# Europeiska unionens L 345/2016

| | ISSN 1977-0820 |
| --- | --- |
| Europeiska unionens
  officiella tidning | L 345 |
| | |
| Svensk utgåva | Lagstiftning | 59 årgången20 december 2016 |

ISSN 1977-0820

Europeiska unionens

officiella tidning

L 345

Svensk utgåva

Lagstiftning

59 årgången20 december 2016

---

| Innehållsförteckning | | II   Icke-lagstiftningsakter | Sida |
| --- | --- | --- | --- |
| | | FÖRORDNINGAR |
| | * | Kommissionens genomförandeförordning (EU) 2016/2301 av den 8 december 2016 om införande av ett namn i registret över skyddade ursprungsbeteckningar och skyddade geografiska beteckningar [Olio di Calabria (SGB)] | 1 |
| | * | Kommissionens genomförandeförordning (EU) 2016/2302 av den 8 december 2016 om godkännande av en annan ändring än en mindre ändring av produktspecifikationen för ett namn som tagits upp i registret över skyddade ursprungsbeteckningar och skyddade geografiska beteckningar [Pomodoro di Pachino (SGB)] | 3 |
| | * | Kommissionens genomförandeförordning (EU) 2016/2303 av den 19 december 2016 om införande av en preliminär antidumpningstull beträffande import av vissa stänger av sådant slag som används som betongarmering med ursprung i Vitryssland | 4 |
| | * | Kommissionens genomförandeförordning (EU) 2016/2304 av den 19 december 2016 om formerna, strukturen, frekvensen och bedömningsindikatorerna för kvalitetsrapporterna om uppgifter som överförs enligt Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 549/2013 (
  1
  ) | 27 |
| | | Kommissionens genomförandeförordning (EU) 2016/2305 av den 19 december 2016 om fastställande av schablonimportvärden för bestämning av ingångspriset för vissa frukter och grönsaker | 37 |
| | | Kommissionens genomförandeförordning (EU) 2016/2306 av den 19 december 2016 om fastställande av den tilldelningskoefficient som ska tillämpas på de kvantiteter som omfattas av ansökningar om importlicenser som lämnades in under perioden 1–7 december 2016 och om fastställande av de kvantiteter som ska läggas till den kvantitet som fastställts för delperioden 1 april–30 juni 2017 inom ramen för de tullkvoter som öppnats genom förordning (EG) nr 533/2007 för fjäderfäkött | 39 |
| | | Kommissionens genomförandeförordning (EU) 2016/2307 av den 19 december 2016 om fastställande av den tilldelningskoefficient som ska tillämpas på de kvantiteter som omfattas av ansökningar om importlicenser som lämnades in under perioden 1–7 december 2016 och om fastställande av de kvantiteter som ska läggas till den kvantitet som fastställts för delperioden 1 april–30 juni 2017 inom ramen för de tullkvoter som öppnats genom förordning (EG) nr 1385/2007 för fjäderfäkött | 42 |
| | | Kommissionens genomförandeförordning (EU) 2016/2308 av den 19 december 2016 om fastställande av tilldelningskoefficienten för de kvantiteter som begärts i ansökningar om importrättigheter som lämnats in under perioden 1–7 december 2016 inom ramen för de tullkvoter som öppnats genom genomförandeförordning (EU) 2015/2078 för fjäderfäkött med ursprung i Ukraina | 45 |
| | | DIREKTIV |
| | * | Kommissionens direktiv (EU) 2016/2309 av den 16 december 2016 om anpassning för fjärde gången av bilagorna till Europaparlamentets och rådets direktiv 2008/68/EG om transport av farligt gods på väg, järnväg och inre vattenvägar till den vetenskapliga och tekniska utvecklingen (
  1
  ) | 48 |
| | | BESLUT |
| | * | Rådets beslut (EU) 2016/2310 av den 17 oktober 2016 om den ståndpunkt som ska intas på unionens vägnar i det associeringsråd som inrättats genom Europa–Medelhavsavtalet om upprättande av en associering mellan Europeiska gemenskaperna och deras medlemsstater, å ena sidan, och Hashemitiska konungariket Jordanien, å andra sidan, vad gäller antagandet av prioriteringar för partnerskapet EU-Jordanien, inklusive pakten | 50 |
| | * | Rådets beslut (EU) 2016/2311 av den 8 december 2016 om bemyndigande för vissa medlemsstater att i Europeiska unionens intresse godta Kazakstans anslutning till 1980 års Haagkonvention om de civila aspekterna på internationella bortföranden av barn | 53 |
| | * | Rådets beslut (EU) 2016/2312 av den 8 december 2016 om bemyndigande för Republiken Österrike och Rumänien att i Europeiska unionens intresse godta Perus anslutning till 1980 års Haagkonvention om de civila aspekterna på internationella bortföranden av barn | 56 |
| | * | Rådets beslut (EU) 2016/2313 av den 8 december 2016 om bemyndigande för vissa medlemsstater att i Europeiska unionens intresse godta Republiken Koreas anslutning till 1980 års Haagkonvention om de civila aspekterna på internationella bortföranden av barn | 59 |
| | * | Rådets beslut (Gusp) 2016/2314 av den 19 december 2016 om ändring av beslut (Gusp) 2015/778 om Europeiska unionens militära insats i södra centrala Medelhavsområdet (insatsen Eunavfor MED Sophia) | 62 |
| | * | Rådets beslut (Gusp) 2016/2315 av den 19 december 2016 om ändring av rådets beslut 2014/512/Gusp om restriktiva åtgärder med hänsyn till Rysslands åtgärder som destabiliserar situationen i Ukraina | 65 |
| | * | Kommissionens genomförandebeslut (EU) 2016/2316 av den 16 december 2016 om ändring av genomförandebeslut (EU) 2015/1849 om åtgärder för att förhindra att skadegörare introduceras i och sprids inom unionen vad gäller vissa grönsaker med ursprung i Ghana | 66 |
| | * | Kommissionens genomförandebeslut (EU) 2016/2317 av den 16 december 2016 om ändring av kommissionens beslut 2008/294/EG och kommissionens genomförandebeslut 2013/654/EU, för att förenkla användning av mobilkommunikation ombord på luftfartyg (mobilkommunikationstjänster) i unionen
  [delgivet med nr C(2016) 8413]

   (
  1
  ) | 67 |
| | * | Kommissionens genomförandebeslut (EU) 2016/2318 av den 16 december 2016 om ett undantag från ömsesidigt erkännande av godkännanden av biocidprodukter innehållande brodifakum som begärts av Spanien i enlighet med artikel 37 i Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 528/2012
  [delgivet med nr C(2016) 8414] | 72 |
| | * | Kommissionens genomförandebeslut (EU) 2016/2319 av den 16 december 2016 om bekräftelse eller ändring av preliminära beräkningar av genomsnittliga specifika koldioxidutsläpp och specifika utsläppsmål för tillverkare av personbilar för kalenderåret 2015 enligt Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 443/2009
  [delgivet med nr C(2016) 8579] | 74 |
| | * | Kommissionens genomförandebeslut (EU) 2016/2320 av den 16 december 2016 om bekräftelse eller ändring av preliminära beräkningar av genomsnittliga specifika koldioxidutsläpp och specifika utsläppsmål för tillverkare av nya lätta nyttofordon för kalenderåret 2015 i enlighet med Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 510/2011
  [delgivet med nr C(2016) 8583] | 96 |
| | * | Kommissionens genomförandebeslut (EU) 2016/2321 av den 19 december 2016 om formatet för det återvinningsintyg som utfärdas i enlighet med Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1257/2013 om återvinning av fartyg (
  1
  ) | 112 |
| | * | Kommissionens genomförandebeslut (EU) 2016/2322 av den 19 december 2016 om formatet för det intyg om slutförd fartygsåtervinning som krävs enligt Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1257/2013 om återvinning av fartyg (
  1
  ) | 117 |
| | * | Kommissionens genomförandebeslut (EU) 2016/2323 av den 19 december 2016 om inrättande av den europeiska förteckningen över fartygsåtervinningsanläggningar i enlighet med Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1257/2013 om återvinning av fartyg (
  1
  ) | 119 |
| | * | Kommissionens genomförandebeslut (EU) 2016/2324 av den 19 december 2016 om formatet för den rapport om planerad start av fartygsåtervinning som krävs enligt Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1257/2013 om återvinning av fartyg (
  1
  ) | 129 |
| | * | Kommissionens genomförandebeslut (EU) 2016/2325 av den 19 december 2016 om formatet för det inventeringsintyg avseende farliga material som utfärdas i enlighet med Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1257/2013 om återvinning av fartyg (
  1
  ) | 131 |

Innehållsförteckning

II   Icke-lagstiftningsakter

Sida

FÖRORDNINGAR

*

Kommissionens genomförandeförordning (EU) 2016/2301 av den 8 december 2016 om införande av ett namn i registret över skyddade ursprungsbeteckningar och skyddade geografiska beteckningar [Olio di Calabria (SGB)]

1

*

Kommissionens genomförandeförordning (EU) 2016/2302 av den 8 december 2016 om godkännande av en annan ändring än en mindre ändring av produktspecifikationen för ett namn som tagits upp i registret över skyddade ursprungsbeteckningar och skyddade geografiska beteckningar [Pomodoro di Pachino (SGB)]

3

*

Kommissionens genomförandeförordning (EU) 2016/2303 av den 19 december 2016 om införande av en preliminär antidumpningstull beträffande import av vissa stänger av sådant slag som används som betongarmering med ursprung i Vitryssland

4

*

Kommissionens genomförandeförordning (EU) 2016/2304 av den 19 december 2016 om formerna, strukturen, frekvensen och bedömningsindikatorerna för kvalitetsrapporterna om uppgifter som överförs enligt Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 549/2013 (
  1
  )

1

27

Kommissionens genomförandeförordning (EU) 2016/2305 av den 19 december 2016 om fastställande av schablonimportvärden för bestämning av ingångspriset för vissa frukter och grönsaker

37

Kommissionens genomförandeförordning (EU) 2016/2306 av den 19 december 2016 om fastställande av den tilldelningskoefficient som ska tillämpas på de kvantiteter som omfattas av ansökningar om importlicenser som lämnades in under perioden 1–7 december 2016 och om fastställande av de kvantiteter som ska läggas till den kvantitet som fastställts för delperioden 1 april–30 juni 2017 inom ramen för de tullkvoter som öppnats genom förordning (EG) nr 533/2007 för fjäderfäkött

39

Kommissionens genomförandeförordning (EU) 2016/2307 av den 19 december 2016 om fastställande av den tilldelningskoefficient som ska tillämpas på de kvantiteter som omfattas av ansökningar om importlicenser som lämnades in under perioden 1–7 december 2016 och om fastställande av de kvantiteter som ska läggas till den kvantitet som fastställts för delperioden 1 april–30 juni 2017 inom ramen för de tullkvoter som öppnats genom förordning (EG) nr 1385/2007 för fjäderfäkött

42

Kommissionens genomförandeförordning (EU) 2016/2308 av den 19 december 2016 om fastställande av tilldelningskoefficienten för de kvantiteter som begärts i ansökningar om importrättigheter som lämnats in under perioden 1–7 december 2016 inom ramen för de tullkvoter som öppnats genom genomförandeförordning (EU) 2015/2078 för fjäderfäkött med ursprung i Ukraina

45

DIREKTIV

*

Kommissionens direktiv (EU) 2016/2309 av den 16 december 2016 om anpassning för fjärde gången av bilagorna till Europaparlamentets och rådets direktiv 2008/68/EG om transport av farligt gods på väg, järnväg och inre vattenvägar till den vetenskapliga och tekniska utvecklingen (
  1
  )

1

48

BESLUT

*

Rådets beslut (EU) 2016/2310 av den 17 oktober 2016 om den ståndpunkt som ska intas på unionens vägnar i det associeringsråd som inrättats genom Europa–Medelhavsavtalet om upprättande av en associering mellan Europeiska gemenskaperna och deras medlemsstater, å ena sidan, och Hashemitiska konungariket Jordanien, å andra sidan, vad gäller antagandet av prioriteringar för partnerskapet EU-Jordanien, inklusive pakten

50

*

Rådets beslut (EU) 2016/2311 av den 8 december 2016 om bemyndigande för vissa medlemsstater att i Europeiska unionens intresse godta Kazakstans anslutning till 1980 års Haagkonvention om de civila aspekterna på internationella bortföranden av barn

53

*

Rådets beslut (EU) 2016/2312 av den 8 december 2016 om bemyndigande för Republiken Österrike och Rumänien att i Europeiska unionens intresse godta Perus anslutning till 1980 års Haagkonvention om de civila aspekterna på internationella bortföranden av barn

56

*

Rådets beslut (EU) 2016/2313 av den 8 december 2016 om bemyndigande för vissa medlemsstater att i Europeiska unionens intresse godta Republiken Koreas anslutning till 1980 års Haagkonvention om de civila aspekterna på internationella bortföranden av barn

59

*

Rådets beslut (Gusp) 2016/2314 av den 19 december 2016 om ändring av beslut (Gusp) 2015/778 om Europeiska unionens militära insats i södra centrala Medelhavsområdet (insatsen Eunavfor MED Sophia)

62

*

Rådets beslut (Gusp) 2016/2315 av den 19 december 2016 om ändring av rådets beslut 2014/512/Gusp om restriktiva åtgärder med hänsyn till Rysslands åtgärder som destabiliserar situationen i Ukraina

65

*

Kommissionens genomförandebeslut (EU) 2016/2316 av den 16 december 2016 om ändring av genomförandebeslut (EU) 2015/1849 om åtgärder för att förhindra att skadegörare introduceras i och sprids inom unionen vad gäller vissa grönsaker med ursprung i Ghana

66

*

Kommissionens genomförandebeslut (EU) 2016/2317 av den 16 december 2016 om ändring av kommissionens beslut 2008/294/EG och kommissionens genomförandebeslut 2013/654/EU, för att förenkla användning av mobilkommunikation ombord på luftfartyg (mobilkommunikationstjänster) i unionen
  [delgivet med nr C(2016) 8413]

   (
  1
  )

[delgivet med nr C(2016) 8413]

1

67

*

Kommissionens genomförandebeslut (EU) 2016/2318 av den 16 december 2016 om ett undantag från ömsesidigt erkännande av godkännanden av biocidprodukter innehållande brodifakum som begärts av Spanien i enlighet med artikel 37 i Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 528/2012
  [delgivet med nr C(2016) 8414]

[delgivet med nr C(2016) 8414]

72

*

Kommissionens genomförandebeslut (EU) 2016/2319 av den 16 december 2016 om bekräftelse eller ändring av preliminära beräkningar av genomsnittliga specifika koldioxidutsläpp och specifika utsläppsmål för tillverkare av personbilar för kalenderåret 2015 enligt Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 443/2009
  [delgivet med nr C(2016) 8579]

[delgivet med nr C(2016) 8579]

74

*

Kommissionens genomförandebeslut (EU) 2016/2320 av den 16 december 2016 om bekräftelse eller ändring av preliminära beräkningar av genomsnittliga specifika koldioxidutsläpp och specifika utsläppsmål för tillverkare av nya lätta nyttofordon för kalenderåret 2015 i enlighet med Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 510/2011
  [delgivet med nr C(2016) 8583]

[delgivet med nr C(2016) 8583]

96

*

Kommissionens genomförandebeslut (EU) 2016/2321 av den 19 december 2016 om formatet för det återvinningsintyg som utfärdas i enlighet med Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1257/2013 om återvinning av fartyg (
  1
  )

1

112

*

Kommissionens genomförandebeslut (EU) 2016/2322 av den 19 december 2016 om formatet för det intyg om slutförd fartygsåtervinning som krävs enligt Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1257/2013 om återvinning av fartyg (
  1
  )

1

117

*

Kommissionens genomförandebeslut (EU) 2016/2323 av den 19 december 2016 om inrättande av den europeiska förteckningen över fartygsåtervinningsanläggningar i enlighet med Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1257/2013 om återvinning av fartyg (
  1
  )

1

119

*

Kommissionens genomförandebeslut (EU) 2016/2324 av den 19 december 2016 om formatet för den rapport om planerad start av fartygsåtervinning som krävs enligt Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1257/2013 om återvinning av fartyg (
  1
  )

1

129

*

Kommissionens genomförandebeslut (EU) 2016/2325 av den 19 december 2016 om formatet för det inventeringsintyg avseende farliga material som utfärdas i enlighet med Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1257/2013 om återvinning av fartyg (
  1
  )

1

131

| | | Rättelser |
| --- | --- | --- |
| | * | Rättelse till protokoll om fastställande av de fiskemöjligheter och den ekonomiska ersättning som föreskrivs i partnerskapsavtalet om fiske mellan Europeiska gemenskapen och Islamiska republiken Mauretanien för en period om fyra år ( EUT L 315, 1.12.2015 ) | 136 |

Rättelser

*

Rättelse till protokoll om fastställande av de fiskemöjligheter och den ekonomiska ersättning som föreskrivs i partnerskapsavtalet om fiske mellan Europeiska gemenskapen och Islamiska republiken Mauretanien för en period om fyra år ( EUT L 315, 1.12.2015 )

( EUT L 315, 1.12.2015 )

136

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Text av betydelse för EES |

---

(1)   Text av betydelse för EES

1

| SV | De rättsakter vilkas titlar är tryckta med fin stil är sådana rättsakter som har avseende på den löpande handläggningen av jordbrukspolitiska frågor. De har normalt en begränsad giltighetstid.
  Beträffande alla övriga rättsakter gäller att titlarna är tryckta med fetstil och föregås av en asterisk. |
| --- | --- |

SV

De rättsakter vilkas titlar är tryckta med fin stil är sådana rättsakter som har avseende på den löpande handläggningen av jordbrukspolitiska frågor. De har normalt en begränsad giltighetstid.

Beträffande alla övriga rättsakter gäller att titlarna är tryckta med fetstil och föregås av en asterisk.

---

II Icke-lagstiftningsakter

FÖRORDNINGAR

| 20.12.2016 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 345/1 |
| --- | --- | --- | --- |

20.12.2016

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 345/1

---

KOMMISSIONENS GENOMFÖRANDEFÖRORDNING (EU) 2016/2301

av den 8 december 2016

om införande av ett namn i registret över skyddade ursprungsbeteckningar och skyddade geografiska beteckningar [Olio di Calabria (SGB)]

EUROPEISKA KOMMISSIONEN HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING

med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1151/2012 av den 21 november 2012 om kvalitetsordningar för jordbruksprodukter och livsmedel (1), särskilt artikel 52.2, och

av följande skäl:

| (1) | I enlighet med artikel 50.2 a i förordning (EU) nr 1151/2012 har Italiens ansökan om registrering av namnet ”Olio di Calabria” offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning (2). |
| --- | --- |

(1)

I enlighet med artikel 50.2 a i förordning (EU) nr 1151/2012 har Italiens ansökan om registrering av namnet ”Olio di Calabria” offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning (2).

| (2) | Inga invändningar enligt artikel 51 i förordning (EU) nr 1151/2012 har inkommit till kommissionen och därför bör namnet ”Olio di Calabria” registreras. |
| --- | --- |

(2)

Inga invändningar enligt artikel 51 i förordning (EU) nr 1151/2012 har inkommit till kommissionen och därför bör namnet ”Olio di Calabria” registreras.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Namnet ”Olio di Calabria” (SGB) ska föras in i registret.

Namnet i första stycket avser en produkt i klass 1.5 Oljor och fetter (smör, margarin, oljor etc.) enligt bilaga XI till kommissionens genomförandeförordning (EU) nr 668/2014 (3).

Artikel 2

Denna förordning träder i kraft den tjugonde dagen efter det att den har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning.

Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater.

Utfärdad i Bryssel den 8 december 2016.

På kommissionens vägnar

För ordföranden

Phil HOGAN

Ledamot av kommissionen

---

(1)  
  EUT L 343, 14.12.2012, s. 1.

1

(2)  
  EUT C 304, 20.8.2016, s. 46.

2

(3)  Kommissionens genomförandeförordning (EU) nr 668/2014 av den 13 juni 2014 om tillämpningsföreskrifter för Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1151/2012 om kvalitetsordningar för jordbruksprodukter och livsmedel (EUT L 179, 19.6.2014, s. 36).

3

---

| 20.12.2016 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 345/3 |
| --- | --- | --- | --- |

20.12.2016

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 345/3

---

KOMMISSIONENS GENOMFÖRANDEFÖRORDNING (EU) 2016/2302

av den 8 december 2016

om godkännande av en annan ändring än en mindre ändring av produktspecifikationen för ett namn som tagits upp i registret över skyddade ursprungsbeteckningar och skyddade geografiska beteckningar [Pomodoro di Pachino (SGB)]

EUROPEISKA KOMMISSIONEN HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING

med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1151/2012 av den 21 november 2012 om kvalitetsordningar för jordbruksprodukter och livsmedel (1), särskilt artikel 52.2, och

av följande skäl:

| (1) | Kommissionen har i enlighet med artikel 53.1 första stycket i förordning (EU) nr 1151/2012 granskat Italiens ansökan om godkännande av en ändring av produktspecifikationen för den skyddade geografiska beteckningen ”Pomodoro di Pachino”, vilken registrerades i enlighet med kommissionens förordning (EG) nr 617/2003 (2), ändrad genom kommissionens genomförandeförordning (EU) nr 675/2013 (3). |
| --- | --- |

(1)

Kommissionen har i enlighet med artikel 53.1 första stycket i förordning (EU) nr 1151/2012 granskat Italiens ansökan om godkännande av en ändring av produktspecifikationen för den skyddade geografiska beteckningen ”Pomodoro di Pachino”, vilken registrerades i enlighet med kommissionens förordning (EG) nr 617/2003 (2), ändrad genom kommissionens genomförandeförordning (EU) nr 675/2013 (3).

| (2) | Eftersom den aktuella ändringen inte utgör en mindre ändring i den mening som avses i artikel 53.2 i förordning (EU) nr 1151/2012 har kommissionen offentliggjort ansökan om ändring i Europeiska unionens officiella tidning (4) i enlighet med artikel 50.2 a i den förordningen. |
| --- | --- |

(2)

Eftersom den aktuella ändringen inte utgör en mindre ändring i den mening som avses i artikel 53.2 i förordning (EU) nr 1151/2012 har kommissionen offentliggjort ansökan om ändring i Europeiska unionens officiella tidning (4) i enlighet med artikel 50.2 a i den förordningen.

| (3) | Inga invändningar enligt artikel 51 i förordning (EU) nr 1151/2012 har inkommit till kommissionen och därför bör ändringen av produktspecifikationen godkännas. |
| --- | --- |

(3)

Inga invändningar enligt artikel 51 i förordning (EU) nr 1151/2012 har inkommit till kommissionen och därför bör ändringen av produktspecifikationen godkännas.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Den ändring av produktspecifikationen som har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning rörande namnet ”Pomodoro di Pachino” (SGB) godkänns.

Artikel 2

Denna förordning träder i kraft den tjugonde dagen efter det att den har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning.

Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater.

Utfärdad i Bryssel den 8 december 2016.

På kommissionens vägnar

För ordföranden

Phil HOGAN

Ledamot av kommissionen

---

(1)  
  EUT L 343, 14.12.2012, s. 1.

1

(2)  Kommissionens förordning (EG) nr 617/2003 av den 4 april 2003 om komplettering av bilagan till förordning (EG) nr 2400/96 om upptagandet av vissa namn i ”Register över skyddade ursprungsbeteckningar och skyddade geografiska beteckningar” som föreskrivs i rådets förordning (EEG) nr 2081/92 om skydd för geografiska och ursprungsbeteckningar för jordbruksprodukter och livsmedel (Carne dos Açores, Borrego do Nordeste Alentejano, Carne de Porco Alentejano, Pomodoro di Pachino, Uva da tavola di Mazzarrone) (EUT L 89, 5.4.2003, s. 3).

2

(3)  Kommissionens genomförandeförordning (EU) nr 675/2013 av den 15 juli 2013 om godkännande av en större ändring av produktspecifikationen för en beteckning som tagits upp i registret över skyddade ursprungsbeteckningar och skyddade geografiska beteckningar (Pomodoro di Pachino [SGB]) (EUT L 194, 17.7.2013, s. 1).

3

(4)  
  EUT C 271, 26.7.2016, s. 5.

4

---

| 20.12.2016 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 345/4 |
| --- | --- | --- | --- |

20.12.2016

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 345/4

---

KOMMISSIONENS GENOMFÖRANDEFÖRORDNING (EU) 2016/2303

av den 19 december 2016

om införande av en preliminär antidumpningstull beträffande import av vissa stänger av sådant slag som används som betongarmering med ursprung i Vitryssland

EUROPEISKA KOMMISSIONEN HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING

med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2016/1036 av den 8 juni 2016 om skydd mot dumpad import från länder som inte är medlemmar i Europeiska unionen (1), särskilt artikel 7, och

efter samråd med medlemsstaterna, och

av följande skäl:

1.   FÖRFARANDE

FÖRFARANDE

1.1   Inledande

Inledande

| (1) | Den 31 mars 2016 inledde Europeiska kommissionen (nedan kallad kommissionen) en antidumpningsundersökning beträffande import till unionen av vissa stänger av sådant slag som används som betongarmering med ursprung i republiken Vitryssland (nedan kallad Vitryssland eller det berörda landet) med stöd i artikel 5 i rådets förordning (EG) nr 1225/2009 (2) (nedan kallad grundförordningen). Det berörda tillkännagivandet om inledande av förfarandet (nedan kallat tillkännagivandet om inledande) offentliggjordes i Europeiska unionens officiella tidning (3). |
| --- | --- |

(1)

Den 31 mars 2016 inledde Europeiska kommissionen (nedan kallad kommissionen) en antidumpningsundersökning beträffande import till unionen av vissa stänger av sådant slag som används som betongarmering med ursprung i republiken Vitryssland (nedan kallad Vitryssland eller det berörda landet) med stöd i artikel 5 i rådets förordning (EG) nr 1225/2009 (2) (nedan kallad grundförordningen). Det berörda tillkännagivandet om inledande av förfarandet (nedan kallat tillkännagivandet om inledande) offentliggjordes i Europeiska unionens officiella tidning (3).

kommissionen

Vitryssland

det berörda landet

2

grundförordningen

tillkännagivandet om inledande

Europeiska unionens officiella tidning

3

| (2) | Kommissionen inledde undersökningen till följd av en framställning som ingavs den 15 februari 2016 av European Steel Association (nedan kallad klaganden) såsom företrädare för tillverkare som svarar för 44 % av unionens sammanlagda tillverkning av vissa stänger av sådant slag som används som betongarmering. Inga andra tillverkare som gav uttryck åt invändningar eller åt en neutral inställning hade gett sig till känna. |
| --- | --- |

(2)

Kommissionen inledde undersökningen till följd av en framställning som ingavs den 15 februari 2016 av European Steel Association (nedan kallad klaganden) såsom företrädare för tillverkare som svarar för 44 % av unionens sammanlagda tillverkning av vissa stänger av sådant slag som används som betongarmering. Inga andra tillverkare som gav uttryck åt invändningar eller åt en neutral inställning hade gett sig till känna.

klaganden

| (3) | I och med detta var de relevanta tröskelvärden som föreskrivs i artikel 5.4 i grundförordningen (4) uppfyllda redan vid den tidpunkt då ärendet inleddes. När en utredning inleds, är det inte nödvändigt att villkoren för talerätt är uppfyllda under hela undersökningen. Domstolen har bekräftat detta i fall där ett företag drar tillbaka sitt stöd för framställningen (5). Samma resonemang kan tillämpas analogt i en situation där produktdefinitionen förändras. |
| --- | --- |

(3)

I och med detta var de relevanta tröskelvärden som föreskrivs i artikel 5.4 i grundförordningen (4) uppfyllda redan vid den tidpunkt då ärendet inleddes. När en utredning inleds, är det inte nödvändigt att villkoren för talerätt är uppfyllda under hela undersökningen. Domstolen har bekräftat detta i fall där ett företag drar tillbaka sitt stöd för framställningen (5). Samma resonemang kan tillämpas analogt i en situation där produktdefinitionen förändras.

4

5

1.2   Berörda parter

Berörda parter

| (4) | I tillkännagivandet om inledande uppmanade kommissionen berörda parter att delta i undersökningen. Dessutom informerade kommissionen uttryckligen klaganden, andra kända unionstillverkare, den enda kända vitryska exporterande tillverkaren och de vitryska myndigheterna samt kända importörer, användare och handlare om inledandet av undersökningen och uppmanade dem att delta. |
| --- | --- |

(4)

I tillkännagivandet om inledande uppmanade kommissionen berörda parter att delta i undersökningen. Dessutom informerade kommissionen uttryckligen klaganden, andra kända unionstillverkare, den enda kända vitryska exporterande tillverkaren och de vitryska myndigheterna samt kända importörer, användare och handlare om inledandet av undersökningen och uppmanade dem att delta.

| (5) | De berörda parterna gavs möjlighet att lämna synpunkter på inledandet av undersökningen och att begära att bli hörda av kommissionen och/eller förhörsombudet för handelspolitiska förfaranden. |
| --- | --- |

(5)

De berörda parterna gavs möjlighet att lämna synpunkter på inledandet av undersökningen och att begära att bli hörda av kommissionen och/eller förhörsombudet för handelspolitiska förfaranden.

1.3   Tillverkare i det jämförbara landet

Tillverkare i det jämförbara landet

| (6) | I tillkännagivandet om inledande underrättade kommissionen de berörda parterna om att den hade för avsikt att använda Sydafrika eller Förenta staterna som tredjeland med marknadsekonomi (nedan kallat jämförbart land) i den mening som avses i artikel 2.7 a i grundförordningen. De berörda parterna hade möjlighet att lämna synpunkter och begära att bli hörda av kommissionen och/eller förhörsombudet för handelspolitiska förfaranden. |
| --- | --- |

(6)

I tillkännagivandet om inledande underrättade kommissionen de berörda parterna om att den hade för avsikt att använda Sydafrika eller Förenta staterna som tredjeland med marknadsekonomi (nedan kallat jämförbart land) i den mening som avses i artikel 2.7 a i grundförordningen. De berörda parterna hade möjlighet att lämna synpunkter och begära att bli hörda av kommissionen och/eller förhörsombudet för handelspolitiska förfaranden.

jämförbart land

1.4   Urval

Urval

| (7) | I tillkännagivandet om inledande uppgav kommissionen att den kunde komma att besluta om att göra ett urval bland de berörda parterna i enlighet med artikel 17 i grundförordningen. |
| --- | --- |

(7)

I tillkännagivandet om inledande uppgav kommissionen att den kunde komma att besluta om att göra ett urval bland de berörda parterna i enlighet med artikel 17 i grundförordningen.

1.4.1   Urvalsförfarande avseende unionstillverkare

Urvalsförfarande avseende unionstillverkare

| (8) | I sitt tillkännagivande uppgav kommissionen att ett preliminärt urval av unionstillverkare gjorts på grundval av den undersökta produktens produktions- och försäljningsvolym och tillverkningens geografiska placering. Fem unionstillverkare ingick i urvalet. De utvalda unionstillverkarna stod för 22,4 % av den sammanlagda produktionen i unionen och 24,4 % av unionens sammanlagda försäljning av den berörda produkten. Företagen finns i Frankrike, Tyskland, Italien, Polen och Spanien och omfattar en stor geografisk bredd. Kommissionen uppmanade berörda parter att lämna synpunkter på det preliminära urvalet. Inga synpunkter inkom. Därför drogs slutsatsen att urvalet är representativt för unionsindustrin. |
| --- | --- |

(8)

I sitt tillkännagivande uppgav kommissionen att ett preliminärt urval av unionstillverkare gjorts på grundval av den undersökta produktens produktions- och försäljningsvolym och tillverkningens geografiska placering. Fem unionstillverkare ingick i urvalet. De utvalda unionstillverkarna stod för 22,4 % av den sammanlagda produktionen i unionen och 24,4 % av unionens sammanlagda försäljning av den berörda produkten. Företagen finns i Frankrike, Tyskland, Italien, Polen och Spanien och omfattar en stor geografisk bredd. Kommissionen uppmanade berörda parter att lämna synpunkter på det preliminära urvalet. Inga synpunkter inkom. Därför drogs slutsatsen att urvalet är representativt för unionsindustrin.

1.4.2   Urvalsförfarande avseende icke-närstående importörer

Urvalsförfarande avseende icke-närstående importörer

| (9) | För att avgöra om ett urvalsförfarande var nödvändigt, och i så fall göra ett urval, uppmanade kommissionen icke-närstående importörer att lämna de upplysningar som angavs i tillkännagivandet om inledande. |
| --- | --- |

(9)

För att avgöra om ett urvalsförfarande var nödvändigt, och i så fall göra ett urval, uppmanade kommissionen icke-närstående importörer att lämna de upplysningar som angavs i tillkännagivandet om inledande.

| (10) | Sex icke-närstående importörer tillhandahöll de begärda uppgifterna och samtyckte till att ingå i urvalet. I enlighet med artikel 17.1 i grundförordningen gjorde kommissionen ett urval av tre av dessa, baserat på den största importvolymen till unionen. De tre företagen i urvalet stod för 80 % av den icke-närstående importen av den berörda produkten med ursprung i Vitryssland. I enlighet med artikel 17.2 i grundförordningen genomfördes samråd med alla kända berörda importörer om urvalet. Inga synpunkter inkom. |
| --- | --- |

(10)

Sex icke-närstående importörer tillhandahöll de begärda uppgifterna och samtyckte till att ingå i urvalet. I enlighet med artikel 17.1 i grundförordningen gjorde kommissionen ett urval av tre av dessa, baserat på den största importvolymen till unionen. De tre företagen i urvalet stod för 80 % av den icke-närstående importen av den berörda produkten med ursprung i Vitryssland. I enlighet med artikel 17.2 i grundförordningen genomfördes samråd med alla kända berörda importörer om urvalet. Inga synpunkter inkom.

1.5   Svar på frågeformuläret

Svar på frågeformuläret

| (11) | Kommissionen översände frågeformulär till de fem unionstillverkarna i urvalet, de samarbetsvilliga exporterande tillverkarna i det berörda landet, en tillverkare i Förenta staterna som valts ut som jämförbart land, vilket framgår av förklaringen i skäl 32, tre utvalda importörer, åtta kända användare vid tidpunkten för inledningen av undersökningen och ytterligare en användare som gav sig till känna i ett mycket sent skede av förfarandet. |
| --- | --- |

(11)

Kommissionen översände frågeformulär till de fem unionstillverkarna i urvalet, de samarbetsvilliga exporterande tillverkarna i det berörda landet, en tillverkare i Förenta staterna som valts ut som jämförbart land, vilket framgår av förklaringen i skäl 32, tre utvalda importörer, åtta kända användare vid tidpunkten för inledningen av undersökningen och ytterligare en användare som gav sig till känna i ett mycket sent skede av förfarandet.

| (12) | Svar på frågeformuläret inkom från fem EU-tillverkare i urvalet, en samarbetsvillig exporterande tillverkare i det berörda landet, en tillverkare i Förenta staterna (nedan kallat det jämförbara landet) och två icke-närstående importörer. |
| --- | --- |

(12)

Svar på frågeformuläret inkom från fem EU-tillverkare i urvalet, en samarbetsvillig exporterande tillverkare i det berörda landet, en tillverkare i Förenta staterna (nedan kallat det jämförbara landet) och två icke-närstående importörer.

det jämförbara landet

1.6   Kontrollbesök

Kontrollbesök

| (13) | Kommissionen inhämtade och kontrollerade alla uppgifter som den bedömde vara nödvändiga för ett preliminärt fastställande av dumpning, därav vållad skada och unionens intresse. Kontrollbesök i enlighet med artikel 16 i grundförordningen genomfördes i följande företags lokaler:






  a) | Unionstillverkare







  — | Celsa Huta Ostrowiec sp. z.o.o., Ostrowiec Swietokrzyski, Polen |
| --- | --- | --- | --- |

(13)

Kommissionen inhämtade och kontrollerade alla uppgifter som den bedömde vara nödvändiga för ett preliminärt fastställande av dumpning, därav vållad skada och unionens intresse. Kontrollbesök i enlighet med artikel 16 i grundförordningen genomfördes i följande företags lokaler:

a)

Unionstillverkare

Unionstillverkare

—

Celsa Huta Ostrowiec sp. z.o.o., Ostrowiec Swietokrzyski, Polen

| — | Feralpi Sideruglica SpA, Lonato del Garda, Italien |
| --- | --- |

—

Feralpi Sideruglica SpA, Lonato del Garda, Italien

| — | Riva Acier SA, Gargenville, Frankrike |
| --- | --- |

—

Riva Acier SA, Gargenville, Frankrike

| — | Vissa makroekonomiska uppgifter kontrollerades också i den klagandes lokaler, Bryssel, Belgien |
| --- | --- |

—

Vissa makroekonomiska uppgifter kontrollerades också i den klagandes lokaler, Bryssel, Belgien

| b) | Exporterande tillverkare i Vitryssland







  — | Öppet aktiebolag ”Byelorussian Steel Works – Management Company of ’Byelorussian Metallurgical Company’ Holding”, Vitryssland (”BMZ”) |
| --- | --- | --- |

b)

Exporterande tillverkare i Vitryssland

Exporterande tillverkare i Vitryssland

—

Öppet aktiebolag ”Byelorussian Steel Works – Management Company of ’Byelorussian Metallurgical Company’ Holding”, Vitryssland (”BMZ”)

| c) | Handlare som står de exporterande tillverkarna nära







  — | Bel Kap Steel LLC, Miami (Florida), Förenta staterna |
| --- | --- | --- |

c)

Handlare som står de exporterande tillverkarna nära

Handlare som står de exporterande tillverkarna nära

—

Bel Kap Steel LLC, Miami (Florida), Förenta staterna

| — | BMZ Polska Sp. z.o.o., Katowice, Polen |
| --- | --- |

—

BMZ Polska Sp. z.o.o., Katowice, Polen

| — | UAB ”Prekybos namai BMZ-Baltija”, Šiauliai, Litauen |
| --- | --- |

—

UAB ”Prekybos namai BMZ-Baltija”, Šiauliai, Litauen

| d) | Tillverkare i ett jämförbart land







  — | Commercial Metals Company, Dallas (Texas), Förenta staterna |
| --- | --- | --- |

d)

Tillverkare i ett jämförbart land

Tillverkare i ett jämförbart land

—

Commercial Metals Company, Dallas (Texas), Förenta staterna

1.7   Undersökningsperiod och skadeundersökningsperiod

Undersökningsperiod och skadeundersökningsperiod

| (14) | Undersökningen av dumpning och skada omfattade perioden från den 1 januari 2015 till den 31 december 2015 (nedan kallad undersökningsperioden eller i tabeller UP). Undersökningen av de utvecklingstendenser som är av betydelse för fastställandet av skada omfattade perioden från och med den 1 januari 2012 fram till slutet av undersökningsperioden (nedan kallad skadeundersökningsperioden). |
| --- | --- |

(14)

Undersökningen av dumpning och skada omfattade perioden från den 1 januari 2015 till den 31 december 2015 (nedan kallad undersökningsperioden eller i tabeller UP). Undersökningen av de utvecklingstendenser som är av betydelse för fastställandet av skada omfattade perioden från och med den 1 januari 2012 fram till slutet av undersökningsperioden (nedan kallad skadeundersökningsperioden).

undersökningsperioden

UP

skadeundersökningsperioden

2.   BERÖRD PRODUKT OCH LIKADAN PRODUKT

BERÖRD PRODUKT OCH LIKADAN PRODUKT

2.1   Berörd produkt

Berörd produkt

| (15) | Den berörda produkten är vissa stänger av sådant slag som används som betongarmering, av järn eller olegerat stål, smidda, varmvalsade, varmdragna eller varmsträngpressade, även vridna efter valsningen men inte vidare bearbetade samt med mindre försänkningar, kammar eller andra mindre deformationer åstadkomna under valsningsprocessen, med ursprung i Vitryssland, som för närvarande klassificeras enligt KN-numren ex 7214 10 00, ex 7214 20 00, ex 7214 30 00, ex 7214 91 10, ex 7214 91 90, ex 7214 99 10, ex 7214 99 71, ex 7214 99 79 och ex 7214 99 95 (nedan kallad den berörda produkten). Järn med hög utmattningshållfasthet eller vissa stänger av sådant slag som används som betongarmering ingår inte. |
| --- | --- |

(15)

Den berörda produkten är vissa stänger av sådant slag som används som betongarmering, av järn eller olegerat stål, smidda, varmvalsade, varmdragna eller varmsträngpressade, även vridna efter valsningen men inte vidare bearbetade samt med mindre försänkningar, kammar eller andra mindre deformationer åstadkomna under valsningsprocessen, med ursprung i Vitryssland, som för närvarande klassificeras enligt KN-numren ex 7214 10 00, ex 7214 20 00, ex 7214 30 00, ex 7214 91 10, ex 7214 91 90, ex 7214 99 10, ex 7214 99 71, ex 7214 99 79 och ex 7214 99 95 (nedan kallad den berörda produkten). Järn med hög utmattningshållfasthet eller vissa stänger av sådant slag som används som betongarmering ingår inte.

den berörda produkten

2.2   Likadan produkt

Likadan produkt

| (16) | Undersökningen visade att den berörda produkten och den produkt som tillverkades och såldes på den inhemska marknaden i Förenta staterna, samt den produkt som tillverkades av unionsindustrin och såldes på unionsmarknaden, har samma grundläggande fysikaliska, kemiska och tekniska egenskaper och användningar. De anses därför preliminärt vara likadana produkter i den mening som avses i artikel 1.4 i grundförordningen. |
| --- | --- |

(16)

Undersökningen visade att den berörda produkten och den produkt som tillverkades och såldes på den inhemska marknaden i Förenta staterna, samt den produkt som tillverkades av unionsindustrin och såldes på unionsmarknaden, har samma grundläggande fysikaliska, kemiska och tekniska egenskaper och användningar. De anses därför preliminärt vara likadana produkter i den mening som avses i artikel 1.4 i grundförordningen.

2.3   Invändningar gällande produktdefinitionen

Invändningar gällande produktdefinitionen

| (17) | Den vitryska exporterande tillverkaren framhöll en förment inkonsekvens i beskrivningen av produktdefinitionen mellan framställningen (avseende två KN-nummer) och tillkännagivandet om inledande (avseende nio KN-nummer). Det hävdades att skadebedömningen i framställningen inte avser samma produktdefinition som i den talan som senare väcktes. Det konstaterades också att företaget endast exporterade under de två KN-nummer som nämns i framställningen. |
| --- | --- |

(17)

Den vitryska exporterande tillverkaren framhöll en förment inkonsekvens i beskrivningen av produktdefinitionen mellan framställningen (avseende två KN-nummer) och tillkännagivandet om inledande (avseende nio KN-nummer). Det hävdades att skadebedömningen i framställningen inte avser samma produktdefinition som i den talan som senare väcktes. Det konstaterades också att företaget endast exporterade under de två KN-nummer som nämns i framställningen.

| (18) | I framställningen nämns två KN-nummer i produktbeskrivningen medan tillkännagivandet om inledande innehöll nio nummer. Kommissionen noterar att KN-numren i tillkännagivandet om inledande endast uppges i informationssyfte, vilket tydligt anges. Den noterar vidare att undersökningen inleddes på grundval av den beskrivning av den berörda produkten som lämnades i framställningen, som i allt väsentligt omfattar nio KN-nummer oavsett referens. Därför hade de ytterligare KN-numren ingen inverkan på uppgifterna i klagomålet. Denna invändning om påstådd inkonsekvens i produktbeskrivningen avslogs. |
| --- | --- |

(18)

I framställningen nämns två KN-nummer i produktbeskrivningen medan tillkännagivandet om inledande innehöll nio nummer. Kommissionen noterar att KN-numren i tillkännagivandet om inledande endast uppges i informationssyfte, vilket tydligt anges. Den noterar vidare att undersökningen inleddes på grundval av den beskrivning av den berörda produkten som lämnades i framställningen, som i allt väsentligt omfattar nio KN-nummer oavsett referens. Därför hade de ytterligare KN-numren ingen inverkan på uppgifterna i klagomålet. Denna invändning om påstådd inkonsekvens i produktbeskrivningen avslogs.

3.   DUMPNING

DUMPNING

3.1   Allmänna anmärkningar

Allmänna anmärkningar

| (19) | Enligt artikel 2.7 a i grundförordningen anses Vitryssland inte vara ett land med marknadsekonomi. Därför fastställdes normalvärdet för vitrysk export till unionen på grundval av uppgifter som erhållits från en tillverkare i ett tredjeland med marknadsekonomi. |
| --- | --- |

(19)

Enligt artikel 2.7 a i grundförordningen anses Vitryssland inte vara ett land med marknadsekonomi. Därför fastställdes normalvärdet för vitrysk export till unionen på grundval av uppgifter som erhållits från en tillverkare i ett tredjeland med marknadsekonomi.

| (20) | Under undersökningsperioden uppgick importen från Vitryssland till totalt omkring 488 000 ton med en marknadsandel på omkring 5 %. De medlemsstater som importerar mest är Tyskland, Litauen, Polen och Nederländerna. Den enda kända vitryska tillverkaren samarbetade och besvarade frågeformuläret. Denna tillverkare sålde den berörda produkten till unionen, antingen direkt eller genom närstående handlare i unionen och Förenta staterna. |
| --- | --- |

(20)

Under undersökningsperioden uppgick importen från Vitryssland till totalt omkring 488 000 ton med en marknadsandel på omkring 5 %. De medlemsstater som importerar mest är Tyskland, Litauen, Polen och Nederländerna. Den enda kända vitryska tillverkaren samarbetade och besvarade frågeformuläret. Denna tillverkare sålde den berörda produkten till unionen, antingen direkt eller genom närstående handlare i unionen och Förenta staterna.

3.2   Normalvärde

Normalvärde

3.2.1   Jämförbart land

Jämförbart land

| (21) | I enlighet med artikel 2.7 a i grundförordningen fastställdes normalvärdet på grundval av priset eller det konstruerade normalvärdet i ett tredjeland med marknadsekonomi. För detta ändamål måste ett tredjeland med marknadsekonomi utses (nedan kallat det jämförbara landet). |
| --- | --- |

(21)

I enlighet med artikel 2.7 a i grundförordningen fastställdes normalvärdet på grundval av priset eller det konstruerade normalvärdet i ett tredjeland med marknadsekonomi. För detta ändamål måste ett tredjeland med marknadsekonomi utses (nedan kallat det jämförbara landet).

det jämförbara landet

| (22) | Såsom nämns i skäl 6 i tillkännagivandet om inledande upplyste kommissionen de berörda parterna om att den planerade att använda Sydafrika eller Förenta staterna som tredjeland med marknadsekonomi för fastställande av normalvärdet. |
| --- | --- |

(22)

Såsom nämns i skäl 6 i tillkännagivandet om inledande upplyste kommissionen de berörda parterna om att den planerade att använda Sydafrika eller Förenta staterna som tredjeland med marknadsekonomi för fastställande av normalvärdet.

| (23) | Synpunkter på förslaget till jämförbart land mottogs från den enda vitryska exporterande tillverkaren. Parten invände att Sydafrika eller Förenta staterna inte var ett lämpligt val som jämförbart land, bland annat därför att produktionskapaciteten, den faktiska produktionen och produktionsprocessen i Sydafrika och Förenta staterna var annorlunda jämfört med den vitryska tillverkaren. Samma part invände dessutom att de inhemska tillverkare i Sydafrika och Förenta staterna som utpekades av klagandena var direkt knutna till unionstillverkarna. De objektiva uppgifter som samlats in från sådana tillverkare i dessa länder kan därför ifrågasättas. Enligt denna part vore Ryssland det mest lämpliga valet av jämförbart land, eftersom den ryska armeringsjärnsbranschen har en utvecklingsnivå som liknar den i Vitryssland, produktionsprocesser som också bygger på metallskrot, och stålstänger som är likvärdiga i fråga om kvalitet och tekniska specifikationer. Kommissionen noterade dock att denna part inte lade fram någon bevisning som stöder att tillverkarna i Sydafrika eller Förenta staterna inte använder metallskrot för att tillverka den berörda produkten eller att råmaterialet i deras kostnadsstruktur inte utgjorde 60–70 % av produktionskostnaden. Ändå undersökte kommissionen om Sydafrika och Förenta staterna (liksom Brasilien) var lämpliga som jämförbara länder. Resultaten av dessa analyser återfinns i skälen 28–34. |
| --- | --- |

(23)

Synpunkter på förslaget till jämförbart land mottogs från den enda vitryska exporterande tillverkaren. Parten invände att Sydafrika eller Förenta staterna inte var ett lämpligt val som jämförbart land, bland annat därför att produktionskapaciteten, den faktiska produktionen och produktionsprocessen i Sydafrika och Förenta staterna var annorlunda jämfört med den vitryska tillverkaren. Samma part invände dessutom att de inhemska tillverkare i Sydafrika och Förenta staterna som utpekades av klagandena var direkt knutna till unionstillverkarna. De objektiva uppgifter som samlats in från sådana tillverkare i dessa länder kan därför ifrågasättas. Enligt denna part vore Ryssland det mest lämpliga valet av jämförbart land, eftersom den ryska armeringsjärnsbranschen har en utvecklingsnivå som liknar den i Vitryssland, produktionsprocesser som också bygger på metallskrot, och stålstänger som är likvärdiga i fråga om kvalitet och tekniska specifikationer. Kommissionen noterade dock att denna part inte lade fram någon bevisning som stöder att tillverkarna i Sydafrika eller Förenta staterna inte använder metallskrot för att tillverka den berörda produkten eller att råmaterialet i deras kostnadsstruktur inte utgjorde 60–70 % av produktionskostnaden. Ändå undersökte kommissionen om Sydafrika och Förenta staterna (liksom Brasilien) var lämpliga som jämförbara länder. Resultaten av dessa analyser återfinns i skälen 28–34.

| (24) | I syfte att välja ut ett tredjeland med marknadsekonomi, kontaktade kommissionen alla kända tillverkare inte bara i Sydafrika och Förenta staterna, utan också i Turkiet, Ukraina, Ryssland, Bosnien och Hercegovina, Mexiko, Sydkorea, Dominikanska republiken, Norge och Schweiz. Kommissionen begärde in upplysningar om deras inhemska marknad och den typ av produkt som tillverkas, produktionskapacitet, total produktion och inhemsk försäljning, beskrivning av produktionsprocessen, typen av använt råmaterial, andelen råmaterial, energi- och arbetskraftskostander som andel av de totala tillverkningskostnaderna för den berörda produkten och slutligen om deras vilja att samarbeta i undersökningen. |
| --- | --- |

(24)

I syfte att välja ut ett tredjeland med marknadsekonomi, kontaktade kommissionen alla kända tillverkare inte bara i Sydafrika och Förenta staterna, utan också i Turkiet, Ukraina, Ryssland, Bosnien och Hercegovina, Mexiko, Sydkorea, Dominikanska republiken, Norge och Schweiz. Kommissionen begärde in upplysningar om deras inhemska marknad och den typ av produkt som tillverkas, produktionskapacitet, total produktion och inhemsk försäljning, beskrivning av produktionsprocessen, typen av använt råmaterial, andelen råmaterial, energi- och arbetskraftskostander som andel av de totala tillverkningskostnaderna för den berörda produkten och slutligen om deras vilja att samarbeta i undersökningen.

| (25) | Dessutom kontaktades myndigheterna i de ovan nämnda tredjeländerna. |
| --- | --- |

(25)

Dessutom kontaktades myndigheterna i de ovan nämnda tredjeländerna.

| (26) | De ryska myndigheterna upplyste kommissionen om att ingen av de kända ryska tillverkarna eller deras intresseorganisationer visat intresse för den aktuella undersökningen. I avsaknad av samarbete från ryska tillverkare kunde Ryssland inte användas som jämförbart land. |
| --- | --- |

(26)

De ryska myndigheterna upplyste kommissionen om att ingen av de kända ryska tillverkarna eller deras intresseorganisationer visat intresse för den aktuella undersökningen. I avsaknad av samarbete från ryska tillverkare kunde Ryssland inte användas som jämförbart land.

| (27) | Endast tre tillverkare besvarade den ursprungliga förfrågan. De var verksamma i Brasilien, Sydafrika och Förenta staterna. Den sydafrikanska och den amerikanska tillverkaren stod några av de klagande nära. Den brasilianska tillverkaren ingick i en företagsgrupp som hade produktionsanläggningar i olika länder, däribland Förenta staterna, Mexiko och Dominikanska republiken. Denna tillverkare stod inte klagandena nära. |
| --- | --- |

(27)

Endast tre tillverkare besvarade den ursprungliga förfrågan. De var verksamma i Brasilien, Sydafrika och Förenta staterna. Den sydafrikanska och den amerikanska tillverkaren stod några av de klagande nära. Den brasilianska tillverkaren ingick i en företagsgrupp som hade produktionsanläggningar i olika länder, däribland Förenta staterna, Mexiko och Dominikanska republiken. Denna tillverkare stod inte klagandena nära.

| (28) | De tre svaren granskades i samband med framställningen och de synpunkter som inkommit. Det konstaterades att den inhemska marknaden i Sydafrika är relativt liten – endast omkring 435 000 ton – den sydafrikanska tillverkarens produktionskapacitet är omkring 10 % av den vitryska tillverkarens och den viktigaste råvara som används är järnmalm, medan den vitryska exporterande tillverkaren använder metallskrot. Kommissionen beslöt därför att bortse från Sydafrika som ett möjligt jämförbart land. |
| --- | --- |

(28)

De tre svaren granskades i samband med framställningen och de synpunkter som inkommit. Det konstaterades att den inhemska marknaden i Sydafrika är relativt liten – endast omkring 435 000 ton – den sydafrikanska tillverkarens produktionskapacitet är omkring 10 % av den vitryska tillverkarens och den viktigaste råvara som används är järnmalm, medan den vitryska exporterande tillverkaren använder metallskrot. Kommissionen beslöt därför att bortse från Sydafrika som ett möjligt jämförbart land.

| (29) | Brasiliens inhemska förbrukning uppgår till omkring 3,5 miljoner ton och importen (varav omkring 95 % med ursprung i Turkiet), med dess värdetull på 12 %, motsvarar omkring 5,5 % av den brasilianska förbrukningen. Den tillverkningsprocess som tillämpas av den tillverkare som erbjuder sig att samarbeta använder metallskrot och tackjärn, medan den vitryska exporterande tillverkaren främst använder sig av metallskrot, och den samarbetande tillverkarens produktionsvolym uppgår till omkring 50 % av den vitryska tillverkarens. |
| --- | --- |

(29)

Brasiliens inhemska förbrukning uppgår till omkring 3,5 miljoner ton och importen (varav omkring 95 % med ursprung i Turkiet), med dess värdetull på 12 %, motsvarar omkring 5,5 % av den brasilianska förbrukningen. Den tillverkningsprocess som tillämpas av den tillverkare som erbjuder sig att samarbeta använder metallskrot och tackjärn, medan den vitryska exporterande tillverkaren främst använder sig av metallskrot, och den samarbetande tillverkarens produktionsvolym uppgår till omkring 50 % av den vitryska tillverkarens.

| (30) | Förenta staternas inhemska förbrukning uppgick till omkring 7,7 miljoner ton. Det fanns minst åtta inhemska tillverkare. Importbegränsningar var i kraft (6) men ändå utgjorde importen ungefär 23 % av den totala förbrukningen, främst från Turkiet och Japan. Den amerikanska tillverkaren tillämpade en liknande tillverkningsprocess som den vitryska tillverkaren. Dess produktionsvolym var omkring 52 % av den vitryska tillverkarens. |
| --- | --- |

(30)

Förenta staternas inhemska förbrukning uppgick till omkring 7,7 miljoner ton. Det fanns minst åtta inhemska tillverkare. Importbegränsningar var i kraft (6) men ändå utgjorde importen ungefär 23 % av den totala förbrukningen, främst från Turkiet och Japan. Den amerikanska tillverkaren tillämpade en liknande tillverkningsprocess som den vitryska tillverkaren. Dess produktionsvolym var omkring 52 % av den vitryska tillverkarens.

6

| (31) | På grundval av denna analys ansåg kommissionen att marknadssituationen i Brasilien och Förenta staterna är tillräckligt konkurrenskraftig. Kommissionen beslöt därför att välja Brasilien och Förenta staterna som möjliga jämförbara länder. |
| --- | --- |

(31)

På grundval av denna analys ansåg kommissionen att marknadssituationen i Brasilien och Förenta staterna är tillräckligt konkurrenskraftig. Kommissionen beslöt därför att välja Brasilien och Förenta staterna som möjliga jämförbara länder.

| (32) | Frågeformulären till jämförbart land översändes till de två ovannämnda samarbetsvilliga tillverkarna. Efter att ha mottagit frågeformuläret för jämförbart land informerade den brasilianska tillverkaren kommissionen om sitt beslut att dra tillbaka sitt samarbete i undersökningen. Kommissionen mottog ett tillämpligt svar från den amerikanska tillverkaren. |
| --- | --- |

(32)

Frågeformulären till jämförbart land översändes till de två ovannämnda samarbetsvilliga tillverkarna. Efter att ha mottagit frågeformuläret för jämförbart land informerade den brasilianska tillverkaren kommissionen om sitt beslut att dra tillbaka sitt samarbete i undersökningen. Kommissionen mottog ett tillämpligt svar från den amerikanska tillverkaren.

| (33) | Kommissionen konstaterade att den samarbetsvilliga Förenta staterna-tillverkaren stod en av de klagande nära, vilket hävdats av den exporterande tillverkaren i Vitryssland. Även om en tillverkare i ett jämförbart land står en unionstillverkare nära, innebär en sådan koppling ändå inte att fastställandet av normalvärdet vederläggs eller påverkas (7). |
| --- | --- |

(33)

Kommissionen konstaterade att den samarbetsvilliga Förenta staterna-tillverkaren stod en av de klagande nära, vilket hävdats av den exporterande tillverkaren i Vitryssland. Även om en tillverkare i ett jämförbart land står en unionstillverkare nära, innebär en sådan koppling ändå inte att fastställandet av normalvärdet vederläggs eller påverkas (7).

7

| (34) | Kommissionen drog i detta skede av förfarandet slutsatsen att Förenta staterna är ett lämpligt jämförbart land enligt artikel 2.7 a i grundförordningen. |
| --- | --- |

(34)

Kommissionen drog i detta skede av förfarandet slutsatsen att Förenta staterna är ett lämpligt jämförbart land enligt artikel 2.7 a i grundförordningen.

3.2.2   Normalvärde (jämförbart land)

Normalvärde (jämförbart land)

| (35) | Uppgifter från den samarbetsvilliga tillverkaren i det jämförbara landet användes som grundval för fastställandet av normalvärdet, i enlighet med artikel 2.7 a i grundförordningen. |
| --- | --- |

(35)

Uppgifter från den samarbetsvilliga tillverkaren i det jämförbara landet användes som grundval för fastställandet av normalvärdet, i enlighet med artikel 2.7 a i grundförordningen.

| (36) | Först undersökte kommissionen om den sammanlagda försäljningsvolymen av den likadana produkten till oberoende kunder i Förenta staterna var representativ, enligt artikel 2.2 i grundförordningen. För detta ändamål jämfördes den sammanlagda försäljningsvolymen med den sammanlagda volymen av den berörda produkt som exporterats av den vitryska exporterande tillverkaren till unionen. På grundval av detta konstaterade kommissionen att den likadana produkten såldes i representativa mängder på den amerikanska marknaden. |
| --- | --- |

(36)

Först undersökte kommissionen om den sammanlagda försäljningsvolymen av den likadana produkten till oberoende kunder i Förenta staterna var representativ, enligt artikel 2.2 i grundförordningen. För detta ändamål jämfördes den sammanlagda försäljningsvolymen med den sammanlagda volymen av den berörda produkt som exporterats av den vitryska exporterande tillverkaren till unionen. På grundval av detta konstaterade kommissionen att den likadana produkten såldes i representativa mängder på den amerikanska marknaden.

| (37) | Kommissionen identifierade därefter de produkttyper som såldes på hemmamarknaden av tillverkaren i det jämförbara landet och som var identiska eller direkt jämförbara med de produkttyper som såldes på export till unionen av den vitryska exporterande tillverkare som ingick i urvalet. Kommissionen jämförde på grundval av produkttyp försäljningsvolymen i Förenta staterna med den vitryska exporterande tillverkarens export till unionen. Denna jämförelse visade att alla produkttyper hade sålts i representativa mängder i Förenta staterna. |
| --- | --- |

(37)

Kommissionen identifierade därefter de produkttyper som såldes på hemmamarknaden av tillverkaren i det jämförbara landet och som var identiska eller direkt jämförbara med de produkttyper som såldes på export till unionen av den vitryska exporterande tillverkare som ingick i urvalet. Kommissionen jämförde på grundval av produkttyp försäljningsvolymen i Förenta staterna med den vitryska exporterande tillverkarens export till unionen. Denna jämförelse visade att alla produkttyper hade sålts i representativa mängder i Förenta staterna.

| (38) | Kommissionen undersökte sedan huruvida försäljningen på hemmamarknaden av varje typ av den likadana produkten i det jämförbara landet kunde anses ha skett vid normal handel enligt artikel 2.4 i grundförordningen. Detta genomfördes genom att man för varje produkttyp fastställde andelen lönsam försäljning till oberoende kunder på den inhemska marknaden under undersökningsperioden. Försäljningstransaktionerna ansågs vara lönsamma när enhetspriset var lika med eller högre än tillverkningskostnaden. Därför fastställdes tillverkningskostnaden för varje produkttyp som framställs av den amerikanska tillverkaren under undersökningsperioden. |
| --- | --- |

(38)

Kommissionen undersökte sedan huruvida försäljningen på hemmamarknaden av varje typ av den likadana produkten i det jämförbara landet kunde anses ha skett vid normal handel enligt artikel 2.4 i grundförordningen. Detta genomfördes genom att man för varje produkttyp fastställde andelen lönsam försäljning till oberoende kunder på den inhemska marknaden under undersökningsperioden. Försäljningstransaktionerna ansågs vara lönsamma när enhetspriset var lika med eller högre än tillverkningskostnaden. Därför fastställdes tillverkningskostnaden för varje produkttyp som framställs av den amerikanska tillverkaren under undersökningsperioden.

| (39) | Om försäljningsvolymen för en produkttyp, som såldes till ett nettopris motsvarande minst den beräknade tillverkningskostnaden, utgjorde mer än 80 % av den totala försäljningsvolymen för den typen och om det vägda genomsnittliga försäljningspriset var lika med eller högre än tillverkningskostnaden, grundades normalvärdet på det faktiska inhemska priset. Detta pris beräknades som ett vägt genomsnitt av priserna för all inhemsk försäljning av den typen under undersökningsperioden. För alla produkttyper som säljs av tillverkaren i det jämförbara landet motsvarade volymen lönsam försäljning av en viss produkttyp 80 % eller mer av den totala försäljningsvolymen för produkttypen. |
| --- | --- |

(39)

Om försäljningsvolymen för en produkttyp, som såldes till ett nettopris motsvarande minst den beräknade tillverkningskostnaden, utgjorde mer än 80 % av den totala försäljningsvolymen för den typen och om det vägda genomsnittliga försäljningspriset var lika med eller högre än tillverkningskostnaden, grundades normalvärdet på det faktiska inhemska priset. Detta pris beräknades som ett vägt genomsnitt av priserna för all inhemsk försäljning av den typen under undersökningsperioden. För alla produkttyper som säljs av tillverkaren i det jämförbara landet motsvarade volymen lönsam försäljning av en viss produkttyp 80 % eller mer av den totala försäljningsvolymen för produkttypen.

| (40) | Alla produkttyper som exporterades från Vitryssland till unionen såldes också i Förenta staterna. Därför fanns det ingen anledning att konstruera normalvärdet för några produkttyper som exporterades. |
| --- | --- |

(40)

Alla produkttyper som exporterades från Vitryssland till unionen såldes också i Förenta staterna. Därför fanns det ingen anledning att konstruera normalvärdet för några produkttyper som exporterades.

3.3   Exportpris

Exportpris

| (41) | Den vitryska exporterande tillverkaren exporterade till unionen antingen genom närstående handlare i Österrike, Litauen, Polen, Tyskland och Förenta staterna eller sålde direkt till de första oberoende kunderna. Såsom framgår av skäl 13 kontrollerades de tre viktigaste närstående handlarna på plats. |
| --- | --- |

(41)

Den vitryska exporterande tillverkaren exporterade till unionen antingen genom närstående handlare i Österrike, Litauen, Polen, Tyskland och Förenta staterna eller sålde direkt till de första oberoende kunderna. Såsom framgår av skäl 13 kontrollerades de tre viktigaste närstående handlarna på plats.

| (42) | För direktförsäljningarna från den exporterande tillverkaren till de första oberoende kunderna fastställdes exportpriset på grundval av det pris som faktiskt betalats eller skulle betalas för den berörda produkten vid försäljning på export till unionen i enlighet med artikel 2.8 i grundförordningen. |
| --- | --- |

(42)

För direktförsäljningarna från den exporterande tillverkaren till de första oberoende kunderna fastställdes exportpriset på grundval av det pris som faktiskt betalats eller skulle betalas för den berörda produkten vid försäljning på export till unionen i enlighet med artikel 2.8 i grundförordningen.

| (43) | För försäljningen genom närstående företag som fungerade som importörer, fastställdes exportpriset på grundval av artikel 2.9 i grundförordningen. I detta fall justerades priset för alla kostnader som tillkommit mellan importen och återförsäljningen, inbegripet såväl försäljningskostnader som allmänna och administrativa kostnader (från omkring 1 % till 2,5 %), samt en skälig vinstmarginal för de näringsidkare som medverkar i försäljningen (under 1 %). |
| --- | --- |

(43)

För försäljningen genom närstående företag som fungerade som importörer, fastställdes exportpriset på grundval av artikel 2.9 i grundförordningen. I detta fall justerades priset för alla kostnader som tillkommit mellan importen och återförsäljningen, inbegripet såväl försäljningskostnader som allmänna och administrativa kostnader (från omkring 1 % till 2,5 %), samt en skälig vinstmarginal för de näringsidkare som medverkar i försäljningen (under 1 %).

