# Den Europæiske Unions L 49/2013

| | ISSN 1977-0634
  doi:10.3000/19770634.L_2013.049.dan |
| --- | --- |
| Den Europæiske Unions
  Tidende | L 49 |
| | |
| Dansk udgave | Retsforskrifter | 56. årgang22. februar 2013 |

ISSN 1977-0634

doi:10.3000/19770634.L_2013.049.dan

Den Europæiske Unions

Tidende

L 49

Dansk udgave

Retsforskrifter

56. årgang22. februar 2013

---

| Indhold | | II   Ikke-lovgivningsmæssige retsakter | Side |
| --- | --- | --- | --- |
| | | INTERNATIONALE AFTALER |
| | | 2013/100/EU |
| | * | Rådets afgørelse af 10. maj 2012 om undertegnelse på Unionens vegne og om midlertidig anvendelse af aftalen mellem Den Europæiske Union og regeringen for Den Demokratiske Socialistiske Republik Sri Lanka om visse aspekter af lufttrafik | 1 |
| Aftale mellem Den Europæiske Union og regeringen for Den Demokratiske Socialistiske Republik Sri Lanka om visse aspekter af lufttrafik | 2 |
| | | FORORDNINGER |
| | * | Rådets gennemførelsesforordning (EU) nr. 157/2013 af 18. februar 2013 om indførelse af en endelig antidumpingtold på importen af bioethanol med oprindelse i Amerikas Forenede Stater | 10 |
| | * | Rådets gennemførelsesforordning (EU) nr. 158/2013 af 18. februar 2013 om genindførelse af en endelig antidumpingtold på importen af visse typer tilberedte eller konserverede citrusfrugter (mandariner osv.) med oprindelse i Folkerepublikken Kina | 29 |
| | * | Kommissionens gennemførelsesforordning (EU) nr. 159/2013 af 21. februar 2013 om godkendelse af et præparat af natriumbenzoat, propionsyre og natriumpropionat som tilsætningsstof til foder til svin, fjerkræ, kvæg, får, geder, kaniner og heste og om ændring af forordning (EF) nr. 1876/2006 og (EF) nr. 757/2007 (
  1
  ) | 47 |
| | * | Kommissionens gennemførelsesforordning (EU) nr. 160/2013 af 21. februar 2013 om ændring af forordning (EF) nr. 162/2003, (EF) nr. 971/2008, (EU) nr. 1118/2010, (EU) nr. 169/2011 og gennemførelsesforordning (EU) nr. 888/2011 for så vidt angår navnet på indehaveren af godkendelsen af diclazuril i foder (
  1
  ) | 50 |
| | * | Kommissionens gennemførelsesforordning (EU) nr. 161/2013 af 21. februar 2013 om godkendelse af et præparat af natriumhydroxid som tilsætningsstof til foder til hunde, katte og prydfisk (
  1
  ) | 52 |
| | * | Kommissionens gennemførelsesforordning (EU) nr. 162/2013 af 21. februar 2013 om ændring af bilaget til forordning (EF) nr. 3199/93 om gensidig anerkendelse af fremgangsmåderne for fuldstændig denaturering af alkohol med henblik på fritagelse for punktafgift | 55 |
| | | Kommissionens gennemførelsesforordning (EU) nr. 163/2013 af 21. februar 2013 om faste importværdier med henblik på fastsættelse af indgangsprisen for visse frugter og grøntsager | 62 |
| | | Kommissionens gennemførelsesforordning (EU) nr. 164/2013 af 21. februar 2013 om ændring af forordning (EF) nr. 1484/95, for så vidt angår repræsentative priser for fjerkrækød og æg samt ægalbumin | 64 |
| | | DIREKTIVER |
| | * | Kommissionens direktiv 2013/7/EU af 21. februar 2013 om ændring af Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 98/8/EF med henblik på at optage alkyl(C12-16)dimethylbenzylammoniumchlorid som et aktivt stof i bilag I hertil (
  1
  ) | 66 |
| | | AFGØRELSER |
| | | 2013/101/EU |
| | * | Rådets afgørelse af 18. februar 2013 om beskikkelse af et fransk medlem af og to franske suppleanter til Regionsudvalget | 70 |

Indhold

II   Ikke-lovgivningsmæssige retsakter

Side

INTERNATIONALE AFTALER

2013/100/EU

*

Rådets afgørelse af 10. maj 2012 om undertegnelse på Unionens vegne og om midlertidig anvendelse af aftalen mellem Den Europæiske Union og regeringen for Den Demokratiske Socialistiske Republik Sri Lanka om visse aspekter af lufttrafik

1

Aftale mellem Den Europæiske Union og regeringen for Den Demokratiske Socialistiske Republik Sri Lanka om visse aspekter af lufttrafik

2

FORORDNINGER

*

Rådets gennemførelsesforordning (EU) nr. 157/2013 af 18. februar 2013 om indførelse af en endelig antidumpingtold på importen af bioethanol med oprindelse i Amerikas Forenede Stater

10

*

Rådets gennemførelsesforordning (EU) nr. 158/2013 af 18. februar 2013 om genindførelse af en endelig antidumpingtold på importen af visse typer tilberedte eller konserverede citrusfrugter (mandariner osv.) med oprindelse i Folkerepublikken Kina

29

*

Kommissionens gennemførelsesforordning (EU) nr. 159/2013 af 21. februar 2013 om godkendelse af et præparat af natriumbenzoat, propionsyre og natriumpropionat som tilsætningsstof til foder til svin, fjerkræ, kvæg, får, geder, kaniner og heste og om ændring af forordning (EF) nr. 1876/2006 og (EF) nr. 757/2007 (
  1
  )

1

47

*

Kommissionens gennemførelsesforordning (EU) nr. 160/2013 af 21. februar 2013 om ændring af forordning (EF) nr. 162/2003, (EF) nr. 971/2008, (EU) nr. 1118/2010, (EU) nr. 169/2011 og gennemførelsesforordning (EU) nr. 888/2011 for så vidt angår navnet på indehaveren af godkendelsen af diclazuril i foder (
  1
  )

1

50

*

Kommissionens gennemførelsesforordning (EU) nr. 161/2013 af 21. februar 2013 om godkendelse af et præparat af natriumhydroxid som tilsætningsstof til foder til hunde, katte og prydfisk (
  1
  )

1

52

*

Kommissionens gennemførelsesforordning (EU) nr. 162/2013 af 21. februar 2013 om ændring af bilaget til forordning (EF) nr. 3199/93 om gensidig anerkendelse af fremgangsmåderne for fuldstændig denaturering af alkohol med henblik på fritagelse for punktafgift

55

Kommissionens gennemførelsesforordning (EU) nr. 163/2013 af 21. februar 2013 om faste importværdier med henblik på fastsættelse af indgangsprisen for visse frugter og grøntsager

62

Kommissionens gennemførelsesforordning (EU) nr. 164/2013 af 21. februar 2013 om ændring af forordning (EF) nr. 1484/95, for så vidt angår repræsentative priser for fjerkrækød og æg samt ægalbumin

64

DIREKTIVER

*

Kommissionens direktiv 2013/7/EU af 21. februar 2013 om ændring af Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 98/8/EF med henblik på at optage alkyl(C12-16)dimethylbenzylammoniumchlorid som et aktivt stof i bilag I hertil (
  1
  )

12-16

1

66

AFGØRELSER

2013/101/EU

*

Rådets afgørelse af 18. februar 2013 om beskikkelse af et fransk medlem af og to franske suppleanter til Regionsudvalget

70

| | |
| --- | --- |
| | (1)   EØS-relevant tekst |

---

(1)   EØS-relevant tekst

1

| DA | De akter, hvis titel er trykt med magre typer, er løbende retsakter inden for rammerne af landbrugspolitikken og har normalt en begrænset gyldighedsperiode.
  Titlen på alle øvrige akter er trykt med fede typer efter en asterisk. |
| --- | --- |

DA

De akter, hvis titel er trykt med magre typer, er løbende retsakter inden for rammerne af landbrugspolitikken og har normalt en begrænset gyldighedsperiode.

Titlen på alle øvrige akter er trykt med fede typer efter en asterisk.

---

II Ikke-lovgivningsmæssige retsakter

INTERNATIONALE AFTALER

| 22.2.2013 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | L 49/1 |
| --- | --- | --- | --- |

22.2.2013

DA

Den Europæiske Unions Tidende

L 49/1

---

RÅDETS AFGØRELSE

af 10. maj 2012

om undertegnelse på Unionens vegne og om midlertidig anvendelse af aftalen mellem Den Europæiske Union og regeringen for Den Demokratiske Socialistiske Republik Sri Lanka om visse aspekter af lufttrafik

(2013/100/EU)

RÅDET FOR DEN EUROPÆISKE UNION HAR —

under henvisning til traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde, særlig artikel 100, stk. 2, sammenholdt med artikel 218, stk. 5,

under henvisning til forslag fra Europa-Kommissionen, og

ud fra følgende betragtninger:

| (1) | Rådet bemyndigede ved sin afgørelse af 5. juni 2003 Kommissionen til at indlede forhandlinger med tredjelande om en aftale på EU-niveau, som skulle træde i stedet for visse bestemmelser i eksisterende bilaterale aftaler. |
| --- | --- |

(1)

Rådet bemyndigede ved sin afgørelse af 5. juni 2003 Kommissionen til at indlede forhandlinger med tredjelande om en aftale på EU-niveau, som skulle træde i stedet for visse bestemmelser i eksisterende bilaterale aftaler.

| (2) | Kommissionen har på Unionens vegne ført forhandlinger om en aftale med regeringen for Den Demokratiske Socialistiske Republik Sri Lanka om visse aspekter af lufttrafik (»aftalen«) i overensstemmelse med mekanismerne og direktiverne i bilaget til Rådets afgørelse af 5. juni 2003. |
| --- | --- |

(2)

Kommissionen har på Unionens vegne ført forhandlinger om en aftale med regeringen for Den Demokratiske Socialistiske Republik Sri Lanka om visse aspekter af lufttrafik (»aftalen«) i overensstemmelse med mekanismerne og direktiverne i bilaget til Rådets afgørelse af 5. juni 2003.

| (3) | Aftalen bør undertegnes og anvendes midlertidigt indtil afslutningen af procedurerne for dens indgåelse — |
| --- | --- |

(3)

Aftalen bør undertegnes og anvendes midlertidigt indtil afslutningen af procedurerne for dens indgåelse —

VEDTAGET DENNE AFGØRELSE:

Artikel 1

Der gives herved på Unionens vegne bemyndigelse til undertegnelse af aftalen mellem Den Europæiske Union og regeringen for Den Demokratiske Socialistiske Republik Sri Lanka om visse aspekter af lufttrafik med forbehold af indgåelse af aftalen.

Teksten til aftalen er knyttet til denne afgørelse.

Artikel 2

Formanden for Rådet bemyndiges herved til at udpege den eller de personer, der er beføjet til at undertegne aftalen på Unionens vegne.

Artikel 3

I afventning af nærværende aftales ikrafttræden anvendes den midlertidigt i overensstemmelse med aftalens artikel 7, stk. 2, fra datoen for undertegnelsen (1).

Artikel 4

Denne afgørelse træder i kraft på datoen for vedtagelsen.

Udfærdiget i Bruxelles, den 10. maj 2012.

På Rådets vegne

U. ELBÆK

Formand

---

(1)  Datoen for aftalens undertegnelse offentliggøres i Den Europæiske Unions Tidende på foranledning af Rådets Generalsekretariat.

1

Den Europæiske Unions Tidende

---

AFTALE

mellem Den Europæiske Union og regeringen for Den Demokratiske Socialistiske Republik Sri Lanka om visse aspekter af lufttrafik

DEN EUROPÆISKE UNION

(i det følgende benævnt »Unionen«),

på den ene side, og

DEN DEMOKRATISKE SOCIALISTISKE REPUBLIK SRI LANKA

(i det følgende benævnt »Sri Lanka«),

på den anden side,

(i det følgende benævnt »parterne«),

SOM KONSTATERER, at der er indgået bilaterale lufttrafikaftaler mellem flere af Unionens medlemsstater og Sri Lanka,

SOM ERKENDER, at de bestemmelser i de bilaterale lufttrafikaftaler mellem EU-medlemsstater og Sri Lanka, som er i strid med EU-lovgivningen, skal bringes i overensstemmelse med EU-lovgivningen med det formål at tilvejebringe et forsvarligt retsgrundlag for lufttrafikken mellem Unionen og Sri Lanka og for at sikre kontinuiteten i denne lufttrafik,

SOM KONSTATERER, at Unionen har enekompetence med hensyn til flere aspekter, der kan være omfattet af bilaterale lufttrafikaftaler mellem EU-medlemsstater og tredjelande,

SOM KONSTATERER, at luftfartsselskaber, der er etableret i en EU-medlemsstat, i henhold til EU-lovgivningen har ret til uden forskelsbehandling at få adgang til luftruter mellem Unionens medlemsstater og tredjelande,

SOM HENVISER til de aftaler mellem Unionen og visse tredjelande, der giver statsborgere i de pågældende tredjelande (landene er opført i bilag 3) mulighed for at erhverve ejendomsrettigheder i luftfartsselskaber, som der er udstedt licens til i overensstemmelse med EU-lovgivningen,

SOM KONSTATERER, at luftfartsselskaber i henhold til EU-lovgivningen principielt ikke må indgå aftaler, som kan påvirke handelen mellem EU-medlemsstater, og som tilstræber eller bevirker, at konkurrencen forhindres, begrænses eller forvrides,

SOM ERKENDER på baggrund af ovenstående, at visse bestemmelser i de bilaterale lufttrafikaftaler mellem Unionens medlemsstater og Sri Lanka kan sætte konkurrencereglerne for virksomheder ud af spillet, nemlig bestemmelser, der: i) kræver eller tilskynder til, at virksomheder eller sammenslutninger af virksomheder indgår aftaler, træffer beslutninger eller samordner deres praksis således, at konkurrencen mellem luftfartsselskaber på de pågældende ruter hindres, forvrides eller begrænses, eller ii) forstærker virkningerne af en eventuel aftale, beslutning eller samordnet praksis, eller iii) uddelegerer ansvaret for tage skridt til at hindre, forvride eller begrænse konkurrencen mellem luftfartsselskaber på de pågældende ruter til luftfartsselskaberne eller andre private erhvervsdrivende,

SOM ANERKENDER, at når en medlemsstat har udpeget et luftfartsselskab, som en anden medlemsstat i henseende til tilsyn med flysikkerheden udøver og opretholder myndighedskontrol med, gælder Sri Lankas rettigheder efter sikkerhedsbestemmelserne i aftalen mellem den medlemsstat, der har udpeget luftfartsselskabet, og Sri Lanka også for den pågældende anden medlemsstat,

SOM NOTERER SIG, at de bilaterale lufttrafikaftaler i bilag 1 bygger på det generelle princip om, at parternes udpegede luftfartsselskaber skal have fair og lige muligheder for at drive de aftalte tjenester på de specificerede ruter,

SOM KONSTATERER, at aftalen ikke har til formål at øge det samlede omfang af lufttrafikken mellem Unionen og Sri Lanka, at påvirke balancen mellem EF-luftfartsselskaber og luftfartsselskaber fra Sri Lanka eller at forhandle om ændringer af de eksisterende bilaterale lufttrafikaftalers bestemmelser om trafikrettigheder —

ER BLEVET ENIGE OM FØLGENDE:

Artikel 1

Generelle bestemmelser

1.   I denne aftale forstås ved »medlemsstater« Den Europæiske Unions medlemsstater og »EU-traktaterne« traktaten om Den Europæiske Union og traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde.

2.   Når der i de enkelte aftaler, der er anført i bilag 1, henvises til statsborgere i den medlemsstat, der er part i den pågældende aftale, skal dette forstås således, at der henvises til statsborgere i medlemsstaterne.

3.   Når der i de enkelte aftaler, der er anført i bilag 1, henvises til luftfartsselskaber fra den medlemsstat, der er part i den pågældende aftale, skal dette forstås som en henvisning til luftfartsselskaber, som udpeges af den pågældende medlemsstat.

4.   Tildeling af trafikrettigheder sker fortsat gennem bilaterale aftaler.

Artikel 2

Medlemsstaters udpegning af luftfartsselskaber

1.   Bestemmelserne i stk. 2 og 3 går forud for de tilsvarende bestemmelser i de artikler, der er anført i bilag 2, punkt a), henholdsvis punkt b), med hensyn til den pågældende medlemsstats udpegning af et luftfartsselskab og Sri Lankas udstedelse af godkendelser og tilladelser til luftfartsselskabet henholdsvis afvisning, tilbagekaldelse, suspendering og begrænsning af godkendelser og tilladelser til luftfartsselskabet.

2.   Når Sri Lanka modtager en udpegning fra en medlemsstat, udsteder den de relevante godkendelser og tilladelser med det mindst mulige tidsforbrug til procedurer, forudsat:

| a) | at luftfartsselskabet i overensstemmelse med EU-traktaterne er etableret på den udpegende medlemsstats område og er i besiddelse af en EU-retligt gyldig licens, og |
| --- | --- |

a)

at luftfartsselskabet i overensstemmelse med EU-traktaterne er etableret på den udpegende medlemsstats område og er i besiddelse af en EU-retligt gyldig licens, og

| b) | at den medlemsstat, der står for udstedelsen af »Air Operator Certificate«, udøver og opretholder en effektiv myndighedskontrol med luftfartsselskabet, og at den relevante luftfartsmyndighed er entydigt identificeret i udpegningen, og |
| --- | --- |

b)

at den medlemsstat, der står for udstedelsen af »Air Operator Certificate«, udøver og opretholder en effektiv myndighedskontrol med luftfartsselskabet, og at den relevante luftfartsmyndighed er entydigt identificeret i udpegningen, og

| c) | at luftfartsselskabet ejes — enten direkte eller i kraft af en ejermajoritet — og kontrolleres effektivt af medlemsstater og/eller statsborgere i medlemsstater og/eller af andre stater, der er anført i bilag 3, og/eller statsborgere i disse andre stater, og at det til enhver tid er under disse staters og/eller statsborgeres effektive kontrol. |
| --- | --- |

c)

at luftfartsselskabet ejes — enten direkte eller i kraft af en ejermajoritet — og kontrolleres effektivt af medlemsstater og/eller statsborgere i medlemsstater og/eller af andre stater, der er anført i bilag 3, og/eller statsborgere i disse andre stater, og at det til enhver tid er under disse staters og/eller statsborgeres effektive kontrol.

3.   Sri Lanka kan afvise, tilbagekalde, suspendere eller begrænse godkendelserne eller tilladelserne til et luftfartsselskab, som en medlemsstat har udpeget, hvis:

| a) | luftfartsselskabet ikke i overensstemmelse med EU-traktaterne er etableret på den udpegende medlemsstats område eller ikke er i besiddelse af en EU-retligt gyldig licens, eller |
| --- | --- |

a)

luftfartsselskabet ikke i overensstemmelse med EU-traktaterne er etableret på den udpegende medlemsstats område eller ikke er i besiddelse af en EU-retligt gyldig licens, eller

| b) | den medlemsstat, der står for udstedelsen af »Air Operator Certificate«, ikke udøver og opretholder en effektiv myndighedskontrol med luftfartsselskabet, og den relevante luftfartsmyndighed ikke er entydigt identificeret i udpegningen, eller |
| --- | --- |

b)

den medlemsstat, der står for udstedelsen af »Air Operator Certificate«, ikke udøver og opretholder en effektiv myndighedskontrol med luftfartsselskabet, og den relevante luftfartsmyndighed ikke er entydigt identificeret i udpegningen, eller

| c) | luftfartsselskabet ikke ejes — enten direkte eller i kraft af en ejermajoritet — eller kontrolleres effektivt af medlemsstater og/eller statsborgere i medlemsstater og/eller af andre stater som anført i bilag 3 og/eller statsborgere i disse stater, eller |
| --- | --- |

c)

luftfartsselskabet ikke ejes — enten direkte eller i kraft af en ejermajoritet — eller kontrolleres effektivt af medlemsstater og/eller statsborgere i medlemsstater og/eller af andre stater som anført i bilag 3 og/eller statsborgere i disse stater, eller

| d) | luftfartsselskabet i forvejen har tilladelse til at operere i henhold til en bilateral aftale mellem Sri Lanka og en anden medlemsstat, og denne ville omgå begrænsninger i trafikrettigheder, som fremgår af denne anden aftale, ved at udøve trafikrettigheder i henhold til nærværende aftale på en rute, der omfatter et punkt i den pågældende anden medlemsstat, eller |
| --- | --- |

d)

luftfartsselskabet i forvejen har tilladelse til at operere i henhold til en bilateral aftale mellem Sri Lanka og en anden medlemsstat, og denne ville omgå begrænsninger i trafikrettigheder, som fremgår af denne anden aftale, ved at udøve trafikrettigheder i henhold til nærværende aftale på en rute, der omfatter et punkt i den pågældende anden medlemsstat, eller

| e) | det udpegede luftfartsselskab er i besiddelse af et »Air Operator Certificate« udstedt af en medlemsstat, som Sri Lanka ikke har en bilateral lufttrafikaftale med, og som har afvist at give trafikrettigheder til Sri Lanka. |
| --- | --- |

e)

det udpegede luftfartsselskab er i besiddelse af et »Air Operator Certificate« udstedt af en medlemsstat, som Sri Lanka ikke har en bilateral lufttrafikaftale med, og som har afvist at give trafikrettigheder til Sri Lanka.

Sri Lanka udøver sine rettigheder i henhold til dette stykke uden at forskelsbehandle EF-luftfartsselskaber på grundlag af nationalitet.

Artikel 3

Sikkerhed

1.   Stk. 2 i denne artikel supplerer de tilsvarende bestemmelser i de artikler, der er anført i bilag 2, punkt c).

2.   Når en medlemsstat har udpeget et luftfartsselskab, som en anden medlemsstat udøver og opretholder myndighedskontrol med, gælder Sri Lankas rettigheder efter sikkerhedsbestemmelserne i aftalen mellem den medlemsstat, der har udpeget luftfartsselskabet, og Sri Lanka også for den pågældende anden medlemsstats vedtagelse, gennemførelse og opretholdelse af sikkerhedskrav og for det pågældende luftfartsselskabs driftstilladelse.

Artikel 4

Forenelighed med konkurrencereglerne

1.   Uanset eventuelle andre bestemmelser om det modsatte må intet i de i bilag 1 anførte aftaler: i) kræve eller tilskynde til, at virksomheder eller sammenslutninger af virksomheder indgår aftaler, træffer beslutninger eller samordner deres praksis således, at konkurrencen hindres eller forvrides, ii) forstærke virkningerne af en eventuel aftale, beslutning eller samordnet praksis eller iii) uddelegere ansvaret for at tage skridt til at hindre, forvride eller begrænse konkurrencen til private erhvervsdrivende.

2.   Bestemmelserne i de i bilag 1 opførte aftaler anvendes ikke, hvis de er i modstrid med denne artikels stk. 1.

Artikel 5

Bilag til aftalen

Bilagene til denne aftale udgør en integrerende del af aftalen.

Artikel 6

Gennemgang, revision eller ændring

Parterne kan til enhver tid gennemgå, revidere eller ændre denne aftale efter fælles overenskomst.

Artikel 7

Ikrafttræden og midlertidig anvendelse

1.   Denne aftale træder i kraft, når parterne skriftligt har meddelt hinanden, at de har afsluttet de interne procedurer, som er nødvendige for, at aftalen kan træde i kraft.

2.   Uanset stk. 1 er parterne enige om at anvende denne aftale midlertidigt fra datoen for undertegnelsen, til den træder i kraft.

3.   Denne aftale finder anvendelse på alle aftaler og arrangementer, der er anført i bilag 1, herunder også de aftaler og andre arrangementer, som endnu ikke er trådt i kraft og ikke finder midlertidig anvendelse på datoen for denne aftales undertegnelse.

Artikel 8

Aftalens ophør

1.   Hvis en aftale, der er anført i bilag 1, ophører, ophører samtidig alle nærværende aftales bestemmelser vedrørende den pågældende aftale.

2.   Hvis alle de aftaler, der er anført i bilag 1, ophører, ophører nærværende aftale samtidig.

TIL BEKRÆFTELSE HERAF har undertegnede befuldmægtigede underskrevet denne aftale.

Udfærdiget i to eksemplarer på bulgarsk, dansk, engelsk, estisk, finsk, fransk, græsk, italiensk, lettisk, litauisk, maltesisk, nederlandsk, polsk, portugisisk, rumænsk, slovakisk, slovensk, spansk, svensk, tjekkisk, tysk, ungarsk og sinhala, idet hver af disse tekster har samme gyldighed.

Съставено в Брюксел на двадесет и седми септември две хиляди и дванадесета година.

Hecho en Bruselas, el veintisiete de septiembre de dos mil doce.

V Bruselu dne dvacátého sedmého září dva tisíce dvanáct.

Udfærdiget i Bruxelles den syvogtyvende september to tusind og tolv.

Geschehen zu Brüssel am siebenundzwanzigsten September zweitausendzwölf.

Kahe tuhande kaheteistkümnenda aasta septembrikuu kahekümne seitsmendal päeval Brüsselis.

Έγινε στις Βρυξέλλες, στις είκοσι εφτά Σεπτεμβρίου δύο χιλιάδες δώδεκα.

Done at Brussels on the twenty-seventh day of September in the year two thousand and twelve.

Fait à Bruxelles, le vingt-sept septembre deux mille douze.

Fatto a Bruxelles, addì ventisette settembre duemiladodici.

Briselē, divi tūkstoši divpadsmitā gada divdesmit septītajā septembrī.

Priimta du tūkstančiai dvyliktų metų rugsėjo dvidešimt septintą dieną Briuselyje.

Kelt Brüsszelben, a kétezer-tizenkettedik év szeptember havának huszonhetedik napján.

Magħmul fi Brussell, fis-sebgħa u għoxrin jum ta’ Settembru tas-sena elfejn u tnax.

Gedaan te Brussel, de zevenentwintigste september tweeduizend twaalf.

Sporządzono w Brukseli dnia dwudziestego siódmego września roku dwa tysiące dwunastego.

Feito em Bruxelas, em vinte e sete de setembro de dois mil e doze.

Întocmit la Bruxelles la douăzeci și șapte septembrie două mii doisprezece.

V Bruseli dvadsiateho siedmeho septembra dvetisícdvanásť.

V Bruslju, dne sedemindvajsetega septembra leta dva tisoč dvanajst.

Tehty Brysselissä kahdentenakymmenentenäseitsemäntenä päivänä syyskuuta vuonna kaksituhattakaksitoista.

Som skedde i Bryssel den tjugosjunde september tjugohundratolv.

За Европейския сьюз

Por la Unión Europea

Za Evropskou unii

For Den Europæiske Union

Für die Europäische Union

Euroopa Liidu nimel

Για την Ευρωπαϊκή Ένωση

For the European Union

Pour l'Union européenne

Per l'Unione europea

Eiropas Savienības vārdā –

Europos Sąjungos vardu

Az Európai Unió részéről

Għall-Unjoni Ewropea

Voor de Europese Unie

W imieniu Unii Europejskiej

Pela União Europeia

Pentru Uniunea Europeană

Za Európsku úniu

Za Evropsko unijo

Euroopan unionin puolesta

För Europeiska unionen

Image

Image

Image

За Правителството на Демократична социалистическа република Шри Ланка

Por el Gobierno de la República Socialista Democrática de Sri Lanka

Za vládu Srílanské demokratické socialistické republiky

For Den Demokratiske Socialistiske Republik Sri Lankas regering

Für die Regierung der Demokratischen Sozialistischen Republik Sri Lanka

Sri Lanka Demokraatliku Sotsialistliku Vabariigi valitsuse nimel

Για την Κυβέρνηση της Λαϊκής Σοσιαλιστικής Δημοκρατίας της Σρι Λάνκα

For the Government of the Democratic Socialist Republic of Sri Lanka

Pour le Gouvernement de la République Socialiste Démocratique de Sri Lanka

Per il governo della Repubblica democratica socialista di Sri Lanka

Šrilankas Demokrātiskās Sociālistiskās Republikas valdības vārdā –

Šri Lankos Demokratinės Socialistinės Respublikos Vyriausybės vardu

A Srí Lanka Demokratikus Szocialista Köztársaság kormánya részéről

Għall-Gvern tar-Repubblika Demokratika Soċjalista tas-Sri Lanka

Voor de regering van de Democratische Socialistische Republiek Sri Lanka

W imieniu Rządu Demokratyczno-Socjalistycznej Republiki Sri Lanki

Pelo Governo da República Democrática Socialista do Sri Lanca

Pentru Guvernul Republicii Democratice Socialiste Sri Lanka

Za vládu Srílanskej demokratickej socialistickej republiky

Za vlado Demokratične socialistične republike Šrilanke

Sri Lankan demokraattisen sosialistisen tasavallan hallituksen puolesta

För demokratiska socialistiska republiken Sri Lankas regering

Image

Image

BILAG 1

LISTE OVER AFTALER, SOM DER HENVISES TIL I DENNE AFTALES ARTIKEL 1

Lufttrafikaftaler og andre arrangementer mellem Sri Lanka og medlemsstater med senere ændringer, som på tidspunktet for denne aftales undertegnelse er indgået, undertegnet eller paraferet:

| — | Lufttrafikaftale mellem den østrigske forbundsregering og Republikken Sri Lanka udfærdiget i Colombo den 15. februar 1978, i det følgende — dvs. bilag 2 — benævnt »aftalen Sri Lanka — Østrig« |
| --- | --- |

—

Lufttrafikaftale mellem den østrigske forbundsregering og Republikken Sri Lanka udfærdiget i Colombo den 15. februar 1978, i det følgende — dvs. bilag 2 — benævnt »aftalen Sri Lanka — Østrig«

| — | Aftale mellem Kongeriget Belgiens regering og Den Demokratiske Socialistiske Republik Sri Lankas regering om lufttrafik udfærdiget i Bruxelles den 15. december 1998, i det følgende — dvs. bilag 2 — benævnt »aftalen Sri Lanka — Belgien« |
| --- | --- |

—

Aftale mellem Kongeriget Belgiens regering og Den Demokratiske Socialistiske Republik Sri Lankas regering om lufttrafik udfærdiget i Bruxelles den 15. december 1998, i det følgende — dvs. bilag 2 — benævnt »aftalen Sri Lanka — Belgien«

| — | Aftale mellem Folkerepublikken Bulgariens regering og Ceylons regering om lufttrafik mellem og ud over de to landes territorier udfærdiget i Colombo den 27. november 1970, i det følgende — dvs. bilag 2 — benævnt »aftalen Sri Lanka — Bulgarien« |
| --- | --- |

—

Aftale mellem Folkerepublikken Bulgariens regering og Ceylons regering om lufttrafik mellem og ud over de to landes territorier udfærdiget i Colombo den 27. november 1970, i det følgende — dvs. bilag 2 — benævnt »aftalen Sri Lanka — Bulgarien«

| — | Lufttrafikaftale mellem Republikken Cyperns regering og Den Demokratiske Socialistiske Republik Sri Lankas regering paraferet i Colombo den 15. november 2002, i det følgende — dvs. bilag 2 — benævnt »aftalen Sri Lanka — Cypern« |
| --- | --- |

—

Lufttrafikaftale mellem Republikken Cyperns regering og Den Demokratiske Socialistiske Republik Sri Lankas regering paraferet i Colombo den 15. november 2002, i det følgende — dvs. bilag 2 — benævnt »aftalen Sri Lanka — Cypern«

| — | Aftale mellem Den Tjekkiske Republiks regering og Den Demokratiske Socialistiske Republik Sri Lankas regering om lufttrafik udfærdiget i Prag den 20. april 2004, i det følgende — dvs. bilag 2 — benævnt »aftalen Sri Lanka — Tjekkiet« |
| --- | --- |

—

Aftale mellem Den Tjekkiske Republiks regering og Den Demokratiske Socialistiske Republik Sri Lankas regering om lufttrafik udfærdiget i Prag den 20. april 2004, i det følgende — dvs. bilag 2 — benævnt »aftalen Sri Lanka — Tjekkiet«

| — | Aftale mellem Kongeriget Danmarks regering og Ceylons regering vedrørende lufttrafik udfærdiget i Colombo den 29. maj 1959, i det følgende — dvs. bilag 2 — benævnt »aftalen Sri Lanka — Danmark« |
| --- | --- |

—

Aftale mellem Kongeriget Danmarks regering og Ceylons regering vedrørende lufttrafik udfærdiget i Colombo den 29. maj 1959, i det følgende — dvs. bilag 2 — benævnt »aftalen Sri Lanka — Danmark«

| — | Aftale mellem Republikken Frankrig og Ceylon vedrørende lufttrafik udfærdiget i Colombo den 18. april 1966, i det følgende — dvs. bilag 2 — benævnt »aftalen Sri Lanka — Frankrig« |
| --- | --- |

—

Aftale mellem Republikken Frankrig og Ceylon vedrørende lufttrafik udfærdiget i Colombo den 18. april 1966, i det følgende — dvs. bilag 2 — benævnt »aftalen Sri Lanka — Frankrig«

| — | Lufttrafikaftale mellem Forbundsrepublikken Tyskland og Republikken Sri Lanka udfærdiget i Colombo den 24. juli 1973, i det følgende — dvs. bilag 2 — benævnt »aftalen Sri Lanka — Tyskland« |
| --- | --- |

—

Lufttrafikaftale mellem Forbundsrepublikken Tyskland og Republikken Sri Lanka udfærdiget i Colombo den 24. juli 1973, i det følgende — dvs. bilag 2 — benævnt »aftalen Sri Lanka — Tyskland«

| — | Lufttrafikaftale mellem Den Hellenske Republiks regering og Den Demokratiske Socialistiske Republik Sri Lankas regering paraferet i Athen den 5. november 2002, i det følgende — dvs. bilag 2 — benævnt »aftalen Sri Lanka — Grækenland« |
| --- | --- |

—

Lufttrafikaftale mellem Den Hellenske Republiks regering og Den Demokratiske Socialistiske Republik Sri Lankas regering paraferet i Athen den 5. november 2002, i det følgende — dvs. bilag 2 — benævnt »aftalen Sri Lanka — Grækenland«

| — | Aftale mellem Den Italienske Republiks regering og Ceylons regering vedrørende lufttrafik udfærdiget i Colombo den 1. juni 1959, i det følgende — dvs. bilag 2 — benævnt »aftalen Sri Lanka — Italien« |
| --- | --- |

—

Aftale mellem Den Italienske Republiks regering og Ceylons regering vedrørende lufttrafik udfærdiget i Colombo den 1. juni 1959, i det følgende — dvs. bilag 2 — benævnt »aftalen Sri Lanka — Italien«

| — | Aftale mellem Kongeriget Nederlandenes regering og Ceylons regering om lufttrafik mellem og ud over de to landes territorier udfærdiget i Colombo den 14. september 1953, i det følgende — dvs. bilag 2 — benævnt »aftalen Sri Lanka — Nederlandene« |
| --- | --- |

—

Aftale mellem Kongeriget Nederlandenes regering og Ceylons regering om lufttrafik mellem og ud over de to landes territorier udfærdiget i Colombo den 14. september 1953, i det følgende — dvs. bilag 2 — benævnt »aftalen Sri Lanka — Nederlandene«

| — | Aftale mellem Folkerepublikken Polens regering og Den Demokratiske Socialistiske Republik Sri Lankas regering om lufttrafik udfærdiget i Colombo den 26. januar 1982, i det følgende — dvs. bilag 2 — benævnt »aftalen Sri Lanka — Polen« |
| --- | --- |

—

Aftale mellem Folkerepublikken Polens regering og Den Demokratiske Socialistiske Republik Sri Lankas regering om lufttrafik udfærdiget i Colombo den 26. januar 1982, i det følgende — dvs. bilag 2 — benævnt »aftalen Sri Lanka — Polen«

| — | Aftale mellem Kongeriget Sveriges regering og Ceylons regering vedrørende lufttrafik udfærdiget i Colombo den 29. maj 1959, i det følgende — dvs. bilag 2 — benævnt »aftalen Sri Lanka — Sverige« |
| --- | --- |

—

Aftale mellem Kongeriget Sveriges regering og Ceylons regering vedrørende lufttrafik udfærdiget i Colombo den 29. maj 1959, i det følgende — dvs. bilag 2 — benævnt »aftalen Sri Lanka — Sverige«

| — | Aftale mellem Det Forenede Kongerige Storbritannien og Nordirlands regering og Den Demokratiske Socialistiske Republik Sri Lankas regering om lufttrafik udfærdiget i Colombo den 22. april 1998, i det følgende — dvs. bilag 2 — benævnt »aftalen Sri Lanka — UK«. |
| --- | --- |

—

Aftale mellem Det Forenede Kongerige Storbritannien og Nordirlands regering og Den Demokratiske Socialistiske Republik Sri Lankas regering om lufttrafik udfærdiget i Colombo den 22. april 1998, i det følgende — dvs. bilag 2 — benævnt »aftalen Sri Lanka — UK«.

BILAG 2

LISTE OVER ARTIKLER I DE I BILAG 1 ANFØRTE AFTALER, SOM DER HENVISES TIL I DENNE AFTALES ARTIKEL 2-4

| a) | En medlemsstats udpegning af luftfartsselskaber:






  — | Artikel 3 i aftalen Sri Lanka — Østrig |
| --- | --- | --- |

a)

En medlemsstats udpegning af luftfartsselskaber:

—

Artikel 3 i aftalen Sri Lanka — Østrig

| — | Artikel 3 i aftalen Sri Lanka — Belgien |
| --- | --- |

—

Artikel 3 i aftalen Sri Lanka — Belgien

| — | Artikel 4 i aftalen Sri Lanka — Cypern |
| --- | --- |

—

Artikel 4 i aftalen Sri Lanka — Cypern

| — | Artikel 3 i aftalen Sri Lanka — Tjekkiet |
| --- | --- |

—

Artikel 3 i aftalen Sri Lanka — Tjekkiet

| — | Artikel 2 i aftalen Sri Lanka — Danmark |
| --- | --- |

—

Artikel 2 i aftalen Sri Lanka — Danmark

| — | Artikel 3 i aftalen Sri Lanka — Frankrig |
| --- | --- |

—

Artikel 3 i aftalen Sri Lanka — Frankrig

| — | Artikel 3, stk. 4, i aftalen Sri Lanka — Tyskland |
| --- | --- |

—

Artikel 3, stk. 4, i aftalen Sri Lanka — Tyskland

| — | Artikel 3 i aftalen Sri Lanka — Grækenland |
| --- | --- |

—

Artikel 3 i aftalen Sri Lanka — Grækenland

| — | Artikel 4, stk. 1-3, i aftalen Sri Lanka — Italien |
| --- | --- |

—

Artikel 4, stk. 1-3, i aftalen Sri Lanka — Italien

| — | Artikel 2 i aftalen Sri Lanka — Nederlandene |
| --- | --- |

—

Artikel 2 i aftalen Sri Lanka — Nederlandene

| — | Artikel 3 i aftalen Sri Lanka — Polen |
| --- | --- |

—

Artikel 3 i aftalen Sri Lanka — Polen

| — | Artikel 2 i aftalen Sri Lanka — Sverige |
| --- | --- |

—

Artikel 2 i aftalen Sri Lanka — Sverige

| — | Artikel 4 i aftalen Sri Lanka — UK. |
| --- | --- |

—

Artikel 4 i aftalen Sri Lanka — UK.

| b) | Afvisning, tilbagekaldelse, suspension eller begrænsning af godkendelser og tilladelser:






  — | Artikel 4 i aftalen Sri Lanka — Østrig |
| --- | --- | --- |

b)

Afvisning, tilbagekaldelse, suspension eller begrænsning af godkendelser og tilladelser:

—

Artikel 4 i aftalen Sri Lanka — Østrig

| — | Artikel 5 i aftalen Sri Lanka — Belgien |
| --- | --- |

—

Artikel 5 i aftalen Sri Lanka — Belgien

| — | Artikel 3, stk. 4, i aftalen Sri Lanka — Bulgarien |
| --- | --- |

—

Artikel 3, stk. 4, i aftalen Sri Lanka — Bulgarien

| — | Artikel 5 i aftalen Sri Lanka — Cypern |
| --- | --- |

—

Artikel 5 i aftalen Sri Lanka — Cypern

| — | Artikel 4 i aftalen Sri Lanka — Tjekkiet |
| --- | --- |

—

Artikel 4 i aftalen Sri Lanka — Tjekkiet

| — | Artikel 6 i aftalen Sri Lanka — Danmark |
| --- | --- |

—

Artikel 6 i aftalen Sri Lanka — Danmark

| — | Artikel 3, stk. 4, og artikel 4, i aftalen Sri Lanka — Frankrig |
| --- | --- |

—

Artikel 3, stk. 4, og artikel 4, i aftalen Sri Lanka — Frankrig

| — | Artikel 4, stk. 1, i aftalen Sri Lanka — Tyskland |
| --- | --- |

—

Artikel 4, stk. 1, i aftalen Sri Lanka — Tyskland

| — | Artikel 4 i aftalen Sri Lanka — Grækenland |
| --- | --- |

—

Artikel 4 i aftalen Sri Lanka — Grækenland

| — | Artikel 4, stk. 4-6, i aftalen Sri Lanka — Italien |
| --- | --- |

—

Artikel 4, stk. 4-6, i aftalen Sri Lanka — Italien

| — | Artikel 3 i aftalen Sri Lanka — Nederlandene |
| --- | --- |

—

Artikel 3 i aftalen Sri Lanka — Nederlandene

| — | Artikel 6 i aftalen Sri Lanka — Sverige |
| --- | --- |

—

Artikel 6 i aftalen Sri Lanka — Sverige

| — | Artikel 5 i aftalen Sri Lanka — UK. |
| --- | --- |

—

Artikel 5 i aftalen Sri Lanka — UK.

| c) | Sikkerhed:






  — | Artikel 7 i aftalen Sri Lanka — Østrig |
| --- | --- | --- |

c)

Sikkerhed:

—

Artikel 7 i aftalen Sri Lanka — Østrig

| — | Artikel 7 i aftalen Sri Lanka — Belgien |
| --- | --- |

—

Artikel 7 i aftalen Sri Lanka — Belgien

| — | Artikel 10 i aftalen Sri Lanka — Cypern |
| --- | --- |

—

Artikel 10 i aftalen Sri Lanka — Cypern

| — | Artikel 7 i aftalen Sri Lanka — Tjekkiet |
| --- | --- |

—

Artikel 7 i aftalen Sri Lanka — Tjekkiet

| — | Artikel 4 i aftalen Sri Lanka — Danmark |
| --- | --- |

—

Artikel 4 i aftalen Sri Lanka — Danmark

| — | Artikel 7 i aftalen Sri Lanka — Grækenland |
| --- | --- |

—

Artikel 7 i aftalen Sri Lanka — Grækenland

| — | Artikel 7 i aftalen Sri Lanka — Polen |
| --- | --- |

—

Artikel 7 i aftalen Sri Lanka — Polen

| — | Artikel 4 i aftalen Sri Lanka — Sverige. |
| --- | --- |

—

Artikel 4 i aftalen Sri Lanka — Sverige.

BILAG 3

LISTE OVER ANDRE STATER, SOM DER HENVISES TIL I DENNE AFTALES ARTIKEL 2

| a) | Republikken Island (i medfør af aftalen om Det Europæiske Økonomiske Samarbejdsområde) |
| --- | --- |

a)

Republikken Island (i medfør af aftalen om Det Europæiske Økonomiske Samarbejdsområde)

| b) | Fyrstendømmet Liechtenstein (i medfør af aftalen om Det Europæiske Økonomiske Samarbejdsområde) |
| --- | --- |

b)

Fyrstendømmet Liechtenstein (i medfør af aftalen om Det Europæiske Økonomiske Samarbejdsområde)

| c) | Kongeriget Norge (i medfør af aftalen om Det Europæiske Økonomiske Samarbejdsområde) |
| --- | --- |

c)

Kongeriget Norge (i medfør af aftalen om Det Europæiske Økonomiske Samarbejdsområde)

| d) | Det Schweiziske Forbund (i medfør af aftalen mellem Det Europæiske Fællesskab og Det Schweiziske Forbund om luftfart). |
| --- | --- |

d)

Det Schweiziske Forbund (i medfør af aftalen mellem Det Europæiske Fællesskab og Det Schweiziske Forbund om luftfart).

---

FORORDNINGER

| 22.2.2013 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | L 49/10 |
| --- | --- | --- | --- |

22.2.2013

DA

Den Europæiske Unions Tidende

L 49/10

---

RÅDETS GENNEMFØRELSESFORORDNING (EU) Nr. 157/2013

af 18. februar 2013

om indførelse af en endelig antidumpingtold på importen af bioethanol med oprindelse i Amerikas Forenede Stater

RÅDET FOR DEN EUROPÆISKE UNION HAR —

under henvisning til traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde,

under henvisning til Rådets forordning (EF) nr. 1225/2009 af 30. november 2009 om beskyttelse mod dumpingimport fra lande, der ikke er medlemmer af Det Europæiske Fællesskab (1) (»grundforordningen«), særlig artikel 9, stk. 4,

under henvisning til forslag fra Europa-Kommissionen efter høring af det rådgivende udvalg, og

ud fra følgende betragtninger:

1.   SAGSFORLØB

1.1.   Indledning

| (1) | Den 25. november 2011 offentliggjorde Europa-Kommissionen (»Kommissionen«) en meddelelse (»indledningsmeddelelsen«) i Den Europæiske Unions Tidende
   (2) om indledning af en antidumpingprocedure (»AD-proceduren« eller »proceduren«) vedrørende importen til Unionen af bioethanol med oprindelse i Amerikas Forenede Stater (»USA« eller »det pågældende land«). |
| --- | --- |

(1)

Den 25. november 2011 offentliggjorde Europa-Kommissionen (»Kommissionen«) en meddelelse (»indledningsmeddelelsen«) i Den Europæiske Unions Tidende
   (2) om indledning af en antidumpingprocedure (»AD-proceduren« eller »proceduren«) vedrørende importen til Unionen af bioethanol med oprindelse i Amerikas Forenede Stater (»USA« eller »det pågældende land«).

| (2) | Samme dag offentliggjorde Kommissionen en meddelelse i Den Europæiske Unions Tidende
   (3) om indledning af en antisubsidieprocedure vedrørende importen til Unionen af bioethanol med oprindelse i USA og indledte en separat undersøgelse (»AS-proceduren«). Denne procedure afsluttedes den 21. december 2012, uden at der blev truffet antisubsidieforanstaltninger. |
| --- | --- |

(2)

Samme dag offentliggjorde Kommissionen en meddelelse i Den Europæiske Unions Tidende
   (3) om indledning af en antisubsidieprocedure vedrørende importen til Unionen af bioethanol med oprindelse i USA og indledte en separat undersøgelse (»AS-proceduren«). Denne procedure afsluttedes den 21. december 2012, uden at der blev truffet antisubsidieforanstaltninger.

| (3) | AD-proceduren blev indledt som følge af en klage, der blev indgivet den 12. oktober 2011 af European Producers Union of Renewable Ethanol Association (ePURE) (»klageren«) på vegne af producenter, der tegner sig for over 25 % af den samlede produktion af bioethanol i Unionen. Klagen indeholdt umiddelbare beviser for, at der fandt dumping sted af den pågældende vare med deraf følgende væsentlig skade, hvilket blev anset for tilstrækkeligt til at begrunde indledningen af en undersøgelse. |
| --- | --- |

(3)

AD-proceduren blev indledt som følge af en klage, der blev indgivet den 12. oktober 2011 af European Producers Union of Renewable Ethanol Association (ePURE) (»klageren«) på vegne af producenter, der tegner sig for over 25 % af den samlede produktion af bioethanol i Unionen. Klagen indeholdt umiddelbare beviser for, at der fandt dumping sted af den pågældende vare med deraf følgende væsentlig skade, hvilket blev anset for tilstrækkeligt til at begrunde indledningen af en undersøgelse.

1.2.   Parter, som er berørt af proceduren

| (4) | Kommissionen underrettede officielt klageren, andre kendte EU-producenter, eksportører/producenter i USA, importører og andre parter, som den vidste var berørt, samt myndighederne i USA om indledningen af proceduren. De interesserede parter fik lejlighed til at tilkendegive deres synspunkter skriftligt og til at anmode om en mundtlig høring inden for fristen i indledningsmeddelelsen. |
| --- | --- |

(4)

Kommissionen underrettede officielt klageren, andre kendte EU-producenter, eksportører/producenter i USA, importører og andre parter, som den vidste var berørt, samt myndighederne i USA om indledningen af proceduren. De interesserede parter fik lejlighed til at tilkendegive deres synspunkter skriftligt og til at anmode om en mundtlig høring inden for fristen i indledningsmeddelelsen.

| (5) | Alle interesserede parter, der anmodede herom og påviste, at der var særlige grunde til, at de burde høres, blev hørt. |
| --- | --- |

(5)

Alle interesserede parter, der anmodede herom og påviste, at der var særlige grunde til, at de burde høres, blev hørt.

1.2.1.   Stikprøver af eksportører/producenter i USA

| (6) | I betragtning af det potentielt store antal eksportører/producenter i USA påtænktes det i indledningsmeddelelsen at anvende stikprøver i overensstemmelse med grundforordningens artikel 17. |
| --- | --- |

(6)

I betragtning af det potentielt store antal eksportører/producenter i USA påtænktes det i indledningsmeddelelsen at anvende stikprøver i overensstemmelse med grundforordningens artikel 17.

| (7) | For at sætte Kommissionen i stand til at fastslå, om det var nødvendigt at anvende stikprøver, og i givet fald at udtage en stikprøve, blev alle eksportører/producenter i USA anmodet om at give sig til kende senest 15 dage efter datoen for undersøgelsens påbegyndelse og som angivet i indledningsmeddelelsen fremlægge basisoplysninger om deres aktiviteter i forbindelse med produktion og salg af bioethanol i perioden fra den 1. oktober 2010 til den 30. september 2011 (»undersøgelsesperioden« eller »UP«). |
| --- | --- |

(7)

For at sætte Kommissionen i stand til at fastslå, om det var nødvendigt at anvende stikprøver, og i givet fald at udtage en stikprøve, blev alle eksportører/producenter i USA anmodet om at give sig til kende senest 15 dage efter datoen for undersøgelsens påbegyndelse og som angivet i indledningsmeddelelsen fremlægge basisoplysninger om deres aktiviteter i forbindelse med produktion og salg af bioethanol i perioden fra den 1. oktober 2010 til den 30. september 2011 (»undersøgelsesperioden« eller »UP«).

| (8) | De relevante amerikanske myndigheder blev også hørt i forbindelse med udtagelsen af en repræsentativ stikprøve. |
| --- | --- |

(8)

De relevante amerikanske myndigheder blev også hørt i forbindelse med udtagelsen af en repræsentativ stikprøve.

| (9) | Mere end 60 eksportører/producenter gav sig til kende og fremlagde de ønskede oplysninger inden for fristen på 15 dage. |
| --- | --- |

(9)

Mere end 60 eksportører/producenter gav sig til kende og fremlagde de ønskede oplysninger inden for fristen på 15 dage.

| (10) | I overensstemmelse med grundforordningens artikel 17 udtog Kommissionen en stikprøve ud fra den største repræsentative eksportmængde af bioethanol til Unionen, der med rimelighed kunne undersøges inden for den tid, der var til rådighed. Stikprøven bestod af seks amerikanske bioethanolproducenter (»US-stikprøven«). |
| --- | --- |

(10)

I overensstemmelse med grundforordningens artikel 17 udtog Kommissionen en stikprøve ud fra den største repræsentative eksportmængde af bioethanol til Unionen, der med rimelighed kunne undersøges inden for den tid, der var til rådighed. Stikprøven bestod af seks amerikanske bioethanolproducenter (»US-stikprøven«).

| (11) | I forbindelse med undersøgelsen blev det konstateret, at produktionen fra en af producenterne i US-stikprøven, ikke blev eksporteret til Unionen i UP. Denne virksomhed blev derfor fjernet fra stikprøven. |
| --- | --- |

(11)

I forbindelse med undersøgelsen blev det konstateret, at produktionen fra en af producenterne i US-stikprøven, ikke blev eksporteret til Unionen i UP. Denne virksomhed blev derfor fjernet fra stikprøven.

| (12) | Selv om de øvrige producenter i stikprøven nævnte eksport af bioethanol til Unionen i stikprøvespørgeskemaet, viste undersøgelsen, at ingen af dem eksporterede bioethanol til EU-markedet. De solgte bioethanol på hjemmemarkedet til ikke forretningsmæssigt forbundne forhandlere/blandingsproducenter, som derefter blandede bioethanol med benzin og solgte det videre på hjemmemarkedet og til eksport, særlig til Unionen. I forbindelse med kontrolbesøget viste det sig, at i modsætning til det indtryk, man havde fået på basis af oplysningerne i de stikprøveudvalgte amerikanske producenters stikprøvespørgeskemaer, var disse producenter ikke systematisk klar over, om deres produktion var bestemt til EU-markedet eller til andre destinationer, herunder det amerikanske marked, og havde ikke kendskab til forhandlernes/blandingsproducenternes salgspriser. Det vil i realiteten sige, at de amerikanske producenter af bioethanol ikke eksporterer den pågældende vare til Unionen. Eksportørerne er faktisk forhandlerne/blandingsproducenterne. Derfor gør de data, der blev indsamlet og kontrolleret i forbindelse med US-stikprøven på det indledende stadium, det ikke muligt at konstatere, om der blev eksporteret bioethanol fra USA til dumpingspriser til Unionen i UP. |
| --- | --- |

(12)

Selv om de øvrige producenter i stikprøven nævnte eksport af bioethanol til Unionen i stikprøvespørgeskemaet, viste undersøgelsen, at ingen af dem eksporterede bioethanol til EU-markedet. De solgte bioethanol på hjemmemarkedet til ikke forretningsmæssigt forbundne forhandlere/blandingsproducenter, som derefter blandede bioethanol med benzin og solgte det videre på hjemmemarkedet og til eksport, særlig til Unionen. I forbindelse med kontrolbesøget viste det sig, at i modsætning til det indtryk, man havde fået på basis af oplysningerne i de stikprøveudvalgte amerikanske producenters stikprøvespørgeskemaer, var disse producenter ikke systematisk klar over, om deres produktion var bestemt til EU-markedet eller til andre destinationer, herunder det amerikanske marked, og havde ikke kendskab til forhandlernes/blandingsproducenternes salgspriser. Det vil i realiteten sige, at de amerikanske producenter af bioethanol ikke eksporterer den pågældende vare til Unionen. Eksportørerne er faktisk forhandlerne/blandingsproducenterne. Derfor gør de data, der blev indsamlet og kontrolleret i forbindelse med US-stikprøven på det indledende stadium, det ikke muligt at konstatere, om der blev eksporteret bioethanol fra USA til dumpingspriser til Unionen i UP.

| (13) | Derfor kunne der ikke træffes antidumpingforanstaltninger på det pågældende tidspunkt. |
| --- | --- |

(13)

Derfor kunne der ikke træffes antidumpingforanstaltninger på det pågældende tidspunkt.

| (14) | For at fastlægge eksporten af bioethanol til Unionen tog US-stikprøven hovedsageligt udgangspunkt i oplysninger fra de ikke forretningsmæssigt forbundne blandingsproducenter/forhandlere, som ikke var omfattet af undersøgelsen på det indledende stadium. Selv om én sådan forhandler samarbejdede i forbindelse med undersøgelsen på det indledende stadium og indgav yderligere oplysninger, var oplysningerne ikke tilstrækkelige til at danne et præcist og troværdigt grundlag for beregning af dumpingmargener. |
| --- | --- |

(14)

For at fastlægge eksporten af bioethanol til Unionen tog US-stikprøven hovedsageligt udgangspunkt i oplysninger fra de ikke forretningsmæssigt forbundne blandingsproducenter/forhandlere, som ikke var omfattet af undersøgelsen på det indledende stadium. Selv om én sådan forhandler samarbejdede i forbindelse med undersøgelsen på det indledende stadium og indgav yderligere oplysninger, var oplysningerne ikke tilstrækkelige til at danne et præcist og troværdigt grundlag for beregning af dumpingmargener.

| (15) | For at afslutte dumpingundersøgelsen blev det således anset for nødvendigt i stedet at baserede den på oplysningerne fra forhandlere og blandingsproducenter, som rent faktisk ekporterede den pågældende vare til Unionen. |
| --- | --- |

(15)

For at afslutte dumpingundersøgelsen blev det således anset for nødvendigt i stedet at baserede den på oplysningerne fra forhandlere og blandingsproducenter, som rent faktisk ekporterede den pågældende vare til Unionen.

| (16) | Der blev således sendt dumpingspørgeskemaer til de otte største forhandlere/blandingsproducenter i USA, som blev identificeret i forbindelse med undersøgelsen af US-stikprøven. Disse forhandlere/blandingsproducenter tegner sig for over 90 % af den samlede eksport af bioethanol til Unionen. To af dem indvilligede i at samarbejde i forbindelse med undersøgelsen, og deres eksport tegner sig for ca. 51 % af den samlede eksport af bioethanol til Unionen i UP. |
| --- | --- |

(16)

Der blev således sendt dumpingspørgeskemaer til de otte største forhandlere/blandingsproducenter i USA, som blev identificeret i forbindelse med undersøgelsen af US-stikprøven. Disse forhandlere/blandingsproducenter tegner sig for over 90 % af den samlede eksport af bioethanol til Unionen. To af dem indvilligede i at samarbejde i forbindelse med undersøgelsen, og deres eksport tegner sig for ca. 51 % af den samlede eksport af bioethanol til Unionen i UP.

