# Euroopa Liidu L 336/2016

| | ISSN 1977-0650 |
| --- | --- |
| Euroopa Liidu
  Teataja | L 336 |
| | |
| Eestikeelne väljaanne | Õigusaktid | 59. aastakäik10. detsember 2016 |

ISSN 1977-0650

Euroopa Liidu

Teataja

L 336

Eestikeelne väljaanne

Õigusaktid

59. aastakäik10. detsember 2016

---

| Sisukord | | II   Muud kui seadusandlikud aktid | Lehekülg |
| --- | --- | --- | --- |
| | | RAHVUSVAHELISED LEPINGUD |
| | * | Nõukogu otsus (EL) 2016/2220, 2. detsember 2016, Ameerika Ühendriikide ja Euroopa Liidu vahelise süütegude tõkestamise, uurimise, avastamise ja nende eest vastutusele võtmisega seotud isikuandmete kaitse kokkuleppe Euroopa Liidu nimel sõlmimise kohta | 1 |
| | | Ameerika Ühendriikide ja Euroopa Liidu vaheline süütegude tõkestamise, uurimise, avastamise ja nende eest vastutusele võtmisega seotud isikuandmete kaitse kokkulepe | 3 |
| | | MÄÄRUSED |
| | * | Komisjoni rakendusmäärus (EL) 2016/2221, 5. detsember 2016, teatavate kaupade klassifitseerimise kohta kombineeritud nomenklatuuris | 14 |
| | * | Komisjoni rakendusmäärus (EL) 2016/2222, 5. detsember 2016, millega muudetakse nõukogu määruse (EMÜ) nr 2658/87 (tariifi- ja statistikanomenklatuuri ning ühise tollitariifistiku kohta) I lisa | 17 |
| | * | Komisjoni rakendusmäärus (EL) 2016/2223, 5. detsember 2016, teatavate kaupade klassifitseerimise kohta kombineeritud nomenklatuuris | 19 |
| | * | Komisjoni rakendusmäärus (EL) 2016/2224, 5. detsember 2016, teatavate kaupade klassifitseerimise kohta kombineeritud nomenklatuuris | 22 |
| | * | Komisjoni rakendusmäärus (EL) 2016/2225, 5. detsember 2016, teatavate kaupade klassifitseerimise kohta kombineeritud nomenklatuuris | 25 |
| | * | Komisjoni rakendusmäärus (EL) 2016/2226, 9. detsember 2016, millega vähendatakse teatavate kalavarude 2016. aasta püügikvoote eelmistel aastatel ülepüütud koguse võrra | 28 |
| | * | Komisjoni rakendusmäärus (EL) 2016/2227, 9. detsember 2016, millega pikendatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrustega (EL) nr 575/2013 ja (EL) nr 648/2012 ette nähtud üleminekuperioode seoses omavahendite nõuetega kesksete vastaspoolte vastu olevate nõuete puhul (
  1
  ) | 36 |
| | | Komisjoni rakendusmäärus (EL) 2016/2228, 9. detsember 2016, millega kehtestatakse kindlad impordiväärtused, et määrata kindlaks teatava puu- ja köögivilja hind piiril | 38 |
| | | OTSUSED |
| | * | Komisjoni rakendusotsus (EL) 2016/2229, 9. detsember 2016, millega lõpetatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) 2016/1036 artikli 11 lõike 3 kohane osaline vahepealne läbivaatamine seoses dumpinguvastaste meetmetega, mis kehtivad Hiina Rahvavabariigist pärit naatriumglükonaadi impordi suhtes, ning mis piirdub Hiina eksportiva tootjaga Shandong Kaison | 40 |

Sisukord

II   Muud kui seadusandlikud aktid

Lehekülg

RAHVUSVAHELISED LEPINGUD

*

Nõukogu otsus (EL) 2016/2220, 2. detsember 2016, Ameerika Ühendriikide ja Euroopa Liidu vahelise süütegude tõkestamise, uurimise, avastamise ja nende eest vastutusele võtmisega seotud isikuandmete kaitse kokkuleppe Euroopa Liidu nimel sõlmimise kohta

1

Ameerika Ühendriikide ja Euroopa Liidu vaheline süütegude tõkestamise, uurimise, avastamise ja nende eest vastutusele võtmisega seotud isikuandmete kaitse kokkulepe

3

MÄÄRUSED

*

Komisjoni rakendusmäärus (EL) 2016/2221, 5. detsember 2016, teatavate kaupade klassifitseerimise kohta kombineeritud nomenklatuuris

14

*

Komisjoni rakendusmäärus (EL) 2016/2222, 5. detsember 2016, millega muudetakse nõukogu määruse (EMÜ) nr 2658/87 (tariifi- ja statistikanomenklatuuri ning ühise tollitariifistiku kohta) I lisa

17

*

Komisjoni rakendusmäärus (EL) 2016/2223, 5. detsember 2016, teatavate kaupade klassifitseerimise kohta kombineeritud nomenklatuuris

19

*

Komisjoni rakendusmäärus (EL) 2016/2224, 5. detsember 2016, teatavate kaupade klassifitseerimise kohta kombineeritud nomenklatuuris

22

*

Komisjoni rakendusmäärus (EL) 2016/2225, 5. detsember 2016, teatavate kaupade klassifitseerimise kohta kombineeritud nomenklatuuris

25

*

Komisjoni rakendusmäärus (EL) 2016/2226, 9. detsember 2016, millega vähendatakse teatavate kalavarude 2016. aasta püügikvoote eelmistel aastatel ülepüütud koguse võrra

28

*

Komisjoni rakendusmäärus (EL) 2016/2227, 9. detsember 2016, millega pikendatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrustega (EL) nr 575/2013 ja (EL) nr 648/2012 ette nähtud üleminekuperioode seoses omavahendite nõuetega kesksete vastaspoolte vastu olevate nõuete puhul (
  1
  )

1

36

Komisjoni rakendusmäärus (EL) 2016/2228, 9. detsember 2016, millega kehtestatakse kindlad impordiväärtused, et määrata kindlaks teatava puu- ja köögivilja hind piiril

38

OTSUSED

*

Komisjoni rakendusotsus (EL) 2016/2229, 9. detsember 2016, millega lõpetatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) 2016/1036 artikli 11 lõike 3 kohane osaline vahepealne läbivaatamine seoses dumpinguvastaste meetmetega, mis kehtivad Hiina Rahvavabariigist pärit naatriumglükonaadi impordi suhtes, ning mis piirdub Hiina eksportiva tootjaga Shandong Kaison

40

| | | Parandused |
| --- | --- | --- |
| | * | Nõukogu 12. oktoobri 2015. aasta otsuse (ÜVJP) 2015/1836 (millega muudetakse otsust 2013/255/ÜVJP, mis käsitleb Süüria vastu suunatud piiravaid meetmeid) parandus ( ELT L 266, 13.10.2015 ) | 42 |

Parandused

*

Nõukogu 12. oktoobri 2015. aasta otsuse (ÜVJP) 2015/1836 (millega muudetakse otsust 2013/255/ÜVJP, mis käsitleb Süüria vastu suunatud piiravaid meetmeid) parandus ( ELT L 266, 13.10.2015 )

( ELT L 266, 13.10.2015 )

42

| | |
| --- | --- |
| | (1)   EMPs kohaldatav tekst |

---

(1)   EMPs kohaldatav tekst

1

| ET | Aktid, mille peakiri on trükitud harilikus trükikirjas, käsitlevad põllumajandusküsimuste igapäevast korraldust ning nende kehtivusaeg on üldjuhul piiratud.
  Kõigi ülejäänud aktide pealkirjad on trükitud poolpaksus kirjas ja nende ette on märgitud tärn. |
| --- | --- |

ET

Aktid, mille peakiri on trükitud harilikus trükikirjas, käsitlevad põllumajandusküsimuste igapäevast korraldust ning nende kehtivusaeg on üldjuhul piiratud.

Kõigi ülejäänud aktide pealkirjad on trükitud poolpaksus kirjas ja nende ette on märgitud tärn.

---

II Muud kui seadusandlikud aktid

RAHVUSVAHELISED LEPINGUD

| 10.12.2016 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 336/1 |
| --- | --- | --- | --- |

10.12.2016

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 336/1

---

NÕUKOGU OTSUS (EL) 2016/2220,

2. detsember 2016,

Ameerika Ühendriikide ja Euroopa Liidu vahelise süütegude tõkestamise, uurimise, avastamise ja nende eest vastutusele võtmisega seotud isikuandmete kaitse kokkuleppe Euroopa Liidu nimel sõlmimise kohta

EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artiklit 16 koostoimes artikli 218 lõike 6 punktiga a,

võttes arvesse Euroopa Komisjoni ettepanekut,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi nõusolekut (1)

ning arvestades järgmist:

| (1) | Kooskõlas nõukogu otsusega (EL) 2016/920 (2) allkirjastati 2. juunil 2016 Ameerika Ühendriikide ja Euroopa Liidu vaheline süütegude tõkestamise, uurimise, avastamise ja nende eest vastutusele võtmisega seotud isikuandmete kaitse kokkuleppe („kokkulepe“), eeldusel et see sõlmitakse hilisemal kuupäeval. |
| --- | --- |

(1)

Kooskõlas nõukogu otsusega (EL) 2016/920 (2) allkirjastati 2. juunil 2016 Ameerika Ühendriikide ja Euroopa Liidu vaheline süütegude tõkestamise, uurimise, avastamise ja nende eest vastutusele võtmisega seotud isikuandmete kaitse kokkuleppe („kokkulepe“), eeldusel et see sõlmitakse hilisemal kuupäeval.

| (2) | Kokkuleppega soovitakse kehtestada andmekaitse põhimõtete ja kaitsemeetmete terviklik raamistik, kui isikuandmeid edastatakse ühelt poolt Ameerika Ühendriikide ja teiselt poolt Euroopa Liidu või selle liikmesriikide vahel kriminaalõiguse kohaldamise käigus. Eesmärk on tagada andmekaitse kõrge tase, ja seega edendada pooltevahelist koostööd. Kuigi kokkulepe ei ole ise isikuandmete Ameerika Ühendriikidele edastamise õiguslikuks aluseks, täiendab see vajaduse korral kehtivate või tulevaste andmeedastust käsitlevate lepingute või sellist edastamist lubavate siseriiklike õigusaktide andmekaitsemeetmeid. |
| --- | --- |

(2)

Kokkuleppega soovitakse kehtestada andmekaitse põhimõtete ja kaitsemeetmete terviklik raamistik, kui isikuandmeid edastatakse ühelt poolt Ameerika Ühendriikide ja teiselt poolt Euroopa Liidu või selle liikmesriikide vahel kriminaalõiguse kohaldamise käigus. Eesmärk on tagada andmekaitse kõrge tase, ja seega edendada pooltevahelist koostööd. Kuigi kokkulepe ei ole ise isikuandmete Ameerika Ühendriikidele edastamise õiguslikuks aluseks, täiendab see vajaduse korral kehtivate või tulevaste andmeedastust käsitlevate lepingute või sellist edastamist lubavate siseriiklike õigusaktide andmekaitsemeetmeid.

| (3) | Kokkuleppe kõik sätted kuuluvad liidu pädevusse. Liit on vastu võtnud Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi (EL) 2016/680 (3) üksikisikute kaitse kohta seoses pädevates asutustes isikuandmete töötlemisega kuritegude tõkestamise, uurimise, avastamise ja nende eest vastutusele võtmise või kriminaalkaristuste täitmisele pööramise eesmärgil ning selliste andmete vaba liikumise kohta. Edastamine liikmesriikide poolt, kellele kohaldatakse asjakohaseid kaitsemeetmeid, on ettenähtud nimetatud direktiivi artikli 37 lõike 1 punktis a. |
| --- | --- |

(3)

Kokkuleppe kõik sätted kuuluvad liidu pädevusse. Liit on vastu võtnud Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi (EL) 2016/680 (3) üksikisikute kaitse kohta seoses pädevates asutustes isikuandmete töötlemisega kuritegude tõkestamise, uurimise, avastamise ja nende eest vastutusele võtmise või kriminaalkaristuste täitmisele pööramise eesmärgil ning selliste andmete vaba liikumise kohta. Edastamine liikmesriikide poolt, kellele kohaldatakse asjakohaseid kaitsemeetmeid, on ettenähtud nimetatud direktiivi artikli 37 lõike 1 punktis a.

| (4) | Euroopa Liidu lepingule (ELi leping) ja Euroopa Liidu toimimise lepingule (ELi toimimise leping) lisatud protokolli nr 21 (Ühendkuningriigi ja Iirimaa seisukoha kohta vabadusel, turvalisusel ja õigusel rajaneva ala suhtes) artikli 6a kohaselt ei ole käesoleva kokkuleppega kehtestatud eeskirjad, mis on seotud isikuandmete töötlemisega ELi toimimise lepingu kolmanda osa V jaotise 4. peatüki või 5. peatüki reguleerimisalasse kuuluvate tegevuste käigus, Ühendkuningriigi ega Iirimaa suhtes siduvad, kui Ühendkuningriik ja Iirimaa ei ole seotud eeskirjadega, mille puhul tuleb järgida kokkuleppega kehtestatud sätteid. |
| --- | --- |

(4)

Euroopa Liidu lepingule (ELi leping) ja Euroopa Liidu toimimise lepingule (ELi toimimise leping) lisatud protokolli nr 21 (Ühendkuningriigi ja Iirimaa seisukoha kohta vabadusel, turvalisusel ja õigusel rajaneva ala suhtes) artikli 6a kohaselt ei ole käesoleva kokkuleppega kehtestatud eeskirjad, mis on seotud isikuandmete töötlemisega ELi toimimise lepingu kolmanda osa V jaotise 4. peatüki või 5. peatüki reguleerimisalasse kuuluvate tegevuste käigus, Ühendkuningriigi ega Iirimaa suhtes siduvad, kui Ühendkuningriik ja Iirimaa ei ole seotud eeskirjadega, mille puhul tuleb järgida kokkuleppega kehtestatud sätteid.

| (5) | ELi lepingule ja ELi toimimise lepingule lisatud protokolli nr 22 (Taani seisukoha kohta) artiklite 2 ja 2a kohaselt ei ole kokkuleppes sätestatud normid isikuandmete töötlemisel liikmesriikide poolt ELi toimimise lepingu kolmanda osa V jaotise 4. ja 5. peatüki kohaldamisalasse kuuluva tegevuse puhul Taani suhtes siduvad ega kohaldatavad. |
| --- | --- |

(5)

ELi lepingule ja ELi toimimise lepingule lisatud protokolli nr 22 (Taani seisukoha kohta) artiklite 2 ja 2a kohaselt ei ole kokkuleppes sätestatud normid isikuandmete töötlemisel liikmesriikide poolt ELi toimimise lepingu kolmanda osa V jaotise 4. ja 5. peatüki kohaldamisalasse kuuluva tegevuse puhul Taani suhtes siduvad ega kohaldatavad.

| (6) | Ühendkuningriiki, Iirimaad või Taanit puudutav kokkuleppe artikli 27 kohane teade tuleks esitada kooskõlas staatusega, mis neil liikmesriikidel liidu õiguse asjakohaste sätete alusel on, ning nendega tihedas koostöös. |
| --- | --- |

(6)

Ühendkuningriiki, Iirimaad või Taanit puudutav kokkuleppe artikli 27 kohane teade tuleks esitada kooskõlas staatusega, mis neil liikmesriikidel liidu õiguse asjakohaste sätete alusel on, ning nendega tihedas koostöös.

| (7) | Euroopa Andmekaitseinspektor esitas arvamuse 12. veebruaril 2016 (4). |
| --- | --- |

(7)

Euroopa Andmekaitseinspektor esitas arvamuse 12. veebruaril 2016 (4).

| (8) | Kokkulepe tuleks liidu nimel heaks kiita, |
| --- | --- |

(8)

Kokkulepe tuleks liidu nimel heaks kiita,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

Artikkel 1

Ameerika Ühendriikide ja Euroopa Liidu vaheline süütegude tõkestamise, uurimise, avastamise ja nende eest vastutusele võtmisega seotud isikuandmete kaitse kokkulepe kiidetakse liidu nimel heaks.

Kokkuleppe tekst on lisatud käesolevale otsusele.

Artikkel 2

Nõukogu eesistuja esitab liidu nimel kokkuleppe artikli 29 lõikes 1 sätestatud teate (5).

Artikkel 3

Käesolev otsus jõustub selle Euroopa Liidu Teatajas avaldamise päeval.

Brüssel, 2. detsember 2016

Nõukogu nimel

eesistuja

M. LAJČÁK

---

(1)  
  1. detsembri 2016. aasta nõusolek (Euroopa Liidu Teatajas seni avaldamata).

1

Euroopa Liidu Teatajas

(2)  Nõukogu 20. mai 2016. aasta otsus (EL) 2016/920 Ameerika Ühendriikide ja Euroopa Liidu vahelise süütegude tõkestamise, uurimise, avastamise ja nende eest vastutusele võtmisega seotud isikuandmete kaitse kokkuleppe Euroopa Liidu nimel allkirjastamise kohta (ELT L 154, 11.6.2016, lk 1).

2

(3)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 27. aprilli 2016. aasta direktiiv (EL) 2016/680, mis käsitleb füüsiliste isikute kaitset seoses pädevates asutustes isikuandmete töötlemisega süütegude tõkestamise, uurimise, avastamise ja nende eest vastutusele võtmise või kriminaalkaristuste täitmisele pööramise eesmärgil ning selliste andmete vaba liikumist ning millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu raamotsus 2008/977/JSK (ELT L 119, 4.5.2016, lk 89).

3

(4)  
  ELT C 186, 25.2.2016, lk 4.

4

(5)  Nõukogu peasekretariaat avaldab kokkuleppe jõustumise kuupäeva Euroopa Liidu Teatajas.

5

Euroopa Liidu Teatajas

---

| 10.12.2016 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 336/3 |
| --- | --- | --- | --- |

10.12.2016

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 336/3

---

TÕLGE

Ameerika Ühendriikide ja Euroopa Liidu vaheline süütegude tõkestamise, uurimise, avastamise ja nende eest vastutusele võtmisega seotud isikuandmete kaitse

KOKKULEPE

SISUKORD

Preambul

| Artikkel 1. | Kokkuleppe eesmärk |
| --- | --- |

Artikkel 1.

| Artikkel 2. | Mõisted |
| --- | --- |

Artikkel 2.

| Artikkel 3. | Kohaldamisala |
| --- | --- |

Artikkel 3.

| Artikkel 4. | Diskrimineerimise keeld |
| --- | --- |

Artikkel 4.

| Artikkel 5. | Kokkuleppe mõju |
| --- | --- |

Artikkel 5.

| Artikkel 6. | Eesmärgi ja kasutuse piirangud |
| --- | --- |

Artikkel 6.

| Artikkel 7. | Andmete edasisaatmine |
| --- | --- |

Artikkel 7.

| Artikkel 8. | Andmete kvaliteedi ja tervikluse säilitamine |
| --- | --- |

Artikkel 8.

| Artikkel 9. | Infoturve |
| --- | --- |

Artikkel 9.

| Artikkel 10. | Infoturbe intsidentidest teatamine |
| --- | --- |

Artikkel 10.

| Artikkel 11. | Arvestuse pidamine |
| --- | --- |

Artikkel 11.

| Artikkel 12. | Säilitamise tähtajad |
| --- | --- |

Artikkel 12.

| Artikkel 13. | Isikuandmete erikategooriad |
| --- | --- |

Artikkel 13.

| Artikkel 14. | Vastutus |
| --- | --- |

Artikkel 14.

| Artikkel 15. | Automatiseeritud otsused |
| --- | --- |

Artikkel 15.

| Artikkel 16. | Juurdepääs |
| --- | --- |

Artikkel 16.

| Artikkel 17. | Isikuandmete parandamine |
| --- | --- |

Artikkel 17.

| Artikkel 18. | Õiguskaitse haldusmenetluse teel |
| --- | --- |

Artikkel 18.

| Artikkel 19. | Õiguskaitse kohtumenetluse teel |
| --- | --- |

Artikkel 19.

| Artikkel 20. | Läbipaistvus |
| --- | --- |

Artikkel 20.

| Artikkel 21. | Tõhus järelevalve |
| --- | --- |

Artikkel 21.

| Artikkel 22. | Koostöö järelevalveasutuste vahel |
| --- | --- |

Artikkel 22.

| Artikkel 23. | Ühine läbivaatamine |
| --- | --- |

Artikkel 23.

| Artikkel 24. | Teavitamine |
| --- | --- |

Artikkel 24.

| Artikkel 25. | Konsulteerimine |
| --- | --- |

Artikkel 25.

| Artikkel 26. | Kokkuleppe kohaldamise peatamine |
| --- | --- |

Artikkel 26.

| Artikkel 27. | Territoriaalne kohaldamine |
| --- | --- |

Artikkel 27.

| Artikkel 28. | Kokkuleppe kehtivus |
| --- | --- |

Artikkel 28.

| Artikkel 29. | Kokkuleppe jõustumine ja lõpetamine |
| --- | --- |

Artikkel 29.

