# Eiropas Savienības L 16/2017

| | ISSN 1977-0715 |
| --- | --- |
| Eiropas Savienības
  Oficiālais Vēstnesis | L 16 |
| | |
| Izdevums latviešu valodā | Tiesību akti | 60. gadagājums2017. gada 20. janvāris |

ISSN 1977-0715

Eiropas Savienības

Oficiālais Vēstnesis

L 16

Izdevums latviešu valodā

Tiesību akti

60. gadagājums2017. gada 20. janvāris

---

| Saturs | | II   Neleģislatīvi akti | Lappuse |
| --- | --- | --- | --- |
| | | REGULAS |
| | * | Komisijas Īstenošanas regula (ES) 2017/93 (2017. gada 10. janvāris) par nosaukuma ierakstīšanu Aizsargāto cilmes vietas nosaukumu un aizsargāto ģeogrāfiskās izcelsmes norāžu reģistrā (Miel Villuercas-Ibores (ACVN)) | 1 |
| | * | Komisijas Īstenošanas regula (ES) 2017/94 (2017. gada 19. janvāris), ar ko pēc termiņbeigu pārskatīšanas, ievērojot Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) 2016/1036 11. panta 2. punktu, nosaka galīgo antidempinga maksājumu Ķīnas Tautas Republikas izcelsmes nātrija glikonāta importam | 3 |
| | | Komisijas Īstenošanas regula (ES) 2017/95 (2017. gada 19. janvāris), ar ko paredz piešķīruma koeficientu, kas piemērojams daudzumiem, kuri norādīti no 2017. gada 1. līdz 7. janvārim iesniegtajos importa licenču pieteikumos un importēšanas tiesību pieteikumos, saskaņā ar tarifa kvotām, kas mājputnu gaļas nozarē atvērtas ar Regulu (EK) Nr. 616/2007 | 24 |
| | | Komisijas Īstenošanas regula (ES) 2017/96 (2017. gada 19. janvāris) par sausā vājpiena minimālo pārdošanas cenu trešajai konkursa kārtai saskaņā ar konkursa procedūru, kas sākta ar Īstenošanas regulu (ES) 2016/2080 | 27 |
| | | LĒMUMI |
| | * | Komisijas Lēmums (ES) 2017/97 (2016. gada 4. jūlijs) par valsts atbalstu SA.40168 – 2015/C (ex SA.33584 – 2013/C (ex 2011/NN)), ko Nīderlande īstenojusi par labu Tilburgas profesionālajam futbola klubam Willem II

  (izziņots ar dokumenta numuru C(2016) 4061)

   (
  1
  ) | 28 |
| | * | Komisijas Īstenošanas lēmums (ES) 2017/98 (2017. gada 18. janvāris), ar ko Īstenošanas lēmuma 2013/519/ES pielikumā groza veterinārā sertifikāta paraugu suņu, kaķu un mājas sesku importēšanai Savienībā
  (izziņots ar dokumenta numuru C(2017) 123)

   (
  1
  ) | 37 |
| | * | Komisijas Īstenošanas lēmums (ES) 2017/99 (2017. gada 18. janvāris), ar ko attiecībā uz dzīvnieku veselības un veterinārās sertifikācijas nosacījumiem skriešanās sacīkstēm, sacensībām un kultūras pasākumiem paredzētu reģistrētu zirgu atpakaļievešanai pēc pagaidu izvešanas uz Meksiku un Amerikas Savienotajām Valstīm groza Lēmumu 93/195/EEK un ar ko groza Lēmuma 2004/211/EK I pielikumu attiecībā uz ierakstu par Ķīnu un Meksiku to trešo valstu un to daļu sarakstā, no kurām Savienībā atļauts importēt dzīvus zirgu dzimtas dzīvniekus un to spermu, olšūnas un embrijus
  (izziņots ar dokumenta numuru C(2017) 128)

   (
  1
  ) | 44 |
| | * | Eiropas Centrālās bankas Lēmums (ES) 2017/100 (2017. gada 11. janvāris), ar ko groza Lēmumu (ES) 2015/774 par otrreizējo tirgu valsts sektora aktīvu iegādes programmu (ECB/2017/1) | 51 |
| | * | Eiropas Centrālās bankas Lēmums (ES) 2017/101 (2017. gada 11. janvāris), ar ko groza Lēmumu ECB/2014/40 par nodrošināto obligāciju iegādes trešās programmas īstenošanu (ECB/2017/2) | 53 |
| | * | Eiropas Centrālās bankas Lēmums (ES) 2017/102 (2017. gada 11. janvāris), ar ko groza Lēmumu (ES) 2015/5 par ar aktīviem nodrošinātu vērtspapīru iegādes programmas īstenošanu (ECB/2017/3) | 55 |
| | * | Eiropas Centrālās bankas Lēmums (ES) 2017/103 (2017. gada 11. janvāris), ar ko groza Lēmumu (ES) 2016/948 par uzņēmumu sektora aktīvu iegādes programmas īstenošanu (ECB/2017/4) | 57 |

Saturs

II   Neleģislatīvi akti

Lappuse

REGULAS

*

Komisijas Īstenošanas regula (ES) 2017/93 (2017. gada 10. janvāris) par nosaukuma ierakstīšanu Aizsargāto cilmes vietas nosaukumu un aizsargāto ģeogrāfiskās izcelsmes norāžu reģistrā (Miel Villuercas-Ibores (ACVN))

Miel Villuercas-Ibores

1

*

Komisijas Īstenošanas regula (ES) 2017/94 (2017. gada 19. janvāris), ar ko pēc termiņbeigu pārskatīšanas, ievērojot Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) 2016/1036 11. panta 2. punktu, nosaka galīgo antidempinga maksājumu Ķīnas Tautas Republikas izcelsmes nātrija glikonāta importam

3

Komisijas Īstenošanas regula (ES) 2017/95 (2017. gada 19. janvāris), ar ko paredz piešķīruma koeficientu, kas piemērojams daudzumiem, kuri norādīti no 2017. gada 1. līdz 7. janvārim iesniegtajos importa licenču pieteikumos un importēšanas tiesību pieteikumos, saskaņā ar tarifa kvotām, kas mājputnu gaļas nozarē atvērtas ar Regulu (EK) Nr. 616/2007

24

Komisijas Īstenošanas regula (ES) 2017/96 (2017. gada 19. janvāris) par sausā vājpiena minimālo pārdošanas cenu trešajai konkursa kārtai saskaņā ar konkursa procedūru, kas sākta ar Īstenošanas regulu (ES) 2016/2080

27

LĒMUMI

*

Komisijas Lēmums (ES) 2017/97 (2016. gada 4. jūlijs) par valsts atbalstu SA.40168 – 2015/C (ex SA.33584 – 2013/C (ex 2011/NN)), ko Nīderlande īstenojusi par labu Tilburgas profesionālajam futbola klubam Willem II

  (izziņots ar dokumenta numuru C(2016) 4061)

   (
  1
  )

Willem II

(izziņots ar dokumenta numuru C(2016) 4061)

1

28

*

Komisijas Īstenošanas lēmums (ES) 2017/98 (2017. gada 18. janvāris), ar ko Īstenošanas lēmuma 2013/519/ES pielikumā groza veterinārā sertifikāta paraugu suņu, kaķu un mājas sesku importēšanai Savienībā
  (izziņots ar dokumenta numuru C(2017) 123)

   (
  1
  )

(izziņots ar dokumenta numuru C(2017) 123)

1

37

*

Komisijas Īstenošanas lēmums (ES) 2017/99 (2017. gada 18. janvāris), ar ko attiecībā uz dzīvnieku veselības un veterinārās sertifikācijas nosacījumiem skriešanās sacīkstēm, sacensībām un kultūras pasākumiem paredzētu reģistrētu zirgu atpakaļievešanai pēc pagaidu izvešanas uz Meksiku un Amerikas Savienotajām Valstīm groza Lēmumu 93/195/EEK un ar ko groza Lēmuma 2004/211/EK I pielikumu attiecībā uz ierakstu par Ķīnu un Meksiku to trešo valstu un to daļu sarakstā, no kurām Savienībā atļauts importēt dzīvus zirgu dzimtas dzīvniekus un to spermu, olšūnas un embrijus
  (izziņots ar dokumenta numuru C(2017) 128)

   (
  1
  )

(izziņots ar dokumenta numuru C(2017) 128)

1

44

*

Eiropas Centrālās bankas Lēmums (ES) 2017/100 (2017. gada 11. janvāris), ar ko groza Lēmumu (ES) 2015/774 par otrreizējo tirgu valsts sektora aktīvu iegādes programmu (ECB/2017/1)

51

*

Eiropas Centrālās bankas Lēmums (ES) 2017/101 (2017. gada 11. janvāris), ar ko groza Lēmumu ECB/2014/40 par nodrošināto obligāciju iegādes trešās programmas īstenošanu (ECB/2017/2)

53

*

Eiropas Centrālās bankas Lēmums (ES) 2017/102 (2017. gada 11. janvāris), ar ko groza Lēmumu (ES) 2015/5 par ar aktīviem nodrošinātu vērtspapīru iegādes programmas īstenošanu (ECB/2017/3)

55

*

Eiropas Centrālās bankas Lēmums (ES) 2017/103 (2017. gada 11. janvāris), ar ko groza Lēmumu (ES) 2016/948 par uzņēmumu sektora aktīvu iegādes programmas īstenošanu (ECB/2017/4)

57

| | | Labojumi |
| --- | --- | --- |
| | * | Labojums Konvencijā par jurisdikciju un spriedumu atzīšanu un izpildi civillietās un komerclietās ( OV L 339, 21.12.2007. )
  (Labotā versija: OV L 147, 10.6.2009. ) | 59 |

Labojumi

*

Labojums Konvencijā par jurisdikciju un spriedumu atzīšanu un izpildi civillietās un komerclietās ( OV L 339, 21.12.2007. )
  (Labotā versija: OV L 147, 10.6.2009. )

( OV L 339, 21.12.2007. )

(Labotā versija: OV L 147, 10.6.2009. )

59

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Dokuments attiecas uz EEZ. |

---

(1)   Dokuments attiecas uz EEZ.

1

| LV | Tiesību akti, kuru virsraksti ir gaišajā drukā, attiecas uz kārtējiem jautājumiem lauksaimniecības jomā un parasti ir spēkā tikai ierobežotu laika posmu.
  Visu citu tiesību aktu virsraksti ir tumšajā drukā, un pirms tiem ir zvaigznīte. |
| --- | --- |

LV

Tiesību akti, kuru virsraksti ir gaišajā drukā, attiecas uz kārtējiem jautājumiem lauksaimniecības jomā un parasti ir spēkā tikai ierobežotu laika posmu.

Visu citu tiesību aktu virsraksti ir tumšajā drukā, un pirms tiem ir zvaigznīte.

---

II Neleģislatīvi akti

REGULAS

| 20.1.2017 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 16/1 |
| --- | --- | --- | --- |

20.1.2017

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 16/1

---

KOMISIJAS ĪSTENOŠANAS REGULA (ES) 2017/93

(2017. gada 10. janvāris)

par nosaukuma ierakstīšanu Aizsargāto cilmes vietas nosaukumu un aizsargāto ģeogrāfiskās izcelsmes norāžu reģistrā (Miel Villuercas-Ibores (ACVN))

EIROPAS KOMISIJA,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2012. gada 21. novembra Regulu (ES) Nr. 1151/2012 par lauksaimniecības produktu un pārtikas produktu kvalitātes shēmām (1) un jo īpaši tās 52. panta 2. punktu,

tā kā:

| (1) | Saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1151/2012 50. panta 2. punkta a) apakšpunktu Spānijas pieteikums, kurā lūgts reģistrēt nosaukumu Miel Villuercas-Ibores, ir publicēts Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī (2). |
| --- | --- |

(1)

Saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1151/2012 50. panta 2. punkta a) apakšpunktu Spānijas pieteikums, kurā lūgts reģistrēt nosaukumu Miel Villuercas-Ibores, ir publicēts Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī (2).

| (2) | Komisijai nav iesniegts neviens paziņojums par iebildumiem saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1151/2012 51. pantu, tāpēc nosaukums Miel Villuercas-Ibores būtu jāreģistrē, |
| --- | --- |

(2)

Komisijai nav iesniegts neviens paziņojums par iebildumiem saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1151/2012 51. pantu, tāpēc nosaukums Miel Villuercas-Ibores būtu jāreģistrē,

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

1. pants

Nosaukums Miel Villuercas-Ibores (ACVN) ar šo tiek ierakstīts reģistrā.

Pirmajā daļā minētais nosaukums apzīmē produktu, kas pieder pie 1.4. grupas “Citi dzīvnieku izcelsmes produkti (olas, medus, dažādi piena produkti, izņemot sviestu, u. c.)” saskaņā ar Komisijas Īstenošanas regulas (ES) Nr. 668/2014 (3) XI pielikumu.

2. pants

Šī regula stājas spēkā divdesmitajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē, 2017. gada 10. janvārī

Komisijas

un tās priekšsēdētāja vārdā –

Komisijas loceklis

Phil HOGAN

---

(1)  
  OV L 343, 14.12.2012., 1. lpp.

1

(2)  
  OV C 331, 9.9.2016., 7. lpp.

2

(3)  Komisijas 2014. gada 13. jūnija Īstenošanas regula (ES) Nr. 668/2014, ar ko paredz noteikumus par to, kā piemērot Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 1151/2012 par lauksaimniecības produktu un pārtikas produktu kvalitātes shēmām (OV L 179, 19.6.2014., 36. lpp.).