1.2.2.   Stikprøveudtagning af EU-producenter

| (17) | I betragtning af det potentielt store antal EU-producenter påtænktes det i indledningsmeddelelsen at anvende stikprøver i overensstemmelse med grundforordningens artikel 17. |
| --- | --- |

(17)

I betragtning af det potentielt store antal EU-producenter påtænktes det i indledningsmeddelelsen at anvende stikprøver i overensstemmelse med grundforordningens artikel 17.

| (18) | Kommissionen meddelte i indledningsmeddelelsen, at den havde udtaget en midlertidig stikprøve af EU-producenterne (»EU-stikprøven«). Denne stikprøve bestod af fem virksomheder og grupper ud af de 19 EU-producenter, som var kendt inden undersøgelsens indledning. Stikprøven blev udtaget på grundlag af den mængde bioethanol, der blev produceret i undersøgelsesperioden, og de kendte producenters placering. Denne stikprøve tegnede sig for 48 % af den samlede anslåede produktion i Unionen i UP. |
| --- | --- |

(18)

Kommissionen meddelte i indledningsmeddelelsen, at den havde udtaget en midlertidig stikprøve af EU-producenterne (»EU-stikprøven«). Denne stikprøve bestod af fem virksomheder og grupper ud af de 19 EU-producenter, som var kendt inden undersøgelsens indledning. Stikprøven blev udtaget på grundlag af den mængde bioethanol, der blev produceret i undersøgelsesperioden, og de kendte producenters placering. Denne stikprøve tegnede sig for 48 % af den samlede anslåede produktion i Unionen i UP.

| (19) | Men undersøgelsen viste, at de grupper, som indgik i EU-stikprøven, bestod af et stort antal selskaber eller enkelte enheder, som producerer og sælger samme vare. Det ville i dette tilfælde have betydet, at 13 selskaber skulle undersøges, og i betragtning af den tid, der var til rådighed for undersøgelsen, var det ikke muligt at undersøge dem alle. Det blev således besluttet at undersøge de forhåndenværende oplysninger endnu en gang med henblik på at udtage en repræsentativ stikprøve. Der var enighed om, at stikprøven burde baseres på de største individuelle produktionsenheder i Unionen og i grupperne, samtidig med at der også burde tages hensyn til en vis geografisk spredning blandt EU-producenterne. |
| --- | --- |

(19)

Men undersøgelsen viste, at de grupper, som indgik i EU-stikprøven, bestod af et stort antal selskaber eller enkelte enheder, som producerer og sælger samme vare. Det ville i dette tilfælde have betydet, at 13 selskaber skulle undersøges, og i betragtning af den tid, der var til rådighed for undersøgelsen, var det ikke muligt at undersøge dem alle. Det blev således besluttet at undersøge de forhåndenværende oplysninger endnu en gang med henblik på at udtage en repræsentativ stikprøve. Der var enighed om, at stikprøven burde baseres på de største individuelle produktionsenheder i Unionen og i grupperne, samtidig med at der også burde tages hensyn til en vis geografisk spredning blandt EU-producenterne.

| (20) | Derfor blev der til sidst udtaget en endelig EU-stikprøve bestående af seks individuelle producenter, og det skete på et repræsentativt grundlag set i forhold til produktionen og den solgte mængde bioethanol i UP samt de enkelte producenters geografiske placering. Disse producenter, som befinder sig i Belgien, Nederlandene, Frankrig, Det Forenede Kongerige, Sverige og Tyskland, tegner sig for 36 % af den samlede anslåede EU-produktion og 44 % af den samlede produktion, som selskaberne indberettede med henblik på udtagelse af en stikprøve. Denne stikprøve blev anset for at være repræsentativ i forbindelse med undersøgelsen af den eventuelle skade, der er forvoldt EU-erhvervsgrenen. |
| --- | --- |

(20)

Derfor blev der til sidst udtaget en endelig EU-stikprøve bestående af seks individuelle producenter, og det skete på et repræsentativt grundlag set i forhold til produktionen og den solgte mængde bioethanol i UP samt de enkelte producenters geografiske placering. Disse producenter, som befinder sig i Belgien, Nederlandene, Frankrig, Det Forenede Kongerige, Sverige og Tyskland, tegner sig for 36 % af den samlede anslåede EU-produktion og 44 % af den samlede produktion, som selskaberne indberettede med henblik på udtagelse af en stikprøve. Denne stikprøve blev anset for at være repræsentativ i forbindelse med undersøgelsen af den eventuelle skade, der er forvoldt EU-erhvervsgrenen.

| (21) | Interesserede parter fik lejlighed til at fremsætte bemærkninger til det hensigtsmæssige i dette valg af stikprøve. |
| --- | --- |

(21)

Interesserede parter fik lejlighed til at fremsætte bemærkninger til det hensigtsmæssige i dette valg af stikprøve.

| (22) | Nogle parter hævdede, at EU-stikprøven var mindre repræsentativ end den oprindeligt udtagne, som omfattede hele selskabsgrupper. For dem at se kunne der kun foretages en objektiv analyse af EU-erhvervsgrenens situation, hvis alle selskaberne i grupperne indgik i stikprøven. De hævdede navnlig, at omkostninger og indtægter kunne tildeles visse selskaber i en gruppe, hvor der ikke aflægges besøg, og at de derfor muligvis ikke afspejles i skadesanalysen. |
| --- | --- |

(22)

Nogle parter hævdede, at EU-stikprøven var mindre repræsentativ end den oprindeligt udtagne, som omfattede hele selskabsgrupper. For dem at se kunne der kun foretages en objektiv analyse af EU-erhvervsgrenens situation, hvis alle selskaberne i grupperne indgik i stikprøven. De hævdede navnlig, at omkostninger og indtægter kunne tildeles visse selskaber i en gruppe, hvor der ikke aflægges besøg, og at de derfor muligvis ikke afspejles i skadesanalysen.

| (23) | I den forbindelse bør det bemærkes, at Kommissionen på behørig vis har taget hensyn til og undersøgt oplysningerne fra alle de stikprøveudvalgte og ikke-stikprøveudvalgte selskaber, og navnlig de selskaber, der tilhører grupper, for at sikre, at alle omkostninger og indtægter i forbindelse med de stikprøveudvalgte selskabers produktion og salg afspejles fuldt ud og korrekt i skadesanalysen. |
| --- | --- |

(23)

I den forbindelse bør det bemærkes, at Kommissionen på behørig vis har taget hensyn til og undersøgt oplysningerne fra alle de stikprøveudvalgte og ikke-stikprøveudvalgte selskaber, og navnlig de selskaber, der tilhører grupper, for at sikre, at alle omkostninger og indtægter i forbindelse med de stikprøveudvalgte selskabers produktion og salg afspejles fuldt ud og korrekt i skadesanalysen.

| (24) | Nogle parter gjorde indsigelse imod, at EU-producenter i opstartsfasen blev medtaget i EU-stikprøven. De hævdede også, at et selskab, der havde stor ledig kapacitet i 2011, og som befinder sig i en medlemsstat, der ikke har gennemført direktivet om vedvarende energi (4), ikke burde have været medtaget i stikprøven. Det blev også anført, at hvis disse selskaber endte med at indgå i stikprøven, burde Kommissionen justere deres oplysninger for at tage højde for disse særlige omstændigheder. |
| --- | --- |

(24)

Nogle parter gjorde indsigelse imod, at EU-producenter i opstartsfasen blev medtaget i EU-stikprøven. De hævdede også, at et selskab, der havde stor ledig kapacitet i 2011, og som befinder sig i en medlemsstat, der ikke har gennemført direktivet om vedvarende energi (4), ikke burde have været medtaget i stikprøven. Det blev også anført, at hvis disse selskaber endte med at indgå i stikprøven, burde Kommissionen justere deres oplysninger for at tage højde for disse særlige omstændigheder.

| (25) | Selv om selskaber for nylig er startet op eller har genoptaget deres aktiviteter, anses det ikke at være en grund til at udelukke dem fra at udgøre en del af stikprøven. Medtagelse af sådanne selskaber er ikke i strid med kriterierne for stikprøveudtagning, jf. grundforordningens artikel 17. Med hensyn til justeringen af deres oplysninger gjorde parterne hverken særlige spørgsmål eller dokumentation gældende til støtte for deres krav, og de undlod at beskrive, på hvilket grundlag den krævede justering skulle foretages. |
| --- | --- |

(25)

Selv om selskaber for nylig er startet op eller har genoptaget deres aktiviteter, anses det ikke at være en grund til at udelukke dem fra at udgøre en del af stikprøven. Medtagelse af sådanne selskaber er ikke i strid med kriterierne for stikprøveudtagning, jf. grundforordningens artikel 17. Med hensyn til justeringen af deres oplysninger gjorde parterne hverken særlige spørgsmål eller dokumentation gældende til støtte for deres krav, og de undlod at beskrive, på hvilket grundlag den krævede justering skulle foretages.

| (26) | Undersøgelsen afslørede heller ikke omkostninger, f.eks. fremskyndede afskrivninger, som burde justeres med henblik på at korrigere eventuelle forvridninger som følge af opstartsaktiviteterne. Kravet blev derfor afvist. |
| --- | --- |

(26)

Undersøgelsen afslørede heller ikke omkostninger, f.eks. fremskyndede afskrivninger, som burde justeres med henblik på at korrigere eventuelle forvridninger som følge af opstartsaktiviteterne. Kravet blev derfor afvist.

| (27) | Nogle parter gjorde også indsigelse imod, at et selskab, som foreløbigt blev udvalgt til at indgå i EU-stikprøven, og som befinder sig i en medlemsstat med et stort forbrug og en stor produktion af bioethanol, ikke længere udgjorde en del af EU-stikprøven. De hævdede, at selskabets økonomiske situation var god, og antydede, at det var grunden til udelukke selskabet fra stikprøven. De hævdede endvidere, at stikprøven var skruet samme med henblik på at konstatere skade. Ifølge disse parter burde Kommissionen have sendt såkaldte minispørgeskemaer til alle producenterne for at indsamle de relevante oplysninger til udtagning af en stikprøve. |
| --- | --- |

(27)

Nogle parter gjorde også indsigelse imod, at et selskab, som foreløbigt blev udvalgt til at indgå i EU-stikprøven, og som befinder sig i en medlemsstat med et stort forbrug og en stor produktion af bioethanol, ikke længere udgjorde en del af EU-stikprøven. De hævdede, at selskabets økonomiske situation var god, og antydede, at det var grunden til udelukke selskabet fra stikprøven. De hævdede endvidere, at stikprøven var skruet samme med henblik på at konstatere skade. Ifølge disse parter burde Kommissionen have sendt såkaldte minispørgeskemaer til alle producenterne for at indsamle de relevante oplysninger til udtagning af en stikprøve.

| (28) | Med hensyn til at udsende minispørgeskemaer bør det bemærkes, at forud for stikprøveudtagningen anmodede Kommissionen alle de EU-producenter, som den vidste var berørt, om oplysninger med henblik på at indsamle de relevante oplysninger til udtagning af en stikprøve. Som anført i punkt 5.2.1 i indledningsmeddelelsen var disse oplysninger tilgængelige fra den dato, hvor undersøgelsen blev indledt, i det dossier, der stilles til rådighed for interesserede parter, og var ikke af en sådan karakter, at de viste respondenternes økonomiske situation. Kommissionen havde derfor tilstrækkelige relevante oplysninger til rådighed til at kunne udtage en repræsentativ stikprøve i overensstemmelse med kriterierne i grundforordningens artikel 17, men kunne ikke foretage en resultatorienteret udtagelse af selskaberne. Påstandene blev derfor afvist. |
| --- | --- |

(28)

Med hensyn til at udsende minispørgeskemaer bør det bemærkes, at forud for stikprøveudtagningen anmodede Kommissionen alle de EU-producenter, som den vidste var berørt, om oplysninger med henblik på at indsamle de relevante oplysninger til udtagning af en stikprøve. Som anført i punkt 5.2.1 i indledningsmeddelelsen var disse oplysninger tilgængelige fra den dato, hvor undersøgelsen blev indledt, i det dossier, der stilles til rådighed for interesserede parter, og var ikke af en sådan karakter, at de viste respondenternes økonomiske situation. Kommissionen havde derfor tilstrækkelige relevante oplysninger til rådighed til at kunne udtage en repræsentativ stikprøve i overensstemmelse med kriterierne i grundforordningens artikel 17, men kunne ikke foretage en resultatorienteret udtagelse af selskaberne. Påstandene blev derfor afvist.

| (29) | Endelig hævdedes det, at stikprøven burde have omfattet selskaber, som producerer bioethanol af sukkerroer, idet produktion på grundlag af dette råmateriale kan være langt mere fortjenstgivende end produktion på grundlag af f.eks. hvede. Selv om denne påstand ikke blev underbygget, har foreliggende oplysninger dog vist, at bioethanol produceret af sukkerroer kun tegner sig for en mindre del af den samlede EU-produktion, dvs. ca. 12 % i 2011, og at to af de selskaber, der indgik i stikprøven, delvis anvender sukkerroer som råmateriale ved produktion af bioethanol. Derfor afvises påstanden. |
| --- | --- |

(29)

Endelig hævdedes det, at stikprøven burde have omfattet selskaber, som producerer bioethanol af sukkerroer, idet produktion på grundlag af dette råmateriale kan være langt mere fortjenstgivende end produktion på grundlag af f.eks. hvede. Selv om denne påstand ikke blev underbygget, har foreliggende oplysninger dog vist, at bioethanol produceret af sukkerroer kun tegner sig for en mindre del af den samlede EU-produktion, dvs. ca. 12 % i 2011, og at to af de selskaber, der indgik i stikprøven, delvis anvender sukkerroer som råmateriale ved produktion af bioethanol. Derfor afvises påstanden.

| (30) | På grundlag af ovenstående anses den stikprøve, der blev udtaget som forklaret ovenfor med henblik på skadesanalysen, for at være repræsentativ for EU-erhvervsgrenen. |
| --- | --- |

(30)

På grundlag af ovenstående anses den stikprøve, der blev udtaget som forklaret ovenfor med henblik på skadesanalysen, for at være repræsentativ for EU-erhvervsgrenen.

1.2.3.   Stikprøveudtagning af ikke forretningsmæssigt forbundne importører

| (31) | I betragtning af det potentielt store antal importører i forbindelse med proceduren påtænktes det i indledningsmeddelelsen at anvende stikprøver for importører i overensstemmelse med grundforordningens artikel 17. |
| --- | --- |

(31)

I betragtning af det potentielt store antal importører i forbindelse med proceduren påtænktes det i indledningsmeddelelsen at anvende stikprøver for importører i overensstemmelse med grundforordningens artikel 17.

| (32) | Kun tre importører indsendte de ønskede oplysninger og indvilligede i at indgå i stikprøven inden for den frist, der var fastsat i indledningsmeddelelsen. På grund af det begrænsede antal samarbejdsvillige importører blev det konkluderet, at stikprøveudtagning ikke var nødvendig. |
| --- | --- |

(32)

Kun tre importører indsendte de ønskede oplysninger og indvilligede i at indgå i stikprøven inden for den frist, der var fastsat i indledningsmeddelelsen. På grund af det begrænsede antal samarbejdsvillige importører blev det konkluderet, at stikprøveudtagning ikke var nødvendig.

1.2.4.   Spørgeskemabesvarelser og kontrolbesøg

| (33) | Kommissionen sendte spørgeskemaer til alle de parter, som den vidste var berørt af sagen. Der blev således sendt spørgeskemaer til de stikprøveudvalgte eksportører/producenter i USA, til EU-producenterne i stikprøven, til de tre samarbejdsvillige, ikke forretningsmæssigt forbundne importører i Unionen og til alle brugere, om hvem det vidste, at de var berørt af undersøgelsen. |
| --- | --- |

(33)

Kommissionen sendte spørgeskemaer til alle de parter, som den vidste var berørt af sagen. Der blev således sendt spørgeskemaer til de stikprøveudvalgte eksportører/producenter i USA, til EU-producenterne i stikprøven, til de tre samarbejdsvillige, ikke forretningsmæssigt forbundne importører i Unionen og til alle brugere, om hvem det vidste, at de var berørt af undersøgelsen.

| (34) | Der blev modtaget svar fra de eksportører/producenter i USA, som indgik i stikprøven, fra de EU-producenter, der indgik i stikprøven, fra to ikke forretningsmæssigt forbundne importører og fra fire brugere. |
| --- | --- |

(34)

Der blev modtaget svar fra de eksportører/producenter i USA, som indgik i stikprøven, fra de EU-producenter, der indgik i stikprøven, fra to ikke forretningsmæssigt forbundne importører og fra fire brugere.

| (35) | Kommissionen indhentede og efterprøvede alle de oplysninger, der blev indsendt af interesserede parter, og som den anså for nødvendige med henblik på en endelig fastsættelse af dumping, deraf følgende skade og Unionens interesser. |
| --- | --- |

(35)

Kommissionen indhentede og efterprøvede alle de oplysninger, der blev indsendt af interesserede parter, og som den anså for nødvendige med henblik på en endelig fastsættelse af dumping, deraf følgende skade og Unionens interesser.

| (36) | Der blev aflagt kontrolbesøg hos følgende virksomheder: | Eksportører/producenter i USA







  — | Marquis Energy LLC, Hennepin, Illinois |
| --- | --- | --- | --- |

(36)

Der blev aflagt kontrolbesøg hos følgende virksomheder:

Eksportører/producenter i USA

—

Marquis Energy LLC, Hennepin, Illinois

| — | Patriot Renewable Fuels LLC, Annawan, Illinois |
| --- | --- |

—

Patriot Renewable Fuels LLC, Annawan, Illinois

| — | Platinum Ethanol LLC, Arthur, Iowa |
| --- | --- |

—

Platinum Ethanol LLC, Arthur, Iowa

| — | Plymouth Energy Company LLC, Merrill, Iowa |
| --- | --- |

—

Plymouth Energy Company LLC, Merrill, Iowa

| — | POET LLC, Wichita, Kansas and Sioux Falls, South Dakota |
| --- | --- |

—

POET LLC, Wichita, Kansas and Sioux Falls, South Dakota

| | Ikke forretningsmæssigt forbundne forhandlere i USA







  — | Bio Urja Trading LLC, Houston, Texas |
| --- | --- | --- |

Ikke forretningsmæssigt forbundne forhandlere i USA

—

Bio Urja Trading LLC, Houston, Texas

| | Forretningsmæssigt forbundet forhandler i Schweiz







  — | Cargill International SA, Genève |
| --- | --- | --- |

Forretningsmæssigt forbundet forhandler i Schweiz

—

Cargill International SA, Genève

| | EU-producenter







  — | Abengoa Energy Netherlands B.V., Rotterdam, Nederlandene |
| --- | --- | --- |

EU-producenter

—

Abengoa Energy Netherlands B.V., Rotterdam, Nederlandene

| — | BioWanze S.A., Wanze, Belgien |
| --- | --- |

—

BioWanze S.A., Wanze, Belgien

| — | Crop Energies Bioethanol GmbH, Mannheim, Tyskland |
| --- | --- |

—

Crop Energies Bioethanol GmbH, Mannheim, Tyskland

| — | Ensus, Yarm, Det Forenede Kongerige |
| --- | --- |

—

Ensus, Yarm, Det Forenede Kongerige

| — | Lantmännen Energi/Agroetanol, Norrköping, Sverige |
| --- | --- |

—

Lantmännen Energi/Agroetanol, Norrköping, Sverige

| — | Tereos BENP, Lillebonne, Frankrig |
| --- | --- |

—

Tereos BENP, Lillebonne, Frankrig

| | Ikke forretningsmæssigt forbundne EU-importører







  — | Shell Trading Rotterdam B.V., Rotterdam, Nederlandene |
| --- | --- | --- |

Ikke forretningsmæssigt forbundne EU-importører

—

Shell Trading Rotterdam B.V., Rotterdam, Nederlandene

| — | Greenergy Fuels Limited, London, Det Forenede Kongerige |
| --- | --- |

—

Greenergy Fuels Limited, London, Det Forenede Kongerige

| | Brugere i Unionen







  — | Shell Nederland Verkoopmaatschappij B.V. Rotterdam, Nederlandene |
| --- | --- | --- |

Brugere i Unionen

—

Shell Nederland Verkoopmaatschappij B.V. Rotterdam, Nederlandene

1.3.   Undersøgelsesperioden og den betragtede periode

| (37) | Undersøgelsen af dumping og skade omfattede perioden fra 1. oktober 2010 til den 30. september 2011. Undersøgelsen af udviklingstendenser af relevans for vurderingen af spørgsmålet om skade omfattede perioden fra januar 2008 til udgangen af undersøgelsesperioden (»den betragtede periode«). |
| --- | --- |

(37)

Undersøgelsen af dumping og skade omfattede perioden fra 1. oktober 2010 til den 30. september 2011. Undersøgelsen af udviklingstendenser af relevans for vurderingen af spørgsmålet om skade omfattede perioden fra januar 2008 til udgangen af undersøgelsesperioden (»den betragtede periode«).

2.   DEN PÅGÆLDENDE VARE OG SAMME VARE

2.1.   Den pågældende vare

| (38) | Den pågældende vare er bioethanol, som undertiden kaldes »brændstofethanol«, dvs. ethylalkohol produceret af landbrugsprodukter (opført i bilag I til traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde), denatureret eller ikke denatureret, med undtagelse af varer med et vandindhold på over 0,3 % (m/m) målt i henhold til standard EN 15376, men herunder ethylalkohol produceret af landbrugsprodukter (opført i bilag I til traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde) i blandinger med benzin med et ethylalkolholindhold på over 10 % (v/v) med oprindelse i USA og i øjeblikket henhørende under KN-kode ex 2207 10 00, ex 2207 20 00, ex 2208 90 99, ex 2710 12 21, ex 2710 12 25, ex 2710 12 31, ex 2710 12 41, ex 2710 12 45, ex 2710 12 49, ex 2710 12 51, ex 2710 12 59, ex 2710 12 70, ex 2710 12 90, ex 3814 00 10, ex 3814 00 90, ex 3820 00 00 og ex 3824 90 97. |
| --- | --- |

(38)

Den pågældende vare er bioethanol, som undertiden kaldes »brændstofethanol«, dvs. ethylalkohol produceret af landbrugsprodukter (opført i bilag I til traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde), denatureret eller ikke denatureret, med undtagelse af varer med et vandindhold på over 0,3 % (m/m) målt i henhold til standard EN 15376, men herunder ethylalkohol produceret af landbrugsprodukter (opført i bilag I til traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde) i blandinger med benzin med et ethylalkolholindhold på over 10 % (v/v) med oprindelse i USA og i øjeblikket henhørende under KN-kode ex 2207 10 00, ex 2207 20 00, ex 2208 90 99, ex 2710 12 21, ex 2710 12 25, ex 2710 12 31, ex 2710 12 41, ex 2710 12 45, ex 2710 12 49, ex 2710 12 51, ex 2710 12 59, ex 2710 12 70, ex 2710 12 90, ex 3814 00 10, ex 3814 00 90, ex 3820 00 00 og ex 3824 90 97.

| (39) | Bioethanol kan fremstilles af forskellige landbrugsvarer, f.eks. sukkerrør, sukkerroer, kartofler, maniok og majs. I USA skelnes der med udgangspunkt i de forskellige råvarer som beskrevet i det følgende mellem:






  a) | Det almindelige biobrændstof (primært fremstillet af majs som råvare og oftest betegnet majsethanol), der defineres som et fornyeligt brændstof udvundet af majsstivelse, produceret på anlæg, som blev påbegyndt opført efter indførelsesdatoen for Energy Independence and Security Act i december 2007 (5), og som i fremtiden skal sikre en nedbringelse af drivhusgasemissioner på 20 % i forhold til udgangspunktet for vugge til grav-emissioner af drivhusgasser fra benzin og diesel. |
| --- | --- | --- |

(39)

Bioethanol kan fremstilles af forskellige landbrugsvarer, f.eks. sukkerrør, sukkerroer, kartofler, maniok og majs. I USA skelnes der med udgangspunkt i de forskellige råvarer som beskrevet i det følgende mellem:

a)

Det almindelige biobrændstof (primært fremstillet af majs som råvare og oftest betegnet majsethanol), der defineres som et fornyeligt brændstof udvundet af majsstivelse, produceret på anlæg, som blev påbegyndt opført efter indførelsesdatoen for Energy Independence and Security Act i december 2007 (5), og som i fremtiden skal sikre en nedbringelse af drivhusgasemissioner på 20 % i forhold til udgangspunktet for vugge til grav-emissioner af drivhusgasser fra benzin og diesel.

| b) | Det avancerede biobrændstof, der defineres som et andet fornyeligt brændstof end ethanol udvundet af majsstivelse, som er udvundet af fornyelig biomasse og har et niveau for vugge til grav-emissioner af drivhusgas som fastlagt af administratoren af Energy Policy Act (»EPA«), som er mindst 50 % lavere end udgangspunktet for vugge til grav-emissioner af drivhusgasser. Denne term dækker »celluloseholdige biobrændstoffer« som f.eks. bioethanol og »biomassebaseret diesel«. Bilaget for avancerede biobrændstoffer omfatter bilaget for celluloseholdige biobrændstoffer, biomassebaseret diesel og udifferentierede avancerede biobrændstoffer. |
| --- | --- |

b)

Det avancerede biobrændstof, der defineres som et andet fornyeligt brændstof end ethanol udvundet af majsstivelse, som er udvundet af fornyelig biomasse og har et niveau for vugge til grav-emissioner af drivhusgas som fastlagt af administratoren af Energy Policy Act (»EPA«), som er mindst 50 % lavere end udgangspunktet for vugge til grav-emissioner af drivhusgasser. Denne term dækker »celluloseholdige biobrændstoffer« som f.eks. bioethanol og »biomassebaseret diesel«. Bilaget for avancerede biobrændstoffer omfatter bilaget for celluloseholdige biobrændstoffer, biomassebaseret diesel og udifferentierede avancerede biobrændstoffer.

| (40) | Mere specifikt defineres celluloseholdigt biobrændstof (6) som et fornyeligt brændstof udvundet af enhver cellulose, hemicellulose eller lignin, som er udvundet af fornyelig biomasse og har et niveau for vugge til grav-emissioner af drivhusgasser som fastlagt af EPA-administratoren, som er mindst 60 % lavere end udgangspunktet for vugge til grav-emissioner af drivhusgasser. Celluloseholdige biobrændstoffer omfatter celluloseholdig bioethanol. Der findes forsknings- og pilotprojekter, som i vidt omfang får støtte af den amerikanske regering til produktion af avancerede biobrændstoffer og navnlig celluloseholdig bioethanol fremstillet af især affaldsmaterialer fra landbrug og skovbrug. Ifølge de amerikanske embedsmænd og offentligt tilgængelige data (7) vil produktionen af denne type bioethanol nå op på ca. 4 mia. liter i 2014 og over 50 mia. liter inden 2021. Produktionen af celluloseholdig bioethanol var ubetydelig i UP. |
| --- | --- |

(40)

Mere specifikt defineres celluloseholdigt biobrændstof (6) som et fornyeligt brændstof udvundet af enhver cellulose, hemicellulose eller lignin, som er udvundet af fornyelig biomasse og har et niveau for vugge til grav-emissioner af drivhusgasser som fastlagt af EPA-administratoren, som er mindst 60 % lavere end udgangspunktet for vugge til grav-emissioner af drivhusgasser. Celluloseholdige biobrændstoffer omfatter celluloseholdig bioethanol. Der findes forsknings- og pilotprojekter, som i vidt omfang får støtte af den amerikanske regering til produktion af avancerede biobrændstoffer og navnlig celluloseholdig bioethanol fremstillet af især affaldsmaterialer fra landbrug og skovbrug. Ifølge de amerikanske embedsmænd og offentligt tilgængelige data (7) vil produktionen af denne type bioethanol nå op på ca. 4 mia. liter i 2014 og over 50 mia. liter inden 2021. Produktionen af celluloseholdig bioethanol var ubetydelig i UP.

| (41) | I undersøgelsesperioden og indtil dato har majs været den primære råvare i USA, mens det i EU har været hvede. |
| --- | --- |

(41)

I undersøgelsesperioden og indtil dato har majs været den primære råvare i USA, mens det i EU har været hvede.

| (42) | Undersøgelsen viste, at bioethanol generelt sælges i sin rene form til blandingsproducenter/forhandlere, som blander (8) den med benzin, navnlig for at fremstille blandinger med et højt indhold af bioethanol, som eksporteres eller sælges på hjemmemarkedet til yderligere blanding og anvendes til brændstofforbrug. Blanding er ikke en særlig kompliceret operation og kan udføres ved at blande den ønskede andel af bioethanol og benzin i særlige tanke. |
| --- | --- |

(42)

Undersøgelsen viste, at bioethanol generelt sælges i sin rene form til blandingsproducenter/forhandlere, som blander (8) den med benzin, navnlig for at fremstille blandinger med et højt indhold af bioethanol, som eksporteres eller sælges på hjemmemarkedet til yderligere blanding og anvendes til brændstofforbrug. Blanding er ikke en særlig kompliceret operation og kan udføres ved at blande den ønskede andel af bioethanol og benzin i særlige tanke.

| (43) | For at identificere forskellige typer bioethanol, bioethanolblandinger og blandinger i brug verden over skal ethanolbrændstofblandinger mærkes med »E«-numre, som angiver ethanolbrændstoffets andel af blandingen. F.eks. betyder E85 et indhold på 85 % vandfri ethanol og 15 % benzin. Blandinger med lavt indhold af ethanol fra E5 til E25 kendes også som gasohol, om end denne term internationalt mest benyttes om blandingen E10. E10-blandinger og derunder har været brugt i over 20 lande i hele verden frem til 2011, anført af USA, hvor næsten al benzin solgt i detailleddet i 2010 var blandet med 10 % bioethanol. |
| --- | --- |

(43)

For at identificere forskellige typer bioethanol, bioethanolblandinger og blandinger i brug verden over skal ethanolbrændstofblandinger mærkes med »E«-numre, som angiver ethanolbrændstoffets andel af blandingen. F.eks. betyder E85 et indhold på 85 % vandfri ethanol og 15 % benzin. Blandinger med lavt indhold af ethanol fra E5 til E25 kendes også som gasohol, om end denne term internationalt mest benyttes om blandingen E10. E10-blandinger og derunder har været brugt i over 20 lande i hele verden frem til 2011, anført af USA, hvor næsten al benzin solgt i detailleddet i 2010 var blandet med 10 % bioethanol.

| (44) | Undersøgelsen viste, at alle typer bioethanol anses for at være biobrændstoffer i henhold til det nugældende program, National Renewable Fuel Standard program (RFS1), som er oprettet i henhold til Energy Policy Act fra 2005 om ændring af Clean Air Act gennem oprettelse af den første nationale standard for fornyelige brændstoffer. Den amerikanske kongres gav US Environmental Protection Agency (EPA) ansvaret for at koordinere udformningen og gennemførelsen af dette program med US Department of Energy, US Department of Agriculture og interessenter. |
| --- | --- |

(44)

Undersøgelsen viste, at alle typer bioethanol anses for at være biobrændstoffer i henhold til det nugældende program, National Renewable Fuel Standard program (RFS1), som er oprettet i henhold til Energy Policy Act fra 2005 om ændring af Clean Air Act gennem oprettelse af den første nationale standard for fornyelige brændstoffer. Den amerikanske kongres gav US Environmental Protection Agency (EPA) ansvaret for at koordinere udformningen og gennemførelsen af dette program med US Department of Energy, US Department of Agriculture og interessenter.

| (45) | Som følge af den energipolitik, der har været ført, blev USA verdens største producent af bioethanol fra 2005 med 57,5 % af den globale produktion. I 2009 sikrede de krav, som EPA stillede, at der blev produceret mindst 11 mia. gallons fornyelige brændstoffer, navnlig for at nå målene i Energy Independence and Security Act fra 2007. Stordriftsproduktionen gjorde det også muligt for amerikanske producenter at eksportere bioethanol til andre markeder, herunder Unionen. |
| --- | --- |

(45)

Som følge af den energipolitik, der har været ført, blev USA verdens største producent af bioethanol fra 2005 med 57,5 % af den globale produktion. I 2009 sikrede de krav, som EPA stillede, at der blev produceret mindst 11 mia. gallons fornyelige brændstoffer, navnlig for at nå målene i Energy Independence and Security Act fra 2007. Stordriftsproduktionen gjorde det også muligt for amerikanske producenter at eksportere bioethanol til andre markeder, herunder Unionen.

| (46) | På grundlag af officielle oplysninger, markedsoplysninger og offentligt tilgængelige oplysninger (9) betragtes alle typer bioethanol og bioethanol i blandinger, dvs. en blanding af bioethanol og mineralsk benzin, jf. betragtning 43, som produceres i USA og sælges enten i USA eller eksporteres, som bioethanolbrændstoffer og er omfattet af en lovgivningspakke vedrørende energieffektivitet, vedvarende energi og alternative brændstoffer i USA. |
| --- | --- |

(46)

På grundlag af officielle oplysninger, markedsoplysninger og offentligt tilgængelige oplysninger (9) betragtes alle typer bioethanol og bioethanol i blandinger, dvs. en blanding af bioethanol og mineralsk benzin, jf. betragtning 43, som produceres i USA og sælges enten i USA eller eksporteres, som bioethanolbrændstoffer og er omfattet af en lovgivningspakke vedrørende energieffektivitet, vedvarende energi og alternative brændstoffer i USA.

| (47) | Det er blevet konstateret, at alle typer bioethanol og bioethanol i de blandinger, der er omfattet af denne undersøgelse, på trods af eventuelle forskelle med hensyn til de råmaterialer, som anvendes ved produktionen, eller produktionsprocessen har samme eller meget ensartede fysiske, kemiske og tekniske egenskaber og anvendes til samme formål. Eventuelle mindre variationer med hensyn til den pågældende vare ændrer ikke dens grundlæggende definition, dens egenskaber eller forskellige parters opfattelse af den. |
| --- | --- |

(47)

Det er blevet konstateret, at alle typer bioethanol og bioethanol i de blandinger, der er omfattet af denne undersøgelse, på trods af eventuelle forskelle med hensyn til de råmaterialer, som anvendes ved produktionen, eller produktionsprocessen har samme eller meget ensartede fysiske, kemiske og tekniske egenskaber og anvendes til samme formål. Eventuelle mindre variationer med hensyn til den pågældende vare ændrer ikke dens grundlæggende definition, dens egenskaber eller forskellige parters opfattelse af den.

| (48) | Nogle parter hævdede, at definitionen af den pågældende vare ikke var klar, navnlig fordi den ikke tillod en sondring mellem bioethanol til brændstofanvendelse og bioethanol til andre anvendelsesformål. De hævdede således, at undersøgelsen burde dække ethanol til enhver brug og ethanol fra alle kilder, herunder syntetisk ethanol, som konkurrerer med bioethanol til industriel brug. |
| --- | --- |

(48)

Nogle parter hævdede, at definitionen af den pågældende vare ikke var klar, navnlig fordi den ikke tillod en sondring mellem bioethanol til brændstofanvendelse og bioethanol til andre anvendelsesformål. De hævdede således, at undersøgelsen burde dække ethanol til enhver brug og ethanol fra alle kilder, herunder syntetisk ethanol, som konkurrerer med bioethanol til industriel brug.

| (49) | En anden part hævdede det modsatte, nemlig at undersøgelsen kun burde omfatte bioethanol til brændstofanvendelse, og at bioethanol til industriel brug således burde udelukkes. |
| --- | --- |

(49)

En anden part hævdede det modsatte, nemlig at undersøgelsen kun burde omfatte bioethanol til brændstofanvendelse, og at bioethanol til industriel brug således burde udelukkes.

| (50) | I denne forbindelse bemærkes det, at den pågældende vare primært bør defineres på baggrund af sine grundlæggende fysiske, tekniske og kemiske egenskaber og ikke ud fra brugen eller anvendelsen heraf. En vare, som har forskellige anvendelsesformål, kan nemlig have samme eller ensartede grundlæggende egenskaber uanset den senere brug, og under visse omstændigheder kan det være nødvendigt at uddybe analysen af varedefinitionen og varedækningen i lyset af de særlige træk ved erhvervsgrenen eller markedet. |
| --- | --- |

(50)

I denne forbindelse bemærkes det, at den pågældende vare primært bør defineres på baggrund af sine grundlæggende fysiske, tekniske og kemiske egenskaber og ikke ud fra brugen eller anvendelsen heraf. En vare, som har forskellige anvendelsesformål, kan nemlig have samme eller ensartede grundlæggende egenskaber uanset den senere brug, og under visse omstændigheder kan det være nødvendigt at uddybe analysen af varedefinitionen og varedækningen i lyset af de særlige træk ved erhvervsgrenen eller markedet.

| (51) | I nærværende tilfælde stod det klart, at det i indledningsmeddelelsen ikke var hensigten at dække syntetisk ethanol i varedefinitionen. Syntetisk ethanol har andre egenskaber end bioethanol og opfylder ikke ovenstående kriterier, der er knyttet til definitionen af den pågældende vare. Ingen producenter, som fokuserer på produktion af den vare, deltog i denne undersøgelse. Derfor kan syntetisk ethanol ikke omfattes af definitionen af den pågældende vare og falder således uden for undersøgelsens rammer. I modsætning til det forslag, som visse parter fremsatte, fører denne præcisering hverken til en ændring af undersøgelsens rammer eller af den pågældende vares definition og havde ingen indvirkning på kvaliteten af de anvendte data. |
| --- | --- |

(51)

I nærværende tilfælde stod det klart, at det i indledningsmeddelelsen ikke var hensigten at dække syntetisk ethanol i varedefinitionen. Syntetisk ethanol har andre egenskaber end bioethanol og opfylder ikke ovenstående kriterier, der er knyttet til definitionen af den pågældende vare. Ingen producenter, som fokuserer på produktion af den vare, deltog i denne undersøgelse. Derfor kan syntetisk ethanol ikke omfattes af definitionen af den pågældende vare og falder således uden for undersøgelsens rammer. I modsætning til det forslag, som visse parter fremsatte, fører denne præcisering hverken til en ændring af undersøgelsens rammer eller af den pågældende vares definition og havde ingen indvirkning på kvaliteten af de anvendte data.

| (52) | Bioethanol til brændstofanvendelse og bioethanol beregnet til andre anvendelsesformål kan have ensartede egenskaber. Men i forbindelse med undersøgelsen blev dumping vurderet i forhold til amerikanske erhvervsdrivende, som producerede eller blandede bioethanol til brændstofanvendelse, dvs. bioethanol, som skulle indgå i en brændstofblanding. På samme måde gjaldt undersøgelsen af EU-producenterne bioethanol beregnet til brændstofanvendelse og ikke andre anvendelsesformål. Derfor bør bioethanol beregnet til andre formål end brændstof ikke være omfattet af denne undersøgelse. |
| --- | --- |

(52)

Bioethanol til brændstofanvendelse og bioethanol beregnet til andre anvendelsesformål kan have ensartede egenskaber. Men i forbindelse med undersøgelsen blev dumping vurderet i forhold til amerikanske erhvervsdrivende, som producerede eller blandede bioethanol til brændstofanvendelse, dvs. bioethanol, som skulle indgå i en brændstofblanding. På samme måde gjaldt undersøgelsen af EU-producenterne bioethanol beregnet til brændstofanvendelse og ikke andre anvendelsesformål. Derfor bør bioethanol beregnet til andre formål end brændstof ikke være omfattet af denne undersøgelse.

| (53) | Importører, som ikke vil bruge importeret biethanol fra USA til brændstofanvendelse, har mulighed for at indgive en toldangivelse i overensstemmelse med bestemmelserne om endeligt anvendelsesformål i artikel 291-300 i gennemførelsesbestemmelserne til Unionens toldkodeks (10). |
| --- | --- |

(53)

Importører, som ikke vil bruge importeret biethanol fra USA til brændstofanvendelse, har mulighed for at indgive en toldangivelse i overensstemmelse med bestemmelserne om endeligt anvendelsesformål i artikel 291-300 i gennemførelsesbestemmelserne til Unionens toldkodeks (10).

2.2.   Samme vare

| (54) | Det blev konstateret, at bioethanol, der fremstilles af EU-erhvervsgrenen og sælges på EU-markedet, har de samme grundlæggende fysiske, kemiske og tekniske egenskaber som bioethanol, der eksporteres til Unionen fra USA. |
| --- | --- |

(54)

Det blev konstateret, at bioethanol, der fremstilles af EU-erhvervsgrenen og sælges på EU-markedet, har de samme grundlæggende fysiske, kemiske og tekniske egenskaber som bioethanol, der eksporteres til Unionen fra USA.

| (55) | Som beskrevet ovenfor i betragtning 39 kan bioethanol fremstilles af forskellige råmaterialer. Undersøgelsen viste imidlertid ikke, at det anvendte råmateriale ville medføre forskelle i slutvarens egenskaber. Det blev konstateret, at den pågældende vare fremstillet i USA, navnlig af majs, og eksporteret til Unionen er ombyttelig med den vare, der er fremstillet, navnlig af hvede, og solgt i Unionen af EU-producenter. Desuden er der ingen betydelige forskelle, hvis nogen overhovedet, med hensyn til anvendelsesformålene og opfattelsen af varen blandt de erhvervsdrivende og brugerne på markedet for bioethanol. |
| --- | --- |

(55)

Som beskrevet ovenfor i betragtning 39 kan bioethanol fremstilles af forskellige råmaterialer. Undersøgelsen viste imidlertid ikke, at det anvendte råmateriale ville medføre forskelle i slutvarens egenskaber. Det blev konstateret, at den pågældende vare fremstillet i USA, navnlig af majs, og eksporteret til Unionen er ombyttelig med den vare, der er fremstillet, navnlig af hvede, og solgt i Unionen af EU-producenter. Desuden er der ingen betydelige forskelle, hvis nogen overhovedet, med hensyn til anvendelsesformålene og opfattelsen af varen blandt de erhvervsdrivende og brugerne på markedet for bioethanol.

| (56) | Det bekræftes derfor, at bioethanol fremstillet og solgt i Unionen og den pågældende vare eksporteret fra USA bør anses for at være identiske i henhold til grundforordningens artikel 1, stk. 4. |
| --- | --- |

(56)

Det bekræftes derfor, at bioethanol fremstillet og solgt i Unionen og den pågældende vare eksporteret fra USA bør anses for at være identiske i henhold til grundforordningens artikel 1, stk. 4.

| (57) | Nogle af de stikprøveudvalgte US-producenter hævdede, at bioethanol fremstillet og solgt på det amerikanske marked ikke er samme vare som den pågældende vare, fordi det ikke svarer nøjagtigt til produktbeskrivelsen i indledningsmeddelelsen. De typer bioethanol, der sælges på de amerikanske marked, har faktisk et vandindhold, som ligger over tærskelværdien på 0,3 %, og de svarer snarere til den amerikanske standard (ASTM) end til EN 15376. |
| --- | --- |

(57)

Nogle af de stikprøveudvalgte US-producenter hævdede, at bioethanol fremstillet og solgt på det amerikanske marked ikke er samme vare som den pågældende vare, fordi det ikke svarer nøjagtigt til produktbeskrivelsen i indledningsmeddelelsen. De typer bioethanol, der sælges på de amerikanske marked, har faktisk et vandindhold, som ligger over tærskelværdien på 0,3 %, og de svarer snarere til den amerikanske standard (ASTM) end til EN 15376.

| (58) | Men undersøgelsen viste, at bioethanol fremstillet til salg på det amerikanske marked stort set har de samme grundlæggende fysiske, kemiske og tekniske egenskaber som den pågældende vare. Ifølge grundforordningens artikel 1, stk. 4, skal samme vare ikke nødvendigvis i enhver henseende være mage til den pågældende vare; den kan være en vare, der — om end den ikke i enhver henseende er mage til — har egenskaber, som ligger tæt op ad den pågældende vares egenskaber. Det er tilfældet for bioethanol solgt på det amerikanske marked og bioethanol eksporteret til Unionen. Der er tidligere eksempler på varer, som blev anset for at være samme vare som den pågældende vare til trods for visse forskelle (11). |
| --- | --- |

(58)

Men undersøgelsen viste, at bioethanol fremstillet til salg på det amerikanske marked stort set har de samme grundlæggende fysiske, kemiske og tekniske egenskaber som den pågældende vare. Ifølge grundforordningens artikel 1, stk. 4, skal samme vare ikke nødvendigvis i enhver henseende være mage til den pågældende vare; den kan være en vare, der — om end den ikke i enhver henseende er mage til — har egenskaber, som ligger tæt op ad den pågældende vares egenskaber. Det er tilfældet for bioethanol solgt på det amerikanske marked og bioethanol eksporteret til Unionen. Der er tidligere eksempler på varer, som blev anset for at være samme vare som den pågældende vare til trods for visse forskelle (11).

| (59) | Det blev derfor besluttet at ændre den foreløbige konklusion og at anse ASTM bioethanol solgt på det amerikanske marked for at være samme vare som den pågældende vare, jf. grundforordningens artikel 1, stk. 4. |
| --- | --- |

(59)

Det blev derfor besluttet at ændre den foreløbige konklusion og at anse ASTM bioethanol solgt på det amerikanske marked for at være samme vare som den pågældende vare, jf. grundforordningens artikel 1, stk. 4.

3.   DUMPING

3.1.   Indledning

| (60) | Som forklaret i betragtning 6-16 ovenfor omfattede undersøgelsen, som havde til formål at konstatere eventuel dumping, dels bioethanolproducenter, dels forhandlere/blandingsproducenter, som eksporterede den pågældende vare til EU-markedet. |
| --- | --- |

(60)

Som forklaret i betragtning 6-16 ovenfor omfattede undersøgelsen, som havde til formål at konstatere eventuel dumping, dels bioethanolproducenter, dels forhandlere/blandingsproducenter, som eksporterede den pågældende vare til EU-markedet.

| (61) | I grundforordningens artikel 9, stk. 5, hedder det, at i forordningen om indførelse af tolden anføres tolden for hver enkelt leverandør, eller, hvis dette ikke er praktisk muligt tolden for det pågældende leverandørland. |
| --- | --- |

(61)

I grundforordningens artikel 9, stk. 5, hedder det, at i forordningen om indførelse af tolden anføres tolden for hver enkelt leverandør, eller, hvis dette ikke er praktisk muligt tolden for det pågældende leverandørland.

| (62) | Visse producenter hævdede, at det var muligt at identificere og spore deres varer, når de blev solgt til amerikanske erhvervsdrivende med henblik på eksport, navnlig til Unionen. De henviste til certificeringsproceduren i direktivet om vedvarende energi, men de kunne navnlig ikke skabe en forbindelse mellem deres salg på det amerikanske marked og andre erhvervsdrivendes eksport til Unionen. Som omtalt i betragtning 12 og 63 havde disse producenter heller ikke kendskab til det niveau, som eksportpriserne til Unionen befandt sig på. |
| --- | --- |

(62)

Visse producenter hævdede, at det var muligt at identificere og spore deres varer, når de blev solgt til amerikanske erhvervsdrivende med henblik på eksport, navnlig til Unionen. De henviste til certificeringsproceduren i direktivet om vedvarende energi, men de kunne navnlig ikke skabe en forbindelse mellem deres salg på det amerikanske marked og andre erhvervsdrivendes eksport til Unionen. Som omtalt i betragtning 12 og 63 havde disse producenter heller ikke kendskab til det niveau, som eksportpriserne til Unionen befandt sig på.

| (63) | I dette tilfælde kunne det konstateres, at det på grund af bioethanolindustriens struktur og den måde, hvorpå den pågældende vare blev fremstillet og solgt på det amerikanske marked og eksporteret til Unionen, ikke var praktisk muligt at indføre individuelle dumpingmargener for amerikanske producenter. Det forholdt sig nærmere betegnet således, at producenterne i US-stikprøven ikke eksporterede den pågældende vare til Unionen, og de undersøgte forhandlere/blandingsproducenter tilvejebragte bioethanol fra forskellige producenter, blandede det og solgte det, navnlig til eksport til Unionen, og derfor var det i modsætning til ovennævnte parters påstande ikke muligt at spore alle indkøb individuelt og sammenligne de normale værdier med de relevante eksportpriser, og det er ikke muligt at identificere producenten på det tidspunkt, der eksporteres til Unionen. Alle forsendelser til Unionen indeholder med andre ord bioethanol produceret af forskellige amerikanske producenter i USA og ikke blot af producenterne i US-stikprøven. Endvidere viste undersøgelsen også, at de priser, som producenterne i US-stikprøven anvendte ved salg til deres amerikanske kunder i USA, ikke var på linje med den pris, der faktisk blev betalt eller skulle betales for den pågældende vare ved eksport til Unionen. |
| --- | --- |

(63)

I dette tilfælde kunne det konstateres, at det på grund af bioethanolindustriens struktur og den måde, hvorpå den pågældende vare blev fremstillet og solgt på det amerikanske marked og eksporteret til Unionen, ikke var praktisk muligt at indføre individuelle dumpingmargener for amerikanske producenter. Det forholdt sig nærmere betegnet således, at producenterne i US-stikprøven ikke eksporterede den pågældende vare til Unionen, og de undersøgte forhandlere/blandingsproducenter tilvejebragte bioethanol fra forskellige producenter, blandede det og solgte det, navnlig til eksport til Unionen, og derfor var det i modsætning til ovennævnte parters påstande ikke muligt at spore alle indkøb individuelt og sammenligne de normale værdier med de relevante eksportpriser, og det er ikke muligt at identificere producenten på det tidspunkt, der eksporteres til Unionen. Alle forsendelser til Unionen indeholder med andre ord bioethanol produceret af forskellige amerikanske producenter i USA og ikke blot af producenterne i US-stikprøven. Endvidere viste undersøgelsen også, at de priser, som producenterne i US-stikprøven anvendte ved salg til deres amerikanske kunder i USA, ikke var på linje med den pris, der faktisk blev betalt eller skulle betales for den pågældende vare ved eksport til Unionen.

| (64) | Derfor bør der indføres en landsdækkende dumpingmargen. |
| --- | --- |

(64)

Derfor bør der indføres en landsdækkende dumpingmargen.

3.2.   Normal værdi

| (65) | For så vidt angår fastsættelse af normal værdi, jf. grundforordningens artikel 2, stk. 2, fastslog Kommissionen først, om de to samarbejdsvillige forhandleres/blandingsproducenters hjemmemarkedssalg af den pågældende vare til uafhængige kunder var repræsentativt, dvs. om den samlede mængde af dette salg udgjorde mindst 5 % af det samlede eksportsalg til Unionen i UP. |
| --- | --- |

(65)

For så vidt angår fastsættelse af normal værdi, jf. grundforordningens artikel 2, stk. 2, fastslog Kommissionen først, om de to samarbejdsvillige forhandleres/blandingsproducenters hjemmemarkedssalg af den pågældende vare til uafhængige kunder var repræsentativt, dvs. om den samlede mængde af dette salg udgjorde mindst 5 % af det samlede eksportsalg til Unionen i UP.

| (66) | Da salgsmængden af samme vare på hjemmemarkedet var tilstrækkelig, blev den normale værdi fastsat på grundlag af den pris, som uafhængige kunder i USA betalte eller skulle betale til de to omtalte forhandlere/blandingsproducenter. |
| --- | --- |

(66)

Da salgsmængden af samme vare på hjemmemarkedet var tilstrækkelig, blev den normale værdi fastsat på grundlag af den pris, som uafhængige kunder i USA betalte eller skulle betale til de to omtalte forhandlere/blandingsproducenter.

3.3.   Eksportpris

| (67) | De samarbejdsvillige forhandlere/blandingsproducenter indsendte data, som gjorde det muligt at fastsætte en eksportpris på grundlag af de priser, der faktisk er betalt eller skal betales, jf. grundforordningens artikel 2, stk. 8. For de transaktioner, hvor importen til Unionen skete gennem en forretningsmæssigt forbunden forhandler, blev eksportprisen fastsat på grundlag af prisen for denne forretningsmæssigt forbundne forhandlers første videresalg til uafhængige kunder i Unionen, jf. grundforordningens artikel 2, stk. 9. |
| --- | --- |

(67)

De samarbejdsvillige forhandlere/blandingsproducenter indsendte data, som gjorde det muligt at fastsætte en eksportpris på grundlag af de priser, der faktisk er betalt eller skal betales, jf. grundforordningens artikel 2, stk. 8. For de transaktioner, hvor importen til Unionen skete gennem en forretningsmæssigt forbunden forhandler, blev eksportprisen fastsat på grundlag af prisen for denne forretningsmæssigt forbundne forhandlers første videresalg til uafhængige kunder i Unionen, jf. grundforordningens artikel 2, stk. 9.

| (68) | For så vidt angår salget gennem den forretningsmæssigt forbundne forhandler i Schweiz blev salgs- og administrationsomkostninger og andre generalomkostninger (SA&G) samt fortjeneste ikke trukket fra eksportprisen, idet disse poster ikke blev betragtet som omkostninger mellem import og videresalg i Unionen. Undersøgelsen viste, at den forretningsmæssigt forbundne forhandlers hovedaktivitet bestod af likviditetsstyring for »sukkerenheden«, som biobrændstoffer hører ind under, og hedging mod de risici, der udgør en naturlig del af forretninger i landbrugssektoren, ved at indgå derivataftaler både OTC og på organiserede finansielle markeder. |
| --- | --- |

(68)

For så vidt angår salget gennem den forretningsmæssigt forbundne forhandler i Schweiz blev salgs- og administrationsomkostninger og andre generalomkostninger (SA&G) samt fortjeneste ikke trukket fra eksportprisen, idet disse poster ikke blev betragtet som omkostninger mellem import og videresalg i Unionen. Undersøgelsen viste, at den forretningsmæssigt forbundne forhandlers hovedaktivitet bestod af likviditetsstyring for »sukkerenheden«, som biobrændstoffer hører ind under, og hedging mod de risici, der udgør en naturlig del af forretninger i landbrugssektoren, ved at indgå derivataftaler både OTC og på organiserede finansielle markeder.

| (69) | Visse amerikanske producenter hævdede, at institutionerne i praksis normalt anvender ekportørens salgspris til den første uafhængige kunde som den eksportpris, der anvendes til dumpingberegninger. I dette tilfælde ville denne pris være de amerikanske producenters salgspris til amerikanske ikke forretningsmæssigt forbundne forhandlere/blandingsproducenter. Men som nævnt i betragtning 62 og 63 eksporterede ingen af de amerikanske bioethanolproducenter den pågældende vare til Unionen, og de havde ikke kendskab til det niveau, som eksportpriserne til Unionen befandt sig på. Derfor kan deres hjemmemarkedspris ikke anvendes, for det er ikke en eksportpris, som betales eller skal betales for den pågældende vare i Unionen. Deres påstand kan derfor ikke godtages. |
| --- | --- |

(69)

Visse amerikanske producenter hævdede, at institutionerne i praksis normalt anvender ekportørens salgspris til den første uafhængige kunde som den eksportpris, der anvendes til dumpingberegninger. I dette tilfælde ville denne pris være de amerikanske producenters salgspris til amerikanske ikke forretningsmæssigt forbundne forhandlere/blandingsproducenter. Men som nævnt i betragtning 62 og 63 eksporterede ingen af de amerikanske bioethanolproducenter den pågældende vare til Unionen, og de havde ikke kendskab til det niveau, som eksportpriserne til Unionen befandt sig på. Derfor kan deres hjemmemarkedspris ikke anvendes, for det er ikke en eksportpris, som betales eller skal betales for den pågældende vare i Unionen. Deres påstand kan derfor ikke godtages.

3.4.   Sammenligning

| (70) | Sammenligningen mellem den vejede gennemsnitlige normale værdi og den vejede gennemsnitlige eksportpris pr. produkttype fastsat for de samarbejdsvillige forhandlere/blandingsproducenter blev foretaget ab fabrik under hensyn til forskelle i faktorer, der påvistes at påvirke priserne og prisernes sammenlignelighed, jf. grundforordningens artikel 2, stk. 10. En forhandler/blandingsproducent hævdede, at oplysningerne om hjemmemarkedssalg ikke var repræsentative. Da forhandlerne/blandingsproducenterne ikke indgav oplysninger om hele hjemmemarkedssalget, er beregningen baseret på oplysningerne i spørgeskemaet og fra kontrolbesøget. |
| --- | --- |

(70)

Sammenligningen mellem den vejede gennemsnitlige normale værdi og den vejede gennemsnitlige eksportpris pr. produkttype fastsat for de samarbejdsvillige forhandlere/blandingsproducenter blev foretaget ab fabrik under hensyn til forskelle i faktorer, der påvistes at påvirke priserne og prisernes sammenlignelighed, jf. grundforordningens artikel 2, stk. 10. En forhandler/blandingsproducent hævdede, at oplysningerne om hjemmemarkedssalg ikke var repræsentative. Da forhandlerne/blandingsproducenterne ikke indgav oplysninger om hele hjemmemarkedssalget, er beregningen baseret på oplysningerne i spørgeskemaet og fra kontrolbesøget.

| (71) | En forhandler/blandingsproducent hævdede, at beregningen af salgsprisen på hjemmemarkedet bør baseres på oplysninger om spotmarkedet fra NYMEX. Kommissionen er af den opfattelse, at kontrollerede data fra de to forhandlere/blandingsproducenter er mere troværdige. |
| --- | --- |

(71)

En forhandler/blandingsproducent hævdede, at beregningen af salgsprisen på hjemmemarkedet bør baseres på oplysninger om spotmarkedet fra NYMEX. Kommissionen er af den opfattelse, at kontrollerede data fra de to forhandlere/blandingsproducenter er mere troværdige.

| (72) | Derfor blev der i form af justeringer taget behørigt hensyn til forskelle i forbindelse med transport-, forsikrings-, håndterings- og lasteomkostninger samt dermed forbundne omkostninger i det omfang, det var muligt og berettiget. |
| --- | --- |

(72)

Derfor blev der i form af justeringer taget behørigt hensyn til forskelle i forbindelse med transport-, forsikrings-, håndterings- og lasteomkostninger samt dermed forbundne omkostninger i det omfang, det var muligt og berettiget.

| (73) | Den pågældende vare og samme vare har det særlige kendetegn, at forhandlerne/blandingsproducenterne modtog støtte, hovedsagelig i form af punktafgiftsfritagelser i UP i forbindelse med salg af bioethanolblandinger. Den metode, som anvendes til at fastsætte den normale værdi og eksportprisen, tager i fuldt omfang højde for nævnte forhandleres/blandingsproducenters faktiske salgspriser på hjemmemarkedet og ved eksport. Ved en sammenligning af forhandlernes/blandingsproducenternes salg på det amerikanske marked og forhandlernes/blandingsproducenternes eksportpriser til Unionen med det formål at beregne dumpingniveauet for den pågældende vare fjernes derfor den eventuelle indvirkning, som støtten kan have haft på priserne, for støtten påvirkede i samme grad både salget på hjemmemarkedet og eksportsalget i UP. En forhandler/blandingsproducent hævdede, at virksomheden ikke havde modtaget støtte ved salg på hjemmemarkedet. Virksomheden har dog ikke fremlagt dokumentation for denne påstand; det er endvidere vanskeligt at forene denne påstand med oplysninger fra de amerikanske myndigheder om brugen af denne støtte. |
| --- | --- |

(73)

Den pågældende vare og samme vare har det særlige kendetegn, at forhandlerne/blandingsproducenterne modtog støtte, hovedsagelig i form af punktafgiftsfritagelser i UP i forbindelse med salg af bioethanolblandinger. Den metode, som anvendes til at fastsætte den normale værdi og eksportprisen, tager i fuldt omfang højde for nævnte forhandleres/blandingsproducenters faktiske salgspriser på hjemmemarkedet og ved eksport. Ved en sammenligning af forhandlernes/blandingsproducenternes salg på det amerikanske marked og forhandlernes/blandingsproducenternes eksportpriser til Unionen med det formål at beregne dumpingniveauet for den pågældende vare fjernes derfor den eventuelle indvirkning, som støtten kan have haft på priserne, for støtten påvirkede i samme grad både salget på hjemmemarkedet og eksportsalget i UP. En forhandler/blandingsproducent hævdede, at virksomheden ikke havde modtaget støtte ved salg på hjemmemarkedet. Virksomheden har dog ikke fremlagt dokumentation for denne påstand; det er endvidere vanskeligt at forene denne påstand med oplysninger fra de amerikanske myndigheder om brugen af denne støtte.

3.5.   Dumping

| (74) | I overensstemmelse med grundforordningens artikel 2, stk. 11, sammenlignedes den vejede gennemsnitlige normale værdi for hver varetype med den vejede gennemsnitlige eksportpris for den tilsvarende type af den pågældende vare. På grundlag af denne sammenligning kunne det konstateres, at de samarbejdsvillige, ikke forretningsmæssigt forbundne forhandlere/blandingsproducenter har været involveret i dumping. |
| --- | --- |

(74)

I overensstemmelse med grundforordningens artikel 2, stk. 11, sammenlignedes den vejede gennemsnitlige normale værdi for hver varetype med den vejede gennemsnitlige eksportpris for den tilsvarende type af den pågældende vare. På grundlag af denne sammenligning kunne det konstateres, at de samarbejdsvillige, ikke forretningsmæssigt forbundne forhandlere/blandingsproducenter har været involveret i dumping.

| (75) | Den vejede gennemsnitlige dumpingmargen på 9,5 % blev beregnet på grundlag af de samarbejdsvillige forhandleres/blandingsproducenters samlede data og svarer til den landsdækkende dumpingmargen for USA. |
| --- | --- |

(75)

Den vejede gennemsnitlige dumpingmargen på 9,5 % blev beregnet på grundlag af de samarbejdsvillige forhandleres/blandingsproducenters samlede data og svarer til den landsdækkende dumpingmargen for USA.

| (76) | Visse af de stikprøveudvalgte amerikanske producenter hævdede, at de forventede at opnå en individuel toldmargen i tilfælde af endelige antidumpingforanstaltninger. I lyset af indholdet i betragtning 6-16 og begrundelserne i betragtning 60-64 kan dette krav ikke accepteres, da undersøgelsen bekræftede, at det for så vidt angår disse erhvervsdrivende, navnlig fordi de ikke eksporterede til Unionen i UP, ikke var muligt at spore deres varer ved eksport til Unionen, og at de normalt hverken havde kendskab til eksporttidspunktet eller til den pris, som EU-importørerne betalte eller skulle betale, og derfor var det ikke muligt at beregne en troværdig eksportpris og dumpingmargen for disse producenter. |
| --- | --- |

(76)

Visse af de stikprøveudvalgte amerikanske producenter hævdede, at de forventede at opnå en individuel toldmargen i tilfælde af endelige antidumpingforanstaltninger. I lyset af indholdet i betragtning 6-16 og begrundelserne i betragtning 60-64 kan dette krav ikke accepteres, da undersøgelsen bekræftede, at det for så vidt angår disse erhvervsdrivende, navnlig fordi de ikke eksporterede til Unionen i UP, ikke var muligt at spore deres varer ved eksport til Unionen, og at de normalt hverken havde kendskab til eksporttidspunktet eller til den pris, som EU-importørerne betalte eller skulle betale, og derfor var det ikke muligt at beregne en troværdig eksportpris og dumpingmargen for disse producenter.

| (77) | Visse producenter anmodede om yderligere oplysninger om dumpingberegningerne for de to samarbejdsvillige forhandlere/blandingsproducenter. Men det bør for det første tages i betragtning, at de ønskede oplysninger indeholder forretningshemmeligheder og derfor ikke kan videregives til andre end den berørte part. For det andet er det almindelig praksis i institutionerne at oplyse om den generelle metode, som anvendes til at fastlægge dumping for alle parter, hvor individuelle oplysninger ikke indgår i beregningerne. Denne metode er beskrevet i det dokument med generelle oplysninger, som er sendt til alle parter. |
| --- | --- |

(77)

Visse producenter anmodede om yderligere oplysninger om dumpingberegningerne for de to samarbejdsvillige forhandlere/blandingsproducenter. Men det bør for det første tages i betragtning, at de ønskede oplysninger indeholder forretningshemmeligheder og derfor ikke kan videregives til andre end den berørte part. For det andet er det almindelig praksis i institutionerne at oplyse om den generelle metode, som anvendes til at fastlægge dumping for alle parter, hvor individuelle oplysninger ikke indgår i beregningerne. Denne metode er beskrevet i det dokument med generelle oplysninger, som er sendt til alle parter.

4.   SKADE

4.1.   EU-produktion og EU-erhvervsgren

| (78) | EU-produktionen blev fastlagt på grundlag af en markedsrapport, som klageren indgav i forbindelse med undersøgelsen. Den samlede EU-produktion af samme vare i henhold til denne rapport blev sammenlignet med oplysningerne fra de 17 samarbejdsvillige EU-producenter. Der kunne konstateres en beskeden forskel på ca. 5 % mellem de to sæt data. Det skyldes, at nogle relativt små, ikke samarbejdsvillige EU-producenter ikke indgav oplysninger om deres produktion. På dette grundlag blev den samlede EU-produktion anslået til 3,42 millioner ton i UP. De EU-producenter, der tegnede sig for den samlede EU-produktion, udgør EU-erhvervsgrenen, jf. grundforordningens artikel 4, stk. 1, og artikel 5, stk. 4, og betegnes derfor som »EU-erhvervsgrenen«. |
| --- | --- |

(78)

EU-produktionen blev fastlagt på grundlag af en markedsrapport, som klageren indgav i forbindelse med undersøgelsen. Den samlede EU-produktion af samme vare i henhold til denne rapport blev sammenlignet med oplysningerne fra de 17 samarbejdsvillige EU-producenter. Der kunne konstateres en beskeden forskel på ca. 5 % mellem de to sæt data. Det skyldes, at nogle relativt små, ikke samarbejdsvillige EU-producenter ikke indgav oplysninger om deres produktion. På dette grundlag blev den samlede EU-produktion anslået til 3,42 millioner ton i UP. De EU-producenter, der tegnede sig for den samlede EU-produktion, udgør EU-erhvervsgrenen, jf. grundforordningens artikel 4, stk. 1, og artikel 5, stk. 4, og betegnes derfor som »EU-erhvervsgrenen«.

