# Euroopa Liidu L 352/2016

| | ISSN 1977-0650 |
| --- | --- |
| Euroopa Liidu
  Teataja | L 352 |
| | |
| Eestikeelne väljaanne | Õigusaktid | 59. aastakäik23. detsember 2016 |

ISSN 1977-0650

Euroopa Liidu

Teataja

L 352

Eestikeelne väljaanne

Õigusaktid

59. aastakäik23. detsember 2016

---

| Sisukord | | I   Seadusandlikud aktid | Lehekülg |
| --- | --- | --- | --- |
| | | DIREKTIIVID |
| | * | Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv (EL) 2016/2370, 14. detsember 2016, millega muudetakse direktiivi 2012/34/EL riigisiseste raudtee-reisijateveoteenuste turu avamise ja raudteeinfrastruktuuri juhtimise osas (
  1
  ) | 1 |
| | | OTSUSED |
| | * | Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsus (EL) 2016/2371, 14. detsember 2016, täiendava makromajandusliku finantsabi andmise kohta Jordaania Hašimiidi Kuningriigile | 18 |

Sisukord

I   Seadusandlikud aktid

Lehekülg

DIREKTIIVID

*

Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv (EL) 2016/2370, 14. detsember 2016, millega muudetakse direktiivi 2012/34/EL riigisiseste raudtee-reisijateveoteenuste turu avamise ja raudteeinfrastruktuuri juhtimise osas (
  1
  )

1

1

OTSUSED

*

Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsus (EL) 2016/2371, 14. detsember 2016, täiendava makromajandusliku finantsabi andmise kohta Jordaania Hašimiidi Kuningriigile

18

| | | II   Muud kui seadusandlikud aktid |
| --- | --- | --- |
| | | MÄÄRUSED |
| | * | Nõukogu määrus (EL) 2016/2372, 19. detsember 2016, millega määratakse kindlaks teatavate Musta mere kalavarude ja kalavarurühmade püügi võimalused 2017. aastaks | 26 |
| | * | Nõukogu rakendusmäärus (EL) 2016/2373, 22. detsember 2016, millega rakendatakse määruse (EÜ) nr 2580/2001 (teatavate isikute ja üksuste vastu suunatud eripiirangute kohta terrorismivastaseks võitluseks) artikli 2 lõiget 3 ning muudetakse rakendusmäärust (EL) 2016/1127 | 31 |
| | * | Komisjoni delegeeritud määrus (EL) 2016/2374, 12. oktoober 2016, millega kehtestatakse tagasiheitekava teatava põhjalähedase püügi puhul edelapiirkonna vetes | 33 |
| | * | Komisjoni delegeeritud määrus (EL) 2016/2375, 12. oktoober 2016, millega kehtestatakse tagasiheitekava teatava põhjalähedase püügi puhul loodepiirkonna vetes | 39 |
| | * | Komisjoni delegeeritud määrus (EL) 2016/2376, 13. oktoober 2016, millega kehtestatakse tagasiheitekava perekonda Venus spp. kuuluvate karpide kohta Itaalia territoriaalvetes | 48 |
| | * | Komisjoni delegeeritud määrus (EL) 2016/2377, 14. oktoober 2016, millega muudetakse delegeeritud määrust (EL) nr 1394/2014, millega kehtestatakse tagasiheitekava seoses teatavate pelaagiliste liikide püügiga edelapiirkonna vetes | 50 |
| | * | Komisjoni rakendusmäärus (EL) 2016/2378, 21. detsember 2016, millega muudetakse määrust (EÜ) nr 1484/95 kodulinnuliha- ja munasektori ning ovoalbumiini tüüpiliste hindade kindlaksmääramise osas | 52 |
| | | Komisjoni rakendusmäärus (EL) 2016/2379, 22. detsember 2016, millega kehtestatakse kindlad impordiväärtused, et määrata kindlaks teatava puu- ja köögivilja hind piiril | 55 |
| | | OTSUSED |
| | * | Poliitika- ja julgeolekukomitee otsus (ÜVJP) 2016/2380, 13. detsember 2016, millega pikendatakse Gruusias läbiviidava Euroopa Liidu vaatlusmissiooni (EUMM Georgia) juhi volitusi | 57 |
| | * | Poliitika- ja julgeolekukomitee otsus (ÜVJP) 2016/2381, 14. detsember 2016, millega pikendatakse Malis läbiviidava Euroopa Liidu ÜJKP missiooni (EUCAP Sahel Mali) juhi volitusi (EUCAP Sahel Mali/2/2016) | 59 |
| | * | Nõukogu otsus (ÜVJP) 2016/2382, 21. detsember 2016, millega luuakse Euroopa Julgeoleku- ja Kaitsekolledž (ESDC) ning tunnistatakse kehtetuks otsus 2013/189/ÜVJP | 60 |
| | * | Nõukogu otsus (ÜVJP) 2016/2383, 21. detsember 2016, Euroopa Liidu toetuse kohta Rahvusvahelise Aatomienergiaagentuuri tegevusele tuumajulgeoleku valdkonnas ning massihävitusrelvade leviku vastase ELi strateegia rakendamisel | 74 |
| | * | Nõukogu otsus (ÜVJP) 2016/2384, 22. detsember 2016, millega ajakohastatakse nende isikute, rühmituste ja üksuste loetelu, kelle suhtes kohaldatakse ühise seisukoha 2001/931/ÜVJP (terrorismivastaste erimeetmete rakendamise kohta) artikleid 2, 3 ja 4, ning millega muudetakse otsust (ÜVJP) 2016/1136 | 92 |

II   Muud kui seadusandlikud aktid

MÄÄRUSED

*

Nõukogu määrus (EL) 2016/2372, 19. detsember 2016, millega määratakse kindlaks teatavate Musta mere kalavarude ja kalavarurühmade püügi võimalused 2017. aastaks

26

*

Nõukogu rakendusmäärus (EL) 2016/2373, 22. detsember 2016, millega rakendatakse määruse (EÜ) nr 2580/2001 (teatavate isikute ja üksuste vastu suunatud eripiirangute kohta terrorismivastaseks võitluseks) artikli 2 lõiget 3 ning muudetakse rakendusmäärust (EL) 2016/1127

31

*

Komisjoni delegeeritud määrus (EL) 2016/2374, 12. oktoober 2016, millega kehtestatakse tagasiheitekava teatava põhjalähedase püügi puhul edelapiirkonna vetes

33

*

Komisjoni delegeeritud määrus (EL) 2016/2375, 12. oktoober 2016, millega kehtestatakse tagasiheitekava teatava põhjalähedase püügi puhul loodepiirkonna vetes

39

*

Komisjoni delegeeritud määrus (EL) 2016/2376, 13. oktoober 2016, millega kehtestatakse tagasiheitekava perekonda Venus spp. kuuluvate karpide kohta Itaalia territoriaalvetes

Venus

48

*

Komisjoni delegeeritud määrus (EL) 2016/2377, 14. oktoober 2016, millega muudetakse delegeeritud määrust (EL) nr 1394/2014, millega kehtestatakse tagasiheitekava seoses teatavate pelaagiliste liikide püügiga edelapiirkonna vetes

50

*

Komisjoni rakendusmäärus (EL) 2016/2378, 21. detsember 2016, millega muudetakse määrust (EÜ) nr 1484/95 kodulinnuliha- ja munasektori ning ovoalbumiini tüüpiliste hindade kindlaksmääramise osas

52

Komisjoni rakendusmäärus (EL) 2016/2379, 22. detsember 2016, millega kehtestatakse kindlad impordiväärtused, et määrata kindlaks teatava puu- ja köögivilja hind piiril

55

OTSUSED

*

Poliitika- ja julgeolekukomitee otsus (ÜVJP) 2016/2380, 13. detsember 2016, millega pikendatakse Gruusias läbiviidava Euroopa Liidu vaatlusmissiooni (EUMM Georgia) juhi volitusi

57

*

Poliitika- ja julgeolekukomitee otsus (ÜVJP) 2016/2381, 14. detsember 2016, millega pikendatakse Malis läbiviidava Euroopa Liidu ÜJKP missiooni (EUCAP Sahel Mali) juhi volitusi (EUCAP Sahel Mali/2/2016)

59

*

Nõukogu otsus (ÜVJP) 2016/2382, 21. detsember 2016, millega luuakse Euroopa Julgeoleku- ja Kaitsekolledž (ESDC) ning tunnistatakse kehtetuks otsus 2013/189/ÜVJP

60

*

Nõukogu otsus (ÜVJP) 2016/2383, 21. detsember 2016, Euroopa Liidu toetuse kohta Rahvusvahelise Aatomienergiaagentuuri tegevusele tuumajulgeoleku valdkonnas ning massihävitusrelvade leviku vastase ELi strateegia rakendamisel

74

*

Nõukogu otsus (ÜVJP) 2016/2384, 22. detsember 2016, millega ajakohastatakse nende isikute, rühmituste ja üksuste loetelu, kelle suhtes kohaldatakse ühise seisukoha 2001/931/ÜVJP (terrorismivastaste erimeetmete rakendamise kohta) artikleid 2, 3 ja 4, ning millega muudetakse otsust (ÜVJP) 2016/1136

92

| | |
| --- | --- |
| | (1)   EMPs kohaldatav tekst |

---

(1)   EMPs kohaldatav tekst

1

| ET | Aktid, mille peakiri on trükitud harilikus trükikirjas, käsitlevad põllumajandusküsimuste igapäevast korraldust ning nende kehtivusaeg on üldjuhul piiratud.
  Kõigi ülejäänud aktide pealkirjad on trükitud poolpaksus kirjas ja nende ette on märgitud tärn. |
| --- | --- |

ET

Aktid, mille peakiri on trükitud harilikus trükikirjas, käsitlevad põllumajandusküsimuste igapäevast korraldust ning nende kehtivusaeg on üldjuhul piiratud.

Kõigi ülejäänud aktide pealkirjad on trükitud poolpaksus kirjas ja nende ette on märgitud tärn.

---

I Seadusandlikud aktid

DIREKTIIVID

| 23.12.2016 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 352/1 |
| --- | --- | --- | --- |

23.12.2016

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 352/1

---

EUROOPA PARLAMENDI JA NÕUKOGU DIREKTIIV (EL) 2016/2370,

14. detsember 2016,

millega muudetakse direktiivi 2012/34/EL riigisiseste raudtee-reisijateveoteenuste turu avamise ja raudteeinfrastruktuuri juhtimise osas

(EMPs kohaldatav tekst)

EUROOPA PARLAMENT JA EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artiklit 91,

võttes arvesse Euroopa Komisjoni ettepanekut,

olles edastanud seadusandliku akti eelnõu liikmesriikide parlamentidele,

võttes arvesse Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamust (1),

võttes arvesse Regioonide Komitee arvamust (2),

toimides seadusandliku tavamenetluse kohaselt (3)

ning arvestades järgmist:

| (1) | Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiviga 2012/34/EL (4) luuakse ühtne Euroopa raudteepiirkond, kus on ühised eeskirjad raudteeveo-ettevõtjate ja raudteeinfrastruktuuri-ettevõtjate juhtimise, infrastruktuuri rahastamise ja kasutustasude, raudteeinfrastruktuurile ja teenustele juurdepääsu tingimuste ning raudteeturu regulatiivse järelevalve kohta. Ühtse Euroopa raudteepiirkonna väljaarendamine tuleks saavutada avatud juurdepääsu põhimõtte laiendamisega riigisisestele raudteeveoturgudele ja raudteeinfrastruktuuri-ettevõtjate juhtimise reformimisega, mille eesmärk on tagada võrdne juurdepääs infrastruktuurile. |
| --- | --- |

(1)

Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiviga 2012/34/EL (4) luuakse ühtne Euroopa raudteepiirkond, kus on ühised eeskirjad raudteeveo-ettevõtjate ja raudteeinfrastruktuuri-ettevõtjate juhtimise, infrastruktuuri rahastamise ja kasutustasude, raudteeinfrastruktuurile ja teenustele juurdepääsu tingimuste ning raudteeturu regulatiivse järelevalve kohta. Ühtse Euroopa raudteepiirkonna väljaarendamine tuleks saavutada avatud juurdepääsu põhimõtte laiendamisega riigisisestele raudteeveoturgudele ja raudteeinfrastruktuuri-ettevõtjate juhtimise reformimisega, mille eesmärk on tagada võrdne juurdepääs infrastruktuurile.

| (2) | Raudtee-reisijateveoteenuste kasv ei ole pidanud sammu muude transpordiliikide arenguga. Ühtse Euroopa raudteepiirkonna väljaarendamine peaks veelgi panustama raudteetranspordi kui muudele transpordiliikidele usaldusväärse alternatiivi arengusse. Seetõttu on äärmiselt oluline, et õigusakte, millega luuakse ühtne Euroopa raudteepiirkond, kohaldatakse tulemuslikult ettenähtud tähtaja jooksul. |
| --- | --- |

(2)

Raudtee-reisijateveoteenuste kasv ei ole pidanud sammu muude transpordiliikide arenguga. Ühtse Euroopa raudteepiirkonna väljaarendamine peaks veelgi panustama raudteetranspordi kui muudele transpordiliikidele usaldusväärse alternatiivi arengusse. Seetõttu on äärmiselt oluline, et õigusakte, millega luuakse ühtne Euroopa raudteepiirkond, kohaldatakse tulemuslikult ettenähtud tähtaja jooksul.

| (3) | Liidu raudtee-kaubaveoteenuste turg ja rahvusvaheliste raudtee-reisijateveoteenuste turg on konkurentsile avatud vastavalt alates 2007. ja 2010. aastast kooskõlas Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2004/51/EÜ (5) ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiviga 2007/58/EÜ (6). Lisaks on mõni liikmesriik avanud konkurentsile ka oma riigisisesed reisijateveoteenused, kehtestades avatud juurdepääsu õiguse, korraldades hankeid avaliku teenindamise lepingute sõlmimiseks või kasutades mõlemat nimetatud võimalust. Sellisel turu avamisel peaks olema positiivne mõju ühtse Euroopa raudteepiirkonna toimimisele, mille tulemusel kasutajate jaoks teenused paranevad. |
| --- | --- |

(3)

Liidu raudtee-kaubaveoteenuste turg ja rahvusvaheliste raudtee-reisijateveoteenuste turg on konkurentsile avatud vastavalt alates 2007. ja 2010. aastast kooskõlas Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2004/51/EÜ (5) ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiviga 2007/58/EÜ (6). Lisaks on mõni liikmesriik avanud konkurentsile ka oma riigisisesed reisijateveoteenused, kehtestades avatud juurdepääsu õiguse, korraldades hankeid avaliku teenindamise lepingute sõlmimiseks või kasutades mõlemat nimetatud võimalust. Sellisel turu avamisel peaks olema positiivne mõju ühtse Euroopa raudteepiirkonna toimimisele, mille tulemusel kasutajate jaoks teenused paranevad.

| (4) | Direktiivi 2012/34/EL kohaldamisalast tehtavad konkreetsed erandid peaksid liikmesriikidel võimaldama arvesse võtta nende territooriumil asuvate raudteesüsteemide struktuuri ja korralduse eripära, tagades samal ajal ühtse Euroopa raudteepiirkonna terviklikkuse. |
| --- | --- |

(4)

Direktiivi 2012/34/EL kohaldamisalast tehtavad konkreetsed erandid peaksid liikmesriikidel võimaldama arvesse võtta nende territooriumil asuvate raudteesüsteemide struktuuri ja korralduse eripära, tagades samal ajal ühtse Euroopa raudteepiirkonna terviklikkuse.

| (5) | Võrgustikus oleva raudteeinfrastruktuuri käitamine hõlmab kontrolli ja signaalimist. Kuni asjaomast liini kasutatakse, peaks raudteeinfrastruktuuri-ettevõtja tagama eelkõige infrastruktuuri sobivuse ettenähtud otstarbeks. |
| --- | --- |

(5)

Võrgustikus oleva raudteeinfrastruktuuri käitamine hõlmab kontrolli ja signaalimist. Kuni asjaomast liini kasutatakse, peaks raudteeinfrastruktuuri-ettevõtja tagama eelkõige infrastruktuuri sobivuse ettenähtud otstarbeks.

| (6) | Selleks, et kindlaks teha, kas ettevõtjat tuleks käsitada vertikaalselt integreeritud ettevõtjana, tuleks kohaldada kontrolli mõistet nõukogu määruse (EÜ) nr 139/2004 (7) tähenduses. Kui raudteeinfrastruktuuri-ettevõtja ja raudteeveo-ettevõtja on üksteisest täiesti sõltumatud, kuid mõlema üle teostab otsest kontrolli riik ilma vahetasandi üksuseta, tuleks neid käsitada eraldiseisvate ettevõtjatena. Ministeeriumit, kes teostab kontrolli nii raudteeveo-ettevõtja kui ka raudteeinfrastruktuuri-ettevõtja üle, ei tohiks käsitada vahetasandi üksusena. |
| --- | --- |

(6)

Selleks, et kindlaks teha, kas ettevõtjat tuleks käsitada vertikaalselt integreeritud ettevõtjana, tuleks kohaldada kontrolli mõistet nõukogu määruse (EÜ) nr 139/2004 (7) tähenduses. Kui raudteeinfrastruktuuri-ettevõtja ja raudteeveo-ettevõtja on üksteisest täiesti sõltumatud, kuid mõlema üle teostab otsest kontrolli riik ilma vahetasandi üksuseta, tuleks neid käsitada eraldiseisvate ettevõtjatena. Ministeeriumit, kes teostab kontrolli nii raudteeveo-ettevõtja kui ka raudteeinfrastruktuuri-ettevõtja üle, ei tohiks käsitada vahetasandi üksusena.

| (7) | Käesoleva direktiiviga kehtestatakse täiendavad nõuded raudteeinfrastruktuuri-ettevõtja sõltumatuse tagamiseks. Liikmesriikidel peaks olema vabadus valida erinevate korralduslike mudelite vahel alates täielikust struktuurilisest eraldatusest kuni vertikaalse integratsioonini kooskõlas asjakohaste kaitsemeetmetega, et tagada raudteeinfrastruktuuri-ettevõtja erapooletus seoses põhiülesannete täitmise, liikluse juhtimise ja hooldustööde kavandamisega. Liikmesriigid peaksid tasude määramiseks ja rongiliinide jaotamiseks kehtestatud korra piires tagama, et raudteeinfrastruktuuri-ettevõtjal on põhiülesannete täitmisel organisatsiooniline ja otsustamisalane sõltumatus. |
| --- | --- |

(7)

Käesoleva direktiiviga kehtestatakse täiendavad nõuded raudteeinfrastruktuuri-ettevõtja sõltumatuse tagamiseks. Liikmesriikidel peaks olema vabadus valida erinevate korralduslike mudelite vahel alates täielikust struktuurilisest eraldatusest kuni vertikaalse integratsioonini kooskõlas asjakohaste kaitsemeetmetega, et tagada raudteeinfrastruktuuri-ettevõtja erapooletus seoses põhiülesannete täitmise, liikluse juhtimise ja hooldustööde kavandamisega. Liikmesriigid peaksid tasude määramiseks ja rongiliinide jaotamiseks kehtestatud korra piires tagama, et raudteeinfrastruktuuri-ettevõtjal on põhiülesannete täitmisel organisatsiooniline ja otsustamisalane sõltumatus.

| (8) | Vertikaalselt integreeritud ettevõtjate puhul tuleks kohaldada kaitsemeetmeid, et tagada, et nende ettevõtjate muudel juriidilistel üksustel ei oleks otsustavat mõju põhiülesandeid käsitlevaid otsuseid tegevate isikute ametisse nimetamise ja ametist vabastamise üle. Sellega seoses peaksid liikmesriigid tagama kaebuste esitamise korra olemasolu. |
| --- | --- |

(8)

Vertikaalselt integreeritud ettevõtjate puhul tuleks kohaldada kaitsemeetmeid, et tagada, et nende ettevõtjate muudel juriidilistel üksustel ei oleks otsustavat mõju põhiülesandeid käsitlevaid otsuseid tegevate isikute ametisse nimetamise ja ametist vabastamise üle. Sellega seoses peaksid liikmesriigid tagama kaebuste esitamise korra olemasolu.

| (9) | Liikmesriigid peaksid kehtestama huvide konflikti hindamiseks riigisisese korra. Selles korras peaks reguleeriv asutus võtma arvesse kõiki isiklikke rahalisi, majanduslikke ja kutsealaseid huve, mis võivad ebasoovitavalt mõjutada raudteeinfrastruktuuri-ettevõtja erapooletust. Kui raudteeinfrastruktuuri-ettevõtja ja raudteeveo-ettevõtja on üksteisest sõltumatud, ei peaks asjaolu, et nende üle teostab otsest kontrolli liikmesriigi sama asutus, põhjustama huvide konflikti käesoleva direktiivi tähenduses. |
| --- | --- |

(9)

Liikmesriigid peaksid kehtestama huvide konflikti hindamiseks riigisisese korra. Selles korras peaks reguleeriv asutus võtma arvesse kõiki isiklikke rahalisi, majanduslikke ja kutsealaseid huve, mis võivad ebasoovitavalt mõjutada raudteeinfrastruktuuri-ettevõtja erapooletust. Kui raudteeinfrastruktuuri-ettevõtja ja raudteeveo-ettevõtja on üksteisest sõltumatud, ei peaks asjaolu, et nende üle teostab otsest kontrolli liikmesriigi sama asutus, põhjustama huvide konflikti käesoleva direktiivi tähenduses.

| (10) | Raudteeinfrastruktuuri-ettevõtjate poolt otsuste tegemine rongiliinide jaotamise kohta ja otsuste tegemine infrastruktuuri kasutustasude kohta on põhiülesanded, mis on eluliselt olulised võrdse ja mittediskrimineeriva juurdepääsu tagamiseks raudteeinfrastruktuurile. Kohaldada tuleks rangeid kaitsemeetmeid, et vältida raudteeinfrastruktuuri-ettevõtja tehtud selliste ülesannetega seotud otsuste lubamatut mõjutamist. Neid kaitsemeetmeid tuleks kohandada, et võtta arvesse raudteevaldkonna ettevõtete erinevaid juhtimisstruktuure. |
| --- | --- |

(10)

Raudteeinfrastruktuuri-ettevõtjate poolt otsuste tegemine rongiliinide jaotamise kohta ja otsuste tegemine infrastruktuuri kasutustasude kohta on põhiülesanded, mis on eluliselt olulised võrdse ja mittediskrimineeriva juurdepääsu tagamiseks raudteeinfrastruktuurile. Kohaldada tuleks rangeid kaitsemeetmeid, et vältida raudteeinfrastruktuuri-ettevõtja tehtud selliste ülesannetega seotud otsuste lubamatut mõjutamist. Neid kaitsemeetmeid tuleks kohandada, et võtta arvesse raudteevaldkonna ettevõtete erinevaid juhtimisstruktuure.

| (11) | Sobivaid meetmeid tuleks samuti võtta, et tagada liiklusjuhtimise ja hooldustööde kavandamisega seotud ülesannete täitmine erapooletul viisil, et vältida konkurentsimoonutusi. Selle raames peaksid raudteeinfrastruktuuri-ettevõtjad tagama raudteeveo-ettevõtjate juurdepääsu asjakohasele teabele. Sellega seoses, kui raudteeinfrastruktuuri-ettevõtjad on andnud raudteeveo-ettevõtjatele täiendava juurdepääsu liiklusjuhtimise protsessile, tuleks selline juurdepääs anda võrdsetel tingimustel kõigile asjaomastele raudteeveo-ettevõtjatele. |
| --- | --- |

(11)

Sobivaid meetmeid tuleks samuti võtta, et tagada liiklusjuhtimise ja hooldustööde kavandamisega seotud ülesannete täitmine erapooletul viisil, et vältida konkurentsimoonutusi. Selle raames peaksid raudteeinfrastruktuuri-ettevõtjad tagama raudteeveo-ettevõtjate juurdepääsu asjakohasele teabele. Sellega seoses, kui raudteeinfrastruktuuri-ettevõtjad on andnud raudteeveo-ettevõtjatele täiendava juurdepääsu liiklusjuhtimise protsessile, tuleks selline juurdepääs anda võrdsetel tingimustel kõigile asjaomastele raudteeveo-ettevõtjatele.

| (12) | Kui põhiülesandeid täidab sõltumatu tasude määramise ja/või rongiliinide jaotamise asutus, tuleks tagada raudteeinfrastruktuuri-ettevõtja sõltumatus liiklusjuhtimise ja hooldustööde kavandamisega seotud ülesannete puhul, ilma et neid ülesandeid oleks vaja anda üle sõltumatule üksusele. |
| --- | --- |

(12)

Kui põhiülesandeid täidab sõltumatu tasude määramise ja/või rongiliinide jaotamise asutus, tuleks tagada raudteeinfrastruktuuri-ettevõtja sõltumatus liiklusjuhtimise ja hooldustööde kavandamisega seotud ülesannete puhul, ilma et neid ülesandeid oleks vaja anda üle sõltumatule üksusele.

| (13) | Reguleerivatel asutustel peaks olema õigus teostada järelevalvet liiklusjuhtimise, uuenduste kavandamise ning plaaniliste või plaaniväliste hooldustööde üle, et tagada, et need ei too kaasa diskrimineerimist. |
| --- | --- |

(13)

Reguleerivatel asutustel peaks olema õigus teostada järelevalvet liiklusjuhtimise, uuenduste kavandamise ning plaaniliste või plaaniväliste hooldustööde üle, et tagada, et need ei too kaasa diskrimineerimist.

| (14) | Liikmesriigid peaksid üldreeglina tagama, et raudteeinfrastruktuuri-ettevõtja vastutab võrgustiku käitamise, hooldamise ja uuendamise eest ning et talle on tehtud ülesandeks sellel võrgustikul raudteeinfrastruktuuri arendamine. Kui nimetatud ülesannete täitmine antakse allhanke korras üle eri üksustele, peaks raudteeinfrastruktuuri-ettevõtja ikkagi säilitama järelevalveõiguse ja kandma nende ülesannete täitmise eest lõppvastutust. |
| --- | --- |

(14)

Liikmesriigid peaksid üldreeglina tagama, et raudteeinfrastruktuuri-ettevõtja vastutab võrgustiku käitamise, hooldamise ja uuendamise eest ning et talle on tehtud ülesandeks sellel võrgustikul raudteeinfrastruktuuri arendamine. Kui nimetatud ülesannete täitmine antakse allhanke korras üle eri üksustele, peaks raudteeinfrastruktuuri-ettevõtja ikkagi säilitama järelevalveõiguse ja kandma nende ülesannete täitmise eest lõppvastutust.

| (15) | Vertikaalselt integreeritud ettevõtja osaks olevad raudteeinfrastruktuuri-ettevõtjad võivad anda muude kui põhiülesannete täitmise üle asjaomase ettevõtja raames käesolevas direktiivis sätestatud tingimustel, eeldusel et ei teki huvide konflikti ja et tagatakse tundliku äriteabe konfidentsiaalsus. Põhiülesannete täitmist ei tohiks üle anda ühelegi muule vertikaalselt integreeritud ettevõtja üksusele, välja arvatud juhul, kui selline üksus täidab ainult põhiülesandeid. |
| --- | --- |

(15)

Vertikaalselt integreeritud ettevõtja osaks olevad raudteeinfrastruktuuri-ettevõtjad võivad anda muude kui põhiülesannete täitmise üle asjaomase ettevõtja raames käesolevas direktiivis sätestatud tingimustel, eeldusel et ei teki huvide konflikti ja et tagatakse tundliku äriteabe konfidentsiaalsus. Põhiülesannete täitmist ei tohiks üle anda ühelegi muule vertikaalselt integreeritud ettevõtja üksusele, välja arvatud juhul, kui selline üksus täidab ainult põhiülesandeid.

| (16) | Vajaduse korral ja eelkõige tõhususe tagamiseks, sealhulgas avaliku ja erasektori partnerluste korral, võib raudteeinfrastruktuuri majandamise ülesandeid jagada eri raudteeinfrastruktuuri-ettevõtjate vahel. Raudteeinfrastruktuuri-ettevõtjad peaksid täielikult vastutama nende täidetavate ülesannete eest. |
| --- | --- |

(16)

Vajaduse korral ja eelkõige tõhususe tagamiseks, sealhulgas avaliku ja erasektori partnerluste korral, võib raudteeinfrastruktuuri majandamise ülesandeid jagada eri raudteeinfrastruktuuri-ettevõtjate vahel. Raudteeinfrastruktuuri-ettevõtjad peaksid täielikult vastutama nende täidetavate ülesannete eest.

| (17) | Finantsülekandeid, mis toimuvad raudteeinfrastruktuuri-ettevõtja ja raudteeveo-ettevõtja vahel ning vertikaalselt integreeritud ettevõtjate puhul raudteeinfrastruktuuri-ettevõtja ja integreeritud ettevõtja mis tahes muu juriidilise isiku vahel, tuleks vältida, kui need võivad turul põhjustada konkurentsimoonutusi, eelkõige ristsubsideerimise tulemusena. |
| --- | --- |

(17)

Finantsülekandeid, mis toimuvad raudteeinfrastruktuuri-ettevõtja ja raudteeveo-ettevõtja vahel ning vertikaalselt integreeritud ettevõtjate puhul raudteeinfrastruktuuri-ettevõtja ja integreeritud ettevõtja mis tahes muu juriidilise isiku vahel, tuleks vältida, kui need võivad turul põhjustada konkurentsimoonutusi, eelkõige ristsubsideerimise tulemusena.

| (18) | Raudteeinfrastruktuuri-ettevõtjad võivad kasutada infrastruktuurivõrgustiku majandamisega seotud tegevustest saadavat tulu, mis sisaldab avaliku sektori rahalisi vahendeid, oma äritegevuse rahastamiseks või dividendide maksmiseks oma investoritele tasuna nende raudteeinfrastruktuuri tehtud investeeringute eest. Sellised investorid võivad hõlmata riiki ja eraaktsionäre, kuid ei või hõlmata ettevõtjaid, kes moodustavad vertikaalselt integreeritud ettevõtja osa ja kes teostavad kontrolli nii raudteeveo-ettevõtja kui ka kõnealuse raudteeinfrastruktuuri-ettevõtja üle. Dividende tegevustest, mille puhul ei kasutata avaliku sektori rahalisi vahendeid või raudtee infrastruktuuri kasutamise tasudest saadavat tulu, võivad kasutada ka ettevõtjad, kes moodustavad vertikaalselt integreeritud ettevõtja osa ja kes teostavad kontrolli nii raudteeveo-ettevõtja kui ka kõnealuse raudteeinfrastruktuuri-ettevõtja üle. |
| --- | --- |

(18)

Raudteeinfrastruktuuri-ettevõtjad võivad kasutada infrastruktuurivõrgustiku majandamisega seotud tegevustest saadavat tulu, mis sisaldab avaliku sektori rahalisi vahendeid, oma äritegevuse rahastamiseks või dividendide maksmiseks oma investoritele tasuna nende raudteeinfrastruktuuri tehtud investeeringute eest. Sellised investorid võivad hõlmata riiki ja eraaktsionäre, kuid ei või hõlmata ettevõtjaid, kes moodustavad vertikaalselt integreeritud ettevõtja osa ja kes teostavad kontrolli nii raudteeveo-ettevõtja kui ka kõnealuse raudteeinfrastruktuuri-ettevõtja üle. Dividende tegevustest, mille puhul ei kasutata avaliku sektori rahalisi vahendeid või raudtee infrastruktuuri kasutamise tasudest saadavat tulu, võivad kasutada ka ettevõtjad, kes moodustavad vertikaalselt integreeritud ettevõtja osa ja kes teostavad kontrolli nii raudteeveo-ettevõtja kui ka kõnealuse raudteeinfrastruktuuri-ettevõtja üle.

| (19) | Tasude määramise põhimõtetes ei tohiks välistada võimalust, et infrastruktuuri kasutustasudest saadav tulu kantakse läbi riigi raamatupidamisarvestusest. |
| --- | --- |

(19)

Tasude määramise põhimõtetes ei tohiks välistada võimalust, et infrastruktuuri kasutustasudest saadav tulu kantakse läbi riigi raamatupidamisarvestusest.

| (20) | Kui raudteeinfrastruktuuri-ettevõtja ei ole vertikaalselt integreeritud ettevõtjas eraldi juriidiline isik ning põhiülesannete täitmine antakse ettevõttest välja, andes need sõltumatule tasude määramise ja/või rongiliinide jaotamise asutusele, tuleks asjaomaseid finantsläbipaistvust ja raudteeinfrastruktuuri-ettevõtja sõltumatust käsitlevaid sätteid kohaldada mutatis mutandis ettevõtja teatavate osakondade tasandil. |
| --- | --- |

(20)

Kui raudteeinfrastruktuuri-ettevõtja ei ole vertikaalselt integreeritud ettevõtjas eraldi juriidiline isik ning põhiülesannete täitmine antakse ettevõttest välja, andes need sõltumatule tasude määramise ja/või rongiliinide jaotamise asutusele, tuleks asjaomaseid finantsläbipaistvust ja raudteeinfrastruktuuri-ettevõtja sõltumatust käsitlevaid sätteid kohaldada mutatis mutandis ettevõtja teatavate osakondade tasandil.

| (21) | Selleks et saavutada tõhus võrgustiku majandamine ja infrastruktuuri kasutamine, tuleks asjakohaste koordineerimismehhanismide abil tagada parem koordineerimine raudteeinfrastruktuuri-ettevõtjate ja raudteeveo-ettevõtjate vahel. |
| --- | --- |

(21)

Selleks et saavutada tõhus võrgustiku majandamine ja infrastruktuuri kasutamine, tuleks asjakohaste koordineerimismehhanismide abil tagada parem koordineerimine raudteeinfrastruktuuri-ettevõtjate ja raudteeveo-ettevõtjate vahel.

| (22) | Eesmärgiga aidata kaasa tõhusate ja tulemuslike raudteeveoteenuste osutamisele liidus, tuleks luua Euroopa infrastruktuuriettevõtjate võrgustik, tuginedes olemasolevatele platvormidele. Kõnealuse võrgustiku töös osalemiseks peaks liikmesriikidel olema vabadus otsustada, missugust asutust või missuguseid asutusi tuleks pidada nende peamisteks raudteeinfrastruktuuri-ettevõtjateks. |
| --- | --- |

(22)

Eesmärgiga aidata kaasa tõhusate ja tulemuslike raudteeveoteenuste osutamisele liidus, tuleks luua Euroopa infrastruktuuriettevõtjate võrgustik, tuginedes olemasolevatele platvormidele. Kõnealuse võrgustiku töös osalemiseks peaks liikmesriikidel olema vabadus otsustada, missugust asutust või missuguseid asutusi tuleks pidada nende peamisteks raudteeinfrastruktuuri-ettevõtjateks.

| (23) | Võttes arvesse raudteevõrgustike erinevat suurust ja tihedust ning riiklike, kohalike või piirkondlike asutuste erinevaid organisatsioonilisi struktuure ning erinevaid kogemusi turu avamisel, tuleks liikmesriikidel võimaldada piisavalt paindlikult korraldada oma raudteevõrgustikke nii, et osutada saab avatud juurdepääsu õigusega teenuseid ja avaliku teenindamise lepingute alusel osutatavaid teenuseid, et tagada kõigile reisijatele kvaliteetsed ja kättesaadavad teenused. |
| --- | --- |

(23)

Võttes arvesse raudteevõrgustike erinevat suurust ja tihedust ning riiklike, kohalike või piirkondlike asutuste erinevaid organisatsioonilisi struktuure ning erinevaid kogemusi turu avamisel, tuleks liikmesriikidel võimaldada piisavalt paindlikult korraldada oma raudteevõrgustikke nii, et osutada saab avatud juurdepääsu õigusega teenuseid ja avaliku teenindamise lepingute alusel osutatavaid teenuseid, et tagada kõigile reisijatele kvaliteetsed ja kättesaadavad teenused.

| (24) | Asjaolu, et liidu raudteeveo-ettevõtjatele antakse riigisiseste reisijateveoteenuste osutamiseks juurdepääsuõigus kõigi liikmesriikide raudteeinfrastruktuurile, võib mõjutada avaliku teenindamise lepingu alusel osutatavate raudtee-reisijateveoteenuste korraldamist ja rahastamist. Liikmesriikidel peaks olema asjaomase reguleeriva asutuse otsuse alusel võimalus piirata kõnealust juurdepääsuõigust juhul, kui nimetatud õigus ohustaks avaliku teenindamise lepingute majanduslikku tasakaalu. |
| --- | --- |

(24)

Asjaolu, et liidu raudteeveo-ettevõtjatele antakse riigisiseste reisijateveoteenuste osutamiseks juurdepääsuõigus kõigi liikmesriikide raudteeinfrastruktuurile, võib mõjutada avaliku teenindamise lepingu alusel osutatavate raudtee-reisijateveoteenuste korraldamist ja rahastamist. Liikmesriikidel peaks olema asjaomase reguleeriva asutuse otsuse alusel võimalus piirata kõnealust juurdepääsuõigust juhul, kui nimetatud õigus ohustaks avaliku teenindamise lepingute majanduslikku tasakaalu.

| (25) | Raudteeveo-ettevõtjate õigus saada juurdepääs infrastruktuurile ei mõjuta pädeva asutuse võimalust anda ainuõigusi kooskõlas Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 1370/2007 (8) artikliga 3 ega võimalust sõlmida otse avaliku teenindamise leping nimetatud määruse artiklis 5 kehtestatud tingimustel. Sellise avaliku teenindamise lepingu olemasolu ei tohiks anda liikmesriigile õigust piirata muude raudteeveo-ettevõtjate juurdepääsuõigust asjaomasele raudteeinfrastruktuurile raudtee-reisijateveoteenuste osutamiseks, välja arvatud juhul, kui sellised teenused ohustaksid avaliku teenindamise lepingu majanduslikku tasakaalu. |
| --- | --- |

(25)

Raudteeveo-ettevõtjate õigus saada juurdepääs infrastruktuurile ei mõjuta pädeva asutuse võimalust anda ainuõigusi kooskõlas Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 1370/2007 (8) artikliga 3 ega võimalust sõlmida otse avaliku teenindamise leping nimetatud määruse artiklis 5 kehtestatud tingimustel. Sellise avaliku teenindamise lepingu olemasolu ei tohiks anda liikmesriigile õigust piirata muude raudteeveo-ettevõtjate juurdepääsuõigust asjaomasele raudteeinfrastruktuurile raudtee-reisijateveoteenuste osutamiseks, välja arvatud juhul, kui sellised teenused ohustaksid avaliku teenindamise lepingu majanduslikku tasakaalu.

| (26) | Reguleerivad asutused peaksid huvitatud isikute taotlusel objektiivse majandusanalüüsi alusel hindama, kas kehtivate avaliku teenindamise lepingute majanduslik tasakaal võiks olla ohustatud. |
| --- | --- |

(26)

Reguleerivad asutused peaksid huvitatud isikute taotlusel objektiivse majandusanalüüsi alusel hindama, kas kehtivate avaliku teenindamise lepingute majanduslik tasakaal võiks olla ohustatud.

| (27) | Hindamisel tuleks võtta arvesse vajadust tagada kõikidele turuosalistele nende tegevuse arendamiseks vajalik õiguskindlus. Menetlus peaks olema nii lihtne, tõhus ja läbipaistev kui võimalik ning infrastruktuuri läbilaskevõime jaotamise protsessiga kooskõlas. |
| --- | --- |

(27)

Hindamisel tuleks võtta arvesse vajadust tagada kõikidele turuosalistele nende tegevuse arendamiseks vajalik õiguskindlus. Menetlus peaks olema nii lihtne, tõhus ja läbipaistev kui võimalik ning infrastruktuuri läbilaskevõime jaotamise protsessiga kooskõlas.

| (28) | Tingimusel et tagatakse mittediskrimineeriv juurdepääs, võivad liikmesriigid seada raudteeinfrastruktuurile juurdepääsu õiguse suhtes eritingimusi, et teha võimalikuks integreeritud liiklusgraafiku süsteemi rakendamine riigisisestele raudtee-reisijateveoteenustele. |
| --- | --- |

(28)

Tingimusel et tagatakse mittediskrimineeriv juurdepääs, võivad liikmesriigid seada raudteeinfrastruktuurile juurdepääsu õiguse suhtes eritingimusi, et teha võimalikuks integreeritud liiklusgraafiku süsteemi rakendamine riigisisestele raudtee-reisijateveoteenustele.

| (29) | Raudteeinfrastruktuuri arendamine ja raudtee-reisijateveoteenuste kvaliteedi parandamine on olulised prioriteedid Euroopa jätkusuutliku transpordi- ja liikuvussüsteemi edendamise raames. Eelkõige võib kiirraudteevõrgustiku arendamine luua paremad ja kiiremad ühendused Euroopa majandus- ja kultuurikeskuste vahel. Kiirrongiteenused ühendavad inimesi ja turge kiirel, usaldusväärsel, keskkonnasõbralikul ja kulutõhusal viisil ning aitavad kaasa sellele, et reisijad vahetaksid oma praegused transpordiviisid rongide vastu. Seega on eriti tähtis innustada nii avaliku kui ka erasektori investeeringute tegemist kiirraudtee infrastruktuuri, luua soodsad tingimused positiivseks investeeringutasuvuseks ning maksimeerida sellistelt investeeringutelt saadavat majanduslikku ja sotsiaalset kasu. Liikmesriikidele peaks jääma võimalus valida erinevaid viise kiirraudtee infrastruktuuri investeeringute tegemise ja kiirraudteeliinide kasutamise edendamiseks. |
| --- | --- |

(29)

Raudteeinfrastruktuuri arendamine ja raudtee-reisijateveoteenuste kvaliteedi parandamine on olulised prioriteedid Euroopa jätkusuutliku transpordi- ja liikuvussüsteemi edendamise raames. Eelkõige võib kiirraudteevõrgustiku arendamine luua paremad ja kiiremad ühendused Euroopa majandus- ja kultuurikeskuste vahel. Kiirrongiteenused ühendavad inimesi ja turge kiirel, usaldusväärsel, keskkonnasõbralikul ja kulutõhusal viisil ning aitavad kaasa sellele, et reisijad vahetaksid oma praegused transpordiviisid rongide vastu. Seega on eriti tähtis innustada nii avaliku kui ka erasektori investeeringute tegemist kiirraudtee infrastruktuuri, luua soodsad tingimused positiivseks investeeringutasuvuseks ning maksimeerida sellistelt investeeringutelt saadavat majanduslikku ja sotsiaalset kasu. Liikmesriikidele peaks jääma võimalus valida erinevaid viise kiirraudtee infrastruktuuri investeeringute tegemise ja kiirraudteeliinide kasutamise edendamiseks.

| (30) | Eesmärgiga arendada kiirreisirongiteenuste turgu, edendada kättesaadava infrastruktuuri optimaalset kasutust ja suurendada kiirreisirongiteenuste konkurentsivõimet, millest tulenevalt suureneb kasulik mõju reisijatele, tuleks avatud juurdepääsu kiirreisirongiteenustele piirata ainult kindlate asjaolude korral ja pärast objektiivse majandusliku analüüsi tegemist reguleeriva asutuse poolt. |
| --- | --- |

(30)

Eesmärgiga arendada kiirreisirongiteenuste turgu, edendada kättesaadava infrastruktuuri optimaalset kasutust ja suurendada kiirreisirongiteenuste konkurentsivõimet, millest tulenevalt suureneb kasulik mõju reisijatele, tuleks avatud juurdepääsu kiirreisirongiteenustele piirata ainult kindlate asjaolude korral ja pärast objektiivse majandusliku analüüsi tegemist reguleeriva asutuse poolt.

| (31) | Selleks et võimaldada reisijatele juurdepääsu liidusiseste reiside kavandamiseks ja piletite broneerimiseks vajalikule teabele, tuleks edendada turu poolt välja arendatud ühiseid teavitus- ja otsepiletisüsteeme. Arvestades sujuvate ühistranspordisüsteemide edendamise tähtsust, tuleks innustada raudteeveo-ettevõtjaid tegema tööd selliste süsteemide arendamisega, mis teevad võimalikuks mitmeliigilised, piiriülesed ja uksest ukseni toimivad liikuvusvõimalused. |
| --- | --- |

(31)

Selleks et võimaldada reisijatele juurdepääsu liidusiseste reiside kavandamiseks ja piletite broneerimiseks vajalikule teabele, tuleks edendada turu poolt välja arendatud ühiseid teavitus- ja otsepiletisüsteeme. Arvestades sujuvate ühistranspordisüsteemide edendamise tähtsust, tuleks innustada raudteeveo-ettevõtjaid tegema tööd selliste süsteemide arendamisega, mis teevad võimalikuks mitmeliigilised, piiriülesed ja uksest ukseni toimivad liikuvusvõimalused.

| (32) | Otsepiletisüsteemid peaksid olema koostalitlusvõimelised ja mittediskrimineerivad. Raudteeveo-ettevõtjad peaksid panustama selliste süsteemide arendamisse, muutes mittediskrimineerival viisil ja koostalitlusvõimelisel kujul kättesaadavaks juurdepääsu kogu asjakohasele teabele, mis on vajalik reiside kavandamiseks ja piletite broneerimiseks. Liikmesriigid peaksid tagama, et selliste süsteemidega ei diskrimineerita raudteeveo-ettevõtjaid ning austataks vajadust tagada ärialase teabe konfidentsiaalsus, isikuandmete kaitse ja konkurentsireeglite täitmine. Komisjon peaks jälgima selliste süsteemide arendamist ja andma selle kohta aru ning algatama vajaduse korral seadusandlike aktide eelnõusid. |
| --- | --- |

(32)

Otsepiletisüsteemid peaksid olema koostalitlusvõimelised ja mittediskrimineerivad. Raudteeveo-ettevõtjad peaksid panustama selliste süsteemide arendamisse, muutes mittediskrimineerival viisil ja koostalitlusvõimelisel kujul kättesaadavaks juurdepääsu kogu asjakohasele teabele, mis on vajalik reiside kavandamiseks ja piletite broneerimiseks. Liikmesriigid peaksid tagama, et selliste süsteemidega ei diskrimineerita raudteeveo-ettevõtjaid ning austataks vajadust tagada ärialase teabe konfidentsiaalsus, isikuandmete kaitse ja konkurentsireeglite täitmine. Komisjon peaks jälgima selliste süsteemide arendamist ja andma selle kohta aru ning algatama vajaduse korral seadusandlike aktide eelnõusid.

| (33) | Liikmesriigid peaksid tagama, et raudteeteenuste osutamine kajastab piisava sotsiaalkaitse tagamisega seotud nõudeid, tagades samas sujuva edasimineku ühtse Euroopa raudteepiirkonna väljaarendamise poole. Sellega seoses tuleks austada siseriikliku õiguse kohaselt siduvatest kollektiivlepingutest või sotsiaalpartnerite vahel sõlmitud lepingutest ja asjakohastest sotsiaalsetest standarditest tekkivaid kohustusi. Need kohustused ei tohiks mõjutada liidu sotsiaal- ja tööõiguse valdkonna õigusakte. Komisjon peaks aktiivselt toetama raudteesektori sotsiaaldialoogi tööd. |
| --- | --- |

(33)

Liikmesriigid peaksid tagama, et raudteeteenuste osutamine kajastab piisava sotsiaalkaitse tagamisega seotud nõudeid, tagades samas sujuva edasimineku ühtse Euroopa raudteepiirkonna väljaarendamise poole. Sellega seoses tuleks austada siseriikliku õiguse kohaselt siduvatest kollektiivlepingutest või sotsiaalpartnerite vahel sõlmitud lepingutest ja asjakohastest sotsiaalsetest standarditest tekkivaid kohustusi. Need kohustused ei tohiks mõjutada liidu sotsiaal- ja tööõiguse valdkonna õigusakte. Komisjon peaks aktiivselt toetama raudteesektori sotsiaaldialoogi tööd.

| (34) | Komisjon peaks Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2007/59/EÜ (9) käimasoleva läbivaatamise raames hindama rongipersonali sertifitseerimist käsitlevate uute seadusandlike aktide vajalikkust. |
| --- | --- |

(34)

Komisjon peaks Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2007/59/EÜ (9) käimasoleva läbivaatamise raames hindama rongipersonali sertifitseerimist käsitlevate uute seadusandlike aktide vajalikkust.

| (35) | Liikmesriikidel peaks olema vabadus teha otsuseid Euroopa rongijuhtimissüsteemi (ETCS) kasutuselevõtmise kiirendamiseks sobivate rahastamisstrateegiate kohta, eelkõige selle kohta, kas kohaldada raudteekasutustasude diferentseerimist. |
| --- | --- |

(35)

Liikmesriikidel peaks olema vabadus teha otsuseid Euroopa rongijuhtimissüsteemi (ETCS) kasutuselevõtmise kiirendamiseks sobivate rahastamisstrateegiate kohta, eelkõige selle kohta, kas kohaldada raudteekasutustasude diferentseerimist.

| (36) | Raudteeinfrastruktuuri-ettevõtjad peaksid tegema koostööd seoses piiriülest liiklust mõjutavate õnnetuste ja vahejuhtumitega, et jagada kogu asjakohast teavet, mis võimaldab kiiresti taastada tavapärase liikluse. |
| --- | --- |

(36)

Raudteeinfrastruktuuri-ettevõtjad peaksid tegema koostööd seoses piiriülest liiklust mõjutavate õnnetuste ja vahejuhtumitega, et jagada kogu asjakohast teavet, mis võimaldab kiiresti taastada tavapärase liikluse.

| (37) | Ühtse Euroopa raudteepiirkonna eesmärkide saavutamiseks peaksid reguleerivad asutused tegema koostööd, et tagada raudteeinfrastruktuurile mittediskrimineeriv juurdepääs. |
| --- | --- |

(37)

Ühtse Euroopa raudteepiirkonna eesmärkide saavutamiseks peaksid reguleerivad asutused tegema koostööd, et tagada raudteeinfrastruktuurile mittediskrimineeriv juurdepääs.

| (38) | Eelkõige on väga oluline, et reguleerivad asutused teeksid oma otsuste koordineerimisel koostööd, kui rahvusvahelisi raudteeveoteenuseid või kaht riiki hõlmavat raudteeinfrastruktuuri puudutavad küsimused nõuavad kahe või enama reguleeriva asutuse otsuseid, et vältida õiguskindlusetust ja tagada rahvusvaheliste raudteeveoteenuste tõhusus. |
| --- | --- |

(38)

Eelkõige on väga oluline, et reguleerivad asutused teeksid oma otsuste koordineerimisel koostööd, kui rahvusvahelisi raudteeveoteenuseid või kaht riiki hõlmavat raudteeinfrastruktuuri puudutavad küsimused nõuavad kahe või enama reguleeriva asutuse otsuseid, et vältida õiguskindlusetust ja tagada rahvusvaheliste raudteeveoteenuste tõhusus.

| (39) | Protsessis, mille käigus riikide raudteeturud avatakse konkurentsile, andes kõigile raudteeveo-ettevõtjatele juurdepääsu raudteevõrgustikule, peaks liikmesriikidel olema piisavalt pikk üleminekuaeg, et kohandada oma siseriiklikku õigust ning organisatsioonistruktuure. Sellest tulenevalt peaks liikmesriikidel olema võimalik säilitada turulepääsu käsitlevad kehtivad siseriiklikud õigusnormid kuni üleminekuaja lõpuni. |
| --- | --- |

(39)

Protsessis, mille käigus riikide raudteeturud avatakse konkurentsile, andes kõigile raudteeveo-ettevõtjatele juurdepääsu raudteevõrgustikule, peaks liikmesriikidel olema piisavalt pikk üleminekuaeg, et kohandada oma siseriiklikku õigust ning organisatsioonistruktuure. Sellest tulenevalt peaks liikmesriikidel olema võimalik säilitada turulepääsu käsitlevad kehtivad siseriiklikud õigusnormid kuni üleminekuaja lõpuni.

| (40) | Kooskõlas liikmesriikide ja komisjoni 28. septembri 2011. aasta ühise poliitilise deklaratsiooniga selgitavate dokumentide kohta (10) kohustuvad liikmesriigid põhjendatud juhtudel lisama ülevõtmismeetmeid käsitlevale teatele ühe või mitu dokumenti, milles selgitatakse seost direktiivi osade ja ülevõtvate siseriiklike õigusaktide vastavate osade vahel. Käesoleva direktiivi puhul leiab seadusandja, et selliste dokumentide edastamine on põhjendatud, |
| --- | --- |

(40)

Kooskõlas liikmesriikide ja komisjoni 28. septembri 2011. aasta ühise poliitilise deklaratsiooniga selgitavate dokumentide kohta (10) kohustuvad liikmesriigid põhjendatud juhtudel lisama ülevõtmismeetmeid käsitlevale teatele ühe või mitu dokumenti, milles selgitatakse seost direktiivi osade ja ülevõtvate siseriiklike õigusaktide vastavate osade vahel. Käesoleva direktiivi puhul leiab seadusandja, et selliste dokumentide edastamine on põhjendatud,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA DIREKTIIVI:

Artikkel 1

Direktiivi 2012/34/EL muudetakse järgmiselt:

| 1) | artiklit 2 muudetakse järgmiselt:






  a) | lõike 3 sissejuhatav tekst asendatakse järgmisega:

  „3.   Liikmesriigid võivad artiklite 7, 7a, 7b, 7c, 7d, 8 ja 13 ning IV peatüki reguleerimisalast välja jätta:“; |
| --- | --- | --- |

1)

artiklit 2 muudetakse järgmiselt:

a)

lõike 3 sissejuhatav tekst asendatakse järgmisega:

„3.   Liikmesriigid võivad artiklite 7, 7a, 7b, 7c, 7d, 8 ja 13 ning IV peatüki reguleerimisalast välja jätta:“;

| b) | lisatakse järgmised lõiked:

  „3a.   Liikmesriigid võivad artiklite 7, 7a, 7b, 7c, 7d ja 8 kohaldamisalast välja jätta:
  kohalikud vähese liiklustihedusega kuni 100 km pikkused raudteeliinid, mida kasutatakse kaubavedudeks põhiliini ning nendel liinidel paiknevate saadetise lähte- ja sihtpunktide vahel, tingimusel et neid liine majandavad muud üksused kui peamine raudteeinfrastruktuuri-ettevõtja ja et a) neid liine kasutab üksainus kaubaveoettevõtja või b) nendel liinidel täidab põhiülesandeid asutus, mis ei ole ühegi raudteeveo-ettevõtja kontrolli all. Üheainsa kaubaveoettevõtja puhul võivad liikmesriigid vabastada selle ka IV peatüki kohaldamisest, kuni läbilaskevõime kasutamist soovib mõni teine taotleja. Samuti võib käesolevat lõiget kohaldada juhul, kui liini kasutatakse piiratud ulatuses ka reisijateveoteenusteks. Liikmesriigid teavitavad komisjoni oma kavatsusest mitte kohaldada sellistele liinidele artikleid 7, 7a, 7b, 7c, 7d ja 8.


  3b.   Liikmesriigid võivad artiklite 7, 7a, 7b, 7c ja 7d kohaldamisalast välja jätta:
  piirkondlikud vähese liiklustihedusega võrgustikud, mida majandab muu üksus kui peamine raudteeinfrastruktuuri-ettevõtja ja mida kasutatakse piirkondlike reisijateveoteenuste pakkumiseks üheainsa raudteeveo-ettevõtja poolt, kes ei ole asjaomase liikmesriigi valitsev raudteeveo-ettevõtja, kuni esitatakse taotlus selle võrgustiku reisijateveo läbilaskevõime kasutamiseks ning tingimusel, et kõnealune raudteeveo-ettevõtja on sõltumatu kõigist kaubavedudega tegelevatest raudteeveo-ettevõtjatest. Samuti võib käesolevat lõiget kohaldada juhul, kui liini kasutatakse piiratud ulatuses ka kaubaveoteenusteks. Liikmesriigid teavitavad komisjoni oma kavatsusest mitte kohaldada sellistele liinidele artikleid 7, 7a, 7b, 7c ja 7d.“; |
| --- | --- |

b)

lisatakse järgmised lõiked:

„3a.   Liikmesriigid võivad artiklite 7, 7a, 7b, 7c, 7d ja 8 kohaldamisalast välja jätta:

kohalikud vähese liiklustihedusega kuni 100 km pikkused raudteeliinid, mida kasutatakse kaubavedudeks põhiliini ning nendel liinidel paiknevate saadetise lähte- ja sihtpunktide vahel, tingimusel et neid liine majandavad muud üksused kui peamine raudteeinfrastruktuuri-ettevõtja ja et a) neid liine kasutab üksainus kaubaveoettevõtja või b) nendel liinidel täidab põhiülesandeid asutus, mis ei ole ühegi raudteeveo-ettevõtja kontrolli all. Üheainsa kaubaveoettevõtja puhul võivad liikmesriigid vabastada selle ka IV peatüki kohaldamisest, kuni läbilaskevõime kasutamist soovib mõni teine taotleja. Samuti võib käesolevat lõiget kohaldada juhul, kui liini kasutatakse piiratud ulatuses ka reisijateveoteenusteks. Liikmesriigid teavitavad komisjoni oma kavatsusest mitte kohaldada sellistele liinidele artikleid 7, 7a, 7b, 7c, 7d ja 8.

3b.   Liikmesriigid võivad artiklite 7, 7a, 7b, 7c ja 7d kohaldamisalast välja jätta:

piirkondlikud vähese liiklustihedusega võrgustikud, mida majandab muu üksus kui peamine raudteeinfrastruktuuri-ettevõtja ja mida kasutatakse piirkondlike reisijateveoteenuste pakkumiseks üheainsa raudteeveo-ettevõtja poolt, kes ei ole asjaomase liikmesriigi valitsev raudteeveo-ettevõtja, kuni esitatakse taotlus selle võrgustiku reisijateveo läbilaskevõime kasutamiseks ning tingimusel, et kõnealune raudteeveo-ettevõtja on sõltumatu kõigist kaubavedudega tegelevatest raudteeveo-ettevõtjatest. Samuti võib käesolevat lõiget kohaldada juhul, kui liini kasutatakse piiratud ulatuses ka kaubaveoteenusteks. Liikmesriigid teavitavad komisjoni oma kavatsusest mitte kohaldada sellistele liinidele artikleid 7, 7a, 7b, 7c ja 7d.“;

| c) | lõige 4 asendatakse järgmisega:

  „4.   Ilma et see piiraks lõike 3 kohaldamist, võivad liikmesriigid artikli 8 lõike 3 kohaldamisalast välja jätta kohaliku ja piirkondliku raudteeinfrastruktuuri, mis ei ole raudteeturu toimimise seisukohast strateegilise tähtsusega, ning artiklite 7, 7a ja 7c ning IV peatüki kohaldamisalast välja jätta kohaliku raudteeinfrastruktuuri, mis ei ole raudteeturu toimimise seisukohast strateegilise tähtsusega. Liikmesriigid teavitavad komisjoni oma kavatsusest kõnealustele raudteeinfrastruktuuridele erand teha. Komisjon võtab vastu rakendusaktid, et otsustada, kas selliseid raudteeinfrastruktuure saab pidada strateegilise tähtsuseta infrastruktuurideks. Seda tehes võtab komisjon arvesse asjaomaste raudteeliinide pikkust, kasutustaset ja liikluse mahtu, mida selline otsus võib mõjutada. Nimetatud rakendusaktid võetakse vastu kooskõlas artikli 62 lõikes 2 osutatud nõuandemenetlusega.“; |
| --- | --- |

c)

lõige 4 asendatakse järgmisega:

„4.   Ilma et see piiraks lõike 3 kohaldamist, võivad liikmesriigid artikli 8 lõike 3 kohaldamisalast välja jätta kohaliku ja piirkondliku raudteeinfrastruktuuri, mis ei ole raudteeturu toimimise seisukohast strateegilise tähtsusega, ning artiklite 7, 7a ja 7c ning IV peatüki kohaldamisalast välja jätta kohaliku raudteeinfrastruktuuri, mis ei ole raudteeturu toimimise seisukohast strateegilise tähtsusega. Liikmesriigid teavitavad komisjoni oma kavatsusest kõnealustele raudteeinfrastruktuuridele erand teha. Komisjon võtab vastu rakendusaktid, et otsustada, kas selliseid raudteeinfrastruktuure saab pidada strateegilise tähtsuseta infrastruktuurideks. Seda tehes võtab komisjon arvesse asjaomaste raudteeliinide pikkust, kasutustaset ja liikluse mahtu, mida selline otsus võib mõjutada. Nimetatud rakendusaktid võetakse vastu kooskõlas artikli 62 lõikes 2 osutatud nõuandemenetlusega.“;

| d) | lisatakse järgmine lõige:

  „8a.   Kümne aasta jooksul alates 24. detsembrist 2016 võivad liikmesriigid jätta käesoleva direktiivi II ja IV peatüki (välja arvatud artiklid 10, 13 ja 56) kohaldamisalast välja kuni 500 km pikkused isoleeritud raudteeliinid, mille rööpmevahe erineb riigisisese peamise raudteevõrgustiku omast ja mis on ühenduses kolmanda riigiga, kus liidu raudteealaseid õigusakte ei kohaldata, ja mida majandab peamise riigisisese võrgustiku omast erinev raudteeinfrastruktuuri-ettevõtja. II peatüki kohaldamisest võib teha erandi raudteeveo-ettevõtjate suhtes, kes osutavad teenuseid üksnes sellistel raudteeliinidel.
  Neid erandeid võib pikendada kuni viieaastaste ajavahemike kaupa. Hiljemalt 12 kuud enne erandi kehtivusaja lõppu teavitab erandit pikendada kavatsev liikmesriik sellest komisjoni. Komisjon analüüsib, kas esimeses lõigus sätestatud tingimused erandi tegemiseks on endiselt täidetud. Kui tingimused ei ole täidetud, võtab komisjon vastu rakendusaktid, millega otsustab erandi lõpetada. Nimetatud rakendusaktid võetakse vastu kooskõlas artikli 62 lõikes 2 osutatud nõuandemenetlusega.“; |
| --- | --- |

d)

lisatakse järgmine lõige:

„8a.   Kümne aasta jooksul alates 24. detsembrist 2016 võivad liikmesriigid jätta käesoleva direktiivi II ja IV peatüki (välja arvatud artiklid 10, 13 ja 56) kohaldamisalast välja kuni 500 km pikkused isoleeritud raudteeliinid, mille rööpmevahe erineb riigisisese peamise raudteevõrgustiku omast ja mis on ühenduses kolmanda riigiga, kus liidu raudteealaseid õigusakte ei kohaldata, ja mida majandab peamise riigisisese võrgustiku omast erinev raudteeinfrastruktuuri-ettevõtja. II peatüki kohaldamisest võib teha erandi raudteeveo-ettevõtjate suhtes, kes osutavad teenuseid üksnes sellistel raudteeliinidel.

Neid erandeid võib pikendada kuni viieaastaste ajavahemike kaupa. Hiljemalt 12 kuud enne erandi kehtivusaja lõppu teavitab erandit pikendada kavatsev liikmesriik sellest komisjoni. Komisjon analüüsib, kas esimeses lõigus sätestatud tingimused erandi tegemiseks on endiselt täidetud. Kui tingimused ei ole täidetud, võtab komisjon vastu rakendusaktid, millega otsustab erandi lõpetada. Nimetatud rakendusaktid võetakse vastu kooskõlas artikli 62 lõikes 2 osutatud nõuandemenetlusega.“;

| e) | lisatakse järgmised lõiked:

  „12.   Kui enne 16. juunit 2015 sõlmitud avaliku ja erasektori partnerluse puhul on sellise partnerluse erasektorit esindav pool ühtlasi raudteeveo-ettevõtja, kes vastutab raudtee-reisijateveoteenuste osutamise eest antud infrastruktuuris, võivad liikmesriigid sellise erasektorit esindava poole suhtes teha jätkuvalt erandi artiklite 7, 7a ja 7d kohaldamisest ning piirata reisijate pealetulemise ja mahaminemise õigust teenuste puhul, mida raudteeveo-ettevõtjad osutavad samas infrastruktuuris, kus osutab reisijateveoteenuseid avaliku ja erasektori partnerluse erasektorit esindav pool.


