirji držav članic. Navedene nasprotne stranke so dovolj razvite, da lahko pretvorijo zavarovanje s premoženjem ali dostopajo do več trgov in izdajateljev ter predloženo zavarovanje s premoženjem tako zadosti razpršijo. Člen 131 Direktive 2013/36/EU Evropskega parlamenta in Sveta (4) zagotavlja opredelitev institucij kot sistemsko pomembnih v skladu s pravom Unije. Vendar bi moral biti glede na široko področje uporabe Uredbe (EU) št. 648/2012 uveden kvantitativni prag, tako da bi zahteve za meje koncentracije veljale tudi za nasprotne stranke, ki morda ne spadajo v obstoječe razvrstitve sistemsko pomembnih institucij, vendar bi zanje kljub temu morale veljati meje koncentracije zaradi velikosti njihovih portfeljev izvedenih finančnih instrumentov OTC.

| (28) | Za pokojninske sheme veljajo zahteve po dvostranskem zavarovanju s premoženjem. Vendar se je pomembno izogniti pretiranim obremenitvam za pričakovane rezultate navedenih shem in posledično za pokojninske prihodke bodočih upokojencev, ki izhajajo iz takih zahtev. Obveznosti pokojninskih shem do upokojencev so denominirane v lokalnih valutah, zato morajo biti njihove naložbe denominirane v isti valuti, da bi se izognili stroškom in tveganju valutnih neusklajenosti. Zato je ustrezno določiti, da se meje koncentracije ne uporabljajo za pokojninske sheme na enak način kot za druge nasprotne stranke. Vendar je pomembno, da so vzpostavljeni ustrezni postopki obvladovanja tveganja za spremljanje in obravnavo morebitnih tveganj koncentracije, ki nastanejo zaradi te posebne ureditve. Uporabo teh določb v zvezi s pokojninskimi shemami bi bilo treba spremljati in pregledati glede na dogajanje na trgu. |
| --- | --- |

(28)

Za pokojninske sheme veljajo zahteve po dvostranskem zavarovanju s premoženjem. Vendar se je pomembno izogniti pretiranim obremenitvam za pričakovane rezultate navedenih shem in posledično za pokojninske prihodke bodočih upokojencev, ki izhajajo iz takih zahtev. Obveznosti pokojninskih shem do upokojencev so denominirane v lokalnih valutah, zato morajo biti njihove naložbe denominirane v isti valuti, da bi se izognili stroškom in tveganju valutnih neusklajenosti. Zato je ustrezno določiti, da se meje koncentracije ne uporabljajo za pokojninske sheme na enak način kot za druge nasprotne stranke. Vendar je pomembno, da so vzpostavljeni ustrezni postopki obvladovanja tveganja za spremljanje in obravnavo morebitnih tveganj koncentracije, ki nastanejo zaradi te posebne ureditve. Uporabo teh določb v zvezi s pokojninskimi shemami bi bilo treba spremljati in pregledati glede na dogajanje na trgu.

| (29) | Težave pri ločevanju zavarovanja z denarnimi sredstvi bi bilo treba priznati tako, da se nasprotnim strankam dovoli predložitev omejenega zneska začetnega kritja v obliki denarnih sredstev in tako, da se skrbnikom dovoli ponovno investiranje tega zavarovanja z denarnimi sredstvi. Vendar so denarna sredstva, ki jih poseduje skrbnik, obveznost, ki jo ima skrbnik do nasprotne stranke predložiteljice zavarovanja s premoženjem, kar ustvari kreditno tveganje za nasprotno stranko predložiteljico zavarovanja s premoženjem. Da bi zmanjšali sistemsko tveganje, bi morale za uporabo denarnih sredstev kot začetnega kritja veljati zahteve po razpršitvi vsaj za sistemsko pomembne institucije. Od sistemsko pomembnih institucij bi se moralo zahtevati, da omejijo znesek pobranega začetnega kritja v obliki denarnih sredstev ali da razpršijo izpostavljenosti tako, da uporabijo več kot enega skrbnika. |
| --- | --- |

(29)

Težave pri ločevanju zavarovanja z denarnimi sredstvi bi bilo treba priznati tako, da se nasprotnim strankam dovoli predložitev omejenega zneska začetnega kritja v obliki denarnih sredstev in tako, da se skrbnikom dovoli ponovno investiranje tega zavarovanja z denarnimi sredstvi. Vendar so denarna sredstva, ki jih poseduje skrbnik, obveznost, ki jo ima skrbnik do nasprotne stranke predložiteljice zavarovanja s premoženjem, kar ustvari kreditno tveganje za nasprotno stranko predložiteljico zavarovanja s premoženjem. Da bi zmanjšali sistemsko tveganje, bi morale za uporabo denarnih sredstev kot začetnega kritja veljati zahteve po razpršitvi vsaj za sistemsko pomembne institucije. Od sistemsko pomembnih institucij bi se moralo zahtevati, da omejijo znesek pobranega začetnega kritja v obliki denarnih sredstev ali da razpršijo izpostavljenosti tako, da uporabijo več kot enega skrbnika.

| (30) | Vrednost zavarovanja s premoženjem ne bi smela kazati pomembne pozitivne korelacije s kreditno sposobnostjo predložitelja zavarovanja s premoženjem ali vrednostjo osnovnega portfelja izvedenih finančnih instrumentov brez opravljenega centralnega kliringa, saj bi to ogrozilo učinkovitost zaščite, ki jo ponuja pobrano zavarovanje s premoženjem. Zato se vrednostni papirji, ki jih izda predložitelj zavarovanja s premoženjem ali njegovi povezani subjekti, ne bi smeli sprejeti kot zavarovanje s premoženjem. Nasprotne stranke bi morale tudi spremljati, ali za pobrano zavarovanje s premoženjem ne veljajo druge oblike tveganja neugodnih gibanj. |
| --- | --- |

(30)

Vrednost zavarovanja s premoženjem ne bi smela kazati pomembne pozitivne korelacije s kreditno sposobnostjo predložitelja zavarovanja s premoženjem ali vrednostjo osnovnega portfelja izvedenih finančnih instrumentov brez opravljenega centralnega kliringa, saj bi to ogrozilo učinkovitost zaščite, ki jo ponuja pobrano zavarovanje s premoženjem. Zato se vrednostni papirji, ki jih izda predložitelj zavarovanja s premoženjem ali njegovi povezani subjekti, ne bi smeli sprejeti kot zavarovanje s premoženjem. Nasprotne stranke bi morale tudi spremljati, ali za pobrano zavarovanje s premoženjem ne veljajo druge oblike tveganja neugodnih gibanj.

| (31) | Nasprotna stranka, ki izpolnjuje obveznosti, bi morala imeti možnost, da sredstva, pobrana kot zavarovanje s premoženjem za začetno ali gibljivo kritje, unovči v dovolj kratkem času, da se zaščiti pred izgubami iz pogodb o izvedenih finančnih instrumentih OTC brez opravljenega centralnega kliringa v primeru neplačila nasprotne stranke. Navedena sredstva bi zato morala biti visoko likvidna in ne bi smela biti izpostavljena prevelikemu kreditnemu, tržnemu ali valutnemu tveganju. V obsegu, v katerem je vrednost zavarovanja s premoženjem izpostavljena navedenim tveganjem, bi bilo treba uporabiti ustrezne odbitke, ki upoštevajo tveganja. |
| --- | --- |

(31)

Nasprotna stranka, ki izpolnjuje obveznosti, bi morala imeti možnost, da sredstva, pobrana kot zavarovanje s premoženjem za začetno ali gibljivo kritje, unovči v dovolj kratkem času, da se zaščiti pred izgubami iz pogodb o izvedenih finančnih instrumentih OTC brez opravljenega centralnega kliringa v primeru neplačila nasprotne stranke. Navedena sredstva bi zato morala biti visoko likvidna in ne bi smela biti izpostavljena prevelikemu kreditnemu, tržnemu ali valutnemu tveganju. V obsegu, v katerem je vrednost zavarovanja s premoženjem izpostavljena navedenim tveganjem, bi bilo treba uporabiti ustrezne odbitke, ki upoštevajo tveganja.

| (32) | Da bi zagotovili pravočasen prenos zavarovanja s premoženjem, bi morale nasprotne stranke imeti vzpostavljene učinkovite operativne postopke. To zahteva, da so postopki za dvostransko izmenjavo zavarovanja s premoženjem dovolj podrobni, pregledni in trdni. Če se nasprotni stranki ne uspeta dogovoriti o operativnem okviru za učinkovit izračun, obveščanje in zaključevanje pozivov k vplačilu kritja ter ga vzpostaviti, lahko to pripelje do sporov in neuspešnih izmenjav zavarovanja s premoženjem, ki privedejo do nezavarovanih izpostavljenosti v pogodbah o izvedenih finančnih instrumentih OTC. Zato je bistveno, da nasprotne stranke določijo jasne notranje politike in standarde v zvezi s prenosi zavarovanja s premoženjem. Vsako odstopanje od teh politik bi morali natančno pregledati vsi zadevni notranji deležniki, ki morajo odobriti ta odstopanja. Poleg tega bi bilo treba zanesljivo, takoj in sistematično pravilno evidentirati vse veljavne pogoje v zvezi z operativno izmenjavo zavarovanja s premoženjem. |
| --- | --- |

(32)

Da bi zagotovili pravočasen prenos zavarovanja s premoženjem, bi morale nasprotne stranke imeti vzpostavljene učinkovite operativne postopke. To zahteva, da so postopki za dvostransko izmenjavo zavarovanja s premoženjem dovolj podrobni, pregledni in trdni. Če se nasprotni stranki ne uspeta dogovoriti o operativnem okviru za učinkovit izračun, obveščanje in zaključevanje pozivov k vplačilu kritja ter ga vzpostaviti, lahko to pripelje do sporov in neuspešnih izmenjav zavarovanja s premoženjem, ki privedejo do nezavarovanih izpostavljenosti v pogodbah o izvedenih finančnih instrumentih OTC. Zato je bistveno, da nasprotne stranke določijo jasne notranje politike in standarde v zvezi s prenosi zavarovanja s premoženjem. Vsako odstopanje od teh politik bi morali natančno pregledati vsi zadevni notranji deležniki, ki morajo odobriti ta odstopanja. Poleg tega bi bilo treba zanesljivo, takoj in sistematično pravilno evidentirati vse veljavne pogoje v zvezi z operativno izmenjavo zavarovanja s premoženjem.

| (33) | Nasprotni stranki, ki sklepata pogodbo o izvedenih finančnih instrumentih OTC brez opravljenega centralnega kliringa, bi morali skleniti pogodbo o izmenjavi zavarovanja s premoženjem, da se zagotovi pravna varnost. Posledično bi morala pogodba o izmenjavi zavarovanja s premoženjem vključevati vse glavne pravice in obveznosti nasprotnih strank, ki veljajo za pogodbe o izvedenih finančnih instrumentih OTC brez opravljenega centralnega kliringa. |
| --- | --- |

(33)

Nasprotni stranki, ki sklepata pogodbo o izvedenih finančnih instrumentih OTC brez opravljenega centralnega kliringa, bi morali skleniti pogodbo o izmenjavi zavarovanja s premoženjem, da se zagotovi pravna varnost. Posledično bi morala pogodba o izmenjavi zavarovanja s premoženjem vključevati vse glavne pravice in obveznosti nasprotnih strank, ki veljajo za pogodbe o izvedenih finančnih instrumentih OTC brez opravljenega centralnega kliringa.

| (34) | Zavarovanje s premoženjem ščiti nasprotno stranko prejemnico zavarovanja s premoženjem v primeru neplačila nasprotne stranke predložiteljice zavarovanja s premoženjem. Vendar sta obe nasprotni stranki odgovorni tudi za to, da zagotovita, da način, na katerega se pobrano zavarovanje s premoženjem poseduje, ne poveča tveganja izgube presežnega predloženega zavarovanja s premoženjem za nasprotno stranko predložiteljico v primeru, da nasprotna stranka prejemnica preneha izpolnjevati finančne obveznosti. Zaradi tega bi morali dvostranski sporazumi med nasprotnimi strankami obema nasprotnima strankama dovoljevati pravočasen dostop do zavarovanja s premoženjem, kadar imajo pravico do tega, zato so potrebna pravila o ločevanju in pravila, ki zagotavljajo oceno učinkovitosti tega vidika pogodbe, ob upoštevanju pravnih ovir in tržnih praks vsake jurisdikcije. |
| --- | --- |

(34)

Zavarovanje s premoženjem ščiti nasprotno stranko prejemnico zavarovanja s premoženjem v primeru neplačila nasprotne stranke predložiteljice zavarovanja s premoženjem. Vendar sta obe nasprotni stranki odgovorni tudi za to, da zagotovita, da način, na katerega se pobrano zavarovanje s premoženjem poseduje, ne poveča tveganja izgube presežnega predloženega zavarovanja s premoženjem za nasprotno stranko predložiteljico v primeru, da nasprotna stranka prejemnica preneha izpolnjevati finančne obveznosti. Zaradi tega bi morali dvostranski sporazumi med nasprotnimi strankami obema nasprotnima strankama dovoljevati pravočasen dostop do zavarovanja s premoženjem, kadar imajo pravico do tega, zato so potrebna pravila o ločevanju in pravila, ki zagotavljajo oceno učinkovitosti tega vidika pogodbe, ob upoštevanju pravnih ovir in tržnih praks vsake jurisdikcije.

| (35) | Ponovna zastava ali ponovna uporaba zavarovanja s premoženjem, pobranega kot začetno kritje, bi v primeru neplačila povzročila nova tveganja za nasprotne stranke zaradi terjatev tretjih oseb, ki obremenjujejo sredstva. Pravni in operativni zapleti bi lahko zadržali vračilo zavarovanja s premoženjem v primeru neplačila prvotnega prejemnika zavarovanja s premoženjem ali tretje osebe ali ga onemogočili. Da bi ohranili učinkovitost okvira in zagotovili ustrezno zmanjševanje kreditnega tveganja nasprotne stranke, bi morala biti ponovna zastava ali ponovna uporaba zavarovanja s premoženjem, pobranega kot začetno kritje, prepovedana. |
| --- | --- |

(35)

Ponovna zastava ali ponovna uporaba zavarovanja s premoženjem, pobranega kot začetno kritje, bi v primeru neplačila povzročila nova tveganja za nasprotne stranke zaradi terjatev tretjih oseb, ki obremenjujejo sredstva. Pravni in operativni zapleti bi lahko zadržali vračilo zavarovanja s premoženjem v primeru neplačila prvotnega prejemnika zavarovanja s premoženjem ali tretje osebe ali ga onemogočili. Da bi ohranili učinkovitost okvira in zagotovili ustrezno zmanjševanje kreditnega tveganja nasprotne stranke, bi morala biti ponovna zastava ali ponovna uporaba zavarovanja s premoženjem, pobranega kot začetno kritje, prepovedana.

| (36) | Zaradi težav pri ločevanju denarnih sredstev, trenutnih praks pri izmenjavi zavarovanja z denarnimi sredstvi v nekaterih jurisdikcijah in potrebe po zanašanju na denarna sredstva namesto na vrednostne papirje v nekaterih okoliščinah, v katerih lahko prenos vrednostnih papirjev omejujejo operativne ovire, bi morala zavarovanje z denarnimi sredstvi, pobrano kot začetno kritje, vedno posedovati centralna banka ali kreditna institucija tretje osebe, saj to zagotavlja ločitev od dveh nasprotnih strank v pogodbi. Da bi zagotovili takšno ločitev, kreditna institucija tretje osebe ne bi smela pripadati isti skupini kot katera koli od nasprotnih strank. |
| --- | --- |

(36)

Zaradi težav pri ločevanju denarnih sredstev, trenutnih praks pri izmenjavi zavarovanja z denarnimi sredstvi v nekaterih jurisdikcijah in potrebe po zanašanju na denarna sredstva namesto na vrednostne papirje v nekaterih okoliščinah, v katerih lahko prenos vrednostnih papirjev omejujejo operativne ovire, bi morala zavarovanje z denarnimi sredstvi, pobrano kot začetno kritje, vedno posedovati centralna banka ali kreditna institucija tretje osebe, saj to zagotavlja ločitev od dveh nasprotnih strank v pogodbi. Da bi zagotovili takšno ločitev, kreditna institucija tretje osebe ne bi smela pripadati isti skupini kot katera koli od nasprotnih strank.

| (37) | Kadar nasprotna stranka zadevni pristojni organ obvesti, da namerava izkoristiti izjemo za transakcije znotraj skupine, mora za to, da lahko pristojni organ odloči, ali so izpolnjeni pogoji za izvzetje, predložiti popoln spis, vključno z vsemi relevantnimi informacijami, ki so potrebne, da lahko pristojni organ zaključi oceno. |
| --- | --- |

(37)

Kadar nasprotna stranka zadevni pristojni organ obvesti, da namerava izkoristiti izjemo za transakcije znotraj skupine, mora za to, da lahko pristojni organ odloči, ali so izpolnjeni pogoji za izvzetje, predložiti popoln spis, vključno z vsemi relevantnimi informacijami, ki so potrebne, da lahko pristojni organ zaključi oceno.

| (38) | Da se lahko za skupino smatra, da ima dovolj zanesljive in trdne postopke obvladovanja tveganja, mora biti izpolnjenih več pogojev. Skupina mora zagotoviti redno spremljanje izpostavljenosti znotraj skupine in zajamčiti pravočasno poravnavo obveznosti, ki izhajajo iz pogodb o izvedenih finančnih instrumentih OTC znotraj skupine, na podlagi orodij za spremljanje in zagotavljanje likvidnosti na ravni skupine, ki so skladna s kompleksnostjo transakcij znotraj skupine. |
| --- | --- |

(38)

Da se lahko za skupino smatra, da ima dovolj zanesljive in trdne postopke obvladovanja tveganja, mora biti izpolnjenih več pogojev. Skupina mora zagotoviti redno spremljanje izpostavljenosti znotraj skupine in zajamčiti pravočasno poravnavo obveznosti, ki izhajajo iz pogodb o izvedenih finančnih instrumentih OTC znotraj skupine, na podlagi orodij za spremljanje in zagotavljanje likvidnosti na ravni skupine, ki so skladna s kompleksnostjo transakcij znotraj skupine.

| (39) | Da bi se lahko uporabilo izvzetje za transakcije znotraj skupine, je treba zagotoviti, da nobene zakonodajne, regulativne, upravne ali druge obvezne določbe veljavnega prava ne morejo pravno preprečiti nasprotnim strankam znotraj skupine, da izpolnijo svoje obveznosti prenosa sredstev ali poplačila obveznosti ali vrednostnih papirjev v skladu s pogoji transakcij znotraj skupine. Podobno pri nasprotnih strankah znotraj skupine ali skupini ne bi smele obstajati operativne ali poslovne prakse, ki bi lahko povzročile, da ne bi bila na voljo sredstva za izpolnitev plačilnih obveznosti, ko te zapadejo, ali da ne bi bil možen takojšen elektronski prenos sredstev. |
| --- | --- |

(39)

Da bi se lahko uporabilo izvzetje za transakcije znotraj skupine, je treba zagotoviti, da nobene zakonodajne, regulativne, upravne ali druge obvezne določbe veljavnega prava ne morejo pravno preprečiti nasprotnim strankam znotraj skupine, da izpolnijo svoje obveznosti prenosa sredstev ali poplačila obveznosti ali vrednostnih papirjev v skladu s pogoji transakcij znotraj skupine. Podobno pri nasprotnih strankah znotraj skupine ali skupini ne bi smele obstajati operativne ali poslovne prakse, ki bi lahko povzročile, da ne bi bila na voljo sredstva za izpolnitev plačilnih obveznosti, ko te zapadejo, ali da ne bi bil možen takojšen elektronski prenos sredstev.

| (40) | Ta uredba vključuje več podrobnih zahtev, ki jih mora skupina izpolnjevati, da se ji odobri izvzetje iz predložitve kritja za transakcije znotraj skupine. Poleg teh zahtev mora skupina, kadar ima ena od dveh nasprotnih strank v skupini sedež v tretji državi, za katero ugotavljanje enakovrednosti v skladu s členom 13(2) Uredbe (EU) št. 648/2012 še ni opravljeno, izmenjati gibljiva in ustrezno ločena začetna kritja za vse transakcije znotraj skupine s podrejenimi podjetji v teh tretjih državah. Da bi preprečili nesorazmerno uporabo zahtev po kritju in upoštevali podobne zahteve za obveznosti kliringa, bi morala ta uredba zagotoviti poznejše izvajanje te zahteve. Tako bi zagotovili dovolj časa za dokončanje postopka ugotavljanja enakovrednosti, pri čemer od skupin s podrejenimi podjetji s sedeži v tretjih državah ne bi zahtevali neučinkovite razporeditve virov. |
| --- | --- |

(40)

Ta uredba vključuje več podrobnih zahtev, ki jih mora skupina izpolnjevati, da se ji odobri izvzetje iz predložitve kritja za transakcije znotraj skupine. Poleg teh zahtev mora skupina, kadar ima ena od dveh nasprotnih strank v skupini sedež v tretji državi, za katero ugotavljanje enakovrednosti v skladu s členom 13(2) Uredbe (EU) št. 648/2012 še ni opravljeno, izmenjati gibljiva in ustrezno ločena začetna kritja za vse transakcije znotraj skupine s podrejenimi podjetji v teh tretjih državah. Da bi preprečili nesorazmerno uporabo zahtev po kritju in upoštevali podobne zahteve za obveznosti kliringa, bi morala ta uredba zagotoviti poznejše izvajanje te zahteve. Tako bi zagotovili dovolj časa za dokončanje postopka ugotavljanja enakovrednosti, pri čemer od skupin s podrejenimi podjetji s sedeži v tretjih državah ne bi zahtevali neučinkovite razporeditve virov.

| (41) | Ob upoštevanju načela sorazmernosti bi morale nasprotne stranke, ki imajo manjše portfelje in posledično na splošno manjši obseg poslovanja, imeti več časa za prilagoditev svojih notranjih sistemov in postopkov, da bodo izpolnile zahteve te uredbe. Da bi dosegli ustrezno ravnotežje med zmanjševanjem tveganj, ki izhajajo iz pogodb o izvedenih finančnih instrumentih OTC brez opravljenega centralnega kliringa, in sorazmerno uporabo te uredbe ter dosegli mednarodno skladnost in zmanjšali možnost regulativne arbitraže s ciljem preprečevanja motenj na trgu, je potrebno obdobje za postopno uvedbo zahtev. Obdobje za postopno uvedbo zahtev, ki jih uvaja ta uredba, upošteva časovni načrt, sprejet v okviru BCBS-IOSCO, ki je bil oblikovan ob upoštevanju kvantitativne ocene učinka, ki je vključevala kreditne institucije iz Unije. |
| --- | --- |

(41)

Ob upoštevanju načela sorazmernosti bi morale nasprotne stranke, ki imajo manjše portfelje in posledično na splošno manjši obseg poslovanja, imeti več časa za prilagoditev svojih notranjih sistemov in postopkov, da bodo izpolnile zahteve te uredbe. Da bi dosegli ustrezno ravnotežje med zmanjševanjem tveganj, ki izhajajo iz pogodb o izvedenih finančnih instrumentih OTC brez opravljenega centralnega kliringa, in sorazmerno uporabo te uredbe ter dosegli mednarodno skladnost in zmanjšali možnost regulativne arbitraže s ciljem preprečevanja motenj na trgu, je potrebno obdobje za postopno uvedbo zahtev. Obdobje za postopno uvedbo zahtev, ki jih uvaja ta uredba, upošteva časovni načrt, sprejet v okviru BCBS-IOSCO, ki je bil oblikovan ob upoštevanju kvantitativne ocene učinka, ki je vključevala kreditne institucije iz Unije.

| (42) | Delegirana uredba Komisije (*1) določa opredelitev fizično poravnanih valutnih terminskih poslov znotraj Unije. Vendar v tem trenutku navedena opredelitev še ne velja in navedeni produkti so v Uniji opredeljeni neenotno. Da bi se izognili ustvarjanju neenakih konkurenčnih pogojev znotraj Unije, je zato treba uporabo ustreznih tehnik zmanjševanja tveganja uskladiti z datumom začetka uporabe zadevnega delegiranega akta. Določen je tudi datum, na katerega bi morale zadevne zahteve začeti veljati v vsakem primeru, da bi se izognili zamudam pri uvedbi tehnik zmanjševanja tveganja. |
| --- | --- |

(42)

Delegirana uredba Komisije (*1) določa opredelitev fizično poravnanih valutnih terminskih poslov znotraj Unije. Vendar v tem trenutku navedena opredelitev še ne velja in navedeni produkti so v Uniji opredeljeni neenotno. Da bi se izognili ustvarjanju neenakih konkurenčnih pogojev znotraj Unije, je zato treba uporabo ustreznih tehnik zmanjševanja tveganja uskladiti z datumom začetka uporabe zadevnega delegiranega akta. Določen je tudi datum, na katerega bi morale zadevne zahteve začeti veljati v vsakem primeru, da bi se izognili zamudam pri uvedbi tehnik zmanjševanja tveganja.

| (43) | Da bi se izognili razdrobljenosti trga in zagotovili enake konkurenčne pogoje za nasprotne stranke iz Unije s sedežem v Uniji na globalni ravni ter ob upoštevanju dejstva, da v nekaterih jurisdikcijah za izmenjavo gibljivega in začetnega kritja za opcije na delnice posamezne družbe in opcije na delniške indekse ne veljajo enakovredne zahteve po kritju, bi bilo treba obravnavo navedenih produktov uvesti postopno. To obdobje postopnega uvajanja bo zagotovilo čas za spremljanje regulativnega razvoja v drugih jurisdikcijah in za zagotavljanje, da so v Uniji vzpostavljene ustrezne zahteve za zmanjševanje kreditnega tveganja nasprotne stranke glede takih pogodb, hkrati pa se bodo zmanjšale možnosti za regulativno arbitražo. |
| --- | --- |

(43)

Da bi se izognili razdrobljenosti trga in zagotovili enake konkurenčne pogoje za nasprotne stranke iz Unije s sedežem v Uniji na globalni ravni ter ob upoštevanju dejstva, da v nekaterih jurisdikcijah za izmenjavo gibljivega in začetnega kritja za opcije na delnice posamezne družbe in opcije na delniške indekse ne veljajo enakovredne zahteve po kritju, bi bilo treba obravnavo navedenih produktov uvesti postopno. To obdobje postopnega uvajanja bo zagotovilo čas za spremljanje regulativnega razvoja v drugih jurisdikcijah in za zagotavljanje, da so v Uniji vzpostavljene ustrezne zahteve za zmanjševanje kreditnega tveganja nasprotne stranke glede takih pogodb, hkrati pa se bodo zmanjšale možnosti za regulativno arbitražo.

| (44) | Zaradi pravne varnosti in za preprečevanje morebitnih motenj na trgu je primerno pojasniti obravnavo obstoječih pogodb. |
| --- | --- |

(44)

Zaradi pravne varnosti in za preprečevanje morebitnih motenj na trgu je primerno pojasniti obravnavo obstoječih pogodb.

| (45) | Ta uredba temelji na osnutkih regulativnih tehničnih standardov, ki so jih Komisiji predložili Evropski bančni organ, Evropski organ za zavarovanja in poklicne pokojnine ter Evropski organ za vrednostne papirje in trge. |
| --- | --- |

(45)

Ta uredba temelji na osnutkih regulativnih tehničnih standardov, ki so jih Komisiji predložili Evropski bančni organ, Evropski organ za zavarovanja in poklicne pokojnine ter Evropski organ za vrednostne papirje in trge.

| (46) | Evropski bančni organ, Evropski organ za zavarovanja in poklicne pokojnine ter Evropski organ za vrednostne papirje in trge so izvedli javna posvetovanja o osnutkih regulativnih tehničnih standardov, na katerih temelji ta uredba, analizirali morebitne povezane stroške in koristi ter zaprosili za mnenje interesno skupino za bančništvo, ustanovljeno v skladu s členom 37 Uredbe (EU) št. 1093/2010 Evropskega parlamenta in Sveta (5), interesno skupino za zavarovanja in pozavarovanja ter interesno skupino za poklicne pokojninske sklade, ustanovljeni v skladu s členom 37 Uredbe (EU) št. 1094/2010 Evropskega parlamenta in Sveta (6), in interesno skupino za vrednostne papirje in trge, ustanovljeno v skladu s členom 37 Uredbe (EU) št. 1095/2010 Evropskega parlamenta in Sveta (7). |
| --- | --- |

(46)

Evropski bančni organ, Evropski organ za zavarovanja in poklicne pokojnine ter Evropski organ za vrednostne papirje in trge so izvedli javna posvetovanja o osnutkih regulativnih tehničnih standardov, na katerih temelji ta uredba, analizirali morebitne povezane stroške in koristi ter zaprosili za mnenje interesno skupino za bančništvo, ustanovljeno v skladu s členom 37 Uredbe (EU) št. 1093/2010 Evropskega parlamenta in Sveta (5), interesno skupino za zavarovanja in pozavarovanja ter interesno skupino za poklicne pokojninske sklade, ustanovljeni v skladu s členom 37 Uredbe (EU) št. 1094/2010 Evropskega parlamenta in Sveta (6), in interesno skupino za vrednostne papirje in trge, ustanovljeno v skladu s členom 37 Uredbe (EU) št. 1095/2010 Evropskega parlamenta in Sveta (7).

| (47) | V skladu s postopkom iz petega, šestega in sedmega pododstavka člena 10(1) Uredbe (EU) št. 1093/2010, iz petega, šestega in sedmega pododstavka člena 10(1) Uredbe (EU) št. 1095/2010 ter petega, šestega in sedmega pododstavka člena 10(1) Uredbe (EU) št. 1094/2010 ta uredba vključuje spremembe osnutkov regulativnih tehničnih standardov, ki so jih Komisiji v obliki uradnega mnenja ponovno predložili Evropski bančni organ, Evropski organ za zavarovanja in poklicne pokojnine ter Evropski organ za vrednostne papirje in trge na podlagi sprememb, ki jih je predlagala Komisija – |
| --- | --- |

(47)

V skladu s postopkom iz petega, šestega in sedmega pododstavka člena 10(1) Uredbe (EU) št. 1093/2010, iz petega, šestega in sedmega pododstavka člena 10(1) Uredbe (EU) št. 1095/2010 ter petega, šestega in sedmega pododstavka člena 10(1) Uredbe (EU) št. 1094/2010 ta uredba vključuje spremembe osnutkov regulativnih tehničnih standardov, ki so jih Komisiji v obliki uradnega mnenja ponovno predložili Evropski bančni organ, Evropski organ za zavarovanja in poklicne pokojnine ter Evropski organ za vrednostne papirje in trge na podlagi sprememb, ki jih je predlagala Komisija –

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

POGLAVJE I

SPLOŠNE DOLOČBE O POSTOPKIH OBVLADOVANJA TVEGANJA

ODDELEK 1

Opredelitve pojmov in splošne zahteve

Člen 1

Opredelitev pojmov

V tej uredbi se uporabljajo naslednje opredelitve pojmov:

| (1) | „začetno kritje“ pomeni zavarovanje s premoženjem, ki ga nasprotna stranka pobere za kritje trenutne in morebitne prihodnje izpostavljenosti v obdobju med zadnjim pobiranjem kritja in unovčenjem pozicij ali varovanjem pred tržnim tveganjem po neplačilu druge nasprotne stranke; |
| --- | --- |

(1)

„začetno kritje“ pomeni zavarovanje s premoženjem, ki ga nasprotna stranka pobere za kritje trenutne in morebitne prihodnje izpostavljenosti v obdobju med zadnjim pobiranjem kritja in unovčenjem pozicij ali varovanjem pred tržnim tveganjem po neplačilu druge nasprotne stranke;

| (2) | „gibljivo kritje“ pomeni zavarovanje s premoženjem, ki ga nasprotna stranka pobere, da upošteva rezultate dnevnega vrednotenja zapadlih pogodb iz člena 11(2) Uredbe (EU) št. 648/2012 po tekočih tržnih cenah ali po notranjem modelu; |
| --- | --- |

(2)

„gibljivo kritje“ pomeni zavarovanje s premoženjem, ki ga nasprotna stranka pobere, da upošteva rezultate dnevnega vrednotenja zapadlih pogodb iz člena 11(2) Uredbe (EU) št. 648/2012 po tekočih tržnih cenah ali po notranjem modelu;

| (3) | „niz pobotov“ pomeni niz pogodb o izvedenih finančnih instrumentih, s katerimi se trguje zunaj organiziranega trga (v nadaljnjem besedilu: izvedeni finančni instrumenti OTC) brez opravljenega centralnega kliringa med dvema nasprotnima strankama, za katerega velja pravno izvršljiva dvostranska pogodba o pobotu. |
| --- | --- |

(3)

„niz pobotov“ pomeni niz pogodb o izvedenih finančnih instrumentih, s katerimi se trguje zunaj organiziranega trga (v nadaljnjem besedilu: izvedeni finančni instrumenti OTC) brez opravljenega centralnega kliringa med dvema nasprotnima strankama, za katerega velja pravno izvršljiva dvostranska pogodba o pobotu.

Člen 2

Splošne zahteve

1.   Nasprotne stranke vzpostavijo, uporabljajo in evidentirajo postopke obvladovanja tveganja za izmenjavo zavarovanja s premoženjem za pogodbe o izvedenih finančnih instrumentih OTC brez opravljenega centralnega kliringa.

2.   Postopki obvladovanja tveganja iz odstavka 1 vključujejo postopke, ki zagotavljajo ali določajo naslednje:

| (a) | ustreznost zavarovanja s premoženjem za pogodbe o izvedenih finančnih instrumentih OTC brez opravljenega centralnega kliringa v skladu z oddelkom 2; |
| --- | --- |

(a)

ustreznost zavarovanja s premoženjem za pogodbe o izvedenih finančnih instrumentih OTC brez opravljenega centralnega kliringa v skladu z oddelkom 2;

| (b) | izračun in pobiranje kritja s premoženjem za pogodbe o izvedenih finančnih instrumentih OTC brez opravljenega centralnega kliringa v skladu z oddelkom 3; |
| --- | --- |

(b)

izračun in pobiranje kritja s premoženjem za pogodbe o izvedenih finančnih instrumentih OTC brez opravljenega centralnega kliringa v skladu z oddelkom 3;

| (c) | upravljanje in ločevanje zavarovanja s premoženjem za pogodbe o izvedenih finančnih instrumentih OTC brez opravljenega centralnega kliringa v skladu z oddelkom 5; |
| --- | --- |

(c)

upravljanje in ločevanje zavarovanja s premoženjem za pogodbe o izvedenih finančnih instrumentih OTC brez opravljenega centralnega kliringa v skladu z oddelkom 5;

| (d) | izračun prilagojene vrednosti zavarovanja s premoženjem v skladu z oddelkom 6; |
| --- | --- |

(d)

izračun prilagojene vrednosti zavarovanja s premoženjem v skladu z oddelkom 6;

| (e) | izmenjavo informacij med nasprotnima strankama ter dovoljenje za izvzetja iz postopkov obvladovanja tveganja, kot so določeni v odstavku 1, in evidenco o njih; |
| --- | --- |

(e)

izmenjavo informacij med nasprotnima strankama ter dovoljenje za izvzetja iz postopkov obvladovanja tveganja, kot so določeni v odstavku 1, in evidenco o njih;

| (f) | poročanje o izvzetjih iz poglavja II višjemu vodstvu; |
| --- | --- |

(f)

poročanje o izvzetjih iz poglavja II višjemu vodstvu;

| (g) | pogoje vseh pogodb, ki jih morajo skleniti nasprotne stranke najpozneje v trenutku, ko je sklenjena pogodba o izvedenih finančnih instrumentih OTC brez opravljenega centralnega kliringa, vključno s pogoji pogodbe o pobotu in pogoji pogodbe o izmenjavi zavarovanja s premoženjem v skladu s členom 3; |
| --- | --- |

(g)

pogoje vseh pogodb, ki jih morajo skleniti nasprotne stranke najpozneje v trenutku, ko je sklenjena pogodba o izvedenih finančnih instrumentih OTC brez opravljenega centralnega kliringa, vključno s pogoji pogodbe o pobotu in pogoji pogodbe o izmenjavi zavarovanja s premoženjem v skladu s členom 3;

| (h) | redno preverjanje likvidnosti zavarovanja s premoženjem, ki se izmenja; |
| --- | --- |

(h)

redno preverjanje likvidnosti zavarovanja s premoženjem, ki se izmenja;

| (i) | pravočasno ponovno prisvojitev zavarovanja s premoženjem s strani nasprotne stranke prejemnice v primeru neplačila nasprotne stranke predložiteljice, in |
| --- | --- |

(i)

pravočasno ponovno prisvojitev zavarovanja s premoženjem s strani nasprotne stranke prejemnice v primeru neplačila nasprotne stranke predložiteljice, in

| (j) | redno spremljanje izpostavljenosti, ki izhajajo iz pogodb o izvedenih finančnih instrumentih OTC, ki so transakcije znotraj skupine, in pravočasno poravnavo obveznosti, ki izhajajo iz teh pogodb. |
| --- | --- |

(j)

redno spremljanje izpostavljenosti, ki izhajajo iz pogodb o izvedenih finančnih instrumentih OTC, ki so transakcije znotraj skupine, in pravočasno poravnavo obveznosti, ki izhajajo iz teh pogodb.

Za namene točke (g) prvega pododstavka pogoji pogodb vsebujejo vse vidike v zvezi z obveznostmi, ki izhajajo iz vsake pogodbe o izvedenih finančnih instrumentih OTC brez opravljenega centralnega kliringa, in vsaj naslednje:

| (a) | vse plačilne obveznosti, ki nastanejo med nasprotnima strankama; |
| --- | --- |

(a)

vse plačilne obveznosti, ki nastanejo med nasprotnima strankama;

| (b) | pogoje za pobot plačilnih obveznosti; |
| --- | --- |

(b)

pogoje za pobot plačilnih obveznosti;

| (c) | primere neplačila ali druge primere prenehanja pogodb o izvedenih finančnih instrumentih OTC brez opravljenega centralnega kliringa; |
| --- | --- |

(c)

primere neplačila ali druge primere prenehanja pogodb o izvedenih finančnih instrumentih OTC brez opravljenega centralnega kliringa;

| (d) | vse metode izračuna, ki se uporabljajo v zvezi s plačilnimi obveznostmi; |
| --- | --- |

(d)

vse metode izračuna, ki se uporabljajo v zvezi s plačilnimi obveznostmi;

| (e) | pogoje za pobot plačilnih obveznosti ob prenehanju; |
| --- | --- |

(e)

pogoje za pobot plačilnih obveznosti ob prenehanju;

| (f) | prenos pravic in obveznosti ob prenehanju; |
| --- | --- |

(f)

prenos pravic in obveznosti ob prenehanju;

| (g) | pravo, ki se uporablja za transakcije v okviru pogodb o izvedenih finančnih instrumentih OTC brez opravljenega centralnega kliringa. |
| --- | --- |

(g)

pravo, ki se uporablja za transakcije v okviru pogodb o izvedenih finančnih instrumentih OTC brez opravljenega centralnega kliringa.

3.   Kadar nasprotne stranke sklenejo pogodbo o pobotu ali izmenjavi zavarovanja s premoženjem, izvedejo neodvisni pravni pregled izvršljivosti teh pogodb. Takšen pregled lahko izvede notranja neodvisna služba ali neodvisna tretja oseba.

Šteje se, da je zahteva po izvedbi pregleda iz prvega pododstavka pri pogodbi o pobotu izpolnjena, če je ta pogodba priznana v skladu s členom 296 Uredbe (EU) št. 575/2013.

4.   Nasprotne stranke vzpostavijo politike za stalno ocenjevanje izvršljivosti pogodb o pobotu in izmenjavi zavarovanja s premoženjem, ki jih sklenejo.