4.2.   EU-forbruget

| (79) | EU-forbruget blev beregnet på grundlag af EU-erhvervsgrenens samlede EU-produktion plus importmængden fra tredjelande, fastsat på grundlag af de bedste tilgængelige statistikker, mens EU-erhvervsgrenens lagerændringer og eksport, som indberettet af EU-erhvervsgrenen, blev trukket fra. Visse parter hævdede, at de statistikker, der blev anvendt til at beregne forbruget, ikke var fuldstændige, fordi der ikke blev taget højde for en væsentlig import af bioethanal fra andre tredjelande, navnlig i UP. De mente også, at Kommissionen havde overvurderet importmængden fra USA, og at tallene for forbrug og markedsandel derfor ikke var pålidelige. |
| --- | --- |

(79)

EU-forbruget blev beregnet på grundlag af EU-erhvervsgrenens samlede EU-produktion plus importmængden fra tredjelande, fastsat på grundlag af de bedste tilgængelige statistikker, mens EU-erhvervsgrenens lagerændringer og eksport, som indberettet af EU-erhvervsgrenen, blev trukket fra. Visse parter hævdede, at de statistikker, der blev anvendt til at beregne forbruget, ikke var fuldstændige, fordi der ikke blev taget højde for en væsentlig import af bioethanal fra andre tredjelande, navnlig i UP. De mente også, at Kommissionen havde overvurderet importmængden fra USA, og at tallene for forbrug og markedsandel derfor ikke var pålidelige.

| (80) | Disse påstande blev analyseret og krydstjekket med de forhåndenværende oplysninger. Med hensyn til importen fra andre lande fremlagde parterne ingen form for dokumentation for importmængderne af den pågældende vare. Importen fra andre lande blev dog taget i betragtning i forbindelse med skønnet over importen. For så vidt angår importmængden fra USA blev der fundet en skrivefejl i skønnet over importen fra USA i UP. Derfor er importmængden vurderet på ny og tilpasset i nødvendigt omfang. Det har dog ingen indvirkning på konklusionerne i forbindelse med vurderingerne af skade og årsagssammenhæng. |
| --- | --- |

(80)

Disse påstande blev analyseret og krydstjekket med de forhåndenværende oplysninger. Med hensyn til importen fra andre lande fremlagde parterne ingen form for dokumentation for importmængderne af den pågældende vare. Importen fra andre lande blev dog taget i betragtning i forbindelse med skønnet over importen. For så vidt angår importmængden fra USA blev der fundet en skrivefejl i skønnet over importen fra USA i UP. Derfor er importmængden vurderet på ny og tilpasset i nødvendigt omfang. Det har dog ingen indvirkning på konklusionerne i forbindelse med vurderingerne af skade og årsagssammenhæng.

| (81) | For så vidt angår importen af den pågældende vare bør det understreges, at der ikke findes specifikke toldkoder i den kombinerede nomenklatur for den pågældende vare. Endvidere omfatter de koder i den kombinerede nomenklatur, hvorunder den pågældende vare kan angives til toldmyndighederne, andre varer ud over den pågældende vare. |
| --- | --- |

(81)

For så vidt angår importen af den pågældende vare bør det understreges, at der ikke findes specifikke toldkoder i den kombinerede nomenklatur for den pågældende vare. Endvidere omfatter de koder i den kombinerede nomenklatur, hvorunder den pågældende vare kan angives til toldmyndighederne, andre varer ud over den pågældende vare.

| (82) | For så vidt angår importen af bioethanolblandinger har de kontrollerede spørgeskemabesvarelser fra de ikke forretningsmæssigt forbundne importører vist, at hovedparten af importen blev angivet til toldmyndighederne under Taric-kode 3824909799. Oplysninger om importmængden kan dog ikke indhentes direkte fra Eurostat, fordi denne Taric-kode omfatter forskellige kemiske varer ud over den pågældende vare. |
| --- | --- |

(82)

For så vidt angår importen af bioethanolblandinger har de kontrollerede spørgeskemabesvarelser fra de ikke forretningsmæssigt forbundne importører vist, at hovedparten af importen blev angivet til toldmyndighederne under Taric-kode 3824909799. Oplysninger om importmængden kan dog ikke indhentes direkte fra Eurostat, fordi denne Taric-kode omfatter forskellige kemiske varer ud over den pågældende vare.

| (83) | Med hensyn til den import, som blev angivet under kode 2207 10 00 og 2207 20 00 i den kombinerede nomenklatur, var det ikke muligt at skelne mellem den pågældende vare og andre varer, som ikke var omfattet af undersøgelsen, på grund af manglende oplysninger om den importerede vare. |
| --- | --- |

(83)

Med hensyn til den import, som blev angivet under kode 2207 10 00 og 2207 20 00 i den kombinerede nomenklatur, var det ikke muligt at skelne mellem den pågældende vare og andre varer, som ikke var omfattet af undersøgelsen, på grund af manglende oplysninger om den importerede vare.

| (84) | Da det ikke var muligt at indhente fuldstændige oplysninger om importen fra Eurostat, blev det derfor besluttet også at anvende andre oplysningskilder til at fastlægge importen af den pågældende vare til EU-markedet. |
| --- | --- |

(84)

Da det ikke var muligt at indhente fuldstændige oplysninger om importen fra Eurostat, blev det derfor besluttet også at anvende andre oplysningskilder til at fastlægge importen af den pågældende vare til EU-markedet.

| (85) | For at opnå det bedste skøn over importen af den pågældende vare med oprindelse i USA blev det besluttet, at statistikkerne fra US International Trade Commission (ITC) ville tilvejebringe det mest troværdige grundlag. De indberettede eksportmængder svarer til US-toldkode 2207 10 60 og 2207 20 00. |
| --- | --- |

(85)

For at opnå det bedste skøn over importen af den pågældende vare med oprindelse i USA blev det besluttet, at statistikkerne fra US International Trade Commission (ITC) ville tilvejebringe det mest troværdige grundlag. De indberettede eksportmængder svarer til US-toldkode 2207 10 60 og 2207 20 00.

| (86) | Der blev for at fastlægge den amerikanske import til EU-markedet anlagt en rimelig tilgang til vurdering af denne import, og der blev taget højde for alle de mængder, som US International Trade Commission havde indberettet. |
| --- | --- |

(86)

Der blev for at fastlægge den amerikanske import til EU-markedet anlagt en rimelig tilgang til vurdering af denne import, og der blev taget højde for alle de mængder, som US International Trade Commission havde indberettet.

| (87) | Skønnet over importen til Unionen med oprindelse i Brasilien blev baseret på følgende informationskilder: rapporter fra Renewable Fuels Agency i Det Forenede Kongerige vedrørende importen til Det Forenede Kongerige; uddrag af toldmyndighedernes detaljerede importdatabaser fra Nederlandene, Sverige og Finland og fra Eurostat. For så vidt angår Nederlandene, Sverige og Finland blev importmængden anslået på grundlag af importør- og eksportørnavne og produktbeskrivelsen, hvis den forelå. Der blev anlagt en forsigtig tilgang til vurdering af denne import. Alle de indberettede mængder blev taget i betragtning i forbindelse med beregningen af importen. |
| --- | --- |

(87)

Skønnet over importen til Unionen med oprindelse i Brasilien blev baseret på følgende informationskilder: rapporter fra Renewable Fuels Agency i Det Forenede Kongerige vedrørende importen til Det Forenede Kongerige; uddrag af toldmyndighedernes detaljerede importdatabaser fra Nederlandene, Sverige og Finland og fra Eurostat. For så vidt angår Nederlandene, Sverige og Finland blev importmængden anslået på grundlag af importør- og eksportørnavne og produktbeskrivelsen, hvis den forelå. Der blev anlagt en forsigtig tilgang til vurdering af denne import. Alle de indberettede mængder blev taget i betragtning i forbindelse med beregningen af importen.

| (88) | Endelig blev Eurostat også anvendt til at anslå restimporten til Unionen for andre medlemsstater end dem, der er nævnt i betragtning 87. Importmængderne blev justeret på grundlag af procentsatsen for den mængde bioethanol, der anvendes som brændstof i Unionen. Kilden til denne justering findes i klagen. Procentsatsen stammer fra den årlige opgørelse over ethanol, som Europa-Kommissionen offentliggør (12). Den mængde bioethanol, der anvendes som brændstof i Unionen, udgjorde 54 % i 2008, 66 % i 2009 og 68 % i 2010. For så vidt angår UP blev procentsatsen for 2010 anvendt til at anslå den relevante import i UP. |
| --- | --- |

(88)

Endelig blev Eurostat også anvendt til at anslå restimporten til Unionen for andre medlemsstater end dem, der er nævnt i betragtning 87. Importmængderne blev justeret på grundlag af procentsatsen for den mængde bioethanol, der anvendes som brændstof i Unionen. Kilden til denne justering findes i klagen. Procentsatsen stammer fra den årlige opgørelse over ethanol, som Europa-Kommissionen offentliggør (12). Den mængde bioethanol, der anvendes som brændstof i Unionen, udgjorde 54 % i 2008, 66 % i 2009 og 68 % i 2010. For så vidt angår UP blev procentsatsen for 2010 anvendt til at anslå den relevante import i UP.

| (89) | Eurostat og uddragene af toldmyndighedernes detaljerede importdatabaser fra Nederlandene, Sverige og Finland blev anvendt som informationskilder til at anslå import med anden oprindelse. Den samme metodologi blev anvendt til at beregne importen fra Brasilien. |
| --- | --- |

(89)

Eurostat og uddragene af toldmyndighedernes detaljerede importdatabaser fra Nederlandene, Sverige og Finland blev anvendt som informationskilder til at anslå import med anden oprindelse. Den samme metodologi blev anvendt til at beregne importen fra Brasilien.

| (90) | Uddraget af toldmyndighedernes detaljerede importdatabaser fra Nederlandene, Sverige og Finland blev anvendt som informationskilde til at beregne den gennemsnitlige cif-enhedspris ved import fra USA og Brasilien. Og for så vidt angår USA blev der også anvendt data fra det kontrollerede spørgeskema til ikke forretningsmæssigt forbundne importører. For så vidt angår USA blev de gennemsnitlige cif-priser for 2008 og 2009 anslået på grundlag af den gennemsnitlige pris, som ITC i USA havde indberettet for disse år, udtrykt i forhold til den gennemsnitlige cif-enhedspris opnået i 2010. |
| --- | --- |

(90)

Uddraget af toldmyndighedernes detaljerede importdatabaser fra Nederlandene, Sverige og Finland blev anvendt som informationskilde til at beregne den gennemsnitlige cif-enhedspris ved import fra USA og Brasilien. Og for så vidt angår USA blev der også anvendt data fra det kontrollerede spørgeskema til ikke forretningsmæssigt forbundne importører. For så vidt angår USA blev de gennemsnitlige cif-priser for 2008 og 2009 anslået på grundlag af den gennemsnitlige pris, som ITC i USA havde indberettet for disse år, udtrykt i forhold til den gennemsnitlige cif-enhedspris opnået i 2010.

| (91) | Lagerændringerne blev beregnet på grundlag af de oplysninger fra EU-erhvervsgrenen, som klageren havde indgivet. |
| --- | --- |

(91)

Lagerændringerne blev beregnet på grundlag af de oplysninger fra EU-erhvervsgrenen, som klageren havde indgivet.

| (92) | På dette grundlag udviklede EU-forbruget sig således: | 2008 | 2009 | 2010 | UP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Samlet EU-produktion (i ton) (A) | 2 153 118 | 2 797 948 | 3 274 665 | 3 389 503 |
| Samlet import fra tredjelande, herunder det pågældende land (i ton) (B) | 1 252 705 | 1 130 703 | 859 605 | 1 031 226 |
| EU-erhvervsgrenens samlede eksport til ikke-EU-lande (i ton) (C) | 26 263 | 41 023 | 53 085 | 59 633 |
| Lagerændringer (13) (i ton) (C) | 0 | 4 730 | –8 415 | –5 458 |
| EU-forbrug (i ton) | 3 379 559 | 3 882 897 | 4 089 600 | 4 366 554 |
| Indeks: 2008 = 100 | 100 | 115 | 121 | 129 |
| Kilde: | (A) markedsrapport, (B) Eurostat, US International Trade Commission, Renewable Fuels Agency i Det Forenede Kongerige og uddrag af toldmyndighedernes importdatabase fra Nederlandene, Sverige og Finland; (C) klage, spørgeskemabesvarelser fra de stikprøveudvalgte EU-producenter, oplysninger om EU-erhvervsgrenen indgivet i klagen. |

(92)

På dette grundlag udviklede EU-forbruget sig således:

2008

2009

2010

UP

Samlet EU-produktion (i ton) (A)

2 153 118

2 797 948

3 274 665

3 389 503

Samlet import fra tredjelande, herunder det pågældende land (i ton) (B)

1 252 705

1 130 703

859 605

1 031 226

EU-erhvervsgrenens samlede eksport til ikke-EU-lande (i ton) (C)

26 263

41 023

53 085

59 633

Lagerændringer (13) (i ton) (C)

0

4 730

–8 415

–5 458

EU-forbrug (i ton)

3 379 559

3 882 897

4 089 600

4 366 554

Indeks: 2008 = 100

100

115

121

129

Kilde:

| (93) | EU-forbruget steg betydeligt i den betragtede periode, dvs. med 29 %. Stigningen skyldes til dels, at direktivet om vedvarende energi, som opstiller mål for væksten i forbruget af vedvarende energi, blev gennemført i medlemsstaterne. |
| --- | --- |

(93)

EU-forbruget steg betydeligt i den betragtede periode, dvs. med 29 %. Stigningen skyldes til dels, at direktivet om vedvarende energi, som opstiller mål for væksten i forbruget af vedvarende energi, blev gennemført i medlemsstaterne.

4.3.   Importen til Unionen fra det pågældende land

4.3.1.   Importmængde, markedsandel og pris for importen fra det pågældende land

| (94) | Med hensyn til mængde, markedsandel og pris udviklede importen til Unionen fra USA sig i den betragtede periode som følger: | 2008 | 2009 | 2010 | UP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Importmængde fra USA (i ton) (A) | 63 406 | 53 332 | 348 868 | 686 185 |
| Indeks: 2008 = 100 | 100 | 84 | 550 | 1 082 |
| Markedsandel (%) | 1,9 | 1,4 | 8,5 | 15,7 |
| Indeks: 2008 = 100 | 100 | 73 | 454 | 837 |
| Gennemsnitlig pris (EUR/ton) (B) | 590,6 | 552,5 | 542,5 | 626,7 |
| Indeks: 2008 = 100 | 100 | 94 | 92 | 106 |
| Kilde: | (A) eksportmængde angivet af US International Trade Commission, (B) uddrag af toldmyndighedernes importdatabase fra Nederlandene, Sverige og Finland og en kontrolleret spørgeskemabesvarelse fra ikke forretningsmæssigt forbundne importører. |

(94)

Med hensyn til mængde, markedsandel og pris udviklede importen til Unionen fra USA sig i den betragtede periode som følger:

2008

2009

2010

UP

Importmængde fra USA (i ton) (A)

63 406

53 332

348 868

686 185

Indeks: 2008 = 100

100

84

550

1 082

Markedsandel (%)

1,9

1,4

8,5

15,7

Indeks: 2008 = 100

100

73

454

837

Gennemsnitlig pris (EUR/ton) (B)

590,6

552,5

542,5

626,7

Indeks: 2008 = 100

100

94

92

106

Kilde:

| (95) | Mængdemæssigt steg importen fra USA betydeligt fra 63 406 ton til 686 185 ton i den betragtede periode. US-eksportørernes markedsandel i Unionen steg også betydeligt fra 1,9 % til 15,7 % i denne periode. |
| --- | --- |

(95)

Mængdemæssigt steg importen fra USA betydeligt fra 63 406 ton til 686 185 ton i den betragtede periode. US-eksportørernes markedsandel i Unionen steg også betydeligt fra 1,9 % til 15,7 % i denne periode.

| (96) | Selv om de amerikanske importpriser steg med 6 % i gennemsnit i den betragtede periode, lå de amerikanske eksportørers priser konsekvent lavere end EU-producenternes gennemsnitspriser, jf. betragtning 117. De amerikanske eksportørers systematiske prisunderbud er forklaringen på den betydelige stigning i markedsandelen, som de opnåede i den betragtede periode. |
| --- | --- |

(96)

Selv om de amerikanske importpriser steg med 6 % i gennemsnit i den betragtede periode, lå de amerikanske eksportørers priser konsekvent lavere end EU-producenternes gennemsnitspriser, jf. betragtning 117. De amerikanske eksportørers systematiske prisunderbud er forklaringen på den betydelige stigning i markedsandelen, som de opnåede i den betragtede periode.

4.3.2.   Prisunderbud forårsaget af import fra det pågældende land

| (97) | For at kunne vurdere et eventuelt prisunderbud i UP blev de vejede gennemsnitlige priser for hver varetype, som EU-producenterne i stikprøven solgte til ikke forretningsmæssigt forbundne kunder på EU-markedet, justeret til ab fabrik-niveau, sammenlignet med de tilsvarende vejede gennemsnitlige priser for hver varetype ved de amerikanske eksportørers salg til den første uafhængige kunde på EU-markedet, fastsat på cif-basis. For at muliggøre en fair prissammenligning blev US-prisen justeret i passende omfang for gældende told og omkostninger efter import. |
| --- | --- |

(97)

For at kunne vurdere et eventuelt prisunderbud i UP blev de vejede gennemsnitlige priser for hver varetype, som EU-producenterne i stikprøven solgte til ikke forretningsmæssigt forbundne kunder på EU-markedet, justeret til ab fabrik-niveau, sammenlignet med de tilsvarende vejede gennemsnitlige priser for hver varetype ved de amerikanske eksportørers salg til den første uafhængige kunde på EU-markedet, fastsat på cif-basis. For at muliggøre en fair prissammenligning blev US-prisen justeret i passende omfang for gældende told og omkostninger efter import.

| (98) | Sammenligningen fremviste et konsekvent prisunderbud, udtrykt i procent af de stikprøveudvalgte EU-producenters salgspriser i undersøgelsesperioden, på i gennemsnit 5,6 %. Prisunderbuddet er udtryk for det pristryk, som importen fra det pågældende land udøvede på EU-markedet, navnlig i UP. |
| --- | --- |

(98)

Sammenligningen fremviste et konsekvent prisunderbud, udtrykt i procent af de stikprøveudvalgte EU-producenters salgspriser i undersøgelsesperioden, på i gennemsnit 5,6 %. Prisunderbuddet er udtryk for det pristryk, som importen fra det pågældende land udøvede på EU-markedet, navnlig i UP.

4.4.   EU-erhvervsgrenens økonomiske situation

4.4.1.   Indledende bemærkninger

| (99) | I overensstemmelse med grundforordningens artikel 3, stk. 5, omfattede undersøgelsen af dumpingimportens virkninger for EU-erhvervsgrenen en vurdering af alle økonomiske indikatorer, der kunne have indflydelse på EU-erhvervsgrenens situation i den betragtede periode. |
| --- | --- |

(99)

I overensstemmelse med grundforordningens artikel 3, stk. 5, omfattede undersøgelsen af dumpingimportens virkninger for EU-erhvervsgrenen en vurdering af alle økonomiske indikatorer, der kunne have indflydelse på EU-erhvervsgrenens situation i den betragtede periode.

| (100) | Skadesanalysen er for så vidt angår makroøkonomiske data, f.eks. produktion, produktionskapacitet, kapacitetsudnyttelse, salgsmængde, markedsandel, vækst, lagerbeholdninger, beskæftigelse, produktivitet og dumpingmargenens størrelse, baseret på oplysningerne fra ePURE om EU-erhvervsgrenen som helhed. |
| --- | --- |

(100)

Skadesanalysen er for så vidt angår makroøkonomiske data, f.eks. produktion, produktionskapacitet, kapacitetsudnyttelse, salgsmængde, markedsandel, vækst, lagerbeholdninger, beskæftigelse, produktivitet og dumpingmargenens størrelse, baseret på oplysningerne fra ePURE om EU-erhvervsgrenen som helhed.

| (101) | Skadesanalysen er for så vidt angår mikroøkonomiske data, f.eks. priser, rentabilitet, likviditet, investering, investeringsafkast, evne til at tilvejebringe kapital, lønninger og lagerbeholdninger, udarbejdet på grundlag af de oplysninger, som de stikprøveudvalgte EU-producenter har indgivet gennem de kontrollerede spørgeskemabesvarelser. |
| --- | --- |

(101)

Skadesanalysen er for så vidt angår mikroøkonomiske data, f.eks. priser, rentabilitet, likviditet, investering, investeringsafkast, evne til at tilvejebringe kapital, lønninger og lagerbeholdninger, udarbejdet på grundlag af de oplysninger, som de stikprøveudvalgte EU-producenter har indgivet gennem de kontrollerede spørgeskemabesvarelser.

| (102) | I Unionen befinder bioethanolindustrien sig stadig i opstartsfasen. Nogle virksomheder har for nylig investeret i nye produktionsfaciliteter eller har udvidet eksisterende kapaciteter for at dække den stigende efterspørgsel i Unionen. Det forhold, at nye producenter påbegyndte produktion i den betragtede periode, førte til en positiv udvikling af indikatorer som f.eks. produktion, produktionskapacitet, salgsmængde og beskæftigelse. |
| --- | --- |

(102)

I Unionen befinder bioethanolindustrien sig stadig i opstartsfasen. Nogle virksomheder har for nylig investeret i nye produktionsfaciliteter eller har udvidet eksisterende kapaciteter for at dække den stigende efterspørgsel i Unionen. Det forhold, at nye producenter påbegyndte produktion i den betragtede periode, førte til en positiv udvikling af indikatorer som f.eks. produktion, produktionskapacitet, salgsmængde og beskæftigelse.

| (103) | Undersøgelsen viste også, at denne type industrier har brug for en vis tid, mellem to og tre år fra opstartstidspunktet, til at nå op på et normalt produktionsniveau. |
| --- | --- |

(103)

Undersøgelsen viste også, at denne type industrier har brug for en vis tid, mellem to og tre år fra opstartstidspunktet, til at nå op på et normalt produktionsniveau.

4.4.2.   Produktion, produktionskapacitet og kapacitetsudnyttelse

| | 2008 | 2009 | 2010 | UP |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Produktionsmængde (i ton) | 2 153 118 | 2 797 948 | 3 274 665 | 3 389 503 |
| Indeks: 2008 = 100 | 100 | 130 | 152 | 157 |
| Produktionskapacitet (i ton) | 3 443 766 | 3 992 640 | 4 670 076 | 4 734 915 |
| Indeks: 2008 = 100 | 100 | 116 | 136 | 137 |
| Kapacitets-udnyttelse (%) | 63 | 70 | 70 | 72 |
| Indeks: 2008 = 100 | 100 | 112 | 112 | 114 |
| Kilde: | baseret på data fra EU-erhvervsgrenen indgivet af klageren |

2008

2009

2010

UP

Produktionsmængde (i ton)

2 153 118

2 797 948

3 274 665

3 389 503

Indeks: 2008 = 100

100

130

152

157

Produktionskapacitet (i ton)

3 443 766

3 992 640

4 670 076

4 734 915

Indeks: 2008 = 100

100

116

136

137

Kapacitets-udnyttelse (%)

63

70

70

72

Indeks: 2008 = 100

100

112

112

114

Kilde:

| (104) | Som følge af direktivet om vedvarende energi steg EU-produktionen betydeligt i den betragtede periode, dvs. med ca. 57 %. Fra 2008 til 2010 steg EU-produktionen med 36 %, men derefter aftog væksten betydeligt og lå kun på 3,5 % i UP sammenlignet med 2010. |
| --- | --- |

(104)

Som følge af direktivet om vedvarende energi steg EU-produktionen betydeligt i den betragtede periode, dvs. med ca. 57 %. Fra 2008 til 2010 steg EU-produktionen med 36 %, men derefter aftog væksten betydeligt og lå kun på 3,5 % i UP sammenlignet med 2010.

| (105) | Produktionskapaciteten steg med 37 % i den betragtede periode og fulgte nogenlunde det samme mønster som produktionen. |
| --- | --- |

(105)

Produktionskapaciteten steg med 37 % i den betragtede periode og fulgte nogenlunde det samme mønster som produktionen.

| (106) | Kapacitetsudnyttelsen steg med 14 % i den betragtede periode, og stigningen fandt sted i begyndelsen af den betragtede periode. Visse EU-producenter befandt sig i opstartsfasen i 2009, og derfor forventedes det, at kapacitetsudnyttelsen ville være steget yderligere, idet producenter normalt har behov for to til tre år fra opstarten til at nå op på et normalt produktionsniveau, jf. betragtning 103. Det har dog ikke været tilfældet. |
| --- | --- |

(106)

Kapacitetsudnyttelsen steg med 14 % i den betragtede periode, og stigningen fandt sted i begyndelsen af den betragtede periode. Visse EU-producenter befandt sig i opstartsfasen i 2009, og derfor forventedes det, at kapacitetsudnyttelsen ville være steget yderligere, idet producenter normalt har behov for to til tre år fra opstarten til at nå op på et normalt produktionsniveau, jf. betragtning 103. Det har dog ikke været tilfældet.

| (107) | Undersøgelsen bekræftede således, at flere virksomheder i Unionen begyndte at producere i begyndelsen eller i løbet af den betragtede periode i forventning om offentliggørelse af direktivet om vedvarende energi. Det medførte en positiv udvikling, navnlig for så vidt angår skadesfaktorerne, især i perioden indtil 2010. Men situationen på EU-markedet ændrede sig i takt med den kraftige stigning i dumpingimporten fra USA i 2010, og den forventede vækst i aktiviteten i UP fandt ikke sted. |
| --- | --- |

(107)

Undersøgelsen bekræftede således, at flere virksomheder i Unionen begyndte at producere i begyndelsen eller i løbet af den betragtede periode i forventning om offentliggørelse af direktivet om vedvarende energi. Det medførte en positiv udvikling, navnlig for så vidt angår skadesfaktorerne, især i perioden indtil 2010. Men situationen på EU-markedet ændrede sig i takt med den kraftige stigning i dumpingimporten fra USA i 2010, og den forventede vækst i aktiviteten i UP fandt ikke sted.

4.4.3.   Salgsmængde og markedsandel

| | 2008 | 2009 | 2010 | UP |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Salgsmængde (i ton) | 2 035 367 | 2 650 526 | 3 117 410 | 3 229 326 |
| Indeks: 2008 = 100 | 100 | 130 | 152 | 159 |
| Markedsandel (%) | 60,2 | 68,3 | 76,2 | 74,0 |
| Indeks: 2008 = 100 | 100 | 113 | 126 | 122 |
| Kilde: | baseret på data fra EU-erhvervsgrenen indgivet af klageren |

2008

2009

2010

UP

Salgsmængde (i ton)

2 035 367

2 650 526

3 117 410

3 229 326

Indeks: 2008 = 100

100

130

152

159

Markedsandel (%)

60,2

68,3

76,2

74,0

Indeks: 2008 = 100

100

113

126

122

Kilde:

| (108) | EU-erhvervsgrenens salgsmængde steg med 59 % og markedsandelen med 13,8 procentpoint i den betragtede periode. Salgsmængden steg jævnt mellem 2008 og 2010, men mellem 2010 og UP steg salgsmængden mindre end forbruget, som øgedes med 6,8 % i den periode. |
| --- | --- |

(108)

EU-erhvervsgrenens salgsmængde steg med 59 % og markedsandelen med 13,8 procentpoint i den betragtede periode. Salgsmængden steg jævnt mellem 2008 og 2010, men mellem 2010 og UP steg salgsmængden mindre end forbruget, som øgedes med 6,8 % i den periode.

| (109) | På samme måde steg EU-erhvervsgrenens markedsandel indtil 2010 og faldt derefter i UP. I perioden mellem 2010 og UP faldt EU-erhvervsgrenens markedsandel med 2,2 procentpoint, mens importen fra USA næsten fordoblede sin markedsandel med en forøgelse på 7,2 procentpoint. |
| --- | --- |

(109)

På samme måde steg EU-erhvervsgrenens markedsandel indtil 2010 og faldt derefter i UP. I perioden mellem 2010 og UP faldt EU-erhvervsgrenens markedsandel med 2,2 procentpoint, mens importen fra USA næsten fordoblede sin markedsandel med en forøgelse på 7,2 procentpoint.

4.4.4.   Vækst

| (110) | EU-forbruget steg betydeligt i den betragtede periode, dvs. med 29,2 %. Selv om salgsmængden og markedsandelen også steg i denne periode, drog EU-erhvervsgrenen ikke i fuldt omfang fordel af denne stigning i forbruget, navnlig fra 2010. Fra 2010 og indtil UP aftog stigningen i EU-erhvervsgrenens salgsmængde, og markedsandelen faldt i forhold til de forudgående år. |
| --- | --- |

(110)

EU-forbruget steg betydeligt i den betragtede periode, dvs. med 29,2 %. Selv om salgsmængden og markedsandelen også steg i denne periode, drog EU-erhvervsgrenen ikke i fuldt omfang fordel af denne stigning i forbruget, navnlig fra 2010. Fra 2010 og indtil UP aftog stigningen i EU-erhvervsgrenens salgsmængde, og markedsandelen faldt i forhold til de forudgående år.

| (111) | Nogle parter hævdede, at vækstmønstret i visse indikatorer i den betragtede periode, ikke afspejler situationen i en skadet erhvervsgren. Men som nævnt viste undersøgelsen, at nedgangen i EU-erhvervsgrenens vækst i 2010 og i UP faldt sammen med en kraftig stigning i lavprisdumpingimporten fra USA. |
| --- | --- |

(111)

Nogle parter hævdede, at vækstmønstret i visse indikatorer i den betragtede periode, ikke afspejler situationen i en skadet erhvervsgren. Men som nævnt viste undersøgelsen, at nedgangen i EU-erhvervsgrenens vækst i 2010 og i UP faldt sammen med en kraftig stigning i lavprisdumpingimporten fra USA.

4.4.5.   Beskæftigelse og produktivitet

| | 2008 | 2009 | 2010 | IP |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Antal ansatte | 2 331 | 2 419 | 2 523 | 2 552 |
| Indeks: 2008 = 100 | 100 | 104 | 108 | 109 |
| Produktivitet
  (enhed/ansat) | 924 | 1 157 | 1 298 | 1 328 |
| Indeks: 2008 = 100 | 100 | 125 | 141 | 144 |
| Kilde: | baseret på data fra EU-erhvervsgrenen indgivet af klageren. |

2008

2009

2010

IP

Antal ansatte

2 331

2 419

2 523

2 552

Indeks: 2008 = 100

100

104

108

109

Produktivitet

(enhed/ansat)

924

1 157

1 298

1 328

Indeks: 2008 = 100

100

125

141

144

Kilde:

| (112) | Beskæftigelsen steg med 9 % i den betragtede periode. Den steg, nærmere betegnet, med 8 % fra 2008 til 2010, men steg kun marginalt med 1 % i UP. Denne udvikling afspejler tendensen for så vidt angår kapacitet og produktion i Unionen. |
| --- | --- |

(112)

Beskæftigelsen steg med 9 % i den betragtede periode. Den steg, nærmere betegnet, med 8 % fra 2008 til 2010, men steg kun marginalt med 1 % i UP. Denne udvikling afspejler tendensen for så vidt angår kapacitet og produktion i Unionen.

| (113) | EU-erhvervsgrenens produktivitet blev målt som den årlige produktion pr. ansat. Den steg betydeligt i den betragtede periode, dvs. med 44 %, og afspejler læringseffekten og effektivitetsstigningen i og efter opstartsfasen. |
| --- | --- |

(113)

EU-erhvervsgrenens produktivitet blev målt som den årlige produktion pr. ansat. Den steg betydeligt i den betragtede periode, dvs. med 44 %, og afspejler læringseffekten og effektivitetsstigningen i og efter opstartsfasen.

4.4.6.   Den faktiske dumpingmargens størrelse

| (114) | I betragtning af mængden af, markedsandelen for og priserne på det pågældende lands dumpingimport kan virkningen på EU-erhvervsgrenen af de dumpingmargener, der blev konstateret i UP, ikke anses for ubetydelig. |
| --- | --- |

(114)

I betragtning af mængden af, markedsandelen for og priserne på det pågældende lands dumpingimport kan virkningen på EU-erhvervsgrenen af de dumpingmargener, der blev konstateret i UP, ikke anses for ubetydelig.

4.4.7.   Genrejsning efter virkningerne af tidligere dumping

| (115) | Dette spørgsmål er ikke relevant i denne forbindelse, da der ikke findes virkninger af tidligere dumping. |
| --- | --- |

(115)

Dette spørgsmål er ikke relevant i denne forbindelse, da der ikke findes virkninger af tidligere dumping.

4.4.8.   EU-erhvervsgrenens gennemsnitlige enhedssalgspriser

| | 2008 | 2009 | 2010 | UP |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Enhedspris (EUR) | 702,59 | 634,88 | 657,41 | 768,59 |
| Indeks: 2008 = 100 | 100 | 90 | 94 | 109 |
| Kilde: | Spørgeskemabesvarelser fra stikprøveudvalgte EU-producenter. |

2008

2009

2010

UP

Enhedspris (EUR)

702,59

634,88

657,41

768,59

Indeks: 2008 = 100

100

90

94

109

Kilde:

| (116) | EU-erhvervsgrenens priser steg samlet set med 9 % i løbet af den betragtede periode. De faldt i 2009 sammenlignet med 2008, men steg derefter jævnt indtil udgangen af UP. Men undersøgelsen viste, at prisstigningerne ikke var tilstrækkelige til at dække EU-erhvervsgrenens omkostninger. Forskellen mellem salgspriserne og omkostningerne øgedes yderligere, navnlig i UP. Det skete samtidig med den øgede tilstedeværelse af lavprisdumpingimport fra USA på EU-markedet. |
| --- | --- |

(116)

EU-erhvervsgrenens priser steg samlet set med 9 % i løbet af den betragtede periode. De faldt i 2009 sammenlignet med 2008, men steg derefter jævnt indtil udgangen af UP. Men undersøgelsen viste, at prisstigningerne ikke var tilstrækkelige til at dække EU-erhvervsgrenens omkostninger. Forskellen mellem salgspriserne og omkostningerne øgedes yderligere, navnlig i UP. Det skete samtidig med den øgede tilstedeværelse af lavprisdumpingimport fra USA på EU-markedet.

| (117) | Undersøgelsen viste, at EU-erhvervsgrenens priser forblev højere (indtil 23 %) end priserne på dumpingimporten fra USA i den betragtede periode. |
| --- | --- |

(117)

Undersøgelsen viste, at EU-erhvervsgrenens priser forblev højere (indtil 23 %) end priserne på dumpingimporten fra USA i den betragtede periode.

4.4.9.   Rentabilitet, likviditet, investeringer, investeringsafkast og evnen til at tilvejebringe kapital

| | 2008 | 2009 | 2010 | UP |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Nettofortjeneste før skat (i EUR) | –33 305 225 | 1 343 823 | –33 932 738 | –82 070 168 |
| Indeks: 2008= – 100 | – 100 | 4 | – 102 | – 246 |
| Rentabilitet ved EU-salget (% af nettosalget) | –11,65 | 0,33 | –5,72 | –9,74 |
| Indeks: 2008= – 100 | – 100 | 3 | –49 | –84 |
| Likviditet (i EUR) | –2 528 061 | 34 783 260 | 48 733 697 | 36 832 646 |
| Indeks: 2008= – 100 | – 100 | 1 376 | 1 928 | 1 457 |
| Likviditet i % af EU-salget til ikke forretningsmæssigt forbundne parter | –0,9 | 8,7 | 8,2 | 4,4 |
| Indeks: 2008= – 100 | – 100 | 980 | 930 | 494 |
| Investeringer (i EUR) | 330 441 830 | 86 279 988 | 38 710 739 | 23 018 175 |
| Indeks: 2008 = 100 | 100 | 26 | 12 | 7 |
| Investeringsafkast (%) | –10 | 2 | –88 | – 357 |
| Indeks: 2008 = 100 | – 100 | 15 | – 870 | –3 538 |
| Kilde: | Spørgeskemabesvarelser fra stikprøveudvalgte EU-producenter. |

2008

2009

2010

UP

Nettofortjeneste før skat (i EUR)

–33 305 225

1 343 823

–33 932 738

–82 070 168

Indeks: 2008= – 100

– 100

4

– 102

– 246

Rentabilitet ved EU-salget (% af nettosalget)

–11,65

0,33

–5,72

–9,74

Indeks: 2008= – 100

– 100

3

–49

–84

Likviditet (i EUR)

–2 528 061

34 783 260

48 733 697

36 832 646

Indeks: 2008= – 100

– 100

1 376

1 928

1 457

Likviditet i % af EU-salget til ikke forretningsmæssigt forbundne parter

–0,9

8,7

8,2

4,4

Indeks: 2008= – 100

– 100

980

930

494

Investeringer (i EUR)

330 441 830

86 279 988

38 710 739

23 018 175

Indeks: 2008 = 100

100

26

12

7

Investeringsafkast (%)

–10

2

–88

– 357

Indeks: 2008 = 100

– 100

15

– 870

–3 538

Kilde:

| (118) | EU-erhvervsgrenens rentabilitet blev beregnet både i absolutte beløb (nettofortjenesten før skat) og udtrykt som nettofortjenesten eller –tabet før skat i procent af omsætningen ved salg af samme vare. EU-erhvervsgrenens rentabilitet var negativ i den betragtede periode, dog ikke i 2009, da det lykkedes for de stikprøveudvalgte virksomheder at opnå balance. |
| --- | --- |

(118)

EU-erhvervsgrenens rentabilitet blev beregnet både i absolutte beløb (nettofortjenesten før skat) og udtrykt som nettofortjenesten eller –tabet før skat i procent af omsætningen ved salg af samme vare. EU-erhvervsgrenens rentabilitet var negativ i den betragtede periode, dog ikke i 2009, da det lykkedes for de stikprøveudvalgte virksomheder at opnå balance.

| (119) | Investeringsafkastet fulgte et lignende mønster, men lå langt under det afkast, som var nødvendigt, for at EU-erhvervsgrenen kunne overleve. |
| --- | --- |

(119)

Investeringsafkastet fulgte et lignende mønster, men lå langt under det afkast, som var nødvendigt, for at EU-erhvervsgrenen kunne overleve.

| (120) | Likviditeten var negativ i 2008, men forbedredes i 2009 og 2010. I UP begyndte likviditeten dog at falde igen og afspejlede dermed en forringelse af EU-erhvervsgrenens evne til selv at finansiere sine aktiviteter. |
| --- | --- |

(120)

Likviditeten var negativ i 2008, men forbedredes i 2009 og 2010. I UP begyndte likviditeten dog at falde igen og afspejlede dermed en forringelse af EU-erhvervsgrenens evne til selv at finansiere sine aktiviteter.

| (121) | Udviklingen i rentabiliteten, likviditeten og investeringsafkastet i den betragtede periode begrænsede EU-erhvervsgrenens evne til at investere i sine aktiviteter og underminerede dens udvikling, hvilket tydeligt fremgår af en nedgang på 93 % i investeringerne i denne periode. |
| --- | --- |

(121)

Udviklingen i rentabiliteten, likviditeten og investeringsafkastet i den betragtede periode begrænsede EU-erhvervsgrenens evne til at investere i sine aktiviteter og underminerede dens udvikling, hvilket tydeligt fremgår af en nedgang på 93 % i investeringerne i denne periode.

4.4.10.   Lønninger

| | 2008 | 2009 | 2010 | UP |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Lønninger (i EUR) | 45 066 253 | 57 253 228 | 68 711 959 | 76 030 008 |
| Gennemsnitlige arbejdskraftomkostninger pr. ansat (EUR) | 75 691 | 81 233 | 88 638 | 99 646 |
| Indeks: 2008 = 100 | 100 | 107 | 117 | 132 |
| Kilde: | Spørgeskemabesvarelser fra stikprøveudvalgte EU-producenter. |

2008

2009

2010

UP

Lønninger (i EUR)

45 066 253

57 253 228

68 711 959

76 030 008

Gennemsnitlige arbejdskraftomkostninger pr. ansat (EUR)

75 691

81 233

88 638

99 646

Indeks: 2008 = 100

100

107

117

132

Kilde:

| (122) | Lønningerne steg med 32 % i den betragtede periode og afspejler produktivitetsgevinster blandt de ansatte. |
| --- | --- |

(122)

Lønningerne steg med 32 % i den betragtede periode og afspejler produktivitetsgevinster blandt de ansatte.

4.4.11.   Lagerbeholdninger

| | 2008 | 2009 | 2010 | UP |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Slutlagre (i ton) | 34 585 | 24 022 | 38 649 | 31 408 |
| Indeks: 2008 = 100 | 100 | 69 | 112 | 91 |
| Lagre i forhold til produktion (%) | 8,3 | 3,5 | 3,8 | 2,5 |
| Kilde: | Spørgeskemabesvarelser fra EU-producenter i stikprøven. |

2008

2009

2010

UP

Slutlagre (i ton)

34 585

24 022

38 649

31 408

Indeks: 2008 = 100

100

69

112

91

Lagre i forhold til produktion (%)

8,3

3,5

3,8

2,5

Kilde:

| (123) | Lagerbeholdningerne faldt en anelse i den betragtede periode. |
| --- | --- |

(123)

Lagerbeholdningerne faldt en anelse i den betragtede periode.

4.5.   Konklusion om skade

| (124) | Undersøgelsen har vist, at den kraftige stigning i lavprisdumpingimporten på EU-markedet fandt sted i 2010, navnlig i UP. I den periode udviste visse skadesindikatorer vedrørende EU-erhvervsgrenens økonomiske situation en forbedring, men væksten lå ikke på linje med stigningen i forbruget i den betragtede periode, og forbedringerne var derfor ikke tilstrækkelige til at give EU-erhvervsgrenen mulighed for at udvikle sine aktiviteter. |
| --- | --- |

(124)

Undersøgelsen har vist, at den kraftige stigning i lavprisdumpingimporten på EU-markedet fandt sted i 2010, navnlig i UP. I den periode udviste visse skadesindikatorer vedrørende EU-erhvervsgrenens økonomiske situation en forbedring, men væksten lå ikke på linje med stigningen i forbruget i den betragtede periode, og forbedringerne var derfor ikke tilstrækkelige til at give EU-erhvervsgrenen mulighed for at udvikle sine aktiviteter.

| (125) | Som det er normalt i forbindelse med nye aktiviteter i vækst, udviste visse indikatorer, f.eks. salgsmængde, produktion og udnyttelseskapacitet, en positiv tendens i den betragtede periode. Forklaringen er den, at nye EU-producenter kom ind på markedet i den pågældende periode. Men undersøgelsen viste, at situationen på EU-markedet fra 2010, da den kraftige stigning i lavprisimporten fandt sted, ikke gav EU-producenterne mulighed for at nå op på et aktivitets- og prisniveau, der var tilstrækkeligt til at udvide og opretholde de betydelige investeringer, der blev gjort i den betragtede periode. |
| --- | --- |

(125)

Som det er normalt i forbindelse med nye aktiviteter i vækst, udviste visse indikatorer, f.eks. salgsmængde, produktion og udnyttelseskapacitet, en positiv tendens i den betragtede periode. Forklaringen er den, at nye EU-producenter kom ind på markedet i den pågældende periode. Men undersøgelsen viste, at situationen på EU-markedet fra 2010, da den kraftige stigning i lavprisimporten fandt sted, ikke gav EU-producenterne mulighed for at nå op på et aktivitets- og prisniveau, der var tilstrækkeligt til at udvide og opretholde de betydelige investeringer, der blev gjort i den betragtede periode.

| (126) | Det kunne konstateres, at lavprisimporten konstant underbød EU-erhvervsgrenens priser. På grund af prisniveauet kunne erhvervsgrenen ikke dække sine omkostninger og tilvejebringe den likviditet og den fortjeneste, der skulle til for at udvikle aktiviteterne. |
| --- | --- |

(126)

Det kunne konstateres, at lavprisimporten konstant underbød EU-erhvervsgrenens priser. På grund af prisniveauet kunne erhvervsgrenen ikke dække sine omkostninger og tilvejebringe den likviditet og den fortjeneste, der skulle til for at udvikle aktiviteterne.

| (127) | Skadesindikatorerne vedrørende EU-erhvervsgrenens finansielle resultater, f.eks. rentabilitet, likviditet og investeringsafkast, forringedes eller forblev langt under det normale niveau. Det påvirkede i alvorlig grad EU-erhvervsgrenens evne til at rejse kapital og foretage yderligere investeringer i sine aktiviteter. |
| --- | --- |

(127)

Skadesindikatorerne vedrørende EU-erhvervsgrenens finansielle resultater, f.eks. rentabilitet, likviditet og investeringsafkast, forringedes eller forblev langt under det normale niveau. Det påvirkede i alvorlig grad EU-erhvervsgrenens evne til at rejse kapital og foretage yderligere investeringer i sine aktiviteter.

| (128) | I lyset af ovenstående blev det konkluderet, at EU-erhvervsgrenen har lidt væsentlig skade i UP, jf. grundforordningens artikel 3, stk. 5. |
| --- | --- |

(128)

I lyset af ovenstående blev det konkluderet, at EU-erhvervsgrenen har lidt væsentlig skade i UP, jf. grundforordningens artikel 3, stk. 5.

5.   ÅRSAGSSAMMENHÆNG

5.1.   Indledning

| (129) | I henhold til grundforordningens artikel 3, stk. 5 og 6, blev det undersøgt, om dumpingimporten af den pågældende vare med oprindelse i det pågældende land havde forvoldt EU-erhvervsgrenen skade; andre kendte faktorer end dumpingimporten, som samtidig kunne forvolde EU-erhvervsgrenen skade, blev også undersøgt for at sikre, at eventuel skade, der kan tilskrives disse faktorer, ikke blev tillagt dumpingimporten. |
| --- | --- |

(129)

I henhold til grundforordningens artikel 3, stk. 5 og 6, blev det undersøgt, om dumpingimporten af den pågældende vare med oprindelse i det pågældende land havde forvoldt EU-erhvervsgrenen skade; andre kendte faktorer end dumpingimporten, som samtidig kunne forvolde EU-erhvervsgrenen skade, blev også undersøgt for at sikre, at eventuel skade, der kan tilskrives disse faktorer, ikke blev tillagt dumpingimporten.

5.2.   Dumpingimportens virkninger

| (130) | Som omhandlet ovenfor voksede EU-forbruget væsentligt med 29,2 % i den betragtede periode. Dumpingimporten fra det pågældende land steg imidlertid betydeligt i mængde, dvs. fra en andel på 1,9 % af EU-markedet ved begyndelsen af den betragtede periode til 15,7 % i UP. Det medførte klart et pres på EU-erhvervsgrenen især fra 2010 til slutningen af UP, da denne import mere end fordobledes. Fra 2010 og især i UP befandt der sig store mængder lavprisimport fra USA på EU-markedet, som underbød EU-erhvervsgrenens priser. Denne situation forhindrede erhvervsgrenen i at udvikle sig i UP som forventet. |
| --- | --- |

(130)

Som omhandlet ovenfor voksede EU-forbruget væsentligt med 29,2 % i den betragtede periode. Dumpingimporten fra det pågældende land steg imidlertid betydeligt i mængde, dvs. fra en andel på 1,9 % af EU-markedet ved begyndelsen af den betragtede periode til 15,7 % i UP. Det medførte klart et pres på EU-erhvervsgrenen især fra 2010 til slutningen af UP, da denne import mere end fordobledes. Fra 2010 og især i UP befandt der sig store mængder lavprisimport fra USA på EU-markedet, som underbød EU-erhvervsgrenens priser. Denne situation forhindrede erhvervsgrenen i at udvikle sig i UP som forventet.

| (131) | Nogle parter har indvendt, at EU-erhvervsgrenens situation forbedredes netop fra 2010 til UP, og at den var sammenfaldende med fordoblingen af importen fra USA. Som anført i betragtning 102 og 107 førte det forhold, at mange EU-producenter begyndte at komme ind på markedet i den betragtede periode, til positive tendenser inden for visse skadesfaktorer, f.eks. produktion og salgsmængde. EU-erhvervsgrenen mistede imidlertid markedsandel i UP sammenlignet med 2010, mens EU-markedet samtidig oplevede den største stigning i dumpingimporten fra USA. Eksistensen af prisunderbud og pristryk førte til forværringen af EU-erhvervsgrenens overordnede finansielle situation, især med hensyn til rentabiliteten. |
| --- | --- |

(131)

Nogle parter har indvendt, at EU-erhvervsgrenens situation forbedredes netop fra 2010 til UP, og at den var sammenfaldende med fordoblingen af importen fra USA. Som anført i betragtning 102 og 107 førte det forhold, at mange EU-producenter begyndte at komme ind på markedet i den betragtede periode, til positive tendenser inden for visse skadesfaktorer, f.eks. produktion og salgsmængde. EU-erhvervsgrenen mistede imidlertid markedsandel i UP sammenlignet med 2010, mens EU-markedet samtidig oplevede den største stigning i dumpingimporten fra USA. Eksistensen af prisunderbud og pristryk førte til forværringen af EU-erhvervsgrenens overordnede finansielle situation, især med hensyn til rentabiliteten.

| (132) | Lavprisimporten har således spillet en betydelig rolle i forbindelse med den væsentlige skade, som EU-erhvervsgrenen har lidt i UP. |
| --- | --- |

(132)

Lavprisimporten har således spillet en betydelig rolle i forbindelse med den væsentlige skade, som EU-erhvervsgrenen har lidt i UP.

5.3.   Andre faktorers indvirkning

| (133) | Andre kendte faktorer end dumpingimporten, som kan have forvoldt EU-erhvervsgrenen skade, blev undersøgt for at sikre, at eventuel skade, der kan tilskrives disse faktorer, ikke blev tillagt dumpingimporten: importen fra andre lande, EU-erhvervsgrenens eksportresultater, virkningen af den økonomiske krise og andre faktorer, som f.eks. udsving i råmaterialepriserne, efterspørgslens udvikling og de påståede interne problemer hos virksomhederne i EU-erhvervsgrenen. |
| --- | --- |

(133)

Andre kendte faktorer end dumpingimporten, som kan have forvoldt EU-erhvervsgrenen skade, blev undersøgt for at sikre, at eventuel skade, der kan tilskrives disse faktorer, ikke blev tillagt dumpingimporten: importen fra andre lande, EU-erhvervsgrenens eksportresultater, virkningen af den økonomiske krise og andre faktorer, som f.eks. udsving i råmaterialepriserne, efterspørgslens udvikling og de påståede interne problemer hos virksomhederne i EU-erhvervsgrenen.

5.3.1.   Import fra andre lande (Brasilien)

| (134) | Ifølge tilgængelige oplysninger var der bortset fra Brasilien ikke andre lande, der eksporterede den pågældende vare til Unionen i betydelige mængder i den betragtede periode. Med hensyn til priser er de brasilianske importpriser forblevet et godt stykke under EU-producenternes priser. Dog har importen fra Brasilien klart vist en faldende tendens i mængde (-81 %) og markedsandel (-25,8 %) i den betragtede periode. Da importmængden blev reduceret til et så lavt niveau i UP, kan den følgelig ikke anses for at have brudt årsagssammenhængen mellem lavprisimport fra USA og skaden for EU-erhvervsgrenen i UP. | 2008 | 2009 | 2010 | UP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Importmængden fra Brasilien (i ton) | 1 022 980 | 884 020 | 396 249 | 195 342 |
| Indeks: 2008 = 100 | 100 | 86 | 39 | 19 |
| Markedsandel for importen fra Brasilien (%) | 30,3 | 22,8 | 9,7 | 4,5 |
| Den gennemsnitlige
  (Cif-enhedspris (EUR/pr. importeret ton) | 560,8 | 496,2 | 580,8 | 622,4 |
| Indeks: 2008 = 100 | 100 | 88 | 104 | 111 |
| Kilde: | Eurostat, the UK Renewable Fuels Agency, toldmyndighedernes importdatabase fra Nederlandene, Sverige, Finland og klageren. |

(134)

Ifølge tilgængelige oplysninger var der bortset fra Brasilien ikke andre lande, der eksporterede den pågældende vare til Unionen i betydelige mængder i den betragtede periode. Med hensyn til priser er de brasilianske importpriser forblevet et godt stykke under EU-producenternes priser. Dog har importen fra Brasilien klart vist en faldende tendens i mængde (-81 %) og markedsandel (-25,8 %) i den betragtede periode. Da importmængden blev reduceret til et så lavt niveau i UP, kan den følgelig ikke anses for at have brudt årsagssammenhængen mellem lavprisimport fra USA og skaden for EU-erhvervsgrenen i UP.

2008

2009

2010

UP

Importmængden fra Brasilien (i ton)

1 022 980

884 020

396 249

195 342

Indeks: 2008 = 100

100

86

39

19

Markedsandel for importen fra Brasilien (%)

30,3

22,8

9,7

4,5

Den gennemsnitlige

(Cif-enhedspris (EUR/pr. importeret ton)

560,8

496,2

580,8

622,4

Indeks: 2008 = 100

100

88

104

111

Kilde:

| (135) | En række parter hævdede, at importen fra Brasilien lå over bagatelgrænsen i hele den betragtede periode, og at den fandt sted til dumpingpriser på EU-markedet. De fremførte desuden, at importen fra USA kun erstattede den markedsandel, som var til overs efter den brasilianske import. Importen fra USA kan derfor ikke påstås at være årsagen til EU-erhvervsgrenens væsentlige skade. |
| --- | --- |

(135)

En række parter hævdede, at importen fra Brasilien lå over bagatelgrænsen i hele den betragtede periode, og at den fandt sted til dumpingpriser på EU-markedet. De fremførte desuden, at importen fra USA kun erstattede den markedsandel, som var til overs efter den brasilianske import. Importen fra USA kan derfor ikke påstås at være årsagen til EU-erhvervsgrenens væsentlige skade.

| (136) | Som forklaret ovenfor faldt den brasilianske import betydeligt i den betragtede periode. Markedsandelen faldt fra 30,3 % til 4,5 % på et tidspunkt, hvor forbruget steg betydeligt. I betragtning af de brasilianske eksportørers prisniveau på EU-markedet kan det ikke udelukkes, at tilstedeværelsen af brasiliansk bioethanol i en vis grad bidrog til EU-erhvervsgrenens skade. Det er imidlertid opfattelsen, at denne import blev reduceret til et sådant niveau i UP, at den ikke kan anses for at være en væsentlig årsag til denne skade. Faktisk steg dumpingimporten fra USA mere end 330 000 ton i perioden mellem 2010 og UP, hvorimod importen fra Brasilien faldt med ca. 200 000 ton. Det er således opfattelsen, at tilstedeværelsen af brasiliansk bioethanol på EU-markedet, især i UP, ikke er af en sådan beskaffenhed, at den bryder årsagssammenhængen mellem dumpingimporten fra USA og den skadevoldende situation for EU-erhvervsgrenen i den periode. |
| --- | --- |

(136)

Som forklaret ovenfor faldt den brasilianske import betydeligt i den betragtede periode. Markedsandelen faldt fra 30,3 % til 4,5 % på et tidspunkt, hvor forbruget steg betydeligt. I betragtning af de brasilianske eksportørers prisniveau på EU-markedet kan det ikke udelukkes, at tilstedeværelsen af brasiliansk bioethanol i en vis grad bidrog til EU-erhvervsgrenens skade. Det er imidlertid opfattelsen, at denne import blev reduceret til et sådant niveau i UP, at den ikke kan anses for at være en væsentlig årsag til denne skade. Faktisk steg dumpingimporten fra USA mere end 330 000 ton i perioden mellem 2010 og UP, hvorimod importen fra Brasilien faldt med ca. 200 000 ton. Det er således opfattelsen, at tilstedeværelsen af brasiliansk bioethanol på EU-markedet, især i UP, ikke er af en sådan beskaffenhed, at den bryder årsagssammenhængen mellem dumpingimporten fra USA og den skadevoldende situation for EU-erhvervsgrenen i den periode.

5.3.2.   EU-erhvervsgrenens eksportresultater

| | 2008 | 2009 | 2010 | UP |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Eksportsalg (i ton) | 26 263 | 41 023 | 53 085 | 59 633 |
| Kilde: | Klagen og spørgeskemabesvarelser fra stikprøveudvalgte EU-producenter. |

2008

2009

2010

UP

Eksportsalg (i ton)

26 263

41 023

53 085

59 633

Kilde:

| (137) | Det fremgik af undersøgelsen, at mindre mængder af bioethanol blev eksporteret af EU-erhvervsgrenen i UP til priser, der stort set lå over EU-markedets priser. Derfor konkluderedes det, at eksportresultatet ikke er en faktor, som har brudt årsagssammenhængen mellem den skade, som EU-erhvervsgrenen har lidt, og dumpingimporten fra det pågældende land. |
| --- | --- |

(137)

Det fremgik af undersøgelsen, at mindre mængder af bioethanol blev eksporteret af EU-erhvervsgrenen i UP til priser, der stort set lå over EU-markedets priser. Derfor konkluderedes det, at eksportresultatet ikke er en faktor, som har brudt årsagssammenhængen mellem den skade, som EU-erhvervsgrenen har lidt, og dumpingimporten fra det pågældende land.

5.3.3.   Virkningen af den økonomiske krise

| (138) | Det blev ikke konstateret, at den økonomiske krise havde haft en negativ virkning på EU-erhvervsgrenen. Forbruget af bioethanol i Unionen oplevede sin største stigning i 2009, det år som generelt opfattes som det værste år i den økonomiske krise. I samme periode steg også EU-producenternes produktion og salg. |
| --- | --- |

(138)

Det blev ikke konstateret, at den økonomiske krise havde haft en negativ virkning på EU-erhvervsgrenen. Forbruget af bioethanol i Unionen oplevede sin største stigning i 2009, det år som generelt opfattes som det værste år i den økonomiske krise. I samme periode steg også EU-producenternes produktion og salg.

| (139) | Ud fra ovenstående er det opfattelsen, at den økonomiske krise ikke har brudt årsagssammenhængen mellem lavprisimporten fra det pågældende land og den væsentlige skade, som EU-erhvervsgrenens har lidt. |
| --- | --- |

(139)

Ud fra ovenstående er det opfattelsen, at den økonomiske krise ikke har brudt årsagssammenhængen mellem lavprisimporten fra det pågældende land og den væsentlige skade, som EU-erhvervsgrenens har lidt.

5.3.4.   Andre faktorer

| (140) | Parterne har også nævnt andre faktorer, som kunne have brudt årsagssammenhængen som f.eks. udsving i råmaterialepriserne, efterspørgslens udvikling, som var lavere end ventet, lovgivningsrammer i Unionen, som angiveligt er til ulempe for EU-producenterne, og visse påståede interne problemer hos EU-producenterne. |
| --- | --- |

(140)

Parterne har også nævnt andre faktorer, som kunne have brudt årsagssammenhængen som f.eks. udsving i råmaterialepriserne, efterspørgslens udvikling, som var lavere end ventet, lovgivningsrammer i Unionen, som angiveligt er til ulempe for EU-producenterne, og visse påståede interne problemer hos EU-producenterne.

| (141) | Med hensyn til udsving i råmaterialepriserne blev det konstateret, at både priserne på majs og hvede var volatile i den betragtede periode. Det fremgik af undersøgelsen, at de fleste producenter imidlertid sikrer sig mod denne risiko gennem en særlig prisfastsættelsesmekanisme med deres leverandører eller via finansmarkederne. Deraf følger, at råmaterialepriserne i anden halvdel af UP var mere eller mindre identiske, selv om disse priser var forskellige især fra 2008 til 2010, da prisen på majs var lavere end prisen på hvede. Det viser, at prisforskelle reduceres til et minimum, og at de ikke er af varig art. |
| --- | --- |

(141)

Med hensyn til udsving i råmaterialepriserne blev det konstateret, at både priserne på majs og hvede var volatile i den betragtede periode. Det fremgik af undersøgelsen, at de fleste producenter imidlertid sikrer sig mod denne risiko gennem en særlig prisfastsættelsesmekanisme med deres leverandører eller via finansmarkederne. Deraf følger, at råmaterialepriserne i anden halvdel af UP var mere eller mindre identiske, selv om disse priser var forskellige især fra 2008 til 2010, da prisen på majs var lavere end prisen på hvede. Det viser, at prisforskelle reduceres til et minimum, og at de ikke er af varig art.

| (142) | Nogle parter har hævdet, at gennemførelsen af direktivet om vedvarende energi i medlemsstaterne har været for langsom, og at forbruget sakkede agterud i forhold til de mål, som nævnte direktiv havde fastsat. Men selv om de oprindelige mål ikke blev nået fuldt ud i den betragtede periode, er det en positiv faktor, at forbruget er vokset betydeligt, nemlig med 29,2 % i den periode, og det kan ikke tilsidesættes i analysen. Under alle omstændigheder kan den påståede langsomme gennemførelse af direktivet om vedvarende energi ikke berettige tilstedeværelsen af de store mængder lavprisdumpingimport på EU-markedet, som underbød EU-erhvervsgrenens priser og forvoldte skade for denne erhvervsgren. Derfor afvises denne påstand. |
| --- | --- |

(142)

Nogle parter har hævdet, at gennemførelsen af direktivet om vedvarende energi i medlemsstaterne har været for langsom, og at forbruget sakkede agterud i forhold til de mål, som nævnte direktiv havde fastsat. Men selv om de oprindelige mål ikke blev nået fuldt ud i den betragtede periode, er det en positiv faktor, at forbruget er vokset betydeligt, nemlig med 29,2 % i den periode, og det kan ikke tilsidesættes i analysen. Under alle omstændigheder kan den påståede langsomme gennemførelse af direktivet om vedvarende energi ikke berettige tilstedeværelsen af de store mængder lavprisdumpingimport på EU-markedet, som underbød EU-erhvervsgrenens priser og forvoldte skade for denne erhvervsgren. Derfor afvises denne påstand.

| (143) | Parterne har også fremført, at EU-erhvervsgrenen alene ikke kunne efterkomme EU's efterspørgsel som følge af en lovgivningsmæssig usikkerhed, og at certificeringssystemet er meget langsomt og dermed undergraver de fordele, der findes for de certificerede EU-producenter. Nogle parter har endelig fremført, at det forhold, at mange EU-producenter havde interne problemer i den betragtede periode, forklarer enhver skade, de led. Disse påstande var imidlertid ikke dokumenteret, og undersøgelsen bekræftede ikke, at disse påstande var rigtige. Det bør dog påpeges, at det fremgik af undersøgelsen, at ethvert påstået lavt niveau med hensyn til EU-produktionen hovedsageligt var berettiget på grund af et lavt niveau for salgspriserne på EU-markedet, der generelt var påvirket af den kraftige stigning i lavprisimporten fra USA, som underbød EU-producenternes priser, især i UP. Tilsyneladende havde EU-producenterne ikke andet valg end at stoppe produktionen, da priserne ikke engang kunne dække omkostningerne til råmaterialer især i UP. Følgelig er de ovennævnte udokumenterede påstande ikke af en sådan beskaffenhed, at de bryder årsagssammenhængen mellem dumpingimporten og den skadevoldende situation for EU-erhvervsgrenen i UP. |
| --- | --- |

(143)

Parterne har også fremført, at EU-erhvervsgrenen alene ikke kunne efterkomme EU's efterspørgsel som følge af en lovgivningsmæssig usikkerhed, og at certificeringssystemet er meget langsomt og dermed undergraver de fordele, der findes for de certificerede EU-producenter. Nogle parter har endelig fremført, at det forhold, at mange EU-producenter havde interne problemer i den betragtede periode, forklarer enhver skade, de led. Disse påstande var imidlertid ikke dokumenteret, og undersøgelsen bekræftede ikke, at disse påstande var rigtige. Det bør dog påpeges, at det fremgik af undersøgelsen, at ethvert påstået lavt niveau med hensyn til EU-produktionen hovedsageligt var berettiget på grund af et lavt niveau for salgspriserne på EU-markedet, der generelt var påvirket af den kraftige stigning i lavprisimporten fra USA, som underbød EU-producenternes priser, især i UP. Tilsyneladende havde EU-producenterne ikke andet valg end at stoppe produktionen, da priserne ikke engang kunne dække omkostningerne til råmaterialer især i UP. Følgelig er de ovennævnte udokumenterede påstande ikke af en sådan beskaffenhed, at de bryder årsagssammenhængen mellem dumpingimporten og den skadevoldende situation for EU-erhvervsgrenen i UP.

| (144) | Det konkluderes således, at alle de ovennævnte faktorer ikke kunne bryde årsagssammenhængen mellem den skade, som EU-erhvervsgrenen led, og dumpingimporten fra USA. |
| --- | --- |

(144)

Det konkluderes således, at alle de ovennævnte faktorer ikke kunne bryde årsagssammenhængen mellem den skade, som EU-erhvervsgrenen led, og dumpingimporten fra USA.

| (145) | Parterne nævner til sidst, at en betragtelig mængde import blev angivet under KN-kode 3824 i UP, hvilket medførte en lav told. Efter udgangen af UP blev denne told sat op. Parterne er af den opfattelse, at skaden forvoldtes af den lave told og ikke af dumpingen. I den forbindelse skal det tilføjes, at tolden kan ændre sig til enhver tid, og denne påstand kan derfor ikke sætte spørgsmål ved, om der opstod skade i undersøgelsesperioden. |
| --- | --- |

(145)

Parterne nævner til sidst, at en betragtelig mængde import blev angivet under KN-kode 3824 i UP, hvilket medførte en lav told. Efter udgangen af UP blev denne told sat op. Parterne er af den opfattelse, at skaden forvoldtes af den lave told og ikke af dumpingen. I den forbindelse skal det tilføjes, at tolden kan ændre sig til enhver tid, og denne påstand kan derfor ikke sætte spørgsmål ved, om der opstod skade i undersøgelsesperioden.

5.4.   Konklusion om årsagssammenhæng

| (146) | Ovenstående analyse har vist, at der i den betragtede periode var en kraftig stigning i mængder og markedsandele for importen fra det pågældende land til lave priser. Dertil kommer, at det blev konstateret, at priserne på denne import underbød EU-erhvervsgrenens priser på EU-markedet. |
| --- | --- |

(146)

Ovenstående analyse har vist, at der i den betragtede periode var en kraftig stigning i mængder og markedsandele for importen fra det pågældende land til lave priser. Dertil kommer, at det blev konstateret, at priserne på denne import underbød EU-erhvervsgrenens priser på EU-markedet.

| (147) | Denne stigning i mængde og markedsandel i forbindelse med lavprisimporten fra det pågældende land faldt sammen med en generel og løbende stigning i forbruget i Unionen og også med negative resultater hos EU-erhvervsgrenen i den betragtede periode. Eksportørerne fra det pågældende land havde held til at øge deres markedsandel ved systematisk at underbyde EU-erhvervsgrenens priser. Samtidig var EU-erhvervsgrenen ikke i stand til at nå bæredygtige og positive rentabilitetsniveauer til trods for deres aktivitetsforøgelse. |
| --- | --- |

(147)

Denne stigning i mængde og markedsandel i forbindelse med lavprisimporten fra det pågældende land faldt sammen med en generel og løbende stigning i forbruget i Unionen og også med negative resultater hos EU-erhvervsgrenen i den betragtede periode. Eksportørerne fra det pågældende land havde held til at øge deres markedsandel ved systematisk at underbyde EU-erhvervsgrenens priser. Samtidig var EU-erhvervsgrenen ikke i stand til at nå bæredygtige og positive rentabilitetsniveauer til trods for deres aktivitetsforøgelse.

| (148) | Undersøgelsen af de andre kendte faktorer, som kunne have forårsaget skade for EU-erhvervsgrenen, afslørede, at disse faktorer ikke synes at være af en sådan beskaffenhed, at de bryder årsagssammenhængen mellem dumpingimporten fra det pågældende land og den skade, som EU-erhvervsgrenen har lidt. |
| --- | --- |

(148)

Undersøgelsen af de andre kendte faktorer, som kunne have forårsaget skade for EU-erhvervsgrenen, afslørede, at disse faktorer ikke synes at være af en sådan beskaffenhed, at de bryder årsagssammenhængen mellem dumpingimporten fra det pågældende land og den skade, som EU-erhvervsgrenen har lidt.

| (149) | På baggrund af ovenstående analyse, hvor der blev behørigt skelnet mellem virkningerne af alle de kendte faktorer, der har betydning for EU-erhvervsgrenens situation, og de skadevoldende virkninger af dumpingimporten, konkluderedes det, at dumpingimporten fra USA har forvoldt EU-erhvervsgrenen væsentlig skade, jf. grundforordningens artikel 3, stk. 5. |
| --- | --- |

(149)

På baggrund af ovenstående analyse, hvor der blev behørigt skelnet mellem virkningerne af alle de kendte faktorer, der har betydning for EU-erhvervsgrenens situation, og de skadevoldende virkninger af dumpingimporten, konkluderedes det, at dumpingimporten fra USA har forvoldt EU-erhvervsgrenen væsentlig skade, jf. grundforordningens artikel 3, stk. 5.