3

---

| 20.1.2017 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 16/3 |
| --- | --- | --- | --- |

20.1.2017

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 16/3

---

KOMISIJAS ĪSTENOŠANAS REGULA (ES) 2017/94

(2017. gada 19. janvāris),

ar ko pēc termiņbeigu pārskatīšanas, ievērojot Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) 2016/1036 11. panta 2. punktu, nosaka galīgo antidempinga maksājumu Ķīnas Tautas Republikas izcelsmes nātrija glikonāta importam

EIROPAS KOMISIJA,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2016. gada 8. jūnija Regulu (ES) 2016/1036 par aizsardzību pret importu par dempinga cenām no valstīm, kas nav Eiropas Savienības dalībvalstis (1), (“pamatregula”) un jo īpaši tās 11. panta 2. punktu,

tā kā:

1.   PROCEDŪRA

PROCEDŪRA

1.1.   Spēkā esošie pasākumi

Spēkā esošie pasākumi

| (1) | Pēc antidempinga izmeklēšanas (“sākotnējā izmeklēšana”) ar Padomes Īstenošanas regulu (ES) Nr. 965/2010 (2) Padome noteica galīgo antidempinga maksājumu Ķīnas Tautas Republikas (“ĶTR” jeb “attiecīgā valsts”) izcelsmes nātrija glikonāta importam, kura muitas savienības un statistikas (CUS) numurs ir 0023277-9 un Chemical Abstracts Service (CAS) reģistrācijas numurs ir 527-07-1 un kuru patlaban klasificē ar KN kodu ex 2918 16 00 (Taric kods 2918160010), (“nātrija glikonāts”). |
| --- | --- |

(1)

Pēc antidempinga izmeklēšanas (“sākotnējā izmeklēšana”) ar Padomes Īstenošanas regulu (ES) Nr. 965/2010 (2) Padome noteica galīgo antidempinga maksājumu Ķīnas Tautas Republikas (“ĶTR” jeb “attiecīgā valsts”) izcelsmes nātrija glikonāta importam, kura muitas savienības un statistikas (CUS) numurs ir 0023277-9 un Chemical Abstracts Service (CAS) reģistrācijas numurs ir 527-07-1 un kuru patlaban klasificē ar KN kodu ex 2918 16 00 (Taric kods 2918160010), (“nātrija glikonāts”).

2

CUS

Chemical Abstracts Service

CAS

Taric

| (2) | Sākotnējie pasākumi bija ad valorem maksājums 53,2 % apmērā, izņemot Shandong Kaison Biochemical Co., Ltd (5,6 %) un Qingdao Kehai Biochemistry Co., Ltd (27,1 %). |
| --- | --- |

(2)

Sākotnējie pasākumi bija ad valorem maksājums 53,2 % apmērā, izņemot Shandong Kaison Biochemical Co., Ltd (5,6 %) un Qingdao Kehai Biochemistry Co., Ltd (27,1 %).

ad valorem

Shandong Kaison Biochemical Co., Ltd

Qingdao Kehai Biochemistry Co., Ltd

1.2.   Termiņbeigu pārskatīšanas pieprasījums

Termiņbeigu pārskatīšanas pieprasījums

| (3) | Pēc tam, kad tika publicēts paziņojums par spēkā esošo pasākumu gaidāmajām termiņa beigām (3), Komisija 2015. gada 1. jūlijā saņēma pieprasījumu sākt minēto pasākumu termiņbeigu pārskatīšanu, ievērojot Padomes Regulas (EK) Nr. 1225/2009 (4) 11. panta 2. punktu. |
| --- | --- |

(3)

Pēc tam, kad tika publicēts paziņojums par spēkā esošo pasākumu gaidāmajām termiņa beigām (3), Komisija 2015. gada 1. jūlijā saņēma pieprasījumu sākt minēto pasākumu termiņbeigu pārskatīšanu, ievērojot Padomes Regulas (EK) Nr. 1225/2009 (4) 11. panta 2. punktu.

3

4

| (4) | Pieprasījumu iesniedza divi Savienības ražotāji – Jungbunzlauer SA un Roquette Italia S.p.A. – (“pieprasījuma iesniedzēji”). |
| --- | --- |

(4)

Pieprasījumu iesniedza divi Savienības ražotāji – Jungbunzlauer SA un Roquette Italia S.p.A. – (“pieprasījuma iesniedzēji”).

Jungbunzlauer SA

Roquette Italia S.p.A. –

| (5) | Pieprasījuma pamatā bija apgalvojums, ka pēc pasākumu termiņa beigām varētu turpināties dempings un turpināties vai atkārtoties kaitējums Savienības ražošanas nozarei. |
| --- | --- |

(5)

Pieprasījuma pamatā bija apgalvojums, ka pēc pasākumu termiņa beigām varētu turpināties dempings un turpināties vai atkārtoties kaitējums Savienības ražošanas nozarei.

1.3.   Procedūras sākšana

Procedūras sākšana

| (6) | Pamatojoties uz Regulas (EK) Nr. 1225/2009 11. panta 2. punktu, 2015. gada 27. oktobrī Eiropas Komisija (“Komisija”) sāka antidempinga izmeklēšanu, kas attiecās uz ĶTR izcelsmes nātrija glikonāta importu Savienībā. Tā Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī publicēja paziņojumu par procedūras sākšanu (5) (“paziņojums par procedūras sākšanu”). |
| --- | --- |

(6)

Pamatojoties uz Regulas (EK) Nr. 1225/2009 11. panta 2. punktu, 2015. gada 27. oktobrī Eiropas Komisija (“Komisija”) sāka antidempinga izmeklēšanu, kas attiecās uz ĶTR izcelsmes nātrija glikonāta importu Savienībā. Tā Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī publicēja paziņojumu par procedūras sākšanu (5) (“paziņojums par procedūras sākšanu”).

Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī

5

1.4.   Analogā valsts

Analogā valsts

| (7) | Paziņojumā par procedūras sākšanu Komisija norādīja, ka, tāpat kā sākotnējā izmeklēšanā, par tirgus ekonomikas trešo valsti (“analogais tirgus”) pamatregulas 2. panta 7. punkta a) apakšpunkta nozīmē plāno izmantot Amerikas Savienotās Valstis (“ASV”). Komisija aicināja personas sniegt piezīmes par šīs izvēles piemērotību. Neviena persona piezīmes nesniedza. |
| --- | --- |

(7)

Paziņojumā par procedūras sākšanu Komisija norādīja, ka, tāpat kā sākotnējā izmeklēšanā, par tirgus ekonomikas trešo valsti (“analogais tirgus”) pamatregulas 2. panta 7. punkta a) apakšpunkta nozīmē plāno izmantot Amerikas Savienotās Valstis (“ASV”). Komisija aicināja personas sniegt piezīmes par šīs izvēles piemērotību. Neviena persona piezīmes nesniedza.

| (8) | Komisija lūdza informāciju par nātrija glikonāta ražotājiem citās potenciālajās analogajās valstīs un sazinājās ar ASV, Dienvidāfriku, Dienvidkoreju, Indiju, Japānu, Kanādu, Pakistānu, Serbiju un Šveici, uzaicinot visus zināmos nātrija glikonāta ražotājus šajās valstīs sniegt nepieciešamo informāciju. Viens Kanādas uzņēmums atbildēja, ka nav nātrija glikonāta ražotājs, bet tirgotājs. Tikai viens ASV ražotājs iesniedza atbildes uz anketas jautājumiem un piekrita pārbaudes apmeklējumam. |
| --- | --- |

(8)

Komisija lūdza informāciju par nātrija glikonāta ražotājiem citās potenciālajās analogajās valstīs un sazinājās ar ASV, Dienvidāfriku, Dienvidkoreju, Indiju, Japānu, Kanādu, Pakistānu, Serbiju un Šveici, uzaicinot visus zināmos nātrija glikonāta ražotājus šajās valstīs sniegt nepieciešamo informāciju. Viens Kanādas uzņēmums atbildēja, ka nav nātrija glikonāta ražotājs, bet tirgotājs. Tikai viens ASV ražotājs iesniedza atbildes uz anketas jautājumiem un piekrita pārbaudes apmeklējumam.

1.5.   Ieinteresētās personas

Ieinteresētās personas

| (9) | Paziņojumā par procedūras sākšanu Komisija aicināja pieteikties ieinteresētās personas, kuras piekrīt piedalīties izmeklēšanā. Bez tam Komisija par pārskatīšanas sākšanu atsevišķi informēja zināmos Savienības ražotājus, zināmos ražotājus eksportētājus, Ķīnas iestādes, zināmos importētājus un lietotājus un aicināja tos piedalīties. |
| --- | --- |

(9)

Paziņojumā par procedūras sākšanu Komisija aicināja pieteikties ieinteresētās personas, kuras piekrīt piedalīties izmeklēšanā. Bez tam Komisija par pārskatīšanas sākšanu atsevišķi informēja zināmos Savienības ražotājus, zināmos ražotājus eksportētājus, Ķīnas iestādes, zināmos importētājus un lietotājus un aicināja tos piedalīties.

| (10) | Ieinteresētajām personām tika dota iespēja paziņojumā par procedūras sākšanu noteiktajos termiņos rakstiski darīt zināmu savu viedokli un pieprasīt uzklausīšanu. Tika uzklausītas visas ieinteresētās personas, kas to pieprasīja un norādīja konkrētus iemeslus, kāpēc tās būtu jāuzklausa. Ieinteresētajām personām tika dota arī iespēja paust viedokli par izmeklēšanas sākšanu un pieprasīt, lai tās uzklausītu Komisija un/vai tirdzniecības procedūru uzklausīšanas amatpersona. |
| --- | --- |

(10)

Ieinteresētajām personām tika dota iespēja paziņojumā par procedūras sākšanu noteiktajos termiņos rakstiski darīt zināmu savu viedokli un pieprasīt uzklausīšanu. Tika uzklausītas visas ieinteresētās personas, kas to pieprasīja un norādīja konkrētus iemeslus, kāpēc tās būtu jāuzklausa. Ieinteresētajām personām tika dota arī iespēja paust viedokli par izmeklēšanas sākšanu un pieprasīt, lai tās uzklausītu Komisija un/vai tirdzniecības procedūru uzklausīšanas amatpersona.

a)   
  Atlase

Atlase

| (11) | Paziņojumā par procedūras sākšanu Komisija norādīja, ka saskaņā ar pamatregulas 17. pantu tā varētu atlasīt ieinteresētās personas. |
| --- | --- |

(11)

Paziņojumā par procedūras sākšanu Komisija norādīja, ka saskaņā ar pamatregulas 17. pantu tā varētu atlasīt ieinteresētās personas.

ĶTR ražotāju eksportētāju atlase

ĶTR ražotāju eksportētāju atlase

| (12) | Lai lemtu, vai ir vajadzīga atlase, un vajadzības gadījumā veidotu izlasi, Komisija aicināja visus zināmos ĶTR ražotājus eksportētājus sniegt paziņojumā par procedūras sākšanu norādīto informāciju. Turklāt Komisija lūdza Ķīnas Tautas Republikas pārstāvniecību Eiropas Savienībā apzināt citus tādus ražotājus eksportētājus (ja tādi ir), kas vēlētos piedalīties izmeklēšanā, un/vai ar tiem sazināties. |
| --- | --- |

(12)

Lai lemtu, vai ir vajadzīga atlase, un vajadzības gadījumā veidotu izlasi, Komisija aicināja visus zināmos ĶTR ražotājus eksportētājus sniegt paziņojumā par procedūras sākšanu norādīto informāciju. Turklāt Komisija lūdza Ķīnas Tautas Republikas pārstāvniecību Eiropas Savienībā apzināt citus tādus ražotājus eksportētājus (ja tādi ir), kas vēlētos piedalīties izmeklēšanā, un/vai ar tiem sazināties.

| (13) | Tikai viens ražotājs eksportētājs attiecīgajā valstī sniedza prasīto informāciju un piekrita iekļaušanai izlasē. Tāpēc atlase nebija nepieciešama. |
| --- | --- |

(13)

Tikai viens ražotājs eksportētājs attiecīgajā valstī sniedza prasīto informāciju un piekrita iekļaušanai izlasē. Tāpēc atlase nebija nepieciešama.

Importētāju atlase

Importētāju atlase

| (14) | Lai Komisija varētu lemt, vai ir vajadzīga atlase, un vajadzības gadījumā veidot izlasi, tā aicināja četrus zināmos nesaistītos importētājus sniegt informāciju, kas precizēta paziņojumā par procedūras sākšanu. |
| --- | --- |

(14)

Lai Komisija varētu lemt, vai ir vajadzīga atlase, un vajadzības gadījumā veidot izlasi, tā aicināja četrus zināmos nesaistītos importētājus sniegt informāciju, kas precizēta paziņojumā par procedūras sākšanu.

| (15) | Divi nesaistīti importētāji sniedza prasīto informāciju un piekrita iekļaušanai izlasē. Ņemot vērā šo nelielo skaitu, Komisija nolēma, ka atlase nav vajadzīga. |
| --- | --- |

(15)

Divi nesaistīti importētāji sniedza prasīto informāciju un piekrita iekļaušanai izlasē. Ņemot vērā šo nelielo skaitu, Komisija nolēma, ka atlase nav vajadzīga.

b)   
  Atbildes uz anketas jautājumiem

Atbildes uz anketas jautājumiem

| (16) | Komisija nosūtīja anketas diviem Savienības ražotājiem, diviem nesaistītiem importētājiem, astoņiem zināmajiem lietotājiem, desmit vairumtirgotājiem, Ķīnas ražotājam eksportētājam, kurš pieteicās atlases procesā, un vienam ražotājam ASV, kas tika uzskatītas par analogo tirgu. |
| --- | --- |

(16)

Komisija nosūtīja anketas diviem Savienības ražotājiem, diviem nesaistītiem importētājiem, astoņiem zināmajiem lietotājiem, desmit vairumtirgotājiem, Ķīnas ražotājam eksportētājam, kurš pieteicās atlases procesā, un vienam ražotājam ASV, kas tika uzskatītas par analogo tirgu.

| (17) | Atbildes uz anketas jautājumiem tika saņemtas no diviem Savienības ražotājiem, diviem nesaistītiem importētājiem, viena lietotāja, pieciem vairumtirgotājiem, Ķīnas ražotāja eksportētāja un ražotāja analogajā tirgū. |
| --- | --- |

(17)

Atbildes uz anketas jautājumiem tika saņemtas no diviem Savienības ražotājiem, diviem nesaistītiem importētājiem, viena lietotāja, pieciem vairumtirgotājiem, Ķīnas ražotāja eksportētāja un ražotāja analogajā tirgū.

c)   
  Pārbaudes apmeklējumi

Pārbaudes apmeklējumi

| (18) | Komisija lūdza un pārbaudīja visu informāciju, ko uzskatīja par vajadzīgu, lai noteiktu dempinga un kaitējuma turpināšanās vai atkārtošanās iespējamību un Savienības intereses. Saskaņā ar pamatregulas 16. pantu tika veikti pārbaudes apmeklējumi šādu uzņēmumu telpās. | Ražotāji Savienībā:






  — | Jungbunzlauer SA, Marckolsheim, Francija, un viens saistītais uzņēmums, |
| --- | --- | --- | --- |

(18)

Komisija lūdza un pārbaudīja visu informāciju, ko uzskatīja par vajadzīgu, lai noteiktu dempinga un kaitējuma turpināšanās vai atkārtošanās iespējamību un Savienības intereses. Saskaņā ar pamatregulas 16. pantu tika veikti pārbaudes apmeklējumi šādu uzņēmumu telpās.