5.   Postopki obvladovanja tveganja iz odstavka 1 se preverjajo, pregledujejo in posodabljajo po potrebi in vsaj enkrat na leto.

6.   Nasprotne stranke, ki uporabljajo model začetnega kritja v skladu z oddelkom 4, pristojnim organom kadar koli na zahtevo predložijo vso dokumentacijo v zvezi s postopki obvladovanja tveganja iz odstavka 2(b).

Člen 3

Pogodba o izmenjavi zavarovanja s premoženjem

Pogodba o izmenjavi zavarovanja s premoženjem iz točke (g) prvega pododstavka člena 2(2) vključuje vsaj naslednje pogoje:

| (a) | ravni in vrsto zahtevanega zavarovanja s premoženjem; |
| --- | --- |

(a)

ravni in vrsto zahtevanega zavarovanja s premoženjem;

| (b) | ureditve ločevanja; |
| --- | --- |

(b)

ureditve ločevanja;

| (c) | niz pobotov, na katerega se nanaša izmenjava zavarovanja s premoženjem; |
| --- | --- |

(c)

niz pobotov, na katerega se nanaša izmenjava zavarovanja s premoženjem;

| (d) | postopke za obveščanje, potrjevanje in prilagajanje pozivov k doplačilu kritja; |
| --- | --- |

(d)

postopke za obveščanje, potrjevanje in prilagajanje pozivov k doplačilu kritja;

| (e) | postopke za poravnavo pozivov k doplačilu kritja za vsako vrsto primernega zavarovanja s premoženjem; |
| --- | --- |

(e)

postopke za poravnavo pozivov k doplačilu kritja za vsako vrsto primernega zavarovanja s premoženjem;

| (f) | postopke, metode, časovne okvire in razporeditev odgovornosti za izračun kritij in vrednotenje zavarovanja s premoženjem; |
| --- | --- |

(f)

postopke, metode, časovne okvire in razporeditev odgovornosti za izračun kritij in vrednotenje zavarovanja s premoženjem;

| (g) | dogodke, ki se obravnavajo kot primeri neplačila ali prenehanja; |
| --- | --- |

(g)

dogodke, ki se obravnavajo kot primeri neplačila ali prenehanja;

| (h) | pravo, ki se uporablja za pogodbo o izvedenih finančnih instrumentih OTC brez opravljenega centralnega kliringa; |
| --- | --- |

(h)

pravo, ki se uporablja za pogodbo o izvedenih finančnih instrumentih OTC brez opravljenega centralnega kliringa;

| (i) | pravo, ki se uporablja za pogodbo o izmenjavi zavarovanja s premoženjem. |
| --- | --- |

(i)

pravo, ki se uporablja za pogodbo o izmenjavi zavarovanja s premoženjem.

ODDELEK 2

Primernost

Člen 4

Primerno zavarovanje s premoženjem

1.   Nasprotna stranka pobere samo zavarovanje s premoženjem iz naslednjih razredov sredstev:

| (a) | denarna sredstva v obliki denarja, nakazanega na račun v katerikoli valuti, ali podobnih zahtevkov za izplačilo denarja, kot so depoziti na denarnem trgu; |
| --- | --- |

(a)

denarna sredstva v obliki denarja, nakazanega na račun v katerikoli valuti, ali podobnih zahtevkov za izplačilo denarja, kot so depoziti na denarnem trgu;

| (b) | zlato v obliki palic iz čistega zlata s priznano specifikacijo „Good Delivery“; |
| --- | --- |

(b)

zlato v obliki palic iz čistega zlata s priznano specifikacijo „Good Delivery“;

| (c) | dolžniški vrednostni papirji, ki so jih izdale enote centralne ravni države ali centralne banke držav članic; |
| --- | --- |

(c)

dolžniški vrednostni papirji, ki so jih izdale enote centralne ravni države ali centralne banke držav članic;

| (d) | dolžniški vrednostni papirji, ki so jih izdale regionalne ali lokalne ravni držav članic, katerih izpostavljenosti se obravnavajo kot izpostavljenosti do enot centralne ravni države navedene države članice v skladu s členom 115(2) Uredbe (EU) št. 575/2013; |
| --- | --- |

(d)

dolžniški vrednostni papirji, ki so jih izdale regionalne ali lokalne ravni držav članic, katerih izpostavljenosti se obravnavajo kot izpostavljenosti do enot centralne ravni države navedene države članice v skladu s členom 115(2) Uredbe (EU) št. 575/2013;

| (e) | dolžniški vrednostni papirji, ki so jih izdali subjekti javnega sektorja države članice, katerih izpostavljenosti se obravnavajo kot izpostavljenosti do enot centralne, regionalne ali lokalne ravni navedene države članice v skladu s členom 116(4) Uredbe (EU) št. 575/2013; |
| --- | --- |

(e)

dolžniški vrednostni papirji, ki so jih izdali subjekti javnega sektorja države članice, katerih izpostavljenosti se obravnavajo kot izpostavljenosti do enot centralne, regionalne ali lokalne ravni navedene države članice v skladu s členom 116(4) Uredbe (EU) št. 575/2013;

| (f) | dolžniški vrednostni papirji, ki so jih izdale enote regionalne ali lokalne ravni držav članic, razen tistih iz točke (d); |
| --- | --- |

(f)

dolžniški vrednostni papirji, ki so jih izdale enote regionalne ali lokalne ravni držav članic, razen tistih iz točke (d);

| (g) | dolžniški vrednostni papirji, ki so jih izdali subjekti javnega sektorja držav članic, razen tistih iz točke (e); |
| --- | --- |

(g)

dolžniški vrednostni papirji, ki so jih izdali subjekti javnega sektorja držav članic, razen tistih iz točke (e);

| (h) | dolžniški vrednostni papirji, ki so jih izdale multilateralne razvojne banke, navedene v členu 117(2) Uredbe (EU) št. 575/2013; |
| --- | --- |

(h)

dolžniški vrednostni papirji, ki so jih izdale multilateralne razvojne banke, navedene v členu 117(2) Uredbe (EU) št. 575/2013;

| (i) | dolžniški vrednostni papirji, ki so jih izdale mednarodne organizacije, navedene v členu 118 Uredbe (EU) št. 575/2013; |
| --- | --- |

(i)

dolžniški vrednostni papirji, ki so jih izdale mednarodne organizacije, navedene v členu 118 Uredbe (EU) št. 575/2013;

| (j) | dolžniški vrednostni papirji, ki so jih izdale vlade ali centralne banke tretjih držav; |
| --- | --- |

(j)

dolžniški vrednostni papirji, ki so jih izdale vlade ali centralne banke tretjih držav;

| (k) | dolžniški vrednostni papirji, ki so jih izdale regionalne ali lokalne ravni tretjih držav, ki izpolnjujejo pogoje iz točk (d) in (e); |
| --- | --- |

(k)

dolžniški vrednostni papirji, ki so jih izdale regionalne ali lokalne ravni tretjih držav, ki izpolnjujejo pogoje iz točk (d) in (e);

| (l) | dolžniški vrednostni papirji, ki so jih izdale enote regionalne ali lokalne ravni tretjih držav, razen tistih iz točk (d) in (e); |
| --- | --- |

(l)

dolžniški vrednostni papirji, ki so jih izdale enote regionalne ali lokalne ravni tretjih držav, razen tistih iz točk (d) in (e);

| (m) | dolžniški vrednostni papirji, ki so jih izdale kreditne institucije ali investicijska podjetja, vključno z obveznicami, iz člena 52(4) Direktive 2009/65/ES Evropskega parlamenta in Sveta (8); |
| --- | --- |

(m)

dolžniški vrednostni papirji, ki so jih izdale kreditne institucije ali investicijska podjetja, vključno z obveznicami, iz člena 52(4) Direktive 2009/65/ES Evropskega parlamenta in Sveta (8);

| (n) | podjetniške obveznice; |
| --- | --- |

(n)

podjetniške obveznice;

| (o) | najbolj nadrejena tranša listinjenja, kot je opredeljeno v členu 4(61) Uredbe (EU) št. 575/2013, ki ni relistinjenje, kot je opredeljeno v členu 4(63) navedene uredbe; |
| --- | --- |

(o)

najbolj nadrejena tranša listinjenja, kot je opredeljeno v členu 4(61) Uredbe (EU) št. 575/2013, ki ni relistinjenje, kot je opredeljeno v členu 4(63) navedene uredbe;

| (p) | zamenljive obveznice pod pogojem, da jih je mogoče zamenjati samo za lastniške instrumente, ki so vključeni v indeks, določen v skladu s točko (a) člena 197(8) Uredbe (EU) št. 575/2013; |
| --- | --- |

(p)

zamenljive obveznice pod pogojem, da jih je mogoče zamenjati samo za lastniške instrumente, ki so vključeni v indeks, določen v skladu s točko (a) člena 197(8) Uredbe (EU) št. 575/2013;

| (q) | lastniški instrumenti, vključeni v indeks, določen v skladu s točko (a) člena 197(8) Uredbe (EU) št. 575/2013; |
| --- | --- |

(q)

lastniški instrumenti, vključeni v indeks, določen v skladu s točko (a) člena 197(8) Uredbe (EU) št. 575/2013;

| (r) | deleži ali enote v kolektivnih naložbenih podjemih za vlaganja v vrednostne papirje (KNPVP) pod pogojem, da izpolnjujejo pogoje iz člena 5. |
| --- | --- |

(r)

deleži ali enote v kolektivnih naložbenih podjemih za vlaganja v vrednostne papirje (KNPVP) pod pogojem, da izpolnjujejo pogoje iz člena 5.

2.   Nasprotna stranka zavarovanje s premoženjem iz razredov sredstev iz točk (f), (g) in (k) do (r) odstavka 1 pobere samo, kadar so izpolnjeni vsi naslednji pogoji:

| (a) | sredstev ni izdala nasprotna stranka predložiteljica zavarovanja s premoženjem; |
| --- | --- |

(a)

sredstev ni izdala nasprotna stranka predložiteljica zavarovanja s premoženjem;

| (b) | sredstev niso izdali subjekti, ki so del skupine, kateri pripada nasprotna stranka predložiteljica zavarovanja s premoženjem; |
| --- | --- |

(b)

sredstev niso izdali subjekti, ki so del skupine, kateri pripada nasprotna stranka predložiteljica zavarovanja s premoženjem;

| (c) | sredstva niso izpostavljena nobenemu znatnemu tveganju neugodnih gibanj, kot je opredeljeno v točkah (a) in (b) odstavka 1 člena 291 Uredbe (EU) št. 575/2013. |
| --- | --- |

(c)

sredstva niso izpostavljena nobenemu znatnemu tveganju neugodnih gibanj, kot je opredeljeno v točkah (a) in (b) odstavka 1 člena 291 Uredbe (EU) št. 575/2013.

Člen 5

Merila primernosti za enote ali deleže v KNPVP

1.   Za namene točke (r) člena 4(1) se enote ali deleže v KNPVP lahko uporabi kot primerno zavarovanje s premoženjem, če so izpolnjeni vsi naslednji pogoji:

| (a) | cena enot ali deležev je dnevno javno objavljena; |
| --- | --- |

(a)

cena enot ali deležev je dnevno javno objavljena;

| (b) | KNPVP so omejeni na investicije v sredstva, ki so primerna v skladu s členom 4(1); |
| --- | --- |

(b)

KNPVP so omejeni na investicije v sredstva, ki so primerna v skladu s členom 4(1);

| (c) | KNPVP izpolnjujejo merila iz člena 132(3) Uredbe (EU) št. 575/2013. |
| --- | --- |

(c)

KNPVP izpolnjujejo merila iz člena 132(3) Uredbe (EU) št. 575/2013.

Za namene točke (b) lahko KNPVP uporabijo izvedene finančne instrumente za varovanje pred tveganji, ki izhajajo iz sredstev, v katera investirajo.

Kadar KNPVP investira v deleže ali enote drugega KNPVP, veljajo pogoji iz prvega pododstavka tudi za vse navedene KNPVP.

2.   Kadar KNPVP ali kateri koli njegovi osnovni KNPVP ne investirajo samo v sredstva, ki so primerna v skladu s členom 4(1), se lahko z odstopanjem od točke (b) odstavka 1 samo vrednost enote ali deleža KNPVP, ki predstavlja investicijo v primerna sredstva, uporabi kot primerno zavarovanje s premoženjem v skladu z odstavkom 1 tega člena.

Prvi pododstavek se uporablja za vse osnovne KNPVP, v katere investira KNPVP, ki ima sam osnovne KNPVP.

3.   Kadar imajo neprimerna sredstva KNPVP negativno vrednost, se vrednost enote ali deleža KNPVP, ki se lahko uporabi kot primerno zavarovanje s premoženjem v skladu s členom 1, določi tako, da se najvišja negativna vrednost neprimernih sredstev odšteje od vrednosti primernih sredstev.

Člen 6

Ocena kreditne kakovosti

1.   Nasprotna stranka prejemnica zavarovanja s premoženjem oceni kreditno kakovost sredstev, ki pripadajo razredom sredstev iz točk (c), (d) in (e) člena 4(1), ki niso denominirana ali financirana v nacionalni valuti izdajatelja, ter točk (f), (g), (j) do (n) in (p) člena 4(1), pri čemer uporabi eno od naslednjih metodologij:

| (a) | notranje bonitetne ocene nasprotne stranke prejemnice zavarovanja s premoženjem iz odstavka 3; |
| --- | --- |

(a)

notranje bonitetne ocene nasprotne stranke prejemnice zavarovanja s premoženjem iz odstavka 3;

| (b) | notranje bonitetne ocene nasprotne stranke predložiteljice zavarovanja s premoženjem iz odstavka 3, kadar ima ta nasprotna stranka sedež v Uniji ali tretji državi, kjer za nasprotno stranko predložiteljico zavarovanja s premoženjem velja konsolidirani nadzor, enakovreden nadzoru, ki ga ureja pravo Unije, v skladu s členom 127 Direktive 2013/36/EU; |
| --- | --- |

(b)

notranje bonitetne ocene nasprotne stranke predložiteljice zavarovanja s premoženjem iz odstavka 3, kadar ima ta nasprotna stranka sedež v Uniji ali tretji državi, kjer za nasprotno stranko predložiteljico zavarovanja s premoženjem velja konsolidirani nadzor, enakovreden nadzoru, ki ga ureja pravo Unije, v skladu s členom 127 Direktive 2013/36/EU;

| (c) | bonitetno oceno, ki jo izda priznana zunanja bonitetna agencija (ECAI), kot je opredeljena v členu 4(98) Uredbe (EU) št. 575/2013, ali bonitetno oceno izvozne agencije iz člena 137 navedene uredbe. |
| --- | --- |

(c)

bonitetno oceno, ki jo izda priznana zunanja bonitetna agencija (ECAI), kot je opredeljena v členu 4(98) Uredbe (EU) št. 575/2013, ali bonitetno oceno izvozne agencije iz člena 137 navedene uredbe.

2.   Nasprotna stranka prejemnica zavarovanja s premoženjem oceni kreditno kakovost sredstev, ki pripadajo razredu sredstev iz točke (o) člena 4(1), pri čemer uporabi metodologijo iz točke (c) odstavka 1 tega člena.

3.   Nasprotna stranka, ki sme uporabljati pristop na podlagi notranjih bonitetnih ocen (v nadaljnjem besedilu: pristop IRB) v skladu s členom 143 Uredbe (EU) št. 575/2013, lahko za oceno kreditne kakovosti zavarovanja s premoženjem, pobranega za namene te uredbe, uporabi svoje notranje bonitetne ocene.

4.   Nasprotna stranka, ki uporablja pristop IRB v skladu z odstavkom 3, določi stopnjo kreditne kakovosti zavarovanja s premoženjem v skladu s Prilogo I.

5.   Nasprotna stranka, ki uporablja pristop IRB v skladu z odstavkom 3, drugi nasprotni stranki sporoči stopnjo kreditne kakovosti iz odstavka 4, povezano s sredstvi, ki se izmenjajo kot zavarovanje s premoženjem.

6.   Za namene odstavka 1(c) se ocena kreditne kakovosti uskladi s stopnjami kreditne kakovosti, določenim v skladu s členom 136 ali 270 Uredbe (EU) št. 575/2013.

Člen 7

Posebne zahteve za primerna sredstva

1.   Nasprotne stranke sredstva iz točk (f), (g) in (j) do (p) iz člena 4(1) uporabijo kot zavarovanje s premoženjem samo, kadar je njihova kreditna kakovost ocenjena s stopnjo kreditne kakovosti 1, 2 ali 3 v skladu s členom 6.

2.   Nasprotne stranke sredstva iz točk (c), (d) in (e) člena 4(1), ki niso denominirana ali financirana v nacionalni valuti izdajatelja, uporabijo kot zavarovanje s premoženjem samo, kadar je njihova kreditna kakovost ocenjena s stopnjo kreditne kakovosti 1, 2, 3 ali 4 v skladu s členom 6.

3.   Nasprotne stranke vzpostavijo postopke za obravnavo sredstev, izmenjanih kot zavarovanje s premoženjem, v skladu z odstavkoma 1 in 2, pri katerih se nato oceni, ali je njihova kreditna kakovost:

| (a) | stopnje 4 ali več za sredstva iz odstavka 1; |
| --- | --- |

(a)

stopnje 4 ali več za sredstva iz odstavka 1;

| (b) | nad stopnjo 4 za sredstva iz odstavka 2. |
| --- | --- |

(b)

nad stopnjo 4 za sredstva iz odstavka 2.

4.   Postopki iz odstavka 3 izpolnjujejo vse naslednje pogoje:

| (a) | nasprotnim strankam preprečujejo izmenjavo dodatnih sredstev, katerih kreditna kakovost je enaka kreditni kakovosti iz odstavka 3; |
| --- | --- |

(a)

nasprotnim strankam preprečujejo izmenjavo dodatnih sredstev, katerih kreditna kakovost je enaka kreditni kakovosti iz odstavka 3;

| (b) | vzpostavijo časovni načrt, po katerem se sredstva, ki so kreditne kakovosti iz odstavka 3 in so že izmenjana kot zavarovanje s premoženjem, nadomestijo v obdobju, ki ni daljše od dveh mesecev; |
| --- | --- |

(b)

vzpostavijo časovni načrt, po katerem se sredstva, ki so kreditne kakovosti iz odstavka 3 in so že izmenjana kot zavarovanje s premoženjem, nadomestijo v obdobju, ki ni daljše od dveh mesecev;

| (c) | določijo stopnjo kreditne kakovosti, ki zahteva takojšnjo nadomestitev sredstev iz odstavka 3; |
| --- | --- |

(c)

določijo stopnjo kreditne kakovosti, ki zahteva takojšnjo nadomestitev sredstev iz odstavka 3;

| (d) | omogočajo nasprotnim strankam, da povečajo odbitke za zadevna zavarovanja s premoženjem, če se zavarovanje s premoženjem ni nadomestilo v skladu s časovnim načrtom iz točke (b). |
| --- | --- |

(d)

omogočajo nasprotnim strankam, da povečajo odbitke za zadevna zavarovanja s premoženjem, če se zavarovanje s premoženjem ni nadomestilo v skladu s časovnim načrtom iz točke (b).

5.   Nasprotne stranke razredov sredstev iz člena 4(1) ne uporabijo kot zavarovanje s premoženjem, kadar nimajo dostopa do trga za navedena sredstva ali kadar ne morejo pravočasno unovčiti navedenih sredstev v primeru neplačila nasprotne stranke predložiteljice zavarovanja s premoženjem.

Člen 8

Meje koncentracije za začetno kritje

1.   Kadar se zavarovanje s premoženjem pobere kot začetno kritje v skladu s členom 13, se za vsako nasprotno stranko prejemnico zavarovanja s premoženjem uporabijo naslednje meje:

| (a) | vsota vrednosti pobranega začetnega kritja iz razredov sredstev iz točk (b), (f), (g) in (l) do (r) člena 4(1), ki jih izda posamezen izdajatelj ali subjekti, ki pripadajo isti skupini, ne presega višje od naslednjih vrednosti:






  (i) | 15 % zavarovanja s premoženjem, pobranega od nasprotne stranke predložiteljice zavarovanja; |
| --- | --- | --- |

(a)

vsota vrednosti pobranega začetnega kritja iz razredov sredstev iz točk (b), (f), (g) in (l) do (r) člena 4(1), ki jih izda posamezen izdajatelj ali subjekti, ki pripadajo isti skupini, ne presega višje od naslednjih vrednosti:

(i)

15 % zavarovanja s premoženjem, pobranega od nasprotne stranke predložiteljice zavarovanja;

| (ii) | 10 milijonov EUR ali enakovreden znesek v drugi valuti; |
| --- | --- |

(ii)

10 milijonov EUR ali enakovreden znesek v drugi valuti;

| (b) | vsota vrednosti pobranega začetnega kritja iz razredov sredstev iz točk (o), (p) in (q) člena 4(1), kadar kategorije sredstev iz točk (p) do (q) navedenega člena izdajo institucije, kot so opredeljene v Uredbi (EU) št. 575/2013, ne presega višje od naslednjih vrednosti:






  (i) | 40 % zavarovanja s premoženjem, pobranega od nasprotne stranke predložiteljice zavarovanja; |
| --- | --- | --- |

(b)

vsota vrednosti pobranega začetnega kritja iz razredov sredstev iz točk (o), (p) in (q) člena 4(1), kadar kategorije sredstev iz točk (p) do (q) navedenega člena izdajo institucije, kot so opredeljene v Uredbi (EU) št. 575/2013, ne presega višje od naslednjih vrednosti:

(i)

40 % zavarovanja s premoženjem, pobranega od nasprotne stranke predložiteljice zavarovanja;

| (ii) | 10 milijonov EUR ali enakovreden znesek v drugi valuti. |
| --- | --- |

(ii)

10 milijonov EUR ali enakovreden znesek v drugi valuti.

Meje iz prvega pododstavka se uporabljajo tudi za deleže ali enote v KNPVP, kadar KNPVP vlaga predvsem v razrede sredstev iz navedenega pododstavka.

2.   Kadar se zavarovanje s premoženjem pobere kot začetno kritje v višini več kot 1 milijarde EUR v skladu s členom 13 in vsaka od nasprotnih strank pripada eni od kategorij iz odstavka 3, za znesek začetnega kritja, višji od 1 milijarde EUR, pobran od nasprotne stranke, veljajo naslednje omejitve:

| (a) | vsota vrednosti pobranega začetnega kritja iz kategorij sredstev iz točk (c) do (l) člena 4(1), ki jih izdajo posamezni izdajatelji ali izdajatelji s sedežem v isti državi, ne presega 50 % začetnega kritja, pobranega od navedene nasprotne stranke; |
| --- | --- |

(a)

vsota vrednosti pobranega začetnega kritja iz kategorij sredstev iz točk (c) do (l) člena 4(1), ki jih izdajo posamezni izdajatelji ali izdajatelji s sedežem v isti državi, ne presega 50 % začetnega kritja, pobranega od navedene nasprotne stranke;

| (b) | kadar se začetno kritje pobere v denarnih sredstvih, se pri meji koncentracije 50 % iz točke (a) upoštevajo tudi izpostavljenosti tveganju, ki izhajajo iz imetnika ali skrbnika, ki je tretja stranka in poseduje ta denarna sredstva; |
| --- | --- |

(b)

kadar se začetno kritje pobere v denarnih sredstvih, se pri meji koncentracije 50 % iz točke (a) upoštevajo tudi izpostavljenosti tveganju, ki izhajajo iz imetnika ali skrbnika, ki je tretja stranka in poseduje ta denarna sredstva;

3.   Nasprotne stranke iz odstavka 2 so eno od naslednjega:

| (a) | institucije, opredeljene kot globalno sistemsko pomembne institucije (GSPI) v skladu s členom 131 Direktive 2013/36/EU; |
| --- | --- |

(a)

institucije, opredeljene kot globalno sistemsko pomembne institucije (GSPI) v skladu s členom 131 Direktive 2013/36/EU;

| (b) | institucije, opredeljene kot druge sistemsko pomembne institucije (DSPI) v skladu s členom 131 Direktive 2013/36/EU; |
| --- | --- |

(b)

institucije, opredeljene kot druge sistemsko pomembne institucije (DSPI) v skladu s členom 131 Direktive 2013/36/EU;

| (c) | nasprotne stranke, ki niso pokojninske sheme in pri katerih vsota vrednosti pobranega zavarovanja s premoženjem presega 1 milijardo EUR. |
| --- | --- |

(c)

nasprotne stranke, ki niso pokojninske sheme in pri katerih vsota vrednosti pobranega zavarovanja s premoženjem presega 1 milijardo EUR.

4.   Kadar pokojninska shema pobere zavarovanje s premoženjem kot začetno kritje v višini več kot 1 milijarde EUR ali kadar se to pobere od nje v skladu s členom 13, nasprotna stranka prejemnica zavarovanja s premoženjem vzpostavi postopke za obvladovanje tveganja koncentracije v zvezi s pobranim zavarovanjem s premoženjem iz razredov sredstev iz točk (c) do (l) člena 4(1), vključno z ustrezno razpršenostjo navedenega zavarovanja s premoženjem.

5.   Kadar institucija iz točk (a) in (b) odstavka 3 pobere začetno kritje v denarnih sredstvih od posamezne nasprotne stranke, ki je prav tako institucija iz navedenih točk, nasprotna stranka prejemnica zavarovanja s premoženjem zagotovi, da posamezni skrbnik, ki je tretja oseba, ne poseduje več kot 20 % navedenega začetnega kritja.

6.   Odstavki 1 do 4 ne veljajo za pobrano zavarovanje s premoženjem v obliki finančnih instrumentov, ki so enaki kot osnovni finančni instrument v pogodbi o izvedenih finančnih instrumentih OTC brez opravljenega centralnega kliringa.

7.   Nasprotna stranka prejemnica zavarovanja s premoženjem oceni skladnost s pogoji iz odstavka 2 tega člena vsaj vsakič, ko se začetno kritje izračuna v skladu s členom 9(2).

8.   Z odstopanjem od odstavka 7 lahko nasprotna stranka iz točk (a), (b) in (c) člena 2(10) Uredbe (EU) št. 648/2012 skladnost s pogoji iz odstavka 2 oceni četrtletno pod pogojem, da je znesek začetnega kritja, pobranega od vsake posamezne nasprotne stranke, v četrtletju pred oceno vedno nižji od 800 milijonov EUR.

ODDELEK 3

Izračun in pobiranje kritij

Člen 9

Pogostost izračunov in določitev datuma izračuna

1.   Nasprotne stranke izračunajo gibljivo kritje v skladu s členom 10 vsaj na dnevni osnovi.

2.   Nasprotne stranke izračunajo začetno kritje v skladu s členom 11 najpozneje na delovni dan po enem od naslednjih dogodkov:

| (a) | kadar se nova pogodba o izvedenih finančnih instrumentih OTC brez opravljenega centralnega kliringa izvrši ali doda nizu pobotov; |
| --- | --- |

(a)

kadar se nova pogodba o izvedenih finančnih instrumentih OTC brez opravljenega centralnega kliringa izvrši ali doda nizu pobotov;

| (b) | kadar obstoječa pogodba o izvedenih finančnih instrumentih OTC brez opravljenega centralnega kliringa poteče ali se odstrani iz niza pobotov; |
| --- | --- |

(b)

kadar obstoječa pogodba o izvedenih finančnih instrumentih OTC brez opravljenega centralnega kliringa poteče ali se odstrani iz niza pobotov;

| (c) | kadar obstoječa pogodba o izvedenih finančnih instrumentih OTC brez opravljenega centralnega kliringa sproži plačilo ali izročitev, ki nista predložitev in pobiranje kritij; |
| --- | --- |

(c)

kadar obstoječa pogodba o izvedenih finančnih instrumentih OTC brez opravljenega centralnega kliringa sproži plačilo ali izročitev, ki nista predložitev in pobiranje kritij;

| (d) | kadar se začetno kritje izračuna v skladu s standardiziranim pristopom iz člena 11(1) in se obstoječa pogodba prerazvrsti v smislu kategorije sredstev iz odstavka 1 Priloge IV kot posledica skrajšanega časa do zapadlosti; |
| --- | --- |

(d)

kadar se začetno kritje izračuna v skladu s standardiziranim pristopom iz člena 11(1) in se obstoječa pogodba prerazvrsti v smislu kategorije sredstev iz odstavka 1 Priloge IV kot posledica skrajšanega časa do zapadlosti;

| (e) | kadar v predhodnih desetih delovnih dneh izračun ni bil opravljen. |
| --- | --- |

(e)

kadar v predhodnih desetih delovnih dneh izračun ni bil opravljen.

3.   Za namen določitve datuma izračuna začetnega in gibljivega kritja velja naslednje:

| (a) | kadar sta nasprotni stranki v istem časovnem pasu, izračun temelji na nizu pobotov prejšnjega delovnega dneva; |
| --- | --- |

(a)

kadar sta nasprotni stranki v istem časovnem pasu, izračun temelji na nizu pobotov prejšnjega delovnega dneva;

| (b) | kadar nasprotni stranki nista v istem časovnem pasu, izračun temelji na transakcijah v nizu pobotov, ki se sklenejo pred 16:00 prejšnji delovni dan v časovnem pasu, v katerem je ura prej 16:00. |
| --- | --- |

(b)

kadar nasprotni stranki nista v istem časovnem pasu, izračun temelji na transakcijah v nizu pobotov, ki se sklenejo pred 16:00 prejšnji delovni dan v časovnem pasu, v katerem je ura prej 16:00.

Člen 10

Izračun gibljivega kritja

Znesek gibljivega kritja, ki ga pobere nasprotna stranka, je skupna vrednost vseh pogodb v nizu pobotov, izračunana v skladu s členom 11(2) Uredbe (EU) št. 648/2012, od katere se odštejeta vrednost vseh predhodno pobranih gibljivih kritij in neto vrednost vsake pogodbe v nizu pobotov v trenutku sklenitve pogodbe ter prišteje vrednost vsega predhodno predloženega gibljivega kritja.

Člen 11

Izračun začetnega kritja

1.   Nasprotne stranke izračunajo znesek začetnega kritja, ki se pobere, pri čemer uporabijo standardizirani pristop iz Priloge IV ali modele začetnega kritja iz oddelka 4 ali oboje.

2.   Pobiranje začetnega kritja se izvede brez izravnave zneskov začetnega kritja med dvema nasprotnima strankama.

3.   Kadar nasprotne stranke uporabljajo standardizirani pristop iz Priloge IV in modele začetnega kritja iz oddelka 4 v zvezi z istim nizom pobotov, jih dosledno uporabljajo za vsako pogodbo o izvedenih finančnih instrumentih OTC brez opravljenega centralnega kliringa.

4.   Nasprotne stranke, ki izračunajo začetno kritje v skladu z oddelkom 4, v tem izračunu ne upoštevajo korelacij med vrednostjo nezavarovane izpostavljenosti in zavarovanja s premoženjem.

5.   Nasprotne stranke se dogovorijo o metodi, ki jo vsaka nasprotna stranka uporabi za določitev začetnega kritja, ki ga mora pobrati, vendar jim ni treba uporabljati skupne metodologije.

6.   Kadar ena ali obe nasprotni stranki uporabljata model začetnega kritja, se dogovorita o oblikovanem modelu v skladu z oddelkom 4.

Člen 12

Zagotovitev gibljivega kritja

1.   Nasprotna stranka predložiteljica zavarovanja s premoženjem zagotovi gibljivo kritje:

| (a) | v istem delovnem dnevu, kot je datum izračuna, določen v skladu s členom 9(3); |
| --- | --- |

(a)

v istem delovnem dnevu, kot je datum izračuna, določen v skladu s členom 9(3);

| (b) | kadar so izpolnjeni pogoji iz odstavka 2, v dveh delovnih dneh od datuma izračuna, določenega v skladu s členom 9(3). |
| --- | --- |

(b)

kadar so izpolnjeni pogoji iz odstavka 2, v dveh delovnih dneh od datuma izračuna, določenega v skladu s členom 9(3).

2.   Zagotovitev gibljivega kritja v skladu z odstavkom 1(b) se lahko uporabi le za:

| (a) | nize pobotov, ki jih sestavljajo pogodbe o izvedenih finančnih instrumentih, za katere ne veljajo zahteve po začetnem kritju v skladu s to uredbo, kadar je nasprotna stranka predložiteljica zavarovanja s premoženjem na datum izračuna gibljivega kritja ali pred njim predložila predplačilo primernega zavarovanja s premoženjem, izračunano na enak način, kot se uporablja za začetna kritja v skladu s členom 15, za katera je nasprotna stranka prejemnica zavarovanja s premoženjem uporabila obdobje kritja za tveganje, ki je vsaj enako številu dni med in vključno z dnevom izračuna in datumom pobiranja; |
| --- | --- |

(a)

nize pobotov, ki jih sestavljajo pogodbe o izvedenih finančnih instrumentih, za katere ne veljajo zahteve po začetnem kritju v skladu s to uredbo, kadar je nasprotna stranka predložiteljica zavarovanja s premoženjem na datum izračuna gibljivega kritja ali pred njim predložila predplačilo primernega zavarovanja s premoženjem, izračunano na enak način, kot se uporablja za začetna kritja v skladu s členom 15, za katera je nasprotna stranka prejemnica zavarovanja s premoženjem uporabila obdobje kritja za tveganje, ki je vsaj enako številu dni med in vključno z dnevom izračuna in datumom pobiranja;

| (b) | nize pobotov, ki jih sestavljajo pogodbe, za katere veljajo zahteve po začetnem kritju v skladu s to uredbo, pri katerih se je začetno kritje prilagodilo na enega od naslednjih načinov:






  (i) | s podaljšanjem obdobja kritja za tveganje iz člena 15(2) za število dni med in vključno z datumom izračuna, določenim v skladu s členom 9(3), in datumom pobiranja, določenim v skladu z odstavkom 1 tega člena; |
| --- | --- | --- |

(b)

nize pobotov, ki jih sestavljajo pogodbe, za katere veljajo zahteve po začetnem kritju v skladu s to uredbo, pri katerih se je začetno kritje prilagodilo na enega od naslednjih načinov:

(i)

s podaljšanjem obdobja kritja za tveganje iz člena 15(2) za število dni med in vključno z datumom izračuna, določenim v skladu s členom 9(3), in datumom pobiranja, določenim v skladu z odstavkom 1 tega člena;

| (ii) | s povečanjem začetnega kritja, izračunanega v skladu s standardiziranim pristopom iz člena 11, pri čemer se uporabi ustrezna metodologija, ki upošteva obdobje kritja za tveganje, ki je podaljšano za število dni med in vključno z datumom izračuna, določenim v skladu s členom 9(3), in datumom pobiranja, določenim v skladu z odstavkom 2 tega člena. |
| --- | --- |

(ii)

s povečanjem začetnega kritja, izračunanega v skladu s standardiziranim pristopom iz člena 11, pri čemer se uporabi ustrezna metodologija, ki upošteva obdobje kritja za tveganje, ki je podaljšano za število dni med in vključno z datumom izračuna, določenim v skladu s členom 9(3), in datumom pobiranja, določenim v skladu z odstavkom 2 tega člena.

Za namene točke (a) lahko nasprotni stranki v primeru, da nimata sklenjenega mehanizma ločevanja, izravnata zneske, ki jih je treba predložiti.

3.   V primeru spora o znesku dolgovanega gibljivega kritja nasprotni stranki v istem obdobju iz odstavka 1 zagotovita vsaj del zneska gibljivega kritja, ki ni sporen.

Člen 13

Zagotovitev začetnega kritja

1.   Nasprotna stranka predložiteljica zavarovanja s premoženjem zagotovi začetno kritje v skladu z oddelkom 5.

2.   Nasprotna stranka predložiteljica zavarovanja s premoženjem začetno kritje zagotovi v istem delovnem dnevu, kot je datum izračuna, določen v skladu s členom 9(3).

3.   V primeru spora o znesku dolgovanega začetnega kritja nasprotni stranki v istem delovnem dnevu, kot je datum izračuna, določen v skladu s členom 9(3), zagotovita vsaj del zneska začetnega kritja, ki ni sporen.

ODDELEK 4

Modeli začetnega kritja

Člen 14

Splošne zahteve

1.   Kadar nasprotna stranka uporablja model začetnega kritja, lahko model oblikuje katera koli nasprotna stranka, obe nasprotni stranki ali tretji posrednik.

Kadar nasprotna stranka uporablja model začetnega kritja, ki ga je oblikoval tretji posrednik, je odgovorna za zagotavljanje, da je model skladen z zahtevami iz tega oddelka.

2.   Modeli začetnega kritja morajo biti oblikovani na način, ki zajema vsa pomembna tveganja, ki izhajajo iz sklenitve pogodb o izvedenih finančnih instrumentih OTC brez opravljenega centralnega kliringa, ki so vključene v niz pobotov, vključno z njihovo naravo, obsegom in kompleksnostjo navedenih tveganj, ter izpolnjujejo naslednje zahteve:

| (a) | model vključuje dejavnike tveganja, ki ustrezajo posameznim valutam, v katerih so denominirane navedene pogodbe v nizu pobotov; |
| --- | --- |

(a)

model vključuje dejavnike tveganja, ki ustrezajo posameznim valutam, v katerih so denominirane navedene pogodbe v nizu pobotov;

| (b) | model vključuje dejavnike obrestnega tveganja, ki ustrezajo posameznim valutam, v katerih so denominirane navedene pogodbe; |
| --- | --- |

(b)

model vključuje dejavnike obrestnega tveganja, ki ustrezajo posameznim valutam, v katerih so denominirane navedene pogodbe;

| (c) | krivulja donosa je razdeljena na vsaj šest žepkov zapadlosti za izpostavljenosti do obrestnega tveganja v pomembnih valutah in na glavnih trgih; |
| --- | --- |

(c)

krivulja donosa je razdeljena na vsaj šest žepkov zapadlosti za izpostavljenosti do obrestnega tveganja v pomembnih valutah in na glavnih trgih;

| (d) | model zajema tveganje gibanj med različnimi krivuljami donosa in med različnimi žepki zapadlosti; |
| --- | --- |

(d)

model zajema tveganje gibanj med različnimi krivuljami donosa in med različnimi žepki zapadlosti;

| (e) | model zajema ločene dejavnike tveganja vsaj za vsak lastniški instrument, delniški indeks, blago ali indeks na blago, ki je pomemben za navedene pogodbe; |
| --- | --- |

(e)

model zajema ločene dejavnike tveganja vsaj za vsak lastniški instrument, delniški indeks, blago ali indeks na blago, ki je pomemben za navedene pogodbe;

| (f) | model zajema tveganje, ki izhaja iz manj likvidnih pozicij in pozicij z omejeno preglednostjo cen, na podlagi realnih tržnih scenarijev; |
| --- | --- |

(f)

model zajema tveganje, ki izhaja iz manj likvidnih pozicij in pozicij z omejeno preglednostjo cen, na podlagi realnih tržnih scenarijev;

| (g) | model zajema tveganje, ki ga druge značilnosti modela sicer ne zajemajo in ki izhaja iz pogodb o izvedenih finančnih instrumentih, pri katerih je osnovni razred sredstev kredit; |
| --- | --- |

(g)

model zajema tveganje, ki ga druge značilnosti modela sicer ne zajemajo in ki izhaja iz pogodb o izvedenih finančnih instrumentih, pri katerih je osnovni razred sredstev kredit;

| (h) | model zajema tveganje gibanj med podobnimi, toda ne identičnimi osnovnimi dejavniki tveganja, in izpostavljenost spremembam vrednosti zaradi neusklajenih zapadlosti; |
| --- | --- |

(h)

model zajema tveganje gibanj med podobnimi, toda ne identičnimi osnovnimi dejavniki tveganja, in izpostavljenost spremembam vrednosti zaradi neusklajenih zapadlosti;

| (i) | model zajema glavne nelinearne odvisnosti; |
| --- | --- |

(i)

model zajema glavne nelinearne odvisnosti;

| (j) | model vključuje metodologije, uporabljene za testiranje za nazaj, ki vključujejo statistične teste učinkovitosti modela; |
| --- | --- |

(j)

model vključuje metodologije, uporabljene za testiranje za nazaj, ki vključujejo statistične teste učinkovitosti modela;

| (k) | model določa, kateri dogodki sprožijo spremembo ali kalibracijo modela ali drug popravni ukrep. |
| --- | --- |

(k)

model določa, kateri dogodki sprožijo spremembo ali kalibracijo modela ali drug popravni ukrep.