PIDADES MEELES, et Ameerika Ühendriigid ja Euroopa Liit on kindlalt otsustanud tagada süütegude, sealhulgas terrorismi, tõkestamise, uurimise, avastamise ja nende eest vastutusele võtmise raames vahetatavate isikuandmete kaitse kõrge taseme;

KAVATSEDES luua kestva õigusraamistiku, mis lihtsustaks selliste andmete vahetamist, mis on olulised süütegude, sealhulgas terrorismi, tõkestamise, uurimise, avastamise ja nende eest vastutusele võtmise seisukohast, selleks et kaitsta mõlema poole demokraatlikku ühiskonda ja ühiseid väärtusi;

KAVATSEDES eelkõige sätestada kaitsetasemed, mis tagatakse isikuandmete vahetamisel USA ning ELi ja selle liikmesriikide kehtivate ja tulevaste kokkulepete alusel süütegude, sealhulgas terrorismi, tõkestamise, uurimise, avastamise ja nende eest vastutusele võtmise valdkonnas;

TUNNISTADES, et teatavates isikuandmete töötlemist käsitlevates kokkulepetes, mis poolte vahel kehtivad, on sätestatud, et nende kokkulepetega on tagatud piisav kaitsetase kõnealuste kokkulepete kohaldamisalas, kinnitavad pooled, et käesolevat kokkulepet ei tohiks käsitada nii, nagu see muudaks kõnealuseid kokkuleppeid, lisaks neile tingimusi või kalduks neist muul viisil kõrvale; märkides siiski, et käesoleva kokkuleppe artikliga 19 kehtestatud kohustusi, mis käsitlevad õiguskaitset kohtumenetluse teel, kohaldataks kõigi andmeedastuste suhtes, mis kuuluvad käesoleva kokkuleppe kohaldamisalasse, ilma et see piiraks selliste kokkulepete läbivaatamist või muutmist tulevikus nende tingimuste kohaselt;

TUNNUSTADES mõlema poole kauaaegseid traditsioone eraelu puutumatuse austamisel, mis on muu hulgas väljendatud õiguskaitse valdkonnas kohaldatavates eraelu ja isikuandmete kaitse põhimõtetes, mille on välja töötanud ELi – USA kõrgetasemeline teabevahetuse, eraelu puutumatuse kaitse ja isikuandmete kaitse kontaktrühm, Euroopa Liidu põhiõiguste hartas ja kohaldatavates ELi seadustes, Ameerika Ühendriikide konstitutsioonis ja kohaldatavates USA seadustes ning Majanduskoostöö ja Arengu Organisatsiooni (OECD) teabevahetuse hea tava põhimõtetes, ning

TUNNUSTADES proportsionaalsuse ja vajalikkuse ning asjakohasuse ja mõistlikkuse põhimõtteid nii, nagu pooled neid oma õigusraamistikes on rakendanud;

ON AMEERIKA ÜHENDRIIGID JA EUROOPA LIIT KOKKU LEPPINUD JÄRGMISES:

Artikkel 1

Kokkuleppe eesmärk

1.   Käesoleva kokkuleppe eesmärk on tagada isikuandmete kaitse kõrge tase ja tõhustada koostööd Ameerika Ühendriikide ning Euroopa Liidu ja selle liikmesriikide vahel seoses süütegude, sealhulgas terrorismi, tõkestamise, uurimise, avastamise ja nende eest vastutusele võtmisega.

2.   Selleks kehtestatakse käesoleva kokkuleppega raamistik isikuandmete kaitseks, kui isikuandmeid edastatakse ühelt poolt Ameerika Ühendriikide ja teiselt poolt Euroopa Liidu või selle liikmesriikide vahel.

3.   Käesolev kokkulepe iseenesest ei ole isikuandmete edastamise õiguslik alus. Isikuandmete edastamiseks peab alati olema õiguslik alus.

Artikkel 2

Mõisted

Käesolevas kokkleppes kasutatakse järgmisi mõisteid:

1)   Isikuandmed– teave tuvastatud või tuvastatava füüsilise isiku kohta. Tuvastatav isik on isik, keda saab otseselt või kaudselt tuvastada, eelkõige isikukoodi põhjal või ühe või mitme tema füüsilise, füsioloogilise, vaimse, majandusliku, kultuurilise või sotsiaalse tunnuse põhjal;

Isikuandmed

2)   Isikuandmete töötlemine– toiming või toimingute kogum, mis hõlmab andmete kogumist, säilitamist, kasutamist, muutmist, korrastamist või struktureerimist, avaldamist või levitamist või hävitamist;

Isikuandmete töötlemine

3)   Pooled– Euroopa Liit ja Ameerika Ühendriigid;

Pooled

4)   Liikmesriik– Euroopa Liidu liikmesriik;

Liikmesriik

5)   Pädev asutus– Ameerika Ühendriikide puhul USA riiklik õiguskaitseasutus, kes vastutab süütegude, sealhulgas terrorismi, tõkestamise, uurimise, avastamise ja nende eest vastutusele võtmise eest, ning Euroopa Liidu puhul Euroopa Liidu asutus või liikmesriigi asutus, kes vastutab süütegude, sealhulgas terrorismi, tõkestamise, uurimise, avastamise ja nende eest vastutusele võtmise eest.

Pädev asutus

Artikkel 3

Kohaldamisala

1.   Käesolevat kokkulepet kohaldatakse selliste isikuandmete suhtes, mille edastab ühe poole pädev asutus teise poole pädevale asutusele või mis edastatakse muul viisil vastavalt kokkuleppele, mis on sõlmitud Ameerika Ühendriikide ja Euroopa Liidu või selle liikmesriikide vahel süütegude, sealhulgas terrorismi, tõkestamiseks, uurimiseks, avastamiseks ja nende eest vastutusele võtmiseks.

2.   Käesolev kokkulepe ei mõjuta ega piira isikuandmete edastamist ega muid koostöövorme liikmesriikide ja Ameerika Ühendriikide nende asutuste vahel, kes vastutavad riigi julgeoleku kaitsmise eest, välja arvatud artikli 2 lõikes 5 nimetatud asutused.

Artikkel 4

Diskrimineerimise keeld

Pooled täidavad käesolevast kokkuleppest tulenevaid kohustusi oma kodanike ja teise poole kodanike isikuandmete kaitseks nende kodakondsusest olenemata ning ilma meelevaldse ja põhjendamatu diskrimineerimiseta.

Artikkel 5

Kokkuleppe mõju

1.   Käesolev kokkulepe täiendab vajaduse korral, kuid ei asenda isikuandmete kaitset käsitlevaid sätteid poolte või Ameerika Ühendriikide ja liikmesriikide vahelistes sellistes rahvusvahelistes kokkulepetes, milles käsitletakse käesoleva kokkuleppe kohaldamisalasse kuuluvaid küsimusi.

2.   Pooled võtavad kõik vajalikud meetmed, selleks et rakendada käesolevat kokkulepet, sealhulgas eelkõige kokkuleppes sätestatud nende vastavaid kohustusi, mis on seotud juurdepääsuga isikuandmetele, andmete parandamisega ning üksikisikute õiguskaitsega haldusmenetluse ja kohtumenetluse teel. Käesoleva kokkuleppega ettenähtud kaitsemeetmeid ja õiguskaitsevahendeid saavad üksikisikud ja üksused kasutada poolte kohaldatavate riigisiseste õigusnormidega ettenähtud viisil. Ameerika Ühendriikides kohaldatakse riigi kohustusi viisil, mis on kooskõlas föderalismi aluspõhimõtetega.

3.   Lõike 2 jõustamisega loetakse, et kui Ameerika Ühendriigid või Euroopa Liit ja selle liikmesriigid töötlevad isikuandmeid seoses küsimustega, mis kuuluvad käesoleva kokkuleppe kohaldamisalasse, toimub see kooskõlas nende vastavate andmekaitsealaste õigusaktidega, mis piiravad isikuandmete rahvusvahelist edastamist või seavad sellele tingimusi, ja täiendavat luba selliste õigusaktide kohaselt ei ole selleks vaja.

Artikkel 6

Eesmärgi ja kasutuse piirangud

1.   Isikuandmeid edastatakse konkreetsel eesmärgil, mis on artiklis 1 sätestatud andmete edastamise õigusliku aluse kohaselt lubatud.

2.   Pool ei tohi isikuandmeid täiendavalt töödelda viisil, mis on vastuolus andmete edastamise eesmärgiga. Andmete töötlemine, mis on kooskõlas andmete edastamise eesmärgiga, hõlmab andmete töötlemist raskete süütegude tõkestamiseks, uurimiseks, avastamiseks ja nende eest vastutusele võtmiseks kehtivate rahvusvaheliste kokkulepete ja kirjalike rahvusvaheliste raamistike sätete kohaselt. Isikuandmete selline töötlemine muude riiklike õiguskaitseasutuste, reguleerivate või haldusasutuste poolt peab toimuma käesoleva kokkuleppe muude sätete kohaselt.

3.   Käesolev artikkel ei piira andmeid edastava pädeva asutuse õigust kehtestada konkreetsel juhul täiendavaid tingimusi ulatuses, milles andmete edastamise suhtes kohaldatav õigusraamistik seda pädeval asutusel teha lubab. .Selliste tingimuste hulka ei tohi kuuluda üldised andmekaitsetingimused, st kehtestatud tingimused, mis ei ole seotud konkreetse juhtumi asjaoludega. Kui isikuandmete suhtes on kehtestatud tingimused, peab andmeid vastu võttev pädev asutus neid täitma. Samuti võib isikuandmeid edastav pädev asutus nõuda andmete saajalt teavet edastatud isikuandmete kasutamise kohta.

4.   Kui Ameerika Ühendriigid ühelt poolt ja Euroopa Liit või liikmesriik teiselt poolt sõlmivad kokkuleppe isikuandmete edastamiseks muul viisil kui konkreetsete juhtumite, uurimiste või kohtuasjadega seoses, sätestatakse isikuandmete edastamise ja töötlemise täiendavad eesmärgid nimetatud kokkuleppes.

5.   Pooled tagavad kooskõlas riigisisese õigusega, et isikuandmeid töödeldakse viisil, mis on otseselt seotud nende töötlemise eesmärgiga, ei lähe sellest kaugemale ja ei ole liiga ulatuslik.

Artikkel 7

Andmete edasisaatmine

1.   Kui ühe poole pädev asutus on edastanud konkreetse juhtumiga seotud isikuandmeid teise poole pädevale asutusele, võib neid andmeid edastada riigile, kelle suhtes käesolev kokkulepe ei ole siduv, või rahvusvahelisele organile ainult juhul, kui algselt isikuandmed saatnud pädev asutus on andnud selleks eelneva nõusoleku.

2.   Enne isikuandmete edasisaatmiseks lõike 1 kohaselt nõusoleku andmist võtab pädev asutus, kes algselt isikuandmed edastas, arvesse kõiki asjakohaseid asjaolusid, sealhulgas süüteo raskust, isikuandmete algse edastamise eesmärki ja seda, kas asjaomane riik, kelle suhtes käesolev kokkulepe ei ole siduv, või rahvusvaheline organ tagab isikuandmete kaitse vajalikul tasemel. Pädev asutus võib isikuandmete edasisaatmise suhtes kehtestada ka eritingimusi.

3.   Kui Ameerika Ühendriigid ühelt poolt ja Euroopa Liit või liikmesriik teiselt poolt sõlmivad kokkuleppe isikuandmete edastamiseks muul viisil kui konkreetsete juhtumite, uurimiste või kohtuasjadega seoses, sätestatakse isikuandmete edastamise ja töötlemise täiendavad eesmärgid nimetatud kokkuleppes. Kokkuleppes sätestatakse ka asjakohased moodused teabe vahetamiseks pädevate asutuste vahel.

4.   Käesoleva artikli sätteid ei tõlgendata nii, nagu mõjutaks see nõuet, kohustust või tava, mille kohaselt peab pädev asutus, kes algselt isikuandmed edastas, andma eelneva nõusoleku andmete edasisaatmiseks riigile või organile, kelle suhtes käesolev kokkulepe on siduv, tingimusel et andmekaitse tase kõnealuses riigis või organis ei ole aluseks isikuandmete edasisaatmiseks nõusoleku andmisest keeldumisele või nende edasisaatmise suhtes tingimuste kehtestamisele.

Artikkel 8

Andmete kvaliteedi ja tervikluse säilitamine

Pooled võtavad mõistlikud meetmed tagamaks, et isikuandmeid säilitatakse andmete õiguspäraseks töötlemiseks vajaliku ja asjakohase täpsuse, asjakohasuse, ajakohasuse ja terviklikkusega. Selleks kehtestavad pädevad asutused korra, mille eesmärk on isikuandmete kvaliteedi ja tervikluse tagamine ning mis hõlmab järgmist:

| a) | artiklis 17 osutatud meetmed; |
| --- | --- |

a)

artiklis 17 osutatud meetmed;

| b) | kui isikuandmeid edastav pädev asutus saab teada tõsistest kahtlustest seoses edastatud isikuandmete või hinnangu asjakohasuse, ajakohasuse, terviklikkuse või täpsusega, teatab ta sellest võimaluse korral andmeid vastu võtvale pädevale asutusele; |
| --- | --- |

b)

kui isikuandmeid edastav pädev asutus saab teada tõsistest kahtlustest seoses edastatud isikuandmete või hinnangu asjakohasuse, ajakohasuse, terviklikkuse või täpsusega, teatab ta sellest võimaluse korral andmeid vastu võtvale pädevale asutusele;

| c) | kui isikuandmeid vastu võttev pädev asutus saab teada tõsistest kahtlustest seoses valitsusasutuselt saadud isikuandmete asjakohasuse, ajakohasuse, terviklikkuse või täpsusega või seoses andmeid edastanud pädeva asutuse hinnanguga isikuandmete täpsusele või andmeallika usaldusväärsusele, teatab ta sellest võimaluse korral andmeid edastanud pädevale asutusele. |
| --- | --- |

c)

kui isikuandmeid vastu võttev pädev asutus saab teada tõsistest kahtlustest seoses valitsusasutuselt saadud isikuandmete asjakohasuse, ajakohasuse, terviklikkuse või täpsusega või seoses andmeid edastanud pädeva asutuse hinnanguga isikuandmete täpsusele või andmeallika usaldusväärsusele, teatab ta sellest võimaluse korral andmeid edastanud pädevale asutusele.

Artikkel 9

Infoturve

Pooled tagavad, et nad on võtnud asjakohased tehnilised, turva- ja organisatsioonilised meetmed isikuandmete kaitseks järgmise eest:

| a) | juhuslik või ebaseaduslik hävitamine; |
| --- | --- |

a)

juhuslik või ebaseaduslik hävitamine;

| b) | juhuslik hävimine ning |
| --- | --- |

b)

juhuslik hävimine ning

| c) | volitamata avaldamine, muutmine, juurdepääs või muu töötlemine. |
| --- | --- |

c)

volitamata avaldamine, muutmine, juurdepääs või muu töötlemine.

Need meetmed peavad hõlmama asjakohaseid kaitsemeetmeid seoses isikuandmetele juurdepääsuks loa saamisega.

Artikkel 10

Infoturbe intsidentidest teatamine

1.   Kui avastatakse selline intsident, millega kaasneb isikuandmete juhuslik hävimine või hävitamine või isikuandmetele volitamata juurdepääs, nende volitamata avaldamine või muutmine, mille puhul esineb märkimisväärse kahju oht, hindab andmeid vastu võttev pädev asutus kohe üksikisikutele ja andmeid edastanud pädeva asutuse programmile kahju tekkimise tõenäosust ja ulatust ning võtab kohe asjakohased meetmed kahju leevendamiseks.

2.   Kahju leevendamise meetmed hõlmavad andmeid edastanud pädeva asutuse teavitamist. Teavitamisel tuleb siiski arvesse võtta järgmist:

| a) | infoturbe intsidendist teatamisel võib lisada asjakohaseid piiranguid teate edasi saatmisele; |
| --- | --- |

a)

infoturbe intsidendist teatamisel võib lisada asjakohaseid piiranguid teate edasi saatmisele;

| b) | infoturbe intsidendist teatamisega võib viivitada või intsidendist võib jätta teatamata, kui teatamine võib ohustada riigi julgeolekut; |
| --- | --- |

b)

infoturbe intsidendist teatamisega võib viivitada või intsidendist võib jätta teatamata, kui teatamine võib ohustada riigi julgeolekut;

| c) | infoturbe intsidendist teatamisega võib viivitada, kui teatamine võib ohustada avaliku julgeolekuga seotud operatsioone. |
| --- | --- |

c)

infoturbe intsidendist teatamisega võib viivitada, kui teatamine võib ohustada avaliku julgeolekuga seotud operatsioone.

3.   Kahju leevendamise meetmed hõlmavad ka üksikisiku teavitamist, kui see on intsidendi asjaolusid arvesse võttes asjakohane, välja arvatud juhul, kui üksikisiku teavitamine võib ohustada:

| a) | avalikku või riigi julgeolekut; |
| --- | --- |

a)

avalikku või riigi julgeolekut;

| b) | ametlikke järelepärimisi, uurimisi või menetlusi; |
| --- | --- |

b)

ametlikke järelepärimisi, uurimisi või menetlusi;

| c) | süütegude tõkestamist, avastamist, uurimist või nende eest vastutusele võtmist; |
| --- | --- |

c)

süütegude tõkestamist, avastamist, uurimist või nende eest vastutusele võtmist;

| d) | teiste isikute õigusi ja vabadusi, eelkõige ohvrite ja tunnistajate kaitset. |
| --- | --- |

d)

teiste isikute õigusi ja vabadusi, eelkõige ohvrite ja tunnistajate kaitset.

4.   Isikuandmete edastamisega seotud pädevad asutused võivad üksteisega konsulteerida intsidendi üle ja selle üle, kuidas intsidendile reageerida.

Artikkel 11

Arvestuse pidamine

1.   Pooled kasutavad tõhusaid meetodeid, selleks et tõendada isikuandmete töötlemise seaduslikkust, ja need meetodid võivad hõlmata nii logi kui ka muul viisil arvestuse pidamist.

2.   Pädev asutus võib kasutada logi või arvestust asjaomaste andmebaaside või failide nõuetekohase toimimise tagamiseks, andmete tervikluse ja turvalisuse tagamiseks ning vajaduse korral varukoopiate tegemise korra järgimiseks.

Artikkel 12

Säilitamise tähtajad

1.   Pooled näevad oma kohaldatavas õigusraamistikus isikuandmeid sisaldava teabe jaoks ette konkreetsed säilitustähtajad, mille eesmärk on tagada, et isikuandmeid ei säilitata kauem, kui on vajalik ja asjakohane. Säilitustähtaegade kehtestamisel võetakse arvesse isikuandmete töötlemise eesmärke, andmete ja neid töötleva asutuse liiki, mõju mõjutatud isikute asjaomastele õigustele ja huvidele ning muid kohaldatavaid õiguslikke kaalutlusi.

2.   Kui Ameerika Ühendriigid ühelt poolt ja Euroopa Liit või liikmesriik teiselt poolt sõlmivad kokkuleppe isikuandmete edastamiseks muul viisil kui konkreetsete juhtumite, uurimiste või kohtuasjadega seoses, sätestatakse isikuandmete edastamise ja töötlemise täiendavad eesmärgid nimetatud kokkuleppes.

3.   Pooled sätestavad korra säilitustähtaegade korrapäraseks läbivaatamiseks, mille eesmärk on kindlaks teha, kas kohaldatavat tähtaega on vaja muutunud asjaolude tõttu muuta.

4.   Pooled avaldavad isikuandmete säilitustähtajad või teevad need muul viisil avalikkusele kättesaadavaks.

Artikkel 13

Isikuandmete erikategooriad

1.   Selliste isikuandmete töötlemine, mis paljastavad rassilise või etnilise päritolu, poliitilised vaated ja usulised või muud veendumused, kuuluvuse ametiühingusse või käsitlevad tervislikku seisundit või seksuaalelu, toimub ainult asjakohaseid kaitsemeetmeid kohaldades kooskõlas seadusega. Asjakohased kaitsemeetmed võivad olla: isikuandmete töötlemise eesmärkide piiramine, näiteks andmete töötlemise lubamine ainult igal üksikjuhul eraldi; isikuandmete maskimine, kustutamine või sulgemine pärast seda, kui andmete töötlemise eesmärk on saavutatud; isikuandmetele juurdepääsu omavate töötajate arvu piiramine; isikuandmetele juurdepääsu omavate töötajatele erikoolituse läbimise kohustuse seadmine; isikuandmetele juurdepääsu saamiseks järelevalve teostaja loa nõudmine; või muud kaitsemeetmed. Kaitsemeetmete kehtestamisel võetakse nõuetekohaselt arvesse isikuandmete liiki, andmete erilist tundlikkust ja andmete töötlemise eesmärki.

2.   Kui Ameerika Ühendriigid ühelt poolt ja Euroopa Liit või liikmesriik teiselt poolt sõlmivad kokkuleppe isikuandmete edastamiseks muul viisil, kui konkreetsete juhtumite, uurimiste või kohtuasjadega seoses, sisaldab see kokkulepe täpsemaid nõudeid ja tingimusi, mille kohaselt võib isikuandmeid töödelda, võttes nõuetekohaselt arvesse isikuandmete liiki ja nende kasutamise eesmärki.

Artikkel 14

Vastutus

1.   Pooled kehtestavad meetmed vastutuse suurendamiseks seoses isikuandmete töötlemisega käesoleva kokkuleppe kohaldamisalas nende pädevate asutuste poolt ja muude asutuste poolt, kellele isikuandmeid on edastatud. Meetmete hulka kuulub teatamine käesoleva kokkuleppe kohaselt edastatavate isikuandmete suhtes kohaldatavatest kaitsemeetmetest ja tingimustest, mida andmeid edastav pädev asutus võib artikli 6 lõike 3 kohaselt kehtestada. Tõsise nõuete rikkumise suhtes kohaldatakse asjakohaseid ja hoiatavaid karistus-, tsiviil- või haldusõiguslikke sanktsioone.