Ražotāji Savienībā:

—

Jungbunzlauer SA, Marckolsheim, Francija, un viens saistītais uzņēmums,

Jungbunzlauer SA

Marckolsheim

| — | Roquette Italy SpA, Cassano Spinola, Itālija. |
| --- | --- |

—

Roquette Italy SpA, Cassano Spinola, Itālija.

Roquette Italy SpA

Cassano Spinola

| | Importētāji:






  — | Ceda Chemicals Limited, Knutsford, Apvienotā Karaliste, |
| --- | --- | --- |

Importētāji:

—

Ceda Chemicals Limited, Knutsford, Apvienotā Karaliste,

Ceda Chemicals Limited

Knutsford

| — | Norkem Limited, Knutsford, Apvienotā Karaliste. |
| --- | --- |

—

Norkem Limited, Knutsford, Apvienotā Karaliste.

Norkem Limited

Knutsford

| | Ražotājs eksportētājs Ķīnas Tautas Republikā:






  — | Shandong Kaison Biochemical Co., Ltd (“SKB”), Rizhao City, Shandong Province, ĶTR. |
| --- | --- | --- |

Ražotājs eksportētājs Ķīnas Tautas Republikā:

—

Shandong Kaison Biochemical Co., Ltd (“SKB”), Rizhao City, Shandong Province, ĶTR.

Shandong Kaison Biochemical Co., Ltd (“SKB”)

Rizhao City, Shandong Province

| | Ražotājs analogajā valstī:






  — | PMP Fermentation Products, Inc, Peoria, Amerikas Savienotās Valstis. |
| --- | --- | --- |

Ražotājs analogajā valstī:

—

PMP Fermentation Products, Inc, Peoria, Amerikas Savienotās Valstis.

PMP Fermentation Products, Inc

Peoria

1.6.   Izmeklēšanas periods un attiecīgais periods

Izmeklēšanas periods un attiecīgais periods

| (19) | Dempinga un kaitējuma turpināšanās vai atkārtošanās iespējamības izmeklēšana aptvēra laikposmu no 2014. gada 1. oktobra līdz 2015. gada 30. septembrim (“pārskatīšanas izmeklēšanas periods” jeb “PIP”). Tendences, kas ir svarīgas, lai novērtētu kaitējuma turpināšanās vai atkārtošanās iespējamību, tika pētītas laikposmam no 2012. gada 1. janvāra līdz pārskatīšanas izmeklēšanas perioda beigām (“attiecīgais periods”). |
| --- | --- |

(19)

Dempinga un kaitējuma turpināšanās vai atkārtošanās iespējamības izmeklēšana aptvēra laikposmu no 2014. gada 1. oktobra līdz 2015. gada 30. septembrim (“pārskatīšanas izmeklēšanas periods” jeb “PIP”). Tendences, kas ir svarīgas, lai novērtētu kaitējuma turpināšanās vai atkārtošanās iespējamību, tika pētītas laikposmam no 2012. gada 1. janvāra līdz pārskatīšanas izmeklēšanas perioda beigām (“attiecīgais periods”).

2.   ATTIECĪGAIS RAŽOJUMS UN LĪDZĪGAIS RAŽOJUMS

ATTIECĪGAIS RAŽOJUMS UN LĪDZĪGAIS RAŽOJUMS

2.1.   Attiecīgais ražojums

Attiecīgais ražojums

| (20) | Ražojums, uz kuru attiecas pārskatīšana, ir ĶTR izcelsmes sausais nātrija glikonāts, kura muitas savienības un statistikas numurs (CUS) numurs ir 0023277-9 un Chemical Abstracts Service (CAS) reģistrācijas numurs ir 527-07-1 (“pārskatāmais ražojums” vai “nātrija glikonāts”) un kuru patlaban klasificē ar KN kodu ex 2918 16 00 (Taric kods 2918160010). |
| --- | --- |

(20)

Ražojums, uz kuru attiecas pārskatīšana, ir ĶTR izcelsmes sausais nātrija glikonāts, kura muitas savienības un statistikas numurs (CUS) numurs ir 0023277-9 un Chemical Abstracts Service (CAS) reģistrācijas numurs ir 527-07-1 (“pārskatāmais ražojums” vai “nātrija glikonāts”) un kuru patlaban klasificē ar KN kodu ex 2918 16 00 (Taric kods 2918160010).

CUS

Chemical Abstracts Service

CAS

Taric

| (21) | Sauso nātrija glikonātu lielākoties uzmanto celtniecībā par cietēšanas palēninātāju un betona plastifikatoru un citās nozarēs par metālu virsmas apstrādes līdzekli (rūsas, oksīdu noņemšanai un attaukošanai) un pudeļu un rūpniecības iekārtu tīrīšanai. Ražojumu var izmantot pārtikas un farmācijas rūpniecībā. |
| --- | --- |

(21)

Sauso nātrija glikonātu lielākoties uzmanto celtniecībā par cietēšanas palēninātāju un betona plastifikatoru un citās nozarēs par metālu virsmas apstrādes līdzekli (rūsas, oksīdu noņemšanai un attaukošanai) un pudeļu un rūpniecības iekārtu tīrīšanai. Ražojumu var izmantot pārtikas un farmācijas rūpniecībā.

| (22) | Attiecīgajam ražojumam ir vairāki veidi, kas definēti anketā ar attiecīgiem ražojuma kontroles numuriem (“RKN”). Attiecībā uz katru RKN ņemta vērā sākotnējā izmeklēšanā noteiktā tīrība, daļiņu izmērs un iepakojums. |
| --- | --- |

(22)

Attiecīgajam ražojumam ir vairāki veidi, kas definēti anketā ar attiecīgiem ražojuma kontroles numuriem (“RKN”). Attiecībā uz katru RKN ņemta vērā sākotnējā izmeklēšanā noteiktā tīrība, daļiņu izmērs un iepakojums.

2.2.   Līdzīgais ražojums

Līdzīgais ražojums

| (23) | Izmeklēšanā tika atklāts, ka sausajam nātrija glikonātam, kuru Savienībā ražo un pārdod Savienības ražošanas nozare, sausajam nātrija glikonātam, ko ražo un pārdod iekšzemes tirgū ASV, kuras tika izraudzītas par analogo valsti, kā skaidrots 60.–62. apsvērumā, sausajam nātrija glikonātam, ko ražo un pārdod iekšzemes tirgū Ķīnā, un sausajam nātrija glikonātam, ko ražo Ķīnā un pārdod Savienībā, būtībā ir vienas un tās pašas fizikālās un tehniskās pamatīpašības un lietojumi. |
| --- | --- |

(23)

Izmeklēšanā tika atklāts, ka sausajam nātrija glikonātam, kuru Savienībā ražo un pārdod Savienības ražošanas nozare, sausajam nātrija glikonātam, ko ražo un pārdod iekšzemes tirgū ASV, kuras tika izraudzītas par analogo valsti, kā skaidrots 60.–62. apsvērumā, sausajam nātrija glikonātam, ko ražo un pārdod iekšzemes tirgū Ķīnā, un sausajam nātrija glikonātam, ko ražo Ķīnā un pārdod Savienībā, būtībā ir vienas un tās pašas fizikālās un tehniskās pamatīpašības un lietojumi.

| (24) | Tāpēc Komisija secina, ka šie ražojumi ir līdzīgi ražojumi pamatregulas 1. panta 4. punkta nozīmē. |
| --- | --- |

(24)

Tāpēc Komisija secina, ka šie ražojumi ir līdzīgi ražojumi pamatregulas 1. panta 4. punkta nozīmē.

3.   DEMPINGA TURPINĀŠANĀS VAI ATKĀRTOŠANĀS IESPĒJAMĪBA

DEMPINGA TURPINĀŠANĀS VAI ATKĀRTOŠANĀS IESPĒJAMĪBA

3.1.   Ievadpiezīmes

Ievadpiezīmes

| (25) | Saskaņā ar pamatregulas 11. panta 2. punktu tika pārbaudīts, vai, beidzoties spēkā esošo pasākumu termiņam, dempings varētu turpināties vai atkārtoties. |
| --- | --- |

(25)

Saskaņā ar pamatregulas 11. panta 2. punktu tika pārbaudīts, vai, beidzoties spēkā esošo pasākumu termiņam, dempings varētu turpināties vai atkārtoties.

| (26) | Kā minēts 13. apsvērumā, šajā izmeklēšanā sadarbojās tikai viens Ķīnas ražotājs eksportētājs. PIP laikā šis uzņēmums veica visu nātrija glikonāta eksportu no ĶTR uz Savienību. Tāpēc Komisija uzskatīja, ka tās rīcībā ir pietiekama informācija, lai novērtētu eksporta cenu un dempinga starpību PIP laikā (3.2. iedaļa). |
| --- | --- |

(26)

Kā minēts 13. apsvērumā, šajā izmeklēšanā sadarbojās tikai viens Ķīnas ražotājs eksportētājs. PIP laikā šis uzņēmums veica visu nātrija glikonāta eksportu no ĶTR uz Savienību. Tāpēc Komisija uzskatīja, ka tās rīcībā ir pietiekama informācija, lai novērtētu eksporta cenu un dempinga starpību PIP laikā (3.2. iedaļa).

| (27) | Tomēr šis ražotājs eksportētājs pārstāvēja tikai 2 %–7 % no kopējās ražošanas jaudas un tikai 5 %–10 % no kopējās nātrija glikonāta ražošanas ĶTR. Turklāt PIP laikā tā eksports uz trešām valstīm bija tikai 23 %–28 % no kopējā ĶTR eksporta apjoma uz trešām valstīm PIP laikā (konfidencialitātes apsvērumu dēļ nevar izpaust precīzus datus par vienīgā Ķīnas ražotāja eksportētāja, kas sadarbojās, īpatsvaru kopējā Ķīnas ražošanas jaudā, kopējā ražošanas apjomā un kopējā eksportā). Tāpēc un ņemot vērā, ka neviens cits ĶTR nātrija glikonāta ražotājs nesadarbojās, Komisija uzskatīja, ka tās rīcībā nav pietiekamas informācijas, lai pārbaudītu dempinga turpināšanās vai atkārtošanās iespējamību, un saskaņā ar pamatregulas 18. pantu bija nepieciešams izmantoti pieejamos faktus, lai novērtētu importa dinamiku pasākumu atcelšanas gadījumā (3.3. iedaļa). |
| --- | --- |

(27)

Tomēr šis ražotājs eksportētājs pārstāvēja tikai 2 %–7 % no kopējās ražošanas jaudas un tikai 5 %–10 % no kopējās nātrija glikonāta ražošanas ĶTR. Turklāt PIP laikā tā eksports uz trešām valstīm bija tikai 23 %–28 % no kopējā ĶTR eksporta apjoma uz trešām valstīm PIP laikā (konfidencialitātes apsvērumu dēļ nevar izpaust precīzus datus par vienīgā Ķīnas ražotāja eksportētāja, kas sadarbojās, īpatsvaru kopējā Ķīnas ražošanas jaudā, kopējā ražošanas apjomā un kopējā eksportā). Tāpēc un ņemot vērā, ka neviens cits ĶTR nātrija glikonāta ražotājs nesadarbojās, Komisija uzskatīja, ka tās rīcībā nav pietiekamas informācijas, lai pārbaudītu dempinga turpināšanās vai atkārtošanās iespējamību, un saskaņā ar pamatregulas 18. pantu bija nepieciešams izmantoti pieejamos faktus, lai novērtētu importa dinamiku pasākumu atcelšanas gadījumā (3.3. iedaļa).

| (28) | Ķīnas iestādes tika pienācīgi informētas, ka, ņemot vērā zemo Ķīnas ražotāju eksportētāju sadarbības līmeni, Komisija var piemērot pamatregulas 18. pantu. Par to netika saņemtas piezīmes. |
| --- | --- |

(28)

Ķīnas iestādes tika pienācīgi informētas, ka, ņemot vērā zemo Ķīnas ražotāju eksportētāju sadarbības līmeni, Komisija var piemērot pamatregulas 18. pantu. Par to netika saņemtas piezīmes.

| (29) | Tādējādi 3.3. iedaļas konstatējumi tika balstīti uz pieejamajiem faktiem. Tālab tika izmantota ražotāja eksportētāja, kas sadarbojās, sniegtā informācija, informācija no termiņbeigu pārskatīšanas pieprasījuma, pieprasījuma iesniedzēju sniegtā informācija, Eurostat statistika, saskaņā ar pamatregulas 14. panta 6. punktu dalībvalstu savāktie dati (“14. panta 6. punkta datubāze”) un internetā publiski pieejamā informācija (6). Ķīnas eksporta statistikas datubāzē nātrija glikonāta kodu struktūra aptver arī citus ražojumus, uz kuriem neattiecas šī izmeklēšana, tāpēc, vadoties pēc datubāzes, nātrija glikonāta apjomu atsevišķi nebija iespējams noteikt. Tāpēc šo informācijas avotu nevarēja izmantot. |
| --- | --- |

(29)

Tādējādi 3.3. iedaļas konstatējumi tika balstīti uz pieejamajiem faktiem. Tālab tika izmantota ražotāja eksportētāja, kas sadarbojās, sniegtā informācija, informācija no termiņbeigu pārskatīšanas pieprasījuma, pieprasījuma iesniedzēju sniegtā informācija, Eurostat statistika, saskaņā ar pamatregulas 14. panta 6. punktu dalībvalstu savāktie dati (“14. panta 6. punkta datubāze”) un internetā publiski pieejamā informācija (6). Ķīnas eksporta statistikas datubāzē nātrija glikonāta kodu struktūra aptver arī citus ražojumus, uz kuriem neattiecas šī izmeklēšana, tāpēc, vadoties pēc datubāzes, nātrija glikonāta apjomu atsevišķi nebija iespējams noteikt. Tāpēc šo informācijas avotu nevarēja izmantot.