  13.   Eraomandis olevatele raudteeinfrastruktuuri-ettevõtjatele, kes osalevad enne 24. detsembrit 2016 sõlmitud avaliku ja erasektori partnerluses ega saa avaliku sektori vahendeid, ei kohaldata artiklit 7d, tingimusel et raudteeinfrastruktuuri-ettevõtja laenudest ja finantstagatistest ei saa otseselt või kaudselt kasu konkreetsed raudteeveo-ettevõtjad.“; |
| --- | --- |

e)

lisatakse järgmised lõiked:

„12.   Kui enne 16. juunit 2015 sõlmitud avaliku ja erasektori partnerluse puhul on sellise partnerluse erasektorit esindav pool ühtlasi raudteeveo-ettevõtja, kes vastutab raudtee-reisijateveoteenuste osutamise eest antud infrastruktuuris, võivad liikmesriigid sellise erasektorit esindava poole suhtes teha jätkuvalt erandi artiklite 7, 7a ja 7d kohaldamisest ning piirata reisijate pealetulemise ja mahaminemise õigust teenuste puhul, mida raudteeveo-ettevõtjad osutavad samas infrastruktuuris, kus osutab reisijateveoteenuseid avaliku ja erasektori partnerluse erasektorit esindav pool.

13.   Eraomandis olevatele raudteeinfrastruktuuri-ettevõtjatele, kes osalevad enne 24. detsembrit 2016 sõlmitud avaliku ja erasektori partnerluses ega saa avaliku sektori vahendeid, ei kohaldata artiklit 7d, tingimusel et raudteeinfrastruktuuri-ettevõtja laenudest ja finantstagatistest ei saa otseselt või kaudselt kasu konkreetsed raudteeveo-ettevõtjad.“;

| 2) | artiklit 3 muudetakse järgmiselt:






  a) | punkt 2 asendatakse järgmisega:
  „2)   „raudteeinfrastruktuuri-ettevõtja“– asutus või ettevõtja, kes vastutab raudteevõrgustikul raudteeinfrastruktuuri käitamise, hooldamise ja uuendamise ning samuti selle arendamises osalemise eest vastavalt liikmesriigi infrastruktuuri arendamise ja rahastamise üldise poliitika raames sätestatule;“ |
| --- | --- | --- |

2)

artiklit 3 muudetakse järgmiselt:

a)

punkt 2 asendatakse järgmisega:

„2)   „raudteeinfrastruktuuri-ettevõtja“– asutus või ettevõtja, kes vastutab raudteevõrgustikul raudteeinfrastruktuuri käitamise, hooldamise ja uuendamise ning samuti selle arendamises osalemise eest vastavalt liikmesriigi infrastruktuuri arendamise ja rahastamise üldise poliitika raames sätestatule;“

„raudteeinfrastruktuuri-ettevõtja“

| b) | lisatakse järgmised punktid:
  „2a)   „raudteeinfrastruktuuri arendamine“– võrgustiku kavandamine, finants- ja investeeringutealane kavandamine ning infrastruktuuri rajamine ja ajakohastamine;
  2b)   „raudteeinfrastruktuuri käitamine“– rongiliinide jaotamine, liiklusjuhtimine ja infrastruktuuri kasutustasude määramine;
  2c)   „raudteeinfrastruktuuri hooldamine“– olemasoleva infrastruktuuri seisukorra ja võimekuse säilitamiseks tehtavad tööd;
  2d)   „raudteeinfrastruktuuri uuendamine“– olemasoleva infrastruktuuri ulatuslik asendamine, mis ei muuda infrastruktuuri üldist toimivust;
  2e)   „raudteeinfrastruktuuri ajakohastamine“– olemasoleva infrastruktuuri ulatuslik muutmine, mis parandab selle üldist toimivust;
  2f)   raudteeinfrastruktuuri majandamise „põhiülesanded“– otsuste tegemine rongiliinide jaotamise kohta, sealhulgas kättesaadavuse määratlemine ja hindamine ning individuaalsete rongiliinide jaotamine, ning otsuste tegemine infrastruktuuri kasutustasude kohta, sealhulgas kasutustasude kindlaksmääramine ja kogumine vastavalt liikmesriikide poolt artiklite 29 ja 39 kohaselt kehtestatud kasutustasude määramise korrale ja läbilaskevõime jaotamise korrale;“ |
| --- | --- |

b)

lisatakse järgmised punktid:

„2a)   „raudteeinfrastruktuuri arendamine“– võrgustiku kavandamine, finants- ja investeeringutealane kavandamine ning infrastruktuuri rajamine ja ajakohastamine;

„raudteeinfrastruktuuri arendamine“

2b)   „raudteeinfrastruktuuri käitamine“– rongiliinide jaotamine, liiklusjuhtimine ja infrastruktuuri kasutustasude määramine;

„raudteeinfrastruktuuri käitamine“

2c)   „raudteeinfrastruktuuri hooldamine“– olemasoleva infrastruktuuri seisukorra ja võimekuse säilitamiseks tehtavad tööd;

„raudteeinfrastruktuuri hooldamine“

2d)   „raudteeinfrastruktuuri uuendamine“– olemasoleva infrastruktuuri ulatuslik asendamine, mis ei muuda infrastruktuuri üldist toimivust;

„raudteeinfrastruktuuri uuendamine“

2e)   „raudteeinfrastruktuuri ajakohastamine“– olemasoleva infrastruktuuri ulatuslik muutmine, mis parandab selle üldist toimivust;

„raudteeinfrastruktuuri ajakohastamine“

2f)   raudteeinfrastruktuuri majandamise „põhiülesanded“– otsuste tegemine rongiliinide jaotamise kohta, sealhulgas kättesaadavuse määratlemine ja hindamine ning individuaalsete rongiliinide jaotamine, ning otsuste tegemine infrastruktuuri kasutustasude kohta, sealhulgas kasutustasude kindlaksmääramine ja kogumine vastavalt liikmesriikide poolt artiklite 29 ja 39 kohaselt kehtestatud kasutustasude määramise korrale ja läbilaskevõime jaotamise korrale;“

raudteeinfrastruktuuri majandamise „põhiülesanded“

| c) | lisatakse järgmised punktid:
  „31)   „vertikaalselt integreeritud ettevõtja“– ettevõtja, kelle puhul nõukogu määruse (EÜ) nr 139/2004 (*1) tähenduses on tegemist:






  a) | raudteeinfrastruktuuri-ettevõtjaga, kelle üle omab kontrolli ettevõtja, kes omab ühtlasi kontrolli ühe või mitme raudteeveo-ettevõtja üle, kes osutavad raudteeveoteenuseid raudteeinfrastruktuuri-ettevõtja võrgustikus; |
| --- | --- | --- |

c)

lisatakse järgmised punktid:

„31)   „vertikaalselt integreeritud ettevõtja“– ettevõtja, kelle puhul nõukogu määruse (EÜ) nr 139/2004 (*1) tähenduses on tegemist:

„vertikaalselt integreeritud ettevõtja“

*1

a)

raudteeinfrastruktuuri-ettevõtjaga, kelle üle omab kontrolli ettevõtja, kes omab ühtlasi kontrolli ühe või mitme raudteeveo-ettevõtja üle, kes osutavad raudteeveoteenuseid raudteeinfrastruktuuri-ettevõtja võrgustikus;

| b) | raudteeinfrastruktuuri-ettevõtjaga, kelle üle omab kontrolli üks või mitu raudteeveo-ettevõtjat, kes osutavad raudteeveoteenuseid raudteeinfrastruktuuri-ettevõtja võrgustikus, või |
| --- | --- |

b)

raudteeinfrastruktuuri-ettevõtjaga, kelle üle omab kontrolli üks või mitu raudteeveo-ettevõtjat, kes osutavad raudteeveoteenuseid raudteeinfrastruktuuri-ettevõtja võrgustikus, või

| c) | raudteeinfrastruktuuri-ettevõtjaga, kes omab kontrolli ühe või mitme raudteeveo-ettevõtja üle, kes osutavad raudteeveoteenuseid raudteeinfrastruktuuri-ettevõtja võrgustikus. |
| --- | --- |

c)

raudteeinfrastruktuuri-ettevõtjaga, kes omab kontrolli ühe või mitme raudteeveo-ettevõtja üle, kes osutavad raudteeveoteenuseid raudteeinfrastruktuuri-ettevõtja võrgustikus.

See tähendab ka ettevõtjat, mis koosneb eraldiseisvatest osakondadest, sealhulgas raudteeinfrastruktuuri-ettevõtjast ning ühest või mitmest transporditeenuseid osutavast osakonnast, mis ei ole eraldi juriidilised isikud.

Kui raudteeinfrastruktuuri-ettevõtja ja raudteeveo-ettevõtja on üksteisest täiesti sõltumatud, kuid mõlema üle teostab otsest kontrolli liikmesriik ilma vahetasandi üksuseta, siis ei peeta neid vertikaalselt integreeritud ettevõtjaks käesoleva direktiivi tähenduses;

32)   „avaliku ja erasektori partnerlus“– avaliku sektori asutuste ning ühe või mitme sellise ettevõtja, kes ei ole liikmesriigi peamine raudteeinfrastruktuuri-ettevõtja, vaheline siduv kokkulepe, mille kohaselt ettevõtjad osaliselt või täielikult ehitavad ja/või rahastavad raudteeinfrastruktuuri ja/või saavad õiguse täita punktis 2 loetletud ülesandeid eelnevalt kindlaks määratud ajavahemiku jooksul. Kõnealune kokkulepe võib olla mis tahes õiguslikult siduvas vormis, nagu on ette nähtud liikmesriigi õigusaktidega;

„avaliku ja erasektori partnerlus“

33)   „juhatus“– ettevõtja kõrgem üksus, mis täidab juhtimis- ja haldusülesandeid ning vastutab ettevõtte igapäevase juhtimise eest ja annab selle kohta aru;

„juhatus“

34)   „järelevalvenõukogu“– ettevõtja kõrgeim üksus, mis täidab järelevalveülesandeid, sealhulgas teostab kontrolli juhatuse ja ettevõtet puudutavate üldstrateegiliste otsuste üle;

„järelevalvenõukogu“

35)   „otsepilet“– pilet või piletid, mis tõendavad veolepingu olemasolu, mis on sõlmitud järjestikusteks raudteeveoteenusteks, mida osutab üks või mitu raudteeveo-ettevõtjat;

„otsepilet“

36)   „kiirreisirongiteenused“– reisirongiteenused, mida osutatakse vahepeatusteta kahe koha vahel, mille vahemaa on üle 200 km, spetsiaalselt ehitatud kiirraudteel, mis võimaldab üldiselt vähemalt 250 km/h suurust kiirust ja mis keskmiselt toimivad sellise kiirusega.

„kiirreisirongiteenused“

(*1)  Nõukogu 20. jaanuari 2004. aasta määrus (EÜ) nr 139/2004 kontrolli kehtestamise kohta ettevõtjate koondumiste üle (EÜ ühinemismäärus) (ELT L 24, 29.1.2004, lk 1).“;"

*1

| 3) | artikli 6 lõige 2 asendatakse järgmisega:

  „2.   Käesoleva artikli kohaldamisel nõuavad liikmesriigid, kes kohaldavad artikli 7a lõiget 3, et ettevõtja koosneks eraldiseisvatest osakondadest, millel ei ole nimetatud ettevõtjast eraldiseisvat juriidilise isiku staatust.“; |
| --- | --- |

3)

artikli 6 lõige 2 asendatakse järgmisega:

„2.   Käesoleva artikli kohaldamisel nõuavad liikmesriigid, kes kohaldavad artikli 7a lõiget 3, et ettevõtja koosneks eraldiseisvatest osakondadest, millel ei ole nimetatud ettevõtjast eraldiseisvat juriidilise isiku staatust.“;

| 4) | artikkel 7 asendatakse järgmisega:

  „Artikkel 7
  Raudteeinfrastruktuuri-ettevõtja sõltumatus

  1.   Liikmesriigid tagavad, et raudteeinfrastruktuuri-ettevõtja vastutab võrgustiku käitamise, hooldamise ja uuendamise eest ning et talle on tehtud ülesandeks selle võrgustiku raudteeinfrastruktuuri arendamine vastavalt siseriiklikule õigusele.
  Liikmesriigid tagavad, et mitte ükski vertikaalselt integreeritud ettevõtja muudest juriidilistest üksustest ei avalda raudteeinfrastruktuuri-ettevõtja võetavatele otsustele põhiülesannete osas otsustavat mõju.
  Liikmesriigid tagavad, et raudteeinfrastruktuuri-ettevõtja järelevalvenõukogu ja juhatuse liikmed ja neile vahetult alluvad juhtivtöötajad tegutsevad mittediskrimineerival viisil ja et nende erapooletust ei mõjuta huvide konflikt.


  2.   Liikmesriigid tagavad, et raudteeinfrastruktuuri-ettevõtja on asutatud õiguslikult eraldiseisvana mis tahes raudteeveo-ettevõtjast ning vertikaalselt integreeritud ettevõtja puhul tema mis tahes muudest juriidilistest üksustest.


  3.   Liikmesriigid tagavad, et samad isikud ei saa ühel ajal olla nimetatud või töötada kui:






  a) | raudteeinfrastruktuuri-ettevõtja ja raudteeveo-ettevõtja juhatuse liikmed; |
| --- | --- | --- |

4)

artikkel 7 asendatakse järgmisega:

„Artikkel 7

Raudteeinfrastruktuuri-ettevõtja sõltumatus

1.   Liikmesriigid tagavad, et raudteeinfrastruktuuri-ettevõtja vastutab võrgustiku käitamise, hooldamise ja uuendamise eest ning et talle on tehtud ülesandeks selle võrgustiku raudteeinfrastruktuuri arendamine vastavalt siseriiklikule õigusele.

Liikmesriigid tagavad, et mitte ükski vertikaalselt integreeritud ettevõtja muudest juriidilistest üksustest ei avalda raudteeinfrastruktuuri-ettevõtja võetavatele otsustele põhiülesannete osas otsustavat mõju.

Liikmesriigid tagavad, et raudteeinfrastruktuuri-ettevõtja järelevalvenõukogu ja juhatuse liikmed ja neile vahetult alluvad juhtivtöötajad tegutsevad mittediskrimineerival viisil ja et nende erapooletust ei mõjuta huvide konflikt.

2.   Liikmesriigid tagavad, et raudteeinfrastruktuuri-ettevõtja on asutatud õiguslikult eraldiseisvana mis tahes raudteeveo-ettevõtjast ning vertikaalselt integreeritud ettevõtja puhul tema mis tahes muudest juriidilistest üksustest.

3.   Liikmesriigid tagavad, et samad isikud ei saa ühel ajal olla nimetatud või töötada kui:

a)

raudteeinfrastruktuuri-ettevõtja ja raudteeveo-ettevõtja juhatuse liikmed;

| b) | põhiülesandeid käsitlevate otsuste tegemise eest vastutavad isikud ja raudteeveo-ettevõtja juhatuse liikmed; |
| --- | --- |

b)

põhiülesandeid käsitlevate otsuste tegemise eest vastutavad isikud ja raudteeveo-ettevõtja juhatuse liikmed;

| c) | järelevalvenõukogu olemasolu korral raudteeinfrastruktuuri-ettevõtja ja raudteeveo-ettevõtja järelevalvenõukogu liikmed; |
| --- | --- |

c)

järelevalvenõukogu olemasolu korral raudteeinfrastruktuuri-ettevõtja ja raudteeveo-ettevõtja järelevalvenõukogu liikmed;

| d) | vertikaalselt integreeritud ettevõtja osaks oleva ja nii raudteeveo-ettevõtjat kui ka raudteeinfrastruktuuri-ettevõtjat kontrolliva ettevõtja järelevalvenõukogu liikmed ja selle raudteeinfrastruktuuri-ettevõtja juhatuse liikmed. |
| --- | --- |

d)

vertikaalselt integreeritud ettevõtja osaks oleva ja nii raudteeveo-ettevõtjat kui ka raudteeinfrastruktuuri-ettevõtjat kontrolliva ettevõtja järelevalvenõukogu liikmed ja selle raudteeinfrastruktuuri-ettevõtja juhatuse liikmed.

4.   Vertikaalselt integreeritud ettevõtja puhul ei tohi raudteeinfrastruktuuri-ettevõtja juhatuse liikmed ja põhiülesandeid käsitlevate otsuste tegemise eest vastutavad isikud saada üheltki muult vertikaalselt integreeritud ettevõtja juriidiliselt üksuselt töötulemustel põhinevat töötasu ega preemiaid, mis on peamiselt seotud konkreetse raudteeveo-ettevõtja finantstulemustega. Neile võib siiski pakkuda stiimuleid, mis on seotud raudteesüsteemi üldise toimivusega.

5.   Kui vertikaalselt integreeritud ettevõtja osaks olevatel erinevatel üksustel on ühised informatsioonisüsteemid, antakse juurdepääs põhiülesannetega seotud tundlikule teabele üksnes raudteeinfrastruktuuri-ettevõtja volitatud töötajatele. Tundlikku teavet ei edastata muudele vertikaalselt integreeritud ettevõtja üksustele.

6.   Käesoleva artikli lõike 1 sätted ei piira liikmesriikide otsustusõigust seoses raudteeinfrastruktuuri arendamise ja rahastamisega ega liikmesriikide pädevust seoses raudteeinfrastruktuuri finantseerimise ja kasutustasude määramisega ning läbilaskevõime jaotamisega, nagu on määratletud artikli 4 lõikes 2 ning artiklites 8, 29 ja 39.“;

| 5) | lisatakse järgmised artiklid:

  „Artikkel 7a
  Põhiülesannete sõltumatus

  1.   Liikmesriigid tagavad, et raudteeinfrastruktuuri-ettevõtja on põhiülesannete täitmisel organisatsiooniliselt ja otsuste tegemisel sõltumatu artikli 4 lõikes 2 ning artiklites 29 ja 39 sätestatud ulatuses.


  2.   Lõike 1 kohaldamiseks tagavad liikmesriigid eelkõige järgmise:






  a) | raudteeveo-ettevõtja ega ükski muu juriidiline isik ei avalda raudteeinfrastruktuuri-ettevõtjale otsustavat mõju põhiülesannete osas, ilma et see piiraks liikmesriikide rolli seoses kasutustasude määramise korra ja läbilaskevõime jaotamise korraga ning konkreetse kasutustasude määramise reeglitega vastavalt artiklitele 29 ja 39; |
| --- | --- | --- |

5)

lisatakse järgmised artiklid:

„Artikkel 7a

Põhiülesannete sõltumatus

1.   Liikmesriigid tagavad, et raudteeinfrastruktuuri-ettevõtja on põhiülesannete täitmisel organisatsiooniliselt ja otsuste tegemisel sõltumatu artikli 4 lõikes 2 ning artiklites 29 ja 39 sätestatud ulatuses.

2.   Lõike 1 kohaldamiseks tagavad liikmesriigid eelkõige järgmise:

a)

raudteeveo-ettevõtja ega ükski muu juriidiline isik ei avalda raudteeinfrastruktuuri-ettevõtjale otsustavat mõju põhiülesannete osas, ilma et see piiraks liikmesriikide rolli seoses kasutustasude määramise korra ja läbilaskevõime jaotamise korraga ning konkreetse kasutustasude määramise reeglitega vastavalt artiklitele 29 ja 39;

| b) | raudteeveo-ettevõtjal või mis tahes muul vertikaalselt integreeritud ettevõtja juriidilisel üksusel ei ole otsustavat mõju põhiülesandeid käsitlevaid otsuseid tegevate isikute ametisse nimetamise ja ametist vabastamise üle; |
| --- | --- |

b)

raudteeveo-ettevõtjal või mis tahes muul vertikaalselt integreeritud ettevõtja juriidilisel üksusel ei ole otsustavat mõju põhiülesandeid käsitlevaid otsuseid tegevate isikute ametisse nimetamise ja ametist vabastamise üle;

| c) | põhiülesannete eest vastutavate isikute liikuvus ei tekita huvide konflikti. |
| --- | --- |

c)

põhiülesannete eest vastutavate isikute liikuvus ei tekita huvide konflikti.

3.   Liikmesriigid võivad otsustada, et infrastruktuuri kasutustasude määramise ja rongiliinide jaotamisega tegelevad vastavalt kasutustasude määramise asutus ja/või rongiliinide jaotamise asutus, mis on oma õigusliku vormi, organisatsioonilise ülesehituse ja otsustusprotsessi osas raudteeveo-ettevõtjatest sõltumatud. Sellisel juhul võivad liikmesriigid otsustada, et nad ei kohalda artikli 7 lõike 2 ja artikli 7 lõike 3 punktide c ja d sätteid.

Artikli 7 lõike 3 punkti a ja artikli 7 lõiget 4 kohaldatakse mutatis mutandis raudteeinfrastruktuuri majandamise ja raudteeveoteenuste osutamise eest vastutavate osakondade juhtide suhtes.

4.   Käesoleva direktiivi raudteeinfrastruktuuri-ettevõtja põhiülesandeid käsitlevaid sätteid kohaldatakse sõltumatu kasutustasude määramise ja/või rongiliinide jaotamise asutuse suhtes.

Artikkel 7b

Raudteeinfrastruktuuri-ettevõtja erapooletus seoses liiklusjuhtimise ja hooldustööde kavandamisega

1.   Liikmesriigid tagavad, et liiklusjuhtimise ja hooldustööde kavandamisega seotud ülesandeid täidetakse läbipaistvalt ja mittediskrimineerival viisil ning et neid ülesandeid käsitlevate otsuste vastuvõtmise eest vastutavad isikud ei ole huvide konfliktist mõjutatud.

2.   Liiklusjuhtimise osas tagavad liikmesriigid, et raudteeveo-ettevõtjatel on neid puudutavate liikluse häirete korral täielik ja õigeaegne juurdepääs asjakohasele teabele. Kui raudteeinfrastruktuuri-ettevõtja võimaldab täiendavat juurdepääsu liiklusjuhtimise protsessile, siis teeb ta seda asjaomaste raudteeveo-ettevõtjate jaoks läbipaistval ja mittediskrimineerival viisil.

3.   Raudteeinfrastruktuuri ulatuslike hooldus- ja/või uuendustööde pikaajalise kavandamise puhul konsulteerib raudteeinfrastruktuuri-ettevõtja taotlejatega ja võtab väljendatud muresid parimal võimalikul viisil arvesse.

Raudteeinfrastruktuuri-ettevõtja koostab hooldustööde ajakava mittediskrimineerival viisil.

Artikkel 7c

Allhanked ja raudteeinfrastruktuuri-ettevõtja ülesannete jagamine

1.   Tingimusel et puudub huvide konflikt ja tagatud on tundliku äriteabe konfidentsiaalsus, võib raudteeinfrastruktuuri-ettevõtja:

| a) | tellida ülesannete täitmise mõnelt teiselt üksuselt, tingimusel et viimane ei ole raudteeveo-ettevõtja, raudteeveo-ettevõtja üle kontrolli omav üksus ega ka üksus, kelle üle omab kontrolli raudteeveo-ettevõtja. Põhiülesandeid ei anta vertikaalselt integreeritud ettevõtja siseselt edasi ühelegi muule vertikaalselt integreeritud ettevõtja üksusele, välja arvatud juhul, kui selline üksus täidab ainult põhiülesandeid; |
| --- | --- |

a)

tellida ülesannete täitmise mõnelt teiselt üksuselt, tingimusel et viimane ei ole raudteeveo-ettevõtja, raudteeveo-ettevõtja üle kontrolli omav üksus ega ka üksus, kelle üle omab kontrolli raudteeveo-ettevõtja. Põhiülesandeid ei anta vertikaalselt integreeritud ettevõtja siseselt edasi ühelegi muule vertikaalselt integreeritud ettevõtja üksusele, välja arvatud juhul, kui selline üksus täidab ainult põhiülesandeid;

| b) | tellida raudteeinfrastruktuuri arendamise, hooldamise ja uuendamisega seotud tööd ja nendega seotud ülesannete täitmise raudteeveo-ettevõtjatelt või ettevõtjatelt, kes kontrollivad raudteeveo-ettevõtjat või kes on raudteeveo-ettevõtja kontrolli all. |
| --- | --- |

b)

tellida raudteeinfrastruktuuri arendamise, hooldamise ja uuendamisega seotud tööd ja nendega seotud ülesannete täitmise raudteeveo-ettevõtjatelt või ettevõtjatelt, kes kontrollivad raudteeveo-ettevõtjat või kes on raudteeveo-ettevõtja kontrolli all.

Raudteeinfrastruktuuri-ettevõtja säilitab järelevalveõiguse artikli 3 lõikes 2 kirjeldatud ülesannete täitmise üle ja kannab nende täitmise eest lõppvastutust. Põhiülesandeid täitev üksus peab vastama artiklites 7, 7a, 7b ja 7d sätestatud nõuetele.

2.   Erandina artikli 7 lõikest 1 võivad raudteeinfrastruktuuri majandamise ülesandeid täita eri raudteeinfrastruktuuri-ettevõtjad, sealhulgas avaliku ja erasektori partnerluses osalejad, tingimusel et nad kõik täidavad artikli 7 lõigetes 2–6 ning artiklites 7a, 7b ja 7d sätestatud nõudeid ja vastutavad täielikult asjaomaste ülesannete täitmise eest.

3.   Kui energiavarustusettevõtjale ei ole antud põhiülesandeid, vabastatakse ta raudteeinfrastruktuuri-ettevõtjale kohaldatavate normide täitmisest, tingimusel et võrgustiku arendamist käsitlevate asjakohaste sätete, eelkõige artikli 8 täitmine on tagatud.

4.   Reguleeriva asutuse või liikmesriigi määratud muu sõltumatu pädeva asutuse järelevalve all võib raudteeinfrastruktuuri-ettevõtja sõlmida koostöölepinguid ühe või mitme raudteeveo-ettevõtjaga, tehes seda mittediskrimineerival viisil ja pidades silmas klientidele kasu toomist näiteks läbi väiksemate kulude või parema toimivuse lepinguga hõlmatud võrgustiku osal.

Kõnealune asutus jälgib selliste lepingute täitmist ja annab põhjendatud juhul soovituse nende lõpetamiseks.

Artikkel 7d

Finantsläbipaistvus

1.   Järgides liikmesriigis kohaldatavaid menetlusi, võib raudteeinfrastruktuuri-ettevõtja kasutada infrastruktuuri võrgu majandamisest saadavat tulu, sealhulgas riiklikke vahendeid, üksnes oma tegevuse rahastamiseks, sealhulgas oma laenude teenindamiseks. Raudteeinfrastruktuuri-ettevõtja võib kasutada sellist tulu ka selleks, et maksta dividende ettevõtja omanikele, kelle hulka võivad kuuluda ka eraaktsionärid, kuid ei või kuuluda ettevõtjad, kes moodustavad vertikaalselt integreeritud ettevõtja osa ja kes teostavad kontrolli nii raudteeveo-ettevõtja kui ka kõnealuse raudteeinfrastruktuuri-ettevõtja üle.

2.   Raudteeinfrastruktuuri-ettevõtjad ei anna ei otse ega kaudselt laene raudteeveo-ettevõtjatele.

3.   Raudteeveo-ettevõtjad ei anna ei otse ega kaudselt laene raudteeinfrastruktuuri-ettevõtjatele.

4.   Vertikaalselt integreeritud ettevõtjasse kuuluvate juriidiliste isikute vahelisi laene antakse, makstakse välja ja teenindatakse üksnes turul valitseva intressimääraga ning tingimustel, mis vastavad asjaomase juriidilise isiku individuaalsele riskiprofiilile.

5.   Enne 24. detsembrit 2016 antud vertikaalselt integreeritud ettevõtjasse kuuluvate juriidiliste isikute vahelised laenud kehtivad kuni nende tagasimaksetähtpäevani, tingimusel et laenulepingud on sõlmitud turul valitseva intressimääraga ning et need on reaalselt välja makstud ja neid reaalselt teenindatakse.

6.   Vertikaalselt integreeritud ettevõtja muude juriidiliste isikute poolt raudteeinfrastruktuuri-ettevõtjale pakutavad teenused põhinevad lepingutel ja nende eest tasutakse kas turuhindades või hindades, mis kajastavad tootmiskulusid ja mõistlikku kasumimarginaali.

7.   Raudteeinfrastruktuuri-ettevõtja poolt tasumisele kuuluvad võlakohustused tuleb selgelt lahus hoida vertikaalselt integreeritud ettevõtjasse kuuluvate muude juriidiliste isikute poolt tasumisele kuuluvatest võlakohustustest. Võlakohustusi tuleb teenindada üksteisest lahus. See ei takista võlakohustuse katteks lõppmakse tegemist vertikaalselt integreeritud ettevõtja osaks oleva ja nii raudteeveo-ettevõtjat kui ka raudteeinfrastruktuuri-ettevõtjat kontrolliva ettevõtja või ettevõtja muu üksuse kaudu.

8.   Raudteeinfrastruktuuri-ettevõtja ja vertikaalselt integreeritud ettevõtjasse kuuluvate muude juriidiliste isikute raamatupidamisarvestust peetakse viisil, mis tagab käesoleva artikli järgimise ning võimaldab eraldiseisvat raamatupidamisarvestust ning läbipaistvaid rahavooge ettevõtjas.

9.   Vertikaalselt integreeritud ettevõtjas peab raudteeinfrastruktuuri-ettevõtja üksikasjalikku arvestust mis tahes äri- ja finantssuhete kohta sellesse ettevõtjasse kuuluvate muude juriidiliste isikutega.

10.   Kui põhiülesandeid täidab kooskõlas artikli 7a lõikega 3 sõltumatu tasusid määrav ja/või läbilaskevõimet jaotav asutus ning liikmesriigid ei kohalda artikli 7 lõiget 2, kohaldatakse käesoleva artikli sätteid mutatis mutandis. Käesolevas artiklis sisalduvaid viiteid raudteeinfrastruktuuri-ettevõtjale, raudteeveo-ettevõtjale ning vertikaalselt integreeritud ettevõtjasse kuuluvatele muudele juriidilistele isikutele käsitatakse viidetena ettevõtja vastavatele osakondadele. Käesolevas artiklis sätestatud nõuete täitmist kajastab ettevõtja vastavate osakondade eraldiseisev raamatupidamisarvestus.

Artikkel 7e

Koordineerimismehhanismid

Liikmesriigid tagavad asjakohaste koordineerimismehhanismide kehtestamise, et tagada nende peamiste raudteeinfrastruktuuri-ettevõtjate ja kõigi huvitatud raudteeveo-ettevõtjate ning samuti artikli 8 lõikes 3 osutatud taotlejate vaheline koordineerimine. Kui see on asjakohane, kutsutakse osalema raudtee-kaubaveo ja -reisijateveoteenuste kasutajate ning riiklike, piirkondlike või kohalike asutuste esindajad. Asjaomane reguleeriv asutus võib osaleda vaatlejana. Koordineerimine hõlmab muu hulgas järgmist:

| a) | taotlejate vajadused seoses raudteeinfrastruktuuri hooldamise ja läbilaskevõime arendamisega; |
| --- | --- |

a)

taotlejate vajadused seoses raudteeinfrastruktuuri hooldamise ja läbilaskevõime arendamisega;

| b) | artiklis 30 osutatud lepingutes sisalduvate kasutajakesksete tulemuslikkuse eesmärkide sisu ning artikli 30 lõikes 1 osutatud stiimulite sisu ja nende rakendamine; |
| --- | --- |

b)

artiklis 30 osutatud lepingutes sisalduvate kasutajakesksete tulemuslikkuse eesmärkide sisu ning artikli 30 lõikes 1 osutatud stiimulite sisu ja nende rakendamine;

| c) | artiklis 27 osutatud võrgustiku teadaande sisu ja rakendamine; |
| --- | --- |

c)

artiklis 27 osutatud võrgustiku teadaande sisu ja rakendamine;

| d) | ühendvedude ja koostalitlusega seotud küsimused; |
| --- | --- |

d)

ühendvedude ja koostalitlusega seotud küsimused;

| e) | mis tahes muud küsimused, mis on seotud raudteeinfrastruktuurile juurdepääsu, raudteeinfrastruktuuri kasutamise tingimustega ja raudteeinfrastruktuuri-ettevõtja teenuste kvaliteediga. |
| --- | --- |

e)

mis tahes muud küsimused, mis on seotud raudteeinfrastruktuurile juurdepääsu, raudteeinfrastruktuuri kasutamise tingimustega ja raudteeinfrastruktuuri-ettevõtja teenuste kvaliteediga.

Raudteeinfrastruktuuri-ettevõtja koostab ja avaldab huvitatud isikutega konsulteerides koordineerimise suunised. Koordineerimine toimub vähemalt kord aastas ja raudteeinfrastruktuuri-ettevõtja avaldab oma veebisaidil ülevaate käesoleva artikli kohastest tegevustest.

Käesoleva artikli alusel toimuv koordineerimine ei piira taotlejate õigust esitada reguleerivale asutusele kaebus ega reguleeriva asutuse artiklis 56 osutatud õigusi.

Artikkel 7f

Euroopa raudtee-infrastruktuuriettevõtjate võrgustik

1.   Eesmärgiga aidata kaasa tõhusate ja tulemuslike raudteeveoteenuste osutamisele liidus tagavad liikmesriigid, et nende peamised raudtee-infrastruktuuriettevõtjad osalevad ja teevad koostööd võrgustikus, mis tuleb korrapäraselt kokku, et:

| a) | arendada välja liidu raudteeinfrastruktuur, |
| --- | --- |

a)

arendada välja liidu raudteeinfrastruktuur,

| b) | toetada ühtse Euroopa raudteepiirkonna õigeaegset ja tõhusat rakendamist, |
| --- | --- |

b)

toetada ühtse Euroopa raudteepiirkonna õigeaegset ja tõhusat rakendamist,

| c) | vahetada parimaid tavasid, |
| --- | --- |

c)

vahetada parimaid tavasid,

| d) | jälgida ja hinnata tulemuslikkust, |
| --- | --- |

d)

jälgida ja hinnata tulemuslikkust,

| e) | anda panus artiklis 15 osutatud turujärelevalve tegevusse, |
| --- | --- |

e)

anda panus artiklis 15 osutatud turujärelevalve tegevusse,

| f) | käsitleda piiriüleseid kitsaskohti ja |
| --- | --- |

f)

käsitleda piiriüleseid kitsaskohti ja

| g) | arutada artiklite 37 ja 40 kohaldamist. |
| --- | --- |

g)

arutada artiklite 37 ja 40 kohaldamist.

Punkti d kohaldamisel määrab võrgustik kindlaks ühised põhimõtted ja tegevused tulemuslikkuse ühetaoliseks jälgimiseks ja hindamiseks.

Käesoleva lõike kohane koordineerimine ei piira taotlejate õigust esitada reguleerivale asutusele kaebus ega reguleeriva asutuse artiklis 56 osutatud õigusi.

2.   Komisjon on võrgustiku liige. Ta toetab võrgustiku tööd ning aitab koordineerimisele kaasa.“;

| 6) | artiklit 10 muudetakse järgmiselt:






  a) | lisatakse järgmine lõige:

  „1a.   Ilma et see piiraks liidu ja liikmesriikide rahvusvahelisi kohustusi, võivad liikmesriigid, kellel on piir kolmanda riigiga, käesolevas artiklis sätestatud juurdepääsuõigust piirata sellest riigist saabuvate või sellesse suunduvate vedude puhul, mis toimuvad võrgustikus, mille rööpmevahe erineb liidu peamise raudteevõrgustiku omast, kui liikmesriigi ja kõnealuse kolmanda riigi piiriüleses raudteeveos tekivad konkurentsimoonutused. Nimetatud moonutused võivad muu hulgas tuleneda sellest, et puudub mittediskrimineeriv juurdepääs raudteeinfrastruktuurile ja seotud teenustele asjaomases kolmandas riigis.
  Kui liikmesriik kavatseb kooskõlas käesoleva lõikega võtta vastu otsuse juurdepääsuõigust piirata, esitab ta otsuse eelnõu komisjonile ja konsulteerib teiste liikmesriikidega.
  Kui komisjon ega ükski asjaomane liikmesriik ei ole kolme kuu jooksul pärast nimetatud otsuse eelnõu esitamist vastuväiteid esitanud, võib liikmesriik otsuse vastu võtta.
  Komisjon võib vastu võtta rakendusaktid, milles sätestatakse käesoleva lõike rakendamise üksikasjalik kord. Nimetatud rakendusaktid võetakse vastu kooskõlas artikli 62 lõikes 3 osutatud kontrollimenetlusega.“; |
| --- | --- | --- |

6)

artiklit 10 muudetakse järgmiselt:

a)

lisatakse järgmine lõige:

„1a.   Ilma et see piiraks liidu ja liikmesriikide rahvusvahelisi kohustusi, võivad liikmesriigid, kellel on piir kolmanda riigiga, käesolevas artiklis sätestatud juurdepääsuõigust piirata sellest riigist saabuvate või sellesse suunduvate vedude puhul, mis toimuvad võrgustikus, mille rööpmevahe erineb liidu peamise raudteevõrgustiku omast, kui liikmesriigi ja kõnealuse kolmanda riigi piiriüleses raudteeveos tekivad konkurentsimoonutused. Nimetatud moonutused võivad muu hulgas tuleneda sellest, et puudub mittediskrimineeriv juurdepääs raudteeinfrastruktuurile ja seotud teenustele asjaomases kolmandas riigis.

Kui liikmesriik kavatseb kooskõlas käesoleva lõikega võtta vastu otsuse juurdepääsuõigust piirata, esitab ta otsuse eelnõu komisjonile ja konsulteerib teiste liikmesriikidega.

Kui komisjon ega ükski asjaomane liikmesriik ei ole kolme kuu jooksul pärast nimetatud otsuse eelnõu esitamist vastuväiteid esitanud, võib liikmesriik otsuse vastu võtta.

Komisjon võib vastu võtta rakendusaktid, milles sätestatakse käesoleva lõike rakendamise üksikasjalik kord. Nimetatud rakendusaktid võetakse vastu kooskõlas artikli 62 lõikes 3 osutatud kontrollimenetlusega.“;

| b) | lõige 2 asendatakse järgmisega:

  „2.   Ilma et see mõjutaks määruse (EÜ) nr 1370/2007 kohaldamist, antakse raudteeveo-ettevõtjatele õiglastel, mittediskrimineerivatel ja läbipaistvatel tingimustel raudteeinfrastruktuurile juurdepääsu õigus kõigis liikmesriikides raudtee-reisijateveoteenuste osutamiseks. Raudteeveo-ettevõtjatel on õigus reisijaid peale võtta igas jaamas ja lasta neil maha minna teises jaamas. Kõnealune õigus hõlmab juurdepääsu käesoleva direktiivi II lisa punktis 2 osutatud teenindusrajatisi ühendavale infrastruktuurile.“; |
| --- | --- |

b)

lõige 2 asendatakse järgmisega:

„2.   Ilma et see mõjutaks määruse (EÜ) nr 1370/2007 kohaldamist, antakse raudteeveo-ettevõtjatele õiglastel, mittediskrimineerivatel ja läbipaistvatel tingimustel raudteeinfrastruktuurile juurdepääsu õigus kõigis liikmesriikides raudtee-reisijateveoteenuste osutamiseks. Raudteeveo-ettevõtjatel on õigus reisijaid peale võtta igas jaamas ja lasta neil maha minna teises jaamas. Kõnealune õigus hõlmab juurdepääsu käesoleva direktiivi II lisa punktis 2 osutatud teenindusrajatisi ühendavale infrastruktuurile.“;

| c) | lõiked 3 ja 4 jäetakse välja; |
| --- | --- |

c)

lõiked 3 ja 4 jäetakse välja;

| 7) | artiklit 11 muudetakse järgmiselt:






  a) | lõige 1 asendatakse järgmisega:

  „1.   Liikmesriigid võivad piirata artikli 10 lõikes 2 osutatud juurdepääsuõigust kindla lähte- ja sihtkoha vaheliste reisijateveoteenustega, kui üks või mitu avaliku teenindamise lepingut hõlmab sama või alternatiivset marsruuti ja kui selle õiguse kasutamine ohustaks avaliku teenindamise lepingu või lepingute puhul majanduslikku tasakaalu.“; |
| --- | --- | --- |

7)

artiklit 11 muudetakse järgmiselt:

a)

lõige 1 asendatakse järgmisega:

„1.   Liikmesriigid võivad piirata artikli 10 lõikes 2 osutatud juurdepääsuõigust kindla lähte- ja sihtkoha vaheliste reisijateveoteenustega, kui üks või mitu avaliku teenindamise lepingut hõlmab sama või alternatiivset marsruuti ja kui selle õiguse kasutamine ohustaks avaliku teenindamise lepingu või lepingute puhul majanduslikku tasakaalu.“;

| b) | lõike 2 esimene lõik asendatakse järgmisega:

  „2.   Selleks et määrata kindlaks, kas avaliku teenindamise lepingu majanduslik tasakaal on ohus, teeb artiklis 55 osutatud reguleeriv asutus objektiivse majandusanalüüsi ning tugineb oma otsuses varem kindlaks määratud kriteeriumidele. Nad määravad selle kindlaks pärast alljärgnevalt loetletud isikute esitatud taotlust, mis on esitatud ühe kuu jooksul pärast teabe saamist artikli 38 lõikes 4 osutatud kavandatava reisijateveoteenuse kohta:






  a) | avaliku teenindamise lepingu sõlminud pädev asutus; |
| --- | --- | --- |

b)

lõike 2 esimene lõik asendatakse järgmisega:

„2.   Selleks et määrata kindlaks, kas avaliku teenindamise lepingu majanduslik tasakaal on ohus, teeb artiklis 55 osutatud reguleeriv asutus objektiivse majandusanalüüsi ning tugineb oma otsuses varem kindlaks määratud kriteeriumidele. Nad määravad selle kindlaks pärast alljärgnevalt loetletud isikute esitatud taotlust, mis on esitatud ühe kuu jooksul pärast teabe saamist artikli 38 lõikes 4 osutatud kavandatava reisijateveoteenuse kohta:

a)

avaliku teenindamise lepingu sõlminud pädev asutus;

| b) | muu huvitatud pädev asutus, kellel on õigus käesoleva artikli alusel juurdepääsu piirata; |
| --- | --- |

b)

muu huvitatud pädev asutus, kellel on õigus käesoleva artikli alusel juurdepääsu piirata;

| c) | raudteeinfrastruktuuri-ettevõtja; |
| --- | --- |

c)

raudteeinfrastruktuuri-ettevõtja;

| d) | avaliku teenindamise lepingu alusel tegutsev raudteeveo-ettevõtja.“; |
| --- | --- |

d)

avaliku teenindamise lepingu alusel tegutsev raudteeveo-ettevõtja.“;

| c) | lõige 3 asendatakse järgmisega:

  „3.   Reguleeriv asutus põhjendab oma otsust ja tingimusi, mille alusel võib mõni järgmistest isikutest ühe kuu jooksul otsuse teatavaks tegemisest taotleda otsuse läbivaatamist:






  a) | asjaomane pädev asutus või pädevad asutused; |
| --- | --- | --- |

c)

lõige 3 asendatakse järgmisega:

„3.   Reguleeriv asutus põhjendab oma otsust ja tingimusi, mille alusel võib mõni järgmistest isikutest ühe kuu jooksul otsuse teatavaks tegemisest taotleda otsuse läbivaatamist:

a)

asjaomane pädev asutus või pädevad asutused;

| b) | raudteeinfrastruktuuri-ettevõtja; |
| --- | --- |

b)

raudteeinfrastruktuuri-ettevõtja;

| c) | avaliku teenindamise lepingu alusel tegutsev raudteeveo-ettevõtja; |
| --- | --- |

c)

avaliku teenindamise lepingu alusel tegutsev raudteeveo-ettevõtja;

| d) | juurdepääsu taotlev raudteeveo-ettevõtja. |
| --- | --- |

d)

juurdepääsu taotlev raudteeveo-ettevõtja.

Kui reguleeriv asutus otsustab, et artikli 38 lõikes 4 osutatud kavandatav reisijateveoteenus ohustaks avaliku teenindamise lepingu majanduslikku tasakaalu, esitab ta selle teenuse võimaliku muutmise kohta soovitused, mis tagaksid, et artikli 10 lõikega 2 ette nähtud juurdepääsu õiguse tagamise tingimused oleksid täidetud.“;

| d) | lõikele 4 lisatakse järgmine lõik:
  „Reguleerivate asutuste, pädevate asutuste ja raudteeveo-ettevõtjate kogemustele ning artikli 57 lõikes 1 osutatud võrgustiku tegevusele toetudes võtab komisjon hiljemalt 16. detsembril 2018 vastu rakendusaktid, milles sätestatakse käesoleva artikli lõigete 1, 2 ja 3 rakendamise üksikasjalik kord ja kriteeriumid riigisiseste reisijateveoteenuste osas. Nimetatud rakendusaktid võetakse vastu kooskõlas artikli 62 lõikes 3 osutatud kontrollimenetlusega.“; |
| --- | --- |

d)

lõikele 4 lisatakse järgmine lõik:

„Reguleerivate asutuste, pädevate asutuste ja raudteeveo-ettevõtjate kogemustele ning artikli 57 lõikes 1 osutatud võrgustiku tegevusele toetudes võtab komisjon hiljemalt 16. detsembril 2018 vastu rakendusaktid, milles sätestatakse käesoleva artikli lõigete 1, 2 ja 3 rakendamise üksikasjalik kord ja kriteeriumid riigisiseste reisijateveoteenuste osas. Nimetatud rakendusaktid võetakse vastu kooskõlas artikli 62 lõikes 3 osutatud kontrollimenetlusega.“;

| e) | lõige 5 asendatakse järgmisega:

  „5.   Samuti võivad liikmesriigid piirata juurdepääsu raudteeinfrastruktuurile riigisiseste reisijateveoteenuste osutamiseks samas liikmesriigis asuva kindla lähte- ja sihtkoha vahel, kui:






  a) | reisijateveo ainuõigus nende jaamade vahel on antud enne 16. juunit 2015 sõlmitud avaliku teenindamise lepingu alusel või |
| --- | --- | --- |

e)

lõige 5 asendatakse järgmisega:

„5.   Samuti võivad liikmesriigid piirata juurdepääsu raudteeinfrastruktuurile riigisiseste reisijateveoteenuste osutamiseks samas liikmesriigis asuva kindla lähte- ja sihtkoha vahel, kui:

a)

reisijateveo ainuõigus nende jaamade vahel on antud enne 16. juunit 2015 sõlmitud avaliku teenindamise lepingu alusel või

| b) | õiglase võistleva pakkumismenetluse alusel on hiljemalt 25. detsembriks 2018 antud täiendav õigus/tegevusluba käitada teise ettevõtjaga konkureerides ärilist eesmärki taotlevat reisijateveoteenust nende jaamade vahel |
| --- | --- |

b)

õiglase võistleva pakkumismenetluse alusel on hiljemalt 25. detsembriks 2018 antud täiendav õigus/tegevusluba käitada teise ettevõtjaga konkureerides ärilist eesmärki taotlevat reisijateveoteenust nende jaamade vahel

ning kui ettevõtja ei saa nende teenuste osutamise eest hüvitist.

Nimetatud piirang võib kehtida kuni algse lepinguperioodi või tegevusloa kehtivuse lõpuni või kuni 25. detsembrini 2026, sõltuvalt sellest, kumb tähtaeg on lühem.“;

| 8) | lisatakse järgmised artiklid:

  „Artikkel 11a
  Kiirreisirongiteenused

  1.   Eesmärgiga arendada kiirreisirongiteenuste turgu, edendada kättesaadava infrastruktuuri optimaalset kasutust ja suurendada kiirreisirongiteenuste konkurentsivõimet, millest tulenevalt suureneb kasulik mõju reisijatele, võib artiklis 10 sätestatud kiirreisirongiteenuste juurdepääsuõiguse kasutamise suhtes kohaldada ainult reguleeriva asutuse poolt käesoleva artikliga kooskõlas kehtestatud nõudeid, ilma et see piiraks artikli 11 lõike 5 kohaldamist.


  2.   Kui reguleeriv asutus teeb artikli 11 lõigetes 2, 3 ja 4 ette nähtud analüüsile tuginedes kindlaks, et kavandatav kiirreisirongiteenus kindla lähte- ja sihtkoha vahel ohustab sama või alternatiivset marsruuti hõlmava avaliku teenindamise lepingu majanduslikku tasakaalu, esitab ta soovitused selle teenuse võimalike muudatuste kohta, mis tagaksid, et artikli 10 lõikega 2 ette nähtud juurdepääsuõiguste tagamise tingimused oleksid täidetud. Sellised muudatused võivad hõlmata muudatuste tegemist kavandatavas teenuses.“



  „Artikkel 13a
  Ühised teavitus- ja otsepiletisüsteemid

  1.   Ilma et see piiraks Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 1371/2007 (*2) ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2010/40/EL (*3) kohaldamist, võivad liikmesriigid nõuda, et riigisiseseid reisijateveoteenuseid osutavad raudteeveo-ettevõtjad osaleksid ühises teavitus- ja integreeritud piletimüügisüsteemis, et pakkuda pileteid, otsepileteid ja broneeringuid, või otsustada anda õigus sellise süsteemi loomiseks pädevatele asutustele. Kui selline süsteem on loodud, tagavad liikmesriigid, et see ei tekita turumoonutusi või diskrimineerimist raudteeveo-ettevõtjate vahel ning et seda haldab avalik-õiguslik või eraõiguslik juriidiline isik või kõigi reisijateveoteenust osutavate raudteeveo-ettevõtjate ühendus.


  2.   Komisjon jälgib arengut raudteeturul seoses ühiste teavitus- ja otsepiletisüsteemide kasutuselevõtu ja kasutamisega ning hindab vajadust liidu tasandi meetmete järele, võttes arvesse turualgatusi. Eelkõige hindab komisjon rongireisijate mittediskrimineerivat juurdepääsu teabele, mis on vajalik reiside kavandamiseks ja piletite broneerimiseks. Komisjon esitab hiljemalt 31. detsembriks 2022 Euroopa Parlamendile ja nõukogule aruande selliste ühiste teavitus- ja otsepiletisüsteemide kättesaadavuse kohta, lisades sellele vajaduse korral seadusandlikud ettepanekud.


  3.   Liikmesriigid nõuavad, et reisijateveoteenust osutavad raudteeveo-ettevõtjad koostavad hädaolukorra lahendamise plaanid ja tagavad nende plaanide nõuetekohase kooskõlastamise, et anda reisijatele teenuse olulise katkemise korral abi määruse (EÜ) nr 1371/2007 artikli 18 tähenduses.



  (*2)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 23. oktoobri 2007. aasta määrus (EÜ) nr 1371/2007 rongireisijate õiguste ja kohustuste kohta (ELT L 315, 3.12.2007, lk 14)."


  (*3)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 7. juuli 2010. aasta direktiiv 2010/40/EL, mis käsitleb raamistikku intelligentsete transpordisüsteemide kasutuselevõtmiseks maanteetranspordis ja liideste jaoks teiste transpordiliikidega (ELT L 207, 6.8.2010, lk 1).“;" |
| --- | --- |

8)

lisatakse järgmised artiklid:

„Artikkel 11a

Kiirreisirongiteenused

1.   Eesmärgiga arendada kiirreisirongiteenuste turgu, edendada kättesaadava infrastruktuuri optimaalset kasutust ja suurendada kiirreisirongiteenuste konkurentsivõimet, millest tulenevalt suureneb kasulik mõju reisijatele, võib artiklis 10 sätestatud kiirreisirongiteenuste juurdepääsuõiguse kasutamise suhtes kohaldada ainult reguleeriva asutuse poolt käesoleva artikliga kooskõlas kehtestatud nõudeid, ilma et see piiraks artikli 11 lõike 5 kohaldamist.

2.   Kui reguleeriv asutus teeb artikli 11 lõigetes 2, 3 ja 4 ette nähtud analüüsile tuginedes kindlaks, et kavandatav kiirreisirongiteenus kindla lähte- ja sihtkoha vahel ohustab sama või alternatiivset marsruuti hõlmava avaliku teenindamise lepingu majanduslikku tasakaalu, esitab ta soovitused selle teenuse võimalike muudatuste kohta, mis tagaksid, et artikli 10 lõikega 2 ette nähtud juurdepääsuõiguste tagamise tingimused oleksid täidetud. Sellised muudatused võivad hõlmata muudatuste tegemist kavandatavas teenuses.“

„Artikkel 13a

Ühised teavitus- ja otsepiletisüsteemid

1.   Ilma et see piiraks Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 1371/2007 (*2) ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2010/40/EL (*3) kohaldamist, võivad liikmesriigid nõuda, et riigisiseseid reisijateveoteenuseid osutavad raudteeveo-ettevõtjad osaleksid ühises teavitus- ja integreeritud piletimüügisüsteemis, et pakkuda pileteid, otsepileteid ja broneeringuid, või otsustada anda õigus sellise süsteemi loomiseks pädevatele asutustele. Kui selline süsteem on loodud, tagavad liikmesriigid, et see ei tekita turumoonutusi või diskrimineerimist raudteeveo-ettevõtjate vahel ning et seda haldab avalik-õiguslik või eraõiguslik juriidiline isik või kõigi reisijateveoteenust osutavate raudteeveo-ettevõtjate ühendus.

2.   Komisjon jälgib arengut raudteeturul seoses ühiste teavitus- ja otsepiletisüsteemide kasutuselevõtu ja kasutamisega ning hindab vajadust liidu tasandi meetmete järele, võttes arvesse turualgatusi. Eelkõige hindab komisjon rongireisijate mittediskrimineerivat juurdepääsu teabele, mis on vajalik reiside kavandamiseks ja piletite broneerimiseks. Komisjon esitab hiljemalt 31. detsembriks 2022 Euroopa Parlamendile ja nõukogule aruande selliste ühiste teavitus- ja otsepiletisüsteemide kättesaadavuse kohta, lisades sellele vajaduse korral seadusandlikud ettepanekud.

3.   Liikmesriigid nõuavad, et reisijateveoteenust osutavad raudteeveo-ettevõtjad koostavad hädaolukorra lahendamise plaanid ja tagavad nende plaanide nõuetekohase kooskõlastamise, et anda reisijatele teenuse olulise katkemise korral abi määruse (EÜ) nr 1371/2007 artikli 18 tähenduses.

(*2)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 23. oktoobri 2007. aasta määrus (EÜ) nr 1371/2007 rongireisijate õiguste ja kohustuste kohta (ELT L 315, 3.12.2007, lk 14)."

*2

(*3)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 7. juuli 2010. aasta direktiiv 2010/40/EL, mis käsitleb raamistikku intelligentsete transpordisüsteemide kasutuselevõtmiseks maanteetranspordis ja liideste jaoks teiste transpordiliikidega (ELT L 207, 6.8.2010, lk 1).“;"

*3

| 9) | artiklile 19 lisatakse järgmine punkt:






  „e) | ei ole süüdi mõistetud siduvate kollektiivlepingutega seotud siseriikliku õiguse kohastest kohustustest tulenevates rasketes rikkumistes, kui see on kohaldatav.“; |
| --- | --- | --- |

9)

artiklile 19 lisatakse järgmine punkt:

„e)

ei ole süüdi mõistetud siduvate kollektiivlepingutega seotud siseriikliku õiguse kohastest kohustustest tulenevates rasketes rikkumistes, kui see on kohaldatav.“;

| 10) | artikli 32 lõige 4 asendatakse järgmisega:

  „4.   Komisjoni määruses (EL) 2016/919 (*4) kirjeldatud raudteekoridoride infrastruktuuri kasutustasusid võib astmestada, et stimuleerida rongide varustamist ETCSiga, mis vastab komisjoni otsusega 2008/386/EÜ (*5) vastu võetud versioonile või järgnevatele versioonidele. Niisugune astmestamine ei tohi kaasa tuua raudteeinfrastruktuuri-ettevõtja kogutulu suurenemist.
  Liikmesriigid võivad otsustada, et infrastruktuuri kasutustasude astmestamist ei kohaldata määruses (EL) 2016/919 kirjeldatud raudteeliinidele, millel tohivad sõita ainult ETCSiga varustatud rongid.
  Liikmesriigid võivad otsustada laiendada astmestamist raudteeliinidele, mida ei ole kirjeldatud määruses (EL) 2016/919.


  (*4)  Komisjoni 27. mai 2016. aasta määrus (EL) 2016/919 Euroopa Liidu raudteesüsteemi juhtkäskude ja signaalimise allsüsteemide koostalitluse tehnilise kirjelduse kohta (ELT L 158, 15.6.2016, lk 1)."


  (*5)  Komisjoni 23. aprilli 2008. aasta otsus 2008/386/EÜ, millega muudetakse lisa A otsuses 2006/679/EÜ, mis käsitleb üleeuroopalise tavaraudteevõrgustiku kontrolli ja signaalimise alasüsteemi tehnilisi koostalitlusnõudeid, ning lisa A otsuses 2006/860/EÜ, mis käsitleb üleeuroopalise kiirraudteesüsteemi juhtkäskude ja signaalimise allsüsteemi koostalitluse tehnilist kirjeldust (ELT L 136, 24.5.2008, lk 11).“;" |
| --- | --- |

10)

artikli 32 lõige 4 asendatakse järgmisega:

„4.   Komisjoni määruses (EL) 2016/919 (*4) kirjeldatud raudteekoridoride infrastruktuuri kasutustasusid võib astmestada, et stimuleerida rongide varustamist ETCSiga, mis vastab komisjoni otsusega 2008/386/EÜ (*5) vastu võetud versioonile või järgnevatele versioonidele. Niisugune astmestamine ei tohi kaasa tuua raudteeinfrastruktuuri-ettevõtja kogutulu suurenemist.

Liikmesriigid võivad otsustada, et infrastruktuuri kasutustasude astmestamist ei kohaldata määruses (EL) 2016/919 kirjeldatud raudteeliinidele, millel tohivad sõita ainult ETCSiga varustatud rongid.

Liikmesriigid võivad otsustada laiendada astmestamist raudteeliinidele, mida ei ole kirjeldatud määruses (EL) 2016/919.

(*4)  Komisjoni 27. mai 2016. aasta määrus (EL) 2016/919 Euroopa Liidu raudteesüsteemi juhtkäskude ja signaalimise allsüsteemide koostalitluse tehnilise kirjelduse kohta (ELT L 158, 15.6.2016, lk 1)."