2.   Lõikes 1 nimetatud meetmete hulka kuulub vajaduse korral isikuandmete edastamise lõpetamine käesoleva kokkuleppega hõlmamata poolte koosseisu kuuluvate territoriaalsete üksuste sellistele asutustele, kes ei kaitse isikuandmeid tõhusalt, võttes arvesse käesoleva kokkuleppe eesmärki ning eelkõige käesoleva kokkuleppe sätteid, mis käsitlevad eesmärgi ja kasutuse piiranguid ja andmete edasisaatmist.

3.   Kui esitatakse väiteid käesoleva artikli mittenõuetekohase rakendamise kohta, võib pool nõuda teiselt poolelt asjakohase teabe esitamist, sealhulgas vajaduse korral käesoleva artikli kohaselt võetud meetmete kohta.

Artikkel 15

Automatiseeritud otsused

Üksikisiku asjaomaste huvide suhtes märkimisväärselt kahjulikke tagajärgi põhjustavad otsused ei või põhineda üksnes isikuandmete automatiseeritud, ilma inimese sekkumiseta toimuval töötlemisel, välja arvatud juhul, kui see on lubatud riigisisese õiguse kohaselt ja selle suhtes kehtivad asjakohased kaitsemeetmed, mille hulka kuulub inimese sekkumise võimalus.

Artikkel 16

Juurdepääs

1.   Pooled tagavad, et üksikisikul on õigus taotleda juurdepääsu oma isikuandmetele ja selle saada, kohaldades lõikes 2 sätestatud piiranguid. Juurdepääsu isikuandmetele taotletakse ja saadakse pädevalt asutuselt selles riigis kohaldatava õigusraamistiku kohaselt, kus nõue on esitatud.

2.   Konkreetsel juhul isikuandmetele juurdepääsu saamise suhtes võib kohaldada riigisiseses õiguses sätestatud mõistlikke piiranguid, võttes arvesse üksikisiku õigustatud huvisid, selleks et:

| a) | kaitsta teiste isikute õigusi ja vabadusi, sealhulgas nende privaatsust; |
| --- | --- |

a)

kaitsta teiste isikute õigusi ja vabadusi, sealhulgas nende privaatsust;

| b) | kaitsta avalikku ja riigi julgeolekut; |
| --- | --- |

b)

kaitsta avalikku ja riigi julgeolekut;

| c) | kaitsta õiguskaitse seisukohast tundlikku teavet; |
| --- | --- |

c)

kaitsta õiguskaitse seisukohast tundlikku teavet;

| d) | hoida ära ametlike või õiguslike järelepärimiste, uurimiste või menetluste takistamist; |
| --- | --- |

d)

hoida ära ametlike või õiguslike järelepärimiste, uurimiste või menetluste takistamist;

| e) | hoida ära süütegude tõkestamise, avastamise, uurimise või süütegude eest vastutusele võtmise või kriminaalkaristuste täitmisele pööramise kahjustamist; |
| --- | --- |

e)

hoida ära süütegude tõkestamise, avastamise, uurimise või süütegude eest vastutusele võtmise või kriminaalkaristuste täitmisele pööramise kahjustamist;

| f) | muul viisil kaitsta teabevabadust ja dokumentidele üldsuse juurdepääsu käsitlevates õigusaktides sätestatud huvisid. |
| --- | --- |

f)

muul viisil kaitsta teabevabadust ja dokumentidele üldsuse juurdepääsu käsitlevates õigusaktides sätestatud huvisid.

3.   Üksikisikule ei tekitata ülemääraseid kulusid tema isikuandmetele juurdepääsu saamise tingimusena.

4.   Kui kohaldatav riigisisene õigus seda võimaldab, on üksikisikul õigus volitada järelevalveasutus või muu esindaja tema nimel isikuandmetele juurdepääsu taotlema.

5.   Kui juurdepääsu isikuandmetele ei võimaldata või seda piiratakse, esitab pädev asutus, kellelt juurdepääsu taotleti, üksikisikule või tema lõike 4 kohaselt volitatud esindajale põhjendamatu viivituseta juurdepääsu keelamise või piiramise põhjused.

Artikkel 17

Isikuandmete parandamine

1.   Pooled tagavad, et üksikisikul on õigus taotleda oma isikuandmete korrigeerimist või parandamist, kui ta väidab, et need andmed on ebaõiged või neid on mittenõuetekohaselt töödeldud. Andmete korrigeerimine või parandamine võib hõlmata andmete täiendamist, kustutamist, sulgemist või muid meetmeid või meetodeid ebaõigete andmete või mittenõuetekohase töötlemise käsitlemiseks. Isikuandmete korrigeerimist või parandamist taotletakse pädevalt asutuselt ja seda teostab pädev asutus selles riigis kohaldatava õigusraamistiku kohaselt, kus nõue on esitatud.

2.   Kui andmeid vastu võttev pädev asutus, olles

| a) | saanud lõike 1 kohase taotluse; |
| --- | --- |

a)

saanud lõike 1 kohase taotluse;

| b) | saanud teate andmete esitajalt või |
| --- | --- |

b)

saanud teate andmete esitajalt või

| c) | viinud läbi uurimise või järelepärimise, |
| --- | --- |

c)

viinud läbi uurimise või järelepärimise,

jõuab järeldusele, et käesoleva kokkuleppe kohaselt saadud isikuandmed on ebaõiged või neid on mittenõuetekohaselt töödeldud, laseb ta vastavalt vajadusele andmeid täiendada, need kustutada või sulgeda või kasutab muid andmete korrigeerimise või parandamise meetodeide.

3.   Kui kohaldatav riigisisene õigus seda võimaldab, on üksikisikul õigus volitada järelevalveasutus või muu esindaja tema nimel isikuandmete korrigeerimist või parandamist taotlema.

4.   Kui isikuandmete korrigeerimist või parandamist ei võimaldata või seda piiratakse, esitab pädev asutus, kellelt andmete korrigeerimist või parandamist taotleti, üksikisikule või tema lõike 3 kohaselt volitatud esindajale põhjendamatu viivituseta andmete korrigeerimise või parandamise keelamise või piiramise põhjused.

Artikkel 18

Õiguskaitse haldusmenetluse teel

1.   Pooled tagavad, et üksikisikul on õigus kaitsta oma õigusi haldusmenetluses, kui ta leiab, et tema artikli 16 kohane juurdepääsutaotlus või artikli 17 kohane taotlus ebaõigete andmete või mittenõuetekohase töötlemise parandamiseks on põhjendamatult tagasi lükatud. Haldusmenetluse viib läbi pädev asutus selles riigis kohaldatava õigusraamistiku kohaselt, kus nõue on esitatud.

2.   Kui kohaldatav riigisisene õigus seda võimaldab, on üksikisikul õigus volitada järelevalveasutus või muu esindaja tema nimel tema õigusi haldusmenetluses kaitsma.

3.   Pädev asutus, kelle poole on õiguste kaitseks pöördutud, viib läbi asjakohased järelepärimised ja kontrollid ning teatab põhjendamatu viivituseta kirjalikult, sealhulgas elektroonilisi sidevahendeid kasutades, menetluse tulemusest, märkides vajaduse korral ka seda, milliseid heastamis- või parandusmeetmeid võetakse. Õiguste täiendava kaitse korrast haldusmenetluse teel teatatakse vastavalt artikli 20 sätetele.

Artikkel 19

Õiguskaitse kohtumenetluse teel

1.   Pooled sätestavad oma kohaldatavas õigusraamistikus, et poole kodanikul, kes on vajaduse korral halduslikud õiguskaitsevahendid eelnevalt ammendanud, on õigus pöörduda kohtusse juhul, kui:

| a) | pädev asutus keeldub talle lubamast juurdepääsu tema isikuandmetele; |
| --- | --- |

a)

pädev asutus keeldub talle lubamast juurdepääsu tema isikuandmetele;

| b) | pädev asutus keeldub tema isikuandmeid parandamast, ning |
| --- | --- |

b)

pädev asutus keeldub tema isikuandmeid parandamast, ning

| c) | tema isikuandmeid on tahtlikult ja õigusvastaselt avaldatud, millisel juhul on kodanikul õigus taotleda kahju hüvitamist. |
| --- | --- |

c)

tema isikuandmeid on tahtlikult ja õigusvastaselt avaldatud, millisel juhul on kodanikul õigus taotleda kahju hüvitamist.

2.   Kohtumenetlus toimub kooskõlas selles riigis kohaldatava õigusraamistikuga, kus nõue on esitatud.

3.   Lõiked 1 ja 2 ei piira üksikisiku isikuandmete töötlemisega seoses muu, selles riigis kehtiva kohtumenetluse kasutamist, kus nõue on esitatud.

4.   Käesoleva kokkuleppe kohaldamise peatamise või lõpetamise korral ei kujuta artikli 26 lõige 2 ega artikli 29 lõige 3 endast alust kohtusse sellise nõude esitamiseks, mida ei ole asjaomase poole õigusega enam ette nähtud.

Artikkel 20

Läbipaistvus

1.   Pooled teatavad üksikisikule seoses tema isikuandmetega järgmisest, kusjuures teatamine võib toimuda üldise teate avaldamise teel pädeva asutuse poolt või isiku teavitamise teel teatava asutuse suhtes kohaldatavas õiguses sätestatud vormis ja ajal:

| a) | kõnealuse asutuse poolse isikuandmete töötlemise eesmärgid; |
| --- | --- |

a)

kõnealuse asutuse poolse isikuandmete töötlemise eesmärgid;

| b) | muude asutustega isikuandmete jagamise eesmärgid; |
| --- | --- |

b)

muude asutustega isikuandmete jagamise eesmärgid;

| c) | isikuandmete töötlemist reguleerivad seadused või muud õigusnormid; |
| --- | --- |

c)

isikuandmete töötlemist reguleerivad seadused või muud õigusnormid;

| d) | kolmandad isikud, kellele isikuandmeid avaldatakse, ning |
| --- | --- |

d)

kolmandad isikud, kellele isikuandmeid avaldatakse, ning

| e) | isikuandmetele juurdepääsu, nende korrigeerimise või parandamise ja õiguskaitse võimalused. |
| --- | --- |

e)

isikuandmetele juurdepääsu, nende korrigeerimise või parandamise ja õiguskaitse võimalused.

2.   Teatamise nõude suhtes võib riigisiseses õiguses kehtestada mõistlikke piiranguid artikli 16 lõike 2 punktides a–f sätestatud eesmärkidel.

Artikkel 21

Tõhus järelevalve

1.   Pooled tagavad, et neil on üks või mitu avaliku järelevalve asutust:

| a) | kes teostavad sõltumatu järelevalve funktsioone ja volitusi, sealhulgas läbivaatamine, uurimine ja sekkumine, vajaduse korral asutuse enda algatusel; |
| --- | --- |

a)

kes teostavad sõltumatu järelevalve funktsioone ja volitusi, sealhulgas läbivaatamine, uurimine ja sekkumine, vajaduse korral asutuse enda algatusel;

| b) | kellel on õigus vastu võtta üksikisikute kaebusi seoses käesoleva kokkuleppe rakendamise meetmetega ja neid kaebusi menetleda ning |
| --- | --- |

b)

kellel on õigus vastu võtta üksikisikute kaebusi seoses käesoleva kokkuleppe rakendamise meetmetega ja neid kaebusi menetleda ning

| c) | kellel on õigus algatada vajaduse korral käesoleva kokkuleppega seotud õigusrikkumiste suhtes vastutusele võtmine või distsiplinaarmenetlus. |
| --- | --- |

c)

kellel on õigus algatada vajaduse korral käesoleva kokkuleppega seotud õigusrikkumiste suhtes vastutusele võtmine või distsiplinaarmenetlus.

2.   Euroopa Liit näeb käesoleva artikli kohase järelevalve ette oma ja liikmesriikide andmekaitseasutuste kaudu.

3.   Ameerika Ühendriigid näevad käesoleva artikli kohase järelevalve ette kumulatiivselt mitme asutuse kaudu, mille hulka võivad muuhulgas kuuluda peainspektorid, kõrgemad privaatsusametnikud, valitsuse aruandluse eest vastutavad ametid, privaatsuse ja põhivabaduste järelevalveametid ning muud asjakohased valitsus- või seadusandlikud asutused, mis tegelevad privaatsuse ja põhivabaduste tagamise järelevalvega.

Artikkel 22

Koostöö järelevalveasutuste vahel

1.   Artikli 21 kohaselt järelevalvet teostavate asutuste vahel toimuvad vajaduse korral konsultatsioonid käesoleva kokkuleppega seotud ülesannete täitmise üle, selleks et tagada artiklite 16, 17 ja 18 tõhus rakendamine.

2.   Pooled määravad riiklikud kontaktpunktid, kes abistavad konkreetse juhtumi puhul asjaomase järelevalveasutuse kindlakstegemisega.

Artikkel 23

Ühine läbivaatamine

1.   Pooled vaatavad korrapäraselt ühiselt läbi käesoleva kokkuleppe rakendamise poliitikameetmed ja menetlused ning nende tõhususe. Ühise läbivaatamise käigus pööratakse erilist tähelepanu artiklis 14 (milles käsitletakse vastutust), artiklis 16 (milles käsitletakse juurdepääsu isikuandmetele), artiklis 17 (milles käsitletakse isikuandmete parandamist), artiklis 18 (milles käsitletakse õiguskaitset haldusmenetluse teel) ja artiklis 19 (milles käsitletakse õiguskaitset kohtumenetluse teel) sätestatud kaitsemeetmete tõhusale rakendamisele.

2.   Esimene ühine läbivaatamine toimub hiljemalt kolme aasta jooksul käesoleva kokkuleppe jõustumise kuupäevast ja pärast seda korrapäraselt. Pooled lepivad eelnevalt kokku ühise läbivaatamise korra ja tingimused ning teavitavad teineteist oma delegatsioonide koosseisust, kuhu kuuluvad artiklis 21 (milles käsitletakse tõhusat järelevalvet) nimetatud avaliku järelevalve asutuste ning õiguskaitse- ja õigusasutuste esindajad. Ühise läbivaatamise tulemused avalikustatakse.

3.   Kui pooled või Ameerika Ühendriigid ja liikmesriik on sõlminud teise kokkuleppe, mille reguleerimisese kuulub samuti käesoleva kokkuleppe kohaldamisalasse ja millega on ette nähtud ühine läbivaatamine, siis ei dubleerita ühiseid läbivaatamisi ja teise kokkuleppe kohaselt toimunud ühiste läbivaatamiste tulemused lisatakse asjakohases ulatuses käesoleva kokkuleppe ühise läbivaatamise tulemustele.

Artikkel 24

Teavitamine

1.   Ameerika Ühendriigid teavitavad Euroopa Liitu USA ametiasutuste poolt artikliga 19 seoses kohaldatava õiguse kindlaksmääramisest selle muutmisest.

2.   Pooled astuvad mõistlikke samme, selleks et teatada teineteisele selliste seaduste kehtestamisest või muude õigusnormide vastuvõtmisest, mis mõjutavad oluliselt käesoleva kokkuleppe rakendamist, tehes seda võimaluse korral enne nende jõustumist.

Artikkel 25

Konsulteerimine

Kui käesoleva kokkuleppe tõlgendamise või kohaldamise üle tekib vaidlus, toimuvad poolte vahel konsultatsioonid, milles eesmärk on leida mõlemale poolele sobiv lahendus.

Artikkel 26

Kokkuleppe kohaldamise peatamine

1.   Käesoleva kokkuleppe olulise rikkumise korral võib pool kokkuleppe kohaldamise täielikult või osaliselt peatada, teatades sellest teisele poolele kirjalikult diplomaatiliste kanalite kaudu. Kokkuleppe kohaldamise peatamisest ei teatata kirjalikult enne seda, kui pooled on mõistliku aja jooksul osalenud konsultatsioonidel ilma lahendust leidmata, ja kokkuleppe kohaldamise peatamine jõustub kahekümnendal päeval pärast kirjaliku teate kättesaamist. Pool, kes peatas kokkuleppe kohaldamise, võib hakata kokkulepet uuesti kohaldama, teatades sellest kirjalikult teisele poolele. Kokkulepe hakatakse uuesti kohaldama kohe pärast kirjaliku teate kättesaamist.

2.   Olenemata käesoleva kokkuleppe kohaldamise peatamisest jätkatakse käesoleva kokkuleppe kohaldamisalasse kuuluvate ja enne kokkuleppe kohaldamise peatamist edastatud isikuandmete töötlemist käesoleva kokkuleppe kohaselt.

Artikkel 27

Territoriaalne kohaldamisala

1.   Käesolevat kokkulepet kohaldatakse Taani, Ühendkuningriigi või Iirimaa suhtes üksnes juhul, kui Euroopa Komisjon annab Ameerika Ühendriikidele kirjalikult teada, et Taani, Ühendkuningriik või Iirimaa on otsustanud, et käesolevat kokkulepet kohaldatakse nende riigi suhtes.

2.   Kui Euroopa Komisjon annab enne käesoleva kokkuleppe jõustumist Ameerika Ühendriikidele teada, et kokkulepet kohaldatakse Taani, Ühendkuningriigi või Iirimaa suhtes, hakatakse kokkulepet selle riigi suhtes kohaldama alates kokkuleppe jõustumise kuupäevast.

3.   Kui Euroopa Komisjon annab pärast käesoleva kokkuleppe jõustumist Ameerika Ühendriikidele teada, et kokkulepet kohaldatakse Taani, Ühendkuningriigi või Iirimaa suhtes, hakatakse kokkulepet selle riigi suhtes kohaldama Ameerika Ühendriikide poolt teate saamisele järgneva kuu esimesel päeval.

Artikkel 28

Kokkuleppe kehtivus

Käesolev kokkulepe sõlmitakse määramata ajaks.

Artikkel 29

Kokkuleppe jõustumine ja lõpetamine

1.   Käesolev kokkulepe jõustub järgmise kuu esimesel päeval pärast kuupäeva, mil pooled on vahetanud teated kokkuleppe jõustumiseks vajalike sisemenetluste lõpuleviimisest.

2.   Mõlemad pooled võivad käesoleva kokkuleppe lõpetada, teatades sellest teisele poolele kirjalikult diplomaatiliste kanalite kaudu. Kokkuleppe lõpetamine jõustub kolmekümnendal päeval pärast teate kättesaamist.

3.   Olenemata käesoleva kokkuleppe lõpetamisest jätkatakse käesoleva kokkuleppe kohaldamisalasse kuuluvate ja enne kokkuleppe lõpetamist edastatud isikuandmete töötlemist käesoleva kokkuleppe kohaselt.

SELLE KINNITUSEKS on nimetatud täievolilised esindajad käesolevale kokkuleppele alla kirjutanud.

Sõlmitud kahe tuhande kuueteistkümnenda aasta juunikuu teisel päeval Amsterdamis kahes originaaleksemplaris inglise keeles. Vastavalt ELi õigusele koostab EL käesoleva kokkuleppe ka bulgaaria, eesti, hispaania, hollandi, horvaadi, itaalia, kreeka, leedu, läti, malta, poola, portugali, prantsuse, rootsi, rumeenia, saksa, slovaki, sloveeni, soome, taani, tšehhi ja ungari keeles. Uued keeleversioonid saab autentida diplomaatiliste nootide vahetamise teel Ameerika Ühendriikide ja Euroopa Liidu vahel. Autentsetes keeleversioonides esinevate lahknevuste korral on ingliskeelne versioon ülimuslik.