Eurostat

6

3.2.   Dempings pārskatīšanas izmeklēšanas periodā

Dempings pārskatīšanas izmeklēšanas periodā

3.2.1.   Normālā vērtība

Normālā vērtība

| (30) | Sākotnējā izmeklēšanā vienīgajam Ķīnas ražotājam eksportētājam, kas šajā izmeklēšanā sadarbojās (Shandong Kaison Biochemicals jeb SKB), tika piešķirts tirgus ekonomikas režīms (“TER”). Tāpēc normālā vērtība šim ražotājam eksportētājam tika balstīta uz ražotāja eksportētāja paša ražošanas un pārdošanas datiem. |
| --- | --- |

(30)

Sākotnējā izmeklēšanā vienīgajam Ķīnas ražotājam eksportētājam, kas šajā izmeklēšanā sadarbojās (Shandong Kaison Biochemicals jeb SKB), tika piešķirts tirgus ekonomikas režīms (“TER”). Tāpēc normālā vērtība šim ražotājam eksportētājam tika balstīta uz ražotāja eksportētāja paša ražošanas un pārdošanas datiem.

Shandong Kaison Biochemicals

SKB

| (31) | Vispirms Komisija saskaņā ar pamatregulas 2. panta 2. punktu pārbaudīja, vai ražotāja eksportētāja, kas sadarbojās, kopējais iekšzemes pārdošanas apjoms ir reprezentatīvs. Iekšzemes pārdošanas apjoms ir reprezentatīvs, ja PIP laikā kopējais ražotāja eksportētāja veiktās līdzīgā ražojuma iekšzemes pārdošanas apjoms iekšzemes tirgū neatkarīgiem pircējiem ir vismaz 5 % no ražotāja eksportētāja attiecīgā ražojuma kopējā eksporta pārdošanas apjoma uz Savienību. Tādējādi ražotājam eksportētājam, kurš sadarbojās, līdzīgā ražojuma kopējais pārdošanas apjoms iekšzemes tirgū bija reprezentatīvs. |
| --- | --- |

(31)

Vispirms Komisija saskaņā ar pamatregulas 2. panta 2. punktu pārbaudīja, vai ražotāja eksportētāja, kas sadarbojās, kopējais iekšzemes pārdošanas apjoms ir reprezentatīvs. Iekšzemes pārdošanas apjoms ir reprezentatīvs, ja PIP laikā kopējais ražotāja eksportētāja veiktās līdzīgā ražojuma iekšzemes pārdošanas apjoms iekšzemes tirgū neatkarīgiem pircējiem ir vismaz 5 % no ražotāja eksportētāja attiecīgā ražojuma kopējā eksporta pārdošanas apjoma uz Savienību. Tādējādi ražotājam eksportētājam, kurš sadarbojās, līdzīgā ražojuma kopējais pārdošanas apjoms iekšzemes tirgū bija reprezentatīvs.

| (32) | Pēc tam Komisija noteica iekšzemes tirgū pārdotos ražojuma veidus, kas ir identiski vai salīdzināmi ar tiem ražojuma veidiem, kuri tiek pārdoti eksportam uz Savienību. |
| --- | --- |

(32)

Pēc tam Komisija noteica iekšzemes tirgū pārdotos ražojuma veidus, kas ir identiski vai salīdzināmi ar tiem ražojuma veidiem, kuri tiek pārdoti eksportam uz Savienību.

| (33) | Tad Komisija saskaņā ar pamatregulas 2. panta 2. punktu pārbaudīja, vai ražotāja eksportētāja, kas sadarbojās, iekšzemes pārdošanas apjoms katram 22. apsvērumā minētajam ražojuma veidam, kas ir identisks vai salīdzināms ar to ražojuma veidu, kurš tiek pārdots eksportam uz Savienību, ir reprezentatīvs. Ražojuma veida iekšzemes pārdošanas apjoms ir reprezentatīvs, ja PIP laikā šā ražojuma veida kopējais pārdošanas apjoms iekšzemes tirgū neatkarīgiem pircējiem ir vismaz 5 % no kopējā eksportam uz Savienību pārdotā apjoma. Komisija konstatēja, ka iepakojuma atšķirības dēļ viens ražojuma veids iekšzemes tirgū netika pārdots, savukārt citu ražojuma veidu pārdošanas apjoms iekšzemes tirgū bija reprezentatīvs. |
| --- | --- |

(33)

Tad Komisija saskaņā ar pamatregulas 2. panta 2. punktu pārbaudīja, vai ražotāja eksportētāja, kas sadarbojās, iekšzemes pārdošanas apjoms katram 22. apsvērumā minētajam ražojuma veidam, kas ir identisks vai salīdzināms ar to ražojuma veidu, kurš tiek pārdots eksportam uz Savienību, ir reprezentatīvs. Ražojuma veida iekšzemes pārdošanas apjoms ir reprezentatīvs, ja PIP laikā šā ražojuma veida kopējais pārdošanas apjoms iekšzemes tirgū neatkarīgiem pircējiem ir vismaz 5 % no kopējā eksportam uz Savienību pārdotā apjoma. Komisija konstatēja, ka iepakojuma atšķirības dēļ viens ražojuma veids iekšzemes tirgū netika pārdots, savukārt citu ražojuma veidu pārdošanas apjoms iekšzemes tirgū bija reprezentatīvs.

| (34) | Pēc tam, lai izlemtu, vai normālās vērtības aprēķinam izmantot faktisko pārdošanas apjomu iekšzemes tirgū, Komisija, ievērojot pamatregulas 2. panta 4. punktu, katram ražojuma veidam noteica neatkarīgiem klientiem veiktās iekšzemes pārdošanas apjoma rentablo daļu PIP laikā. |
| --- | --- |

(34)

Pēc tam, lai izlemtu, vai normālās vērtības aprēķinam izmantot faktisko pārdošanas apjomu iekšzemes tirgū, Komisija, ievērojot pamatregulas 2. panta 4. punktu, katram ražojuma veidam noteica neatkarīgiem klientiem veiktās iekšzemes pārdošanas apjoma rentablo daļu PIP laikā.

| (35) | Normālo vērtību nosaka, pamatojoties uz faktisko cenu iekšzemes tirgū katram ražojuma veidam neatkarīgi no tā, vai šāds pārdošanas apjoms ir rentabls, ja:






  a) | tā ražojuma veida pārdošanas apjoms, ko pārdod par neto pārdošanas cenu, kura vienāda ar aprēķinātajām ražošanas izmaksām vai lielāka par tām, pārsniedz 80 % no šā ražojuma veida kopējā pārdošanas apjoma; un |
| --- | --- | --- |

(35)

Normālo vērtību nosaka, pamatojoties uz faktisko cenu iekšzemes tirgū katram ražojuma veidam neatkarīgi no tā, vai šāds pārdošanas apjoms ir rentabls, ja:

a)

tā ražojuma veida pārdošanas apjoms, ko pārdod par neto pārdošanas cenu, kura vienāda ar aprēķinātajām ražošanas izmaksām vai lielāka par tām, pārsniedz 80 % no šā ražojuma veida kopējā pārdošanas apjoma; un

| b) | minētā ražojuma veida vidējā svērtā pārdošanas cena ir vienāda ar vienības ražošanas izmaksām vai pārsniedz tās. |
| --- | --- |

b)

minētā ražojuma veida vidējā svērtā pārdošanas cena ir vienāda ar vienības ražošanas izmaksām vai pārsniedz tās.

| (36) | Šajā gadījumā normālā vērtība ir minētā ražojuma veida visu iekšzemes tirgū veiktās pārdošanas apjomu vidējā svērtā vērtība PIP laikā. |
| --- | --- |

(36)

Šajā gadījumā normālā vērtība ir minētā ražojuma veida visu iekšzemes tirgū veiktās pārdošanas apjomu vidējā svērtā vērtība PIP laikā.

| (37) | Normālā vērtība ir katra ražojuma veida vienīgi rentablās iekšzemes pārdošanas faktiskā cena PIP laikā, ja:






  a) | šā ražojuma veida rentablās pārdošanas apjoms nepārsniedz 80 % no tā kopējā pārdošanas apjoma; vai |
| --- | --- | --- |

(37)

Normālā vērtība ir katra ražojuma veida vienīgi rentablās iekšzemes pārdošanas faktiskā cena PIP laikā, ja:

a)

šā ražojuma veida rentablās pārdošanas apjoms nepārsniedz 80 % no tā kopējā pārdošanas apjoma; vai

| b) | šā ražojuma veida vidējā svērtā cena ir zemāka par vienības ražošanas izmaksām. |
| --- | --- |

b)

šā ražojuma veida vidējā svērtā cena ir zemāka par vienības ražošanas izmaksām.

| (38) | Analizējot pārdošanas apjomu iekšzemes tirgū, tika konstatēts, ka 18 %–23 % no visas pārdošanas bijusi rentabla un ka vidējā svērtā pārdošanas cena pārsniegusi ražošanas izmaksas. Tādējādi normālā vērtība tika aprēķināta kā vienīgi rentablās pārdošanas vidējā svērtā vērtība. |
| --- | --- |

(38)

Analizējot pārdošanas apjomu iekšzemes tirgū, tika konstatēts, ka 18 %–23 % no visas pārdošanas bijusi rentabla un ka vidējā svērtā pārdošanas cena pārsniegusi ražošanas izmaksas. Tādējādi normālā vērtība tika aprēķināta kā vienīgi rentablās pārdošanas vidējā svērtā vērtība.

| (39) | Vienam ražojuma veidam, kas iekšzemes tirgū parastā tirdzniecības apritē netika pārdots, Komisija saskaņā ar pamatregulas 2. panta 3. un 6. punktu aprēķināja salikto normālo vērtību. |
| --- | --- |

(39)

Vienam ražojuma veidam, kas iekšzemes tirgū parastā tirdzniecības apritē netika pārdots, Komisija saskaņā ar pamatregulas 2. panta 3. un 6. punktu aprēķināja salikto normālo vērtību.

| (40) | Saliktā normālā vērtība tika aprēķināta, pie ražotāja eksportētāja, kas sadarbojās, līdzīgā ražojuma vidējām ražošanas izmaksām PIP laikā pieskaitot:






  a) | vidējās svērtās pārdošanas, vispārējās un administratīvās (“PVA”) izmaksas, kas ražotājam eksportētājam, kurš sadarbojās, radušās, izmeklēšanas periodā pārdodot līdzīgo ražojumu iekšzemes tirgū parastā tirdzniecības apritē; un |
| --- | --- | --- |

(40)

Saliktā normālā vērtība tika aprēķināta, pie ražotāja eksportētāja, kas sadarbojās, līdzīgā ražojuma vidējām ražošanas izmaksām PIP laikā pieskaitot:

a)

vidējās svērtās pārdošanas, vispārējās un administratīvās (“PVA”) izmaksas, kas ražotājam eksportētājam, kurš sadarbojās, radušās, izmeklēšanas periodā pārdodot līdzīgo ražojumu iekšzemes tirgū parastā tirdzniecības apritē; un

| b) | vidējo svērto peļņu, ko ražotājs eksportētājs, kurš sadarbojās, guvis, izmeklēšanas periodā pārdodot līdzīgo ražojumu iekšzemes tirgū parastā tirdzniecības apritē. |
| --- | --- |

b)

vidējo svērto peļņu, ko ražotājs eksportētājs, kurš sadarbojās, guvis, izmeklēšanas periodā pārdodot līdzīgo ražojumu iekšzemes tirgū parastā tirdzniecības apritē.

3.2.2.   Eksporta cena

Eksporta cena

| (41) | Vienīgais ražotājs eksportētājs, kas sadarbojās, eksportēja tieši neatkarīgiem pircējiem Savienībā. Tāpēc saskaņā ar pamatregulas 2. panta 8. punktu eksporta cena bija cena, kas faktiski samaksāta vai maksājama par attiecīgo ražojumu, to pārdodot eksportam uz Savienību. |
| --- | --- |

(41)

Vienīgais ražotājs eksportētājs, kas sadarbojās, eksportēja tieši neatkarīgiem pircējiem Savienībā. Tāpēc saskaņā ar pamatregulas 2. panta 8. punktu eksporta cena bija cena, kas faktiski samaksāta vai maksājama par attiecīgo ražojumu, to pārdodot eksportam uz Savienību.