3.   Postopki obvladovanja tveganja iz člena 2(1) zagotavljajo stalno spremljanje učinkovitosti modela, vključno s testiranjem modela za nazaj vsaj vsake tri mesece.

Za namene prvega pododstavka testiranje za nazaj vključuje primerjavo vrednosti, ki jih je dal model, z realiziranimi tržnimi vrednostmi pogodb o izvedenih finančnih instrumentih OTC brez opravljenega centralnega kliringa v nizu pobotov.

4.   Postopki obvladovanja tveganja iz člena 2(1) navajajo metodologije, ki se uporabljajo za testiranje za nazaj, vključno s statističnimi testi učinkovitosti.

5.   Postopki obvladovanja tveganja iz člena 2(1) opisujejo, kakšni rezultati testiranja za nazaj bi privedli do spremembe modela, ponovne kalibracije ali drugih popravnih ukrepov.

6.   Postopki obvladovanja tveganja iz člena 2(1) zagotavljajo, da nasprotne stranke hranijo evidenco rezultatov testiranja za nazaj iz odstavka 3 tega člena.

7.   Nasprotni stranki vse informacije, potrebne za pojasnilo izračuna dane vrednosti modela začetnega kritja, predložita drugi nasprotni stranki v taki obliki, da bi dobro obveščena tretja oseba lahko potrdila navedeni izračun.

8.   V modelu začetnega kritja se skrbno upoštevajo negotovost parametrov, korelacija, osnovno tveganje in kakovost podatkov.

Člen 15

Interval zaupanja in obdobje kritja za tveganje

1.   Predpostavljene spremembe vrednosti pogodb o izvedenih finančnih instrumentih OTC brez opravljenega centralnega kliringa znotraj niza pobotov za izračun začetnih kritij z uporabo modela začetnega kritja temeljijo na 99-odstotnem enostranskem intervalu zaupanja v vsaj 10-dnevnem obdobju kritja za tveganje.

2.   Obdobje kritja za tveganje za izračun začetnih tveganj z uporabo modela začetnega kritja iz odstavka 1 vključuje:

| (a) | obdobje, ki lahko preteče od zadnje izmenjave gibljivega kritja do neplačila nasprotne stranke; |
| --- | --- |

(a)

obdobje, ki lahko preteče od zadnje izmenjave gibljivega kritja do neplačila nasprotne stranke;

| (b) | ocenjeno obdobje, potrebno za zamenjavo vsake pogodbe o izvedenih finančnih instrumentih OTC brez opravljenega centralnega kliringa v nizu pobotov ali varovanje tveganj, ki izhajajo iz njih, ob upoštevanju ravni likvidnosti trga, na katerem se trguje z navedenimi vrstami pogodb, skupnega obsega pogodb o izvedenih finančnih instrumentih OTC brez opravljenega centralnega kliringa na navedenem trgu in števila udeležencev na navedenem trgu. |
| --- | --- |

(b)

ocenjeno obdobje, potrebno za zamenjavo vsake pogodbe o izvedenih finančnih instrumentih OTC brez opravljenega centralnega kliringa v nizu pobotov ali varovanje tveganj, ki izhajajo iz njih, ob upoštevanju ravni likvidnosti trga, na katerem se trguje z navedenimi vrstami pogodb, skupnega obsega pogodb o izvedenih finančnih instrumentih OTC brez opravljenega centralnega kliringa na navedenem trgu in števila udeležencev na navedenem trgu.

Člen 16

Kalibracija parametrov modela

1.   Parametri, uporabljeni v modelih začetnega kritja, se kalibrirajo vsaj enkrat letno glede na pretekle podatke iz obdobja, ki je trajalo vsaj tri in največ pet let.

2.   Podatki, ki se uporabijo za kalibracijo parametrov modelov začetnega kritja, vključujejo najnovejše neprekinjeno obdobje od datuma, na katerega se opravi kalibracija iz odstavka 1, vsaj 25 % navedenih podatkov pa mora predstavljati obdobje resnih finančnih težav (v nadaljnjem besedilu: podatki iz obdobja težav).

3.   Kadar podatki iz obdobja težav iz odstavka 2 ne predstavljajo vsaj 25 % podatkov, uporabljenih v modelu začetnega kritja, se najnovejši pretekli podatki iz odstavka 1 nadomestijo s podatki iz obdobja resnih finančnih težav, dokler skupni delež podatkov iz obdobja izjemnih okoliščin ni vsaj 25 % podatkov, uporabljenih v modelu začetnega kritja.

4.   Obdobje resnih finančnih težav, uporabljeno za kalibracijo parametrov, se opredeli in uporabi ločeno vsaj za vsakega od razredov sredstev iz člena 17(2).

5.   Parametri se kalibrirajo tako, da se uporabijo enako ponderirani podatki.

6.   Parametri se lahko kalibrirajo za obdobja, ki so krajša od obdobja kritja za tveganje, določenega v skladu s členom 15. Kadar se uporabijo krajša obdobja, se parametri prilagodijo navedenemu obdobju kritja za tveganje, pri čemer se uporabi ustrezna metodologija.

7.   Nasprotne stranke imajo pisne politike, ki določajo okoliščine, ki sprožijo pogostejšo kalibracijo.

8.   Nasprotne stranke vzpostavijo postopke za prilagajanje vrednosti kritij, ki se izmenjajo, na podlagi spremembe parametrov, ki je posledica spremembe tržnih pogojev. Navedeni postopki nasprotnim strankam omogočajo, da lahko izmenjajo dodatno začetno kritje, ki izhaja iz navedene spremembe parametrov, v obdobju, ki traja od enega do trideset delovnih dni.

9.   Nasprotne stranke vzpostavijo postopke v zvezi s kakovostjo podatkov, ki se uporabijo v modelu v skladu z odstavkom 1, vključno z izbiro ustreznih ponudnikov podatkov ter čiščenja in interpolacije navedenih podatkov.

10.   Približki podatkov, uporabljenih v modelih začetnega kritja, se uporabijo samo, kadar sta izpolnjena oba naslednja pogoja:

| (a) | razpoložljivi podatki niso zadostni ali ne odražajo dejanske nestanovitnosti pogodbe o izvedenih finančnih instrumentih OTC ali portfelja pogodb o izvedenih finančnih instrumentih OTC v nizu pobotov; |
| --- | --- |

(a)

razpoložljivi podatki niso zadostni ali ne odražajo dejanske nestanovitnosti pogodbe o izvedenih finančnih instrumentih OTC ali portfelja pogodb o izvedenih finančnih instrumentih OTC v nizu pobotov;

| (b) | približki privedejo do konzervativne ravni kritja. |
| --- | --- |

(b)

približki privedejo do konzervativne ravni kritja.

Člen 17

Razpršenost, varovanje pred tveganjem in izravnava za tveganje po osnovnih razredih

1.   Modeli začetnega kritja vključujejo samo pogodbe o izvedenih finančnih instrumentih OTC brez opravljenega centralnega kliringa v istem nizu pobotov. Modeli začetnega kritja lahko določajo razpršenost, varovanje pred tveganjem in izravnavo tveganj, ki izhajajo iz tveganj pogodb v istem nizu pobotov, pod pogojem, da se razpršenost, varovanje pred tveganji ali izravnava tveganj izvedejo samo znotraj istega razreda sredstev, ki je osnova, iz odstavka 2.

2.   Za namene odstavka 1 se razpršitev, varovanje pred tveganjem in izravnave tveganj lahko izvedejo samo znotraj naslednjih razredov sredstev, ki so osnova:

| (a) | obrestne mere, valuta in inflacija; |
| --- | --- |

(a)

obrestne mere, valuta in inflacija;

| (b) | lastniški kapital; |
| --- | --- |

(b)

lastniški kapital;

| (c) | kredit; |
| --- | --- |

(c)

kredit;

| (d) | blago in zlato; |
| --- | --- |

(d)

blago in zlato;

| (e) | drugo. |
| --- | --- |

(e)

drugo.

Člen 18

Kvalitativne zahteve

1.   Nasprotni stranki vzpostavita postopek notranjega upravljanja za stalno ocenjevanje primernosti modela začetnega kritja, ki vključuje vse naslednje:

| (a) | notranjo začetno validacijo modela, ki jo opravijo ustrezno kvalificirane osebe, neodvisne od oseb, ki so oblikovale model; |
| --- | --- |

(a)

notranjo začetno validacijo modela, ki jo opravijo ustrezno kvalificirane osebe, neodvisne od oseb, ki so oblikovale model;

| (b) | naknadno validacijo, kadar pride do pomembne spremembe modela začetnega kritja in vsaj enkrat na leto; |
| --- | --- |

(b)

naknadno validacijo, kadar pride do pomembne spremembe modela začetnega kritja in vsaj enkrat na leto;

| (c) | postopek redne revizije za ocenjevanje:






  (i) | celovitosti in zanesljivosti virov podatkov; |
| --- | --- | --- |

(c)

postopek redne revizije za ocenjevanje:

(i)

celovitosti in zanesljivosti virov podatkov;

| (ii) | sistema upravljanja informacij, ki se uporablja za vodenje modela; |
| --- | --- |

(ii)

sistema upravljanja informacij, ki se uporablja za vodenje modela;

| (iii) | natančnosti in popolnosti uporabljenih podatkov; |
| --- | --- |

(iii)

natančnosti in popolnosti uporabljenih podatkov;

| (iv) | natančnosti in ustreznosti predpostavk v zvezi z nestanovitnostjo in korelacijo. |
| --- | --- |

(iv)

natančnosti in ustreznosti predpostavk v zvezi z nestanovitnostjo in korelacijo.

2.   Dokumentacija postopkov obvladovanja tveganja iz točke (b) člena 2(2) v zvezi z modelom začetnega kritja izpolnjuje vse naslednje pogoje:

| (a) | dobro obveščeni tretji stranki omogoča razumevanje oblike in operativnih podrobnosti modela začetnega kritja; |
| --- | --- |

(a)

dobro obveščeni tretji stranki omogoča razumevanje oblike in operativnih podrobnosti modela začetnega kritja;

| (b) | vsebuje ključne predpostavke in omejitve modela začetnega kritja; |
| --- | --- |

(b)

vsebuje ključne predpostavke in omejitve modela začetnega kritja;

| (c) | opredeljuje okoliščine, v katerih predpostavke modela začetnega kritja niso več veljavne. |
| --- | --- |

(c)

opredeljuje okoliščine, v katerih predpostavke modela začetnega kritja niso več veljavne.

3.   Nasprotne stranke dokumentirajo vse spremembe modela začetnega kritja. V navedeni dokumentaciji so navedeni tudi rezultati validacij iz odstavka 1, opravljenih po navedenih spremembah.

ODDELEK 5

Upravljanje in ločevanje zavarovanja s premoženjem

Člen 19

Upravljanje in ločevanje zavarovanja s premoženjem

1.   Postopki iz člena 2(2) vključujejo naslednje:

| (a) | dnevno vrednotenje zavarovanja s premoženjem, ki se poseduje v skladu z oddelkom 6; |
| --- | --- |

(a)

dnevno vrednotenje zavarovanja s premoženjem, ki se poseduje v skladu z oddelkom 6;

| (b) | pravne ureditve in holdinško strukturo zavarovanja s premoženjem, ki dovoljujejo dostop do prejetega zavarovanja s premoženjem, kadar ga poseduje tretja oseba; |
| --- | --- |

(b)

pravne ureditve in holdinško strukturo zavarovanja s premoženjem, ki dovoljujejo dostop do prejetega zavarovanja s premoženjem, kadar ga poseduje tretja oseba;

| (c) | kadar začetno kritje poseduje ponudnik zavarovanja s premoženjem, da se zavarovanje s premoženjem hrani na skrbniških računih, ki so varovani pred insolventnostjo; |
| --- | --- |

(c)

kadar začetno kritje poseduje ponudnik zavarovanja s premoženjem, da se zavarovanje s premoženjem hrani na skrbniških računih, ki so varovani pred insolventnostjo;

| (d) | da se začetno kritje, ki ni v obliki denarnih sredstev, vzdržuje v skladu z odstavkoma 3 in 4; |
| --- | --- |

(d)

da se začetno kritje, ki ni v obliki denarnih sredstev, vzdržuje v skladu z odstavkoma 3 in 4;

| (e) | da so denarna sredstva, pobrana kot začetno kritje, na denarnih računih v centralnih bankah ali kreditnih institucijah, ki izpolnjujejo naslednja pogoja:






  (i) | imajo dovoljenje v skladu z Direktivo 2013/36/EU ali dovoljenje v tretji državi, za katero je bilo ugotovljeno, da so njene nadzorne in regulativne ureditve enakovredne v skladu s členom 142(2) Uredbe (EU) št. 575/2013; |
| --- | --- | --- |

(e)

da so denarna sredstva, pobrana kot začetno kritje, na denarnih računih v centralnih bankah ali kreditnih institucijah, ki izpolnjujejo naslednja pogoja:

(i)

imajo dovoljenje v skladu z Direktivo 2013/36/EU ali dovoljenje v tretji državi, za katero je bilo ugotovljeno, da so njene nadzorne in regulativne ureditve enakovredne v skladu s členom 142(2) Uredbe (EU) št. 575/2013;

| (ii) | niso nasprotne stranke predložiteljice ali prejemnice zavarovanja s premoženjem niti del iste skupine kot katera koli od nasprotnih strank; |
| --- | --- |

(ii)

niso nasprotne stranke predložiteljice ali prejemnice zavarovanja s premoženjem niti del iste skupine kot katera koli od nasprotnih strank;

| (f) | dostopnost neuporabljenega zavarovanja s premoženjem upravitelju ali drugemu stečajnemu uradniku nasprotne stranke, ki ne izpolnjuje obveznosti; |
| --- | --- |

(f)

dostopnost neuporabljenega zavarovanja s premoženjem upravitelju ali drugemu stečajnemu uradniku nasprotne stranke, ki ne izpolnjuje obveznosti;

| (g) | da je mogoče začetno kritje pravočasno prosto prenesti nasprotni stranki predložiteljici zavarovanja s premoženjem v primeru neplačila nasprotne stranke prejemnice zavarovanja s premoženjem; |
| --- | --- |

(g)

da je mogoče začetno kritje pravočasno prosto prenesti nasprotni stranki predložiteljici zavarovanja s premoženjem v primeru neplačila nasprotne stranke prejemnice zavarovanja s premoženjem;

| (h) | da je mogoče zavarovanje, ki ni v obliki denarnih sredstev, prenesti brez regulativnih ali pravnih ovir ali terjatev tretjih oseb, vključno z zahtevami upravitelja nasprotne stranke prejemnice zavarovanja s premoženjem ali skrbnika, ki je tretja oseba, razen zastavnih pravic za pristojbine in stroške, nastale zaradi zagotavljanja skrbniških računov, in razen vseh drugih zastavnih pravic, ki se rutinsko zaračunajo za vse vrednostne papirje v klirinškem sistemu, v katerem se takšno zavarovanje s premoženjem lahko poseduje; |
| --- | --- |

(h)

da je mogoče zavarovanje, ki ni v obliki denarnih sredstev, prenesti brez regulativnih ali pravnih ovir ali terjatev tretjih oseb, vključno z zahtevami upravitelja nasprotne stranke prejemnice zavarovanja s premoženjem ali skrbnika, ki je tretja oseba, razen zastavnih pravic za pristojbine in stroške, nastale zaradi zagotavljanja skrbniških računov, in razen vseh drugih zastavnih pravic, ki se rutinsko zaračunajo za vse vrednostne papirje v klirinškem sistemu, v katerem se takšno zavarovanje s premoženjem lahko poseduje;

| (i) | da se vsako neuporabljeno zavarovanje s premoženjem v celoti vrne nasprotni stranki predložiteljici brez stroškov in odhodkov, nastalih v postopku pobiranja in držanja zavarovanja s premoženjem. |
| --- | --- |

(i)

da se vsako neuporabljeno zavarovanje s premoženjem v celoti vrne nasprotni stranki predložiteljici brez stroškov in odhodkov, nastalih v postopku pobiranja in držanja zavarovanja s premoženjem.

2.   Vsako zavarovanje s premoženjem, predloženo kot začetno ali gibljivo kritje, se lahko nadomesti z alternativnim zavarovanjem s premoženjem, kadar so izpolnjeni vsi naslednji pogoji:

| (a) | nadomestitev se izvede v skladu s pogoji pogodbe med nasprotnima strankama iz člena 3; |
| --- | --- |

(a)

nadomestitev se izvede v skladu s pogoji pogodbe med nasprotnima strankama iz člena 3;

| (b) | alternativno zavarovanje s premoženjem je primerno v skladu z oddelkom 2; |
| --- | --- |

(b)

alternativno zavarovanje s premoženjem je primerno v skladu z oddelkom 2;

| (c) | vrednost alternativnega zavarovanja s premoženjem je zadostna, da izpolnjuje vse zahteve po kritju po uporabi vseh zadevnih odbitkov. |
| --- | --- |

(c)

vrednost alternativnega zavarovanja s premoženjem je zadostna, da izpolnjuje vse zahteve po kritju po uporabi vseh zadevnih odbitkov.

3.   Začetno kritje je zavarovano pred neplačilom ali insolventnostjo nasprotne stranke prejemnice zavarovanja s premoženjem tako, da je ločeno na enega ali oba naslednja načina:

| (a) | v poslovnih knjigah in evidencah imetnika ali skrbnika, ki je tretja oseba; |
| --- | --- |

(a)

v poslovnih knjigah in evidencah imetnika ali skrbnika, ki je tretja oseba;

| (b) | prek drugih pravno zavezujočih ureditev. |
| --- | --- |

(b)

prek drugih pravno zavezujočih ureditev.

4.   Nasprotni stranki zagotovita, da je zavarovanje, ki ni v obliki denarnih sredstev, izmenjano kot začetno kritje, ločeno na naslednji način:

| (a) | kadar nasprotna stranka prejemnica zavarovanja s premoženjem poseduje zavarovanje s premoženjem za lasten račun, se to loči od preostalih lastniških sredstev nasprotne stranke prejemnice zavarovanja s premoženjem; |
| --- | --- |

(a)

kadar nasprotna stranka prejemnica zavarovanja s premoženjem poseduje zavarovanje s premoženjem za lasten račun, se to loči od preostalih lastniških sredstev nasprotne stranke prejemnice zavarovanja s premoženjem;

| (b) | kadar nasprotna stranka predložiteljica zavarovanja s premoženjem poseduje zavarovanje s premoženjem za tuj račun, se to loči od preostalih lastniških sredstev nasprotne stranke predložiteljice zavarovanja s premoženjem; |
| --- | --- |

(b)

kadar nasprotna stranka predložiteljica zavarovanja s premoženjem poseduje zavarovanje s premoženjem za tuj račun, se to loči od preostalih lastniških sredstev nasprotne stranke predložiteljice zavarovanja s premoženjem;

| (c) | kadar zavarovanje s premoženjem v knjigah in evidencah vodi skrbnik ali imetnik, ki je tretja oseba, se to loči od lastniških sredstev navedenega imetnika ali skrbnika, ki je tretja oseba. |
| --- | --- |

(c)

kadar zavarovanje s premoženjem v knjigah in evidencah vodi skrbnik ali imetnik, ki je tretja oseba, se to loči od lastniških sredstev navedenega imetnika ali skrbnika, ki je tretja oseba.

5.   Kadar zavarovanje, ki ni v obliki denarnih sredstev, poseduje nasprotna stranka prejemnica zavarovanja s premoženjem ali imetnik ali skrbnik, ki je tretja oseba, nasprotna stranka prejemnica nasprotni stranki predložiteljici zavarovanja s premoženjem vedno omogoči, da svoje zavarovanje s premoženjem loči od sredstev drugih nasprotnih strank predložiteljic.

6.   Nasprotne stranke opravijo neodvisen pravni pregled za preverjanje, da ureditve ločevanja izpolnjujejo zahteve iz odstavka 1(g) in odstavkov 3, 4 in 5. Ta pravni pregled lahko opravi notranja neodvisna služba ali neodvisna tretja oseba.

7.   Nasprotne stranke svojim pristojnim organom predložijo dokazila o skladnosti z odstavkom 6 v zvezi z vsako zadevno jurisdikcijo in na zahtevo pristojnega organa vzpostavijo politike, ki zagotavljajo stalno ocenjevanje skladnosti.

8.   Za namene odstavka 1(e) nasprotni stranki ocenita kreditno kakovost kreditne institucije iz navedenega odstavka, pri čemer uporabita metodologijo, ki se ne opira samo ali mehanično na zunanje ocene kreditne kakovosti.

Člen 20

Obravnava pobranih začetnih kritij

1.   Nasprotna stranka prejemnica zavarovanja s premoženjem, pobranega kot začetno kritje, ne zastavi ponovno ali drugače ponovno uporabi.

2.   Ne glede na odstavek 1 lahko imetnik, ki je tretja oseba, začetno kritje, ki ga je prejel v denarnih sredstvih, uporabi za reinvestiranje.

ODDELEK 6

Vrednotenje zavarovanja s premoženjem

Člen 21

Izračun prilagojene vrednosti zavarovanja s premoženjem

1.   Nasprotne stranke prilagodijo vrednost pobranega zavarovanja s premoženjem v skladu z metodologijo iz Priloge II ali metodologijo, pri kateri uporabijo lastne ocene nestanovitnosti v skladu s členom 22.

2.   Pri prilagajanju vrednosti zavarovanja s premoženjem v skladu z odstavkom 1 lahko nasprotne stranke ignorirajo valutno tveganje, ki izhaja iz pozicij v valutah, ki so predmet pravno zavezujočega medvladnega sporazuma, ki omejuje nihanje teh pozicij v razmerju do drugih valut, ki jih zajema isti sporazum.

Člen 22

Lastne ocene prilagojene vrednosti zavarovanja s premoženjem

1.   Nasprotne stranke prilagodijo vrednost pobranega zavarovanja s premoženjem, pri čemer uporabijo lastne ocene nestanovitnosti v skladu s Prilogo III.

2.   Nasprotne stranke posodobijo svoje nabore podatkov in izračunajo lastne ocene nestanovitnosti iz člena 21 vsakič, ko se raven nestanovitnosti tržnih cen bistveno spremeni, in vsaj četrtletno.

3.   Za namene odstavka 2 nasprotne stranke vnaprej določijo ravni nestanovitnosti, ki sprožijo ponoven izračun navedenih odbitkov, kot je navedeno v Prilogi III.

4.   Postopki iz člena 2(2)(d) vključujejo politike za spremljanje izračuna lastnih ocen nestanovitnosti in vključevanje navedenih ocen v postopek obvladovanja tveganja navedene nasprotne stranke.

5.   Politike iz odstavka 4 se notranje pregledujejo, kar vključuje vse naslednje:

| (a) | vključevanje ocen v postopek obvladovanja tveganja nasprotne stranke, kar se izvede vsaj enkrat letno; |
| --- | --- |

(a)

vključevanje ocen v postopek obvladovanja tveganja nasprotne stranke, kar se izvede vsaj enkrat letno;

| (b) | vključevanje ocenjenih odbitkov v dnevno obvladovanja tveganja; |
| --- | --- |

(b)

vključevanje ocenjenih odbitkov v dnevno obvladovanja tveganja;

| (c) | validacijo vseh pomembnih sprememb postopka za izračun ocen; |
| --- | --- |

(c)

validacijo vseh pomembnih sprememb postopka za izračun ocen;

| (d) | preverjanje doslednosti, pravočasnosti in zanesljivosti virov podatkov, uporabljenih za izračun ocen; |
| --- | --- |

(d)

preverjanje doslednosti, pravočasnosti in zanesljivosti virov podatkov, uporabljenih za izračun ocen;

| (e) | točnost in ustreznost predpostavk v zvezi z nestanovitnostjo. |
| --- | --- |

(e)

točnost in ustreznost predpostavk v zvezi z nestanovitnostjo.

6.   Pregled iz odstavka 5 se izvaja redno v okviru postopka notranje revizije nasprotne stranke.

POGLAVJE II

POSEBNE DOLOČBE O POSTOPKIH OBVLADOVANJA TVEGANJA

ODDELEK 1

Izvzetja

Člen 23

CNS z dovoljenjem za opravljanje dejavnosti kot kreditne institucije

Z odstopanjem od člena 2(2) lahko nasprotne stranke v svojih postopkih obvladovanja tveganja navedejo, da zavarovanje s premoženjem ni izmenjano pri pogodbah o izvedenih finančnih instrumentih OTC brez opravljenega centralnega kliringa, sklenjenih s CNS z dovoljenjem za opravljanje dejavnosti kot kreditne institucije v skladu z Direktivo 2013/36/EU.

Člen 24

Nefinančne nasprotne stranke in nasprotne stranke iz tretjih držav

Z odstopanjem od člena 2(2) lahko nasprotne stranke v svojih postopkih obvladovanja tveganja navedejo, da zavarovanje s premoženjem ni bilo izmenjano pri pogodbah o izvedenih finančnih instrumentih OTC brez opravljenega centralnega kliringa, sklenjenih z nefinančnimi nasprotnimi strankami, ki ne izpolnjujejo pogojev iz člena 10(1)(b) Uredbe (EU) št. 648/2012, ali z nefinančnimi subjekti s sedežem v tretji državi, ki ne bi izpolnjevali pogojev iz člena 10(1)(b) Uredbe (EU) št. 648/2012, če bi imeli sedež v Uniji.

Člen 25

Najnižji znesek prenosa

1.   Z odstopanjem od člena 2(2) lahko nasprotne stranke v svojih postopkih obvladovanja tveganja navedejo, da zavarovanje s premoženjem ni bilo pobrano od nasprotne stranke, kadar je dolgovani znesek od zadnjega pobiranja zavarovanja s premoženjem enak ali nižji od zneska, o katerem so se dogovorile nasprotne stranke (v nadaljnjem besedilu: najnižji znesek prenosa).

Najnižji znesek prenosa ne presega 500 000 EUR ali enakovrednega zneska v drugi valuti.

2.   Kadar se nasprotne stranke dogovorijo o najnižjem znesku prenosa, se znesek zavarovanja s premoženjem izračuna kot vsota:

| (a) | gibljivega kritja, dolgovanega od zadnjega pobiranja, izračunanega v skladu s členom 10, vključno z vsem presežnim zavarovanjem s premoženjem; |
| --- | --- |

(a)

gibljivega kritja, dolgovanega od zadnjega pobiranja, izračunanega v skladu s členom 10, vključno z vsem presežnim zavarovanjem s premoženjem;

| (b) | začetnega kritja, dolgovanega od zadnjega pobiranja, izračunanega v skladu s členom 11, vključno z vsem presežnim zavarovanjem s premoženjem. |
| --- | --- |

(b)

začetnega kritja, dolgovanega od zadnjega pobiranja, izračunanega v skladu s členom 11, vključno z vsem presežnim zavarovanjem s premoženjem.

3.   Kadar znesek dolgovanega zavarovanja s premoženjem presega najnižji znesek prenosa, o katerem so se dogovorile nasprotne stranke, nasprotna stranka prejemnica zavarovanja s premoženjem pobere polni znesek dolgovanega zavarovanja s premoženjem brez odbitka najnižjega zneska prenosa.

4.   Nasprotne stranke se lahko dogovorijo o ločenih najnižjih zneskih prenosa za začetna in gibljiva kritja pod pogojem, da je vsota najnižjih zneskov prenosa enaka ali nižja od 500 000 EUR ali enakovrednega zneska v drugi valuti.

5.   Kadar se nasprotne stranke dogovorijo o ločenih najnižjih zneskih prenosa v skladu z odstavkom 4, nasprotna stranka prejemnica zavarovanja s premoženjem pobere polni znesek dolgovanega začetnega ali gibljivega kritja brez odbitka navedenih najnižjih zneskov prenosa, če znesek začetnega ali gibljivega kritja presega najnižji znesek prenosa.

Člen 26

Izračun kritja pri nasprotnih strankah iz tretjih držav

Kadar ima nasprotna stranka sedež v tretji državi, lahko nasprotne stranke izračunajo kritja na podlagi niza pobotov, ki vključuje naslednje vrste pogodb:

| (a) | izvedene finančne instrumente OTC brez opravljenega centralnega kliringa, za katere veljajo zahteve po kritju v skladu s to uredbo; |
| --- | --- |

(a)

izvedene finančne instrumente OTC brez opravljenega centralnega kliringa, za katere veljajo zahteve po kritju v skladu s to uredbo;

| (b) | pogodbe, ki izpolnjujejo oba naslednja pogoja:






  (i) | regulativni režim, ki velja za nasprotno stranko s sedežem v tretji državi, jih opredeljuje kot izvedene finančne instrumente OTC brez opravljenega centralnega kliringa; |
| --- | --- | --- |

(b)

pogodbe, ki izpolnjujejo oba naslednja pogoja:

(i)

regulativni režim, ki velja za nasprotno stranko s sedežem v tretji državi, jih opredeljuje kot izvedene finančne instrumente OTC brez opravljenega centralnega kliringa;

| (ii) | v okviru regulativnega režima, ki velja za nasprotno stranko s sedežem v tretji državi, zanje veljajo pravila o kritju. |
| --- | --- |

(ii)

v okviru regulativnega režima, ki velja za nasprotno stranko s sedežem v tretji državi, zanje veljajo pravila o kritju.

ODDELEK 2

Izvzetja pri izračunu ravni začetnega kritja

Člen 27

Pogodbe na tujo valuto

Z odstopanjem od člena 2(2) lahko nasprotne stranke v svojih postopkih obvladovanja tveganja določijo, da se začetno kritje ne pobere za:

| (a) | fizično poravnane pogodbe o izvedenih finančnih instrumentih OTC, ki vključujejo samo izmenjavo ene ali več tujih valut na določen datum v prihodnosti po fiksni obrestni meri, dogovorjeni na datum sklenitve pogodbe o izmenjavi (valutni terminski posli); |
| --- | --- |

(a)

fizično poravnane pogodbe o izvedenih finančnih instrumentih OTC, ki vključujejo samo izmenjavo ene ali več tujih valut na določen datum v prihodnosti po fiksni obrestni meri, dogovorjeni na datum sklenitve pogodbe o izmenjavi (valutni terminski posli);

| (b) | fizično poravnane pogodbe o izvedenih finančnih instrumentih OTC, ki vključujejo samo izmenjavo ene ali več različnih valut na določen datum po fiksni obrestni meri, dogovorjeni na datum sklenitve pogodbe o izmenjavi, in povratno izmenjavo dveh valut na poznejši datum in po fiksni obrestni meri, ki je tudi dogovorjena na datum sklenitve pogodbe o izmenjavi (valutne zamenjave); |
| --- | --- |

(b)

fizično poravnane pogodbe o izvedenih finančnih instrumentih OTC, ki vključujejo samo izmenjavo ene ali več različnih valut na določen datum po fiksni obrestni meri, dogovorjeni na datum sklenitve pogodbe o izmenjavi, in povratno izmenjavo dveh valut na poznejši datum in po fiksni obrestni meri, ki je tudi dogovorjena na datum sklenitve pogodbe o izmenjavi (valutne zamenjave);

| (c) | izmenjave glavnice pogodb o izvedenih finančnih instrumentih OTC brez opravljenega centralnega kliringa, v skladu s katerimi nasprotni stranki izmenjata samo znesek glavnice in vsa plačila obresti v eni valuti za glavnico in v drugi za plačila obresti na določene točke v času v skladu z določeno formulo (medvalutne zamenjave glavnice in obrestnih mer). |
| --- | --- |

(c)

izmenjave glavnice pogodb o izvedenih finančnih instrumentih OTC brez opravljenega centralnega kliringa, v skladu s katerimi nasprotni stranki izmenjata samo znesek glavnice in vsa plačila obresti v eni valuti za glavnico in v drugi za plačila obresti na določene točke v času v skladu z določeno formulo (medvalutne zamenjave glavnice in obrestnih mer).

Člen 28

Prag na podlagi nominalnega zneska

1.   Z odstopanjem od člena 2(2) lahko nasprotne stranke v svojih postopkih obvladovanja tveganja določijo, da se začetno kritje ne pobere za vse nove pogodbe o izvedenih finančnih instrumentih OTC, sklenjene v koledarskem letu, v katerem pri eni od obeh nasprotnih strank skupni povprečni nominalni znesek izvedenih finančnih instrumentov OTC brez opravljenega centralnega kliringa ob koncu meseca za mesece marec, april in maj prejšnjega leta znaša manj kot 8 milijard EUR.

Skupni povprečni nominalni znesek ob koncu meseca iz prvega pododstavka se izračuna na ravni nasprotne stranke ali na ravni skupine, kadar nasprotna stranka pripada skupini.

2.   Kadar nasprotna stranka pripada skupini, izračun skupnega povprečnega nominalnega zneska skupine ob koncu meseca vključuje vse pogodbe skupine o izvedenih finančnih instrumentih OTC brez opravljenega centralnega kliringa, vključno z vsemi pogodbami o izvedenih finančnih instrumentih OTC brez opravljenega centralnega kliringa znotraj skupine.

Za namene prvega pododstavka se pogodbe o izvedenih finančnih instrumentih OTC, ki so notranje transakcije, upoštevajo samo enkrat.

3.   KNPVP z dovoljenjem v skladu z Direktivo 2009/65/ES in alternativni investicijski skladi, ki jih upravljajo upravitelji alternativnih investicijskih skladov, ki imajo dovoljenje v skladu z Direktivo 2011/61/EU Evropskega parlamenta in Sveta (9) ali so registrirani v skladu z njo, se štejejo kot različni subjekti in se obravnavajo ločeno, ko se uporabljajo pragovi iz odstavka 1, če so izpolnjeni naslednji pogoji:

| (a) | skladi so jasno ločene skupine sredstev za namene insolventnosti ali stečaja skladov; |
| --- | --- |

(a)

skladi so jasno ločene skupine sredstev za namene insolventnosti ali stečaja skladov;

| (b) | ločene skupine sredstev niso zavarovane s premoženjem, zajamčene ali drugače finančno podprte z drugimi investicijskimi skladi ali s strani njihovih upraviteljev. |
| --- | --- |

(b)

ločene skupine sredstev niso zavarovane s premoženjem, zajamčene ali drugače finančno podprte z drugimi investicijskimi skladi ali s strani njihovih upraviteljev.

Člen 29

Prag na podlagi zneskov začetnega kritja

1.   Z odstopanjem od člena 2(2) lahko nasprotne stranke v svojih postopkih obvladovanja tveganja navedejo, da je začetno kritje zmanjšano za znesek do 50 milijonov EUR v primerih iz točk (a) in (b) tega odstavka ali za 10 milijonov EUR v primeru iz točke (c), kadar:

| (a) | nobena nasprotna stranka ne pripada skupini; |
| --- | --- |

(a)

nobena nasprotna stranka ne pripada skupini;

| (b) | sta nasprotni stranki dela različnih skupin; |
| --- | --- |

(b)

sta nasprotni stranki dela različnih skupin;

| (c) | kadar obe nasprotni stranki pripadata isti skupini. |
| --- | --- |

(c)

kadar obe nasprotni stranki pripadata isti skupini.

2.   Kadar nasprotna stranka ne pobere začetnih kritij v skladu z odstavkom 1(b), postopki obvladovanja tveganja iz člena 2(1) vključujejo določbe o spremljanju na ravni skupine, ali je navedeni prag presežen, in določbe o hranjenju ustrezne evidence izpostavljenosti skupine do vsake posamezne nasprotne stranke v isti skupini.

3.   KNPVP z dovoljenjem v skladu z Direktivo 2009/65/ES in alternativni investicijski skladi, ki jih upravljajo upravitelji alternativnih investicijskih skladov, ki imajo dovoljenje v skladu z Direktivo 2011/61/EU ali so registrirani v skladu z njo, se štejejo kot različni subjekti in se obravnavajo ločeno, ko se uporabljajo pragovi iz odstavka 1, če so izpolnjeni naslednji pogoji:

| (a) | skladi so jasno ločene skupine sredstev za namene insolventnosti ali stečaja skladov; |
| --- | --- |

(a)

skladi so jasno ločene skupine sredstev za namene insolventnosti ali stečaja skladov;

| (b) | ločene skupine sredstev niso zavarovane s premoženjem, zajamčene ali drugače finančno podprte z drugimi investicijskimi skladi ali s strani njihovih upraviteljev. |
| --- | --- |

(b)

ločene skupine sredstev niso zavarovane s premoženjem, zajamčene ali drugače finančno podprte z drugimi investicijskimi skladi ali s strani njihovih upraviteljev.

ODDELEK 3

Izvzetja od zahteve po predložitvi ali pobiranju začetnega ali gibljivega kritja

Člen 30

Obravnava pogodb o izvedenih finančnih instrumentih, povezanih s kritimi obveznicami, za namene varovanja pred tveganjem

1.   Z odstopanjem od člena 2(2) in kadar so izpolnjeni pogoji iz odstavka 2 tega člena, lahko nasprotne stranke v svojih postopkih obvladovanja tveganja v zvezi s pogodbami o izvedenih finančnih instrumentih OTC, sklenjenimi v zvezi s kritimi obveznicami, določijo naslednje:

| (a) | gibljivega kritja ne predloži izdajatelj krite obveznice ali sklad kritnega premoženja, temveč se pobere od njegove nasprotne stranke v obliki denarnih sredstev in se ji vrne, ko zapade; |
| --- | --- |

(a)

gibljivega kritja ne predloži izdajatelj krite obveznice ali sklad kritnega premoženja, temveč se pobere od njegove nasprotne stranke v obliki denarnih sredstev in se ji vrne, ko zapade;

| (b) | začetno kritje se ne predloži ali pobere. |
| --- | --- |

(b)

začetno kritje se ne predloži ali pobere.