Euroopa Liidu nimel

Ameerika Ühendriikide nimel

---

MÄÄRUSED

| 10.12.2016 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 336/14 |
| --- | --- | --- | --- |

10.12.2016

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 336/14

---

KOMISJONI RAKENDUSMÄÄRUS (EL) 2016/2221,

5. detsember 2016,

teatavate kaupade klassifitseerimise kohta kombineeritud nomenklatuuris

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 9. oktoobri 2013. aasta määrust (EL) nr 952/2013, millega kehtestatakse liidu tolliseadustik, (1) eriti selle artikli 57 lõiget 4 ja artikli 58 lõiget 2,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Nõukogu määrusele (EMÜ) nr 2658/87 (2) lisatud kombineeritud nomenklatuuri ühetaolise kohaldamise tagamiseks on vaja vastu võtta meetmed, mis käsitlevad käesoleva määruse lisas osutatud kaupade klassifitseerimist. |
| --- | --- |

(1)

Nõukogu määrusele (EMÜ) nr 2658/87 (2) lisatud kombineeritud nomenklatuuri ühetaolise kohaldamise tagamiseks on vaja vastu võtta meetmed, mis käsitlevad käesoleva määruse lisas osutatud kaupade klassifitseerimist.

| (2) | Määrusega (EMÜ) nr 2658/87 on kehtestatud kombineeritud nomenklatuuri klassifitseerimise üldreeglid. Neid üldreegleid kohaldatakse ka kombineeritud nomenklatuuril täielikult või osaliselt põhinevate või sellele täiendavaid alajaotisi lisavate teiste nomenklatuuride suhtes, mis on kehtestatud liidu erisätetega kaubavahetust käsitlevate tariifsete või muude meetmete kohaldamiseks. |
| --- | --- |

(2)

Määrusega (EMÜ) nr 2658/87 on kehtestatud kombineeritud nomenklatuuri klassifitseerimise üldreeglid. Neid üldreegleid kohaldatakse ka kombineeritud nomenklatuuril täielikult või osaliselt põhinevate või sellele täiendavaid alajaotisi lisavate teiste nomenklatuuride suhtes, mis on kehtestatud liidu erisätetega kaubavahetust käsitlevate tariifsete või muude meetmete kohaldamiseks.

| (3) | Vastavalt nimetatud üldreeglitele tuleb käesoleva määruse lisas esitatud tabeli 1. veerus kirjeldatud kaubad klassifitseerida 2. veerus esitatud CN-koodi alla, lähtuvalt tabeli 3. veerus esitatud põhjendusest. |
| --- | --- |

(3)

Vastavalt nimetatud üldreeglitele tuleb käesoleva määruse lisas esitatud tabeli 1. veerus kirjeldatud kaubad klassifitseerida 2. veerus esitatud CN-koodi alla, lähtuvalt tabeli 3. veerus esitatud põhjendusest.

| (4) | On asjakohane sätestada, et siduvale tariifiinformatsioonile, mis on antud käesolevas määruses käsitletavate kaupade kohta, kuid mis ei ole kooskõlas käesoleva määrusega, võib siduva tariifiinformatsiooni valdaja tugineda veel teatava perioodi vältel vastavalt määruse (EL) nr 952/2013 artikli 34 lõikele 9. Kõnealuseks ajavahemikuks tuleks kehtestada kolm kuud. |
| --- | --- |

(4)

On asjakohane sätestada, et siduvale tariifiinformatsioonile, mis on antud käesolevas määruses käsitletavate kaupade kohta, kuid mis ei ole kooskõlas käesoleva määrusega, võib siduva tariifiinformatsiooni valdaja tugineda veel teatava perioodi vältel vastavalt määruse (EL) nr 952/2013 artikli 34 lõikele 9. Kõnealuseks ajavahemikuks tuleks kehtestada kolm kuud.

| (5) | Käesoleva määrusega ette nähtud meetmed on kooskõlas tolliseadustiku komitee arvamusega, |
| --- | --- |

(5)

Käesoleva määrusega ette nähtud meetmed on kooskõlas tolliseadustiku komitee arvamusega,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Lisas esitatud tabeli 1. veerus kirjeldatud kaubad klassifitseeritakse kombineeritud nomenklatuuris kõnealuse tabeli 2. veerus esitatud CN-koodi alla.

Artikkel 2

Siduvale tariifiinformatsioonile, mis ei ole kooskõlas käesoleva määrusega, võib vastavalt määruse (EL) nr 952/2013 artikli 34 lõikele 9 tugineda veel kolme kuu vältel alates käesoleva määruse jõustumisest.

Artikkel 3

Käesolev määrus jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 5. detsember 2016

Komisjoni nimel

maksunduse ja tolliliidu peadirektoraadi

peadirektor

Stephen QUEST

---

(1)  
  ELT L 269, 10.10.2013, lk 1.

1

(2)  Nõukogu 23. juuli 1987. aasta määrus (EMÜ) nr 2658/87 tariifi- ja statistikanomenklatuuri ning ühise tollitariifistiku kohta (EÜT L 256, 7.9.1987, lk 1).

2

---

LISA

| Kauba kirjeldus | Klassifikatsioon
  (CN-kood) | Põhjendus |
| --- | --- | --- |
| (1) | (2) | (3) |
| Toode koosneb kolmest painduvast torust, mis on omavahel ühendatud Y-kujulise ühendusotsakuga. Iga toru otsas on Lueri liitmik. Toote kogupikkus on ligikaudu 16 cm ja torude läbimõõt ligikaudu 4 mm. Toode on valmistatud eri plastidest, nagu polüvinüülkloriid ja akrüülpolümeer.
  Lueri liitmiku abil ühendatakse toode teiste torude ja/või seadmetega (nt süstlad) viisil, mis takistab lekkimist.
  Toodet kasutatakse mitmesugustes valdkondades, nagu meditsiinikeskkonnas, laboritöös, teadusuuringute jmt keskkonnas, kus on vajalik lekkimist takistav ühendus.
  Vt pilti (*1). | 3917 33 00 | Klassifikatsioon määratakse kindlaks kaupade kombineeritud nomenklatuuri klassifitseerimise üldreeglitega 1 ja 6, grupi 39 märkusega 8 ning CN-koodide 3917 ja 3917 33 00 sõnastusega.
  Tollile esitamisel ei saa toodet käsitada meditsiiniinstrumendi osana grupi 90 märkuse 2 tähenduses. Seega ei või toodet klassifitseerida rubriiki 9018 .
  Toote objektiivseid omadusi arvesse võttes vastab see rubriigi 3917 tingimustele ja grupi 39 märkuse 8 nõuetele.
  Seega tuleb toode klassifitseerida CN-koodi 3917 33 00 alla kui muud torud ja voolikud, armeerimata ja muul viisil teiste materjalidega sidumata, liitmikega. |

Kauba kirjeldus

Klassifikatsioon

(CN-kood)

Põhjendus

(1)

(2)

(3)

Toode koosneb kolmest painduvast torust, mis on omavahel ühendatud Y-kujulise ühendusotsakuga. Iga toru otsas on Lueri liitmik. Toote kogupikkus on ligikaudu 16 cm ja torude läbimõõt ligikaudu 4 mm. Toode on valmistatud eri plastidest, nagu polüvinüülkloriid ja akrüülpolümeer.

Lueri liitmiku abil ühendatakse toode teiste torude ja/või seadmetega (nt süstlad) viisil, mis takistab lekkimist.

Toodet kasutatakse mitmesugustes valdkondades, nagu meditsiinikeskkonnas, laboritöös, teadusuuringute jmt keskkonnas, kus on vajalik lekkimist takistav ühendus.

Vt pilti (*1).

3917 33 00

Klassifikatsioon määratakse kindlaks kaupade kombineeritud nomenklatuuri klassifitseerimise üldreeglitega 1 ja 6, grupi 39 märkusega 8 ning CN-koodide 3917 ja 3917 33 00 sõnastusega.

Tollile esitamisel ei saa toodet käsitada meditsiiniinstrumendi osana grupi 90 märkuse 2 tähenduses. Seega ei või toodet klassifitseerida rubriiki 9018 .

Toote objektiivseid omadusi arvesse võttes vastab see rubriigi 3917 tingimustele ja grupi 39 märkuse 8 nõuetele.

Seega tuleb toode klassifitseerida CN-koodi 3917 33 00 alla kui muud torud ja voolikud, armeerimata ja muul viisil teiste materjalidega sidumata, liitmikega.

---

(*1)  Pilt on üksnes illustreeriv.

---

| 10.12.2016 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 336/17 |
| --- | --- | --- | --- |

10.12.2016

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 336/17

---

KOMISJONI RAKENDUSMÄÄRUS (EL) 2016/2222,

5. detsember 2016,

millega muudetakse nõukogu määruse (EMÜ) nr 2658/87 (tariifi- ja statistikanomenklatuuri ning ühise tollitariifistiku kohta) I lisa

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse nõukogu 23. juuli 1987. aasta määrust (EMÜ) nr 2658/87 tariifi- ja statistikanomenklatuuri ning ühise tollitariifistiku kohta, (1) eriti selle artikli 9 lõike 1 punkti e,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Määrusega (EMÜ) nr 2658/87 kehtestati kaupade nomenklatuur (edaspidi „kombineeritud nomenklatuur“), mis on esitatud kõnealuse määruse I lisas. |
| --- | --- |

(1)

Määrusega (EMÜ) nr 2658/87 kehtestati kaupade nomenklatuur (edaspidi „kombineeritud nomenklatuur“), mis on esitatud kõnealuse määruse I lisas.

| (2) | Kombineeritud nomenklatuuri alamrubriik 9505 10 hõlmab jõulukaupu. |
| --- | --- |

(2)

Kombineeritud nomenklatuuri alamrubriik 9505 10 hõlmab jõulukaupu.

| (3) | Mõned juhised mõiste „jõulukaubad“ tõlgendamiseks on esitatud HSi selgitavates märkustes rubriiki 9505 käsitleva punkti A alapunktides 1 ja 2. Samas lahknevad endiselt alamrubriiki 9505 10 kuuluvaid kaupu käsitlevad seisukohad. |
| --- | --- |

(3)

Mõned juhised mõiste „jõulukaubad“ tõlgendamiseks on esitatud HSi selgitavates märkustes rubriiki 9505 käsitleva punkti A alapunktides 1 ja 2. Samas lahknevad endiselt alamrubriiki 9505 10 kuuluvaid kaupu käsitlevad seisukohad.

| (4) | Seepärast tuleks õiguskindluse huvides täpsustada alamrubriigi 9505 10 kohaldamisala ja eristada traditsioonilisi jõulupühadel kasutatavaid kaupu, millele osutatakse HSi peatüki 9505 selgitavate märkuste punkti A alapunktides 1 ja 2, nendest moodsatest kaupadest, mida kasutatakse tavaliselt talvel dekoratiivsel otstarbel. |
| --- | --- |

(4)

Seepärast tuleks õiguskindluse huvides täpsustada alamrubriigi 9505 10 kohaldamisala ja eristada traditsioonilisi jõulupühadel kasutatavaid kaupu, millele osutatakse HSi peatüki 9505 selgitavate märkuste punkti A alapunktides 1 ja 2, nendest moodsatest kaupadest, mida kasutatakse tavaliselt talvel dekoratiivsel otstarbel.

| (5) | Seepärast on alamrubriigi 9505 10 ühtse tõlgendamise tagamiseks kogu liidus vaja lisada kombineeritud nomenklatuuri gruppi 95 lisamärkus. |
| --- | --- |

(5)

Seepärast on alamrubriigi 9505 10 ühtse tõlgendamise tagamiseks kogu liidus vaja lisada kombineeritud nomenklatuuri gruppi 95 lisamärkus.

| (6) | Seega tuleks määruse (EMÜ) nr 2658/87 I lisa vastavalt muuta. |
| --- | --- |

(6)

Seega tuleks määruse (EMÜ) nr 2658/87 I lisa vastavalt muuta.

| (7) | Käesoleva määrusega ettenähtud meetmed on kooskõlas tolliseadustiku komitee arvamusega, |
| --- | --- |

(7)

Käesoleva määrusega ettenähtud meetmed on kooskõlas tolliseadustiku komitee arvamusega,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Määruse (EMÜ) nr 2658/87 I lisas esitatud kombineeritud nomenklatuuri teise osa gruppi 95 lisatakse lisamärkus 1:

| „1. | Alamrubriiki 9505 10 kuuluvad:






  a) | kaubad, mida üldiselt tuntakse tavapäraste jõulutoodetena ning mida valmistatakse ja kujundatakse üksnes jõulupühade tähistamiseks.
  Need on:






  1) | Kristuse sünni kujutamisega seotud tooted (s.o traditsioonilise jõulusõime jaoks), nt inim- ja loomakujud sõime ümber, Petlemma tähed, kolm hommikumaa tarka, sõimekujundused; |
| --- | --- | --- | --- |

„1.

a)

kaubad, mida üldiselt tuntakse tavapäraste jõulutoodetena ning mida valmistatakse ja kujundatakse üksnes jõulupühade tähistamiseks.

Need on:

1)

Kristuse sünni kujutamisega seotud tooted (s.o traditsioonilise jõulusõime jaoks), nt inim- ja loomakujud sõime ümber, Petlemma tähed, kolm hommikumaa tarka, sõimekujundused;

| 2) | tooted, mille kasutus jõulupühadel tuleneb pikaajalistest rahvakommetest, näiteks:






  — | tehisjõulupuud, |
| --- | --- | --- |

2)

tooted, mille kasutus jõulupühadel tuleneb pikaajalistest rahvakommetest, näiteks:

—

tehisjõulupuud,

| — | jõulusokid, |
| --- | --- |

—

jõulusokid,

| — | tehisjõuluhalud, |
| --- | --- |

—

tehisjõuluhalud,

| — | paukkommid, |
| --- | --- |

—

paukkommid,

| — | jõuluvanad saaniga või ilma, |
| --- | --- |

—

jõuluvanad saaniga või ilma,

| — | jõuluinglid. |
| --- | --- |

—

jõuluinglid.

Sellesse alamrubriiki ei kuulu talvel üldisemalt kasutatavad kaunistused, mille objektiivsetest omadustest võib järeldada, et neid ei kasutata üksnes jõulupühadel, vaid peamiselt talvehooajal kaunistustena, näiteks jääpurikad, lumekristallid, tähed, põhjapõdrad, punarinnad, lumememmed ja muud talvesümbolid, olenemata sellest, kas nende värv või välimus viitab jõulupühadele või mitte;

| b) | jõulupuuehted.
  Need on jõulupuu külge riputamiseks mõeldud tooted (s.o tavaliselt õrnast materjalist kerged esemed, mis on mõeldud jõulupuu kaunistuseks). Toodetel peab olema seos jõulupühadega.“ |
| --- | --- |

b)

jõulupuuehted.

Need on jõulupuu külge riputamiseks mõeldud tooted (s.o tavaliselt õrnast materjalist kerged esemed, mis on mõeldud jõulupuu kaunistuseks). Toodetel peab olema seos jõulupühadega.“

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 5. detsember 2016

Komisjoni nimel

maksunduse ja tolliliidu peadirektoraadi

peadirektor

Stephen QUEST

---

(1)  
  EÜT L 256, 7.9.1987, lk 1.

1

---

| 10.12.2016 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 336/19 |
| --- | --- | --- | --- |

10.12.2016

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 336/19

---

KOMISJONI RAKENDUSMÄÄRUS (EL) 2016/2223,

5. detsember 2016,

teatavate kaupade klassifitseerimise kohta kombineeritud nomenklatuuris

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 9. oktoobri 2013. aasta määrust (EL) nr 952/2013, millega kehtestatakse liidu tolliseadustik, (1) eriti selle artikli 57 lõiget 4 ja artikli 58 lõiget 2,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Nõukogu määrusele (EMÜ) nr 2658/87 (2) lisatud kombineeritud nomenklatuuri ühetaolise kohaldamise tagamiseks on vaja vastu võtta meetmed, mis käsitlevad käesoleva määruse lisas osutatud kaupade klassifitseerimist. |
| --- | --- |

(1)

Nõukogu määrusele (EMÜ) nr 2658/87 (2) lisatud kombineeritud nomenklatuuri ühetaolise kohaldamise tagamiseks on vaja vastu võtta meetmed, mis käsitlevad käesoleva määruse lisas osutatud kaupade klassifitseerimist.

| (2) | Määrusega (EMÜ) nr 2658/87 on kehtestatud kombineeritud nomenklatuuri klassifitseerimise üldreeglid. Neid üldreegleid kohaldatakse ka kombineeritud nomenklatuuril täielikult või osaliselt põhinevate või sellele täiendavaid alajaotisi lisavate teiste nomenklatuuride suhtes, mis on kehtestatud liidu erisätetega kaubavahetust käsitlevate tariifsete või muude meetmete kohaldamiseks. |
| --- | --- |

(2)

Määrusega (EMÜ) nr 2658/87 on kehtestatud kombineeritud nomenklatuuri klassifitseerimise üldreeglid. Neid üldreegleid kohaldatakse ka kombineeritud nomenklatuuril täielikult või osaliselt põhinevate või sellele täiendavaid alajaotisi lisavate teiste nomenklatuuride suhtes, mis on kehtestatud liidu erisätetega kaubavahetust käsitlevate tariifsete või muude meetmete kohaldamiseks.

| (3) | Vastavalt nimetatud üldreeglitele tuleb käesoleva määruse lisas esitatud tabeli 1. veerus kirjeldatud kaubad klassifitseerida 2. veerus esitatud CN-koodi alla, lähtuvalt tabeli 3. veerus esitatud põhjendusest. |
| --- | --- |

(3)

Vastavalt nimetatud üldreeglitele tuleb käesoleva määruse lisas esitatud tabeli 1. veerus kirjeldatud kaubad klassifitseerida 2. veerus esitatud CN-koodi alla, lähtuvalt tabeli 3. veerus esitatud põhjendusest.

| (4) | On asjakohane sätestada, et siduvale tariifiinformatsioonile, mis on antud käesolevas määruses käsitletavate kaupade kohta, kuid mis ei ole kooskõlas käesoleva määrusega, võib siduva tariifiinformatsiooni valdaja määruse (EL) nr 952/2013 artikli 34 lõike 9 kohaselt tugineda veel teatava perioodi vältel. Kõnealuseks ajavahemikuks tuleks kehtestada kolm kuud. |
| --- | --- |

(4)

On asjakohane sätestada, et siduvale tariifiinformatsioonile, mis on antud käesolevas määruses käsitletavate kaupade kohta, kuid mis ei ole kooskõlas käesoleva määrusega, võib siduva tariifiinformatsiooni valdaja määruse (EL) nr 952/2013 artikli 34 lõike 9 kohaselt tugineda veel teatava perioodi vältel. Kõnealuseks ajavahemikuks tuleks kehtestada kolm kuud.

| (5) | Käesoleva määrusega ette nähtud meetmed on kooskõlas tolliseadustiku komitee arvamusega, |
| --- | --- |

(5)

Käesoleva määrusega ette nähtud meetmed on kooskõlas tolliseadustiku komitee arvamusega,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Lisas esitatud tabeli 1. veerus kirjeldatud kaubad klassifitseeritakse kombineeritud nomenklatuuris kõnealuse tabeli 2. veerus esitatud CN-koodi alla.

Artikkel 2

Siduvale tariifiinformatsioonile, mis ei ole kooskõlas käesoleva määrusega, võib määruse (EL) nr 952/2013 artikli 34 lõike 9 kohaselt tugineda veel kolm kuud pärast käesoleva määruse jõustumist.

Artikkel 3

Käesolev määrus jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 5. detsember 2016

Komisjoni nimel

maksunduse ja tolliliidu peadirektoraadi

peadirektor

Stephen QUEST

---

(1)  
  ELT L 269, 10.10.2013, lk 1.

1

(2)  Nõukogu 23. juuli 1987. aasta määrus (EMÜ) nr 2658/87 tariifi- ja statistikanomenklatuuri ning ühise tollitariifistiku kohta (EÜT L 256, 7.9.1987, lk 1).

2

---

LISA

| Kauba kirjeldus | Klassifikatsioon
  (CN-kood) | Põhjendus |
| --- | --- | --- |
| (1) | (2) | (3) |
| Silindrikujuline toode (nn digimikroskoop) pikkusega umbes 10 cm ja läbimõõduga umbes 3 cm. Digimikroskoobil on neli valgusdioodi, komplementaarne metall-oksiid-pooljuht- (CMOS-) sensor ja USB-ühendusega kaabel. Toode töötab ainult koos automaatse andmetöötlusseadmega ja sellel ei ole sisseehitatud salvestamisfunktsiooni.
  Toode suudab optilise läätse abil objekte suurendada 10–200 korda ja üles võtta nii liikumatuid kui ka videopilte, mida saab hiljem salvestada automaatsesse andmetöötlusseadmesse eri tarkvara kasutades.
  Vt pilti (*1). | 8525 80 19 | Klassifikatsioon määratakse kindlaks kombineeritud nomenklatuuri klassifitseerimise üldreeglitega 1 ja 6, grupi 84 märkuse 5 punktiga E ning CN-koodide 8525 , 8525 80 ja 8525 80 19 sõnastusega.
  Toodet on võimalik kasutada automaatse andmetöötlusseadme sisendseadmena, telekaamerana ja digimikroskoobina.
  Toodet ei või klassifitseerida automaatse andmetöötlusseadme sisendseadmena rubriiki 8471 , sest sellel on muu erifunktsioon kui andmetöötlus.
  Samuti ei või toodet klassifitseerida optilise liitmikroskoobina rubriiki 9011 , sest kõnealusel tootel ei ole selle rubriigi kauba omadusi (vt ka HSi selgitavad märkused, rubriik 9011 , esimene ja teine lõik (I)).
  Kuna suurendatud objekti kujutist saab kuvada ja vajaduse korral automaatse andmetöötlusseadme abil salvestada alles pärast CMOS-sensoriga ülesvõtmist, on tootel telekaamera omadused.
  Seega tuleb toode klassifitseerida CN-koodi 8525 80 19 alla kui telekaamera. |

Kauba kirjeldus

Klassifikatsioon

(CN-kood)

Põhjendus

(1)

(2)

(3)

Silindrikujuline toode (nn digimikroskoop) pikkusega umbes 10 cm ja läbimõõduga umbes 3 cm. Digimikroskoobil on neli valgusdioodi, komplementaarne metall-oksiid-pooljuht- (CMOS-) sensor ja USB-ühendusega kaabel. Toode töötab ainult koos automaatse andmetöötlusseadmega ja sellel ei ole sisseehitatud salvestamisfunktsiooni.

Toode suudab optilise läätse abil objekte suurendada 10–200 korda ja üles võtta nii liikumatuid kui ka videopilte, mida saab hiljem salvestada automaatsesse andmetöötlusseadmesse eri tarkvara kasutades.

Vt pilti (*1).

8525 80 19

Klassifikatsioon määratakse kindlaks kombineeritud nomenklatuuri klassifitseerimise üldreeglitega 1 ja 6, grupi 84 märkuse 5 punktiga E ning CN-koodide 8525 , 8525 80 ja 8525 80 19 sõnastusega.