3.2.3.   Salīdzinājums

Salīdzinājums

| (42) | Normālo vērtību Komisija salīdzināja ar eksporta cenu, par pamatu ņemot EXW cenu. |
| --- | --- |

(42)

Normālo vērtību Komisija salīdzināja ar eksporta cenu, par pamatu ņemot EXW cenu.

EXW

| (43) | Saskaņā ar pamatregulas 2. panta 10. punktu gadījumos, kad to pamatoja vajadzība nodrošināt taisnīgu salīdzinājumu, Komisija koriģēja normālo vērtību un/vai eksporta cenu, ņemot vērā atšķirības, kas ietekmē cenas un cenu salīdzināmību. Korekcijas tika veiktas attiecībā uz pakalpojumu, iekraušanas un papildu izmaksām attiecīgajā valstī, transporta izmaksām (iekšzemes un jūras pārvadājumu), apdrošināšanas izmaksām, iepakošanas izmaksām, kredīta izmaksām un neatmaksājamo PVN. |
| --- | --- |

(43)

Saskaņā ar pamatregulas 2. panta 10. punktu gadījumos, kad to pamatoja vajadzība nodrošināt taisnīgu salīdzinājumu, Komisija koriģēja normālo vērtību un/vai eksporta cenu, ņemot vērā atšķirības, kas ietekmē cenas un cenu salīdzināmību. Korekcijas tika veiktas attiecībā uz pakalpojumu, iekraušanas un papildu izmaksām attiecīgajā valstī, transporta izmaksām (iekšzemes un jūras pārvadājumu), apdrošināšanas izmaksām, iepakošanas izmaksām, kredīta izmaksām un neatmaksājamo PVN.

3.2.4.   Dempinga starpība

Dempinga starpība

| (44) | Komisija saskaņā ar pamatregulas 2. panta 11. un 12. punktu salīdzināja katra līdzīga ražojuma veida vidējo svērto normālo vērtību ar attiecīgā ražojuma atbilstošā veida vidējo svērto eksporta cenu. |
| --- | --- |

(44)

Komisija saskaņā ar pamatregulas 2. panta 11. un 12. punktu salīdzināja katra līdzīga ražojuma veida vidējo svērto normālo vērtību ar attiecīgā ražojuma atbilstošā veida vidējo svērto eksporta cenu.

| (45) | Tādējādi konstatētā vidējā svērtā dempinga starpība, izteikta procentos no CIF cenas ar piegādi līdz Savienības robežai pirms nodokļu samaksas, PIP laikā ir 2,6 %. Šīs dempinga starpības apmērs būtu jāaplūko saistībā ar faktu, ka PIP laikā no ĶTR uz Savienības tirgu eksportēja tikai vienīgais Ķīnas ražotājs eksportētājs, kuram, kā skaidrots 26. un 30. apsvērumā, sākotnējā izmeklēšanā tika piešķirts TER. |
| --- | --- |

(45)

Tādējādi konstatētā vidējā svērtā dempinga starpība, izteikta procentos no CIF cenas ar piegādi līdz Savienības robežai pirms nodokļu samaksas, PIP laikā ir 2,6 %. Šīs dempinga starpības apmērs būtu jāaplūko saistībā ar faktu, ka PIP laikā no ĶTR uz Savienības tirgu eksportēja tikai vienīgais Ķīnas ražotājs eksportētājs, kuram, kā skaidrots 26. un 30. apsvērumā, sākotnējā izmeklēšanā tika piešķirts TER.

CIF

3.3.   Importa dinamika pasākumu atcelšanas gadījumā

Importa dinamika pasākumu atcelšanas gadījumā

| (46) | Komisija ne vien konstatēja dempingu PIP laikā, bet arī analizēja, vai pasākumu atcelšanas gadījumā pastāv dempinga turpināšanās iespējamība. Tika analizēti šādi elementi: ražošanas jauda un neizmantotā jauda ĶTR, pieprasījuma dinamika ĶTR, eksports no ĶTR uz citām trešām valstīm, Ķīnas eksporta dempinga starpība citās trešās valstīs un Savienības tirgus pievilcīgums. |
| --- | --- |

(46)

Komisija ne vien konstatēja dempingu PIP laikā, bet arī analizēja, vai pasākumu atcelšanas gadījumā pastāv dempinga turpināšanās iespējamība. Tika analizēti šādi elementi: ražošanas jauda un neizmantotā jauda ĶTR, pieprasījuma dinamika ĶTR, eksports no ĶTR uz citām trešām valstīm, Ķīnas eksporta dempinga starpība citās trešās valstīs un Savienības tirgus pievilcīgums.

| (47) | Kā minēts 27.–29. apsvērumā, sadarbojās tikai viens ĶTR ražotājs. Tāpēc nākamajās iedaļās aprakstītie konstatējumi saskaņā ar pamatregulas 18. pantu ir balstīti uz pieejamajiem faktiem. Šajā sakarā, kā skaidrots 29. apsvērumā, Komisija izmantoja ražotāja eksportētāja, kas sadarbojās, sniegto informāciju, informāciju no termiņbeigu pārskatīšanas pieprasījuma, pieprasījuma iesniedzēju sniegto informāciju, Eurostat statistiku, saskaņā ar pamatregulas 14. panta 6. punktu dalībvalstu savāktos datus (“14. panta 6. punkta datubāzi”) un internetā publiski pieejamo informāciju. |
| --- | --- |

(47)

Kā minēts 27.–29. apsvērumā, sadarbojās tikai viens ĶTR ražotājs. Tāpēc nākamajās iedaļās aprakstītie konstatējumi saskaņā ar pamatregulas 18. pantu ir balstīti uz pieejamajiem faktiem. Šajā sakarā, kā skaidrots 29. apsvērumā, Komisija izmantoja ražotāja eksportētāja, kas sadarbojās, sniegto informāciju, informāciju no termiņbeigu pārskatīšanas pieprasījuma, pieprasījuma iesniedzēju sniegto informāciju, Eurostat statistiku, saskaņā ar pamatregulas 14. panta 6. punktu dalībvalstu savāktos datus (“14. panta 6. punkta datubāzi”) un internetā publiski pieejamo informāciju.

Eurostat

| (48) | Tiek atgādināts, ka sākotnējās izmeklēšanas attiecīgajā periodā importa apjomi palielinājās par 77 %, kas absolūtā izteiksmē bija palielinājums par 1 774 tonnām (no 2 291 t 2005. gadā līdz 4 095 t sākotnējās izmeklēšanas periodā). Sākotnējās izmeklēšanas perioda beigās pirms pasākumu noteikšanas attiecīgā Ķīnas importa tirgus daļa palielinājās no 12,8 % līdz 24,9 %. |
| --- | --- |

(48)

Tiek atgādināts, ka sākotnējās izmeklēšanas attiecīgajā periodā importa apjomi palielinājās par 77 %, kas absolūtā izteiksmē bija palielinājums par 1 774 tonnām (no 2 291 t 2005. gadā līdz 4 095 t sākotnējās izmeklēšanas periodā). Sākotnējās izmeklēšanas perioda beigās pirms pasākumu noteikšanas attiecīgā Ķīnas importa tirgus daļa palielinājās no 12,8 % līdz 24,9 %.

3.3.1.   Ražošanas jauda, neizmantotā jauda un pieprasījuma dinamika ĶTR

Ražošanas jauda, neizmantotā jauda un pieprasījuma dinamika ĶTR

| (49) | PIP laikā vienīgā Ķīnas ražotāja eksportētāja, kas sadarbojās, ražošanas jauda trīs reizes pārsniedza Savienības patēriņu. Tā jaudas izmantojums bija 75 %–80 %. No tā izriet, ka šā uzņēmuma neizmantotā jauda atbilst vairāk nekā pusei no Savienības patēriņa. |
| --- | --- |

(49)

PIP laikā vienīgā Ķīnas ražotāja eksportētāja, kas sadarbojās, ražošanas jauda trīs reizes pārsniedza Savienības patēriņu. Tā jaudas izmantojums bija 75 %–80 %. No tā izriet, ka šā uzņēmuma neizmantotā jauda atbilst vairāk nekā pusei no Savienības patēriņa.

| (50) | Turklāt, pamatojoties uz pieprasījumā sniegto informāciju un salīdzinot to ar 29. apsvērumā minēto publiski pieejamo informāciju, tika konstatēts, ka nātrija glikonātu ražo 40 ražotāji ĶTR, kuru kopējā ražošanas jauda 2014. gadā bija 1 000 000–1 200 000 t, kas, salīdzinājumā ar 2010. gadu, nozīmē pieaugumu par 50 %. 2014. gadā Ķīnas ražotāji, saražodami aptuveni 550 000 t, izmantoja tikai aptuveni pusi no savas jaudas. |
| --- | --- |

(50)

Turklāt, pamatojoties uz pieprasījumā sniegto informāciju un salīdzinot to ar 29. apsvērumā minēto publiski pieejamo informāciju, tika konstatēts, ka nātrija glikonātu ražo 40 ražotāji ĶTR, kuru kopējā ražošanas jauda 2014. gadā bija 1 000 000–1 200 000 t, kas, salīdzinājumā ar 2010. gadu, nozīmē pieaugumu par 50 %. 2014. gadā Ķīnas ražotāji, saražodami aptuveni 550 000 t, izmantoja tikai aptuveni pusi no savas jaudas.

| (51) | Termiņbeigu pārskatīšanas pieprasījumā aplēstais pieprasījums Ķīnā iekšzemes tirgū 2014. gadā ir 400 000–500 000 t, tātad eksportam pieejama vēl aptuveni 600 000–700 000 t jauda. Patēriņš Savienībā PIP laikā bija 16 000–22 000 t, tātad ĶTR neizmantotā jauda aptuveni 30 reizes pārsniedz nātrija glikonāta patēriņu Savienībā. |
| --- | --- |

(51)

Termiņbeigu pārskatīšanas pieprasījumā aplēstais pieprasījums Ķīnā iekšzemes tirgū 2014. gadā ir 400 000–500 000 t, tātad eksportam pieejama vēl aptuveni 600 000–700 000 t jauda. Patēriņš Savienībā PIP laikā bija 16 000–22 000 t, tātad ĶTR neizmantotā jauda aptuveni 30 reizes pārsniedz nātrija glikonāta patēriņu Savienībā.

| (52) | Nātrija glikonāta pieprasījumu ĶTR lielā mērā noteic celtniecības nozare. Celtniecības nozarē nātrija glikonātu izmanto betona piedevas ražošanai. Ņemot vērā, ka ĶTR celtniecības nozare varētu augt, nav izslēgts, ka nātrija glikonāta patēriņš Ķīnas iekšzemes tirgū var palielināties. Tomēr neizmantotā ražošanas jauda ĶTR ievērojami pārsniedz Savienības patēriņu, tāpēc, pat ņemot vērā, ka iekšzemes pieprasījums ĶTR varētu pieaugt, neizmantotā jauda joprojām varētu palikt ievērojama un ar lielu eksporta potenciālu uz Savienības tirgu. |
| --- | --- |

(52)

Nātrija glikonāta pieprasījumu ĶTR lielā mērā noteic celtniecības nozare. Celtniecības nozarē nātrija glikonātu izmanto betona piedevas ražošanai. Ņemot vērā, ka ĶTR celtniecības nozare varētu augt, nav izslēgts, ka nātrija glikonāta patēriņš Ķīnas iekšzemes tirgū var palielināties. Tomēr neizmantotā ražošanas jauda ĶTR ievērojami pārsniedz Savienības patēriņu, tāpēc, pat ņemot vērā, ka iekšzemes pieprasījums ĶTR varētu pieaugt, neizmantotā jauda joprojām varētu palikt ievērojama un ar lielu eksporta potenciālu uz Savienības tirgu.

3.3.2.   Eksporta apjoms un cenas uz citām trešām valstīm

Eksporta apjoms un cenas uz citām trešām valstīm

| (53) | Lai analizētu nātrija glikonāta eksportu no Ķīnas uz citām trešām valstīm, 29. apsvērumā izklāstīto iemeslu dēļ nebija iespējams izmantot Ķīnas datubāzi. |
| --- | --- |

(53)

Lai analizētu nātrija glikonāta eksportu no Ķīnas uz citām trešām valstīm, 29. apsvērumā izklāstīto iemeslu dēļ nebija iespējams izmantot Ķīnas datubāzi.

| (54) | Pamatojoties uz pieprasījumā sniegto informāciju, kas tika koriģēta vajadzības gadījumā un salīdzināta ar 29. apsvērumā aprakstīto publiski pieejamo informāciju, tika konstatēts, ka 2012.–2014. gadā Ķīnas eksporta apjoms uz citām trešām valstīm kopumā palielinājies par aptuveni 45 %, 2014. gadā sasniedzot aptuveni 116 000 t. |
| --- | --- |

(54)

Pamatojoties uz pieprasījumā sniegto informāciju, kas tika koriģēta vajadzības gadījumā un salīdzināta ar 29. apsvērumā aprakstīto publiski pieejamo informāciju, tika konstatēts, ka 2012.–2014. gadā Ķīnas eksporta apjoms uz citām trešām valstīm kopumā palielinājies par aptuveni 45 %, 2014. gadā sasniedzot aptuveni 116 000 t.

| (55) | Par Ķīnas vidējām eksporta cenām uz citu trešo valstu tirgiem publiski pieejamas informācijas nebija. Vienīgā Ķīnas ražotāja, kas sadarbojās, cenām uz citām valstīm 2012.–2014. gadā bija raksturīga tendence samazināties: no 600–660 EUR/t 2012. gadā līdz 500–550 EUR/t 2014. gadā. PIP laikā vienīgajam Ķīnas ražotājam, kas sadarbojās, eksporta cenas, salīdzinot ar 2014. gadu, palielinājās, nedaudz pārsniedzot 600 EUR/t. Šīs cenas atbilda tām Ķīnas eksporta cenām uz citām trešām valstīm, par kurām datus bija snieguši pieprasījuma iesniedzēji, izņemot PIP, par kuru pieprasījuma iesniedzēji sniedza informāciju, ka Ķīnas cenas uz citām trešām valstīm turpināja samazināties līdz 539–583 EUR/t līmenim. |
| --- | --- |

(55)

Par Ķīnas vidējām eksporta cenām uz citu trešo valstu tirgiem publiski pieejamas informācijas nebija. Vienīgā Ķīnas ražotāja, kas sadarbojās, cenām uz citām valstīm 2012.–2014. gadā bija raksturīga tendence samazināties: no 600–660 EUR/t 2012. gadā līdz 500–550 EUR/t 2014. gadā. PIP laikā vienīgajam Ķīnas ražotājam, kas sadarbojās, eksporta cenas, salīdzinot ar 2014. gadu, palielinājās, nedaudz pārsniedzot 600 EUR/t. Šīs cenas atbilda tām Ķīnas eksporta cenām uz citām trešām valstīm, par kurām datus bija snieguši pieprasījuma iesniedzēji, izņemot PIP, par kuru pieprasījuma iesniedzēji sniedza informāciju, ka Ķīnas cenas uz citām trešām valstīm turpināja samazināties līdz 539–583 EUR/t līmenim.