2.   Odstavek 1 se uporablja, kadar so izpolnjeni vsi naslednji pogoji:

| (a) | v primeru reševanja ali insolventnosti izdajatelja kritih obveznic ali sklada kritnega premoženja se pogodba o izvedenih finančnih instrumentih OTC ne prekine; |
| --- | --- |

(a)

v primeru reševanja ali insolventnosti izdajatelja kritih obveznic ali sklada kritnega premoženja se pogodba o izvedenih finančnih instrumentih OTC ne prekine;

| (b) | nasprotna stranka v izvedenem finančnem instrumentu OTC, sklenjenem z izdajatelji kritih obveznic ali s skladi kritnega premoženja za krite obveznice, je uvrščena vsaj enakovredno z imetniki kritih obveznic, razen če je nasprotna stranka v izvedenem finančnem instrumentu OTC, sklenjenem z izdajatelji kritih obveznic ali s skladi kritnega premoženja za krite obveznice, stranka, ki ne izpolnjuje finančnih obveznosti, ali prizadeta stranka ali se odpove enakovredni uvrstitvi; |
| --- | --- |

(b)

nasprotna stranka v izvedenem finančnem instrumentu OTC, sklenjenem z izdajatelji kritih obveznic ali s skladi kritnega premoženja za krite obveznice, je uvrščena vsaj enakovredno z imetniki kritih obveznic, razen če je nasprotna stranka v izvedenem finančnem instrumentu OTC, sklenjenem z izdajatelji kritih obveznic ali s skladi kritnega premoženja za krite obveznice, stranka, ki ne izpolnjuje finančnih obveznosti, ali prizadeta stranka ali se odpove enakovredni uvrstitvi;

| (c) | pogodba o izvedenih finančnih instrumentih OTC je registrirana ali evidentirana v kritnem premoženju krite obveznice v skladu z nacionalno zakonodajo o kritih obveznicah; |
| --- | --- |

(c)

pogodba o izvedenih finančnih instrumentih OTC je registrirana ali evidentirana v kritnem premoženju krite obveznice v skladu z nacionalno zakonodajo o kritih obveznicah;

| (d) | pogodba o izvedenih finančnih instrumentih OTC se uporablja samo za varovanje pred neusklajenostjo obrestnih mer ali valutnih tečajev kritnega premoženja glede na krito obveznico; |
| --- | --- |

(d)

pogodba o izvedenih finančnih instrumentih OTC se uporablja samo za varovanje pred neusklajenostjo obrestnih mer ali valutnih tečajev kritnega premoženja glede na krito obveznico;

| (e) | niz pobotov ne vključuje pogodb o izvedenih finančnih instrumentih OTC, ki niso povezane s kritnim premoženjem krite obveznice; |
| --- | --- |

(e)

niz pobotov ne vključuje pogodb o izvedenih finančnih instrumentih OTC, ki niso povezane s kritnim premoženjem krite obveznice;

| (f) | krita obveznica, s katero je povezana pogodba o izvedenih finančnih instrumentih OTC, izpolnjuje zahteve iz odstavkov (1), (2) in (3) člena 129 Uredbe (EU) št. 575/2013; |
| --- | --- |

(f)

krita obveznica, s katero je povezana pogodba o izvedenih finančnih instrumentih OTC, izpolnjuje zahteve iz odstavkov (1), (2) in (3) člena 129 Uredbe (EU) št. 575/2013;

| (g) | za kritno premoženje krite obveznice, s katero je povezana pogodba o izvedenih finančnih instrumentih OTC, velja regulativna zahteva glede zavarovanja s premoženjem v višini vsaj 102 %. |
| --- | --- |

(g)

za kritno premoženje krite obveznice, s katero je povezana pogodba o izvedenih finančnih instrumentih OTC, velja regulativna zahteva glede zavarovanja s premoženjem v višini vsaj 102 %.

Člen 31

Obravnava pogodb o izvedenih finančnih instrumentih z nasprotnimi strankami v tretjih državah, kadar ni mogoče zagotoviti pravne izvršljivosti pogodb o pobotu ali zaščite zavarovanja s premoženjem

1.   Z odstopanjem od člena 2(2) lahko nasprotne stranke s sedežem v Uniji v svojih postopkih upravljanja tveganja določijo, da gibljivih in začetnih gibanj ni treba predložiti ali pobrati za pogodbe o izvedenih finančnih instrumentih OTC brez opravljenega centralnega kliringa, sklenjene z nasprotnimi strankami s sedežem v tretji državi, za katere velja kar koli od naslednjega:

| (a) | pravni pregled iz člena 2(3) potrjuje, da pogodb o pobotu in pogodb o izmenjavi zavarovanja s premoženjem, kadar se slednje uporabijo, ni mogoče vedno pravno izvršiti; |
| --- | --- |

(a)

pravni pregled iz člena 2(3) potrjuje, da pogodb o pobotu in pogodb o izmenjavi zavarovanja s premoženjem, kadar se slednje uporabijo, ni mogoče vedno pravno izvršiti;

| (b) | pravni pregled iz člena 19(6) potrjuje, da zahtev o ločevanju iz člena 19(3), (4) in (5) ni mogoče izpolniti. |
| --- | --- |

(b)

pravni pregled iz člena 19(6) potrjuje, da zahtev o ločevanju iz člena 19(3), (4) in (5) ni mogoče izpolniti.

Za namene prvega pododstavka nasprotne stranke s sedežem v Uniji poberejo kritje na bruto osnovi.

2.   Z odstopanjem od člena 2(2) lahko nasprotne stranke s sedežem v Uniji v svojih postopkih upravljanja tveganja določijo, da gibljivih in začetnih gibanj ni treba predložiti ali pobrati za pogodbe, sklenjene z nasprotnimi strankami s sedežem v tretji državi, kadar so izpolnjeni vsi naslednji pogoji:

| (a) | veljata točka (a) in, kjer je primerno, točka (b) odstavka 1; |
| --- | --- |

(a)

veljata točka (a) in, kjer je primerno, točka (b) odstavka 1;

| (b) | pravni pregledi iz točk (a) in (b) odstavka 1 potrjujejo, da pobiranje zavarovanja s premoženjem v skladu s to uredbo ni mogoče, niti na bruto osnovi; |
| --- | --- |

(b)

pravni pregledi iz točk (a) in (b) odstavka 1 potrjujejo, da pobiranje zavarovanja s premoženjem v skladu s to uredbo ni mogoče, niti na bruto osnovi;

| (c) | razmerje, izračunano v skladu z odstavkom 3, je nižje od 2,5 %. |
| --- | --- |

(c)

razmerje, izračunano v skladu z odstavkom 3, je nižje od 2,5 %.

3.   Razmerje iz odstavka 2(c) se izračuna tako, da se znesek, dobljen na podlagi točke (a) tega odstavka, deli z zneskom, dobljenim na podlagi točke (b):

| (a) | vsota nominalnih zneskov zapadlih pogodb o izvedenih finančnih instrumentih OTC skupine, kateri pripada nasprotna stranka, ki so bile sklenjene po začetku veljavnosti te uredbe in za katere ni bilo pobrano kritje od nasprotnih strank s sedežem v tretji državi, za katere velja točka (b) odstavka 2; |
| --- | --- |

(a)

vsota nominalnih zneskov zapadlih pogodb o izvedenih finančnih instrumentih OTC skupine, kateri pripada nasprotna stranka, ki so bile sklenjene po začetku veljavnosti te uredbe in za katere ni bilo pobrano kritje od nasprotnih strank s sedežem v tretji državi, za katere velja točka (b) odstavka 2;

| (b) | vsota nominalnih zneskov vseh neplačanih pogodb o izvedenih finančnih instrumentih OTC skupine, kateri pripada nasprotna stranka, brez pogodb o izvedenih finančnih instrumentih OTC, ki so transakcije znotraj skupine. |
| --- | --- |

(b)

vsota nominalnih zneskov vseh neplačanih pogodb o izvedenih finančnih instrumentih OTC skupine, kateri pripada nasprotna stranka, brez pogodb o izvedenih finančnih instrumentih OTC, ki so transakcije znotraj skupine.

POGLAVJE III

POGODBE O IZVEDENIH FINANČNIH INSTRUMENTIH ZNOTRAJ SKUPINE

ODDELEK 1

Postopki za nasprotne stranke in pristojne organe pri uporabi izvzetij za pogodbe o izvedenih finančnih instrumentih znotraj skupine

Člen 32

Postopki za nasprotne stranke in pristojne organe

1.   Vloga ali obvestilo nasprotne stranke pristojnemu organu v skladu z odstavki 6 do 10 člena 11 Uredbe (EU) št. 648/2012 se šteje kot prejeta, ko pristojni organ prejme vse naslednje informacije:

| (a) | vse informacije, potrebne za oceno, ali so pogoji iz odstavkov 6, 7, 8, 9 oziroma 10 člena 11 Uredbe (EU) št. 648/2012 izpolnjeni; |
| --- | --- |

(a)

vse informacije, potrebne za oceno, ali so pogoji iz odstavkov 6, 7, 8, 9 oziroma 10 člena 11 Uredbe (EU) št. 648/2012 izpolnjeni;

| (b) | informacije in dokumente iz člena 18(2) Delegirane uredbe Komisije (EU) št. 149/2013 (10). |
| --- | --- |

(b)

informacije in dokumente iz člena 18(2) Delegirane uredbe Komisije (EU) št. 149/2013 (10).

2.   Kadar pristojni organ ugotovi, da so potrebne dodatne informacije za oceno, ali so pogoji iz odstavka 1(a) izpolnjeni, nasprotni stranki predloži pisno zahtevo po podatkih.

3.   Odločitev pristojnega organa v skladu s členom 11(6) Uredbe (EU) št. 648/2012 se nasprotni stranki sporoči v treh mesecih po prejemu vseh informacij iz odstavka 1.

4.   Kadar pristojni organ sprejme pozitivno odločitev v skladu z odstavki 6, 8 ali 10 člena 11 Uredbe (EU) št. 648/2012, jo nasprotni stranki posreduje v pisni obliki, pri čemer navede vsaj naslednje:

| (a) | ali gre pri izvzetju za popolno ali delno izvzetje; |
| --- | --- |

(a)

ali gre pri izvzetju za popolno ali delno izvzetje;

| (b) | v primeru delnega izvzetja navede jasno opredelitev omejitev izvzetja. |
| --- | --- |

(b)

v primeru delnega izvzetja navede jasno opredelitev omejitev izvzetja.

5.   Kadar pristojni organ sprejme negativno odločitev v skladu z odstavki 6, 8 ali 10 člena 11 Uredbe (EU) št. 648/2012 ali ugovarja obvestilu v skladu s členom 7 ali 9 člena 11 navedene uredbe, negativno odločitev ali ugovor nasprotni stranki posreduje v pisni obliki, pri čemer navede vsaj naslednje:

| (a) | pogoje iz odstavkov 6, 7, 8, 9 oziroma 10 člena 11 Uredbe (EU) št. 648/2012, ki niso izpolnjeni; |
| --- | --- |

(a)

pogoje iz odstavkov 6, 7, 8, 9 oziroma 10 člena 11 Uredbe (EU) št. 648/2012, ki niso izpolnjeni;

| (b) | povzetek razlogov za mnenje, da taki pogoji niso izpolnjeni. |
| --- | --- |

(b)

povzetek razlogov za mnenje, da taki pogoji niso izpolnjeni.

6.   Kadar eden od pristojnih organov, obveščenih v skladu s členom 11(7) Uredbe (EU) št. 648/2012, meni, da pogoji iz točk (a) ali (b) prvega pododstavka člena 11(7) navedene uredbe niso izpolnjeni, obvesti drugi pristojni organ v dveh mesecih po prejemu obvestila.

7.   Pristojni organi obvestijo nefinančne nasprotne stranke o ugovoru iz odstavka 5 v treh mesecih po prejemu obvestila.

8.   Odločitev pristojnega organa v skladu s členom 11(8) Uredbe (EU) št. 648/2012 se nasprotni stranki s sedežem v Uniji sporoči v treh mesecih po prejemu vseh informacij iz odstavka 1.

9.   Odločitev pristojnega organa finančne nasprotne stranke iz člena 11(10) Uredbe (EU) št. 648/2012 se pristojnemu organu nefinančne nasprotne stranke sporoči v dveh mesecih po prejemu vseh informacij iz odstavka 1, nasprotnim strankam pa v treh mesecih po prejemu navedenih informacij.

10.   Nasprotne stranke, ki so predložile obvestilo ali prejele pozitivno odločitev v skladu z odstavki 6, 7, 8, 9 oziroma 10 člena 11 Uredbe (EU) št. 648/2012, takoj obvestijo zadevni pristojni organ o kakšni koli spremembi, ki lahko vpliva na izpolnjevanje pogojev iz navedenih odstavkov, kakor je ustrezno. Pristojni organ lahko ugovarja uporabi izvzetja ali umakne pozitivno odločitev, če pride do sprememb okoliščin, ki bi lahko vplivale na izpolnjevanje navedenih pogojev.

11.   Kadar pristojni organ sporoči negativno odločitev ali ugovor, lahko zadevna nasprotna stranka predloži novo vlogo ali obvestilo samo, kadar pride do pomembnih sprememb okoliščin, ki so bile podlaga za odločitev ali ugovor pristojnega organa.

ODDELEK 2

Pogoji, ki veljajo za uporabo izvzetij za pogodbe o izvedenih finančnih instrumentih znotraj skupine

Člen 33

Merila, ki veljajo za pravne ovire za takojšen prenos lastnih sredstev in odplačilo obveznosti

Šteje se, da obstaja pravna ovira za takojšen prenos lastnih sredstev ali odplačilo obveznosti med nasprotnima strankama iz odstavkov 5 do 10 člena 11 Uredbe (EU) št. 648/2012, kadar obstajajo dejanske ali predvidene omejitve pravne narave, vključno z vsem naslednjim:

| (a) | kontrole valute in devizni nadzor; |
| --- | --- |

(a)

kontrole valute in devizni nadzor;

| (b) | regulativni, upravni, pravni ali pogodbeni okvir, ki preprečuje vzajemno finančno podporo ali bistveno vpliva na prenos sredstev znotraj skupine; |
| --- | --- |

(b)

regulativni, upravni, pravni ali pogodbeni okvir, ki preprečuje vzajemno finančno podporo ali bistveno vpliva na prenos sredstev znotraj skupine;

| (c) | izpolnjen je kateri koli pogoj o zgodnjem ukrepanju, sanaciji in reševanju iz Direktive 2014/59/EU Evropskega parlamenta in Sveta (11), zaradi česar pristojni organ predvideva oviro za takojšen prenos lastnih sredstev in odplačilo obveznosti; |
| --- | --- |

(c)

izpolnjen je kateri koli pogoj o zgodnjem ukrepanju, sanaciji in reševanju iz Direktive 2014/59/EU Evropskega parlamenta in Sveta (11), zaradi česar pristojni organ predvideva oviro za takojšen prenos lastnih sredstev in odplačilo obveznosti;

11

| (d) | obstoj manjšinskih deležev, ki omejujejo pristojnosti odločanja znotraj subjektov, ki tvorijo skupino; |
| --- | --- |

(d)

obstoj manjšinskih deležev, ki omejujejo pristojnosti odločanja znotraj subjektov, ki tvorijo skupino;

| (e) | narava pravne strukture nasprotne stranke, kot je opredeljena v njenih statutih, ustanovnih aktih in notranjih predpisih. |
| --- | --- |

(e)

narava pravne strukture nasprotne stranke, kot je opredeljena v njenih statutih, ustanovnih aktih in notranjih predpisih.

Člen 34

Merila, ki veljajo za praktične ovire za takojšen prenos lastnih sredstev in odplačilo obveznosti

Šteje se, da obstaja praktična ovira za takojšen prenos lastnih sredstev ali odplačilo obveznosti med nasprotnima strankama iz odstavkov 5 do 10 člena 11 Uredbe (EU) št. 648/2012, kadar obstajajo omejitve praktične narave, vključno z vsem naslednjim:

| (a) | nezadostna razpoložljivost neobremenjenih ali likvidnih sredstev za nasprotno stranko, ko so ta potrebna; |
| --- | --- |

(a)

nezadostna razpoložljivost neobremenjenih ali likvidnih sredstev za nasprotno stranko, ko so ta potrebna;

| (b) | ovire operativne narave, ki učinkovito odložijo ali preprečijo takšne prenose ali odplačila, ko ta zapadejo. |
| --- | --- |

(b)

ovire operativne narave, ki učinkovito odložijo ali preprečijo takšne prenose ali odplačila, ko ta zapadejo.

POGLAVJE IV

PREHODNE IN KONČNE DOLOČBE

Člen 35

Prehodne določbe

Nasprotne stranke iz člena 11(3) Uredbe (EU) št. 648/2012 lahko še naprej uporabljajo postopke obvladovanja tveganja, ki so vzpostavljeni na datum začetka uporabe te uredbe, v zvezi s pogodbami o izvedenih finančnih instrumentih OTC brez opravljenega centralnega kliringa, sklenjenimi med 16. avgustom 2012 in zadevnimi datumi začetka uporabe te uredbe.

Člen 36

Uporaba člena 9(2), člena 11, členov 13 do 18, točk (c), (d) in (f) člena 19(1), člena 19(3) in člena 20

1.   Člen 9(2), člen 11, členi 13 do 18, točke (c), (d) in (f) člena 19(1), člen 19(3) in člen 20 se začnejo uporabljati:

| (a) | en mesec po začetku veljavnosti te uredbe, kadar imata obe nasprotni stranki skupni povprečni nominalni znesek izvedenih finančnih instrumentov brez opravljenega centralnega kliringa višji od 3 000 milijard EUR ali pripadata skupinama, od katerih ima vsaka skupni povprečni nominalni znesek izvedenih finančnih instrumentov brez opravljenega centralnega kliringa višji od 3 000 milijard EUR; |
| --- | --- |

(a)

en mesec po začetku veljavnosti te uredbe, kadar imata obe nasprotni stranki skupni povprečni nominalni znesek izvedenih finančnih instrumentov brez opravljenega centralnega kliringa višji od 3 000 milijard EUR ali pripadata skupinama, od katerih ima vsaka skupni povprečni nominalni znesek izvedenih finančnih instrumentov brez opravljenega centralnega kliringa višji od 3 000 milijard EUR;

| (b) | 1. septembra 2017, kadar imata obe nasprotni stranki skupni povprečni nominalni znesek izvedenih finančnih instrumentov brez opravljenega centralnega kliringa višji od 2 250 milijard EUR ali pripadata skupinama, od katerih ima vsaka skupni povprečni nominalni znesek izvedenih finančnih instrumentov brez opravljenega centralnega kliringa višji od 2 250 milijard EUR; |
| --- | --- |

(b)

1. septembra 2017, kadar imata obe nasprotni stranki skupni povprečni nominalni znesek izvedenih finančnih instrumentov brez opravljenega centralnega kliringa višji od 2 250 milijard EUR ali pripadata skupinama, od katerih ima vsaka skupni povprečni nominalni znesek izvedenih finančnih instrumentov brez opravljenega centralnega kliringa višji od 2 250 milijard EUR;

| (c) | 1. septembra 2018, kadar imata obe nasprotni stranki skupni povprečni nominalni znesek izvedenih finančnih instrumentov brez opravljenega centralnega kliringa višji od 1 500 milijard EUR ali pripadata skupinama, od katerih ima vsaka skupni povprečni nominalni znesek izvedenih finančnih instrumentov brez opravljenega centralnega kliringa višji od 1 500 milijard EUR; |
| --- | --- |

(c)

1. septembra 2018, kadar imata obe nasprotni stranki skupni povprečni nominalni znesek izvedenih finančnih instrumentov brez opravljenega centralnega kliringa višji od 1 500 milijard EUR ali pripadata skupinama, od katerih ima vsaka skupni povprečni nominalni znesek izvedenih finančnih instrumentov brez opravljenega centralnega kliringa višji od 1 500 milijard EUR;

| (d) | 1. septembra 2019, kadar imata obe nasprotni stranki skupni povprečni nominalni znesek izvedenih finančnih instrumentov brez opravljenega centralnega kliringa višji od 750 milijard EUR ali pripadata skupinama, od katerih ima vsaka skupni povprečni nominalni znesek izvedenih finančnih instrumentov brez opravljenega centralnega kliringa višji od 750 milijard EUR; |
| --- | --- |

(d)

1. septembra 2019, kadar imata obe nasprotni stranki skupni povprečni nominalni znesek izvedenih finančnih instrumentov brez opravljenega centralnega kliringa višji od 750 milijard EUR ali pripadata skupinama, od katerih ima vsaka skupni povprečni nominalni znesek izvedenih finančnih instrumentov brez opravljenega centralnega kliringa višji od 750 milijard EUR;

| (e) | 1. septembra 2020, kadar imata obe nasprotni stranki skupni povprečni nominalni znesek izvedenih finančnih instrumentov brez opravljenega centralnega kliringa višji od 8 milijard EUR ali pripadata skupinama, od katerih ima vsaka skupni povprečni nominalni znesek izvedenih finančnih instrumentov brez opravljenega centralnega kliringa višji od 8 milijard EUR; |
| --- | --- |

(e)

1. septembra 2020, kadar imata obe nasprotni stranki skupni povprečni nominalni znesek izvedenih finančnih instrumentov brez opravljenega centralnega kliringa višji od 8 milijard EUR ali pripadata skupinama, od katerih ima vsaka skupni povprečni nominalni znesek izvedenih finančnih instrumentov brez opravljenega centralnega kliringa višji od 8 milijard EUR;

2.   Z odstopanjem od odstavka 1, kadar so izpolnjeni pogoji iz odstavka 3 tega člena, se člen 9(2), člen 11, členi 13 do 18, točke (c), (d) in (f) člena 19(1), člen 19(3) in člen 20 začnejo uporabljati:

| (a) | 3 leta po začetku veljavnosti te uredbe, če se v zvezi z zadevno tretjo državo ni sprejel sklep o enakovrednosti v skladu s členom 13(2) Uredbe (EU) št. 648/2012 za namene člena 11(3) navedene uredbe; |
| --- | --- |

(a)

3 leta po začetku veljavnosti te uredbe, če se v zvezi z zadevno tretjo državo ni sprejel sklep o enakovrednosti v skladu s členom 13(2) Uredbe (EU) št. 648/2012 za namene člena 11(3) navedene uredbe;

| (b) | na poznejšega izmed naslednjih datumov, če se je v zvezi z zadevno tretjo državo sprejel sklep o enakovrednosti v skladu s členom 13(2) Uredbe (EU) št. 648/2012 za namene člena 11(3) navedene uredbe:






  (i) | štiri mesece po začetku veljavnosti sklepa, sprejetega v skladu s členom 13(2) Uredbe (EU) št. 648/2012 za namene člena 11(3) navedene uredbe v zvezi z zadevno tretjo državo; |
| --- | --- | --- |

(b)

na poznejšega izmed naslednjih datumov, če se je v zvezi z zadevno tretjo državo sprejel sklep o enakovrednosti v skladu s členom 13(2) Uredbe (EU) št. 648/2012 za namene člena 11(3) navedene uredbe:

(i)

štiri mesece po začetku veljavnosti sklepa, sprejetega v skladu s členom 13(2) Uredbe (EU) št. 648/2012 za namene člena 11(3) navedene uredbe v zvezi z zadevno tretjo državo;

| (ii) | datuma, določenega v skladu z odstavkom 1. |
| --- | --- |

(ii)

datuma, določenega v skladu z odstavkom 1.

3.   Odstopanje iz odstavka 2 se uporablja samo, kadar nasprotne stranke v pogodbi o izvedenih finančnih instrumentih OTC brez opravljenega centralnega kliringa izpolnjujejo vse naslednje pogoje:

| (a) | ena nasprotna stranka ima sedež v tretji državi, druga nasprotna stranka pa v Uniji; |
| --- | --- |

(a)

ena nasprotna stranka ima sedež v tretji državi, druga nasprotna stranka pa v Uniji;

| (b) | nasprotna stranka s sedežem v tretji državi je finančna nasprotna stranka ali nefinančna nasprotna stranka; |
| --- | --- |

(b)

nasprotna stranka s sedežem v tretji državi je finančna nasprotna stranka ali nefinančna nasprotna stranka;

| (c) | nasprotna stranka s sedežem v Uniji je:






  (i) | finančna nasprotna stranka, nefinančna nasprotna stranka, finančni holding, finančna institucija ali podjetje za pomožne storitve, za katero se uporabljajo ustrezne zahteve skrbnega in varnega poslovanja, nasprotna stranka iz tretje države iz točke (a) pa je finančna nasprotna stranka; |
| --- | --- | --- |

(c)

nasprotna stranka s sedežem v Uniji je:

(i)

finančna nasprotna stranka, nefinančna nasprotna stranka, finančni holding, finančna institucija ali podjetje za pomožne storitve, za katero se uporabljajo ustrezne zahteve skrbnega in varnega poslovanja, nasprotna stranka iz tretje države iz točke (a) pa je finančna nasprotna stranka;

| (ii) | finančna nasprotna stranka ali nefinančna nasprotna stranka, nasprotna stranka iz tretje države iz točke (a) pa je finančna nasprotna stranka; |
| --- | --- |

(ii)

finančna nasprotna stranka ali nefinančna nasprotna stranka, nasprotna stranka iz tretje države iz točke (a) pa je finančna nasprotna stranka;

| (d) | obe nasprotni stranki sta v celoti vključeni v isto konsolidirano poročilo v skladu s členom 3(3) Uredbe (EU) št. 648/2012; |
| --- | --- |

(d)

obe nasprotni stranki sta v celoti vključeni v isto konsolidirano poročilo v skladu s členom 3(3) Uredbe (EU) št. 648/2012;

| (e) | za obe nasprotni stranki se uporabljajo ustrezni centralizirani postopki za ovrednotenje, merjenje in kontrolo tveganj; |
| --- | --- |

(e)

za obe nasprotni stranki se uporabljajo ustrezni centralizirani postopki za ovrednotenje, merjenje in kontrolo tveganj;

| (f) | izpolnjeni so pogoji iz poglavja III. |
| --- | --- |

(f)

izpolnjeni so pogoji iz poglavja III.

Člen 37

Uporaba člena 9(1) ter členov 10 in 12

1.   Člen 9(1) ter člena 10 in 12 se začnejo uporabljati:

| (a) | en mesec po začetku veljavnosti te uredbe za nasprotni stranki, ki imata skupni povprečni nominalni znesek izvedenih finančnih instrumentov OTC brez opravljenega centralnega kliringa višji od 3 000 milijard EUR ali pripadata skupinama, od katerih ima vsaka skupni povprečni nominalni znesek izvedenih finančnih instrumentov OTC brez opravljenega centralnega kliringa višji od 3 000 milijard EUR; |
| --- | --- |

(a)

en mesec po začetku veljavnosti te uredbe za nasprotni stranki, ki imata skupni povprečni nominalni znesek izvedenih finančnih instrumentov OTC brez opravljenega centralnega kliringa višji od 3 000 milijard EUR ali pripadata skupinama, od katerih ima vsaka skupni povprečni nominalni znesek izvedenih finančnih instrumentov OTC brez opravljenega centralnega kliringa višji od 3 000 milijard EUR;

| (b) | 1. marca 2017 ali 1 mesec po začetku veljavnosti te uredbe, odvisno od tega, kateri nastopi pozneje. |
| --- | --- |

(b)

1. marca 2017 ali 1 mesec po začetku veljavnosti te uredbe, odvisno od tega, kateri nastopi pozneje.

2.   Z odstopanjem od odstavka 1 v zvezi z valutnimi terminskimi posli iz točke (a) člena 27, se člen 9(1) ter člena 10 in 12 začnejo uporabljati na tistega od naslednjih datumov, ki nastopi prej:

| (a) | 31. decembra 2018, če se uredba iz točke (b) še ne uporablja; |
| --- | --- |

(a)

31. decembra 2018, če se uredba iz točke (b) še ne uporablja;

| (b) | na datum začetka uporabe Delegirane uredbe Komisije (*2), ki podrobneje določa nekatere tehnične elemente v zvezi z opredelitvijo finančnih instrumentov glede fizično poravnanih valutnih terminskih poslov, ali na datum, določen v skladu z odstavkom 1(b), odvisno od tega, kateri nastopi pozneje. |
| --- | --- |

(b)

na datum začetka uporabe Delegirane uredbe Komisije (*2), ki podrobneje določa nekatere tehnične elemente v zvezi z opredelitvijo finančnih instrumentov glede fizično poravnanih valutnih terminskih poslov, ali na datum, določen v skladu z odstavkom 1(b), odvisno od tega, kateri nastopi pozneje.

Člen 38

Datumi začetka uporabe za določene pogodbe

1.   Z odstopanjem od člena 36(1) in člena 37 v zvezi z vsemi izvedenimi finančnimi instrumenti OTC brez opravljenega centralnega kliringa, ki so opcije na lastniške instrumente posamezne družbe ali opcije na indeks, se členi iz člena 36(1) in člena 37 začnejo uporabljati tri leta po začetku veljavnosti te uredbe.

2.   Z odstopanjem od člena 36(1) in člena 37 se v primeru, da nasprotna stranka s sedežem v Uniji sklene pogodbo o izvedenih finančnih instrumentih OTC brez opravljenega centralnega kliringa z drugo nasprotno stranko, ki spada v isto skupino, členi iz člena 36(1) in člena 37 začnejo uporabljati od datumov, določenih v skladu z navedenimi členi ali 4. julija 2017, odvisno od tega, kaj je pozneje.

Člen 39

Izračun skupnega povprečnega nominalnega zneska

1.   Za namene členov 36 in 37 se skupni povprečni nominalni znesek izračuna kot povprečje celotnega bruto nominalnega zneska, ki izpolnjuje vse naslednje pogoje:

| (a) | zabeležen je na zadnji delovni dan marca, aprila in maja 2016 v zvezi z nasprotnimi strankami iz točke (a) člena 36(1); |
| --- | --- |

(a)

zabeležen je na zadnji delovni dan marca, aprila in maja 2016 v zvezi z nasprotnimi strankami iz točke (a) člena 36(1);

| (b) | zabeležen je na zadnji delovni dan marca, aprila in maja leta iz vsake od točk v členu 36(1); |
| --- | --- |

(b)

zabeležen je na zadnji delovni dan marca, aprila in maja leta iz vsake od točk v členu 36(1);

| (c) | vključuje vse subjekte skupine; |
| --- | --- |

(c)

vključuje vse subjekte skupine;

| (d) | vključuje vse pogodbe skupine o izvedenih finančnih instrumentih OTC brez opravljenega centralnega kliringa; |
| --- | --- |

(d)

vključuje vse pogodbe skupine o izvedenih finančnih instrumentih OTC brez opravljenega centralnega kliringa;

| (e) | vključuje vse pogodbe skupine o izvedenih finančnih instrumentih OTC brez opravljenega centralnega kliringa, sklenjene znotraj skupine, pri čemer se vsaka šteje enkrat. |
| --- | --- |

(e)

vključuje vse pogodbe skupine o izvedenih finančnih instrumentih OTC brez opravljenega centralnega kliringa, sklenjene znotraj skupine, pri čemer se vsaka šteje enkrat.

2.   Za namene odstavka 1 KNPVP z dovoljenjem v skladu z Direktivo 2009/65/ES in alternativni investicijski skladi, ki jih upravljajo upravitelji alternativnih investicijskih skladov, ki imajo dovoljenje v skladu z Direktivo 2011/61/EU ali so registrirani v skladu z njo, se štejejo kot različni subjekti in se obravnavajo ločeno, če so izpolnjeni naslednji pogoji:

| (a) | skladi so jasno ločene skupine sredstev za namene insolventnosti ali stečaja skladov; |
| --- | --- |

(a)

skladi so jasno ločene skupine sredstev za namene insolventnosti ali stečaja skladov;

| (b) | ločene skupine sredstev niso zavarovane s premoženjem, zajamčene ali drugače finančno podprte z drugimi investicijskimi skladi ali s strani njihovih upraviteljev. |
| --- | --- |

(b)

ločene skupine sredstev niso zavarovane s premoženjem, zajamčene ali drugače finančno podprte z drugimi investicijskimi skladi ali s strani njihovih upraviteljev.

Člen 40

Začetek veljavnosti

Ta uredba začne veljati dvajseti dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.

Uradnem listu Evropske unije

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Bruslju, 4. oktobra 2016

Za Komisijo

Predsednik

Jean-Claude JUNCKER

---

(1)  
  UL L 201, 27.7.2012, str. 1.

1

(2)  Delegirana uredba Komisije (EU) št. 153/2013 z dne 19. decembra 2012 o dopolnitvi Uredbe (EU) št. 648/2012 Evropskega parlamenta in Sveta v zvezi z regulativnimi tehničnimi standardi glede zahtev za centralne nasprotne stranke (UL L 52, 23.2.2013, str. 41).

2

(3)  Uredba (EU) št. 575/2013 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 26. junija 2013 o bonitetnih zahtevah za kreditne institucije in investicijska podjetja ter o spremembi Uredbe (EU) št. 648/2012 (UL L 176, 27.6.2013, str. 1).

3

(4)  Direktiva 2013/36/EU Evropskega parlamenta in Sveta z dne 26. junija 2013 o dostopu do dejavnosti kreditnih institucij in bonitetnem nadzoru kreditnih institucij in investicijskih podjetij, spremembi Direktive 2002/87/ES in razveljavitvi direktiv 2006/48/ES in 2006/49/ES (UL L 176, 27.6.2013, str. 338).

4

(*1)  C(2016) 2398 final.

*1

(5)  Uredba (EU) št. 1093/2010 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 24. novembra 2010 o ustanovitvi Evropskega nadzornega organa (Evropski bančni organ) in o spremembi Sklepa št. 716/2009/ES ter razveljavitvi Sklepa Komisije 2009/78/ES (UL L 331, 15.12.2010, str. 12).

5

(6)  Uredba (EU) št. 1094/2010 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 24. novembra 2010 o ustanovitvi Evropskega nadzornega organa (Evropski organ za zavarovanja in poklicne pokojnine) in o spremembi Sklepa št. 716/2009/ES ter razveljavitvi Sklepa Komisije 2009/79/ES (UL L 331, 15.12.2010, str. 48).

6

(7)  Uredba (EU) št. 1095/2010 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 24. novembra 2010 o ustanovitvi Evropskega nadzornega organa (Evropski organ za vrednostne papirje in trge) in o spremembi Sklepa št. 716/2009/ES ter razveljavitvi Sklepa Komisije 2009/77/ES (UL L 331, 15.12.2010, str. 84).

7

(8)  Direktiva 2009/65/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 13. julija 2009 o usklajevanju zakonov in drugih predpisov o kolektivnih naložbenih podjemih za vlaganja v prenosljive vrednostne papirje (KNPVP) (UL L 302, 17.11.2009, str. 32).

8

(9)  Direktiva 2011/61/EU Evropskega parlamenta in Sveta z dne 8. junija 2011 o upraviteljih alternativnih investicijskih skladov in spremembah direktiv 2003/41/ES in 2009/65/ES ter uredb (ES) št. 1060/2009 in (EU) št. 1095/2010 (UL L 174, 1.7.2011, str. 1).

9

(10)  Delegirana uredba Komisije (EU) št. 149/2013 z dne 19. decembra 2012 o dopolnitvi Uredbe (EU) št. 648/2012 Evropskega parlamenta in Sveta v zvezi z regulativnimi tehničnimi standardi glede posrednih ureditev kliringa, obveznosti kliringa, javnega registra, dostopa do mesta trgovanja, nefinančnih nasprotnih strank in tehnik zmanjševanja tveganja za pogodbe o izvedenih finančnih instrumentih OTC brez kliringa prek CNS (UL L 52, 23.2.2013, str. 11).

10

(11)  Direktiva 2014/59/EU Evropskega parlamenta in Sveta z dne 15. maja 2014 o vzpostavitvi okvira za sanacijo ter reševanje kreditnih institucij in investicijskih podjetij ter o spremembi Šeste direktive Sveta 82/891/EGS ter direktiv 2001/24/ES, 2002/47/ES, 2004/25/ES, 2005/56/ES, 2007/36/ES, 2011/35/EU, 2012/30/EU in 2013/36/EU in uredb (EU) št. 1093/2010 ter (EU) št. 648/2012 Evropskega parlamenta in Sveta (UL L 173, 12.6.2014, str. 190).

11

(*2)  C(2016) 2398 final.

*2

---

PRILOGA I

Povezava med verjetnostjo neplačila (PD) in stopnjo kreditne kakovosti za namene členov 6 in 7

Notranja bonitetna ocena z verjetnostjo neplačila, ki je enaka ali nižja od vrednosti v tabeli 1, se poveže z ustrezno stopnjo kreditne kakovosti.

Tabela 1

| Stopnja kreditne kakovosti | Verjetnost neplačila, kot je opredeljena v členu 4(54) Uredbe (EU) št. 575/2013, nižja od ali enaka: |
| --- | --- |
| 1 | 0,10 % |
| 2 | 0,25 % |
| 3 | 1 % |
| 4 | 7,5 % |

Stopnja kreditne kakovosti

Verjetnost neplačila, kot je opredeljena v členu 4(54) Uredbe (EU) št. 575/2013, nižja od ali enaka:

1

0,10 %

2

0,25 %

3

1 %

4

7,5 %

---

PRILOGA II

Metodologija za prilagoditev vrednosti zavarovanja s premoženjem za namene člena 21

| 1. | Vrednost zavarovanja s premoženjem se prilagodi, kot sledi:
  Cvrednost = C · (1 – HC – HFX)
  pri čemer je:







  C | = | tržna vrednost zavarovanja s premoženjem; |
| --- | --- | --- | --- |
| HC | = | odbitek, ki ustreza zavarovanju s premoženjem, kot se izračuna v skladu z odstavkom 2; |
| HFX | = | odbitek, ki ustreza valutni neusklajenosti, kot se izračuna v skladu z odstavkom 6. |

1.

Cvrednost = C · (1 – HC – HFX)

pri čemer je:

C

=

tržna vrednost zavarovanja s premoženjem;

HC

=

odbitek, ki ustreza zavarovanju s premoženjem, kot se izračuna v skladu z odstavkom 2;

HFX

=

odbitek, ki ustreza valutni neusklajenosti, kot se izračuna v skladu z odstavkom 6.

| 2. | Nasprotni stranki uporabita vsaj odbitke iz tabel 1 in 2 za tržno vrednost zavarovanja s premoženjem:

  Tabela 1


  Odbitki za dolgoročne ocene kreditne kakovosti










  Stopnja kreditne kakovosti, s katero je povezana bonitetna ocena dolžniških vrednostnih papirjev | Preostala zapadlost | Odbitki za dolžniške vrednostne papirje, ki so jih izdali subjekti iz člena 4(1)(c) do (e) in (h) do (k), v % | Odbitki za dolžniške vrednostne papirje, ki so jih izdali subjekti iz člena 4(1)(f), (g), (l) do (n), v % | Odbitki za pozicije v listinjenju, ki izpolnjujejo merila iz člena 4(1)(o), v % |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1 | ≤ 1 leto | 0,5 | 1 | 2 |
| > 1 ≤ 5 let | 2 | 4 | 8 |
| > 5 let | 4 | 8 | 16 |
| 2–3 | ≤ 1 leto | 1 | 2 | 4 |
| > 1 ≤ 5 let | 3 | 6 | 12 |
| > 5 let | 6 | 12 | 24 |
| 4 ali manj | ≤ 1 leto | 15 | n. r. | n. r. |
| > 1 ≤ 5 let | 15 | n. r. | n. r. |
| > 5 let | 15 | n. r. | n. r. |

2.

Tabela 1

Odbitki za dolgoročne ocene kreditne kakovosti

Stopnja kreditne kakovosti, s katero je povezana bonitetna ocena dolžniških vrednostnih papirjev

Preostala zapadlost

Odbitki za dolžniške vrednostne papirje, ki so jih izdali subjekti iz člena 4(1)(c) do (e) in (h) do (k), v %

Odbitki za dolžniške vrednostne papirje, ki so jih izdali subjekti iz člena 4(1)(f), (g), (l) do (n), v %

Odbitki za pozicije v listinjenju, ki izpolnjujejo merila iz člena 4(1)(o), v %

1

≤ 1 leto

0,5

1

2

> 1 ≤ 5 let

2

4

8

> 5 let

4

8

16

2–3

≤ 1 leto

1

2

4

> 1 ≤ 5 let

3

6

12

> 5 let

6

12

24

4 ali manj

≤ 1 leto

15

n. r.

n. r.

> 1 ≤ 5 let

15

n. r.

n. r.

> 5 let

15

n. r.

n. r.