*4

(*5)  Komisjoni 23. aprilli 2008. aasta otsus 2008/386/EÜ, millega muudetakse lisa A otsuses 2006/679/EÜ, mis käsitleb üleeuroopalise tavaraudteevõrgustiku kontrolli ja signaalimise alasüsteemi tehnilisi koostalitlusnõudeid, ning lisa A otsuses 2006/860/EÜ, mis käsitleb üleeuroopalise kiirraudteesüsteemi juhtkäskude ja signaalimise allsüsteemi koostalitluse tehnilist kirjeldust (ELT L 136, 24.5.2008, lk 11).“;"

*5

| 11) | artikli 38 lõige 4 asendatakse järgmisega:

  „4.   Kui taotleja kavatseb taotleda infrastruktuuri läbilaskevõimet reisijateveoteenuse osutamiseks liikmesriigis, kus juurdepääs raudteeinfrastruktuurile on kooskõlas artikliga 11 piiratud, teavitab ta sellest asjaomaseid raudteeinfrastruktuuri-ettevõtjaid ja reguleerivaid asutusi vähemalt 18 kuud enne selle liiklusgraafiku jõustumist, mille kohta läbilaskevõimet taotletakse. Selleks et asjaomased reguleerivad asutused saaksid hinnata võimalikku majanduslikku mõju olemasolevatele avaliku teenindamise lepingutele, peavad reguleerivad asutused tagama, et pädevaid asutusi, kes on sõlminud avaliku teenindamise lepingus määratletud marsruudil raudtee-reisijateveoteenuse lepingu, teisi huvitatud pädevaid asutusi, kellel on artikli 11 alusel õigus juurdepääsu piirata, ja avaliku teenindamise lepingu alusel kõnealusel reisijateveoteenuse marsruudil tegutsevaid raudteeveo-ettevõtjaid, teavitatakse viivitamata, ent hiljemalt kümne päeva jooksul.“; |
| --- | --- |

11)

artikli 38 lõige 4 asendatakse järgmisega:

„4.   Kui taotleja kavatseb taotleda infrastruktuuri läbilaskevõimet reisijateveoteenuse osutamiseks liikmesriigis, kus juurdepääs raudteeinfrastruktuurile on kooskõlas artikliga 11 piiratud, teavitab ta sellest asjaomaseid raudteeinfrastruktuuri-ettevõtjaid ja reguleerivaid asutusi vähemalt 18 kuud enne selle liiklusgraafiku jõustumist, mille kohta läbilaskevõimet taotletakse. Selleks et asjaomased reguleerivad asutused saaksid hinnata võimalikku majanduslikku mõju olemasolevatele avaliku teenindamise lepingutele, peavad reguleerivad asutused tagama, et pädevaid asutusi, kes on sõlminud avaliku teenindamise lepingus määratletud marsruudil raudtee-reisijateveoteenuse lepingu, teisi huvitatud pädevaid asutusi, kellel on artikli 11 alusel õigus juurdepääsu piirata, ja avaliku teenindamise lepingu alusel kõnealusel reisijateveoteenuse marsruudil tegutsevaid raudteeveo-ettevõtjaid, teavitatakse viivitamata, ent hiljemalt kümne päeva jooksul.“;

| 12) | artikli 53 lõikele 3 lisatakse järgmine lõik:
  „Reguleeriv asutus võib nõuda, et raudteeinfrastruktuuri-ettevõtja teeks sellise teabe talle kättesaadavaks, kui ta peab seda vajalikuks.“; |
| --- | --- |

12)

artikli 53 lõikele 3 lisatakse järgmine lõik:

„Reguleeriv asutus võib nõuda, et raudteeinfrastruktuuri-ettevõtja teeks sellise teabe talle kättesaadavaks, kui ta peab seda vajalikuks.“;

| 13) | artikli 54 lõige 1 asendatakse järgmisega:

  „1.   Tehnilisest rikkest või õnnetusest tingitud rongiliikluse häirete puhul võtab raudteeinfrastruktuuri-ettevõtja kõik vajalikud meetmed tavapärase olukorra taastamiseks. Selleks koostab ta hädaolukorra lahendamise plaani, milles loetletakse erinevad asutused, keda tuleb tõsiste vahejuhtumite või rongiliikluse tõsiste häirete puhul teavitada. Juhul kui häire võib mõjutada piiriülest liiklust, jagab raudteeinfrastruktuuri-ettevõtja kogu asjakohast teavet teiste raudteeinfrastruktuuri-ettevõtjatega, kelle võrgustikku ja liiklust see häire võib mõjutada. Asjaomased raudteeinfrastruktuuri-ettevõtjad teevad koostööd tavapärase piiriülese liikluse taastamiseks.“; |
| --- | --- |

13)

artikli 54 lõige 1 asendatakse järgmisega:

„1.   Tehnilisest rikkest või õnnetusest tingitud rongiliikluse häirete puhul võtab raudteeinfrastruktuuri-ettevõtja kõik vajalikud meetmed tavapärase olukorra taastamiseks. Selleks koostab ta hädaolukorra lahendamise plaani, milles loetletakse erinevad asutused, keda tuleb tõsiste vahejuhtumite või rongiliikluse tõsiste häirete puhul teavitada. Juhul kui häire võib mõjutada piiriülest liiklust, jagab raudteeinfrastruktuuri-ettevõtja kogu asjakohast teavet teiste raudteeinfrastruktuuri-ettevõtjatega, kelle võrgustikku ja liiklust see häire võib mõjutada. Asjaomased raudteeinfrastruktuuri-ettevõtjad teevad koostööd tavapärase piiriülese liikluse taastamiseks.“;

| 14) | artiklit 56 muudetakse järgmiselt:






  a) | lõikesse 1 lisatakse järgmised punktid:






  „h) | liiklusjuhtimist; |
| --- | --- | --- | --- |

14)

artiklit 56 muudetakse järgmiselt:

a)

lõikesse 1 lisatakse järgmised punktid:

„h)

liiklusjuhtimist;

| i) | uuenduste kavandamist ja plaanilisi või plaaniväliseid hooldustöid; |
| --- | --- |

i)

uuenduste kavandamist ja plaanilisi või plaaniväliseid hooldustöid;

| j) | vastavust artikli 2 lõikes 13 ning artiklites 7, 7a, 7b, 7c ja 7d sätestatud nõuetele, muu hulgas sellistele, mis käsitlevad huvide konflikti.“; |
| --- | --- |

j)

vastavust artikli 2 lõikes 13 ning artiklites 7, 7a, 7b, 7c ja 7d sätestatud nõuetele, muu hulgas sellistele, mis käsitlevad huvide konflikti.“;

| b) | lõige 2 asendatakse järgmisega:

  „2.   Ilma et see piiraks liikmesriikide konkurentsiasutuste õigusi konkurentsi tagamisel raudteeteenuste turul, on reguleerival asutusel õigus jälgida konkurentsiolukorda raudteeteenuste turul, muu hulgas eelkõige kiirreisirongiteenuste turul, ja raudteeinfrastruktuuri-ettevõtjate tegevust seoses lõike 1 punktidega a–j. Eelkõige kontrollib reguleeriv asutus lõike 1 punktide a–j täitmist omal algatusel ja selleks, et vältida diskrimineerimist taotlejate vastu. Ta kontrollib eelkõige, kas võrgustiku teadaanne sisaldab diskrimineerivaid sätteid või kas sellega antakse raudteeinfrastruktuuri-ettevõtjatele kaalutlusõigus, mida on võimalik kasutada taotlejate diskrimineerimiseks.“; |
| --- | --- |

b)

lõige 2 asendatakse järgmisega:

„2.   Ilma et see piiraks liikmesriikide konkurentsiasutuste õigusi konkurentsi tagamisel raudteeteenuste turul, on reguleerival asutusel õigus jälgida konkurentsiolukorda raudteeteenuste turul, muu hulgas eelkõige kiirreisirongiteenuste turul, ja raudteeinfrastruktuuri-ettevõtjate tegevust seoses lõike 1 punktidega a–j. Eelkõige kontrollib reguleeriv asutus lõike 1 punktide a–j täitmist omal algatusel ja selleks, et vältida diskrimineerimist taotlejate vastu. Ta kontrollib eelkõige, kas võrgustiku teadaanne sisaldab diskrimineerivaid sätteid või kas sellega antakse raudteeinfrastruktuuri-ettevõtjatele kaalutlusõigus, mida on võimalik kasutada taotlejate diskrimineerimiseks.“;

| c) | lõike 9 esimene lõik asendatakse järgmisega:

  „9.   Reguleeriv asutus vaatab ühe kuu jooksul alates kaebuse saamisest kaebuse läbi ning vastavalt vajadusele palub asjakohast teavet ja alustab konsulteerimist kõikide asjaomaste osapooltega. Ta teeb kaebuste suhtes otsuse, võtab meetmeid olukorra heastamiseks ja teavitab asjaomaseid osapooli oma põhjendatud otsusest eelnevalt kindlaks määratud mõistliku aja jooksul, kuid igal juhul kuue nädala jooksul alates kogu asjakohase teabe saamisest. Ilma et see piiraks liikmesriikide konkurentsiasutuste õigusi konkurentsi tagamisel raudteeteenuste turul, teeb reguleeriv asutus vajaduse korral omal algatusel otsuse asjakohaste meetmete kohta kõnealustel turgudel taotlejate diskrimineerimise, turu moonutamise ja mis tahes muu negatiivse arengu korrigeerimiseks, võttes eelkõige arvesse lõike 1 punkte a–j.“; |
| --- | --- |

c)

lõike 9 esimene lõik asendatakse järgmisega:

„9.   Reguleeriv asutus vaatab ühe kuu jooksul alates kaebuse saamisest kaebuse läbi ning vastavalt vajadusele palub asjakohast teavet ja alustab konsulteerimist kõikide asjaomaste osapooltega. Ta teeb kaebuste suhtes otsuse, võtab meetmeid olukorra heastamiseks ja teavitab asjaomaseid osapooli oma põhjendatud otsusest eelnevalt kindlaks määratud mõistliku aja jooksul, kuid igal juhul kuue nädala jooksul alates kogu asjakohase teabe saamisest. Ilma et see piiraks liikmesriikide konkurentsiasutuste õigusi konkurentsi tagamisel raudteeteenuste turul, teeb reguleeriv asutus vajaduse korral omal algatusel otsuse asjakohaste meetmete kohta kõnealustel turgudel taotlejate diskrimineerimise, turu moonutamise ja mis tahes muu negatiivse arengu korrigeerimiseks, võttes eelkõige arvesse lõike 1 punkte a–j.“;

| d) | lõige 12 asendatakse järgmisega:

  „12.   Selleks, et kontrollida artiklis 6 sätestatud raamatupidamisarvestuse lahususe ja artiklis 7d sätestatud finantsläbipaistvuse nõude järgimist, on reguleerival asutusel õigus raudteeinfrastruktuuri-ettevõtjaid, teenindusrajatiste käitajaid ja vajaduse korral raudteeveo-ettevõtjaid auditeerida või algatada nende suhtes välisaudit. Vertikaalselt integreeritud ettevõtjate puhul kehtib see õigus vastava ettevõtja kõigi juriidiliste isikute suhtes. Reguleerival asutusel on õigus nõuda asjakohast teavet. Eelkõige on reguleerival asutusel õigus nõuda, et raudteeinfrastruktuuri-ettevõtjad, teenindusrajatiste käitajad ja kõik ettevõtjad või muud üksused, kes tegelevad raudteeveoga, raudteeveo eri kategooriate integreerimisega või infrastruktuuri majandamisega, nagu on osutatud artikli 6 lõigetes 1 ja 2 ning artiklis 13, esitavad täielikult või osaliselt VIII lisas loetletud raamatupidamisandmed nii üksikasjalikult, nagu peetakse vajalikuks ja proportsionaalseks.
  Ilma et see piiraks riigiabi eest vastutavate siseriiklike asutuste pädevust, võib reguleeriv asutus kõnealuse raamatupidamisarvestuse alusel teha ka järeldusi riigiabi käsitlevates küsimustes, millest ta teavitab kõnealuseid asutusi.
  Reguleeriv asutus jälgib artikli 7d lõikes 1 osutatud rahavooge, artikli 7d lõigetes 4 ja 5 osutatud laene ning artikli 7d lõikes 7 osutatud võlgasid.
  Kui liikmesriik on määranud reguleeriva asutuse artikli 7c lõikes 4 osutatud sõltumatuks pädevaks asutuseks, hindab reguleeriv asutus kõnealuses artiklis osutatud koostöölepinguid.“; |
| --- | --- |

d)

lõige 12 asendatakse järgmisega:

„12.   Selleks, et kontrollida artiklis 6 sätestatud raamatupidamisarvestuse lahususe ja artiklis 7d sätestatud finantsläbipaistvuse nõude järgimist, on reguleerival asutusel õigus raudteeinfrastruktuuri-ettevõtjaid, teenindusrajatiste käitajaid ja vajaduse korral raudteeveo-ettevõtjaid auditeerida või algatada nende suhtes välisaudit. Vertikaalselt integreeritud ettevõtjate puhul kehtib see õigus vastava ettevõtja kõigi juriidiliste isikute suhtes. Reguleerival asutusel on õigus nõuda asjakohast teavet. Eelkõige on reguleerival asutusel õigus nõuda, et raudteeinfrastruktuuri-ettevõtjad, teenindusrajatiste käitajad ja kõik ettevõtjad või muud üksused, kes tegelevad raudteeveoga, raudteeveo eri kategooriate integreerimisega või infrastruktuuri majandamisega, nagu on osutatud artikli 6 lõigetes 1 ja 2 ning artiklis 13, esitavad täielikult või osaliselt VIII lisas loetletud raamatupidamisandmed nii üksikasjalikult, nagu peetakse vajalikuks ja proportsionaalseks.

Ilma et see piiraks riigiabi eest vastutavate siseriiklike asutuste pädevust, võib reguleeriv asutus kõnealuse raamatupidamisarvestuse alusel teha ka järeldusi riigiabi käsitlevates küsimustes, millest ta teavitab kõnealuseid asutusi.

Reguleeriv asutus jälgib artikli 7d lõikes 1 osutatud rahavooge, artikli 7d lõigetes 4 ja 5 osutatud laene ning artikli 7d lõikes 7 osutatud võlgasid.

Kui liikmesriik on määranud reguleeriva asutuse artikli 7c lõikes 4 osutatud sõltumatuks pädevaks asutuseks, hindab reguleeriv asutus kõnealuses artiklis osutatud koostöölepinguid.“;

| 15) | artiklit 57 muudetakse järgmiselt:






  a) | lisatakse järgmine lõige:

  „3a.   Kui rahvusvahelise veoteenusega seotud küsimused nõuavad kahe või enama reguleeriva asutuse otsust, siis teevad asjaomased reguleerivad asutused koostööd oma vastavate otsuste ettevalmistamisel, et saavutada küsimuse lahendamine. Sel eesmärgil täidavad reguleerivad asutused oma ülesandeid kooskõlas artikliga 56.“; |
| --- | --- | --- |

15)

artiklit 57 muudetakse järgmiselt:

a)

lisatakse järgmine lõige:

„3a.   Kui rahvusvahelise veoteenusega seotud küsimused nõuavad kahe või enama reguleeriva asutuse otsust, siis teevad asjaomased reguleerivad asutused koostööd oma vastavate otsuste ettevalmistamisel, et saavutada küsimuse lahendamine. Sel eesmärgil täidavad reguleerivad asutused oma ülesandeid kooskõlas artikliga 56.“;

| b) | lõige 8 asendatakse järgmisega:

  „8.   Reguleerivad asutused töötavad välja ühised põhimõtted ja tavad, mida nad järgivad käesoleva direktiivi kohaselt neile antud otsustamisõiguse kasutamisel. Sellised ühised põhimõtted ja tavad hõlmavad selliste vaidluste lahendamise korda, mis tekivad lõike 3a raames. Tuginedes reguleerivate asutuste kogemusele ning lõikes 1 osutatud võrgustiku tegevusele, ning kui see on vajalik reguleerivate asutuste tõhusa koostöö tagamiseks, võib komisjon vastu võtta rakendusaktid, et kindlaks määrata sellised ühised põhimõtted ja tavad. Nimetatud rakendusaktid võetakse vastu kooskõlas artikli 62 lõikes 3 osutatud kontrollimenetlusega.“; |
| --- | --- |

b)

lõige 8 asendatakse järgmisega:

„8.   Reguleerivad asutused töötavad välja ühised põhimõtted ja tavad, mida nad järgivad käesoleva direktiivi kohaselt neile antud otsustamisõiguse kasutamisel. Sellised ühised põhimõtted ja tavad hõlmavad selliste vaidluste lahendamise korda, mis tekivad lõike 3a raames. Tuginedes reguleerivate asutuste kogemusele ning lõikes 1 osutatud võrgustiku tegevusele, ning kui see on vajalik reguleerivate asutuste tõhusa koostöö tagamiseks, võib komisjon vastu võtta rakendusaktid, et kindlaks määrata sellised ühised põhimõtted ja tavad. Nimetatud rakendusaktid võetakse vastu kooskõlas artikli 62 lõikes 3 osutatud kontrollimenetlusega.“;

| c) | lisatakse järgmine lõige:

  „10.   Kaht riiki hõlmavat infrastruktuuri puudutavate otsuste puhul võivad mõlemad asjaomased liikmesriigid igal ajal pärast 24. detsembrit 2016 kokku leppida asjaomaste reguleerivate asutuste vahelise tegevuse koordineerimises, et ühtlustada nende otsuste mõju.“; |
| --- | --- |

c)

lisatakse järgmine lõige:

„10.   Kaht riiki hõlmavat infrastruktuuri puudutavate otsuste puhul võivad mõlemad asjaomased liikmesriigid igal ajal pärast 24. detsembrit 2016 kokku leppida asjaomaste reguleerivate asutuste vahelise tegevuse koordineerimises, et ühtlustada nende otsuste mõju.“;

| 16) | artikli 63 lõige 1 asendatakse järgmisega:

  „1.   Komisjon hindab 31. detsembriks 2024 käesoleva direktiivi mõju raudteesektorile ja esitab Euroopa Parlamendile, nõukogule, Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteele ning Regioonide Komiteele aruande direktiivi rakendamise kohta.
  Eelkõige hinnatakse aruandes kiirrongiteenuste arengut ja diskrimineeriva tegevuse olemasolu seoses juurdepääsuga kiirraudteedele. Komisjon kaalub, kas on vaja esitada seadusandliku akti ettepanekut.
  Samaks kuupäevaks hindab komisjon, kas seoses vertikaalselt integreeritud ettevõtja osaks olevate raudteeinfrastruktuuri-ettevõtjatega esineb endiselt diskrimineerivat tegevust või muid konkurentsimoonutusi. Komisjon esitab asjakohasel juhul seadusandliku akti ettepaneku.“ |
| --- | --- |

16)

artikli 63 lõige 1 asendatakse järgmisega:

„1.   Komisjon hindab 31. detsembriks 2024 käesoleva direktiivi mõju raudteesektorile ja esitab Euroopa Parlamendile, nõukogule, Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteele ning Regioonide Komiteele aruande direktiivi rakendamise kohta.

Eelkõige hinnatakse aruandes kiirrongiteenuste arengut ja diskrimineeriva tegevuse olemasolu seoses juurdepääsuga kiirraudteedele. Komisjon kaalub, kas on vaja esitada seadusandliku akti ettepanekut.

Samaks kuupäevaks hindab komisjon, kas seoses vertikaalselt integreeritud ettevõtja osaks olevate raudteeinfrastruktuuri-ettevõtjatega esineb endiselt diskrimineerivat tegevust või muid konkurentsimoonutusi. Komisjon esitab asjakohasel juhul seadusandliku akti ettepaneku.“

Artikkel 2

1.   Olenemata artikli 3 lõikest 2 võtavad liikmesriigid käesoleva direktiivi järgimiseks vajalikud õigus- ja haldusnormid vastu ja avaldavad need hiljemalt 25. detsembriks 2018. Liikmesriigid edastavad kõnealuste normide teksti viivitamata komisjonile.

Kui liikmesriigid need normid vastu võtavad, lisavad nad nende ametlikul avaldamisel nendesse või nende juurde viite käesolevale direktiivile. Sellise viitamise viisi näevad ette liikmesriigid.

2.   Liikmesriigid edastavad komisjonile käesoleva direktiiviga reguleeritavas valdkonnas nende poolt vastu võetavate põhiliste siseriiklike õigusnormide teksti.

Artikkel 3

1.   Käesolev direktiiv jõustub järgmisel päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

2.   Artikli 1 punkte 6–8 ja punkti 11 kohaldatakse alates 1. jaanuarist 201914. detsembril 2020 algavale liiklusgraafiku perioodile.

Artikkel 4

Käesolev direktiiv on adresseeritud liikmesriikidele.

Strasbourg, 14. detsember 2016

Euroopa Parlamendi nimel

president

M. SCHULZ

Nõukogu nimel

eesistuja

I. KORČOK

---

(1)  
  ELT C 327, 12.11.2013, lk 122.

1

(2)  
  ELT C 356, 5.12.2013, lk 92.

2

(3)  Euroopa Parlamendi 26. veebruari 2014. aasta seisukoht (Euroopa Liidu Teatajas seni avaldamata) ja nõukogu 17. oktoobri 2016. aasta esimese lugemise seisukoht (ELT C 431, 22.11.2016, lk 1). Euroopa Parlamendi 14. detsembri 2016. aasta seisukoht (Euroopa Liidu Teatajas seni avaldamata).

3

Euroopa Liidu Teatajas

Euroopa Liidu Teatajas

(4)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 21. novembri 2012. aasta direktiiv 2012/34/EL, millega luuakse ühtne Euroopa raudteepiirkond (ELT L 343, 14.12.2012, lk 32).

4

(5)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 29. aprilli 2004. aasta direktiiv 2004/51/EÜ, millega muudetakse nõukogu direktiivi 91/440/EMÜ ühenduse raudteede arendamise kohta (ELT L 164, 30.4.2004, lk 164).

5

(6)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 23. oktoobri 2007. aasta direktiiv 2007/58/EÜ, millega muudetakse nõukogu direktiivi 91/440/EMÜ ühenduse raudteede arendamise kohta ning direktiivi 2001/14/EÜ raudteeinfrastruktuuri läbilaskevõimsuse jaotamise ja raudteeinfrastruktuuri kasutustasude kehtestamise kohta (ELT L 315, 3.12.2007, lk 44).

6

(7)  Nõukogu 20. jaanuari 2004. aasta määrus (EÜ) nr 139/2004 kontrolli kehtestamise kohta ettevõtjate koondumiste üle (EÜ ühinemismäärus) (ELT L 24, 29.1.2004, lk 1).

7

(8)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 23. oktoobri 2007. aasta määrus (EÜ) nr 1370/2007, mis käsitleb avaliku reisijateveoteenuse osutamist raudteel ja maanteel ning millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrused (EMÜ) nr 1191/69 ja (EMÜ) nr 1107/70 (ELT L 315, 3.12.2007, lk 1).

8

(9)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 23. oktoobri 2007. aasta direktiiv 2007/59/EÜ ühenduse raudteesüsteemis vedureid ja ronge juhtivate vedurijuhtide sertifitseerimise kohta (ELT L 315, 3.12.2007, lk 51).

9

(10)  
  ELT C 369, 17.12.2011, lk 14.

10

---

OTSUSED

| 23.12.2016 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 352/18 |
| --- | --- | --- | --- |

23.12.2016

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 352/18

---

EUROOPA PARLAMENDI JA NÕUKOGU OTSUS (EL) 2016/2371,

14. detsember 2016,

täiendava makromajandusliku finantsabi andmise kohta Jordaania Hašimiidi Kuningriigile

EUROOPA PARLAMENT JA EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artikli 212 lõiget 2,

võttes arvesse Euroopa Komisjoni ettepanekut,

olles edastanud seadusandliku akti eelnõu liikmesriikide parlamentidele,

toimides seadusandliku tavamenetluse kohaselt (1)

ning arvestades järgmist:

| (1) | Euroopa Liidu (edaspidi „liit“) ja Jordaania Hašimiidi Kuningriigi (edaspidi „Jordaania“) vaheliste suhete alus on Euroopa naabruspoliitika. Jordaania sõlmis liiduga 24. novembril 1997 assotsieerimislepingu, (2) mis jõustus 1. mail 2002. Nimetatud lepingu alusel lõid liit ja Jordaania 12-aastase üleminekuperioodi jooksul vabakaubanduspiirkonna. Lisaks jõustus 2007. aastal põllumajandustoodete turu täiendavat liberaliseerimist käsitlev leping (3). 2010. aastal leppisid liit ja Jordaania kokku, et nendevahelistes partnerlussuhetes on Jordaanial edasijõudnu staatus, mis hõlmab rohkemaid koostöövaldkondi. Detsembris 2009 parafeeriti protokoll liidu ja Jordaania kaubavahetuse alaste vaidluste lahendamise süsteemi kohta ja see jõustus 1. juulil 2011. Kahepoolset poliitilist dialoogi ja majanduskoostööd on edasi arendatud assotsieerimislepingu ja aastateks 2014–2017 vastu võetud ühtse toetusraamistiku alusel. |
| --- | --- |

(1)

Euroopa Liidu (edaspidi „liit“) ja Jordaania Hašimiidi Kuningriigi (edaspidi „Jordaania“) vaheliste suhete alus on Euroopa naabruspoliitika. Jordaania sõlmis liiduga 24. novembril 1997 assotsieerimislepingu, (2) mis jõustus 1. mail 2002. Nimetatud lepingu alusel lõid liit ja Jordaania 12-aastase üleminekuperioodi jooksul vabakaubanduspiirkonna. Lisaks jõustus 2007. aastal põllumajandustoodete turu täiendavat liberaliseerimist käsitlev leping (3). 2010. aastal leppisid liit ja Jordaania kokku, et nendevahelistes partnerlussuhetes on Jordaanial edasijõudnu staatus, mis hõlmab rohkemaid koostöövaldkondi. Detsembris 2009 parafeeriti protokoll liidu ja Jordaania kaubavahetuse alaste vaidluste lahendamise süsteemi kohta ja see jõustus 1. juulil 2011. Kahepoolset poliitilist dialoogi ja majanduskoostööd on edasi arendatud assotsieerimislepingu ja aastateks 2014–2017 vastu võetud ühtse toetusraamistiku alusel.

| (2) | Alates 2011. aastast on Jordaania parlamentaarse demokraatia ja õigusriigi tugevdamiseks rakendanud mitmeid poliitikareforme. Loodud on konstitutsioonikohus ja sõltumatu valimiskomisjon ning Jordaania parlament on vastu võtnud mitmeid olulisi seadusi, nt valimisseaduse ja erakonnaseaduse ning detsentraliseerimist ja kohalikke omavalitsusi käsitlevad õigusnormid. |
| --- | --- |

(2)

Alates 2011. aastast on Jordaania parlamentaarse demokraatia ja õigusriigi tugevdamiseks rakendanud mitmeid poliitikareforme. Loodud on konstitutsioonikohus ja sõltumatu valimiskomisjon ning Jordaania parlament on vastu võtnud mitmeid olulisi seadusi, nt valimisseaduse ja erakonnaseaduse ning detsentraliseerimist ja kohalikke omavalitsusi käsitlevad õigusnormid.

| (3) | Jordaania majandus on märkimisväärselt kannatanud piirkonnas, eelkõige naaberriikides Iraagis ja Süürias, valitseva jätkuva ebastabiilsuse tõttu. Koos nõrgenenud maailmamajandusega on selline piirkonna ebastabiilne olukord mõjunud rängalt välistuludele ja pingestanud riigi rahanduse olukorda. Turismist saadav kasu ja välismaised otseinvesteeringud on vähenenud, kaubateed on suletud ja maagaasitarned Egiptusest katkenud. Samuti on Jordaania majandust mõjutanud suur Süüria põgenike sissevool, mis on seadnud veelgi suurema surve alla Jordaania eelarvepositsiooni, avalikud teenused ja taristu. |
| --- | --- |

(3)

Jordaania majandus on märkimisväärselt kannatanud piirkonnas, eelkõige naaberriikides Iraagis ja Süürias, valitseva jätkuva ebastabiilsuse tõttu. Koos nõrgenenud maailmamajandusega on selline piirkonna ebastabiilne olukord mõjunud rängalt välistuludele ja pingestanud riigi rahanduse olukorda. Turismist saadav kasu ja välismaised otseinvesteeringud on vähenenud, kaubateed on suletud ja maagaasitarned Egiptusest katkenud. Samuti on Jordaania majandust mõjutanud suur Süüria põgenike sissevool, mis on seadnud veelgi suurema surve alla Jordaania eelarvepositsiooni, avalikud teenused ja taristu.

| (4) | Alates konflikti puhkemisest Süürias aastal 2011 on liit ühemõtteliselt väljendanud oma pühendumust toetada Jordaaniat Süüria kriisist tingitud majandus- ja sotsiaaltagajärgedega toimetulekul, eelkõige seoses suure hulga Süüria põgenikega tema territooriumil. Liit on suurendanud Jordaaniale antavat rahalist toetust, tugevdades koostööd paljudes valdkondades, sh kodanikuühiskonna, valimissüsteemi, julgeoleku, regionaalarengu ning sotsiaal- ja majandusreformide vallas. Lisaks on liit pakkunud Jordaaniale võimalust sõlmida põhjalik ja laiaulatuslik vabakaubanduspiirkonna leping. |
| --- | --- |

(4)

Alates konflikti puhkemisest Süürias aastal 2011 on liit ühemõtteliselt väljendanud oma pühendumust toetada Jordaaniat Süüria kriisist tingitud majandus- ja sotsiaaltagajärgedega toimetulekul, eelkõige seoses suure hulga Süüria põgenikega tema territooriumil. Liit on suurendanud Jordaaniale antavat rahalist toetust, tugevdades koostööd paljudes valdkondades, sh kodanikuühiskonna, valimissüsteemi, julgeoleku, regionaalarengu ning sotsiaal- ja majandusreformide vallas. Lisaks on liit pakkunud Jordaaniale võimalust sõlmida põhjalik ja laiaulatuslik vabakaubanduspiirkonna leping.

| (5) | Sellises keerukas majandus- ja finantsolukorras jõudsid Jordaania ametivõimud ja Rahvusvaheline Valuutafond (IMF) 2012. aasta augustis kokkuleppele esimeses majanduslikus kohandamisprogrammis, mida toetati kolmeaastase tugilaenuga kahe tuhande miljoni USA dollari väärtuses. Programm viidi edukalt lõpule 2015. aasta augustis. Selle programmi raames tegi Jordaania märgatavaid edusamme eelarve konsolideerimises, millele aitas kaasa ka naftahinna langus, ja mitmetes struktuurireformides. |
| --- | --- |

(5)

Sellises keerukas majandus- ja finantsolukorras jõudsid Jordaania ametivõimud ja Rahvusvaheline Valuutafond (IMF) 2012. aasta augustis kokkuleppele esimeses majanduslikus kohandamisprogrammis, mida toetati kolmeaastase tugilaenuga kahe tuhande miljoni USA dollari väärtuses. Programm viidi edukalt lõpule 2015. aasta augustis. Selle programmi raames tegi Jordaania märgatavaid edusamme eelarve konsolideerimises, millele aitas kaasa ka naftahinna langus, ja mitmetes struktuurireformides.

| (6) | Jordaania taotles 2012. aasta detsembris liidult täiendavat makromajanduslikku finantsabi. Sellest tulenevalt võeti 2013. aasta detsembris vastu otsus anda laenudena makromajanduslikku finantsabi summas 180 miljonit eurot (4) (MFA-I). MFA-I poliitilisi tingimusi sisaldav vastastikuse mõistmise memorandum jõustus 18. märtsil 2014. Pärast kokkulepitud poliitikameetmete rakendamist maksti MFA-I esimene osa välja 10. veebruaril 2015 ja teine osa 15. oktoobril 2015. |
| --- | --- |

(6)

Jordaania taotles 2012. aasta detsembris liidult täiendavat makromajanduslikku finantsabi. Sellest tulenevalt võeti 2013. aasta detsembris vastu otsus anda laenudena makromajanduslikku finantsabi summas 180 miljonit eurot (4) (MFA-I). MFA-I poliitilisi tingimusi sisaldav vastastikuse mõistmise memorandum jõustus 18. märtsil 2014. Pärast kokkulepitud poliitikameetmete rakendamist maksti MFA-I esimene osa välja 10. veebruaril 2015 ja teine osa 15. oktoobril 2015.

| (7) | Alates Süüria kriisi puhkemisest on liit eraldanud Jordaaniale peaaegu 1 130 miljonit eurot. Lisaks esimese makromajandusliku finantsabi raames makstud 180 miljonile eurole hõlmab see ka korrapärase kahepoolse koostöö raames Euroopa naabruspoliitika rahastamisvahendi kaudu antavat 500 miljonit eurot, humanitaareelarvest antavat ligikaudu 250 miljonit eurot ning stabiilsuse ja rahu edendamise rahastamisvahendist tulevat rohkem kui 30 miljonit eurot. Samuti on Euroopa Investeerimispank alates 2011. aastast võimaldanud laene kokku summas 264 miljonit eurot. |
| --- | --- |

(7)

Alates Süüria kriisi puhkemisest on liit eraldanud Jordaaniale peaaegu 1 130 miljonit eurot. Lisaks esimese makromajandusliku finantsabi raames makstud 180 miljonile eurole hõlmab see ka korrapärase kahepoolse koostöö raames Euroopa naabruspoliitika rahastamisvahendi kaudu antavat 500 miljonit eurot, humanitaareelarvest antavat ligikaudu 250 miljonit eurot ning stabiilsuse ja rahu edendamise rahastamisvahendist tulevat rohkem kui 30 miljonit eurot. Samuti on Euroopa Investeerimispank alates 2011. aastast võimaldanud laene kokku summas 264 miljonit eurot.

| (8) | Süüria kriisi süvenemine 2015. aastal kahjustas Jordaania olukorda rängalt, mõjutades kaubandust, turismi ja investorite usaldust. Jordaania olukorda halvendas ka Pärsia lahe koostöönõukogu riikide rahalise toetuse vähenemine, mis on tingitud naftahinna langusest. Sellest tulenevalt on majanduskasv taas aeglustunud, töötusmäär kasvanud ning ilmnenud uued eelarve- ja välisrahastamisvajadused. |
| --- | --- |

(8)

Süüria kriisi süvenemine 2015. aastal kahjustas Jordaania olukorda rängalt, mõjutades kaubandust, turismi ja investorite usaldust. Jordaania olukorda halvendas ka Pärsia lahe koostöönõukogu riikide rahalise toetuse vähenemine, mis on tingitud naftahinna langusest. Sellest tulenevalt on majanduskasv taas aeglustunud, töötusmäär kasvanud ning ilmnenud uued eelarve- ja välisrahastamisvajadused.

| (9) | Selles keerukas olukorras on liit taas kinnitanud valmisolekut Jordaaniat majandus- ja sotsiaalprobleemide lahendamises ja riigi reformimises toetada. Seda pühendumust väljendati eelkõige 4. veebruaril 2016 Londonis Süüria ja piirkonna toetuseks korraldatud konverentsil, kus liit lubas rahaliselt toetada Süüria põgenikekriisist enim mõjutatud riike, sh Jordaaniat, 2 390 miljoni euroga aastatel 2016–2017. Liidu poliitiline ja majanduslik toetus Jordaania reformiprotsessile on kooskõlas Euroopa naabruspoliitika kontekstis kehtestatud liidu poliitikaga Vahemere lõunapiirkonna suhtes. |
| --- | --- |

(9)

Selles keerukas olukorras on liit taas kinnitanud valmisolekut Jordaaniat majandus- ja sotsiaalprobleemide lahendamises ja riigi reformimises toetada. Seda pühendumust väljendati eelkõige 4. veebruaril 2016 Londonis Süüria ja piirkonna toetuseks korraldatud konverentsil, kus liit lubas rahaliselt toetada Süüria põgenikekriisist enim mõjutatud riike, sh Jordaaniat, 2 390 miljoni euroga aastatel 2016–2017. Liidu poliitiline ja majanduslik toetus Jordaania reformiprotsessile on kooskõlas Euroopa naabruspoliitika kontekstis kehtestatud liidu poliitikaga Vahemere lõunapiirkonna suhtes.

| (10) | Jordaania majandusliku ja finantsolukorra halvenemise järel on IMF ja Jordaania alustanud ka kõnelusi järgmise summa eraldamiseks näiteks laiendatud rahastamisvahendina (edaspidi „IMFi programm“), mis tõenäoliselt hõlmaks kolme aastat alates 2016. aasta teisest poolest. IMFi uue programmi eesmärk oleks leevendada Jordaania lühiajalisi maksebilansi probleeme, kutsudes samas üles rakendama jõulisi kohandamismeetmeid. |
| --- | --- |

(10)

Jordaania majandusliku ja finantsolukorra halvenemise järel on IMF ja Jordaania alustanud ka kõnelusi järgmise summa eraldamiseks näiteks laiendatud rahastamisvahendina (edaspidi „IMFi programm“), mis tõenäoliselt hõlmaks kolme aastat alates 2016. aasta teisest poolest. IMFi uue programmi eesmärk oleks leevendada Jordaania lühiajalisi maksebilansi probleeme, kutsudes samas üles rakendama jõulisi kohandamismeetmeid.

| (11) | Halveneva majandusolukorra ja tulevikuväljavaate tõttu palus Jordaania 2016. aasta märtsis liidult täiendavat makromajanduslikku finantsabi. |
| --- | --- |

(11)

Halveneva majandusolukorra ja tulevikuväljavaate tõttu palus Jordaania 2016. aasta märtsis liidult täiendavat makromajanduslikku finantsabi.

| (12) | Arvestades, et Euroopa naabruspoliitika hõlmab Jordaaniat, peaks tal olema õigus saada liidu makromajanduslikku finantsabi. |
| --- | --- |

(12)

Arvestades, et Euroopa naabruspoliitika hõlmab Jordaaniat, peaks tal olema õigus saada liidu makromajanduslikku finantsabi.

| (13) | Liidu antav makromajanduslik finantsabi peaks olema erandlik rahastamisvahend, millega antakse tingimusteta ja sihtotstarbeta maksebilansi toetust, mille eesmärk on aidata rahuldada abisaaja kiireloomulist välisrahastamisvajadust ja millega peaks kaasnema poliitilise programmi rakendamine, mis hõlmaks lähiajal maksebilansi olukorra parandamiseks võetavaid tõhusaid kohandamis- ja struktuurireformimeetmeid. |
| --- | --- |

(13)

Liidu antav makromajanduslik finantsabi peaks olema erandlik rahastamisvahend, millega antakse tingimusteta ja sihtotstarbeta maksebilansi toetust, mille eesmärk on aidata rahuldada abisaaja kiireloomulist välisrahastamisvajadust ja millega peaks kaasnema poliitilise programmi rakendamine, mis hõlmaks lähiajal maksebilansi olukorra parandamiseks võetavaid tõhusaid kohandamis- ja struktuurireformimeetmeid.

| (14) | Pidades silmas asjaolu, et Jordaania maksebilansis on jätkuvalt märkimisväärne välisrahastamise puudujääk ka pärast IMFi ja teiste mitmepoolsete institutsioonide vahendite eraldamist, on liidu makromajanduslik finantsabi Jordaaniale praeguses erandlikus olukorras asjakohane, et toetada majanduse stabiliseerimist koostoimes IMFi programmiga. Liidu makromajanduslik finantsabi toetaks Jordaania majanduse stabiliseerimist ja struktuurireformide kava, täiendades IMFi rahastamisvahendeid. |
| --- | --- |

(14)

Pidades silmas asjaolu, et Jordaania maksebilansis on jätkuvalt märkimisväärne välisrahastamise puudujääk ka pärast IMFi ja teiste mitmepoolsete institutsioonide vahendite eraldamist, on liidu makromajanduslik finantsabi Jordaaniale praeguses erandlikus olukorras asjakohane, et toetada majanduse stabiliseerimist koostoimes IMFi programmiga. Liidu makromajanduslik finantsabi toetaks Jordaania majanduse stabiliseerimist ja struktuurireformide kava, täiendades IMFi rahastamisvahendeid.

| (15) | Liidu makromajandusliku finantsabi eesmärk peaks olema toetada jätkusuutliku välisrahastamise taastamist Jordaanias, toetades seeläbi ka riigi majandus- ja sotsiaalarengut. |
| --- | --- |

(15)

Liidu makromajandusliku finantsabi eesmärk peaks olema toetada jätkusuutliku välisrahastamise taastamist Jordaanias, toetades seeläbi ka riigi majandus- ja sotsiaalarengut.

| (16) | Liidu makromajandusliku finantsabi suuruse kindlaksmääramisel võetakse aluseks terviklikud kvantitatiivsed hinnangud Jordaania täiendavale vajadusele välisrahastamise järele ning võetakse arvesse Jordaania suutlikkust end rahastada omavahenditest, eelkõige tema käsutuses olevatest rahvusvahelistest reservidest. Liidu makromajanduslik finantsabi peaks täiendama IMFi ja Maailmapanga programme ja vahendeid. Makromajandusliku finantsabi suuruse kindlaksmääramisel võetakse samuti arvesse mitmepoolsete rahastajate eeldatavat rahalist panust ja vajadust tagada koormuse õiglane jagunemine liidu ja muude rahastajate vahel ning Jordaanias juba kasutatavaid liidu muid välisrahastamisvahendeid ning liidu üldise osalemisega saavutatavat lisandväärtust. |
| --- | --- |

(16)

Liidu makromajandusliku finantsabi suuruse kindlaksmääramisel võetakse aluseks terviklikud kvantitatiivsed hinnangud Jordaania täiendavale vajadusele välisrahastamise järele ning võetakse arvesse Jordaania suutlikkust end rahastada omavahenditest, eelkõige tema käsutuses olevatest rahvusvahelistest reservidest. Liidu makromajanduslik finantsabi peaks täiendama IMFi ja Maailmapanga programme ja vahendeid. Makromajandusliku finantsabi suuruse kindlaksmääramisel võetakse samuti arvesse mitmepoolsete rahastajate eeldatavat rahalist panust ja vajadust tagada koormuse õiglane jagunemine liidu ja muude rahastajate vahel ning Jordaanias juba kasutatavaid liidu muid välisrahastamisvahendeid ning liidu üldise osalemisega saavutatavat lisandväärtust.

| (17) | Komisjon peaks tagama, et liidu makromajanduslik finantsabi oleks õiguslikult ja olemuslikult kooskõlas välistegevuse eri valdkondade peamiste põhimõtete ja eesmärkidega, nende valdkondade suhtes võetud meetmetega ning liidu muu asjakohase poliitikaga. |
| --- | --- |

(17)

Komisjon peaks tagama, et liidu makromajanduslik finantsabi oleks õiguslikult ja olemuslikult kooskõlas välistegevuse eri valdkondade peamiste põhimõtete ja eesmärkidega, nende valdkondade suhtes võetud meetmetega ning liidu muu asjakohase poliitikaga.

| (18) | Liidu makromajanduslik finantsabi peaks toetama liidu välispoliitikat Jordaania suhtes. Komisjoni talitused ja Euroopa välisteenistus peaksid tegema makromajandusliku finantsabi andmise käigus tihedat koostööd, et kooskõlastada liidu välispoliitikat ja tagada selle ühtsus. |
| --- | --- |

(18)

Liidu makromajanduslik finantsabi peaks toetama liidu välispoliitikat Jordaania suhtes. Komisjoni talitused ja Euroopa välisteenistus peaksid tegema makromajandusliku finantsabi andmise käigus tihedat koostööd, et kooskõlastada liidu välispoliitikat ja tagada selle ühtsus.

| (19) | Liidu makromajanduslik finantsabi peaks toetama Jordaania pühendumist väärtustele, mis on liiduga ühised, sealhulgas demokraatiale, õigusriigi põhimõtte järgimisele, heale valitsemistavale, inimõiguste austamisele, säästvale arengule ja vaesuse vähendamisele, ning ka tema pühendumist avatud, eeskirju järgiva ja õiglase kaubanduse põhimõtetele. |
| --- | --- |

(19)

Liidu makromajanduslik finantsabi peaks toetama Jordaania pühendumist väärtustele, mis on liiduga ühised, sealhulgas demokraatiale, õigusriigi põhimõtte järgimisele, heale valitsemistavale, inimõiguste austamisele, säästvale arengule ja vaesuse vähendamisele, ning ka tema pühendumist avatud, eeskirju järgiva ja õiglase kaubanduse põhimõtetele.

| (20) | Liidu makromajandusliku finantsabi andmise eeltingimus peaks olema see, et Jordaania järgib tõhusaid demokraatlikke mehhanisme, sh parlamentaarne mitmeparteisüsteem, ja õigusriigi põhimõtet ning tagab inimõiguste austamise. Lisaks peaksid liidu makromajandusliku finantsabi konkreetsed eesmärgid suurendama Jordaania riigi rahanduse juhtimise süsteemide tõhusust ja läbipaistvust ja nendega seotud aruandekohustusi ning soodustama jätkusuutliku ja kaasava majanduskasvu saavutamisele, töökohtade loomisele ja eelarve konsolideerimisele suunatud struktuurireforme. Komisjon ja Euroopa välisteenistus peaksid korrapäraselt jälgima nii eeltingimuste täitmist kui ka kõnealuste eesmärkide saavutamist. |
| --- | --- |

(20)

Liidu makromajandusliku finantsabi andmise eeltingimus peaks olema see, et Jordaania järgib tõhusaid demokraatlikke mehhanisme, sh parlamentaarne mitmeparteisüsteem, ja õigusriigi põhimõtet ning tagab inimõiguste austamise. Lisaks peaksid liidu makromajandusliku finantsabi konkreetsed eesmärgid suurendama Jordaania riigi rahanduse juhtimise süsteemide tõhusust ja läbipaistvust ja nendega seotud aruandekohustusi ning soodustama jätkusuutliku ja kaasava majanduskasvu saavutamisele, töökohtade loomisele ja eelarve konsolideerimisele suunatud struktuurireforme. Komisjon ja Euroopa välisteenistus peaksid korrapäraselt jälgima nii eeltingimuste täitmist kui ka kõnealuste eesmärkide saavutamist.

| (21) | Selleks et tagada liidu makromajandusliku finantsabiga seotud liidu finantshuvide tõhus kaitse, peaks Jordaania võtma asjakohased meetmed kõnealuse abiga seotud pettuse, korruptsiooni ja muude rikkumiste ärahoidmiseks ja tõkestamiseks. Lisaks tuleks sätestada, et komisjon teeb kontrolle ja kontrollikoda auditeid. |
| --- | --- |

(21)

Selleks et tagada liidu makromajandusliku finantsabiga seotud liidu finantshuvide tõhus kaitse, peaks Jordaania võtma asjakohased meetmed kõnealuse abiga seotud pettuse, korruptsiooni ja muude rikkumiste ärahoidmiseks ja tõkestamiseks. Lisaks tuleks sätestada, et komisjon teeb kontrolle ja kontrollikoda auditeid.

| (22) | Liidu makromajandusliku finantsabi andmisega ei piirata Euroopa Parlamendi ja nõukogu kui eelarvepädevate institutsioonide volitusi. |
| --- | --- |

(22)

Liidu makromajandusliku finantsabi andmisega ei piirata Euroopa Parlamendi ja nõukogu kui eelarvepädevate institutsioonide volitusi.

| (23) | Makromajandusliku finantsabi jaoks vajalike eraldiste suurus peaks olema kooskõlas mitmeaastases finantsraamistikus sätestatud eelarveassigneeringutega. |
| --- | --- |

(23)

Makromajandusliku finantsabi jaoks vajalike eraldiste suurus peaks olema kooskõlas mitmeaastases finantsraamistikus sätestatud eelarveassigneeringutega.

| (24) | Liidu makromajandusliku finantsabi andmist peaks korraldama komisjon. Selleks et Euroopa Parlament ja nõukogu saaksid jälgida käesoleva otsuse rakendamist, peaks komisjon neid korrapäraselt teavitama abiga seotud asjaajamise käigust ning edastama neile asjakohased dokumendid. |
| --- | --- |

(24)

Liidu makromajandusliku finantsabi andmist peaks korraldama komisjon. Selleks et Euroopa Parlament ja nõukogu saaksid jälgida käesoleva otsuse rakendamist, peaks komisjon neid korrapäraselt teavitama abiga seotud asjaajamise käigust ning edastama neile asjakohased dokumendid.

| (25) | Selleks et tagada käesoleva otsuse ühetaolised rakendamistingimused, tuleks komisjonile anda rakendamisvolitused. Nimetatud volitusi tuleks kasutada kooskõlas Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EL) nr 182/2011 (5). |
| --- | --- |

(25)

Selleks et tagada käesoleva otsuse ühetaolised rakendamistingimused, tuleks komisjonile anda rakendamisvolitused. Nimetatud volitusi tuleks kasutada kooskõlas Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EL) nr 182/2011 (5).

| (26) | Liidu makromajandusliku finantsabi suhtes tuleks kohaldada majanduspoliitilisi tingimusi, mis sätestatakse vastastikuse mõistmise memorandumis. Selleks et tagada ühetaolised rakendamistingimused ja tõhusus, tuleks komisjonile anda volitused pidada Jordaania ametivõimudega kõnealuste tingimuste üle läbirääkimisi liikmesriikide esindajate komitee järelevalve all kooskõlas määrusega (EL) nr 182/2011. Kõnealuse määruse kohaselt tuleks üldjuhul kohaldada nõuandemenetlust kõikidel juhtudel, mida ei ole nimetatud määruses sätestatud. Võttes arvesse asjaolu, et üle 90 miljoni euro suurusel abil võib olla oluline mõju, on kõnealust lävendit ületavate tehingute puhul asjakohane kasutada kontrollimenetlust. Pidades silmas Jordaaniale antava liidu makromajandusliku finantsabi suurust, tuleks vastastikuse mõistmise memorandumi vastuvõtmise ning abi vähendamise, peatamise või tühistamise suhtes kohaldada kontrollimenetlust, |
| --- | --- |

(26)

Liidu makromajandusliku finantsabi suhtes tuleks kohaldada majanduspoliitilisi tingimusi, mis sätestatakse vastastikuse mõistmise memorandumis. Selleks et tagada ühetaolised rakendamistingimused ja tõhusus, tuleks komisjonile anda volitused pidada Jordaania ametivõimudega kõnealuste tingimuste üle läbirääkimisi liikmesriikide esindajate komitee järelevalve all kooskõlas määrusega (EL) nr 182/2011. Kõnealuse määruse kohaselt tuleks üldjuhul kohaldada nõuandemenetlust kõikidel juhtudel, mida ei ole nimetatud määruses sätestatud. Võttes arvesse asjaolu, et üle 90 miljoni euro suurusel abil võib olla oluline mõju, on kõnealust lävendit ületavate tehingute puhul asjakohane kasutada kontrollimenetlust. Pidades silmas Jordaaniale antava liidu makromajandusliku finantsabi suurust, tuleks vastastikuse mõistmise memorandumi vastuvõtmise ning abi vähendamise, peatamise või tühistamise suhtes kohaldada kontrollimenetlust,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

Artikkel 1

1.   Liit annab Jordaaniale maksimaalselt 200 miljonit eurot makromajanduslikku finantsabi (edaspidi „liidu makromajanduslik finantsabi“), et toetada Jordaania majanduse stabiliseerimist ja põhjalikku reformikava. Abi aitab katta Jordaania maksebilansi vajadusi, mis on kindlaks määratud IMFi programmis.

2.   Kogu liidu makromajanduslik finantsabi antakse Jordaaniale laenudena. Komisjoni volitatakse liidu nimel laenama vajalikud rahalised vahendid kapitaliturgudelt või finantsasutustelt ja laenama need edasi Jordaaniale. Laenude maksimaalne tähtaeg on keskmiselt 15 aastat.

3.   Liidu makromajandusliku finantsabi andmist korraldab komisjon kooskõlas IMFi ja Jordaania vahel sõlmitud kokkulepete ja ühiste arusaamadega ning peamiste põhimõtete ja eesmärkidega, mis on sätestatud ELi–Jordaania assotsieerimislepingus, aastaid 2014–2017 hõlmavas ühtses toetusraamistikus ja edasistes partnerlusprioriteetides. Komisjon teavitab korrapäraselt Euroopa Parlamenti ja nõukogu liidu makromajandusliku finantsabiga, sh abi väljamaksetega, seotud suundumustest ning esitab kõnealustele institutsioonidele õigel ajal asjakohased dokumendid.

4.   Liidu makromajanduslikku finantsabi on võimalik saada kahe ja poole aasta jooksul alates esimesest päevast pärast artikli 3 lõikes 1 osutatud vastastikuse mõistmise memorandumi jõustumist.

5.   Kui Jordaania rahastamisvajadus väheneb liidu makromajandusliku finantsabi väljamaksete perioodil olulisel määral võrreldes algsete prognoosidega, vähendab komisjon antava abi summat või peatab või tühistab abi andmise, kasutades artikli 7 lõikes 2 osutatud kontrollimenetlust.

Artikkel 2

1.   Liidu makromajandusliku finantsabi andmise eeltingimus on see, et Jordaania järgib tõhusaid demokraatlikke mehhanisme, sh parlamentaarne mitmeparteisüsteem, ja õigusriigi põhimõtet ning tagab inimõiguste austamise.

2.   Komisjon ja Euroopa välisteenistus jälgivad lõikes 1 sätestatud eeltingimuse täitmist kogu liidu makromajandusliku finantsabi andmise perioodi jooksul.

3.   Käesoleva artikli lõikeid 1 ja 2 kohaldatakse kooskõlas nõukogu otsusega 2010/427/EL (6).

Artikkel 3

1.   Komisjon lepib artikli 7 lõikes 2 osutatud kontrollimenetlust järgides Jordaania ametivõimudega kokku liidu makromajandusliku finantsabi andmise eelduseks olevad ning sõnaselgelt kindlaks määratud majanduspoliitilised ja finantstingimused, milles keskendutakse struktuurireformidele ja riigi rahanduse usaldusväärsusele ning mis sätestatakse vastastikuse mõistmise memorandumis (edaspidi „vastastikuse mõistmise memorandum“), mis hõlmab muu hulgas kõnealuste tingimuste täitmise ajakava. Vastastikuse mõistmise memorandumis sätestatud majanduspoliitilised ja finantstingimused peavad olema kooskõlas artikli 1 lõikes 3 osutatud kokkulepete ja ühiste arusaamadega, sealhulgas Jordaanias IMFi toetusel rakendatavate makromajandusliku kohandamise ja struktuurireformi programmidega.

2.   Lõikes 1 osutatud tingimuste eesmärk on eelkõige suurendada Jordaania rahanduse juhtimise süsteemide, sealhulgas liidu makromajandusliku finantsabi kasutamise, tõhusust ja läbipaistvust ning nendega seotud aruandekohustusi. Poliitikameetmete väljatöötamisel tuleb nõuetekohaselt arvestada ka turgude vastastikusel avamisel tehtavaid edusamme, eeskirjadel põhineva ja õiglase kaubanduse arengut ning liidu välispoliitika muid prioriteete. Kõnealuste eesmärkide saavutamisel tehtavate edusammude üle teeb komisjon korrapärast järelevalvet.

3.   Liidu makromajandusliku finantsabi üksikasjalikud finantstingimused sätestatakse laenulepingus, mille sõlmivad komisjon ja Jordaania ametivõimud.

4.   Komisjon kontrollib korrapäraselt, et artikli 4 lõikes 3 osutatud tingimused oleksid jätkuvalt täidetud, sealhulgas Jordaania majanduspoliitika vastavust liidu makromajandusliku finantsabi eesmärkidele. Seejuures teeb komisjon tihedat koostööd IMFi ja Maailmapanga ning vajaduse korral Euroopa Parlamendi ja nõukoguga.

Artikkel 4

1.   Kui lõikes 3 osutatud tingimused on täidetud, teeb komisjon liidu makromajandusliku finantsabi kättesaadavaks kahe laenumaksena. Kummagi osamakse suurus määratakse kindlaks vastastikuse mõistmise memorandumis.

2.   Liidu makromajanduslikku finantsabi tuleb vajaduse korral eraldada välistegevuse tagatisfondist vastavalt nõukogu määrusele (EÜ, Euratom) nr 480/2009 (7).

3.   Komisjon teeb otsuse osamaksed välja maksta, kui kõik järgmised tingimused on täidetud:

| a) | artiklis 2 sätestatud eeltingimus; |
| --- | --- |

a)

artiklis 2 sätestatud eeltingimus;

| b) | poliitilise programmi jätkuv ja rahuldav elluviimine, mis hõlmab tugevaid kohandamis- ja struktuurireformimeetmeid, mida toetab IMFi mitteennetav krediidikokkulepe, ning |
| --- | --- |

b)

poliitilise programmi jätkuv ja rahuldav elluviimine, mis hõlmab tugevaid kohandamis- ja struktuurireformimeetmeid, mida toetab IMFi mitteennetav krediidikokkulepe, ning

| c) | vastastikuse mõistmise memorandumis kokku lepitud majanduspoliitiliste ja finantstingimuste rahuldav rakendamine. |
| --- | --- |

c)

vastastikuse mõistmise memorandumis kokku lepitud majanduspoliitiliste ja finantstingimuste rahuldav rakendamine.

Teine osamakse tehakse reeglina kõige varem kolm kuud pärast esimese osamakse tegemist.

4.   Kui lõike 3 esimeses lõigus osutatud tingimused ei ole täidetud, peatab või tühistab komisjon ajutiselt liidu makromajandusliku finantsabi väljamaksed. Sel juhul teavitab komisjon Euroopa Parlamenti ja nõukogu peatamise või tühistamise põhjustest.

5.   Liidu makromajandusliku finantsabi väljamaksed tehakse Jordaania Keskpangale. Kooskõlas vastastikuse mõistmise memorandumis kokkulepitavate tingimustega ja eeldusel, et täiendav rahastamisvajadus leiab kinnitust, võib liidu rahalised vahendid üle kanda Jordaania Rahandusministeeriumile kui lõplikule abisaajale.

Artikkel 5

1.   Liidu makromajandusliku finantsabiga seotud laenuvõtmis- ja laenuandmistehingud tehakse eurodes ühel ja samal väärtuspäeval ning nende puhul ei kohaldata liidu suhtes laenutähtaegade ümberkujundamist ning nendest ei tulene liidule valuuta- ja intressiriski ega mingeid muid kommertsriske.

2.   Kui asjaolud seda võimaldavad ning kui Jordaania seda taotleb, võib komisjon võtta vajalikke meetmeid, et tagada varasema tagasimaksmise klausli lisamine laenulepingu tingimustesse ning vastava klausli lisamine laenuvõtmistehingute tingimustesse.

3.   Kui asjaolud võimaldavad laenuintressimäära parandamist ning kui Jordaania seda taotleb, võib komisjon otsustada esialgset laenu täielikult või osaliselt refinantseerida või asjaomased finantstingimused restruktureerida. Refinantseerimine või restruktureerimine toimub kooskõlas lõigetega 1 ja 4 ning see ei põhjusta asjaomase laenu kestuse pikenemist ega refinantseerimise või restruktureerimise kuupäevaks laekumata põhisumma suurenemist.

4.   Jordaania kannab kõik kulud, mida liit on kandnud seoses laenu võtmise ja andmise tehingutega käesoleva otsuse alusel.

5.   Komisjon teavitab Euroopa Parlamenti ja nõukogu lõigetes 2 ja 3 osutatud tehingute käigust.

Artikkel 6

1.   Liidu makromajanduslikku finantsabi rakendatakse kooskõlas Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EL, Euratom) nr 966/2012 (8) ja komisjoni delegeeritud määrusega (EL) nr 1268/2012 (9).

2.   Liidu makromajandusliku finantsabi rakendamisel kasutatakse otsest eelarve täitmist.

3.   Artikli 3 lõikes 3 osutatud laenuleping sisaldab sätteid, millega:

| a) | tagatakse, et Jordaania kontrollib korrapäraselt liidu eelarvest eraldatud vahendite nõuetekohast kasutamist, võtab asjakohaseid meetmeid rikkumiste ja pettuse ärahoidmiseks ning vajaduse korral ka õiguslikke meetmeid, et nõuda tagasi kõik käesoleva otsuse alusel antud rahalised vahendid, mis on ebaseaduslikult omastatud; |
| --- | --- |

a)

tagatakse, et Jordaania kontrollib korrapäraselt liidu eelarvest eraldatud vahendite nõuetekohast kasutamist, võtab asjakohaseid meetmeid rikkumiste ja pettuse ärahoidmiseks ning vajaduse korral ka õiguslikke meetmeid, et nõuda tagasi kõik käesoleva otsuse alusel antud rahalised vahendid, mis on ebaseaduslikult omastatud;

| b) | tagatakse liidu finantshuvide kaitse ning eelkõige kehtestatakse konkreetsed meetmed liidu makromajanduslikku finantsabi mõjutavate pettuste, korruptsiooni ja muude rikkumiste ärahoidmiseks ja tõkestamiseks, tehes seda vastavalt nõukogu määrusele (Euratom, EÜ) nr 2988/95, (10) nõukogu määrusele (Euratom, EÜ) nr 2185/96 (11) ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusele (EL, Euratom) nr 883/2013 (12); |
| --- | --- |

b)

tagatakse liidu finantshuvide kaitse ning eelkõige kehtestatakse konkreetsed meetmed liidu makromajanduslikku finantsabi mõjutavate pettuste, korruptsiooni ja muude rikkumiste ärahoidmiseks ja tõkestamiseks, tehes seda vastavalt nõukogu määrusele (Euratom, EÜ) nr 2988/95, (10) nõukogu määrusele (Euratom, EÜ) nr 2185/96 (11) ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusele (EL, Euratom) nr 883/2013 (12);

| c) | antakse komisjonile, sealhulgas Euroopa Pettustevastasele Ametile, või tema esindajatele sõnaselge õigus teha kontrolle, sealhulgas kohapealseid kontrolle ja uurimisi; |
| --- | --- |

c)

antakse komisjonile, sealhulgas Euroopa Pettustevastasele Ametile, või tema esindajatele sõnaselge õigus teha kontrolle, sealhulgas kohapealseid kontrolle ja uurimisi;

| d) | antakse komisjonile ja kontrollikojale sõnaselge õigus teha liidu makromajandusliku finantsabi andmise perioodil ja selle järel auditeid, sealhulgas dokumentide auditeid ja kohapealseid auditeid, näiteks tegevuse hindamist, ning |
| --- | --- |

d)

antakse komisjonile ja kontrollikojale sõnaselge õigus teha liidu makromajandusliku finantsabi andmise perioodil ja selle järel auditeid, sealhulgas dokumentide auditeid ja kohapealseid auditeid, näiteks tegevuse hindamist, ning

| e) | tagatakse, et liidul on õigus nõuda laenu ennetähtaegset tasumist, kui on kindlaks tehtud, et Jordaania on liidu makromajandusliku finantsabi haldamise kontekstis olnud seotud mis tahes pettuse või korruptsioonijuhtumiga või mõne muu ebaseadusliku tegevusega, mis kahjustab liidu finantshuve. |
| --- | --- |

e)

tagatakse, et liidul on õigus nõuda laenu ennetähtaegset tasumist, kui on kindlaks tehtud, et Jordaania on liidu makromajandusliku finantsabi haldamise kontekstis olnud seotud mis tahes pettuse või korruptsioonijuhtumiga või mõne muu ebaseadusliku tegevusega, mis kahjustab liidu finantshuve.

4.   Enne liidu makromajandusliku finantsabi rakendamist korraldab komisjon tegevuse hindamise, et kontrollida Jordaania finantskorra, haldusmenetluste ning sise- ja väliskontrollimehhanismide usaldusväärsust, kui see on abi andmise seisukohast oluline.

Artikkel 7

1.   Komisjoni abistab komitee. Nimetatud komitee on komitee määruse (EL) nr 182/2011 tähenduses.

2.   Käesolevale lõikele viitamisel kohaldatakse määruse (EL) nr 182/2011 artiklit 5.

Artikkel 8

1.   Komisjon esitab Euroopa Parlamendile ja nõukogule iga aasta 30. juuniks aruande käesoleva otsuse rakendamise kohta eelnenud aastal ja hinnangu sellele. Aruandes:

| a) | analüüsitakse liidu makromajandusliku finantsabi rakendamisel tehtud edusamme; |
| --- | --- |

a)

analüüsitakse liidu makromajandusliku finantsabi rakendamisel tehtud edusamme;

| b) | hinnatakse Jordaania majanduse olukorda ja väljavaateid ning artikli 3 lõikes 1 osutatud poliitikameetmete rakendamisel tehtud edusamme; |
| --- | --- |

b)

hinnatakse Jordaania majanduse olukorda ja väljavaateid ning artikli 3 lõikes 1 osutatud poliitikameetmete rakendamisel tehtud edusamme;

| c) | näidatakse, et vastastikuse mõistmise memorandumis sätestatud majanduspoliitilised tingimused, Jordaania jooksvad majandus- ja eelarvetulemused ning komisjoni otsus teha liidu makromajandusliku finantsabi väljamakseid on üksteisega seotud. |
| --- | --- |

c)

näidatakse, et vastastikuse mõistmise memorandumis sätestatud majanduspoliitilised tingimused, Jordaania jooksvad majandus- ja eelarvetulemused ning komisjoni otsus teha liidu makromajandusliku finantsabi väljamakseid on üksteisega seotud.

2.   Komisjon esitab Euroopa Parlamendile ja nõukogule hiljemalt kaks aastat pärast artikli 1 lõikes 4 osutatud abiperioodi lõppemist järelhindamise aruande, milles hinnatakse liidu makromajandusliku finantsabi tulemusi ja tõhusust ning seda, mil määral on liidu makromajanduslik finantsabi aidanud kaasa abi eesmärkide saavutamisele.

Artikkel 9

Käesolev otsus jõustub kolmandal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Strasbourg, 14. detsember 2016

Euroopa Parlamendi nimel

president

M. SCHULZ

Nõukogu nimel

eesistuja

I. KORČOK

---

(1)  Euroopa Parlamendi 24. novembri 2016. aasta seisukoht (Euroopa Liidu Teatajas seni avaldamata) ja nõukogu 8. detsembri 2016. aasta otsus.

1

Euroopa Liidu Teatajas

(2)  Euroopa – Vahemere piirkonna leping, millega luuakse assotsiatsioon ühelt poolt Euroopa ühenduste ja nende liikmesriikide ning teiselt poolt Jordaania Hašimiidi Kuningriigi vahel (EÜT L 129, 15.5.2002, lk 3).

2

(3)  Euroopa Ühenduse ja Jordaania Hašimiidi Kuningriigi vahelise vastastikuseid liberaliseerimismeetmeid ning EÜ-Jordaania assotsiatsioonilepingu muutmist ning selle I, II, III ja IV lisa ja protokollide nr 1 ja 2 asendamist käsitlev kirjavahetuse vormis leping (ELT L 41, 13.2.2006, lk 3).

3

(4)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 11. detsembri 2013. aasta otsus nr 1351/2013/EL makromajandusliku finantsabi andmise kohta Jordaania Hašimiidi Kuningriigile (ELT L 341, 18.12.2013, lk 4).

4

(5)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 16. veebruari 2011. aasta määrus (EL) nr 182/2011, millega kehtestatakse eeskirjad ja üldpõhimõtted, mis käsitlevad liikmesriikide läbiviidava kontrolli mehhanisme, mida kohaldatakse komisjoni rakendamisvolituste teostamise suhtes (ELT L 55, 28.2.2011, lk 13).

5

(6)  Nõukogu 26. juuli 2010. aasta otsus 2010/427/EL, millega määratakse kindlaks Euroopa välisteenistuse korraldus ja toimimine (ELT L 201, 3.8.2010, lk 30).

6

(7)  Nõukogu 25. mai 2009. aasta määrus (EÜ, Euratom) nr 480/2009 välistegevuse tagatisfondi asutamise kohta (ELT L 145, 10.6.2009, lk 10).

7

(8)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 25. oktoobri 2012. aasta määrus (EL, Euratom) nr 966/2012, mis käsitleb Euroopa Liidu üldeelarve suhtes kohaldatavaid finantseeskirju ning millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrus (EÜ, Euratom) nr 1605/2002 (ELT L 298, 26.10.2012, lk 1).

8

(9)  Komisjoni 29. oktoobri 2012. aasta delegeeritud määrus (EL) nr 1268/2012, mis käsitleb Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL, Euratom) nr 966/2012 (mis käsitleb Euroopa Liidu üldeelarve suhtes kohaldatavaid finantseeskirju) kohaldamise eeskirju (ELT L 362, 31.12.2012, lk 1).

9

(10)  Nõukogu 18. detsembri 1995. aasta määrus (EÜ, Euratom) nr 2988/95 Euroopa ühenduste finantshuvide kaitse kohta (EÜT L 312, 23.12.1995, lk 1).

10

(11)  Nõukogu 11. novembri 1996. aasta määrus (Euratom, EÜ) nr 2185/96, mis käsitleb komisjoni tehtavat kohapealset kontrolli ja inspekteerimist, et kaitsta Euroopa ühenduste finantshuve pettuste ja igasuguse muu eeskirjade eiramise eest (EÜT L 292, 15.11.1996, lk 2).