Toodet on võimalik kasutada automaatse andmetöötlusseadme sisendseadmena, telekaamerana ja digimikroskoobina.

Toodet ei või klassifitseerida automaatse andmetöötlusseadme sisendseadmena rubriiki 8471 , sest sellel on muu erifunktsioon kui andmetöötlus.

Samuti ei või toodet klassifitseerida optilise liitmikroskoobina rubriiki 9011 , sest kõnealusel tootel ei ole selle rubriigi kauba omadusi (vt ka HSi selgitavad märkused, rubriik 9011 , esimene ja teine lõik (I)).

Kuna suurendatud objekti kujutist saab kuvada ja vajaduse korral automaatse andmetöötlusseadme abil salvestada alles pärast CMOS-sensoriga ülesvõtmist, on tootel telekaamera omadused.

Seega tuleb toode klassifitseerida CN-koodi 8525 80 19 alla kui telekaamera.

---

(*1)  Pilt on üksnes illustratsiooniks.

---

| 10.12.2016 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 336/22 |
| --- | --- | --- | --- |

10.12.2016

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 336/22

---

KOMISJONI RAKENDUSMÄÄRUS (EL) 2016/2224,

5. detsember 2016,

teatavate kaupade klassifitseerimise kohta kombineeritud nomenklatuuris

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 9. oktoobri 2013. aasta määrust (EL) nr 952/2013, millega kehtestatakse liidu tolliseadustik, (1) eriti selle artikli 57 lõiget 4 ja artikli 58 lõiget 2,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Nõukogu määrusele (EMÜ) nr 2658/87 (2) lisatud kombineeritud nomenklatuuri ühetaolise kohaldamise tagamiseks on vaja vastu võtta meetmed, mis käsitlevad käesoleva määruse lisas osutatud kaupade klassifitseerimist. |
| --- | --- |

(1)

Nõukogu määrusele (EMÜ) nr 2658/87 (2) lisatud kombineeritud nomenklatuuri ühetaolise kohaldamise tagamiseks on vaja vastu võtta meetmed, mis käsitlevad käesoleva määruse lisas osutatud kaupade klassifitseerimist.

| (2) | Määrusega (EMÜ) nr 2658/87 on kehtestatud kombineeritud nomenklatuuri klassifitseerimise üldreeglid. Neid üldreegleid kohaldatakse ka kombineeritud nomenklatuuril täielikult või osaliselt põhinevate või sellele täiendavaid alajaotisi lisavate teiste nomenklatuuride suhtes, mis on kehtestatud liidu erisätetega kaubavahetust käsitlevate tariifsete või muude meetmete kohaldamiseks. |
| --- | --- |

(2)

Määrusega (EMÜ) nr 2658/87 on kehtestatud kombineeritud nomenklatuuri klassifitseerimise üldreeglid. Neid üldreegleid kohaldatakse ka kombineeritud nomenklatuuril täielikult või osaliselt põhinevate või sellele täiendavaid alajaotisi lisavate teiste nomenklatuuride suhtes, mis on kehtestatud liidu erisätetega kaubavahetust käsitlevate tariifsete või muude meetmete kohaldamiseks.

| (3) | Vastavalt nimetatud üldreeglitele tuleb käesoleva määruse lisas esitatud tabeli 1. veerus kirjeldatud kaubad klassifitseerida 2. veerus esitatud CN-koodi alla, lähtuvalt tabeli 3. veerus esitatud põhjendusest. |
| --- | --- |

(3)

Vastavalt nimetatud üldreeglitele tuleb käesoleva määruse lisas esitatud tabeli 1. veerus kirjeldatud kaubad klassifitseerida 2. veerus esitatud CN-koodi alla, lähtuvalt tabeli 3. veerus esitatud põhjendusest.

| (4) | On asjakohane sätestada, et siduvale tariifiinformatsioonile, mis on antud käesolevas määruses käsitletavate kaupade kohta, kuid mis ei ole kooskõlas käesoleva määrusega, võib siduva tariifiinformatsiooni valdaja tugineda veel teatava perioodi vältel vastavalt määruse (EL) nr 952/2013 artikli 34 lõikele 9. Kõnealuseks ajavahemikuks tuleks kehtestada kolm kuud. |
| --- | --- |

(4)

On asjakohane sätestada, et siduvale tariifiinformatsioonile, mis on antud käesolevas määruses käsitletavate kaupade kohta, kuid mis ei ole kooskõlas käesoleva määrusega, võib siduva tariifiinformatsiooni valdaja tugineda veel teatava perioodi vältel vastavalt määruse (EL) nr 952/2013 artikli 34 lõikele 9. Kõnealuseks ajavahemikuks tuleks kehtestada kolm kuud.

| (5) | Käesoleva määrusega ette nähtud meetmed on kooskõlas tolliseadustiku komitee arvamusega, |
| --- | --- |

(5)

Käesoleva määrusega ette nähtud meetmed on kooskõlas tolliseadustiku komitee arvamusega,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Lisas esitatud tabeli 1. veerus kirjeldatud kaubad klassifitseeritakse kombineeritud nomenklatuuris kõnealuse tabeli 2. veerus esitatud CN-koodi alla.

Artikkel 2

Siduvale tariifiinformatsioonile, mis ei ole kooskõlas käesoleva määrusega, võib vastavalt määruse (EÜ) nr 952/2013 artikli 34 lõikele 9 tugineda veel kolme kuu vältel pärast käesoleva määruse jõustumist.

Artikkel 3

Käesolev määrus jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 5. detsember 2016

Komisjoni nimel

maksunduse ja tolliliidu peadirektoraadi

peadirektor

Stephen QUEST

---

(1)  
  ELT L 269, 10.10.2013, lk 1.

1

(2)  Nõukogu 23. juuli 1987. aasta määrus (EMÜ) nr 2658/87 tariifi- ja statistikanomenklatuuri ning ühise tollitariifistiku kohta (EÜT L 256, 7.9.1987, lk 1).

2

---

LISA

| Kauba kirjeldus | Klassifikatsioon
  (CN-kood) | Põhjendus |
| --- | --- | --- |
| (1) | (2) | (3) |
| Elektriseade (nn traadita kõlariadapter) korpuses, mõõtmetega umbes 52 × 52 × 13 cm ja massiga 26 g.
  Traadita kõlariadapter koosneb järgmistest komponentidest:






  — | sisseehitatud aku, |

Kauba kirjeldus

Klassifikatsioon

(CN-kood)

Põhjendus

(1)

(2)

(3)

Elektriseade (nn traadita kõlariadapter) korpuses, mõõtmetega umbes 52 × 52 × 13 cm ja massiga 26 g.

Traadita kõlariadapter koosneb järgmistest komponentidest:

—

sisseehitatud aku,

| — | digitaal-analoogmuundur, |
| --- | --- |

—

digitaal-analoogmuundur,

| — | Bluetooth-tehnoloogial põhinev saatja-vastuvõtja ((täiustatud audioedastusprofiil, A2DP-profiil, Advanced Audio Distribution Profile), |
| --- | --- |

—

Bluetooth-tehnoloogial põhinev saatja-vastuvõtja ((täiustatud audioedastusprofiil, A2DP-profiil, Advanced Audio Distribution Profile),

| — | USB-port laadimiseks ja |
| --- | --- |

—

USB-port laadimiseks ja

| — | 3,5 mm audioport ühendamiseks kõlarisüsteemiga (ei ole tollile esitamisel seadmega kaasas). |
| --- | --- |

—

3,5 mm audioport ühendamiseks kõlarisüsteemiga (ei ole tollile esitamisel seadmega kaasas).

Seade võimaldab kasutajal kuulata muusikat nutitelefonist või samalaadsest kaasaskantavast seadmest koduaudiosüsteemi või eraldi kõlarite kaudu.

Helisignaal saadetakse juhtmeta Bluetoothi kaudu nutitelefonist seadmesse. Seadmes muundatakse digitaalsignaal analoogsignaaliks ja edastatakse kaabli kaudu koduaudiosüsteemi või eraldi kõlaritesse. Seadmel on pausi- ja mängunupp, mis võimaldab muusikat peatada ja mängima panna, kuid mitte valida ega helitugevust reguleerida.

8517 62 00

Klassifikatsioon määratakse kindlaks kombineeritud nomenklatuuri klassifitseerimise üldreeglitega 1 ja 6 ning CN-koodide 8517 ja 8517 62 00 sõnastusega.

Kuna seade saab juhtmeta Bluetoothi (A2DP) kaudu üksnes helisignaale saata ja vastu võtta ning ise ei genereeri helisignaali ega tekita heli, ei saa seda pidada helitaasesitusseadmeks. Seetõttu ei või toodet klassifitseerida rubriiki 8519 .

Seadme funktsioon on võtta juhtmeta teiselt seadmelt (nt mobiiltelefon) vastu audioandmeid ja edastada need andmed kaabli abil kõlaritesse. Andmete vastuvõtmise, muundamise ja edastamise funktsioon sisaldub CN-koodi 8517 62 00 sõnastuses.

Seega tuleb seade klassifitseerida CN-koodi 8517 62 00 alla kui seade kõne või muude andmete vastuvõtmiseks, muundamiseks ja edastamiseks.

---

| 10.12.2016 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 336/25 |
| --- | --- | --- | --- |

10.12.2016

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 336/25

---

KOMISJONI RAKENDUSMÄÄRUS (EL) 2016/2225,

5. detsember 2016,

teatavate kaupade klassifitseerimise kohta kombineeritud nomenklatuuris

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 9. oktoobri 2013. aasta määrust (EL) nr 952/2013, millega kehtestatakse liidu tolliseadustik, (1) eriti selle artikli 57 lõiget 4 ja artikli 58 lõiget 2,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Nõukogu määrusele (EMÜ) nr 2658/87 (2) lisatud kombineeritud nomenklatuuri ühetaolise kohaldamise tagamiseks on vaja vastu võtta meetmed, mis käsitlevad käesoleva määruse lisas osutatud kauba klassifitseerimist. |
| --- | --- |

(1)

Nõukogu määrusele (EMÜ) nr 2658/87 (2) lisatud kombineeritud nomenklatuuri ühetaolise kohaldamise tagamiseks on vaja vastu võtta meetmed, mis käsitlevad käesoleva määruse lisas osutatud kauba klassifitseerimist.

| (2) | Määrusega (EMÜ) nr 2658/87 on kehtestatud kombineeritud nomenklatuuri klassifitseerimise üldreeglid. Neid üldreegleid kohaldatakse ka kombineeritud nomenklatuuril täielikult või osaliselt põhinevate või sellele täiendavaid alajaotisi lisavate teiste nomenklatuuride suhtes, mis on kehtestatud liidu erisätetega kaubavahetust käsitlevate tariifsete või muude meetmete kohaldamiseks. |
| --- | --- |

(2)

Määrusega (EMÜ) nr 2658/87 on kehtestatud kombineeritud nomenklatuuri klassifitseerimise üldreeglid. Neid üldreegleid kohaldatakse ka kombineeritud nomenklatuuril täielikult või osaliselt põhinevate või sellele täiendavaid alajaotisi lisavate teiste nomenklatuuride suhtes, mis on kehtestatud liidu erisätetega kaubavahetust käsitlevate tariifsete või muude meetmete kohaldamiseks.

| (3) | Vastavalt nimetatud üldreeglitele tuleb käesoleva määruse lisas esitatud tabeli 1. veerus kirjeldatud kaubad klassifitseerida 2. veerus esitatud CN-koodi alla, lähtuvalt tabeli 3. veerus esitatud põhjendusest. |
| --- | --- |

(3)

Vastavalt nimetatud üldreeglitele tuleb käesoleva määruse lisas esitatud tabeli 1. veerus kirjeldatud kaubad klassifitseerida 2. veerus esitatud CN-koodi alla, lähtuvalt tabeli 3. veerus esitatud põhjendusest.

| (4) | On asjakohane sätestada, et siduvale tariifiinformatsioonile, mis on antud käesolevas määruses käsitletavate kaupade kohta, kuid mis ei ole kooskõlas käesoleva määrusega, võib siduva tariifiinformatsiooni valdaja määruse (EL) nr 952/2013 artikli 34 lõike 9 kohaselt tugineda veel teatava perioodi vältel. Kõnealuseks ajavahemikuks tuleks kehtestada kolm kuud. |
| --- | --- |

(4)

On asjakohane sätestada, et siduvale tariifiinformatsioonile, mis on antud käesolevas määruses käsitletavate kaupade kohta, kuid mis ei ole kooskõlas käesoleva määrusega, võib siduva tariifiinformatsiooni valdaja määruse (EL) nr 952/2013 artikli 34 lõike 9 kohaselt tugineda veel teatava perioodi vältel. Kõnealuseks ajavahemikuks tuleks kehtestada kolm kuud.

| (5) | Käesoleva määrusega ette nähtud meetmed on kooskõlas tolliseadustiku komitee arvamusega, |
| --- | --- |

(5)

Käesoleva määrusega ette nähtud meetmed on kooskõlas tolliseadustiku komitee arvamusega,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Lisas esitatud tabeli 1. veerus kirjeldatud kaubad klassifitseeritakse kombineeritud nomenklatuuris kõnealuse tabeli 2. veerus esitatud CN-koodi alla.

Artikkel 2

Siduvale tariifiinformatsioonile, mis ei ole kooskõlas käesoleva määrusega, võib määruse (EL) nr 952/2013 artikli 34 lõike 9 kohaselt tugineda veel kolm kuud pärast käesoleva määruse jõustumist.

Artikkel 3

Käesolev määrus jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 5. detsember 2016

Komisjoni nimel

maksunduse ja tolliliidu peadirektoraadi

peadirektor

Stephen QUEST

---

(1)  
  ELT L 269, 10.10.2013, lk 1.

1

(2)  Nõukogu 23. juuli 1987. aasta määrus (EMÜ) nr 2658/87 tariifi- ja statistikanomenklatuuri ning ühise tollitariifistiku kohta (EÜT L 256, 7.9.1987, lk 1).

2

---

LISA

| Kauba kirjeldus | Klassifikatsioon
  (CN-kood) | Põhjendus |
| --- | --- | --- |
| (1) | (2) | (3) |
| Silindriline peamiselt terasest (kuid mitte valuterasest) toode, mille pikkus on ligikaudu 35 cm ja läbimõõt ligikaudu 19 cm kõige laiemas kohas (nn roomikurull). See koosneb järgmistest peamistest komponentidest: silindriline kere astmeliselt kitseneva soonega roomiku juhtimiseks; lihvitud võll ning kaks pronkspuksi ja kingad mõlemas otsas.
  Toode on kavandatud kasutamiseks koos roomikuga roomikekskavaatoris koos muude sarnaste roomikurullidega roomiku piki- ja külgsuunaliseks juhtimiseks.
  Vt pilti (*1). | 8431 49 80 | Klassifikatsioon määratakse kindlaks kombineeritud nomenklatuuri klassifitseerimise üldreeglitega 1 ja 6, XVI jaotise märkusega 2 b ning CN-koodide 8431 , 8431 49 ja 8431 49 80 sõnastusega.
  Toodet ei või klassifitseerida rubriiki 8708 rubriikidesse 8701 –8705 kuuluvate mootorsõidukite osaks või tarvikuks, kuna toode ei ole ette nähtud kasutamiseks nende rubriikide mootorsõidukites. Toote objektiivsed omadused (kuju ja suurus) vastavad roomikurullile, mis on kavandatud kasutamiseks koos roomikuga rubriiki 8429 kuuluvas roomikekskavaatoris.
  Seepärast tuleb toode klassifitseerida CN-koodi 8431 49 80 alla kuuluvaks osaks, mida kasutatakse üksnes või peamiselt rubriikide 8425 –8430 masinates, välja arvatud valuterasest tooted. |

Kauba kirjeldus

Klassifikatsioon

(CN-kood)

Põhjendus

(1)

(2)

(3)

Silindriline peamiselt terasest (kuid mitte valuterasest) toode, mille pikkus on ligikaudu 35 cm ja läbimõõt ligikaudu 19 cm kõige laiemas kohas (nn roomikurull). See koosneb järgmistest peamistest komponentidest: silindriline kere astmeliselt kitseneva soonega roomiku juhtimiseks; lihvitud võll ning kaks pronkspuksi ja kingad mõlemas otsas.

Toode on kavandatud kasutamiseks koos roomikuga roomikekskavaatoris koos muude sarnaste roomikurullidega roomiku piki- ja külgsuunaliseks juhtimiseks.

Vt pilti (*1).

8431 49 80

Klassifikatsioon määratakse kindlaks kombineeritud nomenklatuuri klassifitseerimise üldreeglitega 1 ja 6, XVI jaotise märkusega 2 b ning CN-koodide 8431 , 8431 49 ja 8431 49 80 sõnastusega.

Toodet ei või klassifitseerida rubriiki 8708 rubriikidesse 8701 –8705 kuuluvate mootorsõidukite osaks või tarvikuks, kuna toode ei ole ette nähtud kasutamiseks nende rubriikide mootorsõidukites. Toote objektiivsed omadused (kuju ja suurus) vastavad roomikurullile, mis on kavandatud kasutamiseks koos roomikuga rubriiki 8429 kuuluvas roomikekskavaatoris.

Seepärast tuleb toode klassifitseerida CN-koodi 8431 49 80 alla kuuluvaks osaks, mida kasutatakse üksnes või peamiselt rubriikide 8425 –8430 masinates, välja arvatud valuterasest tooted.

---

(*1)  Pilt on üksnes illustreeriv.

---

| 10.12.2016 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 336/28 |
| --- | --- | --- | --- |

10.12.2016

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 336/28

---

KOMISJONI RAKENDUSMÄÄRUS (EL) 2016/2226,

9. detsember 2016,

millega vähendatakse teatavate kalavarude 2016. aasta püügikvoote eelmistel aastatel ülepüütud koguse võrra

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse nõukogu 20. novembri 2009. aasta määrust (EÜ) nr 1224/2009, millega luuakse ühenduse kontrollisüsteem ühise kalanduspoliitika eeskirjade järgimise tagamiseks, muudetakse määrusi (EÜ) nr 847/96, (EÜ) nr 2371/2002, (EÜ) nr 811/2004, (EÜ) nr 768/2005, (EÜ) nr 2115/2005, (EÜ) nr 2166/2005, (EÜ) nr 388/2006, (EÜ) nr 509/2007, (EÜ) nr 676/2007, (EÜ) nr 1098/2007, (EÜ) nr 1300/2008, (EÜ) nr 1342/2008 ning tunnistatakse kehtetuks määrused (EMÜ) nr 2847/93, (EÜ) nr 1627/94 ja (EÜ) nr 1966/2006, (1) eriti selle artikli 105 lõikeid 1, 2 ja 3,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Püügikvoodid 2015. aastaks on kehtestatud järgmiste õigusaktidega:






  — | nõukogu määrus (EL) nr 1221/2014 (2), |
| --- | --- | --- |

(1)

Püügikvoodid 2015. aastaks on kehtestatud järgmiste õigusaktidega:

—

nõukogu määrus (EL) nr 1221/2014 (2),

| — | nõukogu määrus (EL) nr 1367/2014 (3), |
| --- | --- |

—

nõukogu määrus (EL) nr 1367/2014 (3),

| — | nõukogu määrus (EL) 2015/104 (4) ja |
| --- | --- |

—

nõukogu määrus (EL) 2015/104 (4) ja

| — | nõukogu määrus (EL) 2015/106 (5). |
| --- | --- |

—

nõukogu määrus (EL) 2015/106 (5).

| (2) | Püügikvoodid 2016. aastaks on kehtestatud järgmiste õigusaktidega:






  — | nõukogu määrus (EL) nr 1367/2014, |
| --- | --- | --- |

(2)

Püügikvoodid 2016. aastaks on kehtestatud järgmiste õigusaktidega:

—

nõukogu määrus (EL) nr 1367/2014,

| — | nõukogu määrus (EL) 2015/2072 (6), |
| --- | --- |

—

nõukogu määrus (EL) 2015/2072 (6),

| — | nõukogu määrus (EL) 2016/72 (7) ja |
| --- | --- |

—

nõukogu määrus (EL) 2016/72 (7) ja

| — | nõukogu määrus (EL) 2016/73 (8). |
| --- | --- |

—

nõukogu määrus (EL) 2016/73 (8).

| (3) | Määruse (EÜ) nr 1224/2009 artikli 105 lõikes 1 on sätestatud, et kui komisjon teeb kindlaks, et liikmesriik on ületanud temale eraldatud püügikvoodid, peab komisjon tegema mahaarvamised kõnealuse liikmesriigi tulevastest püügikvootidest. |
| --- | --- |

(3)

Määruse (EÜ) nr 1224/2009 artikli 105 lõikes 1 on sätestatud, et kui komisjon teeb kindlaks, et liikmesriik on ületanud temale eraldatud püügikvoodid, peab komisjon tegema mahaarvamised kõnealuse liikmesriigi tulevastest püügikvootidest.

| (4) | Määruse (EÜ) nr 1224/2009 artikli 105 lõigetes 2 ja 3 on sätestatud, et sellised mahaarvamised tuleb teha järgmisel aastal või järgnevatel aastatel, kohaldades kõnealustes lõigetes sätestatud vastavaid korrutustegureid. |
| --- | --- |

(4)

Määruse (EÜ) nr 1224/2009 artikli 105 lõigetes 2 ja 3 on sätestatud, et sellised mahaarvamised tuleb teha järgmisel aastal või järgnevatel aastatel, kohaldades kõnealustes lõigetes sätestatud vastavaid korrutustegureid.