Tabela 2

Odbitki za kratkoročne ocene kreditne kakovosti

| Stopnja kreditne kakovosti, s katero je povezana bonitetna ocena kratkoročnih dolžniških vrednostnih papirjev | Odbitki za dolžniške vrednostne papirje, ki so jih izdali subjekti iz člena 4(1)(c) in (j), v % | Odbitki za dolžniške vrednostne papirje, ki so jih izdali subjekti iz člena 4(1)(m), v % | Odbitki za pozicije v listinjenju, ki izpolnjujejo merila iz člena 4(1)(o), v % |
| --- | --- | --- | --- |
| 1 | 0,5 | 1 | 2 |
| 2–3 ali manj | 1 | 2 | 4 |

Stopnja kreditne kakovosti, s katero je povezana bonitetna ocena kratkoročnih dolžniških vrednostnih papirjev

Odbitki za dolžniške vrednostne papirje, ki so jih izdali subjekti iz člena 4(1)(c) in (j), v %

Odbitki za dolžniške vrednostne papirje, ki so jih izdali subjekti iz člena 4(1)(m), v %

Odbitki za pozicije v listinjenju, ki izpolnjujejo merila iz člena 4(1)(o), v %

1

0,5

1

2

2–3 ali manj

1

2

4

| 1. | Lastniški instrumenti v glavnih indeksih, obveznice, zamenljive za lastniške instrumente v glavnih indeksih, in zlato imajo odbitek v višini 15 %. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Za primerne enote v KNPVP je odbitek tehtano povprečje odbitkov, ki bi se uporabili za sredstva, v katera vlaga sklad. |
| --- | --- |

2.

| 3. | Odbitek za gibljivo kritje v obliki denarnih sredstev je 0 %. |
| --- | --- |

3.

| 4. | Za namene izmenjave gibljivega kritja se odbitek v višini 8 % uporabi za vsa zavarovanja, ki niso v obliki denarnih sredstev, predložena v drugi valuti, kot je valuta, dogovorjena v posamezni pogodbi o izvedenih finančnih instrumentih, zadevni okvirni pogodbi o pobotu ali relevantni prilogi o kreditni podpori. |
| --- | --- |

4.

| 5. | Za namene izmenjave začetnega kritja se odbitek v višini 8 % uporabi za vsa zavarovanja, ki so in niso v obliki denarnih sredstev, predložena v valuti, ki ni valuta, v kateri je bilo treba opraviti plačila v primeru zgodnjega prenehanja ali neplačila v skladu s posamezno pogodbo o izvedenih finančnih sredstvih, zadevni pogodbi o izmenjavi zavarovanja s premoženjem ali zadevni prilogi o kreditni podpori (v nadaljnjem besedilu: valuta prenehanja). Vsaka nasprotna stranka lahko izbere drugo valuto prenehanja. Kadar v pogodbi valuta prenehanja ni navedena, se odbitek uporabi za tržno vrednost vseh sredstev, ki so predložena kot zavarovanje s premoženjem. |
| --- | --- |

5.

---

PRILOGA III

Lastne ocene nestanovitnosti za odbitke, ki se uporabijo za tržno vrednost zavarovanja s premoženjem za namene člena 22

| 1. | Izračun prilagojene vrednosti zavarovanja s premoženjem izpolnjuje vse naslednje pogoje:






  (a) | izračun nasprotnih strank temelji na 99. percentilu, enostranskem intervalu zaupanja; |
| --- | --- | --- |

1.

(a)

izračun nasprotnih strank temelji na 99. percentilu, enostranskem intervalu zaupanja;

| (b) | izračun nasprotnih strank temelji na obdobju unovčenja vsaj 10 delovnih dni; |
| --- | --- |

(b)

izračun nasprotnih strank temelji na obdobju unovčenja vsaj 10 delovnih dni;

| (c) | nasprotne stranke odbitke izračunajo tako, da se odbitki na podlagi dnevnega prevrednotenja povečajo z uporabo naslednje formule kvadratnega korena časa:





  pri čemer je:







  H | = | odbitek, ki se uporabi; |
| --- | --- | --- | --- |
| HM | = | odbitek, kadar obstaja dnevno prevrednotenje; |
| NR | = | dejansko število delovnih dni med prevrednotenji; |
| TM | = | obdobje unovčenja za zadevno vrsto posla; |

(c)

nasprotne stranke odbitke izračunajo tako, da se odbitki na podlagi dnevnega prevrednotenja povečajo z uporabo naslednje formule kvadratnega korena časa:

Formula

pri čemer je:

H

=

odbitek, ki se uporabi;

HM

=

odbitek, kadar obstaja dnevno prevrednotenje;

NR

=

dejansko število delovnih dni med prevrednotenji;

TM

=

obdobje unovčenja za zadevno vrsto posla;

| (d) | nasprotne stranke upoštevajo slabšo likvidnost sredstev nižje kakovosti. Obdobje unovčenja prilagodijo navzgor v primerih, ko obstaja dvom glede likvidnosti zavarovanja s premoženjem. Poleg tega tudi opredelijo, kdaj lahko pretekli podatki podcenijo morebitno nestanovitnost. Taki primeri se obravnavajo s pomočjo scenarija izjemnih situacij; |
| --- | --- |

(d)

nasprotne stranke upoštevajo slabšo likvidnost sredstev nižje kakovosti. Obdobje unovčenja prilagodijo navzgor v primerih, ko obstaja dvom glede likvidnosti zavarovanja s premoženjem. Poleg tega tudi opredelijo, kdaj lahko pretekli podatki podcenijo morebitno nestanovitnost. Taki primeri se obravnavajo s pomočjo scenarija izjemnih situacij;

| (e) | dolžina predhodnega opazovalnega obdobja, ki ga institucije uporabljajo za izračun odbitkov, je najmanj eno leto. Za nasprotne stranke, ki uporabljajo sistem tehtanja ali druge metode za predhodno opazovalno obdobje, je dolžina dejanskega opazovalnega obdobja najmanj eno leto. |
| --- | --- |

(e)

dolžina predhodnega opazovalnega obdobja, ki ga institucije uporabljajo za izračun odbitkov, je najmanj eno leto. Za nasprotne stranke, ki uporabljajo sistem tehtanja ali druge metode za predhodno opazovalno obdobje, je dolžina dejanskega opazovalnega obdobja najmanj eno leto.

| (f) | Tržna vrednost zavarovanja s premoženjem se prilagodi, kot sledi:
  Cvrednost = C · (1 – H)
  pri čemer je:







  C | = | tržna vrednost zavarovanja s premoženjem; |
| --- | --- | --- | --- |
| H | = | odbitek, kot se izračuna v točki (c) zgoraj. |

(f)

Tržna vrednost zavarovanja s premoženjem se prilagodi, kot sledi:

Cvrednost = C · (1 – H)

pri čemer je:

C

=

tržna vrednost zavarovanja s premoženjem;

H

=

odbitek, kot se izračuna v točki (c) zgoraj.

| 2. | Za gibljivo kritje v obliki denarnih sredstev velja odbitek 0 %. |
| --- | --- |

2.

| 3. | Nasprotne stranke lahko za dolžniške vrednostne papirje, ki imajo bonitetno oceno ECAI, uporabijo lastno oceno nestanovitnosti za vsako kategorijo vrednostnih papirjev. |
| --- | --- |

3.

| 4. | Pri določanju ustreznih kategorij vrednostnih papirjev za namene odstavka 3 nasprotne stranke upoštevajo vrsto izdajatelja vrednostnega papirja, zunanjo bonitetno oceno vrednostnih papirjev, njihovo preostalo zapadlost in njihovo spremenjeno trajanje. Ocene nestanovitnosti so reprezentativne za vrednostne papirje, vključene v kategorijo. |
| --- | --- |

4.

| 5. | Izračun odbitkov, ki izhajajo iz uporabe točke (c) odstavka 1, izpolnjuje vse naslednje pogoje:






  (a) | nasprotna stranka uporabi ocene nestanovitnosti v dnevnem procesu upravljanja tveganj, vključno v povezavi z mejami izpostavljenosti; |
| --- | --- | --- |

5.

(a)

nasprotna stranka uporabi ocene nestanovitnosti v dnevnem procesu upravljanja tveganj, vključno v povezavi z mejami izpostavljenosti;

| (b) | kadar je obdobje unovčenja, ki ga uporablja nasprotna stranka, daljše od obdobja iz točke (b) odstavka 1 za vrsto zadevne pogodbe o izvedenih finančnih instrumentih OTC, navedena nasprotna stranka poveča odbitke v skladu s formulo kvadratnega korena časa iz točke (c) navedenega odstavka. |
| --- | --- |

(b)

kadar je obdobje unovčenja, ki ga uporablja nasprotna stranka, daljše od obdobja iz točke (b) odstavka 1 za vrsto zadevne pogodbe o izvedenih finančnih instrumentih OTC, navedena nasprotna stranka poveča odbitke v skladu s formulo kvadratnega korena časa iz točke (c) navedenega odstavka.

---

PRILOGA IV

Standardizirana metoda za izračun začetnega kritja za namene členov 9 in 11

| 1. | Nominalni zneski ali vrednostni osnove pogodb o izvedenih finančnih instrumentih OTC v nizu pobotov, kot je ustrezno, se pomnožijo z odstotki v tabeli 1:

  Tabela 1







  Kategorija | Faktor pribitka |
| --- | --- | --- |
| Kredit: 0–2 leti preostale zapadlosti | 2 % |
| Kredit: 2–5 let preostale zapadlosti | 5 % |
| Kredit: več kot 5 let preostale zapadlosti | 10 % |
| Blago | 15 % |
| Lastniški kapital | 15 % |
| Tuja valuta | 6 % |
| Obrestna mera in inflacija: 0-2 let preostale zapadlosti | 1 % |
| Obrestna mera in inflacija: 2–5 let preostale zapadlosti | 2 % |
| Obrestna mera in inflacija: več kot 5 let preostale zapadlosti | 4 % |
| Drugo | 15 % |

1.

Tabela 1

Kategorija

Faktor pribitka

Kredit: 0–2 leti preostale zapadlosti

2 %

Kredit: 2–5 let preostale zapadlosti

5 %

Kredit: več kot 5 let preostale zapadlosti

10 %

Blago

15 %

Lastniški kapital

15 %

Tuja valuta

6 %

Obrestna mera in inflacija: 0-2 let preostale zapadlosti

1 %

Obrestna mera in inflacija: 2–5 let preostale zapadlosti

2 %

Obrestna mera in inflacija: več kot 5 let preostale zapadlosti

4 %

Drugo

15 %

| 2. | Bruto začetno kritje niza pobotov se izračuna kot vsota produktov iz odstavka 1 za vse pogodbe o izvedenih finančnih instrumentih OTC v nizu pobotov. |
| --- | --- |

2.

| 3. | Za pogodbe, ki spadajo v več kot eno kategorijo, se uporabi naslednja obravnava:






  (a) | kadar je mogoče jasno identificirati zadevni dejavnik tveganja, se pogodbe o izvedenih finančnih instrumentih OTC razporedijo v kategorijo, ki ustreza navedenemu dejavniku tveganja; |
| --- | --- | --- |

3.

(a)

kadar je mogoče jasno identificirati zadevni dejavnik tveganja, se pogodbe o izvedenih finančnih instrumentih OTC razporedijo v kategorijo, ki ustreza navedenemu dejavniku tveganja;

| (b) | kadar pogoj iz točke (a) ni izpolnjen, se pogodbe razvrstijo v kategorijo z najvišjim faktorjem pribitka med relevantnimi kategorijami; |
| --- | --- |

(b)

kadar pogoj iz točke (a) ni izpolnjen, se pogodbe razvrstijo v kategorijo z najvišjim faktorjem pribitka med relevantnimi kategorijami;

| (c) | zahteva po začetnem kritju za niz pobotov se izračuna v skladu z naslednjo formulo:
  neto začetno kritje = 0,4 * bruto začetno kritje + 0,6 * NGR * bruto začetno kritje
  pri čemer je:






  (i) | neto začetno kritje število, zmanjšano za zahteve po začetnem kritju za vse pogodbe o izvedenih finančnih instrumentih OTC z dano nasprotno stranko, vključene v niz pobotov; |
| --- | --- | --- |

(c)

zahteva po začetnem kritju za niz pobotov se izračuna v skladu z naslednjo formulo:

neto začetno kritje = 0,4 * bruto začetno kritje + 0,6 * NGR * bruto začetno kritje

pri čemer je:

(i)

neto začetno kritje število, zmanjšano za zahteve po začetnem kritju za vse pogodbe o izvedenih finančnih instrumentih OTC z dano nasprotno stranko, vključene v niz pobotov;

| (ii) | NGR neto/bruto razmerje, izračunano kot količnik med neto nadomestitvenimi stroški niza pobotov z dano nasprotno stranko v števcu in bruto nadomestitvenimi stroški navedenega niza pobotov v imenovalcu; |
| --- | --- |

(ii)

NGR neto/bruto razmerje, izračunano kot količnik med neto nadomestitvenimi stroški niza pobotov z dano nasprotno stranko v števcu in bruto nadomestitvenimi stroški navedenega niza pobotov v imenovalcu;

| (d) | za namene točke (c) so neto nadomestitveni stroški niza pobotov nič ali vsota trenutnih tržnih vrednosti vseh pogodb o izvedenih finančnih instrumentih OTC v nizu pobotov, odvisno od tega, kaj je višje; |
| --- | --- |

(d)

za namene točke (c) so neto nadomestitveni stroški niza pobotov nič ali vsota trenutnih tržnih vrednosti vseh pogodb o izvedenih finančnih instrumentih OTC v nizu pobotov, odvisno od tega, kaj je višje;

| (e) | za namene točke (c) so bruto nadomestitveni stroški niza pobotov vsota trenutnih tržnih vrednosti vseh pogodb o izvedenih finančnih instrumentih OTC, izračunanih v skladu s členom 11(2) Uredbe (EU) št. 648/2012 in členoma 16 in 17 Delegirane uredbe (EU) št. 149/2013, s pozitivnimi vrednostmi v nizu pobotov; |
| --- | --- |

(e)

za namene točke (c) so bruto nadomestitveni stroški niza pobotov vsota trenutnih tržnih vrednosti vseh pogodb o izvedenih finančnih instrumentih OTC, izračunanih v skladu s členom 11(2) Uredbe (EU) št. 648/2012 in členoma 16 in 17 Delegirane uredbe (EU) št. 149/2013, s pozitivnimi vrednostmi v nizu pobotov;

| (f) | nominalni znesek iz odstavka 1 se lahko izračuna s pobotom nominalnih zneskov pogodb, ki so v nasprotni smeri in so sicer identične v vseh pogodbenih lastnostih, razen v svojih nominalnih zneskih. |
| --- | --- |

(f)

nominalni znesek iz odstavka 1 se lahko izračuna s pobotom nominalnih zneskov pogodb, ki so v nasprotni smeri in so sicer identične v vseh pogodbenih lastnostih, razen v svojih nominalnih zneskih.

---

| 15.12.2016 | SL | Uradni list Evropske unije | L 340/47 |
| --- | --- | --- | --- |

15.12.2016

SL

Uradni list Evropske unije

L 340/47

---

IZVEDBENA UREDBA KOMISIJE (EU) 2016/2252

z dne 1. decembra 2016

o vpisu imena v register zaščitenih označb porekla in zaščitenih geografskih označb (Oliva di Gaeta (ZOP))

EVROPSKA KOMISIJA JE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije,

ob upoštevanju Uredbe (EU) št. 1151/2012 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 21. novembra 2012 o shemah kakovosti kmetijskih proizvodov in živil (1) ter zlasti člena 52(2) Uredbe,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | V skladu s členom 50(2)(a) Uredbe (EU) št. 1151/2012 je bil zahtevek Italije za registracijo imena „Oliva di Gaeta“ objavljen v Uradnem listu Evropske unije (2). |
| --- | --- |

(1)

V skladu s členom 50(2)(a) Uredbe (EU) št. 1151/2012 je bil zahtevek Italije za registracijo imena „Oliva di Gaeta“ objavljen v Uradnem listu Evropske unije (2).

| (2) | Ker Komisija v skladu s členom 51 Uredbe (EU) št. 1151/2012 ni prejela nobenega ugovora, bi bilo treba ime „Oliva di Gaeta“ registrirati – |
| --- | --- |

(2)

Ker Komisija v skladu s členom 51 Uredbe (EU) št. 1151/2012 ni prejela nobenega ugovora, bi bilo treba ime „Oliva di Gaeta“ registrirati –

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

Ime (ZOP) „Oliva di Gaeta“ se registrira.

Ime iz prvega odstavka opredeljuje proizvod skupine 1.6. Sadje, zelenjava in žita, sveži ali predelani, iz Priloge XI k Izvedbeni uredbi Komisije (EU) št. 668/2014 (3).

Člen 2

Ta uredba začne veljati dvajseti dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Bruslju, 1. decembra 2016

Za Komisijo

V imenu predsednika

Phil HOGAN

Član Komisije

---

(1)  
  UL L 343, 14.12.2012, str. 1.

1

(2)  
  UL C 282, 4.8.2016, str. 14.

2

(3)  Izvedbena uredba Komisije (EU) št. 668/2014 z dne 13. junija 2014 o pravilih za uporabo Uredbe (EU) št. 1151/2012 Evropskega parlamenta in Sveta o shemah kakovosti kmetijskih proizvodov in živil (UL L 179, 19.6.2014, str. 36).

3

---

| 15.12.2016 | SL | Uradni list Evropske unije | L 340/48 |
| --- | --- | --- | --- |

15.12.2016

SL

Uradni list Evropske unije

L 340/48

---

IZVEDBENA UREDBA KOMISIJE (EU) 2016/2253

z dne 14. decembra 2016

o odprtju in upravljanju tarifnih kvot za nekatere kmetijske in predelane kmetijske proizvode s poreklom iz Južne Afrike

EVROPSKA KOMISIJA JE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije,

ob upoštevanju Uredbe (EU) št. 952/2013 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 9. oktobra 2013 o carinskem zakoniku Unije (1) in zlasti člena 58(1) Uredbe,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Svet je s Sklepom (EU) 2016/1623 z dne 1. junija 2016 (2) odobril podpis in začasno uporabo Sporazuma o gospodarskem partnerstvu med Evropsko unijo in njenimi državami članicami na eni strani ter državami SADC, ki izvajajo SGP, na drugi strani (3) (v nadaljnjem besedilu: Sporazum). |
| --- | --- |

(1)

Svet je s Sklepom (EU) 2016/1623 z dne 1. junija 2016 (2) odobril podpis in začasno uporabo Sporazuma o gospodarskem partnerstvu med Evropsko unijo in njenimi državami članicami na eni strani ter državami SADC, ki izvajajo SGP, na drugi strani (3) (v nadaljnjem besedilu: Sporazum).

| (2) | Sporazum določa, da se carine za uvoz blaga s poreklom iz držav SADC, ki izvajajo SGP, v Unijo znižajo ali odpravijo v skladu s seznamom za odpravo tarif iz Priloge I k Sporazumu. Priloga I določa, da se zmanjšanje ali odprava carin za nekatero blago s poreklom iz Južne Afrike odobri v okviru tarifnih kvot. |
| --- | --- |

(2)

Sporazum določa, da se carine za uvoz blaga s poreklom iz držav SADC, ki izvajajo SGP, v Unijo znižajo ali odpravijo v skladu s seznamom za odpravo tarif iz Priloge I k Sporazumu. Priloga I določa, da se zmanjšanje ali odprava carin za nekatero blago s poreklom iz Južne Afrike odobri v okviru tarifnih kvot.

| (3) | Oddelek B dela 1 Priloge I k Sporazumu določa, da Unija navedene tarifne kvote upravlja po načelu „prvi prispe, prvi dobi“. Komisija bo navedene tarifne kvote upravljala v skladu s pravili za upravljanje tarifnih kvot iz Izvedbene uredbe Komisije (EU) 2015/2447 (4). |
| --- | --- |

(3)

Oddelek B dela 1 Priloge I k Sporazumu določa, da Unija navedene tarifne kvote upravlja po načelu „prvi prispe, prvi dobi“. Komisija bo navedene tarifne kvote upravljala v skladu s pravili za upravljanje tarifnih kvot iz Izvedbene uredbe Komisije (EU) 2015/2447 (4).

| (4) | Protokol 4 k Sporazumu določa, da se v primeru začasne uporabe tega sporazuma s strani EU in ratifikacije s strani Južne Afrike, uporaba členov Sporazuma o trgovini, razvoju in sodelovanju z Južno Afriko (5), ki so določeni v okviru naslova II o trgovini in naslova III o vprašanjih, povezanih s trgovino, ter ustreznih prilog in protokolov, z izjemo člena 31 o pomorskem prometu, začasno ustavi. Zato bi bilo treba Uredbo Sveta (ES) št. 2793/1999 (6) začasno zaustaviti od datuma začetka začasne uporabe Sporazuma. |
| --- | --- |

(4)

Protokol 4 k Sporazumu določa, da se v primeru začasne uporabe tega sporazuma s strani EU in ratifikacije s strani Južne Afrike, uporaba členov Sporazuma o trgovini, razvoju in sodelovanju z Južno Afriko (5), ki so določeni v okviru naslova II o trgovini in naslova III o vprašanjih, povezanih s trgovino, ter ustreznih prilog in protokolov, z izjemo člena 31 o pomorskem prometu, začasno ustavi. Zato bi bilo treba Uredbo Sveta (ES) št. 2793/1999 (6) začasno zaustaviti od datuma začetka začasne uporabe Sporazuma.

| (5) | Člen 16 Protokola 3 k Sporazumu določa, da se koncesije za dostop na trg za kmetijske proizvode dodelijo le pogodbenici, ki predloži uradno obvestilo v skladu s členom 3(3) tega protokola, s prvim dnem v mesecu po tem, ko druga pogodbenica prejme tako uradno obvestilo. Ker je bilo povezano uradno obvestilo prejeto oktobra 2016, bi se povezane koncesije morale dodeliti od 1. novembra 2016.
  Da bi zagotovili učinkovito uporabo in upravljanje tarifnih kvot, dodeljenih v skladu s Sporazumom, ki jih Komisija upravlja po načelu „prvi prispe, prvi dobi“, bi se morala ta uredba uporabljati od 1. novembra 2016. |
| --- | --- |

(5)

Člen 16 Protokola 3 k Sporazumu določa, da se koncesije za dostop na trg za kmetijske proizvode dodelijo le pogodbenici, ki predloži uradno obvestilo v skladu s členom 3(3) tega protokola, s prvim dnem v mesecu po tem, ko druga pogodbenica prejme tako uradno obvestilo. Ker je bilo povezano uradno obvestilo prejeto oktobra 2016, bi se povezane koncesije morale dodeliti od 1. novembra 2016.

Da bi zagotovili učinkovito uporabo in upravljanje tarifnih kvot, dodeljenih v skladu s Sporazumom, ki jih Komisija upravlja po načelu „prvi prispe, prvi dobi“, bi se morala ta uredba uporabljati od 1. novembra 2016.

| (6) | Ukrepi, predvideni s to uredbo, so v skladu z mnenjem Odbora za carinski zakonik – |
| --- | --- |

(6)

Ukrepi, predvideni s to uredbo, so v skladu z mnenjem Odbora za carinski zakonik –

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

Tarifne kvote Unije se odprejo za blago s poreklom iz Južne Afrike, kot je določeno v Prilogi.

Člen 2

Tarifne kvote iz Priloge se upravljajo v skladu s členi 49 do 54 Izvedbene uredbe Komisije (EU) 2015/2447.

Člen 3

V skladu s Protokolom 4 k Sporazumu o gospodarskem partnerstvu med Evropsko unijo in njenimi državami članicami na eni strani ter državami SADC, ki izvajajo SGP, na drugi strani bi bilo treba začasno ustaviti uporabo Uredbe Sveta (ES) št. 2793/1999.

Člen 4

Ta uredba začne veljati dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.

Uporablja se od 1. novembra 2016.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Bruslju, 14. decembra 2016

Za Komisijo

Predsednik

Jean-Claude JUNCKER

---

(1)  
  UL L 269, 10.10.2013, str. 1.

1

(2)  Sklep Sveta (EU) 2016/1623 z dne 1. junija 2016 o podpisu, v imenu Evropske unije, in začasni uporabi Sporazuma o gospodarskem partnerstvu med Evropsko unijo in njenimi državami članicami na eni strani ter državami SADC, ki izvajajo SGP, na drugi strani (UL L 250, 16.9.2016, str. 1).

2

(3)  
  UL L 250, 16.9.2016, str. 3.

3

(4)  Izvedbena uredba Komisije (EU) 2015/2447 z dne 24. novembra 2015 o določitvi podrobnih pravil za izvajanje nekaterih določb Uredbe (EU) št. 952/2013 Evropskega parlamenta in Sveta o carinskem zakoniku Unije (UL L 343, 29.12.2015, str. 558).

4

(5)  
  UL L 311, 4.12.1999, str. 3.

5

(6)  Uredba Sveta (ES) št. 2793/1999 z dne 17. decembra 1999 o nekaterih postopkih za izvajanje Sporazuma o trgovini, razvoju in sodelovanju med Evropsko skupnostjo in Republiko Južno Afriko (UL L 337, 30.12.1999, str. 29).

6

---

PRILOGA

Ne glede na pravila za razlago kombinirane nomenklature velja, da ima poimenovanje proizvodov zgolj okvirno vrednost. Preferencialna shema v tej prilogi se nanaša na oznake KN, ki so veljavne v času sprejetja te uredbe. Kadar so navedene oznake ex KN, se preferencialna shema določi s skupno uporabo oznake KN in ustreznega poimenovanja.

| Zaporedna št. | Oznaka KN | Oznaka TARIC | Poimenovanje proizvodov | Obdobje veljavnosti kvote | Obseg kvote (v tonah neto teže, če ni določeno drugače) | Dajatev v okviru tarifne kvote (znižanje v %) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 09.1801 | 0402 10 | | Mleko in smetana, koncentrirana, ali ki vsebujeta dodan sladkor ali druga sladila, v prahu, granulah ali drugih trdnih oblikah, z vsebnostjo maščobe do vključno 1,5 mas. % | Od 1. 11. 2016 do 31. 12. 2016 | 83,3 | 0 |
| Za vsako nadaljnje leto od 1. 1. do 31. 12. | 500 |
| 09.1802 | 0405 10 | | Maslo | Od 1. 11. 2016 do 31. 12. 2016 | 83,3 | 0 |
| Za vsako nadaljnje leto od 1. 1. do 31. 12. | 500 |
| 09.1804 | 0811 10 90 | | Jagode, zamrznjene | Od 1. 11. 2016 do 31. 12. 2016 | 377,5 (1) | 0 |
| Za vsako nadaljnje leto od 1. 1. do 31. 12. | 385 (2) |
| 09.1806 | 1701 13 10
  1701 14 10
  1701 99 10 | | Trsni sladkor za prečiščevanje in beli sladkor, ki ne vsebuje dodanih snovi za aromatiziranje ali barvil | Od 1. 11. 2016 do 31. 12. 2016 | 8 333 | 0 |
| Za vsako nadaljnje leto od 1. 1. do 31. 12. | 50 000 |
| 09.1808 | 1701 13 10
  1701 14 10 | | Trsni sladkor za prečiščevanje, ki ne vsebuje dodanih snovi za aromatiziranje ali barvil | Od 1. 11. 2016 do 31. 12. 2016 | 16 667 | 0 |
| Za vsako nadaljnje leto od 1. 1. do 31. 12. | 100 000 |
| 09.1818 | 1702 30 50 | | Glukoza in glukozni sirup, v obliki belega kristaliničnega prahu, aglomeriranega ali neaglomeriranega, ki ne vsebuje fruktoze, ali ki v suhem stanju vsebuje manj kot 20 mas. % fruktoze | Od 1. 11. 2016 do 31. 12. 2016 | 83,3 | 0 |
| Za vsako nadaljnje leto od 1. 1. do 31. 12. | 500 |
| 09.1820 | 2007 91 30 | | Džemi, sadni želeji, marmelade, pireji ali paste iz agrumov, z vsebnostjo sladkorja več kot 13 mas. % do vključno 30 mas. % | Od 1. 11. 2016 do 31. 12. 2016 | 16,7 | 50 % MFN |
| Za vsako nadaljnje leto od 1. 1. do 31. 12. | 100 |
| 09.1822 | ex 2007 99 39 | 16
  17
  18
  19
  22
  24
  26
  27
  29
  30
  32
  34
  39
  40
  46
  47
  54
  56 | Sadni pireji iz hrušk, marelic, breskev (vključno z nektarinami) ali mešanic (brez mešanic iz tropskega sadja), dobljeni s stiskanjem sadja skozi sita, ki mu sledi vretje v vakuumu, in katerih tekstura ter kemična sestava se nista spremenili zaradi toplotne obdelave; hruške, marelice, breskve (vključno z nektarinami) ali mešanice (brez mešanic iz tropskega sadja), pripravljene ali konzervirane, ki ne vsebujejo dodanega alkohola | Od 1. 11. 2016 do 31. 12. 2016 | 57 156  (3) | Od 1. 11. 2016 do 31. 12. 2016: 45 % MFN
  od 1. 1. 2017 do 31. 12. 2017: 41 % MFN
  od 1. 1. 2018 do 31. 12. 2018: 36 % MFN
  od 1. 1. 2019 do 31. 12. 2019: 32 % MFN
  od 1. 1. 2020 do 31. 12. 2020: 27 % MFN
  od 1. 1. 2021 do 31. 12. 2021: 23 % MFN
  od 1. 1. 2022 do 31. 12. 2022: 18 % MFN
  od 1. 1. 2023 do 31. 12. 2023: 14 % MFN
  od 1. 1. 2024 do 31. 12. 2024: 9 % MFN
  od 1. 1. 2025 do 31. 12. 2025: 5 % MFN
  Od 1. 1. 2026 do 31. 12. 2026: 0 |
| Za vsako nadaljnje leto od 1. 1. do 31. 12. | 57 156 |
| ex 2007 99 50 | 41
  42
  43
  45
  47
  49
  51
  52
  53
  62
  64
  67 |
| 2007 99 97 | 32
  33
  35
  37
  38
  39
  40
  41
  42
  44
  46
  48
  52
  57
  62 |
| 2008 40 51
  2008 40 59
  2008 40 71
  2008 40 79
  2008 40 90
  2008 50 61
  2008 50 69
  2008 50 71
  2008 50 79
  2008 50 92
  2008 50 98
  2008 70 61
  2008 70 69
  2008 70 71
  2008 70 79
  2008 70 92
  2008 70 98
  2008 97 59
  2008 97 74
  2008 97 78
  2008 97 98 | |
| 09.1824 | ex 2007 99 39 | 43
  44 | Sadni pireji iz tropskega sadja, dobljeni s stiskanjem sadja skozi sita, ki mu sledi vretje v vakuumu, in katerih tekstura ter kemična sestava se nista spremenili zaradi toplotne obdelave; tropsko sadje, pripravljeno ali konzervirano, ki ne vsebuje dodanega alkohola | Od 1. 11. 2016 do 31. 12. 2016 | 2 960  (4) | 50 % MFN |
| 2008 97 72 | | Za vsako nadaljnje leto od 1. 1. do 31. 12. | 3 020  (5) |
| 09.1826 | 2009 11 99 | | Zamrznjen pomarančni sok | Od 1. 11. 2016 do 31. 12. 2016 | 1 036  (6) | 0 |
| Za vsako nadaljnje leto od 1. 1. do 31. 12. | 1 057  (7) |
| 09.1829 | 2009 71
  2009 79 | | Jabolčni sok | Od 1. 11. 2016 do 31. 12. 2016 | 3 478  (8) | 50 % MFN |
| Za vsako nadaljnje leto od 1. 1. do 31. 12. | 3 595  (9) |
| 09.1830 | 2102 10 90 | | Aktivni kvas, razen kultur kvasa in pekovskega kvasa | Od 1. 11. 2016 do 31. 12. 2016 | 58,3 | 0 |
| Za vsako nadaljnje leto od 1. 1. do 31. 12. | 350 |
| 09.1891 | ex 2204 21 93 | 19
  29
  31 | Vina z dejansko vsebnostjo alkohola do vključno 18 vol. % | Od 1. 11. 2016 do 31. 12. 2016 | 60 105 000 litrov (10) | 0 |
| ex 2204 21 94 | 19
  29
  31
  61
  71
  81 |
| ex 2204 21 95 | 11
  21
  31 |
| ex 2204 21 96 | 11
  21
  31
  61
  71
  81 |
| ex 2204 21 97 | 11
  21
  31 |
| ex 2204 21 98 | 11
  21
  31
  61
  71
  81 |
| ex 2204 29 93 | 10
  20
  30 |
| ex 2204 29 94 | 21
  31
  71
  81 |
| ex 2204 29 95 | 10
  20
  30 |
| ex 2204 29 96 | 21
  31
  71
  81 |
| ex 2204 29 97 | 10
  20
  30 |
| ex 2204 29 98 | 21
  31
  71
  81 |
| 09.1892 | ex 2204 21 93 | 19
  29
  31 | Vina, v embalaži s prostornino 2 litra ali manj, z volumsko vsebnostjo alkohola do vključno 18 vol. % (11) | Od 1. 1. 2017 do 31. 12. 2017 in za vsako nadaljnje obdobje od 1. 1. do 31. 12. | 77 741 300  (12) | 0 |
| ex 2204 21 94 | 19
  29
  31
  61
  71
  81 |
| ex 2204 21 95 | 11
  21
  31 |
| ex 2204 21 96 | 11
  21
  31
  61
  71
  81 |
| ex 2204 21 97 | 11
  21
  31 |
| ex 2204 21 98 | 11
  21
  31
  61
  71
  81 |
| 09.1893 | ex 2204 21 93 | 19
  29
  31 | Vina z dejansko vsebnostjo alkohola do vključno 18 vol. % | Od 1. 1. 2017 do 31. 12. 2017 in za vsako nadaljnje obdobje od 1. 1. do 31. 12. | 33 317 700 litrov (13) | 0 |
| ex 2204 21 94 | 19
  29
  31
  61
  71
  81 |
| ex 2204 21 95 | 11
  21
  31 |
| ex 2204 21 96 | 11
  21
  31
  61
  71
  81 |
| ex 2204 21 97 | 11
  21
  31 |
| ex 2204 21 98 | 11
  21
  31
  61
  71
  81 |
| ex 2204 29 93 | 10
  20
  30 |
| ex 2204 29 94 | 21
  31
  71
  81 |
| ex 2204 29 95 | 10
  20
  30 |
| ex 2204 29 96 | 21
  31
  71
  81 |
| ex 2204 29 97 | 10
  20
  30 |
| ex 2204 29 98 | 21
  31
  71
  81 |
| 09.1894 | 2207 | | Nedenaturiran etilni alkohol, z vsebnostjo alkohola 80 vol. % ali več; denaturirani etilni alkohol in drugi destilati, s katero koli vsebnostjo alkohola | Od 1. 11. 2016 do 31. 12. 2016 | 13 333 | 0 |
| Za vsako nadaljnje leto od 1. 1. do 31. 12. | 80 000 |

Zaporedna št.

Oznaka KN

Oznaka TARIC

Poimenovanje proizvodov

Obdobje veljavnosti kvote

Obseg kvote (v tonah neto teže, če ni določeno drugače)

Dajatev v okviru tarifne kvote (znižanje v %)

09.1801

0402 10

Mleko in smetana, koncentrirana, ali ki vsebujeta dodan sladkor ali druga sladila, v prahu, granulah ali drugih trdnih oblikah, z vsebnostjo maščobe do vključno 1,5 mas. %

Od 1. 11. 2016 do 31. 12. 2016

83,3

0

Za vsako nadaljnje leto od 1. 1. do 31. 12.

500

09.1802

0405 10

Maslo

Od 1. 11. 2016 do 31. 12. 2016

83,3

0

Za vsako nadaljnje leto od 1. 1. do 31. 12.

500

09.1804

0811 10 90

Jagode, zamrznjene

Od 1. 11. 2016 do 31. 12. 2016

377,5 (1)

0

Za vsako nadaljnje leto od 1. 1. do 31. 12.

385 (2)

09.1806

1701 13 10

1701 14 10

1701 99 10

Trsni sladkor za prečiščevanje in beli sladkor, ki ne vsebuje dodanih snovi za aromatiziranje ali barvil

Od 1. 11. 2016 do 31. 12. 2016

8 333

0

Za vsako nadaljnje leto od 1. 1. do 31. 12.

50 000

09.1808

1701 13 10

1701 14 10

Trsni sladkor za prečiščevanje, ki ne vsebuje dodanih snovi za aromatiziranje ali barvil

Od 1. 11. 2016 do 31. 12. 2016

16 667

0

Za vsako nadaljnje leto od 1. 1. do 31. 12.

100 000

09.1818

1702 30 50

Glukoza in glukozni sirup, v obliki belega kristaliničnega prahu, aglomeriranega ali neaglomeriranega, ki ne vsebuje fruktoze, ali ki v suhem stanju vsebuje manj kot 20 mas. % fruktoze

Od 1. 11. 2016 do 31. 12. 2016

83,3

0

Za vsako nadaljnje leto od 1. 1. do 31. 12.

500

09.1820

2007 91 30

Džemi, sadni želeji, marmelade, pireji ali paste iz agrumov, z vsebnostjo sladkorja več kot 13 mas. % do vključno 30 mas. %

Od 1. 11. 2016 do 31. 12. 2016

16,7

50 % MFN

Za vsako nadaljnje leto od 1. 1. do 31. 12.

100

09.1822

ex 2007 99 39

16

17

18

19

22

24

26

27

29

30

32

34

39

40

46

47

54

56

Sadni pireji iz hrušk, marelic, breskev (vključno z nektarinami) ali mešanic (brez mešanic iz tropskega sadja), dobljeni s stiskanjem sadja skozi sita, ki mu sledi vretje v vakuumu, in katerih tekstura ter kemična sestava se nista spremenili zaradi toplotne obdelave; hruške, marelice, breskve (vključno z nektarinami) ali mešanice (brez mešanic iz tropskega sadja), pripravljene ali konzervirane, ki ne vsebujejo dodanega alkohola

Od 1. 11. 2016 do 31. 12. 2016

57 156  (3)

Od 1. 11. 2016 do 31. 12. 2016: 45 % MFN

od 1. 1. 2017 do 31. 12. 2017: 41 % MFN

od 1. 1. 2018 do 31. 12. 2018: 36 % MFN

od 1. 1. 2019 do 31. 12. 2019: 32 % MFN

od 1. 1. 2020 do 31. 12. 2020: 27 % MFN

od 1. 1. 2021 do 31. 12. 2021: 23 % MFN

od 1. 1. 2022 do 31. 12. 2022: 18 % MFN

od 1. 1. 2023 do 31. 12. 2023: 14 % MFN

od 1. 1. 2024 do 31. 12. 2024: 9 % MFN

od 1. 1. 2025 do 31. 12. 2025: 5 % MFN

Od 1. 1. 2026 do 31. 12. 2026: 0

Za vsako nadaljnje leto od 1. 1. do 31. 12.

57 156

ex 2007 99 50

41

42

43

45

47

49

51

52

53

62

64

67

2007 99 97

32

33

35

37

38

39

40

41

42

44

46

48

52

57

62

2008 40 51

2008 40 59

2008 40 71

2008 40 79

2008 40 90

2008 50 61

2008 50 69

2008 50 71

2008 50 79

2008 50 92

2008 50 98

2008 70 61

2008 70 69

2008 70 71

2008 70 79

2008 70 92

2008 70 98

2008 97 59

2008 97 74

2008 97 78

2008 97 98

09.1824

ex 2007 99 39

43

44

Sadni pireji iz tropskega sadja, dobljeni s stiskanjem sadja skozi sita, ki mu sledi vretje v vakuumu, in katerih tekstura ter kemična sestava se nista spremenili zaradi toplotne obdelave; tropsko sadje, pripravljeno ali konzervirano, ki ne vsebuje dodanega alkohola

Od 1. 11. 2016 do 31. 12. 2016

2 960  (4)

50 % MFN

2008 97 72

Za vsako nadaljnje leto od 1. 1. do 31. 12.

3 020  (5)

09.1826

2009 11 99

Zamrznjen pomarančni sok

Od 1. 11. 2016 do 31. 12. 2016

1 036  (6)

0

Za vsako nadaljnje leto od 1. 1. do 31. 12.

1 057  (7)

09.1829

2009 71

2009 79

Jabolčni sok

Od 1. 11. 2016 do 31. 12. 2016

3 478  (8)

50 % MFN

Za vsako nadaljnje leto od 1. 1. do 31. 12.

3 595  (9)

09.1830

2102 10 90

Aktivni kvas, razen kultur kvasa in pekovskega kvasa

Od 1. 11. 2016 do 31. 12. 2016

58,3

0

Za vsako nadaljnje leto od 1. 1. do 31. 12.