11

(12)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 11. septembri 2013. aasta määrus (EL, Euratom) nr 883/2013, mis käsitleb Euroopa Pettustevastase Ameti (OLAF) juurdlusi ning millega tunnistatakse kehtetuks Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EÜ) nr 1073/1999 ja nõukogu määrus (Euratom) nr 1074/1999 (ELT L 248, 18.9.2013, lk 1).

12

---

Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni ühisavaldus

Võttes arvesse Jordaania rahalisi raskusi ja erakordseid asjaolusid, mis tulenevad enam kui 1,3 miljoni süürlase vastuvõtmisest, esitab komisjon asjakohasel juhul 2017. aastal, pärast teise makromajandusliku finantsabi paketi edukat lõpuleviimist, ettepaneku pikendada ja suurendada Jordaaniale antavat makromajanduslikku finantsabi, tingimusel, et seda liiki abi tavapärased eeltingimused, sh komisjoni antud Jordaania välisrahastuse vajaduste ajakohastatud hinnang, on täidetud. See Jordaaniale hädavajalik abi aitaks riigil hoida makromajanduslikku stabiilsust, säilitades samal ajal saavutatud edu ja jätkates riigi reformikava elluviimist.

---

II Muud kui seadusandlikud aktid

MÄÄRUSED

| 23.12.2016 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 352/26 |
| --- | --- | --- | --- |

23.12.2016

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 352/26

---

NÕUKOGU MÄÄRUS (EL) 2016/2372,

19. detsember 2016,

millega määratakse kindlaks teatavate Musta mere kalavarude ja kalavarurühmade püügi võimalused 2017. aastaks

EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artikli 43 lõiget 3,

võttes arvesse Euroopa Komisjoni ettepanekut

ning arvestades järgmist:

| (1) | Aluslepingu artikli 43 lõike 3 kohaselt võtab nõukogu komisjoni ettepaneku põhjal vastu meetmed kalapüügivõimaluste kehtestamise ja eraldamise kohta. |
| --- | --- |

(1)

Aluslepingu artikli 43 lõike 3 kohaselt võtab nõukogu komisjoni ettepaneku põhjal vastu meetmed kalapüügivõimaluste kehtestamise ja eraldamise kohta.

| (2) | Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1380/2013 (1) kohaselt tuleb kaitsemeetmete vastuvõtmisel võtta arvesse kättesaadavaid teadus-, tehnilisi ja majandusnõuandeid, sealhulgas asjakohasel juhul kalanduse teadus-, tehnika- ja majanduskomitee (STECF) aruandeid. |
| --- | --- |

(2)

Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1380/2013 (1) kohaselt tuleb kaitsemeetmete vastuvõtmisel võtta arvesse kättesaadavaid teadus-, tehnilisi ja majandusnõuandeid, sealhulgas asjakohasel juhul kalanduse teadus-, tehnika- ja majanduskomitee (STECF) aruandeid.

| (3) | Nõukogul on kohustus võtta vastu meetmed Mustal merel kalapüügivõimaluste kehtestamise ja eraldamise kohta kalavaru või kalavarurühma kaupa ning sealhulgas määrata asjakohasel juhul kindlaks teatavad püügivõimalustega funktsionaalselt seotud tingimused. Vastavalt määruse (EL) nr 1380/2013 artikli 16 lõigetele 1 ja 4 eraldatakse kalapüügivõimalused liikmesriikidele selliselt, et iga kalavaru või püügiviisi puhul oleks tagatud kõikide liikmesriikide püügitegevuse suhteline stabiilsus ning järgitaks kõnealuse määruse artikli 2 lõikes 2 osutatud ühise kalanduspoliitika eesmärke. |
| --- | --- |

(3)

Nõukogul on kohustus võtta vastu meetmed Mustal merel kalapüügivõimaluste kehtestamise ja eraldamise kohta kalavaru või kalavarurühma kaupa ning sealhulgas määrata asjakohasel juhul kindlaks teatavad püügivõimalustega funktsionaalselt seotud tingimused. Vastavalt määruse (EL) nr 1380/2013 artikli 16 lõigetele 1 ja 4 eraldatakse kalapüügivõimalused liikmesriikidele selliselt, et iga kalavaru või püügiviisi puhul oleks tagatud kõikide liikmesriikide püügitegevuse suhteline stabiilsus ning järgitaks kõnealuse määruse artikli 2 lõikes 2 osutatud ühise kalanduspoliitika eesmärke.

| (4) | Kalapüügivõimalused tuleks kehtestada olemasoleva teadusliku nõuande põhjal ning arvestades bioloogilisi ja sotsiaal-majanduslikke aspekte, tagades samal ajal eri kalandussektorite õiglase kohtlemise ja pidades ka silmas arvamusi, mis on esitatud sidusrühmadega toimunud konsultatsioonide käigus. |
| --- | --- |

(4)

Kalapüügivõimalused tuleks kehtestada olemasoleva teadusliku nõuande põhjal ning arvestades bioloogilisi ja sotsiaal-majanduslikke aspekte, tagades samal ajal eri kalandussektorite õiglase kohtlemise ja pidades ka silmas arvamusi, mis on esitatud sidusrühmadega toimunud konsultatsioonide käigus.

| (5) | Kilupüügil kohaldatakse määruse (EL) nr 1380/2013 artikli 15 lõikes 1 osutatud lossimiskohustust alates 1. jaanuarist 2015. Kõnealuse määruse artikli 16 lõikes 2 on sätestatud, et kalavarule lossimiskohustuse kehtestamise korral võetakse kalapüügivõimaluste kindlaksmääramisel arvesse muutust, mis tuleneb üleminekust kalapüügivõimaluste kindlaksmääramiselt lossimise põhjal kalapüügivõimaluste kindlaksmääramisele saagi põhjal. |
| --- | --- |

(5)

Kilupüügil kohaldatakse määruse (EL) nr 1380/2013 artikli 15 lõikes 1 osutatud lossimiskohustust alates 1. jaanuarist 2015. Kõnealuse määruse artikli 16 lõikes 2 on sätestatud, et kalavarule lossimiskohustuse kehtestamise korral võetakse kalapüügivõimaluste kindlaksmääramisel arvesse muutust, mis tuleneb üleminekust kalapüügivõimaluste kindlaksmääramiselt lossimise põhjal kalapüügivõimaluste kindlaksmääramisele saagi põhjal.

| (6) | Käesolevas määruses sätestatud kalapüügivõimalusi kasutatakse vastavalt nõukogu määrusele (EÜ) nr 1224/2009, (2) eelkõige vastavalt nimetatud määruse artiklitele 33 ja 34, mis käsitlevad püügi registreerimist ja andmete edastamist kalapüügivõimaluste ammendumise kohta. Seetõttu on vaja täpsustada koodid, mida liikmesriigid kasutavad komisjonile andmete saatmisel käesoleva määrusega hõlmatud kalavarude lossimise kohta. |
| --- | --- |

(6)

Käesolevas määruses sätestatud kalapüügivõimalusi kasutatakse vastavalt nõukogu määrusele (EÜ) nr 1224/2009, (2) eelkõige vastavalt nimetatud määruse artiklitele 33 ja 34, mis käsitlevad püügi registreerimist ja andmete edastamist kalapüügivõimaluste ammendumise kohta. Seetõttu on vaja täpsustada koodid, mida liikmesriigid kasutavad komisjonile andmete saatmisel käesoleva määrusega hõlmatud kalavarude lossimise kohta.

| (7) | Nõukogu määruse (EÜ) nr 847/96 (3) artikli 2 kohaselt tuleb kindlaks määrata, milliste kalavarude puhul kehtivad kõnealuses artiklis osutatud meetmed. |
| --- | --- |

(7)

Nõukogu määruse (EÜ) nr 847/96 (3) artikli 2 kohaselt tuleb kindlaks määrata, milliste kalavarude puhul kehtivad kõnealuses artiklis osutatud meetmed.

| (8) | Kalapüügivõimalusi tuleks kasutada täielikus kooskõlas liidus kohaldatava õigusega. |
| --- | --- |

(8)

Kalapüügivõimalusi tuleks kasutada täielikus kooskõlas liidus kohaldatava õigusega.

| (9) | Selleks et vältida püügitegevuse katkemist ja tagada liidu kaluritele elatusvahendid, on oluline avada kõnealused Musta mere püügipiirkonnad 1. jaanuaril 2017. Olukorra kiireloomulisuse tõttu peaks käesolev määrus jõustuma kohe pärast selle avaldamist, |
| --- | --- |

(9)

Selleks et vältida püügitegevuse katkemist ja tagada liidu kaluritele elatusvahendid, on oluline avada kõnealused Musta mere püügipiirkonnad 1. jaanuaril 2017. Olukorra kiireloomulisuse tõttu peaks käesolev määrus jõustuma kohe pärast selle avaldamist,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

I PEATÜKK

REGULEERIMISESE, KOHALDAMISALA JA MÕISTED

Artikkel 1

Reguleerimisese

Käesoleva määrusega määratakse 2017. aastaks kindlaks Bulgaaria ja Rumeenia lipu all sõitvate liidu kalalaevade kalapüügivõimalused Mustal merel teatavate kalavarude suhtes:

| a) | harilik kammeljas (Psetta maxima), |
| --- | --- |

a)

harilik kammeljas (Psetta maxima),

Psetta maxima

| b) | kilu (Sprattus sprattus). |
| --- | --- |

b)

kilu (Sprattus sprattus).

Sprattus sprattus

Artikkel 2

Kohaldamisala

Käesolevat määrust kohaldatakse Mustal merel tegutsevate liidu kalalaevade suhtes.

Artikkel 3

Mõisted

Käesolevas määruses kasutatakse järgmisi mõisteid:

a)   „GFCM“– Vahemere üldine kalanduskomisjon;

„GFCM“

b)   „Must meri“– Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1343/2011 (4) I lisas määratletud geograafiline alapiirkond 29;

„Must meri“

4

c)   „kalalaev“– laev, mille seadmestik on ette nähtud mere bioloogiliste ressursside ärieesmärgil kasutamiseks;

„kalalaev“

d)   „liidu kalalaev“– liikmesriigi lipu all sõitev ja liidus registreeritud kalalaev;

„liidu kalalaev“

e)   „varu“– mere bioloogiline ressurss teataval majandamisalal;

„varu“

f)   „liidu autonoomne kvoot“– liidu kalalaevadele autonoomselt eraldatud püügi piirnorm, kui puudub kokkulepitud lubatud kogupüük;

„liidu autonoomne kvoot“

g)   „analüütiline hindamine“– asjaomase kalavaru olukorra muutumise kvantitatiivne hindamine, mis põhineb kalavaru bioloogiat ja kasutust käsitlevatel andmetel, mille teaduslik läbivaatamine on hinnanud kvaliteedilt piisavaks, et anda teaduslikke nõuandeid tulevaste püügivõimaluste kohta.

„analüütiline hindamine“

II PEATÜKK

KALAPÜÜGIVÕIMALUSED

Artikkel 4

Kalapüügivõimaluste jaotamine

Liidu kalalaevadele ette nähtud autonoomsed kvoodid, selliste kvootide jaotamine liikmesriikide vahel ning sellega funktsionaalselt seotud tingimused, kui need on asjakohased, on esitatud lisas.

Artikkel 5

Kalapüügivõimaluste jaotamist käsitlevad erisätted

Käesolevas määruses sätestatud kalapüügivõimalused jaotatakse liikmesriikide vahel nii, et need ei piira:

| a) | määruse (EL) nr 1380/2013 artikli 16 lõike 8 kohast kalapüügivõimaluste vahetamist; |
| --- | --- |

a)

määruse (EL) nr 1380/2013 artikli 16 lõike 8 kohast kalapüügivõimaluste vahetamist;

| b) | määruse (EÜ) nr 1224/2009 artikli 37 kohast mahaarvamist ega ümberjaotamist; |
| --- | --- |

b)

määruse (EÜ) nr 1224/2009 artikli 37 kohast mahaarvamist ega ümberjaotamist;

| c) | määruse (EÜ) nr 1224/2009 artiklite 105 ja 107 kohast mahaarvamist. |
| --- | --- |

c)

määruse (EÜ) nr 1224/2009 artiklite 105 ja 107 kohast mahaarvamist.

Artikkel 6

Lossimiskohustuseta püügi ja kaaspüügi lossimise tingimused

Hariliku kammelja püüki ja kaaspüüki võib pardal hoida või lossida ainult juhul, kui selle on püüdnud sellise liikmesriigi lipu all sõitvad laevad, millel on kvoot, ning kõnealune kvoot ei ole ammendatud.

III PEATÜKK

LÕPPSÄTTED

Artikkel 7

Andmete edastamine

Kui liikmesriigid saadavad komisjonile määruse (EÜ) nr 1224/2009 artiklite 33 ja 34 kohaselt andmeid kalavarude lossitud koguste kohta, kasutavad nad käesoleva määruse lisas sätestatud kalavarude koode.

Artikkel 8

Jõustumine

Käesolev määrus jõustub järgmisel päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Euroopa Liidu Teatajas

Seda kohaldatakse alates 1. jaanuarist 2017.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 19. detsember 2016

Nõukogu nimel

eesistuja

L. SÓLYMOS

---

(1)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 11. detsembri 2013. aasta määrus (EL) nr 1380/2013 ühise kalanduspoliitika kohta, millega muudetakse nõukogu määruseid (EÜ) nr 1954/2003 ja (EÜ) nr 1224/2009 ning tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrused (EÜ) nr 2371/2002 ja (EÜ) nr 639/2004 ning nõukogu otsus 2004/585/EÜ (ELT L 354, 28.12.2013, lk 22).

1

(2)  Nõukogu 20. novembri 2009. aasta määrus (EÜ) nr 1224/2009, millega luuakse liidu kontrollisüsteem ühise kalanduspoliitika eeskirjade järgimise tagamiseks, muudetakse määrusi (EÜ) nr 847/96, (EÜ) nr 2371/2002, (EÜ) nr 811/2004, (EÜ) nr 768/2005, (EÜ) nr 2115/2005, (EÜ) nr 2166/2005, (EÜ) nr 388/2006, (EÜ) nr 509/2007, (EÜ) nr 676/2007, (EÜ) nr 1098/2007, (EÜ) nr 1300/2008, (EÜ) nr 1342/2008 ning tunnistatakse kehtetuks määrused (EMÜ) nr 2847/93, (EÜ) nr 1627/94 ja (EÜ) nr 1966/2006 (ELT L 343, 22.12.2009, lk 1).

2

(3)  Nõukogu 6. mai 1996. aasta määrus (EÜ) nr 847/96, millega kehtestatakse lubatud kogupüükide (TAC) ja kvootide haldamise täiendavad tingimused ühest aastast teise ülekandmisel (EÜT L 115, 9.5.1996, lk 3).

3

(4)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 13. detsembri 2011. aasta määrus (EL) nr 1343/2011, mis käsitleb teatavaid kalapüüki käsitlevaid sätteid Vahemere üldise kalanduskomisjoni (GFCM) lepinguga hõlmatud piirkonnas ning millega muudetakse nõukogu määrust (EÜ) nr 1967/2006, mis käsitleb Vahemere kalavarude säästva kasutamise majandamismeetmeid (ELT L 347, 30.12.2011, lk 44).

4

---

LISA

Liidu kalalaevadele kohaldatavad püügivõimalused

Järgmistes tabelites on esitatud lubatud kvoodid (eluskaalu tonnides) kalavarude ning nendega funktsionaalselt seotud tingimuste kaupa.

Kalavarudele viidatakse liikide ladinakeelsete nimetuste tähestikulises järjekorras. Käesoleva määruse kohaldamisel kasutatakse järgmist ladinakeelsete nimetuste ja tavanimetuste vastavustabelit:

| Teaduslik nimetus | Kolmetäheline kood | Tavanimetus |
| --- | --- | --- |
| Psetta maxima | TUR | Harilik kammeljas |
| Sprattus sprattus | SPR | Kilu |

Teaduslik nimetus

Kolmetäheline kood

Tavanimetus

Psetta maxima

TUR

Harilik kammeljas

Sprattus sprattus

SPR

Kilu

| Liik: | Harilik kammeljas

  Psetta maxima | Püügipiirkond: | Musta mere liidu veed
  TUR/F37.4.2.C |
| --- | --- | --- | --- |
| Bulgaaria | 43,2 | | |
| Rumeenia | 43,2 | | |
| | (*1) | | |
| Liit | 86,4 | | |
| Lubatud kogupüük (TAC) | Ei kohaldata / Ei ole kokku lepitud | | Analüütiline nõuanne kalavarude kohta
  Määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 3 ei kohaldata.
  Määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 4 ei kohaldata. |

Liik:

Harilik kammeljas

Psetta maxima

Püügipiirkond:

Musta mere liidu veed

TUR/F37.4.2.C

Bulgaaria

43,2

Rumeenia

43,2

(*1)

Liit

86,4

Lubatud kogupüük (TAC)

Ei kohaldata / Ei ole kokku lepitud

Analüütiline nõuanne kalavarude kohta

Määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 3 ei kohaldata.

Määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 4 ei kohaldata.

| Liik: | Kilu

  Sprattus sprattus | Püügipiirkond: | Musta mere liidu veed
  SPR/F37.4.2.C |
| --- | --- | --- | --- |
| Bulgaaria | 8 032,5 | | |
| Rumeenia | 3 442,5 | | |
| Liit | 11 475 | | |
| Lubatud kogupüük (TAC) | Ei kohaldata / Ei ole kokku lepitud | | Analüütiline nõuanne kalavarude kohta
  Määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 3 ei kohaldata.
  Määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 4 ei kohaldata. |

Liik:

Kilu

Sprattus sprattus

Püügipiirkond:

Musta mere liidu veed

SPR/F37.4.2.C

Bulgaaria

8 032,5

Rumeenia

3 442,5

Liit

11 475

Lubatud kogupüük (TAC)

Ei kohaldata / Ei ole kokku lepitud

Analüütiline nõuanne kalavarude kohta

Määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 3 ei kohaldata.

Määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 4 ei kohaldata.

---

(*1)  Kalandustegevus, sealhulgas ümberlaadimine, kala pardale võtmine, lossimine ega esmamüük, ei ole lubatud 15. aprillist kuni 15. juunini 2017.

---

| 23.12.2016 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 352/31 |
| --- | --- | --- | --- |

23.12.2016

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 352/31

---

NÕUKOGU RAKENDUSMÄÄRUS (EL) 2016/2373,

22. detsember 2016,

millega rakendatakse määruse (EÜ) nr 2580/2001 (teatavate isikute ja üksuste vastu suunatud eripiirangute kohta terrorismivastaseks võitluseks) artikli 2 lõiget 3 ning muudetakse rakendusmäärust (EL) 2016/1127

EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse nõukogu 27. detsembri 2001. aasta määrust (EÜ) nr 2580/2001 teatavate isikute ja üksuste vastu suunatud eripiirangute kohta terrorismivastaseks võitluseks, (1) eriti selle artikli 2 lõiget 3,

võttes arvesse liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrge esindaja ettepanekut

ning arvestades järgmist:

| (1) | Nõukogu võttis 12. juulil 2016 vastu rakendusmääruse (EL) 2016/1127, (2) millega rakendatakse määruse (EÜ) nr 2580/2001 artikli 2 lõiget 3 ning millega kehtestatakse ajakohastatud loetelu isikutest, rühmitustest ja üksustest, kelle suhtes kohaldatakse määrust (EÜ) nr 2580/2001. |
| --- | --- |

(1)

Nõukogu võttis 12. juulil 2016 vastu rakendusmääruse (EL) 2016/1127, (2) millega rakendatakse määruse (EÜ) nr 2580/2001 artikli 2 lõiget 3 ning millega kehtestatakse ajakohastatud loetelu isikutest, rühmitustest ja üksustest, kelle suhtes kohaldatakse määrust (EÜ) nr 2580/2001.

| (2) | Nõukogu on kindlaks teinud, et veel kolm isikut on osalenud terroriaktides nõukogu ühise seisukoha 2001/931/ÜVJP (3) artikli 1 lõigete 2 ja 3 tähenduses, et pädev asutus on teinud nende suhtes otsuse kõnealuse ühise seisukoha artikli 1 lõike 4 tähenduses ning et nende suhtes tuleks jätkata määruses (EÜ) nr 2580/2001 sätestatud eripiirangute kohaldamist. |
| --- | --- |

(2)

Nõukogu on kindlaks teinud, et veel kolm isikut on osalenud terroriaktides nõukogu ühise seisukoha 2001/931/ÜVJP (3) artikli 1 lõigete 2 ja 3 tähenduses, et pädev asutus on teinud nende suhtes otsuse kõnealuse ühise seisukoha artikli 1 lõike 4 tähenduses ning et nende suhtes tuleks jätkata määruses (EÜ) nr 2580/2001 sätestatud eripiirangute kohaldamist.

| (3) | Nende isikute, rühmituste ja üksuste loetelu, kelle suhtes kohaldatakse määrust (EÜ) nr 2580/2001, tuleks seega vastavalt muuta, |
| --- | --- |

(3)

Nende isikute, rühmituste ja üksuste loetelu, kelle suhtes kohaldatakse määrust (EÜ) nr 2580/2001, tuleks seega vastavalt muuta,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Rakendusmääruse (EL) 2016/1127 lisa muudetakse vastavalt käesoleva määruse lisale.

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub selle Euroopa Liidu Teatajas avaldamise päeval.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 22. detsember 2016

Nõukogu nimel

eesistuja

M. LAJČÁK

---

(1)  
  EÜT L 344, 28.12.2001, lk 70.

1

(2)  Nõukogu 12. juuli 2016. aasta rakendusmäärus (EL) 2016/1127, millega rakendatakse määruse (EÜ) nr 2580/2001 (teatavate isikute ja üksuste vastu suunatud eripiirangute kohta terrorismivastaseks võitluseks) artikli 2 lõiget 3 ning tunnistatakse kehtetuks rakendusmäärus (EL) 2015/2425 (ELT L 188, 13.7.2016, lk 1).

2

(3)  Nõukogu 27. detsembri 2001. aasta ühine seisukoht 2001/931/ÜVJP terrorismivastaste erimeetmete rakendamise kohta (EÜT L 344, 28.12.2001, lk 93).

3

---

LISA

Allpool loetletud isikud lisatakse rakendusmääruse (EL) 2016/1127 lisa I osas esitatud loetellu „Isikud“:

| — | EL HAJJ, Hassan Hassan, sündinud 22. märtsil 1988 Zaghdraiyas (Șaydā, Liibanon), Kanada kodanik. Passi number: JX446643 (Kanada); |
| --- | --- |

—

EL HAJJ, Hassan Hassan, sündinud 22. märtsil 1988 Zaghdraiyas (Șaydā, Liibanon), Kanada kodanik. Passi number: JX446643 (Kanada);

| — | MELIAD, Farah (teise nimega HUSSEIN HUSSEIN, teise nimega JAY DEE), sündinud 5. novembril 1980 Sydneys (Austraalia), Austraalia kodanik. Passi number: M2719127 (Austraalia); |
| --- | --- |

—

MELIAD, Farah (teise nimega HUSSEIN HUSSEIN, teise nimega JAY DEE), sündinud 5. novembril 1980 Sydneys (Austraalia), Austraalia kodanik. Passi number: M2719127 (Austraalia);

| — | ȘANLI, Dalokay (teise nimega Sinan), sündinud 13. oktoobril 1976 Pülümüris (Türgi). |
| --- | --- |

—

ȘANLI, Dalokay (teise nimega Sinan), sündinud 13. oktoobril 1976 Pülümüris (Türgi).

---

| 23.12.2016 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 352/33 |
| --- | --- | --- | --- |

23.12.2016

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 352/33

---

KOMISJONI DELEGEERITUD MÄÄRUS (EL) 2016/2374,

12. oktoober 2016,

millega kehtestatakse tagasiheitekava teatava põhjalähedase püügi puhul edelapiirkonna vetes

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 11. detsembri 2013. aasta määrust (EL) nr 1380/2013 ühise kalanduspoliitika kohta, millega muudetakse nõukogu määruseid (EÜ) nr 1954/2003 ja (EÜ) nr 1224/2009 ning tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrused (EÜ) nr 2371/2002 ja (EÜ) nr 639/2004 ning nõukogu otsus 2004/585/EÜ, (1) eriti selle artikli 15 lõiget 6 ning artikli 18 lõikeid 1 ja 3,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Määruse (EL) nr 1380/2013 eesmärk on tagasiheite järkjärguline kaotamine kogu liidu kalanduses, kehtestades selliste liikide püügi lossimise kohustuse, mille suhtes kohaldatakse püügi piirnorme. |
| --- | --- |

(1)

Määruse (EL) nr 1380/2013 eesmärk on tagasiheite järkjärguline kaotamine kogu liidu kalanduses, kehtestades selliste liikide püügi lossimise kohustuse, mille suhtes kohaldatakse püügi piirnorme.

| (2) | Määruse (EL) nr 1380/2013 artikli 15 lõikega 6 on komisjonile antud õigus võtta delegeeritud õigusaktiga kuni kolmeks aastaks vastu tagasiheitekavad, mis põhinevad ühistel soovitustel, mille on välja töötanud liikmesriigid koos asjaomaste nõuandekomisjonidega. |
| --- | --- |

(2)

Määruse (EL) nr 1380/2013 artikli 15 lõikega 6 on komisjonile antud õigus võtta delegeeritud õigusaktiga kuni kolmeks aastaks vastu tagasiheitekavad, mis põhinevad ühistel soovitustel, mille on välja töötanud liikmesriigid koos asjaomaste nõuandekomisjonidega.

| (3) | Delegeeritud määrusega (EL) 2015/2439 (2) kehtestas komisjon tagasiheitekava teatava põhjalähedase püügi puhul edelapiirkonna vetes ajavahemikuks 2016–2018, võttes aluseks liikmesriikide poolt 2015. aastal esitatud ühise soovituse. |
| --- | --- |

(3)

Delegeeritud määrusega (EL) 2015/2439 (2) kehtestas komisjon tagasiheitekava teatava põhjalähedase püügi puhul edelapiirkonna vetes ajavahemikuks 2016–2018, võttes aluseks liikmesriikide poolt 2015. aastal esitatud ühise soovituse.

| (4) | Belgial, Hispaanial, Prantsusmaal, Madalmaadel ja Portugalil on otsene huvi kalavarude majandamiseks edelapiirkonna vetes. Nimetatud liikmesriigid esitasid pärast edelapiirkonna vete nõuandekomisjoniga konsulteerimist 31. mail 2016 komisjonile uue ühise soovituse. Teadusliku panuse andsid asjaomased teadusasutused ning selle on läbi vaadanud kalanduse teadus-, tehnika- ja majanduskomitee (STECF). Ühises soovituses käsitletud meetmed on kooskõlas määruse (EL) nr 1380/2013 artikli 18 lõikega 3 ja need võib lisada käesolevasse määrusesse. |
| --- | --- |

(4)

Belgial, Hispaanial, Prantsusmaal, Madalmaadel ja Portugalil on otsene huvi kalavarude majandamiseks edelapiirkonna vetes. Nimetatud liikmesriigid esitasid pärast edelapiirkonna vete nõuandekomisjoniga konsulteerimist 31. mail 2016 komisjonile uue ühise soovituse. Teadusliku panuse andsid asjaomased teadusasutused ning selle on läbi vaadanud kalanduse teadus-, tehnika- ja majanduskomitee (STECF). Ühises soovituses käsitletud meetmed on kooskõlas määruse (EL) nr 1380/2013 artikli 18 lõikega 3 ja need võib lisada käesolevasse määrusesse.

| (5) | Seoses edelapiirkonna vetega kohaldatakse vastavalt määruse (EL) nr 1380/2013 artikli 15 lõike 1 punktile c lossimiskohustust püüki määratlevate liikide suhtes hiljemalt 1. jaanuarist 2016. |
| --- | --- |

(5)

Seoses edelapiirkonna vetega kohaldatakse vastavalt määruse (EL) nr 1380/2013 artikli 15 lõike 1 punktile c lossimiskohustust püüki määratlevate liikide suhtes hiljemalt 1. jaanuarist 2016.

| (6) | Delegeeritud määrusega (EL) 2015/2439 nähti ette sätted lossimiskohustuse kehtestamiseks teatava põhjalähedase püügi puhul edelapiirkonna vetes ajavahemikuks 2016–2018. |
| --- | --- |

(6)

Delegeeritud määrusega (EL) 2015/2439 nähti ette sätted lossimiskohustuse kehtestamiseks teatava põhjalähedase püügi puhul edelapiirkonna vetes ajavahemikuks 2016–2018.

| (7) | Vastavalt liikmesriikide poolt 2016. aastal esitatud uuele ühisele soovitusele peaks 2017. aasta tagasiheitekava hõlmama hariliku merikeele, euroopa merluusi, euroopa merikuradi ja norra salehomaari püüki (ainult kalavarude levikualadel, mida nimetatakse „funktsionaalseteks üksusteks“) ICESi VIIIa, b, d ja e rajoonis, norra salehomaari püüki ICESi VIIIc ja IXa rajoonis (ainult funktsionaalse üksuse sees), hariliku merikeele ja atlandi merilesta püüki ICESi IXa rajoonis, euroopa merluusi püüki ICESi VIIIc ja IXa rajoonis ning euroopa merikuradi püüki ICESi VIIIa, b, c, d, e ja IXa rajoonis. |
| --- | --- |

(7)

Vastavalt liikmesriikide poolt 2016. aastal esitatud uuele ühisele soovitusele peaks 2017. aasta tagasiheitekava hõlmama hariliku merikeele, euroopa merluusi, euroopa merikuradi ja norra salehomaari püüki (ainult kalavarude levikualadel, mida nimetatakse „funktsionaalseteks üksusteks“) ICESi VIIIa, b, d ja e rajoonis, norra salehomaari püüki ICESi VIIIc ja IXa rajoonis (ainult funktsionaalse üksuse sees), hariliku merikeele ja atlandi merilesta püüki ICESi IXa rajoonis, euroopa merluusi püüki ICESi VIIIc ja IXa rajoonis ning euroopa merikuradi püüki ICESi VIIIa, b, c, d, e ja IXa rajoonis.

| (8) | Ühises soovituses pakuti välja, et erandit lossimiskohustusest kohaldataks norra salehomaari traalipüügi suhtes ICESi VIII ja IX alapiirkonnas, kuna olemasolevad teaduslikud tõendid näitavad, et liigi ellujäämismäär võib olla kõrge, võttes arvesse selle püüdmiseks kasutavate vahendite, meetodite ja ökosüsteemi omadusi. STECFi hinnangu kohaselt näitavad viimased katsed, et ellujäämismäärad on samades piirides, mida täheldati varasema töö puhul. Kavas on korraldada täiendavaid uuringuid, mis peaksid andma lisateavet kõnealuse püügiga seotud tõenäoliste ellujäämismäärade kohta. Seepärast tuleks kõnealune erand lisada käesolevasse määrusesse 2017. aastaks koos sättega, milles palutakse asjaomastel liikmesriikidel esitada komisjonile käimasolevate katsete tulemusel saadud täiendavad andmed, mis võimaldaksid STECFil täielikult hinnata erandi põhjendusi. |
| --- | --- |

(8)

Ühises soovituses pakuti välja, et erandit lossimiskohustusest kohaldataks norra salehomaari traalipüügi suhtes ICESi VIII ja IX alapiirkonnas, kuna olemasolevad teaduslikud tõendid näitavad, et liigi ellujäämismäär võib olla kõrge, võttes arvesse selle püüdmiseks kasutavate vahendite, meetodite ja ökosüsteemi omadusi. STECFi hinnangu kohaselt näitavad viimased katsed, et ellujäämismäärad on samades piirides, mida täheldati varasema töö puhul. Kavas on korraldada täiendavaid uuringuid, mis peaksid andma lisateavet kõnealuse püügiga seotud tõenäoliste ellujäämismäärade kohta. Seepärast tuleks kõnealune erand lisada käesolevasse määrusesse 2017. aastaks koos sättega, milles palutakse asjaomastel liikmesriikidel esitada komisjonile käimasolevate katsete tulemusel saadud täiendavad andmed, mis võimaldaksid STECFil täielikult hinnata erandi põhjendusi.

| (9) | Ühine soovitus sisaldab lossimiskohustusest tehtavat kolme vähese tähtsusega erandit teatavate kalavarude puhul ja kuni teatava tasemeni. STECF vaatas liikmesriikide esitatud tõendid läbi. STECF jõudis järeldusele, et ühine soovitus sisaldab põhjendatud argumente seoses selektiivsuse suurendamise raskustega ja juhupüügi käitlemise ebaproportsionaalselt suurte kuludega. Eespool öeldut arvesse võttes on asjakohane kehtestada vähese tähtsusega erand vastavalt ühises soovituses kavandatud protsendimäärale, järgides tasemeid, mis ei ületa määruse (EL) nr 1380/2013 artikli 15 lõike 1 kohaselt lubatut. |
| --- | --- |

(9)

Ühine soovitus sisaldab lossimiskohustusest tehtavat kolme vähese tähtsusega erandit teatavate kalavarude puhul ja kuni teatava tasemeni. STECF vaatas liikmesriikide esitatud tõendid läbi. STECF jõudis järeldusele, et ühine soovitus sisaldab põhjendatud argumente seoses selektiivsuse suurendamise raskustega ja juhupüügi käitlemise ebaproportsionaalselt suurte kuludega. Eespool öeldut arvesse võttes on asjakohane kehtestada vähese tähtsusega erand vastavalt ühises soovituses kavandatud protsendimäärale, järgides tasemeid, mis ei ületa määruse (EL) nr 1380/2013 artikli 15 lõike 1 kohaselt lubatut.

| (10) | Vähese tähtsusega erand, mis on kehtestatud ICESi VIIIa ja VIIIb rajoonis piimtraale ja põhjatraale kasutavate kalalaevadega püütud hariliku merikeele aastase kogusaagi suhtes (kuni 5 %), põhineb asjaolul, et mõistlikku selektiivsuse suurendamist on väga raske saavutada. STECF leidis, et kõnealuse erandi põhjendamiseks on esitatud piisavalt täiendavat teavet. Seepärast tuleks see erand lisada käesolevasse määrusesse. |
| --- | --- |

(10)

Vähese tähtsusega erand, mis on kehtestatud ICESi VIIIa ja VIIIb rajoonis piimtraale ja põhjatraale kasutavate kalalaevadega püütud hariliku merikeele aastase kogusaagi suhtes (kuni 5 %), põhineb asjaolul, et mõistlikku selektiivsuse suurendamist on väga raske saavutada. STECF leidis, et kõnealuse erandi põhjendamiseks on esitatud piisavalt täiendavat teavet. Seepärast tuleks see erand lisada käesolevasse määrusesse.

| (11) | Vähese tähtsusega erand, mis on kehtestatud ICESi VIIIa ja VIIIb rajoonis abaraid ja nakkevõrkusid kasutavate kalalaevadega püütud hariliku merikeele aastase kogusaagi suhtes (kuni 3 %), põhineb asjaolul, et mõistlikku selektiivsuse suurendamist on väga raske saavutada. STECF leidis, et taotletava erandi põhjendamiseks on esitatud piisavalt täiendavat teavet. Seepärast tuleks see erand lisada käesolevasse määrusesse. |
| --- | --- |

(11)

Vähese tähtsusega erand, mis on kehtestatud ICESi VIIIa ja VIIIb rajoonis abaraid ja nakkevõrkusid kasutavate kalalaevadega püütud hariliku merikeele aastase kogusaagi suhtes (kuni 3 %), põhineb asjaolul, et mõistlikku selektiivsuse suurendamist on väga raske saavutada. STECF leidis, et taotletava erandi põhjendamiseks on esitatud piisavalt täiendavat teavet. Seepärast tuleks see erand lisada käesolevasse määrusesse.

| (12) | Vähese tähtsusega erand, mis on kehtestatud ICESi VIII ja IX alapiirkonnas traale kasutavate kalalaevadega püütud euroopa merluusi aastase kogusaagi suhtes (kuni 7 % aastal 2017 ning kuni 6 % aastal 2018), põhineb asjaolul, et mõistlikku selektiivsuse suurendamist on väga raske saavutada. STECF leidis, et selektiivsuse kohta esitatud lisateave ei sisaldanud täiendavaid tõendeid selle kohta, et seonduvate kalapüügiviiside puhul on selektiivsust väga raske saavutada. Seepärast tuleks selle erandi paremaks põhjendamiseks teha rohkem tööd. Seepärast tuleks kõnealune erand lisada käesolevasse määrusesse 2017. aastaks, st üksnes üheks aastaks, ja tingimusel, et liikmesriigid esitavad kõnealuse erandi põhjendamiseks paremat teavet, mida STECF hindab. |
| --- | --- |

(12)

Vähese tähtsusega erand, mis on kehtestatud ICESi VIII ja IX alapiirkonnas traale kasutavate kalalaevadega püütud euroopa merluusi aastase kogusaagi suhtes (kuni 7 % aastal 2017 ning kuni 6 % aastal 2018), põhineb asjaolul, et mõistlikku selektiivsuse suurendamist on väga raske saavutada. STECF leidis, et selektiivsuse kohta esitatud lisateave ei sisaldanud täiendavaid tõendeid selle kohta, et seonduvate kalapüügiviiside puhul on selektiivsust väga raske saavutada. Seepärast tuleks selle erandi paremaks põhjendamiseks teha rohkem tööd. Seepärast tuleks kõnealune erand lisada käesolevasse määrusesse 2017. aastaks, st üksnes üheks aastaks, ja tingimusel, et liikmesriigid esitavad kõnealuse erandi põhjendamiseks paremat teavet, mida STECF hindab.

| (13) | Seepärast tuleks delegeeritud määrus (EL) 2015/2439 kehtetuks tunnistada ja asendada uue määrusega. |
| --- | --- |

(13)

Seepärast tuleks delegeeritud määrus (EL) 2015/2439 kehtetuks tunnistada ja asendada uue määrusega.

| (14) | Kuna käesoleva määrusega ettenähtud meetmed mõjutavad otseselt majandustegevust, mis on seotud liidu laevade kalapüügihooaja ja selle kavandamisega, peaks käesolev määrus jõustuma kohe pärast selle avaldamist. Seda tuleks kohaldada alates 1. jaanuarist 2017, |
| --- | --- |

(14)

Kuna käesoleva määrusega ettenähtud meetmed mõjutavad otseselt majandustegevust, mis on seotud liidu laevade kalapüügihooaja ja selle kavandamisega, peaks käesolev määrus jõustuma kohe pärast selle avaldamist. Seda tuleks kohaldada alates 1. jaanuarist 2017,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Lossimiskohustuse rakendamine

Määruse (EL) nr 1380/2013 artikli 15 lõikes 1 sätestatud lossimiskohustust kohaldatakse ICESi VIII, IX ja X alapiirkonnas ning CECAFi püügipiirkondades 34.1.1, 34.1.2, 34.2.0 käesoleva määruse lisas kindlaks määratud kalapüügi suhtes.

Artikkel 2

Ellujäämismääral põhinev erand

1.   Määruse (EL) nr 1380/2013 artikli 15 lõike 4 punktis b sätestatud erandit lossimiskohustusest liikide puhul, mille kõrge ellujäämismäär on teaduslikult tõestatud, kohaldatakse ICESi VIII ja IX alapiirkonnas traalidega (püügivahendite koodid: (3) OTB, OTT, PTB, TBN, TBS, TB, OT, PT ja TX) püütud norra salehomaari (Nephrops norvegicus) suhtes.

2.   Liikmesriigid, kellel on edelapiirkonna vete suhtes otsene majandamishuvi, esitavad enne 1. maid 2017 täiendava teadusliku teabe, mis toetaks lõikes 1 sätestatud erandit. Kalanduse teadus-, tehnika- ja majanduskomitee (STECF) annab esitatud teaduslikule teabele oma hinnangu 1. septembriks 2017.

Artikkel 3

Vähese tähtsusega erandid

1.   Erandina määruse (EL) nr 1380/2013 artikli 15 lõikest 1 võib tagasi heita järgmised kogused:

| a) | euroopa merluusi (Merluccius merluccius) puhul kuni 7 % aastal 2017 ja kuni 6 % aastal 2018 selle liigi aastasest kogusaagist, mis on püütud traale ja nootasid (püügivahendite koodid: OTT, OTB, PTB, OT, PT, TBN, TBS, TX, SSC, SPR, TB, SDN, SX ja SV) kasutavate kalalaevadega ICESi VIII ja IX alapiirkonnas; |
| --- | --- |

a)

euroopa merluusi (Merluccius merluccius) puhul kuni 7 % aastal 2017 ja kuni 6 % aastal 2018 selle liigi aastasest kogusaagist, mis on püütud traale ja nootasid (püügivahendite koodid: OTT, OTB, PTB, OT, PT, TBN, TBS, TX, SSC, SPR, TB, SDN, SX ja SV) kasutavate kalalaevadega ICESi VIII ja IX alapiirkonnas;

| b) | hariliku merikeele (Solea solea) puhul kuni 5 % selle liigi aastasest kogusaagist, mis on püütud piimtraali (püügivahendi kood: TBB) ja põhjatraale (püügivahendite koodid: OTB, OTT, PTB, TBN, TBS, TBB, OT, PT ja TX) kasutavate kalalaevadega ICESi VIIIa ja VIIIb rajoonis; |
| --- | --- |

b)

hariliku merikeele (Solea solea) puhul kuni 5 % selle liigi aastasest kogusaagist, mis on püütud piimtraali (püügivahendi kood: TBB) ja põhjatraale (püügivahendite koodid: OTB, OTT, PTB, TBN, TBS, TBB, OT, PT ja TX) kasutavate kalalaevadega ICESi VIIIa ja VIIIb rajoonis;

| c) | hariliku merikeele (Solea solea) puhul kuni 3 % selle liigi aastasest kogusaagist, mis on püütud abaraid ja nakkevõrke (püügivahendite koodid: GNS, GN, GND, GNC, GTN, GTR ja GEN) kasutavate kalalaevadega ICESi VIIIa ja VIIIb rajoonis. |
| --- | --- |

c)

hariliku merikeele (Solea solea) puhul kuni 3 % selle liigi aastasest kogusaagist, mis on püütud abaraid ja nakkevõrke (püügivahendite koodid: GNS, GN, GND, GNC, GTN, GTR ja GEN) kasutavate kalalaevadega ICESi VIIIa ja VIIIb rajoonis.

2.   Liikmesriigid, kellel on edelapiirkonna vete suhtes otsene majandamishuvi, esitavad komisjonile 1. maiks 2017 täiendavad andmed tagasiheite kohta ja muu asjakohase teadusliku teabe, mis toetaks lõike 1 punktis a sätestatud erandit. Kalanduse teadus-, tehnika- ja majanduskomitee (STECF) annab esitatud andmetele ja teabele oma hinnangu 1. septembriks 2017.

Artikkel 4

Lossimiskohustusega hõlmatud laevad

Liikmesriigid määravad käesoleva määruse lisas esitatud kriteeriumide alusel kindlaks laevad, mille suhtes lossimiskohustust iga konkreetse püügi puhul kohaldatakse.

Laevad, mille suhtes kohaldatakse 2016. aastal teatava püügi puhul lossimiskohustust, jäävad kõnealuse püügi puhul lossimiskohustusega hõlmatuks.

Asjaomased liikmesriigid esitavad komisjonile ja teistele liikmesriikidele enne 31. detsembrit 2016 liidu kalanduskontrolli turvalise veebisaidi kaudu iga lisas esitatud püügi kohta lõike 1 alusel kindlaks määratud laevade nimekirja. Liikmesriigid ajakohastavad neid nimekirju.

Artikkel 5

Kehtetuks tunnistamine

Delegeeritud määrus (EL) 2015/2439 tunnistatakse kehtetuks.

Artikkel 6

Jõustumine

Käesolev määrus jõustub järgmisel päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Euroopa Liidu Teatajas

Seda kohaldatakse 1. jaanuarist 2017 kuni 31. detsembrini 2018.

Artiklit 4 kohaldatakse alates käesoleva määruse jõustumise kuupäevast.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 12. oktoober 2016

Komisjoni nimel

president

Jean-Claude JUNCKER

---

(1)  
  ELT L 354, 28.12.2013, lk 22.

1

(2)  Komisjoni 12. oktoobri 2015. aasta delegeeritud määrus (EL) 2015/2439, millega kehtestatakse tagasiheitekava teatava põhjalähedase püügi puhul edelapiirkonna vetes (ELT L 336, 23.12.2015, lk 36).

2

(3)  Käesolevas määruses kasutatud püügivahendite koodid on määranud kindlaks ÜRO Toidu- ja Põllumajandusorganisatsioon.

3

---

LISA

Lossimiskohustusega hõlmatud kalapüük

a)   Püük ICESi VIIIa, b, d ja e rajoonis

| Püük (liigid) | Püügivahendi kood | Püügivahendi kirjeldus | Võrgusilma suurus | Lossitavad liigid |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Harilik merikeel
  (Solea solea) | OTB, OTT, PTB, TBN, TBS, TB, OT, PT, TX | Kõik põhjatraalid | Võrgusilma suurus 70–100 mm | Hariliku merikeelekogupüük |
| TBB | Kõik piimtraalid | Võrgusilma suurus 70–100 mm |
| GNS, GN, GND, GNC, GTN, GTR, GEN | Kõik abarad ja nakkevõrgud | Võrgusilma suurus 100 mm või rohkem |
| Euroopa merluus
  (Merluccius merluccius) | OTT, OTB, PTB, SDN, OT, PT, TBN, TBS, TX, SSC, SPR, TB, SX, SV | Kõik põhjatraalid ja noodad | Võrgusilma suurus 100 mm või rohkem | Euroopa merluusikogupüük |
| LL, LLS | Kõik õngejadad | Kõik |
| GNS, GN, GND, GNC, GTN, GEN | Kõik nakkevõrgud | Võrgusilma suurus 100 mm või rohkem |
| Euroopa merikurat
  (Lophiidae) | GNS, GN, GND, GNC, GTN, GEN | Kõik nakkevõrgud | Võrgusilma suurus 200 mm või rohkem | Euroopa merikuradi kogupüük |
| Norra salehomaar (Nephrops norvegicus)
  ainult funktsionaalsete üksuste sees | OTB, OTT, PTB, TBN, TBS, TB, OT, PT, TX | Kõik põhjatraalid | Võrgusilma suurus 70 mm või rohkem | Norra salehomaarikogupüük |

Püük (liigid)

Püügivahendi kood

Püügivahendi kirjeldus

Võrgusilma suurus

Lossitavad liigid

Harilik merikeel

(Solea solea)

OTB, OTT, PTB, TBN, TBS, TB, OT, PT, TX

Kõik põhjatraalid

Võrgusilma suurus 70–100 mm

Hariliku merikeelekogupüük

TBB

Kõik piimtraalid

Võrgusilma suurus 70–100 mm

GNS, GN, GND, GNC, GTN, GTR, GEN

Kõik abarad ja nakkevõrgud

Võrgusilma suurus 100 mm või rohkem

Euroopa merluus

(Merluccius merluccius)

OTT, OTB, PTB, SDN, OT, PT, TBN, TBS, TX, SSC, SPR, TB, SX, SV

Kõik põhjatraalid ja noodad

Võrgusilma suurus 100 mm või rohkem

Euroopa merluusikogupüük

LL, LLS

Kõik õngejadad

Kõik

GNS, GN, GND, GNC, GTN, GEN

Kõik nakkevõrgud

Võrgusilma suurus 100 mm või rohkem

Euroopa merikurat

(Lophiidae)

GNS, GN, GND, GNC, GTN, GEN

Kõik nakkevõrgud

Võrgusilma suurus 200 mm või rohkem

Euroopa merikuradi kogupüük

Norra salehomaar (Nephrops norvegicus)

ainult funktsionaalsete üksuste sees

OTB, OTT, PTB, TBN, TBS, TB, OT, PT, TX

Kõik põhjatraalid

Võrgusilma suurus 70 mm või rohkem

Norra salehomaarikogupüük

b)   Püük ICESi VIIIc ja IXa rajoonis

| Püük (liigid) | Püügivahendi kood | Püügivahendi kirjeldus | Võrgusilma suurus | Lossimiskohustus |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Euroopa merikurat
  (Lophiidae) | GNS, GN, GND, GNC, GTN, GEN | Kõik nakkevõrgud | Võrgusilma suurus 200 mm või rohkem | Euroopa merikuradi kogupüük |
| Norra salehomaar
  (Nephrops norvegicus)
  ainult funktsionaalsete üksuste sees | OTB, PTB, OTT, TBN, TBS, OT, PT, TX TB | Kõik põhjatraalid | Võrgusilma suurus 70 mm või rohkem | Norra salehomaari kogupüük |
| Euroopa merluus
  (Merluccius merluccius) | OTT, OTB, PTB, OT, PT, TBN, TBS, TX, SSC, SPR, TB, SDN, SX, SV | Kõik põhjatraalid ja noodad | Laevad, mis vastavad järgmistele kumulatiivsetele kriteeriumidele:






  1. | Kasutatakse võrgusilma suurust 70 mm või rohkem. |

Püük (liigid)

Püügivahendi kood

Püügivahendi kirjeldus

Võrgusilma suurus

Lossimiskohustus

Euroopa merikurat

(Lophiidae)

GNS, GN, GND, GNC, GTN, GEN

Kõik nakkevõrgud

Võrgusilma suurus 200 mm või rohkem

Euroopa merikuradi kogupüük

Norra salehomaar

(Nephrops norvegicus)

ainult funktsionaalsete üksuste sees

OTB, PTB, OTT, TBN, TBS, OT, PT, TX TB

Kõik põhjatraalid

Võrgusilma suurus 70 mm või rohkem

Norra salehomaari kogupüük

Euroopa merluus

(Merluccius merluccius)

OTT, OTB, PTB, OT, PT, TBN, TBS, TX, SSC, SPR, TB, SDN, SX, SV

Kõik põhjatraalid ja noodad

Laevad, mis vastavad järgmistele kumulatiivsetele kriteeriumidele:

1.

Kasutatakse võrgusilma suurust 70 mm või rohkem.

| 2. | Lossitud euroopa merluusi üldkogus on perioodil 2014/2015 (1) rohkem kui 5 % kõikidest lossitud liikidest ja üle 5 tonni. |
| --- | --- |

2.

Lossitud euroopa merluusi üldkogus on perioodil 2014/2015 (1) rohkem kui 5 % kõikidest lossitud liikidest ja üle 5 tonni.

Euroopa merluusi kogupüük

GNS, GN, GND, GNC, GTN, GEN

Kõik nakkevõrgud

Võrgusilma suurus 80–99 mm

LL, LLS

Kõik õngejadad

Õngekonks suurusega üle 3,85 cm +/– 1,15 cm (pikkus) ja 1,6 cm +/– 0,4 cm (laius)

c)   Püük ICESi IXa rajoonis

| Püük (liigid) | Püügivahendi kood | Püügivahendi kirjeldus | Võrgusilma suurus | Lossimiskohustus |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Harilik merikeel (Solea solea) ja atlandi merilest (Pleuronectes platessa) | GNS, GN, GND, GNC, GTN, GTR, GEN | Kõik abarad ja nakkevõrgud | Võrgusilma suurus 100 mm või rohkem | Hariliku merikeele jaatlandi merilesta kogupüük |

Püük (liigid)

Püügivahendi kood

Püügivahendi kirjeldus

Võrgusilma suurus

Lossimiskohustus

Harilik merikeel (Solea solea) ja atlandi merilest (Pleuronectes platessa)

GNS, GN, GND, GNC, GTN, GTR, GEN

Kõik abarad ja nakkevõrgud

Võrgusilma suurus 100 mm või rohkem

Hariliku merikeele jaatlandi merilesta kogupüük

---

(1)  Vaatlusperioodi ajakohastatakse järgmistel aastatel, st et 2018. aastal on vaatlusperioodiks aastad 2015 ja 2016.

---

| 23.12.2016 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 352/39 |
| --- | --- | --- | --- |

23.12.2016

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 352/39

---

KOMISJONI DELEGEERITUD MÄÄRUS (EL) 2016/2375,

12. oktoober 2016,

millega kehtestatakse tagasiheitekava teatava põhjalähedase püügi puhul loodepiirkonna vetes

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 11. detsembri 2013. aasta määrust (EL) nr 1380/2013 ühise kalanduspoliitika kohta, millega muudetakse nõukogu määruseid (EÜ) nr 1954/2003 ja (EÜ) nr 1224/2009 ning tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrused (EÜ) nr 2371/2002 ja (EÜ) nr 639/2004 ning nõukogu otsus 2004/585/EÜ, (1) eriti selle artikli 15 lõiget 6 ning artikli 18 lõikeid 1 ja 3,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Määruse (EL) nr 1380/2013 eesmärk on tagasiheite järkjärguline kaotamine kogu liidu kalanduses, kehtestades selliste liikide püügi lossimise kohustuse, mille suhtes kohaldatakse püügi piirnorme. |
| --- | --- |

(1)

Määruse (EL) nr 1380/2013 eesmärk on tagasiheite järkjärguline kaotamine kogu liidu kalanduses, kehtestades selliste liikide püügi lossimise kohustuse, mille suhtes kohaldatakse püügi piirnorme.

| (2) | Määruse (EL) nr 1380/2013 artikli 15 lõikega 6 on komisjonile antud õigus võtta delegeeritud õigusaktiga kuni kolmeks aastaks vastu tagasiheitekavad, mis põhinevad ühistel soovitustel, mille on välja töötanud liikmesriigid koos asjaomaste nõuandekomisjonidega. |
| --- | --- |

(2)

Määruse (EL) nr 1380/2013 artikli 15 lõikega 6 on komisjonile antud õigus võtta delegeeritud õigusaktiga kuni kolmeks aastaks vastu tagasiheitekavad, mis põhinevad ühistel soovitustel, mille on välja töötanud liikmesriigid koos asjaomaste nõuandekomisjonidega.

| (3) | Delegeeritud määrusega (EL) 2015/2438 (2) kehtestas komisjon tagasiheitekava teatava põhjalähedase püügi puhul loodepiirkonna vetes ajavahemikuks 2016–2018, võttes aluseks liikmesriikide poolt 2015. aastal esitatud ühise soovituse. |
| --- | --- |

(3)

Delegeeritud määrusega (EL) 2015/2438 (2) kehtestas komisjon tagasiheitekava teatava põhjalähedase püügi puhul loodepiirkonna vetes ajavahemikuks 2016–2018, võttes aluseks liikmesriikide poolt 2015. aastal esitatud ühise soovituse.

| (4) | Belgial, Iirimaal, Hispaanial, Prantsusmaal, Madalmaadel ja Ühendkuningriigil on otsene huvi kalavarude majandamiseks loodepiirkonna vetes. Nimetatud liikmesriigid esitasid pärast loodepiirkonna vete nõuandekomisjoniga konsulteerimist 3. juunil 2016 komisjonile uue ühise soovituse. Teadusliku panuse andsid asjaomased teadusasutused ning selle on läbi vaadanud kalanduse teadus-, tehnika- ja majanduskomitee (STECF). Ühises soovituses käsitletud meetmed on kooskõlas määruse (EL) nr 1380/2013 artikli 18 lõikega 3 ja need võib lisada käesolevasse määrusesse. |
| --- | --- |

(4)

Belgial, Iirimaal, Hispaanial, Prantsusmaal, Madalmaadel ja Ühendkuningriigil on otsene huvi kalavarude majandamiseks loodepiirkonna vetes. Nimetatud liikmesriigid esitasid pärast loodepiirkonna vete nõuandekomisjoniga konsulteerimist 3. juunil 2016 komisjonile uue ühise soovituse. Teadusliku panuse andsid asjaomased teadusasutused ning selle on läbi vaadanud kalanduse teadus-, tehnika- ja majanduskomitee (STECF). Ühises soovituses käsitletud meetmed on kooskõlas määruse (EL) nr 1380/2013 artikli 18 lõikega 3 ja need võib lisada käesolevasse määrusesse.

| (5) | Seoses loodepiirkonna vetega kohaldatakse vastavalt määruse (EL) nr 1380/2013 artikli 15 lõike 1 punktile c lossimiskohustust hiljemalt alates 1. jaanuarist 2016 selliste püüki määratlevate liikide suhtes, mille puhul kehtivad püügi piirnormid. Ühises soovituses on täpsustatud laevastikud, mille suhtes tuleks kohaldada lossimiskohustust tursa, kilttursa, merlangi ja põhjaatlandi süsika segapüügi puhul, norra salehomaari püügi puhul, hariliku merikeele ja atlandi merilesta segapüügi puhul ning euroopa merluusi ja euroopa süsika püügi puhul. |
| --- | --- |

(5)

Seoses loodepiirkonna vetega kohaldatakse vastavalt määruse (EL) nr 1380/2013 artikli 15 lõike 1 punktile c lossimiskohustust hiljemalt alates 1. jaanuarist 2016 selliste püüki määratlevate liikide suhtes, mille puhul kehtivad püügi piirnormid. Ühises soovituses on täpsustatud laevastikud, mille suhtes tuleks kohaldada lossimiskohustust tursa, kilttursa, merlangi ja põhjaatlandi süsika segapüügi puhul, norra salehomaari püügi puhul, hariliku merikeele ja atlandi merilesta segapüügi puhul ning euroopa merluusi ja euroopa süsika püügi puhul.

| (6) | Delegeeritud määrusega (EL) 2015/2438 nähti ette sätted lossimiskohustuse kehtestamiseks teatava põhjalähedase püügi puhul loodepiirkonna vetes ajavahemikuks 2016–2018. |
| --- | --- |

(6)

Delegeeritud määrusega (EL) 2015/2438 nähti ette sätted lossimiskohustuse kehtestamiseks teatava põhjalähedase püügi puhul loodepiirkonna vetes ajavahemikuks 2016–2018.

| (7) | Vastavalt liikmesriikide poolt 2016. aastal esitatud uuele ühisele soovitusele peaks tagasiheitekava hõlmama alates 2017. aastast liike, mis määratlevad tursa, kilttursa, hariliku merikeele ja põhjaatlandi süsika mitmeliigilist püüki, norra salehomaari püüki, hariliku merikeele ja atlandi merilesta segapüüki ning euroopa merluusi ja euroopa süsika püüki. Teatava püügi puhul peaks olema hõlmatud ka kaaspüügiliigid. |
| --- | --- |

(7)

Vastavalt liikmesriikide poolt 2016. aastal esitatud uuele ühisele soovitusele peaks tagasiheitekava hõlmama alates 2017. aastast liike, mis määratlevad tursa, kilttursa, hariliku merikeele ja põhjaatlandi süsika mitmeliigilist püüki, norra salehomaari püüki, hariliku merikeele ja atlandi merilesta segapüüki ning euroopa merluusi ja euroopa süsika püüki. Teatava püügi puhul peaks olema hõlmatud ka kaaspüügiliigid.

| (8) | Ühises soovituses pakuti välja, et erandit lossimiskohustusest kohaldataks lõkspüüniste, püüniste või mõrdadega ICESi VI rajoonis ja VII alapiirkonnas püütud norra salehomaari suhtes, mille puhul näitavad teaduslikud tõendid, et liigi ellujäämismäär on kõrge, võttes arvesse kasutavate vahendite, meetodite ja ökosüsteemi omadusi. STECF leidis, et erand on põhjendatud. Seepärast tuleks see erand jätta ka käesolevasse määrusesse. |
| --- | --- |

(8)

Ühises soovituses pakuti välja, et erandit lossimiskohustusest kohaldataks lõkspüüniste, püüniste või mõrdadega ICESi VI rajoonis ja VII alapiirkonnas püütud norra salehomaari suhtes, mille puhul näitavad teaduslikud tõendid, et liigi ellujäämismäär on kõrge, võttes arvesse kasutavate vahendite, meetodite ja ökosüsteemi omadusi. STECF leidis, et erand on põhjendatud. Seepärast tuleks see erand jätta ka käesolevasse määrusesse.

| (9) | Ühises soovituses pakuti välja, et erandit lossimiskohustusest kohaldataks sellise hariliku merikeele püügi suhtes, mis on kalavarude kaitseks kehtestatud alammõõdust väiksemad ja mida püütakse 80–99 mm võrgusilma suurusega traallaudadega põhjatraaliga ICESi VIId rajoonis kuue meremiili piires rannikust ja väljaspool kindlaks tehtud koelmualasid püügitegevuse käigus, mis vastab teatavatele konkreetsetele tingimustele. Teaduslikud tõendid näitavad, et liigi ellujäämismäär on kõrge, võttes arvesse kasutavate vahendite ja ökosüsteemi omadusi. STECF märkis, et ellujäämine sõltub paljudest teguritest, soovitades olla ettevaatlik katsetulemuste laiendamisel muule püügile, ning et selle soovi põhjendamiseks on vaja teha asjakohaseid lisakatseid. Seepärast tuleks kõnealune erand lisada käesolevasse määrusesse 2017. aastaks eeldusel, et erandit kasutav laevastik tegutseb katsega sarnastes tingimustes ja et asjaomased liikmesriigid korraldavad lisakatseid. Nende lisakatsete tulemusi peaks STECF hindama 2017. aastal. |
| --- | --- |

(9)

Ühises soovituses pakuti välja, et erandit lossimiskohustusest kohaldataks sellise hariliku merikeele püügi suhtes, mis on kalavarude kaitseks kehtestatud alammõõdust väiksemad ja mida püütakse 80–99 mm võrgusilma suurusega traallaudadega põhjatraaliga ICESi VIId rajoonis kuue meremiili piires rannikust ja väljaspool kindlaks tehtud koelmualasid püügitegevuse käigus, mis vastab teatavatele konkreetsetele tingimustele. Teaduslikud tõendid näitavad, et liigi ellujäämismäär on kõrge, võttes arvesse kasutavate vahendite ja ökosüsteemi omadusi. STECF märkis, et ellujäämine sõltub paljudest teguritest, soovitades olla ettevaatlik katsetulemuste laiendamisel muule püügile, ning et selle soovi põhjendamiseks on vaja teha asjakohaseid lisakatseid. Seepärast tuleks kõnealune erand lisada käesolevasse määrusesse 2017. aastaks eeldusel, et erandit kasutav laevastik tegutseb katsega sarnastes tingimustes ja et asjaomased liikmesriigid korraldavad lisakatseid. Nende lisakatsete tulemusi peaks STECF hindama 2017. aastal.

| (10) | Ühine soovitus sisaldab lossimiskohustusest tehtavat seitset vähese tähtsusega erandit teatava püügi puhul ja kuni teatava tasemeni. STECF vaatas liikmesriikide esitatud tõendid läbi ning jõudis üldiselt järeldusele, et ühine soovitus sisaldas põhjendatud argumente seoses selektiivsuse edasise parandamise raskustega ja/või juhupüügi käitlemise ebaproportsionaalselt suurte kuludega, mida mõnel juhul toetas ka kulude kvalitatiivne hinnang. Eespool öeldut arvesse võttes ja esitatuist erinevate teaduslike andmete puudumisel on asjakohane lisada kõnealused vähese tähtsusega erandid käesolevasse määrusesse vastavalt ühises soovituses kavandatud protsendimäärale ja järgides tasemeid, mis ei ületa määruse (EL) nr 1380/2013 artikli 15 lõike 1 kohaselt lubatut. |
| --- | --- |

(10)

Ühine soovitus sisaldab lossimiskohustusest tehtavat seitset vähese tähtsusega erandit teatava püügi puhul ja kuni teatava tasemeni. STECF vaatas liikmesriikide esitatud tõendid läbi ning jõudis üldiselt järeldusele, et ühine soovitus sisaldas põhjendatud argumente seoses selektiivsuse edasise parandamise raskustega ja/või juhupüügi käitlemise ebaproportsionaalselt suurte kuludega, mida mõnel juhul toetas ka kulude kvalitatiivne hinnang. Eespool öeldut arvesse võttes ja esitatuist erinevate teaduslike andmete puudumisel on asjakohane lisada kõnealused vähese tähtsusega erandid käesolevasse määrusesse vastavalt ühises soovituses kavandatud protsendimäärale ja järgides tasemeid, mis ei ületa määruse (EL) nr 1380/2013 artikli 15 lõike 1 kohaselt lubatut.