3.4   Jämförelse

Jämförelse

| (44) | Kommissionen jämförde normalvärdet och exportpriset för den exporterande tillverkaren i urvalet på grundval av priset fritt fabrik. |
| --- | --- |

(44)

Kommissionen jämförde normalvärdet och exportpriset för den exporterande tillverkaren i urvalet på grundval av priset fritt fabrik.

| (45) | När så var motiverat för att jämförelsen skulle bli rättvis justerade kommissionen normalvärdet och/eller exportpriset i enlighet med artikel 2.10 i grundförordningen för att ta hänsyn till olikheter som påverkade priserna och prisjämförbarheten. |
| --- | --- |

(45)

När så var motiverat för att jämförelsen skulle bli rättvis justerade kommissionen normalvärdet och/eller exportpriset i enlighet med artikel 2.10 i grundförordningen för att ta hänsyn till olikheter som påverkade priserna och prisjämförbarheten.

| (46) | När det gäller exportpriserna för de exporterande tillverkarna, gjordes justeringar för transport-, försäkrings- och hanteringskostnader (från omkring 4 % till 7,5 %, beroende på den närstående handlaren i fråga eller den exporterande tillverkaren), kreditkostnader och bankavgifter (mellan 0 och 1,5 %, beroende på den berörda närstående handlaren eller den exporterande tillverkaren), vilket motsvarar totalt omkring 8 % av försäljningsvärdet. När det gäller priserna på hemmamarknaden för tillverkaren i det jämförbara landet, gjordes justeringar för inhemska transportkostnader och hantering (i genomsnitt 5,3 % av försäljningsvärdet) samt kreditkostnader (med en årlig tillväxttakt på 1,15 %). |
| --- | --- |

(46)

När det gäller exportpriserna för de exporterande tillverkarna, gjordes justeringar för transport-, försäkrings- och hanteringskostnader (från omkring 4 % till 7,5 %, beroende på den närstående handlaren i fråga eller den exporterande tillverkaren), kreditkostnader och bankavgifter (mellan 0 och 1,5 %, beroende på den berörda närstående handlaren eller den exporterande tillverkaren), vilket motsvarar totalt omkring 8 % av försäljningsvärdet. När det gäller priserna på hemmamarknaden för tillverkaren i det jämförbara landet, gjordes justeringar för inhemska transportkostnader och hantering (i genomsnitt 5,3 % av försäljningsvärdet) samt kreditkostnader (med en årlig tillväxttakt på 1,15 %).

| (47) | Jämförelsen gjordes för 100 % av de produkttyper som exporterades och såldes i unionen av den vitryska exporterande tillverkaren och dess närstående handlare. |
| --- | --- |

(47)

Jämförelsen gjordes för 100 % av de produkttyper som exporterades och såldes i unionen av den vitryska exporterande tillverkaren och dess närstående handlare.

| (48) | Vid ett möte den 14 oktober 2016 invände representanter för den vitryska exporterande tillverkaren att normalvärdet borde justeras för att återspegla de genomsnittliga priserna för inköp av skrot och dess förbrukningskvot i tillverkningen av den berörda produkten i Vitryssland. |
| --- | --- |

(48)

Vid ett möte den 14 oktober 2016 invände representanter för den vitryska exporterande tillverkaren att normalvärdet borde justeras för att återspegla de genomsnittliga priserna för inköp av skrot och dess förbrukningskvot i tillverkningen av den berörda produkten i Vitryssland.

| (49) | Kommissionen vill för det första understryka att normalvärdet inte var konstruerat, utan enbart grundade sig på försäljningen, så att en sådan justering utesluts när normalvärdet fastställs. |
| --- | --- |

(49)

Kommissionen vill för det första understryka att normalvärdet inte var konstruerat, utan enbart grundade sig på försäljningen, så att en sådan justering utesluts när normalvärdet fastställs.

| (50) | För det andra förstår kommissionen att detta företag kan ha velat ifrågasätta om jämförelsen är rättvis och har därför analyserat invändningen enligt artikel 2.10 k. Undersökningen visade att den vitryska exporterande tillverkaren köpte skrot från lokala leverantörer eller från ryska leverantörer. |
| --- | --- |

(50)

För det andra förstår kommissionen att detta företag kan ha velat ifrågasätta om jämförelsen är rättvis och har därför analyserat invändningen enligt artikel 2.10 k. Undersökningen visade att den vitryska exporterande tillverkaren köpte skrot från lokala leverantörer eller från ryska leverantörer.

| (51) | Kommissionen noterar att eftersom Vitryssland är ett land utan marknadsekonomi, anses priser och kostnader där vara snedvridna. Om justeringar utifrån vitryska priser och kostnader samt den resulterande förbrukningskvoten beviljades, skulle det med andra ord innebära att de snedvridna vitryska priserna användes. Kommissionen avvisade därför denna begäran i detta avseende. Även om kommissionen vore tvungen att påvisa faktisk snedvridning av vitryska priser, konstaterar kommissionen att framställningen visar att sådan snedvridning föreligger, och den vitryska exportören har inte lagt fram hållbara bevis för att motbevisa kommissionens konstaterande. |
| --- | --- |

(51)

Kommissionen noterar att eftersom Vitryssland är ett land utan marknadsekonomi, anses priser och kostnader där vara snedvridna. Om justeringar utifrån vitryska priser och kostnader samt den resulterande förbrukningskvoten beviljades, skulle det med andra ord innebära att de snedvridna vitryska priserna användes. Kommissionen avvisade därför denna begäran i detta avseende. Även om kommissionen vore tvungen att påvisa faktisk snedvridning av vitryska priser, konstaterar kommissionen att framställningen visar att sådan snedvridning föreligger, och den vitryska exportören har inte lagt fram hållbara bevis för att motbevisa kommissionens konstaterande.

| (52) | Med beaktande av det skrot som importerats från Ryssland konstaterade kommissionen i samband med undersökningen att råmaterialpriset i Förenta staterna och Ryssland ligger på ungefär samma nivå (8). Dessutom visade undersökningen att den amerikanska skrotförbrukningen ligger på ungefär den nivå som den vitryska exporterande tillverkaren uppgett, nämligen 60–70 %. Därför drar kommissionen preliminärt slutsatsen att inköpspriset för skrot i Förenta staterna inte påverkade prisernas jämförbarhet. Invändningen avvisas preliminärt. |
| --- | --- |

(52)

Med beaktande av det skrot som importerats från Ryssland konstaterade kommissionen i samband med undersökningen att råmaterialpriset i Förenta staterna och Ryssland ligger på ungefär samma nivå (8). Dessutom visade undersökningen att den amerikanska skrotförbrukningen ligger på ungefär den nivå som den vitryska exporterande tillverkaren uppgett, nämligen 60–70 %. Därför drar kommissionen preliminärt slutsatsen att inköpspriset för skrot i Förenta staterna inte påverkade prisernas jämförbarhet. Invändningen avvisas preliminärt.

8

3.5   Dumpningsmarginaler

Dumpningsmarginaler

| (53) | För den samarbetande tillverkaren i urvalet jämförde kommissionen det vägda genomsnittliga normalvärdet för varje typ av den likadana produkten i det jämförbara landet med det vägda genomsnittliga exportpriset för motsvarande typ av den berörda produkten (se skäl 47), i enlighet med artikel 2.11 och 2.12 i grundförordningen. På grundval av detta är de preliminära vägda genomsnittliga dumpningsmarginalerna, uttryckta i procent av priset cif vid unionens gräns, före tull, 58,4 %. |
| --- | --- |

(53)

För den samarbetande tillverkaren i urvalet jämförde kommissionen det vägda genomsnittliga normalvärdet för varje typ av den likadana produkten i det jämförbara landet med det vägda genomsnittliga exportpriset för motsvarande typ av den berörda produkten (se skäl 47), i enlighet med artikel 2.11 och 2.12 i grundförordningen. På grundval av detta är de preliminära vägda genomsnittliga dumpningsmarginalerna, uttryckta i procent av priset cif vid unionens gräns, före tull, 58,4 %.

| (54) | Samarbetsviljan är stark, eftersom importen från den samarbetsvilliga exporterande tillverkaren utgjorde helheten av den totala exporten till unionen under undersökningsperioden. På grundval av detta beslutade kommissionen därför att fastställa den övriga dumpningsmarginalen till en nivå motsvarande den högsta dumpningsmarginal som fastställts för en samarbetsvillig tillverkare. |
| --- | --- |

(54)

Samarbetsviljan är stark, eftersom importen från den samarbetsvilliga exporterande tillverkaren utgjorde helheten av den totala exporten till unionen under undersökningsperioden. På grundval av detta beslutade kommissionen därför att fastställa den övriga dumpningsmarginalen till en nivå motsvarande den högsta dumpningsmarginal som fastställts för en samarbetsvillig tillverkare.

| (55) | De preliminära dumpningsmarginalerna, uttryckta i procent av priset cif vid unionens gräns, före tull, har fastställts till följande:






  Företag | Preliminär dumpningsmarginal |
| --- | --- | --- |
| Det öppna aktiebolaget ”Byelorussian Steel Works – Management Company of ’Byelorussian Metallurgical Company’ Holding”, Vitryssland | 58,4 % |
| Alla övriga företag | 58,4 % |

(55)

De preliminära dumpningsmarginalerna, uttryckta i procent av priset cif vid unionens gräns, före tull, har fastställts till följande:

Företag

Preliminär dumpningsmarginal

Det öppna aktiebolaget ”Byelorussian Steel Works – Management Company of ’Byelorussian Metallurgical Company’ Holding”, Vitryssland

58,4 %

Alla övriga företag

58,4 %

4.   UNIONSINDUSTRIN

UNIONSINDUSTRIN

4.1   Definition av EU-industrin och EU-tillverkningen

Definition av EU-industrin och EU-tillverkningen

| (56) | Den likadana produkten tillverkades av 31 unionstillverkare. Dessa anses utgöra unionsindustrin i den mening som avses i artiklarna 4.1 och 5.4 i grundförordningen och kommer hädanefter att kallas unionsindustrin. |
| --- | --- |

(56)

Den likadana produkten tillverkades av 31 unionstillverkare. Dessa anses utgöra unionsindustrin i den mening som avses i artiklarna 4.1 och 5.4 i grundförordningen och kommer hädanefter att kallas unionsindustrin.

unionsindustrin

| (57) | All tillgänglig information om unionsindustrin, såsom information som lämnats i klagomålet, uppgifter som inhämtats från unionstillverkarna och deras sammanslutning före och efter inledandet av undersökningen samt svaren på frågeformuläret från unionstillverkarna i urvalet, användes för att fastställa unionens sammanlagda tillverkning under undersökningsperioden. |
| --- | --- |

(57)

All tillgänglig information om unionsindustrin, såsom information som lämnats i klagomålet, uppgifter som inhämtats från unionstillverkarna och deras sammanslutning före och efter inledandet av undersökningen samt svaren på frågeformuläret från unionstillverkarna i urvalet, användes för att fastställa unionens sammanlagda tillverkning under undersökningsperioden.

| (58) | På grundval av detta beräknades unionens totala produktion till omkring 12,7 miljoner ton under undersökningsperioden. I denna uppgift ingår produktionen från samtliga unionstillverkare, oavsett om de ingick i urvalet eller ej, beräknat på grundval av verifierade uppgifter som tillhandahållits av klaganden. |
| --- | --- |

(58)

På grundval av detta beräknades unionens totala produktion till omkring 12,7 miljoner ton under undersökningsperioden. I denna uppgift ingår produktionen från samtliga unionstillverkare, oavsett om de ingick i urvalet eller ej, beräknat på grundval av verifierade uppgifter som tillhandahållits av klaganden.

| (59) | Som framgår av skäl 8 ingick fem unionstillverkare i urvalet, vilka svarade för 22,4 % av unionens uppskattade sammanlagda tillverkning av den likadana produkten. I detta sammanhang bör det beaktas att unionens tillverkning av den berörda produkten är mycket fragmenterad, vilket framgår av det stora antalet unionstillverkare som nämns i skäl 56 och därför är urvalet av de fem tillverkarna representativt för unionsindustrin. |
| --- | --- |

(59)

Som framgår av skäl 8 ingick fem unionstillverkare i urvalet, vilka svarade för 22,4 % av unionens uppskattade sammanlagda tillverkning av den likadana produkten. I detta sammanhang bör det beaktas att unionens tillverkning av den berörda produkten är mycket fragmenterad, vilket framgår av det stora antalet unionstillverkare som nämns i skäl 56 och därför är urvalet av de fem tillverkarna representativt för unionsindustrin.

5.   SKADA

SKADA

5.1   Inledande anmärkning

Inledande anmärkning

| (60) | Den vitryska exporterande tillverkaren invände att det inte fanns tillräcklig bevisning för skada i framställningen som därför inte borde ha godtagits. Argumentet vilar framför allt på en felaktig presentation i framställningen om de påstått artificiellt låga upphandlingskostnaderna för skrot som den berörda exporterande tillverkaren drar nytta av. Den vitryska tillverkaren invände att en sådan missuppfattning gjorde framställningen ogiltig i dess helhet. |
| --- | --- |

(60)

Den vitryska exporterande tillverkaren invände att det inte fanns tillräcklig bevisning för skada i framställningen som därför inte borde ha godtagits. Argumentet vilar framför allt på en felaktig presentation i framställningen om de påstått artificiellt låga upphandlingskostnaderna för skrot som den berörda exporterande tillverkaren drar nytta av. Den vitryska tillverkaren invände att en sådan missuppfattning gjorde framställningen ogiltig i dess helhet.

| (61) | Som framgår av skäl 19 är Vitryssland inte en marknadsekonomi och därför fastställdes normalvärdet på grundval av metoden för jämförbart land. Därför var det inte nödvändigt att fastställa huruvida skrot upphandlades till onormalt låga priser av den vitryska tillverkaren. Kommissionen kan inte se att denna invändning har substans eller relevans och heller inte relevans för fastställandet av skada för EU-industrin. |
| --- | --- |

(61)

Som framgår av skäl 19 är Vitryssland inte en marknadsekonomi och därför fastställdes normalvärdet på grundval av metoden för jämförbart land. Därför var det inte nödvändigt att fastställa huruvida skrot upphandlades till onormalt låga priser av den vitryska tillverkaren. Kommissionen kan inte se att denna invändning har substans eller relevans och heller inte relevans för fastställandet av skada för EU-industrin.

5.2   Förbrukning i unionen

Förbrukning i unionen

| (62) | Förbrukningen i unionen fastställdes på grundval av unionsindustrins totala försäljningsvolym på unionsmarknaden och den totala importen. Förbrukningen i unionen sjönk mellan 2012 och 2013, men återgick under 2014 till 2012 års nivå och ökade ytterligare något under undersökningsperioden. Förbrukningen i unionen ökade totalt med 3 % under skadeundersökningsperioden. | 2012 | 2013 | 2014 | UP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Förbrukning (i ton) | 9 465 588 | 8 783 290 | 9 445 867 | 9 704 309 |
| Index (2012 = 100) | 100 | 93 | 100 | 103 |
| Källa: Eurostat, framställning och svar på frågeformulär. |

(62)

Förbrukningen i unionen fastställdes på grundval av unionsindustrins totala försäljningsvolym på unionsmarknaden och den totala importen. Förbrukningen i unionen sjönk mellan 2012 och 2013, men återgick under 2014 till 2012 års nivå och ökade ytterligare något under undersökningsperioden. Förbrukningen i unionen ökade totalt med 3 % under skadeundersökningsperioden.

2012

2013

2014

UP

Förbrukning (i ton)

9 465 588

8 783 290

9 445 867

9 704 309

Index (2012 = 100)

Index (2012 = 100)

100

100

93

93

100

100

103

103

Källa: Eurostat, framställning och svar på frågeformulär.

Källa:

5.3   Import till unionen från det berörda landet

Import till unionen från det berörda landet

5.3.1   Den berörda importens volym och marknadsandel

Den berörda importens volym och marknadsandel

| (63) | Under skadeundersökningsperioden hade importen till unionen från Vitryssland utvecklats enligt följande i fråga om volym och marknadsandel: | 2012 | 2013 | 2014 | UP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Volym (i ton) | 173 664 | 155 012 | 260 774 | 488 759 |
| Index (2012 = 100) | 100 | 89 | 150 | 281 |
| Marknadsandel av förbrukningen i EU (i %) | 1,8 | 1,8 | 2,8 | 5,0 |
| Index (2012 = 100) | 100 | 96 | 150 | 275 |
| Källa: Eurostat, framställning och svar på frågeformulär. |

(63)

Under skadeundersökningsperioden hade importen till unionen från Vitryssland utvecklats enligt följande i fråga om volym och marknadsandel:

2012

2013

2014

UP

Volym (i ton)

173 664

155 012

260 774

488 759

Index (2012 = 100)

Index (2012 = 100)

100

100

89

89

150

150

281

281

Marknadsandel av förbrukningen i EU (i %)

1,8

1,8

2,8

5,0

Index (2012 = 100)

Index (2012 = 100)

100

100

96

96

150

150

275

275

Källa: Eurostat, framställning och svar på frågeformulär.

Källa:

| (64) | Importvolymerna från Vitryssland nästan tredubblades under skadeundersökningsperioden. Marknadsandelen för importen från Vitryssland ökade också under skadeundersökningsperioden, från 1,8 % 2012 till 5 % under undersökningsperioden. |
| --- | --- |

(64)

Importvolymerna från Vitryssland nästan tredubblades under skadeundersökningsperioden. Marknadsandelen för importen från Vitryssland ökade också under skadeundersökningsperioden, från 1,8 % 2012 till 5 % under undersökningsperioden.

5.3.2   Importpriser och prisunderskridande

Importpriser och prisunderskridande

| (65) | Tabellen nedan visar det genomsnittliga priset för importen från Vitryssland: | 2012 | 2013 | 2014 | UP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Genomsnittligt pris (i euro/ton) | 500 | 467 | 441 | 376 |
| Index (2012 = 100) | 100 | 93 | 88 | 75 |
| Källa: Eurostat. |

(65)

Tabellen nedan visar det genomsnittliga priset för importen från Vitryssland:

2012

2013

2014

UP

Genomsnittligt pris (i euro/ton)

500

467

441

376

Index (2012 = 100)

Index (2012 = 100)

100

100

93

93

88

88

75

75

Källa: Eurostat.

Källa:

| (66) | De genomsnittliga priserna för importen från Vitryssland sjönk under skadeundersökningsperioden, efter en nedgång i världsmarknadspriserna för skrot, som används som råvara både i Vitryssland och i unionen. Den tjugofemprocentiga minskningen av priserna på vitrysk export till EU var kraftigare än minskningen av de utvalda unionstillverkarnas priser och andra stora exportörers genomsnittliga priser för den berörda produkten till unionen under samma period. Därför var priserna på import från Vitryssland lägre under undersökningsperioden än unionstillverkarnas priser och de genomsnittliga importpriserna från något av de övriga stora tredjeländerna på marknaden. |
| --- | --- |

(66)

De genomsnittliga priserna för importen från Vitryssland sjönk under skadeundersökningsperioden, efter en nedgång i världsmarknadspriserna för skrot, som används som råvara både i Vitryssland och i unionen. Den tjugofemprocentiga minskningen av priserna på vitrysk export till EU var kraftigare än minskningen av de utvalda unionstillverkarnas priser och andra stora exportörers genomsnittliga priser för den berörda produkten till unionen under samma period. Därför var priserna på import från Vitryssland lägre under undersökningsperioden än unionstillverkarnas priser och de genomsnittliga importpriserna från något av de övriga stora tredjeländerna på marknaden.

| (67) | I syfte att fastställa om det förelåg prisunderskridande under undersökningsperioden, och i så fall i vilken utsträckning, gjordes en jämförelse mellan de vägda genomsnittliga försäljningspriserna per produkttyp till icke-närstående kunder på unionsmarknaden som unionstillverkarna i urvalet tog ut, justerade till nivån fritt fabrik genom avdrag för faktiska leveranskostnader (0,5–5 %), provisioner (0–1,5 %), rabatter (0,9–2,3 %) och kreditkostnader (0,2–0,5 %), och de motsvarande vägda genomsnittliga försäljningspriserna per produkttyp för den dumpade importen från den vitryska tillverkaren i urvalet till första oberoende kund på unionsmarknaden, fastställd till cif-nivå. |
| --- | --- |

(67)

I syfte att fastställa om det förelåg prisunderskridande under undersökningsperioden, och i så fall i vilken utsträckning, gjordes en jämförelse mellan de vägda genomsnittliga försäljningspriserna per produkttyp till icke-närstående kunder på unionsmarknaden som unionstillverkarna i urvalet tog ut, justerade till nivån fritt fabrik genom avdrag för faktiska leveranskostnader (0,5–5 %), provisioner (0–1,5 %), rabatter (0,9–2,3 %) och kreditkostnader (0,2–0,5 %), och de motsvarande vägda genomsnittliga försäljningspriserna per produkttyp för den dumpade importen från den vitryska tillverkaren i urvalet till första oberoende kund på unionsmarknaden, fastställd till cif-nivå.

| (68) | Resultatet av jämförelsen, uttryckt i procent av omsättningen under undersökningsperioden för unionstillverkarna i urvalet, visade att underskridandemarginalen var 4,5 %. De lägre priserna på den dumpade importen jämfört med unionspriserna förklarar den markanta ökningen av importvolymen från Vitryssland och av marknadsandelen för importen från Vitryssland från och med 2014. |
| --- | --- |

(68)

Resultatet av jämförelsen, uttryckt i procent av omsättningen under undersökningsperioden för unionstillverkarna i urvalet, visade att underskridandemarginalen var 4,5 %. De lägre priserna på den dumpade importen jämfört med unionspriserna förklarar den markanta ökningen av importvolymen från Vitryssland och av marknadsandelen för importen från Vitryssland från och med 2014.

| (69) | Den vitryska exporterande tillverkaren lämnade in vissa handlingar för jämförelse av de polska och vitryska tillverkarnas försäljningspriser i syfte att invända att de vitryska priserna faktiskt var högre under undersökningsperioden än unionstillverkarnas priser. I detta sammanhang erinras om att beräkningen av prisunderskridandet och de mikroekonomiska prisindikatorerna grundar sig på uppgifter som samlats in från unionstillverkarna i urvalet, medan de uppgifter som lämnades in av det vitryska företaget avsåg polska tillverkare som inte ingick i urvalet. Därför påverkar de inlämnade uppgifterna inte kommissionens undersökningsresultat rörande prisunderskridande och de mikroekonomiska indikatorernas trender under skadeundersökningsperioden, vilket framgår av skäl 83. Vidare rör det sig om sammanställda uppgifter för samtliga företag i urvalet och alla deras försäljningstransaktioner med icke-närstående parter, vilka beaktas vid fastställandet av prisunderskridandet och de mikroekonomiska indikatorernas tendenser. Kommissionen bekräftar dock att Vitryssland under undersökningsperioden underskred priserna för varje enskild unionstillverkare i urvalet. |
| --- | --- |

(69)

Den vitryska exporterande tillverkaren lämnade in vissa handlingar för jämförelse av de polska och vitryska tillverkarnas försäljningspriser i syfte att invända att de vitryska priserna faktiskt var högre under undersökningsperioden än unionstillverkarnas priser. I detta sammanhang erinras om att beräkningen av prisunderskridandet och de mikroekonomiska prisindikatorerna grundar sig på uppgifter som samlats in från unionstillverkarna i urvalet, medan de uppgifter som lämnades in av det vitryska företaget avsåg polska tillverkare som inte ingick i urvalet. Därför påverkar de inlämnade uppgifterna inte kommissionens undersökningsresultat rörande prisunderskridande och de mikroekonomiska indikatorernas trender under skadeundersökningsperioden, vilket framgår av skäl 83. Vidare rör det sig om sammanställda uppgifter för samtliga företag i urvalet och alla deras försäljningstransaktioner med icke-närstående parter, vilka beaktas vid fastställandet av prisunderskridandet och de mikroekonomiska indikatorernas tendenser. Kommissionen bekräftar dock att Vitryssland under undersökningsperioden underskred priserna för varje enskild unionstillverkare i urvalet.

5.4   Unionsindustrins ekonomiska situation

Unionsindustrins ekonomiska situation

5.4.1   Inledande anmärkningar

Inledande anmärkningar

| (70) | I enlighet med artikel 3.5 i grundförordningen omfattade granskningen av den inverkan som den dumpade importen från Vitryssland hade på unionsindustrin en bedömning av alla ekonomiska indikatorer som var av betydelse för unionsindustrins tillstånd under skadeundersökningsperioden. |
| --- | --- |

(70)

I enlighet med artikel 3.5 i grundförordningen omfattade granskningen av den inverkan som den dumpade importen från Vitryssland hade på unionsindustrin en bedömning av alla ekonomiska indikatorer som var av betydelse för unionsindustrins tillstånd under skadeundersökningsperioden.

| (71) | Som nämnts i skäl 59 användes ett urvalsförfarande för undersökningen av den eventuella skada som unionsindustrin lidit. |
| --- | --- |

(71)

Som nämnts i skäl 59 användes ett urvalsförfarande för undersökningen av den eventuella skada som unionsindustrin lidit.

| (72) | För skadeanalysen skiljde kommissionen mellan makroekonomiska och mikroekonomiska skadeindikatorer. I detta avseende bedömdes unionsindustrins ekonomiska situation på grundval av a) makroekonomiska indikatorer, dvs. indikatorer som tillverkning, produktionskapacitet, kapacitetsutnyttjande, försäljningsvolym, marknadsandel och tillväxt, sysselsättning, produktivitet, den faktiska dumpningsmarginalens storlek och återhämtningen från tidigare dumpning, för vilka uppgifter inhämtades för hela unionsindustrin och på grundval av b) mikroekonomiska indikatorer som genomsnittliga priser per enhet, kostnad per enhet, lönsamhet, kassaflöde, investeringar, räntabilitet och kapitalanskaffningsförmåga, lager- och arbetskraftskostnader, för vilka uppgifter inhämtades för unionstillverkare som ingick i urvalet. |
| --- | --- |

(72)

För skadeanalysen skiljde kommissionen mellan makroekonomiska och mikroekonomiska skadeindikatorer. I detta avseende bedömdes unionsindustrins ekonomiska situation på grundval av a) makroekonomiska indikatorer, dvs. indikatorer som tillverkning, produktionskapacitet, kapacitetsutnyttjande, försäljningsvolym, marknadsandel och tillväxt, sysselsättning, produktivitet, den faktiska dumpningsmarginalens storlek och återhämtningen från tidigare dumpning, för vilka uppgifter inhämtades för hela unionsindustrin och på grundval av b) mikroekonomiska indikatorer som genomsnittliga priser per enhet, kostnad per enhet, lönsamhet, kassaflöde, investeringar, räntabilitet och kapitalanskaffningsförmåga, lager- och arbetskraftskostnader, för vilka uppgifter inhämtades för unionstillverkare som ingick i urvalet.

| (73) | All tillgänglig information om unionsindustrin, inbegripet information som lämnats i framställningen, uppgifter som inhämtats från unionstillverkarna före och efter inledandet av undersökningen samt svaren på frågeformuläret från unionstillverkarna i urvalet, användes för att fastställa de makroekonomiska indikatorerna och, i synnerhet, uppgifterna gällande de unionstillverkare som inte ingick i urvalet. |
| --- | --- |

(73)

All tillgänglig information om unionsindustrin, inbegripet information som lämnats i framställningen, uppgifter som inhämtats från unionstillverkarna före och efter inledandet av undersökningen samt svaren på frågeformuläret från unionstillverkarna i urvalet, användes för att fastställa de makroekonomiska indikatorerna och, i synnerhet, uppgifterna gällande de unionstillverkare som inte ingick i urvalet.

| (74) | De mikroekonomiska indikatorerna fastställdes på grundval av information som unionstillverkare i urvalet lämnat i sina svar på frågeformuläret. |
| --- | --- |

(74)

De mikroekonomiska indikatorerna fastställdes på grundval av information som unionstillverkare i urvalet lämnat i sina svar på frågeformuläret.

5.4.2   Makroekonomiska indikatorer

Makroekonomiska indikatorer

a)   Tillverkning, produktionskapacitet och kapacitetsutnyttjande

| (75) | Trenderna för unionens tillverkning, produktionskapacitet och kapacitetsutnyttjande utvecklades på följande sätt under skadeundersökningsperioden: | 2012 | 2013 | 2014 | UP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Tillverkningsvolym (i ton) | 13 387 728 | 12 563 163 | 13 255 746 | 12 689 981 |
| Index (2012 = 100) | 100 | 94 | 99 | 95 |
| Tillverkningskapacitet (i ton) | 18 848 442 | 19 038 334 | 19 168 491 | 18 897 474 |
| Index (2012 = 100) | 100 | 101 | 102 | 100 |
| Kapacitetsutnyttjande (i %) | 71 | 66 | 69 | 67 |
| Index (2012 = 100) | 100 | 93 | 97 | 95 |
| Källa: Eurostat, framställning och svar på frågeformulär. |

(75)

Trenderna för unionens tillverkning, produktionskapacitet och kapacitetsutnyttjande utvecklades på följande sätt under skadeundersökningsperioden:

2012

2013

2014

UP

Tillverkningsvolym (i ton)

13 387 728

12 563 163

13 255 746

12 689 981

Index (2012 = 100)

Index (2012 = 100)

100

100

94

94

99

99

95

95

Tillverkningskapacitet (i ton)

18 848 442

19 038 334

19 168 491

18 897 474

Index (2012 = 100)

Index (2012 = 100)

100

100

101

101

102

102

100

100

Kapacitetsutnyttjande (i %)

71

66

69

67

Index (2012 = 100)

Index (2012 = 100)

100

100

93

93

97

97

95

95

Källa: Eurostat, framställning och svar på frågeformulär.

Källa:

| (76) | Totalt sett minskade produktionsvolymen i unionen med 5 % under skadeundersökningsperioden. Eftersom produktionskapaciteten förblev oförändrad under samma period, ledde produktionsminskningen till en fyraprocentig minskning av kapacitetsutnyttjandet, från 71 % under 2012 till 67 % under undersökningsperioden. |
| --- | --- |

(76)

Totalt sett minskade produktionsvolymen i unionen med 5 % under skadeundersökningsperioden. Eftersom produktionskapaciteten förblev oförändrad under samma period, ledde produktionsminskningen till en fyraprocentig minskning av kapacitetsutnyttjandet, från 71 % under 2012 till 67 % under undersökningsperioden.

b)   Försäljningsvolym, marknadsandel och tillväxt

| (77) | Unionstillverkarnas försäljning omfattade en liten andel försäljning till närstående företag. Denna försäljning till närstående företag utgjorde under hela skadeundersökningsperioden omkring 10 % av förbrukningen i unionen. Försäljningsvolym, marknadsandel och tillväxt bedömdes därför separat i fråga om försäljningen till närstående parter och den fria marknaden. Med beaktande av försäljningen till närstående parter kan det bekräftas att den är riktad till närstående användare och inte till de närstående handelsföretagen. Därför räknas den inte dubbelt vid beräkningen av den totala förbrukningen i unionen. |
| --- | --- |

(77)

Unionstillverkarnas försäljning omfattade en liten andel försäljning till närstående företag. Denna försäljning till närstående företag utgjorde under hela skadeundersökningsperioden omkring 10 % av förbrukningen i unionen. Försäljningsvolym, marknadsandel och tillväxt bedömdes därför separat i fråga om försäljningen till närstående parter och den fria marknaden. Med beaktande av försäljningen till närstående parter kan det bekräftas att den är riktad till närstående användare och inte till de närstående handelsföretagen. Därför räknas den inte dubbelt vid beräkningen av den totala förbrukningen i unionen.

| (78) | Trenderna när det gäller försäljningsvolym, marknadsandel och tillväxt utvecklades enligt följande under skadeundersökningsperioden: | 2012 | 2013 | 2014 | UP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Försäljningsvolym icke-närstående (i ton) | 7 734 058 | 7 189 883 | 7 192 146 | 7 237 285 |
| Index (2012 = 100) | 100 | 93 | 93 | 94 |
| Marknadsandel för försäljning till icke-närstående parter (i %) | 82 | 82 | 76 | 75 |
| Index (2012 = 100) | 100 | 100 | 93 | 91 |
| Försäljningsvolym närstående försäljning (i ton) | 888 325 | 735 632 | 1 091 819 | 1 012 318 |
| Index (2012 = 100) | 100 | 83 | 123 | 114 |
| Marknadsandel för försäljning till närstående parter (i %) | 9 | 8 | 12 | 10 |
| Index (2012 = 100) | 100 | 89 | 123 | 111 |
| Källa: Eurostat, framställning och svar på frågeformulär. |

(78)

Trenderna när det gäller försäljningsvolym, marknadsandel och tillväxt utvecklades enligt följande under skadeundersökningsperioden:

2012

2013

2014

UP

Försäljningsvolym icke-närstående (i ton)

7 734 058

7 189 883

7 192 146

7 237 285

Index (2012 = 100)

Index (2012 = 100)

100

100

93

93

93

93

94

94

Marknadsandel för försäljning till icke-närstående parter (i %)

82

82

76

75

Index (2012 = 100)

Index (2012 = 100)

100

100

100

100

93

93

91

91

Försäljningsvolym närstående försäljning (i ton)

888 325

735 632

1 091 819

1 012 318

Index (2012 = 100)

Index (2012 = 100)

100

100

83

83

123

123

114

114

Marknadsandel för försäljning till närstående parter (i %)

9

8

12

10

Index (2012 = 100)

Index (2012 = 100)

100

100

89

89

123

123

111

111

Källa: Eurostat, framställning och svar på frågeformulär.

Källa:

| (79) | Unionsindustrins försäljningsvolym till icke-närstående kunder minskade med 6 % under skadeundersökningsperioden, vilket återspeglas i den sjuprocentiga minskningen av marknadsandelen mellan 2012 och undersökningsperioden. Detta inträffade trots en ökning av förbrukningen på unionsmarknaden under samma period. En snabb minskning av försäljningsvolymer ägde rum mellan 2012 och 2013, då försäljningstrenden exakt följde förbrukningstrenden, samtidigt som unionsindustrin kunde bibehålla sin marknadsandel. Under perioden mellan 2013 och undersökningsperioden förändrades dock situationen fullständigt. Unionsmarknaden växte med 10 % under denna period, medan unionsindustrin samtidigt förlorade sju procentenheter av sin marknadsandel. Samtidigt ökade den vitryska importvolymen och marknadsandelen snabbt. Detta visar att unionsindustrin inte kunnat dra fördel av den ökade förbrukningen i unionen på grund av att dumpad import fått en ökad marknadsandel. |
| --- | --- |

(79)

Unionsindustrins försäljningsvolym till icke-närstående kunder minskade med 6 % under skadeundersökningsperioden, vilket återspeglas i den sjuprocentiga minskningen av marknadsandelen mellan 2012 och undersökningsperioden. Detta inträffade trots en ökning av förbrukningen på unionsmarknaden under samma period. En snabb minskning av försäljningsvolymer ägde rum mellan 2012 och 2013, då försäljningstrenden exakt följde förbrukningstrenden, samtidigt som unionsindustrin kunde bibehålla sin marknadsandel. Under perioden mellan 2013 och undersökningsperioden förändrades dock situationen fullständigt. Unionsmarknaden växte med 10 % under denna period, medan unionsindustrin samtidigt förlorade sju procentenheter av sin marknadsandel. Samtidigt ökade den vitryska importvolymen och marknadsandelen snabbt. Detta visar att unionsindustrin inte kunnat dra fördel av den ökade förbrukningen i unionen på grund av att dumpad import fått en ökad marknadsandel.

c)   Sysselsättning och produktivitet

| (80) | Som en konsekvens av sjunkande produktion och försäljning kunde sjunkande sysselsättningsnivåer med 2 % konstateras inom unionsindustrin mellan 2012 och undersökningsperioden. Denna sysselsättningsminskning ledde dock inte till ökad produktivitetet, mätt som produktion per anställd och år, eftersom förlusten av produktionsvolym var större än sysselsättningsminskningen under skadeundersökningsperioden. | 2012 | 2013 | 2014 | UP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Antal anställda | 5 363 | 5 133 | 5 282 | 5 239 |
| Index (2012 = 100) | 100 | 96 | 98 | 98 |
| Produktivitet (ton per anställd) | 2 496 | 2 447 | 2 510 | 2 422 |
| Index (2012 = 100) | 100 | 98 | 101 | 97 |
| Källa: Framställningen och svar på frågeformuläret. |

(80)

Som en konsekvens av sjunkande produktion och försäljning kunde sjunkande sysselsättningsnivåer med 2 % konstateras inom unionsindustrin mellan 2012 och undersökningsperioden. Denna sysselsättningsminskning ledde dock inte till ökad produktivitetet, mätt som produktion per anställd och år, eftersom förlusten av produktionsvolym var större än sysselsättningsminskningen under skadeundersökningsperioden.

2012

2013

2014

UP

Antal anställda

5 363

5 133

5 282

5 239

Index (2012 = 100)

Index (2012 = 100)

100

100

96

96

98

98

98

98

Produktivitet (ton per anställd)

2 496

2 447

2 510

2 422

Index (2012 = 100)

Index (2012 = 100)

100

100

98

98

101

101

97

97

Källa: Framställningen och svar på frågeformuläret.

Källa:

d)   Den faktiska dumpningsmarginalens storlek och återhämtning från tidigare dumpning

| (81) | Dumpningsmarginalen för den vitryska exporterande tillverkaren var betydande (se skäl 55). Med hänsyn till volymen, marknadsandelen och priserna när det gäller den dumpade import från Vitryssland som diskuteras ovan kan verkningarna för unionsindustrin av den faktiska dumpningsmarginalen inte anses vara försumbara. |
| --- | --- |

(81)

Dumpningsmarginalen för den vitryska exporterande tillverkaren var betydande (se skäl 55). Med hänsyn till volymen, marknadsandelen och priserna när det gäller den dumpade import från Vitryssland som diskuteras ovan kan verkningarna för unionsindustrin av den faktiska dumpningsmarginalen inte anses vara försumbara.

| (82) | Eftersom inga uppgifter om den dumpade importen av den berörda produkten sammanställts tidigare, återhämtar sig unionsindustrin inte från någon tidigare dumpning av den berörda produkten. |
| --- | --- |

(82)

Eftersom inga uppgifter om den dumpade importen av den berörda produkten sammanställts tidigare, återhämtar sig unionsindustrin inte från någon tidigare dumpning av den berörda produkten.

5.4.3   Mikroekonomiska indikatorer

Mikroekonomiska indikatorer

a)   Genomsnittligt försäljningspris per enhet på unionsmarknaden och tillverkningskostnad per enhet

| (83) | De utvalda unionstillverkarnas genomsnittliga försäljningspriser till icke-närstående kunder pressades under den första delen av skadeundersökningsperioden (2012–2013) till följd av momskarusellerna (se skälen 106–111). I den andra delen av skadeundersökningsperioden (undersökningsperioden 2014) sjönk de på grund av den dumpade importen från Vitryssland. Under skadeundersökningsperioden sjönk priserna i unionen med 22 % mellan 2012 och undersökningsperioden. Prisminskningen återspeglar en generellt sjunkande trend för råmaterialpriser i hela världen. På grund av det fortsatta pristrycket till följd av den dumpade importen från Vitryssland, där prissänkningen var så låg att den inte enbart återspeglade råmaterialkostnaden, kunde unionstillverkarna inte höja priser som pressats till följd av momskarusellerna till normala och icke-snedvridna nivåer, samtidigt som de drog nytta av de minskade kostnaderna för det viktigaste råmaterialet, utan var tvungna att hålla lägre priser än under normala konkurrensförhållanden. |
| --- | --- |

(83)

De utvalda unionstillverkarnas genomsnittliga försäljningspriser till icke-närstående kunder pressades under den första delen av skadeundersökningsperioden (2012–2013) till följd av momskarusellerna (se skälen 106–111). I den andra delen av skadeundersökningsperioden (undersökningsperioden 2014) sjönk de på grund av den dumpade importen från Vitryssland. Under skadeundersökningsperioden sjönk priserna i unionen med 22 % mellan 2012 och undersökningsperioden. Prisminskningen återspeglar en generellt sjunkande trend för råmaterialpriser i hela världen. På grund av det fortsatta pristrycket till följd av den dumpade importen från Vitryssland, där prissänkningen var så låg att den inte enbart återspeglade råmaterialkostnaden, kunde unionstillverkarna inte höja priser som pressats till följd av momskarusellerna till normala och icke-snedvridna nivåer, samtidigt som de drog nytta av de minskade kostnaderna för det viktigaste råmaterialet, utan var tvungna att hålla lägre priser än under normala konkurrensförhållanden.

| (84) | Under skadeundersökningsperioden minskade kostnaderna för unionsindustrin med 20 %, vilket var lägre än prisnedgången. Detta förklaras av högre energi- och arbetskostnader. Till följd av detta försämrades unionsindustrins lönsamhet under skadeundersökningsperioden. | 2012 | 2013 | 2014 | UP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Genomsnittligt försäljningspris per enhet i unionen till icke-närstående kunder (euro/ton) | 493 | 459 | 436 | 383 |
| Index (2012 = 100) | 100 | 93 | 88 | 78 |
| Tillverkningskostnad per enhet sålda varor (euro per ton) | 487 | 466 | 441 | 391 |
| Index (2012 = 100) | 100 | 96 | 91 | 80 |
| Källa: Svar i frågeformuläret. |

(84)

Under skadeundersökningsperioden minskade kostnaderna för unionsindustrin med 20 %, vilket var lägre än prisnedgången. Detta förklaras av högre energi- och arbetskostnader. Till följd av detta försämrades unionsindustrins lönsamhet under skadeundersökningsperioden.

2012

2013

2014

UP

Genomsnittligt försäljningspris per enhet i unionen till icke-närstående kunder (euro/ton)

493

459

436

383

Index (2012 = 100)

Index (2012 = 100)

100

100

93

93

88

88

78

78

Tillverkningskostnad per enhet sålda varor (euro per ton)

487

466

441

391

Index (2012 = 100)

Index (2012 = 100)

100

100

96

96

91

91

80

80

Källa: Svar i frågeformuläret.

Källa:

b)   Lönsamhet, kassaflöde, investeringar, räntabilitet och kapitalanskaffningsförmåga

| (85) | Under skadeundersökningsperioden utvecklades unionstillverkarnas kassaflöde, investeringar, räntabilitet och kapitalanskaffningsförmåga på följande sätt: | 2012 | 2013 | 2014 | UP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Lönsamhet för försäljning i unionen till icke-närstående kunder (i % av omsättningen) | 1,3 | – 1,6 | – 1,2 | – 2,1 |
| Kassaflöde (euro) | 35 355 861 | 15 439 631 | 17 308 800 | 5 869 113 |
| Index (2012 = 100) | 100 | 44 | 49 | 17 |
| Investeringar (euro) | 29 266 937 | 23 168 567 | 21 554 327 | 20 818 669 |
| Index (2012 = 100) | 100 | 79 | 74 | 71 |
| Räntabilitet (i %) | 0,7 | – 2,6 | – 2,5 | – 3,2 |
| Källa: Svar i frågeformuläret. |

(85)

Under skadeundersökningsperioden utvecklades unionstillverkarnas kassaflöde, investeringar, räntabilitet och kapitalanskaffningsförmåga på följande sätt:

2012

2013

2014

UP

Lönsamhet för försäljning i unionen till icke-närstående kunder (i % av omsättningen)

1,3

– 1,6

– 1,2

– 2,1

Kassaflöde (euro)

35 355 861

15 439 631

17 308 800

5 869 113

Index (2012 = 100)

Index (2012 = 100)

100

100

44

44

49

49

17

17

Investeringar (euro)

29 266 937

23 168 567

21 554 327

20 818 669

Index (2012 = 100)

Index (2012 = 100)

100

100

79

79

74

74

71

71

Räntabilitet (i %)

0,7

– 2,6

– 2,5

– 3,2

Källa: Svar i frågeformuläret.

Källa:

| (86) | Lönsamheten för unionstillverkarna i urvalet uttrycks som nettovinst före skatt för försäljningen av den likadana produkten till kunder i unionen, som försäljningens procentandel av omsättningen. Unionstillverkarna i urvalet var lönsamma 2012, men började gå med förlust från och med 2013. Dessutom nådde lönsamheten sin lägsta nivå under undersökningsperioden, vilket sammanfaller med de största importvolymerna från Vitryssland och den lägsta prisnivån under hela skadeundersökningsperioden. |
| --- | --- |

(86)

Lönsamheten för unionstillverkarna i urvalet uttrycks som nettovinst före skatt för försäljningen av den likadana produkten till kunder i unionen, som försäljningens procentandel av omsättningen. Unionstillverkarna i urvalet var lönsamma 2012, men började gå med förlust från och med 2013. Dessutom nådde lönsamheten sin lägsta nivå under undersökningsperioden, vilket sammanfaller med de största importvolymerna från Vitryssland och den lägsta prisnivån under hela skadeundersökningsperioden.

| (87) | Kassaflödet, som är industrins förmåga att självfinansiera sin verksamhet, förblev positivt under hela skadeundersökningsperioden, även om det reellt försvagades under samma period. |
| --- | --- |

(87)

Kassaflödet, som är industrins förmåga att självfinansiera sin verksamhet, förblev positivt under hela skadeundersökningsperioden, även om det reellt försvagades under samma period.

| (88) | Unionstillverkarna kunde fortfarande genomföra investeringar under hela skadeundersökningsperioden, men lönsamhetens och kassaflödets utveckling påverkade också investeringarna, som minskade med 29 % under skadeundersökningsperioden. Också räntabiliteten var stadigt negativ från och med 2013, helt i enlighet med den negativa lönsamhetstendensen. |
| --- | --- |

(88)

Unionstillverkarna kunde fortfarande genomföra investeringar under hela skadeundersökningsperioden, men lönsamhetens och kassaflödets utveckling påverkade också investeringarna, som minskade med 29 % under skadeundersökningsperioden. Också räntabiliteten var stadigt negativ från och med 2013, helt i enlighet med den negativa lönsamhetstendensen.

| (89) | Mot denna bakgrund kan man dra slutsatsen att det ekonomiska resultatet för unionstillverkarna i urvalet var negativt under undersökningsperioden. |
| --- | --- |

(89)

Mot denna bakgrund kan man dra slutsatsen att det ekonomiska resultatet för unionstillverkarna i urvalet var negativt under undersökningsperioden.

c)   Lager

| (90) | Lagernivåerna för unionstillverkarna i urvalet sjönk med 25 % under skadeundersökningsperioden. Lagrens andel av tillverkningsvolymen förblev stabil under skadeundersökningsperioden (från 1 till 1,5 %) – lagernivån följer en sjunkande trend i produktionsvolymen. | 2012 | 2013 | 2014 | UP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Utgående lager (i ton) | 184 632 | 161 698 | 188 050 | 138 491 |
| Index (2012 = 100) | 100 | 88 | 102 | 75 |
| Källa: Svar i frågeformuläret. |

(90)

Lagernivåerna för unionstillverkarna i urvalet sjönk med 25 % under skadeundersökningsperioden. Lagrens andel av tillverkningsvolymen förblev stabil under skadeundersökningsperioden (från 1 till 1,5 %) – lagernivån följer en sjunkande trend i produktionsvolymen.

2012

2013

2014

UP

Utgående lager (i ton)

184 632

161 698

188 050

138 491

Index (2012 = 100)

Index (2012 = 100)

100

100

88

88

102

102

75

75

Källa: Svar i frågeformuläret.

Källa:

d)   Arbetskraftskostnader

| (91) | Den genomsnittliga arbetskraftskostnaden för unionstillverkarna i urvalet ökade endast en aning under skadeundersökningsperioden. Arbetskraftskostnaderna utgjorde mindre än 10 % av de totala produktionskostnaderna. Arbetskraftskostnaderna är därmed inte en tungt vägande faktor i produktionskostnadsutvecklingen. | 2012 | 2013 | 2014 | UP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Genomsnittlig arbetskraftskostnad per anställd (euro) | 47 109 | 47 468 | 49 305 | 49 541 |
| Index (2012 = 100) | 100 | 101 | 105 | 105 |
| Källa: Svar i frågeformuläret. |

(91)

Den genomsnittliga arbetskraftskostnaden för unionstillverkarna i urvalet ökade endast en aning under skadeundersökningsperioden. Arbetskraftskostnaderna utgjorde mindre än 10 % av de totala produktionskostnaderna. Arbetskraftskostnaderna är därmed inte en tungt vägande faktor i produktionskostnadsutvecklingen.

2012

2013

2014

UP

Genomsnittlig arbetskraftskostnad per anställd (euro)

47 109

47 468

49 305

49 541

Index (2012 = 100)

Index (2012 = 100)

100

100

101

101

105

105

105

105

Källa: Svar i frågeformuläret.

Källa:

5.5   Slutsats om skada

Slutsats om skada

| (92) | Undersökningen visade att unionsindustrin inte kunnat dra nytta av den ökade förbrukningen under skadeundersökningsperioden. Tvärtom drabbades unionsindustrin av en sexprocentig nedgång i försäljningsvolymen under skadeundersökningsperioden och dess marknadsandel minskade med 6 procentenheter (jämfört med en treprocentig ökning av den totala förbrukningen). Dessa trender framgår tydligare när perioden mellan 2013 och undersökningsperioden beaktas, under vilken importvolymen från Vitryssland steg snabbt och landets marknadsandel dessutom ökade. Under samma period förlorade unionsindustrin 7 procentenheter av sin marknadsandel, samtidigt som förbrukningen ökade (+ 10 %). EU-industrin drabbades alltså av en femprocentig minskning av produktionen under skadeundersökningsperioden, vilket gjorde att kapacitetsutnyttjandet sjönk från 71 till 67 %. |
| --- | --- |

(92)

Undersökningen visade att unionsindustrin inte kunnat dra nytta av den ökade förbrukningen under skadeundersökningsperioden. Tvärtom drabbades unionsindustrin av en sexprocentig nedgång i försäljningsvolymen under skadeundersökningsperioden och dess marknadsandel minskade med 6 procentenheter (jämfört med en treprocentig ökning av den totala förbrukningen). Dessa trender framgår tydligare när perioden mellan 2013 och undersökningsperioden beaktas, under vilken importvolymen från Vitryssland steg snabbt och landets marknadsandel dessutom ökade. Under samma period förlorade unionsindustrin 7 procentenheter av sin marknadsandel, samtidigt som förbrukningen ökade (+ 10 %). EU-industrin drabbades alltså av en femprocentig minskning av produktionen under skadeundersökningsperioden, vilket gjorde att kapacitetsutnyttjandet sjönk från 71 till 67 %.

| (93) | På grund av ökad illojal konkurrens till följd av dumpad import tvingades unionsindustrin sänka sina priser med genomsnittligen 22 % under skadeundersökningsperioden, vilket resulterade i en nedgång från en vinst på 1,3 % under 2012 till en förlust på 2,1 % under undersökningsperioden, trots en minskning av kostnaderna och sysselsättningen. |
| --- | --- |

(93)

På grund av ökad illojal konkurrens till följd av dumpad import tvingades unionsindustrin sänka sina priser med genomsnittligen 22 % under skadeundersökningsperioden, vilket resulterade i en nedgång från en vinst på 1,3 % under 2012 till en förlust på 2,1 % under undersökningsperioden, trots en minskning av kostnaderna och sysselsättningen.

| (94) | Andra ekonomiska indikatorer såsom avkastning på tillgångar, kassaflöde och investeringar påverkades också negativt under skadeundersökningsperioden. |
| --- | --- |

(94)

Andra ekonomiska indikatorer såsom avkastning på tillgångar, kassaflöde och investeringar påverkades också negativt under skadeundersökningsperioden.

| (95) | Mot bakgrund av ovanstående drar kommissionen preliminärt slutsatsen att unionsindustrin lidit väsentlig skada i den mening som avses i artikel 3.5 i grundförordningen. |
| --- | --- |

(95)

Mot bakgrund av ovanstående drar kommissionen preliminärt slutsatsen att unionsindustrin lidit väsentlig skada i den mening som avses i artikel 3.5 i grundförordningen.

6.   ORSAKSSAMBAND

ORSAKSSAMBAND

6.1   Inledning

Inledning

| (96) | I enlighet med artikel 3.6 och 3.7 i grundförordningen undersökte kommissionen huruvida den dumpade importen från Vitryssland hade vållat unionsindustrin skada i så stor omfattning att denna skada skulle kunna anses som väsentlig. Andra kända faktorer utöver den dumpade importen som samtidigt kunde ha skadat unionsindustrin undersöktes också för att kontrollera att den skada som eventuellt vållats av dessa faktorer inte tillskrevs den dumpade importen. |
| --- | --- |

(96)

I enlighet med artikel 3.6 och 3.7 i grundförordningen undersökte kommissionen huruvida den dumpade importen från Vitryssland hade vållat unionsindustrin skada i så stor omfattning att denna skada skulle kunna anses som väsentlig. Andra kända faktorer utöver den dumpade importen som samtidigt kunde ha skadat unionsindustrin undersöktes också för att kontrollera att den skada som eventuellt vållats av dessa faktorer inte tillskrevs den dumpade importen.

6.2   Verkningar av den dumpade importen

Verkningar av den dumpade importen

| (97) | Undersökningen visade att förbrukningen i unionen ökade med 3 % under skadeundersökningsperioden och att importvolymen från Vitryssland ökade väsentligt. Under de sista två åren av skadeundersökningsperioden ökade den vitryska importen och dess marknadsandel av unionsmarknaden med 175 %. Ökningen av den dumpade importen sammanföll med en minskning av unionsindustrins marknadsandel. |
| --- | --- |

(97)

Undersökningen visade att förbrukningen i unionen ökade med 3 % under skadeundersökningsperioden och att importvolymen från Vitryssland ökade väsentligt. Under de sista två åren av skadeundersökningsperioden ökade den vitryska importen och dess marknadsandel av unionsmarknaden med 175 %. Ökningen av den dumpade importen sammanföll med en minskning av unionsindustrins marknadsandel.

| (98) | Vad gäller pristrycket på unionsmarknaden under skadeundersökningsperioden konstaterades att de genomsnittliga importpriserna från Vitryssland snabbt minskade, särskilt under de sista två åren av skadeundersökningsperioden. Under undersökningsperioden var priserna för vitrysk import redan lägre än unionsindustrins genomsnittliga försäljningspriser och försäljningspriserna på import från de berörda länderna på unionsmarknaden. |
| --- | --- |

(98)

Vad gäller pristrycket på unionsmarknaden under skadeundersökningsperioden konstaterades att de genomsnittliga importpriserna från Vitryssland snabbt minskade, särskilt under de sista två åren av skadeundersökningsperioden. Under undersökningsperioden var priserna för vitrysk import redan lägre än unionsindustrins genomsnittliga försäljningspriser och försäljningspriserna på import från de berörda länderna på unionsmarknaden.

| (99) | På grund av pristrycket från de ökade importvolymerna från Vitryssland kunde unionsindustrin inte täcka sina kostnader. |
| --- | --- |

(99)

På grund av pristrycket från de ökade importvolymerna från Vitryssland kunde unionsindustrin inte täcka sina kostnader.

| (100) | Mot bakgrund av ovanstående dras slutsatsen att den kraftiga ökningen av dumpad import från Vitryssland till priser som underskridit unionsindustrins priser vållat den skada som unionsindustrin lidit. |
| --- | --- |

(100)

Mot bakgrund av ovanstående dras slutsatsen att den kraftiga ökningen av dumpad import från Vitryssland till priser som underskridit unionsindustrins priser vållat den skada som unionsindustrin lidit.

6.3   Effekten av andra faktorer

Effekten av andra faktorer

6.3.1   Unionsindustrins exportresultat

Unionsindustrins exportresultat

| (101) | Enligt uppgifter från unionstillverkare som ingick i urvalet steg de genomsnittliga exportvolymerna till icke-närstående kunder i unionen med 5 % under skadeundersökningsperioden. Följaktligen kan slutsatsen dras att denna del av unionsindustrins försäljningsverksamhet inte är en möjlig orsak till den väsentliga skada som konstaterats. |
| --- | --- |

(101)

Enligt uppgifter från unionstillverkare som ingick i urvalet steg de genomsnittliga exportvolymerna till icke-närstående kunder i unionen med 5 % under skadeundersökningsperioden. Följaktligen kan slutsatsen dras att denna del av unionsindustrins försäljningsverksamhet inte är en möjlig orsak till den väsentliga skada som konstaterats.

6.3.2   Försäljning till närstående parter

Försäljning till närstående parter

| (102) | Unionsindustrins försäljning till närstående parter minskade med 14 % under skadeundersökningsperioden till prisnivåer som genomgående var högre än priserna för försäljning till icke-närstående parter. Fastän dessa priser är transferpriser kan slutsatsen dras att denna del av unionsindustrins försäljningsverksamhet inte är orsaken till den väsentliga skada som konstaterats. Däremot visar försäljningsökningen och det faktum att dessa priser är högre än priserna till icke-närstående kunder att den skada som unionsindustrin lidit skulle ha varit ännu större om det inte hade varit för försäljningen till närstående parter. |
| --- | --- |

(102)

Unionsindustrins försäljning till närstående parter minskade med 14 % under skadeundersökningsperioden till prisnivåer som genomgående var högre än priserna för försäljning till icke-närstående parter. Fastän dessa priser är transferpriser kan slutsatsen dras att denna del av unionsindustrins försäljningsverksamhet inte är orsaken till den väsentliga skada som konstaterats. Däremot visar försäljningsökningen och det faktum att dessa priser är högre än priserna till icke-närstående kunder att den skada som unionsindustrin lidit skulle ha varit ännu större om det inte hade varit för försäljningen till närstående parter.

| (103) | Det bör också understrykas att marginalerna för prisunderskridande och målprisunderskridande fastställdes genom att man jämförde vitryska importpriser med unionstillverkarnas försäljningspriser till icke-närstående kunder. Försäljningen till närstående företag påverkade således inte fastställandet av prisunderskridandet och målprisunderskridandet. |
| --- | --- |

(103)

Det bör också understrykas att marginalerna för prisunderskridande och målprisunderskridande fastställdes genom att man jämförde vitryska importpriser med unionstillverkarnas försäljningspriser till icke-närstående kunder. Försäljningen till närstående företag påverkade således inte fastställandet av prisunderskridandet och målprisunderskridandet.

6.3.3   Import från tredjeländer

Import från tredjeländer

| Land | | 2012 | 2013 | 2014 | UP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Norge | Volym (i ton) | 195 370 | 184 643 | 201 617 | 215 218 |
| Index (2012 = 100) | 100 | 95 | 103 | 110 |
| Marknadsandel (i %) | 2,1 | 2,1 | 2,1 | 2,2 |
| Genomsnittspris (euro/ton) | 551 | 496 | 483 | 431 |
| Bosnien och Hercegovina | Volym (i ton) | 47 702 | 79 207 | 105 910 | 116 927 |
| Index (2012 = 100) | 100 | 166 | 222 | 245 |
| Marknadsandel (i %) | 0,5 | 0,9 | 1,1 | 1,2 |
| Genomsnittspris (euro/ton) | 566 | 479 | 455 | 415 |
| Turkiet | Volym (i ton) | 101 900 | 147 164 | 207 427 | 113 012 |
| Index (2012 = 100) | 100 | 144 | 204 | 111 |
| Marknadsandel (i %) | 1,1 | 1,7 | 2,2 | 1,2 |
| Genomsnittspris (euro/ton) | 536 | 486 | 465 | 433 |
| Ukraina | Volym (i ton) | 79 342 | 20 656 | 32 025 | 112 953 |
| Index (2012 = 100) | 100 | 26 | 40 | 142 |
| Marknadsandel (i %) | 0,8 | 0,2 | 0,3 | 1,2 |
| Genomsnittligt pris | 517 | 510 | 452 | 394 |
| Övriga världen | Volym (i ton) | 245 225 | 271 092 | 354 150 | 407 837 |
| Index (2012 = 100) | 100 | 111 | 144 | 166 |
| Marknadsandel (i %) | 2,6 | 3,1 | 3,7 | 4,2 |
| Genomsnittspris (euro/ton) | 697 | 645 | 573 | 502 |

Land

2012

2013

2014

UP

Norge

Volym (i ton)

195 370

184 643

201 617

215 218

Index (2012 = 100)

Index (2012 = 100)

100

100

95

95

103

103

110

110

Marknadsandel (i %)

2,1

2,1

2,1

2,2

Genomsnittspris (euro/ton)

551

496

483

431

Bosnien och Hercegovina

Volym (i ton)

47 702

79 207

105 910

116 927

Index (2012 = 100)

Index (2012 = 100)

100

100

166

166

222

222

245

245

Marknadsandel (i %)

0,5

0,9

1,1

1,2

Genomsnittspris (euro/ton)

566

479

455

415

Turkiet

Volym (i ton)

101 900

147 164

207 427

113 012

Index (2012 = 100)

Index (2012 = 100)

100

100

144

144

204

204

111

111

Marknadsandel (i %)

1,1

1,7

2,2

1,2

Genomsnittspris (euro/ton)

536

486

465

433

Ukraina

Volym (i ton)

79 342

20 656

32 025

112 953

Index (2012 = 100)

Index (2012 = 100)

100

100

26

26

40

40

142

142

Marknadsandel (i %)

0,8

0,2

0,3

1,2

Genomsnittligt pris

517

510

452

394

Övriga världen

Volym (i ton)

245 225

271 092

354 150

407 837

Index (2012 = 100)

Index (2012 = 100)

100

100

111

111

144

144

166

166

Marknadsandel (i %)

2,6

3,1

3,7

4,2

Genomsnittspris (euro/ton)

697

645

573

502

| (104) | Under skadeundersökningsperioden ökade marknadsandelen för de enskilda tredjeländerna endast marginellt, med undantag för Ukraina där ökningen av marknadsandelen relativt sett var betydande, medan landets marknadsandel i absoluta tal var försumbar. Det bör också noteras att priserna för import från tredjeländer under skadeundersökningsperioden i genomsnitt alltid var högre än unionsindustrins priser. Det enda exporterande land som under undersökningsperioden hade lägre genomsnittliga priser än unionsindustrins genomsnittliga priser var Vitryssland, vilket var samma år då importvolymen från Vitryssland ökade som snabbast. Därför dras slutsatsen att även om import från tredjeland kan ha haft viss inverkan på situationen för unionsindustrin, utgjorde importen från Vitryssland tveklöst huvudorsaken till skadan. |
| --- | --- |

(104)

Under skadeundersökningsperioden ökade marknadsandelen för de enskilda tredjeländerna endast marginellt, med undantag för Ukraina där ökningen av marknadsandelen relativt sett var betydande, medan landets marknadsandel i absoluta tal var försumbar. Det bör också noteras att priserna för import från tredjeländer under skadeundersökningsperioden i genomsnitt alltid var högre än unionsindustrins priser. Det enda exporterande land som under undersökningsperioden hade lägre genomsnittliga priser än unionsindustrins genomsnittliga priser var Vitryssland, vilket var samma år då importvolymen från Vitryssland ökade som snabbast. Därför dras slutsatsen att även om import från tredjeland kan ha haft viss inverkan på situationen för unionsindustrin, utgjorde importen från Vitryssland tveklöst huvudorsaken till skadan.

6.3.4   Kostnadsutveckling

Kostnadsutveckling

| (105) | Den viktigaste kostnadsfaktorn vid tillverkning av den berörda produkten är järn- och stålskrot. Under den berörda perioden sjönk priset på råmaterial globalt. De unionstillverkare som tillverkar stångämne av skrot erfor sjunkande råmaterialkostnader på mellan 23 och 32 % och unionens tillverkare som använder tackor som råmaterial en minskning med omkring 24 %. Enligt uppgifter från unionstillverkare i urvalet minskade den totala tillverkningskostnaden för den berörda produkten med 20 % under skadeundersökningsperioden, medan råvaruprisnedgången neutraliserades något, huvudsakligen till följd av högre arbetskostnader (i genomsnitt omkring 10 %). Följaktligen kan slutsatsen dras att kostnadsutvecklingen inte är en möjlig orsak till den väsentliga skada som konstaterats. Å andra sidan, beroende på prisnedgången främst till följd av dumpad import från Vitryssland, kunde unionsindustrin inte dra nytta av sjunkande kostnader och dessa kostnadsbesparingar återspeglades inte i de ekonomiska indikatorerna. |
| --- | --- |

(105)

Den viktigaste kostnadsfaktorn vid tillverkning av den berörda produkten är järn- och stålskrot. Under den berörda perioden sjönk priset på råmaterial globalt. De unionstillverkare som tillverkar stångämne av skrot erfor sjunkande råmaterialkostnader på mellan 23 och 32 % och unionens tillverkare som använder tackor som råmaterial en minskning med omkring 24 %. Enligt uppgifter från unionstillverkare i urvalet minskade den totala tillverkningskostnaden för den berörda produkten med 20 % under skadeundersökningsperioden, medan råvaruprisnedgången neutraliserades något, huvudsakligen till följd av högre arbetskostnader (i genomsnitt omkring 10 %). Följaktligen kan slutsatsen dras att kostnadsutvecklingen inte är en möjlig orsak till den väsentliga skada som konstaterats. Å andra sidan, beroende på prisnedgången främst till följd av dumpad import från Vitryssland, kunde unionsindustrin inte dra nytta av sjunkande kostnader och dessa kostnadsbesparingar återspeglades inte i de ekonomiska indikatorerna.