6.   UNIONENS INTERESSER

6.1.   Indledende bemærkning

| (150) | I overensstemmelse med grundforordningens artikel 21 blev det undersøgt, om der til trods for konklusionen om skadevoldende dumping fra det pågældende land var tvingende årsager til at konkludere, at det ikke var i Unionens interesse at indføre foreløbige antidumpingforanstaltninger i dette tilfælde. Unionens interesser blev analyseret på grundlag af en vurdering af alle de forskellige involverede parters interesser, herunder EU-erhvervsgrenens, importørernes og brugernes interesser. |
| --- | --- |

(150)

I overensstemmelse med grundforordningens artikel 21 blev det undersøgt, om der til trods for konklusionen om skadevoldende dumping fra det pågældende land var tvingende årsager til at konkludere, at det ikke var i Unionens interesse at indføre foreløbige antidumpingforanstaltninger i dette tilfælde. Unionens interesser blev analyseret på grundlag af en vurdering af alle de forskellige involverede parters interesser, herunder EU-erhvervsgrenens, importørernes og brugernes interesser.

6.2.   EU-erhvervsgrenens interesser

| (151) | Undersøgelsen viste, at EU-erhvervsgrenen har lidt væsentlig skade som følge af dumpingimporten fra USA. Uden foranstaltninger til afhjælpning af de handelsforvridende virkninger af denne import forekommer en yderligere forringelse af EU-erhvervsgrenens økonomiske situation særdeles sandsynlig. |
| --- | --- |

(151)

Undersøgelsen viste, at EU-erhvervsgrenen har lidt væsentlig skade som følge af dumpingimporten fra USA. Uden foranstaltninger til afhjælpning af de handelsforvridende virkninger af denne import forekommer en yderligere forringelse af EU-erhvervsgrenens økonomiske situation særdeles sandsynlig.

| (152) | Det forventes, at indførelsen af antidumpingtold vil genoprette effektive handelsvilkår på EU-markedet, således at EU-erhvervsgrenens priser kan afspejle produktionsomkostningerne. Det kan forventes, at indførelsen af foranstaltninger også vil betyde, at EU-erhvervsgrenen kan øge salgsmængden og således genvinde den markedsandel, der blev tabt på grund af dumpingimporten. Dette vil igen have positive virkninger for EU-erhvervsgrenens økonomiske situation og rentabilitet. |
| --- | --- |

(152)

Det forventes, at indførelsen af antidumpingtold vil genoprette effektive handelsvilkår på EU-markedet, således at EU-erhvervsgrenens priser kan afspejle produktionsomkostningerne. Det kan forventes, at indførelsen af foranstaltninger også vil betyde, at EU-erhvervsgrenen kan øge salgsmængden og således genvinde den markedsandel, der blev tabt på grund af dumpingimporten. Dette vil igen have positive virkninger for EU-erhvervsgrenens økonomiske situation og rentabilitet.

| (153) | Det blev derfor konkluderet, at indførelsen af antidumpingforanstaltninger over for importen af den pågældende vare med oprindelse i USA ville være i EU-erhvervsgrenens interesse. |
| --- | --- |

(153)

Det blev derfor konkluderet, at indførelsen af antidumpingforanstaltninger over for importen af den pågældende vare med oprindelse i USA ville være i EU-erhvervsgrenens interesse.

6.3.   Importørernes interesser

| (154) | To virksomheder besvarede spørgeskemaet for ikke forretningsmæssigt forbundne importører i Unionen. Der fandt kontrolbesøg sted hos disse samarbejdsvillige importører. For begge virksomheder, hvor der blev aflagt besøg, udgør bioethanolaktiviteten kun en lille del af deres samlede omsætning (under 5 %). Desuden anførte de begge, at de kunne videregive enhver prisstigning til deres kunder, dvs. brugerne. |
| --- | --- |

(154)

To virksomheder besvarede spørgeskemaet for ikke forretningsmæssigt forbundne importører i Unionen. Der fandt kontrolbesøg sted hos disse samarbejdsvillige importører. For begge virksomheder, hvor der blev aflagt besøg, udgør bioethanolaktiviteten kun en lille del af deres samlede omsætning (under 5 %). Desuden anførte de begge, at de kunne videregive enhver prisstigning til deres kunder, dvs. brugerne.

| (155) | Ud fra de tilgængelige oplysninger blev det konkluderet, at indførelsen af foranstaltninger ikke ville få en betydelig negativ virkning på importørerne. |
| --- | --- |

(155)

Ud fra de tilgængelige oplysninger blev det konkluderet, at indførelsen af foranstaltninger ikke ville få en betydelig negativ virkning på importørerne.

6.4.   Brugernes interesser

| (156) | Fire virksomheder besvarede spørgeskemaet for brugerne i Unionen. Der fandt kontrolbesøg sted hos en af disse. |
| --- | --- |

(156)

Fire virksomheder besvarede spørgeskemaet for brugerne i Unionen. Der fandt kontrolbesøg sted hos en af disse.

| (157) | For den virksomhed, hvor der blev aflagt besøg, udgør bioethanolaktiviteten kun en lille del af dens samlede omsætning (under 5 %). Virksomheden har foretaget en konsekvensanalyse med udgangspunkt i en blanding af E5 og beregnet, at en told på 100 EUR pr. m3 ville medføre en prisstigning på 0,005 EUR pr. liter ved pumpen. |
| --- | --- |

(157)

For den virksomhed, hvor der blev aflagt besøg, udgør bioethanolaktiviteten kun en lille del af dens samlede omsætning (under 5 %). Virksomheden har foretaget en konsekvensanalyse med udgangspunkt i en blanding af E5 og beregnet, at en told på 100 EUR pr. m3 ville medføre en prisstigning på 0,005 EUR pr. liter ved pumpen.

| (158) | For så vidt angår de andre tre brugere, er det ud fra oplysningerne i deres spørgeskemabesvarelser klart, at virkningen også vil være begrænset. For en virksomhed er den mængde, der er indkøbt i det pågældende land, ret begrænset, og indførelsen af en antidumpingtold ville kun føre til en minimal virkning på dens rentabilitet. |
| --- | --- |

(158)

For så vidt angår de andre tre brugere, er det ud fra oplysningerne i deres spørgeskemabesvarelser klart, at virkningen også vil være begrænset. For en virksomhed er den mængde, der er indkøbt i det pågældende land, ret begrænset, og indførelsen af en antidumpingtold ville kun føre til en minimal virkning på dens rentabilitet.

| (159) | De andre to samarbejdsvillige brugere er forretningsmæssigt forbundet og har angivet, at enhver indførelse af antidumpingtold kan videregives til deres kunder. De gjorde det også klart, at de har tilstrækkelige valgmuligheder med hensyn til forsyningskilder, og at de ikke er afhængige af amerikansk import. |
| --- | --- |

(159)

De andre to samarbejdsvillige brugere er forretningsmæssigt forbundet og har angivet, at enhver indførelse af antidumpingtold kan videregives til deres kunder. De gjorde det også klart, at de har tilstrækkelige valgmuligheder med hensyn til forsyningskilder, og at de ikke er afhængige af amerikansk import.

| (160) | En række parter har påstået, at der ikke er tilstrækkelig kapacitet i Unionen til at efterkomme den samlede efterspørgsel, og at Unionen har brug for importen for at dække sit bioethanolbehov. De kontrollerede tal for kapaciteten viser, at der stadig var uudnyttet kapacitet i Unionen især i betragtning af de lave salgspriser. Følgelig vil EU-producenterne være i stand til at øge deres produktion for at opfylde den stigende efterspørgsel, især når handelsforvridningerne fjernes fra markedet. Endvidere forventes det, at der vil blive bygget nye anlæg, som vil blive taget i brug i den nærmeste fremtid, hvilket reducerer enhver påstået risiko for forsyningsproblemer i Unionen. |
| --- | --- |

(160)

En række parter har påstået, at der ikke er tilstrækkelig kapacitet i Unionen til at efterkomme den samlede efterspørgsel, og at Unionen har brug for importen for at dække sit bioethanolbehov. De kontrollerede tal for kapaciteten viser, at der stadig var uudnyttet kapacitet i Unionen især i betragtning af de lave salgspriser. Følgelig vil EU-producenterne være i stand til at øge deres produktion for at opfylde den stigende efterspørgsel, især når handelsforvridningerne fjernes fra markedet. Endvidere forventes det, at der vil blive bygget nye anlæg, som vil blive taget i brug i den nærmeste fremtid, hvilket reducerer enhver påstået risiko for forsyningsproblemer i Unionen.

| (161) | I lyset af ovenstående blev det konkluderet, at resultatet af antidumpingforanstaltningerne over for importen af bioethanol med oprindelse i USA ikke ville få en betydelig negativ virkning på brugerne i Unionen. |
| --- | --- |

(161)

I lyset af ovenstående blev det konkluderet, at resultatet af antidumpingforanstaltningerne over for importen af bioethanol med oprindelse i USA ikke ville få en betydelig negativ virkning på brugerne i Unionen.

6.5.   Konklusion vedrørende Unionens interesser

| (162) | I lyset af ovenstående blev det ud fra de tilgængelige oplysninger om Unionens interesser konkluderet, at der overordnet set ikke er tvingende grunde til ikke at indføre antidumpingforanstaltninger over for importen af bioethanol med oprindelse i USA. |
| --- | --- |

(162)

I lyset af ovenstående blev det ud fra de tilgængelige oplysninger om Unionens interesser konkluderet, at der overordnet set ikke er tvingende grunde til ikke at indføre antidumpingforanstaltninger over for importen af bioethanol med oprindelse i USA.

7.   ENDELIGE ANTIDUMPINGFORANSTALTNINGER

7.1.   Skadestærskel

| (163) | På baggrund af konklusionerne om dumping, skade, årsagssammenhæng og Unionens interesser bør der indføres endelige antidumpingforanstaltninger for at hindre, at der forvoldes EU-erhvervsgrenen yderligere skade ved dumpingimport. |
| --- | --- |

(163)

På baggrund af konklusionerne om dumping, skade, årsagssammenhæng og Unionens interesser bør der indføres endelige antidumpingforanstaltninger for at hindre, at der forvoldes EU-erhvervsgrenen yderligere skade ved dumpingimport.

| (164) | For at fastsætte omfanget af disse foranstaltninger blev dumpingmargenerne taget i betragtning, såvel som den told, der kræves for at bringe den skadevoldende situation for EU-erhvervsgrenen til ophør uden dog at overstige den konstaterede dumpingmargen. |
| --- | --- |

(164)

For at fastsætte omfanget af disse foranstaltninger blev dumpingmargenerne taget i betragtning, såvel som den told, der kræves for at bringe den skadevoldende situation for EU-erhvervsgrenen til ophør uden dog at overstige den konstaterede dumpingmargen.

| (165) | Ved beregningen af den told, som er nødvendig for at afhjælpe virkningerne af skadevoldende dumping, blev det fastslået, at enhver foranstaltning bør give EU-erhvervsgrenen mulighed for at dække sine produktionsomkostninger og opnå en fortjeneste før skat på salget af samme vare i Unionen, som det med rimelighed kan forventes for en erhvervsgren af denne type i sektoren under normale konkurrencevilkår, dvs. en situation uden dumpingimport. |
| --- | --- |

(165)

Ved beregningen af den told, som er nødvendig for at afhjælpe virkningerne af skadevoldende dumping, blev det fastslået, at enhver foranstaltning bør give EU-erhvervsgrenen mulighed for at dække sine produktionsomkostninger og opnå en fortjeneste før skat på salget af samme vare i Unionen, som det med rimelighed kan forventes for en erhvervsgren af denne type i sektoren under normale konkurrencevilkår, dvs. en situation uden dumpingimport.

| (166) | I dette tilfælde blev det i lyset af bemærkningerne, navnlig i betragtning 102 og 103, konkluderet, at målfortjenesten for EU-erhvervsgrenen bør baseres på den fortjeneste, der blev opnået, da importen fra USA var ubetydelig, dvs. den gennemsnitlige fortjenstmargen før skat hos en af EU-producenterne i stikprøven i 2008 og 2009, en producent, som ikke var i opstartsfasen på det pågældende tidspunkt. Det blev derfor konstateret, at en margen på 6,8 % af omsætningen er rimelig og kunne anses for et passende minimum, som EU-erhvervsgrenen kunne have forventet at opnå under normale handelsforhold uden den skadevoldende dumping i UP. |
| --- | --- |

(166)

I dette tilfælde blev det i lyset af bemærkningerne, navnlig i betragtning 102 og 103, konkluderet, at målfortjenesten for EU-erhvervsgrenen bør baseres på den fortjeneste, der blev opnået, da importen fra USA var ubetydelig, dvs. den gennemsnitlige fortjenstmargen før skat hos en af EU-producenterne i stikprøven i 2008 og 2009, en producent, som ikke var i opstartsfasen på det pågældende tidspunkt. Det blev derfor konstateret, at en margen på 6,8 % af omsætningen er rimelig og kunne anses for et passende minimum, som EU-erhvervsgrenen kunne have forventet at opnå under normale handelsforhold uden den skadevoldende dumping i UP.

| (167) | På dette grundlag blev der beregnet en ikkeskadevoldende pris for EU-erhvervsgrenen på samme vare. Den ikke-skadevoldende pris blev fastsat ved at justere de salgspriser, der blev krævet af EU-producenterne i stikprøven, med den faktiske fortjeneste eller det faktiske tab i UP og ved at lægge ovennævnte fortjenstmargen til. |
| --- | --- |

(167)

På dette grundlag blev der beregnet en ikkeskadevoldende pris for EU-erhvervsgrenen på samme vare. Den ikke-skadevoldende pris blev fastsat ved at justere de salgspriser, der blev krævet af EU-producenterne i stikprøven, med den faktiske fortjeneste eller det faktiske tab i UP og ved at lægge ovennævnte fortjenstmargen til.

| (168) | Den nødvendige prisforhøjelse blev derefter fastsat på grundlag af en sammenligning mellem de samarbejdsvillige amerikanske eksportører/producenters vejede gennemsnitlige importpris som fastsat ved beregningen af underbud, og den ikke-skadevoldende pris for de varer, som EU-erhvervsgrenen solgte på EU-markedet i UP. Forskelle som følge af denne sammenligning blev dernæst udtrykt som en procentdel af den gennemsnitlige cif-importværdi. |
| --- | --- |

(168)

Den nødvendige prisforhøjelse blev derefter fastsat på grundlag af en sammenligning mellem de samarbejdsvillige amerikanske eksportører/producenters vejede gennemsnitlige importpris som fastsat ved beregningen af underbud, og den ikke-skadevoldende pris for de varer, som EU-erhvervsgrenen solgte på EU-markedet i UP. Forskelle som følge af denne sammenligning blev dernæst udtrykt som en procentdel af den gennemsnitlige cif-importværdi.

7.2.   Toldens form og størrelse

| (169) | Ud fra ovenstående bør der i overensstemmelse med grundforordningens artikel 9, stk. 4, indføres en endelig antidumpingtold på importen af den pågældende vare svarende til enten dumping- eller skadesmargenen, afhængigt af hvad der er lavest, i henhold til reglen om den lavest mulige told. Alle toldsatser bør derfor fastsættes på samme niveau som de konstaterede dumpingmargener. |
| --- | --- |

(169)

Ud fra ovenstående bør der i overensstemmelse med grundforordningens artikel 9, stk. 4, indføres en endelig antidumpingtold på importen af den pågældende vare svarende til enten dumping- eller skadesmargenen, afhængigt af hvad der er lavest, i henhold til reglen om den lavest mulige told. Alle toldsatser bør derfor fastsættes på samme niveau som de konstaterede dumpingmargener.

| (170) | Der foreslås følgende endelige antidumpingtold: | Dumping-margen | Skadesmargen | Endelig told |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Landsdækkende dumpingmargen | 9,5 | 31,1 | 9,5 |

(170)

Der foreslås følgende endelige antidumpingtold:

Dumping-margen

Skadesmargen

Endelig told

Landsdækkende dumpingmargen

9,5

31,1

9,5

| (171) | Da antidumpingtolden også vil finde anvendelse på blandinger, der indeholder mere end 10 vægtprocent (v/v) bioethanol, anses det med henblik på medlemsstaternes toldmyndigheders effektive gennemførelse af foranstaltningen for passende at fastsætte tolden som et fast beløb på grundlag af indholdet af ren bioethanol. |
| --- | --- |

(171)

Da antidumpingtolden også vil finde anvendelse på blandinger, der indeholder mere end 10 vægtprocent (v/v) bioethanol, anses det med henblik på medlemsstaternes toldmyndigheders effektive gennemførelse af foranstaltningen for passende at fastsætte tolden som et fast beløb på grundlag af indholdet af ren bioethanol.

| (172) | Den antidumpingtoldsats, der er anført i denne forordning, blev fastsat på grundlag af resultaterne af den udførte undersøgelse. Den afspejler den situation, der konstateredes i løbet af undersøgelsen. Denne landsdækkende toldsats for alle virksomheder finder anvendelse på import af den pågældende vare med oprindelse i USA. |
| --- | --- |

(172)

Den antidumpingtoldsats, der er anført i denne forordning, blev fastsat på grundlag af resultaterne af den udførte undersøgelse. Den afspejler den situation, der konstateredes i løbet af undersøgelsen. Denne landsdækkende toldsats for alle virksomheder finder anvendelse på import af den pågældende vare med oprindelse i USA.

| (173) | På grund af den formodede dynamiske markedsudvikling i forbindelse med den pågældende vare var det oprindeligt hensigten at begrænse foranstaltningernes varighed til 3 år, men som følge af bemærkninger fra interesserede parter blev dette spørgsmål taget op til fornyet overvejelse. Klagerne hævdede navnlig, at det på indeværende tidspunkt er for tidligt at forvente en større ændring i markedsmønstrene, for overgangen til en ny generation af bioethanol kan meget vel strække sig over lang tid og bør ikke tages i betragtning i forbindelse med dette forslag. På samme måde er det også være for tidligt at forudsige, hvordan resultaterne og virkningerne af visse reguleringsforslag, som nu er til behandling, bliver for alle de erhvervsdrivende på markedet. Efter en nærmere gennemgang af disse argumenter blev det ikke anset for hensigtsmæssigt at afvige fra foranstaltningernes normale gyldighedsperiode, jf. grundforordningens artikel 11, stk. 2. Det hindrer dog ikke eventuelle interesserede parter i at anmode om en fornyet undersøgelsen, hvis omstændighederne berettiger til det, jf. artikel 11, stk. 3. |
| --- | --- |

(173)

På grund af den formodede dynamiske markedsudvikling i forbindelse med den pågældende vare var det oprindeligt hensigten at begrænse foranstaltningernes varighed til 3 år, men som følge af bemærkninger fra interesserede parter blev dette spørgsmål taget op til fornyet overvejelse. Klagerne hævdede navnlig, at det på indeværende tidspunkt er for tidligt at forvente en større ændring i markedsmønstrene, for overgangen til en ny generation af bioethanol kan meget vel strække sig over lang tid og bør ikke tages i betragtning i forbindelse med dette forslag. På samme måde er det også være for tidligt at forudsige, hvordan resultaterne og virkningerne af visse reguleringsforslag, som nu er til behandling, bliver for alle de erhvervsdrivende på markedet. Efter en nærmere gennemgang af disse argumenter blev det ikke anset for hensigtsmæssigt at afvige fra foranstaltningernes normale gyldighedsperiode, jf. grundforordningens artikel 11, stk. 2. Det hindrer dog ikke eventuelle interesserede parter i at anmode om en fornyet undersøgelsen, hvis omstændighederne berettiger til det, jf. artikel 11, stk. 3.

8.   REGISTRERING

| (174) | Klageren har anmodet Kommissionen om at registrere importen af bioethanol med oprindelse i USA. I overensstemmelse med grundforordningens artikel 14, stk. 6, kan Kommissionen efter høring af det rådgivende udvalg pålægge toldmyndighederne at tage de nødvendige skridt til at registrere importen, således at der senere kan anvendes foranstaltninger over for denne import fra datoen for registreringen. Importen kan gøres til genstand for registrering efter anmodning fra EU-erhvervsgrenen, hvis anmodningen herom indeholder tilstrækkelige beviser til at begrunde en sådan foranstaltning. Klageren hævdede, at eftersom der blev indført registrering i forbindelse med den parallelle antisubsidieprocedure vedrørende importen af bioethanol med oprindelse i Amerikas Forenede Stater (14), var disse betingelser automatisk opfyldt. |
| --- | --- |

(174)

Klageren har anmodet Kommissionen om at registrere importen af bioethanol med oprindelse i USA. I overensstemmelse med grundforordningens artikel 14, stk. 6, kan Kommissionen efter høring af det rådgivende udvalg pålægge toldmyndighederne at tage de nødvendige skridt til at registrere importen, således at der senere kan anvendes foranstaltninger over for denne import fra datoen for registreringen. Importen kan gøres til genstand for registrering efter anmodning fra EU-erhvervsgrenen, hvis anmodningen herom indeholder tilstrækkelige beviser til at begrunde en sådan foranstaltning. Klageren hævdede, at eftersom der blev indført registrering i forbindelse med den parallelle antisubsidieprocedure vedrørende importen af bioethanol med oprindelse i Amerikas Forenede Stater (14), var disse betingelser automatisk opfyldt.

| (175) | Det bør dog understreges, at registreringen i den parallelle antisubsidieprocedure finder sted under helt anderledes omstændigheder. På trods af at der blev konstateret udligningssubsidiering og deraf følgende væsentlig skade for EU-erhvervsgrenen i undersøgelsesperioden, jf. betragtning 10 i forordning (EU) nr. 771/2012, besluttede Kommissionen ikke at indføre midlertidig udligningstold, da det blev foreløbigt konkluderet, at den vigtigste subsidieordning, der var i kraft i undersøgelsesperioden, var blevet bragt til ophør i den forstand, at den ikke længere medførte en fordel på det tidspunkt, hvor de midlertidige foranstaltninger ville være blevet indført. Der forelå imidlertid dokumentation for, at USA muligvis vil genindføre den vigtigste subsidieordning, der blev konstateret at være udligningsberettiget, i de kommende måneder med tilbagevirkende kraft. I så fald mente Kommissionen, at den ville have været berettiget til at indføre (og senere opkræve) midlertidig udligningstold under den igangværende undersøgelse. For at bevare Den Europæiske Unions rettigheder under disse særlige omstændigheder besluttede Kommissionen således at pålægge toldmyndighederne at registrere importen. Disse særlige omstændigheder gør sig ikke gældende i forbindelse med denne antidumpingprocedure — |
| --- | --- |

(175)

Det bør dog understreges, at registreringen i den parallelle antisubsidieprocedure finder sted under helt anderledes omstændigheder. På trods af at der blev konstateret udligningssubsidiering og deraf følgende væsentlig skade for EU-erhvervsgrenen i undersøgelsesperioden, jf. betragtning 10 i forordning (EU) nr. 771/2012, besluttede Kommissionen ikke at indføre midlertidig udligningstold, da det blev foreløbigt konkluderet, at den vigtigste subsidieordning, der var i kraft i undersøgelsesperioden, var blevet bragt til ophør i den forstand, at den ikke længere medførte en fordel på det tidspunkt, hvor de midlertidige foranstaltninger ville være blevet indført. Der forelå imidlertid dokumentation for, at USA muligvis vil genindføre den vigtigste subsidieordning, der blev konstateret at være udligningsberettiget, i de kommende måneder med tilbagevirkende kraft. I så fald mente Kommissionen, at den ville have været berettiget til at indføre (og senere opkræve) midlertidig udligningstold under den igangværende undersøgelse. For at bevare Den Europæiske Unions rettigheder under disse særlige omstændigheder besluttede Kommissionen således at pålægge toldmyndighederne at registrere importen. Disse særlige omstændigheder gør sig ikke gældende i forbindelse med denne antidumpingprocedure —

VEDTAGET DENNE FORORDNING:

Artikel 1

1.   Der indføres hermed en endelig antidumpingtold på importen af bioethanol, kaldet »brændstofethanol«, dvs. ethylalkohol produceret af landbrugsprodukter (opført i bilag I til traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde), denatureret eller ikke denatureret, med undtagelse af varer med et vandindhold på over 0,3 % (m/m) målt i henhold til standard EN 15376, men herunder ethylalkohol produceret af landbrugsprodukter (opført i bilag I til traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde) i blandinger med benzin med et ethylalkoholindhold på over 10 % (v/v) til anvendelse som brændstof, i øjeblikket henhørende under KN-kode ex 2207 10 00, ex 2207 20 00, ex 2208 90 99, ex 2710 12 21, ex 2710 12 25, ex 2710 12 31, ex 2710 12 41, ex 2710 12 45, ex 2710 12 49, ex 2710 12 51, ex 2710 12 59, ex 2710 12 70, ex 2710 12 90, ex 3814 00 10, ex 3814 00 90, ex 3820 00 00 og ex 3824 90 97 (Taric-kode 2207100012, 2207200012, 2208909912, 2710122111, 2710122592, 2710123111, 2710124111, 2710124511, 2710124911, 2710125111, 2710125911, 2710127011, 2710129011, 3814001011, 3814009071, 3820000011 og 3824909767) og med oprindelse i Amerikas Forenede Stater.

2.   Den endelige antidumpingtold for den i stk. 1 omhandlede vare fastsættes til 62,3 EUR pr. tons netto. Antidumpingtolden finder anvendelse på andelen i varen i vægtprocent af det samlede indhold af ren ethylalkohol fremstillet af landbrugsprodukter (opført i bilag I til traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde) (bioethanolindholdet).

3.   De varer, der er beskrevet i stk. 1, er fritaget for den endelige antidumpingtold, hvis de anvendes til andre formål end til brændstof. Fritagelse er betinget af de vilkår, som er anført i de relevante EU-bestemmelser med henblik på toldtilsyn med anvendelsen af sådanne varer (se artikel 291 til 300 i Kommissionens forordning (EØF) nr. 2454/93).

4.   I tilfælde, hvor varer er blevet beskadiget før overgangen til fri omsætning, og hvor den pris, der faktisk er betalt eller skal betales, derfor fordeles med henblik på fastsættelse af toldværdien i henhold til artikel 145 i forordning (EØF) nr. 2454/93, reduceres det toldbeløb, der er beregnet på grundlag af de ovenfor anførte beløb, med en procentsats svarende til fordelingen af den pris, der faktisk er betalt eller skal betales.

5.   Gældende bestemmelser vedrørende told finder anvendelse, medmindre andet er fastsat.

Artikel 2

Denne forordning træder i kraft på dagen efter offentliggørelsen i Den Europæiske Unions Tidende.

Denne forordning er bindende i alle enkeltheder og gælder umiddelbart i hver medlemsstat.

Udfærdiget i Bruxelles, den 18. februar 2013.

På Rådets vegne

S. SHERLOCK

Formand

---

(1)  EUT L 343 af 22.12 2009, s. 51.

1

(2)  EUT C 345 af 25.11.2011, s. 7.

2

(3)  EUT C 345 af 25.11.2011, s. 13.

3

(4)  Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2009/28/EF af 23. april 2009 om fremme af anvendelsen af energi fra vedvarende energikilder (EUT L 140 af 5.6.2009, s. 16).

4

(5)  Se www.ethanol.org — RFS (Renewable fuels standard — standard for fornyelige brændstoffer) ifølge Energy Independence and Security Act fra 2007.

5

(6)  Se US Internal Revenue Code (IRC) — sec. 40(b)(4) punkt E.

6

(7)  Se www.ethanol.org — RFS (Renewable fuels standard — standard for fornyelige brændstoffer) ifølge Energy Independence and Security Act fra 2007.

7

(8)  Undersøgelsen viste, at det var tilstrækkeligt at blande ren bioethanol med blot 0,1 % benzin for at opnå afgiftsfritagelse for alkoholblandinger (alcohol mixture credit) som defineret i section 40(b)(3) i US IRC.

8

(9)  F.eks. a) oplysninger offentliggjort af American Coalition for Ethanol (ACE) på internettet, b) Energy Policy Act (EPA) fra 2005, især P.L. 110-58, c) Energy Independence and Security Act fra 2007 (P.L. 110-140, H.R.6) om ændring og udvidelse af Renewable Fuels Standard (RFS), som kræver et forbrug på 9 mia. gallons fornyelige brændstoffer i 2008 og 13,9 mia. gallons i 2011, d) faktablade udstedt af US Department of Energy i henhold til Clean cities actions, osv.

9

(10)  Kommissionens forordning (EØF) nr. 2453/93 af af 2. juli 1993 om visse gennemførelsesbestemmelser til Rådets forordning (EØF) nr. 2913/92 om indførelse af en EF- toldkodeks (EFT L 253 af 11.10.1993, s. 1).

10

(11)  F.eks. Rådets forordning (EF) nr. 2961/95 om persulfater, hvor det stadfæstes, at den kinesiske vare udgjorde samme vare som EU-varen til trods for kvalitetsforskelle med hensyn til renhed og jernindhold (betragtning 10) (EFT L 308 af 21.12.1995, s. 61). Jf. også dom afsagt af Retten i sag T-2/95, Industrie des poudres sphériques, hvor Retten stadfæstede, at institutionerne retsmæssigt kunne konkludere, at kinesisk og russisk calciummetal udgjorde samme vare som EU-calciummetal til trods for forskelle med hensyn til oxygenindholdet, som gjorde EU-varen uegnet til en bestemt særlig anvendelse, svarende til 11 % af EU-forbruget (T-2/95, præmis 202-221). Dette punkt blev ikke anfægtet under appelsagen (C-458/98 P).

11

(12)  EUT C 225 af 18.9.2009, s. 13, EUT C 176 af 2.7.2010, s. 6, EUT C 236 af 12.8.2011, s. 16.

12

(13)  Det antages, at der ikke var tale om lagerændringer i 2008.

13

(14)  Kommissionens forordning (EU) nr. 771/2012 (EUT L 229 af 24.8.2012, s. 20).

14

---

| 22.2.2013 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | L 49/29 |
| --- | --- | --- | --- |

22.2.2013

DA

Den Europæiske Unions Tidende

L 49/29

---

RÅDETS GENNEMFØRELSESFORORDNING (EU) Nr. 158/2013

af 18. februar 2013

om genindførelse af en endelig antidumpingtold på importen af visse typer tilberedte eller konserverede citrusfrugter (mandariner osv.) med oprindelse i Folkerepublikken Kina

RÅDET FOR DEN EUROPÆISKE UNION HAR —

under henvisning til traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde,

under henvisning til Rådets forordning (EF) nr. 1225/2009 af 30. november 2009 om beskyttelse mod dumpingimport fra lande, der ikke er medlemmer af Det Europæiske Fællesskab (1) (»grundforordningen«), særlig artikel 9,

under henvisning til forslag fra Europa-Kommissionen forelagt efter høring af det rådgivende udvalg, og

ud fra følgende betragtninger:

1.   SAGSFORLØB

| (1) | Europa-Kommissionen (»Kommissionen«) offentliggjorde den 20. oktober 2007 en meddelelse i Den Europæiske Unions Tidende om indledning af en antidumpingprocedure vedrørende importen til Fællesskabet af visse typer tilberedte eller konserverede citrusfrugter (mandariner osv.) med oprindelse i Folkerepublikken Kina (»Kina«) (2). Den 4. juli 2008 indførte Kommissionen ved forordning (EF) nr. 642/2008 (3) (»forordningen om midlertidig told«) en midlertidig antidumpingtold på importen af visse typer tilberedte eller konserverede citrusfrugter med oprindelse i Kina. |
| --- | --- |

(1)

Europa-Kommissionen (»Kommissionen«) offentliggjorde den 20. oktober 2007 en meddelelse i Den Europæiske Unions Tidende om indledning af en antidumpingprocedure vedrørende importen til Fællesskabet af visse typer tilberedte eller konserverede citrusfrugter (mandariner osv.) med oprindelse i Folkerepublikken Kina (»Kina«) (2). Den 4. juli 2008 indførte Kommissionen ved forordning (EF) nr. 642/2008 (3) (»forordningen om midlertidig told«) en midlertidig antidumpingtold på importen af visse typer tilberedte eller konserverede citrusfrugter med oprindelse i Kina.

| (2) | Proceduren blev indledt som følge af en klage indgivet den 6. september 2007 af den spanske nationale føderation af sammenslutninger for forarbejdningsindustrien for frugt- og grøntsager (»FENAVAL« tidligere kaldet »FNACV«) (»klageren«) på vegne af producenter, der udgør 100 % af EU-produktionen af visse typer tilberedte eller konserverede citrusfrugter (mandariner osv.). Klagen indeholdt beviser for, at der fandt dumping sted i forbindelse med den pågældende vare, og at der som følge heraf forvoldtes væsentlig skade, hvilket ansås for tilstrækkeligt til at begrunde indledningen af en procedure. |
| --- | --- |

(2)

Proceduren blev indledt som følge af en klage indgivet den 6. september 2007 af den spanske nationale føderation af sammenslutninger for forarbejdningsindustrien for frugt- og grøntsager (»FENAVAL« tidligere kaldet »FNACV«) (»klageren«) på vegne af producenter, der udgør 100 % af EU-produktionen af visse typer tilberedte eller konserverede citrusfrugter (mandariner osv.). Klagen indeholdt beviser for, at der fandt dumping sted i forbindelse med den pågældende vare, og at der som følge heraf forvoldtes væsentlig skade, hvilket ansås for tilstrækkeligt til at begrunde indledningen af en procedure.

| (3) | Som anført i betragtning 12 i forordningen om midlertidig told omfattede undersøgelsen af dumping og skade perioden fra 1. oktober 2006 til 30. september 2007 (»undersøgelsesperioden« eller »UP«). Undersøgelsen af udviklingstendenser af relevans for vurderingen af skade omfattede perioden fra den 1. oktober 2002 til udgangen af undersøgelsesperioden (»den betragtede periode«). |
| --- | --- |

(3)

Som anført i betragtning 12 i forordningen om midlertidig told omfattede undersøgelsen af dumping og skade perioden fra 1. oktober 2006 til 30. september 2007 (»undersøgelsesperioden« eller »UP«). Undersøgelsen af udviklingstendenser af relevans for vurderingen af skade omfattede perioden fra den 1. oktober 2002 til udgangen af undersøgelsesperioden (»den betragtede periode«).

| (4) | Den 9. november 2007 gjorde Kommissionen gennem forordning (EF) nr. 1295/2007 af 5. november 2007 om indførelse af registrering af importen af visse tilberedte eller konserverede citrusfrugter (mandariner osv.) med oprindelse i Folkerepublikken Kina (4) (»registreringsforordningen«) importen af samme vare med oprindelse i Kina til genstand for registrering. |
| --- | --- |

(4)

Den 9. november 2007 gjorde Kommissionen gennem forordning (EF) nr. 1295/2007 af 5. november 2007 om indførelse af registrering af importen af visse tilberedte eller konserverede citrusfrugter (mandariner osv.) med oprindelse i Folkerepublikken Kina (4) (»registreringsforordningen«) importen af samme vare med oprindelse i Kina til genstand for registrering.

| (5) | Der mindes om, at samme vare var omfattet af beskyttelsesforanstaltninger indtil den 8. november 2007. Kommissionen indførte midlertidige beskyttelsesforanstaltninger mod importen af visse tilberedte eller konserverede citrusfrugter (mandariner osv.) ved forordning (EF) nr. 1964/2003 (5). De endelige beskyttelsesforanstaltninger blev vedtaget ved forordning (EF) nr. 658/2004 (6) (»forordningen om beskyttelsesforanstaltninger«). Både de midlertidige og de endelige beskyttelsesforanstaltninger bestod af et toldkontingent, dvs. at tolden først skulle betales, når mængden af toldfri import var opbrugt. |
| --- | --- |

(5)

Der mindes om, at samme vare var omfattet af beskyttelsesforanstaltninger indtil den 8. november 2007. Kommissionen indførte midlertidige beskyttelsesforanstaltninger mod importen af visse tilberedte eller konserverede citrusfrugter (mandariner osv.) ved forordning (EF) nr. 1964/2003 (5). De endelige beskyttelsesforanstaltninger blev vedtaget ved forordning (EF) nr. 658/2004 (6) (»forordningen om beskyttelsesforanstaltninger«). Både de midlertidige og de endelige beskyttelsesforanstaltninger bestod af et toldkontingent, dvs. at tolden først skulle betales, når mængden af toldfri import var opbrugt.

| (6) | Ved forordning (EF) nr. 1355/2008 (7) (»den oprindelige forordning«) indførte Rådet en endelig antidumpingtold på importen af visse typer tilberedte eller konserverede citrusfrugter (mandariner osv.) med oprindelse i Folkerepublikken Kina. |
| --- | --- |

(6)

Ved forordning (EF) nr. 1355/2008 (7) (»den oprindelige forordning«) indførte Rådet en endelig antidumpingtold på importen af visse typer tilberedte eller konserverede citrusfrugter (mandariner osv.) med oprindelse i Folkerepublikken Kina.

| (7) | Den endelige antidumpingtold var på mellem 361,4 og 531,2 EUR pr. ton af varens nettovægt. |
| --- | --- |

(7)

Den endelige antidumpingtold var på mellem 361,4 og 531,2 EUR pr. ton af varens nettovægt.

1.1.   Xinshiji-dommen

| (8) | Retten annullerede ved dommen af 17. februar 2011 i sag T-122/09 — Zhejiang Xinshiji Foods Co. Ltd. og Hubei Xinshiji Foods Co. Ltd. mod Rådet for Den Europæiske Union med støtte af Europa-Kommissionen (8) — (»Xinshiji-dommen«) den oprindelige forordning, for så vidt angår ansøgerne Zhejiang Xinshiji Foods Co., Ltd. og Hubei Xinshiji Foods Co. Ltd. |
| --- | --- |

(8)

Retten annullerede ved dommen af 17. februar 2011 i sag T-122/09 — Zhejiang Xinshiji Foods Co. Ltd. og Hubei Xinshiji Foods Co. Ltd. mod Rådet for Den Europæiske Union med støtte af Europa-Kommissionen (8) — (»Xinshiji-dommen«) den oprindelige forordning, for så vidt angår ansøgerne Zhejiang Xinshiji Foods Co., Ltd. og Hubei Xinshiji Foods Co. Ltd.

| (9) | Rettens dom var baseret på, at Kommissionen overtrådte retten til forsvar ved ikke at give de oplysninger, der i lyset af markedets struktur var nødvendige for at fastsætte, om justeringen af eksportprisen til importørens niveau ab fabrik var passende, således at det var muligt at sammenligne eksportprisen og EU-erhvervsgrenens pris i samme handelsled. Retten var også af den opfattelse, at Kommissionen overtrådte forpligtelsen til at anføre begrundelsen, da begrundelserne for en foranstaltning skal være indeholdt i selve foranstaltningen og ikke må angives i skriftlige eller mundtlige forklaringer, der afgives efterfølgende, når foranstaltningen allerede er genstand for søgsmål ved Den Europæiske Unions Domstol. |
| --- | --- |

(9)

Rettens dom var baseret på, at Kommissionen overtrådte retten til forsvar ved ikke at give de oplysninger, der i lyset af markedets struktur var nødvendige for at fastsætte, om justeringen af eksportprisen til importørens niveau ab fabrik var passende, således at det var muligt at sammenligne eksportprisen og EU-erhvervsgrenens pris i samme handelsled. Retten var også af den opfattelse, at Kommissionen overtrådte forpligtelsen til at anføre begrundelsen, da begrundelserne for en foranstaltning skal være indeholdt i selve foranstaltningen og ikke må angives i skriftlige eller mundtlige forklaringer, der afgives efterfølgende, når foranstaltningen allerede er genstand for søgsmål ved Den Europæiske Unions Domstol.

| (10) | I april 2011 appellerede Kommissionen sagen (C-195/11P) og søgte at få Xinshiji-dommen omstødt. Efter at Den Europæiske Unions Domstol (»Domstolen«) den 22. marts 2012 erklærede den oprindelige forordning for ugyldig (jf. betragtning 16), trak Kommissionen sin appelsag tilbage, da den var overflødig. |
| --- | --- |

(10)

I april 2011 appellerede Kommissionen sagen (C-195/11P) og søgte at få Xinshiji-dommen omstødt. Efter at Den Europæiske Unions Domstol (»Domstolen«) den 22. marts 2012 erklærede den oprindelige forordning for ugyldig (jf. betragtning 16), trak Kommissionen sin appelsag tilbage, da den var overflødig.

| (11) | Den 3. december 2011 offentliggjorde Kommissionen en meddelelse (9) om en delvis genoptagelse af antidumpingundersøgelsen (»meddelelse om den første genoptagelse«) med henblik på at gennemføre Rettens Xinshiji-dom. Genoptagelsen var begrænset til at fastslå, om justeringen af eksportprisen til importørens niveau ab fabrik var passende i lyset af markedets struktur, således at det var muligt at sammenligne eksportprisen og EU-erhvervsgrenens pris i samme handelsled. |
| --- | --- |

(11)

Den 3. december 2011 offentliggjorde Kommissionen en meddelelse (9) om en delvis genoptagelse af antidumpingundersøgelsen (»meddelelse om den første genoptagelse«) med henblik på at gennemføre Rettens Xinshiji-dom. Genoptagelsen var begrænset til at fastslå, om justeringen af eksportprisen til importørens niveau ab fabrik var passende i lyset af markedets struktur, således at det var muligt at sammenligne eksportprisen og EU-erhvervsgrenens pris i samme handelsled.

| (12) | På samme måde modtog alle interesserede parter et oplysningsdokument, hvis bilag indeholdt forklaringer på justeringen af omkostningerne efter importen, som var blevet taget i betragtning ved beregningen af prisen på varer med oprindelse i Kina. |
| --- | --- |

(12)

På samme måde modtog alle interesserede parter et oplysningsdokument, hvis bilag indeholdt forklaringer på justeringen af omkostningerne efter importen, som var blevet taget i betragtning ved beregningen af prisen på varer med oprindelse i Kina.

| (13) | Interesserede parter fik lejlighed til at tilkendegive deres synspunkter skriftligt og til at blive hørt inden for fristen i indledningsmeddelelsen. |
| --- | --- |

(13)

Interesserede parter fik lejlighed til at tilkendegive deres synspunkter skriftligt og til at blive hørt inden for fristen i indledningsmeddelelsen.

| (14) | Alle parter, som anmodede herom inden for ovennævnte frist, og som påviste, at der var særlige grunde til, at de burde høres, fik lejlighed til at blive hørt. |
| --- | --- |

(14)

Alle parter, som anmodede herom inden for ovennævnte frist, og som påviste, at der var særlige grunde til, at de burde høres, fik lejlighed til at blive hørt.

| (15) | De to ansøgende eksportører, otte importører, to sammenslutninger af importører og en sammenslutning af producenter gav sig tilkende som interesserede parter. |
| --- | --- |

(15)

De to ansøgende eksportører, otte importører, to sammenslutninger af importører og en sammenslutning af producenter gav sig tilkende som interesserede parter.

1.2.   Referencelandsdom

| (16) | Den 22. marts 2012 erklærede Domstolen i sag C-338/10, Grünwald Logistik Service GmbH (GLS) mod Hauptzollamt Hamburg-Stadt (»referencelandsdom«), den oprindelige forordning for ugyldig (10). |
| --- | --- |

(16)

Den 22. marts 2012 erklærede Domstolen i sag C-338/10, Grünwald Logistik Service GmbH (GLS) mod Hauptzollamt Hamburg-Stadt (»referencelandsdom«), den oprindelige forordning for ugyldig (10).

| (17) | Domstolen var af den opfattelse, at eftersom Kommissionen og Rådet havde fastlagt den normale værdi for den pågældende vare på grundlag af de priser, der faktisk er betalt eller skal betales i Den Europæiske Union for samme vare uden at have udvist den nødvendige omhu for at fastsætte denne værdi på grundlag af priser, der betales for samme vare i et tredjeland med markedsøkonomi, havde de overtrådt kravene i grundforordningens artikel 2, stk. 7, litra a). |
| --- | --- |

(17)

Domstolen var af den opfattelse, at eftersom Kommissionen og Rådet havde fastlagt den normale værdi for den pågældende vare på grundlag af de priser, der faktisk er betalt eller skal betales i Den Europæiske Union for samme vare uden at have udvist den nødvendige omhu for at fastsætte denne værdi på grundlag af priser, der betales for samme vare i et tredjeland med markedsøkonomi, havde de overtrådt kravene i grundforordningens artikel 2, stk. 7, litra a).

| (18) | Den 19. juni 2012 blev der offentliggjort en meddelelse (11) i Den Europæiske Unions Tidende (»meddelelse om den anden genoptagelse«). I meddelelsen blev parterne informeret om, at ud fra ovennævnte dom fra Domstolen skulle importen til Den Europæiske Union af visse tilberedte eller konserverede citrusfrugter (mandariner osv.) med oprindelse i Kina ikke længere være omfattet af de antidumpingforanstaltninger, som var blevet indført ved den oprindelige forordning, og at den endelige antidumpingtold, der var blevet betalt i henhold til forordningen om den pågældende vare, skulle godtgøres eller fritages. |
| --- | --- |

(18)

Den 19. juni 2012 blev der offentliggjort en meddelelse (11) i Den Europæiske Unions Tidende (»meddelelse om den anden genoptagelse«). I meddelelsen blev parterne informeret om, at ud fra ovennævnte dom fra Domstolen skulle importen til Den Europæiske Union af visse tilberedte eller konserverede citrusfrugter (mandariner osv.) med oprindelse i Kina ikke længere være omfattet af de antidumpingforanstaltninger, som var blevet indført ved den oprindelige forordning, og at den endelige antidumpingtold, der var blevet betalt i henhold til forordningen om den pågældende vare, skulle godtgøres eller fritages.

| (19) | Ved meddelelsen blev den relevante antidumpingundersøgelse også delvis genoptaget for så vidt angår importen af visse typer tilberedte eller konserverede citrusfrugter (mandariner osv.) med oprindelse i Kina for at gennemføre ovennævnte dom afsagt af Domstolen. |
| --- | --- |

(19)

Ved meddelelsen blev den relevante antidumpingundersøgelse også delvis genoptaget for så vidt angår importen af visse typer tilberedte eller konserverede citrusfrugter (mandariner osv.) med oprindelse i Kina for at gennemføre ovennævnte dom afsagt af Domstolen.

| (20) | I meddelelsen anføres det, at genoptagelsen var begrænset til udvælgelsen af et eventuelt referenceland og til fastsættelsen af den normale værdi, der skal anvendes ved beregningen af en eventuel dumpingmargin, jf. grundforordningens artikel 2, stk. 7, litra a). |
| --- | --- |

(20)

I meddelelsen anføres det, at genoptagelsen var begrænset til udvælgelsen af et eventuelt referenceland og til fastsættelsen af den normale værdi, der skal anvendes ved beregningen af en eventuel dumpingmargin, jf. grundforordningens artikel 2, stk. 7, litra a).

| (21) | Alle interesserede parter opfordredes desuden ved samme meddelelse til at tilkendegive deres synspunkter, indsende oplysninger og forelægge dokumentation for, om der findes tredjelande med markedsøkonomi, som kan vælges med henblik på at fastsætte den normale værdi, jf. grundforordningens artikel 2, stk. 7, litra a), herunder også Israel, Swaziland, Thailand og Tyrkiet. |
| --- | --- |

(21)

Alle interesserede parter opfordredes desuden ved samme meddelelse til at tilkendegive deres synspunkter, indsende oplysninger og forelægge dokumentation for, om der findes tredjelande med markedsøkonomi, som kan vælges med henblik på at fastsætte den normale værdi, jf. grundforordningens artikel 2, stk. 7, litra a), herunder også Israel, Swaziland, Thailand og Tyrkiet.

| (22) | Kommissionen underrettede direkte EU-erhvervsgrenen og dennes sammenslutning, de eksporterende producenter, leverandører og importører og deres sammenslutninger, som man vidste var berørt, og myndighederne i de berørte tredjelande. Interesserede parter fik lejlighed til at tilkendegive deres synspunkter skriftligt og til at blive hørt inden for fristen i indledningsmeddelelsen. |
| --- | --- |

(22)

Kommissionen underrettede direkte EU-erhvervsgrenen og dennes sammenslutning, de eksporterende producenter, leverandører og importører og deres sammenslutninger, som man vidste var berørt, og myndighederne i de berørte tredjelande. Interesserede parter fik lejlighed til at tilkendegive deres synspunkter skriftligt og til at blive hørt inden for fristen i indledningsmeddelelsen.

| (23) | Alle parter, som anmodede herom inden for ovennævnte frist, og som påviste, at der var særlige grunde til, at de burde høres, fik lejlighed til at blive hørt. |
| --- | --- |

(23)

Alle parter, som anmodede herom inden for ovennævnte frist, og som påviste, at der var særlige grunde til, at de burde høres, fik lejlighed til at blive hørt.

| (24) | Otte importører og en sammenslutning af importører gav sig tilkende som interesserede parter. |
| --- | --- |

(24)

Otte importører og en sammenslutning af importører gav sig tilkende som interesserede parter.

2.   PROCEDURE EFTER FREMLÆGGELSE AF MIDLERTIDIGE FORANSTALTNINGER

| (25) | Efter indførelsen af en midlertidig antidumpingtold på importen af den pågældende vare med oprindelse i Kina indsendte en række interesserede parter skriftlige bemærkninger. Parter, der anmodede herom, fik også lejlighed til at blive hørt. |
| --- | --- |

(25)

Efter indførelsen af en midlertidig antidumpingtold på importen af den pågældende vare med oprindelse i Kina indsendte en række interesserede parter skriftlige bemærkninger. Parter, der anmodede herom, fik også lejlighed til at blive hørt.

| (26) | Kommissionen fortsatte med at indhente og efterprøve alle de oplysninger, som den anså for nødvendige for at træffe endelig afgørelse i sagen. Kommissionen fuldendte navnlig sin undersøgelse vedrørende Unionens interesser. Der blev i den forbindelse aflagt kontrolbesøg hos følgende ikke forretningsmæssigt forbundne importører i Unionen:






  — | Wünsche Handelsgesellschaft International (GmbH & Co KG), Hamborg, Tyskland |
| --- | --- | --- |

(26)

Kommissionen fortsatte med at indhente og efterprøve alle de oplysninger, som den anså for nødvendige for at træffe endelig afgørelse i sagen. Kommissionen fuldendte navnlig sin undersøgelse vedrørende Unionens interesser. Der blev i den forbindelse aflagt kontrolbesøg hos følgende ikke forretningsmæssigt forbundne importører i Unionen:

—

Wünsche Handelsgesellschaft International (GmbH & Co KG), Hamborg, Tyskland

| — | Hüpeden & Co (GmbH & Co) KG, Hamborg, Tyskland |
| --- | --- |

—

Hüpeden & Co (GmbH & Co) KG, Hamborg, Tyskland

| — | I. Schroeder KG. (GmbH & Co), Hamborg, Tyskland |
| --- | --- |

—

I. Schroeder KG. (GmbH & Co), Hamborg, Tyskland

| — | Zumdieck GmbH, Paderborn, Tyskland |
| --- | --- |

—

Zumdieck GmbH, Paderborn, Tyskland

| — | Gaston spol. s r.o., Zlin, Tjekkiet. |
| --- | --- |

—

Gaston spol. s r.o., Zlin, Tjekkiet.

| (27) | Alle parter blev underrettet om de væsentligste kendsgerninger og betragtninger, på grundlag af hvilke det påtænktes at anbefale indførelse af en endelig antidumpingtold på importen af den pågældende vare med oprindelse i Kina og endelig opkrævning af de beløb, for hvilke der er stillet sikkerhed i form af midlertidig told. De fik også en frist, inden for hvilken de kunne fremsætte bemærkninger til fremlæggelsen af disse oplysninger. |
| --- | --- |

(27)

Alle parter blev underrettet om de væsentligste kendsgerninger og betragtninger, på grundlag af hvilke det påtænktes at anbefale indførelse af en endelig antidumpingtold på importen af den pågældende vare med oprindelse i Kina og endelig opkrævning af de beløb, for hvilke der er stillet sikkerhed i form af midlertidig told. De fik også en frist, inden for hvilken de kunne fremsætte bemærkninger til fremlæggelsen af disse oplysninger.

| (28) | Nogle importører foreslog et fælles møde mellem alle interesserede parter i henhold til grundforordningens artikel 6, stk. 6; dette blev dog afslået af en af importørerne. |
| --- | --- |

(28)

Nogle importører foreslog et fælles møde mellem alle interesserede parter i henhold til grundforordningens artikel 6, stk. 6; dette blev dog afslået af en af importørerne.

| (29) | De interesserede parters mundtlige og skriftlige bemærkninger blev overvejet og, hvor det var relevant, taget i betragtning. |
| --- | --- |

(29)

De interesserede parters mundtlige og skriftlige bemærkninger blev overvejet og, hvor det var relevant, taget i betragtning.

3.   DEN PÅGÆLDENDE VARE OG SAMME VARE

| (30) | Efter indførelsen af de midlertidige foranstaltninger fremførte to ikke forretningsmæssigt forbundne EU-importører, at visse typer mandariner burde udelukkes fra definitionen af den pågældende vare enten på grund af deres sødmeniveau eller deres emballering i forbindelse med eksport. Det skal bemærkes, at disse påstande ikke var ledsaget af verificerbare oplysninger og data, der kunne dokumentere, at disse typer mandariner har egenskaber, der adskiller dem fra den pågældende vare. Det bemærkes også, at forskelle i emballering ikke kan betragtes som et kritisk element, når den pågældende vare defineres, især da emballeringsformatet allerede er taget i betragtning ved definitionen af den pågældende vare, jf. betragtning 16 i forordningen om midlertidig told. Disse påstande afvises derfor. |
| --- | --- |

(30)

Efter indførelsen af de midlertidige foranstaltninger fremførte to ikke forretningsmæssigt forbundne EU-importører, at visse typer mandariner burde udelukkes fra definitionen af den pågældende vare enten på grund af deres sødmeniveau eller deres emballering i forbindelse med eksport. Det skal bemærkes, at disse påstande ikke var ledsaget af verificerbare oplysninger og data, der kunne dokumentere, at disse typer mandariner har egenskaber, der adskiller dem fra den pågældende vare. Det bemærkes også, at forskelle i emballering ikke kan betragtes som et kritisk element, når den pågældende vare defineres, især da emballeringsformatet allerede er taget i betragtning ved definitionen af den pågældende vare, jf. betragtning 16 i forordningen om midlertidig told. Disse påstande afvises derfor.

| (31) | Foranstaltningerne blev indført på den vare, der er defineret i den oprindelige forordning, som følger: tilberedte eller konserverede mandariner (herunder tangeriner og satsumas), klementiner, wilkings og andre lignende krydsninger af citrusfrugter, ikke tilsat alkohol, også tilsat sukker eller andre sødemidler, og som defineret i KN-position 2008, i øjeblikket henhørende under KN-kode 2008 30 55, 2008 30 75 og ex 2008 30 90 (Taric-kode 2008309061, 2008309063, 2008309065, 2008309067 og 2008309069), med oprindelse i Kina. |
| --- | --- |

(31)

Foranstaltningerne blev indført på den vare, der er defineret i den oprindelige forordning, som følger: tilberedte eller konserverede mandariner (herunder tangeriner og satsumas), klementiner, wilkings og andre lignende krydsninger af citrusfrugter, ikke tilsat alkohol, også tilsat sukker eller andre sødemidler, og som defineret i KN-position 2008, i øjeblikket henhørende under KN-kode 2008 30 55, 2008 30 75 og ex 2008 30 90 (Taric-kode 2008309061, 2008309063, 2008309065, 2008309067 og 2008309069), med oprindelse i Kina.

| (32) | I den forbindelse fortolkede Domstolen i sin referencelandsdom de statistikker, som Kommissionen meddelte Domstolen den 27. juli 2011, som data, der kun vedrører den pågældende vare. Kommissionen har imidlertid undersøgt den fulde rækkevidde af hver KN-kode indholdt i disse statistikker og det bør bemærkes, at de har et bredere anvendelsesområde end den vare, der er underlagt foranstaltninger, da de omfatter de fulde KN-koder 2008 30 55, 2008 30 75 og 2008 30 90. De statistiske oplysninger, der kun omfattende den pågældende vare eller samme vare (KN-kode 2008 30 55 og 2008 30 75), er for ovennævnte lande i undersøgelsesperioden følgende:






  Land | Importmængde
  (ton) |
| --- | --- | --- |
| Kina | 49 791,30 |
| Thailand | 666,10 |
| Tyrkiet | 151,20 |
| Israel | 4,80 |
| Swaziland | 0 |

(32)

I den forbindelse fortolkede Domstolen i sin referencelandsdom de statistikker, som Kommissionen meddelte Domstolen den 27. juli 2011, som data, der kun vedrører den pågældende vare. Kommissionen har imidlertid undersøgt den fulde rækkevidde af hver KN-kode indholdt i disse statistikker og det bør bemærkes, at de har et bredere anvendelsesområde end den vare, der er underlagt foranstaltninger, da de omfatter de fulde KN-koder 2008 30 55, 2008 30 75 og 2008 30 90. De statistiske oplysninger, der kun omfattende den pågældende vare eller samme vare (KN-kode 2008 30 55 og 2008 30 75), er for ovennævnte lande i undersøgelsesperioden følgende:

Land

Importmængde

(ton)

Kina

49 791,30

Thailand

666,10

Tyrkiet

151,20

Israel

4,80

Swaziland

0

| (33) | For KN-kode 2008 30 90 omfattede statistikkerne andre varer end den pågældende vare. Følgelig kan der ikke drages nogen konklusion med hensyn til importen af samme vare for denne KN-kode. Derfor kan det ikke afledes af statistikkerne, at samme vare blev importeret i betydelige mængder i undersøgelsesperioden fra Israel eller Swaziland |
| --- | --- |

(33)

For KN-kode 2008 30 90 omfattede statistikkerne andre varer end den pågældende vare. Følgelig kan der ikke drages nogen konklusion med hensyn til importen af samme vare for denne KN-kode. Derfor kan det ikke afledes af statistikkerne, at samme vare blev importeret i betydelige mængder i undersøgelsesperioden fra Israel eller Swaziland

4.   STIKPRØVEUDTAGNING

4.1.   Stikprøveudtagning af eksporterende producenter i Kina

| (34) | To ikke forretningsmæssigt forbundne EU-importører bestred, at de kinesiske eksporterende producenter, der indgik i stikprøven, repræsenterede 60 % af den samlede eksport til Unionen. De var dog ikke i stand til at forelægge verificerbare oplysninger, der kunne drage rigtigheden i tvivl af de oplysninger, som de samarbejdsvillige kinesiske eksporterende producenter havde afgivet, og som stort set blev bekræftet i løbet af undersøgelsens videre forløb. Påstanden afvises derfor. |
| --- | --- |

(34)

To ikke forretningsmæssigt forbundne EU-importører bestred, at de kinesiske eksporterende producenter, der indgik i stikprøven, repræsenterede 60 % af den samlede eksport til Unionen. De var dog ikke i stand til at forelægge verificerbare oplysninger, der kunne drage rigtigheden i tvivl af de oplysninger, som de samarbejdsvillige kinesiske eksporterende producenter havde afgivet, og som stort set blev bekræftet i løbet af undersøgelsens videre forløb. Påstanden afvises derfor.

| (35) | Tre samarbejdsvillige kinesiske eksporterende producenter fremførte, at deres forretningsmæssigt forbundne virksomheder var eksporterende producenter af den pågældende vare og derfor burde opføres i bilaget med samarbejdsvillige eksporterende producenter. Disse påstande blev fundet berettigede, og det blev besluttet, at det pågældende bilag revideres i overensstemmelse hermed. En ikke forretningsmæssigt forbunden EU-importør fremførte, at eksport til Unionen gennem forhandlere automatisk burde være begunstiget af de samme foranstaltninger som dem, der finder anvendelse på kinesiske eksporterende producenter. I denne forbindelse skal det bemærkes, at antidumpingforanstaltningerne i nærværende tilfælde indføres for varer, der er fremstillet af eksporterende producenter i det land, der er omfattet af undersøgelsen, og som eksporteres til Unionen (uanset hvilken virksomhed der forhandler dem), og ikke for erhvervsvirksomheder, der kun er involveret i handelsaktiviteter. Påstanden blev derfor afvist. |
| --- | --- |

(35)

Tre samarbejdsvillige kinesiske eksporterende producenter fremførte, at deres forretningsmæssigt forbundne virksomheder var eksporterende producenter af den pågældende vare og derfor burde opføres i bilaget med samarbejdsvillige eksporterende producenter. Disse påstande blev fundet berettigede, og det blev besluttet, at det pågældende bilag revideres i overensstemmelse hermed. En ikke forretningsmæssigt forbunden EU-importør fremførte, at eksport til Unionen gennem forhandlere automatisk burde være begunstiget af de samme foranstaltninger som dem, der finder anvendelse på kinesiske eksporterende producenter. I denne forbindelse skal det bemærkes, at antidumpingforanstaltningerne i nærværende tilfælde indføres for varer, der er fremstillet af eksporterende producenter i det land, der er omfattet af undersøgelsen, og som eksporteres til Unionen (uanset hvilken virksomhed der forhandler dem), og ikke for erhvervsvirksomheder, der kun er involveret i handelsaktiviteter. Påstanden blev derfor afvist.

5.   DUMPING

5.1.   Markedsøkonomisk behandling

| (36) | Efter at der var indført midlertidige foranstaltninger, indkom der ingen kommentarer fra den samarbejdsvillige kinesiske eksporterende producent med hensyn til konklusionerne vedrørende markedsøkonomisk behandling. Da der ikke er fremsat relevante bemærkninger hertil, bekræftes betragtning 29-33 i forordningen om midlertidig told. |
| --- | --- |

(36)

Efter at der var indført midlertidige foranstaltninger, indkom der ingen kommentarer fra den samarbejdsvillige kinesiske eksporterende producent med hensyn til konklusionerne vedrørende markedsøkonomisk behandling. Da der ikke er fremsat relevante bemærkninger hertil, bekræftes betragtning 29-33 i forordningen om midlertidig told.

5.2.   Individuel behandling

| (37) | Da der ikke er fremsat relevante bemærkninger hertil, bekræftes betragtning 34-37 om individuel behandling i forordningen om midlertidig told. |
| --- | --- |

(37)

Da der ikke er fremsat relevante bemærkninger hertil, bekræftes betragtning 34-37 om individuel behandling i forordningen om midlertidig told.