350

09.1891

ex 2204 21 93

19

29

31

Vina z dejansko vsebnostjo alkohola do vključno 18 vol. %

Od 1. 11. 2016 do 31. 12. 2016

60 105 000 litrov (10)

0

ex 2204 21 94

19

29

31

61

71

81

ex 2204 21 95

11

21

31

ex 2204 21 96

11

21

31

61

71

81

ex 2204 21 97

11

21

31

ex 2204 21 98

11

21

31

61

71

81

ex 2204 29 93

10

20

30

ex 2204 29 94

21

31

71

81

ex 2204 29 95

10

20

30

ex 2204 29 96

21

31

71

81

ex 2204 29 97

10

20

30

ex 2204 29 98

21

31

71

81

09.1892

ex 2204 21 93

19

29

31

Vina, v embalaži s prostornino 2 litra ali manj, z volumsko vsebnostjo alkohola do vključno 18 vol. % (11)

Od 1. 1. 2017 do 31. 12. 2017 in za vsako nadaljnje obdobje od 1. 1. do 31. 12.

77 741 300  (12)

0

ex 2204 21 94

19

29

31

61

71

81

ex 2204 21 95

11

21

31

ex 2204 21 96

11

21

31

61

71

81

ex 2204 21 97

11

21

31

ex 2204 21 98

11

21

31

61

71

81

09.1893

ex 2204 21 93

19

29

31

Vina z dejansko vsebnostjo alkohola do vključno 18 vol. %

Od 1. 1. 2017 do 31. 12. 2017 in za vsako nadaljnje obdobje od 1. 1. do 31. 12.

33 317 700 litrov (13)

0

ex 2204 21 94

19

29

31

61

71

81

ex 2204 21 95

11

21

31

ex 2204 21 96

11

21

31

61

71

81

ex 2204 21 97

11

21

31

ex 2204 21 98

11

21

31

61

71

81

ex 2204 29 93

10

20

30

ex 2204 29 94

21

31

71

81

ex 2204 29 95

10

20

30

ex 2204 29 96

21

31

71

81

ex 2204 29 97

10

20

30

ex 2204 29 98

21

31

71

81

09.1894

2207

Nedenaturiran etilni alkohol, z vsebnostjo alkohola 80 vol. % ali več; denaturirani etilni alkohol in drugi destilati, s katero koli vsebnostjo alkohola

Od 1. 11. 2016 do 31. 12. 2016

13 333

0

Za vsako nadaljnje leto od 1. 1. do 31. 12.

80 000

---

(1)  Obseg tarifne kvote se zmanjša za količino, uvoženo pod tarifno kvoto 09.1811 v letu 2016.

(2)  Po 1. 1. 2018 se obseg poveča za 7,5 metrične tone letno.

(3)  Obseg tarifne kvote se zmanjša za količino, uvoženo pod tarifnima kvotama 09.1813 in 09.1815 v letu 2016.

(4)  Obseg tarifne kvote se zmanjša za količino, uvoženo pod tarifno kvoto 09.1817 v letu 2016.

(5)  Po 1. 1. 2018 se obseg poveča za 60 metričnih ton letno.

(6)  Obseg tarifne kvote se zmanjša za količino, uvoženo pod tarifno kvoto 09.1819 v letu 2016.

(7)  Po 1. 1. 2018 se obseg poveča za 21 metričnih ton letno.

(8)  Obseg tarifne kvote se zmanjša za količino, uvoženo pod tarifno kvoto 09.1821 v letu 2016.

(9)  Od 1. 1. 2018 do 31. 12. 2026 se obseg poveča za 117 metričnih ton letno. Po 1. 1. 2027 se obseg poveča za 70,5 metrične tone letno.

(10)  Obseg tarifne kvote se zmanjša za količino, uvoženo pod tarifno kvoto 09.1825 v letu 2016.

(11)  Od 1. 9. do 31. 12. vsakega leta je ta tarifna kvota na voljo tudi za vina, v embalaži s kakršno koli prostornino, z volumsko vsebnostjo alkohola do vključno 18 vol. %.

(12)  Po 1. 1. 2018 se obseg poveča za 741 300 litrov letno.

(13)  Po 1. 1. 2018 se obseg poveča za 317 700 litrov letno.

---

| 15.12.2016 | SL | Uradni list Evropske unije | L 340/57 |
| --- | --- | --- | --- |

15.12.2016

SL

Uradni list Evropske unije

L 340/57

---

IZVEDBENA UREDBA KOMISIJE (EU) 2016/2254

z dne 14. decembra 2016

o določitvi standardnih uvoznih vrednosti za določitev uvozne cene za nekatere vrste sadja in zelenjave

EVROPSKA KOMISIJA JE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije,

ob upoštevanju Uredbe (EU) št. 1308/2013 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 17. decembra 2013 o vzpostavitvi skupne ureditve trgov kmetijskih proizvodov in razveljavitvi uredb Sveta (EGS) št. 922/72, (EGS) št. 234/79, (ES) št. 1037/2001 in (ES) št. 1234/2007 (1),

ob upoštevanju Izvedbene uredbe Komisije (EU) št. 543/2011 z dne 7. junija 2011 o določitvi podrobnih pravil za uporabo Uredbe Sveta (ES) št. 1234/2007 za sektorja sadja in zelenjave ter predelanega sadja in zelenjave (2) ter zlasti člena 136(1) Izvedbene uredbe,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Izvedbena uredba (EU) št. 543/2011 na podlagi izida večstranskih trgovinskih pogajanj urugvajskega kroga določa merila, po katerih Komisija določi standardne vrednosti za uvoz iz tretjih držav za proizvode in obdobja iz dela A Priloge XVI k tej uredbi. |
| --- | --- |

(1)

Izvedbena uredba (EU) št. 543/2011 na podlagi izida večstranskih trgovinskih pogajanj urugvajskega kroga določa merila, po katerih Komisija določi standardne vrednosti za uvoz iz tretjih držav za proizvode in obdobja iz dela A Priloge XVI k tej uredbi.

| (2) | Standardna uvozna vrednost se izračuna vsak delovni dan v skladu s členom 136(1) Izvedbene uredbe (EU) št. 543/2011 ob upoštevanju spremenljivih dnevnih podatkov. Zato bi morala ta uredba začeti veljati na dan objave v Uradnem listu Evropske unije – |
| --- | --- |

(2)

Standardna uvozna vrednost se izračuna vsak delovni dan v skladu s členom 136(1) Izvedbene uredbe (EU) št. 543/2011 ob upoštevanju spremenljivih dnevnih podatkov. Zato bi morala ta uredba začeti veljati na dan objave v Uradnem listu Evropske unije –

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

Standardne uvozne vrednosti iz člena 136 Izvedbene uredbe (EU) št. 543/2011 so določene v Prilogi k tej uredbi.

Člen 2

Ta uredba začne veljati na dan objave v Uradnem listu Evropske unije.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Bruslju, 14. decembra 2016

Za Komisijo

V imenu predsednika

Jerzy PLEWA

Generalni direktor

Generalni direktorat za kmetijstvo in razvoj podeželja

---

(1)  
  UL L 347, 20.12.2013, str. 671.

1

(2)  
  UL L 157, 15.6.2011, str. 1.

2

---

PRILOGA

Standardne uvozne vrednosti za določitev uvozne cene za nekatere vrste sadja in zelenjave

| (EUR/100 kg) |
| --- |
| Oznaka KN | Oznaka tretje države (1) | Standardna uvozna vrednost |
| 0702 00 00 | MA | 102,3 |
| SN | 241,4 |
| TN | 123,9 |
| TR | 119,2 |
| ZZ | 146,7 |
| 0707 00 05 | MA | 63,2 |
| TR | 160,2 |
| ZZ | 111,7 |
| 0709 93 10 | MA | 143,1 |
| TR | 162,1 |
| ZZ | 152,6 |
| 0805 10 20 | TR | 71,8 |
| ZA | 27,9 |
| ZZ | 49,9 |
| 0805 20 10 | MA | 71,1 |
| ZZ | 71,1 |
| 0805 20 30 , 0805 20 50 , 0805 20 70 , 0805 20 90 | IL | 110,6 |
| JM | 125,0 |
| TR | 81,6 |
| ZZ | 105,7 |
| 0805 50 10 | TR | 78,8 |
| ZZ | 78,8 |
| 0808 10 80 | US | 97,3 |
| ZA | 36,6 |
| ZZ | 67,0 |
| 0808 30 90 | CN | 83,8 |
| ZZ | 83,8 |

(EUR/100 kg)

Oznaka KN

Oznaka tretje države (1)

Standardna uvozna vrednost

0702 00 00

MA

102,3

SN

241,4

TN

123,9

TR

119,2

ZZ

146,7

0707 00 05

MA

63,2

TR

160,2

ZZ

111,7

0709 93 10

MA

143,1

TR

162,1

ZZ

152,6

0805 10 20

TR

71,8

ZA

27,9

ZZ

49,9

0805 20 10

MA

71,1

ZZ

71,1

0805 20 30 , 0805 20 50 , 0805 20 70 , 0805 20 90

IL

110,6

JM

125,0

TR

81,6

ZZ

105,7

0805 50 10

TR

78,8

ZZ

78,8

0808 10 80

US

97,3

ZA

36,6

ZZ

67,0

0808 30 90

CN

83,8

ZZ

83,8

---

(1)  Nomenklatura držav, določena v Uredbi Komisije (EU) št. 1106/2012 z dne 27. novembra 2012 o izvajanju Uredbe (ES) št. 471/2009 Evropskega parlamenta in Sveta o statistiki Skupnosti o zunanji trgovini z državami nečlanicami v zvezi s posodabljanjem nomenklature držav in ozemelj (UL L 328, 28.11.2012, str. 7). Oznaka „ZZ“ predstavlja „druga porekla“.

---

SKLEPI

| 15.12.2016 | SL | Uradni list Evropske unije | L 340/59 |
| --- | --- | --- | --- |

15.12.2016

SL

Uradni list Evropske unije

L 340/59

---

SKLEP POLITIČNEGA IN VARNOSTNEGA ODBORA (SZVP) 2016/2255

z dne 7. decembra 2016

o sprejetju prispevka tretjih držav za misijo Evropske unije za vojaško usposabljanje v okviru SVOP v Srednjeafriški republiki (EUTM RCA) (EUTM RCA/2/2016)

POLITIČNI IN VARNOSTNI ODBOR JE –

ob upoštevanju Pogodbe o Evropski uniji in zlasti tretjega odstavka člena 38 Pogodbe,

ob upoštevanju Sklepa Sveta (SZVP) 2016/610 z dne 19. aprila 2016 o misiji Evropske unije za vojaško usposabljanje v okviru SVOP v Srednjeafriški republiki (EUTM RCA) (1),

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Na podlagi člena 8(2) Sklepa (SZVP) 2016/610 je Svet pooblastil Politični in varnostni odbor za sprejetje ustreznih sklepov o sprejetju predlaganih prispevkov tretjih držav za misijo Evropske unije za vojaško usposabljanje v okviru SVOP v Srednjeafriški republiki (EUTM RCA). |
| --- | --- |

(1)

Na podlagi člena 8(2) Sklepa (SZVP) 2016/610 je Svet pooblastil Politični in varnostni odbor za sprejetje ustreznih sklepov o sprejetju predlaganih prispevkov tretjih držav za misijo Evropske unije za vojaško usposabljanje v okviru SVOP v Srednjeafriški republiki (EUTM RCA).

| (2) | V skladu s priporočili poveljnika misije EUTM RCA glede predlaganega prispevka Republike Srbije in mnenjem, ki ga je to tem podal vojaški odbor Evropske unije, bi bilo ta prispevek treba sprejeti ter ga šteti za znatnega. |
| --- | --- |

(2)

V skladu s priporočili poveljnika misije EUTM RCA glede predlaganega prispevka Republike Srbije in mnenjem, ki ga je to tem podal vojaški odbor Evropske unije, bi bilo ta prispevek treba sprejeti ter ga šteti za znatnega.

| (3) | V skladu s členom 5 Protokola št. 22 o stališču Danske, ki je priložen Pogodbi o Evropski uniji in Pogodbi o delovanju Evropske unije, Danska ne sodeluje pri pripravi in izvajanju sklepov in ukrepov Unije, ki zadevajo obrambo. Danska zato ne sodeluje pri sprejetju tega sklepa, ki zanjo ni zavezujoč in se v njej ne uporablja – |
| --- | --- |

(3)

V skladu s členom 5 Protokola št. 22 o stališču Danske, ki je priložen Pogodbi o Evropski uniji in Pogodbi o delovanju Evropske unije, Danska ne sodeluje pri pripravi in izvajanju sklepov in ukrepov Unije, ki zadevajo obrambo. Danska zato ne sodeluje pri sprejetju tega sklepa, ki zanjo ni zavezujoč in se v njej ne uporablja –

SPREJEL NASLEDNJI SKLEP:

Člen 1

Prispevki tretjih držav

1.   Prispevek Republike Srbije za EUTM RCA se sprejme in se šteje za znatnega.

2.   Republika Srbija je oproščena finančnih prispevkov v proračun EUTM RCA.

Člen 2

Začetek veljavnosti

Ta sklep začne veljati na dan sprejetja.

V Bruslju, 7. decembra 2016

Za Politični in varnostni odbor

Predsednik

W. STEVENS

---

(1)  
  UL L 104, 20.4.2016, str. 21.

1

---

PRIPOROČILA

| 15.12.2016 | SL | Uradni list Evropske unije | L 340/60 |
| --- | --- | --- | --- |

15.12.2016

SL

Uradni list Evropske unije

L 340/60

---

PRIPOROČILO KOMISIJE (EU) 2016/2256

z dne 8. decembra 2016

naslovljeno na države članice o ponovni vzpostavitvi predaj Grčiji v skladu z Uredbo (EU) št. 604/2013 Evropskega parlamenta in Sveta

EVROPSKA KOMISIJA –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije in zlasti člena 292 Pogodbe,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Države članice so leta 2011 začasno ustavile predaje prosilcev za mednarodno zaščito Grčiji v skladu z Uredbo (EU) št. 604/2013 Evropskega parlamenta in Sveta (1) (v nadaljnjem besedilu: dublinska uredba) na podlagi sodb Evropskega sodišča za človekove pravice (v nadaljnjem besedilu: ESČP) (2) in Sodišča Evropske unije, v katerih so bile ugotovljene sistemske pomanjkljivosti grškega azilnega sistema, zaradi česar je prihajalo do kršitev temeljnih pravic prosilcev za mednarodno zaščito, ki so jih druge države članice predale Grčiji v skladu z Uredbo Sveta (ES) št. 343/2003 (3). |
| --- | --- |

(1)

Države članice so leta 2011 začasno ustavile predaje prosilcev za mednarodno zaščito Grčiji v skladu z Uredbo (EU) št. 604/2013 Evropskega parlamenta in Sveta (1) (v nadaljnjem besedilu: dublinska uredba) na podlagi sodb Evropskega sodišča za človekove pravice (v nadaljnjem besedilu: ESČP) (2) in Sodišča Evropske unije, v katerih so bile ugotovljene sistemske pomanjkljivosti grškega azilnega sistema, zaradi česar je prihajalo do kršitev temeljnih pravic prosilcev za mednarodno zaščito, ki so jih druge države članice predale Grčiji v skladu z Uredbo Sveta (ES) št. 343/2003 (3).

| (2) | Po razglasitvi sodbe ESČP v zadevi M. S. S. proti Belgiji in Grčiji leta 2011 je Odbor ministrov Sveta Evrope spremljal stanje v Grčiji na podlagi poročil o napredku, ki jih mora Grčija predložiti kot dokaz, da izvršuje sodbo, ter na podlagi dokazov nevladnih in mednarodnih organizacij, ki delujejo v Grčiji, kot je Urad Visokega komisarja Združenih narodov za begunce (UNHCR). Odbor ministrov je na zahtevo Grčije, predloženo junija 2016, privolil v odložitev postopka ocenjevanja na podlagi argumenta, da je Grčija trenutno izpostavljena ogromnemu migracijskemu pritisku ter da gre za izredne in nestabilne razmere, ki so drugačne kot pred petimi leti, ko je bila izdana sodba v zadevi M. S. S. |
| --- | --- |

(2)

Po razglasitvi sodbe ESČP v zadevi M. S. S. proti Belgiji in Grčiji leta 2011 je Odbor ministrov Sveta Evrope spremljal stanje v Grčiji na podlagi poročil o napredku, ki jih mora Grčija predložiti kot dokaz, da izvršuje sodbo, ter na podlagi dokazov nevladnih in mednarodnih organizacij, ki delujejo v Grčiji, kot je Urad Visokega komisarja Združenih narodov za begunce (UNHCR). Odbor ministrov je na zahtevo Grčije, predloženo junija 2016, privolil v odložitev postopka ocenjevanja na podlagi argumenta, da je Grčija trenutno izpostavljena ogromnemu migracijskemu pritisku ter da gre za izredne in nestabilne razmere, ki so drugačne kot pred petimi leti, ko je bila izdana sodba v zadevi M. S. S.

| (3) | Grčija se je zaradi sodbe v zadevi M. S. S. zavezala k reformi svojega azilnega sistema na podlagi nacionalnega akcijskega načrta za azilno reformo in upravljanje migracij, ki je bil predstavljen avgusta 2010 in revidiran januarja 2013 (v nadaljnjem besedilu: grški akcijski načrt). Grčija je 1. oktobra 2015 Svetu predstavila časovni načrt za izvajanje programa za premestitev in pristopa žariščnih točk, v katerem je opredelila tudi nekatere ukrepe, ki jih je treba obravnavati prednostno, da se zagotovi izvajanje dogovorjenih še neizvršenih ukrepov na področju azila in sprejema. |
| --- | --- |

(3)

Grčija se je zaradi sodbe v zadevi M. S. S. zavezala k reformi svojega azilnega sistema na podlagi nacionalnega akcijskega načrta za azilno reformo in upravljanje migracij, ki je bil predstavljen avgusta 2010 in revidiran januarja 2013 (v nadaljnjem besedilu: grški akcijski načrt). Grčija je 1. oktobra 2015 Svetu predstavila časovni načrt za izvajanje programa za premestitev in pristopa žariščnih točk, v katerem je opredelila tudi nekatere ukrepe, ki jih je treba obravnavati prednostno, da se zagotovi izvajanje dogovorjenih še neizvršenih ukrepov na področju azila in sprejema.

| (4) | Obenem sta grški azilni in migracijski sistem še vedno obremenjena zaradi sedanje begunske in migracijske krize, saj je Grčija glavna država prvega vstopa na vzhodnosredozemski poti. Med januarjem in 4. decembrom 2016 je v Grčijo neregularno prispelo 171 909 migrantov (4). Čeprav se je zaradi izjave EU in Turčije (5) dnevno število prihodov v Grčijo iz Turčije (6) bistveno zmanjšalo, so bile grškim organom naložene tudi nove odgovornosti. Poleg tega se je povprečno dnevno število prihodov v Grčijo v obdobju od začetka avgusta 2016 v primerjavi z obdobjem od 1. maja do 31. julija 2016 povečalo (7). Razmere v Grčiji so se tudi znatno spremenile po dejanskem zaprtju zahodnobalkanske poti, ki državljanom tretjih držav preprečuje nadaljnje potovanje. Trenutno je tako v Grčiji več kot 62 000 državljanov tretjih držav, ki so v državo prišli na neregularen način (8). Po drugi strani program za nujno premestitev, ki se izvaja na podlagi dveh sklepov Sveta (9) (v nadaljnjem besedilu: sklepa o premestitvi), kaže pozitiven trend zlasti v Grčiji, kjer so se predaje v okviru premestitve povečale in se jih trenutno izvede okoli 1 000 na mesec. Kljub temu so potrebna dodatna prizadevanja vseh držav članic za zmanjšanje pritiska na Grčijo. Komisija v ta namen poziva vse države članice, da se zavežejo k premestitvam in od decembra 2016 dalje dosežejo vsaj 2 000 predaj v okviru premestitve na mesec, nato pa postopoma povečajo mesečno število premestitev (10). |
| --- | --- |

(4)

Obenem sta grški azilni in migracijski sistem še vedno obremenjena zaradi sedanje begunske in migracijske krize, saj je Grčija glavna država prvega vstopa na vzhodnosredozemski poti. Med januarjem in 4. decembrom 2016 je v Grčijo neregularno prispelo 171 909 migrantov (4). Čeprav se je zaradi izjave EU in Turčije (5) dnevno število prihodov v Grčijo iz Turčije (6) bistveno zmanjšalo, so bile grškim organom naložene tudi nove odgovornosti. Poleg tega se je povprečno dnevno število prihodov v Grčijo v obdobju od začetka avgusta 2016 v primerjavi z obdobjem od 1. maja do 31. julija 2016 povečalo (7). Razmere v Grčiji so se tudi znatno spremenile po dejanskem zaprtju zahodnobalkanske poti, ki državljanom tretjih držav preprečuje nadaljnje potovanje. Trenutno je tako v Grčiji več kot 62 000 državljanov tretjih držav, ki so v državo prišli na neregularen način (8). Po drugi strani program za nujno premestitev, ki se izvaja na podlagi dveh sklepov Sveta (9) (v nadaljnjem besedilu: sklepa o premestitvi), kaže pozitiven trend zlasti v Grčiji, kjer so se predaje v okviru premestitve povečale in se jih trenutno izvede okoli 1 000 na mesec. Kljub temu so potrebna dodatna prizadevanja vseh držav članic za zmanjšanje pritiska na Grčijo. Komisija v ta namen poziva vse države članice, da se zavežejo k premestitvam in od decembra 2016 dalje dosežejo vsaj 2 000 predaj v okviru premestitve na mesec, nato pa postopoma povečajo mesečno število premestitev (10).

| (5) | Komisija je 10. februarja in 15. junija 2016 na Helensko republiko naslovila priporočili o nujnih ukrepih, ki bi jih morala Grčija sprejeti zaradi ponovne vzpostavitve predaj v skladu z dublinsko uredbo (11). V teh priporočilih je bilo ugotovljeno, da razmere v Grčiji še vedno zahtevajo znatne izboljšave, preden lahko Komisija presodi o morebitni ponovni vzpostavitvi predaj Grčiji v skladu z dublinsko uredbo. Komisija je 28. septembra 2016 na Helensko republiko naslovila tretje priporočilo o posebnih nujnih ukrepih, ki bi jih morala Grčija sprejeti zaradi ponovne vzpostavitve predaj v skladu z dublinsko uredbo (12) (v nadaljnjem besedilu: tretje priporočilo). V tretjem priporočilu je bilo ugotovljeno, da se Grčija še vedno srečuje z zahtevnimi razmerami, saj obravnava veliko število novih prosilcev za azil, kar je zlasti posledica izvajanja t. i. postopka predhodne registracije in stalnih neregularnih prihodov migrantov. Poleg je bilo treba sprejeti nadaljnje pomembne ukrepe za odpravo preostalih sistemskih pomanjkljivosti v grškem azilnem sistemu, zlasti zaradi nezadostnih zmogljivosti. Na podlagi doseženega nadaljnjega napredka bi bilo treba ob morebitni prihodnji ponovni vzpostavitvi predaj Grčiji na podlagi dublinske uredbe v skladu s tretjim priporočilom upoštevati učinek teh zahtevnih razmer na splošno delovanje azilnega sistema ter s predajami zato začeti postopno, tj. obravnavati vsak primer posebej. |
| --- | --- |

(5)

Komisija je 10. februarja in 15. junija 2016 na Helensko republiko naslovila priporočili o nujnih ukrepih, ki bi jih morala Grčija sprejeti zaradi ponovne vzpostavitve predaj v skladu z dublinsko uredbo (11). V teh priporočilih je bilo ugotovljeno, da razmere v Grčiji še vedno zahtevajo znatne izboljšave, preden lahko Komisija presodi o morebitni ponovni vzpostavitvi predaj Grčiji v skladu z dublinsko uredbo. Komisija je 28. septembra 2016 na Helensko republiko naslovila tretje priporočilo o posebnih nujnih ukrepih, ki bi jih morala Grčija sprejeti zaradi ponovne vzpostavitve predaj v skladu z dublinsko uredbo (12) (v nadaljnjem besedilu: tretje priporočilo). V tretjem priporočilu je bilo ugotovljeno, da se Grčija še vedno srečuje z zahtevnimi razmerami, saj obravnava veliko število novih prosilcev za azil, kar je zlasti posledica izvajanja t. i. postopka predhodne registracije in stalnih neregularnih prihodov migrantov. Poleg je bilo treba sprejeti nadaljnje pomembne ukrepe za odpravo preostalih sistemskih pomanjkljivosti v grškem azilnem sistemu, zlasti zaradi nezadostnih zmogljivosti. Na podlagi doseženega nadaljnjega napredka bi bilo treba ob morebitni prihodnji ponovni vzpostavitvi predaj Grčiji na podlagi dublinske uredbe v skladu s tretjim priporočilom upoštevati učinek teh zahtevnih razmer na splošno delovanje azilnega sistema ter s predajami zato začeti postopno, tj. obravnavati vsak primer posebej.

| (6) | Z dopisom z dne 22. novembra 2016 je Grčija predložila Komisiji nadaljnje informacije o najnovejšem položaju prosilcev za azil v Grčiji in o napredku, ki ga je dosegla v zvezi z reformo azilnega sistema. Grčija je izrazila tudi pomisleke glede možnosti za morebitno nadaljevanje predaj v skladu z dublinsko uredbo zaradi števila migrantov v Grčiji ter opozorila, da to pomeni za državo izredno veliko breme, ki ni sorazmerno z njeno velikostjo, azilne in sprejemne zmogljivosti pa so zaradi teh razmer že zasičene. Grčija je prav tako opozorila na obseg premestitev iz Grčije v druge države članice, ki je še vedno precej pod ravnjo, predvideno v sklepih o premestitvah. Vendar je Grčija poudarila, da ne poskuša doseči trajne izključitve iz dublinskega sistema, ter zahtevala pravo solidarnost in podporo, dokler se razmere v državi v celoti ne uredijo. |
| --- | --- |

(6)

Z dopisom z dne 22. novembra 2016 je Grčija predložila Komisiji nadaljnje informacije o najnovejšem položaju prosilcev za azil v Grčiji in o napredku, ki ga je dosegla v zvezi z reformo azilnega sistema. Grčija je izrazila tudi pomisleke glede možnosti za morebitno nadaljevanje predaj v skladu z dublinsko uredbo zaradi števila migrantov v Grčiji ter opozorila, da to pomeni za državo izredno veliko breme, ki ni sorazmerno z njeno velikostjo, azilne in sprejemne zmogljivosti pa so zaradi teh razmer že zasičene. Grčija je prav tako opozorila na obseg premestitev iz Grčije v druge države članice, ki je še vedno precej pod ravnjo, predvideno v sklepih o premestitvah. Vendar je Grčija poudarila, da ne poskuša doseči trajne izključitve iz dublinskega sistema, ter zahtevala pravo solidarnost in podporo, dokler se razmere v državi v celoti ne uredijo.

| (7) | Po grških podatkih z dne 22. novembra 2016 je bilo od 1. januarja 2016 pri grški azilni službi vloženih približno 39 000 prošenj za azil. Odprtih primerov, ki jih je treba preučiti na prvi stopnji, je bilo 30. septembra prek 17 000. Po ocenah grških organov bo do konca leta 2016 skupaj vloženih do 50 000 prošenj za azil (13). Med drugim zaradi regularizacije razmer v Grčiji in boljšega dostopa do azilnega postopka je obseg prošenj za azil, ki jih mora obravnavati grška azilna služba, letos precej večji kot v preteklih letih. |
| --- | --- |

(7)

Po grških podatkih z dne 22. novembra 2016 je bilo od 1. januarja 2016 pri grški azilni službi vloženih približno 39 000 prošenj za azil. Odprtih primerov, ki jih je treba preučiti na prvi stopnji, je bilo 30. septembra prek 17 000. Po ocenah grških organov bo do konca leta 2016 skupaj vloženih do 50 000 prošenj za azil (13). Med drugim zaradi regularizacije razmer v Grčiji in boljšega dostopa do azilnega postopka je obseg prošenj za azil, ki jih mora obravnavati grška azilna služba, letos precej večji kot v preteklih letih.

| (8) | Komisija je v svojih prejšnjih priporočilih ugotovila, da je Grčija dosegla izboljšanje svojega zakonodajnega okvira za zagotovitev prenosa novih pravnih določb Direktive 2013/32/EU Evropskega parlamenta in Sveta (14) (prenovljena direktiva o azilnih postopkih) in nekaterih pravnih določb Direktive 2013/33/EU Evropskega parlamenta in Sveta (15) (prenovljena direktiva o pogojih za sprejem) v nacionalno zakonodajo. Grški parlament je 3. aprila 2016 sprejel nov zakon (zakon št. 4375/2016) (16). Parlament je 22. junija 2016 odobril spremembo zakona št. 4375/2016, s katero je bila med drugim spremenjena sestava pritožbenih odborov in pravica prosilcev za azil do ustnega zaslišanja pred njimi (17). Prav tako je grški parlament 31. avgusta 2016 sprejel zakon v zvezi s šoloobveznimi begunskimi otroci, ki prebivajo v Grčiji (18). |
| --- | --- |

(8)

Komisija je v svojih prejšnjih priporočilih ugotovila, da je Grčija dosegla izboljšanje svojega zakonodajnega okvira za zagotovitev prenosa novih pravnih določb Direktive 2013/32/EU Evropskega parlamenta in Sveta (14) (prenovljena direktiva o azilnih postopkih) in nekaterih pravnih določb Direktive 2013/33/EU Evropskega parlamenta in Sveta (15) (prenovljena direktiva o pogojih za sprejem) v nacionalno zakonodajo. Grški parlament je 3. aprila 2016 sprejel nov zakon (zakon št. 4375/2016) (16). Parlament je 22. junija 2016 odobril spremembo zakona št. 4375/2016, s katero je bila med drugim spremenjena sestava pritožbenih odborov in pravica prosilcev za azil do ustnega zaslišanja pred njimi (17). Prav tako je grški parlament 31. avgusta 2016 sprejel zakon v zvezi s šoloobveznimi begunskimi otroci, ki prebivajo v Grčiji (18).

| (9) | Kar zadeva sprejemne zmogljivosti, je Grčija v preteklem letu bistveno povečala svoje skupne sprejemne zmogljivosti tako za migrante brez urejenega statusa kot za prosilce za mednarodno zaščito. Po dnevnih informacijah grških organov, objavljenih 6. decembra 2016, je za migrante brez urejenega statusa in prosilce za mednarodno zaščito v Grčiji na voljo 71 539 mest, večinoma v začasnih sprejemnih objektih, vključno z namestitvenimi objekti, ki jih zagotavlja UNCHR (glej uvodno izjavo 11) (19). Vendar so hude težave z zmogljivostjo na Egejskih otokih, ki so postali prenatrpani: največja sprejemna zmogljivost ostaja približno 8 200 oseb, medtem ko je bilo na otokih 5. decembra 2016 skupaj registriranih 16 295 migrantov (20). |
| --- | --- |

(9)

Kar zadeva sprejemne zmogljivosti, je Grčija v preteklem letu bistveno povečala svoje skupne sprejemne zmogljivosti tako za migrante brez urejenega statusa kot za prosilce za mednarodno zaščito. Po dnevnih informacijah grških organov, objavljenih 6. decembra 2016, je za migrante brez urejenega statusa in prosilce za mednarodno zaščito v Grčiji na voljo 71 539 mest, večinoma v začasnih sprejemnih objektih, vključno z namestitvenimi objekti, ki jih zagotavlja UNCHR (glej uvodno izjavo 11) (19). Vendar so hude težave z zmogljivostjo na Egejskih otokih, ki so postali prenatrpani: največja sprejemna zmogljivost ostaja približno 8 200 oseb, medtem ko je bilo na otokih 5. decembra 2016 skupaj registriranih 16 295 migrantov (20).

| (10) | Grčija je povečala tudi nastanitvene zmogljivosti za ranljive prosilce, zlasti za mladoletnike brez spremstva. 17. novembra 2016 je bilo v zavetiščih za mladoletnike brez spremstva na voljo 1 191 mest, ne glede na to, ali so prosilci za azil ali ne. Do konca leta 2016 naj bi bilo zagotovljenih dodatnih 130 mest, primernih za mladoletnike brez spremstva. Vendar so zmogljivosti za ranljive prosilce še vedno daleč od zadostnih, saj so trenutno polno zasedene, na čakalnem seznamu pa je 1 199 mladoletnikov brez spremstva, ki jih je treba nastaniti v primerne objekte (21). Napredek na tem področju je torej prepočasen in jasno je, da mora Grčija okrepiti svoja prizadevanja, da se zagotovi potrebno število sprejemnih objektov za mladoletnike brez spremstva za ustrezen odziv na potrebe po takšni nastanitvi. |
| --- | --- |

(10)

Grčija je povečala tudi nastanitvene zmogljivosti za ranljive prosilce, zlasti za mladoletnike brez spremstva. 17. novembra 2016 je bilo v zavetiščih za mladoletnike brez spremstva na voljo 1 191 mest, ne glede na to, ali so prosilci za azil ali ne. Do konca leta 2016 naj bi bilo zagotovljenih dodatnih 130 mest, primernih za mladoletnike brez spremstva. Vendar so zmogljivosti za ranljive prosilce še vedno daleč od zadostnih, saj so trenutno polno zasedene, na čakalnem seznamu pa je 1 199 mladoletnikov brez spremstva, ki jih je treba nastaniti v primerne objekte (21). Napredek na tem področju je torej prepočasen in jasno je, da mora Grčija okrepiti svoja prizadevanja, da se zagotovi potrebno število sprejemnih objektov za mladoletnike brez spremstva za ustrezen odziv na potrebe po takšni nastanitvi.

| (11) | Januarja 2016 sta Komisija in UNHCR podpisala sporazum o prenosu pooblastil v skupni vrednosti 80 milijonov EUR za vzpostavitev 20 000 mest v odprtih nastanitvenih objektih (program za najem stanovanj, hotelski boni in programi družin gostiteljic), predvsem v korist prosilcev za mednarodno zaščito, ki so upravičeni do premestitve. Julija 2016 je bil sporazum o prenosu pooblastil spremenjen z namenom, da bi se v program nastanitve uvedla tudi možnost vzpostavitve mest na lokacijah premestitve, ki jih upravlja UNCHR, v besedilu pa jasneje navedlo, da ciljna skupina programa nastanitve niso samo kandidati za premestitev, ampak tudi drugi prosilci za azil, zlasti kandidati za ponovno združitev družine v skladu z dublinsko uredbo, vključno z otroki brez spremstva in ločenimi otroki, invalidnimi osebami, starejšimi, starši samohranilci, kroničnimi bolniki, nosečnicami in drugimi. Od septembra se je število nastanitvenih mest bistveno povečalo (za okoli 8 100). UNHC se je decembra 2015 obvezal, da bo prosilcem, upravičenim do premestitve, v okviru programa subvencij namenil 20 000 mest; na dan 6. decembra jih je bilo na voljo 20 145, vključno s 6 344 mesti v hotelih/celotnih stavbah, 11 711 mesti v stanovanjih, 484 mesti pri gostiteljskih družinah ter 960 mesti na lokacijah premestitve in 646 mesti v namenskih objektih za mladoletnike brez spremstva (22). Ker veljavni sporazum o prenosu pooblastil preneha veljati 31. decembra 2016, je Komisija začela pogovore z UNHCR o podaljšanju sheme v leto 2017 na podlagi posodobljene ocene sprejemnih potreb Grčije. |
| --- | --- |

(11)

Januarja 2016 sta Komisija in UNHCR podpisala sporazum o prenosu pooblastil v skupni vrednosti 80 milijonov EUR za vzpostavitev 20 000 mest v odprtih nastanitvenih objektih (program za najem stanovanj, hotelski boni in programi družin gostiteljic), predvsem v korist prosilcev za mednarodno zaščito, ki so upravičeni do premestitve. Julija 2016 je bil sporazum o prenosu pooblastil spremenjen z namenom, da bi se v program nastanitve uvedla tudi možnost vzpostavitve mest na lokacijah premestitve, ki jih upravlja UNCHR, v besedilu pa jasneje navedlo, da ciljna skupina programa nastanitve niso samo kandidati za premestitev, ampak tudi drugi prosilci za azil, zlasti kandidati za ponovno združitev družine v skladu z dublinsko uredbo, vključno z otroki brez spremstva in ločenimi otroki, invalidnimi osebami, starejšimi, starši samohranilci, kroničnimi bolniki, nosečnicami in drugimi. Od septembra se je število nastanitvenih mest bistveno povečalo (za okoli 8 100). UNHC se je decembra 2015 obvezal, da bo prosilcem, upravičenim do premestitve, v okviru programa subvencij namenil 20 000 mest; na dan 6. decembra jih je bilo na voljo 20 145, vključno s 6 344 mesti v hotelih/celotnih stavbah, 11 711 mesti v stanovanjih, 484 mesti pri gostiteljskih družinah ter 960 mesti na lokacijah premestitve in 646 mesti v namenskih objektih za mladoletnike brez spremstva (22). Ker veljavni sporazum o prenosu pooblastil preneha veljati 31. decembra 2016, je Komisija začela pogovore z UNHCR o podaljšanju sheme v leto 2017 na podlagi posodobljene ocene sprejemnih potreb Grčije.

| (12) | Kar zadeva kakovost, številni sprejemni objekti v Grčiji še vedno ne izpolnjujejo zahtev iz Direktive 2013/33/EU o pogojih za sprejem prosilcev za mednarodno zaščito, zlasti na otokih in v nekaterih začasnih objektih na celini. Objekti na „žariščnih točkah“ na otokih so ne le prenatrpani, temveč tudi ne dosegajo materialnih standardov v smislu sanitarnih in higienskih razmer in dostopa do osnovnih storitev, kot je zdravstveno varstvo, zlasti za ranljive skupine. Varnost je nezadostna in med pripadniki različnih narodnosti se pojavljajo trenja. Na celini nastanitvena shema UNHCR sicer zagotavlja primerne razmere, vendar večina preostalih sprejemnih zmogljivosti sestoji iz taborišč (trenutno na 53 lokacijah) in zasilnih objektov z zelo različnimi in pogosto nezadostnimi standardi, tako v smislu materialnih pogojev kot varnosti. V nekaterih od teh objektov se je začelo njihovo prilagajanje na zimske razmere, vendar je napredek počasen. Kljub izboljšavam bo nekatera taborišča težko spremeniti v primerne stalne sprejemne objekte in jih bo morda treba zapreti, hkrati pa okrepiti druge. |
| --- | --- |

(12)

Kar zadeva kakovost, številni sprejemni objekti v Grčiji še vedno ne izpolnjujejo zahtev iz Direktive 2013/33/EU o pogojih za sprejem prosilcev za mednarodno zaščito, zlasti na otokih in v nekaterih začasnih objektih na celini. Objekti na „žariščnih točkah“ na otokih so ne le prenatrpani, temveč tudi ne dosegajo materialnih standardov v smislu sanitarnih in higienskih razmer in dostopa do osnovnih storitev, kot je zdravstveno varstvo, zlasti za ranljive skupine. Varnost je nezadostna in med pripadniki različnih narodnosti se pojavljajo trenja. Na celini nastanitvena shema UNHCR sicer zagotavlja primerne razmere, vendar večina preostalih sprejemnih zmogljivosti sestoji iz taborišč (trenutno na 53 lokacijah) in zasilnih objektov z zelo različnimi in pogosto nezadostnimi standardi, tako v smislu materialnih pogojev kot varnosti. V nekaterih od teh objektov se je začelo njihovo prilagajanje na zimske razmere, vendar je napredek počasen. Kljub izboljšavam bo nekatera taborišča težko spremeniti v primerne stalne sprejemne objekte in jih bo morda treba zapreti, hkrati pa okrepiti druge.