6.3.5   Effekter av så kallade momskaruseller

Effekter av så kallade momskaruseller

| (106) | Den vitryska exporterande tillverkaren hävdade att en av de viktigaste faktorerna bakom unionsindustrins resultat under skadeundersökningsperioden var de så kallade momskarusellerna. Systemet påverkade främst den polska marknaden. Under 2012 anordnades fotbolls-EM i landet och vid den tidpunkten blomstrande byggsektorn och efterfrågan på armeringsjärn var mycket hög. Vissa skrupelfria näringsidkare påstås ha verkat på marknaden för att dra nytta av tillfället att begå momsbedrägerier av karuselltyp. I Polen bildades skalbolag som köpte armeringsjärn från en annan medlemsstat och sålde dem vidare i Polen med den lokala mervärdesskatten på fakturan. Dessa skalbolag redovisade inte den mervärdesskatt som drevs in. De låga priserna på den polska marknaden till följd av ett sådana bedrägliga handelsföretag, ska ha gjort att de polska tillverkarna förlorade både marknadsandelar och gjorde ekonomiska förluster. |
| --- | --- |

(106)

Den vitryska exporterande tillverkaren hävdade att en av de viktigaste faktorerna bakom unionsindustrins resultat under skadeundersökningsperioden var de så kallade momskarusellerna. Systemet påverkade främst den polska marknaden. Under 2012 anordnades fotbolls-EM i landet och vid den tidpunkten blomstrande byggsektorn och efterfrågan på armeringsjärn var mycket hög. Vissa skrupelfria näringsidkare påstås ha verkat på marknaden för att dra nytta av tillfället att begå momsbedrägerier av karuselltyp. I Polen bildades skalbolag som köpte armeringsjärn från en annan medlemsstat och sålde dem vidare i Polen med den lokala mervärdesskatten på fakturan. Dessa skalbolag redovisade inte den mervärdesskatt som drevs in. De låga priserna på den polska marknaden till följd av ett sådana bedrägliga handelsföretag, ska ha gjort att de polska tillverkarna förlorade både marknadsandelar och gjorde ekonomiska förluster.

| (107) | Det bekräftades verkligen att det ovan beskrivna momsbedrägeriet hade stor inverkan på den polska marknaden för armeringsjärn. Många ståltillverkare som följde reglerna drabbades av försämrad ekonomisk konkurrenskraft på grund av störningar på marknaden. Vissa företag fick till och med ställa in produktionen av armeringsjärn under ett par veckor i början av januari 2013 till följd av denna illegala verksamhet. Det bör dock framhållas att det inte råder någon överlappning mellan momskarusellerna och den dumpade importen från Vitryssland i fråga om tidpunkten och effekterna. Momskarusellerna upphörde när den polska regeringen började tillämpa omvänd betalningsskyldighet av mervärdesskatt från och med den 1 oktober 2013. Effekterna syns i en plötslig minskning av unionsindustrins försäljning och produktionsvolym under 2013. Situationen återgick dock till det normala under 2014 samtidigt som det ökade flödet av dumpad import började ge negativa effekter på unionsindustrins priser, marknadsandel och ekonomiska resultat. Följaktligen kan effekterna av momsbedrägeriet på de polska tillverkarnas ekonomiska situation begränsas till de år då importen från Vitryssland till unionen utmärktes av en relativt låg volym och relativt höga priser. Det fanns inte heller några sidoeffekter på den polska marknaden för armeringsjärn när bedragarna upphört med sin verksamhet. Dessa resultat har bekräftats genom ytterligare (och styrkande) handlingar som tillhandahållits av den vitryska exporterande tillverkaren rörande situationen på den polska marknaden under och efter momskarusellernas verksamma period. Det är därför uppenbart att denna fråga kan separeras från effekterna av dumpad import och den upphäver inte orsakssambandet mellan den dumpade importen från Vitryssland och den skada som unionsindustrin lidit. |
| --- | --- |

(107)

Det bekräftades verkligen att det ovan beskrivna momsbedrägeriet hade stor inverkan på den polska marknaden för armeringsjärn. Många ståltillverkare som följde reglerna drabbades av försämrad ekonomisk konkurrenskraft på grund av störningar på marknaden. Vissa företag fick till och med ställa in produktionen av armeringsjärn under ett par veckor i början av januari 2013 till följd av denna illegala verksamhet. Det bör dock framhållas att det inte råder någon överlappning mellan momskarusellerna och den dumpade importen från Vitryssland i fråga om tidpunkten och effekterna. Momskarusellerna upphörde när den polska regeringen började tillämpa omvänd betalningsskyldighet av mervärdesskatt från och med den 1 oktober 2013. Effekterna syns i en plötslig minskning av unionsindustrins försäljning och produktionsvolym under 2013. Situationen återgick dock till det normala under 2014 samtidigt som det ökade flödet av dumpad import började ge negativa effekter på unionsindustrins priser, marknadsandel och ekonomiska resultat. Följaktligen kan effekterna av momsbedrägeriet på de polska tillverkarnas ekonomiska situation begränsas till de år då importen från Vitryssland till unionen utmärktes av en relativt låg volym och relativt höga priser. Det fanns inte heller några sidoeffekter på den polska marknaden för armeringsjärn när bedragarna upphört med sin verksamhet. Dessa resultat har bekräftats genom ytterligare (och styrkande) handlingar som tillhandahållits av den vitryska exporterande tillverkaren rörande situationen på den polska marknaden under och efter momskarusellernas verksamma period. Det är därför uppenbart att denna fråga kan separeras från effekterna av dumpad import och den upphäver inte orsakssambandet mellan den dumpade importen från Vitryssland och den skada som unionsindustrin lidit.

| (108) | Den vitryska exporterande tillverkaren hävdade vidare att de momskarusellerna som beskrivs ovan ledde till att vissa tillverkningsföretag i Lettland och Slovakien gick i konkurs. Företaget anger därför att de negativa trenderna för produktionen och försäljningsvolymerna för unionsindustrin orsakas av att vissa företag försvunnit från den marknad som inte är knuten till exporten av den vitryska exporterande tillverkaren. |
| --- | --- |

(108)

Den vitryska exporterande tillverkaren hävdade vidare att de momskarusellerna som beskrivs ovan ledde till att vissa tillverkningsföretag i Lettland och Slovakien gick i konkurs. Företaget anger därför att de negativa trenderna för produktionen och försäljningsvolymerna för unionsindustrin orsakas av att vissa företag försvunnit från den marknad som inte är knuten till exporten av den vitryska exporterande tillverkaren.

| (109) | När det gäller denna invändning bör det understrykas att beräkningen av makroindikatorerna i skälen 75–82 inte beaktar de företag som inte fanns under undersökningsperioden. För de företag som inte erhållit något frågeformulär gjordes en uppskattning av uppgifterna om makroindikatorer på grundval av den faktiska produktionen under undersökningsperioden. Detta innebär att de berörda företag som försvunnit från marknaden inte gjort några avtryck bland de indikatorer som visar en negativ produktionsutveckling och tillverkningsvolym inom unionsindustrin. Det bör understrykas att om hänsyn hade tagits till dem skulle den sammanlagda skadebilden ha varit ännu värre. |
| --- | --- |

(109)

När det gäller denna invändning bör det understrykas att beräkningen av makroindikatorerna i skälen 75–82 inte beaktar de företag som inte fanns under undersökningsperioden. För de företag som inte erhållit något frågeformulär gjordes en uppskattning av uppgifterna om makroindikatorer på grundval av den faktiska produktionen under undersökningsperioden. Detta innebär att de berörda företag som försvunnit från marknaden inte gjort några avtryck bland de indikatorer som visar en negativ produktionsutveckling och tillverkningsvolym inom unionsindustrin. Det bör understrykas att om hänsyn hade tagits till dem skulle den sammanlagda skadebilden ha varit ännu värre.

| (110) | Den vitryska exporterande tillverkaren i fråga invänder att importens omfattning och priserna för importen från detta land under 2014 och undersökningsperioden inte är representativa för företagets ”normala” försäljningsstrategi. Företaget invänder att dess exportverksamhet i unionen ökade under dessa år, eftersom skillnaden mellan utbud och efterfrågan av den berörda produkten på marknaden i Polen och i Baltikum var ett resultat av de störningar som beror på momsbedrägerier. Företaget invände att kommissionen borde undersöka importvolymerna och priserna på import från Vitryssland under tiden efter undersökningsperioden. Företaget invänder att kommissionen ansåg att en sådan undersökning av uppgifter avseende tiden efter undersökningsperioden var befogad i förfarandet rörande import av kornorienterade elektroplåtar. |
| --- | --- |

(110)

Den vitryska exporterande tillverkaren i fråga invänder att importens omfattning och priserna för importen från detta land under 2014 och undersökningsperioden inte är representativa för företagets ”normala” försäljningsstrategi. Företaget invänder att dess exportverksamhet i unionen ökade under dessa år, eftersom skillnaden mellan utbud och efterfrågan av den berörda produkten på marknaden i Polen och i Baltikum var ett resultat av de störningar som beror på momsbedrägerier. Företaget invände att kommissionen borde undersöka importvolymerna och priserna på import från Vitryssland under tiden efter undersökningsperioden. Företaget invänder att kommissionen ansåg att en sådan undersökning av uppgifter avseende tiden efter undersökningsperioden var befogad i förfarandet rörande import av kornorienterade elektroplåtar.

| (111) | Med beaktande av ovanstående bör det först och främst noteras att förekomsten av en klyfta mellan utbud och efterfrågan av den berörda produkten inte bekräftas av undersökningsresultaten. Momskarusellerna påverkade i högsta grad resultatet för de polska tillverkarna under 2013, men denna inverkan var kopplad till de låga prisnivåerna för den berörda produkt som säljs av bedrägliga handelsföretag och inte till bristande utbud. Efter oktober 2013 finns inte denna motsatta effekt längre, vilket framgår av förklaringen i skäl 107. Unionstillverkare i Polen har därefter fritt kunnat använda sin tillgängliga produktionskapacitet (över 40 %) för att förse kunderna både i Polen och i de baltiska staterna med varor. Misslyckandet med att öka sin försäljning och marknadsandel under 2014 och undersökningsperioden berodde på konkurrensen från kraftigt ökande importdumpning från Vitryssland. För det andra noteras det att kravet att behandla uppgifter efter undersökningsperioden restes mycket sent under förfarandet. Kommissionen kommer att samla in uppgifter för perioden efter undersökningsperioden och överväga om en översyn av utvecklingen efter undersökningsperioden i detta fall kan vara lämplig i undersökningens slutskede. Redan på detta stadium bör det emellertid påpekas att omständigheterna i detta förfarande inte kan anses likna dem i undersökningen av kornorienterade elektroplåtar. |
| --- | --- |

(111)

Med beaktande av ovanstående bör det först och främst noteras att förekomsten av en klyfta mellan utbud och efterfrågan av den berörda produkten inte bekräftas av undersökningsresultaten. Momskarusellerna påverkade i högsta grad resultatet för de polska tillverkarna under 2013, men denna inverkan var kopplad till de låga prisnivåerna för den berörda produkt som säljs av bedrägliga handelsföretag och inte till bristande utbud. Efter oktober 2013 finns inte denna motsatta effekt längre, vilket framgår av förklaringen i skäl 107. Unionstillverkare i Polen har därefter fritt kunnat använda sin tillgängliga produktionskapacitet (över 40 %) för att förse kunderna både i Polen och i de baltiska staterna med varor. Misslyckandet med att öka sin försäljning och marknadsandel under 2014 och undersökningsperioden berodde på konkurrensen från kraftigt ökande importdumpning från Vitryssland. För det andra noteras det att kravet att behandla uppgifter efter undersökningsperioden restes mycket sent under förfarandet. Kommissionen kommer att samla in uppgifter för perioden efter undersökningsperioden och överväga om en översyn av utvecklingen efter undersökningsperioden i detta fall kan vara lämplig i undersökningens slutskede. Redan på detta stadium bör det emellertid påpekas att omständigheterna i detta förfarande inte kan anses likna dem i undersökningen av kornorienterade elektroplåtar.

6.4   Slutsats beträffande orsakssamband

Slutsats beträffande orsakssamband

| (112) | Det framgick av undersökningen att volymen och marknadsandelen för den dumpade importen från Vitryssland hade ökat betydligt under skadeundersökningsperioden. Det har dessutom konstaterats att denna import underskred de priser som unionsindustrin tog ut på unionsmarknaden under undersökningsperioden. |
| --- | --- |

(112)

Det framgick av undersökningen att volymen och marknadsandelen för den dumpade importen från Vitryssland hade ökat betydligt under skadeundersökningsperioden. Det har dessutom konstaterats att denna import underskred de priser som unionsindustrin tog ut på unionsmarknaden under undersökningsperioden.

| (113) | Ökningen av volym och marknadsandel för den dumpade importen från Vitryssland sammanföll med den försämring av unionsindustrins ekonomiska situation som är särskilt tydlig från och med 2014. Trots att förbrukningen återhämtade sig kunde unionsindustrin inte öka sin försäljning eller höja sina priser, vilket innebar att de ekonomiska indikatorerna, som t.ex. lönsamhet, fortsatte att vara negativa. |
| --- | --- |

(113)

Ökningen av volym och marknadsandel för den dumpade importen från Vitryssland sammanföll med den försämring av unionsindustrins ekonomiska situation som är särskilt tydlig från och med 2014. Trots att förbrukningen återhämtade sig kunde unionsindustrin inte öka sin försäljning eller höja sina priser, vilket innebar att de ekonomiska indikatorerna, som t.ex. lönsamhet, fortsatte att vara negativa.

| (114) | Undersökningen av de andra kända faktorer som skulle kunna ha vållat unionsindustrin skada visade att dessa faktorer inte bryter det orsakssamband som fastställts mellan den dumpade importen från Vitryssland och den skada som unionsindustrin lidit. |
| --- | --- |

(114)

Undersökningen av de andra kända faktorer som skulle kunna ha vållat unionsindustrin skada visade att dessa faktorer inte bryter det orsakssamband som fastställts mellan den dumpade importen från Vitryssland och den skada som unionsindustrin lidit.

| (115) | På grundval av ovanstående analys, i vilken man har särskilt och avgränsat verkningarna av alla kända faktorer som har betydelse för unionsindustrins situation från den dumpade importens skadevållande verkan, dras preliminärt slutsatsen att den dumpade importen från Vitryssland har vållat unionsindustrin väsentlig skada i den mening som avses i artikel 3.6 i grundförordningen. |
| --- | --- |

(115)

På grundval av ovanstående analys, i vilken man har särskilt och avgränsat verkningarna av alla kända faktorer som har betydelse för unionsindustrins situation från den dumpade importens skadevållande verkan, dras preliminärt slutsatsen att den dumpade importen från Vitryssland har vållat unionsindustrin väsentlig skada i den mening som avses i artikel 3.6 i grundförordningen.

7.   UNIONENS INTRESSE

UNIONENS INTRESSE

7.1   Allmänna överväganden

Allmänna överväganden

| (116) | I enlighet med artikel 21 i grundförordningen undersökte kommissionen om det, trots den preliminära slutsatsen om skadevållande dumpning, fanns tvingande skäl som leder till slutsatsen att det inte ligger i unionens intresse att vidta åtgärder i detta fall. Analysen av unionens intresse gjordes på grundval av en bedömning av alla berörda parters intressen, inbegripet unionsindustrins, importörernas och användarnas intressen. |
| --- | --- |

(116)

I enlighet med artikel 21 i grundförordningen undersökte kommissionen om det, trots den preliminära slutsatsen om skadevållande dumpning, fanns tvingande skäl som leder till slutsatsen att det inte ligger i unionens intresse att vidta åtgärder i detta fall. Analysen av unionens intresse gjordes på grundval av en bedömning av alla berörda parters intressen, inbegripet unionsindustrins, importörernas och användarnas intressen.

7.2   Unionsindustrins intresse

Unionsindustrins intresse

| (117) | Unionsindustrin består av över 65 tillverkare i olika medlemsstater i unionen och sysselsatte direkt fler än 4 600 personer i tillverkningen av den likadana produkten under undersökningsperioden. |
| --- | --- |

(117)

Unionsindustrin består av över 65 tillverkare i olika medlemsstater i unionen och sysselsatte direkt fler än 4 600 personer i tillverkningen av den likadana produkten under undersökningsperioden.

| (118) | Det har fastställts att den dumpade importen från Vitryssland har vållat unionsindustrin väsentlig skada. Det erinras om att unionsindustrin inte kunde dra full nytta av den ökande förbrukningen och att unionsindustrins ekonomiska situation förblev bräcklig. |
| --- | --- |

(118)

Det har fastställts att den dumpade importen från Vitryssland har vållat unionsindustrin väsentlig skada. Det erinras om att unionsindustrin inte kunde dra full nytta av den ökande förbrukningen och att unionsindustrins ekonomiska situation förblev bräcklig.

| (119) | Införandet av antidumpningstullar förväntas innebära att rättvisa handelsvillkor återupprättas på unionsmarknaden, så att unionsindustrin kan anpassa sina priser på den likadana produkten till produktionskostnaden. |
| --- | --- |

(119)

Införandet av antidumpningstullar förväntas innebära att rättvisa handelsvillkor återupprättas på unionsmarknaden, så att unionsindustrin kan anpassa sina priser på den likadana produkten till produktionskostnaden.

| (120) | Om åtgärder vidtas kan det också förväntas göra det möjligt för unionsindustrin att åtminstone delvis återvinna de marknadsandelar som den förlorade under skadeundersökningsperioden, vilket skulle inverka positivt på den ekonomiska situationen och lönsamheten. Om åtgärder vidtas skulle det bli möjligt för industrin att upprätthålla och vidareutveckla sina insatser för att vara kostnadseffektiv. |
| --- | --- |

(120)

Om åtgärder vidtas kan det också förväntas göra det möjligt för unionsindustrin att åtminstone delvis återvinna de marknadsandelar som den förlorade under skadeundersökningsperioden, vilket skulle inverka positivt på den ekonomiska situationen och lönsamheten. Om åtgärder vidtas skulle det bli möjligt för industrin att upprätthålla och vidareutveckla sina insatser för att vara kostnadseffektiv.

| (121) | Om inga åtgärder vidtas kan unionsindustrin förväntas förlora ytterligare marknadsandelar och dess lönsamhet skulle försämras. |
| --- | --- |

(121)

Om inga åtgärder vidtas kan unionsindustrin förväntas förlora ytterligare marknadsandelar och dess lönsamhet skulle försämras.

| (122) | Följaktligen dras den preliminära slutsatsen att det ligger i unionsindustrins intresse att antidumpningsåtgärder införs för import med ursprung i Vitryssland. |
| --- | --- |

(122)

Följaktligen dras den preliminära slutsatsen att det ligger i unionsindustrins intresse att antidumpningsåtgärder införs för import med ursprung i Vitryssland.

7.3   Användarnas och importörernas intresse

Användarnas och importörernas intresse

| (123) | Graden av samarbete mellan användarna av den berörda produkten var låg. Av de åtta kända användare som kontaktades då förfarandet skulle inledas var endast ett företag intresserat av att samarbeta. Emellertid besvarade inte heller detta företag frågeformuläret som kommissionen översänt. |
| --- | --- |

(123)

Graden av samarbete mellan användarna av den berörda produkten var låg. Av de åtta kända användare som kontaktades då förfarandet skulle inledas var endast ett företag intresserat av att samarbeta. Emellertid besvarade inte heller detta företag frågeformuläret som kommissionen översänt.

| (124) | I fråga om importörerna var det sex företag som besvarade frågeformuläret i tillkännagivandet om inledande. Tre av dessa företag, vilka stod för 81 % av importvolymen för den berörda produkt som rapporterats av de svarande, togs senare med i urvalet. |
| --- | --- |

(124)

I fråga om importörerna var det sex företag som besvarade frågeformuläret i tillkännagivandet om inledande. Tre av dessa företag, vilka stod för 81 % av importvolymen för den berörda produkt som rapporterats av de svarande, togs senare med i urvalet.

| (125) | Endast två av de tre importörerna i urvalet besvarade kommissionens frågeformulär. Ett av företagen uppgav att företaget i fråga inte enbart är importör av den berörda produkten utan också användare och bör behandlas som sådan i förfarandet. |
| --- | --- |

(125)

Endast två av de tre importörerna i urvalet besvarade kommissionens frågeformulär. Ett av företagen uppgav att företaget i fråga inte enbart är importör av den berörda produkten utan också användare och bör behandlas som sådan i förfarandet.

| (126) | Importören började anskaffa den berörda produkten under undersökningsperioden då 78 % importerades från Vitryssland, vilket gav en liten vinstmarginal. Detta visar att denna importör räknade med möjligheten till låga priser för importen från Vitryssland och skapade en ny kundkrets. Denna importörs åtgärder kan därför inte anses vara ett svar på etablerade handelsmönster. Importören kommer därför att leta efter andra möjligheter till handel om marknadssituationen förändras efter införandet av åtgärder. |
| --- | --- |

(126)

Importören började anskaffa den berörda produkten under undersökningsperioden då 78 % importerades från Vitryssland, vilket gav en liten vinstmarginal. Detta visar att denna importör räknade med möjligheten till låga priser för importen från Vitryssland och skapade en ny kundkrets. Denna importörs åtgärder kan därför inte anses vara ett svar på etablerade handelsmönster. Importören kommer därför att leta efter andra möjligheter till handel om marknadssituationen förändras efter införandet av åtgärder.

| (127) | Användaren gjorde förluster på försäljningen i senare led av färdiga produkter innehållande armeringsjärn. Hälften av dessa produkter köptes från industrier i unionen, en tredjedel från Vitryssland och resten från tredjeländer såsom Kina och Turkiet. Enligt denna användare var källorna därför lämpliga i fråga om priser, tillgänglighet och kvalitet. Andelen inköp från Vitryssland kan påverkas av de planerade åtgärderna och i någon mån begränsa eller ändra utbudet av producerade armeringsstänger, men detta tycks inte i grunden påverka denna användare. Orsaken till förlusterna verkar vara strukturella och inte kopplade till råvaror från Vitryssland. |
| --- | --- |

(127)

Användaren gjorde förluster på försäljningen i senare led av färdiga produkter innehållande armeringsjärn. Hälften av dessa produkter köptes från industrier i unionen, en tredjedel från Vitryssland och resten från tredjeländer såsom Kina och Turkiet. Enligt denna användare var källorna därför lämpliga i fråga om priser, tillgänglighet och kvalitet. Andelen inköp från Vitryssland kan påverkas av de planerade åtgärderna och i någon mån begränsa eller ändra utbudet av producerade armeringsstänger, men detta tycks inte i grunden påverka denna användare. Orsaken till förlusterna verkar vara strukturella och inte kopplade till råvaror från Vitryssland.

| (128) | Båda företagen hade, trots sina till synes olika roller i samma förfarande, samma invändning mot införandet av åtgärderna: a) otillräcklig kapacitet hos unionstillverkarna för att tillgodose efterfrågan på unionsmarknaden, b) otillräckligt utbud av produkter som tillverkats av unionstillverkarna, och c) svårigheter att byta leverantör, eftersom olika medlemsstater påstås kräva olika likvärdighetsintyg för den berörda produkten. |
| --- | --- |

(128)

Båda företagen hade, trots sina till synes olika roller i samma förfarande, samma invändning mot införandet av åtgärderna: a) otillräcklig kapacitet hos unionstillverkarna för att tillgodose efterfrågan på unionsmarknaden, b) otillräckligt utbud av produkter som tillverkats av unionstillverkarna, och c) svårigheter att byta leverantör, eftersom olika medlemsstater påstås kräva olika likvärdighetsintyg för den berörda produkten.

| (129) | Den första invändningen stöds inte av de preliminära undersökningsresultaten – kapacitetsutnyttjandet i unionsindustrin ligger på 67 % vilket innebär betydligt mer fri kapacitet än hela importen från Vitryssland till unionen. |
| --- | --- |

(129)

Den första invändningen stöds inte av de preliminära undersökningsresultaten – kapacitetsutnyttjandet i unionsindustrin ligger på 67 % vilket innebär betydligt mer fri kapacitet än hela importen från Vitryssland till unionen.

| (130) | Den andra invändningen styrktes inte. Å andra sidan visar svaren på frågorna i formuläret från unionstillverkarna i urvalet tydligt att de producerar och säljer samtliga produkttyper. |
| --- | --- |

(130)

Den andra invändningen styrktes inte. Å andra sidan visar svaren på frågorna i formuläret från unionstillverkarna i urvalet tydligt att de producerar och säljer samtliga produkttyper.

| (131) | I fråga om den tredje invändningen bör det påpekas att unionstillverkarna redan levererar till olika medlemsstater utan några uppenbara svårigheter. |
| --- | --- |

(131)

I fråga om den tredje invändningen bör det påpekas att unionstillverkarna redan levererar till olika medlemsstater utan några uppenbara svårigheter.

| (132) | En annan samarbetsvillig importör, som inte ingick i urvalet, tog i sin separata skrivelse upp frågan om den konkurrensbegränsande samverkan som antas föreligga bland unionstillverkarna. Företaget kunde dock inte tillhandahålla någon dokumentation till stöd för denna invändning. Frågan om påstått konkurrensbegränsande avtal togs sedan upp av den vitryske exporterande tillverkaren. Kommissionen håller på att analysera de uppgifter som lämnats av den vitryska exporterande tillverkaren. Eftersom dessa kom in sent i förfarandet, kan dock inte denna punkt behandlas och därför kan heller inga slutsatser dras i detta skede. Under alla omständigheter noteras det att de uppgifter som företaget lämnat tycks avse anklagelser som potentiellt endast omfattar ett av företagen i urvalet av unionstillverkare. Dessutom är det kontrollförfarande som inletts av den italienska konkurrensmyndigheten ännu inte avslutat (9). I undersökningens slutskede kommer kommissionen att närmare utreda denna invändning. |
| --- | --- |

(132)

En annan samarbetsvillig importör, som inte ingick i urvalet, tog i sin separata skrivelse upp frågan om den konkurrensbegränsande samverkan som antas föreligga bland unionstillverkarna. Företaget kunde dock inte tillhandahålla någon dokumentation till stöd för denna invändning. Frågan om påstått konkurrensbegränsande avtal togs sedan upp av den vitryske exporterande tillverkaren. Kommissionen håller på att analysera de uppgifter som lämnats av den vitryska exporterande tillverkaren. Eftersom dessa kom in sent i förfarandet, kan dock inte denna punkt behandlas och därför kan heller inga slutsatser dras i detta skede. Under alla omständigheter noteras det att de uppgifter som företaget lämnat tycks avse anklagelser som potentiellt endast omfattar ett av företagen i urvalet av unionstillverkare. Dessutom är det kontrollförfarande som inletts av den italienska konkurrensmyndigheten ännu inte avslutat (9). I undersökningens slutskede kommer kommissionen att närmare utreda denna invändning.

9

| (133) | En annan användare, som inte gett sig till känna för kommissionen i ett tidigare skede av förfarandet, överlämnade sina svar på ett frågeformulär för användare i slutet av undersökningens preliminära fas. Eftersom de inkom så sent i förfarandet för den preliminära undersökningen, kunde de inte undersökas och åtgärdas i detta skede. I undersökningens slutskede kommer kommissionen att genomföra en ingående undersökning och analys av detta svar. |
| --- | --- |

(133)

En annan användare, som inte gett sig till känna för kommissionen i ett tidigare skede av förfarandet, överlämnade sina svar på ett frågeformulär för användare i slutet av undersökningens preliminära fas. Eftersom de inkom så sent i förfarandet för den preliminära undersökningen, kunde de inte undersökas och åtgärdas i detta skede. I undersökningens slutskede kommer kommissionen att genomföra en ingående undersökning och analys av detta svar.

| (134) | Mot denna bakgrund anser kommissionen för närvarande att den samlade effekten på användarna och importörerna och de möjliga konkurrensbegränsande effekterna är ringa. |
| --- | --- |

(134)

Mot denna bakgrund anser kommissionen för närvarande att den samlade effekten på användarna och importörerna och de möjliga konkurrensbegränsande effekterna är ringa.

7.4   Slutsats om unionens intresse

Slutsats om unionens intresse

| (135) | Mot bakgrund av ovanstående dras preliminärt slutsatsen att det totalt sett, på grundval av uppgifterna om unionens intresse, inte finns några tvingande skäl som talar emot införandet av åtgärder på import av den berörda produkten från Vitryssland. |
| --- | --- |

(135)

Mot bakgrund av ovanstående dras preliminärt slutsatsen att det totalt sett, på grundval av uppgifterna om unionens intresse, inte finns några tvingande skäl som talar emot införandet av åtgärder på import av den berörda produkten från Vitryssland.

| (136) | De eventuella negativa effekterna för de icke-närstående användarna och importörerna mildras av att det finns alternativa försörjningskällor att tillgå. |
| --- | --- |

(136)

De eventuella negativa effekterna för de icke-närstående användarna och importörerna mildras av att det finns alternativa försörjningskällor att tillgå.

| (137) | Vid en bedömning av antidumpningsåtgärdernas totala inverkan på unionsmarknaden, kommer de positiva verkningarna, särskilt för unionsindustrin, av allt att döma att uppväga de eventuella negativa verkningarna för andra intressegrupper. |
| --- | --- |

(137)

Vid en bedömning av antidumpningsåtgärdernas totala inverkan på unionsmarknaden, kommer de positiva verkningarna, särskilt för unionsindustrin, av allt att döma att uppväga de eventuella negativa verkningarna för andra intressegrupper.

8.   FÖRSLAG TILL PRELMININÄRA ANTIDUMPNINGSÅTGÄRDER

FÖRSLAG TILL PRELMININÄRA ANTIDUMPNINGSÅTGÄRDER

| (138) | Mot bakgrund av slutsatserna beträffande dumpning, skada, orsakssamband och unionens intresse bör preliminära antidumpningsåtgärder införas i syfte att förhindra att unionsindustrin vållas ytterligare skada genom dumpad import. |
| --- | --- |

(138)

Mot bakgrund av slutsatserna beträffande dumpning, skada, orsakssamband och unionens intresse bör preliminära antidumpningsåtgärder införas i syfte att förhindra att unionsindustrin vållas ytterligare skada genom dumpad import.

8.1   Nivå för undanröjande av skada

Nivå för undanröjande av skada

| (139) | Vid fastställandet av nivån på åtgärderna togs hänsyn till de dumpningsmarginaler som konstaterats och det tullbelopp som var nödvändigt för att undanröja den skada som unionsindustrin lidit. |
| --- | --- |

(139)

Vid fastställandet av nivån på åtgärderna togs hänsyn till de dumpningsmarginaler som konstaterats och det tullbelopp som var nödvändigt för att undanröja den skada som unionsindustrin lidit.

| (140) | Vid beräkning av det tullbelopp som är nödvändigt för att undanröja verkningarna av den skadevållande dumpningen, ansågs det att åtgärderna borde göra det möjligt för unionsindustrin att täcka sina produktionskostnader och uppnå en vinst före skatt som en industri av denna typ rimligen skulle kunna uppnå vid försäljning av den likadana produkten i unionen under normala konkurrensförhållanden, dvs. om det inte hade förekommit någon dumpad import. |
| --- | --- |

(140)

Vid beräkning av det tullbelopp som är nödvändigt för att undanröja verkningarna av den skadevållande dumpningen, ansågs det att åtgärderna borde göra det möjligt för unionsindustrin att täcka sina produktionskostnader och uppnå en vinst före skatt som en industri av denna typ rimligen skulle kunna uppnå vid försäljning av den likadana produkten i unionen under normala konkurrensförhållanden, dvs. om det inte hade förekommit någon dumpad import.

| (141) | För att fastställa vinstmålet beaktade kommissionen den vinst på försäljning till icke-närstående parter som användes för fastställandet av nivån för undanröjande av skada. |
| --- | --- |

(141)

För att fastställa vinstmålet beaktade kommissionen den vinst på försäljning till icke-närstående parter som användes för fastställandet av nivån för undanröjande av skada.

| (142) | Under hela skadeundersökningsperioden var 2012 det enda år då unionsindustrin uppvisade lönsamhet, men den minimala vinst på 1,3 % som uppnåddes under det året var en följd av påverkan från momskarusellerna och det därav följande pristryck som beskrivs i skälen 83 och 106–111. Därför kan den vinst som uppnåddes 2012 inte anses vara en rimlig ”vinstmarginal” som skulle möjliggöra ekonomisk återhämtning och främja investeringar. |
| --- | --- |

(142)

Under hela skadeundersökningsperioden var 2012 det enda år då unionsindustrin uppvisade lönsamhet, men den minimala vinst på 1,3 % som uppnåddes under det året var en följd av påverkan från momskarusellerna och det därav följande pristryck som beskrivs i skälen 83 och 106–111. Därför kan den vinst som uppnåddes 2012 inte anses vara en rimlig ”vinstmarginal” som skulle möjliggöra ekonomisk återhämtning och främja investeringar.

| (143) | Det vinstmål som föreslagits av klaganden uppgick till 9,9 % och fastställdes på grundval av det vinstmål som användes i det nyligen genomförda förfarandet mot import av närliggande stålprodukter, nämligen valstråd. Kommissionen anser dock att det är lämpligare att använda den målvinst som bygger på uppgifter från det senare fallet rörande stänger med hög utmattningshållfasthet som används som betongarmering, dvs. 4,8 %. Det bör påpekas att denna vinstmarginal, till skillnad från den som föreslagits av klaganden, uppnåddes under 2012, dvs. under perioden i detta fall. Dessutom är de två produkterna mycket lika, delvis producerade av samma företag och med användande av samma produktionslinjer. |
| --- | --- |

(143)

Det vinstmål som föreslagits av klaganden uppgick till 9,9 % och fastställdes på grundval av det vinstmål som användes i det nyligen genomförda förfarandet mot import av närliggande stålprodukter, nämligen valstråd. Kommissionen anser dock att det är lämpligare att använda den målvinst som bygger på uppgifter från det senare fallet rörande stänger med hög utmattningshållfasthet som används som betongarmering, dvs. 4,8 %. Det bör påpekas att denna vinstmarginal, till skillnad från den som föreslagits av klaganden, uppnåddes under 2012, dvs. under perioden i detta fall. Dessutom är de två produkterna mycket lika, delvis producerade av samma företag och med användande av samma produktionslinjer.

| (144) | Därför beräknades nivån för undanröjande av skada på grundval av en jämförelse mellan det vägda genomsnittspriset för den dumpade importen, fastställt vid beräkningarna av prisunderskridande (se skäl 68), med unionsindustrins icke-skadevållande pris för den likadana produkten. |
| --- | --- |

(144)

Därför beräknades nivån för undanröjande av skada på grundval av en jämförelse mellan det vägda genomsnittspriset för den dumpade importen, fastställt vid beräkningarna av prisunderskridande (se skäl 68), med unionsindustrins icke-skadevållande pris för den likadana produkten.

| (145) | Den eventuella skillnad som jämförelsen resulterade i uttrycktes sedan i procent av det genomsnittliga totala importpriset cif. |
| --- | --- |

(145)

Den eventuella skillnad som jämförelsen resulterade i uttrycktes sedan i procent av det genomsnittliga totala importpriset cif.

8.2   Preliminära åtgärder

Preliminära åtgärder

| (146) | Mot denna bakgrund anser kommissionen att preliminära antidumpningstullar bör införas på import av armeringsstänger med ursprung i Vitryssland och att dessa, i enlighet med artikel 7.2 i grundförordningen och regeln om lägsta tull, bör fastställas till en nivå motsvarande den lägre av dumpningsmarginalen och skademarginalen. |
| --- | --- |

(146)

Mot denna bakgrund anser kommissionen att preliminära antidumpningstullar bör införas på import av armeringsstänger med ursprung i Vitryssland och att dessa, i enlighet med artikel 7.2 i grundförordningen och regeln om lägsta tull, bör fastställas till en nivå motsvarande den lägre av dumpningsmarginalen och skademarginalen.

| (147) | Mot denna bakgrund har de preliminära antidumpningstullarnas storlek fastställts på grundval av en jämförelse mellan skademarginalerna och dumpningsmarginalerna. Följaktligen föreslås att följande antidumpningstullar införs:








  Företag | Skademarginal
  (%) | Dumpningsmarginal
  (%) | Preliminär antidumpningstullsats
  (%) |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| BMZ | 12,5 | 58,4 | 12,5 |
| Alla övriga företag | 12,5 | 58,4 | 12,5 |

(147)

Mot denna bakgrund har de preliminära antidumpningstullarnas storlek fastställts på grundval av en jämförelse mellan skademarginalerna och dumpningsmarginalerna. Följaktligen föreslås att följande antidumpningstullar införs:

Företag

Skademarginal

(%)

Dumpningsmarginal

(%)

Preliminär antidumpningstullsats

(%)

BMZ

12,5

58,4

12,5

Alla övriga företag

12,5

58,4

12,5

| (148) | Alla invändningar som rör tillämpningen av dessa individuella företagsspecifika antidumpningstullsatser (t.ex. till följd av en ändring av enhetens namn eller inrättandet av nya tillverknings- eller försäljningsenheter) bör utan dröjsmål sändas till kommissionen (10) tillsammans med alla relevanta uppgifter, särskilt beträffande de eventuella ändringar av företagets verksamhet i fråga om tillverkning, försäljning på hemmamarknaden och exportförsäljning som hänger samman med exempelvis namnändringen eller ändringen av tillverknings- eller försäljningsenheterna. Därefter kommer förordningen, om så är nödvändigt, att ändras i enlighet med detta genom en uppdatering av förteckningen över de företag som omfattas av individuella tullsatser. |
| --- | --- |

(148)

Alla invändningar som rör tillämpningen av dessa individuella företagsspecifika antidumpningstullsatser (t.ex. till följd av en ändring av enhetens namn eller inrättandet av nya tillverknings- eller försäljningsenheter) bör utan dröjsmål sändas till kommissionen (10) tillsammans med alla relevanta uppgifter, särskilt beträffande de eventuella ändringar av företagets verksamhet i fråga om tillverkning, försäljning på hemmamarknaden och exportförsäljning som hänger samman med exempelvis namnändringen eller ändringen av tillverknings- eller försäljningsenheterna. Därefter kommer förordningen, om så är nödvändigt, att ändras i enlighet med detta genom en uppdatering av förteckningen över de företag som omfattas av individuella tullsatser.

10

| (149) | I syfte att säkerställa en korrekt tillämpning av antidumpningstullen bör nivån för den övriga tullen inte tillämpas enbart på de icke-samarbetsvilliga exporterande tillverkarna, utan också på de tillverkare som inte hade någon export till unionen under undersökningsperioden. |
| --- | --- |

(149)

I syfte att säkerställa en korrekt tillämpning av antidumpningstullen bör nivån för den övriga tullen inte tillämpas enbart på de icke-samarbetsvilliga exporterande tillverkarna, utan också på de tillverkare som inte hade någon export till unionen under undersökningsperioden.

9.   SLUTBESTÄMMELSER

SLUTBESTÄMMELSER

| (150) | Enligt god förvaltningspraxis kommer kommissionen att uppmana de berörda parterna att inkomma med skriftliga synpunkter och/eller att begära att bli hörda av kommissionen och/eller förhörsombudet för handelspolitiska förfaranden inom en fastställd tidsfrist. |
| --- | --- |

(150)

Enligt god förvaltningspraxis kommer kommissionen att uppmana de berörda parterna att inkomma med skriftliga synpunkter och/eller att begära att bli hörda av kommissionen och/eller förhörsombudet för handelspolitiska förfaranden inom en fastställd tidsfrist.

| (151) | Undersökningsresultaten om införande av preliminära tullar är preliminära och kan komma att ändras i undersökningens slutliga skede. |
| --- | --- |

(151)

Undersökningsresultaten om införande av preliminära tullar är preliminära och kan komma att ändras i undersökningens slutliga skede.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

1.   En preliminär antidumpningstull ska införas på import av vissa stänger av sådant slag som används som betongarmering, av järn eller olegerat stål, smidda, varmvalsade, varmdragna eller varmsträngpressade, även vridna efter valsningen men inte vidare bearbetade samt med mindre försänkningar, kammar eller andra mindre deformationer åstadkomna under valsningsprocessen. Järn med hög utmattningshållfasthet eller vissa stänger av sådant slag som används som betongarmering ingår inte. Den berörda produkten har sitt ursprung i Vitryssland och klassificeras för närvarande enligt KN-nummer ex 7214 10 00, ex 7214 20 00, ex 7214 30 00, ex 7214 91 10, ex 7214 91 90, ex 7214 99 10, ex 7214 99 71, ex 7214 99 79 och ex 7214 99 95 (Taric-nummer: 7214100010, 7214200020, 7214300010, 7214911010, 7214919010, 7214991010, 7214997110, 7214997910 och 7214999510).

2.   Följande preliminära antidumpningstullsatser ska tillämpas på nettopriset fritt unionens gräns, före tull, för den produkt som beskrivs i punkt 1 och som tillverkas av nedanstående företag:

| Företag | Preliminär antidumpningstullsats (i %) | Taric-tilläggsnr |
| --- | --- | --- |
| BMZ – Öppet aktiebolag ”Byelorussian Steel Works – Management Company of ’Byelorussian Metallurgical Company’ Holding” | 12,5 | C197 |
| Alla övriga företag | 12,5 | C999 |

Företag

Preliminär antidumpningstullsats (i %)

Taric-tilläggsnr

BMZ – Öppet aktiebolag ”Byelorussian Steel Works – Management Company of ’Byelorussian Metallurgical Company’ Holding”

12,5

C197

Alla övriga företag

12,5

C999

3.   Övergång till fri omsättning i unionen av den produkt som avses i punkt 1 ska förutsätta att det lämnas en säkerhetsdeposition som motsvarar nivån på den preliminära tullsatsen.

4.   Om inte annat anges ska gällande bestämmelser om tullar tillämpas.

Artikel 2

1.   Berörda parter får inom 25 kalenderdagar från dagen för denna förordnings ikraftträdande

| a) | begära att få ta del av de viktigaste omständigheter och överväganden som legat till grund för antagandet av denna förordning, |
| --- | --- |

a)

begära att få ta del av de viktigaste omständigheter och överväganden som legat till grund för antagandet av denna förordning,

| b) | inkomma med skriftliga synpunkter till kommissionen, och |
| --- | --- |

b)

inkomma med skriftliga synpunkter till kommissionen, och

| c) | begära att bli hörda av kommissionen och/eller förhörsombudet för handelspolitiska förfaranden. |
| --- | --- |

c)

begära att bli hörda av kommissionen och/eller förhörsombudet för handelspolitiska förfaranden.

2.   De parter som avses i artikel 21.4 i förordning (EU) 2016/1036 får inom 25 kalenderdagar från dagen för denna förordnings ikraftträdande lämna synpunkter på tillämpningen av de preliminära åtgärderna.

Artikel 3

Denna förordning träder i kraft dagen efter det att den har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning.

Artikel 1 ska tillämpas i sex månader.

Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater.

Utfärdad i Bryssel den 19 december 2016.

På kommissionens vägnar

Jean-Claude JUNCKER

Ordförande

---

(1)  
  EUT L 176, 30.6.2016, s. 21.

1

(2)  Rådets förordning (EG) nr 1225/2009 av den 30 november 2009 om skydd mot dumpad import från länder som inte är medlemmar i Europeiska gemenskapen (EUT L 343, 22.12.2009, s. 51).

2

(3)  Tillkännagivande om inledande av ett antidumpningsförfarande beträffande import av vissa stänger av sådant slag som används som betongarmering med ursprung i Republiken Vitryssland (EUT C 114, 31.3.2016, s. 3).

3

(4)  En undersökning enligt punkt 1 ska endast inledas om det, på grundval av en granskning av i vilken grad unionstillverkare av en likadan produkt stöder eller motsätter sig framställningen, fastställs att framställningen har gjorts av unionsindustrin eller för dess räkning. Framställningen ska anses vara gjord av unionsindustrin eller för dess räkning om den stöds av unionstillverkare, vars sammanlagda produktion utgör mer än 50 % av den totala produktionen av den likadana produkten för den del av unionsindustrin som antingen uttrycker stöd för eller motsätter sig framställningen. Undersökningen ska dock inte inledas om de unionstillverkare som uttryckligen stöder framställningen tillsammans svarar för mindre än 25 % av unionsindustrins sammanlagda produktion av den likadana produkten.

4

(5)  Domstolens dom (stora avdelningen) av den 8 september 2015 i mål C-511/13 P, Philips Lighting Poland SA och Philips Lighting BV mot Europeiska unionens råd, Hangzhou Duralamp Electronics Co., Ltd, och GE Hungary Ipari és Kereskedelmi Zrt. (GE Hungary Zrt), Osram GmbH, Europeiska kommissionen.

5

(6)  Antidumpningstullar är i kraft mot Vitryssland (115 %), Kina (133 %), Indonesien (60,4 %), Lettland (17 %), Mexiko (20–67 %), Moldavien (232 %), Polen (47–52 %), Turkiet (3,64 %) och Ukraina (42 %). För närmare upplysningar hänvisas till följande undersökningar:

6

”Steel Concrete Reinforcing Bar from Belarus, China, Indonesia, Latvia, Moldova, Poland and Ukraine. Investigations Nos. 731-TA-873-875, 878–880, and 882 (Second Review). Publication 4409, July 2013. U.S. International Trade Commission” och ”Steel Concrete Reinforcing Bar from Mexico and Turkey. Investigations Nos. 701-TA-502 and 731-TA-1227 (Final). Publication 4496. October 2014. U.S. International Trade Commission”.

(7)  Se även domen i mål C-687/13, punkt 67, angående en begäran om förhandsavgörande från Finanzgericht München – Tyskland, Fliesen-Zentrum Deutschland GmbH mot Hauptzollamt Regensburg Fliesen-Zentrum, domstolens dom (tredje avdelningen) av den 10 september 2015.

7

(8)  På grundval av tillgängliga uppgifter förefaller det som om priset för de råvaror som importerades av den vitryska exporterande tillverkaren i april 2015 var omkring 9 % högre än priset i Förenta staterna.

8

(9)  Provvedimento n. 25674 del 21/10/2015.

9

Provvedimento n. 26085 del 21/06/2016.

Provvedimento n. 2671 del 14/09/2016.

(10)  
  Europeiska kommissionen, Generaldirektoratet för handel, direktorat H, CHAR 04/039, 1049 Bryssel, BELGIEN.

10

---

| 20.12.2016 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 345/27 |
| --- | --- | --- | --- |

20.12.2016

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 345/27

---

KOMMISSIONENS GENOMFÖRANDEFÖRORDNING (EU) 2016/2304

av den 19 december 2016

om formerna, strukturen, frekvensen och bedömningsindikatorerna för kvalitetsrapporterna om uppgifter som överförs enligt Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 549/2013

(Text av betydelse för EES)

EUROPEISKA KOMMISSIONEN HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING

med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 549/2013 av den 21 maj 2013 om det europeiska national- och regionalräkenskapssystemet i Europeiska unionen (1), särskilt artikel 4.3, och

av följande skäl:

| (1) | Genom förordning (EU) nr 549/2013 inrättas det europeiska nationalräkenskapssystemet 2010 (nedan kallat ENS 2010), och det fastställs ett program med de tidsfrister inom vilka medlemsstaterna till kommissionen ska överföra de räkenskaper och tabeller som ska upprättas i enlighet med metoderna den förordningen. |
| --- | --- |

(1)

Genom förordning (EU) nr 549/2013 inrättas det europeiska nationalräkenskapssystemet 2010 (nedan kallat ENS 2010), och det fastställs ett program med de tidsfrister inom vilka medlemsstaterna till kommissionen ska överföra de räkenskaper och tabeller som ska upprättas i enlighet med metoderna den förordningen.

| (2) | Enligt artikel 4 i förordning (EU) nr 549/2013 ska de uppgifter som omfattas av den förordningen uppfylla kvalitetskriterierna i artikel 12.1 i Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 223/2009 (2). Medlemsstaterna är skyldiga att till kommissionen lämna en rapport om kvaliteten på de överförda uppgifterna i national- och regionalräkenskaperna. |
| --- | --- |

(2)

Enligt artikel 4 i förordning (EU) nr 549/2013 ska de uppgifter som omfattas av den förordningen uppfylla kvalitetskriterierna i artikel 12.1 i Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 223/2009 (2). Medlemsstaterna är skyldiga att till kommissionen lämna en rapport om kvaliteten på de överförda uppgifterna i national- och regionalräkenskaperna.

| (3) | Medlemsstaterna har beviljats tillfälliga undantag genom kommissionens genomförandebeslut 2014/403/EU (3). Innehållet i de kvalitetsrapporter som kommissionen ålägger medlemsstaterna att överlämna bör anpassas till dessa undantag. Kravet att överlämna kvalitetsrapporter bör införas gradvis fram till 2021 för att ge medlemsstaterna tid att slutföra de omfattande anpassningar som krävs för införandet av ENS 2010 i de nationella statistiksystemen. |
| --- | --- |

(3)

Medlemsstaterna har beviljats tillfälliga undantag genom kommissionens genomförandebeslut 2014/403/EU (3). Innehållet i de kvalitetsrapporter som kommissionen ålägger medlemsstaterna att överlämna bör anpassas till dessa undantag. Kravet att överlämna kvalitetsrapporter bör införas gradvis fram till 2021 för att ge medlemsstaterna tid att slutföra de omfattande anpassningar som krävs för införandet av ENS 2010 i de nationella statistiksystemen.

| (4) | I enlighet med artikel 4.3 i förordning (EU) nr 549/2013 och vid tillämpning av de kriterier som avses i artikel 4.1 i den förordningen ska formerna, strukturen, frekvensen och bedömningsindikatorerna för de kvalitetsrapporter som medlemsstaterna ska överlämna fastställas av kommissionen genom genomförandeakter. |
| --- | --- |

(4)

I enlighet med artikel 4.3 i förordning (EU) nr 549/2013 och vid tillämpning av de kriterier som avses i artikel 4.1 i den förordningen ska formerna, strukturen, frekvensen och bedömningsindikatorerna för de kvalitetsrapporter som medlemsstaterna ska överlämna fastställas av kommissionen genom genomförandeakter.

| (5) | Eftersom informationen i kvalitetsrapporterna om national- och regionalräkenskaperna bör bygga på Europeiska statistiksystemets krav på kvalitetsrapportering som kommissionen (Eurostat) offentliggjort, bör bilagan till denna förordning följa de kraven. Information om införandet av ENS 2010 som medlemsstaterna redan lämnat bör återanvändas av kommissionen och inte begäras i kvalitetsrapporterna. |
| --- | --- |

(5)

Eftersom informationen i kvalitetsrapporterna om national- och regionalräkenskaperna bör bygga på Europeiska statistiksystemets krav på kvalitetsrapportering som kommissionen (Eurostat) offentliggjort, bör bilagan till denna förordning följa de kraven. Information om införandet av ENS 2010 som medlemsstaterna redan lämnat bör återanvändas av kommissionen och inte begäras i kvalitetsrapporterna.

| (6) | De åtgärder som föreskrivs i denna förordning är förenliga med yttrandet från kommittén för det europeiska statistiksystemet. |
| --- | --- |

(6)

De åtgärder som föreskrivs i denna förordning är förenliga med yttrandet från kommittén för det europeiska statistiksystemet.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

De kvalitetsrapporter för national- och regionalräkenskaperna som avses i artikel 4.2 i förordning (EU) nr 549/2013 ska omfatta de uppgifter som medlemsstaterna översänder i enlighet med ENS 2010-leveransprogrammet enligt bilaga B till förordning (EU) nr 549/2013 under det år som föregår rapporten.

Medlemsstaterna ska lämna en kvalitetsrapport årligen.

Artikel 2

Formerna för, strukturen i och bedömningsindikatorerna för de kvalitetsrapporter om national- och regionalräkenskaper som avses i artikel 1 ska vara de som anges i bilagan.

Artikel 3

Denna förordning träder i kraft den tjugonde dagen efter det att den har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning.

Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater.

Utfärdad i Bryssel den 19 december 2016.

På kommissionens vägnar

Jean-Claude JUNCKER

Ordförande

---

(1)  
  EUT L 174, 21.5.2013, s. 1.

1

(2)  Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 223/2009 av den 11 mars 2009 om europeisk statistik (EUT L 87, 31.3.2009, s. 164).

2

(3)  Kommissionens genomförandebeslut 2014/403/EU av den 26 juni 2014 om beviljande av undantag för medlemsstater från inrapporteringen av statistik i enlighet med Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 549/2013 om det europeiska national- och regionalräkenskapssystemet i Europeiska unionen (EUT L 195, 2.7.2014, s. 1).

3

---

BILAGA

Former, struktur, frekvens och bedömningsindikatorer för de kvalitetsrapporter som medlemsstaterna ska lämna

1.   Inledning

Kvalitetsrapporterna för national- och regionalräkenskaperna ska innehålla både kvantitativa indikatorer och kvalitativa beskrivningar av kvaliteten på de data som skickades det föregående året. Kommissionen (Eurostat) ska förse medlemsstaterna med resultaten av de kvantitativa indikatorerna, beräknade på grundval av de uppgifter som lämnats. Medlemsstaterna ska tolka och kommentera dem i enlighet med sina metoder och processer för sammanställning av statistik.

2.   Former

| — | Före den 15 februari 2017 och därefter varje år ska kommissionen (Eurostat) ge medlemsstaterna utkast till kvalitetsrapporter som delvis är ifyllda i förväg med alla kvantitativa bedömningsindikatorer enligt avsnitt 4. |
| --- | --- |

—

Före den 15 februari 2017 och därefter varje år ska kommissionen (Eurostat) ge medlemsstaterna utkast till kvalitetsrapporter som delvis är ifyllda i förväg med alla kvantitativa bedömningsindikatorer enligt avsnitt 4.

| — | Senast den 31 maj varje år ska medlemsstaterna förse kommissionen (Eurostat) med den ifyllda kvalitetsrapporten. |
| --- | --- |

—

Senast den 31 maj varje år ska medlemsstaterna förse kommissionen (Eurostat) med den ifyllda kvalitetsrapporten.

3.   Struktur

Varje medlemsstat ska lämna in en enda kvalitetsrapport som täcker alla tabeller i ENS 2010-leveransprogrammet enligt bilaga B till förordning (EU) nr 549/2013.

Kvalitetsrapporterna ska innehålla information om alla de kvalitetskriterier som anges i artikel 12.1 i förordning (EG) nr 223/2009. Uppgifterna ska presenteras enligt följande struktur:

| — | Relevans. |
| --- | --- |

—

Relevans.

| — | Noggrannhet och tillförlitlighet. |
| --- | --- |

—

Noggrannhet och tillförlitlighet.

| — | Aktualitet och punktlighet. |
| --- | --- |

—

Aktualitet och punktlighet.

| — | Tillgänglighet och tydlighet. |
| --- | --- |

—

Tillgänglighet och tydlighet.

| — | Samanvändbarhet och jämförbarhet. |
| --- | --- |

—

Samanvändbarhet och jämförbarhet.

Information om införandet av ENS 2010 som medlemsstaterna redan lämnat ska återanvändas av kommissionen och får inte begäras i kvalitetsrapporterna.

4.   Bedömningsindikatorer

4.1   Kvantitativa indikatorer

Kvalitetsrapporten ska innehålla följande kvantitativa indikatorer:

| Nr | Indikator | Definition (*1) | Variabel och/eller tabell i ENS 2010-leveransprogrammet | Referensperiod (*1) | Kvalitetskriterier | Genomförande fr.o.m. |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1. | Täckningsgrad | Förhållandet mellan det antal dataceller som medlemsstaterna tillhandahållit och det antal dataceller som krävs enligt ENS 2010-leveransprogrammet och som inte omfattas av undantag | Alla tabeller, kvartals- och årsdata | 1995 t.o.m. det senaste året och kvartalet | Relevans | 2017 |
| 2. | Revideringsgrad av kvartalsvisa uppgifter | Revideringsgrad för de viktigaste kvartalsvisa variablerna mellan den första och den senaste överföringen och genomsnittlig revidering i efterföljande överföringar sedan den första överföringen | Säsongsrensad och kalenderkorrigerad bruttonationalprodukt (tabell 1) | Tillgängliga kvartal de senaste tre åren | Noggrannhet och tillförlitlighet | 2019 |
| Säsongsrensad total sysselsättning i tusental personer (tabell 1) | 2019 |
| Hushållens och hushållens icke-vinstdrivande organisationers disponibla bruttoinkomst, icke säsongsrensad (tabell 801) | 2021 |
| Hushållens och hushållens icke-vinstdrivande organisationers konsumtionsutgifter, icke säsongsrensade (tabell 801) | 2021 |
| Bruttoförädlingsvärdet för icke-finansiella bolag, icke säsongsrensat (tabell 801) | 2021 |
| Fasta bruttoinvesteringar för icke-finansiella bolag, icke säsongsrensade (tabell 801) | 2021 |
| 3. | Revideringsgrad av årsvisa uppgifter | Medelrevideringsgrad av viktiga årsvisa variabler i efterföljande överföringar sedan den första överföringen | Tabell 1:
  Bruttonationalprodukt (löpande priser och volymer), bruttoförädlingsvärde (löpande priser)
  Tabell 1 (löpande priser):
  Ersättningar till anställda, driftsöverskott brutto och sammansatt förvärvsinkomst brutto
  Tabell 1 (löpande priser): | Hushållens och hushållens icke-vinstdrivande organisationers konsumtionsutgifter |

Nr

Indikator

Definition (*1)

Variabel och/eller tabell i ENS 2010-leveransprogrammet

Referensperiod (*1)

Kvalitetskriterier

Genomförande fr.o.m.

1.

Täckningsgrad

Förhållandet mellan det antal dataceller som medlemsstaterna tillhandahållit och det antal dataceller som krävs enligt ENS 2010-leveransprogrammet och som inte omfattas av undantag

Alla tabeller, kvartals- och årsdata

1995 t.o.m. det senaste året och kvartalet

Relevans

2017

2.

Revideringsgrad av kvartalsvisa uppgifter

Revideringsgrad för de viktigaste kvartalsvisa variablerna mellan den första och den senaste överföringen och genomsnittlig revidering i efterföljande överföringar sedan den första överföringen

Säsongsrensad och kalenderkorrigerad bruttonationalprodukt (tabell 1)

Tillgängliga kvartal de senaste tre åren

Noggrannhet och tillförlitlighet

2019

Säsongsrensad total sysselsättning i tusental personer (tabell 1)

2019

Hushållens och hushållens icke-vinstdrivande organisationers disponibla bruttoinkomst, icke säsongsrensad (tabell 801)

2021

Hushållens och hushållens icke-vinstdrivande organisationers konsumtionsutgifter, icke säsongsrensade (tabell 801)

2021

Bruttoförädlingsvärdet för icke-finansiella bolag, icke säsongsrensat (tabell 801)

2021

Fasta bruttoinvesteringar för icke-finansiella bolag, icke säsongsrensade (tabell 801)

2021

3.

Revideringsgrad av årsvisa uppgifter

Medelrevideringsgrad av viktiga årsvisa variabler i efterföljande överföringar sedan den första överföringen

Tabell 1:

Bruttonationalprodukt (löpande priser och volymer), bruttoförädlingsvärde (löpande priser)

Tabell 1 (löpande priser):

Ersättningar till anställda, driftsöverskott brutto och sammansatt förvärvsinkomst brutto

Tabell 1 (löpande priser):

Hushållens och hushållens icke-vinstdrivande organisationers konsumtionsutgifter

| | Den offentliga förvaltningens konsumtionsutgifter |
| --- | --- |

Den offentliga förvaltningens konsumtionsutgifter

| | Fasta bruttoinvesteringar |
| --- | --- |

Fasta bruttoinvesteringar

| | Export av varor och tjänster |
| --- | --- |

Export av varor och tjänster

| | Import av varor och tjänster |
| --- | --- |

Import av varor och tjänster

Tabell 1 (tusental personer):

| | Total sysselsättning |
| --- | --- |

Total sysselsättning

| | Anställda |
| --- | --- |

Anställda

Tabell 2 (löpande priser):

| | Den offentliga förvaltningens utgifter |
| --- | --- |

Den offentliga förvaltningens utgifter

| | Den offentliga förvaltningens inkomster |
| --- | --- |

Den offentliga förvaltningens inkomster

Tabell 7 (löpande priser):

Den finansiella sektorns totala skulder (icke-konsoliderade)

Tabell 7 (löpande priser):

| | Icke-finansiella bolags skulder (konsoliderade) |
| --- | --- |

Icke-finansiella bolags skulder (konsoliderade)

| | Hushållens och hushållens icke vinstdrivande organisationers skulder (konsoliderade) |
| --- | --- |

Hushållens och hushållens icke vinstdrivande organisationers skulder (konsoliderade)

Tabell 10:

| | Bruttoförädlingsvärde i löpande priser, sysselsättning i personer (t + 12 månader) |
| --- | --- |

Bruttoförädlingsvärde i löpande priser, sysselsättning i personer (t + 12 månader)

| | Ersättningar till anställda i löpande priser (t + 24 månader) (Nuts 2 (1)) |
| --- | --- |

Ersättningar till anställda i löpande priser (t + 24 månader) (Nuts 2 (1))

Tabell 13 (löpande priser):

Hushållens disponibla inkomst, netto (Nuts 2)

Senaste fem åren

Noggrannhet och tillförlitlighet

2019

4.

Punktlighet – leveransdatum

Första leveransdag och leveransdag för validerade uppgifter i varje tabell i ENS 2010- leveransprogrammet för alla förfallna överföringar under det senaste året

Alla tabeller, kvartals- och årsdata

Senaste året

Aktualitet och punktlighet

2017

5.

Samanvändbarhet – internt inom och mellan tabellerna

Genomsnittlig och högsta absoluta differens som visar i vilken omfattning statistiken är konsekvent inom en viss uppsättning uppgifter, dvs. att alla de aritmetiska och bokföringsmässiga identiteterna respekteras, att inga ändringar förblir oförklarade och att integritetsregler konsekvent efterlevs

Bruttonationalprodukt, löpande priser (kvartals- och årsdata):

Inom tabell 1 (bruttonationalprodukt enligt produktions-, användnings- och inkomstsidorna)

Bruttoförädlingsvärde, löpande priser (årsdata):

Mellan tabellerna 1 och 3

Ersättningar till anställda, löpande priser (årsdata):

Mellan tabellerna 1 och 3

Fasta bruttoinvesteringar, löpande priser (årsdata):

Mellan tabellerna 1 och 3 och tabellerna 1 och 22

Export av varor och tjänster, löpande priser (kvartals- och årsdata):

Inom tabell 1 (enligt bruttonationalprodukt från användningssidan och enligt den detaljerade uppdelningen av exporten)

Import av varor och tjänster, löpande priser (kvartals- och årsdata):

Inom tabell 1 (enligt bruttonationalprodukt från användningssidan och enligt den detaljerade uppdelningen av importen)

Total sysselsättning, anställda och egenföretagare (årsdata, tusental personer):

Mellan tabellerna 1 och 3

Senaste fem åren

Samanvändbarhet och jämförbarhet

2017

6.

Samanvändbarhet – årsdata och summan av kvartalsdata

Den omfattning i vilken årlig och kvartalsvis statistik är förenlig

(För alla variabler utom sysselsättning kontrolleras förenligheten mellan de årliga uppgifterna och summan av uppgifterna för de fyra kvartalen; för sysselsättningen kontrolleras de årliga uppgifterna mot medelvärdet av uppgifterna för de fyra kvartalen)

Bruttonationalprodukt, löpande priser, icke säsongsrensad (tabell 1)

Sysselsättning totalt i tusental personer, icke säsongsrensad (tabell 1)

Driftsöverskott brutto för sektorn icke-finansiella bolag (tabellerna 8/801, löpande priser)

Disponibel bruttoinkomst för hushåll och hushållens icke-vinstdrivande organisationer (tabellerna 8/801, löpande priser)

Senaste fem åren

Samanvändbarhet och jämförbarhet

2017

7.

Samanvändbarhet – totalt och summan av beståndsdelarna

Den utsträckning i vilken summan av beståndsdelarna är lika med totalsumman

Bruttonationalprodukt, löpande priser, icke säsongsrensad, totalsumma och summan av utgiftsbeståndsdelarna (kvartals- och årsdata), tabell 1

Bruttoförädlingsvärde, löpande priser, summa och uppdelat enligt Nace rev. 2 (2), nivå A*10 (kvartals- och årsdata), tabell 1

Sysselsättning totalt i tusental personer, icke säsongsrensad, totalsumma och summa av anställda och egenföretagare (kvartals- och årsdata), tabell 1

Sysselsättning totalt i tusental personer, totalsumma och summan av beståndsdelarna enligt Nace rev. 2 nivå A*10 (årsdata), tabell 1

Senaste fem åren

Samanvändbarhet och jämförbarhet

2017

8.

Samanvändbarhet – huvudaggregat och reala sektorräkenskaper

Differenser mellan uppgifter i huvudaggregaten och motsvarande uppgifter i reala sektorräkenskaperna

Bruttonationalprodukt, löpande priser, icke säsongsrensad (kvartals- och årsdata):

Mellan tabellerna 1 och 8/801

Konsumtionsutgifter för sektorerna hushållen och hushållens icke-vinstdrivande organisationer, löpande priser, icke säsongsrensade (kvartals- och årsdata):

Mellan tabellerna 1 och 8/801

Fasta bruttoinvesteringar, löpande priser (årsdata):

Mellan tabellerna 1 och 8

Ersättningar till anställda, löpande priser (årsdata):

Mellan tabellerna 1 och 8

Senaste fem åren

Samanvändbarhet och jämförbarhet

2021

9.

Samanvändbarhet – huvudaggregat och regionalräkenskaper

Differenser mellan uppgifter i huvudaggregaten och motsvarande uppgifter i regionalräkenskaperna

Bruttoförädlingsvärde, löpande priser (årsdata):

Mellan summan av tabell 1 och summan av Nuts 2-regionerna i tabellerna 10 och 12

Sysselsättning i tusental personer (årsdata):

Mellan summan av tabell 1 och summan av Nuts 2-regionerna i tabellerna 10 och 12

Senaste fem åren

Samanvändbarhet och jämförbarhet

2021

10.

Samanvändbarhet – huvudaggregat och tabeller över tillgång och användning

Differenser mellan uppgifter i huvudaggregaten och motsvarande uppgifter i tabellerna över tillgång och användning

(alla uppgifter i löpande priser, årsdata)

Bruttoförädlingsvärde:

Mellan tabellerna 1 och 16

Produktskatter minus produktsubventioner:

Mellan tabellerna 1 och 15

Konsumtionsutgifter, hushållens konsumtionsutgifter, den offentliga förvaltningens konsumtionsutgifter, hushållens icke-vinstdrivande organisationers konsumtionsutgifter:

Mellan tabellerna 1 och 16

Bruttoinvestering, fast bruttoinvestering, lagerinvestering, anskaffning minus avyttring av värdeföremål:

Mellan tabellerna 1 och 16

Export av varor och tjänster:

Mellan tabellerna 1 och 16

Import av varor och tjänster

Mellan tabellerna 1 och 15

Ersättningar till anställda:

Mellan tabellerna 1 och 16

Driftsöverskott brutto och sammansatt förvärvsinkomst brutto

Mellan tabellerna 1 och 16

Senaste fem åren

Samanvändbarhet och jämförbarhet

2021

11.

Samanvändbarhet – huvudaggregat och statistik över den offentliga förvaltningens finanser

Differenser mellan uppgifter i huvudaggregaten och motsvarande uppgifter i statistiken över den offentliga förvaltningens finanser

(alla uppgifter i löpande priser)

Individuella konsumtionsutgifter (årsdata)

Mellan tabellerna 1 och 2

Kollektiva konsumtionsutgifter (årsdata)

Mellan tabellerna 1 och 2

Produktskatter (årsdata)

Mellan tabellerna 1 och 9

Senaste fem åren

Samanvändbarhet och jämförbarhet

2021

12.

Samanvändbarhet – reala sektorräkenskaper och statistik över den offentliga förvaltningens finanser

Differenser mellan uppgifter i reala sektorräkenskaper och motsvarande uppgifter i statistiken över den offentliga förvaltningens finanser

Finansiellt sparande, offentlig förvaltning, löpande priser (årsdata):

Mellan tabellerna 8 och 2

Senaste fem åren

Samanvändbarhet och jämförbarhet

2021

13.

Samanvändbarhet – reala sektorräkenskaper och finansiella sektorräkenskaper

Differenser mellan uppgifter i reala sektorräkenskaper och motsvarande uppgifter i de finansiella sektorräkenskaperna

Finansiellt sparande, alla sektorer, löpande priser (årsdata):

Mellan tabellerna 8 och 6

Senaste fem åren

Samanvändbarhet och jämförbarhet

2019

4.2   Kvalitativ information

Kvalitetsrapporten ska innehålla följande kvalitativa information:

| Nr | Indikator | Definition | Kvalitetskriterier | Genomförande fr.o.m. |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 1. | Revideringspolicy | Metadata för nationella principer för revidering av uppgifter, som innehåller






  — | länkar till existerande metadata som publicerats på nationell nivå, |

Nr

Indikator

Definition

Kvalitetskriterier

Genomförande fr.o.m.

1.

Revideringspolicy

Metadata för nationella principer för revidering av uppgifter, som innehåller

—

länkar till existerande metadata som publicerats på nationell nivå,

| — | kortfattad information om revideringar av referensvärden och/eller större rutinmässiga revideringar och deras inverkan på bruttonationalprodukten. |
| --- | --- |

—

kortfattad information om revideringar av referensvärden och/eller större rutinmässiga revideringar och deras inverkan på bruttonationalprodukten.

Noggrannhet och tillförlitlighet

2017

2.

Dokumentation om metoder

Förteckning över nationella publikationer om datakällor och metoder som tillämpats med titeln på publikationerna och länkar till dem, om tillgängligt

Tillgänglighet och tydlighet

2017

3.

Längd på över tiden jämförbara tidsserier

Metadata om längd på över tiden jämförbara tidsserier som innehåller

| — | länkar till existerande metadata som publicerats på nationell nivå, |
| --- | --- |

—

länkar till existerande metadata som publicerats på nationell nivå,

| — | kortfattad information om längden på jämförbara tidsserier, brott i tidsserierna och förklaringar av brotten. |
| --- | --- |

—

kortfattad information om längden på jämförbara tidsserier, brott i tidsserierna och förklaringar av brotten.

Samanvändbarhet och jämförbarhet

2021

---

(*1)  Om inget annat anges är kvantitativa indikatorer beräknade utifrån den senaste tillgängliga omgången av medlemsstaternas uppgifter som är offentliggjorda på Eurostats webbplats.

(1)  Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1059/2003 av den 26 maj 2003 om inrättande av en gemensam nomenklatur för statistiska territoriella enheter (Nuts) (EUT L 154, 21.6.2003, s. 1).

(2)  Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1893/2006 av den 20 december 2006 om fastställande av den statistiska näringsgrensindelningen Nace rev. 2 och om ändring av rådets förordning (EEG) nr 3037/90 och vissa EG-förordningar om särskilda statistikområden (EUT L 393, 30.12.2006, s. 1).

---

| 20.12.2016 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 345/37 |
| --- | --- | --- | --- |

20.12.2016

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 345/37

---

KOMMISSIONENS GENOMFÖRANDEFÖRORDNING (EU) 2016/2305

av den 19 december 2016

om fastställande av schablonimportvärden för bestämning av ingångspriset för vissa frukter och grönsaker

EUROPEISKA KOMMISSIONEN HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING

med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1308/2013 av den 17 december 2013 om upprättande av en samlad marknadsordning för jordbruksprodukter och om upphävande av rådets förordningar (EEG) nr 922/72, (EEG) nr 234/79, (EG) nr 1037/2001 och (EG) nr 1234/2007 (1),

med beaktande av kommissionens genomförandeförordning (EU) nr 543/2011 av den 7 juni 2011 om tillämpningsföreskrifter för rådets förordning (EG) nr 1234/2007 vad gäller sektorn för frukt och grönsaker och sektorn för bearbetad frukt och bearbetade grönsaker (2), särskilt artikel 136.1, och

av följande skäl:

| (1) | I genomförandeförordning (EU) nr 543/2011 fastställs, i enlighet med resultatet av de multilaterala handelsförhandlingarna i Uruguayrundan, kriterierna för kommissionens fastställande av schablonvärden vid import från tredjeländer, för de produkter och de perioder som anges i del A i bilaga XVI till den förordningen. |
| --- | --- |

(1)

I genomförandeförordning (EU) nr 543/2011 fastställs, i enlighet med resultatet av de multilaterala handelsförhandlingarna i Uruguayrundan, kriterierna för kommissionens fastställande av schablonvärden vid import från tredjeländer, för de produkter och de perioder som anges i del A i bilaga XVI till den förordningen.

| (2) | Varje arbetsdag fastställs ett schablonimportvärde i enlighet med artikel 136.1 i genomförandeförordning (EU) nr 543/2011 med hänsyn till varierande dagliga uppgifter. Denna förordning bör därför träda i kraft samma dag som den offentliggörs i Europeiska unionens officiella tidning. |
| --- | --- |

(2)

Varje arbetsdag fastställs ett schablonimportvärde i enlighet med artikel 136.1 i genomförandeförordning (EU) nr 543/2011 med hänsyn till varierande dagliga uppgifter. Denna förordning bör därför träda i kraft samma dag som den offentliggörs i Europeiska unionens officiella tidning.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

De schablonimportvärden som avses i artikel 136 i genomförandeförordning (EU) nr 543/2011 fastställs i bilagan till denna förordning.