3.3.3.   Dempings citās trešās valstīs

Dempings citās trešās valstīs

| (56) | Lai analizētu, vai pasākumu atcelšanas gadījumā pastāv dempinga turpināšanās iespējamība, 27. apsvērumā paskaidroto iemeslu dēļ saskaņā ar pamatregulas 18. pantu tika izmantoti pieejamie fakti. |
| --- | --- |

(56)

Lai analizētu, vai pasākumu atcelšanas gadījumā pastāv dempinga turpināšanās iespējamība, 27. apsvērumā paskaidroto iemeslu dēļ saskaņā ar pamatregulas 18. pantu tika izmantoti pieejamie fakti.

| (57) | Par Ķīnas eksporta cenām uz citu trešo valstu tirgiem publiski pieejamas informācijas nebija, taču pieprasījuma iesniedzēji sniedza informāciju, kas liecināja, ka visu pārējo Ķīnas ražotāju eksportētāju vidējās cenas uz citām trešām valstīm atbilda 55. apsvērumā aprakstītajai vienīgā Ķīnas ražotāja eksportētāja, kas sadarbojās, vidējai eksporta cenai uz citām trešām valstīm. |
| --- | --- |

(57)

Par Ķīnas eksporta cenām uz citu trešo valstu tirgiem publiski pieejamas informācijas nebija, taču pieprasījuma iesniedzēji sniedza informāciju, kas liecināja, ka visu pārējo Ķīnas ražotāju eksportētāju vidējās cenas uz citām trešām valstīm atbilda 55. apsvērumā aprakstītajai vienīgā Ķīnas ražotāja eksportētāja, kas sadarbojās, vidējai eksporta cenai uz citām trešām valstīm.

| (58) | Lai novērtētu Ķīnas ražotāju eksportētāju dempinga praksi citās trešās valstīs, Komisija veica divus dempinga starpības aprēķinus: vienā tā izmantoja Ķīnas ražotāju eksportētāju vidējo eksporta cenu uz trešām valstīm, par kuru datus bija snieguši pieprasījuma iesniedzēji, un otrā tā izmantoja detalizētus datus par eksporta darījumiem, kurus bija sniedzis SKB (vienīgais Ķīnas ražotājs eksportētājs, kurš sadarbojās) atbildēs uz antidempinga anketas jautājumiem par saviem pieciem lielākajiem eksporta tirgiem kā pārējo Ķīnas ražotāju eksportētāju veiktā eksporta atskaites parametru. |
| --- | --- |

(58)

Lai novērtētu Ķīnas ražotāju eksportētāju dempinga praksi citās trešās valstīs, Komisija veica divus dempinga starpības aprēķinus: vienā tā izmantoja Ķīnas ražotāju eksportētāju vidējo eksporta cenu uz trešām valstīm, par kuru datus bija snieguši pieprasījuma iesniedzēji, un otrā tā izmantoja detalizētus datus par eksporta darījumiem, kurus bija sniedzis SKB (vienīgais Ķīnas ražotājs eksportētājs, kurš sadarbojās) atbildēs uz antidempinga anketas jautājumiem par saviem pieciem lielākajiem eksporta tirgiem kā pārējo Ķīnas ražotāju eksportētāju veiktā eksporta atskaites parametru.

SKB

| (59) | Šajā ziņā tiek atgādināts, ka sākotnējā izmeklēšanā ražotājs eksportētājs, kas sadarbojās, bija vienīgais uzņēmums, kuram tika piešķirts TER. No tā izriet, ka pārējo Ķīnas ražotāju eksportētāju normālā vērtība būtu jāaprēķina saskaņā ar pamatregulas 2. panta 7. punkta a) apakšpunktu, proti, pamatojoties uz cenu vai salikto vērtību tirgus ekonomikas trešā valstī (“analogā valsts”). Tālab bija jāizvēlas analogā valsts. |
| --- | --- |

(59)

Šajā ziņā tiek atgādināts, ka sākotnējā izmeklēšanā ražotājs eksportētājs, kas sadarbojās, bija vienīgais uzņēmums, kuram tika piešķirts TER. No tā izriet, ka pārējo Ķīnas ražotāju eksportētāju normālā vērtība būtu jāaprēķina saskaņā ar pamatregulas 2. panta 7. punkta a) apakšpunktu, proti, pamatojoties uz cenu vai salikto vērtību tirgus ekonomikas trešā valstī (“analogā valsts”). Tālab bija jāizvēlas analogā valsts.

| (60) | Kā minēts 8. apsvērumā, izmeklēšanā sadarbojās vienīgi ASV ražotājs, kurš iesniedza pilnīgas atbildes uz anketas jautājumiem un atļāva veikt pārbaudes apmeklējumu. |
| --- | --- |

(60)

Kā minēts 8. apsvērumā, izmeklēšanā sadarbojās vienīgi ASV ražotājs, kurš iesniedza pilnīgas atbildes uz anketas jautājumiem un atļāva veikt pārbaudes apmeklējumu.

| (61) | Komisija konstatēja, ka ASV atbilst piemērotas analogās valsts kritērijiem, jo šajā tirgū pārdotie daudzumi bija pietiekami lieli un tirgū bija ievērojama konkurence starp iekšzemes produkciju un importu no citām valstīm, t. i., ĶTR, Itālijas un Francijas. Turklāt ASV attiecīgajam ražojumam netika piemērots antidempinga maksājums. |
| --- | --- |

(61)

Komisija konstatēja, ka ASV atbilst piemērotas analogās valsts kritērijiem, jo šajā tirgū pārdotie daudzumi bija pietiekami lieli un tirgū bija ievērojama konkurence starp iekšzemes produkciju un importu no citām valstīm, t. i., ĶTR, Itālijas un Francijas. Turklāt ASV attiecīgajam ražojumam netika piemērots antidempinga maksājums.

| (62) | Ņemot vērā iepriekšminēto, tiek secināts, ka ASV ir piemērota analogā valsts saskaņā ar pamatregulas 2. panta 7. punkta a) apakšpunktu, un, lai noteiktu normālo vērtību ražotājiem eksportētājiem, kam sākotnējā izmeklēšanā netika piešķirts TER, tika izmantota informācija, kas saņemta no vienīgā analogās valsts ražotāja, kurš sadarbojās. |
| --- | --- |

(62)

Ņemot vērā iepriekšminēto, tiek secināts, ka ASV ir piemērota analogā valsts saskaņā ar pamatregulas 2. panta 7. punkta a) apakšpunktu, un, lai noteiktu normālo vērtību ražotājiem eksportētājiem, kam sākotnējā izmeklēšanā netika piešķirts TER, tika izmantota informācija, kas saņemta no vienīgā analogās valsts ražotāja, kurš sadarbojās.

| (63) | Pirmajam 58. apsvērumā minētajam dempinga aprēķinam Komisija saskaņā ar pamatregulas 2. panta 11. un 12. punktu salīdzināja vienīgā analogās valsts ražotāja, kurš sadarbojās, vidējo svērto normālo vērtību ar Ķīnas ražotāja eksportētāja vidējo eksporta cenu, par kuru datus EXW līmenī bija snieguši pieprasījuma iesniedzēji. Saskaņā ar pamatregulas 2. panta 10. punktu gadījumos, kad to pamatoja vajadzība nodrošināt taisnīgu salīdzinājumu, Komisija koriģēja normālo vērtību un/vai eksporta cenu, ņemot vērā atšķirības, kas ietekmē cenas un cenu salīdzināmību. Korekcijas tika veiktas attiecībā uz transportēšanas izmaksām, pakalpojumu un papildu izmaksām, iepakošanas izmaksām, neatmaksājamo PVN – šīs summas tika aplēstas, pamatojoties uz ĶTR ražotāja eksportētāja, kas sadarbojās, atbildēm uz anketas jautājumiem. |
| --- | --- |

(63)

Pirmajam 58. apsvērumā minētajam dempinga aprēķinam Komisija saskaņā ar pamatregulas 2. panta 11. un 12. punktu salīdzināja vienīgā analogās valsts ražotāja, kurš sadarbojās, vidējo svērto normālo vērtību ar Ķīnas ražotāja eksportētāja vidējo eksporta cenu, par kuru datus EXW līmenī bija snieguši pieprasījuma iesniedzēji. Saskaņā ar pamatregulas 2. panta 10. punktu gadījumos, kad to pamatoja vajadzība nodrošināt taisnīgu salīdzinājumu, Komisija koriģēja normālo vērtību un/vai eksporta cenu, ņemot vērā atšķirības, kas ietekmē cenas un cenu salīdzināmību. Korekcijas tika veiktas attiecībā uz transportēšanas izmaksām, pakalpojumu un papildu izmaksām, iepakošanas izmaksām, neatmaksājamo PVN – šīs summas tika aplēstas, pamatojoties uz ĶTR ražotāja eksportētāja, kas sadarbojās, atbildēm uz anketas jautājumiem.

EXW

| (64) | Tādējādi tika konstatēts, ka Ķīnas eksportam uz citām trešām valstīm bija raksturīgs dempings vairāk nekā 70 % apmērā. |
| --- | --- |

(64)

Tādējādi tika konstatēts, ka Ķīnas eksportam uz citām trešām valstīm bija raksturīgs dempings vairāk nekā 70 % apmērā.

| (65) | Otram 58. apsvērumā minētajam dempinga aprēķinam, kurā 57. apsvērumā izklāstīto iemeslu dēļ izmantoti detalizēti dati par eksporta darījumiem, kurus bija sniedzis SKB atbildēs uz antidempinga anketas jautājumiem par saviem pieciem lielākajiem eksporta tirgiem kā pārējo Ķīnas ražotāju eksportētāju veiktā eksporta atskaites parametru, normālā vērtība tika aprēķināta, kā izskaidrots 59.–63. apsvērumā. |
| --- | --- |

(65)

Otram 58. apsvērumā minētajam dempinga aprēķinam, kurā 57. apsvērumā izklāstīto iemeslu dēļ izmantoti detalizēti dati par eksporta darījumiem, kurus bija sniedzis SKB atbildēs uz antidempinga anketas jautājumiem par saviem pieciem lielākajiem eksporta tirgiem kā pārējo Ķīnas ražotāju eksportētāju veiktā eksporta atskaites parametru, normālā vērtība tika aprēķināta, kā izskaidrots 59.–63. apsvērumā.

SKB

| (66) | Saskaņā ar pamatregulas 2. panta 8. punktu eksporta cena bija cena, kas faktiski samaksāta vai maksājama par attiecīgo ražojumu, to pārdodot eksportam uz piecām lielākajām trešām valstīm. |
| --- | --- |

(66)

Saskaņā ar pamatregulas 2. panta 8. punktu eksporta cena bija cena, kas faktiski samaksāta vai maksājama par attiecīgo ražojumu, to pārdodot eksportam uz piecām lielākajām trešām valstīm.

| (67) | Komisija saskaņā ar pamatregulas 2. panta 11. un 12. punktu salīdzināja vidējo svērto normālo vērtību katram līdzīga ražojuma veidam ar attiecīgā ražojuma atbilstošā veida vidējo svērto eksporta cenu EXW līmenī uz piecām lielākajām citām trešām valstīm. Saskaņā ar pamatregulas 2. panta 10. punktu gadījumos, kad to pamatoja vajadzība nodrošināt taisnīgu salīdzinājumu, Komisija koriģēja normālo vērtību un/vai eksporta cenu, ņemot vērā atšķirības, kas ietekmē cenas un cenu salīdzināmību. |
| --- | --- |

(67)

Komisija saskaņā ar pamatregulas 2. panta 11. un 12. punktu salīdzināja vidējo svērto normālo vērtību katram līdzīga ražojuma veidam ar attiecīgā ražojuma atbilstošā veida vidējo svērto eksporta cenu EXW līmenī uz piecām lielākajām citām trešām valstīm. Saskaņā ar pamatregulas 2. panta 10. punktu gadījumos, kad to pamatoja vajadzība nodrošināt taisnīgu salīdzinājumu, Komisija koriģēja normālo vērtību un/vai eksporta cenu, ņemot vērā atšķirības, kas ietekmē cenas un cenu salīdzināmību.