| (13) | Poleg tega se zdi celotna koordinacija organizacije sprejema v Grčiji pomanjkljiva, saj ni jasnega pravnega okvira in sistema spremljanja; nekatera taborišča ad hoc upravlja ministrstvo za migracije, druga pa služba za sprejem in identifikacijo. Glede vprašanja, kateri objekti naj bi postali stalni, odločitev še ni bila sprejeta. Služba za sprejem je še vedno v procesu krepitve zmogljivosti. |
| --- | --- |

(13)

Poleg tega se zdi celotna koordinacija organizacije sprejema v Grčiji pomanjkljiva, saj ni jasnega pravnega okvira in sistema spremljanja; nekatera taborišča ad hoc upravlja ministrstvo za migracije, druga pa služba za sprejem in identifikacijo. Glede vprašanja, kateri objekti naj bi postali stalni, odločitev še ni bila sprejeta. Služba za sprejem je še vedno v procesu krepitve zmogljivosti.

| (14) | Iz navedenega sledi, da mora Grčija še doseči napredek pri vzpostavljanju zadostnih in ustreznih stalnih odprtih sprejemnih zmogljivosti, ki bodo namenjene posebej prosilcem za azil in bodo vse ustrezale standardom v skladu s pravnim redom EU. To bi moralo vključevati centralizirano upravljanje vseh sprejemnih objektov, skupaj s sistemom za stalno spremljanje materialnih standardov za te objekte in storitve, ki se tam zagotavljajo. Nekatere začasne objekte bi bilo treba spremeniti v stalne, vendar bi bilo treba ohranjati tudi zadostne začasne zmogljivosti za uporabo v primeru pomanjkanja zmogljivosti, če bi prišlo do nepričakovanega pritoka prosilcev. Poleg tega je, kot je bilo zahtevano že v tretjem priporočilu, izjemno pomembno, da grški organi zagotavljajo natančnejše podatke o sprejemnih zmogljivostih ter celovite in redno posodobljene ocene glede potreb po skupnih sprejemnih zmogljivostih in glede narave teh zmogljivosti. |
| --- | --- |

(14)

Iz navedenega sledi, da mora Grčija še doseči napredek pri vzpostavljanju zadostnih in ustreznih stalnih odprtih sprejemnih zmogljivosti, ki bodo namenjene posebej prosilcem za azil in bodo vse ustrezale standardom v skladu s pravnim redom EU. To bi moralo vključevati centralizirano upravljanje vseh sprejemnih objektov, skupaj s sistemom za stalno spremljanje materialnih standardov za te objekte in storitve, ki se tam zagotavljajo. Nekatere začasne objekte bi bilo treba spremeniti v stalne, vendar bi bilo treba ohranjati tudi zadostne začasne zmogljivosti za uporabo v primeru pomanjkanja zmogljivosti, če bi prišlo do nepričakovanega pritoka prosilcev. Poleg tega je, kot je bilo zahtevano že v tretjem priporočilu, izjemno pomembno, da grški organi zagotavljajo natančnejše podatke o sprejemnih zmogljivostih ter celovite in redno posodobljene ocene glede potreb po skupnih sprejemnih zmogljivostih in glede narave teh zmogljivosti.

| (15) | V preteklih priporočilih je bil ugotovljen znaten napredek pri vzpostavljanju regionalnih azilnih uradov. Grška zakonodaja določa ustanovitev regionalnih azilnih uradov na območju Atike, Soluna, Trakije, Epira, Tesalije, Zahodne Grčije, Krete, Lezbosa, Hiosa, Samosa, Lerosa in Rodosa (23). Z odločitvijo direktorja azilne službe je prav tako možno vzpostaviti avtonomne azilne enote z namenom pokrivanja povečanih potreb azilne službe. Glede na informacije, ki jih je Grčija predložila v dopisu z dne 22. novembra 2016, je trenutno operativnih sedem regionalnih uradov v regijah Atika, Trakija, Solun, Lezbos, Samos, Rodos in Patras. Poleg tega je operativnih devet avtonomnih azilnih enot v Pireju, Evrosu, Ksanti, na Lerosu, Kosu in v Korintu ter enota za premestitve v Alimosu. Kot določa zakon, naj bi na območju Kosa, Epira (Joanina), Krete (Heraklion) in Tesalije (Volos) začeli delovati nadaljnji trije regionalni azilni uradi. |
| --- | --- |

(15)

V preteklih priporočilih je bil ugotovljen znaten napredek pri vzpostavljanju regionalnih azilnih uradov. Grška zakonodaja določa ustanovitev regionalnih azilnih uradov na območju Atike, Soluna, Trakije, Epira, Tesalije, Zahodne Grčije, Krete, Lezbosa, Hiosa, Samosa, Lerosa in Rodosa (23). Z odločitvijo direktorja azilne službe je prav tako možno vzpostaviti avtonomne azilne enote z namenom pokrivanja povečanih potreb azilne službe. Glede na informacije, ki jih je Grčija predložila v dopisu z dne 22. novembra 2016, je trenutno operativnih sedem regionalnih uradov v regijah Atika, Trakija, Solun, Lezbos, Samos, Rodos in Patras. Poleg tega je operativnih devet avtonomnih azilnih enot v Pireju, Evrosu, Ksanti, na Lerosu, Kosu in v Korintu ter enota za premestitve v Alimosu. Kot določa zakon, naj bi na območju Kosa, Epira (Joanina), Krete (Heraklion) in Tesalije (Volos) začeli delovati nadaljnji trije regionalni azilni uradi.

| (16) | Grška azilna služba je v procesu povečevanja svojih zmogljivosti. Trenutno je v azilni službi zaposlenih 478 oseb (24). Ta številka zajema delovna mesta centralne službe ter ustanovljenih regionalnih uradov in azilnih enot. Državni proračun krije 250 delovnih mest, preostanek pa se financira iz različnih virov EU in EGP. Do konca leta naj bi se osebje povečalo na 659 mest. Ta mesta dopolnjujejo pogodbeno osebje za določen čas, ki ga je najel UNHCR, ter osebje urada EASO in strokovnjaki držav članic, ki so bili prek urada EASO za določen čas napoteni v grško azilno službo. Grški organi ne nameravajo dodatno povečevati zmogljivosti, ampak naj bi do konca leta 2017 nadomestili vse pogodbene uslužbence s stalnim osebjem; grška azilna služba je službam Komisije sporočila, da hitrejše povečanje osebja ni izvedljivo zaradi pomanjkanja izkušenega osebja, potrebnega za usposabljanje, mentorstvo in nadziranje novozaposlenih. Ker se bo azilna služba v letu 2016 povečala za trikrat, je navedla, da se mora nujno konsolidirati, zlasti zaradi okrepitve strokovnega znanja srednjega vodstva in zaposlenih. |
| --- | --- |

(16)

Grška azilna služba je v procesu povečevanja svojih zmogljivosti. Trenutno je v azilni službi zaposlenih 478 oseb (24). Ta številka zajema delovna mesta centralne službe ter ustanovljenih regionalnih uradov in azilnih enot. Državni proračun krije 250 delovnih mest, preostanek pa se financira iz različnih virov EU in EGP. Do konca leta naj bi se osebje povečalo na 659 mest. Ta mesta dopolnjujejo pogodbeno osebje za določen čas, ki ga je najel UNHCR, ter osebje urada EASO in strokovnjaki držav članic, ki so bili prek urada EASO za določen čas napoteni v grško azilno službo. Grški organi ne nameravajo dodatno povečevati zmogljivosti, ampak naj bi do konca leta 2017 nadomestili vse pogodbene uslužbence s stalnim osebjem; grška azilna služba je službam Komisije sporočila, da hitrejše povečanje osebja ni izvedljivo zaradi pomanjkanja izkušenega osebja, potrebnega za usposabljanje, mentorstvo in nadziranje novozaposlenih. Ker se bo azilna služba v letu 2016 povečala za trikrat, je navedla, da se mora nujno konsolidirati, zlasti zaradi okrepitve strokovnega znanja srednjega vodstva in zaposlenih.

| (17) | Glede na obseg povečanja števila prošenj za azil v Grčiji še ni jasno, ali bo trenutno in načrtovano število zaposlenih v azilni službi zadoščalo za pravočasno in ustrezno obravnavo tekočih in prihodnjih prošenj. Ena glavnih prednostnih nalog azilne službe bi morala biti skrajšanje časa, ki preteče med podajanjem in vložitvijo prošnje, ki je pogosto predolg, kar vpliva na pravice zadevnih oseb in povzroča nezadovoljstvo med prizadetimi. Ta čas je treba skrajšati v skladu s členom 6(2) direktive o azilnih postopkih, ki zahteva, da ima oseba, ki poda prošnjo za azil, dejansko možnost, da jo vloži v „najkrajšem možnem času“. Bistveno je tudi, da je prošnja potem, ko je vložena, obravnavana v rokih, določenih v direktivi, torej praviloma v šestih mesecih. Obravnava vložene prošnje za azil trenutno v najboljšem primeru traja več mesecev, razen pri premestitvah, ki se obravnavajo hitreje, in obstaja precejšnja negotovost glede hitrosti, s katero bodo trenutni zaostanki odpravljeni. Vendar se Komisija zaveda pomislekov, ki jih je Grčija izrazila v dopisu z dne 22. novembra 2016, tj. da bi še hitrejše povečanje osebja azilne službe lahko ogrozilo skladnost in kakovost odločitev. |
| --- | --- |

(17)

Glede na obseg povečanja števila prošenj za azil v Grčiji še ni jasno, ali bo trenutno in načrtovano število zaposlenih v azilni službi zadoščalo za pravočasno in ustrezno obravnavo tekočih in prihodnjih prošenj. Ena glavnih prednostnih nalog azilne službe bi morala biti skrajšanje časa, ki preteče med podajanjem in vložitvijo prošnje, ki je pogosto predolg, kar vpliva na pravice zadevnih oseb in povzroča nezadovoljstvo med prizadetimi. Ta čas je treba skrajšati v skladu s členom 6(2) direktive o azilnih postopkih, ki zahteva, da ima oseba, ki poda prošnjo za azil, dejansko možnost, da jo vloži v „najkrajšem možnem času“. Bistveno je tudi, da je prošnja potem, ko je vložena, obravnavana v rokih, določenih v direktivi, torej praviloma v šestih mesecih. Obravnava vložene prošnje za azil trenutno v najboljšem primeru traja več mesecev, razen pri premestitvah, ki se obravnavajo hitreje, in obstaja precejšnja negotovost glede hitrosti, s katero bodo trenutni zaostanki odpravljeni. Vendar se Komisija zaveda pomislekov, ki jih je Grčija izrazila v dopisu z dne 22. novembra 2016, tj. da bi še hitrejše povečanje osebja azilne službe lahko ogrozilo skladnost in kakovost odločitev.

| (18) | Nujno je treba oceniti, ali dosedanje povečanje človeških virov v azilni službi zadošča, ter kako lahko Komisija, ustrezne agencije EU, kot tudi države članice najbolje pomagajo Grčiji pri obravnavanju teh prošenj v krajšem času. Izvajati je treba celovite in redno posodobljene ocene potreb, pri katerih se upošteva število trenutno nerešenih prošenj za azil, ki jih bo grška azilna služba verjetno obravnavala v katerem koli danem trenutku, ter število razpoložljivega osebja, ki bo verjetno potrebno za obdelavo teh prošenj. To osebje bi bilo lahko sestavljeno iz dodatnih virov, ki bi jih zagotovila sama Grčija, in prek napotitve strokovnjakov držav članic v obliki podpornih skupin urada EASO. Ohranjati je treba kakovost, ob tem pa preučiti načine za racionalizacijo delovnih metod in povečanje njihove učinkovitosti, da se pospešijo razgovori in postopki, po potrebi s podporo urada EASO. |
| --- | --- |

(18)

Nujno je treba oceniti, ali dosedanje povečanje človeških virov v azilni službi zadošča, ter kako lahko Komisija, ustrezne agencije EU, kot tudi države članice najbolje pomagajo Grčiji pri obravnavanju teh prošenj v krajšem času. Izvajati je treba celovite in redno posodobljene ocene potreb, pri katerih se upošteva število trenutno nerešenih prošenj za azil, ki jih bo grška azilna služba verjetno obravnavala v katerem koli danem trenutku, ter število razpoložljivega osebja, ki bo verjetno potrebno za obdelavo teh prošenj. To osebje bi bilo lahko sestavljeno iz dodatnih virov, ki bi jih zagotovila sama Grčija, in prek napotitve strokovnjakov držav članic v obliki podpornih skupin urada EASO. Ohranjati je treba kakovost, ob tem pa preučiti načine za racionalizacijo delovnih metod in povečanje njihove učinkovitosti, da se pospešijo razgovori in postopki, po potrebi s podporo urada EASO.

| (19) | Prosilci za azil morajo imeti učinkovit dostop do pravnega sredstva zoper zavrnilno odločitev o njihovi prošnji. V zvezi s tem je bil dosežen pomemben napredek. Z zakonom št. 4375/2016, ki je bil sprejet aprila 2016, so bili ustanovljeni pritožbeni organ in pritožbeni odbori. Z zakonom št. 4399/2016, sprejetim junija 2016, so bili ustanovljeni dodatni pritožbeni odbori. Ti so odgovorni za preučitev vseh pritožb zoper odločitve grške azilne službe, vloženih od 20. julija 2016 dalje. Pritožbeni odbori se prednostno osredotočajo zlasti na prošnje, ki so bile vložene na grških otokih, da bi prispevali k izvajanju izjave EU in Turčije. Trenutno je odborov šest. Od 21. julija je bil en pritožbeni odbor ustanovljen tudi kot izmenični odbor za stalne odbore (25). Za obvladovanje vse večjega števila prošenj in odpravo zaostankov namerava Grčija ustanoviti nadaljnjih sedem odborov, ki naj bi bili operativni do konca decembra 2016, do konca februarja 2017 pa naj bi jih bilo skupaj 20. |
| --- | --- |

(19)

Prosilci za azil morajo imeti učinkovit dostop do pravnega sredstva zoper zavrnilno odločitev o njihovi prošnji. V zvezi s tem je bil dosežen pomemben napredek. Z zakonom št. 4375/2016, ki je bil sprejet aprila 2016, so bili ustanovljeni pritožbeni organ in pritožbeni odbori. Z zakonom št. 4399/2016, sprejetim junija 2016, so bili ustanovljeni dodatni pritožbeni odbori. Ti so odgovorni za preučitev vseh pritožb zoper odločitve grške azilne službe, vloženih od 20. julija 2016 dalje. Pritožbeni odbori se prednostno osredotočajo zlasti na prošnje, ki so bile vložene na grških otokih, da bi prispevali k izvajanju izjave EU in Turčije. Trenutno je odborov šest. Od 21. julija je bil en pritožbeni odbor ustanovljen tudi kot izmenični odbor za stalne odbore (25). Za obvladovanje vse večjega števila prošenj in odpravo zaostankov namerava Grčija ustanoviti nadaljnjih sedem odborov, ki naj bi bili operativni do konca decembra 2016, do konca februarja 2017 pa naj bi jih bilo skupaj 20.

| (20) | Z zakonom št. 4399/2016 se je spremenila tudi struktura teh odborov, ki jih zdaj sestavljajo trije člani: dva sodnika upravnega sodišča in en grški državljan z ustrezno izobrazbo in izkušnjami, ki ga predlaga UNHCR ali nacionalni odbor za človekove pravice. |
| --- | --- |

(20)

Z zakonom št. 4399/2016 se je spremenila tudi struktura teh odborov, ki jih zdaj sestavljajo trije člani: dva sodnika upravnega sodišča in en grški državljan z ustrezno izobrazbo in izkušnjami, ki ga predlaga UNHCR ali nacionalni odbor za človekove pravice.

| (21) | Glede na informacije, ki so jih predložili grški organi v dopisu z dne 22. novembra 2016, je bilo od 21. julija 2016 pri pritožbenih odborih vloženih 2 347 pritožb, vendar je bilo izdanih le 573 odločb. |
| --- | --- |

(21)

Glede na informacije, ki so jih predložili grški organi v dopisu z dne 22. novembra 2016, je bilo od 21. julija 2016 pri pritožbenih odborih vloženih 2 347 pritožb, vendar je bilo izdanih le 573 odločb.

| (22) | Starim pritožbenim odborom za odpravo zaostankov, ki so bili ustanovljeni za obravnavo pritožb glede nerešenih prošenj za azil v Grčiji, je bil sprva dodeljen dodaten mandat, da poleg vsebinskih pritožb zoper odločitve na prvi stopnji obravnavajo tudi pritožbe zoper odločitve, sprejete na podlagi dopustnosti v skladu z izjavo EU in Turčije. Glede na informacije, ki so jih predložili grški organi 22. novembra, je bilo več kot 2 000 pritožb, vloženih med aprilom in 20. julijem 2016, predloženih pritožbenim odborom za odpravo zaostankov. Z ustanovitvijo novih pritožbenih odborov 24. junija 2016 (26) se je zmanjšalo breme 20 pritožbenih odborov za odpravo zaostankov, kar jim omogoča, da pospešijo zmanjševanje zaostankov v zvezi s pritožbami. |
| --- | --- |

(22)

Starim pritožbenim odborom za odpravo zaostankov, ki so bili ustanovljeni za obravnavo pritožb glede nerešenih prošenj za azil v Grčiji, je bil sprva dodeljen dodaten mandat, da poleg vsebinskih pritožb zoper odločitve na prvi stopnji obravnavajo tudi pritožbe zoper odločitve, sprejete na podlagi dopustnosti v skladu z izjavo EU in Turčije. Glede na informacije, ki so jih predložili grški organi 22. novembra, je bilo več kot 2 000 pritožb, vloženih med aprilom in 20. julijem 2016, predloženih pritožbenim odborom za odpravo zaostankov. Z ustanovitvijo novih pritožbenih odborov 24. junija 2016 (26) se je zmanjšalo breme 20 pritožbenih odborov za odpravo zaostankov, kar jim omogoča, da pospešijo zmanjševanje zaostankov v zvezi s pritožbami.

| (23) | Dodaten napredek je bil dosežen pri dolgotrajnih zaostankih na področju pritožb v okviru „starega postopka“, ki ga ureja predsedniški odlok št. 114/2010. Dne 22. novembra 2016 je trenutni zaostanek znašal približno 6 589 primerov (zmanjšanje s skupno približno 51 000 primerov v začetku leta 2013 in približno 8 075 primerov v septembru 2016, ki so bili opredeljeni kot zaostanek). Grški organi so v skladu z grškim zakonom št. 4375/2016 izdali dovoljenja za humanitarne namene osebam, katerih prošnje za azil se že dalj časa obravnavajo in ki so upravičene do pridobitve dovoljenja za prebivanje iz humanitarnih ali drugih izrednih razlogov. Dovoljenja za prebivanje se izdajo za obdobje dveh let in jih je mogoče podaljšati (27). Upravičencem zagotavljajo enake pravice in ugodnosti, kot jih zagotavlja status subsidiarne zaščite v Grčiji (28), zadevne osebe pa se ne obravnavajo več kot prosilci za azil. Pri nekaterih pritožbah, ki so v zaostanku, pa se preuči njihova vsebina. Kljub znatnemu napredku, doseženemu od izdaje prejšnjih priporočil, bi morala Grčija nadaljevati prizadevanja za odpravo zaostankov pri nerešenih pritožbah in zagotoviti, da imajo prosilci, katerih pritožba še ni bila rešena, možnost uveljavljati svojo pravico do učinkovitega pravnega sredstva. |
| --- | --- |

(23)

Dodaten napredek je bil dosežen pri dolgotrajnih zaostankih na področju pritožb v okviru „starega postopka“, ki ga ureja predsedniški odlok št. 114/2010. Dne 22. novembra 2016 je trenutni zaostanek znašal približno 6 589 primerov (zmanjšanje s skupno približno 51 000 primerov v začetku leta 2013 in približno 8 075 primerov v septembru 2016, ki so bili opredeljeni kot zaostanek). Grški organi so v skladu z grškim zakonom št. 4375/2016 izdali dovoljenja za humanitarne namene osebam, katerih prošnje za azil se že dalj časa obravnavajo in ki so upravičene do pridobitve dovoljenja za prebivanje iz humanitarnih ali drugih izrednih razlogov. Dovoljenja za prebivanje se izdajo za obdobje dveh let in jih je mogoče podaljšati (27). Upravičencem zagotavljajo enake pravice in ugodnosti, kot jih zagotavlja status subsidiarne zaščite v Grčiji (28), zadevne osebe pa se ne obravnavajo več kot prosilci za azil. Pri nekaterih pritožbah, ki so v zaostanku, pa se preuči njihova vsebina. Kljub znatnemu napredku, doseženemu od izdaje prejšnjih priporočil, bi morala Grčija nadaljevati prizadevanja za odpravo zaostankov pri nerešenih pritožbah in zagotoviti, da imajo prosilci, katerih pritožba še ni bila rešena, možnost uveljavljati svojo pravico do učinkovitega pravnega sredstva.

| (24) | Glede na povečanje števila prošenj, podanih v Grčiji od začetka izvajanja izjave EU in Turčije, je še toliko bolj pomembno, da je pritožbeni organ polno kadrovsko zaseden in zmožen obravnavati pričakovano bistveno večje število pritožb. Ob ohranjanju kakovosti in brez poseganja v neodvisnost članov odborov bi bilo treba povečati učinkovitost odborov. To bi lahko vključevalo zlasti pogostejše sestajanje pritožbenih odborov, uporabo pravne pomoči pri pripravi odločitev in specializacijo odborov ter delovanje njihovih članov za poln delovni čas. Zaposliti bi bilo treba tudi več podpornega osebja (29). Redno ocenjevanje potreb bi bilo treba izvajati tudi na podlagi števila pritožb, ki trenutno čakajo na obravnavo pri različnih pritožbenih organih in ki jih bodo ti verjetno obravnavali, da se oceni, ali je število odborov zadostno in ali so njihove delovne metode ustrezne. |
| --- | --- |

(24)

Glede na povečanje števila prošenj, podanih v Grčiji od začetka izvajanja izjave EU in Turčije, je še toliko bolj pomembno, da je pritožbeni organ polno kadrovsko zaseden in zmožen obravnavati pričakovano bistveno večje število pritožb. Ob ohranjanju kakovosti in brez poseganja v neodvisnost članov odborov bi bilo treba povečati učinkovitost odborov. To bi lahko vključevalo zlasti pogostejše sestajanje pritožbenih odborov, uporabo pravne pomoči pri pripravi odločitev in specializacijo odborov ter delovanje njihovih članov za poln delovni čas. Zaposliti bi bilo treba tudi več podpornega osebja (29). Redno ocenjevanje potreb bi bilo treba izvajati tudi na podlagi števila pritožb, ki trenutno čakajo na obravnavo pri različnih pritožbenih organih in ki jih bodo ti verjetno obravnavali, da se oceni, ali je število odborov zadostno in ali so njihove delovne metode ustrezne.

| (25) | V novi zakon (zakon št. 4375/2016) je bila vključena določba o brezplačni pravni pomoči za prosilce na pritožbeni stopnji. Vendar pa vsi ukrepi za izvajanje tega zakona v praksi še niso bili sprejeti. Ministrski sklep o izvajanju določbe o pravni pomoči v skladu z zakonom št. 4375/2016 je bil sprejet 9. septembra 2016. Sredstva za izvajanje brezplačne pravne pomoči so bila zagotovljena prek nacionalnega programa v okviru Sklada za azil, migracije in vključevanje (v nadaljnjem besedilu: sklad AMIF). Poleg tega je bil v okviru financiranja nujne pomoči sklada AMIF z uradom UNHCR podpisan sporazum o dodelitvi nepovratnih sredstev v skupnem znesku 30 milijonov EUR (30). To financiranje UNHCR med drugim uporablja za zagotavljanje brezplačne pravne pomoči prosilcem za mednarodno zaščito na pritožbeni stopnji do začetka leta 2017, ko naj bi grški organi vzpostavili lasten program brezplačne pravne pomoči. Dva projekta se izvajata v partnerstvu z dvema nevladnima organizacijama (Metaction in Greek Council for Refugees (Grški svet za begunce)): eden na otokih, ki v celoti zajema vse pritožbe, drugi pa na celini, ki zajema le del pritožb, in sicer pritožbe, vložene v Atenah in Solunu, ne pa pritožb prosilcev za azil v priporu. Grčija je 19. septembra obvestila Komisijo, da bo seznam odvetnikov, ki ga bo vzdrževala azilna služba, sestavljen v začetku leta 2017. Grčija bi morala sprejeti potrebne ukrepe za takojšnje zagotavljanje pravice do brezplačne pravne pomoči vsem prosilcem za azil, ki vložijo pritožbo. |
| --- | --- |

(25)

V novi zakon (zakon št. 4375/2016) je bila vključena določba o brezplačni pravni pomoči za prosilce na pritožbeni stopnji. Vendar pa vsi ukrepi za izvajanje tega zakona v praksi še niso bili sprejeti. Ministrski sklep o izvajanju določbe o pravni pomoči v skladu z zakonom št. 4375/2016 je bil sprejet 9. septembra 2016. Sredstva za izvajanje brezplačne pravne pomoči so bila zagotovljena prek nacionalnega programa v okviru Sklada za azil, migracije in vključevanje (v nadaljnjem besedilu: sklad AMIF). Poleg tega je bil v okviru financiranja nujne pomoči sklada AMIF z uradom UNHCR podpisan sporazum o dodelitvi nepovratnih sredstev v skupnem znesku 30 milijonov EUR (30). To financiranje UNHCR med drugim uporablja za zagotavljanje brezplačne pravne pomoči prosilcem za mednarodno zaščito na pritožbeni stopnji do začetka leta 2017, ko naj bi grški organi vzpostavili lasten program brezplačne pravne pomoči. Dva projekta se izvajata v partnerstvu z dvema nevladnima organizacijama (Metaction in Greek Council for Refugees (Grški svet za begunce)): eden na otokih, ki v celoti zajema vse pritožbe, drugi pa na celini, ki zajema le del pritožb, in sicer pritožbe, vložene v Atenah in Solunu, ne pa pritožb prosilcev za azil v priporu. Grčija je 19. septembra obvestila Komisijo, da bo seznam odvetnikov, ki ga bo vzdrževala azilna služba, sestavljen v začetku leta 2017. Grčija bi morala sprejeti potrebne ukrepe za takojšnje zagotavljanje pravice do brezplačne pravne pomoči vsem prosilcem za azil, ki vložijo pritožbo.

| (26) | Ostajajo resni pomisleki v zvezi z zaščito ranljivih prosilcev, vključno z mladoletniki brez spremstva, zlasti zaradi pomanjkanja ustrezno delujočega sistema skrbništva, pomanjkljivosti v smislu primerne nastanitve in splošne zaskrbljenosti glede njihove varnosti. Z novim zakonom št. 4375/2016 sta bila v okviru ministrstva za notranje zadeve in prenovo uprave uvedena novi direktorat za sprejem in direktorat za socialno integracijo s specializiranimi oddelki za sprejem in integracijo mladoletnikov brez spremstva, vključena pa je bila tudi določba o pravnem zastopniku. Kljub temu morajo grški organi sprejeti še izvedbene ukrepe, da se ustrezna postopkovna jamstva in sprejemni pogoji za mladoletnike brez spremstva zagotovijo v praksi. Sprejeti je treba še dodaten zakonodajni okvir, ki bi moral vključevati določbe za učinkovit sistem skrbništva. Grški organi so potrdili, da Ministrstvo za delo in socialno solidarnost (MoL), ki je pristojno za mladoletnike brez spremstva, pripravlja nov zakon o skrbništvu, ki bi moral biti pripravljen pred koncem leta 2016. S tem zakonom bi se ustanovila posebna služba ali morda oddelek za sistem skrbništva. Čeprav je grška vlada že sprejela ministrski sklep glede ocenjevanja starosti mladoletnikov brez spremstva, ki zaprosijo za azil (31), pa se še vedno poroča o pomislekih glede izvajanja ocenjevanja v praksi zaradi težav z identifikacijo in pomanjkanja pravnega sredstva v zvezi z ocenjevanjem starosti, ki ga izvaja policija. |
| --- | --- |

(26)

Ostajajo resni pomisleki v zvezi z zaščito ranljivih prosilcev, vključno z mladoletniki brez spremstva, zlasti zaradi pomanjkanja ustrezno delujočega sistema skrbništva, pomanjkljivosti v smislu primerne nastanitve in splošne zaskrbljenosti glede njihove varnosti. Z novim zakonom št. 4375/2016 sta bila v okviru ministrstva za notranje zadeve in prenovo uprave uvedena novi direktorat za sprejem in direktorat za socialno integracijo s specializiranimi oddelki za sprejem in integracijo mladoletnikov brez spremstva, vključena pa je bila tudi določba o pravnem zastopniku. Kljub temu morajo grški organi sprejeti še izvedbene ukrepe, da se ustrezna postopkovna jamstva in sprejemni pogoji za mladoletnike brez spremstva zagotovijo v praksi. Sprejeti je treba še dodaten zakonodajni okvir, ki bi moral vključevati določbe za učinkovit sistem skrbništva. Grški organi so potrdili, da Ministrstvo za delo in socialno solidarnost (MoL), ki je pristojno za mladoletnike brez spremstva, pripravlja nov zakon o skrbništvu, ki bi moral biti pripravljen pred koncem leta 2016. S tem zakonom bi se ustanovila posebna služba ali morda oddelek za sistem skrbništva. Čeprav je grška vlada že sprejela ministrski sklep glede ocenjevanja starosti mladoletnikov brez spremstva, ki zaprosijo za azil (31), pa se še vedno poroča o pomislekih glede izvajanja ocenjevanja v praksi zaradi težav z identifikacijo in pomanjkanja pravnega sredstva v zvezi z ocenjevanjem starosti, ki ga izvaja policija.

| (27) | Kar zadeva dostop do izobraževanja, je bil dosežen znaten napredek. Cilj zakona št. 4415/2016 iz avgusta 2016 je med drugim zagotavljanje psihosocialne podpore in izobraževanja za otroke prosilcev za azil ter nemoteno vključevanje tistih, ki bodo ostali v Grčiji, v grški izobraževalni sistem po pripravljalnem prehodnem obdobju. Grški organi kljub lokalnemu odporu sprejemajo pomembne ukrepe za izvajanje tega pravnega okvira v celoti in učinkovito. |
| --- | --- |

(27)

Kar zadeva dostop do izobraževanja, je bil dosežen znaten napredek. Cilj zakona št. 4415/2016 iz avgusta 2016 je med drugim zagotavljanje psihosocialne podpore in izobraževanja za otroke prosilcev za azil ter nemoteno vključevanje tistih, ki bodo ostali v Grčiji, v grški izobraževalni sistem po pripravljalnem prehodnem obdobju. Grški organi kljub lokalnemu odporu sprejemajo pomembne ukrepe za izvajanje tega pravnega okvira v celoti in učinkovito.

| (28) | Po mnenju različnih zainteresiranih strani je položaj mladoletnikov brez spremstva na splošno negotov, pomisleki glede njihove varnosti v sprejemnih objektih na celini in otokih so številni, nekatere zainteresirane strani pa navajajo, da so otroci še vedno pridržani v centrih za tujce ali v „zavarovanih“ prostorih znotraj odprtih sprejemnih objektov za daljše obdobje v prenatrpanih in nehigienskih razmerah brez zastopnika ali dostopa do pravne pomoči, dokler se zanje ne najde ustrezna nastanitev (32). Kot je navedeno v uvodni izjavi 10, je pomanjkanje ustrezne nastanitve za mladoletnike velik problem, ki ga je treba čim prej odpraviti. |
| --- | --- |

(28)

Po mnenju različnih zainteresiranih strani je položaj mladoletnikov brez spremstva na splošno negotov, pomisleki glede njihove varnosti v sprejemnih objektih na celini in otokih so številni, nekatere zainteresirane strani pa navajajo, da so otroci še vedno pridržani v centrih za tujce ali v „zavarovanih“ prostorih znotraj odprtih sprejemnih objektov za daljše obdobje v prenatrpanih in nehigienskih razmerah brez zastopnika ali dostopa do pravne pomoči, dokler se zanje ne najde ustrezna nastanitev (32). Kot je navedeno v uvodni izjavi 10, je pomanjkanje ustrezne nastanitve za mladoletnike velik problem, ki ga je treba čim prej odpraviti.

| (29) | Evropska komisija je Grčiji zagotovila znatno financiranje, da bi jo podprla pri prizadevanjih za uskladitev upravljanja azilnega sistema s standardi EU. Od začetka leta 2015 je bilo Grčiji dodeljenih več kot 352 milijonov EUR nujne pomoči v okviru skladov za notranje zadeve (sklad AMIF in Sklad za notranjo varnost (v nadaljnjem besedilu: sklad ISF)), bodisi neposredno grškim organom bodisi prek agencij Unije in mednarodnih organizacij, ki delujejo v Grčiji. Od tega zneska je bilo približno 90 milijonov EUR julija 2016 dodeljenih neposredno grškim organom, da bi tako okrepili njihove zmogljivosti za izboljšanje življenjskih razmer in zagotavljanje storitev osnovnega zdravstvenega varstva v nastanitvenih centrih za begunce, kot tudi za zagotavljanje sprejema in storitev zdravstvenega varstva za migrante. Znatna sredstva (približno 198 milijonov EUR) za pokritje osnovnih humanitarnih potreb migrantov in beguncev so bila dodeljena tudi humanitarnim partnerskim organizacijam prek nedavno ustanovljenega instrumenta za nujno pomoč. Ta sredstva prispevajo k izvajanju načrta za odzivanje na izredne razmere, ki so ga skupaj razvili Komisija, grški organi in zadevne zainteresirane strani, da bi obravnavali trenutne humanitarne razmere na terenu in/ali podpirali izvajanje izjave EU in Turčije. |
| --- | --- |

(29)

Evropska komisija je Grčiji zagotovila znatno financiranje, da bi jo podprla pri prizadevanjih za uskladitev upravljanja azilnega sistema s standardi EU. Od začetka leta 2015 je bilo Grčiji dodeljenih več kot 352 milijonov EUR nujne pomoči v okviru skladov za notranje zadeve (sklad AMIF in Sklad za notranjo varnost (v nadaljnjem besedilu: sklad ISF)), bodisi neposredno grškim organom bodisi prek agencij Unije in mednarodnih organizacij, ki delujejo v Grčiji. Od tega zneska je bilo približno 90 milijonov EUR julija 2016 dodeljenih neposredno grškim organom, da bi tako okrepili njihove zmogljivosti za izboljšanje življenjskih razmer in zagotavljanje storitev osnovnega zdravstvenega varstva v nastanitvenih centrih za begunce, kot tudi za zagotavljanje sprejema in storitev zdravstvenega varstva za migrante. Znatna sredstva (približno 198 milijonov EUR) za pokritje osnovnih humanitarnih potreb migrantov in beguncev so bila dodeljena tudi humanitarnim partnerskim organizacijam prek nedavno ustanovljenega instrumenta za nujno pomoč. Ta sredstva prispevajo k izvajanju načrta za odzivanje na izredne razmere, ki so ga skupaj razvili Komisija, grški organi in zadevne zainteresirane strani, da bi obravnavali trenutne humanitarne razmere na terenu in/ali podpirali izvajanje izjave EU in Turčije.

| (30) | Ta nujna pomoč dopolnjuje 509 milijonov EUR, ki so bili Grčiji dodeljeni za obdobje 2014–2020 prek njenih nacionalnih programov v okviru skladov AMIF in ISF, s čimer je Grčija postala prva upravičenka sredstev skladov EU za notranje zadeve med državami članicami EU. |
| --- | --- |

(30)

Ta nujna pomoč dopolnjuje 509 milijonov EUR, ki so bili Grčiji dodeljeni za obdobje 2014–2020 prek njenih nacionalnih programov v okviru skladov AMIF in ISF, s čimer je Grčija postala prva upravičenka sredstev skladov EU za notranje zadeve med državami članicami EU.

| (31) | Grčija bi morala zagotoviti, da se ta finančna sredstva nemudoma in v celoti porabijo na najuspešnejši in najučinkovitejši način. V ta namen se izvaja revizija nacionalnih programov Grčije v okviru skladov za notranje zadeve (skladov AMIF in ISF), da se prilagodijo novim prednostnim nalogam. Revizija nacionalnega programa AMIF je bila končana, medtem ko je revizija nacionalnega programa IFS v zaključnih fazah in naj bi bila kmalu končana. Poleg tega, čeprav je bilo formalno imenovanje novega odgovornega organa končano v skladu z zahtevami iz pravne podlage, pa je treba postopke in operativne ukrepe še racionalizirati, da bodo lahko grški organi začeli v celoti črpati razpoložljiva sredstva iz nacionalnih programov ter tako zadostiti nujnim potrebam, zlasti na področju sprejema in drugih storitev za migrante, ki so prisotni v državi. |
| --- | --- |

(31)

Grčija bi morala zagotoviti, da se ta finančna sredstva nemudoma in v celoti porabijo na najuspešnejši in najučinkovitejši način. V ta namen se izvaja revizija nacionalnih programov Grčije v okviru skladov za notranje zadeve (skladov AMIF in ISF), da se prilagodijo novim prednostnim nalogam. Revizija nacionalnega programa AMIF je bila končana, medtem ko je revizija nacionalnega programa IFS v zaključnih fazah in naj bi bila kmalu končana. Poleg tega, čeprav je bilo formalno imenovanje novega odgovornega organa končano v skladu z zahtevami iz pravne podlage, pa je treba postopke in operativne ukrepe še racionalizirati, da bodo lahko grški organi začeli v celoti črpati razpoložljiva sredstva iz nacionalnih programov ter tako zadostiti nujnim potrebam, zlasti na področju sprejema in drugih storitev za migrante, ki so prisotni v državi.

| (32) | Kot je bilo potrjeno v sporočilu Komisije z dne 4. marca 2016 z naslovom „Vrnitev k schengenski ureditvi“ (33), je zagotovitev popolnoma delujočega dublinskega sistema nepogrešljiv del širših prizadevanj za stabilizacijo politike na področju azila, migracij in meja. Ta prizadevanja za normalizacijo delovanja dublinskega sistema pa bi morala voditi k ponovni vzpostavitvi normalnega delovanja schengenskega območja. Spodbuda, ki jo imajo prosilci za azil, ki na neregularen način prispejo v Grčijo, za nadaljevanje poti v druge države članice – kar je povzročila ustavitev predaj v skladu z dublinsko uredbo Grčiji od leta 2011 – je eden od dejavnikov, ki povzročajo sekundarno gibanje, kar onemogoča pravilno delovanje schengenskega sistema. Zato je pomembno, da Grčija čim prej sprejme še neizpolnjene ukrepe iz tega priporočila. Obenem bi morala biti prednostna naloga reforma dublinskih pravil, kot jo je predlagala Komisija (34), ki temelji na cilju solidarnosti in pravične porazdelitve bremena med državami članicami. Trenutno potekajo pogajanja o tem predlogu. |
| --- | --- |

(32)

Kot je bilo potrjeno v sporočilu Komisije z dne 4. marca 2016 z naslovom „Vrnitev k schengenski ureditvi“ (33), je zagotovitev popolnoma delujočega dublinskega sistema nepogrešljiv del širših prizadevanj za stabilizacijo politike na področju azila, migracij in meja. Ta prizadevanja za normalizacijo delovanja dublinskega sistema pa bi morala voditi k ponovni vzpostavitvi normalnega delovanja schengenskega območja. Spodbuda, ki jo imajo prosilci za azil, ki na neregularen način prispejo v Grčijo, za nadaljevanje poti v druge države članice – kar je povzročila ustavitev predaj v skladu z dublinsko uredbo Grčiji od leta 2011 – je eden od dejavnikov, ki povzročajo sekundarno gibanje, kar onemogoča pravilno delovanje schengenskega sistema. Zato je pomembno, da Grčija čim prej sprejme še neizpolnjene ukrepe iz tega priporočila. Obenem bi morala biti prednostna naloga reforma dublinskih pravil, kot jo je predlagala Komisija (34), ki temelji na cilju solidarnosti in pravične porazdelitve bremena med državami članicami. Trenutno potekajo pogajanja o tem predlogu.