Artikel 2

Denna förordning träder i kraft samma dag som den offentliggörs i Europeiska unionens officiella tidning.

Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater.

Utfärdad i Bryssel den 19 december 2016.

På kommissionens vägnar

För ordföranden

Jerzy PLEWA

Generaldirektör

Generaldirektoratet för jordbruk och landsbygdsutveckling

---

(1)  
  EUT L 347, 20.12.2013, s. 671.

1

(2)  
  EUT L 157, 15.6.2011, s. 1.

2

---

BILAGA

Schablonimportvärden för bestämning av ingångspriset för vissa frukter och grönsaker

| (euro/100 kg) |
| --- |
| KN-nummer | Kod för tredjeland (1) | Schablonimportvärde |
| 0702 00 00 | MA | 96,7 |
| SN | 241,4 |
| TN | 269,5 |
| TR | 113,9 |
| ZZ | 180,4 |
| 0707 00 05 | MA | 79,2 |
| TR | 155,8 |
| ZZ | 117,5 |
| 0709 93 10 | MA | 151,9 |
| TR | 168,6 |
| ZZ | 160,3 |
| 0805 10 20 | IL | 126,4 |
| TR | 67,1 |
| ZZ | 96,8 |
| 0805 20 10 | MA | 69,4 |
| ZZ | 69,4 |
| 0805 20 30 , 0805 20 50 , 0805 20 70 , 0805 20 90 | IL | 110,0 |
| JM | 129,1 |
| MA | 74,5 |
| TR | 75,3 |
| ZZ | 97,2 |
| 0805 50 10 | AR | 76,7 |
| TR | 85,6 |
| ZZ | 81,2 |
| 0808 10 80 | US | 132,4 |
| ZZ | 132,4 |
| 0808 30 90 | CN | 101,3 |
| ZZ | 101,3 |

(euro/100 kg)

KN-nummer

Kod för tredjeland (1)

Schablonimportvärde

0702 00 00

MA

96,7

SN

241,4

TN

269,5

TR

113,9

ZZ

180,4

0707 00 05

MA

79,2

TR

155,8

ZZ

117,5

0709 93 10

MA

151,9

TR

168,6

ZZ

160,3

0805 10 20

IL

126,4

TR

67,1

ZZ

96,8

0805 20 10

MA

69,4

ZZ

69,4

0805 20 30 , 0805 20 50 , 0805 20 70 , 0805 20 90

IL

110,0

JM

129,1

MA

74,5

TR

75,3

ZZ

97,2

0805 50 10

AR

76,7

TR

85,6

ZZ

81,2

0808 10 80

US

132,4

ZZ

132,4

0808 30 90

CN

101,3

ZZ

101,3

---

(1)  Landsbeteckningar som fastställs i kommissionens förordning (EU) nr 1106/2012 av den 27 november 2012 om tillämpning av Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 471/2009 om gemenskapsstatistik över utrikeshandeln med icke-medlemsstater vad gäller uppdateringen av nomenklaturen avseende länder och territorier (EUT L 328, 28.11.2012, s. 7). Koden ZZ står för ”övrigt ursprung”.

---

| 20.12.2016 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 345/39 |
| --- | --- | --- | --- |

20.12.2016

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 345/39

---

KOMMISSIONENS GENOMFÖRANDEFÖRORDNING (EU) 2016/2306

av den 19 december 2016

om fastställande av den tilldelningskoefficient som ska tillämpas på de kvantiteter som omfattas av ansökningar om importlicenser som lämnades in under perioden 1–7 december 2016 och om fastställande av de kvantiteter som ska läggas till den kvantitet som fastställts för delperioden 1 april–30 juni 2017 inom ramen för de tullkvoter som öppnats genom förordning (EG) nr 533/2007 för fjäderfäkött

EUROPEISKA KOMMISSIONEN HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING

med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1308/2013 av den 17 december 2013 om upprättande av en samlad marknadsordning för jordbruksprodukter och om upphävande av rådets förordningar (EEG) nr 922/72, (EEG) nr 234/79, (EG) nr 1037/2001 och (EG) nr 1234/2007 (1), särskilt artikel 188, och

av följande skäl:

| (1) | Genom kommissionens förordning (EG) nr 533/2007 (2) öppnas årliga tullkvoter för import av fjäderfäkött. |
| --- | --- |

(1)

Genom kommissionens förordning (EG) nr 533/2007 (2) öppnas årliga tullkvoter för import av fjäderfäkött.

| (2) | De kvantiteter som omfattas av ansökningar om importlicenser som lämnades in under perioden 1–7 december 2016 för delperioden 1 januari–31 mars 2017 överskrider, för vissa kvoter, de kvantiteter som finns tillgängliga. Det bör därför beslutas om i vilken omfattning importlicenser kan utfärdas genom att det fastställs en tilldelningskoefficient, beräknad i enlighet med artikel 7.2 i kommissionens förordning (EG) nr 1301/2006 (3), som ska tillämpas på de begärda kvantiteterna. |
| --- | --- |

(2)

De kvantiteter som omfattas av ansökningar om importlicenser som lämnades in under perioden 1–7 december 2016 för delperioden 1 januari–31 mars 2017 överskrider, för vissa kvoter, de kvantiteter som finns tillgängliga. Det bör därför beslutas om i vilken omfattning importlicenser kan utfärdas genom att det fastställs en tilldelningskoefficient, beräknad i enlighet med artikel 7.2 i kommissionens förordning (EG) nr 1301/2006 (3), som ska tillämpas på de begärda kvantiteterna.

| (3) | De kvantiteter som omfattas av ansökningar om importlicenser som lämnades in under perioden 1–7 december 2016 för delperioden 1 januari–31 mars 2017 är, för vissa kvoter, mindre än de kvantiteter som finns tillgängliga. Det bör därför fastställas för vilka kvantiteter inga ansökningar lämnats in, och dessa kvantiteter bör läggas till den kvantitet som fastställts för nästföljande delkvotperiod. |
| --- | --- |

(3)

De kvantiteter som omfattas av ansökningar om importlicenser som lämnades in under perioden 1–7 december 2016 för delperioden 1 januari–31 mars 2017 är, för vissa kvoter, mindre än de kvantiteter som finns tillgängliga. Det bör därför fastställas för vilka kvantiteter inga ansökningar lämnats in, och dessa kvantiteter bör läggas till den kvantitet som fastställts för nästföljande delkvotperiod.

| (4) | För att säkerställa att åtgärden får avsedd verkan bör denna förordning träda i kraft samma dag som den offentliggörs i Europeiska unionens officiella tidning. |
| --- | --- |

(4)

För att säkerställa att åtgärden får avsedd verkan bör denna förordning träda i kraft samma dag som den offentliggörs i Europeiska unionens officiella tidning.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

1.   Den tilldelningskoefficient som anges i bilagan till denna förordning ska tillämpas på de kvantiteter som omfattas av ansökningar om importlicenser som lämnats in enligt förordning (EG) nr 533/2007 för delperioden 1 januari–31 mars 2017.

2.   De kvantiteter för vilka inga ansökningar om importlicenser lämnats in enligt förordning (EG) nr 533/2007 och som ska överföras till delperioden 1 april–30 juni 2017 anges i bilagan till den här förordningen.

Artikel 2

Denna förordning träder i kraft samma dag som den offentliggörs i Europeiska unionens officiella tidning.

Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater.

Utfärdad i Bryssel den 19 december 2016.

På kommissionens vägnar

För ordföranden

Jerzy PLEWA

Generaldirektör

Generaldirektoratet för jordbruk och landsbygdsutveckling

---

(1)  
  EUT L 347, 20.12.2013, s. 671.

1

(2)  Kommissionens förordning (EG) nr 533/2007 av den 14 maj 2007 om öppnande och förvaltning av tullkvoter för fjäderfäkött (EUT L 125, 15.5.2007, s. 9).

2

(3)  Kommissionens förordning (EG) nr 1301/2006 av den 31 augusti 2006 om gemensamma regler för administrationen av sådana importtullkvoter för jordbruksprodukter som omfattas av ett system med importlicenser (EUT L 238, 1.9.2006, s. 13).

3

---

BILAGA

| Löpnummer | Tilldelningskoefficient – ansökningar som lämnats in för delperioden 1 januari–31 mars 2017
  (%) | Kvantiteter för vilka inga ansökningar lämnats in och som ska läggas till de tillgängliga kvantiteterna för delperioden 1 april–30 juni 2017
  (kg) |
| --- | --- | --- |
| 09.4067 | 1,396651 | — |
| 09.4068 | — | 2 142 507 |
| 09.4069 | 0,146909 | — |
| 09.4070 | — | 1 335 750 |

Löpnummer

Tilldelningskoefficient – ansökningar som lämnats in för delperioden 1 januari–31 mars 2017

(%)

Kvantiteter för vilka inga ansökningar lämnats in och som ska läggas till de tillgängliga kvantiteterna för delperioden 1 april–30 juni 2017

(kg)

09.4067

1,396651

—

09.4068

—

2 142 507

09.4069

0,146909

—

09.4070

—

1 335 750

---

| 20.12.2016 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 345/42 |
| --- | --- | --- | --- |

20.12.2016

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 345/42

---

KOMMISSIONENS GENOMFÖRANDEFÖRORDNING (EU) 2016/2307

av den 19 december 2016

om fastställande av den tilldelningskoefficient som ska tillämpas på de kvantiteter som omfattas av ansökningar om importlicenser som lämnades in under perioden 1–7 december 2016 och om fastställande av de kvantiteter som ska läggas till den kvantitet som fastställts för delperioden 1 april–30 juni 2017 inom ramen för de tullkvoter som öppnats genom förordning (EG) nr 1385/2007 för fjäderfäkött

EUROPEISKA KOMMISSIONEN HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING

med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1308/2013 av den 17 december 2013 om upprättande av en samlad marknadsordning för jordbruksprodukter och om upphävande av rådets förordningar (EEG) nr 922/72, (EEG) nr 234/79, (EG) nr 1037/2001 och (EG) nr 1234/2007 (1), särskilt artikel 188, och

av följande skäl:

| (1) | Genom kommissionens förordning (EG) nr 1385/2007 (2) öppnas årliga tullkvoter för import av fjäderfäkött. |
| --- | --- |

(1)

Genom kommissionens förordning (EG) nr 1385/2007 (2) öppnas årliga tullkvoter för import av fjäderfäkött.

| (2) | De kvantiteter som omfattas av ansökningar om importlicenser som lämnades in under perioden 1–7 december 2016 för delperioden 1 januari–31 mars 2017 överskrider, för vissa kvoter, de kvantiteter som är tillgängliga. Det bör därför beslutas om i vilken omfattning importlicenser kan utfärdas genom att det fastställs en tilldelningskoefficient, beräknad i enlighet med artikel 7.2 i kommissionens förordning (EG) nr 1301/2006 (3), som ska tillämpas på de begärda kvantiteterna. |
| --- | --- |

(2)

De kvantiteter som omfattas av ansökningar om importlicenser som lämnades in under perioden 1–7 december 2016 för delperioden 1 januari–31 mars 2017 överskrider, för vissa kvoter, de kvantiteter som är tillgängliga. Det bör därför beslutas om i vilken omfattning importlicenser kan utfärdas genom att det fastställs en tilldelningskoefficient, beräknad i enlighet med artikel 7.2 i kommissionens förordning (EG) nr 1301/2006 (3), som ska tillämpas på de begärda kvantiteterna.

| (3) | De kvantiteter som omfattas av ansökningar om importlicenser som lämnades in under perioden 1–7 december 2016 för delperioden 1 januari–31 mars 2017 är, för vissa kvoter, mindre än de kvantiteter som är tillgängliga. Det bör därför fastställas för vilka kvantiteter inga ansökningar lämnats in, och dessa kvantiteter bör läggas till den kvantitet som fastställts för nästföljande delkvotperiod. |
| --- | --- |

(3)

De kvantiteter som omfattas av ansökningar om importlicenser som lämnades in under perioden 1–7 december 2016 för delperioden 1 januari–31 mars 2017 är, för vissa kvoter, mindre än de kvantiteter som är tillgängliga. Det bör därför fastställas för vilka kvantiteter inga ansökningar lämnats in, och dessa kvantiteter bör läggas till den kvantitet som fastställts för nästföljande delkvotperiod.

| (4) | För att säkerställa att åtgärden får avsedd verkan bör denna förordning träda i kraft samma dag som den offentliggörs i Europeiska unionens officiella tidning. |
| --- | --- |

(4)

För att säkerställa att åtgärden får avsedd verkan bör denna förordning träda i kraft samma dag som den offentliggörs i Europeiska unionens officiella tidning.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

1.   Den tilldelningskoefficient som anges i bilagan till denna förordning ska tillämpas på de kvantiteter som omfattas av ansökningar om importlicenser som lämnats in enligt förordning (EG) nr 1385/2007 för delperioden 1 januari–31 mars 2017.

2.   De kvantiteter för vilka inga ansökningar om importlicenser lämnats in enligt förordning (EG) nr 1385/2007 och som ska överföras till delperioden 1 april–30 juni 2017 anges i bilagan till den här förordningen.

Artikel 2

Denna förordning träder i kraft samma dag som den offentliggörs i Europeiska unionens officiella tidning.

Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater.

Utfärdad i Bryssel den 19 december 2016.

På kommissionens vägnar

För ordföranden

Jerzy PLEWA

Generaldirektör

Generaldirektoratet för jordbruk och landsbygdsutveckling

---

(1)  
  EUT L 347, 20.12.2013, s. 671.

1

(2)  Kommissionens förordning (EG) nr 1385/2007 av den 26 november 2007 om tillämpningsföreskrifter för rådets förordning (EG) nr 774/94 beträffande öppnande och förvaltning av vissa gemenskapstullkvoter för fjäderfäkött (EUT L 309, 27.11.2007, s. 47).

2

(3)  Kommissionens förordning (EG) nr 1301/2006 av den 31 augusti 2006 om gemensamma regler för administrationen av sådana importtullkvoter för jordbruksprodukter som omfattas av ett system med importlicenser (EUT L 238, 1.9.2006, s. 13).

3

---

BILAGA

| Löpnummer | Tilldelningskoefficient – ansökningar som lämnats in för delperioden 1 januari–31 mars 2017
  (%) | Kvantiteter för vilka inga ansökningar lämnats in och som ska läggas till de tillgängliga kvantiteterna för delperioden 1 april–30 juni 2017
  (kg) |
| --- | --- | --- |
| 09.4410 | 0,146563 | — |
| 09.4411 | 0,147907 | — |
| 09.4412 | 0,151103 | — |
| 09.4420 | 0,151492 | — |
| 09.4421 | — | 150 047 |
| 09.4422 | 0,151515 | — |

Löpnummer

Tilldelningskoefficient – ansökningar som lämnats in för delperioden 1 januari–31 mars 2017

(%)

Kvantiteter för vilka inga ansökningar lämnats in och som ska läggas till de tillgängliga kvantiteterna för delperioden 1 april–30 juni 2017

(kg)

09.4410

0,146563

—

09.4411

0,147907

—

09.4412

0,151103

—

09.4420

0,151492

—

09.4421

—

150 047

09.4422

0,151515

—

---

| 20.12.2016 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 345/45 |
| --- | --- | --- | --- |

20.12.2016

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 345/45

---

KOMMISSIONENS GENOMFÖRANDEFÖRORDNING (EU) 2016/2308

av den 19 december 2016

om fastställande av tilldelningskoefficienten för de kvantiteter som begärts i ansökningar om importrättigheter som lämnats in under perioden 1–7 december 2016 inom ramen för de tullkvoter som öppnats genom genomförandeförordning (EU) 2015/2078 för fjäderfäkött med ursprung i Ukraina

EUROPEISKA KOMMISSIONEN HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING

med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1308/2013 av den 17 december 2013 om upprättande av en samlad marknadsordning för jordbruksprodukter och om upphävande av rådets förordningar (EEG) nr 922/72, (EEG) nr 234/79, (EG) nr 1037/2001 och (EG) nr 1234/2007 (1), särskilt artikel 188.1 och 188.3, och

av följande skäl:

| (1) | Genom kommissionens genomförandeförordning (EU) 2015/2078 (2) öppnas årliga tullkvoter för import av fjäderfäkött med ursprung i Ukraina. |
| --- | --- |

(1)

Genom kommissionens genomförandeförordning (EU) 2015/2078 (2) öppnas årliga tullkvoter för import av fjäderfäkött med ursprung i Ukraina.

| (2) | De kvantiteter som omfattas av ansökningar om importrättigheter som lämnats in under perioden 1–7 december 2016 för delperioden 1 januari–31 mars 2017, för kvoten med löpnummer 09.4273, överskrider de kvantiteter som är tillgängliga. Det bör därför beslutas om i vilken omfattning importrättigheter kan tilldelas genom att det fastställs en tilldelningskoefficient, beräknad i enlighet med artikel 6.3 i kommissionens förordning (EG) nr 1301/2006 (3) jämförd med artikel 7.2 i samma förordning, som ska tillämpas på de begärda kvantiteterna. |
| --- | --- |

(2)

De kvantiteter som omfattas av ansökningar om importrättigheter som lämnats in under perioden 1–7 december 2016 för delperioden 1 januari–31 mars 2017, för kvoten med löpnummer 09.4273, överskrider de kvantiteter som är tillgängliga. Det bör därför beslutas om i vilken omfattning importrättigheter kan tilldelas genom att det fastställs en tilldelningskoefficient, beräknad i enlighet med artikel 6.3 i kommissionens förordning (EG) nr 1301/2006 (3) jämförd med artikel 7.2 i samma förordning, som ska tillämpas på de begärda kvantiteterna.

| (3) | För att åtgärden ska få avsedd verkan bör denna förordning träda i kraft samma dag som den offentliggörs i Europeiska unionens officiella tidning. |
| --- | --- |

(3)

För att åtgärden ska få avsedd verkan bör denna förordning träda i kraft samma dag som den offentliggörs i Europeiska unionens officiella tidning.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Den tilldelningskoefficient som anges i bilagan till denna förordning ska tillämpas på de kvantiteter som omfattas av ansökningar om importrättigheter som lämnats in enligt genomförandeförordning (EU) 2015/2078 för delperioden 1 januari–31 mars 2017.

Artikel 2

Denna förordning träder i kraft samma dag som den offentliggörs i Europeiska unionens officiella tidning.

Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater.

Utfärdad i Bryssel den 19 december 2016.

På kommissionens vägnar

För ordföranden

Jerzy PLEWA

Generaldirektör

Generaldirektoratet för jordbruk och landsbygdsutveckling

---

(1)  
  EUT L 347, 20.12.2013, s. 671.

1

(2)  Kommissionens genomförandeförordning (EU) 2015/2078 av den 18 november 2015 om öppnande och förvaltning av unionstullkvoter för import av fjäderfäkött med ursprung i Ukraina (EUT L 302, 19.11.2015, s. 63).

2

(3)  Kommissionens förordning (EG) nr 1301/2006 av den 31 augusti 2006 om gemensamma regler för administrationen av sådana importtullkvoter för jordbruksprodukter som omfattas av ett system med importlicenser (EUT L 238, 1.9.2006, s. 13).

3

---

BILAGA

| Löpnummer | Tilldelningskoefficient – ansökningar som lämnats in för delperioden 1 januari–31 mars 2017
  (i %) |
| --- | --- |
| 09.4273 | 8,891706 |
| 09.4274 | — |

Löpnummer

Tilldelningskoefficient – ansökningar som lämnats in för delperioden 1 januari–31 mars 2017

(i %)

09.4273

8,891706

09.4274

—

---

DIREKTIV

| 20.12.2016 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 345/48 |
| --- | --- | --- | --- |

20.12.2016

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 345/48

---

KOMMISSIONENS DIREKTIV (EU) 2016/2309

av den 16 december 2016

om anpassning för fjärde gången av bilagorna till Europaparlamentets och rådets direktiv 2008/68/EG om transport av farligt gods på väg, järnväg och inre vattenvägar till den vetenskapliga och tekniska utvecklingen

(Text av betydelse för EES)

EUROPEISKA KOMMISSIONEN HAR ANTAGIT DETTA DIREKTIV

med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

med beaktande av Europaparlamentets och rådets direktiv 2008/68/EG av den 24 september 2008 om transport av farligt gods på väg, järnväg och inre vattenvägar (1), särskilt artikel 8.1, och

av följande skäl:

| (1) | I bilaga I avsnitt I.1, bilaga II avsnitt II.1 och bilaga III avsnitt III.1 till direktiv 2008/68/EG hänvisas det till bestämmelser i internationella avtal om inrikestransporter av farligt gods på väg, järnväg och inre vattenvägar enligt definitionerna i artikel 2 i det direktivet. |
| --- | --- |

(1)

I bilaga I avsnitt I.1, bilaga II avsnitt II.1 och bilaga III avsnitt III.1 till direktiv 2008/68/EG hänvisas det till bestämmelser i internationella avtal om inrikestransporter av farligt gods på väg, järnväg och inre vattenvägar enligt definitionerna i artikel 2 i det direktivet.

| (2) | Dessa internationella avtal uppdateras vartannat år. Senast ändrade versioner av dessa avtal gäller därför från och med den 1 januari 2017, med en övergångsperiod fram till och med den 30 juni 2017. |
| --- | --- |

(2)

Dessa internationella avtal uppdateras vartannat år. Senast ändrade versioner av dessa avtal gäller därför från och med den 1 januari 2017, med en övergångsperiod fram till och med den 30 juni 2017.

| (3) | Bilaga I avsnitt I.1, bilaga II avsnitt II.1 och bilaga III avsnitt III.1 till direktiv 2008/68/EG bör därför ändras i enlighet med detta. |
| --- | --- |

(3)

Bilaga I avsnitt I.1, bilaga II avsnitt II.1 och bilaga III avsnitt III.1 till direktiv 2008/68/EG bör därför ändras i enlighet med detta.

| (4) | De åtgärder som föreskrivs i detta direktiv är förenliga med yttrandet från kommittén för transport av farligt gods. |
| --- | --- |

(4)

De åtgärder som föreskrivs i detta direktiv är förenliga med yttrandet från kommittén för transport av farligt gods.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Ändring av direktiv 2008/68/EG

Direktiv 2008/68/EG ska ändras på följande sätt:

| 1. | Avsnitt I.1 i bilaga I ska ersättas med följande:
  ”I.1   ADR
  I bilagorna A och B till ADR, som gäller från och med den 1 januari 2017, ska ’kontraktsslutande part’ i förekommande fall ersättas med ’medlemsstat’.” |
| --- | --- |

1.

Avsnitt I.1 i bilaga I ska ersättas med följande:

”I.1   ADR

I bilagorna A och B till ADR, som gäller från och med den 1 januari 2017, ska ’kontraktsslutande part’ i förekommande fall ersättas med ’medlemsstat’.”

| 2. | Avsnitt II.1 i bilaga II ska ersättas med följande:
  ”II.1   RID
  I bilagan till RID, som återfinns i bihang C till COTIF och som gäller från och med den 1 januari 2017, ska ’kontraktsslutande part’ i förekommande fall ersättas med ’medlemsstat’.” |
| --- | --- |

2.

Avsnitt II.1 i bilaga II ska ersättas med följande:

”II.1   RID

I bilagan till RID, som återfinns i bihang C till COTIF och som gäller från och med den 1 januari 2017, ska ’kontraktsslutande part’ i förekommande fall ersättas med ’medlemsstat’.”

| 3. | Avsnitt III.1 i bilaga III ska ersättas med följande:
  ”III.1   ADN
  I bestämmelser som bifogas ADN, som gäller från och med den 1 januari 2017, samt i artiklarna 3 f, 3 h, 8.1 och 8.3 i ADN, ska ’kontraktsslutande part’ i förekommande fall ersättas med ’medlemsstat’.” |
| --- | --- |

3.

Avsnitt III.1 i bilaga III ska ersättas med följande:

”III.1   ADN

I bestämmelser som bifogas ADN, som gäller från och med den 1 januari 2017, samt i artiklarna 3 f, 3 h, 8.1 och 8.3 i ADN, ska ’kontraktsslutande part’ i förekommande fall ersättas med ’medlemsstat’.”

Artikel 2

Införlivande

1.   Medlemsstaterna ska senast den 30 juni 2017 sätta i kraft de lagar och andra författningar som är nödvändiga för att följa detta direktiv. De ska genast överlämna texten till dessa bestämmelser till kommissionen.

När en medlemsstat antar dessa bestämmelser ska de innehålla en hänvisning till detta direktiv eller åtföljas av en sådan hänvisning när de offentliggörs. Närmare föreskrifter om hur hänvisningen ska göras ska varje medlemsstat själv utfärda.

2.   Medlemsstaterna ska till kommissionen överlämna texten till de centrala bestämmelser i nationell lagstiftning som de antar inom det område som omfattas av detta direktiv.

Artikel 3

Ikraftträdande

Detta direktiv träder i kraft den tjugonde dagen efter det att det har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning.

Europeiska unionens officiella tidning

Artikel 4

Adressater

Detta direktiv riktar sig till medlemsstaterna.

Utfärdat i Bryssel den 16 december 2016.

På kommissionens vägnar

Jean-Claude JUNCKER

Ordförande

---

(1)  
  EUT L 260, 30.9.2008, s. 13.

1

---

BESLUT

| 20.12.2016 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 345/50 |
| --- | --- | --- | --- |

20.12.2016

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 345/50

---

RÅDETS BESLUT (EU) 2016/2310

av den 17 oktober 2016

om den ståndpunkt som ska intas på unionens vägnar i det associeringsråd som inrättats genom Europa–Medelhavsavtalet om upprättande av en associering mellan Europeiska gemenskaperna och deras medlemsstater, å ena sidan, och Hashemitiska konungariket Jordanien, å andra sidan, vad gäller antagandet av prioriteringar för partnerskapet EU-Jordanien, inklusive pakten

EUROPEISKA UNIONENS RÅD HAR ANTAGIT DETTA BESLUT

med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, särskilt artikel 217 jämförd med artikel 218.9,

med beaktande av förslaget från Europeiska kommissionen och unionens höga representant för utrikes frågor och säkerhetspolitik, och

av följande skäl:

| (1) | Europa–Medelhavsavtalet om upprättande av en associering mellan Europeiska gemenskaperna och deras medlemsstater, å ena sidan, och Hashemitiska konungariket Jordanien, å andra sidan (1) (nedan kallad avtalet), undertecknades den 24 november 1997 och trädde i kraft den 1 maj 2002. |
| --- | --- |

(1)

Europa–Medelhavsavtalet om upprättande av en associering mellan Europeiska gemenskaperna och deras medlemsstater, å ena sidan, och Hashemitiska konungariket Jordanien, å andra sidan (1) (nedan kallad avtalet), undertecknades den 24 november 1997 och trädde i kraft den 1 maj 2002.

| (2) | Ett gemensamt meddelande från den höga representanten och Europeiska kommissionen av den 18 november 2015 om översynen av den europeiska grannskapspolitiken välkomnades i rådets slutsatser av den 14 december 2015, där rådet bland annat bekräftade sin avsikt att 2016 inleda en ny fas av samarbete med partner som, när så är lämpligt, kan leda till nya partnerskapsprioriteringar med fokus på överenskomna prioriteringar och intressen. |
| --- | --- |

(2)

Ett gemensamt meddelande från den höga representanten och Europeiska kommissionen av den 18 november 2015 om översynen av den europeiska grannskapspolitiken välkomnades i rådets slutsatser av den 14 december 2015, där rådet bland annat bekräftade sin avsikt att 2016 inleda en ny fas av samarbete med partner som, när så är lämpligt, kan leda till nya partnerskapsprioriteringar med fokus på överenskomna prioriteringar och intressen.

| (3) | Unionens och Jordaniens gemensamma mål att skapa ett gemensamt område med fred, välstånd och stabilitet kräver samarbete, framför allt genom delat ansvar och differentiering, och att Jordaniens centrala roll i regionen beaktas. |
| --- | --- |

(3)

Unionens och Jordaniens gemensamma mål att skapa ett gemensamt område med fred, välstånd och stabilitet kräver samarbete, framför allt genom delat ansvar och differentiering, och att Jordaniens centrala roll i regionen beaktas.

| (4) | Unionen och Jordanien kommer, samtidigt som de tar itu med de mest akuta utmaningarna, att fortsätta sitt arbete för att uppnå de centrala målen för sitt långsiktiga partnerskap och öka stabiliteten och motståndskraften i landet och regionen samt den hållbara och kunskapsbaserade ekonomiska tillväxten och sociala utvecklingen i enlighet med rättsstatsprincipen och på grundval av demokratiska styrelseformer. |
| --- | --- |

(4)

Unionen och Jordanien kommer, samtidigt som de tar itu med de mest akuta utmaningarna, att fortsätta sitt arbete för att uppnå de centrala målen för sitt långsiktiga partnerskap och öka stabiliteten och motståndskraften i landet och regionen samt den hållbara och kunskapsbaserade ekonomiska tillväxten och sociala utvecklingen i enlighet med rättsstatsprincipen och på grundval av demokratiska styrelseformer.

| (5) | Unionens ståndpunkt i stabiliserings- och associeringsrådet som inrättats genom avtalet bör därför baseras på det bifogade utkastet till beslut. |
| --- | --- |

(5)

Unionens ståndpunkt i stabiliserings- och associeringsrådet som inrättats genom avtalet bör därför baseras på det bifogade utkastet till beslut.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Den ståndpunkt som ska intas på unionens vägnar i det associeringsråd som inrättats genom Europa–Medelhavsavtalet om upprättande av en associering mellan Europeiska gemenskaperna och deras medlemsstater, å ena sidan, och Hashemitiska konungariket Jordanien, å andra sidan, vad gäller antagandet av prioriteringar för partnerskapet EU–Jordanien, inklusive pakten, ska baseras på det utkast till beslut av associeringsrådet EU–Jordanien som åtföljer det här beslutet.

Artikel 2

Detta beslut träder i kraft samma dag som det antas.

Utfärdat i Luxemburg den 17 oktober 2016.

På rådets vägnar

F. MOGHERINI

Ordförande

---

(1)  Europa–Medelhavsavtal om upprättande av en associering mellan Europeiska gemenskaperna och deras medlemsstater, å ena sidan, och Hashemitiska konungariket Jordanien, å andra sidan (EGT L 129, 15.5.2002, s. 3).

1

---

UTKAST TILL

BESLUT nr 1/2016 AV DET TOLFTE ASSOCIERINGSRÅDET EU–JORDANIEN

av den ...

Överenskommelse om prioriteringar för partnerskapet mellan EU och Jordanien

ASSOCIERINGSRÅDET EU–JORDANIEN HAR ANTAGIT DETTA BESLUT

med beaktande av Europa–Medelhavsavtalet om upprättande av en associering mellan Europeiska gemenskaperna och deras medlemsstater, å ena sidan, och Hashemitiska konungariket Jordanien, å andra sidan, och

av följande skäl:

| (1) | Europa–Medelhavsavtalet om upprättande av en associering mellan Europeiska gemenskaperna och deras medlemsstater, å ena sidan, och Hashemitiska konungariket Jordanien, å andra sidan (nedan kallat avtalet), undertecknades den 24 november 1997 och trädde i kraft den 1 maj 2002. |
| --- | --- |

(1)

Europa–Medelhavsavtalet om upprättande av en associering mellan Europeiska gemenskaperna och deras medlemsstater, å ena sidan, och Hashemitiska konungariket Jordanien, å andra sidan (nedan kallat avtalet), undertecknades den 24 november 1997 och trädde i kraft den 1 maj 2002.

| (2) | I artikel 91 i avtalet föreskrivs att associeringsrådet ska ha befogenhet att fatta lämpliga beslut i syfte att förverkliga avtalets mål och vid behov utfärda rekommendationer. |
| --- | --- |

(2)

I artikel 91 i avtalet föreskrivs att associeringsrådet ska ha befogenhet att fatta lämpliga beslut i syfte att förverkliga avtalets mål och vid behov utfärda rekommendationer.

| (3) | I artikel 101 i avtalet föreskrivs att parterna ska vidta alla allmänna eller särskilda åtgärder som fordras för att de ska kunna fullgöra sina åtaganden enligt avtalet och se till att de mål som anges i avtalet uppnås. |
| --- | --- |

(3)

I artikel 101 i avtalet föreskrivs att parterna ska vidta alla allmänna eller särskilda åtgärder som fordras för att de ska kunna fullgöra sina åtaganden enligt avtalet och se till att de mål som anges i avtalet uppnås.

| (4) | I översynen av den europeiska grannskapspolitiken föreslogs en ny fas av samarbete med partner, för att möjliggöra en större känsla av ägarskap från båda sidor. |
| --- | --- |

(4)

I översynen av den europeiska grannskapspolitiken föreslogs en ny fas av samarbete med partner, för att möjliggöra en större känsla av ägarskap från båda sidor.

| (5) | EU och Jordanien har kommit överens om att befästa sitt partnerskap genom att enas om en uppsättning prioriteringar för perioden 2016–2018 i syfte att stödja och stärka Jordaniens resiliens och stabilitet, samtidigt som man ocksåeftersträvar att hantera effekterna av den utdragna konflikten i Syrien. |
| --- | --- |

(5)

EU och Jordanien har kommit överens om att befästa sitt partnerskap genom att enas om en uppsättning prioriteringar för perioden 2016–2018 i syfte att stödja och stärka Jordaniens resiliens och stabilitet, samtidigt som man ocksåeftersträvar att hantera effekterna av den utdragna konflikten i Syrien.

| (6) | Parterna i avtalet har enats om texten till prioriteringarna för partnerskapet EU–Jordanien, inbegripet pakten, vilken kommer att stödja genomförandet av avtalet, med inriktning på samarbetet vad avser gemensamt fastställda gemensamma intressen. |
| --- | --- |

(6)

Parterna i avtalet har enats om texten till prioriteringarna för partnerskapet EU–Jordanien, inbegripet pakten, vilken kommer att stödja genomförandet av avtalet, med inriktning på samarbetet vad avser gemensamt fastställda gemensamma intressen.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Associeringsrådet rekommenderar parterna att genomföra prioriteringarna för partnerskapet EU-Jordanien, inbegripet pakten, vilka framgår av bilagan till detta beslut.

Artikel 2

Associeringsrådet beslutar att handlingsplanen EU–Jordanien som trädde i kraft i oktober 2012 ska ersättas med prioriteringarna för partnerskapet EU-Jordaninen, inbegripet pakten.

Artikel 3

Detta beslut träder i kraft samma dag som det antas.

Utfärdat i ...

På associeringsrådet EU-Jordaniens vägnar

Ordförande

---

| 20.12.2016 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 345/53 |
| --- | --- | --- | --- |

20.12.2016

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 345/53

---

RÅDETS BESLUT (EU) 2016/2311

av den 8 december 2016

om bemyndigande för vissa medlemsstater att i Europeiska unionens intresse godta Kazakstans anslutning till 1980 års Haagkonvention om de civila aspekterna på internationella bortföranden av barn

EUROPEISKA UNIONENS RÅD HAR ANTAGIT DETTA BESLUT

med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, särskilt artikel 81.3 jämförd med artikel 218,

med beaktande av Europeiska kommissionens förslag,

med beaktande av Europaparlamentets yttrande (1), och

av följande skäl:

| (1) | Ett av Europeiska unionens mål är främjandet av skyddet av barnets rättigheter, såsom anges i artikel 3 i fördraget om Europeiska unionen. Åtgärder för att skydda barn mot olovligt bortförande eller kvarhållande är en väsentlig del av denna politik. |
| --- | --- |

(1)

Ett av Europeiska unionens mål är främjandet av skyddet av barnets rättigheter, såsom anges i artikel 3 i fördraget om Europeiska unionen. Åtgärder för att skydda barn mot olovligt bortförande eller kvarhållande är en väsentlig del av denna politik.

| (2) | Rådet har antagit förordning (EG) nr 2201/2003 (2) (nedan kallad Bryssel IIa-förordningen) som syftar till att skydda barn från de skadliga verkningarna av olagligt bortförande eller kvarhållande, att inrätta förfaranden för att säkerställa ett snabbt återförande av dem till den stat där de har sin hemvist samt att säkerställa skyddet för rätten till umgänge och rätten till vårdnad. |
| --- | --- |

(2)

Rådet har antagit förordning (EG) nr 2201/2003 (2) (nedan kallad Bryssel IIa-förordningen) som syftar till att skydda barn från de skadliga verkningarna av olagligt bortförande eller kvarhållande, att inrätta förfaranden för att säkerställa ett snabbt återförande av dem till den stat där de har sin hemvist samt att säkerställa skyddet för rätten till umgänge och rätten till vårdnad.

| (3) | Bryssel IIa-förordningen kompletterar och förstärker Haagkonventionen av den 25 oktober 1980 om de civila aspekterna på internationella bortföranden av barn (nedan kallad 1980 års Haagkonvention), genom vilken det på internationell nivå inrättas ett system för skyldigheter och samarbete mellan fördragsslutande stater och mellan centrala myndigheter och syftar till att snabbt återföra barn som bortförts eller kvarhållits olovligt. |
| --- | --- |

(3)

Bryssel IIa-förordningen kompletterar och förstärker Haagkonventionen av den 25 oktober 1980 om de civila aspekterna på internationella bortföranden av barn (nedan kallad 1980 års Haagkonvention), genom vilken det på internationell nivå inrättas ett system för skyldigheter och samarbete mellan fördragsslutande stater och mellan centrala myndigheter och syftar till att snabbt återföra barn som bortförts eller kvarhållits olovligt.

| (4) | Alla unionens medlemsstater är parter i 1980 års Haagkonvention. |
| --- | --- |

(4)

Alla unionens medlemsstater är parter i 1980 års Haagkonvention.

| (5) | Unionen uppmuntrar tredjestater att ansluta sig till 1980 års Haagkonvention och stöder det korrekta genomförandet av 1980 års Haagkonvention bland annat genom att tillsammans med medlemsstaterna delta i de särskilda kommittéer som regelbundet sammankallas av Haagkonferensen för internationell privaträtt. |
| --- | --- |

(5)

Unionen uppmuntrar tredjestater att ansluta sig till 1980 års Haagkonvention och stöder det korrekta genomförandet av 1980 års Haagkonvention bland annat genom att tillsammans med medlemsstaterna delta i de särskilda kommittéer som regelbundet sammankallas av Haagkonferensen för internationell privaträtt.

| (6) | En gemensam rättslig ram som är tillämplig mellan unionens medlemsstater och tredjestater kunde vara den bästa lösningen i känsliga fall av internationella bortföranden av barn. |
| --- | --- |

(6)

En gemensam rättslig ram som är tillämplig mellan unionens medlemsstater och tredjestater kunde vara den bästa lösningen i känsliga fall av internationella bortföranden av barn.

| (7) | I 1980 års Haagkonvention anges att den är tillämplig mellan den anslutande staten och de fördragsslutande stater som har förklarat att de godtar anslutningen. |
| --- | --- |

(7)

I 1980 års Haagkonvention anges att den är tillämplig mellan den anslutande staten och de fördragsslutande stater som har förklarat att de godtar anslutningen.

| (8) | 1980 års Haagkonvention tillåter inte att regionala organisationer för ekonomisk integration, såsom unionen, ansluter sig till den. Därför kan unionen inte ansluta sig till konventionen och inte heller deponera en förklaring om godtagande av en anslutande stat. |
| --- | --- |

(8)

1980 års Haagkonvention tillåter inte att regionala organisationer för ekonomisk integration, såsom unionen, ansluter sig till den. Därför kan unionen inte ansluta sig till konventionen och inte heller deponera en förklaring om godtagande av en anslutande stat.

| (9) | Enligt yttrande 1/13 från Europeiska unionens domstol omfattas förklaringar om godtagande enligt 1980 års Haagkonvention av unionens exklusiva externa befogenhet. |
| --- | --- |

(9)

Enligt yttrande 1/13 från Europeiska unionens domstol omfattas förklaringar om godtagande enligt 1980 års Haagkonvention av unionens exklusiva externa befogenhet.

| (10) | Kazakstan deponerade sitt anslutningsinstrument för 1980 års Haagkonvention den 3 juni 2013. 1980 års Haagkonvention trädde i kraft för Kazakstans del den 1 september 2013. |
| --- | --- |

(10)

Kazakstan deponerade sitt anslutningsinstrument för 1980 års Haagkonvention den 3 juni 2013. 1980 års Haagkonvention trädde i kraft för Kazakstans del den 1 september 2013.

| (11) | Endast Konungariket Nederländerna har redan godtagit Kazakstan anslutning till 1980 års Haagkonvention. En bedömning av situationen i Kazakstan har lett till slutsatsen att de medlemsstater som ännu inte har godtagit Kazakstans anslutning kan i unionens intresse godta landets anslutning i enlighet med 1980 års Haagkonvention. |
| --- | --- |

(11)

Endast Konungariket Nederländerna har redan godtagit Kazakstan anslutning till 1980 års Haagkonvention. En bedömning av situationen i Kazakstan har lett till slutsatsen att de medlemsstater som ännu inte har godtagit Kazakstans anslutning kan i unionens intresse godta landets anslutning i enlighet med 1980 års Haagkonvention.

| (12) | De medlemsstater som ännu inte har godtagit Kazakstans anslutning bör därför bemyndigas att deponera sina förklaringar om godtagande av Kazakstans anslutning i unionens intresse i enlighet med villkoren i detta beslut. Konungariket Nederländerna har redan godtagit Kazakstans anslutning till 1980 års Haagkonvention och bör därför inte deponera en ny förklaring om godtagande eftersom den befintliga deklarationen är giltig enligt folkrätten. |
| --- | --- |

(12)

De medlemsstater som ännu inte har godtagit Kazakstans anslutning bör därför bemyndigas att deponera sina förklaringar om godtagande av Kazakstans anslutning i unionens intresse i enlighet med villkoren i detta beslut. Konungariket Nederländerna har redan godtagit Kazakstans anslutning till 1980 års Haagkonvention och bör därför inte deponera en ny förklaring om godtagande eftersom den befintliga deklarationen är giltig enligt folkrätten.

| (13) | Förenade kungariket och Irland är bundna av Bryssel IIa-förordningen och deltar därför i antagandet och tillämpningen av detta beslut. |
| --- | --- |

(13)

Förenade kungariket och Irland är bundna av Bryssel IIa-förordningen och deltar därför i antagandet och tillämpningen av detta beslut.

| (14) | I enlighet med artiklarna 1 och 2 i protokoll nr 22 om Danmarks ställning, fogat till fördraget om Europeiska unionen och fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, deltar Danmark inte i antagandet av detta beslut, som inte är bindande för eller tillämpligt på Danmark. |
| --- | --- |

(14)

I enlighet med artiklarna 1 och 2 i protokoll nr 22 om Danmarks ställning, fogat till fördraget om Europeiska unionen och fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, deltar Danmark inte i antagandet av detta beslut, som inte är bindande för eller tillämpligt på Danmark.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

1.   De medlemsstater som ännu inte i unionens intresse har godtagit Kazakstans anslutning till Haagkonventionen av den 25 oktober 1980 om de civila aspekterna på internationella bortföranden av barn (nedan kallad 1980 års Haagkonvention) bemyndigas härmed att göra detta.

2.   De medlemsstater som avses i punkt 1 ska senast den 9 december 2017 i unionens intresse deponera en förklaring om godtagande av Kazakstans anslutning till 1980 års Haagkonvention som ska ha följande lydelse:

”[MEDLEMSSTATENS fullständiga namn] förklarar sitt godtagande av Kazakstans anslutning till Haagkonventionen av den 25 oktober 1980 om de civila aspekterna på internationella bortföranden av barn, i enlighet med rådets beslut (EU) 2016/2311”.

3.   Varje medlemsstat ska informera rådet och kommissionen om deponeringen av dess förklaring om godtagande av Kazakstans anslutning och meddela kommissionen texten till förklaringen inom två månader från dess deponering.

Artikel 2

Den medlemsstat som har deponerat sin förklaring om godtagande av Kazakstans anslutning till 1980 års Haagkonvention före den dag då detta beslut antas ska inte deponera någon ny förklaring.

Artikel 3

Detta beslut träder i kraft dagen efter det att det har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning.

Artikel 4

Detta beslut riktar sig till alla medlemsstater med undantag för Konungariket Nederländerna och Konungariket Danmark.

Utfärdat i Bryssel den 8 december 2016.

På rådets vägnar

L. ŽITŇANSKÁ

Ordförande

---

(1)  Europaparlamentets yttrande av den 5 oktober 2016 (ännu ej offentliggjort i EUT).

1

(2)  Rådets förordning (EG) nr 2201/2003 av den 27 november 2003 om domstols behörighet och om erkännande och verkställighet av domar i äktenskapsmål och mål om föräldraansvar samt om upphävande av förordning (EG) nr 1347/2000 (EUT L 338, 23.12.2003, s. 1).

2

---

| 20.12.2016 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 345/56 |
| --- | --- | --- | --- |

20.12.2016

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 345/56

---

RÅDETS BESLUT (EU) 2016/2312

av den 8 december 2016

om bemyndigande för Republiken Österrike och Rumänien att i Europeiska unionens intresse godta Perus anslutning till 1980 års Haagkonvention om de civila aspekterna på internationella bortföranden av barn

EUROPEISKA UNIONENS RÅD HAR ANTAGIT DETTA BESLUT

med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, särskilt artikel 81.3 jämförd med artikel 218,

med beaktande av Europeiska kommissionens förslag,

med beaktande av Europaparlamentets yttrande (1), och

av följande skäl:

| (1) | Ett av Europeiska unionens mål är främjandet av skyddet av barnets rättigheter, såsom anges i artikel 3 i fördraget om Europeiska unionen. Åtgärder för att skydda barn mot olovligt bortförande eller kvarhållande är en väsentlig del av denna politik. |
| --- | --- |

(1)

Ett av Europeiska unionens mål är främjandet av skyddet av barnets rättigheter, såsom anges i artikel 3 i fördraget om Europeiska unionen. Åtgärder för att skydda barn mot olovligt bortförande eller kvarhållande är en väsentlig del av denna politik.

| (2) | Rådet har antagit förordning (EG) nr 2201/2003 (2) (nedan kallad Bryssel IIa-förordningen) som syftar till att skydda barn från de skadliga verkningarna av olagligt bortförande eller kvarhållande, att inrätta förfaranden för att säkerställa ett snabbt återförande av dem till den stat där de har sin hemvist samt att säkerställa skyddet för rätten till umgänge och rätten till vårdnad. |
| --- | --- |

(2)

Rådet har antagit förordning (EG) nr 2201/2003 (2) (nedan kallad Bryssel IIa-förordningen) som syftar till att skydda barn från de skadliga verkningarna av olagligt bortförande eller kvarhållande, att inrätta förfaranden för att säkerställa ett snabbt återförande av dem till den stat där de har sin hemvist samt att säkerställa skyddet för rätten till umgänge och rätten till vårdnad.

| (3) | Bryssel IIa-förordningen kompletterar och förstärker Haagkonventionen av den 25 oktober 1980 om de civila aspekterna på internationella bortföranden av barn (nedan kallad 1980 års Haagkonvention), genom vilken det på internationell nivå inrättas ett system för skyldigheter och samarbete mellan fördragsslutande stater och mellan centrala myndigheter och syftar till att snabbt återföra barn som bortförts eller kvarhållits olovligt. |
| --- | --- |

(3)

Bryssel IIa-förordningen kompletterar och förstärker Haagkonventionen av den 25 oktober 1980 om de civila aspekterna på internationella bortföranden av barn (nedan kallad 1980 års Haagkonvention), genom vilken det på internationell nivå inrättas ett system för skyldigheter och samarbete mellan fördragsslutande stater och mellan centrala myndigheter och syftar till att snabbt återföra barn som bortförts eller kvarhållits olovligt.

| (4) | Alla unionens medlemsstater är parter i 1980 års Haagkonvention. |
| --- | --- |

(4)

Alla unionens medlemsstater är parter i 1980 års Haagkonvention.

| (5) | Unionen uppmuntrar tredjestater att ansluta sig till 1980 års Haagkonvention och stöder det korrekta genomförandet av 1980 års Haagkonvention bland annat genom att tillsammans med medlemsstaterna delta i de särskilda kommittéer som regelbundet sammankallas av Haagkonferensen för internationell privaträtt. |
| --- | --- |

(5)

Unionen uppmuntrar tredjestater att ansluta sig till 1980 års Haagkonvention och stöder det korrekta genomförandet av 1980 års Haagkonvention bland annat genom att tillsammans med medlemsstaterna delta i de särskilda kommittéer som regelbundet sammankallas av Haagkonferensen för internationell privaträtt.

| (6) | En gemensam rättslig ram som är tillämplig mellan unionens medlemsstater och tredjestater kunde vara den bästa lösningen i känsliga fall av internationella bortföranden av barn. |
| --- | --- |

(6)

En gemensam rättslig ram som är tillämplig mellan unionens medlemsstater och tredjestater kunde vara den bästa lösningen i känsliga fall av internationella bortföranden av barn.

| (7) | I 1980 års Haagkonvention anges att den är tillämplig mellan den anslutande staten och de fördragsslutande stater som har förklarat att de godtar anslutningen. |
| --- | --- |

(7)

I 1980 års Haagkonvention anges att den är tillämplig mellan den anslutande staten och de fördragsslutande stater som har förklarat att de godtar anslutningen.

| (8) | 1980 års Haagkonvention tillåter inte att regionala organisationer för ekonomisk integration, såsom unionen, ansluter sig till den. Därför kan unionen inte ansluta sig till konventionen och inte heller deponera en förklaring om godtagande av en anslutande stat. |
| --- | --- |

(8)

1980 års Haagkonvention tillåter inte att regionala organisationer för ekonomisk integration, såsom unionen, ansluter sig till den. Därför kan unionen inte ansluta sig till konventionen och inte heller deponera en förklaring om godtagande av en anslutande stat.

| (9) | Enligt yttrande 1/13 från Europeiska unionens domstol omfattas förklaringar om godtagande enligt 1980 års Haagkonvention av unionens exklusiva externa befogenhet. |
| --- | --- |

(9)

Enligt yttrande 1/13 från Europeiska unionens domstol omfattas förklaringar om godtagande enligt 1980 års Haagkonvention av unionens exklusiva externa befogenhet.

| (10) | Peru deponerade sitt anslutningsinstrument för 1980 års Haagkonvention den 28 april 2001.1980 års Haagkonvention trädde i kraft för Perus del den 1 augusti 2001. |
| --- | --- |

(10)

Peru deponerade sitt anslutningsinstrument för 1980 års Haagkonvention den 28 april 2001.1980 års Haagkonvention trädde i kraft för Perus del den 1 augusti 2001.

| (11) | Samtliga medlemsstater, med undantag för Republiken Österrike, Konungariket Danmark och Rumänien, har redan godtagit Perus anslutning till 1980 års Haagkonvention. En bedömning av situationen i Peru har lett till slutsatsen att Republiken Österrike och Rumänien kan i unionens intresse godta Perus anslutning i enlighet med 1980 års Haagkonvention. |
| --- | --- |

(11)

Samtliga medlemsstater, med undantag för Republiken Österrike, Konungariket Danmark och Rumänien, har redan godtagit Perus anslutning till 1980 års Haagkonvention. En bedömning av situationen i Peru har lett till slutsatsen att Republiken Österrike och Rumänien kan i unionens intresse godta Perus anslutning i enlighet med 1980 års Haagkonvention.

| (12) | Republiken Österrike och Rumänien bör därför bemyndigas att deponera sina förklaringar om godtagande av Perus anslutning i unionens intresse i enlighet med villkoren i detta beslut. Övriga medlemsstater i unionen har redan godtagit Perus anslutning till 1980 års Haagkonvention och bör därför inte deponera en ny förklaring om godtagande eftersom den befintliga deklarationen är giltig enligt folkrätten. |
| --- | --- |

(12)

Republiken Österrike och Rumänien bör därför bemyndigas att deponera sina förklaringar om godtagande av Perus anslutning i unionens intresse i enlighet med villkoren i detta beslut. Övriga medlemsstater i unionen har redan godtagit Perus anslutning till 1980 års Haagkonvention och bör därför inte deponera en ny förklaring om godtagande eftersom den befintliga deklarationen är giltig enligt folkrätten.

| (13) | Förenade kungariket och Irland är bundna av Bryssel IIa-förordningen och deltar därför i antagandet och tillämpningen av detta beslut. |
| --- | --- |

(13)

Förenade kungariket och Irland är bundna av Bryssel IIa-förordningen och deltar därför i antagandet och tillämpningen av detta beslut.

| (14) | I enlighet med artiklarna 1 och 2 i protokoll nr 22 om Danmarks ställning, fogat till fördraget om Europeiska unionen och fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, deltar Danmark inte i antagandet av detta beslut, som inte är bindande för eller tillämpligt på Danmark. |
| --- | --- |

(14)

I enlighet med artiklarna 1 och 2 i protokoll nr 22 om Danmarks ställning, fogat till fördraget om Europeiska unionen och fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, deltar Danmark inte i antagandet av detta beslut, som inte är bindande för eller tillämpligt på Danmark.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

1.   Republiken Österrike och Rumänien bemyndigas härmed i unionens intresse att godta Perus anslutning till Haagkonventionen av den 25 oktober 1980 om de civila aspekterna på internationella bortföranden av barn (nedan kallad 1980 års Haagkonvention).

2.   De medlemsstater som avses i punkt 1 ska senast den 9 december 2017 i unionens intresse deponera en förklaring om godtagande av Perus anslutning till 1980 års Haagkonvention som ska ha följande lydelse:

”[MEDLEMSSTATENS fullständiga namn] förklarar sitt godtagande av Perus anslutning till Haagkonventionen av den 25 oktober 1980 om de civila aspekterna på internationella bortföranden av barn, i enlighet med rådets beslut (EU) 2016/2312”.

3.   Båda medlemsstaterna ska informera rådet och kommissionen om deponeringen av dess förklaring om godtagande av Perus anslutning och meddela kommissionen texten till förklaringen inom två månader från dess deponering.

Artikel 2

De medlemsstater som har deponerat sina förklaringar om godtagande av Perus anslutning till 1980 års Haagkonvention före den dag då detta beslut antas ska inte deponera några nya förklaringar.

Artikel 3

Detta beslut träder i kraft dagen efter det att det har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning.

Artikel 4

Detta beslut riktar sig till Republiken Österrike och Rumänien.

Utfärdat i Bryssel den 8 december 2016.

På rådets vägnar

L. ŽITŇANSKÁ

Ordförande

---

(1)  Europaparlamentets yttrande av den 5 oktober 2016 (ännu ej offentliggjort i EUT).

1

(2)  Rådets förordning (EG) nr 2201/2003 av den 27 november 2003 om domstols behörighet och om erkännande och verkställighet av domar i äktenskapsmål och mål om föräldraansvar samt om upphävande av förordning (EG) nr 1347/2000 (EUT L 338, 23.12.2003, s. 1).

2

---

| 20.12.2016 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 345/59 |
| --- | --- | --- | --- |

20.12.2016

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 345/59

---

RÅDETS BESLUT (EU) 2016/2313

av den 8 december 2016

om bemyndigande för vissa medlemsstater att i Europeiska unionens intresse godta Republiken Koreas anslutning till 1980 års Haagkonvention om de civila aspekterna på internationella bortföranden av barn

EUROPEISKA UNIONENS RÅD HAR ANTAGIT DETTA BESLUT

med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, särskilt artikel 81.3 jämförd med artikel 218,

med beaktande av Europeiska kommissionens förslag,

med beaktande av Europaparlamentets yttrande (1), och

av följande skäl:

| (1) | Ett av Europeiska unionens mål är främjandet av skyddet av barnets rättigheter, såsom anges i artikel 3 i fördraget om Europeiska unionen. Åtgärder för att skydda barn mot olovligt bortförande eller kvarhållande är en väsentlig del av denna politik. |
| --- | --- |

(1)

Ett av Europeiska unionens mål är främjandet av skyddet av barnets rättigheter, såsom anges i artikel 3 i fördraget om Europeiska unionen. Åtgärder för att skydda barn mot olovligt bortförande eller kvarhållande är en väsentlig del av denna politik.

| (2) | Rådet har antagit förordning (EG) nr 2201/2003 (2) (nedan kallad Bryssel IIa-förordningen) som syftar till att skydda barn från de skadliga verkningarna av olagligt bortförande eller kvarhållande, att inrätta förfaranden för att säkerställa ett snabbt återförande av dem till den stat där de har sin hemvist samt att säkerställa skyddet för rätten till umgänge och rätten till vårdnad. |
| --- | --- |

(2)

Rådet har antagit förordning (EG) nr 2201/2003 (2) (nedan kallad Bryssel IIa-förordningen) som syftar till att skydda barn från de skadliga verkningarna av olagligt bortförande eller kvarhållande, att inrätta förfaranden för att säkerställa ett snabbt återförande av dem till den stat där de har sin hemvist samt att säkerställa skyddet för rätten till umgänge och rätten till vårdnad.

| (3) | Bryssel IIa-förordningen kompletterar och förstärker Haagkonventionen av den 25 oktober 1980 om de civila aspekterna på internationella bortföranden av barn (nedan kallad 1980 års Haagkonvention), genom vilken det på internationell nivå inrättas ett system för skyldigheter och samarbete mellan fördragsslutande stater och mellan centrala myndigheter och syftar till att snabbt återföra barn som bortförts eller kvarhållits olovligt. |
| --- | --- |

(3)

Bryssel IIa-förordningen kompletterar och förstärker Haagkonventionen av den 25 oktober 1980 om de civila aspekterna på internationella bortföranden av barn (nedan kallad 1980 års Haagkonvention), genom vilken det på internationell nivå inrättas ett system för skyldigheter och samarbete mellan fördragsslutande stater och mellan centrala myndigheter och syftar till att snabbt återföra barn som bortförts eller kvarhållits olovligt.

| (4) | Alla unionens medlemsstater är parter i 1980 års Haagkonvention. |
| --- | --- |

(4)

Alla unionens medlemsstater är parter i 1980 års Haagkonvention.

| (5) | Unionen uppmuntrar tredjestater att ansluta sig till 1980 års Haagkonvention och stöder det korrekta genomförandet av 1980 års Haagkonvention bland annat genom att tillsammans med medlemsstaterna delta i de särskilda kommittéer som regelbundet sammankallas av Haagkonferensen för internationell privaträtt. |
| --- | --- |

(5)

Unionen uppmuntrar tredjestater att ansluta sig till 1980 års Haagkonvention och stöder det korrekta genomförandet av 1980 års Haagkonvention bland annat genom att tillsammans med medlemsstaterna delta i de särskilda kommittéer som regelbundet sammankallas av Haagkonferensen för internationell privaträtt.

| (6) | En gemensam rättslig ram som är tillämplig mellan unionens medlemsstater och tredjestater kunde vara den bästa lösningen i känsliga fall av internationella bortföranden av barn. |
| --- | --- |

(6)

En gemensam rättslig ram som är tillämplig mellan unionens medlemsstater och tredjestater kunde vara den bästa lösningen i känsliga fall av internationella bortföranden av barn.

| (7) | I 1980 års Haagkonvention anges att den är tillämplig mellan den anslutande staten och de fördragsslutande stater som har förklarat att de godtar anslutningen. |
| --- | --- |

(7)

I 1980 års Haagkonvention anges att den är tillämplig mellan den anslutande staten och de fördragsslutande stater som har förklarat att de godtar anslutningen.

| (8) | 1980 års Haagkonvention tillåter inte att regionala organisationer för ekonomisk integration, såsom unionen, ansluter sig till den. Därför kan unionen inte ansluta sig till konventionen och inte heller deponera en förklaring om godtagande av en anslutande stat. |
| --- | --- |

(8)

1980 års Haagkonvention tillåter inte att regionala organisationer för ekonomisk integration, såsom unionen, ansluter sig till den. Därför kan unionen inte ansluta sig till konventionen och inte heller deponera en förklaring om godtagande av en anslutande stat.

| (9) | Enligt yttrande 1/13 från Europeiska unionens domstol omfattas förklaringar om godtagande enligt 1980 års Haagkonvention av unionens exklusiva externa befogenhet. |
| --- | --- |

(9)

Enligt yttrande 1/13 från Europeiska unionens domstol omfattas förklaringar om godtagande enligt 1980 års Haagkonvention av unionens exklusiva externa befogenhet.

| (10) | Republiken Korea deponerade sitt anslutningsinstrument för 1980 års Haagkonvention den 13 december 2012. 1980 års Haagkonvention trädde i kraft för Republiken Koreas del den 1 mars 2013. |
| --- | --- |

(10)

Republiken Korea deponerade sitt anslutningsinstrument för 1980 års Haagkonvention den 13 december 2012. 1980 års Haagkonvention trädde i kraft för Republiken Koreas del den 1 mars 2013.

| (11) | Flera medlemsstater har redan godtagit Republiken Koreas anslutning till 1980 års Haagkonvention. En bedömning av situationen i Republiken Korea har lett till slutsatsen att de medlemsstater som ännu inte har godtagit Republiken Koreas anslutning kan i unionens intresse godta landets anslutning i enlighet med 1980 års Haagkonvention. |
| --- | --- |

(11)

Flera medlemsstater har redan godtagit Republiken Koreas anslutning till 1980 års Haagkonvention. En bedömning av situationen i Republiken Korea har lett till slutsatsen att de medlemsstater som ännu inte har godtagit Republiken Koreas anslutning kan i unionens intresse godta landets anslutning i enlighet med 1980 års Haagkonvention.

| (12) | De medlemsstater som ännu inte har godtagit Republiken Koreas anslutning bör därför bemyndigas att deponera sina förklaringar om godtagande av Republiken Koreas anslutning i unionens intresse i enlighet med villkoren i detta beslut. Republiken Tjeckien, Irland och Republiken Litauen, som redan har godtagit Republiken Koreas anslutning till 1980 års Haagkonvention, bör inte deponera nya förklaringar om godtagande eftersom de befintliga förklaringarna är giltiga enligt folkrätten. |
| --- | --- |

(12)

De medlemsstater som ännu inte har godtagit Republiken Koreas anslutning bör därför bemyndigas att deponera sina förklaringar om godtagande av Republiken Koreas anslutning i unionens intresse i enlighet med villkoren i detta beslut. Republiken Tjeckien, Irland och Republiken Litauen, som redan har godtagit Republiken Koreas anslutning till 1980 års Haagkonvention, bör inte deponera nya förklaringar om godtagande eftersom de befintliga förklaringarna är giltiga enligt folkrätten.

| (13) | Förenade kungariket och Irland är bundna av Bryssel IIa-förordningen och deltar därför i antagandet och tillämpningen av detta beslut. |
| --- | --- |

(13)

Förenade kungariket och Irland är bundna av Bryssel IIa-förordningen och deltar därför i antagandet och tillämpningen av detta beslut.

| (14) | I enlighet med artiklarna 1 och 2 i protokoll nr 22 om Danmarks ställning, fogat till fördraget om Europeiska unionen och fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, deltar Danmark inte i antagandet av detta beslut, som inte är bindande för eller tillämpligt på Danmark. |
| --- | --- |

(14)

I enlighet med artiklarna 1 och 2 i protokoll nr 22 om Danmarks ställning, fogat till fördraget om Europeiska unionen och fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, deltar Danmark inte i antagandet av detta beslut, som inte är bindande för eller tillämpligt på Danmark.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

1.   De medlemsstater som ännu inte i unionens intresse har godtagit Republiken Koreas anslutning till Haagkonventionen av den 25 oktober 1980 om de civila aspekterna på internationella bortföranden av barn (nedan kallad 1980 års Haagkonvention) bemyndigas härmed att göra detta.

2.   De medlemsstater som avses i punkt 1 ska senast den 9 december 2017 i unionens intresse deponera en förklaring om godtagande av Republiken Koreas anslutning till 1980 års Haagkonvention, som ska ha följande lydelse:

”[MEDLEMSSTATENS fullständiga namn] förklarar sitt godtagande av Republiken Koreas anslutning till Haagkonventionen av den 25 oktober 1980 om de civila aspekterna på internationella bortföranden av barn, i enlighet med rådets beslut (EU) 2016/2313”.

3.   Varje medlemsstat ska informera rådet och kommissionen om deponeringen av dess förklaring om godtagande av Republiken Koreas anslutning och meddela kommissionen texten till förklaringen inom två månader efter dess deponering.

Artikel 2

De medlemsstater som har deponerat sina förklaringar om godtagande av Republiken Koreas anslutning till 1980 års Haagkonvention före den dag då detta beslut antas ska inte deponera några nya förklaringar.

Artikel 3

Detta beslut träder i kraft dagen efter det att det har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning.

Artikel 4

Detta beslut riktar sig till alla medlemsstater med undantag för Republiken Tjeckien, Konungariket Danmark, Irland och Republiken Litauen.

Utfärdat i Bryssel den 8 december 2016.

På rådets vägnar

L. ŽITŇANSKÁ

Ordförande

---

(1)  Europaparlamentets yttrande av den 5 oktober 2016 (ännu ej offentliggjort i EUT).

1

(2)  Rådets förordning (EG) nr 2201/2003 av den 27 november 2003 om domstols behörighet och om erkännande och verkställighet av domar i äktenskapsmål och mål om föräldraansvar samt om upphävande av förordning (EG) nr 1347/2000 (EUT L 338, 23.12.2003, s. 1).