EXW

| (68) | Korekcijas tika veiktas attiecībā uz pakalpojumiem, iekraušanas un papildu izmaksām attiecīgajā valstī, transporta izmaksām (iekšzemes un jūras pārvadājumu), apdrošināšanas izmaksām, iepakošanas izmaksām, kredīta izmaksām un neatmaksājamo PVN. |
| --- | --- |

(68)

Korekcijas tika veiktas attiecībā uz pakalpojumiem, iekraušanas un papildu izmaksām attiecīgajā valstī, transporta izmaksām (iekšzemes un jūras pārvadājumu), apdrošināšanas izmaksām, iepakošanas izmaksām, kredīta izmaksām un neatmaksājamo PVN.

| (69) | Tādējādi tika konstatēts, ka Ķīnas eksportam uz citām trešām valstīm bija raksturīgs dempings aptuveni 50 % apmērā. |
| --- | --- |

(69)

Tādējādi tika konstatēts, ka Ķīnas eksportam uz citām trešām valstīm bija raksturīgs dempings aptuveni 50 % apmērā.

| (70) | Turklāt pilnīguma un salīdzinājuma labad dempinga starpība tika aprēķināta arī SKB eksportam uz citu trešo valstu tirgiem, izmantojot tā datus. Tādējādi tika noteikta dempinga starpība aptuveni 8,3 % apmērā. |
| --- | --- |

(70)

Turklāt pilnīguma un salīdzinājuma labad dempinga starpība tika aprēķināta arī SKB eksportam uz citu trešo valstu tirgiem, izmantojot tā datus. Tādējādi tika noteikta dempinga starpība aptuveni 8,3 % apmērā.

SKB

| (71) | Tas, ka 64. un 69. apsvērumā minētā dempinga starpība un 45. un 70. apsvērumā minētā dempinga starpība atšķiras, skaidrojams ar to, ka pirmā ir balstīta uz normālās vērtības datiem no analogā tirgus, kā skaidrots 59. apsvērumā, savukārt otrā, kas noteikta vienīgajam Ķīnas ražotājam eksportētajam, kurš sadarbojās, tika balstīta uz normālo vērtību, kas noteiktā tā paša produkcijai, un uz pārdošanas datiem, jo sākotnējā izmeklēšanā, kā skaidrots 30.–40. apsvērumā, tam tika piešķirts TER. Turklāt vienīgajam Ķīnas ražotājam eksportētājam, kas sadarbojās, aprēķinātā dempinga starpība PIP laikā, kas norādīta 45. apsvērumā, attiecas uz eksportu uz Savienības tirgu, kurā dominēja augstākas cenas, savukārt visas pārējās aprēķinātās dempinga starpības attiecas uz eksportu uz citu trešo valstu tirgiem. |
| --- | --- |

(71)

Tas, ka 64. un 69. apsvērumā minētā dempinga starpība un 45. un 70. apsvērumā minētā dempinga starpība atšķiras, skaidrojams ar to, ka pirmā ir balstīta uz normālās vērtības datiem no analogā tirgus, kā skaidrots 59. apsvērumā, savukārt otrā, kas noteikta vienīgajam Ķīnas ražotājam eksportētajam, kurš sadarbojās, tika balstīta uz normālo vērtību, kas noteiktā tā paša produkcijai, un uz pārdošanas datiem, jo sākotnējā izmeklēšanā, kā skaidrots 30.–40. apsvērumā, tam tika piešķirts TER. Turklāt vienīgajam Ķīnas ražotājam eksportētājam, kas sadarbojās, aprēķinātā dempinga starpība PIP laikā, kas norādīta 45. apsvērumā, attiecas uz eksportu uz Savienības tirgu, kurā dominēja augstākas cenas, savukārt visas pārējās aprēķinātās dempinga starpības attiecas uz eksportu uz citu trešo valstu tirgiem.

| (72) | Citās trešās valstīs iedibinātā Ķīnas dempinga prakse skaidri norāda, kāda varētu būt Ķīnas ražotāju eksportētāju cenu prakse Savienībā, ja pasākumi tiktu atcelti. |
| --- | --- |

(72)

Citās trešās valstīs iedibinātā Ķīnas dempinga prakse skaidri norāda, kāda varētu būt Ķīnas ražotāju eksportētāju cenu prakse Savienībā, ja pasākumi tiktu atcelti.

3.3.4.   Savienības tirgus pievilcīgums

Savienības tirgus pievilcīgums

| (73) | Lai novērtētu Savienības tirgus pievilcīgumu un iespējamību, ka eksports no ĶTR varētu tikt novirzīts uz Savienības tirgu tad, ja pasākumi tiktu atcelti, tika analizēts Ķīnas eksports uz citu trešo valstu tirgiem apjoma un cenas ziņā, kā arī cenas Ķīnas iekšzemes tirgū, salīdzinot tās ar vidējām cenām Savienības tirgū. |
| --- | --- |

(73)

Lai novērtētu Savienības tirgus pievilcīgumu un iespējamību, ka eksports no ĶTR varētu tikt novirzīts uz Savienības tirgu tad, ja pasākumi tiktu atcelti, tika analizēts Ķīnas eksports uz citu trešo valstu tirgiem apjoma un cenas ziņā, kā arī cenas Ķīnas iekšzemes tirgū, salīdzinot tās ar vidējām cenām Savienības tirgū.

| (74) | Ķīnas eksporta apjoms uz citām trešām valstīm 2012.–2014. gadā kopumā palielinājās par aptuveni 45 %, 2014. gadā sasniedzot aptuveni 116 000 t. |
| --- | --- |

(74)

Ķīnas eksporta apjoms uz citām trešām valstīm 2012.–2014. gadā kopumā palielinājās par aptuveni 45 %, 2014. gadā sasniedzot aptuveni 116 000 t.

| (75) | Attiecībā uz iekšzemes cenām, kā skaidrots 27.–29. apsvērumā, nebija citas informācijas, tāpēc par atskaites parametru tika izmantotas vienīgā Ķīnas ražotāja eksportētāja, kas sadarbojās, iekšzemes cenas. Salīdzinājums liecina, ka vidējās cenas Savienības tirgū bija par 43 %–55 % augstākas nekā vidējās iekšzemes cenas ĶTR 2014. gadā un par 27 %–35 % augstākas nekā vidējās iekšzemes cenas ĶTR PIP laikā. |
| --- | --- |

(75)

Attiecībā uz iekšzemes cenām, kā skaidrots 27.–29. apsvērumā, nebija citas informācijas, tāpēc par atskaites parametru tika izmantotas vienīgā Ķīnas ražotāja eksportētāja, kas sadarbojās, iekšzemes cenas. Salīdzinājums liecina, ka vidējās cenas Savienības tirgū bija par 43 %–55 % augstākas nekā vidējās iekšzemes cenas ĶTR 2014. gadā un par 27 %–35 % augstākas nekā vidējās iekšzemes cenas ĶTR PIP laikā.

| (76) | Pamatojoties uz pieprasījuma iesniedzēju sniegtajiem datiem, tika konstatēts, ka Ķīnas eksporta cenas uz citām trešām valstīm atbilst vienīgā Ķīnas ražotāja eksportētāja, kas sadarbojās, eksporta cenām uz citām trešām valstīm, kā jau skaidrots 55. apsvērumā. Vidējās cenas Savienības tirgū 2014. gadā vidēji bija par 25 %–45 % augstākas nekā Ķīnas eksporta cenas uz citu trešo valstu tirgiem un par 20 %–40 % augstākas nekā Ķīnas eksporta cenas uz citu trešo valstu tirgiem PIP laikā. Vienīgajam Ķīnas eksportētājam, kas sadarbojās, cenu līmenis uz citām trešām valstīm PIP laikā bija par 20 %–30 % zemāks nekā Savienības ražošanas nozares cenu līmenis. |
| --- | --- |

(76)

Pamatojoties uz pieprasījuma iesniedzēju sniegtajiem datiem, tika konstatēts, ka Ķīnas eksporta cenas uz citām trešām valstīm atbilst vienīgā Ķīnas ražotāja eksportētāja, kas sadarbojās, eksporta cenām uz citām trešām valstīm, kā jau skaidrots 55. apsvērumā. Vidējās cenas Savienības tirgū 2014. gadā vidēji bija par 25 %–45 % augstākas nekā Ķīnas eksporta cenas uz citu trešo valstu tirgiem un par 20 %–40 % augstākas nekā Ķīnas eksporta cenas uz citu trešo valstu tirgiem PIP laikā. Vienīgajam Ķīnas eksportētājam, kas sadarbojās, cenu līmenis uz citām trešām valstīm PIP laikā bija par 20 %–30 % zemāks nekā Savienības ražošanas nozares cenu līmenis.

| (77) | Ja antidempinga pasākumi tiktu atcelti, tad ievērojami augstākā cenu līmeņa dēļ Savienības tirgus būtu pievilcīgs Ķīnas eksportētājiem. |
| --- | --- |

(77)

Ja antidempinga pasākumi tiktu atcelti, tad ievērojami augstākā cenu līmeņa dēļ Savienības tirgus būtu pievilcīgs Ķīnas eksportētājiem.

| (78) | Ķīnas ražotāju eksportētāju interesi eksportēt uz Savienības tirgu apstiprina arī pastāvīgā SKB klātbūtne Savienības tirgū. Kaut arī tiek piemēroti pasākumi, šis uzņēmums no sākotnējās izmeklēšanas perioda līdz PIP gandrīz divkāršojis eksporta apjomu uz Savienību un palielinājis savu tirgus daļu par aptuveni 50 %. |
| --- | --- |

(78)

Ķīnas ražotāju eksportētāju interesi eksportēt uz Savienības tirgu apstiprina arī pastāvīgā SKB klātbūtne Savienības tirgū. Kaut arī tiek piemēroti pasākumi, šis uzņēmums no sākotnējās izmeklēšanas perioda līdz PIP gandrīz divkāršojis eksporta apjomu uz Savienību un palielinājis savu tirgus daļu par aptuveni 50 %.

SKB

3.3.5.   Secinājums par dempinga turpināšanās iespējamību

Secinājums par dempinga turpināšanās iespējamību

| (79) | Ņemot vērā Savienības tirgus pievilcīgumu un Ķīnas eksportētāju cenu praksi citu trešo valstu tirgos, aplēstā ievērojamā neizmantotā jauda ĶTR varētu tikt izmantota eksportam uz Savienību par dempinga cenām, tāpēc Komisija secina, ka pastāv liela iespējamība, ka antidempinga pasākumu atcelšanas gadījumā ievērojami palielinātos nātrija glikonāta importa apjomi par dempinga cenām no ĶTR uz Savienību. |
| --- | --- |

(79)

Ņemot vērā Savienības tirgus pievilcīgumu un Ķīnas eksportētāju cenu praksi citu trešo valstu tirgos, aplēstā ievērojamā neizmantotā jauda ĶTR varētu tikt izmantota eksportam uz Savienību par dempinga cenām, tāpēc Komisija secina, ka pastāv liela iespējamība, ka antidempinga pasākumu atcelšanas gadījumā ievērojami palielinātos nātrija glikonāta importa apjomi par dempinga cenām no ĶTR uz Savienību.

4.   KAITĒJUMA TURPINĀŠANĀS VAI ATKĀRTOŠANĀS IESPĒJAMĪBA

KAITĒJUMA TURPINĀŠANĀS VAI ATKĀRTOŠANĀS IESPĒJAMĪBA

4.1.   Savienības ražošanas nozares definīcija un Savienības ražošanas apjoms

Savienības ražošanas nozares definīcija un Savienības ražošanas apjoms

| (80) | Savienības ražotāji, kas sadarbojās, proti, Jungbunzlauer SA un Roquette Italia S.p.A., saražoja 100 % no Savienības ražošanas apjoma. |
| --- | --- |

(80)

Savienības ražotāji, kas sadarbojās, proti, Jungbunzlauer SA un Roquette Italia S.p.A., saražoja 100 % no Savienības ražošanas apjoma.

Jungbunzlauer SA

Roquette Italia S.p.A.

| (81) | Tādēļ tiek uzskatīts, ka tie ir Savienības ražošanas nozare pamatregulas 4. panta 1. punkta nozīmē. |
| --- | --- |

(81)

Tādēļ tiek uzskatīts, ka tie ir Savienības ražošanas nozare pamatregulas 4. panta 1. punkta nozīmē.

| (82) | Savienības ražošanas nozarē ietilpst tikai divi ražotāji, tāpēc visi rādītāji, kas attiecas uz uzņēmumam specifiskiem sensitīviem datiem, konfidencialitātes apsvērumu dēļ bija jāindeksē vai jāsniedz diapazonā. |
| --- | --- |

(82)

Savienības ražošanas nozarē ietilpst tikai divi ražotāji, tāpēc visi rādītāji, kas attiecas uz uzņēmumam specifiskiem sensitīviem datiem, konfidencialitātes apsvērumu dēļ bija jāindeksē vai jāsniedz diapazonā.

4.2.   Patēriņš Savienībā

Patēriņš Savienībā

| (83) | Komisija noteica patēriņu Savienībā, pamatojoties uz Savienības ražošanas nozares kopējo pārdošanas apjomu Savienības tirgū, kurš iegūts no pārbaudītām atbildēm uz anketas jautājumiem, kas saņemtas no diviem Savienības ražotājiem, pamatojoties uz kopējo importa apjomu, kas pieejams no Eurostat, un pārbaudītiem Ķīnas ražotāja eksportētāja, kurš sadarbojās, datiem. |
| --- | --- |

(83)

Komisija noteica patēriņu Savienībā, pamatojoties uz Savienības ražošanas nozares kopējo pārdošanas apjomu Savienības tirgū, kurš iegūts no pārbaudītām atbildēm uz anketas jautājumiem, kas saņemtas no diviem Savienības ražotājiem, pamatojoties uz kopējo importa apjomu, kas pieejams no Eurostat, un pārbaudītiem Ķīnas ražotāja eksportētāja, kurš sadarbojās, datiem.