5.3.   Normal værdi

5.3.1.   Bemærkninger fra interesserede parter efter den anden meddelelse om genoptagelse

| (38) | Visse importører indvendte, at den kinesiske import er nødvendig for at dække Unionens efterspørgsel, selv om en importør fremførte, at produktionen i Spanien og Tyrkiet tilsammen ville være tilstrækkelig til at dække behovet på EU-markedet. En importør bemærkede, at indførelsen af antidumpingtolden ville have medført betydelige stigninger i prisen på den pågældende vare. Stigningen i priserne blev også nævnt af andre importører. Der blev udpeget forskellige faktorer som årsag til en sådan stigning, f.eks. færre kinesiske mandariner i Unionen som følge af den interne efterspørgsel og efterspørgslen fra andre markeder, misvækst og arbejdskraftmangel i Kina. En anden faktor, der blev nævnt, var den begrænsede konkurrence i Unionen (det skønnes, at der i øjeblikket kun er tre EU-producenter, hvorimod der var otte i 2000). En importør klagede over, at antidumpingforanstaltningerne vil favorisere de store handelsvirksomheder i stedet for de traditionelle, som i årtier har handlet med den pågældende vare med Kina. Denne importør forsvarer eksistensen af en licensordning baseret på oplysninger fra før 2001. |
| --- | --- |

(38)

Visse importører indvendte, at den kinesiske import er nødvendig for at dække Unionens efterspørgsel, selv om en importør fremførte, at produktionen i Spanien og Tyrkiet tilsammen ville være tilstrækkelig til at dække behovet på EU-markedet. En importør bemærkede, at indførelsen af antidumpingtolden ville have medført betydelige stigninger i prisen på den pågældende vare. Stigningen i priserne blev også nævnt af andre importører. Der blev udpeget forskellige faktorer som årsag til en sådan stigning, f.eks. færre kinesiske mandariner i Unionen som følge af den interne efterspørgsel og efterspørgslen fra andre markeder, misvækst og arbejdskraftmangel i Kina. En anden faktor, der blev nævnt, var den begrænsede konkurrence i Unionen (det skønnes, at der i øjeblikket kun er tre EU-producenter, hvorimod der var otte i 2000). En importør klagede over, at antidumpingforanstaltningerne vil favorisere de store handelsvirksomheder i stedet for de traditionelle, som i årtier har handlet med den pågældende vare med Kina. Denne importør forsvarer eksistensen af en licensordning baseret på oplysninger fra før 2001.

| (39) | En gruppe importører hævdede, at EU-institutionerne burde iværksætte en hel ny undersøgelse i stedet for en delvis genoptagelse af den antidumpingundersøgelse, som havde ført til indførelsen af de foranstaltninger, der var gældende indtil referencelandsdommen. Deres påstand var baseret på det forhold, at disse importører ikke mente, at der var tilstrækkelige beviser for dumping eller skade i den nuværende markedssituation. |
| --- | --- |

(39)

En gruppe importører hævdede, at EU-institutionerne burde iværksætte en hel ny undersøgelse i stedet for en delvis genoptagelse af den antidumpingundersøgelse, som havde ført til indførelsen af de foranstaltninger, der var gældende indtil referencelandsdommen. Deres påstand var baseret på det forhold, at disse importører ikke mente, at der var tilstrækkelige beviser for dumping eller skade i den nuværende markedssituation.

| (40) | Andre importører fremførte, at de ikke var enige i den eventuelle anvendelse af oplysninger fra undersøgelsesperioden, hvis der skulle udregnes en ny dumpingmargen. Ifølge disse importører burde de seneste oplysninger anvendes, og især perioderne 2010-2011 og 2011-2012 blev foreslået. |
| --- | --- |

(40)

Andre importører fremførte, at de ikke var enige i den eventuelle anvendelse af oplysninger fra undersøgelsesperioden, hvis der skulle udregnes en ny dumpingmargen. Ifølge disse importører burde de seneste oplysninger anvendes, og især perioderne 2010-2011 og 2011-2012 blev foreslået.

| (41) | En gruppe importører mente, at den delvise genoptagelse af undersøgelsen er en overtrædelse af artikel 266 i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde. Ifølge disse importører bør man kun henvise til den retspraksis (12), der er omtalt i den anden meddelelse om genoptagelse, hvis foranstaltningerne annulleres eller erklæres for ugyldige som følge af en fejlagtig skadesfastsættelse. Ifølge deres egen ordlyd »begik EF-institutionerne ikke nogen fejl på det tidspunkt, hvor skaden blev fastsat, men så tidligt som ved vurderingen af, om de pågældende varer overhovedet blev dumpet«. Da den oprindelige forordning i denne sag blev erklæret for ugyldig som følge af fastsættelsen af den normale værdi, hævdede importørerne, at denne retspraksis ikke finder anvendelse her. |
| --- | --- |

(41)

En gruppe importører mente, at den delvise genoptagelse af undersøgelsen er en overtrædelse af artikel 266 i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde. Ifølge disse importører bør man kun henvise til den retspraksis (12), der er omtalt i den anden meddelelse om genoptagelse, hvis foranstaltningerne annulleres eller erklæres for ugyldige som følge af en fejlagtig skadesfastsættelse. Ifølge deres egen ordlyd »begik EF-institutionerne ikke nogen fejl på det tidspunkt, hvor skaden blev fastsat, men så tidligt som ved vurderingen af, om de pågældende varer overhovedet blev dumpet«. Da den oprindelige forordning i denne sag blev erklæret for ugyldig som følge af fastsættelsen af den normale værdi, hævdede importørerne, at denne retspraksis ikke finder anvendelse her.

| (42) | Endelig havde en række importører anbefalet, at Tyrkiet skulle anvendes som referenceland. Ved en høring foreslog en importør, at man skulle kontakte myndighederne i Japan og Korea, da der også i disse lande ville være virksomheder, som havde fremstillet den samme vare i undersøgelsesperioden. |
| --- | --- |

(42)

Endelig havde en række importører anbefalet, at Tyrkiet skulle anvendes som referenceland. Ved en høring foreslog en importør, at man skulle kontakte myndighederne i Japan og Korea, da der også i disse lande ville være virksomheder, som havde fremstillet den samme vare i undersøgelsesperioden.

5.3.2.   Analyser af bemærkninger efter den anden meddelelse om genoptagelse

| (43) | Med hensyn til de mange påstande, der er anført i betragtning 38, bør det fremhæves, at Kommissionen besluttede at genoptage den oprindelige undersøgelse i et begrænset omfang, som var begrænset til den mulige udpegelse af et referenceland. Den fastsatte ikke en ny undersøgelsesperiode i modsætning til den tilgang, der var blevet fulgt i den sag, der førte til dommen i Industrie des poudres sphériques mod Rådet (sag C-458/98 P, Sml. 2000 I, s. 8147). Det var baseret på den overvejelse, at i betragtning af at der var etableret antidumpingtold, ville enhver oplysning, der var blevet indsamlet under en ny undersøgelsesperiode, være blevet forvredet gennem eksistensen af denne antidumpingtold, især med hensyn til fastsættelsen af skade. Kommissionen er af den opfattelse, at de punkter, som parterne har taget op om den påståede mangel på dumping på nuværende tidspunkt, bedre kan drøftes som led i en interimsundersøgelse jf. grundforordningens artikel 11, stk. 3. I den oprindelige undersøgelse udførtes analysen af en eventuel skade i undersøgelsesperioden efterfølgende, hvorimod analysen af skaden i en interimsundersøgelse sker ud fra et fremadskuende perspektiv, da den skade, der blev konstateret i undersøgelsesperioden for den fornyede undersøgelse, sandsynligvis vil blive påvirket af det forhold, at der er indført en antidumpingtold. |
| --- | --- |

(43)

Med hensyn til de mange påstande, der er anført i betragtning 38, bør det fremhæves, at Kommissionen besluttede at genoptage den oprindelige undersøgelse i et begrænset omfang, som var begrænset til den mulige udpegelse af et referenceland. Den fastsatte ikke en ny undersøgelsesperiode i modsætning til den tilgang, der var blevet fulgt i den sag, der førte til dommen i Industrie des poudres sphériques mod Rådet (sag C-458/98 P, Sml. 2000 I, s. 8147). Det var baseret på den overvejelse, at i betragtning af at der var etableret antidumpingtold, ville enhver oplysning, der var blevet indsamlet under en ny undersøgelsesperiode, være blevet forvredet gennem eksistensen af denne antidumpingtold, især med hensyn til fastsættelsen af skade. Kommissionen er af den opfattelse, at de punkter, som parterne har taget op om den påståede mangel på dumping på nuværende tidspunkt, bedre kan drøftes som led i en interimsundersøgelse jf. grundforordningens artikel 11, stk. 3. I den oprindelige undersøgelse udførtes analysen af en eventuel skade i undersøgelsesperioden efterfølgende, hvorimod analysen af skaden i en interimsundersøgelse sker ud fra et fremadskuende perspektiv, da den skade, der blev konstateret i undersøgelsesperioden for den fornyede undersøgelse, sandsynligvis vil blive påvirket af det forhold, at der er indført en antidumpingtold.

| (44) | De interesserede parter mindes om, at hvis en importør eller en anden part ønsker, at foranstaltningerne skal undersøges fuldt ud, har denne muligheden for at anmode om, at der iværksættes en interimsundersøgelse som anført i grundforordningens artikel 11, stk. 3. De pågældende parter har til enhver tid den mulighed, da perioden på et år efter indførelsen af de endelige foranstaltninger, jf. artikel 11, stk. 3, er udløbet. Enhver part, der har indsendt en anmodning om fornyet undersøgelse i henhold til artikel 11, stk. 3, inden referencelandsdommen, vil blive kontaktet af Kommissionens tjenestegrene for at afgøre, om parten ønsker at videreføre sin anmodning. |
| --- | --- |

(44)

De interesserede parter mindes om, at hvis en importør eller en anden part ønsker, at foranstaltningerne skal undersøges fuldt ud, har denne muligheden for at anmode om, at der iværksættes en interimsundersøgelse som anført i grundforordningens artikel 11, stk. 3. De pågældende parter har til enhver tid den mulighed, da perioden på et år efter indførelsen af de endelige foranstaltninger, jf. artikel 11, stk. 3, er udløbet. Enhver part, der har indsendt en anmodning om fornyet undersøgelse i henhold til artikel 11, stk. 3, inden referencelandsdommen, vil blive kontaktet af Kommissionens tjenestegrene for at afgøre, om parten ønsker at videreføre sin anmodning.

| (45) | Med hensyn til det påståede illegale i den delvise genoptagelse bør det bemærkes, at den omtalte retspraksis ikke indebærer, at en delvis genoptagelse kun kan finde sted, hvis det vedrører fastsættelse af en skade, som EU-erhvervsgrenen har lidt. I sag T-2/95 og sag C-458/98 P blev det præciseret, at »for så vidt angår en retsakt, hvorved en administrativ procedure, der omfatter flere faser, afsluttes, indebærer dens annullering ikke nødvendigvis en annullering af hele den procedure, der gik forud for vedtagelsen af den anfægtede retsakt, uafhængigt af annulleringsdommens begrundelse, materielt eller proceduremæssigt« (13). Det er derfor irrelevant, om annulleringen eller erklæringen i forbindelse med en forordnings ugyldighed vedrører fastsættelsen af skade eller fastsættelsen af den normale værdi. |
| --- | --- |

(45)

Med hensyn til det påståede illegale i den delvise genoptagelse bør det bemærkes, at den omtalte retspraksis ikke indebærer, at en delvis genoptagelse kun kan finde sted, hvis det vedrører fastsættelse af en skade, som EU-erhvervsgrenen har lidt. I sag T-2/95 og sag C-458/98 P blev det præciseret, at »for så vidt angår en retsakt, hvorved en administrativ procedure, der omfatter flere faser, afsluttes, indebærer dens annullering ikke nødvendigvis en annullering af hele den procedure, der gik forud for vedtagelsen af den anfægtede retsakt, uafhængigt af annulleringsdommens begrundelse, materielt eller proceduremæssigt« (13). Det er derfor irrelevant, om annulleringen eller erklæringen i forbindelse med en forordnings ugyldighed vedrører fastsættelsen af skade eller fastsættelsen af den normale værdi.

| (46) | Med hensyn til anvendelsen af data fra undersøgelsesperioden skal det bemærkes, at den anden meddelelse om genoptagelse vedrørte en delvis genoptagelse af den oprindelige undersøgelse og ikke en ny undersøgelse. Derfor er det kun data fra undersøgelsesperioden, der kan være relevant og bør undersøges, især fordi de eksportpriser, der anvendtes ved sammenligningen også vil vedrøre denne periode. Kravet om anvendelse af nyere data må derfor afvises. |
| --- | --- |

(46)

Med hensyn til anvendelsen af data fra undersøgelsesperioden skal det bemærkes, at den anden meddelelse om genoptagelse vedrørte en delvis genoptagelse af den oprindelige undersøgelse og ikke en ny undersøgelse. Derfor er det kun data fra undersøgelsesperioden, der kan være relevant og bør undersøges, især fordi de eksportpriser, der anvendtes ved sammenligningen også vil vedrøre denne periode. Kravet om anvendelse af nyere data må derfor afvises.

5.3.3.   Undersøgelse efter den anden meddelelse om genoptagelse

| (47) | Retten henviste udtrykkeligt i sin dom, der er omtalt i betragtning 16, til fire lande, hvorfra der ifølge Eurostat-oplysninger skal have været en betydelig import til Unionen under KN-kode 2008 30 55, 2008 30 75 og ex 2008 30 90. Disse lande er Israel, Swaziland, Thailand og Tyrkiet. I betragtning heraf kontaktede Kommissionen myndighederne i disse lande gennem deres repræsentationer ved Den Europæiske Union. De blev alle kontaktet inden den delvise genoptagelse af undersøgelsen og igen på selve tidspunktet for genoptagelsen. De pågældende repræsentationer, såvel som EU-delegationerne i disse fire lande, blev anmodet om at udpege eventuelle nationale producenter af samme vare og om nødvendigt om at bistå med at få dem til at samarbejde. |
| --- | --- |

(47)

Retten henviste udtrykkeligt i sin dom, der er omtalt i betragtning 16, til fire lande, hvorfra der ifølge Eurostat-oplysninger skal have været en betydelig import til Unionen under KN-kode 2008 30 55, 2008 30 75 og ex 2008 30 90. Disse lande er Israel, Swaziland, Thailand og Tyrkiet. I betragtning heraf kontaktede Kommissionen myndighederne i disse lande gennem deres repræsentationer ved Den Europæiske Union. De blev alle kontaktet inden den delvise genoptagelse af undersøgelsen og igen på selve tidspunktet for genoptagelsen. De pågældende repræsentationer, såvel som EU-delegationerne i disse fire lande, blev anmodet om at udpege eventuelle nationale producenter af samme vare og om nødvendigt om at bistå med at få dem til at samarbejde.

| (48) | Der kom intet svar fra EU-repræsentationerne fra Swaziland og Thailand, selv om de blev kontaktet to gange. Repræsentationerne fra Israel og Tyrkiet svarede. Den tyrkiske repræsentation fremlagde adresser på seks påståede producenter, hvorimod den israelske repræsentation underrettede Kommissionens tjenestegrene om, at der ikke fandtes nogen produktion af samme vare i Israel i undersøgelsesperioden (og at der på indeværende tidspunkt heller ikke findes en sådan produktion). |
| --- | --- |

(48)

Der kom intet svar fra EU-repræsentationerne fra Swaziland og Thailand, selv om de blev kontaktet to gange. Repræsentationerne fra Israel og Tyrkiet svarede. Den tyrkiske repræsentation fremlagde adresser på seks påståede producenter, hvorimod den israelske repræsentation underrettede Kommissionens tjenestegrene om, at der ikke fandtes nogen produktion af samme vare i Israel i undersøgelsesperioden (og at der på indeværende tidspunkt heller ikke findes en sådan produktion).

| (49) | Alle seks tyrkiske producenter blev kontaktet, fem af dem to gange. Tre svarede overhovedet ikke, og de andre tre underrettede de undersøgende parter om, at de ikke havde produceret samme vare i undersøgelsesperioden. Derfor kunne de ikke give Kommissionen de nødvendige oplysninger, selv om disse virksomheder tilbød at samarbejde. Denne konklusion blev understøttet af et indlæg fra en tysk importør med produktionsinteresser i Tyrkiet, som anførte, at der ikke var nogen produktion i Tyrkiet af samme vare i undersøgelsesperioden. |
| --- | --- |

(49)

Alle seks tyrkiske producenter blev kontaktet, fem af dem to gange. Tre svarede overhovedet ikke, og de andre tre underrettede de undersøgende parter om, at de ikke havde produceret samme vare i undersøgelsesperioden. Derfor kunne de ikke give Kommissionen de nødvendige oplysninger, selv om disse virksomheder tilbød at samarbejde. Denne konklusion blev understøttet af et indlæg fra en tysk importør med produktionsinteresser i Tyrkiet, som anførte, at der ikke var nogen produktion i Tyrkiet af samme vare i undersøgelsesperioden.

| (50) | På trods af en manglende besvarelse fra repræsentationen i Thailand blev to thailandske virksomheder, hvis opdaterede adresser stammede fra EU-delegationen i Bangkok, kontaktet hver to gange. Disse to producenter var allerede blevet kontaktet i den oprindelige undersøgelse, men på det tidspunkt havde det ikke resulteret i deres samarbejde. Ligeledes havde en af producenterne overhovedet ikke svaret på de to anmodninger, hvorimod den anden svarede, at den ikke havde til hensigt at samarbejde i undersøgelsen. |
| --- | --- |

(50)

På trods af en manglende besvarelse fra repræsentationen i Thailand blev to thailandske virksomheder, hvis opdaterede adresser stammede fra EU-delegationen i Bangkok, kontaktet hver to gange. Disse to producenter var allerede blevet kontaktet i den oprindelige undersøgelse, men på det tidspunkt havde det ikke resulteret i deres samarbejde. Ligeledes havde en af producenterne overhovedet ikke svaret på de to anmodninger, hvorimod den anden svarede, at den ikke havde til hensigt at samarbejde i undersøgelsen.

| (51) | På trods af Kommissionens bestræbelser via Swazilands repræsentation ved Den Europæiske Union og EU-delegationen i Swaziland har det ikke været muligt at udpege en eller flere producenter i Swaziland. |
| --- | --- |

(51)

På trods af Kommissionens bestræbelser via Swazilands repræsentation ved Den Europæiske Union og EU-delegationen i Swaziland har det ikke været muligt at udpege en eller flere producenter i Swaziland.

| (52) | På baggrund af forslaget i betragtning 42 blev der også anmodet om samarbejde fra de japanske myndigheder og myndighederne i Republikken Korea, og sideløbende hermed blev EU-delegationerne i disse lande anmodet om at udpege eventuelle lokale producenter af samme vare. De koreanske myndigheder svarede ikke, men det lykkedes Kommissionen gennem EU-delegationen i Republikken Korea at få navn og adresse på en eventuel producent af samme vare i Republikken Korea. Producenten blev kontaktet en gang, men svarede ikke på anmodningen om samarbejde. |
| --- | --- |

(52)

På baggrund af forslaget i betragtning 42 blev der også anmodet om samarbejde fra de japanske myndigheder og myndighederne i Republikken Korea, og sideløbende hermed blev EU-delegationerne i disse lande anmodet om at udpege eventuelle lokale producenter af samme vare. De koreanske myndigheder svarede ikke, men det lykkedes Kommissionen gennem EU-delegationen i Republikken Korea at få navn og adresse på en eventuel producent af samme vare i Republikken Korea. Producenten blev kontaktet en gang, men svarede ikke på anmodningen om samarbejde.

| (53) | De japanske myndigheder kontaktede eventuelle japanske producenter, men ifølge de japanske myndigheder ønskede disse virksomheder ikke at samarbejde i proceduren, og de ønskede heller ikke, at oplysninger om deres identitet skulle fremsendes til Kommissionen. |
| --- | --- |

(53)

De japanske myndigheder kontaktede eventuelle japanske producenter, men ifølge de japanske myndigheder ønskede disse virksomheder ikke at samarbejde i proceduren, og de ønskede heller ikke, at oplysninger om deres identitet skulle fremsendes til Kommissionen.

5.3.4.   Konklusion om undersøgelsen efter den anden meddelelse om genoptagelse.

| (54) | Det blev konkluderet, at en normal værdi på baggrund af prisen eller den beregnede værdi i et tredjeland med markedsøkonomi, jf. grundforordningens artikel 2, stk. 7, litra a), ikke kunne fastsættes under hensyntagen til parternes bemærkninger, analysen heraf og det manglende samarbejde fra eventuelle producenter i et tredjeland til trods for den betydelige indsats, som Kommissionens tjenestegrene havde udvist. |
| --- | --- |

(54)

Det blev konkluderet, at en normal værdi på baggrund af prisen eller den beregnede værdi i et tredjeland med markedsøkonomi, jf. grundforordningens artikel 2, stk. 7, litra a), ikke kunne fastsættes under hensyntagen til parternes bemærkninger, analysen heraf og det manglende samarbejde fra eventuelle producenter i et tredjeland til trods for den betydelige indsats, som Kommissionens tjenestegrene havde udvist.

5.3.5.   Bemærkninger fra de interesserede parter efter indførelsen af de midlertidige foranstaltninger

| (55) | Den normale værdi blev som bekendt fastsat på grundlag af de oplysninger, EU-erhvervsgrenen havde indgivet. Disse oplysninger blev efterprøvet ved kontrolbesøg hos de samarbejdsvillige EU-producenter. |
| --- | --- |

(55)

Den normale værdi blev som bekendt fastsat på grundlag af de oplysninger, EU-erhvervsgrenen havde indgivet. Disse oplysninger blev efterprøvet ved kontrolbesøg hos de samarbejdsvillige EU-producenter.

| (56) | Efter at der var indført midlertidige foranstaltninger, betvivlede alle tre kinesiske samarbejdsvillige eksporterende producenter, der indgik i stikprøven, og to ikke forretningsmæssigt forbundne EU-importører anvendelsen af EU-erhvervsgrenens priser til beregning af den normale værdi. Det fremførtes, at den normale værdi burde have været beregnet på basis af produktionsomkostningerne i Kina under hensyntagen til relevante justeringer begrundet i forskelligheder mellem EU-markedet og det kinesiske marked. |
| --- | --- |

(56)

Efter at der var indført midlertidige foranstaltninger, betvivlede alle tre kinesiske samarbejdsvillige eksporterende producenter, der indgik i stikprøven, og to ikke forretningsmæssigt forbundne EU-importører anvendelsen af EU-erhvervsgrenens priser til beregning af den normale værdi. Det fremførtes, at den normale værdi burde have været beregnet på basis af produktionsomkostningerne i Kina under hensyntagen til relevante justeringer begrundet i forskelligheder mellem EU-markedet og det kinesiske marked.

5.3.6.   Analyse af bemærkningerne efter indførelsen af de midlertidige foranstaltninger

| (57) | Det skal i denne forbindelse bemærkes, at anvendelsen af oplysninger fra et ikke-markedsøkonomisk land — herunder især fra virksomheder, som ikke er indrømmet markedsøkonomisk behandling — ville være i strid med bestemmelserne i grundforordningens artikel 2, stk. 7, litra a). Påstanden afvises derfor. Det fremførtes også, at oplysninger om priser fra alle andre importlande eller andre relevante offentliggjorte oplysninger kunne have været anvendt som en rimelig løsning i betragtning af det manglende samarbejde med et referenceland. Imidlertid ville sådanne generelle oplysninger i modsætning til de oplysninger, Kommissionen anvendte, ikke kunne verificeres og krydskontrolleres med hensyn til deres nøjagtighed, jf. bestemmelserne i grundforordningens artikel 6, stk. 8. Påstanden afvises derfor. Der blev ikke fremsat andre påstande, der kunne rejse tvivl om, at den af Kommissionen anvendte metode er i overensstemmelse med bestemmelserne i grundforordningens artikel 2, stk. 7, litra a), og nærmere bestemt, at den i den foreliggende sag er det eneste resterende rimelige grundlag for beregningen af den normale værdi. |
| --- | --- |

(57)

Det skal i denne forbindelse bemærkes, at anvendelsen af oplysninger fra et ikke-markedsøkonomisk land — herunder især fra virksomheder, som ikke er indrømmet markedsøkonomisk behandling — ville være i strid med bestemmelserne i grundforordningens artikel 2, stk. 7, litra a). Påstanden afvises derfor. Det fremførtes også, at oplysninger om priser fra alle andre importlande eller andre relevante offentliggjorte oplysninger kunne have været anvendt som en rimelig løsning i betragtning af det manglende samarbejde med et referenceland. Imidlertid ville sådanne generelle oplysninger i modsætning til de oplysninger, Kommissionen anvendte, ikke kunne verificeres og krydskontrolleres med hensyn til deres nøjagtighed, jf. bestemmelserne i grundforordningens artikel 6, stk. 8. Påstanden afvises derfor. Der blev ikke fremsat andre påstande, der kunne rejse tvivl om, at den af Kommissionen anvendte metode er i overensstemmelse med bestemmelserne i grundforordningens artikel 2, stk. 7, litra a), og nærmere bestemt, at den i den foreliggende sag er det eneste resterende rimelige grundlag for beregningen af den normale værdi.

5.3.7.   Konklusion om normal værdi

| (58) | Til trods for den betydelige indsats fra Kommissionens tjenestegrene for at udpege en samarbejdsvillig producent i et referenceland, og da der ikke er fremsat andre bemærkninger, har det ikke været muligt at opnå oplysninger fra en producent i et referenceland for undersøgelsesperioden, og hermed bekræftes betragtning 38-45 i forordningen om midlertidig told. |
| --- | --- |

(58)

Til trods for den betydelige indsats fra Kommissionens tjenestegrene for at udpege en samarbejdsvillig producent i et referenceland, og da der ikke er fremsat andre bemærkninger, har det ikke været muligt at opnå oplysninger fra en producent i et referenceland for undersøgelsesperioden, og hermed bekræftes betragtning 38-45 i forordningen om midlertidig told.

5.4.   Eksportpris

| (59) | Efter at der var indført midlertidige foranstaltninger, hævdede en kinesisk samarbejdsvillig eksporterende producent, at virksomhedens eksportpriser burde justeres for at tage højde for visse omkostningselementer (herunder især skibstransport). I den forbindelse skal det bemærkes, at dette spørgsmål blev taget op under kontrolbesøget, både med hensyn til denne virksomhed og de andre virksomheder, der indgik i stikprøven. Ved denne lejlighed afgav hver virksomhed oplysninger om de pågældende omkostninger. Det beløb, virksomheden påberåber sig nu, er betydeligt højere end det oprindeligt oplyste. Det skal bemærkes, at dette nye krav ganske enkelt er baseret på en erklæring fra en speditør og ikke hidrører fra oplysninger vedrørende en faktisk gennemført transaktion. Ingen af de andre eksporterende producenter, der indgik i stikprøven, betvivlede de anvendte tal i forbindelse med skibstransport. Desuden kan denne påstand på grund af den sene fremlæggelse ikke verificeres. Den krævede justering vedrører navnlig ikke oplysninger, der allerede findes i sagens akter. På baggrund af denne påstand har Kommissionen dog kontrolleret oplysningerne vedrørende de pågældende udgifter i lyset af deres betydning for de af virksomheden oplyste transaktioner vedrørende eksport til Unionen. På denne baggrund kom Kommissionen til den konklusion, at det var mere hensigtsmæssigt at anvende gennemsnittet af de ved kontrolbesøget verificerede fragtomkostninger ved skibstransport for alle de kinesiske virksomheder, der indgik i stikprøven. Virksomhedens eksportpris blev justeret i overensstemmelse hermed. |
| --- | --- |

(59)

Efter at der var indført midlertidige foranstaltninger, hævdede en kinesisk samarbejdsvillig eksporterende producent, at virksomhedens eksportpriser burde justeres for at tage højde for visse omkostningselementer (herunder især skibstransport). I den forbindelse skal det bemærkes, at dette spørgsmål blev taget op under kontrolbesøget, både med hensyn til denne virksomhed og de andre virksomheder, der indgik i stikprøven. Ved denne lejlighed afgav hver virksomhed oplysninger om de pågældende omkostninger. Det beløb, virksomheden påberåber sig nu, er betydeligt højere end det oprindeligt oplyste. Det skal bemærkes, at dette nye krav ganske enkelt er baseret på en erklæring fra en speditør og ikke hidrører fra oplysninger vedrørende en faktisk gennemført transaktion. Ingen af de andre eksporterende producenter, der indgik i stikprøven, betvivlede de anvendte tal i forbindelse med skibstransport. Desuden kan denne påstand på grund af den sene fremlæggelse ikke verificeres. Den krævede justering vedrører navnlig ikke oplysninger, der allerede findes i sagens akter. På baggrund af denne påstand har Kommissionen dog kontrolleret oplysningerne vedrørende de pågældende udgifter i lyset af deres betydning for de af virksomheden oplyste transaktioner vedrørende eksport til Unionen. På denne baggrund kom Kommissionen til den konklusion, at det var mere hensigtsmæssigt at anvende gennemsnittet af de ved kontrolbesøget verificerede fragtomkostninger ved skibstransport for alle de kinesiske virksomheder, der indgik i stikprøven. Virksomhedens eksportpris blev justeret i overensstemmelse hermed.

| (60) | En anden kinesisk samarbejdsvillig eksporterende producent, der indgik i stikprøven, påpegede to regnefejl i beregningen af virksomhedens eksportpris i relation til de eksportoplysninger, virksomheden havde afgivet. Påstanden blev anset for berettiget, og producentens relevante eksportpris blev justeret i overensstemmelse hermed. |
| --- | --- |

(60)

En anden kinesisk samarbejdsvillig eksporterende producent, der indgik i stikprøven, påpegede to regnefejl i beregningen af virksomhedens eksportpris i relation til de eksportoplysninger, virksomheden havde afgivet. Påstanden blev anset for berettiget, og producentens relevante eksportpris blev justeret i overensstemmelse hermed.

| (61) | Da der ikke er fremsat andre bemærkninger hertil, bekræftes betragtning 46 i forordningen om midlertidig told. |
| --- | --- |

(61)

Da der ikke er fremsat andre bemærkninger hertil, bekræftes betragtning 46 i forordningen om midlertidig told.

5.5.   Sammenligning

| (62) | Da der ikke er fremsat bemærkninger hertil, bekræftes betragtning 47 og 48 i forordningen om midlertidig told. |
| --- | --- |

(62)

Da der ikke er fremsat bemærkninger hertil, bekræftes betragtning 47 og 48 i forordningen om midlertidig told.

5.6.   Dumpingmargener

| (63) | I lyset af ovenstående fastsættes de endelige dumpingmargener, udtrykt i procent af cif-prisen, Unionens grænse, ufortoldet, til følgende:






  — | Yichang Rosen Foods Co., Ltd., Yichang, Zhejiang: 139,4 % |
| --- | --- | --- |

(63)

I lyset af ovenstående fastsættes de endelige dumpingmargener, udtrykt i procent af cif-prisen, Unionens grænse, ufortoldet, til følgende:

—

Yichang Rosen Foods Co., Ltd., Yichang, Zhejiang: 139,4 %

| — | Huangyan No.1 Canned Food Factory, Huangyan, Zhejiang: 86,5 % |
| --- | --- |

—

Huangyan No.1 Canned Food Factory, Huangyan, Zhejiang: 86,5 %

| — | Zhejiang Xinshiji Foods Co., Ltd., Sanmen, Zhejiang og virksomhedens forretningsmæssigt forbundne producent Hubei Xinshiji Foods Co., Ltd., Dangyang City, Hubei Province: 136,3 % |
| --- | --- |

—

Zhejiang Xinshiji Foods Co., Ltd., Sanmen, Zhejiang og virksomhedens forretningsmæssigt forbundne producent Hubei Xinshiji Foods Co., Ltd., Dangyang City, Hubei Province: 136,3 %

| — | samarbejdende eksporterende producenter, der ikke indgik i stikprøven: 131 % |
| --- | --- |

—

samarbejdende eksporterende producenter, der ikke indgik i stikprøven: 131 %

alle andre virksomheder: 139,4 %.

6.   GENNEMFØRELSE AF XINSHIJI-DOMMEN

6.1.   De interesserede parters bemærkninger

6.1.1.   For tidlig genoptagelse

| (64) | De berørte eksportører og en gruppe importører gjorde indsigelse mod den delvise genoptagelse inden domsafsigelsen i sag C-338/10. De indvendte, at en genoptagelse af undersøgelsen, samtidig med at der blev draget tvivl om den oprindelige forordnings gyldighed, hvilket efter parternes opfattelse sandsynligvis ville medføre, at den ville blive erklæret ugyldig, var en overtrædelse af proportionalitetsprincippet og af princippet om forsvarlig forvaltning, jf. artikel 41 i Den Europæiske Unions charter om grundlæggende rettigheder, da der på unødvendig vis blev placeret en urimelig byrde på de pågældende parter med hensyn til at afsætte betydelige finansielle og personlige ressourcer til den genoptagne procedure. |
| --- | --- |

(64)

De berørte eksportører og en gruppe importører gjorde indsigelse mod den delvise genoptagelse inden domsafsigelsen i sag C-338/10. De indvendte, at en genoptagelse af undersøgelsen, samtidig med at der blev draget tvivl om den oprindelige forordnings gyldighed, hvilket efter parternes opfattelse sandsynligvis ville medføre, at den ville blive erklæret ugyldig, var en overtrædelse af proportionalitetsprincippet og af princippet om forsvarlig forvaltning, jf. artikel 41 i Den Europæiske Unions charter om grundlæggende rettigheder, da der på unødvendig vis blev placeret en urimelig byrde på de pågældende parter med hensyn til at afsætte betydelige finansielle og personlige ressourcer til den genoptagne procedure.

| (65) | De samme parter fremførte også, at genoptagelsen af undersøgelsen inden domsafsigelsen i appelsagen C-195/11P var for tidlig og i modstrid med artikel 266 og 264 i TEUF og artikel 60, stk. 2, i Domstolens statut, og de hævdede, at Kommissionen tog forskud på en succes i sin egen appelsag. En sådan indledning af proceduren var i modstrid til forholdet mellem på den ene side Kommissionen og Rådet og på den anden side Domstolen, og det tilsidesatte retten til at anvende et effektivt retsmiddel. De berørte importører anmodede om, at Kommissionen først afventede Domstolens endelige afgørelse, inden den genoptager antidumpingproceduren for at gennemføre den pågældende dom. |
| --- | --- |

(65)

De samme parter fremførte også, at genoptagelsen af undersøgelsen inden domsafsigelsen i appelsagen C-195/11P var for tidlig og i modstrid med artikel 266 og 264 i TEUF og artikel 60, stk. 2, i Domstolens statut, og de hævdede, at Kommissionen tog forskud på en succes i sin egen appelsag. En sådan indledning af proceduren var i modstrid til forholdet mellem på den ene side Kommissionen og Rådet og på den anden side Domstolen, og det tilsidesatte retten til at anvende et effektivt retsmiddel. De berørte importører anmodede om, at Kommissionen først afventede Domstolens endelige afgørelse, inden den genoptager antidumpingproceduren for at gennemføre den pågældende dom.

| (66) | De berørte eksportører og en gruppe af importører indvendte, at genoptagelsen var en overtrædelse af grundforordningens artikel 3, da den var baseret på data, der var indsamlet i undersøgelsesperioden (dvs. fra 1. oktober 2006-30. september 2007) og ikke i en senere periode. |
| --- | --- |

(66)

De berørte eksportører og en gruppe af importører indvendte, at genoptagelsen var en overtrædelse af grundforordningens artikel 3, da den var baseret på data, der var indsamlet i undersøgelsesperioden (dvs. fra 1. oktober 2006-30. september 2007) og ikke i en senere periode.

| (67) | En gruppe importører drog tvivl om, hvorvidt Kommissionen var retfærdig og upartisk i henhold til artikel 41, stk. 1, i Den Europæiske Unions charter om grundlæggende rettigheder med henvisning til, at Kommissionen efter sigende havde afvist en ansøgning fra EU-importørerne om at iværksætte en fuldstændig interimsundersøgelse, selv om de officielle Eurostat-oplysninger allerede viste en stigning af importprisen på et bæredygtigt og vedvarende grundlag. |
| --- | --- |

(67)

En gruppe importører drog tvivl om, hvorvidt Kommissionen var retfærdig og upartisk i henhold til artikel 41, stk. 1, i Den Europæiske Unions charter om grundlæggende rettigheder med henvisning til, at Kommissionen efter sigende havde afvist en ansøgning fra EU-importørerne om at iværksætte en fuldstændig interimsundersøgelse, selv om de officielle Eurostat-oplysninger allerede viste en stigning af importprisen på et bæredygtigt og vedvarende grundlag.

6.1.2.   Tilbagevirkende kraft

| (68) | De berørte eksportører og en gruppe importører indvendte, at genoptagelsen var dømt til at slå fejl, da overtrædelsen af retten til forsvar og den manglende angivelse af begrundelser i tilfælde af en endelig antidumpingforordning ikke kan rettes isoleret set og heller ikke med tilbagevirkende kraft. Det blev især indvendt, at de interesserede parters ret til forsvar skulle forsvares i den igangværende antidumpingprocedure dvs. inden vedtagelsen af foranstaltningen, og der skulle være en ordentlig angivelse af begrundelserne for den endelige antidumpingforordning senest på tidspunktet for vedtagelsen af den endelige forordning. |
| --- | --- |

(68)

De berørte eksportører og en gruppe importører indvendte, at genoptagelsen var dømt til at slå fejl, da overtrædelsen af retten til forsvar og den manglende angivelse af begrundelser i tilfælde af en endelig antidumpingforordning ikke kan rettes isoleret set og heller ikke med tilbagevirkende kraft. Det blev især indvendt, at de interesserede parters ret til forsvar skulle forsvares i den igangværende antidumpingprocedure dvs. inden vedtagelsen af foranstaltningen, og der skulle være en ordentlig angivelse af begrundelserne for den endelige antidumpingforordning senest på tidspunktet for vedtagelsen af den endelige forordning.

| (69) | Det blev også gjort gældende, at en retsakt baseret på en utilstrækkelig begrundelse er og forbliver ugyldig fra starten, og den planlagte foranstaltning kan kun blive gyldig gennem vedtagelsen af en ny retsakt med en ordentlig begrundelse. |
| --- | --- |

(69)

Det blev også gjort gældende, at en retsakt baseret på en utilstrækkelig begrundelse er og forbliver ugyldig fra starten, og den planlagte foranstaltning kan kun blive gyldig gennem vedtagelsen af en ny retsakt med en ordentlig begrundelse.

6.1.3.   Utilstrækkelig fremlæggelse af oplysninger

| (70) | De berørte eksportører og en gruppe importører hævdede, at fremlæggelsen af oplysninger ikke var tilstrækkelig til at rette op på de retslige fejl, som Retten havde identificeret af nedennævnte årsager. |
| --- | --- |

(70)

De berørte eksportører og en gruppe importører hævdede, at fremlæggelsen af oplysninger ikke var tilstrækkelig til at rette op på de retslige fejl, som Retten havde identificeret af nedennævnte årsager.

| (71) | De berørte eksportører indvendte sammen med en gruppe importører, at overtrædelsen af EU-retten, som Retten havde konstateret, påvirkede alle konklusionerne og resultatet af beregningen af skadesmargenen, hvilket krævede iværksættelsen af en ny proces under hensyntagen til de seneste oplysninger om skaden. |
| --- | --- |

(71)

De berørte eksportører indvendte sammen med en gruppe importører, at overtrædelsen af EU-retten, som Retten havde konstateret, påvirkede alle konklusionerne og resultatet af beregningen af skadesmargenen, hvilket krævede iværksættelsen af en ny proces under hensyntagen til de seneste oplysninger om skaden.

| (72) | Endvidere fremførte de samme parter, at Kommissionen ikke korrekt havde anerkendt omfanget og konsekvenserne ved overtrædelsen. Det blev gjort gældende, at i modsætning til Kommissionens fortolkning vedrørte de lovovertrædelser, som Retten havde fastslået, ikke kun beregningen af den stigning på 2 % i importomkostningerne på de kinesiske varer (omkostninger efter import) og transportomkostningerne for de varer, som EU-producenterne havde fremstillet. De berørte importører gjorde gældende, at disse overtrædelser som et minimum vedrørte den samlede fastsættelse af skadesmargenen. |
| --- | --- |

(72)

Endvidere fremførte de samme parter, at Kommissionen ikke korrekt havde anerkendt omfanget og konsekvenserne ved overtrædelsen. Det blev gjort gældende, at i modsætning til Kommissionens fortolkning vedrørte de lovovertrædelser, som Retten havde fastslået, ikke kun beregningen af den stigning på 2 % i importomkostningerne på de kinesiske varer (omkostninger efter import) og transportomkostningerne for de varer, som EU-producenterne havde fremstillet. De berørte importører gjorde gældende, at disse overtrædelser som et minimum vedrørte den samlede fastsættelse af skadesmargenen.

| (73) | I den forbindelse blev det fremført, at fremlæggelsen af oplysninger, der var sendt på tidspunktet for genoptagelsen, ikke behandlede spørgsmålet om sammenligneligheden i forbindelse med handelsleddet, og hvordan den metode, som Kommissionen havde valgt til sammenligning af importen og EU-priserne, var berettiget i forhold til det pågældende markedsmiljø, dvs. hvorvidt de af EU-producenterne fremstillede varer og de importerede varer rent faktisk konkurrerer med hinanden på »lageret hos importørerne i Hamborg«. De berørte eksportører og en gruppe importører gjorde gældende, at oplysningerne om fastsættelsen af handelsled, som var blevet givet på tidspunktet for genoptagelsen, var alt for generelle, til at parterne kunne forstå, hvorfor sammenligningen af importprisen og prisen hos EU-erhvervsgrenen skete i samme handelsled, og de faktorer, som kom frem i forbindelse med undersøgelsen af beregningsgrundlaget, blev stort set ikke besvaret. Oplysningerne behandlede ikke spørgsmålet om, hvorfor stigningen på 2 %, som hverken indeholdt importørernes salgs- og administrationsomkostninger og andre generalomkostninger (SA&G) eller fortjeneste, var hensigtsmæssig med henblik på at opnå sammenlignelighed mellem EU-producenternes salgspriser og de kinesiske eksporterende producenters importpriser. |
| --- | --- |

(73)

I den forbindelse blev det fremført, at fremlæggelsen af oplysninger, der var sendt på tidspunktet for genoptagelsen, ikke behandlede spørgsmålet om sammenligneligheden i forbindelse med handelsleddet, og hvordan den metode, som Kommissionen havde valgt til sammenligning af importen og EU-priserne, var berettiget i forhold til det pågældende markedsmiljø, dvs. hvorvidt de af EU-producenterne fremstillede varer og de importerede varer rent faktisk konkurrerer med hinanden på »lageret hos importørerne i Hamborg«. De berørte eksportører og en gruppe importører gjorde gældende, at oplysningerne om fastsættelsen af handelsled, som var blevet givet på tidspunktet for genoptagelsen, var alt for generelle, til at parterne kunne forstå, hvorfor sammenligningen af importprisen og prisen hos EU-erhvervsgrenen skete i samme handelsled, og de faktorer, som kom frem i forbindelse med undersøgelsen af beregningsgrundlaget, blev stort set ikke besvaret. Oplysningerne behandlede ikke spørgsmålet om, hvorfor stigningen på 2 %, som hverken indeholdt importørernes salgs- og administrationsomkostninger og andre generalomkostninger (SA&G) eller fortjeneste, var hensigtsmæssig med henblik på at opnå sammenlignelighed mellem EU-producenternes salgspriser og de kinesiske eksporterende producenters importpriser.

| (74) | De samme parter gjorde gældende, at der ikke fandtes nogen konklusioner med hensyn til antagelsen om, at EU-producenterne kun solgte varerne gennem importører. Det blev også gjort gældende, at den bagvedliggende begrundelse for det valgte handelsled, om at EU-producenterne kun solgte til importører, blev afvist, da kun 62 % af EU-producenternes salg ifølge de fremlagte oplysninger gik til uafhængige importører. Parterne anførte, at Kommissionen syntes at være uvidende om, at 38 % af EU-produktionen tilsyneladende ikke var blevet solgt gennem importører, hvilket betød, at med hensyn til dette salg konkurrerede de importerede varer på et andet handelsled. Det blev anført, at for denne del af salget var den metode, som Kommissionen anvendte til at fastsætte skadesmargenen, ikke hensigtsmæssig, da importørens priser burde være blevet tilpasset ved at tilføje den uafhængige importørs omkostninger efter import, salgs-, administrations- og andre generalomkostninger samt en passende fortjenstmargen. Efter disse rettelser ville skadesmargenen være blevet reduceret for 38 % af Unionens varer, hvilket ville føre til en generel nedsættelse af skadesmargenen og en efterfølgende væsentlig nedsættelse af antidumpingtolden. |
| --- | --- |

(74)

De samme parter gjorde gældende, at der ikke fandtes nogen konklusioner med hensyn til antagelsen om, at EU-producenterne kun solgte varerne gennem importører. Det blev også gjort gældende, at den bagvedliggende begrundelse for det valgte handelsled, om at EU-producenterne kun solgte til importører, blev afvist, da kun 62 % af EU-producenternes salg ifølge de fremlagte oplysninger gik til uafhængige importører. Parterne anførte, at Kommissionen syntes at være uvidende om, at 38 % af EU-produktionen tilsyneladende ikke var blevet solgt gennem importører, hvilket betød, at med hensyn til dette salg konkurrerede de importerede varer på et andet handelsled. Det blev anført, at for denne del af salget var den metode, som Kommissionen anvendte til at fastsætte skadesmargenen, ikke hensigtsmæssig, da importørens priser burde være blevet tilpasset ved at tilføje den uafhængige importørs omkostninger efter import, salgs-, administrations- og andre generalomkostninger samt en passende fortjenstmargen. Efter disse rettelser ville skadesmargenen være blevet reduceret for 38 % af Unionens varer, hvilket ville føre til en generel nedsættelse af skadesmargenen og en efterfølgende væsentlig nedsættelse af antidumpingtolden.

| (75) | Parterne indvendte derfor, at Kommissionen ikke havde udviklet en passende metode til fastsættelse af skadesmargenen for al import, som ville have taget højde for de faktiske markedsvilkår. Det blev anført, at der var et behov for en differentieret betragtning af salget af EU-producenternes varer i forbindelse med fastsættelsen af skadesmargenen i betragtning af EU-producenternes forskellige distributionskanaler. |
| --- | --- |

(75)

Parterne indvendte derfor, at Kommissionen ikke havde udviklet en passende metode til fastsættelse af skadesmargenen for al import, som ville have taget højde for de faktiske markedsvilkår. Det blev anført, at der var et behov for en differentieret betragtning af salget af EU-producenternes varer i forbindelse med fastsættelsen af skadesmargenen i betragtning af EU-producenternes forskellige distributionskanaler.

| (76) | Parterne opfordrede Kommissionen til at give en detaljeret beskrivelse og analyse af den dokumentation, der er kontrolleret med hensyn til handelsstrømme og de dertil hørende mængder, som underbygger Kommissionens konklusioner, og til at fremlægge de relevante oplysninger, som ikke var fortrolige. |
| --- | --- |

(76)

Parterne opfordrede Kommissionen til at give en detaljeret beskrivelse og analyse af den dokumentation, der er kontrolleret med hensyn til handelsstrømme og de dertil hørende mængder, som underbygger Kommissionens konklusioner, og til at fremlægge de relevante oplysninger, som ikke var fortrolige.

| (77) | En gruppe importører gjorde også indsigelse over for den »stereotype henvisning« til oplysningernes fortrolighed, hvilket medførte, at de eksporterende producenter og EU-importørerne var forhindret i at få adgang til de relevante kilder, der var nødvendige for dem for at fastslå, om den pågældende justering til importørens niveau ab fabrik var hensigtsmæssig i lyset af markedets struktur, således at det var muligt at sammenligne eksportprisen og EU-erhvervsgrenens pris i samme handelsled. De berørte importører indvendte, at denne påstand blev opretholdt af Retten i præmis 86 i Xinshiji-dommen. |
| --- | --- |

(77)

En gruppe importører gjorde også indsigelse over for den »stereotype henvisning« til oplysningernes fortrolighed, hvilket medførte, at de eksporterende producenter og EU-importørerne var forhindret i at få adgang til de relevante kilder, der var nødvendige for dem for at fastslå, om den pågældende justering til importørens niveau ab fabrik var hensigtsmæssig i lyset af markedets struktur, således at det var muligt at sammenligne eksportprisen og EU-erhvervsgrenens pris i samme handelsled. De berørte importører indvendte, at denne påstand blev opretholdt af Retten i præmis 86 i Xinshiji-dommen.

6.1.4.   Transportudgifter

| (78) | De berørte eksportører modsatte sig stigningen i EU-erhvervsgrenens salgspris ab fabrik, der skulle inkludere omkostningerne ved levering til importørens lager, med den begrundelse at det stred mod det indre markeds idé, og at handelsforsvarsforanstaltningerne ikke var tiltænkt som et middel til at udligne EU-erhvervsgrenens omkostningsulemper som følge af dens produktionsfaciliteters beliggenhed. |
| --- | --- |

(78)

De berørte eksportører modsatte sig stigningen i EU-erhvervsgrenens salgspris ab fabrik, der skulle inkludere omkostningerne ved levering til importørens lager, med den begrundelse at det stred mod det indre markeds idé, og at handelsforsvarsforanstaltningerne ikke var tiltænkt som et middel til at udligne EU-erhvervsgrenens omkostningsulemper som følge af dens produktionsfaciliteters beliggenhed.

| (79) | De berørte eksportører og en gruppe importører indvendte, at Kommissionen burde havde taget det forhold i betragtning, at importørerne havde højere forsendelsesomkostninger, da de kinesiske varer blev leveret i containere, mens varerne, som EU-erhvervsgrenen fremstillede, blev anbragt på paller med henblik på transport med lastvogn og kunne derfor umiddelbart videreforsendes til kunder uden yderligere håndtering, hvilket reducerede håndteringsgebyret med 50 % eller 7 EUR pr. ton. |
| --- | --- |

(79)

De berørte eksportører og en gruppe importører indvendte, at Kommissionen burde havde taget det forhold i betragtning, at importørerne havde højere forsendelsesomkostninger, da de kinesiske varer blev leveret i containere, mens varerne, som EU-erhvervsgrenen fremstillede, blev anbragt på paller med henblik på transport med lastvogn og kunne derfor umiddelbart videreforsendes til kunder uden yderligere håndtering, hvilket reducerede håndteringsgebyret med 50 % eller 7 EUR pr. ton.

| (80) | En gruppe importører indvendte, at Kommissionen for en procentdel af EU-erhvervsgrenens varer, som rent faktisk blev distribueret via en importør, havde overset, at transportomkostningerne for EU-erhvervsgrenens varer til importørernes lager kun påløb, hvis de konserverede mandariner »fysisk« havde været tilstede i den berørte importørs lager. Men i virkeligheden blev hovedparten af de varer, som EU-producenterne havde solgt via importører, leveret direkte af EU-producenterne til importørernes kunder. Det blev hævdet, at dette var en betydelig omkostningsfordel for EU-producenterne sammenlignet med importerede varer og, hvis der var blevet taget ordentligt højde herfor, ville det have medført en mindre skadesmargen end den, der blev fastsat ud fra Kommissionens beregningsmetode. |
| --- | --- |

(80)

En gruppe importører indvendte, at Kommissionen for en procentdel af EU-erhvervsgrenens varer, som rent faktisk blev distribueret via en importør, havde overset, at transportomkostningerne for EU-erhvervsgrenens varer til importørernes lager kun påløb, hvis de konserverede mandariner »fysisk« havde været tilstede i den berørte importørs lager. Men i virkeligheden blev hovedparten af de varer, som EU-producenterne havde solgt via importører, leveret direkte af EU-producenterne til importørernes kunder. Det blev hævdet, at dette var en betydelig omkostningsfordel for EU-producenterne sammenlignet med importerede varer og, hvis der var blevet taget ordentligt højde herfor, ville det have medført en mindre skadesmargen end den, der blev fastsat ud fra Kommissionens beregningsmetode.

| (81) | Sammenslutningen af importører og nogle importører gjorde indsigelse med det beløb (90 EUR), der var blevet anvendt til beregning af transportomkostningerne. Parterne hævdede, at de valgte transportomkostninger var for høje, og at de formodentlig kun gjaldt transport med lastvogn. Imidlertid blev størstedelen af varerne ifølge parternes oplysninger transporteret med skib, hvilket er en langt billigere transportform. |
| --- | --- |

(81)

Sammenslutningen af importører og nogle importører gjorde indsigelse med det beløb (90 EUR), der var blevet anvendt til beregning af transportomkostningerne. Parterne hævdede, at de valgte transportomkostninger var for høje, og at de formodentlig kun gjaldt transport med lastvogn. Imidlertid blev størstedelen af varerne ifølge parternes oplysninger transporteret med skib, hvilket er en langt billigere transportform.

| (82) | Parterne anmodede om en redegørelse for indberegningen i omkostningerne efter import af gebyrer for håndtering i terminalen og for omkostninger til transport med lastvogn til importørens lokaler. |
| --- | --- |

(82)

Parterne anmodede om en redegørelse for indberegningen i omkostningerne efter import af gebyrer for håndtering i terminalen og for omkostninger til transport med lastvogn til importørens lokaler.

6.2.   Analyse af bemærkningerne

| (83) | Hvad angår synspunktet om, at undersøgelsen ikke burde være blevet genoptaget, samtidig med at der blev draget tvivl om den oprindelige forordnings gyldighed i sag C-338/10 (betragtning 64), forklarede Kommissionen, at den handlede i henhold til legalitetsformodningen. |
| --- | --- |

(83)

Hvad angår synspunktet om, at undersøgelsen ikke burde være blevet genoptaget, samtidig med at der blev draget tvivl om den oprindelige forordnings gyldighed i sag C-338/10 (betragtning 64), forklarede Kommissionen, at den handlede i henhold til legalitetsformodningen.

| (84) | I forbindelse med påstandene om den for tidlige genoptagelse, der er genstand for den verserende appelsag C-195/11P (betragtning 65), anser Kommissionen påstanden for at være grundløs, da genoptagelsen var baseret på Rettens konklusioner. Desuden er appelsagen i mellemtiden blevet trukket tilbage. |
| --- | --- |

(84)

I forbindelse med påstandene om den for tidlige genoptagelse, der er genstand for den verserende appelsag C-195/11P (betragtning 65), anser Kommissionen påstanden for at være grundløs, da genoptagelsen var baseret på Rettens konklusioner. Desuden er appelsagen i mellemtiden blevet trukket tilbage.

| (85) | Hvad angår kravene om en ny undersøgelse skal det understreges, at den delvise genoptagelse kun har som mål at rette op på problemet med overtrædelsen af retten til at forsvare sig, som Retten har påpeget, ikke at genoptage hele proceduren. Kommissionen vil imidlertid informere de interesserede parter om, at de har mulighed for at anmode om indledning af en interimsundersøgelse, jf. grundforordningens artikel 11, stk. 3, hvis de ønsker, at institutionerne skal efterprøve deres påstand om, at der i henhold til nyere oplysninger ikke længere er tale om skade. |
| --- | --- |

(85)

Hvad angår kravene om en ny undersøgelse skal det understreges, at den delvise genoptagelse kun har som mål at rette op på problemet med overtrædelsen af retten til at forsvare sig, som Retten har påpeget, ikke at genoptage hele proceduren. Kommissionen vil imidlertid informere de interesserede parter om, at de har mulighed for at anmode om indledning af en interimsundersøgelse, jf. grundforordningens artikel 11, stk. 3, hvis de ønsker, at institutionerne skal efterprøve deres påstand om, at der i henhold til nyere oplysninger ikke længere er tale om skade.

| (86) | Med hensyn til påstanden om, at skadesanalysen bør baseres på nyere oplysninger (betragtning 66), skal det bemærkes, at nyere oplysninger vil blive påvirket af, at der er etableret en antidumpingtold. Derfor er det passende værktøj til analyse af nyere oplysninger en interimsundersøgelse, jf. grundforordningens artikel 11, stk. 3, og ikke en ny undersøgelse (jf. også betragtning 43). |
| --- | --- |

(86)

Med hensyn til påstanden om, at skadesanalysen bør baseres på nyere oplysninger (betragtning 66), skal det bemærkes, at nyere oplysninger vil blive påvirket af, at der er etableret en antidumpingtold. Derfor er det passende værktøj til analyse af nyere oplysninger en interimsundersøgelse, jf. grundforordningens artikel 11, stk. 3, og ikke en ny undersøgelse (jf. også betragtning 43).

| (87) | Med hensyn til tvivlen om procedurens upartiskhed og retfærdighed (betragtning 67) beror dette på en misforståelse om, at Kommissionen afviste anmodningen om en interimsundersøgelse. Kommissionens tjenestegrene underrettede de respektive parter ved brev af 6. september 2011 om, at der ud fra de til dato foreliggende oplysninger ikke kunne træffes en beslutning om, hvorvidt der kunne iværksættes en fornyet undersøgelse. De punkter, der krævede yderligere afklaring eller dokumentation, blev kort anført. Parterne blev underrettet herom ved høringen den 29. februar 2012 og blev opfordret til at fortsætte drøftelsen med de relevante kommissionstjenestegrene. Kommissionens tjenestegrene vil underrette dem om, at de kan videreføre deres anmodning fra datoen for denne forordnings ikrafttrædelse. Den etårige periode, som var fastlagt i grundforordningens artikel 11, stk. 3, finder ikke anvendelse i dette tilfælde, da det ville være imod formålet med hensyn til, at der bør være en minimumsperiode mellem den oprindelige undersøgelsesperiode og en interimsundersøgelse. I dette tilfælde er denne minimumsperiode blevet respekteret. |
| --- | --- |

(87)

Med hensyn til tvivlen om procedurens upartiskhed og retfærdighed (betragtning 67) beror dette på en misforståelse om, at Kommissionen afviste anmodningen om en interimsundersøgelse. Kommissionens tjenestegrene underrettede de respektive parter ved brev af 6. september 2011 om, at der ud fra de til dato foreliggende oplysninger ikke kunne træffes en beslutning om, hvorvidt der kunne iværksættes en fornyet undersøgelse. De punkter, der krævede yderligere afklaring eller dokumentation, blev kort anført. Parterne blev underrettet herom ved høringen den 29. februar 2012 og blev opfordret til at fortsætte drøftelsen med de relevante kommissionstjenestegrene. Kommissionens tjenestegrene vil underrette dem om, at de kan videreføre deres anmodning fra datoen for denne forordnings ikrafttrædelse. Den etårige periode, som var fastlagt i grundforordningens artikel 11, stk. 3, finder ikke anvendelse i dette tilfælde, da det ville være imod formålet med hensyn til, at der bør være en minimumsperiode mellem den oprindelige undersøgelsesperiode og en interimsundersøgelse. I dette tilfælde er denne minimumsperiode blevet respekteret.

| (88) | Med hensyn til argumentet om midlet til med tilbagevirkende kraft at rette op på problemet med overtrædelsen af retten til at forsvare sig (betragtning 68) mener Kommissionen, at som konsekvens af Rettens dom er undersøgelsen blevet genoptaget på det punkt, hvor ulovligheden indtrådte. Parterne har nu mulighed for at udøve deres rettigheder i det omfang, de blev forhindret i at gøre dette, som fastlagt af Retten. Desuden vil tolden kun blive indført fremover. Set i dette lys er Kommissionen af den opfattelse, at der ikke er tale om et middel til at rette op på problemet med tilbagevirkende kraft som anført af parterne, og deres påstand må således afvises. |
| --- | --- |

(88)

Med hensyn til argumentet om midlet til med tilbagevirkende kraft at rette op på problemet med overtrædelsen af retten til at forsvare sig (betragtning 68) mener Kommissionen, at som konsekvens af Rettens dom er undersøgelsen blevet genoptaget på det punkt, hvor ulovligheden indtrådte. Parterne har nu mulighed for at udøve deres rettigheder i det omfang, de blev forhindret i at gøre dette, som fastlagt af Retten. Desuden vil tolden kun blive indført fremover. Set i dette lys er Kommissionen af den opfattelse, at der ikke er tale om et middel til at rette op på problemet med tilbagevirkende kraft som anført af parterne, og deres påstand må således afvises.

| (89) | Hvad angår påstanden om den utilstrækkelige angivelse af begrundelser (betragtning 69), er selve formålet med genoptagelsen at rette op på den manglende angivelse af begrundelser og basere den nye retsakt på et komplet set af begrundelser. Denne påstand fremsat af parterne anses derfor for at være behandlet. |
| --- | --- |

(89)

Hvad angår påstanden om den utilstrækkelige angivelse af begrundelser (betragtning 69), er selve formålet med genoptagelsen at rette op på den manglende angivelse af begrundelser og basere den nye retsakt på et komplet set af begrundelser. Denne påstand fremsat af parterne anses derfor for at være behandlet.

| (90) | Med hensyn til dommens indhold (betragtning 72) er formålet med genoptagelsen at fastsætte det passende handelsled og især afklare, hvorfor omkostningsjusteringen efter importen af cif-eksportprisen var nødvendig for at sikre, at sammenligningen af eksportprisen og EU-erhvervsgrenens pris fandt sted i samme handelsled. Derfor må parternes påstand afvises. |
| --- | --- |

(90)

Med hensyn til dommens indhold (betragtning 72) er formålet med genoptagelsen at fastsætte det passende handelsled og især afklare, hvorfor omkostningsjusteringen efter importen af cif-eksportprisen var nødvendig for at sikre, at sammenligningen af eksportprisen og EU-erhvervsgrenens pris fandt sted i samme handelsled. Derfor må parternes påstand afvises.

| (91) | Med hensyn til påstandene om mangler i oplysningsdokumentet af 5. december 2011 for så vidt angår redegørelsen for det handelsled, der blev anvendt i dette tilfælde (navnlig betragtning 73 til 76), fik parterne yderligere oplysninger og forklaring ved flere lejligheder, nemlig i punkt 4 og 5 i oplysningsdokumentet af 5. december 2011 og under høringerne den 29. februar 2012. |
| --- | --- |

(91)

Med hensyn til påstandene om mangler i oplysningsdokumentet af 5. december 2011 for så vidt angår redegørelsen for det handelsled, der blev anvendt i dette tilfælde (navnlig betragtning 73 til 76), fik parterne yderligere oplysninger og forklaring ved flere lejligheder, nemlig i punkt 4 og 5 i oplysningsdokumentet af 5. december 2011 og under høringerne den 29. februar 2012.

| (92) | Af hensyn til den fulde klarhed angående dette punkt gengives konklusionerne vedrørende handelsled kort nedenfor: i) Undersøgelsen viste, at mandariner på dåser kun produceres i en spansk region (Valencia) og hovedsageligt sælges i Tyskland og Det Forenede Kongerige. Andelen af EU-salget til Tyskland og Det Forenede Kongerige blev fastsat til at udgøre 62 % af det samlede EU-salg. ii) På baggrund af de kontrollerede oplysninger blev det fastslået, at EU-producenterne og de kinesiske eksportører hovedsageligt solgte til de samme kunder i UP, dvs. til forhandlere eller distributører. iii) Af den grund blev prissammenligningen mellem importen fra de eksporterende producenter og EU-producenternes salg for de eksporterende producenters vedkommende foretaget ved grænsen (cif) og for EU-producenternes vedkommende ved fabrikken (ab fabrik) med justering for importørens lager. iv) Denne metode krævede følgende justeringer: på den ene side omkostningsjusteringer efter importen af de kinesiske cif-eksportpriser for transport af varerne fra havnen til importørens lager; denne justering, der var fastsat til 2 %, var baseret på de indsamlede og kontrollerede fakturaer, og den respektive beregning blev offentliggjort for de interesserede parter i bilaget til oplysningsdokumentet af 5. december 2011. På den anden side steg Unionens priser ab fabrik for at afspejle fragtomkostningerne ved transport af varerne fra producenterne (Valencia) til importørens lokaler (Tyskland og Det Forenede Kongerige). Denne fragtjustering blev beregnet ud fra de etablerede transportomkostninger fra Valencia til Hamborg. Da ikke alt salg fra EU-producenterne blev leveret til Tyskland og Det Forenede Kongerige, blev dette gennemsnit, der svarede til andelen af salget til Tyskland og Det Forenede Kongerige (62 %) og andelen af det direkte salg, reduceret. |
| --- | --- |