| (11) | Vähese tähtsusega erand, mis on kehtestatud ICESi VIId, VIIe, VIIf ja VIIg rajoonis abaraid ja nakkevõrkusid kasutavate kalalaevadega püütud hariliku merikeele aastase kogusaagi suhtes (kuni 3 % aastatel 2017–2018), põhineb asjaolul, et selektiivsuse suurendamist on väga raske saavutada. STECF leidis, et erand on põhjendatud, ja seepärast tuleks see erand lisada käesolevasse määrusesse. |
| --- | --- |

(11)

Vähese tähtsusega erand, mis on kehtestatud ICESi VIId, VIIe, VIIf ja VIIg rajoonis abaraid ja nakkevõrkusid kasutavate kalalaevadega püütud hariliku merikeele aastase kogusaagi suhtes (kuni 3 % aastatel 2017–2018), põhineb asjaolul, et selektiivsuse suurendamist on väga raske saavutada. STECF leidis, et erand on põhjendatud, ja seepärast tuleks see erand lisada käesolevasse määrusesse.

| (12) | Vähese tähtsusega erand, mis on kehtestatud ICESi VIId ja VIIe rajoonis väiksema kui 100 mm võrgusilma suurusega põhjatraale ja nootasid ning pelaagilisi traale kasutavate kalalaevadega (millel on kohustus lossida merlangi) püütud merlangi aastase kogusaagi suhtes (kuni 7 % aastal 2017 ja kuni 6 % aastal 2018), põhineb asjaolul, et selektiivsuse suurendamist on väga raske saavutada. |
| --- | --- |

(12)

Vähese tähtsusega erand, mis on kehtestatud ICESi VIId ja VIIe rajoonis väiksema kui 100 mm võrgusilma suurusega põhjatraale ja nootasid ning pelaagilisi traale kasutavate kalalaevadega (millel on kohustus lossida merlangi) püütud merlangi aastase kogusaagi suhtes (kuni 7 % aastal 2017 ja kuni 6 % aastal 2018), põhineb asjaolul, et selektiivsuse suurendamist on väga raske saavutada.

| (13) | Vähese tähtsusega erand, mis on kehtestatud ICESi VIIb–VIIj rajoonis vähemalt 100 mm võrgusilma suurusega põhjatraale ja nootasid kasutavate kalalaevadega (millel on kohustus lossida merlangi) püütud merlangi aastase kogusaagi suhtes (kuni 7 % aastal 2017 ja kuni 6 % aastal 2018), põhineb asjaolul, et selektiivsuse suurendamist on väga raske saavutada. |
| --- | --- |

(13)

Vähese tähtsusega erand, mis on kehtestatud ICESi VIIb–VIIj rajoonis vähemalt 100 mm võrgusilma suurusega põhjatraale ja nootasid kasutavate kalalaevadega (millel on kohustus lossida merlangi) püütud merlangi aastase kogusaagi suhtes (kuni 7 % aastal 2017 ja kuni 6 % aastal 2018), põhineb asjaolul, et selektiivsuse suurendamist on väga raske saavutada.

| (14) | Vähese tähtsusega erand, mis on kehtestatud ICESi VII (v.a VIIa, VIId ja VIIe) alapiirkonnas väiksema kui 100 mm võrgusilma suurusega põhjatraale ja nootasid kasutavate kalalaevadega (millel on kohustus lossida merlangi) püütud merlangi aastase kogusaagi suhtes (kuni 7 % aastal 2017 ja kuni 6 % aastal 2018), põhineb asjaolul, et selektiivsuse suurendamist on väga raske saavutada. |
| --- | --- |

(14)

Vähese tähtsusega erand, mis on kehtestatud ICESi VII (v.a VIIa, VIId ja VIIe) alapiirkonnas väiksema kui 100 mm võrgusilma suurusega põhjatraale ja nootasid kasutavate kalalaevadega (millel on kohustus lossida merlangi) püütud merlangi aastase kogusaagi suhtes (kuni 7 % aastal 2017 ja kuni 6 % aastal 2018), põhineb asjaolul, et selektiivsuse suurendamist on väga raske saavutada.

| (15) | Merlangi suhtes tehtava kolme vähese tähtsusega erandi puhul nähakse delegeeritud määrusega (EL) 2015/2438 ette, et asjaomased liikmesriigid peavad esitama komisjonile erandite põhjendamiseks teaduslikku lisateavet. STECF märkis, et kuigi vajatakse veel täielikke tõendeid, aitab esitatud lisateave lahendada mõnda STECFi tõstatud probleemi. STECF rõhutas vajadust töötada kõnealuse kalavaru jaoks välja sidusam lähenemisviis. Võttes arvesse STECFi poolt läbivaadatud tõendeid ja seda, et erandi põhjendamiseks esitatud täiendavad tõendid on paranenud, võib seda erandit pikendada ja see tuleks lisada käesolevasse määrusesse. |
| --- | --- |

(15)

Merlangi suhtes tehtava kolme vähese tähtsusega erandi puhul nähakse delegeeritud määrusega (EL) 2015/2438 ette, et asjaomased liikmesriigid peavad esitama komisjonile erandite põhjendamiseks teaduslikku lisateavet. STECF märkis, et kuigi vajatakse veel täielikke tõendeid, aitab esitatud lisateave lahendada mõnda STECFi tõstatud probleemi. STECF rõhutas vajadust töötada kõnealuse kalavaru jaoks välja sidusam lähenemisviis. Võttes arvesse STECFi poolt läbivaadatud tõendeid ja seda, et erandi põhjendamiseks esitatud täiendavad tõendid on paranenud, võib seda erandit pikendada ja see tuleks lisada käesolevasse määrusesse.

| (16) | Vähese tähtsusega erand, mis on kehtestatud norra salehomaari aastase kogusaagi suhtes (kuni 7 % aastal 2017 ja kuni 6 % aastal 2018), mis on püütud kalalaevadega, millel on kohustus lossida norra salehomaari ICESi VII alapiirkonnas, põhineb asjaolul, et selektiivsuse suurendamist on väga raske saavutada. STECF leidis, et erand on põhjendatud. Seepärast tuleks see erand lisada käesolevasse määrusesse. |
| --- | --- |

(16)

Vähese tähtsusega erand, mis on kehtestatud norra salehomaari aastase kogusaagi suhtes (kuni 7 % aastal 2017 ja kuni 6 % aastal 2018), mis on püütud kalalaevadega, millel on kohustus lossida norra salehomaari ICESi VII alapiirkonnas, põhineb asjaolul, et selektiivsuse suurendamist on väga raske saavutada. STECF leidis, et erand on põhjendatud. Seepärast tuleks see erand lisada käesolevasse määrusesse.

| (17) | Vähese tähtsusega erand, mis on kehtestatud norra salehomaari aastase kogusaagi suhtes (kuni 7 % aastal 2017 ja kuni 6 % aastal 2018), mis on püütud laevadega, millel on kohustus lossida norra salehomaari ICESi VI alapiirkonnas, põhineb asjaolul, et selektiivsuse suurendamist on väga raske saavutada ja et on olemas tõendavad arvandmed juhupüügi käitlemise ebaproportsionaalselt suurte kulude kohta. STECF leidis, et erand on põhjendatud. Seepärast tuleks see erand lisada käesolevasse määrusesse. |
| --- | --- |

(17)

Vähese tähtsusega erand, mis on kehtestatud norra salehomaari aastase kogusaagi suhtes (kuni 7 % aastal 2017 ja kuni 6 % aastal 2018), mis on püütud laevadega, millel on kohustus lossida norra salehomaari ICESi VI alapiirkonnas, põhineb asjaolul, et selektiivsuse suurendamist on väga raske saavutada ja et on olemas tõendavad arvandmed juhupüügi käitlemise ebaproportsionaalselt suurte kulude kohta. STECF leidis, et erand on põhjendatud. Seepärast tuleks see erand lisada käesolevasse määrusesse.

| (18) | Vähese tähtsusega erand, mis on kehtestatud ICESi VIId, VIIe, VIIf, VIIg ja VIIh rajoonis suurema selektiivsusega püügivahendeid (TBB, võrgusilma suurusega 80–119 mm) kasutavate kalalaevadega püütud liikide aastase kogusaagi suhtes (kuni 3 % aastatel 2017 ja 2018), põhineb asjaolul, et selektiivsuse suurendamist on väga raske saavutada. STECF märkis, et erandi eesmärk on kompenseerida suurema selektiivsusega püügivahendite kasutamist ja taotletud vähese tähtsusega erandiga hõlmataks ülejäänud tagasiheide. Seepärast tuleks see erand lisada käesolevasse määrusesse. |
| --- | --- |

(18)

Vähese tähtsusega erand, mis on kehtestatud ICESi VIId, VIIe, VIIf, VIIg ja VIIh rajoonis suurema selektiivsusega püügivahendeid (TBB, võrgusilma suurusega 80–119 mm) kasutavate kalalaevadega püütud liikide aastase kogusaagi suhtes (kuni 3 % aastatel 2017 ja 2018), põhineb asjaolul, et selektiivsuse suurendamist on väga raske saavutada. STECF märkis, et erandi eesmärk on kompenseerida suurema selektiivsusega püügivahendite kasutamist ja taotletud vähese tähtsusega erandiga hõlmataks ülejäänud tagasiheide. Seepärast tuleks see erand lisada käesolevasse määrusesse.

| (19) | Seepärast tuleks delegeeritud määrus (EL) 2015/2438 kehtetuks tunnistada ja asendada uue määrusega. |
| --- | --- |

(19)

Seepärast tuleks delegeeritud määrus (EL) 2015/2438 kehtetuks tunnistada ja asendada uue määrusega.

| (20) | Kuna käesoleva määrusega ettenähtud meetmed mõjutavad otseselt majandustegevust, mis on seotud liidu laevade kalapüügihooaja ja selle kavandamisega, peaks käesolev määrus jõustuma kohe pärast selle avaldamist. Seda tuleks kohaldada alates 1. jaanuarist 2017, |
| --- | --- |

(20)

Kuna käesoleva määrusega ettenähtud meetmed mõjutavad otseselt majandustegevust, mis on seotud liidu laevade kalapüügihooaja ja selle kavandamisega, peaks käesolev määrus jõustuma kohe pärast selle avaldamist. Seda tuleks kohaldada alates 1. jaanuarist 2017,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Lossimiskohustuse rakendamine

Määruse (EL) nr 1380/2013 artikli 15 lõikes 1 sätestatud lossimiskohustust kohaldatakse ICESi V (v.a Va püügipiirkonnas ja Vb püügipiirkonnas üksnes liidu vetes), VI ja VII püügipiirkonnas käesoleva määruse lisas kindlaks määratud kalapüügi suhtes.

Artikkel 2

Ellujäämismääral põhinev erand

1.   Määruse (EL) nr 1380/2013 artikli 15 lõike 4 punktis b sätestatud erandit lossimiskohustusest liikide puhul, mille kõrge ellujäämismäär on teaduslikult tõestatud, kohaldatakse:

| a) | lõkspüüniste, püüniste või mõrdadega (püügivahendite koodid (3) FPO ja FIX) ICESi VI ja VII alapiirkonnas püütud norra salehomaari (Nephrops norvegicus) suhtes; |
| --- | --- |

a)

lõkspüüniste, püüniste või mõrdadega (püügivahendite koodid (3) FPO ja FIX) ICESi VI ja VII alapiirkonnas püütud norra salehomaari (Nephrops norvegicus) suhtes;

| b) | 2017. aastal sellise hariliku merikeele (Solea solea) püügi suhtes, mis on kalavarude kaitseks kehtestatud alammõõdust väiksemad ja mida püütakse 80–99 mm võrgusilma suurusega traallaudadega põhjatraaliga (püügivahendite koodid OTT, OTB, TBS, TBN, TB, PTB, OT, PT, TX) ICESi VIId rajoonis kuue meremiili piires rannikust ja väljaspool kindlaks tehtud koelmualasid püügitegevuse käigus, mis vastab järgmistele tingimustele: laevad pikkusega kuni 10 meetrit ja mootori võimsusega kuni 180 kW, kui kala püütakse vetes, mille sügavus on 15 meetrit või vähem ja traalimise piiratud kestus on kuni 1,5 tundi. Selliselt püütud harilik merikeel tuleb viivitamata vette tagasi lasta. |
| --- | --- |

b)

2017. aastal sellise hariliku merikeele (Solea solea) püügi suhtes, mis on kalavarude kaitseks kehtestatud alammõõdust väiksemad ja mida püütakse 80–99 mm võrgusilma suurusega traallaudadega põhjatraaliga (püügivahendite koodid OTT, OTB, TBS, TBN, TB, PTB, OT, PT, TX) ICESi VIId rajoonis kuue meremiili piires rannikust ja väljaspool kindlaks tehtud koelmualasid püügitegevuse käigus, mis vastab järgmistele tingimustele: laevad pikkusega kuni 10 meetrit ja mootori võimsusega kuni 180 kW, kui kala püütakse vetes, mille sügavus on 15 meetrit või vähem ja traalimise piiratud kestus on kuni 1,5 tundi. Selliselt püütud harilik merikeel tuleb viivitamata vette tagasi lasta.

2.   Liikmesriigid, kellel on loodepiirkonna vete suhtes otsene majandamishuvi, esitavad komisjonile enne 1. maid 2017 täiendava teadusliku teabe, mis toetaks lõike 1 punktis b sätestatud erandit. Kalanduse teadus-, tehnika- ja majanduskomitee (STECF) annab esitatud teabele oma hinnangu 1. septembriks 2017.

Artikkel 3

Vähese tähtsusega erandid

Erandina määruse (EL) nr 1380/2013 artikli 15 lõikest 1 võib tagasi heita järgmised kogused:

| a) | merlangi (Merlangius merlangus) puhul kuni 7 % aastal 2017 ja kuni 6 % aastal 2018 selle liigi aastasest kogusaagist, mis on püütud väiksema kui 100 mm võrgusilma suurusega põhjatraale ja nootasid (OTB, SSC, OTT, PTB, SDN, SPR, TBN, TBS, TB, SX, SV OT, PT ja TX) ning pelaagilisi traale (OTM, PTM) kasutavate kalalaevadega (millel on kohustus lossida merlangi) ICESi VIId ja VIIe rajoonis; |
| --- | --- |

a)

merlangi (Merlangius merlangus) puhul kuni 7 % aastal 2017 ja kuni 6 % aastal 2018 selle liigi aastasest kogusaagist, mis on püütud väiksema kui 100 mm võrgusilma suurusega põhjatraale ja nootasid (OTB, SSC, OTT, PTB, SDN, SPR, TBN, TBS, TB, SX, SV OT, PT ja TX) ning pelaagilisi traale (OTM, PTM) kasutavate kalalaevadega (millel on kohustus lossida merlangi) ICESi VIId ja VIIe rajoonis;

| b) | merlangi (Merlangius merlangus) puhul kuni 7 % aastal 2017 ja kuni 6 % aastal 2018 selle liigi aastasest kogusaagist, mis on püütud vähemalt 100 mm võrgusilma suurusega põhjatraale ja nootasid (OTB, SSC, OTT, PTB, SDN, SPR, TBN, TBS, TB, SX, SV OT, PT ja TX) ning pelaagilisi traale (OTM, PTM) kasutavate kalalaevadega (millel on kohustus lossida merlangi) ICESi VIIb–VIIj rajoonis; |
| --- | --- |

b)

merlangi (Merlangius merlangus) puhul kuni 7 % aastal 2017 ja kuni 6 % aastal 2018 selle liigi aastasest kogusaagist, mis on püütud vähemalt 100 mm võrgusilma suurusega põhjatraale ja nootasid (OTB, SSC, OTT, PTB, SDN, SPR, TBN, TBS, TB, SX, SV OT, PT ja TX) ning pelaagilisi traale (OTM, PTM) kasutavate kalalaevadega (millel on kohustus lossida merlangi) ICESi VIIb–VIIj rajoonis;

Merlangius merlangus

| c) | merlangi (Merlangius merlangus) puhul kuni 7 % aastal 2017 ja kuni 6 % aastal 2018 selle liigi aastasest kogusaagist, mis on püütud väiksema kui 100 mm võrgusilma suurusega põhjatraale ja nootasid (OTB, SSC, OTT, PTB, SDN, SPR, TBN, TBS, TB, SX, SV OT, PT ja TX) ning pelaagilisi traale (OTM, PTM) kasutavate kalalaevadega (millel on kohustus lossida merlangi) ICESi VII alapiirkonnas, v.a VIIa, VIId ja VIIe rajoon; |
| --- | --- |

c)

merlangi (Merlangius merlangus) puhul kuni 7 % aastal 2017 ja kuni 6 % aastal 2018 selle liigi aastasest kogusaagist, mis on püütud väiksema kui 100 mm võrgusilma suurusega põhjatraale ja nootasid (OTB, SSC, OTT, PTB, SDN, SPR, TBN, TBS, TB, SX, SV OT, PT ja TX) ning pelaagilisi traale (OTM, PTM) kasutavate kalalaevadega (millel on kohustus lossida merlangi) ICESi VII alapiirkonnas, v.a VIIa, VIId ja VIIe rajoon;

Merlangius merlangus

| d) | norra salehomaari (Nephrops norvegicus) puhul kuni 7 % aastal 2017 ja 6 % aastal 2018 selle liigi aastasest kogusaagist, mis on püütud kalalaevadega, millel on kohustus lossida norra salehomaari ICESi VII alapiirkonnas; |
| --- | --- |

d)

norra salehomaari (Nephrops norvegicus) puhul kuni 7 % aastal 2017 ja 6 % aastal 2018 selle liigi aastasest kogusaagist, mis on püütud kalalaevadega, millel on kohustus lossida norra salehomaari ICESi VII alapiirkonnas;

Nephrops norvegicus

| e) | norra salehomaari (Nephrops norvegicus) puhul kuni 7 % aastal 2017 ja kuni 6 % aastal 2018 selle liigi aastasest kogusaagist, mis on püütud kalalaevadega, millel on kohustus lossida norra salehomaari ICESi VI alapiirkonnas; |
| --- | --- |

e)

norra salehomaari (Nephrops norvegicus) puhul kuni 7 % aastal 2017 ja kuni 6 % aastal 2018 selle liigi aastasest kogusaagist, mis on püütud kalalaevadega, millel on kohustus lossida norra salehomaari ICESi VI alapiirkonnas;

Nephrops norvegicus)

| f) | hariliku merikeele (Solea solea) puhul kuni 3 % aastatel 2017 ja 2018 selle liigi aastasest kogusaagist, mis on püütud abaraid ja nakkevõrkusid kasutavate kalalaevadega ICESi VIId, VIIe, VIIf ja VIIg rajoonis; |
| --- | --- |

f)

hariliku merikeele (Solea solea) puhul kuni 3 % aastatel 2017 ja 2018 selle liigi aastasest kogusaagist, mis on püütud abaraid ja nakkevõrkusid kasutavate kalalaevadega ICESi VIId, VIIe, VIIf ja VIIg rajoonis;

Solea solea

| g) | hariliku merikeele (Solea solea) puhul kuni 3 % aastatel 2017 ja 2018 selle liigi aastasest kogusaagist, mis on püütud suurema selektiivsusega (nagu näiteks suurem võrgupikendus) püügivahendeid (TBB; püügivahendid, mille võrgusilma suurus on 80–119 mm) kasutavate kalalaevadega ICESi VIId, VIIe, VIIf, VIIg ja VIIh rajoonis. |
| --- | --- |

g)

hariliku merikeele (Solea solea) puhul kuni 3 % aastatel 2017 ja 2018 selle liigi aastasest kogusaagist, mis on püütud suurema selektiivsusega (nagu näiteks suurem võrgupikendus) püügivahendeid (TBB; püügivahendid, mille võrgusilma suurus on 80–119 mm) kasutavate kalalaevadega ICESi VIId, VIIe, VIIf, VIIg ja VIIh rajoonis.

Solea solea

Artikkel 4

Lossimiskohustusega hõlmatud laevad

1.   Liikmesriigid määravad käesoleva määruse lisas esitatud kriteeriumide alusel kindlaks laevad, mille suhtes lossimiskohustust iga konkreetse püügi puhul kohaldatakse.

Laevad, mille suhtes kohaldatakse 2016. aastal teatava püügi puhul lossimiskohustust, jäävad kõnealuse püügi puhul lossimiskohustusega hõlmatuks.

2.   Asjaomased liikmesriigid esitavad komisjonile ja teistele liikmesriikidele 31. detsembriks 2016 liidu kalanduskontrolli turvalise veebisaidi kaudu iga lisas nimetatud püügi kohta lõike 1 alusel kindlaks määratud laevade nimekirja. Liikmesriigid ajakohastavad neid nimekirju.

Artikkel 5

Kehtetuks tunnistamine

Delegeeritud määrus (EL) 2015/2438 tunnistatakse kehtetuks.

Artikkel 6

Jõustumine

Käesolev määrus jõustub järgmisel päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Euroopa Liidu Teatajas

Seda kohaldatakse 1. jaanuarist 2017 kuni 31. detsembrini 2018.

Artiklit 4 kohaldatakse alates käesoleva määruse jõustumise kuupäevast.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 12. oktoober 2016

Komisjoni nimel

president

Jean-Claude JUNCKER

---

(1)  
  ELT L 354, 28.12.2013, lk 22.

1

(2)  Komisjoni 12. oktoobri 2015. aasta delegeeritud määrus (EL) 2015/2438, millega kehtestatakse tagasiheitekava teatava põhjalähedase püügi puhul loodepiirkonna vetes (ELT L 336, 23.12.2015, lk 29).

2

(3)  Käesolevas määruses kasutatud püügivahendite koodid on määranud kindlaks ÜRO Toidu- ja Põllumajandusorganisatsioon.

3

---

LISA

Lossimiskohustusega hõlmatud püük

| a) | Püük ICESi VI alapiirkonna ja Vb rajooni liidu ja rahvusvahelistes vetes









  Püügiliik | Püügivahendi kood | Püügivahendi kirjeldus | Võrgusilma suurus | Lossitavad liigid |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Tursk (Gadus morhua), kilttursk (Melanogrammus aeglefinus), merlang (Merlangius merlangus) ja põhjaatlandi süsikas (Pollachius virens) | OTB, SSC, OTT, PTB, SDN, SPR, TBN, TBS, OTM, PTM, TB, SX, SV, OT, PT, TX | Traalid ja noodad | Kõik | Kilttursa kogupüük ning merikeele, atlandi merilesta ja megrimite kaaspüük, kui aastatel 2014 ja 2015 (*1) kõikide laeva poolt lossitud liikide üldkoguse hulgas on rohkem kui 5 % järgmisi päristursalisi: tursk, kilttursk, merlang ja põhjaatlandi süsikas. |
| Norra salehomaar (Nephrops norvegicus) | OTB, SSC, OTT, PTB, SDN, SPR, FPO, TBN, TB, TBS, OTM, PTM, SX, SV, FIX, OT, PT, TX | Traalid, noodad, lõkspüünised ja mõrrad | Kõik | Norra salehomaari kogupüük ja kilttursa kaaspüük, kui aastatel 2014 ja 2015 (*1) kõikide laeva poolt lossitud liikide üldkoguse hulgas on rohkem kui 20 % norra salehomaari. |

a)

Püük ICESi VI alapiirkonna ja Vb rajooni liidu ja rahvusvahelistes vetes

Püügiliik

Püügivahendi kood

Püügivahendi kirjeldus

Võrgusilma suurus

Lossitavad liigid

Tursk (Gadus morhua), kilttursk (Melanogrammus aeglefinus), merlang (Merlangius merlangus) ja põhjaatlandi süsikas (Pollachius virens)

OTB, SSC, OTT, PTB, SDN, SPR, TBN, TBS, OTM, PTM, TB, SX, SV, OT, PT, TX

Traalid ja noodad

Kõik

Kilttursa kogupüük ning merikeele, atlandi merilesta ja megrimite kaaspüük, kui aastatel 2014 ja 2015 (*1) kõikide laeva poolt lossitud liikide üldkoguse hulgas on rohkem kui 5 % järgmisi päristursalisi: tursk, kilttursk, merlang ja põhjaatlandi süsikas.

Norra salehomaar (Nephrops norvegicus)

OTB, SSC, OTT, PTB, SDN, SPR, FPO, TBN, TB, TBS, OTM, PTM, SX, SV, FIX, OT, PT, TX

Traalid, noodad, lõkspüünised ja mõrrad

Kõik

Norra salehomaari kogupüük ja kilttursa kaaspüük, kui aastatel 2014 ja 2015 (*1) kõikide laeva poolt lossitud liikide üldkoguse hulgas on rohkem kui 20 % norra salehomaari.

| b) | Euroopa merluusi püük lubatud kogupüügi ulatuses ICESi VI ja VII alapiirkonnas ning ICESi Vb rajooni liidu ja rahvusvahelistes vetes









  Püügiliik | Püügivahendi kood | Püügivahendi kirjeldus | Võrgusilma suurus | Lossitavad liigid |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Euroopa merluus (Merluccius merluccius) | OTB, SSC, OTT, PTB, SDN, SPR, TBN, TBS, OTM, PTM TB, SX, SV, OT, PT, TX | Traalid ja noodad | Kõik | Euroopa merluusi kogupüük, kui aastatel 2014 ja 2015 (*2) kõikide laeva poolt lossitud liikide üldkoguse hulgas on rohkem kui 20 % euroopa merluusi. |
| Euroopa merluus (Merluccius merluccius) | GNS, GN, GND, GNC, GTN, GTR, GEN | Kõik nakkevõrgud | Kõik | Euroopa merluusi kogupüük |
| Euroopa merluus (Merluccius merluccius) | LL, LLS, LLD, LX, LTL, LHP, LHM | Kõik õngejadad | Kõik | Euroopa merluusi kogupüük |

b)

Euroopa merluusi püük lubatud kogupüügi ulatuses ICESi VI ja VII alapiirkonnas ning ICESi Vb rajooni liidu ja rahvusvahelistes vetes

Püügiliik

Püügivahendi kood

Püügivahendi kirjeldus

Võrgusilma suurus

Lossitavad liigid

Euroopa merluus (Merluccius merluccius)

OTB, SSC, OTT, PTB, SDN, SPR, TBN, TBS, OTM, PTM TB, SX, SV, OT, PT, TX

Traalid ja noodad

Kõik

Euroopa merluusi kogupüük, kui aastatel 2014 ja 2015 (*2) kõikide laeva poolt lossitud liikide üldkoguse hulgas on rohkem kui 20 % euroopa merluusi.

Euroopa merluus (Merluccius merluccius)

GNS, GN, GND, GNC, GTN, GTR, GEN

Kõik nakkevõrgud

Kõik

Euroopa merluusi kogupüük

Euroopa merluus (Merluccius merluccius)

LL, LLS, LLD, LX, LTL, LHP, LHM

Kõik õngejadad

Kõik

Euroopa merluusi kogupüük

| c) | Norra salehomaari püük lubatud kogupüügi ulatuses ICESi VII alapiirkonnas









  Püügiliik | Püügivahendi kood | Püügivahendi kirjeldus | Võrgusilma suurus | Lossitavad liigid |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Norra salehomaar (Nephrops norvegicus) | OTB SSC, OTT, PTB, SDN, SPR, FPO, TBN, TB, TBS, OTM, PTM, SX, SV, FIX, OT, PT, TX | Traalid, noodad, lõkspüünised ja mõrrad | Kõik | Norra salehomaari kogupüük, kui aastatel 2014 ja 2015 (*3) kõikide laeva poolt lossitud liikide üldkoguse hulgas on rohkem kui 20 % norra salehomaari. |

c)

Norra salehomaari püük lubatud kogupüügi ulatuses ICESi VII alapiirkonnas

Püügiliik

Püügivahendi kood

Püügivahendi kirjeldus

Võrgusilma suurus

Lossitavad liigid

Norra salehomaar (Nephrops norvegicus)

OTB SSC, OTT, PTB, SDN, SPR, FPO, TBN, TB, TBS, OTM, PTM, SX, SV, FIX, OT, PT, TX

Traalid, noodad, lõkspüünised ja mõrrad

Kõik

Norra salehomaari kogupüük, kui aastatel 2014 ja 2015 (*3) kõikide laeva poolt lossitud liikide üldkoguse hulgas on rohkem kui 20 % norra salehomaari.

| d) | Püük ICESi VIIa rajoonis









  Püügiliik | Püügivahendi kood | Püügivahend | Võrgusilma suurus | Lossitavad liigid |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Tursk (Gadus morhua), kilttursk (Melanogrammus aeglefinus), merlang (Merlangius merlangus) ja põhjaatlandi süsikas (Pollachius virens) | OTB, SSC, OTT, PTB, SDN, SPR, TBN, TBS, OTM, PTM, TB, SX, SV, OT, PT, TX | Traalid ja noodad | Kõik | Kilttursa kogupüük, kui aastatel 2014 ja 2015 (*4) kõikide laeva poolt lossitud liikide üldkoguse hulgas on rohkem kui 10 % järgmisi päristursalisi: tursk, kilttursk, merlang ja põhjaatlandi süsikas. |

d)

Püük ICESi VIIa rajoonis

Püügiliik

Püügivahendi kood

Püügivahend

Võrgusilma suurus

Lossitavad liigid

Tursk (Gadus morhua), kilttursk (Melanogrammus aeglefinus), merlang (Merlangius merlangus) ja põhjaatlandi süsikas (Pollachius virens)

OTB, SSC, OTT, PTB, SDN, SPR, TBN, TBS, OTM, PTM, TB, SX, SV, OT, PT, TX

Traalid ja noodad

Kõik

Kilttursa kogupüük, kui aastatel 2014 ja 2015 (*4) kõikide laeva poolt lossitud liikide üldkoguse hulgas on rohkem kui 10 % järgmisi päristursalisi: tursk, kilttursk, merlang ja põhjaatlandi süsikas.

| e) | Püük ICESi VIId rajoonis









  Püügiliik | Püügivahendi kood | Püügivahend | Võrgusilma suurus | Lossitavad liigid |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Harilik merikeel (Solea solea) | TBB | Kõik piimtraalid | Kõik | Hariliku merikeele kogupüük |
| Harilik merikeel (Solea solea) | OTT, OTB, TBS, TBN, TB, PTB, OT, PT, TX | Traalid | < 100 mm | Hariliku merikeele kogupüük, kui aastatel 2014 ja 2015 (*5) kõikide laeva poolt lossitud liikide üldkoguse hulgas on rohkem kui 5 % harilikku merikeelt. |
| Harilik merikeel (Solea solea) | GNS, GN, GND, GNC, GTN, GTR, GEN | Kõik abarad ja nakkevõrgud | Kõik | Hariliku merikeele kogupüük |
| Tursk (Gadus morhua), kilttursk (Melanogrammus aeglefinus), merlang (Merlangius merlangus) ja põhjaatlandi süsikas (Pollachius virens) | OTB, SSC, OTT, PTB, SDN, SPR, TBN, TBS, OTM, PTM, TB, SX, SV, OT, PT, TX | Traalid ja noodad | Kõik | Merlangi kogupüük, kui aastatel 2014 ja 2015 (*5) kõikide laeva poolt lossitud liikide üldkoguse hulgas on rohkem kui 20 % järgmisi päristursalisi: tursk, kilttursk, merlang ja põhjaatlandi süsikas. |

e)

Püük ICESi VIId rajoonis

Püügiliik

Püügivahendi kood

Püügivahend

Võrgusilma suurus

Lossitavad liigid

Harilik merikeel (Solea solea)

TBB

Kõik piimtraalid

Kõik

Hariliku merikeele kogupüük

Harilik merikeel (Solea solea)

OTT, OTB, TBS, TBN, TB, PTB, OT, PT, TX

Traalid

< 100 mm

Hariliku merikeele kogupüük, kui aastatel 2014 ja 2015 (*5) kõikide laeva poolt lossitud liikide üldkoguse hulgas on rohkem kui 5 % harilikku merikeelt.

Harilik merikeel (Solea solea)

GNS, GN, GND, GNC, GTN, GTR, GEN

Kõik abarad ja nakkevõrgud

Kõik

Hariliku merikeele kogupüük

Tursk (Gadus morhua), kilttursk (Melanogrammus aeglefinus), merlang (Merlangius merlangus) ja põhjaatlandi süsikas (Pollachius virens)

OTB, SSC, OTT, PTB, SDN, SPR, TBN, TBS, OTM, PTM, TB, SX, SV, OT, PT, TX

Traalid ja noodad

Kõik

Merlangi kogupüük, kui aastatel 2014 ja 2015 (*5) kõikide laeva poolt lossitud liikide üldkoguse hulgas on rohkem kui 20 % järgmisi päristursalisi: tursk, kilttursk, merlang ja põhjaatlandi süsikas.

| f) | Hariliku merikeele püük ICESi VIIe rajoonis









  Püügiliik | Püügivahendi kood | Püügivahend | Võrgusilma suurus | Lossitavad liigid |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Harilik merikeel (Solea solea) | TBB | Kõik piimtraalid | Kõik | Hariliku merikeele kogupüük, kui aastatel 2014 ja 2015 (*6) kõikide laeva poolt lossitud liikide üldkoguse hulgas on rohkem kui 5 % harilikku merikeelt. |
| Harilik merikeel (Solea solea) | GNS, GN, GND, GNC, GTN, GTR, GEN | Kõik abarad ja nakkevõrgud | Kõik | Hariliku merikeele kogupüük |

f)

Hariliku merikeele püük ICESi VIIe rajoonis

Püügiliik

Püügivahendi kood

Püügivahend

Võrgusilma suurus

Lossitavad liigid

Harilik merikeel (Solea solea)

TBB

Kõik piimtraalid

Kõik

Hariliku merikeele kogupüük, kui aastatel 2014 ja 2015 (*6) kõikide laeva poolt lossitud liikide üldkoguse hulgas on rohkem kui 5 % harilikku merikeelt.

Harilik merikeel (Solea solea)

GNS, GN, GND, GNC, GTN, GTR, GEN

Kõik abarad ja nakkevõrgud

Kõik

Hariliku merikeele kogupüük

| g) | Euroopa süsika püük ICESi VIId ja VIIe rajoonis









  Püügiliik | Püügivahendi kood | Püügivahend | Võrgusilma suurus | Lossitavad liigid |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Euroopa süsikas (Pollachius pollachius) | GNS, GN, GND, GNC, GTN, GTR, GEN | Kõik abarad ja nakkevõrgud | Kõik | Euroopa süsika kogupüük |

g)

Euroopa süsika püük ICESi VIId ja VIIe rajoonis

Püügiliik

Püügivahendi kood

Püügivahend

Võrgusilma suurus

Lossitavad liigid

Euroopa süsikas (Pollachius pollachius)

GNS, GN, GND, GNC, GTN, GTR, GEN

Kõik abarad ja nakkevõrgud

Kõik

Euroopa süsika kogupüük

| h) | Püük ICESi VIIb, VIIc ja VIIf–VIIk rajoonis









  Püügiliik | Püügivahendi kood | Püügivahend | Võrgusilma suurus | Lossitavad liigid |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Harilik merikeel (Solea solea) | TBB | Kõik piimtraalid | Kõik | Hariliku merikeele kogupüük, kui aastatel 2014 ja 2015 (*7) kõikide laeva poolt lossitud liikide üldkoguse hulgas on rohkem kui 5 % harilikku merikeelt. |
| Harilik merikeel (Solea solea) | GNS, GN, GND, GNC, GTN, GTR, GEN | Kõik abarad ja nakkevõrgud | Kõik | Hariliku merikeele kogupüük |

h)

Püük ICESi VIIb, VIIc ja VIIf–VIIk rajoonis

Püügiliik

Püügivahendi kood

Püügivahend

Võrgusilma suurus

Lossitavad liigid

Harilik merikeel (Solea solea)

TBB

Kõik piimtraalid

Kõik

Hariliku merikeele kogupüük, kui aastatel 2014 ja 2015 (*7) kõikide laeva poolt lossitud liikide üldkoguse hulgas on rohkem kui 5 % harilikku merikeelt.

Harilik merikeel (Solea solea)

GNS, GN, GND, GNC, GTN, GTR, GEN

Kõik abarad ja nakkevõrgud

Kõik

Hariliku merikeele kogupüük

| i) | Püük ICESi VIIb, VIIc, VIIe ja VIIf–VIIk rajoonis









  Püügiliik | Püügivahendi kood | Püügivahend | Võrgusilma suurus | Lossitavad liigid |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Tursk (Gadus morhua), kilttursk (Melanogrammus aeglefinus), merlang (Merlangius merlangus) ja põhjaatlandi süsikas (Pollachius virens) | OTB, SSC, OTT, PTB, SDN, SPR, TBN, TBS, OTM, PTM, TB, SX, SV, OT, PT, TX | Traalid ja noodad | Kõik | Merlangi kogupüük, kui aastatel 2014 ja 2015 (*8) kõikide laeva poolt lossitud liikide üldkoguse hulgas on rohkem kui 20 % järgmisi päristursalisi: tursk, kilttursk, merlang ja põhjaatlandi süsikas. |

i)

Püük ICESi VIIb, VIIc, VIIe ja VIIf–VIIk rajoonis

Püügiliik

Püügivahendi kood

Püügivahend

Võrgusilma suurus

Lossitavad liigid

Tursk (Gadus morhua), kilttursk (Melanogrammus aeglefinus), merlang (Merlangius merlangus) ja põhjaatlandi süsikas (Pollachius virens)

OTB, SSC, OTT, PTB, SDN, SPR, TBN, TBS, OTM, PTM, TB, SX, SV, OT, PT, TX

Traalid ja noodad

Kõik

Merlangi kogupüük, kui aastatel 2014 ja 2015 (*8) kõikide laeva poolt lossitud liikide üldkoguse hulgas on rohkem kui 20 % järgmisi päristursalisi: tursk, kilttursk, merlang ja põhjaatlandi süsikas.

---

(*1)  Laevad, mille suhtes kohaldatakse kõnealuse püügi puhul lossimiskohustust vastavalt delegeeritud määrusele (EL) 2015/2438, jäävad nimetatud määruse artiklis 4 osutatud nimekirja vaatamata vaatlusperioodi muutumisele ja on kõnealuse püügi puhul jätkuvalt lossimiskohustusega hõlmatud.

(*2)  Laevad, mille suhtes kohaldatakse kõnealuse püügi puhul lossimiskohustust vastavalt delegeeritud määrusele (EL) 2015/2438, jäävad nimetatud määruse artiklis 4 osutatud nimekirja vaatamata vaatlusperioodi muutumisele ja on kõnealuse püügi puhul jätkuvalt lossimiskohustusega hõlmatud.

(*3)  Laevad, mille suhtes kohaldatakse kõnealuse püügi puhul lossimiskohustust vastavalt delegeeritud määrusele (EL) 2015/2438, jäävad nimetatud määruse artiklis 4 osutatud nimekirja vaatamata vaatlusperioodi muutumisele ja on kõnealuse püügi puhul jätkuvalt lossimiskohustusega hõlmatud.

(*4)  Laevad, mille suhtes kohaldatakse kõnealuse püügi puhul lossimiskohustust vastavalt delegeeritud määrusele (EL) 2015/2438, jäävad nimetatud määruse artiklis 4 osutatud nimekirja vaatamata vaatlusperioodi muutumisele ja on kõnealuse püügi puhul jätkuvalt lossimiskohustusega hõlmatud.

(*5)  Laevad, mille suhtes kohaldatakse kõnealuse püügi puhul lossimiskohustust vastavalt delegeeritud määrusele (EL) 2015/2438, jäävad nimetatud määruse artiklis 4 osutatud nimekirja vaatamata vaatlusperioodi muutumisele ja on kõnealuse püügi puhul jätkuvalt lossimiskohustusega hõlmatud.

(*6)  Laevad, mille suhtes kohaldatakse kõnealuse püügi puhul lossimiskohustust vastavalt delegeeritud määrusele (EL) 2015/2438, jäävad nimetatud määruse artiklis 4 osutatud nimekirja vaatamata vaatlusperioodi muutumisele ja on kõnealuse püügi puhul jätkuvalt lossimiskohustusega hõlmatud.

(*7)  Laevad, mille suhtes kohaldatakse kõnealuse püügi puhul lossimiskohustust vastavalt delegeeritud määrusele (EL) 2015/2438, jäävad nimetatud määruse artiklis 4 osutatud nimekirja vaatamata vaatlusperioodi muutumisele ja on kõnealuse püügi puhul jätkuvalt lossimiskohustusega hõlmatud.

(*8)  Laevad, mille suhtes kohaldatakse kõnealuse püügi puhul lossimiskohustust vastavalt delegeeritud määrusele (EL) 2015/2438, jäävad nimetatud määruse artiklis 4 osutatud nimekirja vaatamata vaatlusperioodi muutumisele ja on kõnealuse püügi puhul jätkuvalt lossimiskohustusega hõlmatud.

---

| 23.12.2016 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 352/48 |
| --- | --- | --- | --- |

23.12.2016

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 352/48

---

KOMISJONI DELEGEERITUD MÄÄRUS (EL) 2016/2376,

13. oktoober 2016,

millega kehtestatakse tagasiheitekava perekonda Venus spp. kuuluvate karpide kohta Itaalia territoriaalvetes

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 11. detsembri 2013. aasta määrust (EL) nr 1380/2013 ühise kalanduspoliitika kohta, millega muudetakse nõukogu määruseid (EÜ) nr 1954/2003 ja (EÜ) nr 1224/2009 ning tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrused (EÜ) nr 2371/2002 ja (EÜ) nr 639/2004 ning nõukogu otsus 2004/585/EÜ, (1) eriti selle artikli 15 lõiget 6,

võttes arvesse nõukogu 21. detsembri 2006. aasta määrust (EÜ) nr 1967/2006, mis käsitleb Vahemere kalavarude säästva kasutamise majandamismeetmeid, millega muudetakse määrust (EMÜ) nr 2847/93 ja tunnistatakse kehtetuks määrus (EÜ) nr 1626/94, (2) eriti selle artiklit 15a,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Määruse (EL) nr 1380/2013 eesmärk on kõrvaldada järk-järgult saagi vette tagasiheitmine kogu liidu kalanduses, kehtestades selliste liikide saagi lossimise kohustuse, mille suhtes kohaldatakse püügi piirnorme. |
| --- | --- |

(1)

Määruse (EL) nr 1380/2013 eesmärk on kõrvaldada järk-järgult saagi vette tagasiheitmine kogu liidu kalanduses, kehtestades selliste liikide saagi lossimise kohustuse, mille suhtes kohaldatakse püügi piirnorme.

| (2) | Määruse (EL) nr 1380/2013 artikli 15 lõikega 6 on komisjonile antud õigus võtta delegeeritud õigusaktidega kuni kolmeks aastaks vastu tagasiheitekava, mis põhineb ühistel soovitustel, mille on välja töötanud liikmesriigid koos asjakohaste nõuandekomisjonidega. Tagasiheitekavad võivad sisaldada ka kalandusega seotud tehnilisi meetmeid. |
| --- | --- |

(2)

Määruse (EL) nr 1380/2013 artikli 15 lõikega 6 on komisjonile antud õigus võtta delegeeritud õigusaktidega kuni kolmeks aastaks vastu tagasiheitekava, mis põhineb ühistel soovitustel, mille on välja töötanud liikmesriigid koos asjakohaste nõuandekomisjonidega. Tagasiheitekavad võivad sisaldada ka kalandusega seotud tehnilisi meetmeid.

| (3) | Itaalia, kes on ainsa riigina otseselt huvitatud perekonda Venus spp. kuuluvate karpide püügi majandamisest Itaalia territoriaalvetes, esitas määruse (EL) nr 1380/2013 artiklis 18 sätestatud menetluse kohaselt komisjonile soovituse. Soovitus, mis koostati pärast Vahemere nõuandekomisjoniga konsulteerimist, esitati Venus spp. varude suhtes kohaldatava riikliku tagasiheitekava kujul. Pärast soovituse laekumist hindas kalanduse teadus-, tehnika- ja majanduskomitee (STECF) Itaalia esitatud teaduslikke andmeid. Ühisesse soovitusse lisatud meetmed on kooskõlas määruse (EL) nr 1380/2013 artikli 18 lõikega 3. |
| --- | --- |

(3)

Itaalia, kes on ainsa riigina otseselt huvitatud perekonda Venus spp. kuuluvate karpide püügi majandamisest Itaalia territoriaalvetes, esitas määruse (EL) nr 1380/2013 artiklis 18 sätestatud menetluse kohaselt komisjonile soovituse. Soovitus, mis koostati pärast Vahemere nõuandekomisjoniga konsulteerimist, esitati Venus spp. varude suhtes kohaldatava riikliku tagasiheitekava kujul. Pärast soovituse laekumist hindas kalanduse teadus-, tehnika- ja majanduskomitee (STECF) Itaalia esitatud teaduslikke andmeid. Ühisesse soovitusse lisatud meetmed on kooskõlas määruse (EL) nr 1380/2013 artikli 18 lõikega 3.

| (4) | Määruse (EÜ) nr 1967/2006 artikliga 15a on komisjonile antud õigus kehtestada tagasiheitekavade vastuvõtmiseks ja lossimiskohustusega liikidele kalavarude kaitseks alammõõdud, et tagada mereorganismide noorisendite kaitse. Kalavarude kaitseks kehtestatav alammõõt võib vajaduse korral erineda kõnealuse määruse III lisas esitatud mõõtudest. |
| --- | --- |

(4)

Määruse (EÜ) nr 1967/2006 artikliga 15a on komisjonile antud õigus kehtestada tagasiheitekavade vastuvõtmiseks ja lossimiskohustusega liikidele kalavarude kaitseks alammõõdud, et tagada mereorganismide noorisendite kaitse. Kalavarude kaitseks kehtestatav alammõõt võib vajaduse korral erineda kõnealuse määruse III lisas esitatud mõõtudest.

| (5) | Vastavalt STECFi järeldustele Venus spp. varude suhtes kohaldatava riikliku tagasiheitekava kohta kuulub Venus spp. kõrge ellujäämismääraga liikide hulka ning seega on saagi tagasiheidetava osa lossimise kohustusest erandi saamise taotlus põhjendatud. Kalavarude kaitseks kehtestatud alammõõdu vähendamine 25 mm-lt 22 mm-le on kooskõlas suguküpsussuurusega ega tohiks seega oluliselt mõjutada organismide noorisendite kaitset. Eeldatavasti peaks selle tagajärjel vähenema asjaomase varu paljunemisvõime vaid natuke ning selle mõju varudele ei peeta suureks. Lisaks järeldati, et kavandatud teadusliku seire programmi abil saadakse tõenäoliselt piisavalt tulemusi tagasiheitekava mõju hindamiseks. |
| --- | --- |

(5)

Vastavalt STECFi järeldustele Venus spp. varude suhtes kohaldatava riikliku tagasiheitekava kohta kuulub Venus spp. kõrge ellujäämismääraga liikide hulka ning seega on saagi tagasiheidetava osa lossimise kohustusest erandi saamise taotlus põhjendatud. Kalavarude kaitseks kehtestatud alammõõdu vähendamine 25 mm-lt 22 mm-le on kooskõlas suguküpsussuurusega ega tohiks seega oluliselt mõjutada organismide noorisendite kaitset. Eeldatavasti peaks selle tagajärjel vähenema asjaomase varu paljunemisvõime vaid natuke ning selle mõju varudele ei peeta suureks. Lisaks järeldati, et kavandatud teadusliku seire programmi abil saadakse tõenäoliselt piisavalt tulemusi tagasiheitekava mõju hindamiseks.

| (6) | Lossimiskohustuse rakendamise asjakohase kontrollimise tagamiseks peaks asjaomane liikmesriik koostama käesoleva määrusega hõlmatud laevade nimekirja. |
| --- | --- |

(6)

Lossimiskohustuse rakendamise asjakohase kontrollimise tagamiseks peaks asjaomane liikmesriik koostama käesoleva määrusega hõlmatud laevade nimekirja.

| (7) | Kuna käesoleva määrusega ettenähtud meetmed mõjutavad otseselt majandustegevust, mis on seotud liidu laevade kalapüügihooaja ja selle kavandamisega, peaks käesolev määrus jõustuma kolmandal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas. Määruse (EL) nr 1380/2013 artikli 15 lõike 6 kohaselt tuleks käesolevat määrust kohaldada kuni kolme aasta jooksul, |
| --- | --- |

(7)

Kuna käesoleva määrusega ettenähtud meetmed mõjutavad otseselt majandustegevust, mis on seotud liidu laevade kalapüügihooaja ja selle kavandamisega, peaks käesolev määrus jõustuma kolmandal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas. Määruse (EL) nr 1380/2013 artikli 15 lõike 6 kohaselt tuleks käesolevat määrust kohaldada kuni kolme aasta jooksul,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Reguleerimisese

Käesolevas määruses on esitatud üksikasjad lossimiskohustuse rakendamiseks Itaalia territoriaalvetes Venus spp. püügi suhtes vastavalt määruse (EL) nr 1380/2013 artikli 15 lõike 1 punktile d.

Venus

Artikkel 2

Kalavarude kaitseks kehtestatud alammõõt

1.   Erandina määruse (EÜ) nr 1967/2006 III lisa kohasest kalavarude kaitseks kehtestatud alammõõdust ja määruse (EL) nr 1380/2013 artikli 15 lõike 11 kohaldamisel on Venus spp. kaitseks kehtestatud alammõõt Itaalia territoriaalvetes järgmine: kogupikkus 22 mm.

2.   Venus spp. suurust mõõdetakse vastavalt määruse (EÜ) nr 1967/2006 IV lisale.

Artikkel 3

Laevade nimekiri

1.   Liikmesriigi ametiasutused määravad kindlaks laevad, mille suhtes kohaldatakse lossimiskohustust.

2.   Liikmesriigi ametiasutused esitavad komisjonile 31. detsembriks 2016 liidu kalanduskontrolli turvalise veebisaidi kaudu nimekirja laevadest, kellel on luba püüda perekonda Venus spp. kuuluvaid karpe hüdrauliliste tragidega Itaalia territoriaalvetes. Liikmesriigi ametiasutused ajakohastavad seda nimekirja kogu aeg.

Artikkel 4

Jõustumine

Käesolev määrus jõustub kolmandal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Euroopa Liidu Teatajas

Seda kohaldatakse 1. jaanuarist 2017 kuni 31. detsembrini 2019.

Artiklit 3 kohaldatakse siiski alates käesoleva määruse jõustumise kuupäevast.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja liikmesriikides vahetult kohaldatav kooskõlas aluslepingutega.

Brüssel, 13. oktoober 2016

Komisjoni nimel

president

Jean-Claude JUNCKER

---

(1)  
  ELT L 354, 28.12.2013, lk 22.

1

(2)  
  ELT L 409, 30.12.2006, lk 11.

2

---

| 23.12.2016 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 352/50 |
| --- | --- | --- | --- |

23.12.2016

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 352/50

---

KOMISJONI DELEGEERITUD MÄÄRUS (EL) 2016/2377,

14. oktoober 2016,

millega muudetakse delegeeritud määrust (EL) nr 1394/2014, millega kehtestatakse tagasiheitekava seoses teatavate pelaagiliste liikide püügiga edelapiirkonna vetes

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 11. detsembri 2013. aasta määrust (EL) nr 1380/2013 ühise kalanduspoliitika kohta, millega muudetakse nõukogu määruseid (EÜ) nr 1954/2003 ja (EÜ) nr 1224/2009 ning tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrused (EÜ) nr 2371/2002 ja (EÜ) nr 639/2004 ning nõukogu otsus 2004/585/EÜ, (1) eriti selle artikli 15 lõiget 6 ning artikli 18 lõikeid 1 ja 3,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Määruse (EL) nr 1380/2013 eesmärk on tagasiheite järkjärguline kaotamine kogu liidu kalanduses, kehtestades selliste liikide püügi lossimise kohustuse, mille suhtes kohaldatakse püügi piirnorme. |
| --- | --- |

(1)

Määruse (EL) nr 1380/2013 eesmärk on tagasiheite järkjärguline kaotamine kogu liidu kalanduses, kehtestades selliste liikide püügi lossimise kohustuse, mille suhtes kohaldatakse püügi piirnorme.

| (2) | Määruse (EL) nr 1380/2013 artikli 15 lõikega 6 on komisjonile antud õigus võtta delegeeritud õigusaktiga kuni kolmeks aastaks vastu tagasiheitekavad, mis põhinevad ühistel soovitustel, mille on välja töötanud liikmesriigid koos asjaomaste nõuandekomisjonidega. |
| --- | --- |

(2)

Määruse (EL) nr 1380/2013 artikli 15 lõikega 6 on komisjonile antud õigus võtta delegeeritud õigusaktiga kuni kolmeks aastaks vastu tagasiheitekavad, mis põhinevad ühistel soovitustel, mille on välja töötanud liikmesriigid koos asjaomaste nõuandekomisjonidega.

| (3) | Komisjoni delegeeritud määrusega (EL) nr 1394/2014 (2) kehtestati tagasiheitekava seoses teatavate pelaagiliste liikide püügiga edelapiirkonna vetes, et lihtsustada teatavate paindlikkusmehhanismide abil lossimiskohustuse rakendamist. |
| --- | --- |

(3)

Komisjoni delegeeritud määrusega (EL) nr 1394/2014 (2) kehtestati tagasiheitekava seoses teatavate pelaagiliste liikide püügiga edelapiirkonna vetes, et lihtsustada teatavate paindlikkusmehhanismide abil lossimiskohustuse rakendamist.

| (4) | Määruse (EL) nr 1380/2013 artikli 15 lõike 5 punkti e kohaselt võib tagasiheitekava sisaldada kalavarude kaitseks kehtestatud alammõõte. |
| --- | --- |

(4)

Määruse (EL) nr 1380/2013 artikli 15 lõike 5 punkti e kohaselt võib tagasiheitekava sisaldada kalavarude kaitseks kehtestatud alammõõte.

| (5) | Belgial, Hispaanial, Prantsusmaal, Madalmaadel ja Portugalil on otsene huvi kalavarude majandamiseks edelapiirkonna vetes. Pärast edelapiirkonna vete nõuandekomisjoni ja pelaagiliste liikide nõuandekomisjoniga konsulteerimist esitasid nimetatud liikmesriigid 30. mail 2016 komisjonile ühise soovituse, milles nad pakkusid välja, et erandina nõukogu määruse (EÜ) nr 850/98 (3) XII lisast kehtestatakse stauriidi (Trachurus spp.) varude kaitseks kehtestatud alammõõduks ICESi VIIIc rajoonis ja IX alapiirkonnas 12 cm 5 % puhul Hispaania ja Portugali vastavatest kvootidest. Lisaks pakuti ühises soovituses välja, et nimetatud 5 % piires stauriidi kvoodist võib ICESi IXa rajoonis toimuva väikesemahulise kaldanoodaga (xávega) rannalähedase püügi puhul püüda Portugali kvoodist 1 % ulatuses alla 12 cm pikkusega kalu. |
| --- | --- |

(5)

Belgial, Hispaanial, Prantsusmaal, Madalmaadel ja Portugalil on otsene huvi kalavarude majandamiseks edelapiirkonna vetes. Pärast edelapiirkonna vete nõuandekomisjoni ja pelaagiliste liikide nõuandekomisjoniga konsulteerimist esitasid nimetatud liikmesriigid 30. mail 2016 komisjonile ühise soovituse, milles nad pakkusid välja, et erandina nõukogu määruse (EÜ) nr 850/98 (3) XII lisast kehtestatakse stauriidi (Trachurus spp.) varude kaitseks kehtestatud alammõõduks ICESi VIIIc rajoonis ja IX alapiirkonnas 12 cm 5 % puhul Hispaania ja Portugali vastavatest kvootidest. Lisaks pakuti ühises soovituses välja, et nimetatud 5 % piires stauriidi kvoodist võib ICESi IXa rajoonis toimuva väikesemahulise kaldanoodaga (xávega) rannalähedase püügi puhul püüda Portugali kvoodist 1 % ulatuses alla 12 cm pikkusega kalu.

| (6) | Teadusliku panuse andsid asjaomased teadusasutused ning selle on läbi vaadanud kalanduse teadus-, tehnika- ja majanduskomitee (STECF). STECF leidis, et kalavarude kaitseks kehtestatud alammõõdu vähendamisega ühise soovituse kohaselt kaasneb üksnes väike risk, et muutub pikka aega eksisteerinud kalavarude kasutamise muster. Kõnealune kalavarude kasutamise muster koos mõõdukate püügimääradega ei tundu kahjustavat asjaomaste kalavarude dünaamikat. Samas märkis STEFC, et erineva suuruspiiranguga püügi kontrollimine võib olla keeruline ja kui seda nõuetekohaselt ei tehta, siis võib kalade suremus suureneda. Lisaks on oluline, et järgitakse väiksema suuruse jaoks kehtestatud protsendimäärasid. Seepärast on tähtis, et asjaomased liikmesriigid kehtestaksid asjaomase püügi puhul asjakohased kontrollimeetmed. |
| --- | --- |

(6)

Teadusliku panuse andsid asjaomased teadusasutused ning selle on läbi vaadanud kalanduse teadus-, tehnika- ja majanduskomitee (STECF). STECF leidis, et kalavarude kaitseks kehtestatud alammõõdu vähendamisega ühise soovituse kohaselt kaasneb üksnes väike risk, et muutub pikka aega eksisteerinud kalavarude kasutamise muster. Kõnealune kalavarude kasutamise muster koos mõõdukate püügimääradega ei tundu kahjustavat asjaomaste kalavarude dünaamikat. Samas märkis STEFC, et erineva suuruspiiranguga püügi kontrollimine võib olla keeruline ja kui seda nõuetekohaselt ei tehta, siis võib kalade suremus suureneda. Lisaks on oluline, et järgitakse väiksema suuruse jaoks kehtestatud protsendimäärasid. Seepärast on tähtis, et asjaomased liikmesriigid kehtestaksid asjaomase püügi puhul asjakohased kontrollimeetmed.

| (7) | Ühises soovituses esitatud meetmed on kooskõlas määruse (EL) nr 1380/2013 artikli 18 lõikega 3 ja seepärast võib need lisada tagasiheitekavasse, mis on seotud teatava pelaagilise püügiga edelapiirkonna vetes. |
| --- | --- |

(7)

Ühises soovituses esitatud meetmed on kooskõlas määruse (EL) nr 1380/2013 artikli 18 lõikega 3 ja seepärast võib need lisada tagasiheitekavasse, mis on seotud teatava pelaagilise püügiga edelapiirkonna vetes.

| (8) | Seepärast tuleks delegeeritud määrust (EL) nr 1394/2014 vastavalt muuta. |
| --- | --- |

(8)

Seepärast tuleks delegeeritud määrust (EL) nr 1394/2014 vastavalt muuta.

| (9) | Kuna käesoleva määrusega ettenähtud meetmed mõjutavad otseselt majandustegevust, mis on seotud liidu laevade kalapüügihooaja ja selle kavandamisega, peaks käesolev määrus jõustuma kohe pärast selle avaldamist. Seda tuleks kohaldada alates 1. jaanuarist 2017, |
| --- | --- |

(9)

Kuna käesoleva määrusega ettenähtud meetmed mõjutavad otseselt majandustegevust, mis on seotud liidu laevade kalapüügihooaja ja selle kavandamisega, peaks käesolev määrus jõustuma kohe pärast selle avaldamist. Seda tuleks kohaldada alates 1. jaanuarist 2017,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Delegeeritud määruse (EL) nr 1394/2014 artiklisse 4 lisatakse järgmine lõige:

„Erandina määruse (EÜ) nr 850/98 XII lisast on ICESi VIIIc rajoonis ja IX alapiirkonnas püütava stauriidi (Trachurus spp.) varude kaitseks kehtestatud alammõõt 12 cm 5 % puhul Hispaania ja Portugali vastavatest kvootidest kõnealustes piirkondades. Nimetatud 5 % piires stauriidi kvoodist võib ICESi IXa rajoonis toimuva väikesemahulise kaldanoodaga (xávega) rannalähedase püügi puhul 1 % ulatuses Portugali kvoodist püüda alla 12 cm pikkusega kalu.“

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub järgmisel päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Seda kohaldatakse alates 1. jaanuarist 2017.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 14. oktoober 2016

Komisjoni nimel

president

Jean-Claude JUNCKER

---

(1)  
  ELT L 354, 28.12.2013, lk 22.

1

(2)  Komisjoni 20. oktoobri 2014. aasta delegeeritud määrus (EL) nr 1394/2014, millega kehtestatakse tagasiheitekava seoses teatavate pelaagiliste liikide püügiga edelapiirkonna vetes (ELT L 370, 30.12.2014, lk 31).

2

(3)  Nõukogu 30. märtsi 1998. aasta määrus (EÜ) nr 850/98 kalavarude kaitsest noorte mereorganismide kaitseks võetud tehniliste meetmete kaudu (EÜT L 125, 27.4.1998, lk 1).

3

---

| 23.12.2016 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 352/52 |
| --- | --- | --- | --- |

23.12.2016

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 352/52

---

KOMISJONI RAKENDUSMÄÄRUS (EL) 2016/2378,

21. detsember 2016,

millega muudetakse määrust (EÜ) nr 1484/95 kodulinnuliha- ja munasektori ning ovoalbumiini tüüpiliste hindade kindlaksmääramise osas

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 17. detsembri 2013. aasta määrust (EL) nr 1308/2013, millega kehtestatakse põllumajandustoodete ühine turukorraldus ning millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrused (EMÜ) nr 922/72, (EMÜ) nr 234/79, (EÜ) nr 1037/2001 ja (EÜ) nr 1234/2007, (1) eriti selle artikli 183 punkti b,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 16. aprilli 2014. aasta määrust (EL) nr 510/2014, millega nähakse ette põllumajandustoodete töötlemisel saadud teatavate toodetega kauplemise kord ning tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrused (EÜ) nr 1216/2009 ja (EÜ) nr 614/2009, (2) eriti selle artikli 5 lõike 6 punkti a,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Komisjoni määruses (EÜ) nr 1484/95 (3) on sätestatud täiendava imporditollimaksu süsteemi rakendamise üksikasjalikud eeskirjad ning on kinnitatud kodulinnuliha- ja munasektori ning ovoalbumiini tüüpilised hinnad. |
| --- | --- |

(1)

Komisjoni määruses (EÜ) nr 1484/95 (3) on sätestatud täiendava imporditollimaksu süsteemi rakendamise üksikasjalikud eeskirjad ning on kinnitatud kodulinnuliha- ja munasektori ning ovoalbumiini tüüpilised hinnad.

| (2) | Kodulinnuliha- ja munasektori ning ovoalbumiini tüüpiliste hindade kindlaksmääramise aluseks oleva teabe korrapärase kontrollimise tulemusel tuleks muuta teatavate toodete tüüpilisi impordihindu, võttes arvesse päritolule vastavaid hinnaerinevusi. |
| --- | --- |

(2)

Kodulinnuliha- ja munasektori ning ovoalbumiini tüüpiliste hindade kindlaksmääramise aluseks oleva teabe korrapärase kontrollimise tulemusel tuleks muuta teatavate toodete tüüpilisi impordihindu, võttes arvesse päritolule vastavaid hinnaerinevusi.

| (3) | Määrust (EÜ) nr 1484/95 tuleks vastavalt muuta. |
| --- | --- |

(3)

Määrust (EÜ) nr 1484/95 tuleks vastavalt muuta.

| (4) | Selleks et kõnealust meedet saaks kohaldada võimalikult kiiresti pärast ajakohastatud andmete kättesaadavaks tegemist, peaks käesolev määrus jõustuma selle avaldamise päeval, |
| --- | --- |

(4)

Selleks et kõnealust meedet saaks kohaldada võimalikult kiiresti pärast ajakohastatud andmete kättesaadavaks tegemist, peaks käesolev määrus jõustuma selle avaldamise päeval,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Määruse (EÜ) nr 1484/95 I lisa asendatakse käesoleva määruse lisas esitatud tekstiga.