2

---

| 20.12.2016 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 345/62 |
| --- | --- | --- | --- |

20.12.2016

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 345/62

---

RÅDETS BESLUT (GUSP) 2016/2314

av den 19 december 2016

om ändring av beslut (Gusp) 2015/778 om Europeiska unionens militära insats i södra centrala Medelhavsområdet (insatsen Eunavfor MED Sophia)

EUROPEISKA UNIONENS RÅD HAR ANTAGIT DETTA BESLUT

med beaktande av fördraget om Europeiska unionen, särskilt artiklarna 42.4 och 43.2,

med beaktande av förslaget från unionens höga representant för utrikes frågor och säkerhetspolitik, och

av följande skäl:

| (1) | Den 18 maj 2015 antog rådet beslut (Gusp) 2015/778 (1). |
| --- | --- |

(1)

Den 18 maj 2015 antog rådet beslut (Gusp) 2015/778 (1).

| (2) | Den 20 juni 2016 antog rådet beslut (Gusp) 2016/993 (2) som ändrade beslut (Gusp) 2015/778 genom att lägga till två stödjande uppgifter till mandatet för insatsen Eunavfor MED Sophia, nämligen kapacitetsuppbyggnad och utbildning av Libyens kustbevakning och sjöstridskrafter och bidrag till informationsutbyte och genomförande av Förenta nationernas (FN) vapenembargo på öppet hav utanför Libyens kust. |
| --- | --- |

(2)

Den 20 juni 2016 antog rådet beslut (Gusp) 2016/993 (2) som ändrade beslut (Gusp) 2015/778 genom att lägga till två stödjande uppgifter till mandatet för insatsen Eunavfor MED Sophia, nämligen kapacitetsuppbyggnad och utbildning av Libyens kustbevakning och sjöstridskrafter och bidrag till informationsutbyte och genomförande av Förenta nationernas (FN) vapenembargo på öppet hav utanför Libyens kust.

| (3) | Kontrollen av möjliga praktikanter från Libyens kustbevakning och sjöstridskrafter bör göras mer effektiv genom informationsutbyte med Interpol, Internationella brottmålsdomstolen och Amerikas förenta stater samt med medlemsstaterna, Förenta nationernas stöduppdrag i Libyen (Unsmil), Europeiska unionens byrå för samarbete inom brottsbekämpning (Europol) och Europeiska gräns- och kustbevakningsbyrån (Frontex). |
| --- | --- |

(3)

Kontrollen av möjliga praktikanter från Libyens kustbevakning och sjöstridskrafter bör göras mer effektiv genom informationsutbyte med Interpol, Internationella brottmålsdomstolen och Amerikas förenta stater samt med medlemsstaterna, Förenta nationernas stöduppdrag i Libyen (Unsmil), Europeiska unionens byrå för samarbete inom brottsbekämpning (Europol) och Europeiska gräns- och kustbevakningsbyrån (Frontex).

| (4) | Informationsutbyte inom ramen för genomförandet av FN:s vapenembargo på öppet hav utanför Libyens kust bör godkännas upp till nivån ”SECRET UE/EU SECRET”. |
| --- | --- |

(4)

Informationsutbyte inom ramen för genomförandet av FN:s vapenembargo på öppet hav utanför Libyens kust bör godkännas upp till nivån ”SECRET UE/EU SECRET”.

| (5) | Insatsen Eunavfor MED Sophia bör ges möjligheten att utbyta information med Interpol inom ramen för kampen mot människohandel eller vapenembargot. |
| --- | --- |

(5)

Insatsen Eunavfor MED Sophia bör ges möjligheten att utbyta information med Interpol inom ramen för kampen mot människohandel eller vapenembargot.

| (6) | Kommittén för utrikes- och säkerhetspolitik (Kusp) bör dessutom bemyndigas att godkänna att unionens höga representant för utrikes frågor och säkerhetspolitik (den höga representanten) utbyter information med relevanta tredjestater och internationella organisationer i den utsträckning som detta krävs för att uppfylla insatsen Eunavfor MED Sophias operativa behov. |
| --- | --- |

(6)

Kommittén för utrikes- och säkerhetspolitik (Kusp) bör dessutom bemyndigas att godkänna att unionens höga representant för utrikes frågor och säkerhetspolitik (den höga representanten) utbyter information med relevanta tredjestater och internationella organisationer i den utsträckning som detta krävs för att uppfylla insatsen Eunavfor MED Sophias operativa behov.

| (7) | Den höga representanten bör bemyndigas att delegera bemyndiganden att lämna ut säkerhetsskyddsklassificerade uppgifter och att ingå de överenskommelser om detta som avses i beslut (Gusp) 2015/778. |
| --- | --- |

(7)

Den höga representanten bör bemyndigas att delegera bemyndiganden att lämna ut säkerhetsskyddsklassificerade uppgifter och att ingå de överenskommelser om detta som avses i beslut (Gusp) 2015/778.

| (8) | Det bör betonas att det är nödvändigt att insatsen Eunavfor MED Sophia efterlever tillämplig lagstiftning vid insamling, lagring och utbyte av personuppgifter och bevismaterial. |
| --- | --- |

(8)

Det bör betonas att det är nödvändigt att insatsen Eunavfor MED Sophia efterlever tillämplig lagstiftning vid insamling, lagring och utbyte av personuppgifter och bevismaterial.

| (9) | Beslut (Gusp) 2015/778 bör ändras i enlighet med detta. |
| --- | --- |

(9)

Beslut (Gusp) 2015/778 bör ändras i enlighet med detta.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Beslut (Gusp) 2015/778/EG ska ändras på följande sätt:

| 1. | Artikel 2.4 ska ersättas med följande:

  ”4.   Insatsen Eunavfor MED Sophia får i överensstämmelse med tillämplig lagstiftning samla in och lagra personuppgifter om personer som tagits ombord på fartyg som deltar i insatsen Eunavfor MED Sophia i fråga om kännetecken som sannolikt kan underlätta identifieringen av dessa, inklusive fingeravtryck, samt följande uppgifter, med undantag för andra personuppgifter: efternamn, namn som ogift, förnamn och i förekommande fall alias eller antagna namn, födelsedatum och födelseort, nationalitet, kön, bostadsort, yrke och uppehållsort, körkort, identitetshandlingar och passuppgifter. Den får överföra sådana uppgifter och uppgifter som avser de fartyg och den utrustning som används av dessa personer till berörda brottsbekämpande myndigheter i medlemsstaterna och/eller till behöriga unionsorgan.” |
| --- | --- |

1.

Artikel 2.4 ska ersättas med följande:

”4.   Insatsen Eunavfor MED Sophia får i överensstämmelse med tillämplig lagstiftning samla in och lagra personuppgifter om personer som tagits ombord på fartyg som deltar i insatsen Eunavfor MED Sophia i fråga om kännetecken som sannolikt kan underlätta identifieringen av dessa, inklusive fingeravtryck, samt följande uppgifter, med undantag för andra personuppgifter: efternamn, namn som ogift, förnamn och i förekommande fall alias eller antagna namn, födelsedatum och födelseort, nationalitet, kön, bostadsort, yrke och uppehållsort, körkort, identitetshandlingar och passuppgifter. Den får överföra sådana uppgifter och uppgifter som avser de fartyg och den utrustning som används av dessa personer till berörda brottsbekämpande myndigheter i medlemsstaterna och/eller till behöriga unionsorgan.”

| 2. | Artikel 2a.5 ska ersättas med följande:

  ”5.   I den mån det är nödvändigt för den stödjande uppgift som avses i punkt 1 får insatsen Eunavfor MED Sophia samla in, lagra och med medlemsstaterna, behöriga unionsorgan, Unsmil, Europol, Interpol, Frontex, Internationella brottmålsdomstolen och Amerikas förenta stater utbyta den information, inbegripet personuppgifter, som samlats in i samband med kontrollförfarandena avseende eventuella praktikanter, förutsatt att de har gett sitt skriftliga samtycke. Dessutom får insatsen Eunavfor MED Sophia samla in och lagra nödvändiga medicinska uppgifter och biometriska uppgifter om praktikanter med deras skriftliga samtycke.” |
| --- | --- |

2.

Artikel 2a.5 ska ersättas med följande:

”5.   I den mån det är nödvändigt för den stödjande uppgift som avses i punkt 1 får insatsen Eunavfor MED Sophia samla in, lagra och med medlemsstaterna, behöriga unionsorgan, Unsmil, Europol, Interpol, Frontex, Internationella brottmålsdomstolen och Amerikas förenta stater utbyta den information, inbegripet personuppgifter, som samlats in i samband med kontrollförfarandena avseende eventuella praktikanter, förutsatt att de har gett sitt skriftliga samtycke. Dessutom får insatsen Eunavfor MED Sophia samla in och lagra nödvändiga medicinska uppgifter och biometriska uppgifter om praktikanter med deras skriftliga samtycke.”

| 3. | Artikel 2b.1 ska ersättas med följande:

  ”1.   Som en del av sin stöduppgift att bidra till genomförandet av FN:s vapenembargo på öppet hav utanför Libyens kust ska insatsen Eunavfor MED Sophia samla in och utbyta information med relevanta partner och byråer genom mekanismerna i planeringsdokumenten i syfte att bidra till en övergripande maritim lägesbild i det överenskomna insatsområdet enligt definitionen i de relevanta planeringsdokumenten. Om denna information är säkerhetsskyddsklassificerad upp till nivån ”SECRET UE/EU SECRET” får den utbytas med relevanta partner och byråer i enlighet med rådets beslut 2013/488/EU (*1) och på grundval av överenskommelser som ingåtts på operativ nivå i enlighet med artikel 12.9 i det här beslutet, och med fullständig respekt för principerna om ömsesidighet och delaktighet. Säkerhetsskyddsklassificerad information ska hanteras av insatsen Eunavfor MED Sophia utan någon åtskillnad mellan dess personal och enbart på grundval av operativa krav.


  (*1)  Rådets beslut 2013/488/EU av den 23 september 2013 om säkerhetsbestämmelser för skydd av säkerhetsskyddsklassificerade EU-uppgifter (EUT L 274, 15.10.2013, s. 1).”
  " |
| --- | --- |

3.

Artikel 2b.1 ska ersättas med följande:

”1.   Som en del av sin stöduppgift att bidra till genomförandet av FN:s vapenembargo på öppet hav utanför Libyens kust ska insatsen Eunavfor MED Sophia samla in och utbyta information med relevanta partner och byråer genom mekanismerna i planeringsdokumenten i syfte att bidra till en övergripande maritim lägesbild i det överenskomna insatsområdet enligt definitionen i de relevanta planeringsdokumenten. Om denna information är säkerhetsskyddsklassificerad upp till nivån ”SECRET UE/EU SECRET” får den utbytas med relevanta partner och byråer i enlighet med rådets beslut 2013/488/EU (*1) och på grundval av överenskommelser som ingåtts på operativ nivå i enlighet med artikel 12.9 i det här beslutet, och med fullständig respekt för principerna om ömsesidighet och delaktighet. Säkerhetsskyddsklassificerad information ska hanteras av insatsen Eunavfor MED Sophia utan någon åtskillnad mellan dess personal och enbart på grundval av operativa krav.

(*1)  Rådets beslut 2013/488/EU av den 23 september 2013 om säkerhetsbestämmelser för skydd av säkerhetsskyddsklassificerade EU-uppgifter (EUT L 274, 15.10.2013, s. 1).”
  "

*1

| 4. | Artikel 2b.3 ska ersättas med följande:

  ”3.   I enlighet med relevanta resolutioner från FN:s säkerhetsråd, inbegripet FN:s säkerhetsråds resolution 2292 (2016), får insatsen Eunavfor MED Sophia, under de inspektioner som utförs i enlighet med punkt 2, samla in och lagra bevismaterial med direkt koppling till transport av artiklar som är förbjudna enligt vapenembargot mot Libyen. Den får överföra sådant bevismaterial till berörda brottsbekämpande myndigheter i medlemsstaterna och/eller till behöriga unionsorgan i enlighet med tillämplig lagstiftning.” |
| --- | --- |

4.

Artikel 2b.3 ska ersättas med följande:

”3.   I enlighet med relevanta resolutioner från FN:s säkerhetsråd, inbegripet FN:s säkerhetsråds resolution 2292 (2016), får insatsen Eunavfor MED Sophia, under de inspektioner som utförs i enlighet med punkt 2, samla in och lagra bevismaterial med direkt koppling till transport av artiklar som är förbjudna enligt vapenembargot mot Libyen. Den får överföra sådant bevismaterial till berörda brottsbekämpande myndigheter i medlemsstaterna och/eller till behöriga unionsorgan i enlighet med tillämplig lagstiftning.”

| 5. | Artikel 12 ska ersättas med följande:

  ”Artikel 12
  Utlämnande av uppgifter

  1.   Den höga representanten ska bemyndigas att till utsedda tredjestater, internationella organisationer och internationella organ, i tillämpliga fall alltefter insatsen Eunavfor MED Sophias behov, lämna ut alla icke säkerhetsskyddsklassificerade EU-handlingar med anknytning till rådets överläggningar angående insatsen vilka omfattas av sekretess enligt artikel 6.1 i rådets arbetsordning (*2). Kusp ska i varje enskilt fall utse de berörda tredjestaterna, internationella organisationerna och internationella organen.


  2.   Den höga representanten ska bemyndigas att till utsedda tredjestater, internationella organisationer och internationella organ, i tillämpliga fall alltefter insatsen Eunavfor MED Sophias behov, och med fullständig respekt för principerna om ömsesidighet och delaktighet lämna ut säkerhetsskyddsklassificerade EU-uppgifter som rör insatsen, i enlighet med beslut 2013/488/EU






  a) | upp till den nivå som anges i de tillämpliga informationssäkerhetsavtal som har ingåtts mellan unionen och den berörda tredjestaten, eller |
| --- | --- | --- |

5.

Artikel 12 ska ersättas med följande:

”Artikel 12

Utlämnande av uppgifter

1.   Den höga representanten ska bemyndigas att till utsedda tredjestater, internationella organisationer och internationella organ, i tillämpliga fall alltefter insatsen Eunavfor MED Sophias behov, lämna ut alla icke säkerhetsskyddsklassificerade EU-handlingar med anknytning till rådets överläggningar angående insatsen vilka omfattas av sekretess enligt artikel 6.1 i rådets arbetsordning (*2). Kusp ska i varje enskilt fall utse de berörda tredjestaterna, internationella organisationerna och internationella organen.

2.   Den höga representanten ska bemyndigas att till utsedda tredjestater, internationella organisationer och internationella organ, i tillämpliga fall alltefter insatsen Eunavfor MED Sophias behov, och med fullständig respekt för principerna om ömsesidighet och delaktighet lämna ut säkerhetsskyddsklassificerade EU-uppgifter som rör insatsen, i enlighet med beslut 2013/488/EU

a)

upp till den nivå som anges i de tillämpliga informationssäkerhetsavtal som har ingåtts mellan unionen och den berörda tredjestaten, eller

| b) | upp till nivån ”CONFIDENTIEL UE/EU CONFIDENTIAL”, i andra fall. |
| --- | --- |

b)

upp till nivån ”CONFIDENTIEL UE/EU CONFIDENTIAL”, i andra fall.

Kusp ska i varje enskilt fall utse de berörda tredjestaterna, internationella organisationerna och internationella organen.

3.   Säkerhetsskyddsklassificerade uppgifter ska hanteras av insatsen Eunavfor MED Sophia utan någon åtskillnad mellan dess personal och enbart på grundval av operativa krav.

4.   Den höga representanten ska även vara bemyndigad att, beroende på insatsen Eunavfor MED Sophias operativa behov och i överensstämmelse med beslut 2013/488/EU, till FN lämna ut säkerhetsskyddsklassificerade EU-uppgifter som rör insatsen Eunavfor MED Sophia upp till nivån ”RESTREINT UE/EU RESTRICTED”.

5.   Den höga representanten ska bemyndigas att till Interpol lämna ut relevant information, inbegripet personuppgifter, alltefter insatsen Eunavfor MED Sophias behov.

6.   I avvaktan på att det ingås ett avtal mellan unionen och Interpol får insatsen Eunavfor MED Sophia utbyta information med medlemsstaternas nationella centralbyrå för Interpol, i enlighet med de överenskommelser som ska ingås mellan EU:s insatschef och chefen för den berörda nationella centralbyrån.

7.   I händelse av särskilt operativt behov ska den höga representanten vara bemyndigad att till Libyens legitima myndigheter lämna ut säkerhetsskyddsklassificerade EU-uppgifter som rör insatsen Eunavfor MED Sophia upp till nivån ”RESTREINT UE/EU RESTRICTED”, i enlighet med beslut 2013/488/EU.

8.   Den höga representanten ska vara bemyndigad att ingå de överenskommelser som krävs för att genomföra bestämmelserna om informationsutbyte i detta beslut.

9.   Den höga representanten får delegera bemyndiganden att lämna ut uppgifter samt befogenheten att ingå de överenskommelser som avses i detta beslut till tjänstemän vid Europeiska utrikestjänsten, EU:s insatschef eller EU-styrkans befälhavare i överensstämmelse med avsnitt VII i bilaga VI till beslut 2013/488/EU.

(*2)  Rådets beslut 2009/937/EU av den 1 december 2009 om antagande av rådets arbetsordning (EUT L 325, 11.12.2009, s. 35).”
  "

*2

Artikel 2

Detta beslut träder i kraft samma dag som det antas.

Utfärdat i Bryssel den 19 december 2016.

På rådets vägnar

L. SÓLYMOS

Ordförande

---

(1)  Rådets beslut (Gusp) 2015/778 av den 18 maj 2015 om Europeiska unionens militära insats i södra centrala Medelhavsområdet (Eunavfor MED) (EUT L 122, 19.5.2015, s. 31).

1

(2)  Rådets beslut (Gusp) 2016/993 av den 20 juni 2016 om ändring av beslut (Gusp) 2015/778 om Europeiska unionens militära insats i södra centrala Medelhavsområdet (Insatsen Eunavfor MED Sophia) (EUT L 162, 21.6.2016, s. 18).

2

---

| 20.12.2016 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 345/65 |
| --- | --- | --- | --- |

20.12.2016

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 345/65

---

RÅDETS BESLUT (GUSP) 2016/2315

av den 19 december 2016

om ändring av rådets beslut 2014/512/Gusp om restriktiva åtgärder med hänsyn till Rysslands åtgärder som destabiliserar situationen i Ukraina

EUROPEISKA UNIONENS RÅD HAR ANTAGIT DETTA BESLUT

med beaktande av fördraget om Europeiska unionen, särskilt artikel 29,

med beaktande av förslaget från unionens höga representant för utrikes frågor och säkerhetspolitik, och

av följande skäl:

| (1) | Den 31 juli 2014 antog rådet beslut 2014/512/Gusp (1). |
| --- | --- |

(1)

Den 31 juli 2014 antog rådet beslut 2014/512/Gusp (1).

| (2) | Den 19 mars 2015 enades Europeiska rådet om att nödvändiga åtgärder skulle vidtas för att tydligt koppla de restriktiva åtgärdernas varaktighet till det fullständiga genomförandet av Minskavtalen, med beaktande av att avtalen borde ha genomförts fullt ut den 31 december 2015. |
| --- | --- |

(2)

Den 19 mars 2015 enades Europeiska rådet om att nödvändiga åtgärder skulle vidtas för att tydligt koppla de restriktiva åtgärdernas varaktighet till det fullständiga genomförandet av Minskavtalen, med beaktande av att avtalen borde ha genomförts fullt ut den 31 december 2015.

| (3) | Den 1 juli 2016 förlängde rådet beslut 2014/512/Gusp till och med den 31 januari 2017 för att göra det möjligt för rådet att bedöma genomförandet av Minskavtalen. |
| --- | --- |

(3)

Den 1 juli 2016 förlängde rådet beslut 2014/512/Gusp till och med den 31 januari 2017 för att göra det möjligt för rådet att bedöma genomförandet av Minskavtalen.

| (4) | Efter bedömningen av genomförandet av Minskavtalen bör beslut 2014/512/Gusp förlängas med ytterligare sex månader för att göra det möjligt för rådet att bedöma genomförandet. |
| --- | --- |

(4)

Efter bedömningen av genomförandet av Minskavtalen bör beslut 2014/512/Gusp förlängas med ytterligare sex månader för att göra det möjligt för rådet att bedöma genomförandet.

| (5) | Beslut 2014/512/Gusp bör därför ändras i enlighet med detta. |
| --- | --- |

(5)

Beslut 2014/512/Gusp bör därför ändras i enlighet med detta.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Artikel 9.1 första stycket i beslut 2014/512/Gusp ska ersättas med följande:

”1.   Detta beslut ska tillämpas till och med den 31 juli 2017.”

Artikel 2

Detta beslut träder i kraft dagen efter det att det har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning.

Utfärdat i Bryssel den 19 december 2016.

På rådets vägnar

M. LAJČÁK

Ordförande

---

(1)  Rådets beslut 2014/512/Gusp av den 31 juli 2014 om restriktiva åtgärder med hänsyn till Rysslands åtgärder som destabiliserar situationen i Ukraina (EUT L 229, 31.7.2014, s. 13).

1

---

| 20.12.2016 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 345/66 |
| --- | --- | --- | --- |

20.12.2016

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 345/66

---

KOMMISSIONENS GENOMFÖRANDEBESLUT (EU) 2016/2316

av den 16 december 2016

om ändring av genomförandebeslut (EU) 2015/1849 om åtgärder för att förhindra att skadegörare introduceras i och sprids inom unionen vad gäller vissa grönsaker med ursprung i Ghana

EUROPEISKA KOMMISSIONEN HAR ANTAGIT DETTA BESLUT

med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

med beaktande av rådets direktiv 2000/29/EG av den 8 maj 2000 om skyddsåtgärder mot att skadegörare på växter eller växtprodukter förs in till gemenskapen och mot att de sprids inom gemenskapen (1), särskilt artikel 16.3 tredje meningen, och

av följande skäl:

| (1) | Enligt kommissionens genomförandebeslut (EU) 2015/1849 (2) är det förbjudet att till unionen föra in växter, utom fröer, av Capsicum L., Lagenaria Ser., Luffa Mill., Momordica L. och Solanum L., utom S. lycopersicum L., med ursprung i Ghana. |
| --- | --- |

(1)

Enligt kommissionens genomförandebeslut (EU) 2015/1849 (2) är det förbjudet att till unionen föra in växter, utom fröer, av Capsicum L., Lagenaria Ser., Luffa Mill., Momordica L. och Solanum L., utom S. lycopersicum L., med ursprung i Ghana.

| (2) | Förbudet är tidsbegränsat. Det är tillämpligt fram till slutet av år 2016. Den revision som genomfördes i Ghana i september 2016 visade att bristerna i tredjelandets system för sundhetscertifiering för export kvarstår. Förbudet bör därför förlängas till och med den 31 december 2017. |
| --- | --- |

(2)

Förbudet är tidsbegränsat. Det är tillämpligt fram till slutet av år 2016. Den revision som genomfördes i Ghana i september 2016 visade att bristerna i tredjelandets system för sundhetscertifiering för export kvarstår. Förbudet bör därför förlängas till och med den 31 december 2017.

| (3) | Genomförandebeslut (EU) 2015/1849 bör därför ändras i enlighet med detta. |
| --- | --- |

(3)

Genomförandebeslut (EU) 2015/1849 bör därför ändras i enlighet med detta.

| (4) | De åtgärder som föreskrivs i detta beslut är förenliga med yttrandet från ständiga kommittén för växter, djur, livsmedel och foder. |
| --- | --- |

(4)

De åtgärder som föreskrivs i detta beslut är förenliga med yttrandet från ständiga kommittén för växter, djur, livsmedel och foder.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Artikel 2 i genomförandebeslut (EU) 2015/1849 ska ersättas med följande:

”Artikel 2

Artikel 1 ska tillämpas till och med den 31 december 2017.”

Artikel 2

Detta beslut riktar sig till medlemsstaterna.

Utfärdat i Bryssel den 16 december 2016.

På kommissionens vägnar

Vytenis ANDRIUKAITIS

Ledamot av kommissionen

---

(1)  
  EGT L 169, 10.7.2000, s. 1.

1

(2)  Kommissionens genomförandebeslut (EU) 2015/1849 av den 13 oktober 2015 om åtgärder för att förhindra att skadegörare introduceras i och sprids inom unionen vad gäller vissa grönsaker med ursprung i Ghana (EUT L 268, 15.10.2015, s. 33).

2

---

| 20.12.2016 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 345/67 |
| --- | --- | --- | --- |

20.12.2016

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 345/67

---

KOMMISSIONENS GENOMFÖRANDEBESLUT (EU) 2016/2317

av den 16 december 2016

om ändring av kommissionens beslut 2008/294/EG och kommissionens genomförandebeslut 2013/654/EU, för att förenkla användning av mobilkommunikation ombord på luftfartyg (mobilkommunikationstjänster) i unionen

[delgivet med nr C(2016) 8413]

(Text av betydelse för EES)

EUROPEISKA KOMMISSIONEN HAR ANTAGIT DETTA BESLUT

med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

med beaktande av Europaparlamentets och rådets beslut nr 676/2002/EG av den 7 mars 2002 om ett regelverk för radiospektrumpolitiken i Europeiska gemenskapen (radiospektrumbeslut) (1), särskilt artikel 4.3, och

av följande skäl:

| (1) | I kommissionens beslut 2008/294/EG (2) fastställs de tekniska villkor och driftsvillkor som är nödvändiga för att tillåta användning av GSM, UMTS och LTE ombord på luftfartyg (mobilkommunikationstjänster) i Europeiska unionen. |
| --- | --- |

(1)

I kommissionens beslut 2008/294/EG (2) fastställs de tekniska villkor och driftsvillkor som är nödvändiga för att tillåta användning av GSM, UMTS och LTE ombord på luftfartyg (mobilkommunikationstjänster) i Europeiska unionen.

| (2) | Enligt den nuvarande lagstiftningen måste det finnas en nätverkskontrollenhet (NCU) som en del av mobilkommunikationsutrustningen ombord på luftfartyg, för att förhindra att mobilterminaler ombord på luftfartyg försöker koppla upp sig till markbundna mobilnät. |
| --- | --- |

(2)

Enligt den nuvarande lagstiftningen måste det finnas en nätverkskontrollenhet (NCU) som en del av mobilkommunikationsutrustningen ombord på luftfartyg, för att förhindra att mobilterminaler ombord på luftfartyg försöker koppla upp sig till markbundna mobilnät.

| (3) | Den 7 oktober 2015 gav kommissionen Europeiska post- och telesammanslutningen (Cept), i enlighet med artikel 4.2 i beslut nr 676/2002/EG, i uppdrag att genomföra tekniska studier för att fastställa om det även i fortsättningen borde vara obligatoriskt med en nätverkskontrollenhet på luftfartyg som är utrustade för mobilkommunikationstjänster. |
| --- | --- |

(3)

Den 7 oktober 2015 gav kommissionen Europeiska post- och telesammanslutningen (Cept), i enlighet med artikel 4.2 i beslut nr 676/2002/EG, i uppdrag att genomföra tekniska studier för att fastställa om det även i fortsättningen borde vara obligatoriskt med en nätverkskontrollenhet på luftfartyg som är utrustade för mobilkommunikationstjänster.

| (4) | I enlighet med uppdraget antog Cept den 17 november 2016 sin 63:e rapport, där slutsatsen är att det är möjligt att göra användningen av en nätverkskontrollenhet frivillig för GSM-system och LTE-system, eftersom användning av mobilkommunikationstjänster utan nätverkskontrollenhet ger ett rimligt skydd mot störning från marknät. |
| --- | --- |

(4)

I enlighet med uppdraget antog Cept den 17 november 2016 sin 63:e rapport, där slutsatsen är att det är möjligt att göra användningen av en nätverkskontrollenhet frivillig för GSM-system och LTE-system, eftersom användning av mobilkommunikationstjänster utan nätverkskontrollenhet ger ett rimligt skydd mot störning från marknät.

| (5) | I enlighet med slutsatserna från Cept-rapporten är det inte längre nödvändigt att med hjälp av en nätverkskontrollenhet aktivt förhindra koppling till markbundna mobilnät som använder 2 570–2 690 MHz-bandet. Därmed är artikel 2 i kommissionens genomförandebeslut 2013/654/EU (3) föråldrad och bör utgå. |
| --- | --- |

(5)

I enlighet med slutsatserna från Cept-rapporten är det inte längre nödvändigt att med hjälp av en nätverkskontrollenhet aktivt förhindra koppling till markbundna mobilnät som använder 2 570–2 690 MHz-bandet. Därmed är artikel 2 i kommissionens genomförandebeslut 2013/654/EU (3) föråldrad och bör utgå.

| (6) | När det gäller UMTS-system kom Cept dock fram till att det fortfarande är nödvändigt med en nätverkskontrollenhet för att förhindra koppling mellan markbundna UMTS-nät och användarutrustning ombord på luftfartyg. Studier har visat att sådan koppling kan orsaka en partiell och tillfällig minskning av kapaciteten för den anslutande cellen och närbelägna celler på marken. En annan lösning för att försvaga signaler till och från kabinen och förhindra oönskad koppling är att förse luftfartygets skrov med tillräcklig avskärmning. |
| --- | --- |

(6)

När det gäller UMTS-system kom Cept dock fram till att det fortfarande är nödvändigt med en nätverkskontrollenhet för att förhindra koppling mellan markbundna UMTS-nät och användarutrustning ombord på luftfartyg. Studier har visat att sådan koppling kan orsaka en partiell och tillfällig minskning av kapaciteten för den anslutande cellen och närbelägna celler på marken. En annan lösning för att försvaga signaler till och från kabinen och förhindra oönskad koppling är att förse luftfartygets skrov med tillräcklig avskärmning.

| (7) | De tekniska specifikationerna för mobilkommunikationstjänster bör kontinuerligt ses över så att de hela tiden motsvarar den tekniska utvecklingen. |
| --- | --- |

(7)

De tekniska specifikationerna för mobilkommunikationstjänster bör kontinuerligt ses över så att de hela tiden motsvarar den tekniska utvecklingen.

| (8) | De åtgärder som föreskrivs i detta beslut är förenliga med yttrandet från radiospektrumkommittén. |
| --- | --- |

(8)

De åtgärder som föreskrivs i detta beslut är förenliga med yttrandet från radiospektrumkommittén.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Bilagan till beslut 2008/294/EG ska ersättas med texten i bilagan till det här beslutet.

Artikel 2

Artikel 2 i genomförandebeslut 2013/654/EU ska utgå.

Artikel 3

Detta beslut riktar sig till medlemsstaterna.

Utfärdat i Bryssel den 16 december 2016.

På kommissionens vägnar

Günther H. OETTINGER

Ledamot av kommissionen

---

(1)  
  EUT L 108, 24.4.2002, s. 1.

1

(2)  Kommissionens beslut 2008/294/EG av den 7 april 2008 om harmoniserade villkor för radiospektrumanvändning för mobilkommunikationstjänster i luftfartyg i gemenskapen (EUT L 98, 10.4.2008, s. 19).

2

(3)  Kommissionens genomförandebeslut 2013/654/EU av den 12 november 2013 om ändring av beslut 2008/294/EG i syfte att inbegripa ytterligare åtkomstteknik och frekvensband för mobilkommunikationstjänster i luftfartyg (EUT L 303, 14.11.2013, s. 48).

3

---

BILAGA

1.   Frekvensband och system som får utnyttjas av mobilkommunikationstjänster i flygplan

Tabell 1

| Typ | Frekvens | System |
| --- | --- | --- |
| GSM 1 800 | 1 710 –1 785 MHz (upplänk)
  1 805 –1 880 MHz (nedlänk) | GSM som överensstämmer med GSM-standarden, i enlighet med Etsis offentliggörande, särskilt EN 301 502, EN 301 511 och EN 302 480 eller motsvarande specifikationer. |
| UMTS 2 100
  (FDD) | 1 920 –1 980 MHz (upplänk)
  2 110 –2 170 MHz (nedlänk) | UMTS som överensstämmer UMTS-standarder, i enlighet med Etsis offentliggörande, särskilt EN 301 908-1, EN 301 908-2, EN 301 908–3 och EN 301 908-11, eller motsvarande specifikationer. |
| LTE 1 800
  (FDD) | 1 710 –1 785 MHz (upplänk)
  1 805 –1 880 MHz (nedlänk) | LTE som överensstämmer med LTE-standarder, i enlighet med Etsis offentliggörande, särskilt EN 301 908-1, EN 301 908-13, EN 301 908-14, och EN 301 908-15 eller motsvarande specifikationer. |

Typ

Frekvens

System

GSM 1 800

1 710 –1 785 MHz (upplänk)

1 805 –1 880 MHz (nedlänk)

GSM som överensstämmer med GSM-standarden, i enlighet med Etsis offentliggörande, särskilt EN 301 502, EN 301 511 och EN 302 480 eller motsvarande specifikationer.

UMTS 2 100

(FDD)

1 920 –1 980 MHz (upplänk)

2 110 –2 170 MHz (nedlänk)

UMTS som överensstämmer UMTS-standarder, i enlighet med Etsis offentliggörande, särskilt EN 301 908-1, EN 301 908-2, EN 301 908–3 och EN 301 908-11, eller motsvarande specifikationer.

LTE 1 800

(FDD)

1 710 –1 785 MHz (upplänk)

1 805 –1 880 MHz (nedlänk)

LTE som överensstämmer med LTE-standarder, i enlighet med Etsis offentliggörande, särskilt EN 301 908-1, EN 301 908-13, EN 301 908-14, och EN 301 908-15 eller motsvarande specifikationer.

2.   Åtgärder för att motverka att mobila terminaler kopplar till markbaserade nät

Det måste förhindras att mobila terminaler som tar emot signaler inom de frekvensband som förtecknas i tabell 2 kopplar till mobila UMTS-nät på marken:

| — | genom att systemet för mobilkommunikationstjänster omfattar en nätkontrollenhet (NCU), som höjer bakgrundsnivån i de mobila mottagningsfrekvenserna inuti kabinen, och/eller |
| --- | --- |

—

genom att systemet för mobilkommunikationstjänster omfattar en nätkontrollenhet (NCU), som höjer bakgrundsnivån i de mobila mottagningsfrekvenserna inuti kabinen, och/eller

| — | genom avskärmning av luftfartygets skrov för att ytterligare försvaga signalen till eller från skrovet. |
| --- | --- |

—

genom avskärmning av luftfartygets skrov för att ytterligare försvaga signalen till eller från skrovet.

Tabell 2

| Frekvensband (MHz) | System på marken |
| --- | --- |
| 925–960 MHz | UMTS (och GSM, LTE) |
| 2 110 –2 170 MHz | UMTS (och LTE) |

Frekvensband (MHz)

System på marken

925–960 MHz

UMTS (och GSM, LTE)

2 110 –2 170 MHz

UMTS (och LTE)

Operatörer av mobilkommunikationstjänster får också besluta att använda en nätkontrollenhet i de andra frekvensband som anges i tabell 3.

Tabell 3

| Frekvensband (MHz) | System på marken |
| --- | --- |
| 460–470 MHz | LTE (1) |
| 791–821 MHz | LTE |
| 1 805 –1 880 MHz | LTE och GSM |
| 2 620 –2 690 MHz | LTE |
| 2 570 –2 620 MHz | LTE |

Frekvensband (MHz)

System på marken

460–470 MHz

LTE (1)

791–821 MHz

LTE

1 805 –1 880 MHz

LTE och GSM

2 620 –2 690 MHz

LTE

2 570 –2 620 MHz

LTE

3.   Tekniska parametrar

a)   Ekvivalent isotrop utstrålad effekt (e.i.r.p.) utanför luftfartyget från nätverkskontrollenheten/luftfartygets basstation/luftfartygets NodeB

Tabell 4

Den totala ekvivalenta isotropa utstrålade effekten (e.i.r.p.) utanför luftfartyget från nätverkskontrollenheten/luftfartygets basstation/luftfartygets NodeB får inte överskrida följande värden:

| Höjd över marken
  (m) | Systemets maximala e.i.r.p utanför luftfartyget i DBm/kanal |
| --- | --- |
| NCU | Luftfartygets basstation/luftfartygets NodeB | Luftfartygets basstation/luftfartygets NodeB och NCU |
| Band: 900 MHz | Band: 1 800 MHz | Band: 2 100 MHz |
| Kanalbandbredd = 3,84 MHz | Kanalbandbredd = 200 kHz | Kanalbandbredd = 3,84 MHz |
| 3 000 | – 6,2 | – 13,0 | 1,0 |
| 4 000 | – 3,7 | – 10,5 | 3,5 |
| 5 000 | – 1,7 | – 8,5 | 5,4 |
| 6 000 | – 0,1 | – 6,9 | 7,0 |
| 7 000 | 1,2 | – 5,6 | 8,3 |
| 8 000 | 2,3 | – 4,4 | 9,5 |

Höjd över marken

(m)

Systemets maximala e.i.r.p utanför luftfartyget i DBm/kanal

NCU

Luftfartygets basstation/luftfartygets NodeB

Luftfartygets basstation/luftfartygets NodeB och NCU

Band: 900 MHz

Band: 1 800 MHz

Band: 2 100 MHz

Kanalbandbredd = 3,84 MHz

Kanalbandbredd = 200 kHz

Kanalbandbredd = 3,84 MHz

3 000

– 6,2

– 13,0

1,0

4 000

– 3,7

– 10,5

3,5

5 000

– 1,7

– 8,5

5,4

6 000

– 0,1

– 6,9

7,0

7 000

1,2

– 5,6

8,3

8 000

2,3

– 4,4

9,5

b)   Ekvivalent isotrop utstrålad effekt (e.i.r.p.) utanför luftfartyget från terminalen ombord

Tabell 5

Den totala ekvivalenta isotropa utstrålade effekten (e.i.r.p.) utanför luftfartyget från mobilterminalen får inte överskrida följande värden:

| Höjd över marken
  (m) | Maximal e.i.r.p. utanför luftfartyget från en GSM-mobilterminal i dBm/200 kHz | Maximal e.i.r.p. utanför luftfartyget från en LTE-mobilterminal i dBm/5 MHz | Maximal e.i.r.p. utanför luftfartyget från en UMTS-mobilterminal i dBm/3,84 MHz |
| --- | --- | --- | --- |
| GSM 1 800 MHz | LTE 1 800 MHz | UMTS 2 100 MHz |
| 3 000 | – 3,3 | 1,7 | 3,1 |
| 4 000 | – 1,1 | 3,9 | 5,6 |
| 5 000 | 0,5 | 5 | 7 |
| 6 000 | 1,8 | 5 | 7 |
| 7 000 | 2,9 | 5 | 7 |
| 8 000 | 3,8 | 5 | 7 |

Höjd över marken

(m)

Maximal e.i.r.p. utanför luftfartyget från en GSM-mobilterminal i dBm/200 kHz

Maximal e.i.r.p. utanför luftfartyget från en LTE-mobilterminal i dBm/5 MHz

Maximal e.i.r.p. utanför luftfartyget från en UMTS-mobilterminal i dBm/3,84 MHz

GSM 1 800 MHz

LTE 1 800 MHz

UMTS 2 100 MHz

3 000

– 3,3

1,7

3,1

4 000

– 1,1

3,9

5,6

5 000

0,5

5

7

6 000

1,8

5

7

7 000

2,9

5

7

8 000

3,8

5

7

När operatörer av mobilkommunikationstjänster beslutar att använda en nätverkskontrollenhet i de frekvensband som anges i tabell 3 ska de maximala värden som anges i tabell 6 tillämpas på den totala ekvivalenta isotropa utstrålade effekten utanför luftfartyget, från nätverkskontrollenheten/luftfartygets basstation/luftfartygets NodeB, tillsammans med de värden som anges i tabell 4.

Tabell 6

| Höjd över marken
  (m) | Maximal ekvivalent isotrop utstrålad effekt utanför luftfartyget från nätverkskontrollenheten/luftfartygets basstation/luftfartygets NodeB |
| --- | --- |
| 460–470 MHz | 791–821 MHz | 1 805 –1 880 MHz | 2 570 –2 690 MHz |
| dBm/1,25 MHz | dBm/10 MHz | dBm/200 kHz | dBm/4,75 MHz |
| 3 000 | – 17,0 | – 0,87 | – 13,0 | 1,9 |
| 4 000 | – 14,5 | 1,63 | – 10,5 | 4,4 |
| 5 000 | – 12,6 | 3,57 | – 8,5 | 6,3 |
| 6 000 | – 11,0 | 5,15 | – 6,9 | 7,9 |
| 7 000 | – 9,6 | 6,49 | – 5,6 | 9,3 |
| 8 000 | – 8,5 | 7,65 | – 4,4 | 10,4 |

Höjd över marken

(m)

Maximal ekvivalent isotrop utstrålad effekt utanför luftfartyget från nätverkskontrollenheten/luftfartygets basstation/luftfartygets NodeB

460–470 MHz

791–821 MHz

1 805 –1 880 MHz

2 570 –2 690 MHz

dBm/1,25 MHz

dBm/10 MHz

dBm/200 kHz

dBm/4,75 MHz

3 000

– 17,0

– 0,87

– 13,0

1,9

4 000

– 14,5

1,63

– 10,5

4,4

5 000

– 12,6

3,57

– 8,5

6,3

6 000

– 11,0

5,15

– 6,9

7,9

7 000

– 9,6

6,49

– 5,6

9,3

8 000

– 8,5

7,65

– 4,4

10,4

c)   Driftskrav

| I. | För sändning från ett system för mobilkommunikationstjänster i luftfartyg i drift är den lägsta tillåtna höjden över marken 3 000 meter. |
| --- | --- |

I.

För sändning från ett system för mobilkommunikationstjänster i luftfartyg i drift är den lägsta tillåtna höjden över marken 3 000 meter.

| II. | Under tiden som ett luftfartygs basstation är i drift måste den begränsa sändningskapaciteten för alla GSM-mobilterminaler som sänder i 1 800 MHz-bandet till ett nominellt värde av 0 dBm/200 kHz. Detta gäller alla stadier av kommunikationen, även etableringen av förbindelsen. |
| --- | --- |

II.

Under tiden som ett luftfartygs basstation är i drift måste den begränsa sändningskapaciteten för alla GSM-mobilterminaler som sänder i 1 800 MHz-bandet till ett nominellt värde av 0 dBm/200 kHz. Detta gäller alla stadier av kommunikationen, även etableringen av förbindelsen.

| III. | Under tiden som ett luftfartygs NodeB är i drift måste den begränsa sändningskapaciteten för alla LTE-mobilterminaler som sänder i 1 800 MHz-bandet till ett nominellt värde av 5 dBm/5 MHz. Detta gäller alla stadier av kommunikationen. |
| --- | --- |

III.

Under tiden som ett luftfartygs NodeB är i drift måste den begränsa sändningskapaciteten för alla LTE-mobilterminaler som sänder i 1 800 MHz-bandet till ett nominellt värde av 5 dBm/5 MHz. Detta gäller alla stadier av kommunikationen.

| IV. | Under tiden som ett luftfartygs NodeB är i drift måste den begränsa sändningskapaciteten för alla UMTS-mobilterminaler som sänder i 2 100 MHz-bandet till ett nominellt värde av – 6 dBm/3,84 MHz. Detta gäller alla stadier av kommunikationen och det högsta antalet användare bör inte överstiga 20. |
| --- | --- |

IV.

Under tiden som ett luftfartygs NodeB är i drift måste den begränsa sändningskapaciteten för alla UMTS-mobilterminaler som sänder i 2 100 MHz-bandet till ett nominellt värde av – 6 dBm/3,84 MHz. Detta gäller alla stadier av kommunikationen och det högsta antalet användare bör inte överstiga 20.

---

(1)  På nationell nivå skulle förvaltningar kunna använda LTE-teknik för olika tillämpningar såsom BB-PPDR, BB-PMR eller mobilnät.

---

| 20.12.2016 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 345/72 |
| --- | --- | --- | --- |

20.12.2016

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 345/72

---

KOMMISSIONENS GENOMFÖRANDEBESLUT (EU) 2016/2318

av den 16 december 2016

om ett undantag från ömsesidigt erkännande av godkännanden av biocidprodukter innehållande brodifakum som begärts av Spanien i enlighet med artikel 37 i Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 528/2012

[delgivet med nr C(2016) 8414]

(Endast den spanska texten är giltig)

EUROPEISKA KOMMISSIONEN HAR ANTAGIT DETTA BESLUT

med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 528/2012 av den 22 maj 2012 om tillhandahållande på marknaden och användning av biocidprodukter (1), särskilt artikel 37.2 b, och

av följande skäl:

| (1) | Företaget Syngenta Crop Protection AG (nedan kallat sökanden) har lämnat in fullständiga ansökningar till Spanien om ömsesidigt erkännande av godkännanden som Irland har beviljat för rodenticider innehållande det verksamma ämnet brodifakum (nedan kallade produkterna). Irland godkände produkterna som rodenticider för användning av yrkesmässiga användare och utbildade yrkesmässiga användare inomhus, utomhus omkring byggnader och i avlopp, och för användning av allmänheten inomhus och utomhus omkring byggnader. |
| --- | --- |

(1)

Företaget Syngenta Crop Protection AG (nedan kallat sökanden) har lämnat in fullständiga ansökningar till Spanien om ömsesidigt erkännande av godkännanden som Irland har beviljat för rodenticider innehållande det verksamma ämnet brodifakum (nedan kallade produkterna). Irland godkände produkterna som rodenticider för användning av yrkesmässiga användare och utbildade yrkesmässiga användare inomhus, utomhus omkring byggnader och i avlopp, och för användning av allmänheten inomhus och utomhus omkring byggnader.

| (2) | Spanien föreslog i enlighet med artikel 37.2 i förordning (EU) nr 528/2012 att sökanden skulle anpassa bestämmelserna och villkoren i det godkännande som skulle beviljas i Spanien, och föreslog att produkterna endast skulle få användas av utbildade yrkesmässiga användare inomhus. Dessa begränsningar syftar till att skydda miljön i enlighet med artikel 37.1 a i förordning (EU) nr 528/2012 genom att förhindra primär och sekundär förgiftning av icke-måldjur till följd av brodifakums farliga egenskaper som kan göra det långlivat, bioackumulerande och giftigt eller mycket långlivat och mycket bioackumulerande. |
| --- | --- |

(2)

Spanien föreslog i enlighet med artikel 37.2 i förordning (EU) nr 528/2012 att sökanden skulle anpassa bestämmelserna och villkoren i det godkännande som skulle beviljas i Spanien, och föreslog att produkterna endast skulle få användas av utbildade yrkesmässiga användare inomhus. Dessa begränsningar syftar till att skydda miljön i enlighet med artikel 37.1 a i förordning (EU) nr 528/2012 genom att förhindra primär och sekundär förgiftning av icke-måldjur till följd av brodifakums farliga egenskaper som kan göra det långlivat, bioackumulerande och giftigt eller mycket långlivat och mycket bioackumulerande.

| (3) | Sökanden motsatte sig de föreslagna begränsningarna och ansåg att åtgärderna inte i tillräckligt hög grad motiveras av de skäl som anges i artikel 37.1 i förordning (EU) nr 528/2012. Till följd av detta informerade Spanien den 18 april 2016 kommissionen i enlighet med artikel 37.2 andra stycket i den förordningen. |
| --- | --- |

(3)

Sökanden motsatte sig de föreslagna begränsningarna och ansåg att åtgärderna inte i tillräckligt hög grad motiveras av de skäl som anges i artikel 37.1 i förordning (EU) nr 528/2012. Till följd av detta informerade Spanien den 18 april 2016 kommissionen i enlighet med artikel 37.2 andra stycket i den förordningen.

| (4) | I linje med de villkor som ålagts godkännandet av brodifakum i kommissionens direktiv 2010/10/EU (2) omfattas godkännanden av biocidprodukter innehållande brodifakum av alla lämpliga och tillgängliga riskbegränsande åtgärder för att begränsa risken för primär och sekundär exponering av icke-måldjur och begränsa ämnets långsiktiga effekter på miljön. Dessa åtgärder kan bland annat vara att endast tillåta yrkesmässig användning eller begränsa produkternas användningsområde. |
| --- | --- |

(4)

I linje med de villkor som ålagts godkännandet av brodifakum i kommissionens direktiv 2010/10/EU (2) omfattas godkännanden av biocidprodukter innehållande brodifakum av alla lämpliga och tillgängliga riskbegränsande åtgärder för att begränsa risken för primär och sekundär exponering av icke-måldjur och begränsa ämnets långsiktiga effekter på miljön. Dessa åtgärder kan bland annat vara att endast tillåta yrkesmässig användning eller begränsa produkternas användningsområde.

| (5) | Kommissionen noterar att Spaniens förslag ingår i de nationella riskbegränsande åtgärder för antikoagulerande rodenticider som delgavs kommissionen 2012 i samband med diskussionerna om medlemsstaternas riskbegränsande åtgärder vid godkännandet av biocidprodukter för användning som antikoagulerande rodenticider. |
| --- | --- |

(5)

Kommissionen noterar att Spaniens förslag ingår i de nationella riskbegränsande åtgärder för antikoagulerande rodenticider som delgavs kommissionen 2012 i samband med diskussionerna om medlemsstaternas riskbegränsande åtgärder vid godkännandet av biocidprodukter för användning som antikoagulerande rodenticider.

| (6) | När det gäller begränsningen till enbart utbildade yrkesmässiga användare konstaterar kommissionen att den användarkategorin anses ha erforderlig kunskap, färdighet och kompetens för att hantera riskerna för icke-måldjur vid användning av rodenticider. Den användarkategorin anses därför kunna avgöra vilken rodenticid som behövs för att bekämpa ett angrepp med minsta möjliga inverkan på miljön. |
| --- | --- |

(6)

När det gäller begränsningen till enbart utbildade yrkesmässiga användare konstaterar kommissionen att den användarkategorin anses ha erforderlig kunskap, färdighet och kompetens för att hantera riskerna för icke-måldjur vid användning av rodenticider. Den användarkategorin anses därför kunna avgöra vilken rodenticid som behövs för att bekämpa ett angrepp med minsta möjliga inverkan på miljön.

| (7) | Genom begränsningen till enbart inomhusanvändning undviker man att icke-måldjur exponeras för brodifakum, såsom små däggdjur som lever i närheten av byggnader, vilket leder till färre primära förgiftningar. Begränsningen kan till följd av detta bidra till färre sekundära förgiftningar av rovdjur som äter kontaminerade djur. |
| --- | --- |

(7)

Genom begränsningen till enbart inomhusanvändning undviker man att icke-måldjur exponeras för brodifakum, såsom små däggdjur som lever i närheten av byggnader, vilket leder till färre primära förgiftningar. Begränsningen kan till följd av detta bidra till färre sekundära förgiftningar av rovdjur som äter kontaminerade djur.

| (8) | Det föreslagna undantaget är förenligt med de särskilda bestämmelserna i direktiv 2010/10/EU som i viss mån låter medlemsstaterna själva avgöra om de ska tillämpa lämpliga och tillgängliga riskbegränsande åtgärder som villkor för att godkänna produkter innehållande brodifakum. Det föreslagna undantaget är motiverat för att skydda miljön, särskilt som det syftar till att förhindra eller minska primär och sekundär förgiftning av icke-målorganismer. Därför anser kommissionen att det föreslagna undantaget från ömsesidigt erkännande uppfyller villkoret enligt artikel 37.1 a i förordning (EU) nr 528/2012. |
| --- | --- |

(8)

Det föreslagna undantaget är förenligt med de särskilda bestämmelserna i direktiv 2010/10/EU som i viss mån låter medlemsstaterna själva avgöra om de ska tillämpa lämpliga och tillgängliga riskbegränsande åtgärder som villkor för att godkänna produkter innehållande brodifakum. Det föreslagna undantaget är motiverat för att skydda miljön, särskilt som det syftar till att förhindra eller minska primär och sekundär förgiftning av icke-målorganismer. Därför anser kommissionen att det föreslagna undantaget från ömsesidigt erkännande uppfyller villkoret enligt artikel 37.1 a i förordning (EU) nr 528/2012.

| (9) | De åtgärder som föreskrivs i detta beslut är förenliga med yttrandet från ständiga kommittén för biocidprodukter. |
| --- | --- |

(9)

De åtgärder som föreskrivs i detta beslut är förenliga med yttrandet från ständiga kommittén för biocidprodukter.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

1.   Det undantag från ömsesidigt erkännande som Spanien föreslagit när det gäller de produkter som avses i punkt 2 är motiverat för skyddet av miljön enligt artikel 37.1 a i förordning (EU) nr 528/2012.

2.   Punkt 1 ska tillämpas på produkter med följande identifieringsnummer i registret för biocidprodukter:

| a) | BC-KC011180-73. |
| --- | --- |

a)

BC-KC011180-73.

| b) | BC-VM011322-40. |
| --- | --- |

b)

BC-VM011322-40.

Artikel 2

Detta beslut riktar sig till Konungariket Spanien.

Utfärdat i Bryssel den 16 december 2016.

På kommissionens vägnar

Vytenis ANDRIUKAITIS

Ledamot av kommissionen

---

(1)  
  EUT L 167, 27.6.2012, s. 1.

1

(2)  Kommissionens direktiv 2010/10/EU av den 9 februari 2010 om ändring av Europaparlamentets och rådets direktiv 98/8/EG för att ta upp brodifakum som ett verksamt ämne i bilaga I till direktivet (EUT L 37, 10.2.2010, s. 44).

2

---

| 20.12.2016 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 345/74 |
| --- | --- | --- | --- |

20.12.2016

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 345/74

---

KOMMISSIONENS GENOMFÖRANDEBESLUT (EU) 2016/2319

av den 16 december 2016

om bekräftelse eller ändring av preliminära beräkningar av genomsnittliga specifika koldioxidutsläpp och specifika utsläppsmål för tillverkare av personbilar för kalenderåret 2015 enligt Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 443/2009

[delgivet med nr C(2016) 8579]

(Endast de bulgariska, engelska, franska, italienska, nederländska, svenska och tyska texterna är giltiga)

EUROPEISKA KOMMISSIONEN HAR ANTAGIT DETTA BESLUT

med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 443/2009 av den 23 april 2009 om utsläppsnormer för nya personbilar som del av gemenskapens samordnade strategi för att minska koldioxidutsläppen från lätta fordon (1), särskilt artikel 8.5 andra stycket, och

av följande skäl:

| (1) | Enligt förordning (EG) nr 443/2009 är kommissionen skyldig att varje år beräkna de genomsnittliga specifika koldioxidutsläppen och de specifika utsläppsmålen för varje tillverkare av personbilar i unionen samt för varje pool av tillverkare. På grundval av denna beräkning ska kommissionen fastställa om tillverkarna och poolerna har uppfyllt sina specifika utsläppsmål. |
| --- | --- |

(1)

Enligt förordning (EG) nr 443/2009 är kommissionen skyldig att varje år beräkna de genomsnittliga specifika koldioxidutsläppen och de specifika utsläppsmålen för varje tillverkare av personbilar i unionen samt för varje pool av tillverkare. På grundval av denna beräkning ska kommissionen fastställa om tillverkarna och poolerna har uppfyllt sina specifika utsläppsmål.

| (2) | De detaljerade uppgifter som ska användas för beräkningen av de genomsnittliga specifika koldioxidutsläppen och de specifika utsläppsmålen är baserade på medlemsstaternas registreringar av nya personbilar under det föregående kalenderåret. |
| --- | --- |

(2)

De detaljerade uppgifter som ska användas för beräkningen av de genomsnittliga specifika koldioxidutsläppen och de specifika utsläppsmålen är baserade på medlemsstaternas registreringar av nya personbilar under det föregående kalenderåret.

| (3) | Alla medlemsstater har överlämnat uppgifter till kommissionen i enlighet med artikel 8.2 i förordning (EG) nr 443/2009. I de fall kommissionens verifiering av uppgifterna tydligt visade att vissa uppgifter saknades eller var uppenbart oriktiga, kontaktade kommissionen medlemsstaterna i fråga och korrigerade eller kompletterade uppgifterna efter det att medlemsstaterna hade gett sitt samtycke. Om ingen överenskommelse kunde nås med en medlemsstat justerades inte de preliminära uppgifterna. |
| --- | --- |

(3)

Alla medlemsstater har överlämnat uppgifter till kommissionen i enlighet med artikel 8.2 i förordning (EG) nr 443/2009. I de fall kommissionens verifiering av uppgifterna tydligt visade att vissa uppgifter saknades eller var uppenbart oriktiga, kontaktade kommissionen medlemsstaterna i fråga och korrigerade eller kompletterade uppgifterna efter det att medlemsstaterna hade gett sitt samtycke. Om ingen överenskommelse kunde nås med en medlemsstat justerades inte de preliminära uppgifterna.

| (4) | Den 13 april 2016 offentliggjorde kommissionen de preliminära uppgifterna och underrättade 97 tillverkare om sina preliminära beräkningar av de genomsnittliga specifika koldioxidutsläppen för 2015 och de specifika utsläppsmålen för respektive tillverkare. Tillverkarna ombads kontrollera uppgifterna och underrätta kommissionen om eventuella fel inom tre månader från mottagandet av meddelandet. 44 tillverkare lämnade in anmälningar om fel inom den angivna tidsfristen. |
| --- | --- |

(4)

Den 13 april 2016 offentliggjorde kommissionen de preliminära uppgifterna och underrättade 97 tillverkare om sina preliminära beräkningar av de genomsnittliga specifika koldioxidutsläppen för 2015 och de specifika utsläppsmålen för respektive tillverkare. Tillverkarna ombads kontrollera uppgifterna och underrätta kommissionen om eventuella fel inom tre månader från mottagandet av meddelandet. 44 tillverkare lämnade in anmälningar om fel inom den angivna tidsfristen.

| (5) | För de återstående 53 tillverkare som inte anmälde några fel i datamängderna eller reagerade på annat sätt, bör de preliminära uppgifterna och de preliminära beräkningarna av de genomsnittliga specifika koldioxidutsläppen och de specifika utsläppsmålen bekräftas. För fyra tillverkare låg alla fordon som rapporterats i de preliminära uppgifterna utanför tillämpningsområdet för förordning (EG) nr 443/2009. |
| --- | --- |

(5)

För de återstående 53 tillverkare som inte anmälde några fel i datamängderna eller reagerade på annat sätt, bör de preliminära uppgifterna och de preliminära beräkningarna av de genomsnittliga specifika koldioxidutsläppen och de specifika utsläppsmålen bekräftas. För fyra tillverkare låg alla fordon som rapporterats i de preliminära uppgifterna utanför tillämpningsområdet för förordning (EG) nr 443/2009.

| (6) | Kommissionen har kontrollerat de fel som anmälts av tillverkarna och skälen för att korrigera dem, och datamängden har bekräftats eller ändrats. |
| --- | --- |

(6)

Kommissionen har kontrollerat de fel som anmälts av tillverkarna och skälen för att korrigera dem, och datamängden har bekräftats eller ändrats.

| (7) | När det gäller uppgifter där identifieringsparametrar saknas eller är felaktiga, t.ex. avseende typ, variant, versionskod eller typgodkännandenummer, bör det faktum att tillverkarna inte kan verifiera eller korrigera uppgifterna beaktas. Det är därför lämpligt att tillämpa en felmarginal för koldioxidutsläpps- och viktvärdena för dessa uppgifter. |
| --- | --- |

(7)

När det gäller uppgifter där identifieringsparametrar saknas eller är felaktiga, t.ex. avseende typ, variant, versionskod eller typgodkännandenummer, bör det faktum att tillverkarna inte kan verifiera eller korrigera uppgifterna beaktas. Det är därför lämpligt att tillämpa en felmarginal för koldioxidutsläpps- och viktvärdena för dessa uppgifter.

| (8) | Felmarginalen bör beräknas som skillnaden mellan avstånden till det specifika utsläppsmålet, varvid avstånden beräknas genom att det specifika utsläppsmålet subtraheras från de genomsnittliga specifika utsläppsvärdena både inklusive och exklusive de registreringar som inte kan verifieras av tillverkarna. Oberoende av om skillnaden är positiv eller negativ bör felmarginalen alltid göra avståndet till målet gynnsammare för tillverkaren. |
| --- | --- |

(8)

Felmarginalen bör beräknas som skillnaden mellan avstånden till det specifika utsläppsmålet, varvid avstånden beräknas genom att det specifika utsläppsmålet subtraheras från de genomsnittliga specifika utsläppsvärdena både inklusive och exklusive de registreringar som inte kan verifieras av tillverkarna. Oberoende av om skillnaden är positiv eller negativ bör felmarginalen alltid göra avståndet till målet gynnsammare för tillverkaren.

| (9) | I enlighet med artikel 10.2 i förordning (EG) nr 443/2009 bör en tillverkare anses uppfylla sitt specifika utsläppsmål enligt artikel 4 i den förordningen när de genomsnittliga utsläpp som anges i detta beslut är lägre än det specifika utsläppsmålet uttryckt som ett negativt avstånd till målet. Om de genomsnittliga utsläppen överstiger det specifika utsläppsmålet kommer en avgift för extra utsläpp att tas ut, såvida inte den berörda tillverkaren åtnjuter befrielse från det målet eller är medlem i en pool som uppfyller sitt specifika utsläppsmål. På grundval av detta anses två tillverkare överskrida sitt specifika utsläppsmål för 2015. |
| --- | --- |

(9)

I enlighet med artikel 10.2 i förordning (EG) nr 443/2009 bör en tillverkare anses uppfylla sitt specifika utsläppsmål enligt artikel 4 i den förordningen när de genomsnittliga utsläpp som anges i detta beslut är lägre än det specifika utsläppsmålet uttryckt som ett negativt avstånd till målet. Om de genomsnittliga utsläppen överstiger det specifika utsläppsmålet kommer en avgift för extra utsläpp att tas ut, såvida inte den berörda tillverkaren åtnjuter befrielse från det målet eller är medlem i en pool som uppfyller sitt specifika utsläppsmål. På grundval av detta anses två tillverkare överskrida sitt specifika utsläppsmål för 2015.

| (10) | Den 3 november 2015 gjorde Volkswagenkoncernen ett uttalande om att oegentligheter hade uppdagats i samband med fastställandet av koldioxidvärden för typgodkännande för vissa av deras fordon Frågan har utretts grundligt men kommissionen anser fortfarande att det behövs ytterligare klargöranden från Volkswagen-poolen som helhet, samt bekräftelse från de relevanta nationella typgodkännandemyndigheterna på att sådana oegentligheter inte föreligger. Till följd av detta kan värdena för Volkswagen-poolen och dess medlemmar (Audi AG, Audi Hungaria Motor Kft., Bugatti Automobiles S.A.S., Dr. Ing. h.c. F. Porsche AG, Quattro GmbH, Seat SA, Skoda Auto A.S. och Volkswagen AG) inte bekräftas eller ändras. |
| --- | --- |

(10)

Den 3 november 2015 gjorde Volkswagenkoncernen ett uttalande om att oegentligheter hade uppdagats i samband med fastställandet av koldioxidvärden för typgodkännande för vissa av deras fordon Frågan har utretts grundligt men kommissionen anser fortfarande att det behövs ytterligare klargöranden från Volkswagen-poolen som helhet, samt bekräftelse från de relevanta nationella typgodkännandemyndigheterna på att sådana oegentligheter inte föreligger. Till följd av detta kan värdena för Volkswagen-poolen och dess medlemmar (Audi AG, Audi Hungaria Motor Kft., Bugatti Automobiles S.A.S., Dr. Ing. h.c. F. Porsche AG, Quattro GmbH, Seat SA, Skoda Auto A.S. och Volkswagen AG) inte bekräftas eller ändras.

| (11) | Kommissionen förbehåller sig rätten att revidera en tillverkares resultat som bekräftas eller ändras genom detta beslut om de relevanta nationella myndigheterna skulle bekräfta att det förekommer oegentligheter vad gäller de koldioxidutsläppsvärden som används för att fastställa tillverkarens efterlevnad av det specifika utsläppsmålet. |
| --- | --- |

(11)

Kommissionen förbehåller sig rätten att revidera en tillverkares resultat som bekräftas eller ändras genom detta beslut om de relevanta nationella myndigheterna skulle bekräfta att det förekommer oegentligheter vad gäller de koldioxidutsläppsvärden som används för att fastställa tillverkarens efterlevnad av det specifika utsläppsmålet.

| (12) | Den preliminära beräkningen av de genomsnittliga specifika koldioxidutsläppen från nya personbilar som registrerades under 2015, de specifika utsläppsmålen och skillnaden mellan dessa två värden bör bekräftas eller ändras i enlighet med detta. |
| --- | --- |

(12)

Den preliminära beräkningen av de genomsnittliga specifika koldioxidutsläppen från nya personbilar som registrerades under 2015, de specifika utsläppsmålen och skillnaden mellan dessa två värden bör bekräftas eller ändras i enlighet med detta.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

De värden som gäller tillverkarnas resultat, bekräftade eller ändrade för varje tillverkare av personbilar och för varje pool av sådana tillverkare avseende kalenderåret 2015 i enlighet med artikel 8.5 i förordning (EG) nr 443/2009, anges i bilagan till detta beslut.

Artikel 2

Detta beslut riktar sig till följande enskilda tillverkare och pooler som bildats i enlighet med artikel 7 i förordning (EG) nr 443/2009:

| 1. | Alfa Romeo SpA |
| --- | --- |
| C.so Giovanni Agnelli 200 |
| 10135 Torino |
| Italien |

1.

Alfa Romeo SpA

C.so Giovanni Agnelli 200

10135 Torino

Italien

| 2. | Alpina Burkard Bovensiepen GmbH & Co., KG |
| --- | --- |
| Alpenstraße 35–37 |
| 86807 Buchloe |
| Tyskland |

2.

Alpina Burkard Bovensiepen GmbH & Co., KG

Alpenstraße 35–37

86807 Buchloe

Tyskland

| 3. | Aston Martin Lagonda Ltd |
| --- | --- |
| Gaydon Engineering Centre |
| Banbury Road |
| Gaydon |
| Warwickshire |
| CV35 0DB |
| Förenade kungariket |

3.

Aston Martin Lagonda Ltd

Gaydon Engineering Centre

Banbury Road

Gaydon

Warwickshire

CV35 0DB

Förenade kungariket

| 4. | Automobiles Citroën |
| --- | --- |
| Route de Gizy |
| 78943 Vélizy-Villacoublay |
| Cedex |
| Frankrike |

4.

Automobiles Citroën

Route de Gizy

78943 Vélizy-Villacoublay

Cedex

Frankrike

| 5. | Automobiles Peugeot |
| --- | --- |
| Route de Gizy |
| 78943 Vélizy-Villacoublay |
| Cedex |
| Frankrike |

5.

Automobiles Peugeot

Route de Gizy

78943 Vélizy-Villacoublay

Cedex

Frankrike

| 6. | AVTOVAZ JSC
  Representerad i EU av:





  LADA France S.A.S. |
| --- | --- |
| 13, Route Nationale 10 |
| 78310 Coignieres |
| Frankrike |

6.

AVTOVAZ JSC

Representerad i EU av:

LADA France S.A.S.

13, Route Nationale 10

78310 Coignieres

Frankrike

| 7. | Bentley Motors Ltd |
| --- | --- |
| Berliner Ring 2 |
| 38436 Wolfsburg |
| Tyskland |

7.

Bentley Motors Ltd

Berliner Ring 2

38436 Wolfsburg

Tyskland

| 8. | BLUECAR SAS |
| --- | --- |
| 31–32 quai de Dion Bouton |
| 92800 Puteaux |
| Frankrike |

8.

BLUECAR SAS

31–32 quai de Dion Bouton

92800 Puteaux

Frankrike

| 9. | BLUECAR ITALY S.R.L. |
| --- | --- |
| Foro Bonaparte 54 |
| 20121 Milano (MI) |
| Italien |

9.

BLUECAR ITALY S.R.L.

Foro Bonaparte 54

20121 Milano (MI)

Italien

| 10. | Bayerische Motoren Werke AG |
| --- | --- |
| Petuelring 130 |
| 80788 München |
| Tyskland |

10.

Bayerische Motoren Werke AG

Petuelring 130

80788 München

Tyskland

| 11. | BMW M GmbH |
| --- | --- |
| Petuelring 130 |
| 80788 München |
| Tyskland |

11.

BMW M GmbH

Petuelring 130

80788 München

Tyskland

| 12. | BYD AUTO INDUSTRY COMPANY LIMITED
  Representerad i EU av:





  BYD Europe B.V. |
| --- | --- |
| 's-Gravelandseweg 256 |
| 3125 BK Schiedam |
| Nederländerna |

12.

BYD AUTO INDUSTRY COMPANY LIMITED

Representerad i EU av:

BYD Europe B.V.

's-Gravelandseweg 256

3125 BK Schiedam

Nederländerna

| 13. | Caterham Cars Ltd |
| --- | --- |
| 2 Kennet Road |
| Dartford |
| Kent |
| DA1 4QN |
| Förenade kungariket |

13.

Caterham Cars Ltd

2 Kennet Road

Dartford

Kent

DA1 4QN

Förenade kungariket

| 14. | Chevrolet Italia SpA. |
| --- | --- |
| Bahnhofsplatz 1 IPC 39-12 |
| 65423 Rüsselsheim |
| Tyskland |

14.

Chevrolet Italia SpA.

Bahnhofsplatz 1 IPC 39-12

65423 Rüsselsheim

Tyskland

| 15. | FCA US LLC
  Representerad i EU av:





  Fiat Chrysler Automobiles |
| --- | --- |
| Building 5 – Ground floor – Room A8N |
| C.so Settembrini, 40 |
| 10135 Torino |
| Italien |

15.