(92)

Af hensyn til den fulde klarhed angående dette punkt gengives konklusionerne vedrørende handelsled kort nedenfor: i) Undersøgelsen viste, at mandariner på dåser kun produceres i en spansk region (Valencia) og hovedsageligt sælges i Tyskland og Det Forenede Kongerige. Andelen af EU-salget til Tyskland og Det Forenede Kongerige blev fastsat til at udgøre 62 % af det samlede EU-salg. ii) På baggrund af de kontrollerede oplysninger blev det fastslået, at EU-producenterne og de kinesiske eksportører hovedsageligt solgte til de samme kunder i UP, dvs. til forhandlere eller distributører. iii) Af den grund blev prissammenligningen mellem importen fra de eksporterende producenter og EU-producenternes salg for de eksporterende producenters vedkommende foretaget ved grænsen (cif) og for EU-producenternes vedkommende ved fabrikken (ab fabrik) med justering for importørens lager. iv) Denne metode krævede følgende justeringer: på den ene side omkostningsjusteringer efter importen af de kinesiske cif-eksportpriser for transport af varerne fra havnen til importørens lager; denne justering, der var fastsat til 2 %, var baseret på de indsamlede og kontrollerede fakturaer, og den respektive beregning blev offentliggjort for de interesserede parter i bilaget til oplysningsdokumentet af 5. december 2011. På den anden side steg Unionens priser ab fabrik for at afspejle fragtomkostningerne ved transport af varerne fra producenterne (Valencia) til importørens lokaler (Tyskland og Det Forenede Kongerige). Denne fragtjustering blev beregnet ud fra de etablerede transportomkostninger fra Valencia til Hamborg. Da ikke alt salg fra EU-producenterne blev leveret til Tyskland og Det Forenede Kongerige, blev dette gennemsnit, der svarede til andelen af salget til Tyskland og Det Forenede Kongerige (62 %) og andelen af det direkte salg, reduceret.

| (93) | Hvad angår andelen af EU-producenternes direkte salg, har det i UP ligget mellem 2 % og 12 %. Den nøjagtige procentsats kan ikke offentliggøres af fortrolighedshensyn. |
| --- | --- |

(93)

Hvad angår andelen af EU-producenternes direkte salg, har det i UP ligget mellem 2 % og 12 %. Den nøjagtige procentsats kan ikke offentliggøres af fortrolighedshensyn.

| (94) | Desuden blev det gjort gældende, at der burde være udviklet en differentieret tilgang til fastsættelsen af det passende handelsled med hensyn til EU-producenternes direkte salg (betragtning 72). I den forbindelse skal det bemærkes, at ud fra de kontrollerede konklusioner blev der ikke solgt noget af den kinesiske import direkte i UP. Da der ikke fandtes et tilsvarende direkte salg for så vidt angår den kinesiske eksport, var det ikke muligt at udvikle en differentieret tilgang til fastsættelsen af et handelsled for andelen af EU-producenternes direkte salg. I stedet for blev EU-producenternes direkte salg justeret tilbage til niveauet ab fabrik og underlagt fragtjusteringen, jf. betragtning 92, punkt iv). Derfor må parternes påstand afvises. |
| --- | --- |

(94)

Desuden blev det gjort gældende, at der burde være udviklet en differentieret tilgang til fastsættelsen af det passende handelsled med hensyn til EU-producenternes direkte salg (betragtning 72). I den forbindelse skal det bemærkes, at ud fra de kontrollerede konklusioner blev der ikke solgt noget af den kinesiske import direkte i UP. Da der ikke fandtes et tilsvarende direkte salg for så vidt angår den kinesiske eksport, var det ikke muligt at udvikle en differentieret tilgang til fastsættelsen af et handelsled for andelen af EU-producenternes direkte salg. I stedet for blev EU-producenternes direkte salg justeret tilbage til niveauet ab fabrik og underlagt fragtjusteringen, jf. betragtning 92, punkt iv). Derfor må parternes påstand afvises.

| (95) | For så vidt angår parternes krav om, at justeringen af cif-eksportprisen burde have omfattet SA&G-omkostninger samt en rimelig fortjeneste (betragtning 73), skal det bemærkes, at hvis Kommissionen havde justeret cif-eksportprisen ved at tilføje SA&G-omkostninger samt fortjeneste, så ville salget af de importerede varer have fundet sted i detailleddet. I et sådant tilfælde ville sammenligningen mellem de kinesiske eksportpriser og EU-salgspriserne have fundet sted i forskellige handelsled. Af den grund må parternes påstand afvises. |
| --- | --- |

(95)

For så vidt angår parternes krav om, at justeringen af cif-eksportprisen burde have omfattet SA&G-omkostninger samt en rimelig fortjeneste (betragtning 73), skal det bemærkes, at hvis Kommissionen havde justeret cif-eksportprisen ved at tilføje SA&G-omkostninger samt fortjeneste, så ville salget af de importerede varer have fundet sted i detailleddet. I et sådant tilfælde ville sammenligningen mellem de kinesiske eksportpriser og EU-salgspriserne have fundet sted i forskellige handelsled. Af den grund må parternes påstand afvises.

| (96) | Med hensyn til parternes påstand om, at det stammer fra oplysningsdokumentet af 5. december 2011, at 38 % af EU-producenternes salg i UP fandt sted i form af direkte salg (betragtning 74) blev parterne ved høringerne af 29. februar 2012 underrettet om, at denne konklusion var fejlagtig. EU-erhvervsgrenens tal på 62 % for salg, der fandt sted til Tyskland og Det Forenede Kongerige, vedrører den geografiske distribution af salget og har ingen relevans for identificeringen af kundetype og dermed heller ikke for identificeringen af det direkte salg. Det kan kun udledes af dette forhold, hvilket også blev bekræftet, at de resterende 38 % af EU-producenternes salg fandt sted uden for Tyskland, og Det Forenede Kongerige. Da parternes formodning om handelsleddet på 38 % af EU-producenternes salg ikke er korrekt, må den efterfølgende påstand, der var baseret på denne formodning om behovet for en genberegning af skadesmargenen, også afvises. |
| --- | --- |

(96)

Med hensyn til parternes påstand om, at det stammer fra oplysningsdokumentet af 5. december 2011, at 38 % af EU-producenternes salg i UP fandt sted i form af direkte salg (betragtning 74) blev parterne ved høringerne af 29. februar 2012 underrettet om, at denne konklusion var fejlagtig. EU-erhvervsgrenens tal på 62 % for salg, der fandt sted til Tyskland og Det Forenede Kongerige, vedrører den geografiske distribution af salget og har ingen relevans for identificeringen af kundetype og dermed heller ikke for identificeringen af det direkte salg. Det kan kun udledes af dette forhold, hvilket også blev bekræftet, at de resterende 38 % af EU-producenternes salg fandt sted uden for Tyskland, og Det Forenede Kongerige. Da parternes formodning om handelsleddet på 38 % af EU-producenternes salg ikke er korrekt, må den efterfølgende påstand, der var baseret på denne formodning om behovet for en genberegning af skadesmargenen, også afvises.

| (97) | Hvad angår påstanden om den detaljerede fremlæggelse af oplysninger om handelsstrømme og dermed forbundne mængder (betragtning 76), mindes der om, at de fakta og tal, der ligger til grund for valget af metodologi til fastsættelse af handelsleddet i denne sag er blevet behandlet i punkterne 3 til 7 i oplysningsdokumentet af 5. december 2011. Parterne gøres opmærksomme på denne oplysning såvel som forklaringen under høringerne af 29. februar 2012. Af hensyn til klarheden er der redegjort for de underliggende handelsstrømme i detaljer i betragtning 92. |
| --- | --- |

(97)

Hvad angår påstanden om den detaljerede fremlæggelse af oplysninger om handelsstrømme og dermed forbundne mængder (betragtning 76), mindes der om, at de fakta og tal, der ligger til grund for valget af metodologi til fastsættelse af handelsleddet i denne sag er blevet behandlet i punkterne 3 til 7 i oplysningsdokumentet af 5. december 2011. Parterne gøres opmærksomme på denne oplysning såvel som forklaringen under høringerne af 29. februar 2012. Af hensyn til klarheden er der redegjort for de underliggende handelsstrømme i detaljer i betragtning 92.

| (98) | Med hensyn til påstanden om »stereotype henvisninger til fortrolighed« (betragtning 77) er Kommissionen af den opfattelse, at de oplysninger, der var blevet holdt fortrolige, vedrørte i) procentdelen af det direkte salg og ii) de oplysninger, der blev anvendt til beregningen af stigningen på 2 % baseret på de fakturaer og data, der var indsamlet under kontrolbesøget. I den forbindelse skal det bemærkes, at fakturaerne i sagens natur er fortrolige oplysninger. Det ikke-fortrolige resumé af sidstnævnte er vedlagt i bilaget til oplysningsdokumentet af 5. december 2011. Med hensyn til det direkte salg bekræftede høringskonsulenten ved den fælles høring af 29. februar 2012, at de faktiske tal vedrørende det direkte salg er fortrolige oplysninger og tilbød på de interesserede parters vegne at undersøge, hvordan de faktiske data i den fortrolige sag var blevet anvendt af Kommissionens tjenestegrene med ansvar for undersøgelsen, og underrette parterne om, hvorvidt disse data efter konsulentens mening var korrekt gengivet i konklusionerne. Parterne anmodede ikke herom. Derfor mener Kommissionen, at kravet om at fremlægge alle oplysninger undtagen de fortrolige var opfyldt. Desuden mener Kommissionen, at den på dette stadie kan afsløre, at procentsatsen for det direkte salg er på mellem 2 % og 12 %, da de analyserede data er mere end 5 år gamle. |
| --- | --- |

(98)

Med hensyn til påstanden om »stereotype henvisninger til fortrolighed« (betragtning 77) er Kommissionen af den opfattelse, at de oplysninger, der var blevet holdt fortrolige, vedrørte i) procentdelen af det direkte salg og ii) de oplysninger, der blev anvendt til beregningen af stigningen på 2 % baseret på de fakturaer og data, der var indsamlet under kontrolbesøget. I den forbindelse skal det bemærkes, at fakturaerne i sagens natur er fortrolige oplysninger. Det ikke-fortrolige resumé af sidstnævnte er vedlagt i bilaget til oplysningsdokumentet af 5. december 2011. Med hensyn til det direkte salg bekræftede høringskonsulenten ved den fælles høring af 29. februar 2012, at de faktiske tal vedrørende det direkte salg er fortrolige oplysninger og tilbød på de interesserede parters vegne at undersøge, hvordan de faktiske data i den fortrolige sag var blevet anvendt af Kommissionens tjenestegrene med ansvar for undersøgelsen, og underrette parterne om, hvorvidt disse data efter konsulentens mening var korrekt gengivet i konklusionerne. Parterne anmodede ikke herom. Derfor mener Kommissionen, at kravet om at fremlægge alle oplysninger undtagen de fortrolige var opfyldt. Desuden mener Kommissionen, at den på dette stadie kan afsløre, at procentsatsen for det direkte salg er på mellem 2 % og 12 %, da de analyserede data er mere end 5 år gamle.

| (99) | Hvad angår parternes indsigelse over for fragtjusteringen af Unionens salgspris ab fabrik (betragtning 78), er Kommissionen af den opfattelse, at den pågældende justering skete for at transportere varerne til importørens lager, dvs. til det samme handelsled som den kinesiske eksport. Denne justering var baseret på de særlige forhold på det relevante marked, hvor mandariner på dåser kun produceres i én spansk region (Valencia) og hovedsageligt sælges i Tyskland og Det Forenede Kongerige. Det skete for at opnå en retfærdig sammenligning mellem eksportprisen og EU-prisen i samme handelsled, og ikke for at udligne den påståede omkostningsulempe for EU-producenterne som følge af deres produktionsfaciliteters beliggenhed. Parternes påstand må derfor afvises. |
| --- | --- |

(99)

Hvad angår parternes indsigelse over for fragtjusteringen af Unionens salgspris ab fabrik (betragtning 78), er Kommissionen af den opfattelse, at den pågældende justering skete for at transportere varerne til importørens lager, dvs. til det samme handelsled som den kinesiske eksport. Denne justering var baseret på de særlige forhold på det relevante marked, hvor mandariner på dåser kun produceres i én spansk region (Valencia) og hovedsageligt sælges i Tyskland og Det Forenede Kongerige. Det skete for at opnå en retfærdig sammenligning mellem eksportprisen og EU-prisen i samme handelsled, og ikke for at udligne den påståede omkostningsulempe for EU-producenterne som følge af deres produktionsfaciliteters beliggenhed. Parternes påstand må derfor afvises.

| (100) | Med hensyn til påstanden om, at Kommissionen burde have taget importørernes højere omkostninger i betragtning, eftersom de kinesiske varer blev leveret i containere, mens EU-erhvervsgrenens varer blev anbragt på paller, hvilket reducerede håndteringsgebyret for EU-producenterne (betragtning 79), skal det bemærkes, at de foretagne justeringer kun dækkede omkostningerne ved at levere varerne til importørens lager. De efterfølgende omkostninger, der påløb i forbindelse med varernes forsendelse til detailhandlere, skal afholdes efter det definerede handelsled og kan derfor ikke tages i betragtning. Af den grund må parternes påstand afvises. |
| --- | --- |

(100)

Med hensyn til påstanden om, at Kommissionen burde have taget importørernes højere omkostninger i betragtning, eftersom de kinesiske varer blev leveret i containere, mens EU-erhvervsgrenens varer blev anbragt på paller, hvilket reducerede håndteringsgebyret for EU-producenterne (betragtning 79), skal det bemærkes, at de foretagne justeringer kun dækkede omkostningerne ved at levere varerne til importørens lager. De efterfølgende omkostninger, der påløb i forbindelse med varernes forsendelse til detailhandlere, skal afholdes efter det definerede handelsled og kan derfor ikke tages i betragtning. Af den grund må parternes påstand afvises.

| (101) | For så vidt angår påstanden om, at EU-producenternes transportomkostninger burde være blevet reduceret for at tage højde for sager, hvor varerne blev leveret direkte til importørernes kunder som fremført af importørerne (betragtning 80), skal der mindes om, at fragtjusteringen af Unionens salgspris ab fabrik var baseret på de fastslåede omkostninger ved fysisk levering til lageret i Hamborg (90 EUR) baseret på indsamlede fakturaer, da lageret i Hamborg er det passende handelsled for sammenligning af eksportprisen og EU-varens priser. Fragtjusteringen er ikke berettiget med henvisning til, at den medregner de samlede transportomkostninger mellem EU-producenten og detailledet (hvilket ville være højere end leveringsomkostningerne til lageret), men med henvisning til, at lageret i Hamborg er det passende handelsled i kraft af de særlige forhold på markedet for den pågældende vare. I den forbindelse synes parternes påstand at være uvæsentlig. |
| --- | --- |

(101)

For så vidt angår påstanden om, at EU-producenternes transportomkostninger burde være blevet reduceret for at tage højde for sager, hvor varerne blev leveret direkte til importørernes kunder som fremført af importørerne (betragtning 80), skal der mindes om, at fragtjusteringen af Unionens salgspris ab fabrik var baseret på de fastslåede omkostninger ved fysisk levering til lageret i Hamborg (90 EUR) baseret på indsamlede fakturaer, da lageret i Hamborg er det passende handelsled for sammenligning af eksportprisen og EU-varens priser. Fragtjusteringen er ikke berettiget med henvisning til, at den medregner de samlede transportomkostninger mellem EU-producenten og detailledet (hvilket ville være højere end leveringsomkostningerne til lageret), men med henvisning til, at lageret i Hamborg er det passende handelsled i kraft af de særlige forhold på markedet for den pågældende vare. I den forbindelse synes parternes påstand at være uvæsentlig.

| (102) | Parterne hævdede, at den anvendte fragtjustering var for høj, da den var baseret på transportomkostninger for lastvogn (betragtning 81). I denne forbindelse erindres der om, at fragtjusteringen blev beregnet ud fra de etablerede omkostninger ved fysisk levering til Hamborg, hvilket omfattede både lastvogn og skib. Derfor er den justering, som parterne anmodede om, allerede inkluderet i beregningen af fragtomkostninger til Hamborg. Det var således ikke nødvendigt at kontrollere de data, som parterne havde forelagt under høringen, da omkostningerne ved levering til Hamborg i den oprindelige undersøgelse var blevet fastslået ud fra de kontrollerede oplysninger fra EU-producenterne. |
| --- | --- |

(102)

Parterne hævdede, at den anvendte fragtjustering var for høj, da den var baseret på transportomkostninger for lastvogn (betragtning 81). I denne forbindelse erindres der om, at fragtjusteringen blev beregnet ud fra de etablerede omkostninger ved fysisk levering til Hamborg, hvilket omfattede både lastvogn og skib. Derfor er den justering, som parterne anmodede om, allerede inkluderet i beregningen af fragtomkostninger til Hamborg. Det var således ikke nødvendigt at kontrollere de data, som parterne havde forelagt under høringen, da omkostningerne ved levering til Hamborg i den oprindelige undersøgelse var blevet fastslået ud fra de kontrollerede oplysninger fra EU-producenterne.

| (103) | Med hensyn til ansøgerens bemærkning om beregning af omkostningerne efter import (betragtning 82) blev det anført, jf. punkt 9 i oplysningsdokumentet af 5. december 2011, at både gebyrerne for håndtering i terminalen og omkostningerne til transport med lastvogn til importørens lokaler var inkluderet i beregningen. I gebyrerne for håndtering i terminalen indgik der ikke omkostninger til søfragt eller fragtforsikring, da disse omkostninger allerede var inkluderet i cif-prisen, der var indsamlet og verificeret ved kontrolbesøget i eksportørens lokaler. Hvis Kommissionen havde medtaget disse omkostninger i beregningen af omkostninger efter importen, så ville dette have betydet, at gebyrerne var blevet medregnet to gange. |
| --- | --- |

(103)

Med hensyn til ansøgerens bemærkning om beregning af omkostningerne efter import (betragtning 82) blev det anført, jf. punkt 9 i oplysningsdokumentet af 5. december 2011, at både gebyrerne for håndtering i terminalen og omkostningerne til transport med lastvogn til importørens lokaler var inkluderet i beregningen. I gebyrerne for håndtering i terminalen indgik der ikke omkostninger til søfragt eller fragtforsikring, da disse omkostninger allerede var inkluderet i cif-prisen, der var indsamlet og verificeret ved kontrolbesøget i eksportørens lokaler. Hvis Kommissionen havde medtaget disse omkostninger i beregningen af omkostninger efter importen, så ville dette have betydet, at gebyrerne var blevet medregnet to gange.

6.3.   Sagsforløb

| (104) | Den 5. december 2011 forelagde Kommissionen et dokument med oplysninger, som indeholdt fakta og tal for så vidt angår begrundelserne for Rettens annullering af foranstaltningerne. Alle interesserede parter blev opfordret til at indsende deres bemærkninger. |
| --- | --- |

(104)

Den 5. december 2011 forelagde Kommissionen et dokument med oplysninger, som indeholdt fakta og tal for så vidt angår begrundelserne for Rettens annullering af foranstaltningerne. Alle interesserede parter blev opfordret til at indsende deres bemærkninger.

| (105) | Den 29. februar 2012 afholdt Kommissionen høringer med alle de parter, der ønskede dette, herunder også en fælles høring med høringskonsulenten for de berørte eksportører og en gruppe importører. |
| --- | --- |

(105)

Den 29. februar 2012 afholdt Kommissionen høringer med alle de parter, der ønskede dette, herunder også en fælles høring med høringskonsulenten for de berørte eksportører og en gruppe importører.

| (106) | Den 26. marts 2012 underrettede en af de interesserede parter Kommissionen om, at den pågældende anså den delvise genoptagelse vedrørende omkostninger efter importen for at være grundløs i kraft af dommen i sag C-338/10. |
| --- | --- |

(106)

Den 26. marts 2012 underrettede en af de interesserede parter Kommissionen om, at den pågældende anså den delvise genoptagelse vedrørende omkostninger efter importen for at være grundløs i kraft af dommen i sag C-338/10.

| (107) | Kommissionen svarede den 17. juli 2012, at det i lyset af genoptagelsen af 19. juni 2012 indgik i overvejelsen, at begge delvise genoptagelser stadig var uafsluttede, og at ingen af disse undersøgelser var grundløse. |
| --- | --- |

(107)

Kommissionen svarede den 17. juli 2012, at det i lyset af genoptagelsen af 19. juni 2012 indgik i overvejelsen, at begge delvise genoptagelser stadig var uafsluttede, og at ingen af disse undersøgelser var grundløse.

6.4.   Konklusion

| (108) | Rettens Xinshiji-dom er blevet gennemført ved at tilvejebringe yderligere begrundelser, oplysninger og redegørelser over for parterne om de genoptagne punkter i den oprindelige undersøgelse. Parterne fik mulighed for at komme med bemærkninger og blive hørt. Alle de fremsatte påstande er blevet behandlet og taget behørigt i betragtning. |
| --- | --- |

(108)

Rettens Xinshiji-dom er blevet gennemført ved at tilvejebringe yderligere begrundelser, oplysninger og redegørelser over for parterne om de genoptagne punkter i den oprindelige undersøgelse. Parterne fik mulighed for at komme med bemærkninger og blive hørt. Alle de fremsatte påstande er blevet behandlet og taget behørigt i betragtning.

| (109) | Efter at parternes bemærkninger og analysen heraf var taget i betragtning blev det konkluderet, at de interesserede parters påstande og fakta ikke viste, at der var behov for at ændre den anfægtede skadesmargenberegning. |
| --- | --- |

(109)

Efter at parternes bemærkninger og analysen heraf var taget i betragtning blev det konkluderet, at de interesserede parters påstande og fakta ikke viste, at der var behov for at ændre den anfægtede skadesmargenberegning.

| (110) | Følgelig bekræftes hermed den skadesmargen, der var blevet fastsat i den oprindelige undersøgelse. |
| --- | --- |

(110)

Følgelig bekræftes hermed den skadesmargen, der var blevet fastsat i den oprindelige undersøgelse.

| (111) | Ud fra ovenstående blev det konkluderet, at gennemførelsen af Xinshiji-dommen bør finde sted i form af en genindførelse af den endelige antidumpingtold over for ansøgerne i den pågældende sag. |
| --- | --- |

(111)

Ud fra ovenstående blev det konkluderet, at gennemførelsen af Xinshiji-dommen bør finde sted i form af en genindførelse af den endelige antidumpingtold over for ansøgerne i den pågældende sag.

7.   SKADE

7.1.   EU-produktion og EU-erhvervsgren

| (112) | Da der ikke er fremsat underbyggede påstande herfor, bekræftes konklusionerne i betragtning 52-54 i forordningen om midlertidig told. |
| --- | --- |

(112)

Da der ikke er fremsat underbyggede påstande herfor, bekræftes konklusionerne i betragtning 52-54 i forordningen om midlertidig told.

7.2.   EU-forbruget

| (113) | En af de eksporterende parter fremførte, at der er uoverensstemmelse mellem omfanget af forbruget i henhold til forordning (EF) nr. 658/2004 om beskyttelsesforanstaltninger og det i forordningen om midlertidig told fastslåede forbrug. Det understreges, at forskellene i forbrugets omfang grundlæggende kunne tilskrives en anden varedækning i den nuværende undersøgelse, og at antallet af medlemsstater var forskelligt i disse to undersøgelser. Der indkom ingen yderligere og underbyggede oplysninger i denne henseende. Konklusionerne i betragtning 55-57 i forordningen om midlertidig told bekræftes derfor. Samtidig bekræftes også de efterfølgende dele af undersøgelsen, der vedrører forbruget, i denne henseende. |
| --- | --- |

(113)

En af de eksporterende parter fremførte, at der er uoverensstemmelse mellem omfanget af forbruget i henhold til forordning (EF) nr. 658/2004 om beskyttelsesforanstaltninger og det i forordningen om midlertidig told fastslåede forbrug. Det understreges, at forskellene i forbrugets omfang grundlæggende kunne tilskrives en anden varedækning i den nuværende undersøgelse, og at antallet af medlemsstater var forskelligt i disse to undersøgelser. Der indkom ingen yderligere og underbyggede oplysninger i denne henseende. Konklusionerne i betragtning 55-57 i forordningen om midlertidig told bekræftes derfor. Samtidig bekræftes også de efterfølgende dele af undersøgelsen, der vedrører forbruget, i denne henseende.

7.3.   Import fra det pågældende land

7.3.1.   Mængde og markedsandel af importen af den pågældende vare

| (114) | Hvad angår markedsandele, gjorde en række interesserede parter indsigelse mod de oplysninger, Kommissionen fremlagde i betragtning 58 i forordningen om midlertidig told, som pegede på en stigende markedsandel for dumpingimporten. De hævdede, at markedsandelen for importen fra Kina var faldet i modsætning til Kommissionens konklusioner. Vurderingen af importen fra Kina i mængde og markedsandele blev verificeret. Som anført i samme betragtning faldt markedsandelen for importen fra Kina kun i ét enkelt år. I resten af den undersøgte periode forblev markedsandelen for importen fra Kina uændret høj. Derfor bekræftes de konklusioner, der blev fremlagt på dette midlertidige stadie. |
| --- | --- |

(114)

Hvad angår markedsandele, gjorde en række interesserede parter indsigelse mod de oplysninger, Kommissionen fremlagde i betragtning 58 i forordningen om midlertidig told, som pegede på en stigende markedsandel for dumpingimporten. De hævdede, at markedsandelen for importen fra Kina var faldet i modsætning til Kommissionens konklusioner. Vurderingen af importen fra Kina i mængde og markedsandele blev verificeret. Som anført i samme betragtning faldt markedsandelen for importen fra Kina kun i ét enkelt år. I resten af den undersøgte periode forblev markedsandelen for importen fra Kina uændret høj. Derfor bekræftes de konklusioner, der blev fremlagt på dette midlertidige stadie.

| (115) | En række parter fremførte, at også importmængderne efter undersøgelsesperioden burde undersøges med henblik på at fastslå, om importen fra Kina er stigende. Det skal bemærkes, at tendenserne for importen fra Kina blev vurderet for perioden 2002/2003 til 2006/2007, og at der kunne konstateres en klar stigning. I overensstemmelse med grundforordningens bestemmelser tages begivenheder indtruffet efter undersøgelsesperioden ikke i betragtning, medmindre der foreligger særlige omstændigheder. Under alle omstændigheder blev størrelsen af importen efter undersøgelsesperioden som anført i betragtning 136 undersøgt, og det konstateredes, at dens omfang var betragteligt. |
| --- | --- |

(115)

En række parter fremførte, at også importmængderne efter undersøgelsesperioden burde undersøges med henblik på at fastslå, om importen fra Kina er stigende. Det skal bemærkes, at tendenserne for importen fra Kina blev vurderet for perioden 2002/2003 til 2006/2007, og at der kunne konstateres en klar stigning. I overensstemmelse med grundforordningens bestemmelser tages begivenheder indtruffet efter undersøgelsesperioden ikke i betragtning, medmindre der foreligger særlige omstændigheder. Under alle omstændigheder blev størrelsen af importen efter undersøgelsesperioden som anført i betragtning 136 undersøgt, og det konstateredes, at dens omfang var betragteligt.

7.3.2.   Prisunderbud

| (116) | Tre samarbejdsvillige eksporterende producenter gjorde indsigelse mod Kommissionens konklusioner om prisunderbud. Den ene bestred anvendeligheden af den metode, der anvendtes til beregning af underbud, og anmodede om en justering på baggrund af de omkostninger, der bæres af forhandlere i forbindelse med deres indirekte salg. I berettigede tilfælde blev de pågældende beregninger tilpasset. Af den reviderede sammenligning fremgik det, at de pågældende importerede varer i undersøgelsesperioden blev solgt i Unionen til priser, der underbød EU-erhvervsgrenens priser med 18,4 % til 35,2 % ud fra oplysningerne fra de samarbejdsvillige, stikprøveudvalgte eksporterende producenter. |
| --- | --- |

(116)

Tre samarbejdsvillige eksporterende producenter gjorde indsigelse mod Kommissionens konklusioner om prisunderbud. Den ene bestred anvendeligheden af den metode, der anvendtes til beregning af underbud, og anmodede om en justering på baggrund af de omkostninger, der bæres af forhandlere i forbindelse med deres indirekte salg. I berettigede tilfælde blev de pågældende beregninger tilpasset. Af den reviderede sammenligning fremgik det, at de pågældende importerede varer i undersøgelsesperioden blev solgt i Unionen til priser, der underbød EU-erhvervsgrenens priser med 18,4 % til 35,2 % ud fra oplysningerne fra de samarbejdsvillige, stikprøveudvalgte eksporterende producenter.

7.4.   EU-erhvervsgrenens situation

| (117) | To importører og importørsammenslutningen bestred varigheden af konserveringssæsonen i henhold til betragtning 79 i forordningen om midlertidig told. De hævdede, at konserveringssæsonen i Spanien kun varer tre måneder og ikke fire til fem måneder som angivet i forordningen om midlertidig told. Denne påstand er imidlertid knyttet til den afgrøde (af variabel karakter) og den kvantitet, der produceres, og den har under alle omstændigheder ingen indvirkning på skadesfaktorerne som analyseret af Kommissionens tjenestegrene. |
| --- | --- |

(117)

To importører og importørsammenslutningen bestred varigheden af konserveringssæsonen i henhold til betragtning 79 i forordningen om midlertidig told. De hævdede, at konserveringssæsonen i Spanien kun varer tre måneder og ikke fire til fem måneder som angivet i forordningen om midlertidig told. Denne påstand er imidlertid knyttet til den afgrøde (af variabel karakter) og den kvantitet, der produceres, og den har under alle omstændigheder ingen indvirkning på skadesfaktorerne som analyseret af Kommissionens tjenestegrene.

| (118) | Da der ikke er fremsat andre underbyggede oplysninger eller påstande vedrørende EU-erhvervsgrenens situation, bekræftes betragtning 63-86 i forordningen om midlertidig told. |
| --- | --- |

(118)

Da der ikke er fremsat andre underbyggede oplysninger eller påstande vedrørende EU-erhvervsgrenens situation, bekræftes betragtning 63-86 i forordningen om midlertidig told.

7.5.   Konklusion om skade

| (119) | Efter offentliggørelsen af forordningen om midlertidig told hævdede en række importører og nogle eksporterende producenter under henvisning til betragtning 83-86 i forordningen om midlertidig told, at de oplysninger, Kommissionen havde anvendt til bestemmelse af skadestærsklen, hverken var korrekte eller objektivt vurderet. De hævdede, at næsten alle skadesrelaterede indikatorer udviste positive tendenser, og at der derfor ikke findes beviser for skade. |
| --- | --- |

(119)

Efter offentliggørelsen af forordningen om midlertidig told hævdede en række importører og nogle eksporterende producenter under henvisning til betragtning 83-86 i forordningen om midlertidig told, at de oplysninger, Kommissionen havde anvendt til bestemmelse af skadestærsklen, hverken var korrekte eller objektivt vurderet. De hævdede, at næsten alle skadesrelaterede indikatorer udviste positive tendenser, og at der derfor ikke findes beviser for skade.

| (120) | Hertil skal det bemærkes, at selv om nogle indikatorer udviser små forbedringer, må situationen for EU-erhvervsgrenen vurderes i sin helhed og under hensyntagen til den omstændighed, at der var blevet anvendt beskyttelsesforanstaltninger indtil udgangen af undersøgelsesperioden. Dette er nærmere beskrevet i betragtning 51-86 i forordningen om midlertidig told. Den omfattende omstruktureringsproces, som disse foranstaltninger tillod, og som resulterede i en storstilet reduktion af produktion og kapacitet, ville under normale omstændigheder have medført en betragtelig forbedring af EU-producenternes samlede situation, herunder produktion, kapacitetsudnyttelse, salg og pris-/omkostningsdifferentiering. I stedet er mængdeindikatorerne forblevet svage, lagrene er forøget væsentligt, og de finansielle indikatorer har fortsat været negative — i nogle tilfælde er de endda blevet forværret. |
| --- | --- |

(120)

Hertil skal det bemærkes, at selv om nogle indikatorer udviser små forbedringer, må situationen for EU-erhvervsgrenen vurderes i sin helhed og under hensyntagen til den omstændighed, at der var blevet anvendt beskyttelsesforanstaltninger indtil udgangen af undersøgelsesperioden. Dette er nærmere beskrevet i betragtning 51-86 i forordningen om midlertidig told. Den omfattende omstruktureringsproces, som disse foranstaltninger tillod, og som resulterede i en storstilet reduktion af produktion og kapacitet, ville under normale omstændigheder have medført en betragtelig forbedring af EU-producenternes samlede situation, herunder produktion, kapacitetsudnyttelse, salg og pris-/omkostningsdifferentiering. I stedet er mængdeindikatorerne forblevet svage, lagrene er forøget væsentligt, og de finansielle indikatorer har fortsat været negative — i nogle tilfælde er de endda blevet forværret.

| (121) | På denne baggrund er det opfattelsen, at konklusionerne vedrørende den væsentlige skade, der er påført EU-erhvervsgrenen, som anført i forordningen om midlertidig told, ikke er ændret. Da der ikke er fremlagt yderligere underbyggede oplysninger eller argumenter hertil, bekræftes disse konklusioner derfor endeligt. |
| --- | --- |

(121)

På denne baggrund er det opfattelsen, at konklusionerne vedrørende den væsentlige skade, der er påført EU-erhvervsgrenen, som anført i forordningen om midlertidig told, ikke er ændret. Da der ikke er fremlagt yderligere underbyggede oplysninger eller argumenter hertil, bekræftes disse konklusioner derfor endeligt.

8.   ÅRSAGSSAMMENHÆNG

8.1.   Dumpingimportens virkninger

| (122) | Nogle parter hævdede, at mængden af kinesisk import havde været stabil siden 1982 og derfor ikke kunne have forvoldt skade som beskrevet i forordningen om midlertidig told (jf. betragtning 58). Som beskrevet i betragtning 114 er importen fra Kina faktisk steget kraftigt i den undersøgte periode til skade for EU-erhvervsgrenens markedsandel. Desuden henvises der i denne påstand til importudviklingen, der går langt ud over den pågældende periode, og påstanden må derfor afvises. |
| --- | --- |

(122)

Nogle parter hævdede, at mængden af kinesisk import havde været stabil siden 1982 og derfor ikke kunne have forvoldt skade som beskrevet i forordningen om midlertidig told (jf. betragtning 58). Som beskrevet i betragtning 114 er importen fra Kina faktisk steget kraftigt i den undersøgte periode til skade for EU-erhvervsgrenens markedsandel. Desuden henvises der i denne påstand til importudviklingen, der går langt ud over den pågældende periode, og påstanden må derfor afvises.

| (123) | Som anført i betragtning 116 bekræftes det endeligt, at priserne på importen fra de kinesiske eksporterende producenter, der indgik i stikprøven, underbød EU-erhvervsgrenens gennemsnitlige priser med 18,4 % til 35,2 % i undersøgelsesperioden. Justeringen af prisunderbudsmargenen ændrer ikke på konklusionerne om dumpingimportens følgevirkninger i betragtning 100 og 101 i forordningen om midlertidig told. |
| --- | --- |

(123)

Som anført i betragtning 116 bekræftes det endeligt, at priserne på importen fra de kinesiske eksporterende producenter, der indgik i stikprøven, underbød EU-erhvervsgrenens gennemsnitlige priser med 18,4 % til 35,2 % i undersøgelsesperioden. Justeringen af prisunderbudsmargenen ændrer ikke på konklusionerne om dumpingimportens følgevirkninger i betragtning 100 og 101 i forordningen om midlertidig told.

8.2.   Udsving i vekselkurserne

| (124) | Efter indførelsen af den midlertidige told påpegede nogle importører endvidere vekselkursens negative indflydelse på prisniveauet. Vekselkursen er efter deres mening den vigtigste skadevoldende faktor. Kommissionens vurdering refererer imidlertid kun til forskelle mellem prisniveauer, og der fremsættes intet krav om en analyse af de faktorer, der påvirker disse prisniveauer. På denne baggrund kunne det konstateres, at der findes en klar årsagssammenhæng mellem det høje dumpingniveau og den skade, som EU-erhvervsgrenen blev påført, og derfor kan betragtning 95 i forordningen om midlertidig told bekræftes. |
| --- | --- |

(124)

Efter indførelsen af den midlertidige told påpegede nogle importører endvidere vekselkursens negative indflydelse på prisniveauet. Vekselkursen er efter deres mening den vigtigste skadevoldende faktor. Kommissionens vurdering refererer imidlertid kun til forskelle mellem prisniveauer, og der fremsættes intet krav om en analyse af de faktorer, der påvirker disse prisniveauer. På denne baggrund kunne det konstateres, at der findes en klar årsagssammenhæng mellem det høje dumpingniveau og den skade, som EU-erhvervsgrenen blev påført, og derfor kan betragtning 95 i forordningen om midlertidig told bekræftes.

8.3.   Levering af og priser på råmaterialer

| (125) | Nogle interesserede parter fremførte, at skaden ikke skyldes dumpingimport, men det knappe udbud af frisk frugt, som udgør råmaterialet for dåsemandariner. |
| --- | --- |

(125)

Nogle interesserede parter fremførte, at skaden ikke skyldes dumpingimport, men det knappe udbud af frisk frugt, som udgør råmaterialet for dåsemandariner.

| (126) | Officielle tal fra det spanske landbrugsministerium bekræfter imidlertid, at de mængder, der var til rådighed for konservesindustrien, var mere end tilstrækkelige til at dække de spanske producenters produktionskapacitet. |
| --- | --- |

(126)

Officielle tal fra det spanske landbrugsministerium bekræfter imidlertid, at de mængder, der var til rådighed for konservesindustrien, var mere end tilstrækkelige til at dække de spanske producenters produktionskapacitet.

| (127) | I en vis udstrækning konkurrerer producenterne med markedet for friske varer til konsum om den friske frugt. Denne konkurrence bryder imidlertid ikke årsagssammenhængen. En klar og væsentlig årsag til EU-erhvervsgrenens relativt lave produktion, salgs- og markedsandel er snarere det massive importpres fra Kina til meget lave priser. I denne situation og i betragtning af at markedsprisen afgøres af en import, som udgør mere end 70 % af markedet, og som underbyder og trykker priserne, ville det være uøkonomisk at producere mere uden rimelige forventninger om at kunne afsætte produkterne til priser, der muliggør normale fortjenester. Derfor kunne den spanske industri rimeligt nemt producere betragteligt større mængder, hvis markedsprisen ikke havde tynget deres økonomiske resultater. |
| --- | --- |

(127)

I en vis udstrækning konkurrerer producenterne med markedet for friske varer til konsum om den friske frugt. Denne konkurrence bryder imidlertid ikke årsagssammenhængen. En klar og væsentlig årsag til EU-erhvervsgrenens relativt lave produktion, salgs- og markedsandel er snarere det massive importpres fra Kina til meget lave priser. I denne situation og i betragtning af at markedsprisen afgøres af en import, som udgør mere end 70 % af markedet, og som underbyder og trykker priserne, ville det være uøkonomisk at producere mere uden rimelige forventninger om at kunne afsætte produkterne til priser, der muliggør normale fortjenester. Derfor kunne den spanske industri rimeligt nemt producere betragteligt større mængder, hvis markedsprisen ikke havde tynget deres økonomiske resultater.

| (128) | En anden omstændighed, der bekræfter denne analyse, er den vedvarende eksistens af betragtelige lagre hos EU-producenterne, hvilket understreger, at den skadevoldende situation for EU-erhvervsgrenen ikke skyldes utilstrækkelig produktion, men at produktionen ikke kan sælges på grund af presset fra den kinesiske import. |
| --- | --- |

(128)

En anden omstændighed, der bekræfter denne analyse, er den vedvarende eksistens af betragtelige lagre hos EU-producenterne, hvilket understreger, at den skadevoldende situation for EU-erhvervsgrenen ikke skyldes utilstrækkelig produktion, men at produktionen ikke kan sælges på grund af presset fra den kinesiske import.

| (129) | Da råmaterialet er et landbrugsprodukt, er det underkastet sæsonmæssige udsving. Ikke desto mindre har Kommissionen i den undersøgte femårsperiode, som omfattede høstperioder med lave såvel som høje priser, observeret, at skade (f.eks. i form af finansielle tab) opstår uafhængigt af disse fluktuationer, og derfor er der ikke nogen direkte korrelation mellem EU-erhvervsgrenens økonomiske resultater og disse sæsonmæssige udsving. |
| --- | --- |

(129)

Da råmaterialet er et landbrugsprodukt, er det underkastet sæsonmæssige udsving. Ikke desto mindre har Kommissionen i den undersøgte femårsperiode, som omfattede høstperioder med lave såvel som høje priser, observeret, at skade (f.eks. i form af finansielle tab) opstår uafhængigt af disse fluktuationer, og derfor er der ikke nogen direkte korrelation mellem EU-erhvervsgrenens økonomiske resultater og disse sæsonmæssige udsving.

8.4.   Kvalitetsforskelle

| (130) | En række parter har hævdet, at de kinesiske varer var af højere kvalitet end EU-produktionen. Imidlertid er eventuelle prisforskelle som følge heraf ikke tilstrækkeligt dokumenterede, og der er ikke belæg for påstanden om, at forbrugerne skulle foretrække kinesiske varer i en sådan grad, at det kan forårsage en forværring af situationen for EU-erhvervsgrenen. Under alle omstændigheder ville sådanne påståede prisforskelle være til de kinesiske varers fordel og føre til større prisunderbud. Da der ikke er fremlagt nye og underbyggede oplysninger eller argumenter, bekræftes betragtning 99 i forordningen om midlertidig told. |
| --- | --- |

(130)

En række parter har hævdet, at de kinesiske varer var af højere kvalitet end EU-produktionen. Imidlertid er eventuelle prisforskelle som følge heraf ikke tilstrækkeligt dokumenterede, og der er ikke belæg for påstanden om, at forbrugerne skulle foretrække kinesiske varer i en sådan grad, at det kan forårsage en forværring af situationen for EU-erhvervsgrenen. Under alle omstændigheder ville sådanne påståede prisforskelle være til de kinesiske varers fordel og føre til større prisunderbud. Da der ikke er fremlagt nye og underbyggede oplysninger eller argumenter, bekræftes betragtning 99 i forordningen om midlertidig told.

8.5.   Øgede omkostninger

| (131) | En række parter fremførte, at nogle producenters ekstraordinære omkostningsstigninger var grunden til skaden. Disse påstande var ikke tilstrækkeligt dokumenterede. Kommissionens undersøgelse afdækkede ikke sådanne begivenheder, der kunne ændre vurderingen af årsagssammenhængen eller påvirke beregningen af skadestærsklen. |
| --- | --- |

(131)

En række parter fremførte, at nogle producenters ekstraordinære omkostningsstigninger var grunden til skaden. Disse påstande var ikke tilstrækkeligt dokumenterede. Kommissionens undersøgelse afdækkede ikke sådanne begivenheder, der kunne ændre vurderingen af årsagssammenhængen eller påvirke beregningen af skadestærsklen.

| (132) | En række parter fremførte bemærkninger til de stigende produktionsomkostninger og EU-erhvervsgrenens manglende evne til at reducere disse. Visse omkostninger (f.eks. energi) er steget, men deres betydning er ikke tilstrækkelig til at bryde årsagssammenhængen i en situation, hvor et betragteligt antal dumpede kinesiske eksportvarer presser salget og produktionen (hvorved EU-erhvervsgrenens enhedsomkostninger stiger), og EU-erhvervsgrenens priser, som derved sænkes. |
| --- | --- |

(132)

En række parter fremførte bemærkninger til de stigende produktionsomkostninger og EU-erhvervsgrenens manglende evne til at reducere disse. Visse omkostninger (f.eks. energi) er steget, men deres betydning er ikke tilstrækkelig til at bryde årsagssammenhængen i en situation, hvor et betragteligt antal dumpede kinesiske eksportvarer presser salget og produktionen (hvorved EU-erhvervsgrenens enhedsomkostninger stiger), og EU-erhvervsgrenens priser, som derved sænkes.

8.6.   Støtteordninger

| (133) | Det fremførtes, at Unionens støtteordninger forårsagede en kunstig vækst i Unionens fremstillingssektor og derefter fremmede et reduceret råmaterialeudbud for den pågældende vares vedkommende. Denne påstand var af almen karakter og var ikke tilstrækkeligt underbygget. Under alle omstændigheder blev de pågældende ordninger ændret i 1996, hvor støtten tilfaldt landmændene i stedet for producenterne af den pågældende vare. Kommissionens undersøgelse har ikke afdækket nogen restvirkninger i løbet af undersøgelsesperioden, som har kunnet bryde årsagssammenhængen. Vedrørende udbud henvises der til betragtning 128 og 129 ovenfor. |
| --- | --- |

(133)

Det fremførtes, at Unionens støtteordninger forårsagede en kunstig vækst i Unionens fremstillingssektor og derefter fremmede et reduceret råmaterialeudbud for den pågældende vares vedkommende. Denne påstand var af almen karakter og var ikke tilstrækkeligt underbygget. Under alle omstændigheder blev de pågældende ordninger ændret i 1996, hvor støtten tilfaldt landmændene i stedet for producenterne af den pågældende vare. Kommissionens undersøgelse har ikke afdækket nogen restvirkninger i løbet af undersøgelsesperioden, som har kunnet bryde årsagssammenhængen. Vedrørende udbud henvises der til betragtning 128 og 129 ovenfor.

8.7.   Konklusion om årsagssammenhæng

| (134) | Da der ikke er fremlagt yderligere nye og underbyggede oplysninger eller argumenter på dette område, bekræftes betragtning 87-101 i forordningen om midlertidig told. |
| --- | --- |

(134)

Da der ikke er fremlagt yderligere nye og underbyggede oplysninger eller argumenter på dette område, bekræftes betragtning 87-101 i forordningen om midlertidig told.

| (135) | På denne baggrund bekræftes den foreløbige konklusion om, at der findes en årsagssammenhæng mellem den væsentlige skade, som EU-erhvervsgrenen har lidt, og den kinesiske dumpingimport. |
| --- | --- |

(135)

På denne baggrund bekræftes den foreløbige konklusion om, at der findes en årsagssammenhæng mellem den væsentlige skade, som EU-erhvervsgrenen har lidt, og den kinesiske dumpingimport.

9.   UNIONENS INTERESSER

9.1.   Udviklingen efter undersøgelsesperioden

| (136) | Fra den 9. november 2007 blev importen fra Kina i medfør af registreringsforordningen, underlagt registrering. Dette skete med henblik på indførelsen af en eventuel antidumpingtold med tilbagevirkende kraft. I konsekvens heraf og undtagelsesvist er også udviklingen efter undersøgelsesperioden blevet undersøgt. Eurostats data bekræfter, at importen fra Kina fortsat er betydelig, og dette underbygges af en række importører. Importmængden for de seneste ti måneder efter undersøgelsesperioden nåede et niveau på 74 000 ton ved stabile og lave priser. |
| --- | --- |

(136)

Fra den 9. november 2007 blev importen fra Kina i medfør af registreringsforordningen, underlagt registrering. Dette skete med henblik på indførelsen af en eventuel antidumpingtold med tilbagevirkende kraft. I konsekvens heraf og undtagelsesvist er også udviklingen efter undersøgelsesperioden blevet undersøgt. Eurostats data bekræfter, at importen fra Kina fortsat er betydelig, og dette underbygges af en række importører. Importmængden for de seneste ti måneder efter undersøgelsesperioden nåede et niveau på 74 000 ton ved stabile og lave priser.

9.2.   EU-producenternes evne til at holde EU-markedet forsynet

| (137) | En række parter kommenterede det lave spanske produktionsniveau, som de mente var utilstrækkeligt til at forsyne EU-markedet. Det er korrekt, at EU-erhvervsgrenen i den nuværende situation ikke forsyner hele markedet i Unionen, men det bør noteres, at denne omstændighed er knyttet til virkningerne af den skadevoldende import som beskrevet ovenfor. Under alle omstændigheder er det ikke formålet med foranstaltningerne at lukke EU-markedet for kinesisk import, men at fjerne virkningerne af skadevoldende dumping. Da der bl.a. kun eksisterer to forsyningskilder for disse varer, mener Kommissionen, at kinesiske varer selv i tilfælde af indførelsen af endelige foranstaltninger stadig vil spille en betragtelig rolle i Unionen. |
| --- | --- |

(137)

En række parter kommenterede det lave spanske produktionsniveau, som de mente var utilstrækkeligt til at forsyne EU-markedet. Det er korrekt, at EU-erhvervsgrenen i den nuværende situation ikke forsyner hele markedet i Unionen, men det bør noteres, at denne omstændighed er knyttet til virkningerne af den skadevoldende import som beskrevet ovenfor. Under alle omstændigheder er det ikke formålet med foranstaltningerne at lukke EU-markedet for kinesisk import, men at fjerne virkningerne af skadevoldende dumping. Da der bl.a. kun eksisterer to forsyningskilder for disse varer, mener Kommissionen, at kinesiske varer selv i tilfælde af indførelsen af endelige foranstaltninger stadig vil spille en betragtelig rolle i Unionen.

9.3.   EU-erhvervsgrenens og leverandørernes interesser

| (138) | En importørsammenslutning hævdede, at antidumpingforanstaltninger uden kvantitative begrænsninger ikke ville beskytte den spanske industri, men automatisk udløse ulovlige handelsaktiviteter. Dette er et argument, der snarere fremhæver behovet for institutioner, der kan varetage et behørigt tilsyn med foranstaltningernes håndhævelse, end det er et argument imod de fordele, EU-producenterne kunne få af foranstaltningerne. |
| --- | --- |

(138)

En importørsammenslutning hævdede, at antidumpingforanstaltninger uden kvantitative begrænsninger ikke ville beskytte den spanske industri, men automatisk udløse ulovlige handelsaktiviteter. Dette er et argument, der snarere fremhæver behovet for institutioner, der kan varetage et behørigt tilsyn med foranstaltningernes håndhævelse, end det er et argument imod de fordele, EU-producenterne kunne få af foranstaltningerne.

| (139) | En anden importør hævdede, at indførelsen af antidumpingforanstaltninger ikke ville forbedre situationen for de spanske producenter på grund af eksistensen af store lagre opbygget af Unionens importører, som med disse lagre ville være i stand til at efterkomme efterspørgslen på markedet i den nærmeste fremtid. Lagrenes størrelse og tilstedeværelsen af fænomenet oplagring bekræftedes af en anden importør. Disse bemærkninger bekræfter Kommissionens analyse i forordningen om midlertidig told og i nærværende forordning. Det bør imidlertid erindres, at foranstaltningerne skal lempe virkningerne af fem års skadevoldende dumping og ikke kun ét års dumping. |
| --- | --- |

(139)

En anden importør hævdede, at indførelsen af antidumpingforanstaltninger ikke ville forbedre situationen for de spanske producenter på grund af eksistensen af store lagre opbygget af Unionens importører, som med disse lagre ville være i stand til at efterkomme efterspørgslen på markedet i den nærmeste fremtid. Lagrenes størrelse og tilstedeværelsen af fænomenet oplagring bekræftedes af en anden importør. Disse bemærkninger bekræfter Kommissionens analyse i forordningen om midlertidig told og i nærværende forordning. Det bør imidlertid erindres, at foranstaltningerne skal lempe virkningerne af fem års skadevoldende dumping og ikke kun ét års dumping.

| (140) | Da der ikke er fremsat nye og underbyggede oplysninger eller argumenter i denne henseende, bekræftes konklusionerne i betragtning 103-106 og 115 i forordningen om midlertidig told om EU-erhvervsgrenens interesser. |
| --- | --- |

(140)

Da der ikke er fremsat nye og underbyggede oplysninger eller argumenter i denne henseende, bekræftes konklusionerne i betragtning 103-106 og 115 i forordningen om midlertidig told om EU-erhvervsgrenens interesser.

9.4.   Ikke-forretningsmæssigt forbundne EU-importørers og -forhandleres interesser

| (141) | De samarbejdsvillige importører udtrykte almen interesse for opretholdelsen af to forsyningskilder for den pågældende vare — Spanien og Kina — for at kunne opretholde forsyningssikkerheden til konkurrencedygtige priser. |
| --- | --- |

(141)

De samarbejdsvillige importører udtrykte almen interesse for opretholdelsen af to forsyningskilder for den pågældende vare — Spanien og Kina — for at kunne opretholde forsyningssikkerheden til konkurrencedygtige priser.

| (142) | Ikke desto mindre ville størstedelen af importørerne i tilfælde af endelige foranstaltninger foretrække foranstaltninger, der også indeholder kvantitative elementer. Kommissionen mener ikke, at det er tilstrækkeligt som forklaret i betragtning 156. |
| --- | --- |

(142)

Ikke desto mindre ville størstedelen af importørerne i tilfælde af endelige foranstaltninger foretrække foranstaltninger, der også indeholder kvantitative elementer. Kommissionen mener ikke, at det er tilstrækkeligt som forklaret i betragtning 156.

| (143) | Data fra de samarbejdsvillige importører, der indgik i stikprøven, blev kontrolleret; de bekræftede, at sektoren for dåsemandariner repræsenterer mindre end 6 % af den samlede omsætning, og at importørerne i gennemsnit opnåede en rentabilitet på over 10 % i løbet af både undersøgelsesperioden og perioden 2004-2008. |
| --- | --- |

(143)

Data fra de samarbejdsvillige importører, der indgik i stikprøven, blev kontrolleret; de bekræftede, at sektoren for dåsemandariner repræsenterer mindre end 6 % af den samlede omsætning, og at importørerne i gennemsnit opnåede en rentabilitet på over 10 % i løbet af både undersøgelsesperioden og perioden 2004-2008.

| (144) | Ovenstående viser, at foranstaltningernes potentielle virkninger for importører/forhandlere alt i alt ikke vil være ude af proportion med de positive virkninger heraf. |
| --- | --- |

(144)

Ovenstående viser, at foranstaltningernes potentielle virkninger for importører/forhandlere alt i alt ikke vil være ude af proportion med de positive virkninger heraf.

9.5.   Brugernes/detailhandlernes interesser

| (145) | En bruger, der repræsenterede mindre end 1 % af forbruget, fremsatte generelle bemærkninger til det reducerede udbud af mandariner i Unionen og de kinesiske varers overlegne kvalitet. Den pågældende blev opfordret til yderligere samarbejde og indlevering af individuelle oplysninger, men afslog og ønskede ikke at underbygge sine påstande. En anden forhandler, som er medlem af importørernes hovedsammenslutning, var generelt imod en prisforhøjelse. Der er ikke fremsat andre bemærkninger vedrørende brugernes/forhandlernes interesser i løbet af undersøgelsen. I denne situation, og da der ikke er fremsat underbyggede bemærkninger fra importørernes/forhandlernes side, bekræftes konklusionerne i betragtning 109-112 i forordningen om midlertidig told. |
| --- | --- |

(145)

En bruger, der repræsenterede mindre end 1 % af forbruget, fremsatte generelle bemærkninger til det reducerede udbud af mandariner i Unionen og de kinesiske varers overlegne kvalitet. Den pågældende blev opfordret til yderligere samarbejde og indlevering af individuelle oplysninger, men afslog og ønskede ikke at underbygge sine påstande. En anden forhandler, som er medlem af importørernes hovedsammenslutning, var generelt imod en prisforhøjelse. Der er ikke fremsat andre bemærkninger vedrørende brugernes/forhandlernes interesser i løbet af undersøgelsen. I denne situation, og da der ikke er fremsat underbyggede bemærkninger fra importørernes/forhandlernes side, bekræftes konklusionerne i betragtning 109-112 i forordningen om midlertidig told.

9.6.   Forbrugernes interesser

| (146) | I modsætning til hvad en importør hævdede, blev forbrugernes interesser taget i betragtning i den midlertidige fase. Kommissionens konklusioner blev skitseret i betragtning 113 og 114 i forordningen om midlertidig told. Andre parter anførte, at virkningerne for forbrugerne ville være betragtelige. Der blev dog ikke fremsat andre påstande, der kunne rejse tvivl om konklusionerne i ovennævnte betragtninger. Selv om en told skulle føre til stigende forbrugerpriser, har ingen part bestredet den omstændighed, at denne vare udgør en meget lille del af husholdningernes madudgifter. Da der ikke foreligger bemærkninger fra forbrugerne eller er indkommet nye og underbyggede oplysninger, bekræftes disse betragtninger. |
| --- | --- |

(146)

I modsætning til hvad en importør hævdede, blev forbrugernes interesser taget i betragtning i den midlertidige fase. Kommissionens konklusioner blev skitseret i betragtning 113 og 114 i forordningen om midlertidig told. Andre parter anførte, at virkningerne for forbrugerne ville være betragtelige. Der blev dog ikke fremsat andre påstande, der kunne rejse tvivl om konklusionerne i ovennævnte betragtninger. Selv om en told skulle føre til stigende forbrugerpriser, har ingen part bestredet den omstændighed, at denne vare udgør en meget lille del af husholdningernes madudgifter. Da der ikke foreligger bemærkninger fra forbrugerne eller er indkommet nye og underbyggede oplysninger, bekræftes disse betragtninger.

9.7.   Konklusion vedrørende Unionens interesser

| (147) | Ovenstående supplerende analyse af de berørte interesser har ikke ændret de foreløbige konklusioner i denne henseende. Data fra de samarbejdsvillige importører, der indgik i stikprøven, blev kontrolleret, og de bekræftede, at sektoren for dåsemandariner repræsenterer mindre end 6 % af deres samlede omsætning, og at importørerne i gennemsnit opnåede et tilfredsstillende resultat både i undersøgelsesperioden og i perioden 2004-2008, samt at konsekvenserne af foranstaltningerne for importørerne vil være minimale. Det er også fastslået, at de finansielle virkninger for den endelige bruger vil være ubetydelige, i betragtning af at der købes marginale mængder pr. forbruger i forbrugerlandene. Derfor anses konklusionerne om Unionens interesser i forordningen om midlertidig told for at være uændrede. Da der ikke er fremsat andre bemærkninger, bekræftes disse konklusioner i forordningen om midlertidig told derfor endeligt. |
| --- | --- |

(147)

Ovenstående supplerende analyse af de berørte interesser har ikke ændret de foreløbige konklusioner i denne henseende. Data fra de samarbejdsvillige importører, der indgik i stikprøven, blev kontrolleret, og de bekræftede, at sektoren for dåsemandariner repræsenterer mindre end 6 % af deres samlede omsætning, og at importørerne i gennemsnit opnåede et tilfredsstillende resultat både i undersøgelsesperioden og i perioden 2004-2008, samt at konsekvenserne af foranstaltningerne for importørerne vil være minimale. Det er også fastslået, at de finansielle virkninger for den endelige bruger vil være ubetydelige, i betragtning af at der købes marginale mængder pr. forbruger i forbrugerlandene. Derfor anses konklusionerne om Unionens interesser i forordningen om midlertidig told for at være uændrede. Da der ikke er fremsat andre bemærkninger, bekræftes disse konklusioner i forordningen om midlertidig told derfor endeligt.

10.   ENDELIGE FORANSTALTNINGER

10.1.   Skadestærskel

| (148) | En importør hævdede, at fortjenstmargenen på 6,8 %, som anvendtes som reference i den midlertidige fase, er sat for højt. I den forbindelse bør det bemærkes, at dette niveau blev anvendt og accepteret i forbindelse med beskyttelsesforanstaltningerne som EU-erhvervsgrenens faktiske fortjeneste i perioden 1998/99-2001/02. Niveauet afspejler EU-producenternes fortjeneste i en normal handelssituation før den stigning i importen, der påførte erhvervsgrenen skade. Påstanden afvises derfor. |
| --- | --- |

(148)

En importør hævdede, at fortjenstmargenen på 6,8 %, som anvendtes som reference i den midlertidige fase, er sat for højt. I den forbindelse bør det bemærkes, at dette niveau blev anvendt og accepteret i forbindelse med beskyttelsesforanstaltningerne som EU-erhvervsgrenens faktiske fortjeneste i perioden 1998/99-2001/02. Niveauet afspejler EU-producenternes fortjeneste i en normal handelssituation før den stigning i importen, der påførte erhvervsgrenen skade. Påstanden afvises derfor.

| (149) | EU-producenterne hævdede, at den midlertidige told ikke tog hensyn til den specielle situation, som markedet for dåsemandariner befandt sig i, hvor produktionen er koncentreret i kun ét land, og størstedelen af salget og importen er koncentreret i et andet europæisk land. Derfor blev der anmodet om, at de endelige beregninger skulle tage hensyn til transportudgifterne fra producentlandet til forbrugerlandet. Påstanden blev anset for berettiget, og beregningerne tilpasset for at afspejle koncentrationen af salget i de relevante områder i Unionen. |
| --- | --- |

(149)

EU-producenterne hævdede, at den midlertidige told ikke tog hensyn til den specielle situation, som markedet for dåsemandariner befandt sig i, hvor produktionen er koncentreret i kun ét land, og størstedelen af salget og importen er koncentreret i et andet europæisk land. Derfor blev der anmodet om, at de endelige beregninger skulle tage hensyn til transportudgifterne fra producentlandet til forbrugerlandet. Påstanden blev anset for berettiget, og beregningerne tilpasset for at afspejle koncentrationen af salget i de relevante områder i Unionen.

| (150) | En part fremsatte bemærkninger vedrørende beregningen af underbud og målprisunderbud. Hvor det var berettiget, blev justeringerne foretaget på det endelige stadie. |
| --- | --- |

(150)

En part fremsatte bemærkninger vedrørende beregningen af underbud og målprisunderbud. Hvor det var berettiget, blev justeringerne foretaget på det endelige stadie.

| (151) | De resulterende skadestærskler, der tager hensyn til anmodningerne fra de interesserede parter, når dette er berettiget, udtrykt i procent af den samlede cif-importværdi for hver enkelt kinesisk eksportør, der indgik i stikprøven, var lavere end de konstaterede dumpingmargener:






  — | Yichang Rosen Foods Co., Ltd., Yichang, Zhejiang: 100,1 %, |
| --- | --- | --- |

(151)

De resulterende skadestærskler, der tager hensyn til anmodningerne fra de interesserede parter, når dette er berettiget, udtrykt i procent af den samlede cif-importværdi for hver enkelt kinesisk eksportør, der indgik i stikprøven, var lavere end de konstaterede dumpingmargener:

—

Yichang Rosen Foods Co., Ltd., Yichang, Zhejiang: 100,1 %,

| — | Huangyan No.1 Canned Food Factory, Huangyan, Zhejiang: 48,4 %, |
| --- | --- |

—

Huangyan No.1 Canned Food Factory, Huangyan, Zhejiang: 48,4 %,

| — | Zhejiang Xinshiji Foods Co., Ltd. Sanmen, Zhejiang og dennes forretningsmæssigt forbundne producent Hubei Xinshiji Foods Co., Ltd., Dangyang City, Hubei Province: 92,0 %, |
| --- | --- |

—

Zhejiang Xinshiji Foods Co., Ltd. Sanmen, Zhejiang og dennes forretningsmæssigt forbundne producent Hubei Xinshiji Foods Co., Ltd., Dangyang City, Hubei Province: 92,0 %,

| — | Samarbejdende eksporterende producenter, der ikke indgik i stikprøven: 90,6 %, |
| --- | --- |

—

Samarbejdende eksporterende producenter, der ikke indgik i stikprøven: 90,6 %,

Alle andre virksomheder: 100,1 %.