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub selle Euroopa Liidu Teatajas avaldamise päeval.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 21. detsember 2016

Komisjoni nimel

presidendi eest

põllumajanduse ja maaelu arengu peadirektoraadi

peadirektor

Jerzy PLEWA

---

(1)  
  ELT L 347, 20.12.2013, lk 671.

1

(2)  
  ELT L 150, 20.5.2014, lk 1.

2

(3)  Komisjoni 28. juuni 1995. aasta määrus (EÜ) nr 1484/95, millega sätestatakse täiendavate imporditollimaksude süsteemi üksikasjalikud rakenduseeskirjad ja määratakse kindlaks kodulinnuliha- ja munasektori ning ovoalbumiini kohta täiendavad imporditollimaksud ning tunnistatakse kehtetuks määrus nr 163/67/EMÜ (EÜT L 145, 29.6.1995, lk 47).

3

---

LISA

„I LISA

| CN-kood | Toote kirjeldus | Tüüpiline hind
  (eurot / 100 kg) | Artiklis 3 osutatud tagatis
  (eurot / 100 kg) | Päritolu (1) |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 0207 12 10 | Nn 70 % kanarümbad, külmutatud | 121,8 | 0 | AR |
| 0207 12 90 | Nn 65 % kanarümbad, külmutatud | 142,0
  158,9 | 0
  0 | AR
  BR |
| 0207 14 10 | Kana ja kuke (liigist Gallus domesticus) kondita tükid, külmutatud | 281,0
  177,5
  284,9
  211,5 | 6
  41
  5
  27 | AR
  BR
  CL
  TH |
| 0207 27 10 | Kalkuni kondita tükid, külmutatud | 331,0
  344,5 | 0
  0 | BR
  CL |
| | Kooreta linnumunad, kuivatatud | 350,2 | 0 | AR |
| 1602 32 11 | Kuumtöötlemata tooted kanast ja kukest (liigist Gallus domesticus) | 171,3 | 39 | BR |

CN-kood

Toote kirjeldus

Tüüpiline hind

(eurot / 100 kg)

Artiklis 3 osutatud tagatis

(eurot / 100 kg)

Päritolu (1)

0207 12 10

Nn 70 % kanarümbad, külmutatud

121,8

0

AR

0207 12 90

Nn 65 % kanarümbad, külmutatud

142,0

158,9

0

0

AR

BR

0207 14 10

Kana ja kuke (liigist Gallus domesticus) kondita tükid, külmutatud

281,0

177,5

284,9

211,5

6

41

5

27

AR

BR

CL

TH

0207 27 10

Kalkuni kondita tükid, külmutatud

331,0

344,5

0

0

BR

CL

Kooreta linnumunad, kuivatatud

350,2

0

AR

1602 32 11

Kuumtöötlemata tooted kanast ja kukest (liigist Gallus domesticus)

171,3

39

BR

---

(1)  Riikide nomenklatuur on sätestatud komisjoni 27. novembri 2012. aasta määruses (EL) nr 1106/2012, millega rakendatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EÜ) nr 471/2009 (mis käsitleb ühenduse statistikat väliskaubanduse kohta kolmandate riikidega) seoses riikide ja territooriumide nomenklatuuri ajakohastamisega (ELT L 328, 28.11.2012, lk 7). Kood „ZZ“ tähistab „muud päritolu“.“

1

---

| 23.12.2016 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 352/55 |
| --- | --- | --- | --- |

23.12.2016

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 352/55

---

KOMISJONI RAKENDUSMÄÄRUS (EL) 2016/2379,

22. detsember 2016,

millega kehtestatakse kindlad impordiväärtused, et määrata kindlaks teatava puu- ja köögivilja hind piiril

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 17. detsembri 2013. aasta määrust (EL) nr 1308/2013, millega kehtestatakse põllumajandustoodete ühine turukorraldus ning millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrused (EMÜ) nr 922/72, (EMÜ) nr 234/79, (EÜ) nr 1037/2001 ja (EÜ) nr 1234/2007 (1),

võttes arvesse komisjoni 7. juuni 2011. aasta rakendusmäärust (EL) nr 543/2011, millega kehtestatakse nõukogu määruse (EÜ) nr 1234/2007 üksikasjalikud rakenduseeskirjad seoses puu- ja köögiviljasektori ning töödeldud puu- ja köögivilja sektoriga, (2) eriti selle artikli 136 lõiget 1,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Rakendusmääruses (EL) nr 543/2011 on sätestatud vastavalt mitmepoolsete kaubandusläbirääkimiste Uruguay vooru tulemustele kriteeriumid, mille alusel kehtestab komisjon kolmandatest riikidest importimisel kõnealuse määruse XVI lisa A osas sätestatud toodete ja ajavahemike kohta kindlad impordiväärtused. |
| --- | --- |

(1)

Rakendusmääruses (EL) nr 543/2011 on sätestatud vastavalt mitmepoolsete kaubandusläbirääkimiste Uruguay vooru tulemustele kriteeriumid, mille alusel kehtestab komisjon kolmandatest riikidest importimisel kõnealuse määruse XVI lisa A osas sätestatud toodete ja ajavahemike kohta kindlad impordiväärtused.

| (2) | Iga turustuspäeva kindel impordiväärtus on arvutatud rakendusmääruse (EL) nr 543/2011 artikli 136 lõike 1 kohaselt, võttes arvesse päevaandmete erinevust. Seetõttu peaks käesolev määrus jõustuma selle Euroopa Liidu Teatajas avaldamise kuupäeval, |
| --- | --- |

(2)

Iga turustuspäeva kindel impordiväärtus on arvutatud rakendusmääruse (EL) nr 543/2011 artikli 136 lõike 1 kohaselt, võttes arvesse päevaandmete erinevust. Seetõttu peaks käesolev määrus jõustuma selle Euroopa Liidu Teatajas avaldamise kuupäeval,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Käesoleva määruse lisas määratakse kindlaks rakendusmääruse (EL) nr 543/2011 artikliga 136 ette nähtud kindlad impordiväärtused.

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub Euroopa Liidu Teatajas avaldamise päeval.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 22. detsember 2016

Komisjoni nimel

presidendi eest

põllumajanduse ja maaelu arengu peadirektoraadi

peadirektor

Jerzy PLEWA

---

(1)  
  ELT L 347, 20.12.2013, lk 671.

1

(2)  
  ELT L 157, 15.6.2011, lk 1.

2

---

LISA

Kindlad impordiväärtused, et määrata kindlaks teatava puu- ja köögivilja hind piiril

| (eurot 100 kg kohta) |
| --- |
| CN-kood | Kolmanda riigi kood (1) | Kindel impordiväärtus |
| 0702 00 00 | MA | 99,1 |
| TN | 262,8 |
| TR | 115,2 |
| ZZ | 159,0 |
| 0707 00 05 | MA | 79,2 |
| TR | 156,6 |
| ZZ | 117,9 |
| 0709 93 10 | MA | 230,7 |
| TR | 176,6 |
| ZZ | 203,7 |
| 0805 10 20 | TR | 81,7 |
| ZA | 70,9 |
| ZZ | 76,3 |
| 0805 20 10 | MA | 67,6 |
| ZZ | 67,6 |
| 0805 20 30 , 0805 20 50 , 0805 20 70 , 0805 20 90 | IL | 163,3 |
| JM | 129,1 |
| TR | 77,1 |
| ZZ | 123,2 |
| 0805 50 10 | AR | 76,7 |
| TR | 79,2 |
| ZZ | 78,0 |
| 0808 10 80 | US | 132,4 |
| ZZ | 132,4 |
| 0808 30 90 | CN | 87,8 |
| ZZ | 87,8 |

(eurot 100 kg kohta)

CN-kood

Kolmanda riigi kood (1)

Kindel impordiväärtus

0702 00 00

MA

99,1

TN

262,8

TR

115,2

ZZ

159,0

0707 00 05

MA

79,2

TR

156,6

ZZ

117,9

0709 93 10

MA

230,7

TR

176,6

ZZ

203,7

0805 10 20

TR

81,7

ZA

70,9

ZZ

76,3

0805 20 10

MA

67,6

ZZ

67,6

0805 20 30 , 0805 20 50 , 0805 20 70 , 0805 20 90

IL

163,3

JM

129,1

TR

77,1

ZZ

123,2

0805 50 10

AR

76,7

TR

79,2

ZZ

78,0

0808 10 80

US

132,4

ZZ

132,4

0808 30 90

CN

87,8

ZZ

87,8

---

(1)  Riikide nomenklatuur on sätestatud komisjoni 27. novembri 2012. aasta määruses (EL) nr 1106/2012, millega rakendatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EÜ) nr 471/2009 (mis käsitleb ühenduse statistikat väliskaubanduse kohta kolmandate riikidega) seoses riikide ja territooriumide nomenklatuuri ajakohastamisega (ELT L 328, 28.11.2012, lk 7). Kood „ZZ“ tähistab „muud päritolu“.

---

OTSUSED

| 23.12.2016 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 352/57 |
| --- | --- | --- | --- |

23.12.2016

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 352/57

---

POLIITIKA- JA JULGEOLEKUKOMITEE OTSUS (ÜVJP) 2016/2380,

13. detsember 2016,

millega pikendatakse Gruusias läbiviidava Euroopa Liidu vaatlusmissiooni (EUMM Georgia) juhi volitusi

(EUMM GEORGIA/1/2016) POLIITIKA- JA JULGEOLEKUKOMITEE,

võttes arvesse Euroopa Liidu lepingut, eelkõige selle artikli 38 kolmandat lõiku,

võttes arvesse nõukogu 12. augusti 2010. aasta otsust 2010/452/ÜVJP Euroopa Liidu vaatlusmissiooni kohta Gruusias (EUMM Georgia) (1), eelkõige selle artikli 10 lõiget 1,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Otsuse 2010/452/ÜVJP kohaselt on poliitika- ja julgeolekukomiteel õigus teha kooskõlas aluslepingu artikli 38 kolmanda lõiguga Gruusias läbiviidava Euroopa Liidu vaatlusmissiooni (EUMM Georgia) poliitilise kontrolli ja strateegilise juhtimise kohta asjakohaseid otsuseid, sealhulgas nimetada ametisse missiooni juht. |
| --- | --- |

(1)

Otsuse 2010/452/ÜVJP kohaselt on poliitika- ja julgeolekukomiteel õigus teha kooskõlas aluslepingu artikli 38 kolmanda lõiguga Gruusias läbiviidava Euroopa Liidu vaatlusmissiooni (EUMM Georgia) poliitilise kontrolli ja strateegilise juhtimise kohta asjakohaseid otsuseid, sealhulgas nimetada ametisse missiooni juht.

| (2) | Poliitika- ja julgeolekukomitee võttis 19. detsembril 2014 vastu otsuse EUMM GEORGIA/1/2014 (2), millega nimetatakse Kęstutis JANKAUSKAS missiooni EUMM Georgia juhiks 15. detsembrist 2014 kuni 14. detsembrini 2015. |
| --- | --- |

(2)

Poliitika- ja julgeolekukomitee võttis 19. detsembril 2014 vastu otsuse EUMM GEORGIA/1/2014 (2), millega nimetatakse Kęstutis JANKAUSKAS missiooni EUMM Georgia juhiks 15. detsembrist 2014 kuni 14. detsembrini 2015.

| (3) | 13. novembril 2015 võttis poliitika- ja julgeolekukomitee vastu otsuse (ÜVJP) 2015/2200 (EUMM GEORGIA/1/2015), (3) millega pikendati Kęstutis JANKAUSKASE missioonijuhi volitusi 15. detsembrist 2015 kuni 14. detsembrini 2016. |
| --- | --- |

(3)

13. novembril 2015 võttis poliitika- ja julgeolekukomitee vastu otsuse (ÜVJP) 2015/2200 (EUMM GEORGIA/1/2015), (3) millega pikendati Kęstutis JANKAUSKASE missioonijuhi volitusi 15. detsembrist 2015 kuni 14. detsembrini 2016.

| (4) | Nõukogu võttis 12. detsembril 2016 vastu otsuse (ÜVJP) 2016/2238, (4) millega pikendatakse missiooni EUMM Georgia volitusi 15. detsembrist 2016 kuni 14. detsembrini 2018. |
| --- | --- |

(4)

Nõukogu võttis 12. detsembril 2016 vastu otsuse (ÜVJP) 2016/2238, (4) millega pikendatakse missiooni EUMM Georgia volitusi 15. detsembrist 2016 kuni 14. detsembrini 2018.

| (5) | Liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrge esindaja on teinud ettepaneku pikendada Kęstutis JANKAUSKASE volitusi EUMM Georgia juhina 15. detsembrist 2016 kuni 14. detsembrini 2017, |
| --- | --- |

(5)

Liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrge esindaja on teinud ettepaneku pikendada Kęstutis JANKAUSKASE volitusi EUMM Georgia juhina 15. detsembrist 2016 kuni 14. detsembrini 2017,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

Artikkel 1

Kęstutis JANKAUSKASE volitusi EUMM Georgia juhina pikendatakse kuni 14. detsembrini 2017.

Artikkel 2

Käesolev otsus jõustub selle vastuvõtmise päeval.

Brüssel, 13. detsember 2016

Poliitika- ja julgeolekukomitee nimel

eesistuja

W. STEVENS

---

(1)  
  ELT L 213, 13.8.2010, lk 43.

1

(2)  Poliitika- ja julgeolekukomitee 19. detsembri 2014. aasta otsus EUMM GEORGIA/1/2014, Gruusias läbiviidava Euroopa Liidu vaatlusmissiooni (EUMM Georgia) juhi ametisse nimetamise kohta (ELT L 369, 24.12.2014, lk 78).

2

(3)  Poliitika- ja julgeolekukomitee 13. novembri 2015. aasta otsus (ÜVJP) 2015/2200, millega pikendatakse Gruusias läbiviidava Euroopa Liidu vaatlusmissiooni (EUMM Georgia) juhi volitusi (EUMM GEORGIA/1/2015) (ELT L 313, 28.11.2015, lk 40).

3

(4)  Nõukogu 12. detsembri 2016. aasta otsus (ÜVJP) 2016/2238, millega muudetakse otsust 2010/452/ÜVJP Euroopa Liidu vaatlusmissiooni kohta Gruusias (EUMM Georgia) (ELT L 337, 13.12.2016, lk 15).

4

---

| 23.12.2016 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 352/59 |
| --- | --- | --- | --- |

23.12.2016

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 352/59

---

POLIITIKA- JA JULGEOLEKUKOMITEE OTSUS (ÜVJP) 2016/2381,

14. detsember 2016,

millega pikendatakse Malis läbiviidava Euroopa Liidu ÜJKP missiooni (EUCAP Sahel Mali) juhi volitusi (EUCAP Sahel Mali/2/2016)

POLIITIKA- JA JULGEOLEKUKOMITEE,

võttes arvesse Euroopa Liidu lepingut, eriti selle artikli 38 kolmandat lõiku,

võttes arvesse nõukogu 15. aprilli 2014. aasta otsust 2014/219/ÜVJP, mis käsitleb Euroopa Liidu ÜJKP missiooni Malis (EUCAP Sahel Mali), (1) eriti selle artikli 7 lõiget 1,

võttes arvesse nõukogu 19. jaanuari 2015. aasta otsust (ÜVJP) 2015/76, millega käivitatakse Euroopa Liidu ÜJKP missioon Malis (EUCAP Sahel Mali) ning muudetakse otsust 2014/219/ÜVJP (2),

ning arvestades järgmist:

| (1) | Poliitika- ja julgeolekukomiteed on otsuse 2014/219/ÜVJP kohaselt volitatud tegema kooskõlas aluslepingu artikliga 38 asjakohaseid otsuseid missiooni EUCAP Sahel Mali poliitilise kontrolli ja strateegilise juhtimise kohta, sealhulgas võtma vastu otsuse missiooni juhi ametisse nimetamise kohta. |
| --- | --- |

(1)

Poliitika- ja julgeolekukomiteed on otsuse 2014/219/ÜVJP kohaselt volitatud tegema kooskõlas aluslepingu artikliga 38 asjakohaseid otsuseid missiooni EUCAP Sahel Mali poliitilise kontrolli ja strateegilise juhtimise kohta, sealhulgas võtma vastu otsuse missiooni juhi ametisse nimetamise kohta.

| (2) | Poliitika- ja julgeolekukomitee võttis 26. mail 2014 vastu otsuse EUCAP Sahel Mali/1/2014, (3) millega nimetatakse Albrecht CONZE missiooni EUCAP Sahel Mali juhiks 26. maist 2014 kuni 14. jaanuarini 2015. |
| --- | --- |

(2)

Poliitika- ja julgeolekukomitee võttis 26. mail 2014 vastu otsuse EUCAP Sahel Mali/1/2014, (3) millega nimetatakse Albrecht CONZE missiooni EUCAP Sahel Mali juhiks 26. maist 2014 kuni 14. jaanuarini 2015.

| (3) | Albrecht CONZE volitusi missiooni EUCAP Sahel Mali juhina on pikendatud mitmeid kordi, viimati poliitika- ja julgeolekukomitee otsusega (ÜVJP) 2016/938, (4) millega pikendatakse Albrecht CONZE volitusi missiooni EUCAP Sahel Mali juhina kuni 14. jaanuarini 2017. |
| --- | --- |

(3)

Albrecht CONZE volitusi missiooni EUCAP Sahel Mali juhina on pikendatud mitmeid kordi, viimati poliitika- ja julgeolekukomitee otsusega (ÜVJP) 2016/938, (4) millega pikendatakse Albrecht CONZE volitusi missiooni EUCAP Sahel Mali juhina kuni 14. jaanuarini 2017.

| (4) | Liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrge esindaja on teinud ettepaneku pikendada Albrecht CONZE volitusi missiooni EUCAP Sahel Mali juhina 15. jaanuarist 2017 kuni 14. juulini 2017, |
| --- | --- |

(4)

Liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrge esindaja on teinud ettepaneku pikendada Albrecht CONZE volitusi missiooni EUCAP Sahel Mali juhina 15. jaanuarist 2017 kuni 14. juulini 2017,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

Artikkel 1

Albrecht CONZE volitusi missiooni EUCAP Sahel Mali juhina pikendatakse kuni 14. juulini 2017.

Artikkel 2

Käesolev otsus jõustub selle vastuvõtmise päeval.

Brüssel, 14. detsember 2016

Poliitika- ja julgeolekukomitee nimel

eesistuja

W. STEVENS

---

(1)  
  ELT L 113, 16.4.2014, lk 21.

1

(2)  
  ELT L 13, 20.1.2015, lk 5.

2

(3)  Poliitika- ja julgeolekukomitee 26. mai 2014. aasta otsus EUCAP Sahel Mali/1/2014 Malis läbiviidava Euroopa Liidu ÜJKP missiooni (EUCAP Sahel Mali) juhi ametisse nimetamise kohta (ELT L 164, 3.6.2014, lk 43).

3

(4)  Poliitika- ja julgeolekukomitee 31. mai 2016. aasta otsus (ÜVJP) 2016/938, millega pikendatakse Malis läbiviidava Euroopa Liidu ÜJKP missiooni (EUCAP Sahel Mali) juhi volitusi (EUCAP Sahel Mali/1/2016) (ELT L 155, 14.6.2016, lk 23).

4

---

| 23.12.2016 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 352/60 |
| --- | --- | --- | --- |

23.12.2016

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 352/60

---

NÕUKOGU OTSUS (ÜVJP) 2016/2382,

21. detsember 2016,

millega luuakse Euroopa Julgeoleku- ja Kaitsekolledž (ESDC) ning tunnistatakse kehtetuks otsus 2013/189/ÜVJP

EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Liidu lepingut, eriti selle artikli 28 lõiget 1, artikli 42 lõiget 4 ja artikli 43 lõiget 2,

võttes arvesse liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrge esindaja ettepanekut

ning arvestades järgmist:

| (1) | Nõukogu võttis 18. juulil 2005 vastu ühismeetme 2005/575/ÜVJP, millega loodi Euroopa Julgeoleku- ja Kaitsekolledž („ESDC“) (1). Kõnealune ühismeede asendati ühismeetmega 2008/550/ÜVJP (2). See ühismeede tunnistati omakorda kehtetuks nõukogu otsusega 2013/189/ÜVJP (3). |
| --- | --- |

(1)

Nõukogu võttis 18. juulil 2005 vastu ühismeetme 2005/575/ÜVJP, millega loodi Euroopa Julgeoleku- ja Kaitsekolledž („ESDC“) (1). Kõnealune ühismeede asendati ühismeetmega 2008/550/ÜVJP (2). See ühismeede tunnistati omakorda kehtetuks nõukogu otsusega 2013/189/ÜVJP (3).

| (2) | Nõukogu võttis 2008. aasta novembris vastu Erasmus programmist inspireeritud noorte Euroopa ohvitseride vahetusprogrammi (4) ja leppis kokku, et rakendusrühma kohtumised toimuvad ESDC akadeemilise juhatuse raames. |
| --- | --- |

(2)

Nõukogu võttis 2008. aasta novembris vastu Erasmus programmist inspireeritud noorte Euroopa ohvitseride vahetusprogrammi (4) ja leppis kokku, et rakendusrühma kohtumised toimuvad ESDC akadeemilise juhatuse raames.

| (3) | ESDC juhtkomitee leppis 15. juulil 2016 kokku soovitustes ESDC tulevikuperspektiivide kohta. |
| --- | --- |

(3)

ESDC juhtkomitee leppis 15. juulil 2016 kokku soovitustes ESDC tulevikuperspektiivide kohta.

| (4) | Koolitus- ja väljaõppealane tegevus ESDC raamistikus viiakse läbi ÜJKP/ÜVJP valdkonnas, mille hulgas on konfliktide stabiliseerimine, konfliktide lahendamine ja kestlikuks arenguks vajalike tingimuste loomine. |
| --- | --- |

(4)

Koolitus- ja väljaõppealane tegevus ESDC raamistikus viiakse läbi ÜJKP/ÜVJP valdkonnas, mille hulgas on konfliktide stabiliseerimine, konfliktide lahendamine ja kestlikuks arenguks vajalike tingimuste loomine.

| (5) | Kuigi ESDC personal peaks peamiselt koosnema lähetatud töötajatest, võib olla vaja täita haldus- ja finantsvaldkonna assistendi ametikoht lepingulise töötajaga. |
| --- | --- |

(5)

Kuigi ESDC personal peaks peamiselt koosnema lähetatud töötajatest, võib olla vaja täita haldus- ja finantsvaldkonna assistendi ametikoht lepingulise töötajaga.

| (6) | Vastavalt nõukogu otsusele 2010/427/EL (5) peaks Euroopa välisteenistus osutama ESDC-le abi, mida varem osutas nõukogu peasekretariaat, |
| --- | --- |

(6)

Vastavalt nõukogu otsusele 2010/427/EL (5) peaks Euroopa välisteenistus osutama ESDC-le abi, mida varem osutas nõukogu peasekretariaat,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

I PEATÜKK

LOOMINE, MISSIOON, EESMÄRGID JA ÜLESANDED

Artikkel 1

Loomine

Luuakse Euroopa Julgeoleku- ja Kaitsekolledž („ESDC“).

Artikkel 2

Missioon

ESDC pakub koolitust ja väljaõpet ühise välis- ja julgeolekupoliitika (ÜVJP) laiemas kontekstis liidu ühise julgeoleku- ja kaitsepoliitika (ÜJKP) valdkonnas Euroopa tasandil, et arendada ja edendada tsiviilisikute ja sõjaväelaste ühist arusaamist ÜJKP ja ÜVJPst ning et koolitus- ja väljaõppealase tegevuse kaudu määrata kindlaks ja levitada parimaid tavasid mitmes ÜJKP ja ÜVJP küsimuses (edaspidi „ESDC koolitus- ja väljaõppealane tegevus“).

Artikkel 3

Eesmärgid

ESDC-l on järgmised eesmärgid:

| a) | täiendavalt parandada Euroopa ühist julgeoleku- ja kaitsekultuuri liidus ja edendada Euroopa Liidu lepingu artikli 21 lõikes 1 sätestatud põhimõtteid väljaspool liitu; |
| --- | --- |

a)

täiendavalt parandada Euroopa ühist julgeoleku- ja kaitsekultuuri liidus ja edendada Euroopa Liidu lepingu artikli 21 lõikes 1 sätestatud põhimõtteid väljaspool liitu;

| b) | edendada paremat arusaamist ÜJKPst kui ÜVJP olulisest osast; |
| --- | --- |

b)

edendada paremat arusaamist ÜJKPst kui ÜVJP olulisest osast;

| c) | varustada liidu instantse asjatundlike töötajatega, kes suudavad töötada tulemuslikult kõigis ÜJKP ja ÜVJP küsimustes; |
| --- | --- |

c)

varustada liidu instantse asjatundlike töötajatega, kes suudavad töötada tulemuslikult kõigis ÜJKP ja ÜVJP küsimustes;

| d) | varustada liikmesriikide valitsusasutusi ja personali asjatundlike töötajatega, kes tunnevad liidu poliitikavaldkondi, institutsioone ja menetlusi ÜJKP ja ÜVJP alal; |
| --- | --- |

d)

varustada liikmesriikide valitsusasutusi ja personali asjatundlike töötajatega, kes tunnevad liidu poliitikavaldkondi, institutsioone ja menetlusi ÜJKP ja ÜVJP alal;

| e) | anda ÜJKP missioonide ja operatsioonide isikkoosseisu liikmetele ühine arusaam ÜJKP missioonide ja operatsioonide toimimise põhimõtetest ning ühise Euroopa identiteedi tunne; |
| --- | --- |

e)

anda ÜJKP missioonide ja operatsioonide isikkoosseisu liikmetele ühine arusaam ÜJKP missioonide ja operatsioonide toimimise põhimõtetest ning ühise Euroopa identiteedi tunne;

| f) | pakkuda koolitust ja väljaõpet, järgides ÜJKP missioonide ja operatsioonide koolituse ja väljaõppe vajadusi; |
| --- | --- |

f)

pakkuda koolitust ja väljaõpet, järgides ÜJKP missioonide ja operatsioonide koolituse ja väljaõppe vajadusi;

| g) | toetada liidu partnerlusi ÜJKP ja ÜVJP valdkonnas, eriti partnerlusi ÜJKP missioonidel osalevate riikidega; |
| --- | --- |

g)

toetada liidu partnerlusi ÜJKP ja ÜVJP valdkonnas, eriti partnerlusi ÜJKP missioonidel osalevate riikidega;

| h) | toetada tsiviilkriisiohjet, muu hulgas konfliktide ennetamise ning luua või säilitada kestlikuks arenguks vajalikud tingimused; |
| --- | --- |

h)

toetada tsiviilkriisiohjet, muu hulgas konfliktide ennetamise ning luua või säilitada kestlikuks arenguks vajalikud tingimused;

| i) | edendada Euroopa noorte ohvitseride vahetamise algatust: |
| --- | --- |

i)

edendada Euroopa noorte ohvitseride vahetamise algatust:

| j) | aidata edendada ametialaseid suhteid ja kontakte koolitus- ja väljaõppealases tegevuses osalejate vahel. |
| --- | --- |

j)

aidata edendada ametialaseid suhteid ja kontakte koolitus- ja väljaõppealases tegevuses osalejate vahel.

Kui see on asjakohane, pööratakse tähelepanu kooskõla tagamisele teiste liidu tegevustega.

Artikkel 4

ESDC ülesanded

1.   ESDC peamised ülesanded vastavalt tema missioonile ja eesmärkidele on korraldada ja viia läbi ESDC koolitus- ja väljaõppealast tegevust ÜJKP ja ÜVJP valdkonnas.

2.   ESDC koolitus- ja väljaõppealane tegevus hõlmab järgmist:

| a) | alg- ja edasijõudnute tasemel kursused, millega edendatakse üldist arusaamist ÜJKPst ja ÜVJPst; |
| --- | --- |

a)

alg- ja edasijõudnute tasemel kursused, millega edendatakse üldist arusaamist ÜJKPst ja ÜVJPst;

| b) | juhioskusi arendavad kursused; |
| --- | --- |

b)

juhioskusi arendavad kursused;

| c) | ÜJKP missioone ja operatsioone otseselt toetavad kursused, sealhulgas lähetamiseelne ja missiooni või operatsiooni ajal toimuv koolitus ja väljaõpe; |
| --- | --- |

c)

ÜJKP missioone ja operatsioone otseselt toetavad kursused, sealhulgas lähetamiseelne ja missiooni või operatsiooni ajal toimuv koolitus ja väljaõpe;

| d) | ELi partnerlusi ning ÜJKP missioonides ja operatsioonides osalevaid riike toetavad kursused; |
| --- | --- |

d)

ELi partnerlusi ning ÜJKP missioonides ja operatsioonides osalevaid riike toetavad kursused;

| e) | ÜJKP ja ÜVJP valdkonnas toimuvat tsiviil- ja sõjalist koolitust ja väljaõpet toetavad õppemoodulid; |
| --- | --- |

e)

ÜJKP ja ÜVJP valdkonnas toimuvat tsiviil- ja sõjalist koolitust ja väljaõpet toetavad õppemoodulid;

| f) | konkreetsele sihtrühmale suunatud või konkreetset teemat käsitlevad ÜJKP ja ÜVJP valdkonna kursused, seminarid, programmid ja konverentsid; |
| --- | --- |

f)

konkreetsele sihtrühmale suunatud või konkreetset teemat käsitlevad ÜJKP ja ÜVJP valdkonna kursused, seminarid, programmid ja konverentsid;

| g) | Erasmuse programmist inspireeritud Euroopa noorte ohvitseride vahetamise algatuse alusel läbi viidavad ühtsed õppemoodulid. |
| --- | --- |

g)

Erasmuse programmist inspireeritud Euroopa noorte ohvitseride vahetamise algatuse alusel läbi viidavad ühtsed õppemoodulid.

Peale selle toetab ja edendab ESDC esimeses lõigus osutatud ühiseid õppemooduleid kasutades Euroopa poolaastaid ja ühiseid magistriõppekavasid, kuigi ametlikult ei ole see ESDC koolitus- ja väljaõppealane tegevus.

Muu koolitus- ja väljaõppealase tegevuse korraldamise otsustab artiklis 9 osutatud juhtkomitee (edaspidi „juhtkomitee“).

3.   Lisaks lõikes 2 osutatud tegevustele teeb ESDC eelkõige järgmist:

| a) | toetab artikli 5 lõikes 1 osutatud võrgustikus (edaspidi „võrgustik“) osalevate samas lõikes osutatud instituutide vahel loodavaid suhteid; |
| --- | --- |

a)

toetab artikli 5 lõikes 1 osutatud võrgustikus (edaspidi „võrgustik“) osalevate samas lõikes osutatud instituutide vahel loodavaid suhteid;

| b) | haldab ja arendab ÜJKP ja ÜVJP koolitus- ja väljaõppealase tegevuse toetamiseks e-õppe süsteemi, mida erakorralistel juhtudel kasutatakse eraldiseisva koolitus- ja väljaõppealase tegevuse korraldamiseks; |
| --- | --- |

b)

haldab ja arendab ÜJKP ja ÜVJP koolitus- ja väljaõppealase tegevuse toetamiseks e-õppe süsteemi, mida erakorralistel juhtudel kasutatakse eraldiseisva koolitus- ja väljaõppealase tegevuse korraldamiseks;

| c) | töötab välja ja koostab ÜJKP ja ÜVJP valdkonna koolitus- ja väljaõppematerjali, tuginedes muu hulgas juba olemasolevale asjaomasele materjalile; |
| --- | --- |

c)

töötab välja ja koostab ÜJKP ja ÜVJP valdkonna koolitus- ja väljaõppematerjali, tuginedes muu hulgas juba olemasolevale asjaomasele materjalile;

| d) | toetab koolitustel osalenute vilistlasühendust; |
| --- | --- |

d)

toetab koolitustel osalenute vilistlasühendust;

| e) | toetab liikmesriikide koolitus- ja väljaõppeinstituutide vahelisi vahetusprogramme ÜJKP ja ÜJKP valdkonnas; |
| --- | --- |

e)

toetab liikmesriikide koolitus- ja väljaõppeinstituutide vahelisi vahetusprogramme ÜJKP ja ÜJKP valdkonnas;

| f) | tegutseb projekti Goalkeeper mooduli Schoolmaster komponendi administraatorina ning annab selle mooduli kaudu panuse iga-aastasesse liidu koolitusprogrammi ÜJKP valdkonnas; |
| --- | --- |

f)

tegutseb projekti Goalkeeper mooduli Schoolmaster komponendi administraatorina ning annab selle mooduli kaudu panuse iga-aastasesse liidu koolitusprogrammi ÜJKP valdkonnas;

| g) | pakub toetust konfliktide ennetamise, tsiviilkriisiohje, kestlikuks arenguks vajalike tingimuste loomise või säilitamise ning julgeolekusektori reformi algatuste ja samuti küberjulgeoleku ja hübriidohtude alase teadlikkuse edendamise valdkondades pakutava koolituse ja väljaõppe juhtimisele; |
| --- | --- |

g)

pakub toetust konfliktide ennetamise, tsiviilkriisiohje, kestlikuks arenguks vajalike tingimuste loomise või säilitamise ning julgeolekusektori reformi algatuste ja samuti küberjulgeoleku ja hübriidohtude alase teadlikkuse edendamise valdkondades pakutava koolituse ja väljaõppe juhtimisele;

| h) | korraldab iga-aastase võrgustiku konverentsi, mis toob kokku tsiviil- ja sõjaväelisi ÜKJP valdkonna koolitus- ja väljaõppe eksperte liikmesriikide koolitus- ja väljaõppeinstituutidest ja ministeeriumidest ning, kui see on asjakohane, asjaomaseid väljastpoolt pärit koolitajaid ja väljaõppes osalejaid; |
| --- | --- |

h)

korraldab iga-aastase võrgustiku konverentsi, mis toob kokku tsiviil- ja sõjaväelisi ÜKJP valdkonna koolitus- ja väljaõppe eksperte liikmesriikide koolitus- ja väljaõppeinstituutidest ja ministeeriumidest ning, kui see on asjakohane, asjaomaseid väljastpoolt pärit koolitajaid ja väljaõppes osalejaid;

| i) | hoiab suhteid asjaomaste osalejatega vabaduse, turvalisuse ja õiguse ning arengu ja koostöö valdkonnas ning asjaomaste rahvusvaheliste organisatsioonidega. |
| --- | --- |

i)

hoiab suhteid asjaomaste osalejatega vabaduse, turvalisuse ja õiguse ning arengu ja koostöö valdkonnas ning asjaomaste rahvusvaheliste organisatsioonidega.

II PEATÜKK

ORGANISATOORNE KORRALDUS

Artikkel 5

Võrgustik

1.   ESDC organiseeritakse võrgustikuna, mis ühendab tsiviil- ja sõjaväelisi instituute, kolledžeid, akadeemiaid, ülikoole, institutsioone ning muid osalejaid, kes tegelevad liidus liikmesriikide ja Euroopa Liidu Julgeoleku-uuringute Instituudi poolt kindlaks määratud julgeoleku- ja kaitsepoliitika küsimustega.

ESDC loob tihedad sidemed liidu institutsioonide ja asjaomaste liidu asutustega, eelkõige järgmistega:

| a) | Euroopa Liidu Õiguskaitsekoolituse Amet („CEPOL“), |
| --- | --- |

a)

Euroopa Liidu Õiguskaitsekoolituse Amet („CEPOL“),

| b) | Euroopa Piiri- ja Rannikuvalve Amet („Frontex“), |
| --- | --- |

b)

Euroopa Piiri- ja Rannikuvalve Amet („Frontex“),

| c) | Euroopa Kaitseagentuur („EDA“), |
| --- | --- |

c)

Euroopa Kaitseagentuur („EDA“),

| d) | Euroopa Liidu Satelliidikeskus („Satcen“), |
| --- | --- |

d)

Euroopa Liidu Satelliidikeskus („Satcen“),

| e) | Euroopa Politseiamet (Europol). |
| --- | --- |

e)

Euroopa Politseiamet (Europol).

2.   Asjakohasel juhul võib rahvusvaheline, valitsustevaheline, riiklik ja valitsusväline organisatsioon saada „assotsieerunud võrgustiku partneri“ („ANP“) staatuse, millega seotud korra lepib kokku juhtkomitee.

3.   ESDC tegutseb liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrge esindaja (edaspidi „kõrge esindaja“) üldises alluvuses.

Artikkel 6

Euroopa Liidu Julgeoleku-uuringute Instituudi roll

1.   ESDC võrgustiku ühe osana teeb Euroopa Liidu Julgeoleku-uuringute Instituut ESDCga koostööd, tehes oma võimete piires oma eriteadmised ja teadmiste kogumise võime ESDC koolitustegevuse jaoks kättesaadavaks, muu hulgas Euroopa Liidu Julgeoleku-uuringute Instituudi väljaannete kaudu.

2.   Eelkõige pakub Euroopa Liidu Julgeoleku-uuringute Instituut Euroopa Liidu Julgeoleku-uuringute Instituudi analüütikute peetavaid loenguid ja aitab kaasa ESDC e-õppe sisu arendamisele.

3.   Euroopa Liidu Julgeoleku-uuringute Instituut toetab ka ESDC vilistlaste ühendust.

Artikkel 7

Õigus- ja teovõime

1.   ESDC-l on vajalik õigusvõime, et

| a) | täita oma ülesandeid ja saavutada eesmärke; |
| --- | --- |

a)

täita oma ülesandeid ja saavutada eesmärke;

| b) | sõlmida lepinguid ja halduskokkuleppeid, mis on vajalikud toimimiseks, sealhulgas töötajate lähetamiseks ja lepinguliste töötajate töölevõtmiseks; soetada varustust, eelkõige õppevahendeid; |
| --- | --- |

b)

sõlmida lepinguid ja halduskokkuleppeid, mis on vajalikud toimimiseks, sealhulgas töötajate lähetamiseks ja lepinguliste töötajate töölevõtmiseks; soetada varustust, eelkõige õppevahendeid;

| c) | omada pangakontosid ning |
| --- | --- |

c)

omada pangakontosid ning

| d) | olla kohtus menetlusosaline. |
| --- | --- |

d)

olla kohtus menetlusosaline.

2.   Igasugune vastutus, mis võib tuleneda ESDC sõlmitud lepingutest, kaetakse artiklite 16 ja 17 kohaselt kättesaadavatest vahenditest.

Artikkel 8

Struktuur

ESDC-le luuakse järgmine struktuur:

| a) | juhtkomitee, mis vastutab kogu ESDC koolitus- ja väljaõppealase tegevuse kooskõlastamise ja juhtimise eest; |
| --- | --- |

a)

juhtkomitee, mis vastutab kogu ESDC koolitus- ja väljaõppealase tegevuse kooskõlastamise ja juhtimise eest;

| b) | akadeemiline juhatus (edaspidi „juhatus“), kes tagab ESDC koolitus- ja väljaõppealase tegevuse kvaliteedi ja sidususe; |
| --- | --- |

b)

akadeemiline juhatus (edaspidi „juhatus“), kes tagab ESDC koolitus- ja väljaõppealase tegevuse kvaliteedi ja sidususe;

| c) | ESDC juht (edaspidi „juht“), kes on ESDC ainus esindaja ja vastutab ESDC finants- ja haldusjuhtimise eest ning samuti nõustab komiteed ja juhatust ESDC tegevuse korraldamisel ja juhtimisel; |
| --- | --- |

c)

ESDC juht (edaspidi „juht“), kes on ESDC ainus esindaja ja vastutab ESDC finants- ja haldusjuhtimise eest ning samuti nõustab komiteed ja juhatust ESDC tegevuse korraldamisel ja juhtimisel;

| d) | ESDC sekretariaat (edaspidi „sekretariaat“), kes abistab juhti tema ülesannete täitmisel ning eelkõige tema ülesandes abistada juhatust, et tagada ESDC koolitus- ja väljaõppealase tegevuse üldine kvaliteet ja sidusus. |
| --- | --- |

d)

ESDC sekretariaat (edaspidi „sekretariaat“), kes abistab juhti tema ülesannete täitmisel ning eelkõige tema ülesandes abistada juhatust, et tagada ESDC koolitus- ja väljaõppealase tegevuse üldine kvaliteet ja sidusus.

Artikkel 9

Juhtkomitee

1.   ESDC otsuseid tegev organ on juhtkomitee, kuhu iga liikmesriik nimetab ühe esindaja. Komitee iga liiget võib esindada või temaga koos komitee töös osaleda asendusliige.

2.   Juhtkomitee liikmeid võivad komitee koosolekutel abistada eksperdid.

3.   Juhtkomitee eesistuja on kõrge esindaja esindaja, kellel on vastav kogemus. Komitee koosolekud toimuvad vähemalt neli korda aastas.

4.   Liiduga ühinevate riikide esindajad võivad juhtkomitee koosolekutel osaleda aktiivsete vaatlejatena.

5.   Juht, teised ESDC töötajad ja juhatuse esimees ning asjakohasel juhul selle erinevate koosseisude esimehed, samuti komisjoni ja muude ELi institutsioonide, sealhulgas Euroopa välisteenistuse esindaja võtavad juhtkomitee koosolekutest osa hääleõiguseta.

6.   Juhtkomitee ülesanded on järgmised:

| a) | kiita heaks ja vaadata regulaarselt läbi ESDC koolitus- ja väljaõppealase tegevuse kontseptsioon, võttes arvesse kokkulepitud ESDC koolitus- ja väljaõppealase tegevuse nõudeid; |
| --- | --- |

a)

kiita heaks ja vaadata regulaarselt läbi ESDC koolitus- ja väljaõppealase tegevuse kontseptsioon, võttes arvesse kokkulepitud ESDC koolitus- ja väljaõppealase tegevuse nõudeid;

| b) | kiita heaks ESDC iga-aastane akadeemiline programm; |
| --- | --- |

b)

kiita heaks ESDC iga-aastane akadeemiline programm;

| c) | valida välja ja seada tähtsuse järjekorda ESDC raames korraldatav koolitus- ja väljaõppealane tegevus, võttes arvesse ESDC-le eraldatud vahendeid ja tuvastatud koolituse ja väljaõppe nõudeid; |
| --- | --- |

c)

valida välja ja seada tähtsuse järjekorda ESDC raames korraldatav koolitus- ja väljaõppealane tegevus, võttes arvesse ESDC-le eraldatud vahendeid ja tuvastatud koolituse ja väljaõppe nõudeid;

| d) | valida liikmesriik (liikmesriigid), kus ESDC koolitus- ja väljaõppealane tegevus läbi viiakse, ning instituudid, kes seda läbi viivad; |
| --- | --- |

d)

valida liikmesriik (liikmesriigid), kus ESDC koolitus- ja väljaõppealane tegevus läbi viiakse, ning instituudid, kes seda läbi viivad;

| e) | otsustada poliitika- ja julgeolekukomitee poolt paika pandud üldises poliitilises raamistikus avada teatav ESDC koolitus- ja väljaõppealane tegevus kolmandate riikide osalejatele; |
| --- | --- |

e)

otsustada poliitika- ja julgeolekukomitee poolt paika pandud üldises poliitilises raamistikus avada teatav ESDC koolitus- ja väljaõppealane tegevus kolmandate riikide osalejatele;

| f) | võtta vastu õppekavad kogu ESDC koolitus- ja väljaõppealase tegevuse jaoks; |
| --- | --- |

f)

võtta vastu õppekavad kogu ESDC koolitus- ja väljaõppealase tegevuse jaoks;

| g) | võtta teadmiseks kursuste hindamisaruanded; |
| --- | --- |

g)

võtta teadmiseks kursuste hindamisaruanded;

| h) | võtta teadmiseks ESDC koolitus- ja väljaõppealast tegevust käsitlev üldine aastaaruanne ja võtta vastu selles esitatud soovitused, mis edastatakse asjaomastele nõukogu organitele; |
| --- | --- |

h)

võtta teadmiseks ESDC koolitus- ja väljaõppealast tegevust käsitlev üldine aastaaruanne ja võtta vastu selles esitatud soovitused, mis edastatakse asjaomastele nõukogu organitele;

| i) | anda juhatuse tööks vajalikke üldiseid suuniseid; |
| --- | --- |

i)

anda juhatuse tööks vajalikke üldiseid suuniseid;

| j) | nimetada ametisse akadeemilise juhatuse ja selle erinevate koosseisude esimehed; |
| --- | --- |

j)

nimetada ametisse akadeemilise juhatuse ja selle erinevate koosseisude esimehed;

| k) | võtta vastu ESDC toimimiseks vajalikke otsuseid, kui see ei ole teistele organitele määratud; |
| --- | --- |

k)

võtta vastu ESDC toimimiseks vajalikke otsuseid, kui see ei ole teistele organitele määratud;

| l) | kiita heaks aastaeelarve ja kõik paranduseelarved, tehes seda juhi ettepanekute alusel; |
| --- | --- |

l)

kiita heaks aastaeelarve ja kõik paranduseelarved, tehes seda juhi ettepanekute alusel;

| m) | kiita heaks raamatupidamise aastaaruanne ja anda heakskiit juhi tegevusele; |
| --- | --- |

m)

kiita heaks raamatupidamise aastaaruanne ja anda heakskiit juhi tegevusele;

| n) | kiita heaks täiendavad reeglid, mida kohaldatakse ESDC hallatavatele kuludele; |
| --- | --- |

n)

kiita heaks täiendavad reeglid, mida kohaldatakse ESDC hallatavatele kuludele;

| o) | kiita heaks kõik ESDC kulude rahastamise või kandmisega seotud rahastamislepingud ja tehnilised kokkulepped komisjoni, Euroopa välisteenistuse, liidu ameti või liikmesriigiga; |
| --- | --- |

o)

kiita heaks kõik ESDC kulude rahastamise või kandmisega seotud rahastamislepingud ja tehnilised kokkulepped komisjoni, Euroopa välisteenistuse, liidu ameti või liikmesriigiga;

| p) | aidata kaasa juhi valikuprotsessis, nagu on käsitletud artikli 11 lõikes 3. |
| --- | --- |

p)

aidata kaasa juhi valikuprotsessis, nagu on käsitletud artikli 11 lõikes 3.

7.   Juhtkomitee kiidab heaks oma töökorra.

8.   Juhtkomitee võtab otsused vastu kvalifitseeritud häälteenamusega, nagu on sätestatud Euroopa Liidu lepingu artikli 16 lõikes 4, välja arvatud ESDC kuludele ja nende rahastamisele kohaldatavate finantsreeglite artikli 2 lõikes 6 sätestatud juhul.

Artikkel 10

Akadeemiline juhatus

1.   Juhatus koosneb tsiviil- ja sõjaliste instituutide ja muude liikmesriikide poolt ESDC koolitus- ja väljaõppealase tegevuse läbiviimist toetama määratud osalejate juhtivatest esindajatest ning ELi Julgeoleku-uuringute Instituudi direktorist või tema esindajast.

2.   Juhtkomitee nimetab juhatuse esimehe juhatuse liikmete hulgast.

3.   Juhatuse koosolekutele kutsutakse osalema komisjoni ja Euroopa välisteenistuse esindajad.

4.   Assotsieerunud võrgustiku partnerite kõrgemad esindajad kutsutakse osalema juhatuse koosolekutel aktiivsete vaatlejatena.

5.   Juhatuse koosolekutele võib kutsuda vaatlejatena osalema liidu ja riikide institutsioonide akadeemilisi eksperte ja kõrgemaid ametnikke. Vajaduse korral ja üksikjuhtumipõhiselt võib kutsuda juhatuse koosolekutel osalema akadeemilisi eksperte ja kõrgemaid ametnikke, kes esindavad instituute, mis ei ole võrgustiku liikmed.

6.   Juhatuse ülesanded on järgmised:

| a) | anda juhtkomiteele akadeemilist laadi nõu ja soovitusi; |
| --- | --- |

a)

anda juhtkomiteele akadeemilist laadi nõu ja soovitusi;

| b) | viia võrgustiku kaudu ellu heakskiidetud iga-aastane akadeemiline programm; |
| --- | --- |

b)

viia võrgustiku kaudu ellu heakskiidetud iga-aastane akadeemiline programm;

| c) | teostada järelevalvet e-õppe süsteemi üle; |
| --- | --- |

c)

teostada järelevalvet e-õppe süsteemi üle;

| d) | töötada välja õppekavad kogu ESDC koolitus- ja väljaõppealase tegevuse jaoks; |
| --- | --- |

d)

töötada välja õppekavad kogu ESDC koolitus- ja väljaõppealase tegevuse jaoks;

| e) | tagada kõigi instituutide vahel ESDC koolitus- ja väljaõppealase tegevuse üldine kooskõlastamine; |
| --- | --- |

e)

tagada kõigi instituutide vahel ESDC koolitus- ja väljaõppealase tegevuse üldine kooskõlastamine;

| f) | vaadata läbi eelmise akadeemilise aasta koolitus- ja väljaõppealase tegevuse standardid; |
| --- | --- |

f)

vaadata läbi eelmise akadeemilise aasta koolitus- ja väljaõppealase tegevuse standardid;

| g) | esitada juhtkomiteele järgmise akadeemilise aasta koolitus- ja väljaõppealase tegevuse ettepanekud; |
| --- | --- |

g)

esitada juhtkomiteele järgmise akadeemilise aasta koolitus- ja väljaõppealase tegevuse ettepanekud;

| h) | tagada kogu ESDC koolitus- ja väljaõppealase tegevuse süstemaatiline hindamine ning kiita heaks kursuste hindamisaruanded; |
| --- | --- |

h)

tagada kogu ESDC koolitus- ja väljaõppealase tegevuse süstemaatiline hindamine ning kiita heaks kursuste hindamisaruanded;

| i) | aidata kaasa ESDC tegevust käsitleva üldise aastaaruande projekti koostamisele; |
| --- | --- |

i)

aidata kaasa ESDC tegevust käsitleva üldise aastaaruande projekti koostamisele;

| j) | toetada Erasmuse programmist inspireeritud Euroopa noorte ohvitseride vahetamise algatuse rakendamist. |
| --- | --- |

j)

toetada Erasmuse programmist inspireeritud Euroopa noorte ohvitseride vahetamise algatuse rakendamist.

7.   Oma ülesannete täitmiseks võib juhatus tulla kokku erinevates projektipõhistes koosseisudes. Juhtkomitee lepib nendes koosseisudes kokku ning juhatus koostab koosseisude loomist ja nendes koosseisudes kokku tuleva juhatuse tegevust reguleerivad reeglid ja korra. Iga koosseis annab oma tegevusest üldisele juhatusele aru vähemalt üks kord aastas, misjärel võib selle volitusi pikendada.

8.   ESDC sekretariaadi liige toetab ja abistab juhatust ja iga tema koosseisu. Ta osaleb koosolekutel hääleõiguseta. Ta võib ühtlasi koosolekut juhatada, kui teisi kandidaate ei leita.

9.   Juhatuse ja iga selle koosseisu töökorra võtab vastu juhtkomitee.

Artikkel 11

Juht

1.   Juht

| a) | vastutab ESDC tegevuse eest; |
| --- | --- |

a)

vastutab ESDC tegevuse eest;

| b) | on ESDC ainus esindaja; |
| --- | --- |

b)

on ESDC ainus esindaja;

| c) | vastutab ESDC finants- ja haldusjuhtimise eest; |
| --- | --- |

c)

vastutab ESDC finants- ja haldusjuhtimise eest;

| d) | annab komiteele ja juhatusele nõu ning toetab nende tööd; |
| --- | --- |

d)

annab komiteele ja juhatusele nõu ning toetab nende tööd;

| e) | tegutseb ESDC esindajana nii võrgustiku siseses kui ka väljaspool seda toimuvas koolitus- ja väljaõppealases tegevuses. |
| --- | --- |

e)

tegutseb ESDC esindajana nii võrgustiku siseses kui ka väljaspool seda toimuvas koolitus- ja väljaõppealases tegevuses.

2.   Juhi kandidaat peab olema isik, kellel on koolituse ja väljaõppe valdkonnas pika aja jooksul omandatud tunnustatud eriteadmised ja kogemused. Liikmesriigid võivad esitada kandidaate juhi kohale. Liidu institutsioonide ja Euroopa välisteenistuse töötajad võivad vastavalt kohaldatavatele normidele sellele kohale kandideerida.

3.   Eelvalikumenetlus korraldatakse kõrge esindaja vastutusel. Eelvalikukomisjon koosneb kolmest Euroopa välisteenistuse esindajast. Seda juhatab juhtkomitee eesistuja. Eelvaliku tulemuste põhjal esitab kõrge esindaja juhtkomiteele soovituse koos vähemalt kolmest kandidaadist koosneva nimekirjaga, kes esitatakse eelvalikukomisjoni eelistusele vastavas järjekorras. Vähemalt pooled nimekirjas esitatavatest kandidaatidest peaksid olema liikmesriikide kandidaadid. Kandidaadid esitavad juhtkomiteele oma nägemuse ESDCst, pärast mida palutakse liikmesriikidel seada kandidaadid kirjaliku salajase hääletamisega pingeritta. Kõrge esindaja nimetab juhi ametisse Euroopa välisteenistuse töötajana.

4.   Juht peab eelkõige:

| a) | võtma ESDC tegevuse tõhusa toimimise tagamiseks kõik vajalikud meetmed, sealhulgas sisemiste haldusjuhendite vastuvõtmine ja teatiste avaldamine; |
| --- | --- |

a)

võtma ESDC tegevuse tõhusa toimimise tagamiseks kõik vajalikud meetmed, sealhulgas sisemiste haldusjuhendite vastuvõtmine ja teatiste avaldamine;

| b) | koostama juhatuse esitatud ettepaneku alusel juhtkomiteele esitamiseks esialgse ESDC aastaaruande projekti ja esialgse tööprogrammi projekti; |
| --- | --- |

b)

koostama juhatuse esitatud ettepaneku alusel juhtkomiteele esitamiseks esialgse ESDC aastaaruande projekti ja esialgse tööprogrammi projekti;

| c) | koordineerima ESDC tööprogrammi elluviimist; |
| --- | --- |

c)

koordineerima ESDC tööprogrammi elluviimist;

| d) | hoidma kontakti liikmesriikide asjaomaste asutustega; |
| --- | --- |

d)

hoidma kontakti liikmesriikide asjaomaste asutustega;

| e) | hoidma kontakti asjaomaste väliste ÜVJP ja ÜJKP valdkonna koolitus- ja väljaõppealases tegevuses osalejatega; |
| --- | --- |

e)

hoidma kontakti asjaomaste väliste ÜVJP ja ÜJKP valdkonna koolitus- ja väljaõppealases tegevuses osalejatega;

| f) | sõlmima vajaduse korral asjaomaste asutuste ja ÜVJP ja ÜJKP valdkonnas koolitus- ja väljaõppealases tegevuses osalejatega tehnilisi kokkuleppeid ESDC koolitus- ja väljaõppealase tegevuse kohta; |
| --- | --- |

f)

sõlmima vajaduse korral asjaomaste asutuste ja ÜVJP ja ÜJKP valdkonnas koolitus- ja väljaõppealases tegevuses osalejatega tehnilisi kokkuleppeid ESDC koolitus- ja väljaõppealase tegevuse kohta;

| g) | täitma kõiki muid ülesandeid, mille juhtkomitee talle annab. |
| --- | --- |

g)

täitma kõiki muid ülesandeid, mille juhtkomitee talle annab.

5.   Juht vastutab ESDC finants- ja haldusjuhtimise eest ning teeb eelkõige järgmist:

| a) | koostab ja esitab juhtkomiteele kõik eelarveprojektid; |
| --- | --- |

a)

koostab ja esitab juhtkomiteele kõik eelarveprojektid;

| b) | võtab pärast juhtkomitee heakskiitu eelarve vastu; |
| --- | --- |

b)

võtab pärast juhtkomitee heakskiitu eelarve vastu;

| c) | on ESDC eelarvevahendite käsutaja; |
| --- | --- |

c)

on ESDC eelarvevahendite käsutaja;

| d) | avab ESCD nimel ühe või mitu pangakontot; |
| --- | --- |

d)

avab ESCD nimel ühe või mitu pangakontot;

| e) | peab komisjoni, Euroopa välisteenistuse või liikmesriigiga ESDC kulude rahastamist ja/või kandmist käsitleva rahastamislepingu ja/või tehnilise kokkuleppe sõlmimiseks läbirääkimisi, esitab need juhtkomiteele ning sõlmib need lepingud ja/või kokkulepped; |
| --- | --- |

e)

peab komisjoni, Euroopa välisteenistuse või liikmesriigiga ESDC kulude rahastamist ja/või kandmist käsitleva rahastamislepingu ja/või tehnilise kokkuleppe sõlmimiseks läbirääkimisi, esitab need juhtkomiteele ning sõlmib need lepingud ja/või kokkulepped;

| f) | valib valikukomisjoni abiga sekretariaadi töötajad; |
| --- | --- |

f)

valib valikukomisjoni abiga sekretariaadi töötajad;

| g) | peab seoses ESDCsse lähetatavate sekretariaadi töötajatega ESDC nimel läbirääkimisi kirjavahetuse üle ning kirjutab ESDC nimel kirjavahetusele alla; |
| --- | --- |

g)

peab seoses ESDCsse lähetatavate sekretariaadi töötajatega ESDC nimel läbirääkimisi kirjavahetuse üle ning kirjutab ESDC nimel kirjavahetusele alla;

| h) | peab seoses ESDC eelarvest töötasu saavate töötajatega ESDC nimel läbirääkimisi töölepingute üle ja kirjutab nendele alla; |
| --- | --- |

h)

peab seoses ESDC eelarvest töötasu saavate töötajatega ESDC nimel läbirääkimisi töölepingute üle ja kirjutab nendele alla;

| i) | üldiselt esindab ESDCd kõigis juriidilistes toimingutes, millel on rahalised tagajärjed; |
| --- | --- |

i)

üldiselt esindab ESDCd kõigis juriidilistes toimingutes, millel on rahalised tagajärjed;

| j) | esitab juhtkomiteele ESDC raamatupidamise aastaaruande. |
| --- | --- |

j)

esitab juhtkomiteele ESDC raamatupidamise aastaaruande.

6.   Juht annab oma tegevusest aru juhtkomiteele.

Artikkel 12

ESDC sekretariaat

1.   Sekretariaat abistab juhti tema ülesannete täitmisel.

2.   Sekretariaat toetab juhtkomiteed, juhatust, sealhulgas selle koosseise, ja instituute ESDC koolitus- ja väljaõppealase tegevuse juhtimisel, koordineerimisel ja organiseerimisel.

3.   Sekretariaat toetab ja abistab juhatust tema tegevuses tagada ESDC koolituse- ja väljaõppealase tegevuse üldine kvaliteet ja sidusus ning tagada, et need on jätkuvalt kooskõlas liidu poliitika arenguga. Eelkõige peavad nad aitama tagada, et koolitus- ja väljaõppealase tegevuse kõigis etappides – alates õppekava väljatöötamisest ja sisust kuni metodoloogilise lähenemiseni – võetakse arvesse võimalikult kõrgeid standardeid.

4.   Iga ESDC võrgustiku instituut nimetab sekretariaadiga suhtlemiseks kontaktisiku, kes tegeleb ESDC koolitus- ja väljaõppealase tegevusega seotud organisatsiooniliste ja haldusküsimustega.

5.   Sekretariaat teeb tihedat koostööd komisjoni ja Euroopa välisteenistusega.

Artikkel 13

ESDC töötajad

1.   ESDC töötajate hulka kuuluvad:

| a) | liidu institutsioonidest, Euroopa välisteenistusest ja liidu asutustest ESDCsse lähetatud töötajad; |
| --- | --- |

a)

liidu institutsioonidest, Euroopa välisteenistusest ja liidu asutustest ESDCsse lähetatud töötajad;

| b) | liikmesriikide poolt ESDCsse lähetatud riiklikud eksperdid; |
| --- | --- |

b)

liikmesriikide poolt ESDCsse lähetatud riiklikud eksperdid;

| c) | lepingu alusel tööle võetavad töötajad, kui haldus- ja finantsvaldkonna assistendi ametikohale ei ole leitud riiklikku eksperti ning juhtkomitee on selle heaks kiitnud. |
| --- | --- |

c)

lepingu alusel tööle võetavad töötajad, kui haldus- ja finantsvaldkonna assistendi ametikohale ei ole leitud riiklikku eksperti ning juhtkomitee on selle heaks kiitnud.

2.   ESDC võib vastu võtta praktikante ja külalisteadureid.

3.   ESDC töötajate arvu kohta teeb juhtkomitee otsuse koos otsusega järgmise aasta eelarve kohta ning sellel on selge seos ESDC koolitus- ja väljaõppealase tegevuse mahuga ja muude artiklis 4 osutatud ülesannetega.

4.   Liikmesriikide poolt ESDCsse lähetatud riiklike ekspertide suhtes kohaldatakse mutatis mutandis kõrge esindaja otsust, (6) millega määratakse kindlaks Euroopa välisteenistusse lähetatud riiklike ekspertide suhtes kohaldatavad eeskirjad. Euroopa Liidu institutsioonide poolt ESDCsse lähetatud töötajate suhtes, sealhulgas lepingu alusel tööle võetud töötajate suhtes, kelle töötasu makstakse ESDC eelarvest, kohaldatakse jätkuvalt liidu personalieeskirju.

5.   Juhtkomitee, tegutsedes kõrge esindaja ettepaneku alusel, määrab vajaduse piires kindlaks praktikantidele ja külalisteaduritele kohaldatavad tingimused.

6.   ESDC töötajad ei saa sõlmida lepinguid ega võtta finantskohustusi ESDC nimel ilma juhi eelneva kirjaliku loata.

III PEATÜKK

RAHASTAMINE

Artikkel 14

Mitterahaline panus koolitus- ja väljaõppealasesse tegevusse

1.   Iga liikmesriik, liidu institutsioon, liidu asutus ja instituut ning Euroopa välisteenistus kannavad kõik oma ESDC tegevuses osalemisega seotud kulud, kaasa arvatud töötasud, toetused, sõidu- ja elamiskulud ning ESDC koolitus- ja väljaõppealase tegevuse organisatsioonilise ja haldustoega seotud kulud.

2.   Iga ESDC koolitus- ja väljaõppealases tegevuses osaleja kannab kõik oma osalemisega seotud kulud.

Artikkel 15

Euroopa välisteenistuse toetus

1.   Euroopa välisteenistus kannab kõik kulud, mis on seotud juhile ja sekretariaadile ruumide andmisega välisteenistuse hoonetes, sealhulgas infotehnoloogiaga seotud kulud, juhi lähetamisega ja ühe assistendist personaliliikme lähetamisega ESDC sekretariaati.

2.   Euroopa välisteenistus osutab ESDC-le vajalikku haldusabi personali värbamiseks ja juhtimiseks ning eelarve täitmiseks.

Artikkel 16

Toetus liidu eelarvest

1.   ESDC saab Euroopa Liidu üldeelarvest iga-aastast või mitmeks aastaks antavat toetust. Nimetatud toetus võib eelkõige katta koolitus- ja väljaõppealase tegevuse toetamise kulud, liikmesriikide poolt ESDCsse lähetatud riiklike ekspertidega seotud kulud ning ühe lepingu alusel tööle võetud töötajaga seotud kulud.

2.   ESDC kulude katmiseks ette nähtud lähtesumma ajavahemikul 1. jaanuarist 2017 kuni 31. detsembrini 2017 on 700 000 eurot. Järgnevateks ajavahemikeks määratava lähtesumma otsustab juhtkomitee ettepaneku põhjal nõukogu.

3.   Pärast lõikes 2 osutatud nõukogu otsuse tegemist peab juht läbirääkimisi komisjoniga sõlmitava rahastamislepingu üle.