FCA US LLC

Representerad i EU av:

Fiat Chrysler Automobiles

Building 5 – Ground floor – Room A8N

C.so Settembrini, 40

10135 Torino

Italien

| 16. | CNG-Technik GmbH |
| --- | --- |
| Niehl Plant, building Imbert 479 |
| Henry-Ford-Straße 1 |
| 50735 Köln |
| Tyskland |

16.

CNG-Technik GmbH

Niehl Plant, building Imbert 479

Henry-Ford-Straße 1

50735 Köln

Tyskland

| 17. | Automobile Dacia SA |
| --- | --- |
| Guyancourt |
| 1 avenue du Golf |
| 78288 Guyancourt Cedex |
| Frankrike |

17.

Automobile Dacia SA

Guyancourt

1 avenue du Golf

78288 Guyancourt Cedex

Frankrike

| 18. | Daihatsu Motor Co Ltd
  Representerad i EU av:





  Toyota Motor Europe |
| --- | --- |
| Avenue du Bourget/Bourgetlaan 60 |
| 1140 Bryssel |
| Belgien |

18.

Daihatsu Motor Co Ltd

Representerad i EU av:

Toyota Motor Europe

Avenue du Bourget/Bourgetlaan 60

1140 Bryssel

Belgien

| 19. | Daimler AG |
| --- | --- |
| Zimmer 229 |
| Mercedesstr 137/1 |
| 70546 Stuttgart |
| Tyskland |

19.

Daimler AG

Zimmer 229

Mercedesstr 137/1

70546 Stuttgart

Tyskland

| 20. | DFSK MOTOR CO. LTD.
  Representerad i EU av:





  Giotti Victoria S.r.l. |
| --- | --- |
| Pisana Road, 11/a |
| 50021 Barberino Val D'Elsa (Florens) |
| Italien |

20.

DFSK MOTOR CO. LTD.

Representerad i EU av:

Giotti Victoria S.r.l.

Pisana Road, 11/a

50021 Barberino Val D'Elsa (Florens)

Italien

| 21. | Donkervoort Automobielen BV |
| --- | --- |
| Pascallaan 96 |
| 8218 NJ Lelystad |
| Nederländerna |

21.

Donkervoort Automobielen BV

Pascallaan 96

8218 NJ Lelystad

Nederländerna

| 22. | Dr Motor Company Srl |
| --- | --- |
| S.S. 85, Venafrana km 37.500 |
| 86070 Macchia d'Isernia |
| Italien |

22.

Dr Motor Company Srl

S.S. 85, Venafrana km 37.500

86070 Macchia d'Isernia

Italien

| 23. | Ferrari SpA |
| --- | --- |
| Via Emilia Est 1163 |
| 41122 Modena |
| Italien |

23.

Ferrari SpA

Via Emilia Est 1163

41122 Modena

Italien

| 24. | FCA Italy SpA |
| --- | --- |
| Building 5 – Ground floor – Room A8N |
| C.so Settembrini, 40 |
| 10135 Torino |
| Italien |

24.

FCA Italy SpA

Building 5 – Ground floor – Room A8N

C.so Settembrini, 40

10135 Torino

Italien

| 25. | Ford Motor Company of Brazil Ltda.
  Representerad i EU av:





  Ford Werke GmbH |
| --- | --- |
| Niehl Plant, building Imbert 479 |
| Henry-Ford-Straße 1 |
| 50735 Köln |
| Tyskland |

25.

Ford Motor Company of Brazil Ltda.

Representerad i EU av:

Ford Werke GmbH

Niehl Plant, building Imbert 479

Henry-Ford-Straße 1

50735 Köln

Tyskland

| 26. | Ford India Private Ltd
  Representerad i EU av:





  Ford Werke GmbH |
| --- | --- |
| Niehl Plant, building Imbert 479 |
| Henry-Ford-Straße 1 |
| 50735 Köln |
| Tyskland |

26.

Ford India Private Ltd

Representerad i EU av:

Ford Werke GmbH

Niehl Plant, building Imbert 479

Henry-Ford-Straße 1

50735 Köln

Tyskland

| 27. | Ford Motor Company of Australia Ltd
  Representerad i EU av:





  Ford Werke GmbH |
| --- | --- |
| Niehl Plant, building Imbert 479 |
| Henry-Ford-Straße 1 |
| 50735 Köln |
| Tyskland |

27.

Ford Motor Company of Australia Ltd

Representerad i EU av:

Ford Werke GmbH

Niehl Plant, building Imbert 479

Henry-Ford-Straße 1

50735 Köln

Tyskland

| 28. | Ford Motor Company |
| --- | --- |
| Niehl Plant, building Imbert 479 |
| Henry-Ford-Straße 1 |
| 50735 Köln |
| Tyskland |

28.

Ford Motor Company

Niehl Plant, building Imbert 479

Henry-Ford-Straße 1

50735 Köln

Tyskland

| 29. | Ford Werke GmbH |
| --- | --- |
| Niehl Plant, building Imbert 479 |
| Henry-Ford-Straße 1 |
| 50735 Köln |
| Tyskland |

29.

Ford Werke GmbH

Niehl Plant, building Imbert 479

Henry-Ford-Straße 1

50735 Köln

Tyskland

| 30. | Fuji Heavy Industries Ltd
  Representerad i EU av:





  Subaru Europe NV/SA |
| --- | --- |
| Leuvensesteenweg 555 B/8 |
| 1930 Zaventem |
| Belgien |

30.

Fuji Heavy Industries Ltd

Representerad i EU av:

Subaru Europe NV/SA

Leuvensesteenweg 555 B/8

1930 Zaventem

Belgien

| 31. | General Motors Company
  Representerad i EU av:





  Adam Opel AG |
| --- | --- |
| Bahnhofsplatz 1 IPC 39-12 |
| 65423 Rüsselsheim |
| Tyskland |

31.

General Motors Company

Representerad i EU av:

Adam Opel AG

Bahnhofsplatz 1 IPC 39-12

65423 Rüsselsheim

Tyskland

| 32. | GM Korea Company
  Representerad i EU av:





  Adam Opel AG |
| --- | --- |
| Bahnhofsplatz 1 IPC 39-12 |
| 65423 Rüsselsheim |
| Tyskland |

32.

GM Korea Company

Representerad i EU av:

Adam Opel AG

Bahnhofsplatz 1 IPC 39-12

65423 Rüsselsheim

Tyskland

| 33. | Great Wall Motor Company Ltd
  Representerad i EU av:





  Great Wall Motor Europe Technical Center GmbH |
| --- | --- |
| Otto-Hahn-Str. 5 |
| 63128 Dietzenbach |
| Tyskland |

33.

Great Wall Motor Company Ltd

Representerad i EU av:

Great Wall Motor Europe Technical Center GmbH

Otto-Hahn-Str. 5

63128 Dietzenbach

Tyskland

| 34. | Honda Automobile (China) Co., Ltd
  Representerad i EU av:





  Aalst Office |
| --- | --- |
| Wijngaardveld 1 (Noord V) |
| B-9300 Aalst |
| Belgien |

34.

Honda Automobile (China) Co., Ltd

Representerad i EU av:

Aalst Office

Wijngaardveld 1 (Noord V)

B-9300 Aalst

Belgien

| 35. | Honda Motor Co., Ltd
  Representerad i EU av:





  Aalst Office |
| --- | --- |
| Wijngaardveld 1 (Noord V) |
| B-9300 Aalst |
| Belgien |

35.

Honda Motor Co., Ltd

Representerad i EU av:

Aalst Office

Wijngaardveld 1 (Noord V)

B-9300 Aalst

Belgien

| 36. | Honda Turkiye A.S.
  Representerad i EU av:





  Aalst Office |
| --- | --- |
| Wijngaardveld 1 (Noord V) |
| B-9300 Aalst |
| Belgien |

36.

Honda Turkiye A.S.

Representerad i EU av:

Aalst Office

Wijngaardveld 1 (Noord V)

B-9300 Aalst

Belgien

| 37. | Honda of the UK Manufacturing Ltd |
| --- | --- |
| Aalst Office |
| Wijngaardveld 1 (Noord V) |
| B-9300 Aalst |
| Belgien |

37.

Honda of the UK Manufacturing Ltd

Aalst Office

Wijngaardveld 1 (Noord V)

B-9300 Aalst

Belgien

| 38. | Hyundai Motor Company
  Representerad i EU av:





  Hyundai Motor Europe GmbH |
| --- | --- |
| Kaiserleipromenade 5 |
| 63067 Offenbach |
| Tyskland |

38.

Hyundai Motor Company

Representerad i EU av:

Hyundai Motor Europe GmbH

Kaiserleipromenade 5

63067 Offenbach

Tyskland

| 39. | Hyundai Motor Europe GmbH |
| --- | --- |
| Kaiserleipromenade 5 |
| 63067 Offenbach |
| Tyskland |

39.

Hyundai Motor Europe GmbH

Kaiserleipromenade 5

63067 Offenbach

Tyskland

| 40. | Hyundai Motor Manufacturing Czech s.r.o. |
| --- | --- |
| Kaiserleipromenade 5 |
| 63067 Offenbach |
| Tyskland |

40.

Hyundai Motor Manufacturing Czech s.r.o.

Kaiserleipromenade 5

63067 Offenbach

Tyskland

| 41. | Hyundai Motor India Ltd
  Representerad i EU av:





  Hyundai Motor Europe GmbH |
| --- | --- |
| Kaiserleipromenade 5 |
| 63067 Offenbach |
| Tyskland |

41.

Hyundai Motor India Ltd

Representerad i EU av:

Hyundai Motor Europe GmbH

Kaiserleipromenade 5

63067 Offenbach

Tyskland

| 42. | Hyundai Assan Otomotiv Sanayi Ve Ticaret A.S.
  Representerad i EU av:





  Hyundai Motor Europe GmbH |
| --- | --- |
| Kaiserleipromenade 5 |
| 63067 Offenbach |
| Tyskland |

42.

Hyundai Assan Otomotiv Sanayi Ve Ticaret A.S.

Representerad i EU av:

Hyundai Motor Europe GmbH

Kaiserleipromenade 5

63067 Offenbach

Tyskland

| 43. | Isuzu Motors Limited
  Representerad i EU av:





  Isuzu Motors Europe NV |
| --- | --- |
| Bist 12 |
| B-2630 Aartselaar |
| Belgien |

43.

Isuzu Motors Limited

Representerad i EU av:

Isuzu Motors Europe NV

Bist 12

B-2630 Aartselaar

Belgien

| 44. | IVECO SpA |
| --- | --- |
| Via Puglia 35 |
| 10156 Torino |
| Italien |

44.

IVECO SpA

Via Puglia 35

10156 Torino

Italien

| 45. | Jaguar Land Rover Ltd |
| --- | --- |
| Abbey Road |
| Whitley |
| Coventry |
| CV3 4LF |
| Förenade kungariket |

45.

Jaguar Land Rover Ltd

Abbey Road

Whitley

Coventry

CV3 4LF

Förenade kungariket

| 46. | Jiangling Motor Holding Co Ltd
  Representerad i EU av:





  LWMC Europe BV |
| --- | --- |
| Berenbroek 3 |
| 5707 DB Helmond |
| Nederländerna |

46.

Jiangling Motor Holding Co Ltd

Representerad i EU av:

LWMC Europe BV

Berenbroek 3

5707 DB Helmond

Nederländerna

| 47. | KIA Motors Corporation
  Representerad i EU av:





  Kia Motors Europe GmbH |
| --- | --- |
| Theodor-Heuss-Allee 11 |
| 60486 Frankfurt am Main |
| Tyskland |

47.

KIA Motors Corporation

Representerad i EU av:

Kia Motors Europe GmbH

Theodor-Heuss-Allee 11

60486 Frankfurt am Main

Tyskland

| 48. | KIA Motors Slovakia s.r.o. |
| --- | --- |
| Kia Motors Europe GmbH |
| Theodor-Heuss-Allee 11 |
| 60486 Frankfurt am Main |
| Tyskland |

48.

KIA Motors Slovakia s.r.o.

Kia Motors Europe GmbH

Theodor-Heuss-Allee 11

60486 Frankfurt am Main

Tyskland

| 49. | Koenigsegg Automotive AB |
| --- | --- |
| Valhall Park |
| 262 74 Ängelholm |
| Sverige |

49.

Koenigsegg Automotive AB

Valhall Park

262 74 Ängelholm

Sverige

| 50. | KTM-Sportmotorcycle AG |
| --- | --- |
| Stallhofnerstrasse 3 |
| 5230 Mattighofen |
| Österrike |

50.

KTM-Sportmotorcycle AG

Stallhofnerstrasse 3

5230 Mattighofen

Österrike

| 51. | LADA Automobile GmbH |
| --- | --- |
| Erlengrund 7–11 |
| 21614 Buxtehude |
| Tyskland |

51.

LADA Automobile GmbH

Erlengrund 7–11

21614 Buxtehude

Tyskland

| 52. | LADA France S.A.S. |
| --- | --- |
| 13, Route Nationale 10 |
| 78310 Coignières |
| Frankrike |

52.

LADA France S.A.S.

13, Route Nationale 10

78310 Coignières

Frankrike

| 53. | Automobili Lamborghini SpA |
| --- | --- |
| via Modena 12 |
| 40019 Sant'Agata Bolognese (BO) |
| Italien |

53.

Automobili Lamborghini SpA

via Modena 12

40019 Sant'Agata Bolognese (BO)

Italien

| 54. | Litex Motors AD |
| --- | --- |
| 3 Lachezar Stanchev Str., 2nd floor, |
| 1706 Sofia |
| Bulgarien |

54.

Litex Motors AD

3 Lachezar Stanchev Str., 2nd floor,

1706 Sofia

Bulgarien

| 55. | Lotus Cars Ltd |
| --- | --- |
| Hethel |
| Norwich |
| Norfolk |
| NR14 8EZ |
| Förenade kungariket |

55.

Lotus Cars Ltd

Hethel

Norwich

Norfolk

NR14 8EZ

Förenade kungariket

| 56. | Magyar Suzuki Corporation Ltd |
| --- | --- |
| Juridiska avdelningen |
| Suzuki-Allee 7 |
| 64625 Bensheim |
| Tyskland |

56.

Magyar Suzuki Corporation Ltd

Juridiska avdelningen

Suzuki-Allee 7

64625 Bensheim

Tyskland

| 57. | Mahindra & Mahindra Ltd
  Representerad i EU av:





  Mahindra Europe S.r.l. |
| --- | --- |
| Via Cancelliera 35 |
| 00040 Ariccia (Rom) |
| Italien |

57.

Mahindra & Mahindra Ltd

Representerad i EU av:

Mahindra Europe S.r.l.

Via Cancelliera 35

00040 Ariccia (Rom)

Italien

| 58. | Maruti Suzuki India Ltd
  Representerad i EU av:





  Suzuki Deutschland GmbH |
| --- | --- |
| Juridiska avdelningen |
| Suzuki-Allee 7 |
| 64625 Bensheim |
| Tyskland |

58.

Maruti Suzuki India Ltd

Representerad i EU av:

Suzuki Deutschland GmbH

Juridiska avdelningen

Suzuki-Allee 7

64625 Bensheim

Tyskland

| 59. | Maserati SpA |
| --- | --- |
| Viale Ciro Menotti 322 |
| 41122 Modena |
| Italien |

59.

Maserati SpA

Viale Ciro Menotti 322

41122 Modena

Italien

| 60. | Mazda Motor Corporation
  Representerad i EU av:





  Mazda Motor Europe GmbH |
| --- | --- |
| European R&D Centre |
| Hiroshimastr 1 |
| 61440 Oberursel/Ts |
| Tyskland |

60.

Mazda Motor Corporation

Representerad i EU av:

Mazda Motor Europe GmbH

European R&D Centre

Hiroshimastr 1

61440 Oberursel/Ts

Tyskland

| 61. | McLaren Automotive Ltd |
| --- | --- |
| Chertsey Road |
| Woking |
| Surrey |
| GU21 4YH |
| Förenade kungariket |

61.

McLaren Automotive Ltd

Chertsey Road

Woking

Surrey

GU21 4YH

Förenade kungariket

| 62. | Mercedes-AMG GmbH |
| --- | --- |
| Mercedesstr 137/1 |
| Zimmer 229 HPC F 403 |
| 70327 Stuttgart |
| Tyskland |

62.

Mercedes-AMG GmbH

Mercedesstr 137/1

Zimmer 229 HPC F 403

70327 Stuttgart

Tyskland

| 63. | MG Motor UK Ltd |
| --- | --- |
| International HQ |
| Q Gate |
| Low Hill Lane |
| Birmingham |
| B31 2BQ |
| Förenade kungariket |

63.

MG Motor UK Ltd

International HQ

Q Gate

Low Hill Lane

Birmingham

B31 2BQ

Förenade kungariket

| 64. | Micro-Vett S.r.l |
| --- | --- |
| Via Lago Maggiore, 48 |
| 36077 Altavilla Vicentina (VI) |
| Italien |

64.

Micro-Vett S.r.l

Via Lago Maggiore, 48

36077 Altavilla Vicentina (VI)

Italien

| 65. | Mitsubishi Motors Corporation MMC
  Representerad i EU av:





  Mitsubishi Motors Europe B.V. MME |
| --- | --- |
| Mitsubishi Avenue 21 |
| 6121 SH Born |
| Nederländerna |

65.

Mitsubishi Motors Corporation MMC

Representerad i EU av:

Mitsubishi Motors Europe B.V. MME

Mitsubishi Avenue 21

6121 SH Born

Nederländerna

| 66. | Mitsubishi Motors Europe B.V. MME |
| --- | --- |
| Mitsubishi Avenue 21 |
| 6121 SH Born |
| Nederländerna |

66.

Mitsubishi Motors Europe B.V. MME

Mitsubishi Avenue 21

6121 SH Born

Nederländerna

| 67. | Mitsubishi Motors Thailand Co., Ltd MMTh
  Representerad i EU av:





  Mitsubishi Motors Europe B.V. MME |
| --- | --- |
| Mitsubishi Avenue 21 |
| 6121 SH Born |
| Nederländerna |

67.

Mitsubishi Motors Thailand Co., Ltd MMTh

Representerad i EU av:

Mitsubishi Motors Europe B.V. MME

Mitsubishi Avenue 21

6121 SH Born

Nederländerna

| 68. | Morgan Technologies Ltd |
| --- | --- |
| Pickersleigh Road |
| Malvern Link |
| Worcestershire |
| WR14 2LL |
| Förenade kungariket |

68.

Morgan Technologies Ltd

Pickersleigh Road

Malvern Link

Worcestershire

WR14 2LL

Förenade kungariket

| 69. | National Electric Vehicle Sweden AB |
| --- | --- |
| Saabvägen 5 |
| SE-461 38 Trollhättan |
| Sverige |

69.

National Electric Vehicle Sweden AB

Saabvägen 5

SE-461 38 Trollhättan

Sverige

| 70. | Nissan International SA
  Representerad i EU av:





  Renault Nissan Representation Office |
| --- | --- |
| Av des Arts 40 |
| 1040 Bryssel |
| Belgien |

70.

Nissan International SA

Representerad i EU av:

Renault Nissan Representation Office

Av des Arts 40

1040 Bryssel

Belgien

| 71. | Adam Opel AG |
| --- | --- |
| Bahnhofsplatz 1IPC 39-12 |
| 65423 Rüsselsheim |
| Tyskland |

71.

Adam Opel AG

Bahnhofsplatz 1IPC 39-12

65423 Rüsselsheim

Tyskland

| 72. | Pagani Automobili SpA |
| --- | --- |
| Via dell' Artigianato 5 |
| 41018 San Cesario sul Panaro (Modena) |
| Italien |

72.

Pagani Automobili SpA

Via dell' Artigianato 5

41018 San Cesario sul Panaro (Modena)

Italien

| 73. | PERODUA Manufacturing SDN BHD
  Representerad i EU av:





  Perodua UK Limited |
| --- | --- |
| Suite 7 Queensgate House |
| 18 Cookham Road |
| Maidenhead, |
| Berkshire |
| SL6 8BD |
| Förenade kungariket |

73.

PERODUA Manufacturing SDN BHD

Representerad i EU av:

Perodua UK Limited

Suite 7 Queensgate House

18 Cookham Road

Maidenhead,

Berkshire

SL6 8BD

Förenade kungariket

| 74. | PGO Automobiles |
| --- | --- |
| ZA de la pyramide |
| 30380 Saint Christol-les-Alès |
| Frankrike |

74.

PGO Automobiles

ZA de la pyramide

30380 Saint Christol-les-Alès

Frankrike

| 75. | Radical Motorsport Ltd |
| --- | --- |
| 24 Ivatt Way Business Park |
| Westwood |
| Peterborough |
| PE3 7PG |
| Förenade kungariket |

75.

Radical Motorsport Ltd

24 Ivatt Way Business Park

Westwood

Peterborough

PE3 7PG

Förenade kungariket

| 76. | Renault S.A.S. |
| --- | --- |
| Guyancourt |
| 1 avenue du Golf |
| 78288 Guyancourt Cedex |
| Frankrike |

76.

Renault S.A.S.

Guyancourt

1 avenue du Golf

78288 Guyancourt Cedex

Frankrike

| 77. | Renault Trucks |
| --- | --- |
| 99 Route de Lyon TER L10 0 01 |
| 69802 Saint-Priest Cedex |
| Frankrike |

77.

Renault Trucks

99 Route de Lyon TER L10 0 01

69802 Saint-Priest Cedex

Frankrike

| 78. | Rolls-Royce Motor Cars Ltd |
| --- | --- |
| Petuelring 130 |
| 80788 München |
| Tyskland |

78.

Rolls-Royce Motor Cars Ltd

Petuelring 130

80788 München

Tyskland

| 79. | Secma S.A.S. |
| --- | --- |
| Rue Denfert-Rochereau |
| 59580 Aniche |
| Frankrike |

79.

Secma S.A.S.

Rue Denfert-Rochereau

59580 Aniche

Frankrike

| 80. | SsangYong Motor Company
  Representerad i EU av:





  SsangYong Motor Europe Office |
| --- | --- |
| Herriotstrasse 1 |
| 60528 Frankfurt am Main |
| Tyskland |

80.

SsangYong Motor Company

Representerad i EU av:

SsangYong Motor Europe Office

Herriotstrasse 1

60528 Frankfurt am Main

Tyskland

| 81. | Suzuki Motor Corporation
  Representerad i EU av:





  Suzuki Deutschland GmbH |
| --- | --- |
| Juridiska avdelningen |
| Suzuki-Allee 7 |
| 64625 Bensheim |
| Tyskland |

81.

Suzuki Motor Corporation

Representerad i EU av:

Suzuki Deutschland GmbH

Juridiska avdelningen

Suzuki-Allee 7

64625 Bensheim

Tyskland

| 82. | Suzuki Motor Thailand Co. Ltd
  Representerad i EU av:





  Suzuki Deutschland GmbH |
| --- | --- |
| Juridiska avdelningen |
| Suzuki-Allee 7 |
| 64625 Bensheim |
| Tyskland |

82.

Suzuki Motor Thailand Co. Ltd

Representerad i EU av:

Suzuki Deutschland GmbH

Juridiska avdelningen

Suzuki-Allee 7

64625 Bensheim

Tyskland

| 83. | Tata Motors Ltd
  Representerad i EU av:





  Tata Motors European Technical Centre plc |
| --- | --- |
| International Automotive Research Centre |
| University of Warwick |
| Coventry |
| CV4 7AL |
| Förenade kungariket |

83.

Tata Motors Ltd

Representerad i EU av:

Tata Motors European Technical Centre plc

International Automotive Research Centre

University of Warwick

Coventry

CV4 7AL

Förenade kungariket

| 84. | Tazzari GL SpA |
| --- | --- |
| VIA Selice Provinciale 42/E |
| 40026 Imola |
| Bologna |
| Italien |

84.

Tazzari GL SpA

VIA Selice Provinciale 42/E

40026 Imola

Bologna

Italien

| 85. | Tesla Motors Ltd
  Representerad i EU av:





  Tesla Motors NL |
| --- | --- |
| 7–9 Atlasstraat |
| 5047 RG Tilburg |
| Nederländerna |

85.

Tesla Motors Ltd

Representerad i EU av:

Tesla Motors NL

7–9 Atlasstraat

5047 RG Tilburg

Nederländerna

| 86. | Toyota Motor Europe NV/SA |
| --- | --- |
| Avenue du Bourget 60 |
| 1140 Bryssel |
| Belgien |

86.

Toyota Motor Europe NV/SA

Avenue du Bourget 60

1140 Bryssel

Belgien

| 87. | Volvo Car Corporation |
| --- | --- |
| VAK-huset |
| Assar Gabrielssons väg |
| 405 31 Göteborg |
| Sverige |

87.

Volvo Car Corporation

VAK-huset

Assar Gabrielssons väg

405 31 Göteborg

Sverige

| 88. | Westfield Sports Cars |
| --- | --- |
| Unit 1 Gibbons Industrial Park |
| Dudley Road |
| Kingswinford |
| DY6 8XF |
| Förenade kungariket |

88.

Westfield Sports Cars

Unit 1 Gibbons Industrial Park

Dudley Road

Kingswinford

DY6 8XF

Förenade kungariket

| 89. | Wiesmann GmbH |
| --- | --- |
| An der Lehmkuhle 87 |
| 48249 Dülmen |
| Tyskland |

89.

Wiesmann GmbH

An der Lehmkuhle 87

48249 Dülmen

Tyskland

| 90. | Pool för: BMW Group |
| --- | --- |
| Petuelring 130 |
| 80788 München |
| Tyskland |

90.

Pool för: BMW Group

Petuelring 130

80788 München

Tyskland

| 91. | Pool för: Daimler AG |
| --- | --- |
| Mercedesstr 137/1 |
| Zimmer 229 |
| 70546 Stuttgart |
| Tyskland |

91.

Pool för: Daimler AG

Mercedesstr 137/1

Zimmer 229

70546 Stuttgart

Tyskland

| 92. | Pool för: FCA Italy SpA |
| --- | --- |
| Building 5 – Ground floor – Room A8N |
| C.so Settembrini, 40 |
| 10135 Torino |
| Italien |

92.

Pool för: FCA Italy SpA

Building 5 – Ground floor – Room A8N

C.so Settembrini, 40

10135 Torino

Italien

| 93. | Pool för: Ford-Werke GmbH |
| --- | --- |
| Niehl Plant, building Imbert 479 |
| Henry Ford Strasse 1 |
| 50725 Köln |
| Tyskland |

93.

Pool för: Ford-Werke GmbH

Niehl Plant, building Imbert 479

Henry Ford Strasse 1

50725 Köln

Tyskland

| 94. | Pool för: General Motors |
| --- | --- |
| Bahnhofsplatz 1 IPC 39-12 |
| 65423 Rüsselsheim |
| Tyskland |

94.

Pool för: General Motors

Bahnhofsplatz 1 IPC 39-12

65423 Rüsselsheim

Tyskland

| 95. | Pool för: Honda Motor Europe Ltd |
| --- | --- |
| 470 London Road Slough |
| Berkshire |
| SL3 8QY |
| Förenade kungariket |

95.

Pool för: Honda Motor Europe Ltd

470 London Road Slough

Berkshire

SL3 8QY

Förenade kungariket

| 96. | Pool för: Hyundai |
| --- | --- |
| Hyundai Motor Europe GmbH |
| Kaiserleipromenade 5 |
| 63067 Offenbach |
| Tyskland |

96.

Pool för: Hyundai

Hyundai Motor Europe GmbH

Kaiserleipromenade 5

63067 Offenbach

Tyskland

| 97. | Pool för: Kia |
| --- | --- |
| Theodor-Heuss-Allee 11 |
| 60486 Frankfurt am Main |
| Tyskland |

97.

Pool för: Kia

Theodor-Heuss-Allee 11

60486 Frankfurt am Main

Tyskland

| 98. | Pool för: Mitsubishi Motors |
| --- | --- |
| Mitsubishi Avenue 21 |
| 6121 SH Born |
| Nederländerna |

98.

Pool för: Mitsubishi Motors

Mitsubishi Avenue 21

6121 SH Born

Nederländerna

| 99. | Pool Renault |
| --- | --- |
| 1 Avenue du Golf |
| 78288 |
| Guyancourt Cedex |
| Frankrike |

99.

Pool Renault

1 Avenue du Golf

78288

Guyancourt Cedex

Frankrike

| 100. | Suzuki Pool |
| --- | --- |
| Suzuki-Allee 7 |
| 64625 Bensheim |
| Tyskland |

100.

Suzuki Pool

Suzuki-Allee 7

64625 Bensheim

Tyskland

| 101. | Pool för: Tata Motors Ltd, Jaguar Cars Ltd, Land Rover |
| --- | --- |
| Abbey Road |
| Whitley |
| Coventry |
| CV3 4LF |
| Förenade kungariket |

101.

Pool för: Tata Motors Ltd, Jaguar Cars Ltd, Land Rover

Abbey Road

Whitley

Coventry

CV3 4LF

Förenade kungariket

| 102. | Pool för: Toyota-Daihatsu Group |
| --- | --- |
| Avenue du Bourget 60 |
| 1140 Bryssel |
| Belgien |

102.

Pool för: Toyota-Daihatsu Group

Avenue du Bourget 60

1140 Bryssel

Belgien

Utfärdat i Bryssel den 16 december 2016.

På kommissionens vägnar

Miguel ARIAS CAÑETE

Ledamot av kommissionen

---

(1)  
  EUT L 140, 5.6.2009, s. 1.

1

---

BILAGA

Tabell 1

Värden som hänför sig till tillverkarnas resultat, bekräftade eller ändrade i enlighet med artikel 8.5 andra stycket i förordning (EG) nr 443/2009

| A | B | C | D | E | F | G | H | I |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Tillverkarens namn | Pooler och undantag | Antal registreringar | Genomsnittliga specifika koldioxidutsläpp (100 %) | Specifikt utsläppsmål | Avstånd till mål | Justerat avstånd till mål | Genomsnittlig vikt | Genomsnittliga koldioxidutsläpp (100 %) |
| ALFA ROMEO SpA | P3 | 18 961 | 116,269 | 128,395 | – 12,126 | – 12,127 | 1 336,89 | 116,269 |
| ALPINA BURKARD BOVENSIEPEN GMBH E CO KG | DMD | 690 | 172,174 | | | | 1 873,54 | 172,174 |
| ASTON MARTIN LAGONDA LTD | D | 1 449 | 312,204 | 310,000 | 2,204 | 2,178 | 1 833,65 | 312,241 |
| AUTOMOBILES CITROEN | | 618 570 | 105,713 | 124,141 | – 18,428 | – 18,428 | 1 243,79 | 105,768 |
| AUTOMOBILES PEUGEOT | | 857 421 | 103,659 | 124,904 | – 21,245 | – 21,245 | 1 260,49 | 103,712 |
| AVTOVAZ JSC | P10 | 905 | 202,287 | 124,300 | 77,987 | 77,987 | 1 247,28 | 202,287 |
| BENTLEY MOTORS LTD | D | 2 251 | 290,891 | 298,000 | – 7,109 | – 7,156 | 2 491,43 | 290,891 |
| BLUECAR SAS | | 934 | 0,000 | 127,529 | – 127,529 | – 127,529 | 1 317,92 | 0,000 |
| BLUECAR ITALY SRL | | 258 | 0,000 | 124,882 | – 124,882 | – 124,882 | 1 260,00 | 0,000 |
| BAYERISCHE MOTOREN WERKE AG | P1 | 886 972 | 124,883 | 138,988 | – 14,105 | – 14,196 | 1 568,67 | 125,554 |
| BMW M GMBH | P1 | 11 335 | 197,640 | 148,016 | 49,624 | 48,975 | 1 766,23 | 197,642 |
| BYD AUTO INDUSTRY COMPANY LIMITED | | 9 | 0,000 | 179,493 | – 179,493 | – 179,493 | 2 455,00 | 0,000 |
| CATERHAM CARS LIMITED | DMD | 103 | 149,282 | | | | 626,17 | 149,282 |
| CHEVROLET ITALIA SpA | P5 | 3 | 131,667 | 130,731 | 0,936 | 0,936 | 1 388,00 | 131,667 |
| FCA US LLC | P3 | 99 453 | 158,760 | 148,516 | 10,244 | 10,131 | 1 777,17 | 158,768 |
| CNG– TECHNIK GMBH | P4 | 18 375 | 115,794 | 122,176 | – 6,382 | – 6,413 | 1 200,80 | 115,892 |
| AUTOMOBILE DACIA SA | P10 | 378 487 | 122,694 | 122,337 | 0,357 | 0,357 | 1 204,33 | 122,694 |
| DAIMLER AG | P2 | 800 292 | 124,079 | 138,620 | – 14,541 | – 14,795 | 1 560,62 | 124,623 |
| DFSK MOTOR CO LTD | DMD | 3 | 184,000 | | | | 1 251,33 | 184,000 |
| DONKERVOORT AUTOMOBIELEN BV | DMD | 5 | 178,000 | | | | 865,00 | 178,000 |
| DR MOTOR COMPANY SRL | DMD | 435 | 145,848 | | | | 1 187,63 | 145,848 |
| FERRARI SpA | D | 2 250 | 299,448 | 295,000 | 4,448 | 4,448 | 1 696,77 | 299,448 |
| FCA ITALY SpA | P3 | 703 652 | 116,300 | 120,249 | – 3,949 | – 3,953 | 1 158,63 | 116,300 |
| FORD MOTOR COMPANY | P4 | 3 521 | 252,307 | 146,403 | 105,904 | 105,790 | 1 730,93 | 252,307 |
| FORD–WERKE GMBH | P4 | 993 376 | 117,701 | 128,204 | – 10,503 | – 10,508 | 1 332,69 | 117,701 |
| FUJI HEAVY INDUSTRIES LTD | ND | 29 538 | 159,924 | 164,616 | – 4,692 | – 4,692 | 1 622,52 | 159,924 |
| GENERAL MOTORS COMPANY | P5 | 1 383 | 281,883 | 154,339 | 127,544 | 127,544 | 1 904,58 | 282,343 |
| GM KOREA COMPANY | P5 | 1 391 | 126,398 | 125,077 | 1,321 | 1,321 | 1 264,27 | 126,398 |
| GREAT WALL MOTOR COMPANY LIMITED | DMD | 62 | 184,113 | | | | 1 745,19 | 184,113 |
| HONDA AUTOMOBILE CHINA CO LTD | P6 | 380 | 124,718 | 119,495 | 5,223 | 5,223 | 1 142,13 | 124,718 |
| HONDA MOTOR CO LTD | P6 | 19 845 | 119,878 | 125,749 | – 5,871 | – 5,871 | 1 278,98 | 119,878 |
| HONDA TURKIYE AS | P6 | 691 | 155,174 | 126,494 | 28,680 | 28,680 | 1 295,28 | 155,174 |
| HONDA OF THE UK MANUFACTURING LTD | P6 | 104 589 | 133,387 | 133,699 | – 0,312 | – 0,312 | 1 452,94 | 133,387 |
| HYUNDAI MOTOR COMPANY | P7 | 64 425 | 134,125 | 136,218 | – 2,093 | – 2,093 | 1 508,07 | 134,232 |
| HYUNDAI ASSAN OTOMOTIV SANAYI VE TICARET AS | P7 | 155 198 | 113,524 | 116,604 | – 3,080 | – 3,080 | 1 078,87 | 113,524 |
| HYUNDAI MOTOR MANUFACTURING CZECH SRO | P7 | 236 926 | 134,525 | 133,738 | 0,787 | 0,787 | 1 453,80 | 134,525 |
| HYUNDAI MOTOR EUROPE GMBH | P7 | 5 | 97,800 | 118,529 | – 20,729 | – 20,729 | 1 121,00 | 97,800 |
| HYUNDAI MOTOR INDIA LTD | P7 | 1 156 | 114,454 | 117,769 | – 3,315 | – 3,315 | 1 104,37 | 114,454 |
| ISUZU MOTORS LTD | DMD | 13 | 209,462 | | | | 2 054,08 | 209,462 |
| JAGUAR LAND ROVER LIMITED | P12/ND | 172 731 | 164,029 | 178,025 | – 13,996 | – 13,996 | 1 996,54 | 164,029 |
| JIANGLING MOTOR HOLDING CO LTD | DMD | 1 | 137,000 | | | | 1 355,00 | 137,000 |
| KIA MOTORS CORPORATION | P8 | 228 169 | 120,295 | 127,138 | – 6,843 | – 6,843 | 1 309,37 | 121,589 |
| KIA MOTORS SLOVAKIA SRO | P8 | 151 870 | 137,690 | 133,038 | 4,652 | 4,652 | 1 438,48 | 137,690 |
| KOENIGSEGG AUTOMOTIVE AB | DMD | 2 | 370,500 | | | | 1 397,50 | 370,500 |
| KTM–SPORTMOTORCYCLE AG | DMD | 33 | 191,788 | | | | 904,55 | 191,788 |
| LADA AUTOMOBILE GMBH | DMD | 900 | 216,190 | | | | 1 285,00 | 216,190 |
| LADA FRANCE SAS | P10 | 1 | 179,000 | 129,452 | 49,548 | 49,548 | 1 360,00 | 179,000 |
| AUTOMOBILI LAMBORGHINI SpA | D | 693 | 317,201 | 325,000 | – 7,799 | – 7,920 | 1 663,87 | 317,201 |
| LITEX MOTORS AD | DMD | 25 | 180,120 | | | | 1 724,60 | 180,120 |
| LOTUS CARS LIMITED | DMD | 694 | 203,032 | | | | 1 187,26 | 203,032 |
| MAGYAR SUZUKI CORPORATION LTD | P11/ND | 125 532 | 120,485 | 123,114 | – 2,629 | – 2,630 | 1 160,99 | 120,485 |
| MAHINDRA & MAHINDRA LTD | DMD | 410 | 177,888 | | | | 1 896,87 | 177,888 |
| MARUTI SUZUKI INDIA LTD | P11/ND | 5 278 | 97,890 | 123,114 | – 25,224 | – 25,224 | 931,84 | 97,890 |
| MASERATI SpA | D | 5 336 | 195,311 | 255,000 | – 59,689 | – 59,689 | 1 973,32 | 195,311 |
| MAZDA MOTOR CORPORATION | ND | 194 752 | 126,779 | 129,426 | – 2,647 | – 2,647 | 1 362,10 | 126,779 |
| MCLAREN AUTOMOTIVE LIMITED | D | 325 | 267,446 | 275,000 | – 7,554 | – 7,554 | 1 526,25 | 267,446 |
| MERCEDES– AMG GMBH | P2 | 3 832 | 208,663 | 144,858 | 63,805 | 63,712 | 1 697,11 | 208,685 |
| MG MOTOR UK LIMITED | D | 3 114 | 133,934 | 146,000 | – 12,066 | – 12,066 | 1 309,64 | 133,934 |
| MICRO– VETT SRL | | 1 | 0,000 | 128,263 | – 128,263 | – 128,263 | 1 334,00 | 0,000 |
| MITSUBISHI MOTORS CORPORATION MMC | P9 | 95 403 | 104,631 | 142,028 | – 37,397 | – 37,402 | 1 635,19 | 113,834 |
| MITSUBISHI MOTORS EUROPE BV MME | P9 | 1 | 125,000 | 113,457 | 11,543 | 11,543 | 1 010,00 | 125,000 |
| MITSUBISHI MOTORS THAILAND CO LTD MMTH | P9 | 27 831 | 96,744 | 109,703 | – 12,959 | – 12,974 | 927,87 | 96,804 |
| MORGAN TECHNOLOGIES LTD | DMD | 427 | 193,948 | | | | 1 086,30 | 193,948 |
| NATIONAL ELECTRIC VEHICLE SWEDEN | DMD | 129 | 200,000 | | | | 1 614,00 | 200,000 |
| NISSAN INTERNATIONAL SA | | 548 682 | 113,778 | 129,730 | – 15,952 | – 15,952 | 1 366,10 | 115,106 |
| ADAM OPEL AG | P5 | 915 120 | 126,775 | 130,695 | – 3,920 | – 3,920 | 1 387,20 | 126,785 |
| PAGANI AUTOMOBILI SpA | DMD | 1 | 349,000 | | | | 1 487,00 | 349,000 |
| PERODUA MANUFACTURING SDN BHD | DMD | 2 | 137,000 | | | | 1 010,00 | 137,000 |
| PGO AUTOMOBILES | DMD | 19 | 174,158 | | | | 1 007,16 | 174,158 |
| RADICAL MOTOSPORT LTD | DMD | 4 | 314,500 | | | | 1 073,50 | 314,500 |
| RENAULT SAS | P10 | 984 980 | 105,304 | 125,023 | – 19,719 | – 19,719 | 1 263,09 | 106,191 |
| RENAULT TRUCKS | DMD | 22 | 183,000 | | | | 2 209,68 | 183,000 |
| ROLLS-ROYCE MOTOR CARS LTD | P1 | 553 | 331,461 | 181,335 | 150,126 | 150,076 | 2 495,30 | 331,461 |
| SECMA SAS | DMD | 35 | 132,600 | | | | 658,00 | 132,600 |
| SSANGYONG MOTOR COMPANY | D | 13 225 | 165,625 | 180,000 | – 14,375 | – 14,375 | 1 704,98 | 165,625 |
| SUZUKI MOTOR CORPORATION | P11/ND | 12 654 | 164,370 | 123,114 | 41,256 | 41,256 | 1 161,70 | 164,370 |
| SUZUKI MOTOR THAILAND CO LTD | P11/ND | 25 442 | 96,326 | 123,114 | – 26,788 | – 26,788 | 882,30 | 96,326 |
| TATA MOTORS LIMITED | P12/ND | 315 | 185,238 | 178,025 | 7,213 | 7,213 | 2 068,79 | 185,238 |
| TAZZARI GL SpA | | 2 | 0,000 | 99,838 | – 99,838 | – 99,838 | 712,00 | 0,000 |
| TESLA MOTORS LTD | | 9 284 | 0,000 | 167,440 | – 167,440 | – 167,440 | 2 191,26 | 0,000 |
| TOYOTA MOTOR EUROPE NV SA | P13 | 585 317 | 108,264 | 127,386 | – 19,122 | – 19,257 | 1 314,81 | 108,309 |
| VOLVO CAR CORPORATION | | 266 318 | 120,670 | 145,148 | – 24,478 | – 24,478 | 1 703,46 | 121,828 |
| WESTFIELD SPORTS CARS | DMD | 2 | 177,500 | | | | 715,00 | 177,500 |
| WIESMANN GMBH | DMD | 5 | 281,800 | | | | 1 423,00 | 281,800 |

A

B

C

D

E

F

G

H

I

Tillverkarens namn

Pooler och undantag

Antal registreringar

Genomsnittliga specifika koldioxidutsläpp (100 %)

Specifikt utsläppsmål

Avstånd till mål

Justerat avstånd till mål

Genomsnittlig vikt

Genomsnittliga koldioxidutsläpp (100 %)

ALFA ROMEO SpA

P3

18 961

116,269

128,395

– 12,126

– 12,127

1 336,89

116,269

ALPINA BURKARD BOVENSIEPEN GMBH E CO KG

DMD

690

172,174

1 873,54

172,174

ASTON MARTIN LAGONDA LTD

D

1 449

312,204

310,000

2,204

2,178

1 833,65

312,241

AUTOMOBILES CITROEN

618 570

105,713

124,141

– 18,428

– 18,428

1 243,79

105,768

AUTOMOBILES PEUGEOT

857 421

103,659

124,904

– 21,245

– 21,245

1 260,49

103,712

AVTOVAZ JSC

P10

905

202,287

124,300

77,987

77,987

1 247,28

202,287

BENTLEY MOTORS LTD

D

2 251

290,891

298,000

– 7,109

– 7,156

2 491,43

290,891

BLUECAR SAS

934

0,000

127,529

– 127,529

– 127,529

1 317,92

0,000

BLUECAR ITALY SRL

258

0,000

124,882

– 124,882

– 124,882

1 260,00

0,000

BAYERISCHE MOTOREN WERKE AG

P1

886 972

124,883

138,988

– 14,105

– 14,196

1 568,67

125,554

BMW M GMBH

P1

11 335

197,640

148,016

49,624

48,975

1 766,23

197,642

BYD AUTO INDUSTRY COMPANY LIMITED

9

0,000

179,493

– 179,493

– 179,493

2 455,00

0,000

CATERHAM CARS LIMITED

DMD

103

149,282

626,17

149,282

CHEVROLET ITALIA SpA

P5

3

131,667

130,731

0,936

0,936

1 388,00

131,667

FCA US LLC

P3

99 453

158,760

148,516

10,244

10,131

1 777,17

158,768

CNG– TECHNIK GMBH

P4

18 375

115,794

122,176

– 6,382

– 6,413

1 200,80

115,892

AUTOMOBILE DACIA SA

P10

378 487

122,694

122,337

0,357

0,357

1 204,33

122,694

DAIMLER AG

P2

800 292

124,079

138,620

– 14,541

– 14,795

1 560,62

124,623

DFSK MOTOR CO LTD

DMD

3

184,000

1 251,33

184,000

DONKERVOORT AUTOMOBIELEN BV

DMD

5

178,000

865,00

178,000

DR MOTOR COMPANY SRL

DMD

435

145,848

1 187,63

145,848

FERRARI SpA

D

2 250

299,448

295,000

4,448

4,448

1 696,77

299,448

FCA ITALY SpA

P3

703 652

116,300

120,249

– 3,949

– 3,953

1 158,63

116,300

FORD MOTOR COMPANY

P4

3 521

252,307

146,403

105,904

105,790

1 730,93

252,307

FORD–WERKE GMBH

P4

993 376

117,701

128,204

– 10,503

– 10,508

1 332,69

117,701

FUJI HEAVY INDUSTRIES LTD

ND

29 538

159,924

164,616

– 4,692

– 4,692

1 622,52

159,924

GENERAL MOTORS COMPANY

P5

1 383

281,883

154,339

127,544

127,544

1 904,58

282,343

GM KOREA COMPANY

P5

1 391

126,398

125,077

1,321

1,321

1 264,27

126,398

GREAT WALL MOTOR COMPANY LIMITED

DMD

62

184,113

1 745,19

184,113

HONDA AUTOMOBILE CHINA CO LTD

P6

380

124,718

119,495

5,223

5,223

1 142,13

124,718

HONDA MOTOR CO LTD

P6

19 845

119,878

125,749

– 5,871

– 5,871

1 278,98

119,878

HONDA TURKIYE AS

P6

691

155,174

126,494

28,680

28,680

1 295,28

155,174

HONDA OF THE UK MANUFACTURING LTD

P6

104 589

133,387

133,699

– 0,312

– 0,312

1 452,94

133,387

HYUNDAI MOTOR COMPANY

P7

64 425

134,125

136,218

– 2,093

– 2,093

1 508,07

134,232

HYUNDAI ASSAN OTOMOTIV SANAYI VE TICARET AS

P7

155 198

113,524

116,604

– 3,080

– 3,080

1 078,87

113,524

HYUNDAI MOTOR MANUFACTURING CZECH SRO

P7

236 926

134,525

133,738

0,787

0,787

1 453,80

134,525

HYUNDAI MOTOR EUROPE GMBH

P7

5

97,800

118,529

– 20,729

– 20,729

1 121,00

97,800

HYUNDAI MOTOR INDIA LTD

P7

1 156

114,454

117,769

– 3,315

– 3,315

1 104,37

114,454

ISUZU MOTORS LTD

DMD

13

209,462

2 054,08

209,462

JAGUAR LAND ROVER LIMITED

P12/ND

172 731

164,029

178,025

– 13,996

– 13,996

1 996,54

164,029

JIANGLING MOTOR HOLDING CO LTD

DMD

1

137,000

1 355,00

137,000

KIA MOTORS CORPORATION

P8

228 169

120,295

127,138

– 6,843

– 6,843

1 309,37

121,589

KIA MOTORS SLOVAKIA SRO

P8

151 870

137,690

133,038

4,652

4,652

1 438,48

137,690

KOENIGSEGG AUTOMOTIVE AB

DMD

2

370,500

1 397,50

370,500

KTM–SPORTMOTORCYCLE AG

DMD

33

191,788

904,55

191,788

LADA AUTOMOBILE GMBH

DMD

900

216,190

1 285,00

216,190

LADA FRANCE SAS

P10

1

179,000

129,452

49,548

49,548

1 360,00

179,000

AUTOMOBILI LAMBORGHINI SpA

D

693

317,201

325,000

– 7,799

– 7,920

1 663,87

317,201

LITEX MOTORS AD

DMD

25

180,120

1 724,60

180,120

LOTUS CARS LIMITED

DMD

694

203,032

1 187,26

203,032

MAGYAR SUZUKI CORPORATION LTD

P11/ND

125 532

120,485

123,114

– 2,629

– 2,630

1 160,99

120,485

MAHINDRA & MAHINDRA LTD

DMD

410

177,888

1 896,87

177,888

MARUTI SUZUKI INDIA LTD

P11/ND

5 278

97,890

123,114

– 25,224

– 25,224

931,84

97,890

MASERATI SpA

D

5 336

195,311

255,000

– 59,689

– 59,689

1 973,32

195,311

MAZDA MOTOR CORPORATION

ND

194 752

126,779

129,426

– 2,647

– 2,647

1 362,10

126,779

MCLAREN AUTOMOTIVE LIMITED

D

325

267,446

275,000

– 7,554

– 7,554

1 526,25

267,446

MERCEDES– AMG GMBH

P2

3 832

208,663

144,858

63,805

63,712

1 697,11

208,685

MG MOTOR UK LIMITED

D

3 114

133,934

146,000

– 12,066

– 12,066

1 309,64

133,934

MICRO– VETT SRL

1

0,000

128,263

– 128,263

– 128,263

1 334,00

0,000

MITSUBISHI MOTORS CORPORATION MMC

P9

95 403

104,631

142,028

– 37,397

– 37,402

1 635,19

113,834

MITSUBISHI MOTORS EUROPE BV MME

P9

1

125,000

113,457

11,543

11,543

1 010,00

125,000

MITSUBISHI MOTORS THAILAND CO LTD MMTH

P9

27 831

96,744

109,703

– 12,959

– 12,974

927,87

96,804

MORGAN TECHNOLOGIES LTD

DMD

427

193,948

1 086,30

193,948

NATIONAL ELECTRIC VEHICLE SWEDEN

DMD

129

200,000

1 614,00

200,000

NISSAN INTERNATIONAL SA

548 682

113,778

129,730

– 15,952

– 15,952

1 366,10

115,106

ADAM OPEL AG

P5

915 120

126,775

130,695

– 3,920

– 3,920

1 387,20

126,785

PAGANI AUTOMOBILI SpA

DMD

1

349,000

1 487,00

349,000

PERODUA MANUFACTURING SDN BHD

DMD

2

137,000

1 010,00

137,000

PGO AUTOMOBILES

DMD

19

174,158

1 007,16

174,158

RADICAL MOTOSPORT LTD

DMD

4

314,500

1 073,50

314,500

RENAULT SAS

P10

984 980

105,304

125,023

– 19,719

– 19,719

1 263,09

106,191

RENAULT TRUCKS

DMD

22

183,000

2 209,68

183,000

ROLLS-ROYCE MOTOR CARS LTD

P1

553

331,461

181,335

150,126

150,076

2 495,30

331,461

SECMA SAS

DMD

35

132,600

658,00

132,600

SSANGYONG MOTOR COMPANY

D

13 225

165,625

180,000

– 14,375

– 14,375

1 704,98

165,625

SUZUKI MOTOR CORPORATION

P11/ND

12 654

164,370

123,114

41,256

41,256

1 161,70

164,370

SUZUKI MOTOR THAILAND CO LTD

P11/ND

25 442

96,326

123,114

– 26,788

– 26,788

882,30

96,326

TATA MOTORS LIMITED

P12/ND

315

185,238

178,025

7,213

7,213

2 068,79

185,238

TAZZARI GL SpA

2

0,000

99,838

– 99,838

– 99,838

712,00

0,000

TESLA MOTORS LTD

9 284

0,000

167,440

– 167,440

– 167,440

2 191,26

0,000

TOYOTA MOTOR EUROPE NV SA

P13

585 317

108,264

127,386

– 19,122

– 19,257

1 314,81

108,309

VOLVO CAR CORPORATION

266 318

120,670

145,148

– 24,478

– 24,478

1 703,46

121,828

WESTFIELD SPORTS CARS

DMD

2

177,500

715,00

177,500

WIESMANN GMBH

DMD

5

281,800

1 423,00

281,800

Tabell 2

Värden som hänför sig till poolers resultat, bekräftade eller ändrade i enlighet med artikel 8.5 andra stycket i förordning (EG) nr 443/2009

| A | B | C | D | E | F | G | H | I |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Poolens namn | Pool | Antal registreringar | Genomsnittliga specifika koldioxidutsläpp (100 %) | Specifikt utsläppsmål | Avstånd till mål | Justerat avstånd till mål | Genomsnittlig vikt | Genomsnittliga koldioxidutsläpp (100 %) |
| BMW GROUP | P1 | 898 860 | 125,921 | 139,128 | -13,207 | -13,368 | 1 571,73 | 126,589 |
| DAIMLER AG | P2 | 804 124 | 124,48 | 138,650 | -14,170 | -14,424 | 1 561,27 | 125,023 |
| FCA ITALY SpA | P3 | 822 066 | 121,436 | 123,857 | -2,421 | -2,439 | 1 237,57 | 121,437 |
| FORD-WERKE GMBH | P4 | 1 015 279 | 118,133 | 128,158 | -10,025 | -10,034 | 1 331,69 | 118,135 |
| GENERAL MOTORS | P5 | 917 897 | 127,008 | 130,722 | -3,714 | -3,714 | 1 387,8 | 127,018 |
| HONDA MOTOR EUROPE LTD | P6 | 125 505 | 131,344 | 132,359 | -1,015 | -1,015 | 1 423,63 | 131,344 |
| HYUNDAI | P7 | 457 710 | 127,297 | 128,237 | -0,940 | -0,940 | 1 333,42 | 127,312 |
| KIA | P8 | 380 039 | 127,201 | 129,496 | -2,295 | -2,295 | 1 360,97 | 128,023 |
| MITSUBISHI MOTORS | P9 | 123 235 | 103,033 | 134,727 | -31,694 | -31,701 | 1 475,44 | 109,988 |
| RENAULT | P10 | 1 364 373 | 110,163 | 124,277 | -14,114 | -14,114 | 1 246,78 | 110,833 |
| SUZUKI POOL | P11/ND | 168 906 | 119,428 | 129,426 | -9,998 | -9,999 | 1 111,9 | 119,428 |
| TATA MOTORS LTD, JAGUAR CARS LTD, LAND ROVER | P12/ND | 173 046 | 164,067 | 178,025 | -13,958 | -13,958 | 1 996,67 | 164,067 |
| TOYOTA-DAHAITSU GROUP | P13 | 585 317 | 108,264 | 127,386 | -19,122 | -19,257 | 1 314,81 | 108,309 |

A

B

C

D

E

F

G

H

I

Poolens namn

Pool

Antal registreringar

Genomsnittliga specifika koldioxidutsläpp (100 %)

Specifikt utsläppsmål

Avstånd till mål

Justerat avstånd till mål

Genomsnittlig vikt

Genomsnittliga koldioxidutsläpp (100 %)

BMW GROUP

P1

898 860

125,921

139,128

-13,207

-13,368

1 571,73

126,589

DAIMLER AG

P2

804 124

124,48

138,650

-14,170

-14,424

1 561,27

125,023

FCA ITALY SpA

P3

822 066

121,436

123,857

-2,421

-2,439

1 237,57

121,437

FORD-WERKE GMBH

P4

1 015 279

118,133

128,158

-10,025

-10,034

1 331,69

118,135

GENERAL MOTORS

P5

917 897

127,008

130,722

-3,714

-3,714

1 387,8

127,018

HONDA MOTOR EUROPE LTD

P6

125 505

131,344

132,359

-1,015

-1,015

1 423,63

131,344

HYUNDAI

P7

457 710

127,297

128,237

-0,940

-0,940

1 333,42

127,312

KIA

P8

380 039

127,201

129,496

-2,295

-2,295

1 360,97

128,023

MITSUBISHI MOTORS

P9

123 235

103,033

134,727

-31,694

-31,701

1 475,44

109,988

RENAULT

P10

1 364 373

110,163

124,277

-14,114

-14,114

1 246,78

110,833

SUZUKI POOL

P11/ND

168 906

119,428

129,426

-9,998

-9,999

1 111,9

119,428

TATA MOTORS LTD, JAGUAR CARS LTD, LAND ROVER

P12/ND

173 046

164,067

178,025

-13,958

-13,958

1 996,67

164,067

TOYOTA-DAHAITSU GROUP

P13

585 317

108,264

127,386

-19,122

-19,257

1 314,81

108,309

Förklaringar till tabellerna 1 och 2:

Kolumn A:

Tabell 1: Tillverkarens namn: det namn på tillverkaren som anmälts till kommissionen av den berörda tillverkaren eller, när sådan anmälan inte gjorts, det namn som registrerats av medlemsstatens registreringsmyndighet.

Tabell 2: Poolens namn: det namn på poolen som uppgivits av poolansvarig.

Kolumn B:

D innebär att ett undantag som hänför sig till en småskalig tillverkare har beviljats i enlighet med artikel 11.3 i förordning (EG) nr 443/2009 med verkan från och med kalenderåret 2015.

ND innebär att ett undantag som hänför sig till en nischtillverkare har beviljats i enlighet med artikel 11.4 i förordning (EG) nr 443/2009 med verkan från och med kalenderåret 2015.

DMD innebär att undantag för tillverkare av mindre betydelse i enlighet med artikel 2.4 i förordning (EG) nr 443/2009 gäller, dvs. att en tillverkare som tillsammans med alla sina anslutna företag ansvarade för färre än 1 000 registreringar av nya fordon under 2015 inte behöver uppfylla något specifikt utsläppsmål.

P innebär att tillverkaren är medlem i en pool (som anges i tabell 2) som har bildats i enlighet med artikel 7 i förordning (EG) nr 443/2009 och poolningsavtalet är giltigt för kalenderåret 2015.

Kolumn C:

Antal registreringar: det totala antal nya bilar som registrerats av medlemsstaterna under ett kalenderår, med undantag av registreringar där uppgifter om vikt- och/eller koldioxidutsläppsvärden saknas samt registreringar där uppgifter inte erkänns av tillverkaren. Antalet registreringar som rapporterats av medlemsstaterna kan inte ändras på andra grunder.

Kolumn D:

Genomsnittliga specifika koldioxidutsläpp (100 %): genomsnittliga specifika koldioxidutsläpp som har beräknats på grundval av 100 % av de fordon som tillskrivs en tillverkare. I tillämpliga fall beaktar de genomsnittliga specifika koldioxidutsläppen de fel som anmälts till kommissionen av den berörda tillverkaren. De uppgifter som använts för beräkningen omfattar uppgifter innehållande ett giltigt värde för vikt och koldioxidutsläpp. De genomsnittliga specifika koldioxidutsläppen inkluderar utsläppsminskningar till följd av bestämmelserna om superkrediter i artikel 5 i förordning (EG) nr 443/2009, om användning av E85 i artikel 6 i samma förordning eller om miljöinnovationer i artikel 12 i samma förordning.

Kolumn E:

Specifikt utsläppsmål: utsläppsmål beräknat utifrån den genomsnittliga vikten för alla fordon som tillskrivs en tillverkare efter tillämpning av den formel som anges i bilaga I till förordning (EG) nr 443/2009.

Kolumn F:

Avstånd till mål: skillnaden mellan genomsnittliga specifika koldioxidutsläpp enligt kolumn D och specifikt utsläppsmål enligt kolumn E. När värdet i kolumn F är positivt överstiger de genomsnittliga specifika utsläppen det specifika utsläppsmålet.

Kolumn G:

Justerat avstånd till mål: när värdena i denna kolumn skiljer sig från värdena i kolumn F har värdena i den kolumnen justerats för att ta hänsyn till en felmarginal. Felmarginalen är endast tillämplig om tillverkaren har meddelat kommissionen uppgifter med felkod B enligt artikel 9.3 i förordning (EU) nr 1014/2010 (1). Felmarginalen beräknas enligt följande formel:

Fel = absolutvärdet för [(AC1 – TG1) – (AC2 – TG2)]

AC1= genomsnittliga specifika koldioxidutsläpp inklusive oidentifierbara fordon (enligt vad som anges i kolumn D)

TG1= specifikt utsläppsmål inklusive oidentifierbara fordon (enligt vad som anges i kolumn E)

AC2= genomsnittliga specifika koldioxidutsläpp exklusive oidentifierbara fordon

TG2= specifikt utsläppsmål exklusive oidentifierbara fordon

Kolumn I:

Genomsnittliga koldioxidutsläpp (100 %): genomsnittliga specifika koldioxidutsläpp som har beräknats på grundval av 100 % av de fordon som tillskrivs en tillverkare. I tillämpliga fall beaktar de genomsnittliga specifika koldioxidutsläppen de fel som anmälts till kommissionen av den berörda tillverkaren. De uppgifter som använts för beräkningen omfattar uppgifter innehållande ett giltigt värde för vikt och koldioxidutsläpp men exkluderar utsläppsminskningar till följd av bestämmelserna om superkrediter i artikel 5 i förordning (EG) nr 443/2009, om användning av E85 i artikel 6 i samma förordning eller om miljöinnovationer i artikel 12 i samma förordning.

---

(1)  Kommissionens förordning (EU) nr 1014/2010 av den 10 november 2010 om övervakning och rapportering av uppgifter om registrering av nya personbilar i enlighet med Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 443/2009 (EUT L 293, 11.11.2010, s. 15.)

---

| 20.12.2016 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 345/96 |
| --- | --- | --- | --- |

20.12.2016

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 345/96

---

KOMMISSIONENS GENOMFÖRANDEBESLUT (EU) 2016/2320

av den 16 december 2016

om bekräftelse eller ändring av preliminära beräkningar av genomsnittliga specifika koldioxidutsläpp och specifika utsläppsmål för tillverkare av nya lätta nyttofordon för kalenderåret 2015 i enlighet med Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 510/2011

[delgivet med nr C(2016) 8583]

(Endast de engelska, estniska, franska, italienska, nederländska, portugisiska, spanska, svenska och tyska texterna är giltiga)

EUROPEISKA KOMMISSIONEN HAR ANTAGIT DETTA BESLUT

med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 510/2011 av den 11 maj 2011 om fastställande av utsläppsnormer för nya lätta nyttofordon som ett led i unionens samordnade strategi för att minska koldioxidutsläppen från lätta fordon (1), särskilt artikel 8.6, och

av följande skäl:

| (1) | Enligt förordning (EU) nr 510/2011 är kommissionen skyldig att varje år beräkna de genomsnittliga specifika koldioxidutsläppen och de specifika utsläppsmålen för varje tillverkare av lätta nyttofordon i unionen. På grundval av denna beräkning ska kommissionen fastställa om tillverkarna och poolerna av tillverkare har uppfyllt sina specifika utsläppsmål. |
| --- | --- |

(1)

Enligt förordning (EU) nr 510/2011 är kommissionen skyldig att varje år beräkna de genomsnittliga specifika koldioxidutsläppen och de specifika utsläppsmålen för varje tillverkare av lätta nyttofordon i unionen. På grundval av denna beräkning ska kommissionen fastställa om tillverkarna och poolerna av tillverkare har uppfyllt sina specifika utsläppsmål.

| (2) | Enligt artikel 4 i förordning (EU) nr 510/2011 ska de genomsnittliga specifika utsläppen från tillverkarna för 2015 beräknas i enlighet med tredje stycket i nämnda artikel och ta hänsyn till 75 % av tillverkarens nya lätta nyttofordon som registrerats under det året. |
| --- | --- |

(2)

Enligt artikel 4 i förordning (EU) nr 510/2011 ska de genomsnittliga specifika utsläppen från tillverkarna för 2015 beräknas i enlighet med tredje stycket i nämnda artikel och ta hänsyn till 75 % av tillverkarens nya lätta nyttofordon som registrerats under det året.

| (3) | De detaljerade uppgifter som ska användas för beräkningen av de genomsnittliga specifika koldioxidutsläppen och de specifika utsläppsmålen är baserade på medlemsstaternas registreringar av nya lätta nyttofordon under det föregående kalenderåret. För lätta nyttofordon som typgodkänns i flera etapper ansvarar tillverkaren av grundfordonet för det etappvis färdigbyggda fordonets koldioxidutsläpp. |
| --- | --- |

(3)

De detaljerade uppgifter som ska användas för beräkningen av de genomsnittliga specifika koldioxidutsläppen och de specifika utsläppsmålen är baserade på medlemsstaternas registreringar av nya lätta nyttofordon under det föregående kalenderåret. För lätta nyttofordon som typgodkänns i flera etapper ansvarar tillverkaren av grundfordonet för det etappvis färdigbyggda fordonets koldioxidutsläpp.

| (4) | Alla medlemsstater har överlämnat uppgifter till kommissionen i enlighet med artikel 8.2 i förordning (EU) nr 510/2011. I de fall kommissionens verifiering av uppgifterna tydligt visade att vissa uppgifter saknades eller var uppenbart oriktiga, kontaktade kommissionen medlemsstaterna i fråga och korrigerade eller kompletterade uppgifterna efter det att medlemsstaterna hade gett sitt samtycke. Om ingen överenskommelse kunde nås med en medlemsstat, justerades inte de preliminära uppgifterna. |
| --- | --- |

(4)

Alla medlemsstater har överlämnat uppgifter till kommissionen i enlighet med artikel 8.2 i förordning (EU) nr 510/2011. I de fall kommissionens verifiering av uppgifterna tydligt visade att vissa uppgifter saknades eller var uppenbart oriktiga, kontaktade kommissionen medlemsstaterna i fråga och korrigerade eller kompletterade uppgifterna efter det att medlemsstaterna hade gett sitt samtycke. Om ingen överenskommelse kunde nås med en medlemsstat, justerades inte de preliminära uppgifterna.

| (5) | Den 17 maj 2016 offentliggjorde kommissionen de preliminära uppgifterna och underrättade 60 tillverkare om sina preliminära beräkningar av de genomsnittliga specifika koldioxidutsläppen för 2015 och de specifika utsläppsmålen för respektive tillverkare. Tillverkarna ombads kontrollera uppgifterna och underrätta kommissionen om eventuella fel inom tre månader från mottagandet av meddelandet. 21 tillverkare lämnade in anmälningar om fel. |
| --- | --- |

(5)

Den 17 maj 2016 offentliggjorde kommissionen de preliminära uppgifterna och underrättade 60 tillverkare om sina preliminära beräkningar av de genomsnittliga specifika koldioxidutsläppen för 2015 och de specifika utsläppsmålen för respektive tillverkare. Tillverkarna ombads kontrollera uppgifterna och underrätta kommissionen om eventuella fel inom tre månader från mottagandet av meddelandet. 21 tillverkare lämnade in anmälningar om fel.

| (6) | För de återstående 39 tillverkare som inte anmälde några fel i datamängderna eller reagerade på annat sätt, bör de preliminära uppgifterna och de preliminära beräkningarna av de genomsnittliga specifika koldioxidutsläppen och de specifika utsläppsmålen bekräftas. |
| --- | --- |

(6)

För de återstående 39 tillverkare som inte anmälde några fel i datamängderna eller reagerade på annat sätt, bör de preliminära uppgifterna och de preliminära beräkningarna av de genomsnittliga specifika koldioxidutsläppen och de specifika utsläppsmålen bekräftas.

| (7) | Kommissionen har kontrollerat de fel som anmälts av tillverkarna och skälen för att korrigera dem, och datamängden har bekräftats eller ändrats. |
| --- | --- |

(7)

Kommissionen har kontrollerat de fel som anmälts av tillverkarna och skälen för att korrigera dem, och datamängden har bekräftats eller ändrats.

| (8) | När det gäller uppgifter utan motsvarande identifikationsnummer för fordon och där identifieringsparametrar saknas eller är felaktiga, t.ex. avseende typ, variant, versionskod eller typgodkännandenummer, bör det faktum att tillverkarna inte kan verifiera eller korrigera uppgifterna beaktas. Det är därför lämpligt att tillämpa en felmarginal för koldioxidutsläpps- och viktvärdena för dessa uppgifter. |
| --- | --- |

(8)

När det gäller uppgifter utan motsvarande identifikationsnummer för fordon och där identifieringsparametrar saknas eller är felaktiga, t.ex. avseende typ, variant, versionskod eller typgodkännandenummer, bör det faktum att tillverkarna inte kan verifiera eller korrigera uppgifterna beaktas. Det är därför lämpligt att tillämpa en felmarginal för koldioxidutsläpps- och viktvärdena för dessa uppgifter.

| (9) | Felmarginalen bör beräknas som skillnaden mellan avstånden till det specifika utsläppsmålet, varvid avstånden beräknas genom att de specifika utsläppsmålen subtraheras från de genomsnittliga specifika utsläppsvärdena både inklusive och exklusive de registreringar som inte kan verifieras av tillverkarna. Oberoende av om skillnaden är positiv eller negativ bör felmarginalen alltid göra avståndet till målet gynnsammare för tillverkaren. |
| --- | --- |

(9)

Felmarginalen bör beräknas som skillnaden mellan avstånden till det specifika utsläppsmålet, varvid avstånden beräknas genom att de specifika utsläppsmålen subtraheras från de genomsnittliga specifika utsläppsvärdena både inklusive och exklusive de registreringar som inte kan verifieras av tillverkarna. Oberoende av om skillnaden är positiv eller negativ bör felmarginalen alltid göra avståndet till målet gynnsammare för tillverkaren.

| (10) | I enlighet med artikel 10.2 i förordning (EU) nr 510/2011 bör en tillverkare anses uppfylla sitt specifika utsläppsmål enligt artikel 4 i den förordningen när de genomsnittliga utsläpp som anges i detta beslut är lägre än det specifika utsläppsmålet uttryckt som ett negativt avstånd till målet. Om de genomsnittliga utsläppen överstiger det specifika utsläppsmålet kommer en avgift för extra utsläpp att tas ut, såvida inte den berörda tillverkaren åtnjuter befrielse från det målet eller är medlem i en pool som uppfyller sitt specifika utsläppsmål. |
| --- | --- |

(10)

I enlighet med artikel 10.2 i förordning (EU) nr 510/2011 bör en tillverkare anses uppfylla sitt specifika utsläppsmål enligt artikel 4 i den förordningen när de genomsnittliga utsläpp som anges i detta beslut är lägre än det specifika utsläppsmålet uttryckt som ett negativt avstånd till målet. Om de genomsnittliga utsläppen överstiger det specifika utsläppsmålet kommer en avgift för extra utsläpp att tas ut, såvida inte den berörda tillverkaren åtnjuter befrielse från det målet eller är medlem i en pool som uppfyller sitt specifika utsläppsmål.

| (11) | Den 3 november 2015 gjorde Volkswagenkoncernen ett uttalande om att oegentligheter hade uppdagats i samband med fastställandet av koldioxidvärden för typgodkännande för vissa av deras fordon. Frågan har utretts grundligt, men kommissionen anser fortfarande att det behövs ytterligare klargöranden från Volkswagen-poolen som helhet, samt bekräftelse från de relevanta nationella typgodkännandemyndigheterna på att sådana oegentligheter inte föreligger. Till följd av detta kan värdena för Volkswagen-poolen och dess medlemmar (Audi AG, Dr. Ing. h.c.F. Porsche AG, Quattro GmbH, Seat SA, Skoda Auto A.S. och Volkswagen AG) inte bekräftas eller ändras. |
| --- | --- |

(11)

Den 3 november 2015 gjorde Volkswagenkoncernen ett uttalande om att oegentligheter hade uppdagats i samband med fastställandet av koldioxidvärden för typgodkännande för vissa av deras fordon. Frågan har utretts grundligt, men kommissionen anser fortfarande att det behövs ytterligare klargöranden från Volkswagen-poolen som helhet, samt bekräftelse från de relevanta nationella typgodkännandemyndigheterna på att sådana oegentligheter inte föreligger. Till följd av detta kan värdena för Volkswagen-poolen och dess medlemmar (Audi AG, Dr. Ing. h.c.F. Porsche AG, Quattro GmbH, Seat SA, Skoda Auto A.S. och Volkswagen AG) inte bekräftas eller ändras.

| (12) | Kommissionen förbehåller sig rätten att revidera en tillverkares resultat som bekräftas eller ändras genom detta beslut om de relevanta nationella myndigheterna skulle bekräfta att det förekommer oegentligheter vad gäller de koldioxidutsläppsvärden som används för att fastställa tillverkarens efterlevnad av det specifika utsläppsmålet. |
| --- | --- |

(12)

Kommissionen förbehåller sig rätten att revidera en tillverkares resultat som bekräftas eller ändras genom detta beslut om de relevanta nationella myndigheterna skulle bekräfta att det förekommer oegentligheter vad gäller de koldioxidutsläppsvärden som används för att fastställa tillverkarens efterlevnad av det specifika utsläppsmålet.

| (13) | Den preliminära beräkningen av de genomsnittliga specifika koldioxidutsläppen från nya lätta nyttofordon som registrerades under 2015, de specifika utsläppsmålen och skillnaden mellan dessa två värden bör bekräftas eller ändras i enlighet med detta. |
| --- | --- |

(13)

Den preliminära beräkningen av de genomsnittliga specifika koldioxidutsläppen från nya lätta nyttofordon som registrerades under 2015, de specifika utsläppsmålen och skillnaden mellan dessa två värden bör bekräftas eller ändras i enlighet med detta.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

De värden som gäller tillverkarnas resultat, bekräftade eller ändrade för varje tillverkare av lätta nyttofordon och för varje pool av tillverkare av lätta nyttofordon avseende kalenderåret 2015 i enlighet med artikel 8.6 i förordning (EU) nr 510/2011, anges i bilagan till detta beslut.