| (5) | Teatavad liikmesriigid on ületanud neile 2015. aastaks eraldatud püügikvoodid. Seepärast on asjakohane vähendada nende 2016. aasta ja vajaduse korral ka järgnevate aastate püügikvoote kalavarude ülepüütud koguse võrra. |
| --- | --- |

(5)

Teatavad liikmesriigid on ületanud neile 2015. aastaks eraldatud püügikvoodid. Seepärast on asjakohane vähendada nende 2016. aasta ja vajaduse korral ka järgnevate aastate püügikvoote kalavarude ülepüütud koguse võrra.

| (6) | Komisjoni rakendusmäärustega (EL) 2015/1801 (9) ja (EL) 2015/2404 (10) vähendati teatavate riikide ja teatavate liikide 2015. aasta püügikvoote. Teatavatel liikmesriikidel oli aga mõne liigi suhtes kohaldatav mahaarvamine suurem kui neile 2015. aastaks eraldatud vastav püügikvoot, mistõttu ei olnud kõnealusel aastal võimalik mahaarvamist täies ulatuses kohaldada. Tagamaks, et ka sellistel juhtudel arvatakse kogu ülepüütud kogus vastava kalavaru püügikvoodist maha, tuleks järelejäänud koguseid arvesse võtta 2016. aasta ja vajaduse korral ka järgnevate aastate püügikvootide vähendamisel. |
| --- | --- |

(6)

Komisjoni rakendusmäärustega (EL) 2015/1801 (9) ja (EL) 2015/2404 (10) vähendati teatavate riikide ja teatavate liikide 2015. aasta püügikvoote. Teatavatel liikmesriikidel oli aga mõne liigi suhtes kohaldatav mahaarvamine suurem kui neile 2015. aastaks eraldatud vastav püügikvoot, mistõttu ei olnud kõnealusel aastal võimalik mahaarvamist täies ulatuses kohaldada. Tagamaks, et ka sellistel juhtudel arvatakse kogu ülepüütud kogus vastava kalavaru püügikvoodist maha, tuleks järelejäänud koguseid arvesse võtta 2016. aasta ja vajaduse korral ka järgnevate aastate püügikvootide vähendamisel.

| (7) | Vastavalt nõukogu määruse (EÜ) nr 847/96 (11) artikli 3 lõikele 3 taotles Saksamaa 25. oktoobri 2015. aasta kirjaga komisjonilt luba lossida hariliku kammelja ja sileda kammelja lisakoguseid IIa ja IV (T/B/2AC4-C) püügipiirkonna liidu vetes eraldatud kvoodist 10 % ulatuses. Määruse (EÜ) nr 1224/2009 artikliga 105 ette nähtud mahaarvamiste kohaldamisel tuleks nimetatud korra kohaselt antud täiendavaid koguseid siiski käsitada lubatud lossitavaid koguseid ületavate kogustena. |
| --- | --- |

(7)

Vastavalt nõukogu määruse (EÜ) nr 847/96 (11) artikli 3 lõikele 3 taotles Saksamaa 25. oktoobri 2015. aasta kirjaga komisjonilt luba lossida hariliku kammelja ja sileda kammelja lisakoguseid IIa ja IV (T/B/2AC4-C) püügipiirkonna liidu vetes eraldatud kvoodist 10 % ulatuses. Määruse (EÜ) nr 1224/2009 artikliga 105 ette nähtud mahaarvamiste kohaldamisel tuleks nimetatud korra kohaselt antud täiendavaid koguseid siiski käsitada lubatud lossitavaid koguseid ületavate kogustena.

| (8) | Käesolevas määruses sätestatud mahaarvamised püügikvootidest ei tohiks piirata 2016. aasta kvootide suhtes kohaldatavaid mahaarvamisi, mida tehakse vastavalt komisjoni rakendusmäärusele (EL) nr 185/2013 (12). |
| --- | --- |

(8)

Käesolevas määruses sätestatud mahaarvamised püügikvootidest ei tohiks piirata 2016. aasta kvootide suhtes kohaldatavaid mahaarvamisi, mida tehakse vastavalt komisjoni rakendusmäärusele (EL) nr 185/2013 (12).

| (9) | Kuna kvoodid on väljendatud tonnides, ei tuleks arvesse võtta koguseid alla ühe tonni, |
| --- | --- |

(9)

Kuna kvoodid on väljendatud tonnides, ei tuleks arvesse võtta koguseid alla ühe tonni,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

1.   Määrustega (EL) nr 1367/2014, (EL) 2015/2072, (EL) 2016/72 ja (EL) 2016/73 aastaks 2016 kehtestatud püügikvoote vähendatakse käesoleva määruse lisas sätestatu kohaselt.

2.   Lõike 1 kohaldamine ei piira rakendusmääruses (EL) nr 185/2013 sätestatud mahaarvamisi.

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub seitsmendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 9. detsember 2016

Komisjoni nimel

president

Jean-Claude JUNCKER

---

(1)  
  ELT L 343, 22.12.2009, lk 1.

1

(2)  Nõukogu 10. novembri 2014. aasta määrus (EL) nr 1221/2014, millega määratakse kindlaks teatavate Läänemere kalavarude ja kalavarurühmade püügivõimalused 2015. aastaks ning muudetakse määruseid (EL) nr 43/2014 ja (EL) nr 1180/2013 (ELT L 330, 15.11.2014, lk 16).

2

(3)  Nõukogu 15. detsembri 2014. aasta määrus (EL) nr 1367/2014, millega kehtestatakse liidu kalalaevadele 2015. ja 2016. aastaks teatavate süvamere kalavarude püügi võimalused (ELT L 366, 20.12.2014, lk 1).

3

(4)  Nõukogu 19. jaanuari 2015. aasta määrus (EL) 2015/104, millega määratakse 2015. aastaks kindlaks teatavate kalavarude ja kalavarurühmade püügi võimalused, mida kohaldatakse liidu vetes ja liidu kalalaevade suhtes teatavates vetes väljaspool liitu, millega muudetakse määrust (EL) nr 43/2014 ning millega tunnistatakse kehtetuks määrus (EL) nr 779/2014 (ELT L 22, 28.1.2015, lk 1).

4

(5)  Nõukogu 19. jaanuari 2015. aasta määrus (EL) 2015/106, millega määratakse kindlaks teatavate Musta mere kalavarude ja kalavarurühmade püügi võimalused 2015. aastaks (ELT L 19, 24.1.2015, lk 8).

5

(6)  Nõukogu 17. novembri 2015. aasta määrus (EL) 2015/2072, millega määratakse kindlaks teatavate Läänemere kalavarude ja kalavarurühmade püügivõimalused 2016. aastaks ning muudetakse määruseid (EL) nr 1221/2014 ja (EL) 2015/104 (ELT L 302, 19.11.2015, lk 1).

6

(7)  Nõukogu 22. jaanuari 2016. aasta määrus (EL) 2016/72, millega määratakse 2016. aastaks kindlaks teatavate kalavarude ja kalavarurühmade püügi võimalused, mida kohaldatakse liidu vetes ja liidu kalalaevade suhtes teatavates vetes väljaspool liitu, ning millega muudetakse määrust (EL) 2015/104 (ELT L 22, 28.1.2016, lk 1).

7

(8)  Nõukogu 18. jaanuari 2016. aasta määrus (EL) 2016/73, millega määratakse kindlaks teatavate Musta mere kalavarude püügivõimalused 2016. aastaks (ELT L 16, 23.1.2016, lk 1).

8

(9)  Komisjoni 7. oktoobri 2015. aasta rakendusmäärus (EL) 2015/1801, millega vähendatakse teatavate kalavarude 2015. aasta püügikvoote eelmistel aastatel ülepüütud koguse võrra (ELT L 263, 8.10.2015, lk 19).

9

(10)  Komisjoni 16. detsembri 2015. aasta rakendusmäärus (EL) 2015/2404, millega tehakse mahaarvamised teatavate kalavarude 2015. aasta püügikvootidest muude kalavarude ülepüügi tõttu eelmistel aastatel ning muudetakse rakendusmäärust (EL) 2015/1801 (ELT L 333, 19.12.2015, lk 73).

10

(11)  Nõukogu 6. mai 1996. aasta määrus (EÜ) nr 847/96, millega kehtestatakse lubatud kogupüükide (TAC) ja kvootide haldamise täiendavad tingimused ühest aastast teise ülekandmisel (EÜT L 115, 9.5.1996, lk 3).

11

(12)  Komisjoni 5. märtsi 2013. aasta rakendusmäärus (EL) nr 185/2013, milles sätestatakse mahaarvamised teatavatest Hispaaniale 2013. ja järgmisteks aastateks eraldatud püügikvootidest teatavate makrellikvootide ületamise tõttu 2009. aastal (ELT L 62, 6.3.2013, lk 62).

12

---

LISA

MAHAARVAMISED ÜLEPÜÜTUD KALAVARUDE PÜÜGIKVOOTIDEST

| Liikmesriik | Liigi kood | Piirkonna kood | Liigi nimi | Piirkonna nimetus | Esialgne kvoot 2015. aastal (kilogrammides) | Lubatud lossitavad kogused 2015. aastal (kogu kohandatud kogus kilogrammides) (1) | Kogupüük 2015. aastal (kogus kilogrammides) | Kvoodi kasutamise ja lubatud lossitava koguse suhe | Lubatud lossitava kogusega seotud ülepüük (kogus kilogrammides) | Korrutustegur (2) | Täiendav korrutustegur (3)
   (4) | Eelmiste aastate eest tegemata jäänud mahaarvamised (5) (kogus kilogrammides) | 2016. aastal kohaldatavad mahaarvamised (kogus kilogrammides) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| (1) | (2) | (3) | (4) | (5) | (6) | (7) | (8) | (9) | (10) | (11) | (12) | (13) | (14) |
| BE | SOL | 24-C. | Harilik merikeel | IIa ja IV püügipiirkonna liidu veed | 991 000 | 929 510 | 939 590 | 101,08 % | 10 080 | / | / | / | 10 080 |
| BE | SRX | 07D. | Railased | VIId püügipiirkonna liidu veed | 72 000 | 70 511 | 69 495 | 98,56 % | – 1 016 | / | / | 1 097 | 81 |
| BE | SRX | 2AC4-C | Railased | IIa ja IV püügipiirkonna liidu veed | 211 000 | 245 500 | 256 147 | 104,34 % | 10 647 | / | / | / | 10 647 |
| BE | SRX | 67AKXD | Railased | VIa, VIb, VIIa–c ja VIIe–k püügipiirkonna liidu veed | 725 000 | 915 262 | 918 243 | 100,33 % | 2 981 | / | / | / | 2 981 |
| DE | T/B | 2AC4-C | Harilik kammeljas/sile kammeljas | IIa ja IV püügipiirkonna liidu veed | 186 000 | 349 000 | 350 186 | 100,34 % | 1 186 | / | / | / | 1 186  (10) |
| DK | COD | 03AN. | Tursk | Skagerraki veed | 3 336 000 | 3 223 407 | 3 349 360 | 103,91 % | 125 923 | / | (C) (6) | / | 125 923 |
| DK | DGS | 03A-C. | Harilik ogahai | IIIa püügipiirkonna liidu veed | 0 | 0 | 3 840 | Ei kohaldata | 3 840 | 1,00 | / | / | 3 840 |
| DK | DGS | 2AC4-C | Harilik ogahai | IIa ja IV püügipiirkonna liidu veed | 0 | 0 | 1 540 | Ei kohaldata | 1 540 | 1,00 | / | / | 1 540 |
| DK | HER | 03A-BC | Heeringas | IIIa püügipiirkond | 5 692 000 | 5 770 000 | 6 056 070 | 104,96 % | 286 070 | / | / | / | 286 070 |
| DK | NOP | 04-N. | Tursik | IV püügipiirkonna Norra veed | 0 | 0 | 28 270 | Ei kohaldata | 28 270 | 1,00 | / | / | 28 270 |
| DK | SAN | 234_1 | Tobiad | Tobiavarude majandamise piirkonna 1 liidu veed | 125 459 000 | 115 924 000 | 130 977 950 | 112,99 % | 15 053 950 | 1,2 | / | / | 18 064 740 |
| DK | SAN | 234_6 | Tobiad | Tobiavarude majandamise piirkonna 6 liidu veed | 206 000 | 219 000 | 228 860 | 104,50 % | 9 860 | / | / | / | 9 860 |
| ES | ALF | 3X14- | Limapead | III, IV, V, VI, VII, VIII, IX, X, XII ja XIV püügipiirkonna liidu ja rahvusvahelised veed | 67 000 | 80 045 | 62 544 | 78,13 % | – 9 496  (7) | / | / | 16 159 | 6 663 |
| ES | ANE | 08. | Euroopa anšoovis | VIII püügipiirkond | 22 500 000 | 22 923 784 | 24 068 471 | 104,99 % | 1 144 687 | / | / | / | 1 144 687 |
| ES | BSF | 8910- | Süsisaba | VIII, IX ja X püügipiirkonna liidu ja rahvusvahelised veed | 12 000 | 30 050 | 110 | 0,37 % | – 26 936  (8) | / | / | 29 639 | 2 703 |
| ES | BUM | ATLANT | Sinine marliin | Atlandi ookean | 10 360 | 20 360 | 134 082 | 658,56 % | 113 722 | 2,0 | A | 172 878 | 514 044 |
| ES | COD | 1/2B | Tursk | I ja IIb püügipiirkond | 13 283 000 | 12 182 091 | 12 391 441 | 101,72 % | 209 350 | / | / | / | 209 350 |
| ES | GHL | 1N2AB. | Süvalest | I ja II püügipiirkonna Norra veed | / | 0 | 24 239 | Ei kohaldata | 24 239 | 1,00 | A | / | 36 359 |
| ES | RED | N3LN. | Meriahvenad | NAFO 3LN | / | 171 440 | 173 836 | 101,40 % | 2 396 | / | / | / | 2 396 |
| ES | SOL | 8AB. | Harilik merikeel | VIIIa ja VIIIb püügipiirkond | 9 000 | 6 968 | 7 397 | 106,13 % | (429) (9) | / | (A + C) (6)
   (9) | 2 759 | 2 759 |
| ES | SRX | 67AKXD | Railased | VIa, VIb, VIIa–c ja VIIe–k püügipiirkonna liidu veed | 43 800 | 412 000 | 445 713 | 108,18 % | 33 713 | / | / | / | 33 713 |
| ES | SRX | 89-C. | Railased | VIII ja IX püügipiirkonna liidu veed | 1 057 000 | 650 485 | 771 246 | 118,56 % | 120 761 | 1,2 | / | 118 622 | 263 535 |
| ES | USK | 567EI. | Meriluts | V, VI ja VII püügipiirkonna liidu ja rahvusvahelised veed | 46 000 | 135 008 | 62 646 | 46,40 % | – 72 362 | / | / | 58 762 | 0 |
| ES | WHM | ATLANT | Valge odanina | Atlandi ookean | 24 310 | 24 310 | 68 613 | 282,24 % | 44 303 | 1,00 | A | 72 539 | 138 994 |
| FR | GHL | 1N2AB. | Süvalest | I ja II püügipiirkonna Norra veed | / | 2 000 | 7 957 | 397,85 % | 5 957 | 1,00 | / | / | 5 957 |
| FR | HAD | 7X7A34 | Kilttursk | VIIb–k, VIII, IX ja X püügipiirkond; CECAFi 34.1.1 liidu veed | 5 561 000 | 5 760 984 | 5 775 607 | 100,25 % | 14 623 | / | / | / | 14 623 |
| FR | PLE | 7HJK. | Atlandi merilest | VIIh, VIIj ja VIIk püügipiirkond | 17 000 | 57 007 | 59 833 | 104,95 % | 2 826 | / | / | / | 2 826 |
| FR | SRX | 07D. | Railased | VIId püügipiirkonna liidu veed | 602 000 | 591 586 | 689 868 | 116,61 % | 98 282 | 1,00 | / | / | 98 282 |
| FR | SRX | 89-C. | Railased | VIII ja IX püügipiirkonna liidu veed | 1 298 000 | 1 507 000 | 1 578 469 | 104,74 % | 71 469 | / | / | / | 71 469 |
| IE | COD | 07A. | Tursk | VIIa püügipiirkond | 120 000 | 134 776 | 138 122 | 102,48 % | 3 346 | / | / | / | 3 346 |
| IE | SRX | 67AKXD | Railased | VIa, VIb, VIIa–c ja VIIe–k püügipiirkonna liidu veed | 1 048 000 | 946 554 | 1 044 694 | 110,37 % | 98 140 | 1,00 | / | / | 98 140 |
| NL | ANE | 08. | Euroopa anšoovis | VIII püügipiirkond | / | 0 | 12 493 | Ei kohaldata | 12 493 | 1,00 | / | / | 12 493 |
| NL | COD | 2A3AX4 | Tursk | IV püügipiirkond; IIa püügipiirkonna liidu veed; IIIa püügipiirkonna see osa, mida ei hõlma Skagerrak ja Kattegat | 2 800 000 | 1 340 520 | 1 348 815 | 100,62 % | 8 295 | / | (C) (6) | / | 8 295 |
| NL | HER | *25B-F | Heeringas | II, Vb põhja pool 62° N (Fääri saarte veed) | 1 104 000 | 1 841 160 | 2 230 998 | 121,17 % | 389 838 | 1,4 | / | / | 545 773 |
| NL | HKE | 3A/BCD | Euroopa merluus | IIIa püügipiirkond; alarajoonide 22–32 liidu veed | / | 0 | 1 575 | Ei kohaldata | 1 575 | 1,00 | A + C (11) | / | 2 363 |
| NL | MAC | *3A4BC | Harilik makrell | IIIa ja IVbc püügipiirkond | 490 000 | 1 084 500 | 1 090 087 | 100,52 % | 5 587 | / | / | / | 5 587 |
| NL | POK | 2A34. | Põhjaatlandi süsikas | IIIa ja IV püügipiirkond; IIa, IIIb ja IIIc püügipiirkonna ja alarajoonide 22–32 liidu veed | 68 000 | 56 600 | 63 411 | 112,03 % | 6 811 | 1,00 | / | / | 6 811 |
| NL | SRX | 2AC4-C | Railased | IIa ja IV püügipiirkonna liidu veed | 180 000 | 245 300 | 252 765 | 103,04 % | 7 465 | / | / | / | 7 465 |
| NL | T/B | 2AC4-C | Harilik kammeljas ja sile kammeljas | IIa ja IV püügipiirkonna liidu veed | 2 579 000 | 2 783 000 | 2 793 239 | 100,37 % | 10 239 | / | / | / | 10 239 |
| NL | WHB | 1X14 | Põhjaputassuu | I, II, III, IV, V, VI, VII, VIIIa, VIIIb, VIIId, VIIIe, XII ja XIV püügipiirkonna liidu ja rahvusvahelised veed | 36 711 000 | 55 297 456 | 55 584 332 | 100,52 % | 286 876 | / | / | / | 286 876 |
| NL | WHG | 2AC4. | Merlang | IV püügipiirkond; IIa püügipiirkonna liidu veed | 699 000 | 527 900 | 547 717 | 103,75 % | 19 817 | / | / | / | 19 817 |
| NL | WHG | 56–14 | Merlang | VI püügipiirkond; Vb püügipiirkonna liidu ja rahvusvahelised veed; XII ja XIV püügipiirkonna rahvusvahelised veed | / | 0 | 11 475 | Ei kohaldata | 11 475 | 1,00 | / | / | 11 475 |
| PT | GHL | 1N2AB. | Süvalest | I ja II püügipiirkonna Norra veed | / | 0 | 6 098 | Ei kohaldata | 6 098 | 1,00 | / | / | 6 098 |
| PT | POK | 1N2AB. | Põhjaatlandi süsikas | I ja II püügipiirkonna Norra veed | / | 9 700 | 9 690 | 99,90 % | – 10 | / | / | 145 616 | 145 606 |
| UK | COD | 2A3AX4 | Tursk | IV püügipiirkond; IIa püügipiirkonna liidu veed; IIIa püügipiirkonna see osa, mida ei hõlma Skagerrak ja Kattegat | 11 369 000 | 14 828 600 | 14 846 189 | 100,12 % | 17 589 | / | (C) (6) | / | 17 589 |
| UK | HER | 4AB. | Heeringas | IV püügipiirkonna liidu ja Norra veed põhja pool 53° 30′ N | 62 292 000 | 66 892 860 | 68 024 970 | 101,69 % | 1 132 100 | / | / | / | 1 132 110 |
| UK | MAC | 2CX14- | Harilik makrell | VI, VII, VIIIa, VIIIb, VIIId ja VIIIe püügipiirkond; Vb püügipiirkonna liidu ja rahvusvahelised veed; IIa, XII ja XIV püügipiirkonna rahvusvahelised veed | 245 363 000 | 237 093 794 | 242 496 391 | 102,28 % | 5 402 597 | / | (A) (6) | / | 5 402 597 |
| UK | MAC | *3A4BC | Harilik makrell | IIIa ja IVbc püügipiirkond | 490 000 | 620 500 | 626 677 | 101,00 % | 6 177 | / | / | / | 6 177 |
| UK | SAN | 234_1 | Tobiad | Tobiavarude majandamise piirkonna 1 liidu veed | 2 742 000 | 1 219 400 | 2 000 034 | 164,02 % | 780 634 | 2,00 | / | / | 1 561 268 |

Liikmesriik

Liigi kood

Piirkonna kood

Liigi nimi

Piirkonna nimetus

Esialgne kvoot 2015. aastal (kilogrammides)

Lubatud lossitavad kogused 2015. aastal (kogu kohandatud kogus kilogrammides) (1)

Kogupüük 2015. aastal (kogus kilogrammides)

Kvoodi kasutamise ja lubatud lossitava koguse suhe

Lubatud lossitava kogusega seotud ülepüük (kogus kilogrammides)

Korrutustegur (2)

Täiendav korrutustegur (3)
   (4)

Eelmiste aastate eest tegemata jäänud mahaarvamised (5) (kogus kilogrammides)

2016. aastal kohaldatavad mahaarvamised (kogus kilogrammides)

(1)

(2)

(3)

(4)

(5)

(6)

(7)

(8)

(9)

(10)

(11)

(12)

(13)

(14)

BE

SOL

24-C.