10.2.   Tilbagevirkende kraft

| (152) | Som nævnt i betragtning 4 gjorde Kommissionen den 9. november 2007 importen af den pågældende vare med oprindelse i Kina til genstand for registrering efter anmodning fra EU-erhvervsgrenen. Denne anmodning er trukket tilbage, og spørgsmålet er derfor ikke undersøgt yderligere. |
| --- | --- |

(152)

Som nævnt i betragtning 4 gjorde Kommissionen den 9. november 2007 importen af den pågældende vare med oprindelse i Kina til genstand for registrering efter anmodning fra EU-erhvervsgrenen. Denne anmodning er trukket tilbage, og spørgsmålet er derfor ikke undersøgt yderligere.

10.3.   Endelige foranstaltninger

| (153) | I betragtning af konklusionerne vedrørende dumping, skade, årsagssammenhæng og Unionens interesser og i overensstemmelse med grundforordningens artikel 9, stk. 4, bør der indføres en endelig antidumpingtold svarende til enten dumpingmargenen eller skadestærsklen, afhængigt af hvad der er lavest, i henhold til reglen om den lavest mulige told. I det foreliggende tilfælde bør toldsatsen derfor fastsættes på samme niveau som den konstaterede skadestærskel. |
| --- | --- |

(153)

I betragtning af konklusionerne vedrørende dumping, skade, årsagssammenhæng og Unionens interesser og i overensstemmelse med grundforordningens artikel 9, stk. 4, bør der indføres en endelig antidumpingtold svarende til enten dumpingmargenen eller skadestærsklen, afhængigt af hvad der er lavest, i henhold til reglen om den lavest mulige told. I det foreliggende tilfælde bør toldsatsen derfor fastsættes på samme niveau som den konstaterede skadestærskel.

| (154) | På basis af ovenstående og i overensstemmelse med den berigtigelse, der er offentliggjort i EU-Tidende, L 258 (14), bør den endelige told fastsættes til følgende:






  — | Yichang Rosen Foods Co., Ltd., Yichang, Zhejiang: 531,2 EUR/ton |
| --- | --- | --- |

(154)

På basis af ovenstående og i overensstemmelse med den berigtigelse, der er offentliggjort i EU-Tidende, L 258 (14), bør den endelige told fastsættes til følgende:

—

Yichang Rosen Foods Co., Ltd., Yichang, Zhejiang: 531,2 EUR/ton

| — | Huangyan No.1 Canned Food Factory, Huangyan, Zhejiang: 361,4 EUR/ton |
| --- | --- |

—

Huangyan No.1 Canned Food Factory, Huangyan, Zhejiang: 361,4 EUR/ton

| — | Zhejiang Xinshiji Foods Co., Ltd., Sanmen, Zhejiang og dennes forretningsmæssigt forbundne producent Hubei Xinshiji Foods Co., Ltd., Dangyang City, Hubei Province: 490,7 EUR/ton |
| --- | --- |

—

Zhejiang Xinshiji Foods Co., Ltd., Sanmen, Zhejiang og dennes forretningsmæssigt forbundne producent Hubei Xinshiji Foods Co., Ltd., Dangyang City, Hubei Province: 490,7 EUR/ton

| — | Samarbejdsvillige eksporterende producenter, der ikke indgik i stikprøven: 499,6 EUR/ton |
| --- | --- |

—

Samarbejdsvillige eksporterende producenter, der ikke indgik i stikprøven: 499,6 EUR/ton

Alle andre virksomheder: 531,2 EUR/ton.

10.4.   Foranstaltningens form

| (155) | En række parter anmodede om foranstaltninger, der kombinerede elementerne pris og kvantitet, således at der i forbindelse med indledende importmængder skulle betales ingen eller reduceret told. I visse tilfælde var dette knyttet til et licenssystem. |
| --- | --- |

(155)

En række parter anmodede om foranstaltninger, der kombinerede elementerne pris og kvantitet, således at der i forbindelse med indledende importmængder skulle betales ingen eller reduceret told. I visse tilfælde var dette knyttet til et licenssystem.

| (156) | Denne mulighed blev diskuteret, men forkastet især af følgende grunde. Antidumpingtolden indføres, fordi eksportprisen er lavere end den normale værdi. De mængder, der eksporteres til Unionen, er relevante for analysen af, hvorvidt dumpingimporten forvolder skade. Imidlertid er disse mængder normalt irrelevante for den toldsats, der bør indføres. Hvis dumpingimport forårsager skade, kan der med andre ord kompenseres for dumpingen ved en told, der finder anvendelse på den første sending, der importeres efter toldens ikrafttrædelse. I det omfang, det konstateres at være i Unionens interesse, at varer i en bestemt periode importeres uden anvendelse af antidumpingtold, hjemler grundforordningens artikel 14, stk. 4, under visse omstændigheder ophævelse. |
| --- | --- |

(156)

Denne mulighed blev diskuteret, men forkastet især af følgende grunde. Antidumpingtolden indføres, fordi eksportprisen er lavere end den normale værdi. De mængder, der eksporteres til Unionen, er relevante for analysen af, hvorvidt dumpingimporten forvolder skade. Imidlertid er disse mængder normalt irrelevante for den toldsats, der bør indføres. Hvis dumpingimport forårsager skade, kan der med andre ord kompenseres for dumpingen ved en told, der finder anvendelse på den første sending, der importeres efter toldens ikrafttrædelse. I det omfang, det konstateres at være i Unionens interesse, at varer i en bestemt periode importeres uden anvendelse af antidumpingtold, hjemler grundforordningens artikel 14, stk. 4, under visse omstændigheder ophævelse.

| (157) | Flere parter har hævdet, at enhver form for foranstaltninger uden kvantitative restriktioner vil føre til toldunddragelse. De refererede igen til oplagringen i perioden efter udvidelsen af Den Europæiske Union den 1. maj 2004. Kommissionens tjenestegrenes undersøgelse har bekræftet, at dette var et klart forsøg på toldunddragelse. På baggrund af disse bemærkninger og de forhold, der er beskrevet i forordningen om midlertidig told i betragtning 123 og 125 vil Kommissionen overvåge udviklingen for at kunne træffe de nødvendige foranstaltninger til behørig håndhævelse af foranstaltningerne. |
| --- | --- |

(157)

Flere parter har hævdet, at enhver form for foranstaltninger uden kvantitative restriktioner vil føre til toldunddragelse. De refererede igen til oplagringen i perioden efter udvidelsen af Den Europæiske Union den 1. maj 2004. Kommissionens tjenestegrenes undersøgelse har bekræftet, at dette var et klart forsøg på toldunddragelse. På baggrund af disse bemærkninger og de forhold, der er beskrevet i forordningen om midlertidig told i betragtning 123 og 125 vil Kommissionen overvåge udviklingen for at kunne træffe de nødvendige foranstaltninger til behørig håndhævelse af foranstaltningerne.

| (158) | Andre parter har fremført, at foranstaltningerne bør udelukke mængder, der allerede er omfattet af eksisterende salgskontrakter. Dette vil i praksis være ensbetydende med toldfritagelse, hvilket ville underminere den afhjælpende virkning af foranstaltningerne, og dette forslag må derfor afvises. Der henvises også til betragtning 138 og 139. |
| --- | --- |

(158)

Andre parter har fremført, at foranstaltningerne bør udelukke mængder, der allerede er omfattet af eksisterende salgskontrakter. Dette vil i praksis være ensbetydende med toldfritagelse, hvilket ville underminere den afhjælpende virkning af foranstaltningerne, og dette forslag må derfor afvises. Der henvises også til betragtning 138 og 139.

| (159) | Ved forordningen om midlertidig told indførtes der en antidumpingtold i form af en særlig told for hver virksomhed som følge af anvendelsen af skadestærsklen på de eksportpriser, som blev anvendt ved beregningen af dumping i undersøgelsesperioden. Denne metode bekræftes i forbindelse med de endelige foranstaltninger. |
| --- | --- |

(159)

Ved forordningen om midlertidig told indførtes der en antidumpingtold i form af en særlig told for hver virksomhed som følge af anvendelsen af skadestærsklen på de eksportpriser, som blev anvendt ved beregningen af dumping i undersøgelsesperioden. Denne metode bekræftes i forbindelse med de endelige foranstaltninger.

10.5.   Tilsagn

| (160) | På et sent tidspunkt i løbet af undersøgelsen afgav adskillige af de eksporterende producenter i Kina pristilsagn. Disse tilsagn blev ikke anset for at være acceptable i betragtning af den betydelige prisvolatilitet for denne vare, risikoen for toldunddragelse og -omgåelse for denne vares vedkommende (jf. betragtning 124 og 125 i forordningen om midlertidig told) og den omstændighed, at der ikke var nogen garantier fra de kinesiske myndigheders side, som kunne muliggøre behørigt tilsyn med virksomheder, der ikke var indrømmet markedsøkonomisk status. |
| --- | --- |

(160)

På et sent tidspunkt i løbet af undersøgelsen afgav adskillige af de eksporterende producenter i Kina pristilsagn. Disse tilsagn blev ikke anset for at være acceptable i betragtning af den betydelige prisvolatilitet for denne vare, risikoen for toldunddragelse og -omgåelse for denne vares vedkommende (jf. betragtning 124 og 125 i forordningen om midlertidig told) og den omstændighed, at der ikke var nogen garantier fra de kinesiske myndigheders side, som kunne muliggøre behørigt tilsyn med virksomheder, der ikke var indrømmet markedsøkonomisk status.

11.   REGISTRERING

| (161) | Importen af den pågældende vare blev gjort til genstand for registrering gennem Kommissionens forordning (EU) nr. 572/2012 (15). Den registrering bør ophøre. Muligheden for at opkræve told med tilbagevirkende kraft vil blive besluttet på et senere tidspunkt, når alle de statistiske oplysninger foreligger. |
| --- | --- |

(161)

Importen af den pågældende vare blev gjort til genstand for registrering gennem Kommissionens forordning (EU) nr. 572/2012 (15). Den registrering bør ophøre. Muligheden for at opkræve told med tilbagevirkende kraft vil blive besluttet på et senere tidspunkt, når alle de statistiske oplysninger foreligger.

12.   FREMLÆGGELSE AF OPLYSNINGER

| (162) | Alle parter blev underrettet om de væsentligste kendsgerninger og betragtninger, på grundlag af hvilke det påtænktes at indføre en endelig antidumpingtold på importen af den pågældende vare med oprindelse i Kina. Parterne fik også en frist til at fremsætte bemærkninger efter denne meddelelse. Parter, der anmodede herom, fik også lejlighed til at blive hørt. To grupper af importører anmodede om og blev indrømmet høringer med høringskonsulenten fra Generaldirektoratet for Handel. |
| --- | --- |

(162)

Alle parter blev underrettet om de væsentligste kendsgerninger og betragtninger, på grundlag af hvilke det påtænktes at indføre en endelig antidumpingtold på importen af den pågældende vare med oprindelse i Kina. Parterne fik også en frist til at fremsætte bemærkninger efter denne meddelelse. Parter, der anmodede herom, fik også lejlighed til at blive hørt. To grupper af importører anmodede om og blev indrømmet høringer med høringskonsulenten fra Generaldirektoratet for Handel.

| (163) | Med hensyn til Xinshiji-dommen er de påstande, der blev fremsat allerede blevet analyseret og behandlet i det generelle dokument med oplysninger. Ingen af disse påstande førte til en ændring i de væsentligste kendsgerninger og betragtninger, på grundlag af hvilke det blev besluttet at bekræfte den skadesmargen, der var blevet fastsat i den oprindelige undersøgelse. Med hensyn til referencelandsdommen gentog en gruppe importører bemærkninger, som allerede var blevet fremsat i undersøgelsen om omfanget af den delvise genoptagelse, anvendelsen af data fra undersøgelsesperioden og fastsættelsen af den normale værdi. Disse bemærkninger er behandlet i henholdsvis betragtning 43, 46 og 54. Den samme gruppe importører gav udtryk for, at de gik ind for et system med beskyttelsesforanstaltninger med kvoter i stedet for antidumpingtold. Begrundelsen for at forkaste et kvotesystem er givet i betragtning 156. Desuden bør det bemærkes, at beskyttelsesforanstaltninger kun kan indføres i visse tilfælde på helt bestemte betingelser i overensstemmelse med Rådets forordning (EF) nr. 260/2009 af 26.februar 2009 om den fælles importordning (16). Det er opfattelsen, at antidumpingtolden er den mest hensigtsmæssige måde at håndtere skadevoldende dumping på. Denne gruppe af importører påpegede også, at Kommissionen i relation til de spørgsmål, der blev nævnt i betragtning 44 og 85, ikke indledte en interimsundersøgelse, da den blev anmodet herom. Det skal gentages, at fra datoen for referencelandsdommen var det ikke længere muligt at indlede en interimsundersøgelse, da der ikke længere fandtes en gældende told. Kommissionen bør genoptage analysen af den igangværende anmodning om en interimsundersøgelse fra datoen for denne forordnings ikrafttrædelse. Hvis analysen af anmodningen viser, at betingelserne i grundforordningens artikel 11, stk. 3 er overholdt, bør der indledes en interimsundersøgelse så hurtigt som muligt. |
| --- | --- |

(163)

Med hensyn til Xinshiji-dommen er de påstande, der blev fremsat allerede blevet analyseret og behandlet i det generelle dokument med oplysninger. Ingen af disse påstande førte til en ændring i de væsentligste kendsgerninger og betragtninger, på grundlag af hvilke det blev besluttet at bekræfte den skadesmargen, der var blevet fastsat i den oprindelige undersøgelse. Med hensyn til referencelandsdommen gentog en gruppe importører bemærkninger, som allerede var blevet fremsat i undersøgelsen om omfanget af den delvise genoptagelse, anvendelsen af data fra undersøgelsesperioden og fastsættelsen af den normale værdi. Disse bemærkninger er behandlet i henholdsvis betragtning 43, 46 og 54. Den samme gruppe importører gav udtryk for, at de gik ind for et system med beskyttelsesforanstaltninger med kvoter i stedet for antidumpingtold. Begrundelsen for at forkaste et kvotesystem er givet i betragtning 156. Desuden bør det bemærkes, at beskyttelsesforanstaltninger kun kan indføres i visse tilfælde på helt bestemte betingelser i overensstemmelse med Rådets forordning (EF) nr. 260/2009 af 26.februar 2009 om den fælles importordning (16). Det er opfattelsen, at antidumpingtolden er den mest hensigtsmæssige måde at håndtere skadevoldende dumping på. Denne gruppe af importører påpegede også, at Kommissionen i relation til de spørgsmål, der blev nævnt i betragtning 44 og 85, ikke indledte en interimsundersøgelse, da den blev anmodet herom. Det skal gentages, at fra datoen for referencelandsdommen var det ikke længere muligt at indlede en interimsundersøgelse, da der ikke længere fandtes en gældende told. Kommissionen bør genoptage analysen af den igangværende anmodning om en interimsundersøgelse fra datoen for denne forordnings ikrafttrædelse. Hvis analysen af anmodningen viser, at betingelserne i grundforordningens artikel 11, stk. 3 er overholdt, bør der indledes en interimsundersøgelse så hurtigt som muligt.

| (164) | Sammenfattende kan det konkluderes, efter at have overvejet bemærkningerne efter fremlæggelsen af undersøgelsens konklusioner for de interesserede parter, at ingen af disse var af en sådan beskaffenhed, at de kunne ændre de konklusioner, der allerede var draget under undersøgelsen. |
| --- | --- |

(164)

Sammenfattende kan det konkluderes, efter at have overvejet bemærkningerne efter fremlæggelsen af undersøgelsens konklusioner for de interesserede parter, at ingen af disse var af en sådan beskaffenhed, at de kunne ændre de konklusioner, der allerede var draget under undersøgelsen.

13.   FORANSTALTNINGERNES VARIGHED

| (165) | Denne forordning gennemfører Domstolens dom vedrørende den oprindelige forordning. Denne forordning udløber derfor 5 år efter ikrafttrædelsen af den oprindelige forordning — |
| --- | --- |

(165)

Denne forordning gennemfører Domstolens dom vedrørende den oprindelige forordning. Denne forordning udløber derfor 5 år efter ikrafttrædelsen af den oprindelige forordning —

VEDTAGET DENNE FORORDNING:

Artikel 1

1.   Der genindføres en endelig antidumpingtold på importen af tilberedte eller konserverede mandariner (herunder tangeriner og satsumas), klementiner, wilkings og lignende krydsninger af citrusfrugter, ikke tilsat alkohol, uanset om de er tilsat sukker eller andre sødemidler eller ej, og som defineret i KN-position 2008, med oprindelse i Folkerepublikken Kina, i øjeblikket henhørende under KN-kode 2008 30 55, 2008 30 75 og ex 2008 30 90 (Taric-kode 2008309061, 2008309063, 2008309065, 2008309067 og 2008309069).

2.   Den endelige antidumpingtold på de i stk. 1 omhandlede varer fremstillet af følgende virksomheder fastsættes til:

| Virksomhed | EUR/pr. ton af varens nettovægt | Taric tillægs-kode |
| --- | --- | --- |
| Yichang Rosen Foods Co., Ltd., Yichang, Zhejiang | 531,2 | A886 |
| Huangyan No.1 Canned Food Factory, Huangyan, Zhejiang | 361,4 | A887 |
| Zhejiang Xinshiji Foods Co., Ltd., Sanmen, Zhejiang og virksomhedens forretningsmæssigt forbundne producent Hubei Xinshiji Foods Co., Ltd., Dangyang City, Hubei Province | 490,7 | A888 |
| Samarbejdsvillige eksporterende producenter, der ikke indgik i stikprøven, jf. bilaget | 499,6 | A889 |
| Alle andre virksomheder | 531,2 | A999 |

Virksomhed

EUR/pr. ton af varens nettovægt

Taric tillægs-kode

Yichang Rosen Foods Co., Ltd., Yichang, Zhejiang

531,2

A886

Huangyan No.1 Canned Food Factory, Huangyan, Zhejiang

361,4

A887

Zhejiang Xinshiji Foods Co., Ltd., Sanmen, Zhejiang og virksomhedens forretningsmæssigt forbundne producent Hubei Xinshiji Foods Co., Ltd., Dangyang City, Hubei Province

490,7

A888

Samarbejdsvillige eksporterende producenter, der ikke indgik i stikprøven, jf. bilaget

499,6

A889

Alle andre virksomheder

531,2

A999

Artikel 2

1.   Såfremt en vare er blevet beskadiget inden overgangen til fri omsætning, og den pris, der faktisk er betalt eller skal betales, derfor fordeles med henblik på fastsættelse af toldværdien i henhold til artikel 145 i Kommissionens forordning (EØF) nr. 2454/93 af 2. juli 1993 om visse gennemførelsesbestemmelser til Rådets forordning (EØF) nr. 2913/92 om indførelse af en EF- toldkodeks (17), nedsættes den antidumpingtold, der beregnes efter artikel 1, med en procentsats svarende til fordelingen af den pris, der faktisk er betalt eller skal betales.

2.   Gældende bestemmelser vedrørende told finder anvendelse, medmindre andet er fastsat.

Artikel 3

Det pålægges hermed toldmyndighederne at ophøre med den registrering af importen, der er foretaget i henhold til artikel 1 i forordning (EU) nr. 572/2012.

Artikel 4

Denne forordning træder i kraft på dagen efter offentliggørelsen i Den Europæiske Unions Tidende.

Artikel 5

Denne forordning udløber den 31. december 2013.

Artikel 6

Det skal være tilladt at anmode om fornyede undersøgelser fra tidspunktet for nærværende forordnings ikrafttrædelse.

Denne forordning er bindende i alle enkeltheder og gælder umiddelbart i hver medlemsstat.

Udfærdiget i Bruxelles, den 18. februar 2013.

På Rådets vegne

S. SHERLOCK

Formand

---

(1)  EUT L 343 af 22.12.2009, s. 51

1

(2)  EUT C 246 af 20.10.2007, s. 15

2

(3)  EUT L 178 af 5.7.2008, s. 19.

3

(4)  EUT L 288 af 6.11.2007, s. 22.

4

(5)  EUT L 290 af 8.11.2003, s. 3.

5

(6)  EUT L 104 af 8.4.2004, s. 67.

6

(7)  EUT L 350 af 30.12.2008, s. 35.

7

(8)  EUT C 103 af 2.4.2011, s. 21.

8

(9)  EUT C 353 af 3.12.2011, s. 15.

9

(10)  Domstolens dom (tredje afdeling) af 22. marts 2012 i sag C-338/10, GLS mod Hauptzollamt Hamburg-Stadt.

10

GLS mod Hauptzollamt Hamburg-Stadt

(11)  EUT C 175 af 19.6.2012, s. 19.

11

(12)  Sag T-2/95, Industrie des poudres sphériques (IPS) mod Rådet, Sml. 1998 II, s. 3939 og sag C-458/98, P Industrie des poudres sphériques (IPS) mod Rådet, Sml. 2000 I, s. 8147.

12

Industrie des poudres sphériques (IPS) mod Rådet

P Industrie des poudres sphériques (IPS) mod Rådet

(13)  Sag T-2/95, Industrie des poudres sphériques (IPS) mod Rådet, Sml. 1998 II, s. 3941.

13

Industrie des poudres sphériques (IPS) mod Rådet

(14)  EUT L 258 af 26.9.2008, s. 74.

14

(15)  Kommissionens forordning (EU) nr. 572/2012 af 28. juni 2012 om indførelse af registrering af importen af visse tilberedte eller konserverede citrusfrugter (mandariner osv.) med oprindelse i Folkerepublikken Kina (EUT L 169 af 26.6.2012, s. 50.).

15

(16)  EUT L 84 af 31.3.2009, s. 1

16

(17)  EFT L 253 af 11.10.1993, s. 1.

17

---

BILAG

SAMARBEJDSVILLIGE EKSPORTERENDE PRODUCENTER, DER IKKE INDGIK I STIKPRØVEN

(Taric-tillægskode A889)

Hunan Pointer Foods Co., Ltd., Yongzhou, Hunan

Ningbo Pointer Canned Foods Co., Ltd., Xiangshan, Ningbo

Yichang Jiayuan Foodstuffs Co., Ltd., Yichang, Hubei

Ninghai Dongda Foodstuff Co., Ltd., Ningbo, Zhejiang

Huangyan No. 2 Canned Food Factory, Huangyan, Zhejiang

Zhejiang Xinchang Best Foods Co., Ltd., Xinchang, Zhejiang

Toyoshima Share Yidu Foods Co., Ltd., Yidu, Hubei

Guangxi Guiguo Food Co., Ltd., Guilin, Guangxi

Zhejiang Juda Industry Co., Ltd., Quzhou, Zhejiang

Zhejiang Iceman Group Co., Ltd., Jinhua, Zhejiang

Ningbo Guosheng Foods Co., Ltd., Ninghai

Yi Chang Yin He Food Co., Ltd., Yidu, Hubei

Yongzhou Quanhui Canned Food Co., Ltd., Yongzhou, Hunan

Ningbo Orient Jiuzhou Food Trade & Industry Co., Ltd., Yinzhou, Ningbo

Guangxi Guilin Huangguan Food Co., Ltd., Guilin, Guangxi

Ningbo Wuzhouxing Group Co., Ltd., Mingzhou, Ningbo

---

| 22.2.2013 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | L 49/47 |
| --- | --- | --- | --- |

22.2.2013

DA

Den Europæiske Unions Tidende

L 49/47

---

KOMMISSIONENS GENNEMFØRELSESFORORDNING (EU) Nr. 159/2013

af 21. februar 2013

om godkendelse af et præparat af natriumbenzoat, propionsyre og natriumpropionat som tilsætningsstof til foder til svin, fjerkræ, kvæg, får, geder, kaniner og heste og om ændring af forordning (EF) nr. 1876/2006 og (EF) nr. 757/2007

(EØS-relevant tekst)

EUROPA-KOMMISSIONEN HAR —

under henvisning til traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde,

under henvisning til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 1831/2003 af 22. september 2003 om fodertilsætningsstoffer (1), særlig artikel 9, stk. 2, og

ud fra følgende betragtninger:

| (1) | Forordning (EF) nr. 1831/2003 indeholder bestemmelser om godkendelse af fodertilsætningsstoffer og om grundlaget og procedurerne for meddelelse af sådanne godkendelser. Forordningens artikel 10 indeholder bestemmelser om en ny vurdering af tilsætningsstoffer, der er godkendt i henhold til Rådets direktiv 70/524/EØF (2). |
| --- | --- |

(1)

Forordning (EF) nr. 1831/2003 indeholder bestemmelser om godkendelse af fodertilsætningsstoffer og om grundlaget og procedurerne for meddelelse af sådanne godkendelser. Forordningens artikel 10 indeholder bestemmelser om en ny vurdering af tilsætningsstoffer, der er godkendt i henhold til Rådets direktiv 70/524/EØF (2).

| (2) | Et præparat af natriumbenzoat, propionsyre og natriumpropionat blev godkendt uden tidsbegrænsning i overensstemmelse med direktiv 70/524/EØF som tilsætningsstof til foder til svin og malkekøer ved Kommissionens forordning (EF) nr. 1876/2006 (3) og til slagtekvæg ved Kommissionens forordning (EF) nr. 757/2007 (4). Præparatet blev derpå opført i registret over fodertilsætningsstoffer som et eksisterende produkt, jf. artikel 10, stk. 1, i forordning (EF) nr. 1831/2003. |
| --- | --- |

(2)

Et præparat af natriumbenzoat, propionsyre og natriumpropionat blev godkendt uden tidsbegrænsning i overensstemmelse med direktiv 70/524/EØF som tilsætningsstof til foder til svin og malkekøer ved Kommissionens forordning (EF) nr. 1876/2006 (3) og til slagtekvæg ved Kommissionens forordning (EF) nr. 757/2007 (4). Præparatet blev derpå opført i registret over fodertilsætningsstoffer som et eksisterende produkt, jf. artikel 10, stk. 1, i forordning (EF) nr. 1831/2003.

| (3) | Der er i henhold til artikel 10, stk. 2, i forordning (EF) nr. 1831/2003, sammenholdt med samme forordnings artikel 7, indgivet en ansøgning om en ny vurdering af det pågældende præparat af natriumbenzoat, propionsyre og natriumpropionat som tilsætningsstof til foder til svin og malkekøer og til slagtekvæg samt, i henhold til forordningens artikel 7, om en ny anvendelse til svin, fjerkræ, kvæg, får, geder, kaniner og heste, med anmodning om, at tilsætningsstoffet klassificeres i tilsætningsstofkategorien »teknologiske tilsætningsstoffer«. Ansøgningen var vedlagt de oplysninger og dokumenter, der kræves i henhold til artikel 7, stk. 3, i forordning (EF) nr. 1831/2003. |
| --- | --- |

(3)

Der er i henhold til artikel 10, stk. 2, i forordning (EF) nr. 1831/2003, sammenholdt med samme forordnings artikel 7, indgivet en ansøgning om en ny vurdering af det pågældende præparat af natriumbenzoat, propionsyre og natriumpropionat som tilsætningsstof til foder til svin og malkekøer og til slagtekvæg samt, i henhold til forordningens artikel 7, om en ny anvendelse til svin, fjerkræ, kvæg, får, geder, kaniner og heste, med anmodning om, at tilsætningsstoffet klassificeres i tilsætningsstofkategorien »teknologiske tilsætningsstoffer«. Ansøgningen var vedlagt de oplysninger og dokumenter, der kræves i henhold til artikel 7, stk. 3, i forordning (EF) nr. 1831/2003.

| (4) | Den Europæiske Fødevaresikkerhedsautoritet (i det følgende benævnt »autoriteten«) konkluderede i sine udtalelser af 6. september 2011 (5) og 24. april 2012 (6), at præparatet af natriumbenzoat, propionsyre og natriumpropionat under de foreslåede anvendelsesbetingelser ikke har skadelige virkninger på dyrs sundhed, menneskers sundhed — forudsat at der træffes passende foranstaltninger til beskyttelse af brugerne — eller miljøet, og at det er et effektivt middel til konservering af korn og fuldfoder. Autoriteten mener ikke, at der er behov for særlige krav om overvågning efter markedsføringen. Autoriteten har ligeledes gennemgået den rapport om metoden til analyse af fodertilsætningsstoffet i foder, der blev forelagt af det i henhold til forordning (EF) nr. 1831/2003 oprettede referencelaboratorium. |
| --- | --- |

(4)

Den Europæiske Fødevaresikkerhedsautoritet (i det følgende benævnt »autoriteten«) konkluderede i sine udtalelser af 6. september 2011 (5) og 24. april 2012 (6), at præparatet af natriumbenzoat, propionsyre og natriumpropionat under de foreslåede anvendelsesbetingelser ikke har skadelige virkninger på dyrs sundhed, menneskers sundhed — forudsat at der træffes passende foranstaltninger til beskyttelse af brugerne — eller miljøet, og at det er et effektivt middel til konservering af korn og fuldfoder. Autoriteten mener ikke, at der er behov for særlige krav om overvågning efter markedsføringen. Autoriteten har ligeledes gennemgået den rapport om metoden til analyse af fodertilsætningsstoffet i foder, der blev forelagt af det i henhold til forordning (EF) nr. 1831/2003 oprettede referencelaboratorium.

| (5) | Vurderingen af præparatet af natriumbenzoat, propionsyre og natriumpropionat viser, at betingelserne for godkendelse, jf. artikel 5 i forordning (EF) nr. 1831/2003, er opfyldt. Anvendelsen af dette præparat bør derfor godkendes som angivet i bilaget til nærværende forordning. |
| --- | --- |

(5)

Vurderingen af præparatet af natriumbenzoat, propionsyre og natriumpropionat viser, at betingelserne for godkendelse, jf. artikel 5 i forordning (EF) nr. 1831/2003, er opfyldt. Anvendelsen af dette præparat bør derfor godkendes som angivet i bilaget til nærværende forordning.

| (6) | Som følge af at der gives en ny godkendelse i henhold til forordning (EF) nr. 1831/2003, bør forordning (EF) nr. 1876/2006 og (EF) nr. 757/2007 derfor ændres i overensstemmelse hermed. |
| --- | --- |

(6)

Som følge af at der gives en ny godkendelse i henhold til forordning (EF) nr. 1831/2003, bør forordning (EF) nr. 1876/2006 og (EF) nr. 757/2007 derfor ændres i overensstemmelse hermed.

| (7) | Da der ikke er sikkerhedsmæssige forhold, der nødvendiggør øjeblikkelig gennemførelse af ændringerne af godkendelsesbetingelserne, bør der indrømmes en overgangsperiode, så de berørte parter kan forberede sig på at opfylde de nye krav, godkendelsen medfører. |
| --- | --- |

(7)

Da der ikke er sikkerhedsmæssige forhold, der nødvendiggør øjeblikkelig gennemførelse af ændringerne af godkendelsesbetingelserne, bør der indrømmes en overgangsperiode, så de berørte parter kan forberede sig på at opfylde de nye krav, godkendelsen medfører.

| (8) | Foranstaltningerne i denne forordning er i overensstemmelse med udtalelse fra Den Stående Komité for Fødevarekæden og Dyresundhed — |
| --- | --- |

(8)

Foranstaltningerne i denne forordning er i overensstemmelse med udtalelse fra Den Stående Komité for Fødevarekæden og Dyresundhed —

VEDTAGET DENNE FORORDNING:

Artikel 1

Godkendelse

Det i bilaget opførte præparat, som tilhører tilsætningsstofkategorien »teknologiske tilsætningsstoffer« og den funktionelle gruppe »konserveringsmidler«, tillades anvendt som fodertilsætningsstof på de betingelser, der er fastsat i samme bilag.

Artikel 2

Ændringer af forordning (EF) nr. 1876/2006

Artikel 4 i og bilag IV til forordning (EF) nr. 1876/2006 udgår.

Artikel 3

Ændringer af forordning (EF) nr. 757/2007

Artikel 1 i og bilag I til forordning (EF) nr. 757/2007 udgår.

Artikel 4

Overgangsbestemmelser

Det i bilaget opførte præparat samt foder indeholdende præparatet, som er produceret og mærket før den 14. september 2013 i overensstemmelse med de bestemmelser, der var gældende før den 14. marts 2013, kan fortsat markedsføres og anvendes, indtil de eksisterende lagre er opbrugt.

Artikel 5

Ikrafttræden

Denne forordning træder i kraft på tyvendedagen efter offentliggørelsen i Den Europæiske Unions Tidende.

Denne forordning er bindende i alle enkeltheder og gælder umiddelbart i hver medlemsstat.

Udfærdiget i Bruxelles, den 21. februar 2013.

På Kommissionens vegne

José Manuel BARROSO

Formand

---

(1)  EUT L 268 af 18.10.2003, s. 29.

1

(2)  EFT L 270 af 14.12.1970, s. 1.

2

(3)  EUT L 360 af 19.12.2006, s. 126.

3

(4)  EUT L 172 af 30.6.2007, s. 43.

4

(5)  EFSA Journal 2011; 9(9):2357.

5

EFSA Journal

(6)  EFSA Journal 2012; 10(5):2681.

6

EFSA Journal

---

BILAG

| Tilsætningsstoffets identifikationsnummer | Navn på indehaveren af godkendelsen | Tilsætningsstof | Sammensætning, kemisk betegnelse, beskrivelse, analysemetode | Dyreart eller -kategori | Maksimumsalder | Minimumsindhold | Maksimumsindhold | Andre bestemmelser | Godkendelse gyldig til |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| mg/kg fuldfoder med et vandindhold på 12 % |
| Kategori: teknologiske tilsætningsstoffer. Funktionel gruppe: konserveringsmidler |
| 1a700 | — | Præparat af natriumbenzoat, propionsyre og natriumpropionat | | Tilsætningsstoffets sammensætning

  Præparat af: | natriumbenzoat: 140 g/kg |

Tilsætningsstoffets identifikationsnummer

Navn på indehaveren af godkendelsen

Tilsætningsstof

Sammensætning, kemisk betegnelse, beskrivelse, analysemetode

Dyreart eller -kategori

Maksimumsalder

Minimumsindhold

Maksimumsindhold

Andre bestemmelser

Godkendelse gyldig til

mg/kg fuldfoder med et vandindhold på 12 %

Kategori: teknologiske tilsætningsstoffer. Funktionel gruppe: konserveringsmidler

1a700

—

Præparat af natriumbenzoat, propionsyre og natriumpropionat

Tilsætningsstoffets sammensætning

Præparat af:

natriumbenzoat: 140 g/kg

| | propionsyre: 370 g/kg |
| --- | --- |

propionsyre: 370 g/kg

| | natriumpropionat: 110 g/kg |
| --- | --- |

natriumpropionat: 110 g/kg

| | Vand: 380 g/kg |
| --- | --- |

Vand: 380 g/kg

| | Aktivstoffernes karakteristika | Natriumbenzoat (C7H5O2Na) ≥ 99 % efter tørring i 2 timer ved 105 °C |
| --- | --- | --- |

Aktivstoffernes karakteristika

Natriumbenzoat (C7H5O2Na) ≥ 99 % efter tørring i 2 timer ved 105 °C

| | Propionsyre (C3H6O2) ≥ 99,5 % |
| --- | --- |

Propionsyre (C3H6O2) ≥ 99,5 %

| | Natriumpropionat (C3H5O2Na) ≥ 99 % efter tørring i 4 timer ved 105 °C |
| --- | --- |

Natriumpropionat (C3H5O2Na) ≥ 99 % efter tørring i 4 timer ved 105 °C

| | Analysemetode
   (1)

  Kvantitativ bestemmelse i fodertilsætningsstoffet:






  — | Bestemmelse af benzoat: omvendt fase-kromatografi med UV-detektion (HPLC-UV) |
| --- | --- | --- |

Analysemetode
   (1)

Kvantitativ bestemmelse i fodertilsætningsstoffet:

—

Bestemmelse af benzoat: omvendt fase-kromatografi med UV-detektion (HPLC-UV)

| — | Samlet indhold af propionat: ion-exclusion-højtryksvæskekromatografi med detektion ved hjælp af brydningsindeks (HPLC-RI) |
| --- | --- |

—

Samlet indhold af propionat: ion-exclusion-højtryksvæskekromatografi med detektion ved hjælp af brydningsindeks (HPLC-RI)

| — | Samlet indhold af natrium: atomabsorptionsspektrometri (EN ISO 6869) |
| --- | --- |

—

Samlet indhold af natrium: atomabsorptionsspektrometri (EN ISO 6869)

Svin

Fjerkræ

Kvæg

Får

Geder

Kaniner

Heste

—

—

10 000

| 1. | Anvendelse samtidig med andre kilder til aktivstofferne må ikke føre til overskridelse af det tilladte maksimumsindhold. |
| --- | --- |

1.

Anvendelse samtidig med andre kilder til aktivstofferne må ikke føre til overskridelse af det tilladte maksimumsindhold.

| 2. | Minimumsindhold:






  — | korn med et vandindhold på ≥ 15 %, bortset fra majskerner: 3 000 mg/kg korn |
| --- | --- | --- |

2.

Minimumsindhold:

—

korn med et vandindhold på ≥ 15 %, bortset fra majskerner: 3 000 mg/kg korn

| — | majskerner med et vandindhold på ≥ 15 %: 13 000 mg/kg majskerner |
| --- | --- |

—

majskerner med et vandindhold på ≥ 15 %: 13 000 mg/kg majskerner

| — | fuldfoder med et vandindhold på ≥ 12 %: 5 000 mg/kg fuldfoder. |
| --- | --- |

—

fuldfoder med et vandindhold på ≥ 12 %: 5 000 mg/kg fuldfoder.

| 3. | Maksimumsindhold i alt korn: 22 000 mg/kg korn. |
| --- | --- |

3.

Maksimumsindhold i alt korn: 22 000 mg/kg korn.

| 4. | Sikkerhedsforanstaltninger: Det anbefales at bruge åndedrætsværn, beskyttelsesbriller og handsker under håndteringen. |
| --- | --- |

4.

Sikkerhedsforanstaltninger: Det anbefales at bruge åndedrætsværn, beskyttelsesbriller og handsker under håndteringen.

14. marts 2023

---

(1)  Nærmere oplysninger om analysemetoderne findes på referencelaboratoriets hjemmeside: http://irmm.jrc.ec.europa.eu/EURLs/EURL_feed_additives/Pages/index.aspx.

---

| 22.2.2013 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | L 49/50 |
| --- | --- | --- | --- |

22.2.2013

DA

Den Europæiske Unions Tidende

L 49/50

---

KOMMISSIONENS GENNEMFØRELSESFORORDNING (EU) Nr. 160/2013

af 21. februar 2013

om ændring af forordning (EF) nr. 162/2003, (EF) nr. 971/2008, (EU) nr. 1118/2010, (EU) nr. 169/2011 og gennemførelsesforordning (EU) nr. 888/2011 for så vidt angår navnet på indehaveren af godkendelsen af diclazuril i foder

(EØS-relevant tekst)

EUROPA-KOMMISSIONEN HAR —

under henvisning til traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde,

under henvisning til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 1831/2003 af 22. september 2003 om fodertilsætningsstoffer (1), særlig artikel 13, stk. 3, og

ud fra følgende betragtninger:

| (1) | Janssen Pharmaceutica NV har indgivet en ansøgning i henhold til artikel 13, stk. 3, i forordning (EF) nr. 1831/2003 med anmodning om at ændre navnet på indehaveren af godkendelsen i Kommissionens forordning (EF) nr. 162/2003 af 30. januar 2003 om tilladelse til et tilsætningsstof til foderstoffer (2), (EF) nr. 971/2008 af 3. oktober 2008 om en ny anvendelse af et coccidiostatikum som tilsætningsstof til foderstoffer (3), (EU) nr. 1118/2010 af 2. december 2010 om godkendelse af diclazuril som tilsætningsstof til foder til slagtekyllinger (indehaver af godkendelsen er Janssen Pharmaceutica N.V.) og om ændring af forordning (EF) nr. 2430/1999 (4) og (EU) nr. 169/2011 af 23. februar 2011 om godkendelse af diclazuril som tilsætningsstof til foder til perlehøns (indehaver af godkendelsen er Janssen Pharmaceutica N.V.) (5) samt Kommissionens gennemførelsesforordning (EU) nr. 888/2011 af 5. september 2011 om godkendelse af diclazuril som fodertilsætningsstof til slagtekalkuner (indehaver af godkendelsen er Janssen Pharmaceutica N.V.) og om ændring af forordning (EF) nr. 2430/1999 (6). |
| --- | --- |

(1)

Janssen Pharmaceutica NV har indgivet en ansøgning i henhold til artikel 13, stk. 3, i forordning (EF) nr. 1831/2003 med anmodning om at ændre navnet på indehaveren af godkendelsen i Kommissionens forordning (EF) nr. 162/2003 af 30. januar 2003 om tilladelse til et tilsætningsstof til foderstoffer (2), (EF) nr. 971/2008 af 3. oktober 2008 om en ny anvendelse af et coccidiostatikum som tilsætningsstof til foderstoffer (3), (EU) nr. 1118/2010 af 2. december 2010 om godkendelse af diclazuril som tilsætningsstof til foder til slagtekyllinger (indehaver af godkendelsen er Janssen Pharmaceutica N.V.) og om ændring af forordning (EF) nr. 2430/1999 (4) og (EU) nr. 169/2011 af 23. februar 2011 om godkendelse af diclazuril som tilsætningsstof til foder til perlehøns (indehaver af godkendelsen er Janssen Pharmaceutica N.V.) (5) samt Kommissionens gennemførelsesforordning (EU) nr. 888/2011 af 5. september 2011 om godkendelse af diclazuril som fodertilsætningsstof til slagtekalkuner (indehaver af godkendelsen er Janssen Pharmaceutica N.V.) og om ændring af forordning (EF) nr. 2430/1999 (6).

| (2) | Sagsøgeren har oplyst, at Janssen Animal Health, som er en del af Janssen Pharmaceutica NV, med virkning fra 7. juli 2011 blev opkøbt af Eli Lilly and Company Ltd., som nu ejer markedsføringsrettighederne for tilsætningsstoffet diclazuril. Ansøgeren har fremlagt data til støtte for sin anmodning. |
| --- | --- |

(2)

Sagsøgeren har oplyst, at Janssen Animal Health, som er en del af Janssen Pharmaceutica NV, med virkning fra 7. juli 2011 blev opkøbt af Eli Lilly and Company Ltd., som nu ejer markedsføringsrettighederne for tilsætningsstoffet diclazuril. Ansøgeren har fremlagt data til støtte for sin anmodning.

| (3) | Den foreslåede ændring af godkendelsesbetingelserne er af rent administrativ art og indebærer ikke en ny vurdering af det pågældende tilsætningsstof. Den Europæiske Fødevaresikkerhedsautoritet er blevet underrettet om ansøgningen. |
| --- | --- |

(3)

Den foreslåede ændring af godkendelsesbetingelserne er af rent administrativ art og indebærer ikke en ny vurdering af det pågældende tilsætningsstof. Den Europæiske Fødevaresikkerhedsautoritet er blevet underrettet om ansøgningen.

| (4) | For at give Eli Lilly and Company Ltd. mulighed for at udnytte sine markedsføringsrettigheder er det nødvendigt at ændre godkendelsesbetingelserne. |
| --- | --- |

(4)

For at give Eli Lilly and Company Ltd. mulighed for at udnytte sine markedsføringsrettigheder er det nødvendigt at ændre godkendelsesbetingelserne.

| (5) | Forordning (EF) nr. 162/2003, (EF) nr. 971/2008, (EU) nr. 1118/2010, (EU) nr. 169/2011 og gennemførelsesforordning (EU) nr. 888/2011 bør derfor ændres i overensstemmelse hermed. |
| --- | --- |

(5)

Forordning (EF) nr. 162/2003, (EF) nr. 971/2008, (EU) nr. 1118/2010, (EU) nr. 169/2011 og gennemførelsesforordning (EU) nr. 888/2011 bør derfor ændres i overensstemmelse hermed.

| (6) | Da der ikke er sikkerhedsmæssige forhold, der nødvendiggør øjeblikkelig gennemførelse af de ændringer, som ved nærværende forordning foretages i forordning (EF) nr. 162/2003, (EF) nr. 971/2008, (EU) nr. 1118/2010, (EU) nr. 169/2011 og gennemførelsesforordning (EU) nr. 888/2011, bør der indrømmes en overgangsperiode, hvori de eksisterende lagre kan afvikles. |
| --- | --- |

(6)

Da der ikke er sikkerhedsmæssige forhold, der nødvendiggør øjeblikkelig gennemførelse af de ændringer, som ved nærværende forordning foretages i forordning (EF) nr. 162/2003, (EF) nr. 971/2008, (EU) nr. 1118/2010, (EU) nr. 169/2011 og gennemførelsesforordning (EU) nr. 888/2011, bør der indrømmes en overgangsperiode, hvori de eksisterende lagre kan afvikles.

| (7) | Foranstaltningerne i denne forordning er i overensstemmelse med udtalelse fra Den Stående Komité for Fødevarekæden og Dyresundhed — |
| --- | --- |

(7)

Foranstaltningerne i denne forordning er i overensstemmelse med udtalelse fra Den Stående Komité for Fødevarekæden og Dyresundhed —

VEDTAGET DENNE FORORDNING:

Artikel 1

Ændring af forordning (EF) nr. 162/2003

I kolonne 2 i bilaget til forordning (EF) nr. 162/2003 ændres »Janssen Pharmaceutica NV« til »Eli Lilly and Company Ltd.«

Artikel 2

Ændring af forordning (EF) nr. 971/2008

I kolonne 2 i bilaget til forordning (EF) nr. 971/2008 ændres »Janssen Pharmaceutica N.V.« til »Eli Lilly and Company Ltd.«

Artikel 3

Ændring af forordning (EU) nr. 1118/2010

I kolonne 2 i bilaget til forordning (EU) nr. 1118/2010 ændres »Janssen Pharmaceutica N.V.« til »Eli Lilly and Company Ltd.«

Artikel 4

Ændring af forordning (EU) nr. 169/2011

I kolonne 2 i bilaget til forordning (EU) nr. 169/2011 ændres »Janssen Pharmaceutica N.V.« til »Eli Lilly and Company Ltd.«

Artikel 5

Ændring af gennemførelsesforordning (EU) nr. 888/2011

I kolonne 2 i bilaget til gennemførelsesforordning (EU) nr. 888/2011 ændres »Janssen Pharmaceutica N.V.« til »Eli Lilly and Company Ltd.«

Artikel 6

Overgangsbestemmelser

Eksisterende lagre af dette tilsætningsstof, som er i overensstemmelse med de bestemmelser, der var gældende før denne forordnings ikrafttræden, kan fortsat markedsføres og anvendes, indtil de er opbrugt.

Artikel 7

Ikrafttræden

Denne forordning træder i kraft på tyvendedagen efter offentliggørelsen i Den Europæiske Unions Tidende.

Denne forordning er bindende i alle enkeltheder og gælder umiddelbart i hver medlemsstat.

Udfærdiget i Bruxelles, den 21. februar 2013.

På Kommissionens vegne

José Manuel BARROSO

Formand

---

(1)  EUT L 268 af 18.10.2003, s. 29.

1

(2)  EFT L 26 af 31.1.2003, s. 3.

2

(3)  EUT L 265 af 4.10.2008, s. 3.

3

(4)  EUT L 317 af 3.12.2010, s. 5.

4

(5)  EUT L 49 af 24.2.2011, s. 6.

5

(6)  EUT L 229 af 6.9.2011, s. 9.

6

---

| 22.2.2013 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | L 49/52 |
| --- | --- | --- | --- |

22.2.2013

DA

Den Europæiske Unions Tidende

L 49/52

---

KOMMISSIONENS GENNEMFØRELSESFORORDNING (EU) Nr. 161/2013

af 21. februar 2013

om godkendelse af et præparat af natriumhydroxid som tilsætningsstof til foder til hunde, katte og prydfisk

(EØS-relevant tekst)

EUROPA-KOMMISSIONEN HAR —

under henvisning til traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde,

under henvisning til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 1831/2003 af 22. september 2003 om fodertilsætningsstoffer (1), særlig artikel 9, stk. 2, og

ud fra følgende betragtninger:

| (1) | Forordning (EF) nr. 1831/2003 indeholder bestemmelser om godkendelse af fodertilsætningsstoffer og om grundlaget og procedurerne for meddelelse af sådanne godkendelser. Forordningens artikel 10 indeholder bestemmelser om en ny vurdering af tilsætningsstoffer, der er godkendt i henhold til Rådets direktiv 70/524/EØF (2). |
| --- | --- |

(1)

Forordning (EF) nr. 1831/2003 indeholder bestemmelser om godkendelse af fodertilsætningsstoffer og om grundlaget og procedurerne for meddelelse af sådanne godkendelser. Forordningens artikel 10 indeholder bestemmelser om en ny vurdering af tilsætningsstoffer, der er godkendt i henhold til Rådets direktiv 70/524/EØF (2).

| (2) | Et præparat af natriumhydroxid, CAS-nummer 1310-73-2, blev godkendt uden tidsbegrænsning i overensstemmelse med direktiv 70/524/EØF som tilsætningsstof til foder til katte og hunde ved Kommissionens direktiv 86/525/EØF (3). Præparatet blev derpå opført i fællesskabsregistret over fodertilsætningsstoffer som et eksisterende produkt, jf. artikel 10, stk. 1, i forordning (EF) nr. 1831/2003. |
| --- | --- |

(2)

Et præparat af natriumhydroxid, CAS-nummer 1310-73-2, blev godkendt uden tidsbegrænsning i overensstemmelse med direktiv 70/524/EØF som tilsætningsstof til foder til katte og hunde ved Kommissionens direktiv 86/525/EØF (3). Præparatet blev derpå opført i fællesskabsregistret over fodertilsætningsstoffer som et eksisterende produkt, jf. artikel 10, stk. 1, i forordning (EF) nr. 1831/2003.

| (3) | Der er i henhold til artikel 10, stk. 2, i forordning (EF) nr. 1831/2003, sammenholdt med samme forordnings artikel 7, indgivet en ansøgning om en ny vurdering af natriumhydroxid, CAS-nummer 1310-73-2, som tilsætningsstof til foder til katte og hunde samt, i henhold til forordningens artikel 7, om en ny anvendelse til prydfisk, med anmodning om, at tilsætningsstoffet klassificeres i tilsætningsstofkategorien »teknologiske tilsætningsstoffer«. Ansøgningen var vedlagt de oplysninger og dokumenter, der kræves i henhold til artikel 7, stk. 3, i forordning (EF) nr. 1831/2003. |
| --- | --- |

(3)

Der er i henhold til artikel 10, stk. 2, i forordning (EF) nr. 1831/2003, sammenholdt med samme forordnings artikel 7, indgivet en ansøgning om en ny vurdering af natriumhydroxid, CAS-nummer 1310-73-2, som tilsætningsstof til foder til katte og hunde samt, i henhold til forordningens artikel 7, om en ny anvendelse til prydfisk, med anmodning om, at tilsætningsstoffet klassificeres i tilsætningsstofkategorien »teknologiske tilsætningsstoffer«. Ansøgningen var vedlagt de oplysninger og dokumenter, der kræves i henhold til artikel 7, stk. 3, i forordning (EF) nr. 1831/2003.

| (4) | Den Europæiske Fødevaresikkerhedsautoritet (i det følgende benævnt »autoriteten«) konkluderede i sin udtalelse af 11. september 2012 (4), under hensyntagen til at dette tilsætningsstof allerede var godkendt til fødevarebrug med samme funktion, at natriumhydroxid under de foreslåede anvendelsesbetingelser ikke har skadelige virkninger på dyrs sundhed, at dets funktion som surhedsregulerende middel i foder er stort set den samme som i fødevarer, og at der derfor ikke kræves yderligere dokumentation for effektiviteten. Autoriteten konkluderede, at der ikke ville opstå sikkerhedsmæssige problemer for brugerne, forudsat at der træffes passende beskyttelsesforanstaltninger. Autoriteten har ligeledes gennemgået den rapport om metoden til analyse af fodertilsætningsstoffet i foder, der blev forelagt af det i henhold til forordning (EF) nr. 1831/2003 oprettede referencelaboratorium. |
| --- | --- |

(4)

Den Europæiske Fødevaresikkerhedsautoritet (i det følgende benævnt »autoriteten«) konkluderede i sin udtalelse af 11. september 2012 (4), under hensyntagen til at dette tilsætningsstof allerede var godkendt til fødevarebrug med samme funktion, at natriumhydroxid under de foreslåede anvendelsesbetingelser ikke har skadelige virkninger på dyrs sundhed, at dets funktion som surhedsregulerende middel i foder er stort set den samme som i fødevarer, og at der derfor ikke kræves yderligere dokumentation for effektiviteten. Autoriteten konkluderede, at der ikke ville opstå sikkerhedsmæssige problemer for brugerne, forudsat at der træffes passende beskyttelsesforanstaltninger. Autoriteten har ligeledes gennemgået den rapport om metoden til analyse af fodertilsætningsstoffet i foder, der blev forelagt af det i henhold til forordning (EF) nr. 1831/2003 oprettede referencelaboratorium.

| (5) | Vurderingen af natriumhydroxid viser, at betingelserne for godkendelse, jf. artikel 5 i forordning (EF) nr. 1831/2003, er opfyldt. Anvendelsen af dette præparat bør derfor godkendes som angivet i bilaget til nærværende forordning. |
| --- | --- |

(5)

Vurderingen af natriumhydroxid viser, at betingelserne for godkendelse, jf. artikel 5 i forordning (EF) nr. 1831/2003, er opfyldt. Anvendelsen af dette præparat bør derfor godkendes som angivet i bilaget til nærværende forordning.

| (6) | Da der ikke er sikkerhedsmæssige forhold, der nødvendiggør øjeblikkelig gennemførelse af ændringerne af godkendelsesbetingelserne, bør der indrømmes en overgangsperiode til afvikling af eksisterende lagre af tilsætningsstoffet samt forblandinger og foderblandinger indeholdende det, som er godkendt ved direktiv 86/525/EØF. |
| --- | --- |

(6)

Da der ikke er sikkerhedsmæssige forhold, der nødvendiggør øjeblikkelig gennemførelse af ændringerne af godkendelsesbetingelserne, bør der indrømmes en overgangsperiode til afvikling af eksisterende lagre af tilsætningsstoffet samt forblandinger og foderblandinger indeholdende det, som er godkendt ved direktiv 86/525/EØF.

| (7) | Foranstaltningerne i denne forordning er i overensstemmelse med udtalelse fra Den Stående Komité for Fødevarekæden og Dyresundhed — |
| --- | --- |

(7)

Foranstaltningerne i denne forordning er i overensstemmelse med udtalelse fra Den Stående Komité for Fødevarekæden og Dyresundhed —

VEDTAGET DENNE FORORDNING:

Artikel 1

Det i bilaget opførte præparat, som tilhører tilsætningsstofkategorien »teknologiske tilsætningsstoffer« og den funktionelle gruppe »surhedsregulerende midler«, tillades anvendt som fodertilsætningsstof på de betingelser, der er fastsat i samme bilag.

Artikel 2

Det i bilaget opførte tilsætningsstof samt forblandinger indeholdende det, som er produceret og mærket før den 14. marts 2014 i overensstemmelse med de bestemmelser, der var gældende før den 14. marts 2013, kan fortsat markedsføres og anvendes, indtil de eksisterende lagre er opbrugt.

Foderblandinger indeholdende det i bilaget opførte tilsætningsstof, som er produceret og mærket før den 14. marts 2015 i overensstemmelse med de bestemmelser, der var gældende før den 14. marts 2013, kan fortsat markedsføres og anvendes, indtil de eksisterende lagre er opbrugt.

Artikel 3

Denne forordning træder i kraft på tyvendedagen efter offentliggørelsen i Den Europæiske Unions Tidende.

Denne forordning er bindende i alle enkeltheder og gælder umiddelbart i hver medlemsstat.

Udfærdiget i Bruxelles, den 21. februar 2013.

På Kommissionens vegne

José Manuel BARROSO

Formand

---

(1)  EUT L 268 af 18.10.2003, s. 29.

1

(2)  EFT L 270 af 14.12.1970, s. 1.

2

(3)  EFT L 310 af 5.11.1986, s. 19.

3

(4)  EFSA Journal 2012; 10(10):2882.

4

---

BILAG

| Tilsætningsstoffets identifikationsnummer | Navn på indehaveren af godkendelsen | Tilsætningsstof | Sammensætning, kemisk betegnelse, beskrivelse, analysemetode | Dyreart eller -kategori | Maksimumsalder | Minimumsindhold | Maksimumsindhold | Andre bestemmelser | Godkendelse gyldig til |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| mg/kg fuldfoder med et vandindhold på 12 % |
| Kategori: teknologiske tilsætningsstoffer. Funktionel gruppe: surhedsregulerende midler |
| 1j524 | — | Natriumhydroxid | | Tilsætningsstoffets sammensætning

  Natriumhydroxid 50 % w/w
  (opløsning i vand) |

Tilsætningsstoffets identifikationsnummer

Navn på indehaveren af godkendelsen

Tilsætningsstof

Sammensætning, kemisk betegnelse, beskrivelse, analysemetode

Dyreart eller -kategori

Maksimumsalder

Minimumsindhold

Maksimumsindhold

Andre bestemmelser

Godkendelse gyldig til

mg/kg fuldfoder med et vandindhold på 12 %

Kategori: teknologiske tilsætningsstoffer. Funktionel gruppe: surhedsregulerende midler

1j524

—

Natriumhydroxid

Tilsætningsstoffets sammensætning

Natriumhydroxid 50 % w/w

(opløsning i vand)

| | Aktivstoffets karakteristika

  Natriumhydroxid ≥ 98,0 % alkali i alt (som NaOH)
  NaOH — CAS nr.: 1310-73-2
  Fremstillet ved kemisk syntese |
| --- | --- |

Aktivstoffets karakteristika

Natriumhydroxid ≥ 98,0 % alkali i alt (som NaOH)

NaOH — CAS nr.: 1310-73-2

Fremstillet ved kemisk syntese

| | Analysemetode
   (1)

  Bestemmelse af natriumhydroxid i fodertilsætningsstoffet: Titrimetrisk metode — FAO/JECFA, Combined Compendium for Food Additive Specifications, Monograph No 1 (2006) — »sodium hydroxide«. |
| --- | --- |

Analysemetode
   (1)

Bestemmelse af natriumhydroxid i fodertilsætningsstoffet: Titrimetrisk metode — FAO/JECFA, Combined Compendium for Food Additive Specifications, Monograph No 1 (2006) — »sodium hydroxide«.

Hunde, katte og prydfisk

—

—

—

| 1. | Sikkerhedsforanstaltninger: Der bæres åndedrætsværn, beskyttelsesbriller, handsker og beskyttelsesbeklædning under håndteringen. |
| --- | --- |

1.

Sikkerhedsforanstaltninger: Der bæres åndedrætsværn, beskyttelsesbriller, handsker og beskyttelsesbeklædning under håndteringen.

| 2. | Anvendelse: Det samlede indhold af natrium i foder må ikke bringe den overordnede elektrolytbalance i fare. |
| --- | --- |

2.

Anvendelse: Det samlede indhold af natrium i foder må ikke bringe den overordnede elektrolytbalance i fare.

14.3.2023

---

(1)  Nærmere oplysninger om analysemetoderne findes på følgende internetadresser: http://irmm.jrc.ec.europa.eu/EURLs/EURL_feed_additives/Pages/index.aspx og http://www.fao.org/ag/jecfa-additives/details.html?id=400.