Artikel 2

Detta beslut riktar sig till följande enskilda tillverkare och pooler som bildats i enlighet med artikel 7 i förordning (EU) nr 510/2011:

| 1. | Alfa Romeo SpA. |
| --- | --- |
| C.so Giovanni Agnelli 200 |
| 10135 Torino |
| ITALIEN |

1.

Alfa Romeo SpA.

C.so Giovanni Agnelli 200

10135 Torino

ITALIEN

| 2. | Automobiles Citroen |
| --- | --- |
| Route de Gizy |
| 78943 Vélizy-Villacoublay |
| Cedex FRANKRIKE |

2.

Automobiles Citroen

Route de Gizy

78943 Vélizy-Villacoublay

Cedex FRANKRIKE

| 3. | Automobiles Peugeot |
| --- | --- |
| Route de Gizy |
| 78943 Vélizy-Villacoublay |
| Cedex FRANKRIKE |

3.

Automobiles Peugeot

Route de Gizy

78943 Vélizy-Villacoublay

Cedex FRANKRIKE

| 4. | AVTOVAZ JSC
  Representerad i EU av:





  LADA France S.A.S. |
| --- | --- |
| 13 Route Nationale 10 |
| 78310 Coignieres |
| FRANKRIKE |

4.

AVTOVAZ JSC

Representerad i EU av:

LADA France S.A.S.

13 Route Nationale 10

78310 Coignieres

FRANKRIKE

| 5. | BLUECAR SAS |
| --- | --- |
| 31–32 quai de Dion Bouton |
| 92800 Puteaux |
| FRANKRIKE |

5.

BLUECAR SAS

31–32 quai de Dion Bouton

92800 Puteaux

FRANKRIKE

| 6. | Bayerische Motoren Werke AG |
| --- | --- |
| Petuelring 130 |
| 80788 München |
| TYSKLAND |

6.

Bayerische Motoren Werke AG

Petuelring 130

80788 München

TYSKLAND

| 7. | BMW M GmbH |
| --- | --- |
| Petuelring 130 |
| 80788 München |
| TYSKLAND |

7.

BMW M GmbH

Petuelring 130

80788 München

TYSKLAND

| 8. | FCA US LLC
  Representerad i EU av:





  Fiat Chrysler Automobiles |
| --- | --- |
| Building 5 – Ground floor – Room A8N |
| C.so Settembrini, 40 |
| 10135 Torino |
| ITALIEN |

8.

FCA US LLC

Representerad i EU av:

Fiat Chrysler Automobiles

Building 5 – Ground floor – Room A8N

C.so Settembrini, 40

10135 Torino

ITALIEN

| 9. | CNG-Technik GmbH |
| --- | --- |
| Niehl Plant, building Imbert 479 |
| Henry-Ford-Straße 1 |
| 50735 Köln |
| TYSKLAND |

9.

CNG-Technik GmbH

Niehl Plant, building Imbert 479

Henry-Ford-Straße 1

50735 Köln

TYSKLAND

| 10. | COMARTH ENGINEERING S.L. |
| --- | --- |
| Carril Alejandrico 79 |
| 30570 Beniajan Murcia |
| SPANIEN |

10.

COMARTH ENGINEERING S.L.

Carril Alejandrico 79

30570 Beniajan Murcia

SPANIEN

| 11. | Automobile Dacia SA |
| --- | --- |
| Guyancourt |
| 1 avenue du Golf |
| 78288 Guyancourt Cedex |
| FRANKRIKE |

11.

Automobile Dacia SA

Guyancourt

1 avenue du Golf

78288 Guyancourt Cedex

FRANKRIKE

| 12. | Daimler AG |
| --- | --- |
| Mercedesstr 137/1 Zimmer 229 |
| HPC F403 |
| 70327 Stuttgart |
| TYSKLAND |

12.

Daimler AG

Mercedesstr 137/1 Zimmer 229

HPC F403

70327 Stuttgart

TYSKLAND

| 13. | DFSK MOTOR CO., LTD
  Representerad i EU av:





  Giotti Victoria Srl |
| --- | --- |
| Sr.l. Pissana Road 11/a 50021 |
| Barberino Val D' Elsa (Florens) |
| ITALIEN |

13.

DFSK MOTOR CO., LTD

Representerad i EU av:

Giotti Victoria Srl

Sr.l. Pissana Road 11/a 50021

Barberino Val D' Elsa (Florens)

ITALIEN

| 14. | Esagono Energia S.r.l. |
| --- | --- |
| Via Puecher 9 |
| 20060 Pozzuolo Martesana (MI) |
| ITALIEN |

14.

Esagono Energia S.r.l.

Via Puecher 9

20060 Pozzuolo Martesana (MI)

ITALIEN

| 15. | FCA Italy SpA |
| --- | --- |
| Building 5 – Ground floor – Room A8N |
| C.so Settembrini, 40 |
| 10135 Torino |
| ITALIEN |

15.

FCA Italy SpA

Building 5 – Ground floor – Room A8N

C.so Settembrini, 40

10135 Torino

ITALIEN

| 16. | Ford Motor Company of Australia Ltd
  Representerad i EU av:





  Ford Werke GmbH |
| --- | --- |
| Niehl Plant, building Imbert 479 |
| Henry-Ford-Straße 1 |
| 50735 Köln |
| TYSKLAND |

16.

Ford Motor Company of Australia Ltd

Representerad i EU av:

Ford Werke GmbH

Niehl Plant, building Imbert 479

Henry-Ford-Straße 1

50735 Köln

TYSKLAND

| 17. | Ford Motor Company |
| --- | --- |
| Niehl Plant, building Imbert 479 |
| Henry-Ford-Straße 1 |
| 50735 Köln |
| TYSKLAND |

17.

Ford Motor Company

Niehl Plant, building Imbert 479

Henry-Ford-Straße 1

50735 Köln

TYSKLAND

| 18. | Ford Werke GmbH |
| --- | --- |
| Niehl Plant, building Imbert 479 |
| Henry-Ford-Straße 1 |
| 50735 Köln |
| TYSKLAND |

18.

Ford Werke GmbH

Niehl Plant, building Imbert 479

Henry-Ford-Straße 1

50735 Köln

TYSKLAND

| 19. | Fuji Heavy Industries Ltd
  Representerad i EU av:





  Subaru Europe NV/SA |
| --- | --- |
| Leuvensesteenweg 555 B/8 |
| 1930 Zaventem |
| BELGIEN |

19.

Fuji Heavy Industries Ltd

Representerad i EU av:

Subaru Europe NV/SA

Leuvensesteenweg 555 B/8

1930 Zaventem

BELGIEN

| 20. | Mitsubishi Fuso Truck & Bus Corporation
  Representerad i EU av:





  Daimler AG |
| --- | --- |
| Mercedesstr 137/1 Zimmer 229 |
| HPC F403 |
| 70327 Stuttgart |
| TYSKLAND |

20.

Mitsubishi Fuso Truck & Bus Corporation

Representerad i EU av:

Daimler AG

Mercedesstr 137/1 Zimmer 229

HPC F403

70327 Stuttgart

TYSKLAND

| 21. | Mitsubishi Fuso Truck Europe SA
  Representerad i EU av:





  Daimler AG |
| --- | --- |
| Mercedesstr 137/1 Zimmer 229 |
| HPC F403 |
| 70327 Stuttgart |
| TYSKLAND |

21.

Mitsubishi Fuso Truck Europe SA

Representerad i EU av:

Daimler AG

Mercedesstr 137/1 Zimmer 229

HPC F403

70327 Stuttgart

TYSKLAND

| 22. | LLC Automobile Plant Gaz |
| --- | --- |
| Poe 2 |
| Lähte Tartumaa |
| 60502 |
| ESTLAND |

22.

LLC Automobile Plant Gaz

Poe 2

Lähte Tartumaa

60502

ESTLAND

| 23. | General Motors Company |
| --- | --- |
| Adam Opel AG |
| Bahnhofsplatz 1 IPC 39-12 |
| 65423 Rüsselsheim |
| TYSKLAND |

23.

General Motors Company

Adam Opel AG

Bahnhofsplatz 1 IPC 39-12

65423 Rüsselsheim

TYSKLAND

| 24. | GAC Gonow Auto Co. Ltd
  Representerad i EU av:





  AUTORIMESSA MONTE MARIO SRL |
| --- | --- |
| Via della Muratella, 797 |
| 00054 Maccarese (RM) |
| ITALIEN |

24.

GAC Gonow Auto Co. Ltd

Representerad i EU av:

AUTORIMESSA MONTE MARIO SRL

Via della Muratella, 797

00054 Maccarese (RM)

ITALIEN

| 25. | Great Wall Motor Company Ltd
  Representerad i EU av:





  Great Wall Motor Europe Technical Center GmbH |
| --- | --- |
| Otto-Hahn-Str. 5 |
| 63128 Dietzenbach |
| TYSKLAND |

25.

Great Wall Motor Company Ltd

Representerad i EU av:

Great Wall Motor Europe Technical Center GmbH

Otto-Hahn-Str. 5

63128 Dietzenbach

TYSKLAND

| 26. | Honda Motor Co., Ltd
  Representerad i EU av:





  Aalst Office |
| --- | --- |
| Wijngaardveld 1 (Noord V) |
| 9300 Aalst |
| BELGIEN |

26.

Honda Motor Co., Ltd

Representerad i EU av:

Aalst Office

Wijngaardveld 1 (Noord V)

9300 Aalst

BELGIEN

| 27. | Honda of the UK Manufacturing Ltd |
| --- | --- |
| Aalst Office |
| Wijngaardveld 1 (Noord V) |
| 9300 Aalst |
| BELGIEN |

27.

Honda of the UK Manufacturing Ltd

Aalst Office

Wijngaardveld 1 (Noord V)

9300 Aalst

BELGIEN

| 28. | Hyundai Motor Company
  Representerad i EU av:





  Hyundai Motor Europe GmbH |
| --- | --- |
| Kaiserleipromenade 5 |
| 63067 Offenbach |
| TYSKLAND |

28.

Hyundai Motor Company

Representerad i EU av:

Hyundai Motor Europe GmbH

Kaiserleipromenade 5

63067 Offenbach

TYSKLAND

| 29. | Hyundai Assan Otomotiv Sanayi Ve Ticaret A.S.
  Representerad i EU av:





  Hyundai Motor Europe GmbH |
| --- | --- |
| Kaiserleipromenade 5 |
| 63067 Offenbach |
| TYSKLAND |

29.

Hyundai Assan Otomotiv Sanayi Ve Ticaret A.S.

Representerad i EU av:

Hyundai Motor Europe GmbH

Kaiserleipromenade 5

63067 Offenbach

TYSKLAND

| 30. | Hyundai Motor Manufacturing Czech s.r.o. |
| --- | --- |
| Kaiserleipromenade 5 |
| 63067 Offenbach |
| TYSKLAND |

30.

Hyundai Motor Manufacturing Czech s.r.o.

Kaiserleipromenade 5

63067 Offenbach

TYSKLAND

| 31. | Isuzu Motors Limited
  Representerad i EU av:





  Isuzu Motors Europe NV |
| --- | --- |
| Bist 12 |
| 2630 Aartselaar |
| BELGIEN |

31.

Isuzu Motors Limited

Representerad i EU av:

Isuzu Motors Europe NV

Bist 12

2630 Aartselaar

BELGIEN

| 32. | IVECO SpA |
| --- | --- |
| Via Puglia 35 |
| 10156 Torino |
| ITALIEN |

32.

IVECO SpA

Via Puglia 35

10156 Torino

ITALIEN

| 33. | Jaguar Land Rover Limited |
| --- | --- |
| Abbey Road |
| Whitley |
| Coventry |
| CV3 4LF |
| FÖRENADE KUNGARIKET |

33.

Jaguar Land Rover Limited

Abbey Road

Whitley

Coventry

CV3 4LF

FÖRENADE KUNGARIKET

| 34. | KIA Motors Corporation
  Representerad i EU av:





  Kia Motors Europe GmbH |
| --- | --- |
| Theodor-Heuss-Allee 11 |
| 60486 Frankfurt am Main |
| TYSKLAND |

34.

KIA Motors Corporation

Representerad i EU av:

Kia Motors Europe GmbH

Theodor-Heuss-Allee 11

60486 Frankfurt am Main

TYSKLAND

| 35. | KIA Motors Slovakia s.r.o. |
| --- | --- |
| Theodor-Heuss-Allee 11 |
| 60486 Frankfurt am Main |
| TYSKLAND |

35.

KIA Motors Slovakia s.r.o.

Theodor-Heuss-Allee 11

60486 Frankfurt am Main

TYSKLAND

| 36. | LADA Automobile GmbH |
| --- | --- |
| Erlengrund 7–11 |
| 21614 Buxtehude |
| TYSKLAND |

36.

LADA Automobile GmbH

Erlengrund 7–11

21614 Buxtehude

TYSKLAND

| 37. | Magyar Suzuki Corporation Ltd |
| --- | --- |
| Legal Department Suzuki-Allee 7 |
| 64625 Bensheim |
| TYSKLAND |

37.

Magyar Suzuki Corporation Ltd

Legal Department Suzuki-Allee 7

64625 Bensheim

TYSKLAND

| 38. | Mahindra & Mahindra Ltd
  Representerad i EU av:





  Mahindra Europe S.r.l. |
| --- | --- |
| Via Cancelliera 35 |
| 00040 Ariccia (Rom) |
| ITALIEN |

38.

Mahindra & Mahindra Ltd

Representerad i EU av:

Mahindra Europe S.r.l.

Via Cancelliera 35

00040 Ariccia (Rom)

ITALIEN

| 39. | Mazda Motor Corporation
  Representerad i EU av:





  Mazda Motor Europe GmbH |
| --- | --- |
| European R&D Centre |
| Hiroshimastr 1 |
| 61440 Oberursel/Ts |
| TYSKLAND |

39.

Mazda Motor Corporation

Representerad i EU av:

Mazda Motor Europe GmbH

European R&D Centre

Hiroshimastr 1

61440 Oberursel/Ts

TYSKLAND

| 40. | M.F.T.B.C.
  Representerad i EU av:





  Daimler AG |
| --- | --- |
| Mercedesstr 137/1 Zimmer 229 |
| HPC F403 |
| 70327 Stuttgart |
| TYSKLAND |

40.

M.F.T.B.C.

Representerad i EU av:

Daimler AG

Mercedesstr 137/1 Zimmer 229

HPC F403

70327 Stuttgart

TYSKLAND

| 41. | Mitsubishi Motors Corporation MMC
  Representerad i EU av:





  Mitsubishi Motors Europe B.V. MME |
| --- | --- |
| Mitsubishi Avenue 21 |
| 6121 SG Born |
| NEDERLÄNDERNA |

41.

Mitsubishi Motors Corporation MMC

Representerad i EU av:

Mitsubishi Motors Europe B.V. MME

Mitsubishi Avenue 21

6121 SG Born

NEDERLÄNDERNA

| 42. | Mitsubishi Motors Thailand Co., Ltd MMTh
  Representerad i EU av:





  Mitsubishi Motors Europe BV MME |
| --- | --- |
| Mitsubishi Avenue 21 |
| 6121 SG Born |
| NEDERLÄNDERNA |

42.

Mitsubishi Motors Thailand Co., Ltd MMTh

Representerad i EU av:

Mitsubishi Motors Europe BV MME

Mitsubishi Avenue 21

6121 SG Born

NEDERLÄNDERNA

| 43. | Nissan International SA
  Representerad i EU av:





  Renault Nissan Representation Office |
| --- | --- |
| Av des Arts 40 |
| 1040 Bryssel |
| BELGIEN |

43.

Nissan International SA

Representerad i EU av:

Renault Nissan Representation Office

Av des Arts 40

1040 Bryssel

BELGIEN

| 44. | Adam Opel AG |
| --- | --- |
| Bahnhofsplatz 1IPC 39-12 |
| 65423 Rüsselsheim |
| TYSKLAND |

44.

Adam Opel AG

Bahnhofsplatz 1IPC 39-12

65423 Rüsselsheim

TYSKLAND

| 45. | Piaggio & C SpA |
| --- | --- |
| Viale Rinaldo Piaggio 25 |
| 56025 Pontedera (PI) |
| ITALIEN |

45.

Piaggio & C SpA

Viale Rinaldo Piaggio 25

56025 Pontedera (PI)

ITALIEN

| 46. | Renault S.A.S. |
| --- | --- |
| Guyancourt |
| 1 avenue du Golf |
| 78288 Guyancourt Cedex |
| FRANKRIKE |

46.

Renault S.A.S.

Guyancourt

1 avenue du Golf

78288 Guyancourt Cedex

FRANKRIKE

| 47. | Renault Trucks |
| --- | --- |
| 99 Route de Lyon TER L10 0 01 |
| 69802 Saint Priest Cedex |
| FRANKRIKE |

47.

Renault Trucks

99 Route de Lyon TER L10 0 01

69802 Saint Priest Cedex

FRANKRIKE

| 48. | SAIC MAXUS Automotive Co. Ltd (SAIC Motor Commercial Vehicle Co. Ltd)
  Representerad i EU av:





  SAIC Luc, Sarl |
| --- | --- |
| President Building |
| 37A, avenue J.F. Kennedy |
| L-1855 Luxemburg |
| LUXEMBURG |

48.

SAIC MAXUS Automotive Co. Ltd (SAIC Motor Commercial Vehicle Co. Ltd)

Representerad i EU av:

SAIC Luc, Sarl

President Building

37A, avenue J.F. Kennedy

L-1855 Luxemburg

LUXEMBURG

| 49. | SsangYong Motor Company
  Representerad i EU av:





  SsangYong Motor Europe Office |
| --- | --- |
| Herriotstrasse 1 |
| 60528 Frankfurt am Main |
| TYSKLAND |

49.

SsangYong Motor Company

Representerad i EU av:

SsangYong Motor Europe Office

Herriotstrasse 1

60528 Frankfurt am Main

TYSKLAND

| 50. | StreetScooter GmbH |
| --- | --- |
| Jülicher Straße 191 |
| 52070 Aachen |
| TYSKLAND |

50.

StreetScooter GmbH

Jülicher Straße 191

52070 Aachen

TYSKLAND

| 51. | Suzuki Motor Corporation
  Representerad i EU av:





  Suzuki Deutschland GmbH |
| --- | --- |
| Legal Department Suzuki-Allee 7 |
| 64625 Bensheim |
| TYSKLAND |

51.

Suzuki Motor Corporation

Representerad i EU av:

Suzuki Deutschland GmbH

Legal Department Suzuki-Allee 7

64625 Bensheim

TYSKLAND

| 52. | Tata Motors Limited
  Representerad i EU av:





  Tata Motors European Technical Centre plc |
| --- | --- |
| Internal Automotive Research Centre |
| University of Warwick |
| Coventry |
| CV4 7AL |
| FÖRENADE KUNGARIKET |

52.

Tata Motors Limited

Representerad i EU av:

Tata Motors European Technical Centre plc

Internal Automotive Research Centre

University of Warwick

Coventry

CV4 7AL

FÖRENADE KUNGARIKET

| 53. | Toyota Motor Europe NV/SA |
| --- | --- |
| Avenue du Bourget 60 |
| 1140 Bryssel |
| BELGIEN |

53.

Toyota Motor Europe NV/SA

Avenue du Bourget 60

1140 Bryssel

BELGIEN

| 54. | Toyota Caetano Portugal SA |
| --- | --- |
| Avenida Vasco de Gama 1410 |
| 4431-956 Vila Nova de Gaia |
| PORTUGAL |

54.

Toyota Caetano Portugal SA

Avenida Vasco de Gama 1410

4431-956 Vila Nova de Gaia

PORTUGAL

| 55. | Volvo Car Corporation |
| --- | --- |
| VAK building Assar Gabrielssons väg |
| SE-405 31 Göteborg |
| SVERIGE |

55.

Volvo Car Corporation

VAK building Assar Gabrielssons väg

SE-405 31 Göteborg

SVERIGE

| 56. | Pool för: Daimler AG |
| --- | --- |
| Mercedesstr 137/1 |
| Zimmer 229 |
| 70546 Stuttgart |
| TYSKLAND |

56.

Pool för: Daimler AG

Mercedesstr 137/1

Zimmer 229

70546 Stuttgart

TYSKLAND

| 57. | Pool för: FCA Italy SpA |
| --- | --- |
| Building 5 – Ground floor – Room A8N |
| C.so Settembrini, 40 |
| 10135 Torino |
| ITALIEN |

57.

Pool för: FCA Italy SpA

Building 5 – Ground floor – Room A8N

C.so Settembrini, 40

10135 Torino

ITALIEN

| 58. | Pool för: Ford-Werke GmbH |
| --- | --- |
| Neihl Plant, building Imbert 479 |
| Henry-Ford-Straße 1 |
| 50735 Köln |
| TYSKLAND |

58.

Pool för: Ford-Werke GmbH

Neihl Plant, building Imbert 479

Henry-Ford-Straße 1

50735 Köln

TYSKLAND

| 59. | Pool för: General Motors |
| --- | --- |
| Bahnhofsplatz 1 IPC 39-12 |
| 65423 Rüsselsheim |
| TYSKLAND |

59.

Pool för: General Motors

Bahnhofsplatz 1 IPC 39-12

65423 Rüsselsheim

TYSKLAND

| 60. | Pool för: Kia |
| --- | --- |
| Theodor-Heuss-Allee 11 |
| 60486 Frankfurt am Main |
| TYSKLAND |

60.

Pool för: Kia

Theodor-Heuss-Allee 11

60486 Frankfurt am Main

TYSKLAND

| 61. | Pool för: Mitsubishi Motors |
| --- | --- |
| Mitsubishi Avenue 21 |
| 6121 SG Born |
| NEDERLÄNDERNA |

61.

Pool för: Mitsubishi Motors

Mitsubishi Avenue 21

6121 SG Born

NEDERLÄNDERNA

| 62. | Pool Renault |
| --- | --- |
| 1 Avenue du Golf |
| 78288 |
| Guyancourt Cedex |
| FRANKRIKE |

62.

Pool Renault

1 Avenue du Golf

78288

Guyancourt Cedex

FRANKRIKE

Utfärdat i Bryssel den 16 december 2016.

På kommissionens vägnar

Miguel ARAIAS CAÑETE

Ledamot av kommissionen

---

(1)  
  EUT L 145, 31.5.2011, s. 1.

1

---

BILAGA

Tabell 1

Värden som hänför sig till tillverkarnas resultat, bekräftade eller ändrade i enlighet med artikel 8.6 i förordning (EU) nr 510/2011

| A | B | C | D | E | F | G | H | I |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Tillverkarens namn | Pooler och undantag | Antal registreringar | Genomsnittliga specifika koldioxidutsläpp (75 %) | Specifikt utsläppsmål | Avstånd till mål | Justerat avstånd till mål | Genomsnittlig vikt | Genomsnittliga koldioxidutsläpp (100 %) |
| ALFA ROMEO SpA | | 9 | 111,833 | 147,482 | – 35,649 | – 35,649 | 1 410,11 | 128,000 |
| AUTOMOBILES CITROEN | | 145 739 | 133,123 | 164,595 | – 31,472 | – 31,472 | 1 594,12 | 149,771 |
| AUTOMOBILES PEUGEOT | | 147 199 | 133,424 | 165,947 | – 32,523 | – 32,523 | 1 608,66 | 151,046 |
| AVTOVAZ JSC | P7 | 23 | 209,471 | 136,757 | 72,714 | 72,714 | 1 294,78 | 211,957 |
| BLUECAR SAS | | 236 | 0,000 | 137,697 | – 137,697 | – 137,697 | 1 304,89 | 0,000 |
| BAYERISCHE MOTOREN WERKE AG | | 537 | 125,376 | 173,786 | – 48,410 | – 48,410 | 1 692,95 | 135,836 |
| BMW M GMBH | | 348 | 133,253 | 185,755 | – 52,502 | – 52,502 | 1 821,64 | 140,974 |
| FCA US LLC | P2 | 943 | 197,222 | 207,485 | – 10,263 | – 10,276 | 2 055,30 | 210,082 |
| CNG– TECHNIK GMBH | P3 | 659 | 118,526 | 155,176 | – 36,650 | – 36,650 | 1 492,84 | 121,299 |
| COMARTH ENGINEERING SL | | 3 | 0,000 | 92,509 | – 92,509 | – 92,509 | 819,00 | 0,000 |
| AUTOMOBILE DACIA SA | P7 | 23 348 | 120,846 | 135,495 | – 14,649 | – 14,655 | 1 281,22 | 132,506 |
| DAIMLER AG | P1 | 132 571 | 177,569 | 211,675 | – 34,106 | – 34,216 | 2 100,36 | 189,404 |
| DFSK MOTOR CO LTD | DMD | 287 | 162,572 | | | | 1 150,46 | 168,010 |
| ESAGONO ENERGIA SRL | | 14 | 0,000 | 133,987 | – 133,987 | – 133,987 | 1 265,00 | 0,000 |
| FCA ITALY SpA | P2 | 130 731 | 145,481 | 173,839 | – 28,358 | – 28,371 | 1 693,52 | 157,915 |
| FORD MOTOR COMPANY OF AUSTRALIA LIMITED | P3 | 23 786 | 224,791 | 221,618 | 3,173 | 3,173 | 2 207,27 | 235,541 |
| FORD MOTOR COMPANY | P3 | 48 | 186,639 | 215,917 | – 29,278 | – 29,676 | 2 145,97 | 205,583 |
| FORD– WERKE GMBH | P3 | 199 794 | 157,473 | 191,136 | – 33,663 | – 33,664 | 1 879,51 | 170,806 |
| FUJI HEAVY INDUSTRIES LTD | | 62 | 152,783 | 169,848 | – 17,065 | – 17,065 | 1 650,60 | 157,065 |
| MITSUBISHI FUSO TRUCK & BUS CORPORATION | P1 | 500 | 235,821 | 265,154 | – 29,333 | – 29,494 | 2 675,40 | 238,206 |
| MITSUBISHI FUSO TRUCK EUROPE SA | P1 | 3 | 235,000 | 276,432 | – 41,432 | – 41,432 | 2 796,67 | 237,667 |
| LLC AUTOMOBILE PLANT GAZ | DMD | 13 | 285,000 | | | | 2 218,08 | 285,000 |
| GENERAL MOTORS COMPANY | P4 | 10 | 280,000 | 256,933 | 23,067 | 23,067 | 2 587,00 | 302,100 |
| GONOW AUTO CO LTD | D | 65 | 157,333 | 175,000 | – 17,667 | – 17,667 | 1 194,15 | 177,246 |
| GREAT WALL MOTOR COMPANY LIMITED | DMD | 217 | 197,179 | | | | 1 851,72 | 204,065 |
| HONDA MOTOR CO LTD | | 4 | 145,333 | 161,376 | – 16,043 | – 16,043 | 1 559,50 | 153,750 |
| HONDA OF THE UK MANUFACTURING LTD | | 97 | 120,722 | 166,185 | – 45,463 | – 45,463 | 1 611,22 | 133,588 |
| HYUNDAI MOTOR COMPANY | | 1 375 | 189,669 | 211,403 | – 21,734 | – 21,734 | 2 097,43 | 198,119 |
| HYUNDAI ASSAN OTOMOTIV SANAYI VE | | 118 | 109,693 | 111,275 | – 1,582 | – 1,582 | 1 020,78 | 110,788 |
| HYUNDAI MOTOR MANUFACTURING CZECH SRO | | 232 | 119,494 | 160,712 | – 41,218 | – 41,218 | 1 552,37 | 140,629 |
| ISUZU MOTORS LIMITED | | 12 765 | 194,373 | 209,025 | – 14,652 | – 14,652 | 2 071,86 | 201,294 |
| IVECO SpA | | 31 685 | 211,664 | 229,635 | – 17,971 | – 17,971 | 2 293,47 | 219,356 |
| JAGUAR LAND ROVER LIMITED | D | 18 460 | 258,906 | 276,930 | – 18,024 | – 18,024 | 2 044,31 | 267,932 |
| KIA MOTORS CORPORATION | P5 | 460 | 110,509 | 141,711 | – 31,202 | – 31,202 | 1 348,05 | 121,196 |
| KIA MOTORS SLOVAKIA SRO | P5 | 327 | 117,331 | 151,588 | – 34,257 | – 34,257 | 1 454,26 | 126,994 |
| LADA AUTOMOBILE GMBH | DMD | 55 | 216,000 | | | | 1 232,45 | 216,164 |
| MAGYAR SUZUKI CORPORATION LTD | | 72 | 116,370 | 133,814 | – 17,444 | – 17,444 | 1 263,14 | 119,833 |
| MAHINDRA & MAHINDRA LTD | DMD | 215 | 204,311 | | | | 2 016,34 | 208,544 |
| MAZDA MOTOR CORPORATION | DMD | 323 | 149,533 | | | | 1 797,72 | 167,241 |
| MFTBC | P1 | 33 | 236,000 | 264,418 | – 28,418 | – 28,418 | 2 667,48 | 239,364 |
| MITSUBISHI MOTORS CORPORATION MMC | P6/D | 940 | 162,221 | 210,000 | – 47,779 | – 47,779 | 1 915,75 | 179,735 |
| MITSUBISHI MOTORS THAILAND CO LTD MMTH | P6/D | 15 226 | 189,604 | 210,000 | – 20,396 | – 20,396 | 1 948,99 | 194,682 |
| NISSAN INTERNATIONAL SA | | 38 535 | 127,710 | 187,288 | – 59,578 | – 59,578 | 1 838,13 | 176,384 |
| ADAM OPEL AG | P4 | 91 895 | 149,226 | 178,934 | – 29,708 | – 29,708 | 1 748,30 | 160,767 |
| PIAGGIO & C SpA | D | 2 621 | 117,812 | 155,000 | – 37,188 | – 37,188 | 1 099,63 | 146,263 |
| RENAULT SAS | P7 | 214 368 | 121,899 | 171,206 | – 49,307 | – 49,307 | 1 665,20 | 148,006 |
| RENAULT TRUCKS | | 7 334 | 198,444 | 226,246 | – 27,802 | – 27,802 | 2 257,03 | 210,868 |
| SAIC MOTOR COMMERCIAL VEHICLE CO LTD | DMD | 63 | 250,000 | | | | 2 181,90 | 250,000 |
| SSANGYONG MOTOR COMPANY | D | 711 | 196,533 | 210,000 | – 13,467 | – 13,467 | 2 055,36 | 199,992 |
| STREETSCOOTER GMBH | | 237 | 0,000 | 147,216 | – 147,216 | – 147,216 | 1 407,25 | 0,000 |
| SUZUKI MOTOR CORPORATION | DMD | 337 | 136,849 | | | | 1 201,79 | 143,650 |
| TATA MOTORS LIMITED | | 53 | 196,000 | 202,176 | – 6,176 | – 6,176 | 1 998,21 | 196,000 |
| TOYOTA MOTOR EUROPE NV SA | | 32 764 | 178,014 | 193,955 | – 15,941 | – 16,108 | 1 909,82 | 188,484 |
| TOYOTA CAETANO PORTUGAL SA | DMD | 42 | 245,839 | | | | 1 870,16 | 250,762 |
| VOLVO CAR CORPORATION | | 751 | 116,297 | 169,633 | – 53,336 | – 53,336 | 1 648,29 | 127,759 |

A

B

C

D

E

F

G

H

I

Tillverkarens namn

Pooler och undantag

Antal registreringar

Genomsnittliga specifika koldioxidutsläpp (75 %)

Specifikt utsläppsmål

Avstånd till mål

Justerat avstånd till mål

Genomsnittlig vikt

Genomsnittliga koldioxidutsläpp (100 %)

ALFA ROMEO SpA

9

111,833

147,482

– 35,649

– 35,649

1 410,11

128,000

AUTOMOBILES CITROEN

145 739

133,123

164,595

– 31,472

– 31,472

1 594,12

149,771

AUTOMOBILES PEUGEOT

147 199

133,424

165,947

– 32,523

– 32,523

1 608,66

151,046

AVTOVAZ JSC

P7

23

209,471

136,757

72,714

72,714

1 294,78

211,957

BLUECAR SAS

236

0,000

137,697

– 137,697

– 137,697

1 304,89

0,000

BAYERISCHE MOTOREN WERKE AG

537

125,376

173,786

– 48,410

– 48,410

1 692,95

135,836

BMW M GMBH

348

133,253

185,755

– 52,502

– 52,502

1 821,64

140,974

FCA US LLC

P2

943

197,222

207,485

– 10,263

– 10,276

2 055,30

210,082

CNG– TECHNIK GMBH

P3

659

118,526

155,176

– 36,650

– 36,650

1 492,84

121,299

COMARTH ENGINEERING SL

3

0,000

92,509

– 92,509

– 92,509

819,00

0,000

AUTOMOBILE DACIA SA

P7

23 348

120,846

135,495

– 14,649

– 14,655

1 281,22

132,506

DAIMLER AG

P1

132 571

177,569

211,675

– 34,106

– 34,216

2 100,36

189,404

DFSK MOTOR CO LTD

DMD

287

162,572

1 150,46

168,010

ESAGONO ENERGIA SRL

14

0,000

133,987

– 133,987

– 133,987

1 265,00

0,000

FCA ITALY SpA

P2

130 731

145,481

173,839

– 28,358

– 28,371

1 693,52

157,915

FORD MOTOR COMPANY OF AUSTRALIA LIMITED

P3

23 786

224,791

221,618

3,173

3,173

2 207,27

235,541

FORD MOTOR COMPANY

P3

48

186,639

215,917

– 29,278

– 29,676

2 145,97

205,583

FORD– WERKE GMBH

P3

199 794

157,473

191,136

– 33,663

– 33,664

1 879,51

170,806

FUJI HEAVY INDUSTRIES LTD

62

152,783

169,848

– 17,065

– 17,065

1 650,60

157,065

MITSUBISHI FUSO TRUCK & BUS CORPORATION

P1

500

235,821

265,154

– 29,333

– 29,494

2 675,40

238,206

MITSUBISHI FUSO TRUCK EUROPE SA

P1

3

235,000

276,432

– 41,432

– 41,432

2 796,67

237,667

LLC AUTOMOBILE PLANT GAZ

DMD

13

285,000

2 218,08

285,000

GENERAL MOTORS COMPANY

P4

10

280,000

256,933

23,067

23,067

2 587,00

302,100

GONOW AUTO CO LTD

D

65

157,333

175,000

– 17,667

– 17,667

1 194,15

177,246

GREAT WALL MOTOR COMPANY LIMITED

DMD

217

197,179

1 851,72

204,065

HONDA MOTOR CO LTD

4

145,333

161,376

– 16,043

– 16,043

1 559,50

153,750

HONDA OF THE UK MANUFACTURING LTD

97

120,722

166,185

– 45,463

– 45,463

1 611,22

133,588

HYUNDAI MOTOR COMPANY

1 375

189,669

211,403

– 21,734

– 21,734

2 097,43

198,119

HYUNDAI ASSAN OTOMOTIV SANAYI VE

118

109,693

111,275

– 1,582

– 1,582

1 020,78

110,788

HYUNDAI MOTOR MANUFACTURING CZECH SRO

232

119,494

160,712

– 41,218

– 41,218

1 552,37

140,629

ISUZU MOTORS LIMITED

12 765

194,373

209,025

– 14,652

– 14,652

2 071,86

201,294

IVECO SpA

31 685

211,664

229,635

– 17,971

– 17,971

2 293,47

219,356

JAGUAR LAND ROVER LIMITED

D

18 460

258,906

276,930

– 18,024

– 18,024

2 044,31

267,932

KIA MOTORS CORPORATION

P5

460

110,509

141,711

– 31,202

– 31,202

1 348,05

121,196

KIA MOTORS SLOVAKIA SRO

P5

327

117,331

151,588

– 34,257

– 34,257

1 454,26

126,994

LADA AUTOMOBILE GMBH

DMD

55

216,000

1 232,45

216,164

MAGYAR SUZUKI CORPORATION LTD

72

116,370

133,814

– 17,444

– 17,444

1 263,14

119,833

MAHINDRA & MAHINDRA LTD

DMD

215

204,311

2 016,34

208,544

MAZDA MOTOR CORPORATION

DMD

323

149,533

1 797,72

167,241

MFTBC

P1

33

236,000

264,418

– 28,418

– 28,418

2 667,48

239,364

MITSUBISHI MOTORS CORPORATION MMC

P6/D

940

162,221

210,000

– 47,779

– 47,779

1 915,75

179,735

MITSUBISHI MOTORS THAILAND CO LTD MMTH

P6/D

15 226

189,604

210,000

– 20,396

– 20,396

1 948,99

194,682

NISSAN INTERNATIONAL SA

38 535

127,710

187,288

– 59,578

– 59,578

1 838,13

176,384

ADAM OPEL AG

P4

91 895

149,226

178,934

– 29,708

– 29,708

1 748,30

160,767

PIAGGIO & C SpA

D

2 621

117,812

155,000

– 37,188

– 37,188

1 099,63

146,263

RENAULT SAS

P7

214 368

121,899

171,206

– 49,307

– 49,307

1 665,20

148,006

RENAULT TRUCKS

7 334

198,444

226,246

– 27,802

– 27,802

2 257,03

210,868

SAIC MOTOR COMMERCIAL VEHICLE CO LTD

DMD

63

250,000

2 181,90

250,000

SSANGYONG MOTOR COMPANY

D

711

196,533

210,000

– 13,467

– 13,467

2 055,36

199,992

STREETSCOOTER GMBH

237

0,000

147,216

– 147,216

– 147,216

1 407,25

0,000

SUZUKI MOTOR CORPORATION

DMD

337

136,849

1 201,79

143,650

TATA MOTORS LIMITED

53

196,000

202,176

– 6,176

– 6,176

1 998,21

196,000

TOYOTA MOTOR EUROPE NV SA

32 764

178,014

193,955

– 15,941

– 16,108

1 909,82

188,484

TOYOTA CAETANO PORTUGAL SA

DMD

42

245,839

1 870,16

250,762

VOLVO CAR CORPORATION

751

116,297

169,633

– 53,336

– 53,336

1 648,29

127,759

Tabell 2

Värden som hänför sig till poolers resultat, bekräftade eller ändrade i enlighet med artikel 8.6 i förordning (EU) nr 510/2011

| A | B | C | D | E | F | G | H | I |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Poolens namn | Pool | Antal registreringar | Genomsnittliga specifika koldioxidutsläpp (75 %) | Specifikt utsläppsmål | Avstånd till mål | Justerat avstånd till mål | Genomsnittlig vikt | Genomsnittliga specifika koldioxidutsläpp (100 %) |
| DAIMLER AG | P1 | 133 107 | 177,711 | 211,891 | -34,180 | -34,291 | 2 102,68 | 189,600 |
| FCA ITALY SpA | P2 | 131 674 | 145,707 | 174,080 | -28,373 | -28,385 | 1 696,11 | 158,288 |
| FORD-WERKE GMBH | P3 | 224 287 | 161,830 | 194,269 | -32,439 | -32,440 | 1 913,19 | 177,533 |
| GENERAL MOTORS | P4 | 91 906 | 149,228 | 178,942 | -29,714 | -29,714 | 1 748,39 | 160,782 |
| KIA | P5 | 787 | 113,330 | 145,815 | -32,485 | -32,485 | 1 392,18 | 123,605 |
| MITSUBISHI MOTORS | P6/D | 16 167 | 187,871 | 210,000 | -22,129 | -22,129 | 1 947,06 | 193,813 |
| POOL RENAULT | P7 | 237 739 | 121,542 | 167,696 | -46,154 | -46,158 | 1 627,46 | 146,490 |

A

B

C

D

E

F

G

H

I

Poolens namn

Pool

Antal registreringar

Genomsnittliga specifika koldioxidutsläpp (75 %)

Specifikt utsläppsmål

Avstånd till mål

Justerat avstånd till mål

Genomsnittlig vikt

Genomsnittliga specifika koldioxidutsläpp (100 %)

DAIMLER AG

P1

133 107

177,711

211,891

-34,180

-34,291

2 102,68

189,600

FCA ITALY SpA

P2

131 674

145,707

174,080

-28,373

-28,385

1 696,11

158,288

FORD-WERKE GMBH

P3

224 287

161,830

194,269

-32,439

-32,440

1 913,19

177,533

GENERAL MOTORS

P4

91 906

149,228

178,942

-29,714

-29,714

1 748,39

160,782

KIA

P5

787

113,330

145,815

-32,485

-32,485

1 392,18

123,605

MITSUBISHI MOTORS

P6/D

16 167

187,871

210,000

-22,129

-22,129

1 947,06

193,813

POOL RENAULT

P7

237 739

121,542

167,696

-46,154

-46,158

1 627,46

146,490

Förklaringar till tabellerna 1 och 2

Kolumn A:

Tabell 1: Tillverkarens namn: det namn på tillverkaren som anmälts till kommissionen av den berörda tillverkaren eller, när sådan anmälan inte gjorts, det namn som registrerats av medlemsstatens registreringsmyndighet.

Tabell 2: Poolens namn: det namn på poolen som uppgivits av poolansvarig.

Kolumn B:

D innebär att ett undantag som hänför sig till en småskalig tillverkare har beviljats i enlighet med artikel 11.3 i förordning (EU) nr 510/2011 med verkan från och med kalenderåret 2015.

DMD innebär att undantag för tillverkare av mindre betydelse i enlighet med artikel 2.4 i förordning (EU) nr 510/2011 gäller, dvs. att en tillverkare som tillsammans med alla sina anslutna företag ansvarade för färre än 1 000 registreringar av nya fordon under 2015 inte behöver uppfylla något specifikt utsläppsmål.

P innebär att tillverkaren är medlem i en pool (som anges i tabell 2) som har bildats i enlighet med artikel 7 i förordning (EU) nr 510/2011 och poolningsavtalet är giltigt för kalenderåret 2015.

Kolumn C:

Antal registreringar: det totala antal nya lätta nyttofordon som registrerats av medlemsstaterna under ett kalenderår, med undantag av registreringar där uppgifter om vikt- eller koldioxidutsläppsvärden saknas samt registreringar där uppgifter inte erkänns av tillverkaren. Antalet registreringar som rapporterats av medlemsstaterna kan inte ändras på andra grunder.

Kolumn D:

Genomsnittliga specifika koldioxidutsläpp (75 %): genomsnittliga specifika koldioxidutsläpp som har beräknats på grundval av de 75 % fordon hos varje tillverkare som har de lägsta utsläppen i enlighet med artikel 4 tredje stycket i förordning (EU) nr 510/2011. I tillämpliga fall beaktar de genomsnittliga specifika koldioxidutsläppen de fel som anmälts till kommissionen av den berörda tillverkaren. De uppgifter som använts för beräkningen omfattar uppgifter innehållande ett giltigt värde för vikt och koldioxidutsläpp. De genomsnittliga specifika koldioxidutsläppen inkluderar utsläppsminskningar till följd av bestämmelserna om superkrediter i artikel 5 i förordning (EU) nr 510/2011, om användning av E85 i artikel 6 i samma förordning eller om miljöinnovationer i artikel 12 i samma förordning.

Kolumn E:

Specifikt utsläppsmål: utsläppsmål beräknat utifrån den genomsnittliga vikten för alla fordon som tillskrivs en tillverkare efter tillämpning av den formel som anges i bilaga I till förordning (EU) nr 510/2011.

Kolumn F:

Avstånd till mål: skillnaden mellan genomsnittliga specifika koldioxidutsläpp enligt kolumn D och specifika utsläppsmål enligt kolumn E. När värdet i kolumn F är positivt överstiger de genomsnittliga specifika utsläppen det specifika utsläppsmålet.

Kolumn G:

Justerat avstånd till mål: när värdena i denna kolumn skiljer sig från värdena i kolumn F har värdena i den kolumnen justerats för att ta hänsyn till en felmarginal. Felmarginalen beräknas enligt följande formel:

Fel= absolutvärdet för [(AC1 – TG1) – (AC2 – TG2)]

AC1= genomsnittliga specifika koldioxidutsläpp inklusive oidentifierbara fordon (enligt vad som anges i kolumn D)

TG1= specifikt utsläppsmål inklusive oidentifierbara fordon (enligt vad som anges i kolumn E)

AC2= genomsnittliga specifika koldioxidutsläpp exklusive oidentifierbara fordon

TG2= specifikt utsläppsmål exklusive oidentifierbara fordon

Kolumn I:

Genomsnittliga koldioxidutsläpp (100 %): genomsnittliga specifika koldioxidutsläpp som har beräknats på grundval av 100 % av de fordon som tillskrivs en tillverkare. I tillämpliga fall beaktar de genomsnittliga specifika koldioxidutsläppen de fel som anmälts till kommissionen av den berörda tillverkaren. De uppgifter som använts för beräkningen omfattar uppgifter innehållande ett giltigt värde för vikt och koldioxidutsläpp men exkluderar utsläppsminskningar till följd av bestämmelserna om superkrediter i artikel 5 i förordning (EU) nr 510/2011, om användning av E85 i artikel 6 i samma förordning eller om miljöinnovationer i artikel 12 i samma förordning.

---

| 20.12.2016 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 345/112 |
| --- | --- | --- | --- |

20.12.2016

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 345/112

---

KOMMISSIONENS GENOMFÖRANDEBESLUT (EU) 2016/2321

av den 19 december 2016

om formatet för det återvinningsintyg som utfärdas i enlighet med Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1257/2013 om återvinning av fartyg

(Text av betydelse för EES)

EUROPEISKA KOMMISSIONEN HAR ANTAGIT DETTA BESLUT

med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1257/2013 av den 20 november 2013 om återvinning av fartyg och om ändring av förordning (EG) nr 1013/2006 och direktiv 2009/16/EG (1), särskilt artikel 9.9, och

av följande skäl:

| (1) | I förordning (EU) nr 1257/2013 fastställs krav för fartygsägare, ansvariga myndigheter och erkända organisationer vad gäller utfärdande, godkännande, förlängning av återvinningsintyg och krav på att återvinningsintyg ska finnas ombord. |
| --- | --- |

(1)

I förordning (EU) nr 1257/2013 fastställs krav för fartygsägare, ansvariga myndigheter och erkända organisationer vad gäller utfärdande, godkännande, förlängning av återvinningsintyg och krav på att återvinningsintyg ska finnas ombord.

| (2) | Enligt kraven i artikel 6.2 c i förordning (EU) nr 1257/2013 ska fartyg som ska återvinnas ha ett återvinningsintyg. |
| --- | --- |

(2)

Enligt kraven i artikel 6.2 c i förordning (EU) nr 1257/2013 ska fartyg som ska återvinnas ha ett återvinningsintyg.

| (3) | Enligt artikel 7 i förordning (EU) nr 1257/2013 ska en fartygsspecifik återvinningsplan utarbetas innan någon återvinning får påbörjas. Fartygets återvinningsplan ska reglera eventuella fartygsspecifika överväganden som inte ingår i planen för fartygsåtervinningsanläggningen eller som kräver särskilda förfaranden. |
| --- | --- |

(3)

Enligt artikel 7 i förordning (EU) nr 1257/2013 ska en fartygsspecifik återvinningsplan utarbetas innan någon återvinning får påbörjas. Fartygets återvinningsplan ska reglera eventuella fartygsspecifika överväganden som inte ingår i planen för fartygsåtervinningsanläggningen eller som kräver särskilda förfaranden.

| (4) | Enligt artikel 8 i förordning (EU) nr 1257/2013 ska fartyg besiktigas av tjänstemän vid den ansvariga myndigheten eller vid en erkänd organisation som den ansvariga myndigheten auktoriserat. Besiktningarna syftar till att bekräfta att förteckningarna över farliga material uppfyller de tillämpliga kraven i den förordningen. |
| --- | --- |

(4)

Enligt artikel 8 i förordning (EU) nr 1257/2013 ska fartyg besiktigas av tjänstemän vid den ansvariga myndigheten eller vid en erkänd organisation som den ansvariga myndigheten auktoriserat. Besiktningarna syftar till att bekräfta att förteckningarna över farliga material uppfyller de tillämpliga kraven i den förordningen.

| (5) | Enligt artikel 9.9 i förordning (EU) nr 1257/2013 ska den ansvariga myndigheten eller en erkänd organisation som den ansvariga myndigheten auktoriserat, utfärda ett återvinningsintyg efter det att en slutlig besiktning av fartygen har genomförts utan anmärkningar. Återvinningsintyget ska åtföljas av förteckningen över farliga material och fartygets återvinningsplan. Formatet för återvinningsintygen måste överensstämma med tillägg 4 till den internationella konventionen om säker och miljöriktig fartygsåtervinning som antogs den 15 maj 2009 i Hongkong (nedan kallad Hongkongkonventionen). |
| --- | --- |

(5)

Enligt artikel 9.9 i förordning (EU) nr 1257/2013 ska den ansvariga myndigheten eller en erkänd organisation som den ansvariga myndigheten auktoriserat, utfärda ett återvinningsintyg efter det att en slutlig besiktning av fartygen har genomförts utan anmärkningar. Återvinningsintyget ska åtföljas av förteckningen över farliga material och fartygets återvinningsplan. Formatet för återvinningsintygen måste överensstämma med tillägg 4 till den internationella konventionen om säker och miljöriktig fartygsåtervinning som antogs den 15 maj 2009 i Hongkong (nedan kallad Hongkongkonventionen).

| (6) | De åtgärder som föreskrivs i detta beslut är förenliga med yttrandet från kommittén för fartygsåtervinning som inrättats genom artikel 25 i förordning (EU) nr 1257/2013. |
| --- | --- |

(6)

De åtgärder som föreskrivs i detta beslut är förenliga med yttrandet från kommittén för fartygsåtervinning som inrättats genom artikel 25 i förordning (EU) nr 1257/2013.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

De återvinningsintyg som utfärdas i enlighet med artikel 9.9 i förordning (EU) nr 1257/2013 och som godkänns i enlighet med artikel 10.5 i samma förordning ska överensstämma med det format som fastställs i bilagan till detta beslut.

Artikel 2

Detta beslut träder i kraft den tjugonde dagen efter det att det har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning.

Utfärdat i Bryssel den 19 december 2016.

På kommissionens vägnar

Jean-Claude JUNCKER

Ordförande

---

(1)  
  EUT L 330, 10.12.2013, s. 1.

1

---

BILAGA

Image 1

ÅTERVINNINGSINTYG

enligt Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1257/2013 om återvinning av fartyg

(Anm.: Detta intyg ska åtföljas av förteckningen över farliga material och fartygets återvinningsplan.)

(officiell stämpel) (land)

Utfärdat i enlighet med förordning (EU) nr 1257/2013 under överinseende av regeringen i

(landets namn)

av

(fullständigt namn på den person eller organisation som är auktoriserad enligt förordning (EU) nr 1257/2013)

Uppgifter om fartyget

Fartygets namn

Registreringsnummer eller signalbokstäver

Registreringshamn

Bruttodräktighet

IMO-nummer

Fartygsägarens namn och adress

IMO-identifieringsnummer för registrerad ägare

IMO-identifieringsnummer för företag

Konstruktionsdatum

Image 2

Uppgifter om fartygsåtervinningsanläggningen

Fartygsåtervinningsanläggningens namn

Återvinningsföretagets unika identitetsnummer (1)

Fullständig adress

Datum då upptagande av fartygsåtervinningsan-läggningen på den europeiska förteckningen upphör

(1) Identitetsnummer enligt den europeiska förteckningen.

Uppgifter om förteckningen över farliga material

Identifierings-/verifieringsnummer för förteckningen över farliga material:

Anm.: I enlighet med artikel 9.9 i förordning (EU) nr 1257/2013 ska förteckningen över farliga material bifogas intyget om att fartyget är återvinningsklart. Förteckningen över farliga material bör sammanställas på grundval av det standardiserade format som anges i de riktlinjer som utarbetats av Internationella sjöfartsorganisationen, kompletterade, i tillämpliga fall, med riktlinjer om aspekter som är specifika för förordning (EU) nr 1257/2013, t.ex. ämnen som förtecknas i den förordningen men inte i Hongkongkonventionen.

Uppgifter om fartygets återvinningsplan

Identifierings-/verifieringsnummer för fartygets återvinningsplan:

Anm.: I enlighet med artikel 9.9 i förordning (EU) nr 1257/2013 ska fartygets återvinningsplan bifogas intyget om att fartyget är återvinningsklart.

HÄRMED INTYGAS FÖLJANDE:

1. Fartyget har besiktigats enligt artikel 8 i förordning (EU) nr 1257/2013.

2. Fartyget har en giltig förteckning över farliga material enligt artikel 5.7 i förordning (EU) nr 1257/2013.

3. Fartygets återvinningsplan sammanställdes i enlighet med artikel 7.2 i förordning (EU) nr 1257/2013.

4. Den eller de fartygsåtervinningsanläggningar där fartyget ska återvinnas förtecknas i den europeiska förteckningen enligt artikel 16 i förordning (EU) nr 1257/2013.

Detta intyg är giltigt till och med den (dd/mm/åååå)

(datum)

Utfärdat i

(ort där intyget utfärdats)

den (dd/mm/åååå)

(datum för utfärdande) (underskrift av den vederbörligen auktoriserade tjänsteman som utfärdar intyget)

(myndighetens stämpel)

Image 3

GODKÄNNANDE AV FÖRLÄNGNING AV INTYGETS GILTIGHETSTID TILLS FARTYGET HAR NÅTT DEN HAMN DÄR ÅTERVINNINGSANLÄGGNINGEN ÄR BELÄGEN ENLIGT ARTIKEL 10.5 (*)

Detta intyg ska enligt artikel 10.5 i förordning (EU) nr 1257/2013 om återvinning av fartyg gälla för en enkel resa

från:

till:

Underskrift:

(underskrift av vederbörligen auktoriserad tjänsteman)

Ort:

Datum: den (dd/mm/åååå)

(myndighetens stämpel)

(*) Denna sida av påskriften ska reproduceras och bifogas intyget om administrationen anser att så krävs.

---

| 20.12.2016 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 345/117 |
| --- | --- | --- | --- |

20.12.2016

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 345/117

---

KOMMISSIONENS GENOMFÖRANDEBESLUT (EU) 2016/2322

av den 19 december 2016

om formatet för det intyg om slutförd fartygsåtervinning som krävs enligt Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1257/2013 om återvinning av fartyg

(Text av betydelse för EES)

EUROPEISKA KOMMISSIONEN HAR ANTAGIT DETTA BESLUT

med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1257/2013 av den 20 november 2013 om återvinning av fartyg och om ändring av förordning (EG) nr 1013/2006 och direktiv 2009/16/EG (1), särskilt artikel 13.3 b, och

av följande skäl:

| (1) | I förordning (EU) nr 1257/2013 fastställs krav för fartygsåtervinningsföretag, fartygsåtervinningsanläggningar och driftsansvariga på fartygsåtervinningsanläggningar vad gäller återvinning av fartyg som för en medlemsstats flagg. |
| --- | --- |

(1)

I förordning (EU) nr 1257/2013 fastställs krav för fartygsåtervinningsföretag, fartygsåtervinningsanläggningar och driftsansvariga på fartygsåtervinningsanläggningar vad gäller återvinning av fartyg som för en medlemsstats flagg.

| (2) | Enligt artikel 13.2 c i förordning (EU) nr 1257/2013 ska den driftsansvarige på en fartygsåtervinningsanläggning, inom 14 dagar från och med datumet för den fullständiga eller delvisa återvinningen i enlighet med fartygets återvinningsplan, skicka ett intyg om slutförd återvinning till den ansvariga myndighet som utfärdat återvinningsintyget för fartyget. Formatet för intyget om slutförd återvinning måste överensstämma med tillägg 7 till den internationella konventionen om säker och miljöriktig fartygsåtervinning som antogs den 15 maj 2009 i Hongkong (nedan kallad Hongkongkonventionen). |
| --- | --- |

(2)

Enligt artikel 13.2 c i förordning (EU) nr 1257/2013 ska den driftsansvarige på en fartygsåtervinningsanläggning, inom 14 dagar från och med datumet för den fullständiga eller delvisa återvinningen i enlighet med fartygets återvinningsplan, skicka ett intyg om slutförd återvinning till den ansvariga myndighet som utfärdat återvinningsintyget för fartyget. Formatet för intyget om slutförd återvinning måste överensstämma med tillägg 7 till den internationella konventionen om säker och miljöriktig fartygsåtervinning som antogs den 15 maj 2009 i Hongkong (nedan kallad Hongkongkonventionen).

| (3) | Enligt artikel 3.6 i förordning (EU) nr 1257/2013 avses med fartygsåtervinning aktiviteten att helt eller delvis ta isär ett fartyg. Ett intyg om slutförd återvinning krävs därför om ett fartyg delvis tagits isär. Formatet för intyget om slutförd återvinning avser en enda fartygsåtervinningsanläggning. Om ett fartyg tas isär på flera olika anläggningar ska ett separat intyg om slutförd återvinning utfärdas för varje anläggning som deltar i fartygsåtervinningsprocessen. |
| --- | --- |

(3)

Enligt artikel 3.6 i förordning (EU) nr 1257/2013 avses med fartygsåtervinning aktiviteten att helt eller delvis ta isär ett fartyg. Ett intyg om slutförd återvinning krävs därför om ett fartyg delvis tagits isär. Formatet för intyget om slutförd återvinning avser en enda fartygsåtervinningsanläggning. Om ett fartyg tas isär på flera olika anläggningar ska ett separat intyg om slutförd återvinning utfärdas för varje anläggning som deltar i fartygsåtervinningsprocessen.

| (4) | De åtgärder som föreskrivs i detta beslut är förenliga med yttrandet från kommittén för fartygsåtervinning som inrättats genom artikel 25 i förordning (EU) nr 1257/2013. |
| --- | --- |

(4)

De åtgärder som föreskrivs i detta beslut är förenliga med yttrandet från kommittén för fartygsåtervinning som inrättats genom artikel 25 i förordning (EU) nr 1257/2013.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

De intyg om slutförd fartygsåtervinning som krävs enligt artikel 13.2 c i förordning (EU) nr 1257/2013 ska överensstämma med det format som fastställs i bilagan till detta beslut.

Artikel 2

Detta beslut träder i kraft den tjugonde dagen efter det att det har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning.

Utfärdat i Bryssel den 19 december 2016.

På kommissionens vägnar

Jean-Claude JUNCKER

Ordförande

---

(1)  
  EUT L 330, 10.12.2013, s. 1.

1

---

BILAGA

Image 4

INTYG OM SLUTFÖRD FARTYGSÅTERVINNING

enligt Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1257/2013 om återvinning av fartyg

Detta dokument är ett intyg om slutförd fartygsåtervinning av

(fartygets namn när det togs emot för återvinning/vid avregistreringen)

Uppgifter om fartyget som tagits emot för återvinning

Registreringsnummer eller signalbokstäver

Registreringshamn

Bruttodräktighet

IMO-nummer

Fartygsägarens namn och adress

IMO-identifieringsnummer för registrerad ägare

IMO-identifieringsnummer för företag

Konstruktionsdatum

HÄRMED FÖRSÄKRAS FÖLJANDE:

Fartyget har återvunnits i enlighet med fartygets återvinningsplan och förordning (EU) nr 1257/2013 vid

(den auktoriserade fartygsåtervinningsanläggningens namn och adress)

och återvinningen av fartyget i enlighet med förordning (EU) nr 1257/2013 slutfördes den

(dd/mm/åååå)

(datum för slutförande)

Utfärdat i

(ort där intyget om slutförande utfärdats)

den (dd/mm/åååå)

(datum för utfärdande)

(underskrift av den driftsansvariga parten eller den auktoriserade representanten för fartygsåtervinningsanläggningen)

---

| 20.12.2016 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 345/119 |
| --- | --- | --- | --- |

20.12.2016

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 345/119

---

KOMMISSIONENS GENOMFÖRANDEBESLUT (EU) 2016/2323

av den 19 december 2016

om inrättande av den europeiska förteckningen över fartygsåtervinningsanläggningar i enlighet med Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1257/2013 om återvinning av fartyg

(Text av betydelse för EES)

EUROPEISKA KOMMISSIONEN HAR ANTAGIT DETTA BESLUT

med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1257/2013 av den 20 november 2013 om återvinning av fartyg och om ändring av förordning (EG) nr 1013/2006 och direktiv 2009/16/EG (1), särskilt artikel 16, och

av följande skäl:

| (1) | Enligt artikel 16.1 i förordning (EU) nr 1257/2013 ska kommissionen anta genomförandeakter för att fastställa en europeisk förteckning över fartygsåtervinningsanläggningar som är belägna i unionen och har anmälts av medlemsstaterna enligt artikel 14.3 i den förordningen och av fartygsåtervinningsanläggningar belägna i ett tredjeland och som tas upp på förteckningen på grundval av en bedömning av den information och stödjande dokumentation som lämnats eller samlats in i enlighet med artikel 15 i samma förordning. |
| --- | --- |

(1)

Enligt artikel 16.1 i förordning (EU) nr 1257/2013 ska kommissionen anta genomförandeakter för att fastställa en europeisk förteckning över fartygsåtervinningsanläggningar som är belägna i unionen och har anmälts av medlemsstaterna enligt artikel 14.3 i den förordningen och av fartygsåtervinningsanläggningar belägna i ett tredjeland och som tas upp på förteckningen på grundval av en bedömning av den information och stödjande dokumentation som lämnats eller samlats in i enlighet med artikel 15 i samma förordning.

| (2) | Medlemsstaterna har anmält sammanlagt 18 återvinningsanläggningar för fartyg i unionen som uppfyller de tillämpliga kraven i förordning (EU) nr 1257/2013. Enligt artikel 16.1 a i förordning (EU) nr 1257/2013 ska dessa anläggningar tas upp i den europeiska förteckningen över fartygsåtervinningsanläggningar. |
| --- | --- |

(2)

Medlemsstaterna har anmält sammanlagt 18 återvinningsanläggningar för fartyg i unionen som uppfyller de tillämpliga kraven i förordning (EU) nr 1257/2013. Enligt artikel 16.1 a i förordning (EU) nr 1257/2013 ska dessa anläggningar tas upp i den europeiska förteckningen över fartygsåtervinningsanläggningar.

| (3) | Vad beträffar fartygsåtervinningsanläggningar i ett tredjeland för vilka en ansökan om upptagande i den europeiska förteckningen har överlämnats till kommissionen i enlighet med artikel 15 i förordning (EU) nr 1257/2013 pågår bedömningen av den information och stödjande dokumentation som lämnats eller samlats in fortfarande. När bedömningen har slutförts ska kommissionen anta genomförandeakter avseende fartygsåtervinningsanläggningarna i tredjeländer. |
| --- | --- |

(3)

Vad beträffar fartygsåtervinningsanläggningar i ett tredjeland för vilka en ansökan om upptagande i den europeiska förteckningen har överlämnats till kommissionen i enlighet med artikel 15 i förordning (EU) nr 1257/2013 pågår bedömningen av den information och stödjande dokumentation som lämnats eller samlats in fortfarande. När bedömningen har slutförts ska kommissionen anta genomförandeakter avseende fartygsåtervinningsanläggningarna i tredjeländer.

| (4) | De uppgifter som ska ingå i den europeiska förteckningen finns i artikel 16.2 andra stycket i förordning (EU) nr 1257/2013. För att ta hänsyn till dessa krav bör den europeiska förteckningen struktureras i enlighet med denna bestämmelse. Enligt artikel 16.3 i den förordningen ska den europeiska förteckningen också ange tidpunkten för när fartygsåtervinningsanläggningens upptagande på förteckningen upphör. |
| --- | --- |

(4)

De uppgifter som ska ingå i den europeiska förteckningen finns i artikel 16.2 andra stycket i förordning (EU) nr 1257/2013. För att ta hänsyn till dessa krav bör den europeiska förteckningen struktureras i enlighet med denna bestämmelse. Enligt artikel 16.3 i den förordningen ska den europeiska förteckningen också ange tidpunkten för när fartygsåtervinningsanläggningens upptagande på förteckningen upphör.

| (5) | De åtgärder som föreskrivs i detta beslut är förenliga med yttrandet från kommittén för fartygsåtervinning som inrättats genom artikel 25 i förordning (EU) nr 1257/2013. |
| --- | --- |

(5)

De åtgärder som föreskrivs i detta beslut är förenliga med yttrandet från kommittén för fartygsåtervinning som inrättats genom artikel 25 i förordning (EU) nr 1257/2013.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Den europeiska förteckningen över fartygsåtervinningsanläggningar enligt artikel 16.1 i förordning (EU) nr 1257/2013 ska fastställas i enlighet med vad som anges i bilagan till detta beslut.