Artikkel 17

Vabatahtlikud maksed

1.   ESDC võib vastu võtta ja hallata liikmesriikide ja instituutide või teiste panustajate poolt tehtud vabatahtlikke makseid, mille eesmärk on rahastada konkreetseid tegevusi. ESDC käsitab neid makseid sihtotstarbelistena.

2.   Lõikes 1 osutatud makseid käsitlevate tehniliste kokkulepete üle peab läbirääkimisi juht.

Artikkel 18

Projektide rakendamine

1.   ESDC saab esitada taotlusi teadusuuringute ja muude projektide läbiviimiseks ÜVJP valdkonnas. ESDC võib tegutseda projekti koordinaatori või liikmena. Juht võib liituda sellise projekti „nõuandekoguga“. Ta võib delegeerida selle ülesande akadeemilise juhatuse mõne koosseisu esimehele või ESDC sekretariaadi liikmele.

2.   Nendest projektidest tulenevad maksed tehakse nähtavaks ESDC eelarves (paranduseelarves), neid käsitatakse sihtotstarbelistena ning neid kasutatakse vastavalt ESDC ülesannetele ja eesmärkidele.

Artikkel 19

Finantsreeglid

Lisas sätestatud finantsreegleid kohaldatakse ESDC kantud kuludele ning nende rahastamisele.

IV PEATÜKK

MUUD SÄTTED

Artikkel 20

ESDC koolitus- ja väljaõppealases tegevuses osalemine

1.   Kogu ESDC koolitus- ja väljaõppealasest tegevusest võivad osa võtta kõikide liikmesriikide ja ühinevate riikide kodanikud. Koolitust organiseerivad ja läbi viivad instituudid tagavad, et nimetatud põhimõtet kohaldatakse eranditeta.

2.   Peale selle võivad ESDC koolitus- ja väljaõppealasest tegevusest põhimõtteliselt osa võtta kandidaatriikide kodanikud ja asjakohasel juhul muude kolmandate riikide kodanikud ja organisatsioonid, eelkõige artikli 4 lõike 2 punktis d osutatud koolitus- ja väljaõppealase tegevuse puhul.

3.   Osalejateks on ÜJKP ja ÜVJP valdkonna aspektidega tegelevad tsiviil-, diplomaatia, politsei- ja sõjalise valdkonna töötajad ning eksperdid, kes lähetatakse ÜJKP missioonidele või operatsioonidele.

ESDC koolitus- ja väljaõppealases tegevuses osalema võib kutsuda muu hulgas rahvusvaheliste organisatsioonide, valitsusväliste organisatsioonide, akadeemiliste õppeasutuste ja meedia, samuti äriringkondade esindajaid.

4.   ESDC koolituskursuse lõpetanule antakse kõrge esindaja allkirjastatud tunnistus. Tunnistuse andmise korda jälgib juhtkomitee. Liikmesriigid ja liidu institutsioonid tunnustavad nimetatud tunnistust.

Artikkel 21

Koostöö

ESDC teeb koostööd rahvusvaheliste organisatsioonide ja teiste asjakohaste osalejatega, nagu kolmandate riikide koolitus- ja väljaõppeinstituudid, eelkõige artikli 5 lõikes 2 osutatud üksustega, kuid ka muudega, ja tugineb nende erialastele teadmistele.

Artikkel 22

Julgeolekueeskirjad

ESDC-le kohaldatakse nõukogu otsuse 2013/488/EL (7) sätteid.

7

V PEATÜKK

LÕPPSÄTTED

Artikkel 23

Järjepidevus

Otsuse 2013/189/ÜVJP rakendamiseks vastu võetud õigus- ja haldusnormid jäävad käesoleva otsuse rakendamiseks jõusse selles ulatuses, milles nad on käesoleva otsuse sätetega kooskõlas, ja kuni neid muudetakse või need kehtetuks tunnistatakse.

Artikkel 24

Kehtetuks tunnistamine

Otsus 2013/189/ÜVJP tunnistatakse kehtetuks.

Artikkel 25

Jõustumine ja lõpetamine

1.   Käesolev otsus jõustub 1. jaanuaril 2017. Asjakohasel juhul vaadatakse see läbi ja seda muudetakse ning seda tehakse igal juhul hiljemalt kuus kuud enne otsuse kehtivusaja lõppemist.

2.   Käesolev otsus kaotab kehtivuse 2. jaanuaril 2021.

Brüssel, 21. detsember 2016

Nõukogu nimel

eesistuja

M. LAJČÁK

---

(1)  Nõukogu 18. juuli 2005. aasta ühismeede 2005/575/ÜVJP Euroopa Julgeoleku- ja Kaitsekolledži (ESDC) loomise kohta (ELT L 194, 26.7.2005, lk 15).

1

(2)  Nõukogu 23. juuni 2008. aasta ühismeede 2008/550/ÜVJP Euroopa Julgeoleku- ja Kaitsekolledži (ESDC) loomise ja ühismeetme 2005/575/ÜVJP kehtetuks tunnistamise kohta (ELT L 176, 4.7.2008, lk 20).

2

(3)  Nõukogu 22. aprilli 2013. aasta otsus 2013/189/ÜVJP Euroopa Julgeoleku- ja Kaitsekolledži (ESDC) loomise ja ühismeetme 2008/550/ÜVJP kehtetuks tunnistamise kohta (ELT L 112, 24.4.2013, lk 22).

3

(4)  Nõukogu Järeldused EJKP kohta, välissuhete nõukogu 2903. istung.

4

(5)  Nõukogu 26. juuli 2010. aasta otsus 2010/427/EL, millega määratakse kindlaks Euroopa välisteenistuse korraldus ja toimimine (ELT L 201, 3.8.2010, lk 30).

5

(6)  Liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrge esindaja 23. märtsi 2011. aasta otsus, millega määratakse kindlaks Euroopa välisteenistusse lähetatud riiklike ekspertide suhtes kohaldatavad eeskirjad (ELT C 12, 14.1.2012, lk 8).

6

(7)  Nõukogu 23. septembri 2013. aasta otsus 2013/488/EL ELi salastatud teabe kaitseks vajalike julgeolekueeskirjade kohta (ELT L 274, 15.10.2013, lk 1).

7

---

LISA

Finantsreeglid, mida kohaldatakse ESDC rahastatud kuludele ja ESDC kulude rahastamisele

Artikkel 1

Eelarvepõhimõtted

1.   ESDC eelarve, mis koostatakse eurodes, on akt, millega nähakse igaks eelarveaastaks ette ja kiidetakse heaks kõik ESDC tulud ja kulud.

2.   Eelarve tulud ja kulud peavad olema tasakaalus.

3.   ESDC-l ei või olla muid tulusid ja kulusid kui need, mis on kantud eelarverubriiki.

Artikkel 2

Eelarve vastuvõtmine

1.   Juht koostab igal aastal eelarveprojekti järgmiseks eelarveaastaks, mis algab 1. jaanuaril ja lõpeb sama aasta 31. detsembril. Eelarveprojekt sisaldab assigneeringuid, mida peetakse vajalikuks ESDC kulude katmiseks kõnealusel perioodil, ning kulude katmiseks vajatavate tulude prognoosi.

2.   Assigneeringud liigitatakse vajaduse korral vastavalt liigile või eesmärgile peatükkidesse ja artiklitesse. Eelarveprojekt sisaldab iga artikli kohta üksikasjalikke märkusi.

3.   Tulud koosnevad liikmesriikide või teiste rahastajate vabatahtlikest maksetest ning Euroopa Liidu eelarvest makstavatest iga-aastastest maksetest.

4.   Juht esitab eelmise eelarveaasta kohta üksikasjaliku eelarve aruande 31. märtsiks. Ta esitab juhtkomiteele järgmise eelarveaasta eelarveprojekti 31. juuliks.

5.   Juhtkomitee kiidab eelarveprojekti heaks 31. oktoobriks.

6.   Kui ESDC saab liidu üldeelarvest makse mitmeks aastaks, kiidab juhtkomitee aastaeelarve heaks konsensuse alusel.

Artikkel 3

Assigneeringute ümberpaigutamine

Ettenägematute asjaolude korral võib juht teha otsuse paigutada artiklis 16 osutatud maksete assigneeringuid eelarveridade või eelarverubriikide vahel ümber, ületamata 25 % nende eelarveridade või rubriikide assigneeringutest, teavitades juhtkomiteed sellisest ümberpaigutamisest. Assigneeringute ümberpaigutamine eelarveridade või -rubriikide vahel, mis ületab 25 % eelarverea või -rubriigi assigneeringust, tuleb esitada juhtkomiteele paranduseelarvena heakskiitmiseks.

Artikkel 4

Assigneeringute ülekandmine järgmisse eelarveaastasse

1.   Assigneeringud, mida on vaja eelarveaasta 31. detsembriks võetud juriidiliste kohustuste eest tasumiseks, kantakse üle järgmisesse eelarveaastasse.

2.   Vabatahtlikest maksetest tulenevad assigneeringud kantakse üle järgmisesse eelarveaastasse.

3.   Projektidest tulenevad assigneeringud kantakse üle järgmisesse eelarveaastasse.

4.   Juht võib juhtkomitee heakskiidul kanda muid eelarve assigneeringuid üle järgmisse eelarveaastasse.

5.   Ülejäänud assigneeringud tuleb eelarveaasta lõpus tühistada.

Artikkel 5

Eelarve täitmine ja personali juhtimine

Käesoleva eelarve täitmiseks ja personali juhtimiseks kasutab ESDC võimalikult suures ulatuses olemasolevaid liidu haldusstruktuure, eelkõige Euroopa välisteenistust.

Artikkel 6

Pangakontod

1.   ESDC pangakonto avatakse esmaklassilises finantsasutuses, mille peakontor asub liikmesriigis, ja see peab olema arvelduskonto või lühikese tähtajaga konto, mille valuutaks on euro.

2.   Ühegi ESDC pangakonto kaudu ei tohi võtta arvelduskrediiti.

Artikkel 7

Väljamaksed

Igaks väljamakseks ESDC pangakontolt on vaja ESDC juhi ja mõne teise ESDC töötaja allkirja.

Artikkel 8

Raamatupidamine

1.   Juht tagab, et raamatupidamisarvestust, milles näidatakse ESDC tulusid, kulusid ja varade loetelu, peetakse kooskõlas rahvusvaheliselt heakskiidetud avaliku sektori raamatupidamisstandarditega.

2.   Juht esitab juhtkomiteele vastava eelarveaasta raamatupidamise aastaaruande koos artikli 2 lõikes 4 osutatud üksikasjaliku aruandega hiljemalt järgmise aasta 31. märtsiks.

3.   Vajalike raamatupidamisteenuste jaoks võib kasutada allhanget.

Artikkel 9

Auditeerimine

1.   ESDC raamatupidamist auditeeritakse igal aastal.

2.   Vajalike auditeerimisteenuste jaoks võib kasutada allhanget.

3.   Auditiaruanne koos artikli 2 lõikes 4 osutatud üksikasjaliku aruandega tehakse juhtkomiteele kättesaadavaks.

Artikkel 10

Eelarve täitmisele heakskiidu andmine

1.   Juhtkomitee otsustab üksikasjaliku aruande, raamatupidamise aastaaruande ja iga-aastase auditiaruande alusel, kas anda juhile heakskiit ESDC eelarve täitmisele.

2.   Juht võtab kõik asjakohased meetmed tõendamaks juhtkomiteele, et eelarvele täitmisele võib heakskiidu anda, ning juhul, kui eelarve täitmisele heakskiidu andmise otsusega kaasnevad märkused, nende järgimiseks.

---

| 23.12.2016 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 352/74 |
| --- | --- | --- | --- |

23.12.2016

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 352/74

---

NÕUKOGU OTSUS (ÜVJP) 2016/2383,

21. detsember 2016,

Euroopa Liidu toetuse kohta Rahvusvahelise Aatomienergiaagentuuri tegevusele tuumajulgeoleku valdkonnas ning massihävitusrelvade leviku vastase ELi strateegia rakendamisel

EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Liidu lepingut, eriti selle artiklit 28 ja artikli 31 lõiget 1,

võttes arvesse liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrge esindaja ettepanekut

ning arvestades järgmist:

| (1) | Euroopa Ülemkogu võttis 12. detsembril 2003 vastu massihävitusrelvade leviku vastase Euroopa Liidu strateegia („strateegia“), mille III peatükis on nende meetmete loetelu, mida tuleb võtta Euroopa Liidus ja kolmandates riikides massihävitusrelvade leviku vastu võitlemiseks. |
| --- | --- |

(1)

Euroopa Ülemkogu võttis 12. detsembril 2003 vastu massihävitusrelvade leviku vastase Euroopa Liidu strateegia („strateegia“), mille III peatükis on nende meetmete loetelu, mida tuleb võtta Euroopa Liidus ja kolmandates riikides massihävitusrelvade leviku vastu võitlemiseks.

| (2) | Liit viib strateegiat aktiivselt ellu ja rakendab selle III peatükis loetletud meetmeid, eelkõige eraldades rahalisi vahendeid konkreetsete projektide toetamiseks, mida juhivad mitmepoolsed institutsioonid, näiteks Rahvusvaheline Aatomienergiaagentuur („IAEA“). |
| --- | --- |

(2)

Liit viib strateegiat aktiivselt ellu ja rakendab selle III peatükis loetletud meetmeid, eelkõige eraldades rahalisi vahendeid konkreetsete projektide toetamiseks, mida juhivad mitmepoolsed institutsioonid, näiteks Rahvusvaheline Aatomienergiaagentuur („IAEA“).

| (3) | Nõukogu võttis 17. novembril 2003 vastu ühise seisukoha 2003/805/ÜVJP (1) massihävitusrelvade ja nende kandevahendite leviku tõkestamist käsitlevate mitmepoolsete lepingute ülemaailmse kohaldamise ja tugevdamise kohta. Nimetatud ühises seisukohas kutsutakse muu hulgas üles edendama IAEA üldiste kaitsemeetmete lepingute ja nende lisaprotokollide sõlmimist ning tehakse liidule ülesandeks teha tööd selle nimel, et muuta üldiste kaitsemeetmete lepingud ja lisaprotokollid IAEA kontrollisüsteemi standardiks. |
| --- | --- |

(3)

Nõukogu võttis 17. novembril 2003 vastu ühise seisukoha 2003/805/ÜVJP (1) massihävitusrelvade ja nende kandevahendite leviku tõkestamist käsitlevate mitmepoolsete lepingute ülemaailmse kohaldamise ja tugevdamise kohta. Nimetatud ühises seisukohas kutsutakse muu hulgas üles edendama IAEA üldiste kaitsemeetmete lepingute ja nende lisaprotokollide sõlmimist ning tehakse liidule ülesandeks teha tööd selle nimel, et muuta üldiste kaitsemeetmete lepingud ja lisaprotokollid IAEA kontrollisüsteemi standardiks.

| (4) | Nõukogu võttis 17. mail 2004 vastu ühismeetme 2004/495/ÜVJP (2) IAEA tegevuse toetamise kohta tuumajulgeoleku programmi alusel ja strateegia rakendamise raames. |
| --- | --- |

(4)

Nõukogu võttis 17. mail 2004 vastu ühismeetme 2004/495/ÜVJP (2) IAEA tegevuse toetamise kohta tuumajulgeoleku programmi alusel ja strateegia rakendamise raames.

| (5) | Nõukogu võttis 18. juulil 2005 vastu ühismeetme 2005/574/ÜVJP (3) IAEA tegevuse toetamise kohta tuumajulgeoleku ja vastavustõendamise alal ja strateegia rakendamise raames. |
| --- | --- |

(5)

Nõukogu võttis 18. juulil 2005 vastu ühismeetme 2005/574/ÜVJP (3) IAEA tegevuse toetamise kohta tuumajulgeoleku ja vastavustõendamise alal ja strateegia rakendamise raames.

| (6) | Nõukogu võttis 12. juunil 2006 vastu ühismeetme 2006/418/ÜVJP (4) IAEA tegevuse toetamise kohta tuumajulgeoleku ja vastavustõendamise valdkonnas ning strateegia rakendamisel. |
| --- | --- |

(6)

Nõukogu võttis 12. juunil 2006 vastu ühismeetme 2006/418/ÜVJP (4) IAEA tegevuse toetamise kohta tuumajulgeoleku ja vastavustõendamise valdkonnas ning strateegia rakendamisel.

| (7) | Nõukogu võttis 14. aprillil 2008 vastu ühismeetme 2008/314/ÜVJP (5) IAEA tegevuse toetamise kohta tuumajulgeoleku ja vastavustõendamise valdkonnas ning strateegia rakendamisel. |
| --- | --- |

(7)

Nõukogu võttis 14. aprillil 2008 vastu ühismeetme 2008/314/ÜVJP (5) IAEA tegevuse toetamise kohta tuumajulgeoleku ja vastavustõendamise valdkonnas ning strateegia rakendamisel.

| (8) | Nõukogu võttis 27. septembril 2010 vastu otsuse 2010/585/ÜVJP (6) IAEA tegevuse toetamise kohta tuumajulgeoleku ja vastavustõendamise valdkonnas ning strateegia rakendamisel. |
| --- | --- |

(8)

Nõukogu võttis 27. septembril 2010 vastu otsuse 2010/585/ÜVJP (6) IAEA tegevuse toetamise kohta tuumajulgeoleku ja vastavustõendamise valdkonnas ning strateegia rakendamisel.

| (9) | Nõukogu võttis 21. oktoobril 2013 vastu otsuse 2013/517/ÜVJP (7) liidu toetuse kohta Rahvusvahelise Aatomienergiaagentuuri tegevusele tuumajulgeoleku ja vastavustõendamise valdkonnas ning strateegia rakendamisel. |
| --- | --- |

(9)

Nõukogu võttis 21. oktoobril 2013 vastu otsuse 2013/517/ÜVJP (7) liidu toetuse kohta Rahvusvahelise Aatomienergiaagentuuri tegevusele tuumajulgeoleku ja vastavustõendamise valdkonnas ning strateegia rakendamisel.

| (10) | 8. mail 2016 jõustus tuumamaterjali füüsilise kaitse konventsiooni muudatus. Liit ja selle liikmesriigid edendasid muudatuse tegemist diplomaatilise teavitustöö ja sellega seotud IAEA tegevuse rahastamise kaudu. Muudatuse jõustumise järel on vaja jätkuvaid jõupingutusi selle siseriikliku jõustamise ja ülemaailmse kohaldamise tagamiseks. |
| --- | --- |

(10)

8. mail 2016 jõustus tuumamaterjali füüsilise kaitse konventsiooni muudatus. Liit ja selle liikmesriigid edendasid muudatuse tegemist diplomaatilise teavitustöö ja sellega seotud IAEA tegevuse rahastamise kaudu. Muudatuse jõustumise järel on vaja jätkuvaid jõupingutusi selle siseriikliku jõustamise ja ülemaailmse kohaldamise tagamiseks.

| (11) | IAEA taotleb samu eesmärke, mis on esitatud põhjendustes 3–10. Neid eesmärke püütakse saavutada IAEA tuumajulgeoleku kava rakendamisega, mida rahastatakse täielikult IAEA tuumajulgeoleku fondi vabatahtlikult makstavate panuste kaudu. |
| --- | --- |

(11)

IAEA taotleb samu eesmärke, mis on esitatud põhjendustes 3–10. Neid eesmärke püütakse saavutada IAEA tuumajulgeoleku kava rakendamisega, mida rahastatakse täielikult IAEA tuumajulgeoleku fondi vabatahtlikult makstavate panuste kaudu.

| (12) | Liit on pühendunud tuumajulgeoleku tugevdamisele kogu maailmas ja on valmis jätkama sellega seoses kolmandate riikide toetamist. Euroopa Liit tervitab hiljutisi IAEA tuumajulgeoleku programmi tugevdamiseks tehtud samme ning samuti IAEA poolt 5.–9. detsembril 2016 korraldatavat rahvusvahelist tuumajulgeoleku konverentsi „Lubadused ja teod“. Euroopa Liidu eesmärk on säilitada IAEA tuumajulgeoleku kavade toetamiseks vastu võetud ühismeetmete 2004/495/ÜVJP, 2005/574/ÜVJP, 2006/418/ÜVJP, 2008/314/ÜVJP ja otsuse 2010/585/ÜVJP („varasemad ühismeetmed ja otsused“) ja nõukogu otsuste rakendamise jätkusuutlikkus ja tõhusus ning ta on pühendunud andma täiendavat toetust eesmärgiga võtta vastu IAEA 2018.–2021. aasta tuumajulgeoleku kava. Tegevus kooskõlastatakse ELi keemilise, bioloogilise, radioloogilise ja tuumavaldkonna (KBRT) tippkeskustega ning viiakse ellu muid algatusi ja programme, et vältida tegevuse dubleerimist ja saavutada maksimaalne kulutõhusus ja jätkuv riskide vähenemine. |
| --- | --- |

(12)

Liit on pühendunud tuumajulgeoleku tugevdamisele kogu maailmas ja on valmis jätkama sellega seoses kolmandate riikide toetamist. Euroopa Liit tervitab hiljutisi IAEA tuumajulgeoleku programmi tugevdamiseks tehtud samme ning samuti IAEA poolt 5.–9. detsembril 2016 korraldatavat rahvusvahelist tuumajulgeoleku konverentsi „Lubadused ja teod“. Euroopa Liidu eesmärk on säilitada IAEA tuumajulgeoleku kavade toetamiseks vastu võetud ühismeetmete 2004/495/ÜVJP, 2005/574/ÜVJP, 2006/418/ÜVJP, 2008/314/ÜVJP ja otsuse 2010/585/ÜVJP („varasemad ühismeetmed ja otsused“) ja nõukogu otsuste rakendamise jätkusuutlikkus ja tõhusus ning ta on pühendunud andma täiendavat toetust eesmärgiga võtta vastu IAEA 2018.–2021. aasta tuumajulgeoleku kava. Tegevus kooskõlastatakse ELi keemilise, bioloogilise, radioloogilise ja tuumavaldkonna (KBRT) tippkeskustega ning viiakse ellu muid algatusi ja programme, et vältida tegevuse dubleerimist ja saavutada maksimaalne kulutõhusus ja jätkuv riskide vähenemine.

| (13) | Käesoleva otsuse tehniline rakendamine tuleks teha ülesandeks IAEA-le, kes saaks tuumajulgeoleku valdkonnas omatavate pikaajaliste ja laialdaselt tunnustatud eriteadmiste alusel oluliselt tugevdada asjaomast suutlikkust sihtriikides. Euroopa Liidu toetatavaid projekte saab rahastada üksnes IAEA tuumajulgeoleku fondi vabatahtlikult makstavate panuste kaudu. Nendel Euroopa Liidu makstavatel panustel on määrav tähtsus selleks, et võimaldada IAEA-l täita juhtivat rolli tuumajulgeoleku valdkonnas, toetades riikide jõupingutusi oma tuumajulgeolekualaste kohustuste täitmisel. |
| --- | --- |

(13)

Käesoleva otsuse tehniline rakendamine tuleks teha ülesandeks IAEA-le, kes saaks tuumajulgeoleku valdkonnas omatavate pikaajaliste ja laialdaselt tunnustatud eriteadmiste alusel oluliselt tugevdada asjaomast suutlikkust sihtriikides. Euroopa Liidu toetatavaid projekte saab rahastada üksnes IAEA tuumajulgeoleku fondi vabatahtlikult makstavate panuste kaudu. Nendel Euroopa Liidu makstavatel panustel on määrav tähtsus selleks, et võimaldada IAEA-l täita juhtivat rolli tuumajulgeoleku valdkonnas, toetades riikide jõupingutusi oma tuumajulgeolekualaste kohustuste täitmisel.

| (14) | Kinnitades, et vastutus tuumajulgeoleku eest riigis on täielikult selle riigi kanda, |
| --- | --- |

(14)

Kinnitades, et vastutus tuumajulgeoleku eest riigis on täielikult selle riigi kanda,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

Artikkel 1

1.   Strateegia teatavate elementide kohese ja praktilise rakendamise eesmärgil toetab liit IAEA tegevust tuumajulgeoleku alal, et aidata kaasa järgmiste eesmärkide saavutamisele:

| a) | teha edusamme massihävitusrelvade leviku vastaste ja tuumajulgeolekut käsitlevate rahvusvaheliste õigusaktide ülemaailmse kohaldamise alal; |
| --- | --- |

a)

teha edusamme massihävitusrelvade leviku vastaste ja tuumajulgeolekut käsitlevate rahvusvaheliste õigusaktide ülemaailmse kohaldamise alal;

| b) | anda riikidele abi kohaliku tehnilise, teadusliku ja inimressursside alase suutlikkuse loomiseks, mis on vajalik tõhusa ja jätkusuutliku tuumajulgeoleku jaoks; |
| --- | --- |

b)

anda riikidele abi kohaliku tehnilise, teadusliku ja inimressursside alase suutlikkuse loomiseks, mis on vajalik tõhusa ja jätkusuutliku tuumajulgeoleku jaoks;

| c) | tugevdada suutlikkust hoida ära kuritegusid või tahtlikult toimepandud tegusid, milleks puudus luba, mis on seotud regulatiivse kontrolliga hõlmamata tuuma- või muu radioaktiivse materjaliga, neid avastada, neile reageerida ja kaitsta inimesi, vara, keskkonda ja ühiskonda nende eest; |
| --- | --- |

c)

tugevdada suutlikkust hoida ära kuritegusid või tahtlikult toimepandud tegusid, milleks puudus luba, mis on seotud regulatiivse kontrolliga hõlmamata tuuma- või muu radioaktiivse materjaliga, neid avastada, neile reageerida ja kaitsta inimesi, vara, keskkonda ja ühiskonda nende eest;

| d) | tõhustada tuumamaterjali ja muu radioaktiivse materjali salakaubaveo avastamist ja sellele reageerimist; |
| --- | --- |

d)

tõhustada tuumamaterjali ja muu radioaktiivse materjali salakaubaveo avastamist ja sellele reageerimist;

| e) | panustada infotehnoloogia turvalisusse tuumavaldkonnas; |
| --- | --- |

e)

panustada infotehnoloogia turvalisusse tuumavaldkonnas;

| f) | tugevdada radioaktiivsete kiirgusallikate julgeolekut, viia need turvalisse ja ohutusse hoidlasse abi vajavates riikides, sealhulgas viia need tagasi päritoluriiki või tarnijale; |
| --- | --- |

f)

tugevdada radioaktiivsete kiirgusallikate julgeolekut, viia need turvalisse ja ohutusse hoidlasse abi vajavates riikides, sealhulgas viia need tagasi päritoluriiki või tarnijale;

| g) | tõhustada tuumamaterjali ja muu radioaktiivse materjali füüsilist kaitset. |
| --- | --- |

g)

tõhustada tuumamaterjali ja muu radioaktiivse materjali füüsilist kaitset.

2.   Projektide eesmärk on:

| a) | varasemate ühismeetmete ja otsuste alusel antud toetuse jätkusuutlikkuse ja tõhususe tagamine; |
| --- | --- |

a)

varasemate ühismeetmete ja otsuste alusel antud toetuse jätkusuutlikkuse ja tõhususe tagamine;

| b) | riikide riigisiseste tuumajulgeoleku toetusinfrastruktuuride tugevdamine; |
| --- | --- |

b)

riikide riigisiseste tuumajulgeoleku toetusinfrastruktuuride tugevdamine;

| c) | riikide õigusliku ja reguleeriva raamistiku tugevdamine; |
| --- | --- |

c)

riikide õigusliku ja reguleeriva raamistiku tugevdamine;

| d) | tuumajulgeolekusüsteemide ning tuumamaterjalide ja muude radioaktiivsete materjalide suhtes võetavate meetmete tugevdamine; |
| --- | --- |

d)

tuumajulgeolekusüsteemide ning tuumamaterjalide ja muude radioaktiivsete materjalide suhtes võetavate meetmete tugevdamine;

| e) | riikide institutsioonilise struktuuri ja suutlikkuse tugevdamine regulatiivse kontrolliga hõlmamata tuumamaterjalide ja radioaktiivsete materjalide kontrollimiseks; |
| --- | --- |

e)

riikide institutsioonilise struktuuri ja suutlikkuse tugevdamine regulatiivse kontrolliga hõlmamata tuumamaterjalide ja radioaktiivsete materjalide kontrollimiseks;

| f) | riikide küberkuritegevusele reageerimise ja vastupanu võime tugevdamine ning tuumajulgeolekule selle poolt avaldatava mõju leevendamine; |
| --- | --- |

f)

riikide küberkuritegevusele reageerimise ja vastupanu võime tugevdamine ning tuumajulgeolekule selle poolt avaldatava mõju leevendamine;

| g) | suutlikkuse suurendamine hariduse ja koolituse alal tuumajulgeoleku valdkonnas; |
| --- | --- |

g)

suutlikkuse suurendamine hariduse ja koolituse alal tuumajulgeoleku valdkonnas;

| h) | suunatud ja jätkuva toetuse tagamine tuumamaterjali füüsilise kaitse konventsiooni muudatuse rakendamiseks ja ülemaailmseks kohaldamiseks. |
| --- | --- |

h)

suunatud ja jätkuva toetuse tagamine tuumamaterjali füüsilise kaitse konventsiooni muudatuse rakendamiseks ja ülemaailmseks kohaldamiseks.

3.   Otsuse vastuvõtmiseks tehtavad ettevalmistused põhinevad IAEA-le juba kättesaadaval teabel ning eelmiste ühismeetmete ja otsuste kohaselt täidetud ülesannete tulemustel.

4.   Projektide üksikasjalik kirjeldus on esitatud lisas. Sihtriikide loetelu põhineb vajaduste määratlemisel pärast puudujääkide analüüsimist, mida on kajastatud olemasolevates integreeritud tuumajulgeoleku toetamise kavades või põhineb IAEA sekretariaadi heakskiidetud ettepanekul. Kasusaavate riikide ja allpiirkondade loetelu peaksid koostama liidu liikmesriigid, konsulteerides IAEAga.

Artikkel 2

1.   Käesoleva otsuse rakendamise eest vastutab liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrge esindaja (edaspidi „kõrge esindaja“).

2.   Artikli 1 lõikes 2 nimetatud projektid viib läbi IAEA, kes tegutseb rakendusüksuse rollis. IAEA täidab oma ülesandeid kõrge esindaja vastutusel. Sel eesmärgil sõlmib kõrge esindaja IAEAga vajalikud kokkulepped.

Artikkel 3

1.   Artikli 1 lõikes 2 osutatud projektide rakendamise lähtesummaks on 9 361 204, 23 eurot.

2.   Kulutusi, mida rahastatakse lõikes 1 sätestatud summast, hallatakse vastavalt liidu eelarve suhtes kohaldatavatele menetlustele ja eeskirjadele.

3.   Komisjon valvab lõikes 1 osutatud kulutuste nõuetekohase haldamise järele. Sel eesmärgil sõlmib komisjon IAEAga rahastamislepingu. Rahastamislepingus sätestatakse, et IAEA tagab liidu rahalise abi nähtavuse, mis vastab selle suurusele.

4.   Komisjon püüab sõlmida lõikes 3 osutatud rahastamislepingu niipea kui võimalik pärast käesoleva otsuse jõustumist. Komisjon teavitab nõukogu nimetatud protsessis esilekerkinud raskustest ja rahastamislepingu sõlmimise kuupäevast.

Artikkel 4

1.   Kõrge esindaja esitab nõukogule IAEA poolt korrapäraselt koostatavatele aruannetele tuginedes aruande käesoleva otsuse rakendamise kohta. Nimetatud aruanded on nõukogu tehtava hindamise aluseks.

2.   Komisjon esitab teavet artikli 1 lõikes 2 nimetatud projektide rakendamise finantsaspektide kohta.

Artikkel 5

1.   Käesolev otsus jõustub selle vastuvõtmise päeval.

2.   Otsuse kehtivus lõpeb 36 kuud pärast komisjoni ja IAEA vahelise rahastamislepingu sõlmimise kuupäeva või 12 kuud pärast lepingu vastuvõtmist, kui rahastamislepingut ei ole sõlmitud enne seda kuupäeva.

Brüssel, 21. detsember 2016

Nõukogu nimel

eesistuja

M. LAJČÁK

---

(1)  Nõukogu 17. novembri 2003. aasta ühine seisukoht 2003/805/ÜVJP massihävitusrelvade ja nende kandevahendite leviku tõkestamist käsitlevate mitmepoolsete lepingute ülemaailmse kohaldamise ja tugevdamise kohta (ELT L 302, 20.11.2003, lk 34).

1

(2)  Nõukogu 17. mai 2004. aasta ühismeede 2004/495/ÜVJP IAEA tegevuse toetamise kohta tuumajulgeoleku programmi alusel ja massihävitusrelvade leviku vastase EL strateegia rakendamise raames (ELT L 182, 19.5.2004, lk 46).

2

(3)  Nõukogu 18. juuli 2005. aasta ühismeede 2005/574/ÜVJP IAEA tegevuse toetamise kohta tuumajulgeoleku- ja vastavustõendamise alal ja massihävitusrelvade leviku vastase ELi strateegia rakendamise raames (ELT L 193, 23.7.2005, lk 44).

3

(4)  Nõukogu 12. juuni 2006. aasta ühismeede 2006/418/ÜVJP IAEA tegevuse toetamise kohta tuumajulgeoleku ja vastavustõendamise valdkonnas ning massihävitusrelvade leviku vastase ELi strateegia rakendamisel (ELT L 165, 17.6.2006, lk 20).

4

(5)  Nõukogu 14. aprilli 2008. aasta ühismeede 2008/314/ÜVJP IAEA tegevuse toetamise kohta tuumajulgeoleku ja vastavustõendamise valdkonnas ning massihävitusrelvade leviku vastase ELi strateegia rakendamisel (ELT L 107, 17.4.2008, lk 62).

5

(6)  Nõukogu 27. septembri 2010. aasta otsus 2010/585/ÜVJP IAEA tegevuse toetamise kohta tuumajulgeoleku ja vastavustõendamise valdkonnas ning massihävitusrelvade leviku vastase ELi strateegia rakendamisel (ELT L 259, 1.10.2010, lk 10).

6

(7)  Nõukogu 21. oktoobri 2013. aasta otsus 2013/517/ÜVJP Euroopa Liidu toetuse kohta Rahvusvahelise Aatomienergiaagentuuri tegevusele tuumajulgeoleku ja vastavustõendamise valdkonnas ning massihävitusrelvade leviku vastase ELi strateegia rakendamisel (ELT L 281, 23.10.2013, lk 6).

7

---

LISA

Liidu toetus IAEA tegevusele tuumajulgeoleku valdkonnas massihävitusrelvade leviku vastase ELi strateegia rakendamisel

Toetust saavate riikide kõlblikkus ja valik

Käesoleva otsuse kohaselt toetuse saamiseks kõlblikud riigid on kõik IAEA liikmesriigid, kes vajavad toetust tuumajulgeoleku valdkonnas, sõltuvalt liidu poolt IAEA ettepaneku alusel tehtavast otsusest. IAEA võib teha ettepanekutes kirjalikult muudatusi, adresseerides need liidule ja tuues välja kavandatavate muudatuste põhjendused. Muudatused rakendatakse pärast seda, kui liit nendega nõustub. Toetust saavate riikide („kasusaavad riigid“) valimine vastavalt käesolevale nõukogu otsusele peaks põhinema IAEA-le juba kättesaadavatel hinnangutel ja andmetel, mis saadi ka varasemate nõukogu otsuste täitmisel ja konsulteerides asjakohaste nõukogu talitustega, eesmärgiga tagada meetme maksimaalne mõju. Tehakse tihedat koostööd tippkeskuste algatusega, Euroopa Komisjoni rahastatavate projektide ning muude algatuste ja programmidega, et vältida tegevuse dubleerimist ning saavutada maksimaalne kulutõhusus ja jätkuv riskide vähendamine; see koostöö toimub ELi keemilise, bioloogilise, radioloogilise ja tuumavaldkonna tippkeskuste algatuse juhatuse kohtumiste kaudu iga-aastaste Teadusuuringute Ühiskeskuse ja IAEA sekretariaadi kohtumiste ajal ning iga-aastase tuumajulgeoleku tugikeskuste täiskogu istungi raames. Vahendite kasutamine konkreetseks tegevuseks on kooskõlas liidui prioriteetidega ja selle puhul viiakse regulaarselt läbi eelnevaid konsulteerimisi. Mõned tegevused, nagu piirkondlikud kursused ja rahvusvahelised kursused korraldatakse riikides, mis ei ole kasusaavad riigid. See kujutab endast vastuvõtva riigi panust IAEA tegevusse.

Iga projekt hõlmab võimalike kasusaavate riikide loetelu, mille liit ja IAEA on omavahel kokku leppinud. Projektid rakendatakse nende piirkondade valitud riikides ja need hõlmavad tegevusi järgmistes valdkondades:

| 1) | varasemate ühismeetmete ja otsustega antud toetuse jätkusuutlikkus ja tõhusus; |
| --- | --- |

1)

varasemate ühismeetmete ja otsustega antud toetuse jätkusuutlikkus ja tõhusus;

| 2) | siseriiklike tuumajulgeoleku toetusinfrastruktuuride tugevdamine; |
| --- | --- |

2)

siseriiklike tuumajulgeoleku toetusinfrastruktuuride tugevdamine;

| 3) | riikide õigusliku ja reguleeriva raamistiku tugevdamine; |
| --- | --- |

3)

riikide õigusliku ja reguleeriva raamistiku tugevdamine;

| 4) | tuumajulgeolekusüsteemide ning tuumamaterjalide ja muude radioaktiivsete materjalide suhtes võetavate meetmete tugevdamine; |
| --- | --- |

4)

tuumajulgeolekusüsteemide ning tuumamaterjalide ja muude radioaktiivsete materjalide suhtes võetavate meetmete tugevdamine;

| 5) | riikide institutsioonilise struktuuri ja suutlikkuse tugevdamine regulatiivse kontrolliga hõlmamata tuumamaterjalide ja radioaktiivsete materjalide üle kontrolli teostamiseks; |
| --- | --- |

5)

riikide institutsioonilise struktuuri ja suutlikkuse tugevdamine regulatiivse kontrolliga hõlmamata tuumamaterjalide ja radioaktiivsete materjalide üle kontrolli teostamiseks;

| 6) | riikide küberkuritegevusele reageerimise ja vastupanu võime tugevdamine ning riikide ja tuumajulgeolekule selle poolt avaldatava mõju leevendamine; |
| --- | --- |

6)

riikide küberkuritegevusele reageerimise ja vastupanu võime tugevdamine ning riikide ja tuumajulgeolekule selle poolt avaldatava mõju leevendamine;

| 7) | radioaktiivsete kiirgusallikate julgeoleku küsimuse käsitlemine kiirgusallika tagasiviimisega päritoluriiki; |
| --- | --- |

7)

radioaktiivsete kiirgusallikate julgeoleku küsimuse käsitlemine kiirgusallika tagasiviimisega päritoluriiki;

| 8) | ennetus- ja kaitsemeetmeid siseohtude vastu ning tuumamaterjali arvestus ja kontroll. |
| --- | --- |

8)

ennetus- ja kaitsemeetmeid siseohtude vastu ning tuumamaterjali arvestus ja kontroll.

I.   PROJEKTID

Projekt 1

Tuumamaterjali füüsilise kaitse konventsiooni muudatuse rakendamise toetus

Tuumamaterjali füüsilise kaitse konventsiooni muudatus („konventsiooni muudatus“) jõustus 8. mail 2016. See loob riikide jaoks õigusliku kohustuse luua, rakendada ja alal hoida asjakohast füüsilise kaitse korda, mis põhineb 12 aluspõhimõttele, mida kohaldatakse nende jurisdiktsioonis oleva rahuotstarbelises riigisiseses kasutuses oleva tuumamaterjali ja -rajatiste ning sellise tuumamaterjali ladustamise ja transpordi suhtes. Projekti keskmes on tuumamaterjali füüsilise kaitse konventsiooni muudatuse rakendamine, sellega seotud suutlikkuse suurendamine ja selle ülemaailmne kohaldamine. Sellega kehtestatakse osalisriikidele õiguslik kohustus kaitsta rahuotstarbelises riigisiseses kasutuses olevat tuumamaterjali ja -rajatisi ning ladustamist ja transporti ning nähakse selles ette laiendatud koostöö riikide vahel seoses meetmete kiire võtmisega varastatud või kadunud tuumamaterjali leidmiseks ja tagasivõtmiseks, sabotaažiakti radioloogiliste tagajärgede leevendamist ning seonduvate õigusrikkumiste ennetamist ja nende vastu võitlemist.

Projekti eesmärgid:

| — | toetada konventsiooni muudatuse rakendamist; |
| --- | --- |

—

toetada konventsiooni muudatuse rakendamist;

| — | tugevdada riiklikku õiguslikku ja reguleerivat raamistikku ja samuti riikide suutlikkust arendada piirkondlikku parimate tavade alast teabevahetust, kuivõrd see puudutab kõiki asutusi, mis tegutsevad regulatiivse kontrolli alla kuuluvate ning mittekuuluvate tuumamaterjalide julgeoleku valdkonnas; |
| --- | --- |

—

tugevdada riiklikku õiguslikku ja reguleerivat raamistikku ja samuti riikide suutlikkust arendada piirkondlikku parimate tavade alast teabevahetust, kuivõrd see puudutab kõiki asutusi, mis tegutsevad regulatiivse kontrolli alla kuuluvate ning mittekuuluvate tuumamaterjalide julgeoleku valdkonnas;

| — | anda riikidele kulutõhusad vahendid, et aidata neil täita riiklikud, piirkondlikud ja rahvusvahelised kohustused ning jõustada siduvad ja rahvusvahelised õigusaktid; |
| --- | --- |

—

anda riikidele kulutõhusad vahendid, et aidata neil täita riiklikud, piirkondlikud ja rahvusvahelised kohustused ning jõustada siduvad ja rahvusvahelised õigusaktid;

| — | tugevdada edasist rahvusvahelist koostööd, et kehtestada kooskõlas iga riigi õiguse ja konventsiooni muudatusega tõhusad meetmed tuumamaterjali ja tuumarajatiste füüsilise kaitse tagamiseks. |
| --- | --- |

—

tugevdada edasist rahvusvahelist koostööd, et kehtestada kooskõlas iga riigi õiguse ja konventsiooni muudatusega tõhusad meetmed tuumamaterjali ja tuumarajatiste füüsilise kaitse tagamiseks.

Projekti kirjeldus:

| — | konkreetsete meetmetena sõnastatakse tegevused, mis on kümnes riigis kindlaks määratud INSSPs seoses konventsiooni muudatuse kohaste kohustuste rakendamisega. Määratakse kindlaks vahe-eesmärgid, mille abil käsitleda asjakohaseid küsimusi, et leida riigi jaoks jätkusuutlikud lahendused riikliku tuumajulgeolekuga seotud korra tugevdamiseks. Kokkulepitud ajakavad ja kohustused tagavad kavade ulatusliku rakendamise; |
| --- | --- |

—

konkreetsete meetmetena sõnastatakse tegevused, mis on kümnes riigis kindlaks määratud INSSPs seoses konventsiooni muudatuse kohaste kohustuste rakendamisega. Määratakse kindlaks vahe-eesmärgid, mille abil käsitleda asjakohaseid küsimusi, et leida riigi jaoks jätkusuutlikud lahendused riikliku tuumajulgeolekuga seotud korra tugevdamiseks. Kokkulepitud ajakavad ja kohustused tagavad kavade ulatusliku rakendamise;

| — | õppematerjalide läbivaatamine: osalejate paremaks arusaamiseks tuleb välja töötada uued õppeharjutused. |
| --- | --- |

—

õppematerjalide läbivaatamine: osalejate paremaks arusaamiseks tuleb välja töötada uued õppeharjutused.

Projekti oodatavad tulemused:

| — | riikide suurenenud suutlikkus täita oma kohustusi, mis tulenevad konventsiooni muudatusest; |
| --- | --- |

—

riikide suurenenud suutlikkus täita oma kohustusi, mis tulenevad konventsiooni muudatusest;

| — | füüsilise kaitse reguleeriva raamistiku edasiarendamise ja täiendamise algus; |
| --- | --- |

—

füüsilise kaitse reguleeriva raamistiku edasiarendamise ja täiendamise algus;

| — | juhenddokumendi väljatöötamine, mida riigid kasutavad siseriikliku suutlikkuse arendamiseks, et tuumarajatisi reguleerida, läbi vaadata ja hinnata ning inspekteerida tuumajulgeoleku tagamiseks tuumarajatise olelusringi jooksul. |
| --- | --- |

—

juhenddokumendi väljatöötamine, mida riigid kasutavad siseriikliku suutlikkuse arendamiseks, et tuumarajatisi reguleerida, läbi vaadata ja hinnata ning inspekteerida tuumajulgeoleku tagamiseks tuumarajatise olelusringi jooksul.

Projekt 2

Jätkusuutlikud projektid

Kavandatavad jätkusuutlikud projektid tuginevad avastamisarhitektuuri raamistiku osas tehtud intensiivsel tööl, mida rahastatakse otsuse 2013/517/ÜVJP alusel. See tuleneb varasemate ühismeetmete ja otsuste neljast mõju hindamise missioonist, mida tehti Kuubas, Indoneesias, Jordaanias, Liibanonis, Malaisias ja Vietnamis. Need kuus riiki taotlesid oma integreeritud tuumajulgeoleku toetamise kavades IAEA toetust käesolevale projektile.

Projektiga soovitakse pakkuda vahendeid „tuumajulgeoleku avastamisarhitektuuri“ toetamiseks, s.o tuumajulgeolekusüsteemide ja -meetmete integreeritud kogum, mis põhineb asjakohasel õiguslikul ja reguleerival raamistikul, mida on vaja selleks, et rakendada väljaspool regulatiivset kontrolli oleva tuuma- ja muu radioaktiivse materjali avastamise riiklikku strateegiat. Kavandatavad projektid on kooskõlas abiga, mida liit annab juba praegu seoses selliste detektorite tarnimisega nagu kiirguse väravdetektorid ja käsiseadmed.

2.1.   Hooldusalase väljaõppe vahendid

Projekti eesmärgid:

| — | anda riikidele abi kohaliku tehnilise ja teadusliku toe kättesaadavuse tagamisel ning inimressursside arendamisel, mis on vajalik tõhusa ja jätkusuutliku tuumajulgeoleku jaoks; |
| --- | --- |

—

anda riikidele abi kohaliku tehnilise ja teadusliku toe kättesaadavuse tagamisel ning inimressursside arendamisel, mis on vajalik tõhusa ja jätkusuutliku tuumajulgeoleku jaoks;

| — | tagada liidu antud seadmete optimaalne kasutus ja õige hooldus kogu nende olelusringi jooksul. |
| --- | --- |

—

tagada liidu antud seadmete optimaalne kasutus ja õige hooldus kogu nende olelusringi jooksul.

Projekti kirjeldus:

| — | õige hooldus on oluline faktor, mis aitab avastada vargust, sabotaaži, loata juurdepääsu, ebaseaduslikku üleandmist või muid pahatahtlikke akte, mis on seotud tuumamaterjalide, muude radioaktiivsete materjalide või nendega seotud rajatistega, ning kõnealuste juhtumite korral sekkuda. Töötatakse välja detektorite (kiirguse väravdetektorid ja käsiseadmed) hooldamisega seotud õppevahendid. Lisaks seadmete õige kasutamise õpetamisele töötatakse nende hooldamisega seotud eriväljaõppe jaoks spetsiaalselt välja seadmete maketid; |
| --- | --- |

—

õige hooldus on oluline faktor, mis aitab avastada vargust, sabotaaži, loata juurdepääsu, ebaseaduslikku üleandmist või muid pahatahtlikke akte, mis on seotud tuumamaterjalide, muude radioaktiivsete materjalide või nendega seotud rajatistega, ning kõnealuste juhtumite korral sekkuda. Töötatakse välja detektorite (kiirguse väravdetektorid ja käsiseadmed) hooldamisega seotud õppevahendid. Lisaks seadmete õige kasutamise õpetamisele töötatakse nende hooldamisega seotud eriväljaõppe jaoks spetsiaalselt välja seadmete maketid;

| — | detektorite hooldusega seotud väljaõpe. |
| --- | --- |

—

detektorite hooldusega seotud väljaõpe.

Projekti oodatavad tulemused:

| — | IAEA toetuse andmise jätkumine avastamisarhitektuuri raamistiku rakendamiseks; |
| --- | --- |

—

IAEA toetuse andmise jätkumine avastamisarhitektuuri raamistiku rakendamiseks;

| — | õppematerjalide kättesaadavuse ja kasutamise tagamine, et jätkata väljaõppe andmist kõigile asjaomastele uutele töötajatele; õppematerjalide prototüübid antakse liidu liikmesriikidele massihävitusrelvade leviku tõkestamise töörühma (CONOP) kaudu; |
| --- | --- |

—

õppematerjalide kättesaadavuse ja kasutamise tagamine, et jätkata väljaõppe andmist kõigile asjaomastele uutele töötajatele; õppematerjalide prototüübid antakse liidu liikmesriikidele massihävitusrelvade leviku tõkestamise töörühma (CONOP) kaudu;

| — | tagada, et kasusaajate riikide asutused suudavad detektoreid võimalikult kaua töös hoida. |
| --- | --- |

—

tagada, et kasusaajate riikide asutused suudavad detektoreid võimalikult kaua töös hoida.

2.2.   Reguleerivate asutuste kasutatav tarkvara

Teave on kiirguse väravdetektorite tõhusaks toimimiseks äärmiselt tähtis. Ühiste andmevormingute ja katseprotokollide väljatöötamine muudab võimalikuks tõhusa sidepidamise mitme käitaja vahel. Erinevatelt käitajatelt pärinevate detektorite (nagu kiirguse väravdetektorite) andmete ühendamine teabevõrkudesse on tõhusa üldise avastamise süsteemi väljatöötamisel oluline element. See projekt võib aidata riikidel märkimisväärselt parandada oma tegevuse tulemuslikkust, integreerides avastamise süsteemid riiklikesse andmete jagamise võrgustikesse. Teabe jagamine asukoha ja käitajate vahel võib vähendada korduvaid kontrolle ja lahendada kiiresti paljude passiivsete detektorsüsteemidega seotud süütud ja valehäired.

Selle projektiga rakendataks tarkvaraliste vahendite abil integreeritud süsteem, et parandada analüüsiprotsessi ja anda soovitusi asjakohaste seadmete kohta. Tagasiside võimalus reguleerivalt asutuselt kohalikku kiirguse väravandurjaama suurendab süsteemi tõhusust ja toetab eesliini ametnike tööd.

Projekti eesmärgid:

| — | anda riikidele abi kohaliku tehnilise ja teadusliku toe kättesaadavuse tagamisel ning inimressursside arendamisel, mis on vajalik tõhusa ja jätkusuutliku tuumajulgeoleku jaoks; |
| --- | --- |

—

anda riikidele abi kohaliku tehnilise ja teadusliku toe kättesaadavuse tagamisel ning inimressursside arendamisel, mis on vajalik tõhusa ja jätkusuutliku tuumajulgeoleku jaoks;

| — | ühtlustada häirete andmed, muutes need erinevate seadmetarnijate vahel võrreldavaks. |
| --- | --- |

—

ühtlustada häirete andmed, muutes need erinevate seadmetarnijate vahel võrreldavaks.

Projekti kirjeldus:

| — | aidata reguleerivatel asutustel ühendada andmeid ja ühtlustada häiretarkvara, et nad võrdleksid erinevatest allikatest pärinevaid andmeid ja tagaksid, et regulatiivsete otsuste tegemine põhineb õigel teabel; |
| --- | --- |

—

aidata reguleerivatel asutustel ühendada andmeid ja ühtlustada häiretarkvara, et nad võrdleksid erinevatest allikatest pärinevaid andmeid ja tagaksid, et regulatiivsete otsuste tegemine põhineb õigel teabel;

| — | katsevahend antakse üle iga riigi sidusrühmadele, kes neid ka katsetavad. Nad viivad eksperdimissioonide abil IAEA toetusel läbi katse reaalsetes tingimustes. Õppevahendi kohta koostatakse katsearuanne ja see lisatakse lõpparuandesse. Reguleerivalt asutuse tagasiside kohalikku kiirguse väravandurjaama suurendab süsteemi ja eesliini ametnike töö tõhusust. |
| --- | --- |

—

katsevahend antakse üle iga riigi sidusrühmadele, kes neid ka katsetavad. Nad viivad eksperdimissioonide abil IAEA toetusel läbi katse reaalsetes tingimustes. Õppevahendi kohta koostatakse katsearuanne ja see lisatakse lõpparuandesse. Reguleerivalt asutuse tagasiside kohalikku kiirguse väravandurjaama suurendab süsteemi ja eesliini ametnike töö tõhusust.

Projekti oodatavad tulemused:

| — | lisada väljatöötatud süsteemi õppemoodul ja valehäirete interaktiivne ekspertsüsteem. Prototüüp antakse üle iga riigi sidusrühmadele, kes neid ka katsetavad. Väljatöötatud süsteemi õppemoodul lisatakse süsteemi ja valehäirete interaktiivsesse ekspertsüsteemi. Õppevahendi kohta koostatakse eraldi katsearuanne ja see saadetakse komisjonile. Prototüübi materjalid antakse liidu liikmesriikidele CONOPi kaudu; |
| --- | --- |

—

lisada väljatöötatud süsteemi õppemoodul ja valehäirete interaktiivne ekspertsüsteem. Prototüüp antakse üle iga riigi sidusrühmadele, kes neid ka katsetavad. Väljatöötatud süsteemi õppemoodul lisatakse süsteemi ja valehäirete interaktiivsesse ekspertsüsteemi. Õppevahendi kohta koostatakse eraldi katsearuanne ja see saadetakse komisjonile. Prototüübi materjalid antakse liidu liikmesriikidele CONOPi kaudu;

| — | viia ühes liikmesriigis läbi „proovikatse“, tehakse analüüs ja katse tulemuste aruande põhjal formuleeritakse vajaduse korral nõuded muudatuste tegemiseks; |
| --- | --- |

—

viia ühes liikmesriigis läbi „proovikatse“, tehakse analüüs ja katse tulemuste aruande põhjal formuleeritakse vajaduse korral nõuded muudatuste tegemiseks;

| — | viia reguleerivas asutuses ja seejärel reguleerivate asutuste vahel läbi piirkondliku ja rahvusvahelise koostöö ühtlustamine tuuma- ja muu radioaktiivse materjali avastamiseks ja sellele reageerimiseks; |
| --- | --- |

—

viia reguleerivas asutuses ja seejärel reguleerivate asutuste vahel läbi piirkondliku ja rahvusvahelise koostöö ühtlustamine tuuma- ja muu radioaktiivse materjali avastamiseks ja sellele reageerimiseks;

| — | käitada ühes riigis üht toimivat prototüüpi; |
| --- | --- |

—

käitada ühes riigis üht toimivat prototüüpi;

| — | lisada kiirguse väravdetektorite tulevaste hangete protokolli tarkvara käsitlevad konkreetsed nõuded. |
| --- | --- |

—

lisada kiirguse väravdetektorite tulevaste hangete protokolli tarkvara käsitlevad konkreetsed nõuded.

Projekt 3

Tuumajulgeoleku suurendamine, keskendudes piirkondlikult ELi naabruses asuvatele riikidele ja Ladina-Ameerika riikidele

Selle projekti eesmärgiks on suurendada riikide suutlikkust töötada välja ja koostada õigus- ja reguleeriv raamistik ning suurendada IAEA liikmesriikide võimet luua terviklik riikliku tuumajulgeoleku kord. Euroopa Liit on Sahara-taguses Aafrikas algatanud piirkondliku projekti, mis käsitleb uraani tootmise ja transpordi ohutust, julgeolekut ja sellega seotud kaitsemeetmeid ning radioaktiivsete kiirgusallikate ohutut haldamist. Kõnealuse projekti raames arendatakse samasuguseid tuumajulgeolekuga seotud tegevusi, nagu on välja pakutud käesolevas projektis. Sellepärast on IAEA jaoks kasulikud liidu projekti raames antud tagasiside ja selle projekti tulemused seoses tegevuste täieliku või osalise rakendamisega asjaomastes piirkondades. Programm on kooskõlas IAEA peakonverentsi 10. resolutsiooni (GC/RES/10) 13. punktiga, milles sekretariaati innustatakse hõlbustama tuumaohutuse ja -julgeoleku valdkonna kokkupuutepunktide koordineerimist. Osaleb kaks IAEA osakonda: NRSW (tuumaohutus) ja NSNS (tuumajulgeolek) seoses allpiirkondlikku suutlikkust käsitleva lähenemisviisiga.

3.1.   Tuumajulgeoleku suurendamine

Projekti eesmärk:

| — | suurendada riikide suutlikkust hoida ära kuritegusid või tahtlikult ja loata toimepandud tegusid, mis on seotud regulatiivse kontrolliga hõlmamata tuuma- või muu radioaktiivse materjaliga, neid tegusid avastada, neile reageerida ja kaitsta inimesi, vara, keskkonda ja ühiskonda nende eest, muu hulgas võimaluse korral piirkondlike suutlikkuse suurendamise alaste meetmete abil. |
| --- | --- |

—

suurendada riikide suutlikkust hoida ära kuritegusid või tahtlikult ja loata toimepandud tegusid, mis on seotud regulatiivse kontrolliga hõlmamata tuuma- või muu radioaktiivse materjaliga, neid tegusid avastada, neile reageerida ja kaitsta inimesi, vara, keskkonda ja ühiskonda nende eest, muu hulgas võimaluse korral piirkondlike suutlikkuse suurendamise alaste meetmete abil.

Projekti kirjeldus:

| — | konkreetsete meetmetena sõnatatakse tegevused, mis on kümnes riigis kindlaks määratud INSSPs seoses riikliku tuumajulgeoleku korra rakendamisega. Määratakse kindlaks vahe-eesmärgid, mille abil käsitletakse asjakohaseid küsimusi., et leida riigi jaoks kestlikke lahendusi tuumajulgeoleku valdkonnas. Kokkulepitud ajakava ja kohustused tagavad kavade täieliku rakendamise, kusjuures kavu rakendatakse pärast seda, kui neid on ristkontrollitud ELi KBRT tippkeskuste olemasolevate projektidega. |
| --- | --- |

—

konkreetsete meetmetena sõnatatakse tegevused, mis on kümnes riigis kindlaks määratud INSSPs seoses riikliku tuumajulgeoleku korra rakendamisega. Määratakse kindlaks vahe-eesmärgid, mille abil käsitletakse asjakohaseid küsimusi., et leida riigi jaoks kestlikke lahendusi tuumajulgeoleku valdkonnas. Kokkulepitud ajakava ja kohustused tagavad kavade täieliku rakendamise, kusjuures kavu rakendatakse pärast seda, kui neid on ristkontrollitud ELi KBRT tippkeskuste olemasolevate projektidega.

Projekti oodatavad tulemused:

| — | kasusaavate riikide riiklik suutlikkus suureneb. |
| --- | --- |

—

kasusaavate riikide riiklik suutlikkus suureneb.

3.2.   Tuumajulgeolekualase riikliku õigus- ja reguleeriva raamistiku tugevdamine

Projekti eesmärk:

| — | tugevdada riiklikku õiguslikku ja reguleerivat raamistikku ja samuti riikide suutlikkust arendada piirkondlikku parimate tavade alast teabevahetust, kuivõrd see puudutab kõiki asutusi, mis tegutsevad regulatiivse kontrolli alla kuuluvate või mittekuuluvate tuumamaterjalide ja teiste radioaktiivsete materjalidega seotud julgeoleku valdkonnas; |
| --- | --- |

—

tugevdada riiklikku õiguslikku ja reguleerivat raamistikku ja samuti riikide suutlikkust arendada piirkondlikku parimate tavade alast teabevahetust, kuivõrd see puudutab kõiki asutusi, mis tegutsevad regulatiivse kontrolli alla kuuluvate või mittekuuluvate tuumamaterjalide ja teiste radioaktiivsete materjalidega seotud julgeoleku valdkonnas;

| — | anda riikidele kulutõhusad vahendid, et aidata neil täita riiklikud, piirkondlikud ja rahvusvahelised kohustused, jõustada siduvad ja rahvusvahelised õigusaktid ning järgida mittesiduvatest õigusaktidest tulenevaid kohustusi. |
| --- | --- |

—

anda riikidele kulutõhusad vahendid, et aidata neil täita riiklikud, piirkondlikud ja rahvusvahelised kohustused, jõustada siduvad ja rahvusvahelised õigusaktid ning järgida mittesiduvatest õigusaktidest tulenevaid kohustusi.

Projekti kirjeldus:

| — | korraldatakse ekspertide missioone eesmärgiga teha kindlaks kehtivates õigusaktides esinevad lüngad; riikidel aidatakse vajaduse korral teha kohandusi, kasutades parimal viisil asjaomastes valdkondades kehtivaid Euroopa õigusakte; |
| --- | --- |

—

korraldatakse ekspertide missioone eesmärgiga teha kindlaks kehtivates õigusaktides esinevad lüngad; riikidel aidatakse vajaduse korral teha kohandusi, kasutades parimal viisil asjaomastes valdkondades kehtivaid Euroopa õigusakte;

| — | asjakohasel juhul kasutatakse koostoimet teiste rahvusvaheliste organisatsioonidega (nagu näiteks Maailma Tolliorganisatsioon); |
| --- | --- |

—

asjakohasel juhul kasutatakse koostoimet teiste rahvusvaheliste organisatsioonidega (nagu näiteks Maailma Tolliorganisatsioon);

| — | osalevates riikides korraldatakse arutelusid nende strateegiate teemal ning tagatakse toetus nende riikliku infrastruktuuri loomiseks; |
| --- | --- |

—

osalevates riikides korraldatakse arutelusid nende strateegiate teemal ning tagatakse toetus nende riikliku infrastruktuuri loomiseks;

| — | suurendatakse poliitiliste otsuste tegijate teadlikkust asjakohaste tuumajulgeolekut käsitlevate õigusaktide tähtsusest; |
| --- | --- |

—

suurendatakse poliitiliste otsuste tegijate teadlikkust asjakohaste tuumajulgeolekut käsitlevate õigusaktide tähtsusest;

| — | integreerimine asjaomaste riikide INSSPsse. |
| --- | --- |

—

integreerimine asjaomaste riikide INSSPsse.

Projekti oodatavad tulemused:

| — | abi riigi õigusaktide koostamisel; |
| --- | --- |

—

abi riigi õigusaktide koostamisel;

| — | vajaduse korral ajakohastatakse õigusakte; |
| --- | --- |

—

vajaduse korral ajakohastatakse õigusakte;

| — | koostatakse aruanne, milles tehakse kindlaks hetkeseis ja esitatakse soovitused asjaomase riigi õigus- ja reguleeriva raamistiku kohta; |
| --- | --- |

—

koostatakse aruanne, milles tehakse kindlaks hetkeseis ja esitatakse soovitused asjaomase riigi õigus- ja reguleeriva raamistiku kohta;

| — | riik võtab kohustuse soovitused ellu viia ja võtta kahe aasta pärast järelmeetmeid; |
| --- | --- |

—

riik võtab kohustuse soovitused ellu viia ja võtta kahe aasta pärast järelmeetmeid;

| — | sõnastatakse tulemused ja neid hinnatakse; |
| --- | --- |

—

sõnastatakse tulemused ja neid hinnatakse;

| — | saavutusi kajastatakse lõpparuandes. |
| --- | --- |

—

saavutusi kajastatakse lõpparuandes.