Harilik merikeel

IIa ja IV püügipiirkonna liidu veed

991 000

929 510

939 590

101,08 %

10 080

/

/

/

10 080

BE

SRX

07D.

Railased

VIId püügipiirkonna liidu veed

72 000

70 511

69 495

98,56 %

– 1 016

/

/

1 097

81

BE

SRX

2AC4-C

Railased

IIa ja IV püügipiirkonna liidu veed

211 000

245 500

256 147

104,34 %

10 647

/

/

/

10 647

BE

SRX

67AKXD

Railased

VIa, VIb, VIIa–c ja VIIe–k püügipiirkonna liidu veed

725 000

915 262

918 243

100,33 %

2 981

/

/

/

2 981

DE

T/B

2AC4-C

Harilik kammeljas/sile kammeljas

IIa ja IV püügipiirkonna liidu veed

186 000

349 000

350 186

100,34 %

1 186

/

/

/

1 186  (10)

DK

COD

03AN.

Tursk

Skagerraki veed

3 336 000

3 223 407

3 349 360

103,91 %

125 923

/

(C) (6)

/

125 923

DK

DGS

03A-C.

Harilik ogahai

IIIa püügipiirkonna liidu veed

0

0

3 840

Ei kohaldata

3 840

1,00

/

/

3 840

DK

DGS

2AC4-C

Harilik ogahai

IIa ja IV püügipiirkonna liidu veed

0

0

1 540

Ei kohaldata

1 540

1,00

/

/

1 540

DK

HER

03A-BC

Heeringas

IIIa püügipiirkond

5 692 000

5 770 000

6 056 070

104,96 %

286 070

/

/

/

286 070

DK

NOP

04-N.

Tursik

IV püügipiirkonna Norra veed

0

0

28 270

Ei kohaldata

28 270

1,00

/

/

28 270

DK

SAN

234_1

Tobiad

Tobiavarude majandamise piirkonna 1 liidu veed

125 459 000

115 924 000

130 977 950

112,99 %

15 053 950

1,2

/

/

18 064 740

DK

SAN

234_6

Tobiad

Tobiavarude majandamise piirkonna 6 liidu veed

206 000

219 000

228 860

104,50 %

9 860

/

/

/

9 860

ES

ALF

3X14-

Limapead

III, IV, V, VI, VII, VIII, IX, X, XII ja XIV püügipiirkonna liidu ja rahvusvahelised veed

67 000

80 045

62 544

78,13 %

– 9 496  (7)

/

/

16 159

6 663

ES

ANE

08.

Euroopa anšoovis

VIII püügipiirkond

22 500 000

22 923 784

24 068 471

104,99 %

1 144 687

/

/

/

1 144 687

ES

BSF

8910-

Süsisaba

VIII, IX ja X püügipiirkonna liidu ja rahvusvahelised veed

12 000

30 050

110

0,37 %

– 26 936  (8)

/

/

29 639

2 703

ES

BUM

ATLANT

Sinine marliin

Atlandi ookean

10 360

20 360

134 082

658,56 %

113 722

2,0

A

172 878

514 044

ES

COD

1/2B

Tursk

I ja IIb püügipiirkond

13 283 000

12 182 091

12 391 441

101,72 %

209 350

/

/

/

209 350

ES

GHL

1N2AB.

Süvalest

I ja II püügipiirkonna Norra veed

/

0

24 239

Ei kohaldata

24 239

1,00

A

/

36 359

ES

RED

N3LN.

Meriahvenad

NAFO 3LN

/

171 440

173 836

101,40 %

2 396

/

/

/

2 396

ES

SOL

8AB.

Harilik merikeel

VIIIa ja VIIIb püügipiirkond

9 000

6 968

7 397

106,13 %

(429) (9)

/

(A + C) (6)
   (9)

2 759

2 759

ES

SRX

67AKXD

Railased

VIa, VIb, VIIa–c ja VIIe–k püügipiirkonna liidu veed

43 800

412 000

445 713

108,18 %

33 713

/

/

/

33 713

ES

SRX

89-C.

Railased

VIII ja IX püügipiirkonna liidu veed

1 057 000

650 485

771 246

118,56 %

120 761

1,2

/

118 622

263 535

ES

USK

567EI.

Meriluts

V, VI ja VII püügipiirkonna liidu ja rahvusvahelised veed

46 000

135 008

62 646

46,40 %

– 72 362

/

/

58 762

0

ES

WHM

ATLANT

Valge odanina

Atlandi ookean

24 310

24 310

68 613

282,24 %

44 303

1,00

A

72 539

138 994

FR

GHL

1N2AB.

Süvalest

I ja II püügipiirkonna Norra veed

/

2 000

7 957

397,85 %

5 957

1,00

/

/

5 957

FR

HAD

7X7A34

Kilttursk

VIIb–k, VIII, IX ja X püügipiirkond; CECAFi 34.1.1 liidu veed

5 561 000

5 760 984

5 775 607

100,25 %

14 623

/

/

/

14 623

FR

PLE

7HJK.

Atlandi merilest

VIIh, VIIj ja VIIk püügipiirkond

17 000

57 007

59 833

104,95 %

2 826

/

/

/

2 826

FR

SRX

07D.

Railased

VIId püügipiirkonna liidu veed

602 000

591 586

689 868

116,61 %

98 282

1,00

/

/

98 282

FR

SRX

89-C.

Railased

VIII ja IX püügipiirkonna liidu veed

1 298 000

1 507 000

1 578 469

104,74 %

71 469

/

/

/

71 469

IE

COD

07A.

Tursk

VIIa püügipiirkond

120 000

134 776

138 122

102,48 %

3 346

/

/

/

3 346

IE

SRX

67AKXD

Railased

VIa, VIb, VIIa–c ja VIIe–k püügipiirkonna liidu veed

1 048 000

946 554

1 044 694

110,37 %

98 140

1,00

/

/

98 140

NL

ANE

08.

Euroopa anšoovis

VIII püügipiirkond

/

0

12 493

Ei kohaldata

12 493

1,00

/

/

12 493

NL

COD

2A3AX4

Tursk

IV püügipiirkond; IIa püügipiirkonna liidu veed; IIIa püügipiirkonna see osa, mida ei hõlma Skagerrak ja Kattegat

2 800 000

1 340 520

1 348 815

100,62 %

8 295

/

(C) (6)

/

8 295

NL

HER

*25B-F

Heeringas

II, Vb põhja pool 62° N (Fääri saarte veed)

1 104 000

1 841 160

2 230 998

121,17 %

389 838

1,4

/

/

545 773

NL

HKE

3A/BCD

Euroopa merluus

IIIa püügipiirkond; alarajoonide 22–32 liidu veed

/

0

1 575

Ei kohaldata

1 575

1,00

A + C (11)

/

2 363

NL

MAC

*3A4BC

Harilik makrell

IIIa ja IVbc püügipiirkond

490 000

1 084 500

1 090 087

100,52 %

5 587

/

/

/

5 587

NL

POK

2A34.

Põhjaatlandi süsikas

IIIa ja IV püügipiirkond; IIa, IIIb ja IIIc püügipiirkonna ja alarajoonide 22–32 liidu veed

68 000

56 600

63 411

112,03 %

6 811

1,00

/

/

6 811

NL

SRX

2AC4-C

Railased

IIa ja IV püügipiirkonna liidu veed

180 000

245 300

252 765

103,04 %

7 465

/

/

/

7 465

NL

T/B

2AC4-C

Harilik kammeljas ja sile kammeljas

IIa ja IV püügipiirkonna liidu veed

2 579 000

2 783 000

2 793 239

100,37 %

10 239

/

/

/

10 239

NL

WHB

1X14

Põhjaputassuu

I, II, III, IV, V, VI, VII, VIIIa, VIIIb, VIIId, VIIIe, XII ja XIV püügipiirkonna liidu ja rahvusvahelised veed

36 711 000

55 297 456

55 584 332

100,52 %

286 876

/

/

/

286 876

NL

WHG

2AC4.

Merlang

IV püügipiirkond; IIa püügipiirkonna liidu veed

699 000

527 900

547 717

103,75 %

19 817

/

/

/

19 817

NL

WHG

56–14

Merlang

VI püügipiirkond; Vb püügipiirkonna liidu ja rahvusvahelised veed; XII ja XIV püügipiirkonna rahvusvahelised veed

/

0

11 475

Ei kohaldata

11 475

1,00

/

/

11 475

PT

GHL

1N2AB.

Süvalest

I ja II püügipiirkonna Norra veed

/

0

6 098

Ei kohaldata

6 098

1,00

/

/

6 098

PT

POK

1N2AB.

Põhjaatlandi süsikas

I ja II püügipiirkonna Norra veed

/

9 700

9 690

99,90 %

– 10

/

/

145 616

145 606

UK

COD

2A3AX4

Tursk

IV püügipiirkond; IIa püügipiirkonna liidu veed; IIIa püügipiirkonna see osa, mida ei hõlma Skagerrak ja Kattegat

11 369 000

14 828 600

14 846 189

100,12 %

17 589

/

(C) (6)

/

17 589

UK

HER

4AB.

Heeringas

IV püügipiirkonna liidu ja Norra veed põhja pool 53° 30′ N

62 292 000

66 892 860

68 024 970

101,69 %

1 132 100

/

/

/

1 132 110

UK

MAC

2CX14-

Harilik makrell

VI, VII, VIIIa, VIIIb, VIIId ja VIIIe püügipiirkond; Vb püügipiirkonna liidu ja rahvusvahelised veed; IIa, XII ja XIV püügipiirkonna rahvusvahelised veed

245 363 000

237 093 794

242 496 391

102,28 %

5 402 597

/

(A) (6)

/

5 402 597

UK

MAC

*3A4BC

Harilik makrell

IIIa ja IVbc püügipiirkond

490 000

620 500

626 677

101,00 %

6 177

/

/

/

6 177

UK

SAN

234_1

Tobiad

Tobiavarude majandamise piirkonna 1 liidu veed

2 742 000

1 219 400

2 000 034

164,02 %

780 634

2,00

/

/

1 561 268

---

(1)  Liikmesriigile asjakohaste püügivõimaluste määruste alusel kehtestatud kvoodid pärast seda, kui on arvesse võetud Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1380/2013 (ELT L 354, 28.12.2013, lk 22) artikli 16 lõike 8 kohast püügivõimaluste vahetamist ning nõukogu määruse (EÜ) nr 847/96 (EÜT L 115, 9.5.1996, lk 3) artikli 4 lõike 2, nõukogu määruse (EL) nr 1221/2014 (ELT L 330, 15.11.2014, lk 16) artikli 5a ja nõukogu määruse (EL) 2015/104 (ELT L 22, 28.1.2015, lk 1) artikli 18a kohast kvootide ülekandmist 2014. aastast 2015. aastasse või määruse (EÜ) nr 1224/2009 artiklite 37 ja 105 kohast püügivõimaluste ümberjaotamist ja mahaarvamist.

(2)  Nagu on sätestatud määruse (EÜ) nr 1224/2009 artikli 105 lõikes 2. Mahaarvamise kordajat * 1,00 kohaldatakse juhul, kui ülepüük on 100 tonni või alla selle.

(3)  Nagu on sätestatud määruse (EÜ) nr 1224/2009 artikli 105 lõikes 3 ja tingimusel, et ülepüügi ulatus on üle 10 %.

(4)  Täht „A“ osutab sellele, et ülepüügi tõttu aastatel 2013, 2014 ja 2015 on kohaldatud täiendavat korrutustegurit 1,5. Täht „C“ osutab sellele, et asjaomaste kalavarude suhtes mitmeaastase kava kohaldamise tõttu on kohaldatud täiendavat korrutustegurit 1,5.

(5)  Määrusega (EL) 2015/2404 muudetud määruse (EL) 2015/1801 kohaselt ettenähtud mahaarvamised, mida ei saanud 2015. aastal arvesse võtta, sest kvoote ei olnud piisavalt või need puudusid üldse.

(6)  Täiendavat korrutustegurit ei kohaldata, kuna ülepüük ei ületa 10 % lubatud lossitavatest kogustest.

(7)  Ülejäänud kasutamata kogus pärast 8 005 kilogrammi ülekandmist 2015. aastast 2016. aastasse vastavalt komisjoni rakendusmäärusele (EL) 2016/1142 (ELT L 189, 14.7.2016, lk 9).

(8)  Ülejäänud kasutamata kogus pärast 3 004 kilogrammi ülekandmist 2015. aastast 2016. aastasse vastavalt määrusele (EL) 2016/1142.

(9)  Koguseid alla ühe tonni arvesse ei võeta.

(10)  Saksamaa taotlusel lubas komisjon vastavalt määruse (EÜ) nr 847/96 artikli 3 lõikele 3 lisakoguste lossimist kuni 10 % ulatuses hariliku kammelja/sileda kammelja kvoodist.

(11)  Täiendavaid korrutustegureid ei kumuleerita ja neid kasutatakse ainult üks kord.

---

| 10.12.2016 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 336/36 |
| --- | --- | --- | --- |

10.12.2016

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 336/36

---

KOMISJONI RAKENDUSMÄÄRUS (EL) 2016/2227,

9. detsember 2016,

millega pikendatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrustega (EL) nr 575/2013 ja (EL) nr 648/2012 ette nähtud üleminekuperioode seoses omavahendite nõuetega kesksete vastaspoolte vastu olevate nõuete puhul

(EMPs kohaldatav tekst)

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 26. juuni 2013. aasta määrust (EL) nr 575/2013 krediidiasutuste ja investeerimisühingute suhtes kohaldatavate usaldatavusnõuete kohta ja määruse (EL) nr 648/2012 muutmise kohta, (1) eriti selle artikli 497 lõiget 3,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Selleks et hoida ära häireid rahvusvahelistel finantsturgudel ning mitte karistada krediidiasutusi ja investeerimisühinguid rangemate omavahendite nõuete kehtestamisega olemasolevatele kesksetele vastaspooltele nõuetele vastava keskse vastaspoolena tegutsemiseks loa andmise või sellena tunnustamise protsessi ajal, on määruse (EL) nr 575/2013 artikli 497 lõigetega 1 ja 2 ette nähtud üleminekuperiood, mille jooksul käsitatakse kõiki keskseid vastaspooli, kellega liidus asutatud krediidiasutused ja investeerimisühingud kliirivad tehinguid, nõuetele vastavate kesksete vastaspooltena. |
| --- | --- |

(1)

Selleks et hoida ära häireid rahvusvahelistel finantsturgudel ning mitte karistada krediidiasutusi ja investeerimisühinguid rangemate omavahendite nõuete kehtestamisega olemasolevatele kesksetele vastaspooltele nõuetele vastava keskse vastaspoolena tegutsemiseks loa andmise või sellena tunnustamise protsessi ajal, on määruse (EL) nr 575/2013 artikli 497 lõigetega 1 ja 2 ette nähtud üleminekuperiood, mille jooksul käsitatakse kõiki keskseid vastaspooli, kellega liidus asutatud krediidiasutused ja investeerimisühingud kliirivad tehinguid, nõuetele vastavate kesksete vastaspooltena.

| (2) | Määrusega (EL) nr 575/2013 muudeti ka Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EL) nr 648/2012 (2) seoses teatavate sisenditega, mida kasutatakse krediidiasutuste ja investeerimisühingute omavahendite nõuete arvutamiseks kesksete vastaspoolte vastu olevate nõuete puhul. Sellest tulenevalt on määruse (EL) nr 648/2012 artikli 89 lõikega 5a ette nähtud, et teatavad kesksed vastaspooled edastavad piiratud ajavahemiku jooksul teavet oma kliirivatelt liikmetelt saadud alustamise tagatise kogusumma kohta. Kõnealune üleminekuperiood vastab määruse (EL) nr 575/2013 artikli 497 lõigetes 1 ja 2 sätestatud üleminekuperioodile. |
| --- | --- |

(2)

Määrusega (EL) nr 575/2013 muudeti ka Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EL) nr 648/2012 (2) seoses teatavate sisenditega, mida kasutatakse krediidiasutuste ja investeerimisühingute omavahendite nõuete arvutamiseks kesksete vastaspoolte vastu olevate nõuete puhul. Sellest tulenevalt on määruse (EL) nr 648/2012 artikli 89 lõikega 5a ette nähtud, et teatavad kesksed vastaspooled edastavad piiratud ajavahemiku jooksul teavet oma kliirivatelt liikmetelt saadud alustamise tagatise kogusumma kohta. Kõnealune üleminekuperiood vastab määruse (EL) nr 575/2013 artikli 497 lõigetes 1 ja 2 sätestatud üleminekuperioodile.

| (3) | Mõlemad üleminekuperioodid pidid lõppema 15. juunil 2014. |
| --- | --- |

(3)

Mõlemad üleminekuperioodid pidid lõppema 15. juunil 2014.

| (4) | Määruse (EL) nr 575/2013 artikli 497 lõikega 3 on antud komisjonile õigus võtta vastu rakendusakt, et pikendada omavahendite nõuetega seotud üleminekuperioodi erakorralises olukorras kuue kuu võrra. Kõnealust ajapikendust tuleks kohaldada ka määruse (EL) nr 648/2012 artikli 89 lõikes 5a sätestatud tähtaegade suhtes. Kõnealuseid üleminekuperioode pikendati komisjoni rakendusmäärustega (EL) nr 591/2014, (3) (EL) nr 1317/2014, (4) (EL) 2015/880, (5) (EL) 2015/2326 (6) ja (EL) 2016/892 (7)15. detsembrini 2016. |
| --- | --- |

(4)

Määruse (EL) nr 575/2013 artikli 497 lõikega 3 on antud komisjonile õigus võtta vastu rakendusakt, et pikendada omavahendite nõuetega seotud üleminekuperioodi erakorralises olukorras kuue kuu võrra. Kõnealust ajapikendust tuleks kohaldada ka määruse (EL) nr 648/2012 artikli 89 lõikes 5a sätestatud tähtaegade suhtes. Kõnealuseid üleminekuperioode pikendati komisjoni rakendusmäärustega (EL) nr 591/2014, (3) (EL) nr 1317/2014, (4) (EL) 2015/880, (5) (EL) 2015/2326 (6) ja (EL) 2016/892 (7)15. detsembrini 2016.

| (5) | Olemasolevatele liidus asutatud kesksetele vastaspooltele loa andmise protsess on lõpetatud, mistõttu ei ole nende kesksete vastaspoolte puhul üleminekuperioodi enam vaja pikendada. |
| --- | --- |

(5)

Olemasolevatele liidus asutatud kesksetele vastaspooltele loa andmise protsess on lõpetatud, mistõttu ei ole nende kesksete vastaspoolte puhul üleminekuperioodi enam vaja pikendada.

| (6) | Mis puudutab kolmandates riikides asutatud keskseid vastaspooli, kes on siiani tunnustamist taotlenud, siis Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve (ESMA) on juba tunnustanud 21 keskset vastaspoolt. Neist kesksetest vastaspooltest kolme, mis asuvad Ameerika Ühendriikides, tunnustati pärast rakendusmääruse (EL) 2016/892 vastuvõtmist. Lisaks sellele saab täiendavaid Ameerika Ühendriikide keskseid vastaspooli tunnustada komisjoni rakendusotsuse (EL) 2016/377 (8) alusel. Samas on ülejäänud kolmandates riikides asutatud kesksed vastaspooled endiselt tunnustamise ootel ning tunnustamise protsessiga ei jõuta lõpule 15. detsembriks 2016. Kui üleminekuperioodi ei pikendata, peaksid liidus asutatud krediidiasutused ja investeerimisühingud (või nende väljaspool liitu asutatud tütarettevõtjad), kellel on ülejäänud kolmandates riikides asutatud kesksete vastaspoolte vastu nõudeid, märkimisväärselt suurendama omavahendite nõudeid nimetatud nõuete puhul. Isegi kui selline suurenemine võib olla üksnes ajutine, võib see tingida nende krediidiasutuste ja investeerimisühingute loobumise otsesest osalemisest kõnealustes kesksetes vastaspooltes või, vähemalt ajutiselt, nende krediidiasutuste või investeerimisühingute klientidele kliirimisteenuste osutamise katkestamise, põhjustades seega häireid turgudel, kus kõnealused kesksed vastaspooled tegutsevad. |
| --- | --- |

(6)