Artikel 2

Detta beslut träder i kraft den tjugonde dagen efter det att det har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning.

Utfärdat i Bryssel den 19 december 2016.

På kommissionens vägnar

Jean-Claude JUNCKER

Ordförande

---

(1)  
  EUT L 330, 10.12.2013, s. 1.

1

---

BILAGA

EUROPEISKA FÖRTECKNINGEN ÖVER FARTYGSÅTERVINNINGSANLÄGGNINGAR ENLIGT ARTIKEL 16.1 I FÖRORDNING (EU) NR 1257/2013

Fartygsåtervinningsanläggningar i en medlemsstat i unionen

| Anläggningens namn | Återvinningsmetod | Fartygstyp och storlek på de fartyg som kan återvinnas | Begränsningar och villkor för fartygsåtervinningsanläggningens drift, även när det gäller hantering av farligt avfall | Uppgift om uttryckligt eller tyst förfarande för godkännande av fartygets återvinningsplan av den behöriga myndigheten (1) | Maximal årlig fartygsåtervinning, beräknad som summan av fartygens vikt uttryckt i LDT som återvunnits under ett visst år i den anläggningen (2) | Sista giltighetsdag för införandet i den europeiska förteckningen (3) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| BELGIEN |
| NV Galloo Recycling Ghent |
| Scheepszatestraat 9 |
| 9000 Gent |
| BELGIEN |
| Tfn +32 92512521 |
| E-post: peter.wyntin@galloo.com |

Anläggningens namn

Återvinningsmetod

Fartygstyp och storlek på de fartyg som kan återvinnas

Begränsningar och villkor för fartygsåtervinningsanläggningens drift, även när det gäller hantering av farligt avfall

Uppgift om uttryckligt eller tyst förfarande för godkännande av fartygets återvinningsplan av den behöriga myndigheten (1)

Maximal årlig fartygsåtervinning, beräknad som summan av fartygens vikt uttryckt i LDT som återvunnits under ett visst år i den anläggningen (2)

Sista giltighetsdag för införandet i den europeiska förteckningen (3)

BELGIEN

NV Galloo Recycling Ghent

Scheepszatestraat 9

9000 Gent

BELGIEN

Tfn +32 92512521

E-post: peter.wyntin@galloo.com

Utmed kaj (vattenkajplats), lutande plan

Alla typer av fartyg enligt definitionen i artikel 3.1 i förordning (EU) nr 1257/2013.

Maximala fartygsdimensioner:

| | Längd: 265 meter |
| --- | --- |

Längd: 265 meter

| | Bredd: 36 meter |
| --- | --- |

Bredd: 36 meter

| | Djupgående: 12,5 meter |
| --- | --- |

Djupgående: 12,5 meter

Tyst godkännande, med en maximal handläggningstid på 30 dagar

34 000  (4)

den 31 mars 2020

DANMARK

| Fornæs ApS |
| --- |
| Rolshøjvej 12–16 |
| 8500 Grenå |
| DANMARK |
| www.fornaes.dk |

Fornæs ApS

Rolshøjvej 12–16

8500 Grenå

DANMARK

www.fornaes.dk

Nedmontering vid kaj och påföljande skrotning på ogenomsläppliga underlag med effektiva dräneringssystem

Alla typer av fartyg enligt definitionen i artikel 3.1 i förordning (EU) nr 1257/2013.

Maximala fartygsdimensioner:

| | Längd: 150 meter |
| --- | --- |

Längd: 150 meter

| | Bredd: 25 meter |
| --- | --- |

Bredd: 25 meter

| | Djupgående: 6 meter |
| --- | --- |

Djupgående: 6 meter

| | BT: 10 000 |
| --- | --- |

BT: 10 000

Kommunen Norddjurs har rätt att fördela farligt avfall på godkända anläggningar.

Tyst godkännande, med en maximal handläggningstid på 2 veckor

30 000  (5)

den 30 juni 2021

| Smedegaarden A/S |
| --- |
| Vikingkaj 5 |
| 6700 Esbjerg |
| DANMARK |
| www.smedegaarden.net |

Smedegaarden A/S

Vikingkaj 5

6700 Esbjerg

DANMARK

www.smedegaarden.net

Nedmontering vid kaj och påföljande skrotning på ogenomsläppliga underlag med effektiva dräneringssystem

Alla typer av fartyg enligt definitionen i artikel 3.1 i förordning (EU) nr 1257/2013.

Maximala fartygsdimensioner:

| | Längd: 170 meter |
| --- | --- |

Längd: 170 meter

| | Bredd: 40 meter |
| --- | --- |

Bredd: 40 meter

| | Djupgående: 7,5 meter |
| --- | --- |

Djupgående: 7,5 meter

Tyst godkännande, med en maximal handläggningstid på 2 veckor

20 000  (6)

den 15 september 2021

FRANKRIKE

| GARDET & DE BEZENAC Recycling/Groupe BAUDELET ENVIRONNEMENT – GIE MUG |
| --- |
| 616 Boulevard Jules Durand |
| 76600 Le Havre |
| FRANKRIKE |
| Tfn +33 235557750 |
| E-post: p.dupalut@gardet-bezenac.com |

GARDET & DE BEZENAC Recycling/Groupe BAUDELET ENVIRONNEMENT – GIE MUG

616 Boulevard Jules Durand

76600 Le Havre

FRANKRIKE

Tfn +33 235557750

E-post: p.dupalut@gardet-bezenac.com

Flytande och fartygsslip

Alla typer av fartyg enligt definitionen i artikel 3.1 i förordning (EU) nr 1257/2013.

Maximala fartygsdimensioner:

| | Längd: 150 meter |
| --- | --- |

Längd: 150 meter

| | Bredd: 18 meter |
| --- | --- |

Bredd: 18 meter

| | LDT: 7 000 |
| --- | --- |

LDT: 7 000

Miljömässiga begränsningar fastställs i tillståndet från prefekten.

Uttryckligt godkännande – den behöriga myndighet som ska fatta beslut om godkännande är miljöministeriet.

16 000  (7)

den 30 december 2021

| Grand Port Maritime de Bordeaux |
| --- |
| 152 Quai de Bacalan – CS 41320 – 33082 Bordeaux Cedex |
| FRANKRIKE |
| Tfn +33 556905800 |
| E-post: p-brocart@bordeaux-port.fr |

Grand Port Maritime de Bordeaux

152 Quai de Bacalan – CS 41320 – 33082 Bordeaux Cedex

FRANKRIKE

Tfn +33 556905800

E-post: p-brocart@bordeaux-port.fr

Utmed kaj, torrdocka

Alla typer av fartyg enligt definitionen i artikel 3.1 i förordning (EU) nr 1257/2013.

Maximala fartygsdimensioner (torrdocka):

| | Längd: 240 m |
| --- | --- |

Längd: 240 m

| | Bredd: 37 meter |
| --- | --- |

Bredd: 37 meter

| | Djup: 17 meter |
| --- | --- |

Djup: 17 meter

Miljömässiga begränsningar fastställs i tillståndet från prefekten.

Uttryckligt godkännande – den behöriga myndighet som ska fatta beslut om godkännande är miljöministeriet.

18 000  (8)

den 21 oktober 2021

| Les Recycleurs bretons |
| --- |
| Zone Industrielle de Kerbriant – 29 610 Plouigneau |
| Plouigneau |
| FRANKRIKE |
| Tfn +33 611747401 |
| E-post: Jm.abiven@recycleurs-bretons.fr |

Les Recycleurs bretons

Zone Industrielle de Kerbriant – 29 610 Plouigneau

Plouigneau

FRANKRIKE

Tfn +33 611747401

E-post: Jm.abiven@recycleurs-bretons.fr

Utmed kaj, torrdocka

Alla typer av fartyg enligt definitionen i artikel 3.1 i förordning (EU) nr 1257/2013.

Maximala fartygsdimensioner (torrdocka):

| | Längd: 225 meter |
| --- | --- |

Längd: 225 meter

| | Bredd: 34 meter |
| --- | --- |

Bredd: 34 meter

| | Djup: 27 meter |
| --- | --- |

Djup: 27 meter

Miljömässiga begränsningar fastställs i tillståndet från prefekten.

Uttryckligt godkännande – den behöriga myndighet som ska fatta beslut om godkännande är miljöministeriet.

5 500  (9)

den 24 maj 2021

LETTLAND

| A/S ”Tosmares kuģubūvētava” |
| --- |
| Ģenerāļa Baloža street 42/44, Liepaja, LV-3402 |
| LETTLAND |
| Tfn +371 63401919 |
| E-post: shipyard@tosmare.lv |

A/S ”Tosmares kuģubūvētava”

Ģenerāļa Baloža street 42/44, Liepaja, LV-3402

LETTLAND

Tfn +371 63401919

E-post: shipyard@tosmare.lv

Nedmontering av fartyg (vattenkajplats och torrdocka)

Alla typer av fartyg enligt definitionen i artikel 3.1 i förordning (EU) nr 1257/2013.

Maximala fartygsdimensioner:

| | Längd: 165 m |
| --- | --- |

Längd: 165 m

| | Bredd: 22 m |
| --- | --- |

Bredd: 22 m

| | Djup: 7 m |
| --- | --- |

Djup: 7 m

| | DWT: 14 000 |
| --- | --- |

DWT: 14 000

| | BT: 200–12 000 |
| --- | --- |

BT: 200–12 000

| | Vikt: 100–5 000 ton |
| --- | --- |

Vikt: 100–5 000 ton

| | LDT: 100–5 000 |
| --- | --- |

LDT: 100–5 000

Se nationellt tillstånd nr LI-10-IB-0024.

Uttryckligt godkännande (skriftlig bekräftelse inom 30 arbetsdagar)

0 (10)

den 11 juni 2020

LITAUEN

| UAB APK |
| --- |
| Minijos 180 (berth 133 A), LT 93269, Klaipėda |
| LITAUEN |
| Tfn +370 46365776 |
| Fax +370 46365776 |
| E-post: uab.apk@gmail.com |

UAB APK

Minijos 180 (berth 133 A), LT 93269, Klaipėda

LITAUEN

Tfn +370 46365776

Fax +370 46365776

E-post: uab.apk@gmail.com

Utmed kaj (vattenkajplats)

Alla typer av fartyg enligt definitionen i artikel 3.1 i förordning (EU) nr 1257/2013.

Maximala fartygsdimensioner:

| | Längd: 130 meter |
| --- | --- |

Längd: 130 meter

| | Bredd: 35 meter |
| --- | --- |

Bredd: 35 meter

| | Djup: 10 meter |
| --- | --- |

Djup: 10 meter

| | BT: 3 500 |
| --- | --- |

BT: 3 500

Se nationellt tillstånd nr TL-KL.1–15/2015

Uttryckligt godkännande (skriftlig bekräftelse inom 30 arbetsdagar)

1 500  (11)

den 17 mars 2020

| UAB Armar |
| --- |
| Minijos 180 (berth 127A), LT 93269, Klaipėda |
| LITAUEN |
| Tfn +370 68532607 |
| E-post: armar.uab@gmail.com; albatrosas33@gmail.com |

UAB Armar

Minijos 180 (berth 127A), LT 93269, Klaipėda

LITAUEN

Tfn +370 68532607

E-post: armar.uab@gmail.com; albatrosas33@gmail.com

Utmed kaj (vattenkajplats)

Alla typer av fartyg enligt definitionen i artikel 3.1 i förordning (EU) nr 1257/2013.

Maximala fartygsdimensioner:

| | Längd: 80 meter |
| --- | --- |

Längd: 80 meter

| | Bredd: 16 meter |
| --- | --- |

Bredd: 16 meter

| | Djup: 6 meter |
| --- | --- |

Djup: 6 meter

| | BT: 1 500 |
| --- | --- |

BT: 1 500

Se nationellt tillstånd nr TL-KL.1–16/2015

Uttryckligt godkännande (skriftlig bekräftelse inom 30 arbetsdagar)

3 910  (12)

den 17 mars 2020

| UAB Vakaru refonda |
| --- |
| Minijos 180 (berth 129, 130, 131A, 131, 132, 133A), LT 93269, Klaipėda |
| LITAUEN |
| Tfn +370 46483940/483891 |
| Fax +370 46483891 |
| E-post: refonda@wsy.lt |

UAB Vakaru refonda

Minijos 180 (berth 129, 130, 131A, 131, 132, 133A), LT 93269, Klaipėda

LITAUEN

Tfn +370 46483940/483891

Fax +370 46483891

E-post: refonda@wsy.lt

Utmed kajen (vattenkajplats),

Alla typer av fartyg enligt definitionen i artikel 3.1 i förordning (EU) nr 1257/2013.

Maximala fartygsdimensioner:

| | Längd: 230 meter |
| --- | --- |

Längd: 230 meter

| | Bredd: 55 meter |
| --- | --- |

Bredd: 55 meter

| | Djup: 14 meter |
| --- | --- |

Djup: 14 meter

| | BT: 70 000 |
| --- | --- |

BT: 70 000

Se nationellt tillstånd nr (11.2)-30-161/2011/TL-KL.1–18/2015

Uttryckligt godkännande (skriftlig bekräftelse inom 30 arbetsdagar)

20 140  (13)

den 21 maj 2020

NEDERLÄNDERNA

| Keppel-Verolme |
| --- |
| Prof. Gerbrandyweg 25 |
| 3197 KK Rotterdam-Botlek |
| NEDERLÄNDERNA |
| Tfn +31 181234353 |
| E-post: mzoethout@keppelverolme.nl |

Keppel-Verolme

Prof. Gerbrandyweg 25

3197 KK Rotterdam-Botlek

NEDERLÄNDERNA

Tfn +31 181234353

E-post: mzoethout@keppelverolme.nl

Fartygsskrotning

Maximala fartygsdimensioner:

| | Längd: 405 m |
| --- | --- |

Längd: 405 m

| | Bredd: 90 meter |
| --- | --- |

Bredd: 90 meter

| | Djup: 11,6 meter |
| --- | --- |

Djup: 11,6 meter

Anläggningen har tillstånd att bedriva verksamhet. Detta tillstånd innehåller begränsningar och villkor för drift på ett miljömässigt godtagbart sätt.

Uttryckligt godkännande

52 000  (14)

den 21 juli 2021

Scheepsrecycling Nederland B.V.

Havenweg 1; 3295 XZ s-Gravendeel

Postbus 5234; 3295 ZJ s-Gravendeel

NEDERLÄNDERNA

Tfn +31 786736055

E-post: info@sloperij-nederland.nl

Fartygsskrotning

Maximala fartygsdimensioner:

| | Längd: 200 meter |
| --- | --- |

Längd: 200 meter

| | Bredd: 33 meter |
| --- | --- |

Bredd: 33 meter

| | Djup: 6 meter |
| --- | --- |

Djup: 6 meter

| | Höjd: 45 m (Botlekbridge) |
| --- | --- |

Höjd: 45 m (Botlekbridge)

Återvinningsförfarandena inleds på vatten för att göra skrovet lättare. Vinschen för att dra upp fartyg på rampen kan ta 2 000 ton.

Anläggningen har tillstånd att bedriva verksamhet. Detta tillstånd innehåller begränsningar och villkor för drift på ett miljömässigt godtagbart sätt.

Uttryckligt godkännande

9 300  (15)

den 27 september 2021

POLEN

| ALMEX Sp. Z o.o. |
| --- |
| ul. Ks. Stanislawa Kujota 1 |
| 70-605 Szczecin |
| POLEN |

ALMEX Sp. Z o.o.

ul. Ks. Stanislawa Kujota 1

70-605 Szczecin

POLEN

Bryggor och återvinningsplatser i gränssnittet mellan hav och land

Alla fartygstyper

Maximala fartygsdimensioner:

| | Längd: 120 meter |
| --- | --- |

Längd: 120 meter

| | Bredd: 20 meter |
| --- | --- |

Bredd: 20 meter

| | Djup: 6 meter |
| --- | --- |

Djup: 6 meter

| | DWT 6 000 |
| --- | --- |

DWT 6 000

| | BT: 2 500 |
| --- | --- |

BT: 2 500

| | LDT: 2 500 |
| --- | --- |

LDT: 2 500

Se tillstånd WOŚ.II.7243.7.4.2014.IB

Uttryckligt godkännande

(närmare uppgifter ska lämnas i början av 2017 när ny nationell lagstiftning ändrat form).

4 000  (16)

den 30 juni 2017

PORTUGAL

| Navalria – Docas, Construções e Reparações Navais |
| --- |
| Porto Comercial, Terminal Sul, Apartado 39, 3811-901 Aveiro |
| PORTUGAL |

Navalria – Docas, Construções e Reparações Navais

Porto Comercial, Terminal Sul, Apartado 39, 3811-901 Aveiro

PORTUGAL

Nedmontering i torrdocka, dekontaminering och nedmontering på ett horisontalplan och lutande plan, beroende på fartygets storlek

Nominell kapacitet på det horisontella planet: 700 ton

Nominell kapacitet på det lutande planet: 900 ton

De villkor som gäller för verksamheten anges i specifikationer i bilaga till AL nr 5/2015/CCDRC, av den 26 januari 2016

1 900 ton (17)

26 januari 2020

SPANIEN

| DDR VESSELS XXI, S.L. |
| --- |
| Hamnen ”El Musel” |
| Gijon |
| SPANIEN |
| Tfn +34 630144416 |
| E-post: abarredo@ddr-vessels.com |

DDR VESSELS XXI, S.L.

Hamnen ”El Musel”

Gijon

SPANIEN

Tfn +34 630144416

E-post: abarredo@ddr-vessels.com

Nedmonteringsramp

Alla typer av fartyg, med undantag för kärnkraftsdrivna

Maximala fartygsdimensioner:

| | Längd: 84,95 meter
  (fartyg på upp till 169,9 meter som kan garantera noll eller negativ krängning på rampen kan godkännas, beroende på resultatet av en detaljerad genomförbarhetsstudie) |
| --- | --- |

Längd: 84,95 meter

(fartyg på upp till 169,9 meter som kan garantera noll eller negativ krängning på rampen kan godkännas, beroende på resultatet av en detaljerad genomförbarhetsstudie)

Begränsningarna ingår i det samordnade miljötillståndet.

Inget uttryckligt förfarande har ännu fastställts.

0 (18)

den 28 juli 2020

FÖRENADE KUNGARIKET

| Able UK Limited |
| --- |
| Teesside Environmental Reclamation and Recycling Centre |
| Graythorp Dock |
| Tees Road |
| Hartlepool |
| Cleveland |
| TS25 2DB |
| STORBRITANNIEN |
| Tfn +44 1642806080 |
| E-post: info@ableuk.com |

Able UK Limited

Teesside Environmental Reclamation and Recycling Centre

Graythorp Dock

Tees Road

Hartlepool

Cleveland

TS25 2DB

STORBRITANNIEN

Tfn +44 1642806080

E-post: info@ableuk.com

Nedmontering av fartyg och därtill hörande behandling som godkänts i torrdocka och vid kajplats i vatten

Alla fartyg inom dimensionsgränserna godkänns inom ramen för tillståndet.

Maximala fartygsdimensioner:

| | Längd: 337,5 meter |
| --- | --- |

Längd: 337,5 meter

| | Bredd: 120 meter |
| --- | --- |

Bredd: 120 meter

| | Djupgång: 6,65 meter |
| --- | --- |

Djupgång: 6,65 meter

Anläggningen har en plan för fartygsåtervinningsanläggningen som uppfyller kraven i EU-förordningarna.

Anläggningen har godkänts genom ett tillstånd (referens EPR/VP3296ZM) som innehåller begränsningar för verksamheten begränsar åtgärderna och ställer krav på den driftsansvarige för anläggningen.

Mekanism för godkännande går via en gemensam överenskommelse från de behöriga myndigheterna (Environment Agency och Health and Safety Executive) om planen för fartygsåtervinningsanläggningen, som formellt godkänns genom en variant av ett befintligt miljötillstånd.

66 340  (19)

6 oktober 2020

| Harland and Wolff Heavy Industries Limited |
| --- |
| Queen's Island |
| Belfast |
| BT3 9DU |
| STORBRITANNIEN |
| Tfn +44 2890458456 |
| E-post: trevor.hutchinson@harland-wolff.com |

Harland and Wolff Heavy Industries Limited

Queen's Island

Belfast

BT3 9DU

STORBRITANNIEN

Tfn +44 2890458456

E-post: trevor.hutchinson@harland-wolff.com

Nedmontering av fartyg och därtill hörande behandling som godkänts i torrdocka och vid kajplats i vatten

Alla fartyg med de mått som anges i den godkända arbetsplanen.

Maximala fartygsdimensioner:

Den största dockan är 556 m × 93 m × 1,2 m DWT och kan ta fartyg upp till denna storlek. Denna största torrdocka är på 1,2 miljoner DWT.

Anläggningen har en plan för fartygsåtervinningsanläggningen som uppfyller kraven i EU-förordningarna. Anläggningen har godkänts genom ett avfallshanteringstillstånd (licens nr LN/07/21/V2) som begränsar åtgärderna och ställer krav på den driftsansvarige för anläggningen.

Mekanism för godkännande går via en gemensam överenskommelse från de behöriga myndigheterna (The Northern Ireland Environment Agency (NIEA) och The Health and Safety Executive for Northern Ireland (HSENI)) om planen för fartygsåtervinningsanläggningen, som formellt godkänns genom en ändring av ett befintligt miljötillstånd.

13 200  (20)

3 augusti 2020

| Swansea Drydock Ltd |
| --- |
| Prince of Wales Dry Dock |
| Swansea |
| Wales |
| SA1 1LY |
| STORBRITANNIEN |
| Tfn +44 1792654592 |
| E-post: info@swanseadrydocks.com |

Swansea Drydock Ltd

Prince of Wales Dry Dock

Swansea

Wales

SA1 1LY

STORBRITANNIEN

Tfn +44 1792654592

E-post: info@swanseadrydocks.com

Nedmontering av fartyg och därtill hörande behandling som godkänts i torrdocka och vid kajplats i vatten

Alla fartyg inom dimensionsgränserna godkänns inom ramen för tillståndet.

Maximala fartygsdimensioner:

| | Längd: 200 meter |
| --- | --- |

Längd: 200 meter

| | Bredd: 27 meter |
| --- | --- |

Bredd: 27 meter

| | Djupgång: 7 meter |
| --- | --- |

Djupgång: 7 meter

Anläggningen har en plan för fartygsåtervinningsanläggningen som uppfyller kraven i EU-förordningarna.

Anläggningen har godkänts genom ett tillstånd (referens EPR/UP3298VL) som begränsar åtgärderna och ställer krav på den driftsansvarige för anläggningen.

Mekanism för godkännande går via en gemensam överenskommelse från de behöriga myndigheterna (Natural Resources Wales och Health and Safety Executive) om planen för fartygsåtervinningsanläggningen, som formellt godkänns genom en variant av ett befintligt miljötillstånd.

7 275  (21)

2 juli 2020

Förkortningar

| DWT | Ton dödvikt |
| --- | --- |
| BT | Bruttotonnage (GT) |
| LDT | Ton lätt deplacement |

DWT

Ton dödvikt

BT

Bruttotonnage (GT)

LDT

Ton lätt deplacement

---

(1)  Se artikel 7.3 i förordning (EU) nr 1257/2013 om återvinning av fartyg.

(2)  Enligt artikel 32.1 i förordning (EU) nr 1257/2013 om återvinning av fartyg fastställs ”
  [d]et maximala antalet återvunna fartyg per år (...) genom att man tar det högsta värdet under den föregående tioårsperioden för varje fartygsåtervinningsanläggning eller, för fartygsåtervinningsanläggningar som nyligen auktoriserats, det högsta årsvärde som uppnåtts vid anläggningen
  ”.

(3)  Sista giltighetsdag för införandet i den europeiska förteckningen motsvarar sista giltighetsdag för det tillstånd som beviljats anläggningen i medlemsstaten.

(4)  Enligt de uppgifter som lämnats är anläggningens teoretiska maximala årliga fartygsåtervinningskapacitet 50 000 LDT per år.

(5)  Se fotnot 4.

(6)  Se fotnot 4.

(7)  Enligt de uppgifter som lämnats är anläggningens teoretiska maximala årliga fartygsåtervinningskapacitet 18 000 LDT per år.

(8)  Enligt de uppgifter som lämnats är anläggningens teoretiska maximala årliga fartygsåtervinningskapacitet 23 000 LDT per år.

(9)  Enligt de uppgifter som lämnats är anläggningens teoretiska maximala årliga fartygsåtervinningskapacitet 10 000 LDT per år.

(10)  Enligt de uppgifter som lämnats är anläggningens teoretiska maximala årliga fartygsåtervinningskapacitet 15 000 LDT per år.

(11)  Enligt tillståndet har anläggningen rätt att återvinna maximal 30 000 LDT per år.

(12)  Enligt tillståndet har anläggningen rätt att återvinna maximalt 6 000 LDT per år.

(13)  Enligt tillståndet har anläggningen rätt att återvinna maximalt 45 000 LDT per år.

(14)  Enligt de uppgifter som lämnats är anläggningens teoretiska maximala årliga fartygsåtervinningskapacitet 100 000 LDT per år.

(15)  Enligt de uppgifter som lämnats är anläggningens teoretiska maximala årliga fartygsåtervinningskapacitet 45 000 LDT per år.

(16)  Se fotnot 9.

(17)  Inga uppgifter har lämnats om den teoretiska maximala årliga fartygsåtervinningskapaciteten.

(18)  Enligt de uppgifter som lämnats är anläggningens teoretiska maximala årliga fartygsåtervinningskapacitet 60 000 LDT per år.

(19)  Enligt tillståndet har anläggningen rätt att återvinna maximalt 230 000 LDT per år.

(20)  Enligt tillståndet har anläggningen rätt att återvinna maximalt 300 000 LDT per år.

(21)  Enligt tillståndet har anläggningen rätt att återvinna maximal 74 999 LDT per år.

---

| 20.12.2016 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 345/129 |
| --- | --- | --- | --- |

20.12.2016

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 345/129

---

KOMMISSIONENS GENOMFÖRANDEBESLUT (EU) 2016/2324

av den 19 december 2016

om formatet för den rapport om planerad start av fartygsåtervinning som krävs enligt Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1257/2013 om återvinning av fartyg

(Text av betydelse för EES)

EUROPEISKA KOMMISSIONEN HAR ANTAGIT DETTA BESLUT

med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1257/2013 av den 20 november 2013 om återvinning av fartyg och om ändring av förordning (EG) nr 1013/2006 och direktiv 2009/16/EG (1), särskilt artikel 13.3 a, och

av följande skäl:

| (1) | I förordning (EU) nr 1257/2013 fastställs krav för fartygsåtervinningsföretag, fartygsåtervinningsanläggningar och driftsansvariga på fartygsåtervinningsanläggningar vad gäller återvinning av fartyg som för en medlemsstats flagg. |
| --- | --- |

(1)

I förordning (EU) nr 1257/2013 fastställs krav för fartygsåtervinningsföretag, fartygsåtervinningsanläggningar och driftsansvariga på fartygsåtervinningsanläggningar vad gäller återvinning av fartyg som för en medlemsstats flagg.

| (2) | Enligt artikel 13.2 b i förordning (EU) nr 1257/2013 ska den driftsansvarige på fartygsåtervinningsanläggningen rapportera till den ansvariga myndigheten att fartygsåtervinningsanläggningen i alla hänseenden är redo att inleda återvinningen av fartyget. Rapporternas format måste överensstämma med tillägg 6 till den internationella konventionen om säker och miljöriktig fartygsåtervinning som antogs den 15 maj 2009 i Hongkong (nedan kallad Hongkongkonventionen). |
| --- | --- |

(2)

Enligt artikel 13.2 b i förordning (EU) nr 1257/2013 ska den driftsansvarige på fartygsåtervinningsanläggningen rapportera till den ansvariga myndigheten att fartygsåtervinningsanläggningen i alla hänseenden är redo att inleda återvinningen av fartyget. Rapporternas format måste överensstämma med tillägg 6 till den internationella konventionen om säker och miljöriktig fartygsåtervinning som antogs den 15 maj 2009 i Hongkong (nedan kallad Hongkongkonventionen).

| (3) | Enligt artikel 3.6 i förordning (EU) nr 1257/2013 avses med fartygsåtervinning aktiviteten att helt eller delvis ta isär ett fartyg. En rapport om planerad start av fartygsåtervinning krävs därför om ett fartyg delvis tas isär. Formatet för rapporten om planerad start av fartygsåtervinning avser en enda fartygsåtervinningsanläggning. Om ett fartyg tas isär på flera olika anläggningar krävs en separat rapport om planerad start av fartygsåtervinning från varje anläggning som deltar i fartygsåtervinningsprocessen. |
| --- | --- |

(3)

Enligt artikel 3.6 i förordning (EU) nr 1257/2013 avses med fartygsåtervinning aktiviteten att helt eller delvis ta isär ett fartyg. En rapport om planerad start av fartygsåtervinning krävs därför om ett fartyg delvis tas isär. Formatet för rapporten om planerad start av fartygsåtervinning avser en enda fartygsåtervinningsanläggning. Om ett fartyg tas isär på flera olika anläggningar krävs en separat rapport om planerad start av fartygsåtervinning från varje anläggning som deltar i fartygsåtervinningsprocessen.

| (4) | De åtgärder som föreskrivs i detta beslut är förenliga med yttrandet från kommittén för fartygsåtervinning som inrättats genom artikel 25 i förordning (EU) nr 1257/2013. |
| --- | --- |

(4)

De åtgärder som föreskrivs i detta beslut är förenliga med yttrandet från kommittén för fartygsåtervinning som inrättats genom artikel 25 i förordning (EU) nr 1257/2013.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Rapporterna om planerad start av fartygsåtervinning som krävs enligt artikel 13.2 b i förordning (EU) nr 1257/2013 ska överensstämma med det format som fastställs i bilagan till detta beslut.

Artikel 2

Detta beslut träder i kraft den tjugonde dagen efter det att det har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning.

Utfärdat i Bryssel den 19 december 2016.

På kommissionens vägnar

Jean-Claude JUNCKER

Ordförande

---

(1)  
  EUT L 330, 10.12.2013, s. 1.

1

---

BILAGA

Image 5

RAPPORT OM PLANERAD START AV FARTYGSÅTERVINNING

enligt Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1257/2013 om återvinning av fartyg

(fartygsåtervinningsanläggningens namn)

i

(fartygsåtervinningsanläggningens fullständiga adress)

som förtecknas i den europeiska förteckning som upprättats enligt förordning (EU) nr 1257/2013

meddelar härmed att fartygsåtervinningsanläggningen i alla hänseenden är redo att inleda återvinningen av fartyget

(IMO-nummer)

Återvinningsintyget utfärdades under överinseende av regeringen i

(landets namn)

av

(fullständigt namn på den person eller organisation som är auktoriserad enligt förordning (EU) nr 1257/2013)

den (dd/mm/åååå)

(datum för utfärdande).

(underskrift av den driftsansvariga parten eller den auktoriserade representanten för fartygsåtervinningsanläggningen)

---

| 20.12.2016 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 345/131 |
| --- | --- | --- | --- |

20.12.2016

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 345/131

---

KOMMISSIONENS GENOMFÖRANDEBESLUT (EU) 2016/2325

av den 19 december 2016

om formatet för det inventeringsintyg avseende farliga material som utfärdas i enlighet med Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1257/2013 om återvinning av fartyg

(Text av betydelse för EES)

EUROPEISKA KOMMISSIONEN HAR ANTAGIT DETTA BESLUT

med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1257/2013 av den 20 november 2013 om återvinning av fartyg och om ändring av förordning (EG) nr 1013/2006 och direktiv 2009/16/EG (1), särskilt artikel 9.1, och

av följande skäl:

| (1) | I förordning (EU) nr 1257/2013 fastställs krav för fartygsägare, ansvariga myndigheter och erkända organisationer vad gäller upprättande, besiktning och certifiering av förteckningar över farliga material som finns på fartyg. |
| --- | --- |

(1)

I förordning (EU) nr 1257/2013 fastställs krav för fartygsägare, ansvariga myndigheter och erkända organisationer vad gäller upprättande, besiktning och certifiering av förteckningar över farliga material som finns på fartyg.

| (2) | Enligt kraven i artikel 5 i förordning (EU) nr 1257/2013 ska varje fartyg ombord medföra en förteckning över farliga material. |
| --- | --- |

(2)

Enligt kraven i artikel 5 i förordning (EU) nr 1257/2013 ska varje fartyg ombord medföra en förteckning över farliga material.

| (3) | I enlighet med artikel 32 i förordning (EU) nr 1257/2013 ska skyldigheten att ombord medföra en förteckning över farligt material gälla befintliga fartyg från och med den 31 december 2020, nya fartyg senast den 31 december 2018 och fartyg som ska återvinnas från och med dagen för offentliggörandet av den europeiska förteckningen i enlighet med förordning (EU) nr 1257/2013. |
| --- | --- |

(3)

I enlighet med artikel 32 i förordning (EU) nr 1257/2013 ska skyldigheten att ombord medföra en förteckning över farligt material gälla befintliga fartyg från och med den 31 december 2020, nya fartyg senast den 31 december 2018 och fartyg som ska återvinnas från och med dagen för offentliggörandet av den europeiska förteckningen i enlighet med förordning (EU) nr 1257/2013.

| (4) | Enligt artikel 8 i förordning (EU) nr 1257/2013 ska fartyg besiktigas av tjänstemän vid den ansvariga myndigheten eller vid en erkänd organisation som den ansvariga myndigheten auktoriserat. Besiktningarna syftar till att bekräfta att förteckningen över farliga material uppfyller de tillämpliga kraven i den förordningen. |
| --- | --- |

(4)

Enligt artikel 8 i förordning (EU) nr 1257/2013 ska fartyg besiktigas av tjänstemän vid den ansvariga myndigheten eller vid en erkänd organisation som den ansvariga myndigheten auktoriserat. Besiktningarna syftar till att bekräfta att förteckningen över farliga material uppfyller de tillämpliga kraven i den förordningen.

| (5) | Enligt artikel 9.1 i förordning (EU) nr 1257/2013 ska den ansvariga myndigheten eller en erkänd organisation som den ansvariga myndigheten auktoriserat utfärda ett inventeringsintyg efter det att en inledande besiktning eller en besiktning för förnyande av intyg har genomförts utan anmärkning. Inventeringsintygens format måste överensstämma med tillägg 3 till den internationella konventionen om säker och miljöriktig fartygsåtervinning som antogs den 15 maj 2009 i Hongkong (nedan kallad Hongkongkonventionen). |
| --- | --- |

(5)

Enligt artikel 9.1 i förordning (EU) nr 1257/2013 ska den ansvariga myndigheten eller en erkänd organisation som den ansvariga myndigheten auktoriserat utfärda ett inventeringsintyg efter det att en inledande besiktning eller en besiktning för förnyande av intyg har genomförts utan anmärkning. Inventeringsintygens format måste överensstämma med tillägg 3 till den internationella konventionen om säker och miljöriktig fartygsåtervinning som antogs den 15 maj 2009 i Hongkong (nedan kallad Hongkongkonventionen).

| (6) | De åtgärder som föreskrivs i detta beslut är förenliga med yttrandet från kommittén för fartygsåtervinning, som inrättats genom artikel 25 i förordning (EU) nr 1257/2013. |
| --- | --- |

(6)

De åtgärder som föreskrivs i detta beslut är förenliga med yttrandet från kommittén för fartygsåtervinning, som inrättats genom artikel 25 i förordning (EU) nr 1257/2013.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

De inventeringsintyg som utfärdas och godkänns i enlighet med artikel 9 i förordning (EU) nr 1257/2013 ska överensstämma med det format som fastställs i bilagan till detta beslut.

Artikel 2

Detta beslut träder i kraft den tjugonde dagen efter det att det har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning.

Utfärdat i Bryssel den 19 december 2016.

På kommissionens vägnar

Jean-Claude JUNCKER

Ordförande

---

(1)  
  EUT L 330, 10.12.2013, s. 1.

1

---

BILAGA

INVENTERINGSINTYG AVSEENDE FARLIGA MATERIAL

enligt Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1257/2013 om återvinning av fartyg

(Anm.: Detta intyg ska åtföljas av del I i förteckningen över farliga material.)

(officiell stämpel) (land)

Utfärdat i enlighet med förordning (EU) nr 1257/2013 under överinseende av regeringen i

(landets namn)

av

(fullständigt namn på den person eller organisation som är auktoriserad enligt förordning (EU) nr 1257/2013)

Uppgifter om fartyget

Fartygets namn

Registreringsnummer eller signalbokstäver

Registreringshamn

Bruttodräktighet

IMO-nummer

Fartygsägarens namn och adress

IMO-identifieringsnummer för registrerad ägare

IMO-identifieringsnummer för företag

Konstruktionsdatum

Uppgifter om del I i förteckningen över farliga material

Identifierings-/verifieringsnummer för del I i förteckningen över farliga material:

Anm.: Enligt artikel 9.1 i förordning (EU) nr 1257/2013 ska del I i förteckningen över farliga material bifogas detta intyg. Del I i förteckningen över farliga material bör sammanställas på grundval av det standardiserade format som anges i de riktlinjer som utarbetats av Internationella sjöfartsorganisationen, kompletterade, i tillämpliga fall, med riktlinjer om aspekter som är specifika för förordning (EU) nr 1257/2013, t.ex. ämnen som förtecknas i den förordningen men inte i Hongkongkonventionen.

HÄRMED INTYGAS FÖLJANDE:

Fartyget har besiktigats enligt artikel 8 i förordning (EU) nr 1257/2013. Besiktningen visar att del I i förteckningen över farliga material till fullo uppfyller de tillämpliga kraven i den förordningen.

Datum för slutförande av den besiktning som detta intyg grundar sig på: (dd/mm/åååå)

Detta intyg är giltigt till och med den (dd/mm/åååå)

Utfärdat i

(ort där intyget utfärdats)

den (dd/mm/åååå)

(datum för utfärdande) (underskrift av den vederbörligen auktoriserade tjänsteman som utfärdar intyget)

(myndighetens stämpel)

GODKÄNNANDE AV FÖRLÄNGNING AV INTYGETS GILTIGHETSTID OM DEN ÄR KORTARE ÄN FEM ÅR I ENLIGHET MED ARTIKEL 9.5 (*)

Fartyget uppfyller de relevanta bestämmelserna i förordning (EU) nr 1275/2013 om återvinning av fartyg, och detta intyg ska i enlighet med artikel 9.5 i den förordningen gälla till och med den

(dd/mm/åååå):

Underskrift:

(underskrift av vederbörligen auktoriserad tjänsteman)

Ort:

Datum: den (dd/mm/åååå)

(myndighetens stämpel)

GODKÄNNANDE I DE FALL DÅ BESIKTNINGEN FÖR FÖRNYANDE AV INTYG HAR SLUTFÖRTS OCH ARTIKEL 9.4 GÄLLER (*)

Fartyget uppfyller de relevanta bestämmelserna i förordning (EU) nr 1275/2013 om återvinning av fartyg, och detta intyg ska i enlighet med artikel 9.4 i den förordningen gälla till och med den (dd/mm/åååå):

Underskrift:

(underskrift av vederbörligen auktoriserad tjänsteman)

Ort:

Datum: den (dd/mm/åååå)

(myndighetens stämpel)

GODKÄNNANDE AV FÖRLÄNGNING AV INTYGETS GILTIGHETSTID TILLS FARTYGET HAR NÅTT DEN HAMN ELLER ANKARPLATS DÄR DET SKA BESIKTIGAS ELLER FÖR EN PERIOD ENLIGT ARTIKEL 9.7 ELLER 9.8 (*)

Detta intyg ska enligt artikel 9.7 eller 9.8 (**) i förordning (EU) nr 1257/2013 om återvinning av fartyg gälla till och med den (dd/mm/åååå):

Underskrift:

(underskrift av vederbörligen auktoriserad tjänsteman)

Ort:

Datum: den (dd/mm/åååå)

(myndighetens stämpel)

GODKÄNNANDE AV TILLÄGGSBESIKTNING NÄR ARTIKEL 9.2 GÄLLER (*)

Vid en tilläggsbesiktning som i enlighet med artikel 8.6 i förordning (EU) nr 1257/2013 om återvinning av fartyg har genomförts utan anmärkning, uppfyllde fartyget de relevanta bestämmelserna i den förordningen.

Underskrift:

(underskrift av vederbörligen auktoriserad tjänsteman)

Ort:

Datum: den (dd/mm/åååå)

(myndighetens stämpel)

(*) Denna sida av påskriften vid besiktningen ska reproduceras och bifogas intyget, om administrationen anser att så krävs.

(**) Stryk det som inte är tillämpligt.

---

Rättelser

| 20.12.2016 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 345/136 |
| --- | --- | --- | --- |

20.12.2016

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 345/136

---

Rättelse till protokoll om fastställande av de fiskemöjligheter och den ekonomiska ersättning som föreskrivs i partnerskapsavtalet om fiske mellan Europeiska gemenskapen och Islamiska republiken Mauretanien för en period om fyra år

(
  Europeiska unionens officiella tidning L 315 av den 1 december 2015
  )

| 1. | Sidan 37, bilaga I, tillägg 1, ”Fiskekategori 1”, avsnitt 1 (”Fiskezon”) |
| --- | --- |

1.

Sidan 37, bilaga I, tillägg 1, ”Fiskekategori 1”, avsnitt 1 (”Fiskezon”)

I stället för:

”[...]

| a) | Norr om latitud 19° 00′ 00′′ N, en linje som binder samman följande punkter:






  20° 46′ 30′′ N | 17° 03′ 00′′ W |
| --- | --- | --- |
| 20° 40′ 00′′ N | 17° 08′ 30′′ W |
| 20° 10′ 12′′ N | 17° 16′ 12′′ W |
| 19° 35′ 24′′ N | 16° 51′ 00′′ W |
| 19° 19′ 12′′ N | 16° 45′ 36′′ W |
| 19° 19′ 12′′ N | 16° 41′ 24′′ W |
| 19° 00′ 00′′ N | 16° 22′ 00′′ W |

a)

Norr om latitud 19° 00′ 00′′ N, en linje som binder samman följande punkter:

20° 46′ 30′′ N

17° 03′ 00′′ W

20° 40′ 00′′ N

17° 08′ 30′′ W

20° 10′ 12′′ N

17° 16′ 12′′ W

19° 35′ 24′′ N

16° 51′ 00′′ W

19° 19′ 12′′ N

16° 45′ 36′′ W

19° 19′ 12′′ N

16° 41′ 24′′ W

19° 00′ 00′′ N

16° 22′ 00′′ W

| b) | Söder om latitud 19° 00′ 00′′ N fram till latitud 17° 50′ 00′′ N 9 sjömil från lågvattenlinjen. |
| --- | --- |

b)

Söder om latitud 19° 00′ 00′′ N fram till latitud 17° 50′ 00′′ N 9 sjömil från lågvattenlinjen.

| c) | Söder om latitud 17° 50′ 00′′ N 6 sjömil från lågvattenlinjen. |
| --- | --- |

c)

Söder om latitud 17° 50′ 00′′ N 6 sjömil från lågvattenlinjen.

[...]”

ska det stå:

”[...]

| a) | Norr om latitud 19°00,00 N, en linje som binder samman följande punkter:






  20°46,30 N | 17°03,00 W |
| --- | --- | --- |
| 20°40,00 N | 17°08,30 W |
| 20°10,12 N | 17°16,12 W |
| 19°35,24 N | 16°51,00 W |
| 19°19,12 N | 16°45,36 W |
| 19°19,12 N | 16°41,24 W |
| 19°00,00 N | 16°22,00 W |

a)

Norr om latitud 19°00,00 N, en linje som binder samman följande punkter:

20°46,30 N

17°03,00 W

20°40,00 N

17°08,30 W

20°10,12 N

17°16,12 W

19°35,24 N

16°51,00 W

19°19,12 N

16°45,36 W

19°19,12 N

16°41,24 W

19°00,00 N

16°22,00 W

| b) | Söder om latitud 19°00,00 N fram till latitud 17°50,00 N, 9 sjömil från lågvattenlinjen. |
| --- | --- |

b)

Söder om latitud 19°00,00 N fram till latitud 17°50,00 N, 9 sjömil från lågvattenlinjen.

| c) | Söder om latitud 17°50,00 N, 6 sjömil från lågvattenlinjen. |
| --- | --- |

c)

Söder om latitud 17°50,00 N, 6 sjömil från lågvattenlinjen.

[...]”

| 2. | Sidan 38, bilaga I, tillägg 1, ”Fiskekategori 2”, avsnitt 1 (”Fiskezon”) |
| --- | --- |

2.

Sidan 38, bilaga I, tillägg 1, ”Fiskekategori 2”, avsnitt 1 (”Fiskezon”)

I stället för:

| ”a) | Norr om latitud 19° 15′ 60′′ N: väster om en linje som binder samman följande punkter:






  20° 46′ 30′′ N | 17° 03′ 00′′ W |
| --- | --- | --- |
| 20° 36′ 00′′ N | 17° 11′ 00′′ W |
| 20° 36′ 00′′ N | 17° 36′ 00′′ W |
| 20° 03′ 00′′ N | 17° 36′ 00′′ W |
| 19° 45′ 70′′ N | 17° 03′ 00′′ W |
| 19° 29′ 00′′ N | 16° 51′ 50′′ W |
| 19° 15′ 60′′ N | 16° 51′ 50′′ W |
| 19° 15′ 60′′ N | 16° 49′ 60′′ W |

”a)

Norr om latitud 19° 15′ 60′′ N: väster om en linje som binder samman följande punkter:

20° 46′ 30′′ N

17° 03′ 00′′ W

20° 36′ 00′′ N

17° 11′ 00′′ W

20° 36′ 00′′ N

17° 36′ 00′′ W

20° 03′ 00′′ N

17° 36′ 00′′ W

19° 45′ 70′′ N

17° 03′ 00′′ W

19° 29′ 00′′ N

16° 51′ 50′′ W

19° 15′ 60′′ N

16° 51′ 50′′ W

19° 15′ 60′′ N

16° 49′ 60′′ W

| b) | Söder om latitud 19° 15′ 60′′ N fram till latitud 17° 50′ 00′′ N: väster om en linje 18 sjömil från lågvattenlinjen. |
| --- | --- |

b)

Söder om latitud 19° 15′ 60′′ N fram till latitud 17° 50′ 00′′ N: väster om en linje 18 sjömil från lågvattenlinjen.

| c) | Söder om latitud 17° 50′ 00′′ N: väster om en linje 12 sjömil från lågvattenlinjen. |
| --- | --- |

c)

Söder om latitud 17° 50′ 00′′ N: väster om en linje 12 sjömil från lågvattenlinjen.

[...]”

ska det stå:

| ”a) | Norr om latitud 19°15,60 N: väster om en linje som binder samman följande punkter:






  20°46,30 N | 17°03,00 W |
| --- | --- | --- |
| 20°36,00 N | 17°11,00 W |
| 20°36,00 N | 17°36,00 W |
| 20°03,00 N | 17°36,00 W |
| 19°45,70 N | 17°03,00 W |
| 19°29,00 N | 16°51,50 W |
| 19°15,60 N | 16°51,50 W |
| 19°15,60 N | 16°49,60 W |

”a)

Norr om latitud 19°15,60 N: väster om en linje som binder samman följande punkter:

20°46,30 N

17°03,00 W

20°36,00 N

17°11,00 W

20°36,00 N

17°36,00 W

20°03,00 N

17°36,00 W

19°45,70 N

17°03,00 W

19°29,00 N

16°51,50 W

19°15,60 N

16°51,50 W

19°15,60 N

16°49,60 W

| b) | Söder om latitud 19°15,60 N fram till latitud 17°50,00 N: väster om en linje 18 sjömil från lågvattenlinjen. |
| --- | --- |

b)

Söder om latitud 19°15,60 N fram till latitud 17°50,00 N: väster om en linje 18 sjömil från lågvattenlinjen.

| c) | Söder om latitud 17°50,00 N: väster om en linje 12 sjömil från lågvattenlinjen. |
| --- | --- |

c)

Söder om latitud 17°50,00 N: väster om en linje 12 sjömil från lågvattenlinjen.

[...]”

| 3. | Sidan 40, bilaga I, tillägg 1, ”Fiskekategori 3”, avsnitt 1 (”Fiskezon”) |
| --- | --- |

3.

Sidan 40, bilaga I, tillägg 1, ”Fiskekategori 3”, avsnitt 1 (”Fiskezon”)

I stället för:

| ”a) | Norr om latitud 19° 48′ 50′′ N från en linje 3 sjömil från baslinjen Cap Blanc – Cap Timiris. |
| --- | --- |

”a)

Norr om latitud 19° 48′ 50′′ N från en linje 3 sjömil från baslinjen Cap Blanc – Cap Timiris.

| b) | Söder om latitud 19 48′ 50′′ N fram till latitud 19° 21′ 00′′ N väster om longitud 16° 45′ 00′′ W. |
| --- | --- |

b)

Söder om latitud 19 48′ 50′′ N fram till latitud 19° 21′ 00′′ N väster om longitud 16° 45′ 00′′ W.

| c) | Söder om latitud 19° 21′ 00′′ N från en linje 3 sjömil från lågvattenlinjen. |
| --- | --- |

c)

Söder om latitud 19° 21′ 00′′ N från en linje 3 sjömil från lågvattenlinjen.

[...]”

ska det stå:

| ”a) | Norr om latitud 19°48,50 N från en linje 3 sjömil från baslinjen Cap Blanc–Cap Timiris. |
| --- | --- |

”a)

Norr om latitud 19°48,50 N från en linje 3 sjömil från baslinjen Cap Blanc–Cap Timiris.

| b) | Söder om latitud 19°48,50 N fram till latitud 19°21,00 N väster om longitud 16°45,00 W. |
| --- | --- |

b)

Söder om latitud 19°48,50 N fram till latitud 19°21,00 N väster om longitud 16°45,00 W.

| c) | Söder om latitud 19°21,00 N från en linje 3 sjömil från lågvattenlinjen. |
| --- | --- |

c)

Söder om latitud 19°21,00 N från en linje 3 sjömil från lågvattenlinjen.

[...]”

| 4. | Sidan 42, bilaga I, tillägg 1, ”Fiskekategori 4”, avsnitt 1 (”Fiskezon”) |
| --- | --- |

4.

Sidan 42, bilaga I, tillägg 1, ”Fiskekategori 4”, avsnitt 1 (”Fiskezon”)

I stället för:

| ”a) | Norr om latitud 19° 21′ 00′′ N: väster om en linje 30 sjömil från lågvattenlinjen Cap Blanc–Cap Timiris. |
| --- | --- |

”a)

Norr om latitud 19° 21′ 00′′ N: väster om en linje 30 sjömil från lågvattenlinjen Cap Blanc–Cap Timiris.

| b) | Söder om latitud 19° 21′ 00′′ N: väster om en linje 30 sjömil från lågvattenlinjen. |
| --- | --- |

b)

Söder om latitud 19° 21′ 00′′ N: väster om en linje 30 sjömil från lågvattenlinjen.

[...]”

ska det stå:

| ”a) | Norr om latitud 19°21,00 N: väster om en linje 30 sjömil från lågvattenlinjen Cap Blanc–Cap Timiris. |
| --- | --- |

”a)

Norr om latitud 19°21,00 N: väster om en linje 30 sjömil från lågvattenlinjen Cap Blanc–Cap Timiris.

| b) | Söder om latitud 19°21,00 N: väster om en linje 30 sjömil från lågvattenlinjen. |
| --- | --- |

b)

Söder om latitud 19°21,00 N: väster om en linje 30 sjömil från lågvattenlinjen.

[...]”

| 5. | Sidan 43, bilaga I, tillägg 1, ”Fiskekategori 5”, avsnitt 1 (”Fiskezon”) |
| --- | --- |

5.

Sidan 43, bilaga I, tillägg 1, ”Fiskekategori 5”, avsnitt 1 (”Fiskezon”)

I stället för:

”Fartyg som bedriver fiske med flytlinor

| a) | Norr om latitud 19° 21′ 00′′ N: väster om en linje 30 sjömil från lågvattenlinjen Cap Blanc–Cap Timiris. |
| --- | --- |

a)

Norr om latitud 19° 21′ 00′′ N: väster om en linje 30 sjömil från lågvattenlinjen Cap Blanc–Cap Timiris.

| b) | Söder om latitud 19° 21′ 00′′ N: väster om en linje 30 sjömil från lågvattenlinjen. |
| --- | --- |

b)

Söder om latitud 19° 21′ 00′′ N: väster om en linje 30 sjömil från lågvattenlinjen.

Tonfiskfartyg som bedriver spöfiske med fasta linor

| c) | Norr om latitud 19° 21′ 00′′ N: väster om en linje 15 sjömil från lågvattenlinjen Cap Blanc–Cap Timiris. |
| --- | --- |

c)

Norr om latitud 19° 21′ 00′′ N: väster om en linje 15 sjömil från lågvattenlinjen Cap Blanc–Cap Timiris.

| d) | Söder om latitud 19° 21′ 00′′ N: väster om en linje 12 sjömil från lågvattenlinjen. |
| --- | --- |

d)

Söder om latitud 19° 21′ 00′′ N: väster om en linje 12 sjömil från lågvattenlinjen.

Fiske med levande bete

| e) | Norr om latitud 19° 48′ 50′′ N: väster om en linje 3 sjömil från lågvattenlinjen Cap Blanc–Cap Timiris. |
| --- | --- |

e)

Norr om latitud 19° 48′ 50′′ N: väster om en linje 3 sjömil från lågvattenlinjen Cap Blanc–Cap Timiris.

| f) | Söder om latitud 19° 48′ 50′′ N fram till latitud 19° 21′ 00′′ N: väster om longitud 16° 45′ 00′′ W. |
| --- | --- |

f)

Söder om latitud 19° 48′ 50′′ N fram till latitud 19° 21′ 00′′ N: väster om longitud 16° 45′ 00′′ W.

| g) | Söder om latitud 19° 21′ 00′′ N: väster om en linje 3 sjömil från lågvattenlinjen. |
| --- | --- |

g)

Söder om latitud 19° 21′ 00′′ N: väster om en linje 3 sjömil från lågvattenlinjen.

[...]”

ska det stå:

”Fartyg som bedriver fiske med flytlinor

| a) | Norr om latitud 19°21,00 N: väster om en linje 30 sjömil från lågvattenlinjen Cap Blanc–Cap Timiris. |
| --- | --- |

a)

Norr om latitud 19°21,00 N: väster om en linje 30 sjömil från lågvattenlinjen Cap Blanc–Cap Timiris.

| b) | Söder om latitud 19°21,00 N: väster om en linje 30 sjömil från lågvattenlinjen. |
| --- | --- |

b)

Söder om latitud 19°21,00 N: väster om en linje 30 sjömil från lågvattenlinjen.

Tonfiskfartyg som bedriver spöfiske med fasta linor

| a) | Norr om latitud 19°21,00 N: väster om en linje 15 sjömil från lågvattenlinjen Cap Blanc–Cap Timiris. |
| --- | --- |

a)

Norr om latitud 19°21,00 N: väster om en linje 15 sjömil från lågvattenlinjen Cap Blanc–Cap Timiris.

| b) | Söder om latitud 19°21,00 N: väster om en linje 12 sjömil från lågvattenlinjen. |
| --- | --- |

b)

Söder om latitud 19°21,00 N: väster om en linje 12 sjömil från lågvattenlinjen.

Fiske med levande bete

| a) | Norr om latitud 19°48,50 N: väster om en linje 3 sjömil från lågvattenlinjen Cap Blanc–Cap Timiris. |
| --- | --- |

a)

Norr om latitud 19°48,50 N: väster om en linje 3 sjömil från lågvattenlinjen Cap Blanc–Cap Timiris.

| b) | Söder om latitud 19°48,50 N fram till latitud 19°21,00 N: väster om longitud 16°45,00 W. |
| --- | --- |

b)

Söder om latitud 19°48,50 N fram till latitud 19°21,00 N: väster om longitud 16°45,00 W.

| c) | Söder om latitud 19°21,00 N: väster om en linje 3 sjömil från lågvattenlinjen. |
| --- | --- |

c)

Söder om latitud 19°21,00 N: väster om en linje 3 sjömil från lågvattenlinjen.

[...]”

| 6. | Sidan 44, bilaga I, tillägg 1, ”Fiskekategori 6”, avsnitt 1 (”Fiskezon”) |
| --- | --- |

6.

Sidan 44, bilaga I, tillägg 1, ”Fiskekategori 6”, avsnitt 1 (”Fiskezon”)

I stället för:

”[...]

| a) | Norr om latitud 19° 00,00N: en linje som binder samman följande punkter:






  20° 46′ 30′′ N | 17° 03′ 00′′ W |
| --- | --- | --- |
| 20° 36′ 00′′ N | 17° 11′ 00′′ W |
| 20° 36′ 00′′ N | 17° 30′ 00′′ W |
| 20° 21′ 50′′ N | 17° 30′ 00′′ W |
| 20° 10′ 00′′ N | 17° 35′ 00′′ W |
| 20° 00′ 00′′ N | 17° 30′ 00′′ W |
| 19° 45′ 00′′ N | 17° 05′ 00′′ W |
| 19° 00′ 00′′ N | 16° 34′ 50′′ W |
| 19° 00′ 00′′ N | 16° 39′ 50′′ W |

a)

Norr om latitud 19° 00,00N: en linje som binder samman följande punkter:

20° 46′ 30′′ N

17° 03′ 00′′ W

20° 36′ 00′′ N

17° 11′ 00′′ W

20° 36′ 00′′ N

17° 30′ 00′′ W

20° 21′ 50′′ N

17° 30′ 00′′ W

20° 10′ 00′′ N

17° 35′ 00′′ W

20° 00′ 00′′ N

17° 30′ 00′′ W

19° 45′ 00′′ N

17° 05′ 00′′ W

19° 00′ 00′′ N

16° 34′ 50′′ W

19° 00′ 00′′ N

16° 39′ 50′′ W

| b) | Söder om latitud 19° 00′ 00′′ N och fram till latitud 17° 30′ N 20 sjömil från lågvattenlinjen. |
| --- | --- |

b)

Söder om latitud 19° 00′ 00′′ N och fram till latitud 17° 30′ N 20 sjömil från lågvattenlinjen.

| c) | Söder om latitud 17° 30′ N: en linje som binder samman följande punkter:






  17° 30′ 00′′ N | 16° 17′ 00′′ W |
| --- | --- | --- |
| 17° 12′ 00′′ N | 16° 23′ 00′′ W |
| 16° 36′ 00′′ N | 16° 42′ 00′′ W |
| 16° 13′ 00′′ N | 16° 40′ 00′′ W |
| 16° 04′ 00′′ N | 16° 41′ 00′′ W |

c)

Söder om latitud 17° 30′ N: en linje som binder samman följande punkter:

17° 30′ 00′′ N

16° 17′ 00′′ W

17° 12′ 00′′ N

16° 23′ 00′′ W

16° 36′ 00′′ N

16° 42′ 00′′ W

16° 13′ 00′′ N

16° 40′ 00′′ W

16° 04′ 00′′ N

16° 41′ 00′′ W

[...]”

ska det stå:

”[...]

| a) | Norr om latitud 19° 00,00 N: en linje som binder samman följande punkter:






  20°46,30 N | 17°03,00 W |
| --- | --- | --- |
| 20°36,00 N | 17°11,00 W |
| 20°36,00 N | 17°30,00 W |
| 20°21,50 N | 17°30,00 W |
| 20°10,00 N | 17°35,00 W |
| 20°00,00 N | 17°30,00 W |
| 19°45,00 N | 17°05,00 W |
| 19°00,00 N | 16°34,50 W |
| 19°00,00 N | 16°39,50 W |

a)

Norr om latitud 19° 00,00 N: en linje som binder samman följande punkter:

20°46,30 N

17°03,00 W

20°36,00 N

17°11,00 W

20°36,00 N

17°30,00 W

20°21,50 N

17°30,00 W

20°10,00 N

17°35,00 W

20°00,00 N

17°30,00 W

19°45,00 N

17°05,00 W

19°00,00 N

16°34,50 W

19°00,00 N

16°39,50 W

| b) | Söder om latitud 19° 00,00 N och fram till latitud 17°30 N, 20 sjömil från lågvattenlinjen. |
| --- | --- |

b)

Söder om latitud 19° 00,00 N och fram till latitud 17°30 N, 20 sjömil från lågvattenlinjen.

| c) | Söder om latitud 17° 30 N: en linje som binder samman följande punkter:






  17°30,00 N | 16°17,00 W |
| --- | --- | --- |
| 17°12,00 N | 16°23,00 W |
| 16°36,00 N | 16°42,00 W |
| 16°13,00 N | 16°40,00 W |
| 16°04,00 N | 16°41,00 W |

c)

Söder om latitud 17° 30 N: en linje som binder samman följande punkter:

17°30,00 N

16°17,00 W

17°12,00 N

16°23,00 W

16°36,00 N

16°42,00 W

16°13,00 N

16°40,00 W

16°04,00 N

16°41,00 W

[...]”

| 7. | Sidan 46, bilaga I, tillägg 1, ”Fiskekategori 7”, avsnitt 1 (”Fiskezon”) |
| --- | --- |

7.

Sidan 46, bilaga I, tillägg 1, ”Fiskekategori 7”, avsnitt 1 (”Fiskezon”)

I stället för:

”[...]

| a) | Norr om latitud 19° 00′ 00′′ N: en linje som binder samman följande punkter:






  20° 46′ 30′′ N | 17° 03′ 00′′ W |
| --- | --- | --- |
| 20° 36′ 00′′ N | 17° 11′ 00′′ W |
| 20° 36′ 00′′ N | 17° 30′ 00′′ W |
| 20° 21′ 50′′ N | 17° 30′ 00′′ W |
| 20° 10′ 00′′ N | 17° 35′ 00′′ W |
| 20° 00′ 00′′ N | 17° 30′ 00′′ W |
| 19° 45′ 00′′ N | 17° 05′ 00′′ W |
| 19° 00′ 00′′ N | 16° 34′ 50′′ W |
| 19° 00′ 00′′ N | 16° 39′ 50′′ W |

a)

Norr om latitud 19° 00′ 00′′ N: en linje som binder samman följande punkter:

20° 46′ 30′′ N

17° 03′ 00′′ W

20° 36′ 00′′ N

17° 11′ 00′′ W

20° 36′ 00′′ N

17° 30′ 00′′ W

20° 21′ 50′′ N

17° 30′ 00′′ W

20° 10′ 00′′ N

17° 35′ 00′′ W

20° 00′ 00′′ N

17° 30′ 00′′ W

19° 45′ 00′′ N

17° 05′ 00′′ W

19° 00′ 00′′ N

16° 34′ 50′′ W

19° 00′ 00′′ N

16° 39′ 50′′ W

| b) | Söder om latitud 19° 00′ 00′′ N och fram till latitud 17° 30′ N 20 sjömil från lågvattenlinjen. |
| --- | --- |

b)

Söder om latitud 19° 00′ 00′′ N och fram till latitud 17° 30′ N 20 sjömil från lågvattenlinjen.

| c) | Söder om latitud 17° 30′: en linje som binder samman följande punkter:






  17° 30′ 00′′ N | 16° 17′ 00′′ W |
| --- | --- | --- |
| 17° 12′ 00′′ N | 16° 23′ 00′′ W |
| 16° 36′ 00′′ N | 16° 42′ 00′′ W |
| 16° 13′ 00′′ N | 16° 40′ 00′′ W |
| 16° 04′ 00′′ N | 16° 41′ 00′′ W |

c)

Söder om latitud 17° 30′: en linje som binder samman följande punkter:

17° 30′ 00′′ N

16° 17′ 00′′ W

17° 12′ 00′′ N

16° 23′ 00′′ W

16° 36′ 00′′ N

16° 42′ 00′′ W

16° 13′ 00′′ N

16° 40′ 00′′ W

16° 04′ 00′′ N

16° 41′ 00′′ W

[...]”

ska det stå:

”[...]

| a) | Norr om latitud 19° 00,00 N: en linje som binder samman följande punkter:






  20°46,30 N | 17°03,00 W |
| --- | --- | --- |
| 20°36,00 N | 17°11,00 W |
| 20°36,00 N | 17°30,00 W |
| 20°21,50 N | 17°30,00 W |
| 20°10,00 N | 17°35,00 W |
| 20°00,00 N | 17°30,00 W |
| 19°45,00 N | 17°05,00 W |
| 19°00,00 N | 16°34,50 W |
| 19°00,00 N | 16°39,50 W |

a)

Norr om latitud 19° 00,00 N: en linje som binder samman följande punkter:

20°46,30 N

17°03,00 W

20°36,00 N

17°11,00 W

20°36,00 N

17°30,00 W

20°21,50 N

17°30,00 W

20°10,00 N

17°35,00 W

20°00,00 N

17°30,00 W

19°45,00 N

17°05,00 W

19°00,00 N

16°34,50 W

19°00,00 N

16°39,50 W

| b) | Söder om latitud 19° 00,00 N och fram till latitud 17°30 N, 20 sjömil från lågvattenlinjen. |
| --- | --- |

b)

Söder om latitud 19° 00,00 N och fram till latitud 17°30 N, 20 sjömil från lågvattenlinjen.

| c) | Söder om latitud 17°30 N: en linje som binder samman följande punkter:






  17°30,00 N | 16°17,00 W |
| --- | --- | --- |
| 17°12,00 N | 16°23,00 W |
| 16°36,00 N | 16°42,00 W |
| 16°13,00 N | 16°40,00 W |
| 16°04,00 N | 16°41,00 W |

c)

Söder om latitud 17°30 N: en linje som binder samman följande punkter:

17°30,00 N

16°17,00 W

17°12,00 N

16°23,00 W

16°36,00 N

16°42,00 W

16°13,00 N

16°40,00 W

16°04,00 N

16°41,00 W

[...]”

---