---

| 22.2.2013 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | L 49/55 |
| --- | --- | --- | --- |

22.2.2013

DA

Den Europæiske Unions Tidende

L 49/55

---

KOMMISSIONENS GENNEMFØRELSESFORORDNING (EU) Nr. 162/2013

af 21. februar 2013

om ændring af bilaget til forordning (EF) nr. 3199/93 om gensidig anerkendelse af fremgangsmåderne for fuldstændig denaturering af alkohol med henblik på fritagelse for punktafgift

EUROPA-KOMMISSIONEN HAR —

under henvisning til traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde,

under henvisning til Rådets direktiv 92/83/EØF af 19. oktober 1992 om harmonisering af punktafgiftsstrukturen for alkohol og alkoholholdige drikkevarer (1), særlig artikel 27, stk. 4, og

ud fra følgende betragtninger:

| (1) | I henhold til artikel 27, stk. 1, litra a), i direktiv 92/83/EØF skal medlemsstaterne punktafgiftsfritage alkohol, der er blevet fuldstændig denatureret i overensstemmelse med en medlemsstats forskrifter, når sådanne forskrifter er behørigt anmeldt og godkendt i overensstemmelse med stk. 3 og 4 i nævnte artikel. |
| --- | --- |

(1)

I henhold til artikel 27, stk. 1, litra a), i direktiv 92/83/EØF skal medlemsstaterne punktafgiftsfritage alkohol, der er blevet fuldstændig denatureret i overensstemmelse med en medlemsstats forskrifter, når sådanne forskrifter er behørigt anmeldt og godkendt i overensstemmelse med stk. 3 og 4 i nævnte artikel.

| (2) | I Kommissionens forordning (EF) nr. 3199/93 af 22. november 1993 om gensidig anerkendelse af fremgangsmåderne for fuldstændig denaturering af alkohol med henblik på fritagelse for punktafgift (2) er det fastsat, at de denatureringsmidler, som anvendes i de enkelte medlemsstater med henblik på fuldstændig denaturering af alkohol i overensstemmelse med artikel 27, stk. 1, litra a), i direktiv 92/83/EØF, skal være beskrevet i bilaget til forordningen. |
| --- | --- |

(2)

I Kommissionens forordning (EF) nr. 3199/93 af 22. november 1993 om gensidig anerkendelse af fremgangsmåderne for fuldstændig denaturering af alkohol med henblik på fritagelse for punktafgift (2) er det fastsat, at de denatureringsmidler, som anvendes i de enkelte medlemsstater med henblik på fuldstændig denaturering af alkohol i overensstemmelse med artikel 27, stk. 1, litra a), i direktiv 92/83/EØF, skal være beskrevet i bilaget til forordningen.

| (3) | De stadig flere denatureringsprocedurer gør denatureringssystemet mere kompliceret, svækker mulighederne for en effektiv forvaltning af systemet og åbner flere muligheder for svig. |
| --- | --- |

(3)

De stadig flere denatureringsprocedurer gør denatureringssystemet mere kompliceret, svækker mulighederne for en effektiv forvaltning af systemet og åbner flere muligheder for svig.

| (4) | Medlemsstaterne gav i 2008 en bred opbakning til den projektgruppe, der opererer i henhold til Europa-Parlamentets og Rådets beslutning nr. 1482/2007/EF af 11. december 2007 om oprettelse af et fællesskabsprogram til forbedring af beskatningssystemernes virkemåde i det indre marked (Fiscalis 2013-programmet) og om ophævelse af beslutning nr. 2235/2002/EF (3), med deltagelse af et stort antal kemiske toldlaboratorier og Det Fælles Forskningscenter. Projektet havde til formål at undersøge muligheden for at anvende fælles denatureringsprocedurer (euro-denatureringsmidler) med henblik på fuldstændig denaturering af alkohol. |
| --- | --- |

(4)

Medlemsstaterne gav i 2008 en bred opbakning til den projektgruppe, der opererer i henhold til Europa-Parlamentets og Rådets beslutning nr. 1482/2007/EF af 11. december 2007 om oprettelse af et fællesskabsprogram til forbedring af beskatningssystemernes virkemåde i det indre marked (Fiscalis 2013-programmet) og om ophævelse af beslutning nr. 2235/2002/EF (3), med deltagelse af et stort antal kemiske toldlaboratorier og Det Fælles Forskningscenter. Projektet havde til formål at undersøge muligheden for at anvende fælles denatureringsprocedurer (euro-denatureringsmidler) med henblik på fuldstændig denaturering af alkohol.

| (5) | Projektgruppen foreslog i sin endelige rapport, som blev offentliggjort i juni 2011, at det kan overvejes at vedtage en denatureringsprocedure bestående af tre liter isopropylalkohol (IPA), tre liter methylethylketon (MEK) og ét gram denatoniumbenzoat pr. hektoliter ren alkohol som en fælles denatureringsprocedure med henblik på fuldstændig denaturering af alkohol. En af de største fordele ved denne fælles procedure er, at den kan erstatte talrige procedurer, der er individuelle for de forskellige medlemsstater. Denne procedure bør derfor anvendes af alle medlemsstaterne som en fælles procedure med henblik på fuldstændig denaturering af alkohol for at forhindre svig, unddragelse og misbrug på dette område. |
| --- | --- |

(5)

Projektgruppen foreslog i sin endelige rapport, som blev offentliggjort i juni 2011, at det kan overvejes at vedtage en denatureringsprocedure bestående af tre liter isopropylalkohol (IPA), tre liter methylethylketon (MEK) og ét gram denatoniumbenzoat pr. hektoliter ren alkohol som en fælles denatureringsprocedure med henblik på fuldstændig denaturering af alkohol. En af de største fordele ved denne fælles procedure er, at den kan erstatte talrige procedurer, der er individuelle for de forskellige medlemsstater. Denne procedure bør derfor anvendes af alle medlemsstaterne som en fælles procedure med henblik på fuldstændig denaturering af alkohol for at forhindre svig, unddragelse og misbrug på dette område.

| (6) | Efterfølgende meddelte hver medlemsstat Kommissionen en ny liste over krav i overensstemmelse med artikel 27, stk. 3, i direktiv 92/83/EØF. Alle disse lister henviste til den fælles denatureringsprocedure og i nogle tilfælde til andre eksisterende procedurer. Visse medlemsstater udtrykte ønske om at opretholde de eksisterende procedurer i en overgangsperiode eller i en ikke nærmere angivet periode på grund af specifikke tekniske krav. |
| --- | --- |

(6)

Efterfølgende meddelte hver medlemsstat Kommissionen en ny liste over krav i overensstemmelse med artikel 27, stk. 3, i direktiv 92/83/EØF. Alle disse lister henviste til den fælles denatureringsprocedure og i nogle tilfælde til andre eksisterende procedurer. Visse medlemsstater udtrykte ønske om at opretholde de eksisterende procedurer i en overgangsperiode eller i en ikke nærmere angivet periode på grund af specifikke tekniske krav.

| (7) | Kommissionen videregav alle modtagne meddelelser til de øvrige medlemsstater den 28. juni 2012. |
| --- | --- |

(7)

Kommissionen videregav alle modtagne meddelelser til de øvrige medlemsstater den 28. juni 2012.

| (8) | Ingen af medlemsstaterne gjorde indsigelse mod den foreslåede fælles denatureringsprocedure. |
| --- | --- |

(8)

Ingen af medlemsstaterne gjorde indsigelse mod den foreslåede fælles denatureringsprocedure.

| (9) | Ingen nye oplysninger tyder på, at de eksisterende procedurer indebærer risiko for svig, unddragelse og misbrug. |
| --- | --- |

(9)

Ingen nye oplysninger tyder på, at de eksisterende procedurer indebærer risiko for svig, unddragelse og misbrug.

| (10) | Patentering og dertil knyttede omkostninger har medført, at Østrig foruden den fælles denatureringsprocedure med henblik på fuldstændig denaturering af alkohol har indført en alternativ procedure, der allerede anvendes af andre medlemsstater som denatureringsprocedure. |
| --- | --- |

(10)

Patentering og dertil knyttede omkostninger har medført, at Østrig foruden den fælles denatureringsprocedure med henblik på fuldstændig denaturering af alkohol har indført en alternativ procedure, der allerede anvendes af andre medlemsstater som denatureringsprocedure.

| (11) | For at give erhvervslivet passende tid til at opbruge lagre af denatureringsmidler og denaturerede produkter, der indtil videre er omfattet af forordning (EF) nr. 3199/93, men som ikke længere vil være omfattet, når nærværende forordning træder i kraft, bør anvendelsen af denne forordning udskydes for så vidt angår del I i dette bilag. |
| --- | --- |

(11)

For at give erhvervslivet passende tid til at opbruge lagre af denatureringsmidler og denaturerede produkter, der indtil videre er omfattet af forordning (EF) nr. 3199/93, men som ikke længere vil være omfattet, når nærværende forordning træder i kraft, bør anvendelsen af denne forordning udskydes for så vidt angår del I i dette bilag.

| (12) | Forordning (EF) nr. 3199/93 bør derfor ændres i overensstemmelse hermed. |
| --- | --- |

(12)

Forordning (EF) nr. 3199/93 bør derfor ændres i overensstemmelse hermed.

| (13) | Foranstaltningerne i denne forordning er i overensstemmelse med udtalelse fra Udvalget om Punktafgifter — |
| --- | --- |

(13)

Foranstaltningerne i denne forordning er i overensstemmelse med udtalelse fra Udvalget om Punktafgifter —

VEDTAGET DENNE FORORDNING:

Artikel 1

Bilaget til forordning (EF) nr. 3199/93 erstattes af bilaget til nærværende forordning.

Artikel 2

Denne forordning træder i kraft på tyvendedagen efter offentliggørelsen i Den Europæiske Unions Tidende.

Den anvendes fra den 1. juli 2013.

Denne forordning er bindende i alle enkeltheder og gælder umiddelbart i hver medlemsstat.

Udfærdiget i Bruxelles, den 21. februar 2013.

På Kommissionens vegne

José Manuel BARROSO

Formand

---

(1)  EFT L 316 af 31.10.1992, s. 21.

1

(2)  EFT L 288 af 23.11.1993, s. 12.

2

(3)  EUT L 330 af 15.12.2007, s. 1.

3

---

BILAG

Liste over godkendte produkter med deres Chemical Abstracts Service (CAS) registreringsnummer, når et sådant findes, og godkendte blandinger til fuldstændig denaturering af alkohol.

| Acetone | CAS: 67-64-1 |
| --- | --- |
| CI reactive red 24 | CAS: 70210-20-7 |
| CI reactive red 24:1 | CAS:72829-25-5 |
| Råpyridin CAS: foreligger ikke | Krystalviolet (C.I. nr. 42555) CAS: 548-62-9 |
| Denatoniumbenzoat | CAS: 3734-33-6 |
| Ethanol | CAS: 64-17-5 |
| Ethylacetat | CAS: 141-78-6 |
| Ethylsec-amylketon | CAS: 541-85-5 |
| Ethyl(tert-butyl)ether | CAS: 637-92-3 |
| Fluorescein | CAS: 2321-07-5 |
| Formaldehyd | CAS: 50-00-0 |
| Fuselolie | CAS: 8013-75-0 |
| Benzin (herunder blyfri benzin) | CAS: 86290-81-5 |
| Isopropylalkohol (IPA) | CAS: 67-63-0 |
| Petroleum | CAS: 8008-20-6 |
| Lampeolie | CAS: 64742-47-8 til 64742-48-9 |
| Methanol | CAS: 67-56-1 |
| Methylethylketon (butanon) (MEK) | CAS: 78-93-3 |
| Methylisobutylketon | CAS: 108-10-1 |
| Methylisopropylketon | CAS: 563-80-4 |
| Methylviolet | CAS: 8004-87-3 |
| Methylenblåt | CAS: 61-73-4 |
| Mineralsk nafta | CAS: foreligger ikke |
| Solventnafta | CAS: 8030-30-6 |
| Pyridin (eller pyridinbaser) | CAS: 110-86-1 |
| Terpentinolie | CAS: 8006-64-2 |
| Rensebenzin | CAS: 92045-57-3 |
| tert-butylalkohol | CAS: 75-65-0 |
| Thiophen | CAS: 110-02-1 |
| Thymol blå | CAS: 76-61-9 |
| Trænafta | Foreligger ikke |

Acetone

CAS: 67-64-1

CI reactive red 24

CAS: 70210-20-7

CI reactive red 24:1

CAS:72829-25-5

Råpyridin CAS: foreligger ikke

Krystalviolet (C.I. nr. 42555) CAS: 548-62-9

Denatoniumbenzoat

CAS: 3734-33-6

Ethanol

CAS: 64-17-5

Ethylacetat

CAS: 141-78-6

Ethylsec-amylketon

CAS: 541-85-5

Ethyl(tert-butyl)ether

CAS: 637-92-3

Fluorescein

CAS: 2321-07-5

Formaldehyd

CAS: 50-00-0

Fuselolie

CAS: 8013-75-0

Benzin (herunder blyfri benzin)

CAS: 86290-81-5

Isopropylalkohol (IPA)

CAS: 67-63-0

Petroleum

CAS: 8008-20-6

Lampeolie

CAS: 64742-47-8 til 64742-48-9

Methanol

CAS: 67-56-1

Methylethylketon (butanon) (MEK)

CAS: 78-93-3

Methylisobutylketon

CAS: 108-10-1

Methylisopropylketon

CAS: 563-80-4

Methylviolet

CAS: 8004-87-3

Methylenblåt

CAS: 61-73-4

Mineralsk nafta

CAS: foreligger ikke

Solventnafta

CAS: 8030-30-6

Pyridin (eller pyridinbaser)

CAS: 110-86-1

Terpentinolie

CAS: 8006-64-2

Rensebenzin

CAS: 92045-57-3

tert-butylalkohol

CAS: 75-65-0

Thiophen

CAS: 110-02-1

Thymol blå

CAS: 76-61-9

Trænafta

Foreligger ikke

Der findes synonymer for de godkendte produkter på forskellige europæiske sprog i databasen ECICS (den europæiske toldfortegnelse over kemiske stoffer).

Udtrykket »absolut ethanol« anvendes i hele bilaget i overensstemmelse med den terminologi, der anvendes af Den Internationale Union for Ren og Anvendt Kemi (IUPAC).

I.   Denatureringsprocedure, der anvendes i alle medlemsstater

Pr. hektoliter absolut ethanol:

| — | 3 liter isopropylalkohol (IPA) |
| --- | --- |

—

3 liter isopropylalkohol (IPA)

| — | 3 liter methylethylketon (MEK) |
| --- | --- |

—

3 liter methylethylketon (MEK)

| — | 1 gram denatoniumbenzoat |
| --- | --- |

—

1 gram denatoniumbenzoat

Til anvendelse på det indre marked har medlemsstaterne lov at tilsætte et farvestof for at give produktet en karakteristisk farve, hvilket gør det umiddelbart identificerbart.

II.   Yderligere denatureringsprocedurer, som anvendes i visse medlemsstater

Tjekkiet

Pr. hektoliter absolut ethanol kan følgende formuleringer anvendes:

| 1. | — | 0,4 liter solventnafta |
| --- | --- | --- |

1.

—

0,4 liter solventnafta

| — | 0,2 liter petroleum |
| --- | --- |

—

0,2 liter petroleum

| — | 0,1 liter rensebenzin. |
| --- | --- |

—

0,1 liter rensebenzin.

| 2. | — | 3 liter ethyl(tert-butyl)ether |
| --- | --- | --- |

2.

—

3 liter ethyl(tert-butyl)ether

| — | 1 liter isopropylalkohol |
| --- | --- |

—

1 liter isopropylalkohol

| — | 1 liter blyfri benzin |
| --- | --- |

—

1 liter blyfri benzin

| — | 10 milligram fluorescein. |
| --- | --- |

—

10 milligram fluorescein.

Tyskland

Pr. hektoliter absolut ethanol:

1 liter ketonblanding, bestående af:

| — | 95 til 96 vægtprocent methylethylketon (MEK) |
| --- | --- |

—

95 til 96 vægtprocent methylethylketon (MEK)

| — | 2,5 til 3 vægtprocent methylisopropylketon (3-methyl-2-butanon) |
| --- | --- |

—

2,5 til 3 vægtprocent methylisopropylketon (3-methyl-2-butanon)

| — | 1,5 til 2 vægtprocent ethylsec-amylketon (5-methyl-3-heptanon) |
| --- | --- |

—

1,5 til 2 vægtprocent ethylsec-amylketon (5-methyl-3-heptanon)

samt et gram denatoniumbenzoat.

Estland

Pr. hektoliter absolut ethanol:

| — | 3 liter acetone |
| --- | --- |

—

3 liter acetone

| — | 2 gram denatoniumbenzoat. |
| --- | --- |

—

2 gram denatoniumbenzoat.

Irland

En base fremstilles ved blanding af følgende:

| — | 90 volumenprocent ethanol |
| --- | --- |

—

90 volumenprocent ethanol

| — | 9,5 volumenprocent trænafta |
| --- | --- |

—

9,5 volumenprocent trænafta

| — | 0,5 volumenprocent råpyridin. |
| --- | --- |

—

0,5 volumenprocent råpyridin.

Til hver 10 hl af basen tilsættes:

| — | 3,75 liter mineralsk nafta (petroleumsolie) |
| --- | --- |

—

3,75 liter mineralsk nafta (petroleumsolie)

| — | 1,5 gram methylviolet. |
| --- | --- |

—

1,5 gram methylviolet.

Bemærk venligst: Basens komponenter af trænafta og råpyridin kan erstattes med 10 volumenprocent methanol.

Grækenland

Det er alene alkohol af lav kvalitet (for- og efterløb fra destillationer) med en alkoholstyrke på mindst 93 og ikke over 96 volumenprocent, som kan være denatureret.

Pr. hektoliter vandig alkohol på 93 volumenprocent tilsættes følgende stoffer:

| — | 2 liter methanol |
| --- | --- |

—

2 liter methanol

| — | 1 liter terpentinolie |
| --- | --- |

—

1 liter terpentinolie

| — | 0,50 liter lampeolie |
| --- | --- |

—

0,50 liter lampeolie

| — | 0,40 gram methylenblåt. |
| --- | --- |

—

0,40 gram methylenblåt.

Ved en temperatur på 20 °C bør slutproduktet i den uændrede form ligge på 93 volumenprocent.

Italien

Pr. hektoliter absolut ethanol tilsættes følgende:

| — | 125 gram thiophen |
| --- | --- |

—

125 gram thiophen

| — | 0,8 gram denatoniumbenzoat |
| --- | --- |

—

0,8 gram denatoniumbenzoat

| — | 3 gram CI Reaktive Red 24 (rødt farvestof) i en 25-vægtprocentopløsning |
| --- | --- |

—

3 gram CI Reaktive Red 24 (rødt farvestof) i en 25-vægtprocentopløsning

| — | 2 liter methylethylketon (MEK). |
| --- | --- |

—

2 liter methylethylketon (MEK).

Den ethylalkohol, der denatureres, skal have et ethylalkoholindhold på mindst 83 volumenprocent og en styrke på mindst 90 volumenprocent målt med EF-alkoholmeter.

For at sikre, at alle komponenter er helt opløselige, fremstilles denatureringsmidlet i ethylalkohol under 96 volumenprocent målt med EF-alkoholmeter.

Formålet med CI Reactive Red 24 er at give produktet en karakteristisk rød farve, hvilket gør det muligt umiddelbart at fastlægge produktets formål.

Letland

| 1. | Pr. hektoliter absolut ethanol kan følgende formuleringer anvendes:






  a) | mindst:






  — | 9 liter isopropylalkohol |
| --- | --- | --- | --- |

1.

Pr. hektoliter absolut ethanol kan følgende formuleringer anvendes:

a)

mindst:

—

9 liter isopropylalkohol

| — | 1 liter acetone |
| --- | --- |

—

1 liter acetone

| — | 0,4 gram methylenblåt, thymolblåt eller krystalviolet |
| --- | --- |

—

0,4 gram methylenblåt, thymolblåt eller krystalviolet

| b) | mindst:






  — | 3 liter methylisobutylketon |
| --- | --- | --- |

b)

mindst:

—

3 liter methylisobutylketon

| — | 2 liter methylethylketon (MEK) |
| --- | --- |

—

2 liter methylethylketon (MEK)

| c) | mindst:






  — | 3 liter acetone |
| --- | --- | --- |

c)

mindst:

—

3 liter acetone

| — | 2 gram denatoniumbenzoat |
| --- | --- |

—

2 gram denatoniumbenzoat

| d) | mindst 10 liter ethylacetat. |
| --- | --- |

d)

mindst 10 liter ethylacetat.

| 2. | Pr. hektoliter vandfri ethylalkohol (med et vandindhold på 0,5 % vand eller derunder):
  mindst 5 liter og højst 7 liter benzin. |
| --- | --- |

2.

Pr. hektoliter vandfri ethylalkohol (med et vandindhold på 0,5 % vand eller derunder):

mindst 5 liter og højst 7 liter benzin.

Litauen

Pr. hektoliter absolut ethanol:

| — | 3 liter acetone |
| --- | --- |

—

3 liter acetone

| — | 2 gram denatoniumbenzoat. |
| --- | --- |

—

2 gram denatoniumbenzoat.

Ungarn

Alkoholholdige produkter skal i forhold til deres indhold af ren alkohol mindst indeholde en af følgende:

| a) | 2 vægtprocent methylethylketon (MEK), 3 vægtprocent isobutylmethylketon og 0,001 vægtprocent denatoniumbenzoat |
| --- | --- |

a)

2 vægtprocent methylethylketon (MEK), 3 vægtprocent isobutylmethylketon og 0,001 vægtprocent denatoniumbenzoat

| b) | 1 vægtprocent methylethylketon (MEK) og 0,001 vægtprocent denatoniumbenzoat. |
| --- | --- |

b)

1 vægtprocent methylethylketon (MEK) og 0,001 vægtprocent denatoniumbenzoat.

| c) | 2 vægtprocent isopropylalkohol, 1 vægtprocent tert-butylalkohol og 0,001 vægtprocent denatoniumbenzoat. |
| --- | --- |

c)

2 vægtprocent isopropylalkohol, 1 vægtprocent tert-butylalkohol og 0,001 vægtprocent denatoniumbenzoat.

Malta

En base fremstilles ved blanding af følgende:

| — | 90 volumenprocent ethanol |
| --- | --- |

—

90 volumenprocent ethanol

| — | 9,5 volumenprocent trænafta |
| --- | --- |

—

9,5 volumenprocent trænafta

| — | 0,5 volumenprocent råpyridin. |
| --- | --- |

—

0,5 volumenprocent råpyridin.

Til hver 10 hl af basen tilsættes:

| — | 3,75 liter mineralsk nafta (petroleumsolie) |
| --- | --- |

—

3,75 liter mineralsk nafta (petroleumsolie)

| — | 1,5 gram methylviolet. |
| --- | --- |

—

1,5 gram methylviolet.

Nederlandene

Pr. hektoliter absolut ethanol:

5 liter af en blanding bestående af:

| — | 60 volumenprocent methanol |
| --- | --- |

—

60 volumenprocent methanol

| — | 20 volumenprocent acetone |
| --- | --- |

—

20 volumenprocent acetone

| — | 11 volumenprocent fuselolie (et koncentrat af biprodukter fra alkoholdestillation) |
| --- | --- |

—

11 volumenprocent fuselolie (et koncentrat af biprodukter fra alkoholdestillation)

| — | 8 volumenprocent vand |
| --- | --- |

—

8 volumenprocent vand

| — | 0,5 volumenprocent methylethylketon (MEK) |
| --- | --- |

—

0,5 volumenprocent methylethylketon (MEK)

| — | 0,5 volumenprocent formalin (en 37 vægtprocent vandig formaldehydopløsning). |
| --- | --- |

—

0,5 volumenprocent formalin (en 37 vægtprocent vandig formaldehydopløsning).

Østrig

Pr. hektoliter absolut ethanol:

1 liter ketonblanding, bestående af:

| — | 95 til 96 vægtprocent methylethylketon (MEK) |
| --- | --- |

—

95 til 96 vægtprocent methylethylketon (MEK)

| — | 2,5 til 3 vægtprocent methylisopropylketon |
| --- | --- |

—

2,5 til 3 vægtprocent methylisopropylketon

| — | 1,5 til 2 vægtprocent ethylsec-amylketon |
| --- | --- |

—

1,5 til 2 vægtprocent ethylsec-amylketon

samt et gram denatoniumbenzoat.

Polen

Pr. hektoliter absolut ethanol kan følgende formuleringer anvendes:

| 1. | 0,75 liter ketonblanding, bestående af:






  — | 95 til 96 vægtprocent methylethylketon (MEK) |
| --- | --- | --- |

1.

0,75 liter ketonblanding, bestående af:

—

95 til 96 vægtprocent methylethylketon (MEK)

| — | 2,5 til 3 vægtprocent methylisopropylketon |
| --- | --- |

—

2,5 til 3 vægtprocent methylisopropylketon

| — | 1,5 til 2 vægtprocent ethylsec-amylketon |
| --- | --- |

—

1,5 til 2 vægtprocent ethylsec-amylketon

samt 0,25 liter pyridinbase.

| 2. | 1 liter ketonblanding, bestående af:






  — | 95 til 96 vægtprocent methylethylketon (MEK) |
| --- | --- | --- |

2.

1 liter ketonblanding, bestående af:

—

95 til 96 vægtprocent methylethylketon (MEK)

| — | 2,5 til 3 vægtprocent methylisopropylketon |
| --- | --- |

—

2,5 til 3 vægtprocent methylisopropylketon

| — | 1,5 til 2 vægtprocent ethylsec-amylketon |
| --- | --- |

—

1,5 til 2 vægtprocent ethylsec-amylketon

samt et gram denatoniumbenzoat.

Rumænien

Pr. hektoliter absolut ethanol:

| — | 2 liter methylethylketon (MEK) |
| --- | --- |

—

2 liter methylethylketon (MEK)

| — | 1 gram denatoniumbenzoat |
| --- | --- |

—

1 gram denatoniumbenzoat

| — | 0,2 gram methylenblåt. |
| --- | --- |

—

0,2 gram methylenblåt.

Slovenien

Pr. hektoliter absolut ethanol:

| — | 1 580 gram isopropylalkohol |
| --- | --- |

—

1 580 gram isopropylalkohol

| — | 790 gram tert-butylalkohol |
| --- | --- |

—

790 gram tert-butylalkohol

| — | 0,79 gram denatoniumbenzoat. |
| --- | --- |

—

0,79 gram denatoniumbenzoat.

Slovakiet

Pr. hektoliter absolut ethanol:

| 1. | | 3 liter methylisobutylketon |
| --- | --- | --- |

1.

3 liter methylisobutylketon

| | 2 liter methylethylketon (MEK) |
| --- | --- |

2 liter methylethylketon (MEK)

| | 1 gram denatoniumbenzoat |
| --- | --- |

1 gram denatoniumbenzoat

| | 0,2 gram methylenblåt. |
| --- | --- |

0,2 gram methylenblåt.

| 2. | | 1,5 liter rensebenzin |
| --- | --- | --- |

2.

1,5 liter rensebenzin

| | 1,5 liter petroleum |
| --- | --- |

1,5 liter petroleum

| | 2 gram denatoniumbenzoat. |
| --- | --- |

2 gram denatoniumbenzoat.

Finland

Pr. hektoliter absolut ethanol kan følgende formuleringer anvendes:

| 1. | | 2 liter methylethylketon (MEK) |
| --- | --- | --- |

1.

2 liter methylethylketon (MEK)

| | 3 liter methylisobutylketon. |
| --- | --- |

3 liter methylisobutylketon.

| 2. | | 2 liter acetone |
| --- | --- | --- |

2.

2 liter acetone

| | 3 liter methylisobutylketon. |
| --- | --- |

3 liter methylisobutylketon.

Sverige

Pr. hektoliter absolut ethanol:

| — | 3 liter methylisobutylketon |
| --- | --- |

—

3 liter methylisobutylketon

| — | 2 liter methylethylketon (MEK). |
| --- | --- |

—

2 liter methylethylketon (MEK).

Det Forenede Kongerige

En base fremstilles ved blanding af følgende:

| — | 90 volumenprocent ethanol |
| --- | --- |

—

90 volumenprocent ethanol

| — | 9,5 volumenprocent trænafta |
| --- | --- |

—

9,5 volumenprocent trænafta

| — | 0,5 volumenprocent råpyridin. |
| --- | --- |

—

0,5 volumenprocent råpyridin.

Til hver 10 hl af basen tilsættes:

| — | 3,75 liter mineralsk nafta (petroleumsolie) |
| --- | --- |

—

3,75 liter mineralsk nafta (petroleumsolie)

| — | 1,5 gram methylviolet (C.I. nr. 42555). |
| --- | --- |

—

1,5 gram methylviolet (C.I. nr. 42555).

---

| 22.2.2013 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | L 49/62 |
| --- | --- | --- | --- |

22.2.2013

DA

Den Europæiske Unions Tidende

L 49/62

---

KOMMISSIONENS GENNEMFØRELSESFORORDNING (EU) Nr. 163/2013

af 21. februar 2013

om faste importværdier med henblik på fastsættelse af indgangsprisen for visse frugter og grøntsager

EUROPA-KOMMISSIONEN HAR —

under henvisning til traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde,

under henvisning til Rådets forordning (EF) nr. 1234/2007 af 22. oktober 2007 om en fælles markedsordning for landbrugsprodukter og om særlige bestemmelser for visse landbrugsprodukter (fusionsmarkedsordningen) (1),

under henvisning til Kommissionens gennemførelsesforordning (EU) nr. 543/2011 af 7. juni 2011 om gennemførelsesbestemmelser til Rådets forordning (EF) nr. 1234/2007 for så vidt angår frugt og grøntsager og forarbejdede frugter og grøntsager (2), særlig artikel 136, stk. 1, og

ud fra følgende betragtninger:

| (1) | Ved gennemførelsesforordning (EU) nr. 543/2011 fastsættes der på basis af resultatet af de multilaterale handelsforhandlinger under Uruguay-runden kriterier for Kommissionens fastsættelse af faste importværdier for tredjelande for de produkter og perioder, der er anført i del A i bilag XVI til nævnte forordning. |
| --- | --- |

(1)

Ved gennemførelsesforordning (EU) nr. 543/2011 fastsættes der på basis af resultatet af de multilaterale handelsforhandlinger under Uruguay-runden kriterier for Kommissionens fastsættelse af faste importværdier for tredjelande for de produkter og perioder, der er anført i del A i bilag XVI til nævnte forordning.

| (2) | Der beregnes hver arbejdsdag en fast importværdi i henhold til artikel 136, stk. 1, i gennemførelsesforordning (EU) nr. 543/2011 under hensyntagen til varierende daglige data. Derfor bør nærværende forordning træde i kraft på dagen for offentliggørelsen i Den Europæiske Unions Tidende — |
| --- | --- |

(2)

Der beregnes hver arbejdsdag en fast importværdi i henhold til artikel 136, stk. 1, i gennemførelsesforordning (EU) nr. 543/2011 under hensyntagen til varierende daglige data. Derfor bør nærværende forordning træde i kraft på dagen for offentliggørelsen i Den Europæiske Unions Tidende —

VEDTAGET DENNE FORORDNING:

Artikel 1

De faste importværdier som omhandlet i artikel 136 i gennemførelsesforordning (EU) nr. 543/2011 fastsættes i bilaget til nærværende forordning.

Artikel 2

Denne forordning træder i kraft på dagen for offentliggørelsen i Den Europæiske Unions Tidende.

Denne forordning er bindende i alle enkeltheder og gælder umiddelbart i hver medlemsstat.

Udfærdiget i Bruxelles, den 21. februar 2013.

På Kommissionens vegne For formanden

José Manuel SILVA RODRÍGUEZ

Generaldirektør for landbrug og udvikling af landdistrikter

---

(1)  EUT L 299 af 16.11.2007, s. 1.

1

(2)  EUT L 157 af 15.6.2011, s. 1.

2

---

BILAG

Faste importværdier med henblik på fastsættelse af indgangsprisen for visse frugter og grøntsager

| (EUR/100 kg) |
| --- |
| KN-kode | Tredjelandskode (1) | Fast importværdi |
| 0702 00 00 | IL | 83,8 |
| MA | 61,8 |
| TN | 86,4 |
| TR | 102,8 |
| ZZ | 83,7 |
| 0707 00 05 | EG | 191,6 |
| MA | 190,0 |
| TR | 175,4 |
| ZZ | 185,7 |
| 0709 91 00 | EG | 66,7 |
| ZZ | 66,7 |
| 0709 93 10 | MA | 44,1 |
| TR | 102,3 |
| ZZ | 73,2 |
| 0805 10 20 | EG | 51,1 |
| IL | 71,3 |
| MA | 63,4 |
| TN | 56,2 |
| TR | 58,0 |
| ZZ | 60,0 |
| 0805 20 10 | IL | 125,9 |
| MA | 109,8 |
| ZZ | 117,9 |
| 0805 20 30, 0805 20 50, 0805 20 70, 0805 20 90 | EG | 57,7 |
| IL | 144,7 |
| KR | 134,8 |
| MA | 120,0 |
| TR | 70,3 |
| ZZ | 105,5 |
| 0805 50 10 | TR | 72,2 |
| ZZ | 72,2 |
| 0808 10 80 | CN | 83,6 |
| MK | 31,3 |
| US | 180,2 |
| ZZ | 98,4 |
| 0808 30 90 | AR | 140,0 |
| CL | 228,4 |
| CN | 77,9 |
| TR | 172,7 |
| US | 187,5 |
| ZA | 109,1 |
| ZZ | 152,6 |

(EUR/100 kg)

KN-kode

Tredjelandskode (1)

Fast importværdi

0702 00 00

IL

83,8

MA

61,8

TN

86,4

TR

102,8

ZZ

83,7

0707 00 05

EG

191,6

MA

190,0

TR

175,4

ZZ

185,7

0709 91 00

EG

66,7

ZZ

66,7

0709 93 10

MA

44,1

TR

102,3

ZZ

73,2

0805 10 20

EG

51,1

IL

71,3

MA

63,4

TN

56,2

TR

58,0

ZZ

60,0

0805 20 10

IL

125,9

MA

109,8

ZZ

117,9

0805 20 30, 0805 20 50, 0805 20 70, 0805 20 90

EG

57,7

IL

144,7

KR

134,8

MA

120,0

TR

70,3

ZZ

105,5

0805 50 10

TR

72,2

ZZ

72,2

0808 10 80

CN

83,6

MK

31,3

US

180,2

ZZ

98,4

0808 30 90

AR

140,0

CL

228,4

CN

77,9

TR

172,7

US

187,5

ZA

109,1

ZZ

152,6

---

(1)  Landefortegnelse fastsat ved Kommissionens forordning (EF) nr. 1833/2006 (EUT L 354 af 14.12.2006, s. 19). Koden »ZZ« = »anden oprindelse«.

---

| 22.2.2013 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | L 49/64 |
| --- | --- | --- | --- |

22.2.2013

DA

Den Europæiske Unions Tidende

L 49/64

---

KOMMISSIONENS GENNEMFØRELSESFORORDNING (EU) Nr. 164/2013

af 21. februar 2013

om ændring af forordning (EF) nr. 1484/95, for så vidt angår repræsentative priser for fjerkrækød og æg samt ægalbumin

EUROPA-KOMMISSIONEN HAR —

under henvisning til traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde,

under henvisning til Rådets forordning (EF) nr. 1234/2007 af 22. oktober 2007 om en fælles markedsordning for landbrugsprodukter og om særlige bestemmelser for visse landbrugsprodukter (fusionsmarkedsordningen) (1), særlig artikel 143 sammenholdt med artikel 4, og

under henvisning til Rådets forordning (EF) nr. 614/2009 af 7. juli 2009 om den fælles handelsordning for ægalbumin og mælkealbumin (2), særlig artikel 3, stk. 4, og

ud fra følgende betragtninger:

| (1) | Ved Kommissionens forordning (EF) nr. 1484/95 (3) er der fastsat gennemførelsesbestemmelser til ordningen for tillægsimporttold og repræsentative priser for fjerkrækød og æg samt ægalbumin. |
| --- | --- |

(1)

Ved Kommissionens forordning (EF) nr. 1484/95 (3) er der fastsat gennemførelsesbestemmelser til ordningen for tillægsimporttold og repræsentative priser for fjerkrækød og æg samt ægalbumin.

| (2) | Det fremgår af den regelmæssige kontrol af de data, som bestemmelsen af de repræsentative priser for fjerkrækød og æg samt ægalbumin er baseret på, at de repræsentative priser for importen af visse produkter bør ændres under hensyntagen til prisudsving efter oprindelse. |
| --- | --- |

(2)

Det fremgår af den regelmæssige kontrol af de data, som bestemmelsen af de repræsentative priser for fjerkrækød og æg samt ægalbumin er baseret på, at de repræsentative priser for importen af visse produkter bør ændres under hensyntagen til prisudsving efter oprindelse.

| (3) | Forordning (EF) nr. 1484/95 bør ændres i overensstemmelse hermed. |
| --- | --- |

(3)

Forordning (EF) nr. 1484/95 bør ændres i overensstemmelse hermed.

| (4) | For at foranstaltningen kan finde anvendelse så hurtigt som muligt, efter at de ajourførte data er blevet gjort tilgængelige, bør denne forordning træde i kraft på dagen for offentliggørelsen. |
| --- | --- |

(4)

For at foranstaltningen kan finde anvendelse så hurtigt som muligt, efter at de ajourførte data er blevet gjort tilgængelige, bør denne forordning træde i kraft på dagen for offentliggørelsen.

| (5) | Foranstaltningerne i denne forordning er i overensstemmelse med udtalelse fra Forvaltningskomitéen for Den Fælles Markedsordning for Landbrugsprodukter — |
| --- | --- |

(5)

Foranstaltningerne i denne forordning er i overensstemmelse med udtalelse fra Forvaltningskomitéen for Den Fælles Markedsordning for Landbrugsprodukter —

VEDTAGET DENNE FORORDNING:

Artikel 1

Bilag I til forordning (EF) nr. 1484/95 erstattes af teksten i bilaget til nærværende forordning.

Artikel 2

Denne forordning træder i kraft på dagen for offentliggørelsen i Den Europæiske Unions Tidende.

Denne forordning er bindende i alle enkeltheder og gælder umiddelbart i hver medlemsstat.

Udfærdiget i Bruxelles, den 21. februar 2013.

På Kommissionens vegne For formanden

José Manuel SILVA RODRÍGUEZ

Generaldirektør for landbrug og udvikling af landdistrikter

---

(1)  EUT L 299 af 16.11.2007, s. 1.

1

(2)  EUT L 181 af 14.7.2009, s. 8.

2

(3)  EFT L 145 af 29.6.1995, s. 47.

3

---

BILAG

»BILAG I

| KN-kode | Varebeskrivelse | Repræsentativ pris
  (EUR/100 kg) | Sikkerhed ifølge artikel 3, stk. 3
  (EUR/100 kg) | Oprindelse (1) |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 0207 12 10 | Høns, plukkede, rensede, uden hoved og fødder, men med hals, hjerte, lever og kråse (såkaldte 70 pct.-høns), frosne | 158,2 | 0 | AR |
| 121,7 | 0 | BR |
| 0207 12 90 | Høns, plukkede, rensede, uden hoved og fødder, og uden hals, hjerte, lever og kråse (såkaldte 65 pct.-høns), eller i anden form, frosne | 153,1 | 0 | AR |
| 150,0 | 0 | BR |
| 0207 14 10 | Udskårne udbenede stykker af høns af arten Gallus domesticus, frosne | 271,6 | 9 | AR |
| 241,2 | 18 | BR |
| 318,4 | 0 | CL |
| 223,0 | 23 | TH |
| 0207 27 10 | Udskårne udbenede stykker af kalkun, frosne | 280,0 | 5 | BR |
| 323,6 | 0 | CL |
| 0408 11 80 | Æggeblommer, tørrede | 569,2 | 0 | AR |
| 0408 91 80 | Æg uden skal, tørrede | 486,0 | 0 | AR |
| 1602 32 11 | Tilberedninger af høns af arten Gallus domesticus, ikke kogt, stegt eller på lignende måde tilberedt | 266,7 | 6 | BR |
| 206,3 | 24 | TH |
| 3502 11 90 | Ægalbumin, tørret | 750,3 | 0 | AR |

KN-kode

Varebeskrivelse

Repræsentativ pris

(EUR/100 kg)

Sikkerhed ifølge artikel 3, stk. 3

(EUR/100 kg)

Oprindelse (1)

0207 12 10

Høns, plukkede, rensede, uden hoved og fødder, men med hals, hjerte, lever og kråse (såkaldte 70 pct.-høns), frosne

158,2

0

AR

121,7

0

BR

0207 12 90

Høns, plukkede, rensede, uden hoved og fødder, og uden hals, hjerte, lever og kråse (såkaldte 65 pct.-høns), eller i anden form, frosne

153,1

0

AR

150,0

0

BR

0207 14 10

Udskårne udbenede stykker af høns af arten Gallus domesticus, frosne

271,6

9

AR

241,2

18

BR

318,4

0

CL

223,0

23

TH

0207 27 10

Udskårne udbenede stykker af kalkun, frosne

280,0

5

BR

323,6

0

CL

0408 11 80

Æggeblommer, tørrede

569,2

0

AR

0408 91 80

Æg uden skal, tørrede

486,0

0

AR

1602 32 11

Tilberedninger af høns af arten Gallus domesticus, ikke kogt, stegt eller på lignende måde tilberedt

266,7

6

BR

206,3

24

TH

3502 11 90

Ægalbumin, tørret

750,3

0

AR

---

(1)  Landefortegnelse fastsat ved Kommissionens forordning (EF) nr. 1833/2006 (EUT L 354 af 14.12.2006, s. 19). Koden »ZZ« = »anden oprindelse«.«

1

---

DIREKTIVER

| 22.2.2013 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | L 49/66 |
| --- | --- | --- | --- |

22.2.2013

DA

Den Europæiske Unions Tidende

L 49/66

---

KOMMISSIONENS DIREKTIV 2013/7/EU

af 21. februar 2013

om ændring af Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 98/8/EF med henblik på at optage alkyl(C12-16)dimethylbenzylammoniumchlorid som et aktivt stof i bilag I hertil

(EØS-relevant tekst)

EUROPA-KOMMISSIONEN HAR —

under henvisning til traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde,

under henvisning til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 98/8/EF af 16. februar 1998 om markedsføring af biocidholdige produkter (1), særlig artikel 16, stk. 2, andet afsnit, og

ud fra følgende betragtninger:

| (1) | I Kommissionens forordning (EF) nr. 1451/2007 af 4. december 2007 om den anden fase af det tiårs arbejdsprogram, der er omhandlet i artikel 16, stk. 2, i Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 98/8/EF om markedsføring af biocidholdige produkter (2), er der opstillet en liste over aktive stoffer, som skal vurderes med henblik på eventuel optagelse i bilag I, IA eller IB til direktiv 98/8/EF. Denne liste omfatter kvaternære ammoniumforbindelser, benzyl-C12-16-alkyldimethyl, chlorider, som er synonym for alkyl(C12-16)dimethylbenzylammoniumchlorid. |
| --- | --- |

(1)

I Kommissionens forordning (EF) nr. 1451/2007 af 4. december 2007 om den anden fase af det tiårs arbejdsprogram, der er omhandlet i artikel 16, stk. 2, i Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 98/8/EF om markedsføring af biocidholdige produkter (2), er der opstillet en liste over aktive stoffer, som skal vurderes med henblik på eventuel optagelse i bilag I, IA eller IB til direktiv 98/8/EF. Denne liste omfatter kvaternære ammoniumforbindelser, benzyl-C12-16-alkyldimethyl, chlorider, som er synonym for alkyl(C12-16)dimethylbenzylammoniumchlorid.

| (2) | I henhold til forordning (EF) nr. 1451/2007 er alkyl(C12-16)dimethylbenzylammoniumchlorid vurderet i overensstemmelse med artikel 11, stk. 2, i direktiv 98/8/EF til anvendelse i produkttype 8, træbeskyttelsesmidler, jf. bilag V til direktiv 98/8/EF. |
| --- | --- |

(2)

I henhold til forordning (EF) nr. 1451/2007 er alkyl(C12-16)dimethylbenzylammoniumchlorid vurderet i overensstemmelse med artikel 11, stk. 2, i direktiv 98/8/EF til anvendelse i produkttype 8, træbeskyttelsesmidler, jf. bilag V til direktiv 98/8/EF.

| (3) | Italien blev udpeget som rapporterende medlemsstat og sendte den kompetente myndigheds rapport sammen med en henstilling til Kommissionen den 14. august 2007 i overensstemmelse med artikel 10, stk. 5 og 7, i Kommissionens forordning (EF) nr. 2032/2003 af 4. november 2003 om den anden fase af det tiårsprogram, der er omhandlet i artikel 16, stk. 2, i Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 98/8/EF om markedsføring af biocidholdige produkter, og om ændring af forordning (EF) nr. 1896/2000 (3). |
| --- | --- |

(3)

Italien blev udpeget som rapporterende medlemsstat og sendte den kompetente myndigheds rapport sammen med en henstilling til Kommissionen den 14. august 2007 i overensstemmelse med artikel 10, stk. 5 og 7, i Kommissionens forordning (EF) nr. 2032/2003 af 4. november 2003 om den anden fase af det tiårsprogram, der er omhandlet i artikel 16, stk. 2, i Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 98/8/EF om markedsføring af biocidholdige produkter, og om ændring af forordning (EF) nr. 1896/2000 (3).

| (4) | Medlemsstaterne og Kommissionen har gennemgået den kompetente myndigheds rapport. I overensstemmelse med artikel 15, stk. 4, i forordning (EF) nr. 1451/2007 er resultaterne af vurderingen indføjet i en vurderingsrapport i Det Stående Udvalg for Biocidholdige Produkter den 21. september 2012. |
| --- | --- |

(4)

Medlemsstaterne og Kommissionen har gennemgået den kompetente myndigheds rapport. I overensstemmelse med artikel 15, stk. 4, i forordning (EF) nr. 1451/2007 er resultaterne af vurderingen indføjet i en vurderingsrapport i Det Stående Udvalg for Biocidholdige Produkter den 21. september 2012.

| (5) | Det fremgår af de forskellige undersøgelser, at biocidholdige produkter, der anvendes som træbeskyttelsesmidler og indeholder alkyl(C12-16)dimethylbenzylammoniumchlorid, kan forventes at opfylde kravene i artikel 5 i direktiv 98/8/EF. Alkyl(C12-16)dimethylbenzylammoniumchlorid bør derfor optages til anvendelse i produkttype 8 i bilag I til nævnte direktiv. |
| --- | --- |

(5)

Det fremgår af de forskellige undersøgelser, at biocidholdige produkter, der anvendes som træbeskyttelsesmidler og indeholder alkyl(C12-16)dimethylbenzylammoniumchlorid, kan forventes at opfylde kravene i artikel 5 i direktiv 98/8/EF. Alkyl(C12-16)dimethylbenzylammoniumchlorid bør derfor optages til anvendelse i produkttype 8 i bilag I til nævnte direktiv.

| (6) | Ikke alle potentielle anvendelser og eksponeringsscenarier er blevet vurderet på EU-plan. For eksempel er hverken anvendelse af ikke-fagfolk eller eksponering af fødevarer eller foder blevet vurderet. Derfor bør medlemsstaterne vurdere de anvendelser eller eksponeringsscenarier og de risici for befolkningsgrupper og delmiljøer, der ikke har været behandlet repræsentativt i risikovurderingen på EU-plan, og sikre, at der i forbindelse med udstedelse af produktgodkendelser træffes passende foranstaltninger eller stilles specifikke betingelser, som begrænser de identificerede risici til et acceptabelt omfang. |
| --- | --- |

(6)

Ikke alle potentielle anvendelser og eksponeringsscenarier er blevet vurderet på EU-plan. For eksempel er hverken anvendelse af ikke-fagfolk eller eksponering af fødevarer eller foder blevet vurderet. Derfor bør medlemsstaterne vurdere de anvendelser eller eksponeringsscenarier og de risici for befolkningsgrupper og delmiljøer, der ikke har været behandlet repræsentativt i risikovurderingen på EU-plan, og sikre, at der i forbindelse med udstedelse af produktgodkendelser træffes passende foranstaltninger eller stilles specifikke betingelser, som begrænser de identificerede risici til et acceptabelt omfang.

| (7) | På baggrund af de risici, der er konstateret for menneskers sundhed, bør det kræves, at der opstilles sikre arbejdsprocedurer, at produkter anvendes med de fornødne personlige værnemidler, og at produkter ikke anvendes på træ, som børn kan komme i direkte kontakt med, medmindre det kan godtgøres i ansøgningen om produktgodkendelse, at risiciene kan begrænses til et acceptabelt omfang. |
| --- | --- |

(7)

På baggrund af de risici, der er konstateret for menneskers sundhed, bør det kræves, at der opstilles sikre arbejdsprocedurer, at produkter anvendes med de fornødne personlige værnemidler, og at produkter ikke anvendes på træ, som børn kan komme i direkte kontakt med, medmindre det kan godtgøres i ansøgningen om produktgodkendelse, at risiciene kan begrænses til et acceptabelt omfang.

| (8) | På baggrund af de risici, der er konstateret for miljøet, bør det kræves, at industriel behandling og behandling af fagfolk finder sted inden for et indesluttet område eller på et hårdt og uigennemtrængeligt underlag med inddæmning, at nybehandlet træ efter behandlingen lagres på et hårdt og uigennemtrængeligt underlag for at forhindre direkte spild ned i jord og vand, og at eventuelt spild fra produkter, der anvendes som træbeskyttelsesmidler og indeholder alkyl(C12-16)dimethylbenzylammoniumchlorid, opsamles til genbrug eller bortskaffelse. |
| --- | --- |

(8)

På baggrund af de risici, der er konstateret for miljøet, bør det kræves, at industriel behandling og behandling af fagfolk finder sted inden for et indesluttet område eller på et hårdt og uigennemtrængeligt underlag med inddæmning, at nybehandlet træ efter behandlingen lagres på et hårdt og uigennemtrængeligt underlag for at forhindre direkte spild ned i jord og vand, og at eventuelt spild fra produkter, der anvendes som træbeskyttelsesmidler og indeholder alkyl(C12-16)dimethylbenzylammoniumchlorid, opsamles til genbrug eller bortskaffelse.

| (9) | Der er konstateret uacceptable risici for miljøet i scenarier, hvor træ, der er behandlet med alkyl(C12-16)dimethylbenzylammoniumchlorid, vedvarende er udsat for vejrliget eller udsat for jævnlig befugtning (brugsklasse 3, jf. OECD (4)), benyttes i udendørs konstruktioner nær eller over vand (bro-scenariet i brugsklasse 3, jf. OECD (5)) eller er i kontakt med ferskvand (brugsklasse 4b, jf. OECD (6)). Det bør derfor kræves, at produkter ikke godkendes til behandling af træ, som agtes benyttet på den måde, medmindre der forelægges data til at godtgøre, at produktet opfylder kravene i både artikel 5 og bilag VI i direktiv 98/8/EF, om nødvendigt med anvendelse af fornødne risikobegrænsende foranstaltninger. |
| --- | --- |

(9)

Der er konstateret uacceptable risici for miljøet i scenarier, hvor træ, der er behandlet med alkyl(C12-16)dimethylbenzylammoniumchlorid, vedvarende er udsat for vejrliget eller udsat for jævnlig befugtning (brugsklasse 3, jf. OECD (4)), benyttes i udendørs konstruktioner nær eller over vand (bro-scenariet i brugsklasse 3, jf. OECD (5)) eller er i kontakt med ferskvand (brugsklasse 4b, jf. OECD (6)). Det bør derfor kræves, at produkter ikke godkendes til behandling af træ, som agtes benyttet på den måde, medmindre der forelægges data til at godtgøre, at produktet opfylder kravene i både artikel 5 og bilag VI i direktiv 98/8/EF, om nødvendigt med anvendelse af fornødne risikobegrænsende foranstaltninger.

| (10) | Bestemmelserne i dette direktiv bør anvendes samtidigt i alle medlemsstaterne for at sikre ligebehandling af biocidholdige produkter i produkttype 8, som indeholder det aktive stof alkyl(C12-16)dimethylbenzylammoniumchlorid, på EU-markedet og også lette den korrekte funktion af markedet for biocidholdige produkter generelt. |
| --- | --- |

(10)

Bestemmelserne i dette direktiv bør anvendes samtidigt i alle medlemsstaterne for at sikre ligebehandling af biocidholdige produkter i produkttype 8, som indeholder det aktive stof alkyl(C12-16)dimethylbenzylammoniumchlorid, på EU-markedet og også lette den korrekte funktion af markedet for biocidholdige produkter generelt.

| (11) | Før et aktivt stof optages i bilag I til direktiv 98/8/EF, bør medlemsstaterne og de berørte parter have en rimelig frist til at forberede sig, så de kan opfylde de nye krav, optagelsen medfører, og så det sikres, at ansøgere, der har udarbejdet dossierer, fuldt ud kan udnytte databeskyttelsesperioden på ti år, der i henhold til artikel 12, stk. 1, litra c), nr. ii), i direktiv 98/8/EF indledes på datoen for optagelsen. |
| --- | --- |

(11)

Før et aktivt stof optages i bilag I til direktiv 98/8/EF, bør medlemsstaterne og de berørte parter have en rimelig frist til at forberede sig, så de kan opfylde de nye krav, optagelsen medfører, og så det sikres, at ansøgere, der har udarbejdet dossierer, fuldt ud kan udnytte databeskyttelsesperioden på ti år, der i henhold til artikel 12, stk. 1, litra c), nr. ii), i direktiv 98/8/EF indledes på datoen for optagelsen.

| (12) | Efter optagelsen bør medlemsstaterne have en rimelig frist til at gennemføre bestemmelserne i artikel 16, stk. 3, i direktiv 98/8/EF. |
| --- | --- |

(12)

Efter optagelsen bør medlemsstaterne have en rimelig frist til at gennemføre bestemmelserne i artikel 16, stk. 3, i direktiv 98/8/EF.

| (13) | Direktiv 98/8/EF bør ændres i overensstemmelse hermed. |
| --- | --- |

(13)

Direktiv 98/8/EF bør ændres i overensstemmelse hermed.

| (14) | I den fælles politiske erklæring af 28. september 2011 fra medlemsstaterne og Kommissionen om forklarende dokumenter (7) har medlemsstaterne forpligtet sig til i begrundede tilfælde at lade meddelelsen af gennemførelsesforanstaltninger ledsage af et eller flere dokumenter, der forklarer forholdet mellem et direktivs bestanddele og de tilsvarende dele i de nationale gennemførelsesinstrumenter. |
| --- | --- |

(14)

I den fælles politiske erklæring af 28. september 2011 fra medlemsstaterne og Kommissionen om forklarende dokumenter (7) har medlemsstaterne forpligtet sig til i begrundede tilfælde at lade meddelelsen af gennemførelsesforanstaltninger ledsage af et eller flere dokumenter, der forklarer forholdet mellem et direktivs bestanddele og de tilsvarende dele i de nationale gennemførelsesinstrumenter.

| (15) | Foranstaltningerne i denne forordning er i overensstemmelse med udtalelse fra Det Stående Udvalg for Biocidholdige Produkter — |
| --- | --- |

(15)

Foranstaltningerne i denne forordning er i overensstemmelse med udtalelse fra Det Stående Udvalg for Biocidholdige Produkter —

VEDTAGET DETTE DIREKTIV:

Artikel 1

Bilag I til direktiv 98/8/EF ændres som angivet i bilaget til nærværende direktiv.

Artikel 2

1.   Medlemsstaterne vedtager og offentliggør senest den 31. januar 2014 de love og administrative bestemmelser, der er nødvendige for at efterkomme dette direktiv.

De anvender disse love og bestemmelser fra den 1. februar 2015.

Lovene og bestemmelserne skal ved vedtagelsen indeholde en henvisning til dette direktiv eller skal ved offentliggørelsen ledsages af en sådan henvisning. De nærmere regler for henvisningen fastsættes af medlemsstaterne.

2.   Medlemsstaterne meddeler Kommissionen teksten til vigtigste nationale retsforskrifter, som de udsteder på det område, der er omfattet af dette direktiv.

Artikel 3

Dette direktiv træder i kraft på tyvendedagen efter offentliggørelsen i Den Europæiske Unions Tidende.

Artikel 4

Dette direktiv er rettet til medlemsstaterne.

Udfærdiget i Bruxelles, den 21. februar 2013.

På Kommissionens vegne

José Manuel BARROSO

Formand

---

(1)  EFT L 123 af 24.4.1998, s. 1.

1

(2)  EUT L 325 af 11.12.2007, s. 3.

2

(3)  EUT L 307 af 24.11.2003, s. 1.

3

(4)  OECD's serie af emissionsscenariedokumenter, nr. 2: Emission Scenario Document for Wood Preservatives, del 2, s. 64.

4

(5)  Ibid.

5

(6)  Ibid.

6

(7)  EUT C 369 af 17.12.2011, s. 14.

7

---

BILAG

Følgende punkt indsættes i bilag I til direktiv 98/8/EF:

| Nr. | Almindeligt anvendt navn | IUPAC-navn
  Identifikationsnr. | Minimumsrenhed af det biocidholdige produkts aktivstof (1) | Optagelsesdato | Frist for overholdelse af artikel 16, stk. 3, medmindre der er tale om en af de undtagelser, der er anført i fodnoten til denne overskrift (2) | Udløbsdato for optagelsen | Produkttype | Særlige bestemmelser (3) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| »64 | Alkyl (C12-16) dimethylbenzyl ammonium chloride;
  C12-16-ADBAC | IUPAC-navn: ikke relevant
  EF-nr.: 270-325-2
  CAS-nr.: 68424-85-1 | Tør vægt: 940 g/kg | 1. februar 2015 | 31. januar 2017 | 31. januar 2025 | 8 | Ikke alle potentielle anvendelser og eksponeringsscenarier er blevet vurderet på EU-plan — visse anvendelser og eksponeringsscenarier, såsom anvendelse af ikke-fagfolk og eksponering af fødevarer eller foder, er ikke blevet vurderet. Ved behandlingen af en ansøgning om godkendelse af et produkt efter artikel 5 og bilag VI skal medlemsstaterne, når det er relevant for det pågældende produkt, vurdere de anvendelser eller eksponeringsscenarier og de risici for delmiljøer og befolkningsgrupper, der ikke har været behandlet repræsentativt i risikovurderingen på EU-plan.
  Medlemsstaterne sikrer, at godkendelser gives på følgende betingelser:






  (1) | Ved anvendelse af industrielle brugere og fagfolk skal der opstilles sikre arbejdsprocedurer, og produkter må kun anvendes med de fornødne personlige værnemidler, medmindre det kan godtgøres i ansøgningen om produktgodkendelse, at risiciene kan begrænses til et acceptabelt niveau med andre midler. |

Nr.

Almindeligt anvendt navn

IUPAC-navn

Identifikationsnr.

Minimumsrenhed af det biocidholdige produkts aktivstof (1)

Optagelsesdato

Frist for overholdelse af artikel 16, stk. 3, medmindre der er tale om en af de undtagelser, der er anført i fodnoten til denne overskrift (2)

Udløbsdato for optagelsen

Produkttype

Særlige bestemmelser (3)

»64

Alkyl (C12-16) dimethylbenzyl ammonium chloride;

C12-16-ADBAC

IUPAC-navn: ikke relevant

EF-nr.: 270-325-2

CAS-nr.: 68424-85-1

Tør vægt: 940 g/kg

1. februar 2015

31. januar 2017

31. januar 2025

8

Ikke alle potentielle anvendelser og eksponeringsscenarier er blevet vurderet på EU-plan — visse anvendelser og eksponeringsscenarier, såsom anvendelse af ikke-fagfolk og eksponering af fødevarer eller foder, er ikke blevet vurderet. Ved behandlingen af en ansøgning om godkendelse af et produkt efter artikel 5 og bilag VI skal medlemsstaterne, når det er relevant for det pågældende produkt, vurdere de anvendelser eller eksponeringsscenarier og de risici for delmiljøer og befolkningsgrupper, der ikke har været behandlet repræsentativt i risikovurderingen på EU-plan.

Medlemsstaterne sikrer, at godkendelser gives på følgende betingelser:

(1)

Ved anvendelse af industrielle brugere og fagfolk skal der opstilles sikre arbejdsprocedurer, og produkter må kun anvendes med de fornødne personlige værnemidler, medmindre det kan godtgøres i ansøgningen om produktgodkendelse, at risiciene kan begrænses til et acceptabelt niveau med andre midler.

| (2) | Produkter anvendes ikke til behandling af træ, som børn kan komme i direkte kontakt med, medmindre det kan godtgøres i ansøgningen om produktgodkendelse, at risiciene kan begrænses til et acceptabelt niveau. |
| --- | --- |

(2)

Produkter anvendes ikke til behandling af træ, som børn kan komme i direkte kontakt med, medmindre det kan godtgøres i ansøgningen om produktgodkendelse, at risiciene kan begrænses til et acceptabelt niveau.

| (3) | Det skal for godkendte produkter fremgå af etiketter og eventuelle sikkerhedsdatablade, at industriel behandling eller behandling af fagfolk skal finde sted inden for et indesluttet område eller på et hårdt og uigennemtrængeligt underlag med inddæmning, at nybehandlet træ efter behandlingen lagres på et hårdt og uigennemtrængeligt underlag for at forhindre direkte spild ned i jord eller vand, og at eventuelt spild fra anvendelse af produkter skal opsamles til genbrug eller bortskaffelse. |
| --- | --- |

(3)

Det skal for godkendte produkter fremgå af etiketter og eventuelle sikkerhedsdatablade, at industriel behandling eller behandling af fagfolk skal finde sted inden for et indesluttet område eller på et hårdt og uigennemtrængeligt underlag med inddæmning, at nybehandlet træ efter behandlingen lagres på et hårdt og uigennemtrængeligt underlag for at forhindre direkte spild ned i jord eller vand, og at eventuelt spild fra anvendelse af produkter skal opsamles til genbrug eller bortskaffelse.

| (4) | Produkter må ikke godkendes til behandling af træ, som kommer i kontakt med ferskvand eller benyttes i udendørs konstruktioner nær eller over vand, vedvarende bliver udsat for vejrliget eller udsat forjævnlig befugtning, medmindre der forelægges data til at godtgøre, at produktet opfylder kravene i artikel 5 og bilag VI, om nødvendigt med anvendelse af hensigtsmæssige risikobegrænsende foranstaltninger.« |
| --- | --- |

(4)

Produkter må ikke godkendes til behandling af træ, som kommer i kontakt med ferskvand eller benyttes i udendørs konstruktioner nær eller over vand, vedvarende bliver udsat for vejrliget eller udsat forjævnlig befugtning, medmindre der forelægges data til at godtgøre, at produktet opfylder kravene i artikel 5 og bilag VI, om nødvendigt med anvendelse af hensigtsmæssige risikobegrænsende foranstaltninger.«

---

(1)  Renheden som angivet i denne kolonne er det minimum af renheden af det aktive stof, der er anvendt til vurderingen efter artikel 11. Det aktive stof i det produkt, der markedsføres, kan have samme eller en anden renhedsgrad, hvis der er påvist teknisk ækvivalens med det vurderede stof.

1

(2)  For produkter, som indeholder mere end ét aktivt stof, der er omfattet af artikel 16, stk. 2, er fristen for overholdelse af artikel 16, stk. 3, det sidste af dets aktive stoffer, der optages i dette bilag. For produkter, for hvilke den første godkendelse er tildelt senere end 120 dage inden fristen for overholdelse af artikel 16, stk. 3, og der er forelagt en komplet ansøgning om gensidig anerkendelse efter artikel 4, stk. 1, inden 60 dage efter udstedelsen af den første godkendelse, forlænges fristen for overholdelse af artikel 16, stk. 3, for den pågældende ansøgning til 120 dage efter datoen for modtagelse af den komplette ansøgning om gensidig anerkendelse. For produkter, for hvilke en medlemsstat har foreslået at fravige en gensidig anerkendelse i overensstemmelse med artikel 4, stk. 4, forlænges fristen for at overholde artikel 16, stk. 3, til tredive dage efter datoen for vedtagelse af Kommissionens afgørelse i henhold til artikel 4, stk. 4, andet afsnit.

2

(3)  Med henblik på gennemførelsen af de fælles principper i bilag VI findes indholdet og konklusionerne af vurderingsrapporterne på Kommissionens websted: http://ec.europa.eu/comm/environment/biocides/index.htm

3

---

AFGØRELSER

| 22.2.2013 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | L 49/70 |
| --- | --- | --- | --- |

22.2.2013

DA

Den Europæiske Unions Tidende

L 49/70

---

RÅDETS AFGØRELSE

af 18. februar 2013

om beskikkelse af et fransk medlem af og to franske suppleanter til Regionsudvalget

(2013/101/EU)

RÅDET FOR DEN EUROPÆISKE UNION HAR —

under henvisning til traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde, særlig artikel 305,

under henvisning til indstilling fra den franske regering, og

ud fra følgende betragtninger:

| (1) | Rådet vedtog den 22. december 2009 og den 18. januar 2010 afgørelse 2009/1014/EU (1) og 2010/29/EU (2) om beskikkelse af medlemmer af og suppleanter til Regionsudvalget for perioden 26. januar 2010 til 25. januar 2015. |
| --- | --- |

(1)

Rådet vedtog den 22. december 2009 og den 18. januar 2010 afgørelse 2009/1014/EU (1) og 2010/29/EU (2) om beskikkelse af medlemmer af og suppleanter til Regionsudvalget for perioden 26. januar 2010 til 25. januar 2015.

| (2) | Der er blevet en plads ledig som medlem af Regionsudvalget, efter at Jean-Yves Le DRIANs mandat er udløbet. |
| --- | --- |

(2)

Der er blevet en plads ledig som medlem af Regionsudvalget, efter at Jean-Yves Le DRIANs mandat er udløbet.

| (3) | Der er blevet to pladser ledige som suppleant til Regionsudvalget, efter at Victorin LURELs og Caroline CAYEUX' mandater er udløbet — |
| --- | --- |

(3)

Der er blevet to pladser ledige som suppleant til Regionsudvalget, efter at Victorin LURELs og Caroline CAYEUX' mandater er udløbet —

VEDTAGET DENNE AFGØRELSE:

Artikel 1

Til Regionsudvalget beskikkes for den resterende del af mandatperioden, dvs. indtil den 25. januar 2015:

| a) | som medlem:






  — | Pierrick MASSIOT, président du Conseil régional de Bretagne |
| --- | --- | --- |

a)

som medlem:

—

Pierrick MASSIOT, président du Conseil régional de Bretagne

og

| b) | som suppleanter:






  — | Josette BOREL-LECERTIN, présidente du Conseil régional de Guadeloupe |
| --- | --- | --- |

b)

som suppleanter:

—

Josette BOREL-LECERTIN, présidente du Conseil régional de Guadeloupe

| — | Daniel DUGLERY, conseiller régional d'Auvergne. |
| --- | --- |

—

Daniel DUGLERY, conseiller régional d'Auvergne.

Artikel 2

Denne afgørelse træder i kraft på dagen for vedtagelsen.

Udfærdiget i Bruxelles, den 18. februar 2013.

På Rådets vegne

S. SHERLOCK

Formand

---

(1)  EUT L 348 af 29.12.2009, s. 22.

1

(2)  EUT L 12 af 19.1.2010, s. 11.

2

---