| (33) | Komisija ugotavlja, da je od sodbe v zadevi M. S. S. iz leta 2011 slednja ob pomoči Komisije, EASO, držav članic ter mednarodnih in nevladnih organizacij dosegla pomemben napredek pri izboljšanju delovanja svojega azilnega sistema. Toda Grčija se še vedno srečuje z zahtevnimi razmerami, saj obravnava veliko število novih prosilcev za azil, kar je zlasti posledica izvajanja postopka predhodne registracije in stalnih neregularnih prihodov migrantov, čeprav v manjšem obsegu kot pred marcem 2016, ter iz njenih odgovornosti v okviru izvajanja izjave EU in Turčije. Poleg tega je treba sprejeti dodatne pomembne korake za odpravo preostalih pomanjkljivosti v grškem azilnem sistemu, zlasti kar zadeva kakovost sprejemnih objektov, obravnavo ranljivih prosilcev in hitrost registracije, vložitve in preučitve prošenj za azil v obeh primerih. Zaradi upoštevanja učinka teh zahtevnih razmer na splošno delovanje azilnega sistema in preprečitve nevzdržne obremenitve Grčije še ni mogoče priporočiti popolne ponovne vzpostavitve predaj Grčiji v skladu z dublinsko uredbo, čeprav to ostaja končni cilj. |
| --- | --- |

(33)

Komisija ugotavlja, da je od sodbe v zadevi M. S. S. iz leta 2011 slednja ob pomoči Komisije, EASO, držav članic ter mednarodnih in nevladnih organizacij dosegla pomemben napredek pri izboljšanju delovanja svojega azilnega sistema. Toda Grčija se še vedno srečuje z zahtevnimi razmerami, saj obravnava veliko število novih prosilcev za azil, kar je zlasti posledica izvajanja postopka predhodne registracije in stalnih neregularnih prihodov migrantov, čeprav v manjšem obsegu kot pred marcem 2016, ter iz njenih odgovornosti v okviru izvajanja izjave EU in Turčije. Poleg tega je treba sprejeti dodatne pomembne korake za odpravo preostalih pomanjkljivosti v grškem azilnem sistemu, zlasti kar zadeva kakovost sprejemnih objektov, obravnavo ranljivih prosilcev in hitrost registracije, vložitve in preučitve prošenj za azil v obeh primerih. Zaradi upoštevanja učinka teh zahtevnih razmer na splošno delovanje azilnega sistema in preprečitve nevzdržne obremenitve Grčije še ni mogoče priporočiti popolne ponovne vzpostavitve predaj Grčiji v skladu z dublinsko uredbo, čeprav to ostaja končni cilj.

| (34) | Vendar je Grčija precej napredovala pri vzpostavljanju bistvenih institucionalnih in pravnih struktur za ustrezno delovanje azilnega sistema in obstajajo dobre možnosti, da bo azilni sistem v celoti deloval že v bližnji prihodnosti, ko bodo odpravljene vse preostale pomanjkljivosti, zlasti kar zadeva pogoje za sprejem in obravnavo ranljivih oseb, vključno z mladoletniki brez spremstva. Zato je primerno priporočiti, da se predaje ponovno vzpostavijo postopno in na podlagi posameznih zagotovil, pri čemer je treba upoštevati zmogljivosti za sprejem in obravnavo prošenj v skladu z relevantno zakonodajo EU ter sedanjo neustrezno obravnavo nekaterih kategorij oseb, zlasti ranljivih prosilcev, vključno z mladoletniki brez spremstva. Ponovna vzpostavitev predaj poleg tega ne bi smela veljati retroaktivno, vendar bi morala zajemati prosilce za azil, za katere je Grčija odgovorna od določenega datuma, da ne bi prišlo do nevzdržne obremenitve Grčije. Priporočiti bi bilo treba, da se za ta datum določi 15. marec 2017. |
| --- | --- |

(34)

Vendar je Grčija precej napredovala pri vzpostavljanju bistvenih institucionalnih in pravnih struktur za ustrezno delovanje azilnega sistema in obstajajo dobre možnosti, da bo azilni sistem v celoti deloval že v bližnji prihodnosti, ko bodo odpravljene vse preostale pomanjkljivosti, zlasti kar zadeva pogoje za sprejem in obravnavo ranljivih oseb, vključno z mladoletniki brez spremstva. Zato je primerno priporočiti, da se predaje ponovno vzpostavijo postopno in na podlagi posameznih zagotovil, pri čemer je treba upoštevati zmogljivosti za sprejem in obravnavo prošenj v skladu z relevantno zakonodajo EU ter sedanjo neustrezno obravnavo nekaterih kategorij oseb, zlasti ranljivih prosilcev, vključno z mladoletniki brez spremstva. Ponovna vzpostavitev predaj poleg tega ne bi smela veljati retroaktivno, vendar bi morala zajemati prosilce za azil, za katere je Grčija odgovorna od določenega datuma, da ne bi prišlo do nevzdržne obremenitve Grčije. Priporočiti bi bilo treba, da se za ta datum določi 15. marec 2017.

| (35) | Glede na navedeno so v tem priporočilu določeni ukrepi, ki jih morajo grški organi sprejeti ali nadaljevati, da bo mogoča ponovna vzpostavitev predaj v skladu z dublinsko uredbo v zvezi s prosilci za azil, ki so od 15. marca 2017 na neregularen način vstopili v Grčijo na zunanjih mejah, ali za katere je Grčija od tega datuma odgovorna na podlagi meril iz poglavja III Uredbe (EU) št. 604/2013, razen člena 13. V skladu s tem ciljem bi morala Grčija čim prej sprejeti vse korake, navedene v tem priporočilu. Tudi druge države članice bi morale ob spoštovanju načela solidarnosti in pravične delitve odgovornosti prispevati k doseganju tega cilja, zlasti z napotitvijo strokovnjakov, ki bodo grškim organom v pomoč pri odzivanju na različne pozive EASO, ter s celovitim izpolnjevanjem svojih obveznosti glede premestitev na podlagi sklepov o premestitvah. |
| --- | --- |

(35)

Glede na navedeno so v tem priporočilu določeni ukrepi, ki jih morajo grški organi sprejeti ali nadaljevati, da bo mogoča ponovna vzpostavitev predaj v skladu z dublinsko uredbo v zvezi s prosilci za azil, ki so od 15. marca 2017 na neregularen način vstopili v Grčijo na zunanjih mejah, ali za katere je Grčija od tega datuma odgovorna na podlagi meril iz poglavja III Uredbe (EU) št. 604/2013, razen člena 13. V skladu s tem ciljem bi morala Grčija čim prej sprejeti vse korake, navedene v tem priporočilu. Tudi druge države članice bi morale ob spoštovanju načela solidarnosti in pravične delitve odgovornosti prispevati k doseganju tega cilja, zlasti z napotitvijo strokovnjakov, ki bodo grškim organom v pomoč pri odzivanju na različne pozive EASO, ter s celovitim izpolnjevanjem svojih obveznosti glede premestitev na podlagi sklepov o premestitvah.

| (36) | V tem priporočilu so določene tudi podrobnosti v zvezi s ponovno vzpostavitvijo predaj, ki bi morale v vsakem posameznem primeru vključevati tesno sodelovanje med grškimi organi in organi države članice, ki izvaja predajo. Pri tem bi se bilo treba opreti na dolžnost iskrenega sodelovanja med državami članicami, vključno za zagotovitev, da bo oseba ustrezno nastanjena v skladu s standardi iz Direktive 2013/33/EU ter se bo njena prošnja obdelala v skladu z Direktivo 2013/32/EU. Tako bo morala Grčija predložiti posebna zagotovila za vsakega posameznika, ki naj bi bil predan, in sicer glede načina njegove obravnave. Poleg tega bi bilo treba vzpostaviti mehanizem za podporo in poročanje, v katerega bi bila vključena skupina strokovnjakov držav članic pod vodstvom EASO, katere naloga bi bila pomagati zagotavljati, da se takšni standardi v zvezi s predanimi osebami uporabljajo v praksi. |
| --- | --- |

(36)

V tem priporočilu so določene tudi podrobnosti v zvezi s ponovno vzpostavitvijo predaj, ki bi morale v vsakem posameznem primeru vključevati tesno sodelovanje med grškimi organi in organi države članice, ki izvaja predajo. Pri tem bi se bilo treba opreti na dolžnost iskrenega sodelovanja med državami članicami, vključno za zagotovitev, da bo oseba ustrezno nastanjena v skladu s standardi iz Direktive 2013/33/EU ter se bo njena prošnja obdelala v skladu z Direktivo 2013/32/EU. Tako bo morala Grčija predložiti posebna zagotovila za vsakega posameznika, ki naj bi bil predan, in sicer glede načina njegove obravnave. Poleg tega bi bilo treba vzpostaviti mehanizem za podporo in poročanje, v katerega bi bila vključena skupina strokovnjakov držav članic pod vodstvom EASO, katere naloga bi bila pomagati zagotavljati, da se takšni standardi v zvezi s predanimi osebami uporabljajo v praksi.

| (37) | Redno poročanje Grčije o napredku pri izvajanju teh ukrepov je bistvenega pomena za zagotovitev celovitega izvajanja tega priporočila. Tako bi morala Grčija prvo poročilo pripraviti do 15. februarja 2017, kot je določeno v tem priporočilu, v katerem bi morala zlasti opisati, kako grški organi vzpostavljajo postopek za predložitev zagotovil glede posameznih primerov predaj ob spoštovanju relevantne zakonodaje EU. Nato bi morala Grčija vsaka dva meseca poročati o izvajanju tega priporočila. |
| --- | --- |

(37)

Redno poročanje Grčije o napredku pri izvajanju teh ukrepov je bistvenega pomena za zagotovitev celovitega izvajanja tega priporočila. Tako bi morala Grčija prvo poročilo pripraviti do 15. februarja 2017, kot je določeno v tem priporočilu, v katerem bi morala zlasti opisati, kako grški organi vzpostavljajo postopek za predložitev zagotovil glede posameznih primerov predaj ob spoštovanju relevantne zakonodaje EU. Nato bi morala Grčija vsaka dva meseca poročati o izvajanju tega priporočila.

| (38) | Komisija bo na podlagi teh poročil in vseh drugih relevantnih razpoložljivih informacij oziroma drugih dogodkov redno poročala o napredku pri izvajanju tega priporočila ter priporočila po potrebi posodabljala. |
| --- | --- |

(38)

Komisija bo na podlagi teh poročil in vseh drugih relevantnih razpoložljivih informacij oziroma drugih dogodkov redno poročala o napredku pri izvajanju tega priporočila ter priporočila po potrebi posodabljala.

| (39) | Odločitev o ponovni vzpostavitvi predaj v posameznih primerih je v izključni pristojnosti organov držav članic pod nadzorom sodišč, ki v zvezi z razlago dublinske uredbe lahko podajo predloge za sprejetje predhodne odločbe pri Sodišču Evropske unije – |
| --- | --- |

(39)

Odločitev o ponovni vzpostavitvi predaj v posameznih primerih je v izključni pristojnosti organov držav članic pod nadzorom sodišč, ki v zvezi z razlago dublinske uredbe lahko podajo predloge za sprejetje predhodne odločbe pri Sodišču Evropske unije –

PRIPOROČA:

I.   UKREPI ZA OKREPITEV GRŠKEGA AZILNEGA SISTEMA

Sprejemni pogoji in objekti

| 1. | Grčija bi morala nadaljevati svoja prizadevanja in zagotoviti, da ima na svojem ozemlju zadostno število sprejemnih objektov za nastanitev vseh prosilcev za mednarodno zaščito in da sprejemni pogoji v vseh teh sprejemnih objektih izpolnjujejo standarde zakonodaje EU. Grčija bi morala prednostno:






  (a) | zagotoviti, da ima zadostno število odprtih sprejemnih objektov, v katerih je mogoče nastaniti vse prosilce za mednarodno zaščito, ki jih sprejme oziroma jih bo verjetno sprejela, in njihove vzdrževane družinske člane za obdobje trajanja azilnega postopka; |
| --- | --- | --- |

1.

(a)

zagotoviti, da ima zadostno število odprtih sprejemnih objektov, v katerih je mogoče nastaniti vse prosilce za mednarodno zaščito, ki jih sprejme oziroma jih bo verjetno sprejela, in njihove vzdrževane družinske člane za obdobje trajanja azilnega postopka;

| (b) | zagotoviti, da vsi ti sprejemni objekti izpolnjujejo vsaj minimalne standarde, določene z Direktivo 2013/33/EU o pogojih za sprejem, tudi za ranljive prosilce in vključno pozimi; |
| --- | --- |

(b)

zagotoviti, da vsi ti sprejemni objekti izpolnjujejo vsaj minimalne standarde, določene z Direktivo 2013/33/EU o pogojih za sprejem, tudi za ranljive prosilce in vključno pozimi;

| (c) | takoj odločiti, katere objekte na celini bi bilo treba nadgraditi in katere zapreti; |
| --- | --- |

(c)

takoj odločiti, katere objekte na celini bi bilo treba nadgraditi in katere zapreti;

| (d) | takoj odločiti, kako bi bilo treba povečati sprejemne zmogljivosti na otokih; |
| --- | --- |

(d)

takoj odločiti, kako bi bilo treba povečati sprejemne zmogljivosti na otokih;

| (e) | ustvariti potrebna dodatna nastanitvena mesta za mladoletnike brez spremstva in zagotoviti, da se vsi mladoletniki brez spremstva, ki zaprosijo za azil, nemudoma namestijo v primerne nastanitvene objekte in se ne zadržujejo v neprimernih razmerah oziroma v priporu ter zagotoviti, da se ti objekti vzdržujejo; |
| --- | --- |

(e)

ustvariti potrebna dodatna nastanitvena mesta za mladoletnike brez spremstva in zagotoviti, da se vsi mladoletniki brez spremstva, ki zaprosijo za azil, nemudoma namestijo v primerne nastanitvene objekte in se ne zadržujejo v neprimernih razmerah oziroma v priporu ter zagotoviti, da se ti objekti vzdržujejo;

| (f) | zagotoviti, da prosilci prejmejo potrebno zdravstveno oskrbo, ki vključuje vsaj nujno zdravstveno oskrbo ter osnovno zdravljenje bolezni in resnih duševnih motenj; |
| --- | --- |

(f)

zagotoviti, da prosilci prejmejo potrebno zdravstveno oskrbo, ki vključuje vsaj nujno zdravstveno oskrbo ter osnovno zdravljenje bolezni in resnih duševnih motenj;

| (g) | zagotoviti učinkovito in neprekinjeno centralizirano upravljanje ter koordinacijo vseh sprejemnih objektov, skupaj s sistemom za stalno spremljanje materialnih standardov v teh objektih ter storitev, ki se v njih zagotavljajo, vključno z žariščnimi točkami, in zagotoviti, da imajo pristojni organi v ta namen na voljo zadostna sredstva. |
| --- | --- |

(g)

zagotoviti učinkovito in neprekinjeno centralizirano upravljanje ter koordinacijo vseh sprejemnih objektov, skupaj s sistemom za stalno spremljanje materialnih standardov v teh objektih ter storitev, ki se v njih zagotavljajo, vključno z žariščnimi točkami, in zagotoviti, da imajo pristojni organi v ta namen na voljo zadostna sredstva.

Grčija bi morala prav tako zagotoviti, da je poleg stalnih objektov na voljo ali da se v kratkem času lahko da na voljo tudi primerno število začasno odprtih sprejemnih objektov za nastanitev nepričakovanega pritoka prosilcev za mednarodno zaščito in njihovih vzdrževanih družinskih članov v ustreznih razmerah.

Grški organi bi morali izvesti celovito oceno potreb glede skupnih potrebnih sprejemnih zmogljivosti in narave teh zmogljivosti ter to oceno redno posodabljati glede na nove okoliščine.

Dostop do azilnega postopka na prvi stopnji in sredstva zanj

| 2. | Grčija bi morala nadaljevati svoja prizadevanja in zagotoviti, da imajo vsi prosilci za mednarodno zaščito učinkovit dostop do azilnega postopka, še posebej tako, da:






  (a) | oceni, ali je število uslužbencev azilne službe ustrezno, da lahko obravnava vložene prošnje za azil v rokih, določenih v Direktivi 2013/32/EU o azilnih postopkih; |
| --- | --- | --- |

2.

(a)

oceni, ali je število uslužbencev azilne službe ustrezno, da lahko obravnava vložene prošnje za azil v rokih, določenih v Direktivi 2013/32/EU o azilnih postopkih;

| (b) | na podlagi te ocene zaposli morebitne dodatne uslužbence, ki jih azilna služba potrebuje, da bi lahko čim prej učinkovito in pravočasno obravnavala vse prošnje za mednarodno zaščito, in/ali opredeli dodatne uslužbence, vključno z referenti za obravnavo prošenj in tolmači, ki bi jih lahko država članica napotila prek podpornih skupin EASO; |
| --- | --- |

(b)

na podlagi te ocene zaposli morebitne dodatne uslužbence, ki jih azilna služba potrebuje, da bi lahko čim prej učinkovito in pravočasno obravnavala vse prošnje za mednarodno zaščito, in/ali opredeli dodatne uslužbence, vključno z referenti za obravnavo prošenj in tolmači, ki bi jih lahko država članica napotila prek podpornih skupin EASO;

| (c) | ustanovi dodatne regionalne azilne urade ali enote v skladu s splošnimi potrebami na celotnem ozemlju Grčije; |
| --- | --- |

(c)

ustanovi dodatne regionalne azilne urade ali enote v skladu s splošnimi potrebami na celotnem ozemlju Grčije;

| (d) | pospeši razgovore in postopke, pri čemer ohrani zahtevane standarde, po potrebi ob podpori EASO, vključno z uvedbo orodij za vodenje razgovorov in podporo; |
| --- | --- |

(d)

pospeši razgovore in postopke, pri čemer ohrani zahtevane standarde, po potrebi ob podpori EASO, vključno z uvedbo orodij za vodenje razgovorov in podporo;

| (e) | skrajša čas, ki preteče med trenutkom, ko oseba izrazi namero, da bo zaprosila za azil, in dejansko vložitvijo prošnje za azil v skladu s členom 6(2) Direktive 2013/32/EU o azilnih postopkih. |
| --- | --- |

(e)

skrajša čas, ki preteče med trenutkom, ko oseba izrazi namero, da bo zaprosila za azil, in dejansko vložitvijo prošnje za azil v skladu s členom 6(2) Direktive 2013/32/EU o azilnih postopkih.

Ocene potreb iz točke (a) bi bilo treba redno posodabljati in bi morale vsebovati podatke o številu zaposlenih uslužbencev.

Pritožbeni organ

| 3. | Grčija bi morala nadaljevati svoja prizadevanja in zagotoviti dostop do učinkovitega pravnega sredstva vsem prosilcem za mednarodno zaščito, zlasti tako, da zagotovi:






  (a) | polno delovanje novega pritožbenega organa, in sicer z ustanovitvijo načrtovanih 20 pritožbenih odborov do konca februarja 2017 ter po potrebi z dopolnitvijo tega števila na podlagi v nadaljevanju omenjene ocene potreb; |
| --- | --- | --- |

3.

(a)

polno delovanje novega pritožbenega organa, in sicer z ustanovitvijo načrtovanih 20 pritožbenih odborov do konca februarja 2017 ter po potrebi z dopolnitvijo tega števila na podlagi v nadaljevanju omenjene ocene potreb;

| (b) | dovolj človeških virov za pritožbeni organ in odbore, vključno s podpornimi uslužbenci, za obravnavo vseh še nerešenih in možnih prihodnjih pritožb, vključno s pritožbami v okviru izjave EU in Turčije; |
| --- | --- |

(b)

dovolj človeških virov za pritožbeni organ in odbore, vključno s podpornimi uslužbenci, za obravnavo vseh še nerešenih in možnih prihodnjih pritožb, vključno s pritožbami v okviru izjave EU in Turčije;

| (c) | čimprejšnjo zaključitev obravnave vseh še nerešenih zahtevkov za sodno presojo upravnih odločitev; |
| --- | --- |

(c)

čimprejšnjo zaključitev obravnave vseh še nerešenih zahtevkov za sodno presojo upravnih odločitev;

| (d) | povečanje števila odločitev na odbor, po potrebi vključno z organizacijo pogostejših sej, uporabo pravne pomoči pri pripravi odločitev, specializacijo odborov in s stalno zaposlitvijo članov odborov brez poseganja v njihovo neodvisnost; |
| --- | --- |

(d)

povečanje števila odločitev na odbor, po potrebi vključno z organizacijo pogostejših sej, uporabo pravne pomoči pri pripravi odločitev, specializacijo odborov in s stalno zaposlitvijo članov odborov brez poseganja v njihovo neodvisnost;

| (e) | zadostno usposabljanje za člane pritožbenih odborov, po potrebi tudi ob podpori EASO. |
| --- | --- |

(e)

zadostno usposabljanje za člane pritožbenih odborov, po potrebi tudi ob podpori EASO.

Grški organi bi morali na podlagi celovite in redne ocene potreb opredeliti, koliko pritožbenih odborov je potrebnih v okviru novega pritožbenega organa, da se lahko obravnavajo vse pritožbe prosilcev za mednarodno zaščito, potrebno število človeških virov za nadaljevanje nemotenega delovanja teh odborov in morebitne druge ukrepe, ki bi lahko bili potrebni, kot so spremembe delovnih metod. To bi moralo še zlasti vključevati oceno, ali zadošča 20 pritožbenih odborov, ki naj bi bili ustanovljeni do konca februarja 2017.

Pravna pomoč

| 4. | Grčija bi morala zagotoviti, da pravni okvir za dostop do brezplačne pravne pomoči deluje v praksi in da se vsem prosilcem za azil nudi potrebna pravna pomoč za sodno presojo upravnih odločitev o prošnjah za mednarodno zaščito. Grčija bi morala zlasti:






  (a) | čim prej začeti uspešno izvajati ministrski sklep o zagotavljanju storitev brezplačne pravne pomoči; |
| --- | --- | --- |

4.

(a)

čim prej začeti uspešno izvajati ministrski sklep o zagotavljanju storitev brezplačne pravne pomoči;

| (b) | hitro skleniti pogodbo za stalni seznam odvetnikov, ki lahko nudijo te storitve vsem prosilcem na pritožbeni stopnji v Grčiji. Grčija bi morala medtem zagotoviti, da se v okviru projektov, ki se že izvajata na celini in na otokih, zagotavlja učinkovita brezplačna pravna pomoč vsem prosilcem za azil. |
| --- | --- |

(b)

hitro skleniti pogodbo za stalni seznam odvetnikov, ki lahko nudijo te storitve vsem prosilcem na pritožbeni stopnji v Grčiji. Grčija bi morala medtem zagotoviti, da se v okviru projektov, ki se že izvajata na celini in na otokih, zagotavlja učinkovita brezplačna pravna pomoč vsem prosilcem za azil.

Obravnava mladoletnikov brez spremstva in ranljivih oseb med azilnim postopkom

| 5. | Grčija bi morala zagotoviti vzpostavitev ustreznih struktur in sprejeti ustrezne ukrepe za identifikacijo in obravnavo ranljivih prosilcev, vključno z mladoletniki brez spremstva. Grčija bi morala zlasti:






  (a) | nemudoma uvesti primeren postopek skrbništva s sprejetjem potrebnega zakonodajnega okvira za izvajanje ustreznih določb zakona št. 4375/2016; |
| --- | --- | --- |

5.

(a)

nemudoma uvesti primeren postopek skrbništva s sprejetjem potrebnega zakonodajnega okvira za izvajanje ustreznih določb zakona št. 4375/2016;

| (b) | določiti in zaposliti potrebno osebje direktorata za sprejem in oddelka za zaščito mladoletnikov brez spremstva, da čim prej zagotovi potrebna jamstva v okviru azilnega prava za iskanje družine in pravno zastopanje; |
| --- | --- |

(b)

določiti in zaposliti potrebno osebje direktorata za sprejem in oddelka za zaščito mladoletnikov brez spremstva, da čim prej zagotovi potrebna jamstva v okviru azilnega prava za iskanje družine in pravno zastopanje;

| (c) | zagotoviti, da se postopki za identifikacijo prosilcev s posebnimi postopkovnimi potrebami in potrebami glede sprejema, vključno z mladoletniki brez spremstva, izvajajo v praksi ter da se tem prosilcem nudi potrebna psihosocialna podpora, zlasti če so bili žrtve spolnega nasilja in izkoriščanja ali trgovine z ljudmi, in da se vedno ustrezno upošteva najboljša korist otroka. |
| --- | --- |

(c)

zagotoviti, da se postopki za identifikacijo prosilcev s posebnimi postopkovnimi potrebami in potrebami glede sprejema, vključno z mladoletniki brez spremstva, izvajajo v praksi ter da se tem prosilcem nudi potrebna psihosocialna podpora, zlasti če so bili žrtve spolnega nasilja in izkoriščanja ali trgovine z ljudmi, in da se vedno ustrezno upošteva najboljša korist otroka.

Uporaba sredstev EU v okviru nacionalnih programov

| 6. | Grčija bi morala zagotoviti, da se znatna sredstva EU, ki so na voljo, v celoti izkoristijo, zlasti s takojšnjo uporabo virov iz nacionalnih programov v okviru skladov AMIF in ISF ter z uporabo dopolnilnih sredstev iz strukturnih skladov. Glede na to bi morala Grčija sprejeti potrebne ukrepe, da bi v celoti črpala razpoložljiva sredstva iz nacionalnih programov ter tako zadostila nujnim potrebam, zlasti na področju sprejema in drugih storitev za migrante, ki so prisotni v Grčiji, in sicer z izboljšanjem koordinacije med zadevnimi zainteresiranimi stranmi, okrepitvijo operativnih zmogljivosti in izboljšanjem izvedbenega mehanizma. |
| --- | --- |

6.

Tehnična podpora, ki jo zagotavljajo druge države članice

| 7. | Države članice so pozvane, da zagotavljajo dodatno podporo Grčiji, in sicer z imenovanjem strokovnjakov ob različnih pozivih EASO, z zagotavljanjem daljših napotitev ter iskanjem izkušenejših in specializiranih profilov. |
| --- | --- |

7.

II.   PODROBNOSTI PONOVNE VZPOSTAVITVE PREDAJ

| 8. | Priporoča se ponovna vzpostavitev predaj prosilcev za azil Grčiji v skladu z Uredbo (EU) št. 604/2013 pod pogoji in na način, določenimi v točkah 9 in 10. |
| --- | --- |

8.

Področje uporabe

| 9. | Ponovna vzpostavitev predaj bi morala veljati za prosilce za azil, ki so od 15. marca 2017 na neregularen način vstopili v Grčijo na zunanjih mejah, ali za druge osebe, za katere je Grčija od tega datuma odgovorna na podlagi meril iz poglavja III Uredbe (EU) št. 604/2013, razen člena 13, in sicer postopoma v skladu z zmogljivostmi za sprejem in obravnavo prosilcev v Grčiji v skladu z direktivama 2013/32/EU in 2013/33/EU. Ranljivih prosilcev za azil, vključno z mladoletniki brez spremstva, za zdaj ne bi smeli predajati Grčiji. |
| --- | --- |

9.

Sodelovanje in posamezna zagotovila

| 10. | Organi držav članic so pozvani, da pred predajo prosilca Grčiji tesno sodelujejo z grškimi organi, da se zagotovi izpolnjevanje pogojev iz točke 9 ter zlasti, da bo prosilec sprejet v sprejemni objekt, ki izpolnjuje standarde iz zakonodaje EU, zlasti iz Uredbe 2013/33/EU o pogojih za sprejem, da bo prosilčeva prošnja obravnavana v rokih, določenih v direktivi 2013/32/EU o azilnih postopkih, ter da bo prosilec obravnavan v skladu z zakonodajo EU v vseh ostalih relevantnih pogledih. Grški organi so pozvani k polnemu sodelovanju glede predložitve takšnih zagotovil drugim državam članicam. |
| --- | --- |

10.

III.   PODPORA IN POROČANJE

Podpora EASO in poročanje

| 11. | EASO bi moral vzpostaviti skupino strokovnjakov držav članic, ki bi bila v Grčijo napotena, da bi podpirala sodelovanje med državami članicami ter poročala glede tega, ali se osebe, ki so znova predane Grčiji v skladu z dublinsko uredbo, obravnavajo v skladu z zagotovili, ki jih v skladu s točko 10 predloži Grčija. |
| --- | --- |

11.

Poročanje Grčije

| 12. | Grčija je pozvana, da do 15. februarja 2017 predloži poročilo o napredku pri izvajanju tega priporočila. Poročilo bi moralo zlasti vključevati opis ukrepov, sprejetih za odpravo preostalih pomanjkljivosti, navedenih v tem priporočilu, vključno s tem, kako so grški organi vzpostavili potrebne človeške in materialne vire iz točk 1 do 5 tega priporočila oziroma kako to nameravajo storiti, in opis rednih ocen potreb iz točk 1 do 3 tega priporočila. Poleg tega bi moralo podrobno opisati, kako nameravajo grški organi izvajati postopek za predložitev zagotovil glede posameznih primerov iz točke 10. |
| --- | --- |

12.

| 13. | Poročilo bi moralo vsebovati tudi naslednje informacije:






  (a) | skupne trenutne in načrtovane stalne in začasne sprejemne zmogljivosti, namenjene prosilcem za mednarodno zaščito, in naravo teh zmogljivosti; |
| --- | --- | --- |

13.

(a)

skupne trenutne in načrtovane stalne in začasne sprejemne zmogljivosti, namenjene prosilcem za mednarodno zaščito, in naravo teh zmogljivosti;

| (b) | skupno število nerešenih prošenj za azil na prvi stopnji; |
| --- | --- |

(b)

skupno število nerešenih prošenj za azil na prvi stopnji;

| (c) | izčrpne podatke o vseh nerešenih pritožbah in izdanih odločbah na drugi stopnji, vključno s primeri dopustnosti, tako s strani novih pritožbenih odborov kot tudi pritožbenih odborov za odpravo zaostankov; |
| --- | --- |

(c)

izčrpne podatke o vseh nerešenih pritožbah in izdanih odločbah na drugi stopnji, vključno s primeri dopustnosti, tako s strani novih pritožbenih odborov kot tudi pritožbenih odborov za odpravo zaostankov;

| (d) | skupno trenutno in načrtovano število uslužbencev za obdelavo prošenj za azil, registriranih pri azilni službi, in uslužbencev direktorata za sprejem; ter skupno trenutno in načrtovano število uslužbencev in število odborov, ki jih je postopoma do operativne faze vzpostavil pritožbeni organ. |
| --- | --- |

(d)

skupno trenutno in načrtovano število uslužbencev za obdelavo prošenj za azil, registriranih pri azilni službi, in uslužbencev direktorata za sprejem; ter skupno trenutno in načrtovano število uslužbencev in število odborov, ki jih je postopoma do operativne faze vzpostavil pritožbeni organ.

| 14. | Grčija je pozvana, da po 15. februarja 2017 vsaka dva meseca poroča o izvajanju tega priporočila. |
| --- | --- |

14.

V Bruslju, 8. decembra 2016

Za Komisijo

Dimitris AVRAMOPOULOS

Član Komisije

---

(1)  Uredba (EU) št. 604/2013 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 26. junija 2013 o vzpostavitvi meril in mehanizmov za določitev države članice, odgovorne za obravnavanje prošnje za mednarodno zaščito, ki jo v eni od držav članic vloži državljan tretje države ali oseba brez državljanstva (UL L 180, 29.6.2013, str. 31).

1

(2)  M. S. S. proti Belgiji in Grčiji (št. 30696/09) in N. S. proti Secretary of State for the Home Department, združeni zadevi C-411/10 in C-493/10.

2

(3)  Uredba sveta (ES) št. 343/2003 z dne 18. februarja 2003 o vzpostavitvi meril in mehanizmov za določitev države članice, odgovorne za obravnavanje prošnje za azil, ki jo v eni od držav članic vloži državljan tretje države (UL L 50, 25.2.2003, str. 1), ki jo je nadomestila Uredba (EU) št. 604/2013.

3

(4)  Podatki agencije Frontex z dne 4. decembra 2016.

4

(5)  Izjava EU in Turčije z dne 18. marca 2016.

5

(6)  Glej poročila Komisije o napredku pri izvajanju izjave EU in Turčije, http://ec.europa.eu/dgs/home-affairs/what-we-do/policies/european-agenda-migration/proposal-implementation-package/index_en.htm.

6

(7)  Povprečno dnevno število prihodov v Grčijo med 1. majem in 31. julijem 2016 je bilo 52, povprečno dnevno število prihodov v Grčijo med 1. avgustom in 29. novembrom 2016 pa 94.

7

(8)  http://www.media.gov.gr/index.php, dostop do strani na dan 6. decembra 2016.

8

(9)  Sklep Sveta (EU) 2015/1523 z dne 14. septembra 2015 o uvedbi začasnih ukrepov na področju mednarodne zaščite v korist Italije in Grčije, UL L 239, 15.9.2015, str. 146, in Sklep Sveta (EU) 2015/1601 z dne 22. septembra 2015 o uvedbi začasnih ukrepov na področju mednarodne zaščite v korist Italije in Grčije, UL L 248, 24.9.2015, str. 80.

9

(10)  Sporočilo Komisije Evropskemu parlamentu, Evropskemu svetu in Svetu: Osmo poročilo o premestitvi in preselitvi, COM(2016) 791 final z dne 7. decembra 2016.

10

(11)  Priporočilo Komisije z dne 10. februarja 2016, naslovljeno na Helensko republiko, o nujnih ukrepih, ki bi jih morala Grčija sprejeti zaradi ponovne vzpostavitve predaj v skladu z Uredbo (EU) št. 604/2013 (C(2016) 871 final); Priporočilo Komisije z dne 15. junija 2016, naslovljeno na Helensko republiko, o posebnih nujnih ukrepih, ki bi jih morala Grčija sprejeti zaradi ponovne vzpostavitve predaj v skladu z Uredbo (EU) št. 604/2013 (C(2016) 3805 final).

11

(12)  Priporočilo Komisije z dne 28. septembra 2016, naslovljeno na Helensko republiko, o posebnih nujnih ukrepih, ki bi jih morala Grčija sprejeti zaradi ponovne vzpostavitve predaj v skladu z Uredbo (EU) št. 604/2013 (C (2016) 6311 final).

12

(13)  Do konca leta 2016 naj bi bila večina „predhodno registriranih“ prošenj polno registriranih/vloženih. Namen tega ukrepa predhodne registracije, ki je bil zaključen avgusta 2016, je bila predhodna registracija vseh državljanov tretjih držav brez urejenega statusa, ki so prispeli v Grčijo pred 20. marcem 2016 in so želeli zaprositi za mednarodno zaščito, vendar jih grški organi še niso usmerili v azilni postopek. Poleti je bilo predhodno registriranih okoli 28 000 oseb.

13

(14)  Direktiva 2013/32/EU Evropskega parlamenta in Sveta z dne 26. junija 2013 o skupnih postopkih za priznanje ali odvzem mednarodne zaščite (UL L 180, 29.6.2013, str. 60).

14

(15)  Direktiva 2013/33/EU Evropskega parlamenta in Sveta z dne 26. junija 2013 o standardih za sprejem prosilcev za mednarodno zaščito (UL L 180, 29.6.2013, str. 96).

15

(16)  Zakon št. 4375/2016 o strukturi in delovanju azilne službe, pritožbenega organa ter službe za sprejem in identifikacijo, ustanovitvi generalnega sekretariata za sprejem ter prenosu Direktive 2013/32/EU Evropskega parlamenta in Sveta z dne 26. junija 2013 o skupnih postopkih za priznanje ali odvzem mednarodne zaščite (prenovitev) in drugih določb v grško zakonodajo. Na voljo na naslovu: http://www.hellenicparliament.gr/UserFiles/bcc26661-143b-4f2d-8916-0e0e66ba4c50/o-prosf-pap.pdf.

16

Da bi lahko grški organi navedeni zakon v celoti izvajali, je treba sprejeti izvedbene akte v obliki ministrskih ali medresorskih sklepov.

(17)  Zakon št. 4399/2016: http://www.asylumineurope.org/sites/default/files/resources/n_4399.2016.pdf.

17

(18)  Zakon št. 4415/2016: https://www.alfavita.gr/sites/default/files/attachments/fek_ellinoglosi.pdf.

18

(19)  http://www.media.gov.gr/images/prosfygiko/REFUGEE_FLOWS-01-12-2016.pdf

19

Ti začasni zasilni in stalni objekti so bili vzpostavljeni na žariščnih točkah na Egejskih otokih in na celini.

(20)  Grški minister Mouzalas je navedel, da je na otokih v resnici manj migrantov (približno 10 000–12 000).

20

(21)  http://reliefweb.int/report/greece/situation-update-unaccompanied-children-uac-greece-2-november-2016

21

(22)  http://data.unhcr.org/mediterranean/country.php?id=83

22

(23)  Člen 1(3) zakona št. 4375/2016.

23

(24)  Informacije o zaposlovanju, ki jih je grška azilna služba predložila na sestanku s službami Komisije 10. novembra 2016.

24

(25)  Vendar ta izmenični odbor zaradi povečanja delovne obremenitve zaradi izvajanja izjave EU in Turčije v preučitev dobi 100 primerov na mesec.

25

(26)  Medresorski sklep (UL B 1862, 24.6.2016).

26

(27)  Člen 22(3) zakona št. 4375/2016.

27

(28)  Člen 28 predsedniškega odloka št. 114/2010.

28

(29)  Informacije, ki so bile predložene službam Komisije na sestanku s pritožbenim organom novembra 2016.

29

(30)  Sporazum o nepovratnih sredstvih je bil podpisan 15. julija 2016.

30

(31)  Ministrski sklep št. 1982 z dne 16. februarja 2016 (uradni list B' 335).

31

(32)  Organizacija Human Rights Watch, „
  Why Are You Keeping Me Here?
  “, september 2016 https://www.hrw.org/sites/default/files/report_pdf/greece0916_web.pdf.

32

Why Are You Keeping Me Here?

(33)  Sporočilo Komisije Evropskemu parlamentu, Evropskemu svetu in Svetu: „Vrnitev k schengenski ureditvi – časovni načrt“ (COM(2016) 120 final z dne 4. marca 2016).

33

(34)  COM(2016) 270 final.

34

---

Popravki

| 15.12.2016 | SL | Uradni list Evropske unije | L 340/72 |
| --- | --- | --- | --- |

15.12.2016

SL

Uradni list Evropske unije

L 340/72

---

Popravek Uredbe Komisije (EU) 2016/1015 z dne 17. junija 2016 o spremembi prilog II in III k Uredbi Evropskega parlamenta in Sveta (ES) št. 396/2005 glede mejnih vrednosti ostankov za 1-naftilacetamid, 1-naftilocetno kislino, kloridazon, fluazifop-P, fuberidazol, mepikvat in tralkoksidim v ali na nekaterih proizvodih

(
  Uradni list Evropske unije L 172 z dne 29. junija 2016
  )

Na strani 21, točka 2 Priloge:

besedilo:

| „2. | V delu B Priloge III se črtajo stolpci za 1-naftilacetamid, 1-naftilocetno kislino, kloridazon, fluazifop-P, fuberidazol, mepikvat in tralkoksidim.“ |
| --- | --- |

„2.

se glasi:

| „2. | V delu A Priloge III se črtajo stolpci za 1-naftilacetamid, 1-naftilocetno kislino, kloridazon, fluazifop-P, fuberidazol, mepikvat in tralkoksidim.“ |
| --- | --- |

„2.

---