3.3.   Radioaktiivsete kiirgusallikate julgeolek

Projekti eesmärgid:

| — | tugevdada riigi regulatiivset infrastruktuuri radioaktiivsete kiirgusallikate, seonduvate rajatiste ja seonduva tegevusega, sealhulgas transpordiga, seotud julgeoleku tagamiseks; |
| --- | --- |

—

tugevdada riigi regulatiivset infrastruktuuri radioaktiivsete kiirgusallikate, seonduvate rajatiste ja seonduva tegevusega, sealhulgas transpordiga, seotud julgeoleku tagamiseks;

| — | luua asjakohasel juhul valitud riikides radioaktiivsete kiirgusallikate riiklikud registrid; |
| --- | --- |

—

luua asjakohasel juhul valitud riikides radioaktiivsete kiirgusallikate riiklikud registrid;

| — | teha riikidega koostööd eesmärgiga koostada ja rakendada riiklikud strateegiad, mis käsitlevad kasutusest kõrvaldatud kiirgusallikate haldamist, sealhulgas päritoluriiki või tarnijale tagasiviimist, kiirgusallikate ohutut ladustamist riigis enne lõppladustamist või eksporti ringlussevõtu/korduskasutamise või turvalise ladustamise eesmärgil (nagu on osutatud projektis 7). |
| --- | --- |

—

teha riikidega koostööd eesmärgiga koostada ja rakendada riiklikud strateegiad, mis käsitlevad kasutusest kõrvaldatud kiirgusallikate haldamist, sealhulgas päritoluriiki või tarnijale tagasiviimist, kiirgusallikate ohutut ladustamist riigis enne lõppladustamist või eksporti ringlussevõtu/korduskasutamise või turvalise ladustamise eesmärgil (nagu on osutatud projektis 7).

Projekti kirjeldus:

| | Tagatakse kiirgusallikatega seotud turvalisus, tehes järgmist:






  — | luuakse radioaktiivsete kiirgusallikate riiklik register ja rajatistes hinnatakse füüsilise kaitse süsteeme; |
| --- | --- | --- |

Tagatakse kiirgusallikatega seotud turvalisus, tehes järgmist:

—

luuakse radioaktiivsete kiirgusallikate riiklik register ja rajatistes hinnatakse füüsilise kaitse süsteeme;

| — | korraldatakse viis ekspertide missiooni, mille tulemusena koostatakse sünteesitud aruanne, milles kirjeldatakse hetkeolukorda ja antakse soovitusi. |
| --- | --- |

—

korraldatakse viis ekspertide missiooni, mille tulemusena koostatakse sünteesitud aruanne, milles kirjeldatakse hetkeolukorda ja antakse soovitusi.

| | Projekti oodatavad tulemused:






  — | missioonide järgselt koostatakse hindamisaruanded, milles tehakse kokkuvõte järeldustest seoses riikliku registriga ja/või füüsilise kaitse olukorraga rajatistes; |
| --- | --- | --- |

Projekti oodatavad tulemused:

—

missioonide järgselt koostatakse hindamisaruanded, milles tehakse kokkuvõte järeldustest seoses riikliku registriga ja/või füüsilise kaitse olukorraga rajatistes;

| — | kehtestatakse füüsilise kaitse meetmed rajatistes, kus kasutatakse või ladustatakse kõrgaktiivseid kiirgusallikaid; |
| --- | --- |

—

kehtestatakse füüsilise kaitse meetmed rajatistes, kus kasutatakse või ladustatakse kõrgaktiivseid kiirgusallikaid;

| — | seadmed reguleerivate asutuste toetamiseks riiklike ohutus- ja turvakontrollide läbiviimiseks rajatistes. |
| --- | --- |

—

seadmed reguleerivate asutuste toetamiseks riiklike ohutus- ja turvakontrollide läbiviimiseks rajatistes.

3.4.   Inimressursside arendamine

Projekti eesmärk:

Tugevdada riikide suutlikkust hoida ära kuritegusid või tahtlikult ja loata toimepandud tegusid, mis on seotud regulatiivse kontrolliga hõlmamata tuuma- või muu radioaktiivse materjaliga, neid avastada, neile reageerida ja kaitsta inimesi, vara, keskkonda ja ühiskonda nende eest, muu hulgas võimaluse korral piirkondlike inimressursside arendamise ja suutlikkuse suurendamise alaste meetmete abil.

Projekti kirjeldus:

| — | võttes nõuetekohaselt arvesse siiani tehtud sarnaseid jõupingutusi ja eesmärgiga tagada nende jätkumine, korraldatakse erialaseid täienduskursusi nende ülikoolide õppejõududele, kus kavatsetakse hakata rakendama kraadiõppe õppekavasid tuumajulgeoleku vallas, et õppejõududel oleks võimalik õpetada tuumajulgeoleku kultuuri oma õppeasutuses; |
| --- | --- |

—

võttes nõuetekohaselt arvesse siiani tehtud sarnaseid jõupingutusi ja eesmärgiga tagada nende jätkumine, korraldatakse erialaseid täienduskursusi nende ülikoolide õppejõududele, kus kavatsetakse hakata rakendama kraadiõppe õppekavasid tuumajulgeoleku vallas, et õppejõududel oleks võimalik õpetada tuumajulgeoleku kultuuri oma õppeasutuses;

| — | soodustatakse tuumajulgeoleku kultuuri alase koolituse pakkumist erinevatele erialasihtrühmadele piirkonnas asuvate tuumajulgeoleku koolitus- ja tugikeskuste või ELi KBRT tippkeskuste kaudu; |
| --- | --- |

—

soodustatakse tuumajulgeoleku kultuuri alase koolituse pakkumist erinevatele erialasihtrühmadele piirkonnas asuvate tuumajulgeoleku koolitus- ja tugikeskuste või ELi KBRT tippkeskuste kaudu;

| — | hariduse ja koolituse eesmärgil hangitakse eriseadmeid, näiteks tegelike eesliini ametnike poolt kasutatavaid detektoreid, et üliõpilased või koolitatavad saaksid neid käsitseda ja omandaksid vilumuse. |
| --- | --- |

—

hariduse ja koolituse eesmärgil hangitakse eriseadmeid, näiteks tegelike eesliini ametnike poolt kasutatavaid detektoreid, et üliõpilased või koolitatavad saaksid neid käsitseda ja omandaksid vilumuse.

Projekti oodatavad tulemused:

| — | iga erialase täienduskursuse raames saab vähemalt 15 õppejõudu koolituse hiljem kindlaks määrataval teemal (koostatakse koolituse läbinud õppejõudude nimekiri); |
| --- | --- |

—

iga erialase täienduskursuse raames saab vähemalt 15 õppejõudu koolituse hiljem kindlaks määrataval teemal (koostatakse koolituse läbinud õppejõudude nimekiri);

| — | piirkonnas asuvate tuumajulgeoleku koolitus- ja tugikeskuste kaudu viiakse läbi vähemalt kaks koolituskursust (koostatakse kursuste ja koolituse läbinud ametnike nimekiri); |
| --- | --- |

—

piirkonnas asuvate tuumajulgeoleku koolitus- ja tugikeskuste kaudu viiakse läbi vähemalt kaks koolituskursust (koostatakse kursuste ja koolituse läbinud ametnike nimekiri);

| — | erialastel täienduskursustel ja koolitustel tehakse kättesaadavaks õppe- ja koolitusmaterjalid (materjalid vaatavad üle ka liidu esindajad). |
| --- | --- |

—

erialastel täienduskursustel ja koolitustel tehakse kättesaadavaks õppe- ja koolitusmaterjalid (materjalid vaatavad üle ka liidu esindajad).

3.5.   Keskendumine Ladina-Ameerika riikidele

Keskendumine hispaaniakeelsete Ladina-Ameerika riikide toetamisele. Eesmärk on võimalikult palju tõlkida asjaomaseid dokumente hispaania keelde, et need riigid tegevuste tulemused paremini omandaksid.

3.5.1.   Haridusprogramm

Rahvusvaheline/piirkondlik tuumajulgeolekualane kool

Korraldatakse kahenädalane kursus, mis on suunatud arengumaadest pärit valdkonnaspetsialistidele, kellel on soovitavalt ühe- kuni kolmeaastane töökogemus, kes töötavad oma riigi asjakohases asutuses ja kelle vastutusvaldkond hõlmab teatavaid tuumajulgeoleku aspekte. Kandidaatidel peaks olema konkreetne ametikohast tingitud huvi omandada teadmisi tuumajulgeoleku vallas, kuid nende akadeemiline taust võib olla erinev. Kandideerima oodatakse eelkõige tuumajulgeoleku seisukohast olulist teaduslikku või tehnilist valdkonda esindavaid isikuid, näiteks tuumafüüsikuid, tuumainsenere või politolooge, või seotud valdkondade esindajaid.

See tegevus on kavas läbi viia Hispaanias hispaania ja inglise keeles. See on suunatud Ladina- ja Kesk-Ameerika riikidele. Õppekava põhineb teoreetilise füüsika rahvusvahelise keskuse poolt Itaalia valitsuse toel korraldatavates koolides kasutataval õppekaval.

Tuumajulgeoleku piirkondlik kool Kuubal

Punktis 3.5.1 kirjeldatud sisu ja materjal on aluseks tuumajulgeoleku piirkondliku kooli tegevusele Kuubal. Kool luuakse koostoimes tuumajulgeoleku tugikeskuse loomisega Kuubal. Kõnealust kooli on kavas hakata kasutama piirkondlikul tasandil ja selle abil kavatsetakse arendada Ladina-Ameerika riikides tuumajulgeolekualase hariduse andmist.

Projekti oodatavad tulemused:

| — | parandada piirkonnas arusaamist tuumajulgeoleku põhimõtetest. |
| --- | --- |

—

parandada piirkonnas arusaamist tuumajulgeoleku põhimõtetest.

3.5.2.   Regulatiivse kontrolliga hõlmamata materjaliga seotud tuumajulgeolekut käsitlevad järelmeetmed seoses varasemate ühismeetmete ja otsustega

Projekti eesmärk:

| — | tagada varasemate ühismeetmete ja otsuste alusel alustatud töö kestlikkus ning jätkata tuumajulgeoleku tõhustamist Ladina- ja Kesk-Ameerika riikides. |
| --- | --- |

—

tagada varasemate ühismeetmete ja otsuste alusel alustatud töö kestlikkus ning jätkata tuumajulgeoleku tõhustamist Ladina- ja Kesk-Ameerika riikides.

Projekti kirjeldus:

IAEA on saanud Ladina- ja Kesk-Ameerika riikides mitmeid abitaotlusi, mille täitmine tagaks varasemate ühismeetmete ja otsuste alusel alustatud töö kestlikkuse. Taotlused on kajastatud integreeritud tuumajulgeoleku toetamise kavas ning hõlmavad ekspertide missioone, eelkõige haiglatesse, õppuseid, riiklikke, piirkondlikke ja rahvusvahelisi kursuseid ning teatavate avastamisseadmete hankimist Argentinas ja Kuubal.

Projekti oodatavad tulemused:

| — | viia tegevused läbi kindlaks määratud riikides. |
| --- | --- |

—

viia tegevused läbi kindlaks määratud riikides.

3.6.   Regulatiivse kontrolliga hõlmamata materjali tuumajulgeolek ELi naabruses asuvates riikides

Projekti eesmärk:

| — | Korraldada ekspertide missioone, õppuseid, riiklikke/piirkondlikke/rahvusvahelisi kursuseid ja mõningaid avastamisseadmete hankeid Aserbaidžaanis, Jordaanias, Liibanonis, Marokos ja Ukrainas ning teistes ELi naaberriikides. |
| --- | --- |

—

Korraldada ekspertide missioone, õppuseid, riiklikke/piirkondlikke/rahvusvahelisi kursuseid ja mõningaid avastamisseadmete hankeid Aserbaidžaanis, Jordaanias, Liibanonis, Marokos ja Ukrainas ning teistes ELi naaberriikides.

Projekt 4

Arvutiturbe alase teadlikkuse suurendamine

IAEA tuumajulgeoleku osakond pakub integreeritud tegevusi, mille abil aidata riikidel riikliku tuumajulgeoleku kordade raames tagada arvutiturve ja seda suurendada. Selle projektiga toetatakse IAEA tegevusprogrammi eesmärgiga aidata riikidel parandada arvutiturvet nende tuumajulgeoleku alaste kordade raames.

Projekti eesmärk:

| — | IAEA püüab aidata suurendada teadlikkust ja anda riikidele juhiseid, kuidas parandada suutlikkust hoida ära teatavaid tuumajulgeolekut ohustavaid juhtumeid ja neile reageerida. Toetus on keskendatud selliste teabeturbealaste intsidentide ennetamisele ja avastamisele, mis võivad kas otseselt või kaudselt kahjustada tuumaohutust ja -julgeolekut, ning neile intsidentidele reageerimisele. |
| --- | --- |

—

IAEA püüab aidata suurendada teadlikkust ja anda riikidele juhiseid, kuidas parandada suutlikkust hoida ära teatavaid tuumajulgeolekut ohustavaid juhtumeid ja neile reageerida. Toetus on keskendatud selliste teabeturbealaste intsidentide ennetamisele ja avastamisele, mis võivad kas otseselt või kaudselt kahjustada tuumaohutust ja -julgeolekut, ning neile intsidentidele reageerimisele.

Projekti kirjeldus:

| — | toetatakse rahvusvahelist ja piirkondlikku koolitust ja haridust eesmärgiga suurendada teadlikkust seoses arvutiturbega ja suutlikkust; |
| --- | --- |

—

toetatakse rahvusvahelist ja piirkondlikku koolitust ja haridust eesmärgiga suurendada teadlikkust seoses arvutiturbega ja suutlikkust;

| — | toetatakse riigi suutlikkuse suurendamist teabe- ja arvutiturbe valdkonnas tuumajulgeoleku alaste kordade raames; |
| --- | --- |

—

toetatakse riigi suutlikkuse suurendamist teabe- ja arvutiturbe valdkonnas tuumajulgeoleku alaste kordade raames;

| — | korraldatakse ja soodustatakse ekspertide kohtumisi ja foorumeid eesmärgiga toetada teabevahetust ja arutelusid arvutiturbega seotud aktuaalsetel teemadel; |
| --- | --- |

—

korraldatakse ja soodustatakse ekspertide kohtumisi ja foorumeid eesmärgiga toetada teabevahetust ja arutelusid arvutiturbega seotud aktuaalsetel teemadel;

| — | toetatakse IAEA rahvusvahelist konverentsi/sümpoosioni, mis käsitleb arvutiturvet tuumasektoris 2019. aastal (IAEA peakorterites). |
| --- | --- |

—

toetatakse IAEA rahvusvahelist konverentsi/sümpoosioni, mis käsitleb arvutiturvet tuumasektoris 2019. aastal (IAEA peakorterites).

Projekti oodatavad tulemused:

| — | suureneb teadlikkus arvutiturbealastest vajadustest, mis on asjakohased tuumajulgeoleku ning seda toetavate materjalide/tegevuste arendamise seisukohalt, mille eesmärk on hõlbustada arvutiturbeprogrammide väljatöötamist ja tõhustamist; |
| --- | --- |

—

suureneb teadlikkus arvutiturbealastest vajadustest, mis on asjakohased tuumajulgeoleku ning seda toetavate materjalide/tegevuste arendamise seisukohalt, mille eesmärk on hõlbustada arvutiturbeprogrammide väljatöötamist ja tõhustamist;

| — | suureneb riigi suutlikkus rakendada tuumajulgeoleku alase korra arvutiturbekomponenti ja jätkata selle rakendamist; |
| --- | --- |

—

suureneb riigi suutlikkus rakendada tuumajulgeoleku alase korra arvutiturbekomponenti ja jätkata selle rakendamist;

| — | suureneb teadlikkus NSNSi juhistest ja toetavatest tegevustest, mille eesmärk on abistada riiki arvutiturbe kui tuumajulgeoleku korra ühe komponendi parandamisel, ning paraneb nende juhiste ja tegevuste kasutamine; |
| --- | --- |

—

suureneb teadlikkus NSNSi juhistest ja toetavatest tegevustest, mille eesmärk on abistada riiki arvutiturbe kui tuumajulgeoleku korra ühe komponendi parandamisel, ning paraneb nende juhiste ja tegevuste kasutamine;

| — | ülemaailmsel/piirkondlikul tasandil vahetatakse saadud kogemusi ja parimaid tavasid, mis on seotud arvutiturbe rakendamisega tuumajulgeoleku korra raames; |
| --- | --- |

—

ülemaailmsel/piirkondlikul tasandil vahetatakse saadud kogemusi ja parimaid tavasid, mis on seotud arvutiturbe rakendamisega tuumajulgeoleku korra raames;

| — | paraneb koostöö sektori partneritega ja nende vahel seoses selliste tehnoloogiate ja teenuste väljatöötamisega, mis tagavad kõrgema vastupanuvõime taseme ja parema reageerimise küberrünnakutele; |
| --- | --- |

—

paraneb koostöö sektori partneritega ja nende vahel seoses selliste tehnoloogiate ja teenuste väljatöötamisega, mis tagavad kõrgema vastupanuvõime taseme ja parema reageerimise küberrünnakutele;

| — | toetatakse riiklikke koolitusstruktuure arvutiturbealase suutlikkuse suurendamiseks tuumajulgeoleku korra raames, näiteks aidatakse tuumajulgeoleku tugikeskuseid arvutiturbe alaste õppekavade väljatöötamisel; |
| --- | --- |

—

toetatakse riiklikke koolitusstruktuure arvutiturbealase suutlikkuse suurendamiseks tuumajulgeoleku korra raames, näiteks aidatakse tuumajulgeoleku tugikeskuseid arvutiturbe alaste õppekavade väljatöötamisel;

| — | hõlbustatakse tsentraliseeritud teabejagamist, et toetada sellise arvutiturbealase teabe vahetamist, mis on asjakohane tuumajulgeolekuga seotud sidusrühmade jaoks; |
| --- | --- |

—

hõlbustatakse tsentraliseeritud teabejagamist, et toetada sellise arvutiturbealase teabe vahetamist, mis on asjakohane tuumajulgeolekuga seotud sidusrühmade jaoks;

| — | toetatakse IAEA rahvusvahelist konverentsi/sümpoosioni, mis käsitleb arvutiturvet tuumasektoris. |
| --- | --- |

—

toetatakse IAEA rahvusvahelist konverentsi/sümpoosioni, mis käsitleb arvutiturvet tuumasektoris.

Projekt 5

Tuumamaterjali ja tuumarajatistega seotud julgeolek

IAEA jätkab ülemaailmse ja riikliku tuumajulgeoleku parandamise toetamist tegevustega, millega toetatakse taotluse korral riike nende jõupingutustes vähendada riski, et kasutusel olevaid, ladustatavaid ja/või transporditavad tuuma- või muid radioaktiivseid materjale võidakse kasutada kuritahtlikel eesmärkidel. Riiklikke tuumajulgeoleku süsteeme on vaja toetada julgeoleku suurendamisega tuumarajatistes või radioaktiivsetes kiirgusallikates ning riikliku süsteemse koolitusega ja sellise konkreetse tehnilise toe pakkumisega, mida on vaja füüsilise kaitse süsteemide ja muude tuumajulgeolekuga seotud tehniliste süsteemide tõhusaks kasutamiseks ja hooldamiseks.

Projekti eesmärk:

| — | tugevdada riigi esmast kaitseliini tuumamaterjali ja tuumarajatistega seotud julgeoleku tagamise kaudu. |
| --- | --- |

—

tugevdada riigi esmast kaitseliini tuumamaterjali ja tuumarajatistega seotud julgeoleku tagamise kaudu.

Projekti kirjeldus:

| — | täiustatakse ühe rajatise füüsilist kaitset, et tagada vastavus dokumendis INFCIRC/225/Rev.5 esitatud soovitustele; |
| --- | --- |

—

täiustatakse ühe rajatise füüsilist kaitset, et tagada vastavus dokumendis INFCIRC/225/Rev.5 esitatud soovitustele;

| — | liikmesriikide taotluste alusel hinnatakse tuumarajatiste füüsilise kaitse süsteeme. |
| --- | --- |

—

liikmesriikide taotluste alusel hinnatakse tuumarajatiste füüsilise kaitse süsteeme.

Projekti oodatavad tulemused:

| — | tagatud on tuumamaterjali ja rajatistega seotud julgeolek. Riigil aidatakse saadud seadmeid pärast nende paigaldamist jätkusuutlikult hooldada; |
| --- | --- |

—

tagatud on tuumamaterjali ja rajatistega seotud julgeolek. Riigil aidatakse saadud seadmeid pärast nende paigaldamist jätkusuutlikult hooldada;

| — | koostatakse liidu rahaliste vahendite antava lisaväärtuse ja kasu mõjuhinnang. |
| --- | --- |

—

koostatakse liidu rahaliste vahendite antava lisaväärtuse ja kasu mõjuhinnang.

Projekt 6

Rahvusvahelise füüsilise kaitse nõuandeteenistuse (IPPAS) missioonid

IPPASi programm, mis sai alguse 1995. aastal, on põhjapaneva tähtsusega IAEA jõupingutustes aidata liikmesriikidel kehtestada ja säilitada tõhusad füüsilise kaitse korrad, et kaitsta end tuumamaterjali loata kõrvaldamise ning tuumarajatiste ja -materjali saboteerimise vastu. IPPAS pakub vastastikust nõustamist seoses asjakohaste rahvusvaheliste õigusaktide, eelkõige tuumamaterjali füüsilise kaitse muudetud konventsiooni rakendamisega ning seoses IAEA tuumajulgeoleku sarja juhenddokumentide, eelkõige aluspõhimõtete ja soovituste rakendamisega.

Projekti eesmärk:

| — | aidata riikidel tuumajulgeolekut käsitlevate rahvusvaheliste õigusaktide ja IAEA suuniste põhjal koostada regulatiivsed nõuded füüsilise kaitse süsteemide ülesehituse ja toimimise kohta; |
| --- | --- |

—

aidata riikidel tuumajulgeolekut käsitlevate rahvusvaheliste õigusaktide ja IAEA suuniste põhjal koostada regulatiivsed nõuded füüsilise kaitse süsteemide ülesehituse ja toimimise kohta;

| — | pakkuda riiklikele organitele ja riigi rajatistele uusi füüsilise kaitse kontseptsioone ning teha kindlaks füüsilise kaitse head tavad, mis võiksid olla kasulikud tuumajulgeoleku suurendamise seisukohast, ning neid tavasid arutada. |
| --- | --- |

—

pakkuda riiklikele organitele ja riigi rajatistele uusi füüsilise kaitse kontseptsioone ning teha kindlaks füüsilise kaitse head tavad, mis võiksid olla kasulikud tuumajulgeoleku suurendamise seisukohast, ning neid tavasid arutada.

Projekti kirjeldus:

| — | kuues riigis viiakse läbi ja lõpule IPPASi missioonid; |
| --- | --- |

—

kuues riigis viiakse läbi ja lõpule IPPASi missioonid;

| — | viiakse IAEA-le juba esitatud taotluste põhjal läbi missioonid järgmistes riikides: Valgevene, Kongo Demokraatlik Vabariik, Jamaica, Liibanon, Madagaskar ja Vietnam. |
| --- | --- |

—

viiakse IAEA-le juba esitatud taotluste põhjal läbi missioonid järgmistes riikides: Valgevene, Kongo Demokraatlik Vabariik, Jamaica, Liibanon, Madagaskar ja Vietnam.

Projekti oodatavad tulemused:

| — | sihtriikides suurendatakse tuumajulgeolekut ja tagatakse selle jätkusuutlikkus; |
| --- | --- |

—

sihtriikides suurendatakse tuumajulgeolekut ja tagatakse selle jätkusuutlikkus;

| — | nende riikide kohta koostatakse missioonide lõpparuanded, kus kirjeldatakse järelmeetmeid. |
| --- | --- |

—

nende riikide kohta koostatakse missioonide lõpparuanded, kus kirjeldatakse järelmeetmeid.

Projekt 7

Kiirgusallikate tagasiviimine

Radioaktiivsete kiirgusallikatega seotud julgeolekut tuleks käsitleda kõigis olelusringi etappides, sealhulgas nende allikate kasutusest kõrvaldamisel. Riike julgustatakse töötama välja kasutusest kõrvaldatud kiirgusallikate haldamise riiklikud strateegiad, mis hõlmavad ühte või mitut järgmist võimalust: kiirgusallika päritoluriiki või tarnijale tagasiviimine, ohutu ladustamine riigis enne lõppladustamist või eksportimine ringlussevõtu/korduskasutamise või turvalise ladustamise eesmärgil.

Projekti eesmärgid:

| — | jätkata IAEA poolt riikidele toetuse andmist, et tõhustada siseriiklikku tuumajulgeolekualast suutlikkust inimeste, vara ja keskkonna kaitsmiseks tuumajulgeolekut ohustavate juhtumite eest, mis on seotud regulatiivse kontrolliga hõlmamata tuuma- või muu radioaktiivse materjaliga. See hõlmab ka riigi suutlikkuse arendamist kasutusest kõrvaldatud kiirgusallikate haldamisel, omanikuta kiirgusallikate otsimisel ja vajaduse korral kiirgusallikate tagasiviimisel või ringlussevõtu eesmärgil eksportimisel. Viia nende rahaliste vahendite abil tagasi mitu kõrgaktiivset kiirgusallikat, võttes arvesse riiklike registrite loomisega seotud tegevuste (projekt 3) käigus avastatud kiirgusallikaga seotud olukorra kiireloomulisust; |
| --- | --- |

—

jätkata IAEA poolt riikidele toetuse andmist, et tõhustada siseriiklikku tuumajulgeolekualast suutlikkust inimeste, vara ja keskkonna kaitsmiseks tuumajulgeolekut ohustavate juhtumite eest, mis on seotud regulatiivse kontrolliga hõlmamata tuuma- või muu radioaktiivse materjaliga. See hõlmab ka riigi suutlikkuse arendamist kasutusest kõrvaldatud kiirgusallikate haldamisel, omanikuta kiirgusallikate otsimisel ja vajaduse korral kiirgusallikate tagasiviimisel või ringlussevõtu eesmärgil eksportimisel. Viia nende rahaliste vahendite abil tagasi mitu kõrgaktiivset kiirgusallikat, võttes arvesse riiklike registrite loomisega seotud tegevuste (projekt 3) käigus avastatud kiirgusallikaga seotud olukorra kiireloomulisust;

| — | teha kindlaks sellised kiirgusallikad ja nende asukoht, mis asuvad tingimustes, mis viitavad vajadusele neid konditsioneerida ning need üle viia turvalisse ja ohutusse hoidlasse valitud riikides või viia need tagasi nende päritoluriiki või tarnijale. |
| --- | --- |

—

teha kindlaks sellised kiirgusallikad ja nende asukoht, mis asuvad tingimustes, mis viitavad vajadusele neid konditsioneerida ning need üle viia turvalisse ja ohutusse hoidlasse valitud riikides või viia need tagasi nende päritoluriiki või tarnijale.

Projekti kirjeldus:

| — | viiakse tagasi mitu kindlakstehtud kiirgusallikat, võttes arvesse projekti 3 raames tehtud inventuuri põhjal tagasiviimisele kuuluvate kiirgusallikatega seotud olukorra kiireloomulisust; |
| --- | --- |

—

viiakse tagasi mitu kindlakstehtud kiirgusallikat, võttes arvesse projekti 3 raames tehtud inventuuri põhjal tagasiviimisele kuuluvate kiirgusallikatega seotud olukorra kiireloomulisust;

| — | liit määrab vastuvõtvad riigid kindlaks IAEA ettepaneku alusel. |
| --- | --- |

—

liit määrab vastuvõtvad riigid kindlaks IAEA ettepaneku alusel.

Projekti oodatavad tulemused:

| — | kiirgusallikate konsolideerimine ja konditsioneerimine; |
| --- | --- |

—

kiirgusallikate konsolideerimine ja konditsioneerimine;

| — | kaks kindlakstehtud kiirgusallikat viiakse tagasi päritoluriiki või eksporditakse ringlussevõtu/korduskasutamise eesmärgil. |
| --- | --- |

—

kaks kindlakstehtud kiirgusallikat viiakse tagasi päritoluriiki või eksporditakse ringlussevõtu/korduskasutamise eesmärgil.

Tagasiviidavate kiirgusallikate valikul kasutatakse järgmisi kriteeriume: kõrgaktiivne kiirgusallikas (1. või 2. kategooria); Euroopast pärit kiirgusallikas; tagasiviimiseks rahalised vahendid puuduvad; ühe kiirgusallika tagasiviimine, mis tähendab, et need ei ole osa suuremast registrist ja sellise tagasiviimisega kaasneks märkimisväärne riski vähenemine.

Projekt 8

IV–VI tsükli projektide järelmeetmed

8.1.   Siseoht, tuumamaterjali arvestus ja kontroll (NMAC)

Projekti eesmärk:

| — | tehakse ettepanek jätkata varasemate ühismeetmete ja otsuse 2013/517/ÜVJP kohase viimase toetuslepingu meetmeid kahe järgmise punkti osas: ennetus- ja kaitsemeetmed siseohtude vastu ning tuumamaterjali arvestus ja kontroll. |
| --- | --- |

—

tehakse ettepanek jätkata varasemate ühismeetmete ja otsuse 2013/517/ÜVJP kohase viimase toetuslepingu meetmeid kahe järgmise punkti osas: ennetus- ja kaitsemeetmed siseohtude vastu ning tuumamaterjali arvestus ja kontroll.

Projekti kirjeldus:

| — | anda algteadmisi mõistete, metoodika ja tehnoloogia osas, mis vastab tuumajulgeolekut käsitlevatele siduvatele ja mittesiduvatele õigusaktidele; tuua näiteid tõhusa siseriikliku NMAC-süsteemi kohta tuumarajatistes, et suurendada liikmesriikide suutlikkust tuumamaterjali loata kasutamise või kõrvaldamise avastamisel ning viia liikmesriigid kurssi siseohuga ja määrata kindlaks siseohu vastased ennetus- ja kaitsemeetmed. |
| --- | --- |

—

anda algteadmisi mõistete, metoodika ja tehnoloogia osas, mis vastab tuumajulgeolekut käsitlevatele siduvatele ja mittesiduvatele õigusaktidele; tuua näiteid tõhusa siseriikliku NMAC-süsteemi kohta tuumarajatistes, et suurendada liikmesriikide suutlikkust tuumamaterjali loata kasutamise või kõrvaldamise avastamisel ning viia liikmesriigid kurssi siseohuga ja määrata kindlaks siseohu vastased ennetus- ja kaitsemeetmed.

Projekti oodatavad tulemused:

| — | kursuste abil viiakse liikmesriigid kurssi juhenddokumentidest tulenevate heade tavadega ning ekspertidelt saadud kogemustega, mis aitavad liikmesriikidel täita rajatistes tuumajulgeolekuga seotud vajadusi ja eesmärke; |
| --- | --- |

—

kursuste abil viiakse liikmesriigid kurssi juhenddokumentidest tulenevate heade tavadega ning ekspertidelt saadud kogemustega, mis aitavad liikmesriikidel täita rajatistes tuumajulgeolekuga seotud vajadusi ja eesmärke;

| — | NMAC: kursuse eesmärk on teadvustada vajadust kehtestada rajatistes riiklik NMAC-süsteem, mis avastaks tõhusalt tuumamaterjali loata kõrvaldamist, eelkõige valitsusvälise osaleja puhul. Kursusel võrreldakse riikliku NMAC-programmi osasid IAEA kaitsemeetmetega; |
| --- | --- |

—

NMAC: kursuse eesmärk on teadvustada vajadust kehtestada rajatistes riiklik NMAC-süsteem, mis avastaks tõhusalt tuumamaterjali loata kõrvaldamist, eelkõige valitsusvälise osaleja puhul. Kursusel võrreldakse riikliku NMAC-programmi osasid IAEA kaitsemeetmetega;

| — | siseoht: kursuse eesmärk on tutvustada osalejatele siseohule keskenduvaid tuumajulgeolekumeetmeid, sealhulgas seoses tuumamaterjali loata kõrvaldamise (vargus), sabotaaži ja küberjulgeolekuga tuumamaterjali sisaldavates rajatistes; |
| --- | --- |

—

siseoht: kursuse eesmärk on tutvustada osalejatele siseohule keskenduvaid tuumajulgeolekumeetmeid, sealhulgas seoses tuumamaterjali loata kõrvaldamise (vargus), sabotaaži ja küberjulgeolekuga tuumamaterjali sisaldavates rajatistes;

| — | tuumajulgeoleku juhiste sarja juhenddokumendid pakuvad liikmesriikidele üldsõnalisi juhtnööre, kuidas täita tõhusate tuumajulgeolekukorra eesmärke; |
| --- | --- |

—

tuumajulgeoleku juhiste sarja juhenddokumendid pakuvad liikmesriikidele üldsõnalisi juhtnööre, kuidas täita tõhusate tuumajulgeolekukorra eesmärke;

| — | NMAC: nii NSS 25-G kui ka NST-33 annavad liikmesriikidele suuniseid NMACi rakendamise aspektide kohta, sealhulgas NMAC-süsteemi haldamise, andmete kasutamise, füüsiliste varude inventuuri, mõõtmiste ja mõõtmiste kvaliteedikontrolli, tuumamaterjalide kontrolli, tuumamaterjali veo, NMACiga seotud õigusnormide rikkumiste avastamise, uurimise ja lahendamise ning NMAC-süsteemi hindamise ja toimimise kontrolli kohta; |
| --- | --- |

—

NMAC: nii NSS 25-G kui ka NST-33 annavad liikmesriikidele suuniseid NMACi rakendamise aspektide kohta, sealhulgas NMAC-süsteemi haldamise, andmete kasutamise, füüsiliste varude inventuuri, mõõtmiste ja mõõtmiste kvaliteedikontrolli, tuumamaterjalide kontrolli, tuumamaterjali veo, NMACiga seotud õigusnormide rikkumiste avastamise, uurimise ja lahendamise ning NMAC-süsteemi hindamise ja toimimise kontrolli kohta;

| — | siseoht: NSS 8 pakub liikmesriikidele suuniseid siseohtude vastaste ennetus- ja kaitsemeetmete puhul seoses tuumamaterjali loata kõrvaldamise ning tuumamaterjali ja -rajatiste saboteerimisega, ning viitab NSS 13 soovitustele. NSS 8 annab siseohtudega seotud üldiseid suuniseid, võttes aluseks ohutustaset arvestava lähenemisviisi, määratledes siseohu ja viisid, kuidas liigitada siseohu allikaid, tuvastada sihtmärke ja rajatiste süsteeme, mis vajavad pahatahtliku tegevuse eest kaitset, ning kohaldada ja hinnata ennetus- ja kaitsemeetmeid, mida võetakse rajatises siseohtudega tegelemiseks. |
| --- | --- |

—

siseoht: NSS 8 pakub liikmesriikidele suuniseid siseohtude vastaste ennetus- ja kaitsemeetmete puhul seoses tuumamaterjali loata kõrvaldamise ning tuumamaterjali ja -rajatiste saboteerimisega, ning viitab NSS 13 soovitustele. NSS 8 annab siseohtudega seotud üldiseid suuniseid, võttes aluseks ohutustaset arvestava lähenemisviisi, määratledes siseohu ja viisid, kuidas liigitada siseohu allikaid, tuvastada sihtmärke ja rajatiste süsteeme, mis vajavad pahatahtliku tegevuse eest kaitset, ning kohaldada ja hinnata ennetus- ja kaitsemeetmeid, mida võetakse rajatises siseohtudega tegelemiseks.

8.2.   Julgeoleku ja ohutuse arendamine transpordi puhul

Projekti eesmärk:

IAEA töötab tuumajulgeoleku juhiste raames välja terviklikud juhtnöörid, et aidata riikidel rahvusvahelise tuumajulgeoleku õigusraamistikus oma kohustusi täita. Tuuma- ja muude radioaktiivsete materjalide transpordi julgeoleku käsitlemiseks on vaja täiendavaid juhtnööre.

Projekti kirjeldus:

| — | tegevused, mis aitavad riikidel parandada transpordi julgeolekut, kaasata seadusandjad ja teised pädevad asutused, kellel on vastutus ja roll radioaktiivse materjali vedude transpordi julgeoleku tagamisel. Praegu pakutakse julgeoleku ja ohutusega seotud koolitusi ja juhendamist liikmesriikidele suures osas eraldi, kuigi mitmes liikmesriigis on sihtrühm sama. IAEA on seisukohal, et kui ühtlustatakse olemasolevad piirkondlikud ohutuse võrgustikud, võiks pakkuda materjalide julgeolekule keskenduvaid ühiseid kursusi, käsitledes nendes julgeoleku ja ohutu transpordi kokkupuutepunkte. |
| --- | --- |

—

tegevused, mis aitavad riikidel parandada transpordi julgeolekut, kaasata seadusandjad ja teised pädevad asutused, kellel on vastutus ja roll radioaktiivse materjali vedude transpordi julgeoleku tagamisel. Praegu pakutakse julgeoleku ja ohutusega seotud koolitusi ja juhendamist liikmesriikidele suures osas eraldi, kuigi mitmes liikmesriigis on sihtrühm sama. IAEA on seisukohal, et kui ühtlustatakse olemasolevad piirkondlikud ohutuse võrgustikud, võiks pakkuda materjalide julgeolekule keskenduvaid ühiseid kursusi, käsitledes nendes julgeoleku ja ohutu transpordi kokkupuutepunkte.

Projekti oodatavad tulemused:

| — | radioaktiivsete kiirgusallikate transpordi ohutust ja julgeolekut käsitleva käsiraamatu koostamine. See käsiraamat võiks olla ka julgeoleku- ja ohutuse valdkonnas töötavate isikute abivahend, et teise poole tööd paremini mõista ja mille tulemuseks oleks tugevam, tõhusam ohutus- ja julgeolekukultuur; |
| --- | --- |

—

radioaktiivsete kiirgusallikate transpordi ohutust ja julgeolekut käsitleva käsiraamatu koostamine. See käsiraamat võiks olla ka julgeoleku- ja ohutuse valdkonnas töötavate isikute abivahend, et teise poole tööd paremini mõista ja mille tulemuseks oleks tugevam, tõhusam ohutus- ja julgeolekukultuur;

| — | ühe rahvusvahelise, ühe piirkondliku ja kahe riikliku kursuse läbiviimine piirkondlike võrgustike kaudu, et teadvustada vajadust julgeoleku järele radioaktiivsete materjalide transpordi ajal ning pakkuda osalejatele vajalikke teadmisi transpordi riiklike julgeolekunõuete väljatöötamiseks ja rakendamiseks. |
| --- | --- |

—

ühe rahvusvahelise, ühe piirkondliku ja kahe riikliku kursuse läbiviimine piirkondlike võrgustike kaudu, et teadvustada vajadust julgeoleku järele radioaktiivsete materjalide transpordi ajal ning pakkuda osalejatele vajalikke teadmisi transpordi riiklike julgeolekunõuete väljatöötamiseks ja rakendamiseks.

8.3.   Tuumaalane kohtuekspertiis

Projekti eesmärk:

| — | tuumaalase kohtuekspertiisi edusamme käsitleval rahvusvahelisel konverentsil rõhutati vajadust tuumaalase kohtuekspertiisi vallas piirkondlike lähenemisviiside järele, et selles saaks kajastada liikmesriikide ühiseid nõudeid ja olemasolevaid võimeid tuumaalase kohtuekspertiisi võime väljatöötamisel, mis vastaks nende vajadustele osana tuumajulgeoleku taristust. Paljud Aafrika liikmesriigid on väga huvitatud sellest, et tuumajulgeoleku toetamise kava arendamisel ja läbivaatamisel lisataks tuumaalane kohtuekspertiis tuumajulgeolekuga seotud kriisile reageerimise osaks. Selle huvi taga on Aafrika kiire majanduskasv, mis sõltub tuuma- ja teiste radioaktiivsete materjalide kättesaadavusest tööstuses, meditsiinis ja uurimistegevuses, kuid seda pidurdavad tõsised julgeolekuohud, sealhulgas terroristid, kes on korraldanud rünnakuid Põhja- ja Sahara-taguses Aafrikas. |
| --- | --- |

—

tuumaalase kohtuekspertiisi edusamme käsitleval rahvusvahelisel konverentsil rõhutati vajadust tuumaalase kohtuekspertiisi vallas piirkondlike lähenemisviiside järele, et selles saaks kajastada liikmesriikide ühiseid nõudeid ja olemasolevaid võimeid tuumaalase kohtuekspertiisi võime väljatöötamisel, mis vastaks nende vajadustele osana tuumajulgeoleku taristust. Paljud Aafrika liikmesriigid on väga huvitatud sellest, et tuumajulgeoleku toetamise kava arendamisel ja läbivaatamisel lisataks tuumaalane kohtuekspertiis tuumajulgeolekuga seotud kriisile reageerimise osaks. Selle huvi taga on Aafrika kiire majanduskasv, mis sõltub tuuma- ja teiste radioaktiivsete materjalide kättesaadavusest tööstuses, meditsiinis ja uurimistegevuses, kuid seda pidurdavad tõsised julgeolekuohud, sealhulgas terroristid, kes on korraldanud rünnakuid Põhja- ja Sahara-taguses Aafrikas.

Projekti kirjeldus:

| — | IAEA teeb kooskõlastatud pingutusi, et vastata innovatsiooni kasutades liikmesriikide vajadustele, hõlmates juhised laboratoorsete meetodite kohta. IAEA katsetas uut praktilist sissejuhatavat tuumaalase kohtuekspertiisi koolitust, mida pakutakse tuumaalase kohtuekspertiisi laborites. Projekt sisaldab rahvusvahelist koolitust valdkonna töötajatele ning ühele teadlasele pikaajalist kohapeal töötamise võimalust juhtivas tuumaalase kohtuekspertiisi laboris vastuvõtja ja IAEA juhendamisel. |
| --- | --- |

—

IAEA teeb kooskõlastatud pingutusi, et vastata innovatsiooni kasutades liikmesriikide vajadustele, hõlmates juhised laboratoorsete meetodite kohta. IAEA katsetas uut praktilist sissejuhatavat tuumaalase kohtuekspertiisi koolitust, mida pakutakse tuumaalase kohtuekspertiisi laborites. Projekt sisaldab rahvusvahelist koolitust valdkonna töötajatele ning ühele teadlasele pikaajalist kohapeal töötamise võimalust juhtivas tuumaalase kohtuekspertiisi laboris vastuvõtja ja IAEA juhendamisel.

Projekti oodatavad tulemused:

| — | suur osa tuumaalase kohtuekspertiisiga seotud abist Põhja-Aafrikale on inimressursi, nt valdkonna ekspertide arendamine. Tuvastatakse kogu piirkonna tuumaalase kohtuekspertiisi tulevase tegevuse ja arendamise valdkonnad ja võimalused (nt uurimistegevus, õiguskaitse, analüütilised võimed, uraani kaevandamine ning kiirgusallikate turvalisus). Nende abil määratletakse tuumaalast kohtuekspertiisi käsitlevad rakendusmeetmed Põhja-Aafrikas. Kohtumistel kasutatakse nii inglise kui ka prantsuse keelt ning kõik dokumendid tõlgitakse prantsuse keelde, et kasusaajad riigid saaksid need lihtsamalt üle võtta. |
| --- | --- |

—

suur osa tuumaalase kohtuekspertiisiga seotud abist Põhja-Aafrikale on inimressursi, nt valdkonna ekspertide arendamine. Tuvastatakse kogu piirkonna tuumaalase kohtuekspertiisi tulevase tegevuse ja arendamise valdkonnad ja võimalused (nt uurimistegevus, õiguskaitse, analüütilised võimed, uraani kaevandamine ning kiirgusallikate turvalisus). Nende abil määratletakse tuumaalast kohtuekspertiisi käsitlevad rakendusmeetmed Põhja-Aafrikas. Kohtumistel kasutatakse nii inglise kui ka prantsuse keelt ning kõik dokumendid tõlgitakse prantsuse keelde, et kasusaajad riigid saaksid need lihtsamalt üle võtta.

Võimalikud kasusaajad riigid: kõik Põhja-Aafrika liikmesriigid ning ELi naaberriigid.

8.4.   Tõhusa riikliku reageerimise võrgustiku loomine

Tuumaterrorismi ohtu peetakse probleemiks kõigis riikides ning võimalus, et tuumamaterjali või muud radioaktiivset materjali kasutatakse kuriteo või tahtlikult toimepandud teo, milleks puudus luba, käigus, kujutab tõsist ohtu riiklikule ja piirkondlikule julgeolekule, millel võivad olla tõsised tagajärjed inimestele, varale ja keskkonnale.

Regulatiivse kontrolliga hõlmamata tuuma- ja muud radioaktiivset materjali sisaldava kuriteo või tahtlikult toimepandud teo, milleks puudus luba, võimalikud tagajärjed sõltuvad materjali kogusest, kujust, koostisest ja aktiivsusest. Sellised teod võivad tuua kaasa ränga tervisega seotud, sotsiaalse, psühholoogilise ja majandusliku mõju, kahjustada vara ning tuua kaasa poliitilisi ja keskkondlikke tagajärgi. Näiteks toimub pidevalt rahvusvahelisi suurüritusi. Kuna need on lakkamatu meediakajastuse valguses väga nähtavad, on kõigile teada, et palju tähelepanu pälvivad poliitilised või majanduslikud tippkohtumised või suured spordiüritused võivad olla võimalikud terrorirünnaku sihtmärgid.

Tuuma- ja muu radioaktiivse materjali vedu toimub iga päev, autoriseeritult ning vastavalt riiklikele ja rahvusvahelistele transpordieeskirjadele või ilma loata või neid käsitlevad isikud, kes soovivad märkamatuks jääda. Tõhusad tuumajulgeoleku kontrollimeetmed aitavad tagada, et toimuks ainult seaduslik vedu ning et kasutataks realistlikke ja tõhusaid menetlusi juhtumite ennetamiseks, avastamiseks ja neile reageerimiseks.

Iga riik vastutab selle eest, et ta oleks valmis tuumajulgeolekut ohustavaid juhtumeid, sealhulgas ka neid, mis võivad vallandada kiirgusliku hädaolukorra, ennetama ja avastama ning neile reageerima.

Projekti eesmärk:

| — | selleks et säilitada ja parandada liikmesriikide suutlikkust reageerida tuuma- või muu radioaktiivse materjaliga seotud kuritegudele või tahtlikult toimepandud tegudele, milleks puudus luba, pakub IAEA abi, mis keskendub tõhusa riikliku reageerimise võrgustiku loomisele. Seoses sellega üritab IAEA abistada liikmesriike regulatiivse kontrolliga hõlmamata tuuma- või muu radioaktiivse materjali avastamisel ning reageerimisel tuumajulgeolekut ohustatavatele juhtumitele, viies läbi nõuandvaid ja hindamismissioone, töötajate koolitusi ja pakkudes oma abi rahvusvaheliste õigusaktide järgimiseks ja/või vastavate siseriiklike õigusaktide parendamiseks, ning arendades ja edastades riikidele rahvusvaheliselt heakskiidetud suuniseid. |
| --- | --- |

—

selleks et säilitada ja parandada liikmesriikide suutlikkust reageerida tuuma- või muu radioaktiivse materjaliga seotud kuritegudele või tahtlikult toimepandud tegudele, milleks puudus luba, pakub IAEA abi, mis keskendub tõhusa riikliku reageerimise võrgustiku loomisele. Seoses sellega üritab IAEA abistada liikmesriike regulatiivse kontrolliga hõlmamata tuuma- või muu radioaktiivse materjali avastamisel ning reageerimisel tuumajulgeolekut ohustatavatele juhtumitele, viies läbi nõuandvaid ja hindamismissioone, töötajate koolitusi ja pakkudes oma abi rahvusvaheliste õigusaktide järgimiseks ja/või vastavate siseriiklike õigusaktide parendamiseks, ning arendades ja edastades riikidele rahvusvaheliselt heakskiidetud suuniseid.

Projekti kirjeldus:

| — | aidata riikidel luua tõhus riikliku reageerimise taristu ning seda ülal pidada, planeerides, koordineerides, rakendades järgmist tegevust ning teostades tulemuste üle järelevalvet:






  — | nõuandvate/teenistusmissioonide saatmine riikidesse, et määratleda tuumajulgeoleku ohule reageerimise raamistik ja anda soovitusi selle tõhustamiseks; |
| --- | --- | --- |

—

aidata riikidel luua tõhus riikliku reageerimise taristu ning seda ülal pidada, planeerides, koordineerides, rakendades järgmist tegevust ning teostades tulemuste üle järelevalvet:

—

nõuandvate/teenistusmissioonide saatmine riikidesse, et määratleda tuumajulgeoleku ohule reageerimise raamistik ja anda soovitusi selle tõhustamiseks;

| — | tehnilise toe pakkumine riikidele, et luua tõhusad tuumajulgeoleku reageerimise meetmed, sealhulgas radioaktiivse materjaliga seotud kuriteo sündmuskoha haldamise ning suurürituste jaoks; |
| --- | --- |

—

tehnilise toe pakkumine riikidele, et luua tõhusad tuumajulgeoleku reageerimise meetmed, sealhulgas radioaktiivse materjaliga seotud kuriteo sündmuskoha haldamise ning suurürituste jaoks;

| — | suutlikkuse suurendamise toetamine, sealhulgas tuumajulgeoleku reageerimise meetmetega seotud koolituste, õpikodade, õppuste ja seminaride korraldamine. |
| --- | --- |

—

suutlikkuse suurendamise toetamine, sealhulgas tuumajulgeoleku reageerimise meetmetega seotud koolituste, õpikodade, õppuste ja seminaride korraldamine.

Projekti oodatavad tulemused:

| — | eeldatakse, et selles programmis osalevad riigid tõhustavad oma riiklikku suutlikkust reageerimisel tuuma- või muu radioaktiivse materjaliga seotud kuritegudele või tahtlikult toimepandud tegudele, milleks puudus luba, kindlustades oma võimet sündmust kiirelt hinnata ja liigitada, toetudes sellistele teguritele nagu potentsiaalne oht, võimalikud tagajärjed inimestele ja keskkonnale, majanduslik mõju ning juhtumiga seotud tuuma- või muu radioaktiivse materjali olemus. |
| --- | --- |

—

eeldatakse, et selles programmis osalevad riigid tõhustavad oma riiklikku suutlikkust reageerimisel tuuma- või muu radioaktiivse materjaliga seotud kuritegudele või tahtlikult toimepandud tegudele, milleks puudus luba, kindlustades oma võimet sündmust kiirelt hinnata ja liigitada, toetudes sellistele teguritele nagu potentsiaalne oht, võimalikud tagajärjed inimestele ja keskkonnale, majanduslik mõju ning juhtumiga seotud tuuma- või muu radioaktiivse materjali olemus.

8.5.   Avastamine

Projekti eesmärk:

| — | need tegevused on avastamise valdkonnas varasemate ühismeetmete ja otsuste ning viimase toetuslepingu raames läbiviidud tegevuste järelmeetmed. Üks vajalik osa, mis toetab tõhusa tuumajulgeolekukorra rajamist, on riikliku avastamisstrateegia väljatöötamine. Tõhus tuumajulgeoleku avastamisarhitektuur põhineb riiklikul avastamisstrateegial ja riiklikul tuumajulgeoleku õigus- ja regulatiivraamistikul ning seda toetab hästi toimiv õiguskaitsesüsteem. |
| --- | --- |

—

need tegevused on avastamise valdkonnas varasemate ühismeetmete ja otsuste ning viimase toetuslepingu raames läbiviidud tegevuste järelmeetmed. Üks vajalik osa, mis toetab tõhusa tuumajulgeolekukorra rajamist, on riikliku avastamisstrateegia väljatöötamine. Tõhus tuumajulgeoleku avastamisarhitektuur põhineb riiklikul avastamisstrateegial ja riiklikul tuumajulgeoleku õigus- ja regulatiivraamistikul ning seda toetab hästi toimiv õiguskaitsesüsteem.

Projekti kirjeldus:

| — | avastamisarhitektuuri kujundamisele ja väljaarendamisele keskendudes kavatseb IAEA korralda kuus ekspertide missiooni ja pakkuda avastamisseadmeid. |
| --- | --- |

—

avastamisarhitektuuri kujundamisele ja väljaarendamisele keskendudes kavatseb IAEA korralda kuus ekspertide missiooni ja pakkuda avastamisseadmeid.

Projekti oodatavad tulemused:

| — | avastamisseadmete annetamine kooskõlas avastamisstrateegiaga. |
| --- | --- |

—

avastamisseadmete annetamine kooskõlas avastamisstrateegiaga.

II.   ARUANDLUS JA HINDAMINE

IAEA esitab kõrgele esindajale ja komisjonile projektide rakendamise kohta kaks aastaaruannet ja lõpliku finants- ja kirjeldava aruande, samuti kolm mitteametlikku poolaasta eduaruannet. Kui komisjon esitab taotluse, koostab IAEA asjakohastel teemadel vastavad mitteametlikud aruanded.

Lõplikus finants- ja kirjeldavas aruandes vaadatakse läbi kõigi projektide üksikasjalik rakendamine ning see sisaldab samuti:

| — | terviklikku katsearuannet I peatüki punkti 2.2 kohase õppevahendi kohta, mis lisatakse lõpparuandesse; |
| --- | --- |

—

terviklikku katsearuannet I peatüki punkti 2.2 kohase õppevahendi kohta, mis lisatakse lõpparuandesse;

| — | aruanne, milles esitatakse projekti 3 hetkeseis ja soovitused asjaomase riigi õigus- ja reguleeriva raamistiku kohta, vastavalt kasusaava riigi soovitud salastatuse tasemele; |
| --- | --- |

—

aruanne, milles esitatakse projekti 3 hetkeseis ja soovitused asjaomase riigi õigus- ja reguleeriva raamistiku kohta, vastavalt kasusaava riigi soovitud salastatuse tasemele;

| — | I peatüki punkti 3.2 kohased saavutused; |
| --- | --- |

—

I peatüki punkti 3.2 kohased saavutused;

aruannete koopiad saadetakse liidu delegatsioonile Viinis.

III.   ELi LIIKMESRIIKIDE EKSPERTIDE OSALEMINE LISAKULUSID TEKITAMATA

Käesoleva otsuse edukaks rakendamiseks on vajalik liidu liikmesriikide ekspertide aktiivne osalemine. IAEA kasutab neid eksperte projektide puhul. IAEA töötab välja ettepaneku töötajatega seotud kulude rahastamise kohta liidu toetustest, mille aluseks on vajaduste analüüs, kui kasusaajate nimekirjas on jõutud kokkuleppele. Nimetatud töötajad tegutseksid vastavalt IAEA eeskirjadele.

IV.   KESTUS

Projektide rakendamise eeldatav kogukestus on 36 kuud.

V.   KASUSAAJAD

Eri projektide kasusaajad riigid valitakse järgmistest loeteludest.

Kui riigid otsustavad, et nad ei saa abi vastu võtta, teeb IAEA massihävitusrelvade leviku tõkestamise töörühmale (CONOP) ettepaneku uute kasusaajate kohta, võttes aluseks INSSP kaudu tuvastatud vajadused.

Projekti 1 kasusaajad Aafrikas on: Alžeeria, Egiptus, Mauritaania, Niger, Maroko, Tuneesia; Aasias ja Vaikse ookeani piirkonnas: Malaisia, Pakistan ja teised riigid (valitakse hiljem), kes taotlevad IAEA tuge; Ladina-Ameerikas ja Kariibi piirkonnas: Argentina, Tšiili, Colombia, Kuuba, Peruu, Uruguay ja ELi naaberriigid.

Projekti 2 kasusaajad on Kuuba, Indoneesia, Jordaania, Liibanon, Malaisia ja Vietnam;

Projekti 3 kasusaajad on ELi naabruspoliitikaga seotud riigid: Albaania, Alžeeria, Armeenia, Aserbaidžaan, Valgevene, Bosnia ja Hertsegoviina, Egiptus, Gruusia, Jordaania, Liibanon, Liibüa, endine Jugoslaavia Makedoonia vabariik, Mauritaania, Moldova Vabariik, Montenegro, Maroko, Tuneesia, Türgi ja Ukraina ning Ladina- ja Kesk-Ameerika riigid: Boliivia, Tšiili, Colombia, Kuuba, Ecuador, Honduras, Panama, Paraguay.

Projekti 4 kasusaajad on Põhja-Aafrika, Kagu-Aasia, Ladina-Ameerika – sellised riigid ja piirkonnad, mille tuumaenergiaprogrammide ja teadustööks kasutatava reaktori suutlikkuse arendamine on alles algusjärgus – ning Vietnam, Egiptus, Türgi, Tai ja teised, kes valitakse hiljem.

Projekti 5 kasusaaja on Egiptus.

Projekti 6 kasusaajad on Valgevene, Kongo Demokraatlik Vabariik, Jamaica, Liibanon, Madagaskar ja Vietnam.

Projekti 7 kasusaajad valitakse järgmiste riikide seast: Albaania, Bahrein, Burkina Faso, endine Jugoslaavia Makedoonia vabariik, Liibanon ja Madagaskar.

Projekti 8 kasusaajad on Alžeeria, Albaania, Bangladesh, Kuuba, Gruusia, Kasahstan, Malaisia, Maroko, Ukraina, Vietnam või muud Aafrika, Aasia, Kesk- ja Ladina-Ameerika riigid, kes valitakse hiljem, kes taotlevad IAEA-lt toetust riikliku integreeritud tuumajulgeoleku toetamise kava jaoks. Asukohariigid: Saksamaa ja Austria.

VI.   ELi NÄHTAVUS

IAEA võtab kõik asjakohased meetmed, et teha avalikuks asjaolu, et meedet rahastab liit. Sellised meetmed viiakse ellu vastavalt liidu välistegevuse alase teabe edastamise ja nähtavuse käsiraamatule, mille on koostanud ja avaldanud Euroopa Komisjon. IAEA tagab seega liidu panuse nähtavuse sobivate märkide ja reklaami kaudu, toonitades liidu rolli, tagades liidu meetmete läbipaistvuse ja suurendades teadlikkust käesoleva otsuse tegemise põhjustest, samuti liidu toetusest sellele otsusele ning selle toetuse tulemustest. Projekti käigus loodavas materjalis esitatakse liidu lippu silmapaistval viisil kooskõlas liidu suunistega lipu nõuetekohase kasutamise ja kujutamise kohta. Vajaduse korral kutsub IAEA käesoleva otsuse rakendamisega seotud missioonidele või üritustele liidu ja liidu liikmesriikide esindajaid.

VII.   RAKENDUSÜKSUS

Projektide tehniline rakendamine tehakse ülesandeks IAEA-le. Projektide rakendamises osalevad vahetult IAEA töötajad, liikmesriikide eksperdid ja töövõtjad. Kirjeldatud projektid rakendatakse kooskõlas finants- ja haldusraamistiku lepinguga ning Euroopa Komisjoni ja IAEA vahel sõlmitava rahastamislepinguga.

---

| 23.12.2016 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 352/92 |
| --- | --- | --- | --- |

23.12.2016

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 352/92

---

NÕUKOGU OTSUS (ÜVJP) 2016/2384,

22. detsember 2016,

millega ajakohastatakse nende isikute, rühmituste ja üksuste loetelu, kelle suhtes kohaldatakse ühise seisukoha 2001/931/ÜVJP (terrorismivastaste erimeetmete rakendamise kohta) artikleid 2, 3 ja 4, ning millega muudetakse otsust (ÜVJP) 2016/1136

EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Liidu lepingut, eriti selle artiklit 29,

võttes arvesse liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrge esindaja ettepanekut

ning arvestades järgmist:

| (1) | Nõukogu võttis 27. detsembril 2001 vastu ühise seisukoha 2001/931/ÜVJP (1). |
| --- | --- |

(1)

Nõukogu võttis 27. detsembril 2001 vastu ühise seisukoha 2001/931/ÜVJP (1).

| (2) | Nõukogu võttis 12. juulil 2016 vastu otsuse (ÜVJP) 2016/1136, (2) millega ajakohastatakse loetelu isikutest, rühmitustest ja üksustest, kelle suhtes kohaldatakse ühise seisukoha 2001/931/ÜVJP artikleid 2, 3 ja 4. |
| --- | --- |

(2)

Nõukogu võttis 12. juulil 2016 vastu otsuse (ÜVJP) 2016/1136, (2) millega ajakohastatakse loetelu isikutest, rühmitustest ja üksustest, kelle suhtes kohaldatakse ühise seisukoha 2001/931/ÜVJP artikleid 2, 3 ja 4.

| (3) | Nõukogu on teinud kindlaks, et veel kolm isikut on osalenud terroriaktides ühise seisukoha 2001/931/ÜVJP artikli 1 lõigete 2 ja 3 tähenduses, et pädev asutus on teinud nende suhtes otsuse kõnealuse ühise seisukoha artikli 1 lõike 4 tähenduses ning et need isikud tuleks lisada nende isikute, rühmituste ja üksuste loetellu, kelle suhtes kohaldatakse ühise seisukoha 2001/931/ÜVJP artikleid 2, 3 ja 4. |
| --- | --- |

(3)

Nõukogu on teinud kindlaks, et veel kolm isikut on osalenud terroriaktides ühise seisukoha 2001/931/ÜVJP artikli 1 lõigete 2 ja 3 tähenduses, et pädev asutus on teinud nende suhtes otsuse kõnealuse ühise seisukoha artikli 1 lõike 4 tähenduses ning et need isikud tuleks lisada nende isikute, rühmituste ja üksuste loetellu, kelle suhtes kohaldatakse ühise seisukoha 2001/931/ÜVJP artikleid 2, 3 ja 4.

| (4) | Nende isikute, rühmituste ja üksuste loetelu, kelle suhtes kohaldatakse ühist seisukohta 2001/931/ÜVJP, tuleks vastavalt muuta, |
| --- | --- |

(4)

Nende isikute, rühmituste ja üksuste loetelu, kelle suhtes kohaldatakse ühist seisukohta 2001/931/ÜVJP, tuleks vastavalt muuta,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

Artikkel 1

Otsuse (ÜVJP) 2016/1136 lisa muudetakse vastavalt käesoleva otsuse lisale.

Artikkel 2

Käesolev otsus jõustub selle Euroopa Liidu Teatajas avaldamise päeval.

Brüssel, 22. detsember 2016

Nõukogu nimel

eesistuja

M. LAJČÁK

---

(1)  
  ELT L 344, 28.12.2001, lk 93.

1

(2)  Nõukogu 12. juuli 2016. aasta otsus (ÜVJP) 2016/1136, millega ajakohastatakse loetelu isikutest, rühmitustest ja üksustest, kelle suhtes kohaldatakse ühise seisukoha 2001/931/ÜVJP (terrorismivastaste erimeetmete rakendamise kohta) artikleid 2, 3 ja 4, ja millega tunnistatakse kehtetuks otsus (ÜVJP) 2015/2430 (ELT L 188, 13.7.2016, lk 21).

2

---

LISA

Otsuse (ÜVJP) 2016/1136 lisa I punktis esitatud loetellu „Isikud“ kantakse nimetatud isikud:

| — | EL HAJJ, Hassan Hassan, sündinud 22. märtsil1 988 Zaghdraiyas (Șaydā, Liibanon), Kanada kodanik. Passi number: JX446643 (Kanada); |
| --- | --- |

—

EL HAJJ, Hassan Hassan, sündinud 22. märtsil1 988 Zaghdraiyas (Șaydā, Liibanon), Kanada kodanik. Passi number: JX446643 (Kanada);

| — | MELIAD, Farah (teise nimega HUSSEIN HUSSEIN, teise nimega JAY DEE), sündinud 5. novembril 1980 Sydneys (Austraalia), Austraalia kodanik. Passi number: M2719127 (Austraalia); |
| --- | --- |

—

MELIAD, Farah (teise nimega HUSSEIN HUSSEIN, teise nimega JAY DEE), sündinud 5. novembril 1980 Sydneys (Austraalia), Austraalia kodanik. Passi number: M2719127 (Austraalia);

| — | ȘANLI, Dalokay (teise nimega Sinan), sündinud 13. oktoobril 1976 Pülümüris (Türgi). |
| --- | --- |

—

ȘANLI, Dalokay (teise nimega Sinan), sündinud 13. oktoobril 1976 Pülümüris (Türgi).

---