Mis puudutab kolmandates riikides asutatud keskseid vastaspooli, kes on siiani tunnustamist taotlenud, siis Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve (ESMA) on juba tunnustanud 21 keskset vastaspoolt. Neist kesksetest vastaspooltest kolme, mis asuvad Ameerika Ühendriikides, tunnustati pärast rakendusmääruse (EL) 2016/892 vastuvõtmist. Lisaks sellele saab täiendavaid Ameerika Ühendriikide keskseid vastaspooli tunnustada komisjoni rakendusotsuse (EL) 2016/377 (8) alusel. Samas on ülejäänud kolmandates riikides asutatud kesksed vastaspooled endiselt tunnustamise ootel ning tunnustamise protsessiga ei jõuta lõpule 15. detsembriks 2016. Kui üleminekuperioodi ei pikendata, peaksid liidus asutatud krediidiasutused ja investeerimisühingud (või nende väljaspool liitu asutatud tütarettevõtjad), kellel on ülejäänud kolmandates riikides asutatud kesksete vastaspoolte vastu nõudeid, märkimisväärselt suurendama omavahendite nõudeid nimetatud nõuete puhul. Isegi kui selline suurenemine võib olla üksnes ajutine, võib see tingida nende krediidiasutuste ja investeerimisühingute loobumise otsesest osalemisest kõnealustes kesksetes vastaspooltes või, vähemalt ajutiselt, nende krediidiasutuste või investeerimisühingute klientidele kliirimisteenuste osutamise katkestamise, põhjustades seega häireid turgudel, kus kõnealused kesksed vastaspooled tegutsevad.

| (7) | Seepärast jääks ka pärast rakendusmäärusega (EL) 2016/892 ette nähtud üleminekuperioodi lõppemist alles vajadus hoida ära häireid väljaspool liitu asuvatel finantsturgudel, mis tingis varem määruse (EL) nr 575/2013 artikli 497 lõigetes 2 sätestatud üleminekuperioodi pikendamise. Üleminekuperioodi uus pikendamine peaks võimaldama liidus asutatud krediidiasutustel ja investeerimisühingutel (või nende väljaspool liitu asutatud tütarettevõtjatel) vältida omavahendite nõuete märkimisväärset suurenemist tulenevalt sellest, et kesksete vastaspoolte (kes pakuksid realistlikul ja kättesaadaval viisil spetsiifilisi kliirimisteenuseid, mida liidus asutatud krediidiasutused ja investeerimisühingud või nende väljaspool liitu asutatud tütarettevõtjad vajavad) tunnustamise protsess ei ole lõpule jõudnud. Seepärast on asjakohane pikendada üleminekuperioode veel kuue kuu võrra. |
| --- | --- |

(7)

Seepärast jääks ka pärast rakendusmäärusega (EL) 2016/892 ette nähtud üleminekuperioodi lõppemist alles vajadus hoida ära häireid väljaspool liitu asuvatel finantsturgudel, mis tingis varem määruse (EL) nr 575/2013 artikli 497 lõigetes 2 sätestatud üleminekuperioodi pikendamise. Üleminekuperioodi uus pikendamine peaks võimaldama liidus asutatud krediidiasutustel ja investeerimisühingutel (või nende väljaspool liitu asutatud tütarettevõtjatel) vältida omavahendite nõuete märkimisväärset suurenemist tulenevalt sellest, et kesksete vastaspoolte (kes pakuksid realistlikul ja kättesaadaval viisil spetsiifilisi kliirimisteenuseid, mida liidus asutatud krediidiasutused ja investeerimisühingud või nende väljaspool liitu asutatud tütarettevõtjad vajavad) tunnustamise protsess ei ole lõpule jõudnud. Seepärast on asjakohane pikendada üleminekuperioode veel kuue kuu võrra.

| (8) | Käesolevas määruses sätestatud meetmed on kooskõlas Euroopa panganduskomitee arvamusega, |
| --- | --- |

(8)

Käesolevas määruses sätestatud meetmed on kooskõlas Euroopa panganduskomitee arvamusega,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Määruse (EL) nr 575/2013 artikli 497 lõikes 2 ning määruse (EL) nr 648/2012 artikli 89 lõike 5a teises lõigus osutatud 15kuulisi perioode, mida on juba rakendusmääruse (EL) 2016/892 artikli 1 kohaselt pikendatud, pikendatakse veel kuue kuu võrra kuni 15. juunini 2017.

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub kolmandal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 9. detsember 2016

Komisjoni nimel

president

Jean-Claude JUNCKER

---

(1)  
  ELT L 176, 27.6.2013, lk 1.

1

(2)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 4. juuli 2012. aasta määrus (EL) nr 648/2012 börsiväliste tuletisinstrumentide, kesksete vastaspoolte ja kauplemisteabehoidlate kohta (ELT L 201, 27.7.2012, lk 1).

2

(3)  Komisjoni 3. juuni 2014. aasta rakendusmäärus (EL) nr 591/2014, millega pikendatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrustega (EL) nr 575/2013 ja (EL) nr 648/2012 ette nähtud üleminekuperioode seoses omavahendite nõuetega kesksete vastaspoolte vastu olevate nõuete puhul (ELT L 165, 4.6.2014, lk 31).

3

(4)  Komisjoni 11. detsembri 2014. aasta rakendusmäärus (EL) nr 1317/2014, millega pikendatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrustega (EL) nr 575/2013 ja (EL) nr 648/2012 ette nähtud üleminekuperioode seoses omavahendite nõuetega kesksete vastaspoolte vastu olevate nõuete puhul (ELT L 355, 12.12.2014, lk 6).

4

(5)  Komisjoni 4. juuni 2015. aasta rakendusmäärus (EL) 2015/880, millega pikendatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrustega (EL) nr 575/2013 ja (EL) nr 648/2012 ette nähtud üleminekuperioode seoses omavahendite nõuetega kesksete vastaspoolte vastu olevate nõuete puhul (ELT L 143, 9.6.2015, lk 7).

5

(6)  Komisjoni 11. detsembri 2015. aasta rakendusmäärus (EL) 2015/2326, millega pikendatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrustega (EL) nr 575/2013 ja (EL) nr 648/2012 ette nähtud üleminekuperioode seoses omavahendite nõuetega kesksete vastaspoolte vastu olevate nõuete puhul (ELT L 328, 12.12.2015, lk 108).

6

(7)  Komisjoni 7. juuni 2016. aasta rakendusmäärus (EL) 2016/892, millega pikendatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrustega (EL) nr 575/2013 ja (EL) nr 648/2012 ette nähtud üleminekuperioode seoses omavahendite nõuetega kesksete vastaspoolte vastu olevate nõuete puhul (ELT L 151, 8.6.2016, lk 4).

7

(8)  Komisjoni 15. märtsi 2016. aasta rakendusotsus (EL) 2016/377 keskseid vastaspooli käsitleva Ameerika Ühendriikide õigusraamistiku samaväärsuse kohta Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 648/2012 nõuetega, millele on andnud tegevusloa ja mille üle teeb järelevalvet kaubafutuuridega kauplemise komisjon (ELT L 70, 16.3.2016, lk 32).

8

---

| 10.12.2016 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 336/38 |
| --- | --- | --- | --- |

10.12.2016

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 336/38

---

KOMISJONI RAKENDUSMÄÄRUS (EL) 2016/2228,

9. detsember 2016,

millega kehtestatakse kindlad impordiväärtused, et määrata kindlaks teatava puu- ja köögivilja hind piiril

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 17. detsembri 2013. aasta määrust (EL) nr 1308/2013, millega kehtestatakse põllumajandustoodete ühine turukorraldus ning millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrused (EMÜ) nr 922/72, (EMÜ) nr 234/79, (EÜ) nr 1037/2001 ja (EÜ) nr 1234/2007 (1),

võttes arvesse komisjoni 7. juuni 2011. aasta rakendusmäärust (EL) nr 543/2011, millega kehtestatakse nõukogu määruse (EÜ) nr 1234/2007 üksikasjalikud rakenduseeskirjad seoses puu- ja köögiviljasektori ning töödeldud puu- ja köögivilja sektoriga, (2) eriti selle artikli 136 lõiget 1,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Rakendusmääruses (EL) nr 543/2011 on sätestatud vastavalt mitmepoolsete kaubandusläbirääkimiste Uruguay vooru tulemustele kriteeriumid, mille alusel kehtestab komisjon kolmandatest riikidest importimisel kõnealuse määruse XVI lisa A osas sätestatud toodete ja ajavahemike kohta kindlad impordiväärtused. |
| --- | --- |

(1)

Rakendusmääruses (EL) nr 543/2011 on sätestatud vastavalt mitmepoolsete kaubandusläbirääkimiste Uruguay vooru tulemustele kriteeriumid, mille alusel kehtestab komisjon kolmandatest riikidest importimisel kõnealuse määruse XVI lisa A osas sätestatud toodete ja ajavahemike kohta kindlad impordiväärtused.

| (2) | Iga turustuspäeva kindel impordiväärtus on arvutatud rakendusmääruse (EL) nr 543/2011 artikli 136 lõike 1 kohaselt, võttes arvesse päevaandmete erinevust. Seetõttu peaks käesolev määrus jõustuma selle Euroopa Liidu Teatajas avaldamise kuupäeval, |
| --- | --- |

(2)

Iga turustuspäeva kindel impordiväärtus on arvutatud rakendusmääruse (EL) nr 543/2011 artikli 136 lõike 1 kohaselt, võttes arvesse päevaandmete erinevust. Seetõttu peaks käesolev määrus jõustuma selle Euroopa Liidu Teatajas avaldamise kuupäeval,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Käesoleva määruse lisas määratakse kindlaks rakendusmääruse (EL) nr 543/2011 artikliga 136 ette nähtud kindlad impordiväärtused.

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub Euroopa Liidu Teatajas avaldamise päeval.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 9. detsember 2016

Komisjoni nimel

presidendi eest

põllumajanduse ja maaelu arengu peadirektoraadi

peadirektor

Jerzy PLEWA

---

(1)  
  ELT L 347, 20.12.2013, lk 671.

1

(2)  
  ELT L 157, 15.6.2011, lk 1.

2

---

LISA

Kindlad impordiväärtused, et määrata kindlaks teatava puu- ja köögivilja hind piiril

| (eurot 100 kg kohta) |
| --- |
| CN-kood | Kolmanda riigi kood (1) | Kindel impordiväärtus |
| 0702 00 00 | MA | 104,7 |
| TN | 123,9 |
| TR | 108,1 |
| ZZ | 112,2 |
| 0707 00 05 | MA | 77,0 |
| TR | 156,6 |
| ZZ | 116,8 |
| 0709 93 10 | MA | 144,9 |
| TR | 154,6 |
| ZZ | 149,8 |
| 0805 10 20 | TR | 70,9 |
| UY | 62,9 |
| ZA | 27,9 |
| ZZ | 53,9 |
| 0805 20 10 | MA | 71,8 |
| ZZ | 71,8 |
| 0805 20 30 , 0805 20 50 , 0805 20 70 , 0805 20 90 | IL | 112,8 |
| JM | 112,0 |
| TR | 81,5 |
| ZZ | 102,1 |
| 0805 50 10 | TR | 86,9 |
| ZZ | 86,9 |
| 0808 10 80 | ZA | 36,6 |
| ZZ | 36,6 |
| 0808 30 90 | CN | 89,2 |
| ZZ | 89,2 |

(eurot 100 kg kohta)

CN-kood

Kolmanda riigi kood (1)

Kindel impordiväärtus

0702 00 00

MA

104,7

TN

123,9

TR

108,1

ZZ

112,2

0707 00 05

MA

77,0

TR

156,6

ZZ

116,8

0709 93 10

MA

144,9

TR

154,6

ZZ

149,8

0805 10 20

TR

70,9

UY

62,9

ZA

27,9

ZZ

53,9

0805 20 10

MA

71,8

ZZ

71,8

0805 20 30 , 0805 20 50 , 0805 20 70 , 0805 20 90

IL

112,8

JM

112,0

TR

81,5

ZZ

102,1

0805 50 10

TR

86,9

ZZ

86,9

0808 10 80

ZA

36,6

ZZ

36,6

0808 30 90

CN

89,2

ZZ

89,2

---

(1)  Riikide nomenklatuur on sätestatud komisjoni 27. novembri 2012. aasta määruses (EL) nr 1106/2012, millega rakendatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EÜ) nr 471/2009 (mis käsitleb ühenduse statistikat väliskaubanduse kohta kolmandate riikidega) seoses riikide ja territooriumide nomenklatuuri ajakohastamisega (ELT L 328, 28.11.2012, lk 7). Kood „ZZ“ tähistab „muud päritolu“.

---

OTSUSED

| 10.12.2016 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 336/40 |
| --- | --- | --- | --- |

10.12.2016

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 336/40

---

KOMISJONI RAKENDUSOTSUS (EL) 2016/2229,

9. detsember 2016,

millega lõpetatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) 2016/1036 artikli 11 lõike 3 kohane osaline vahepealne läbivaatamine seoses dumpinguvastaste meetmetega, mis kehtivad Hiina Rahvavabariigist pärit naatriumglükonaadi impordi suhtes, ning mis piirdub Hiina eksportiva tootjaga Shandong Kaison

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 8. juuni 2016. aasta määrust (EL) 2016/1036 kaitse kohta dumpinguhinnaga impordi eest riikidest, mis ei ole Euroopa Liidu liikmed, (1) (edaspidi „alusmäärus“), eriti selle artikli 9 lõiget 1,

ning arvestades järgmist:

1.   MENETLUS

MENETLUS

1.1.   Kehtivad meetmed

Kehtivad meetmed

| (1) | Rakendusmäärusega (EL) nr 965/2010 (2) kehtestas nõukogu lõpliku dumpinguvastase tollimaksu Hiina Rahvavabariigist pärit kuiva naatriumglükonaadi impordi suhtes, mille tolliliidu ja -statistika number (CUS) on 0023277-9 ja mille CASi (Chemical Abstracts Service) registrinumber on 527–07-1 ning mida praegu deklareeritakse CN-koodiga ex 2918 16 00 (TARICi kood 2918160010). |
| --- | --- |

(1)

Rakendusmäärusega (EL) nr 965/2010 (2) kehtestas nõukogu lõpliku dumpinguvastase tollimaksu Hiina Rahvavabariigist pärit kuiva naatriumglükonaadi impordi suhtes, mille tolliliidu ja -statistika number (CUS) on 0023277-9 ja mille CASi (Chemical Abstracts Service) registrinumber on 527–07-1 ning mida praegu deklareeritakse CN-koodiga ex 2918 16 00 (TARICi kood 2918160010).

2

1.2   Läbivaatamistaotlus

Läbivaatamistaotlus

| (2) | Komisjon sai ettevõtjatelt Jungbunzlauer SA ja Roquette Italia SpA (edaspidi „taotluse esitajad“) taotluse osaliseks vahepealseks läbivaatamiseks nõukogu määruse (EÜ) nr 1225/2009 (3) artikli 11 lõike 3 kohaselt. Taotlus piirdus dumpingu uurimisega seoses Hiina Rahvavabariigi (edaspidi „Hiina RV“) eksportiva tootjaga Shandong Kaison. |
| --- | --- |

(2)

Komisjon sai ettevõtjatelt Jungbunzlauer SA ja Roquette Italia SpA (edaspidi „taotluse esitajad“) taotluse osaliseks vahepealseks läbivaatamiseks nõukogu määruse (EÜ) nr 1225/2009 (3) artikli 11 lõike 3 kohaselt. Taotlus piirdus dumpingu uurimisega seoses Hiina Rahvavabariigi (edaspidi „Hiina RV“) eksportiva tootjaga Shandong Kaison.

3

1.3   Läbivaatamise algatamine

Läbivaatamise algatamine

| (3) | Pärast liikmesriikide teavitamist jõudis komisjon seisukohale, et taotlus sisaldab piisavalt esmapilgul usutavaid tõendeid, et algatada osaline vahepealne läbivaatamine, ja teatas 19. veebruaril 2016. aastal Euroopa Liidu Teatajas avaldatud algatamisteates (4) määruse (EÜ) nr 1225/2009 (kaitse kohta dumpinguhinnaga impordi eest riikidest, mis ei ole Euroopa Ühenduse liikmed) artikli 11 lõike 3 kohasest osalise vahepealse läbivaatamise algatamisest, mis piirdub Shandong Kaisoniga seotud dumpingu uurimisega. |
| --- | --- |

(3)

Pärast liikmesriikide teavitamist jõudis komisjon seisukohale, et taotlus sisaldab piisavalt esmapilgul usutavaid tõendeid, et algatada osaline vahepealne läbivaatamine, ja teatas 19. veebruaril 2016. aastal Euroopa Liidu Teatajas avaldatud algatamisteates (4) määruse (EÜ) nr 1225/2009 (kaitse kohta dumpinguhinnaga impordi eest riikidest, mis ei ole Euroopa Ühenduse liikmed) artikli 11 lõike 3 kohasest osalise vahepealse läbivaatamise algatamisest, mis piirdub Shandong Kaisoniga seotud dumpingu uurimisega.

Euroopa Liidu Teatajas

4

2.   TAOTLUSE TAGASIVÕTMINE JA MENETLUSE LÕPETAMINE

TAOTLUSE TAGASIVÕTMINE JA MENETLUSE LÕPETAMINE

| (4) | 22. septembril 2016 komisjonile saadetud kirjas võtsid taotlejad oma läbivaatamistaotluse tagasi. |
| --- | --- |

(4)

22. septembril 2016 komisjonile saadetud kirjas võtsid taotlejad oma läbivaatamistaotluse tagasi.

| (5) | Alusmääruse artikli 9 lõike 1 kohaselt võib menetluse lõpetada, kui taotlus võetakse tagasi ja kui lõpetamine ei ole vastuolus liidu huvidega. |
| --- | --- |

(5)

Alusmääruse artikli 9 lõike 1 kohaselt võib menetluse lõpetada, kui taotlus võetakse tagasi ja kui lõpetamine ei ole vastuolus liidu huvidega.

| (6) | Uurimise käigus ei ilmnenud ühtegi asjaolu, mis oleks näidanud, et lõpetamine oleks vastuolus liidu huvidega. Seega leiab komisjon, et see uurimine tuleks lõpetada. Huvitatud isikuid teavitati sellest ja neile anti võimalus esitada märkusi. Ühtegi märkust ei esitatud. |
| --- | --- |

(6)

Uurimise käigus ei ilmnenud ühtegi asjaolu, mis oleks näidanud, et lõpetamine oleks vastuolus liidu huvidega. Seega leiab komisjon, et see uurimine tuleks lõpetada. Huvitatud isikuid teavitati sellest ja neile anti võimalus esitada märkusi. Ühtegi märkust ei esitatud.

| (7) | Seepärast järeldab komisjon, et Hiina RVst pärit naatriumglükonaadi impordi suhtes käimasolev osaline vahepealne läbivaatamine tuleks lõpetada. |
| --- | --- |

(7)

Seepärast järeldab komisjon, et Hiina RVst pärit naatriumglükonaadi impordi suhtes käimasolev osaline vahepealne läbivaatamine tuleks lõpetada.

| (8) | Käesolev otsus on kooskõlas alusmääruse artikli 15 lõike 1 alusel moodustatud komitee arvamusega, |
| --- | --- |

(8)

Käesolev otsus on kooskõlas alusmääruse artikli 15 lõike 1 alusel moodustatud komitee arvamusega,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

Artikkel 1

Lõpetatakse Hiina Rahvavabariigist pärit naatriumglükonaadi impordi suhtes kehtestatud dumpinguvastaste meetmete osaline vahepealne läbivaatamine ilma kehtivat dumpinguvastase tollimaksu määra muutmata.

Artikkel 2

Käesolev otsus jõustub järgmisel päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Brüssel, 9. detsember 2016

Komisjoni nimel

president

Jean-Claude JUNCKER

---

(1)  
  ELT L 176, 30.6.2016, lk 21.

1

(2)  Nõukogu 25. oktoobri 2010. aasta rakendusmäärus (EL) nr 965/2010, millega kehtestatakse Hiina Rahvavabariigist pärit naatriumglükonaadi impordi suhtes lõplik dumpinguvastane tollimaks ning nõutakse lõplikult sisse selle suhtes kehtestatud ajutine tollimaks (ELT L 282, 28.10.2010, lk 24).

2

(3)  Nõukogu 30. novembri 2009. aasta määrus (EÜ) nr 1225/2009 kaitse kohta dumpinguhinnaga impordi eest riikidest, mis ei ole Euroopa Ühenduse liikmed (ELT L 343, 22.12.2009, lk 51). Käesolev määrus on kodifitseeritud alusmäärusega.

3

(4)  Teade Hiina Rahvavabariigist pärit naatriumglükonaadi impordi suhtes kohaldatavate dumpinguvastaste meetmete osalise vahepealse läbivaatamise algatamise kohta ühe Hiina eksportiva tootja puhul (Shandong Kaison) (ELT C 64, 19.2.2016, lk 4).

4

---

Parandused

| 10.12.2016 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 336/42 |
| --- | --- | --- | --- |

10.12.2016

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 336/42

---

Nõukogu 12. oktoobri 2015. aasta otsuse (ÜVJP) 2015/1836 (millega muudetakse otsust 2013/255/ÜVJP, mis käsitleb Süüria vastu suunatud piiravaid meetmeid) parandus

(
  Euroopa Liidu Teataja L 266, 13. oktoober 2015
  )

Leheküljel 80 artikli 1 punktis 4 (mis puudutab nõukogu otsuse 2013/255/ÜVJP artikli 28 lõiget 2)

asendatakse

„... g) ... ning nendega seotud I lisas loetletud isikud.“

järgmisega:

„... g) ... ning nendega seotud I lisas loetletud isikud ja üksused.“

---