Eurostat

| (84) | Savienības patēriņam bija šāda dinamika:

  1. tabula


  Patēriņš Savienībā | 2012 | 2013 | 2014 | PIP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Kopējais patēriņš Savienībā (t) | 13 000 –19 000 | 14 000 –20 000 | 16 000 –22 000 | 16 000 –22 000 |
| Indekss (2012. gads = 100) | 100 | 109 | 119 | 122 |
| Avots: atbildes uz anketas jautājumiem un Eurostat dati. |

(84)

Savienības patēriņam bija šāda dinamika:

1. tabula

1. tabula

Patēriņš Savienībā

Patēriņš Savienībā

2012

2013

2014

PIP

Kopējais patēriņš Savienībā (t)

13 000 –19 000

14 000 –20 000

16 000 –22 000

16 000 –22 000

Indekss (2012. gads = 100)

Indekss (2012. gads = 100)

100

100

109

109

119

119

122

122

Avots: atbildes uz anketas jautājumiem un Eurostat dati.

Avots:

Eurostat

| (85) | Patēriņš Savienībā attiecīgajā periodā pastāvīgi palielinājās, kopumā par 22 %. |
| --- | --- |

(85)

Patēriņš Savienībā attiecīgajā periodā pastāvīgi palielinājās, kopumā par 22 %.

4.3.   Imports no attiecīgās valsts

Imports no attiecīgās valsts

4.3.1.   Importa no attiecīgās valsts apjoms un tirgus daļa

Importa no attiecīgās valsts apjoms un tirgus daļa

| (86) | Komisija noteica importa apjomu, pamatojoties uz Eurostat datiem un pārbaudītām atbildēm uz anketas jautājumiem, kuras sniedza Ķīnas ražotājs eksportētājs, kas sadarbojās un veica 100 % no kopējā Ķīnas importa PIP laikā. |
| --- | --- |

(86)

Komisija noteica importa apjomu, pamatojoties uz Eurostat datiem un pārbaudītām atbildēm uz anketas jautājumiem, kuras sniedza Ķīnas ražotājs eksportētājs, kas sadarbojās un veica 100 % no kopējā Ķīnas importa PIP laikā.

Eurostat

| (87) | Importam no attiecīgās valsts Savienībā bija šāda dinamika:

  2. tabula


  Importa apjoms un tirgus daļa | 2012 | 2013 | 2014 | PIP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Imports no Ķīnas (t) | 500–2 500 | 500–2 500 | 500–2 500 | 500–2 500 |
| Indekss (2012. gads = 100) | 100 | 110 | 122 | 109 |
| Ķīnas importa tirgus daļa (%) | 4–16 | 4–16 | 4–16 | 3–15 |
| Indekss (2012. gads = 100) | 100 | 100 | 103 | 89 |
| Avots: atbildes uz anketas jautājumiem un Eurostat dati. |

(87)

Importam no attiecīgās valsts Savienībā bija šāda dinamika:

2. tabula

2. tabula

Importa apjoms un tirgus daļa

Importa apjoms un tirgus daļa

2012

2013

2014

PIP

Imports no Ķīnas (t)

500–2 500

500–2 500

500–2 500

500–2 500

Indekss (2012. gads = 100)

Indekss (2012. gads = 100)

100

100

110

110

122

122

109

109

Ķīnas importa tirgus daļa (%)

4–16

4–16

4–16

3–15

Indekss (2012. gads = 100)

Indekss (2012. gads = 100)

100

100

100

100

103

103

89

89

Avots: atbildes uz anketas jautājumiem un Eurostat dati.

Avots:

Eurostat

| (88) | Attiecīgajā periodā Ķīnas importa apjoms kopumā palielinājās par 9 %. Vispirms 2012.–2014. gadā tas palielinājās par 22 %, tad PIP laikā samazinājās par 13 %. Tomēr Ķīnas imports tikai daļēji atbilda Savienības patēriņa pieaugumam, tāpēc Ķīnas importa tirgus daļai bija citāda tendence. Tādējādi 2012.–2013. gadā tas saglabājās stabils, nedaudz palielinājās 2014. gadā (t. i., par 3 %) un no 2014. gada līdz PIP samazinājās par 14 %. Kopumā Ķīnas importa tirgus daļa attiecīgajā periodā samazinājās par 11 %. Tomēr, kā norādīts 78. apsvērumā, vienīgais Ķīnas ražotājs eksportētājs, kurš sadarbojās, spēja divkāršot savu eksporta apjomu uz Savienību un palielināt savu tirgus daļu par 50 % salīdzinājumā ar sākotnējās izmeklēšanas periodu, un tas notika par dempinga cenām. |
| --- | --- |

(88)

Attiecīgajā periodā Ķīnas importa apjoms kopumā palielinājās par 9 %. Vispirms 2012.–2014. gadā tas palielinājās par 22 %, tad PIP laikā samazinājās par 13 %. Tomēr Ķīnas imports tikai daļēji atbilda Savienības patēriņa pieaugumam, tāpēc Ķīnas importa tirgus daļai bija citāda tendence. Tādējādi 2012.–2013. gadā tas saglabājās stabils, nedaudz palielinājās 2014. gadā (t. i., par 3 %) un no 2014. gada līdz PIP samazinājās par 14 %. Kopumā Ķīnas importa tirgus daļa attiecīgajā periodā samazinājās par 11 %. Tomēr, kā norādīts 78. apsvērumā, vienīgais Ķīnas ražotājs eksportētājs, kurš sadarbojās, spēja divkāršot savu eksporta apjomu uz Savienību un palielināt savu tirgus daļu par 50 % salīdzinājumā ar sākotnējās izmeklēšanas periodu, un tas notika par dempinga cenām.

4.3.2.   Importa no attiecīgās valsts cenas un cenu samazinājums

Importa no attiecīgās valsts cenas un cenu samazinājums

| (89) | Komisija noteica Ķīnas importa cenu tendences, pamatojoties uz Eurostat datiem. |
| --- | --- |

(89)

Komisija noteica Ķīnas importa cenu tendences, pamatojoties uz Eurostat datiem.

Eurostat

| (90) | Importam Savienībā no attiecīgās valsts bija šāda vidējās cenas dinamika:

  3. tabula


  Importa cenas (EUR/t) | 2012 | 2013 | 2014 | PIP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Ķīnas importa cenas (EUR/t) | 680–750 | 600–670 | 600–670 | 670–740 |
| Indekss (2012. gads = 100) | 100 | 89 | 89 | 98 |
| Avots: Eurostati |

(90)

Importam Savienībā no attiecīgās valsts bija šāda vidējās cenas dinamika:

3. tabula

3. tabula

Importa cenas (EUR/t)

Importa cenas (EUR/t)

2012

2013

2014

PIP

Ķīnas importa cenas (EUR/t)

680–750

600–670

600–670

670–740

Indekss (2012. gads = 100)

Indekss (2012. gads = 100)

100

100

89

89

89

89

98

98

Avots: Eurostati

Avots:

| (91) | Attiecīgajā periodā vidējās importa cenas kopumā palielinājās par 2 %. Importa cenas 2012.–2013. gadā samazinājās par 11 %, 2014. gada tās palika tajā pašā līmenī un PIP laikā palielinājās par 9 %. |
| --- | --- |

(91)

Attiecīgajā periodā vidējās importa cenas kopumā palielinājās par 2 %. Importa cenas 2012.–2013. gadā samazinājās par 11 %, 2014. gada tās palika tajā pašā līmenī un PIP laikā palielinājās par 9 %.

| (92) | Cenu samazinājumu, ko bija īstenojis ražotājs eksportētājs, kurš sadarbojās, PIP laikā, Komisija noteica, salīdzinot:






  — | katra Savienības ražotāju ražojuma veida vidējās svērtās pārdošanas cenas nesaistītiem klientiem Savienības tirgū, koriģētas EXW līmenī, un |
| --- | --- | --- |

(92)

Cenu samazinājumu, ko bija īstenojis ražotājs eksportētājs, kurš sadarbojās, PIP laikā, Komisija noteica, salīdzinot:

—

katra Savienības ražotāju ražojuma veida vidējās svērtās pārdošanas cenas nesaistītiem klientiem Savienības tirgū, koriģētas EXW līmenī, un

EXW

| — | atbilstošās katra ražojuma veida vidējās svērtās importa cenas pirmajam neatkarīgajam pircējam Savienības tirgū, noteiktas izmaksu, apdrošināšanas, vedmaksas (CIF) līmenī, ar attiecīgām korekcijām, kas saistītas ar antidempinga maksājumiem, muitas nodokļiem un pēcimportēšanas izmaksām. |
| --- | --- |

—

atbilstošās katra ražojuma veida vidējās svērtās importa cenas pirmajam neatkarīgajam pircējam Savienības tirgū, noteiktas izmaksu, apdrošināšanas, vedmaksas (CIF) līmenī, ar attiecīgām korekcijām, kas saistītas ar antidempinga maksājumiem, muitas nodokļiem un pēcimportēšanas izmaksām.

CIF)

| (93) | Šāds cenu salīdzinājums tika veikts darījumiem pa ražojuma veidiem vienā un tajā pašā tirdzniecības līmenī, vajadzības gadījumā veicot atbilstīgas korekcijas un atskaitot rabatus un atlaides. Salīdzinājuma rezultāts tika izteikts procentos no Savienības ražošanas nozares vidējās svērtās cenas PIP laikā. Pat ja neņem vērā antidempinga maksājumus, tas liecina, ka ražotājs eksportētājs, kurš sadarbojās, PIP laikā neīstenoja cenu samazinājumu. Tomēr, kaut arī ražotājs eksportētājs, kas sadarbojās, veica 100 % no Ķīnas importa PIP laikā, tā ražošanas jauda bija tikai 2 %–7 % no Ķīnas kopējās ražošanas jaudas. |
| --- | --- |

(93)

Šāds cenu salīdzinājums tika veikts darījumiem pa ražojuma veidiem vienā un tajā pašā tirdzniecības līmenī, vajadzības gadījumā veicot atbilstīgas korekcijas un atskaitot rabatus un atlaides. Salīdzinājuma rezultāts tika izteikts procentos no Savienības ražošanas nozares vidējās svērtās cenas PIP laikā. Pat ja neņem vērā antidempinga maksājumus, tas liecina, ka ražotājs eksportētājs, kurš sadarbojās, PIP laikā neīstenoja cenu samazinājumu. Tomēr, kaut arī ražotājs eksportētājs, kas sadarbojās, veica 100 % no Ķīnas importa PIP laikā, tā ražošanas jauda bija tikai 2 %–7 % no Ķīnas kopējās ražošanas jaudas.

4.4.   Imports no citām trešām valstīm

Imports no citām trešām valstīm

| (94) | Importam Savienībā no trešām valstīm, izņemot attiecīgo valsti, bija šāda dinamika:

  4. tabula


  Citu trešo valstu tirgus daļa | 2012 | 2013 | 2014 | PIP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Imports (t) | 0–300 | 0–500 | 0–400 | 0–300 |
| Indekss (2012. gads = 100) | 100 | 582 | 256 | 132 |
| Tirgus daļa (%) | 0–1 | 1–2 | 0–1 | 0–1 |
| Indekss (2012. gads = 100) | 100 | 543 | 217 | 109 |
| Avots: Eurostat. |

(94)

Importam Savienībā no trešām valstīm, izņemot attiecīgo valsti, bija šāda dinamika:

4. tabula

4. tabula

Citu trešo valstu tirgus daļa

Citu trešo valstu tirgus daļa

2012

2013

2014

PIP

Imports (t)

0–300

0–500

0–400

0–300

Indekss (2012. gads = 100)

Indekss (2012. gads = 100)

100

100

582

582

256

256

132

132

Tirgus daļa (%)

0–1

1–2

0–1

0–1

Indekss (2012. gads = 100)

Indekss (2012. gads = 100)

100

100

543

543

217

217

109

109

Avots: Eurostat.

Avots:

| (95) | Importam no trešām valstīm tirgus daļa attiecīgajā periodā bija ne lielāka par 2 %, un PIP laikā tā bija mazāka par 1 %. |
| --- | --- |

(95)

Importam no trešām valstīm tirgus daļa attiecīgajā periodā bija ne lielāka par 2 %, un PIP laikā tā bija mazāka par 1 %.

4.5.   Savienības ražošanas nozares ekonomiskais stāvoklis

Savienības ražošanas nozares ekonomiskais stāvoklis

4.5.1.   Vispārīgas piezīmes

Vispārīgas piezīmes

| (96) | Saskaņā ar pamatregulas 3. panta 5. punktu, pārbaudot importa par dempinga cenām ietekmi uz Savienības ražošanas nozari, tika novērtēti visi ekonomiskie rādītāji, kas raksturo Savienības ražošanas nozares stāvokli attiecīgajā periodā. Komisija izvērtēja šos rādītājus, pamatojoties uz pārbaudītām Savienības ražotāju atbildēm uz anketas jautājumiem. |
| --- | --- |

(96)

Saskaņā ar pamatregulas 3. panta 5. punktu, pārbaudot importa par dempinga cenām ietekmi uz Savienības ražošanas nozari, tika novērtēti visi ekonomiskie rādītāji, kas raksturo Savienības ražošanas nozares stāvokli attiecīgajā periodā. Komisija izvērtēja šos rādītājus, pamatojoties uz pārbaudītām Savienības ražotāju atbildēm uz anketas jautājumiem.

4.5.2.   Kaitējuma rādītāji

Kaitējuma rādītāji

4.5.2.1.   Ražošanas apjoms, ražošanas jauda un jaudas izmantojums

Ražošanas apjoms, ražošanas jauda un jaudas izmantojums

| (97) | Attiecīgajā periodā Savienības kopējam ražošanas apjomam, ražošanas jaudai un jaudas izmantojumam bija šāda dinamika:

  5. tabula


  Ražošanas apjoms, ražošanas jauda un jaudas izmantojums | 2012 | 2013 | 2014 | PIP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Ražošanas apjoms (t) | 38 000 –58 000 | 33 000 –53 000 | 34 000 –54 000 | 35 000 –55 000 |
| Indekss (2012. gads = 100) | 100 | 90 | 92 | 94 |
| Ražošanas jauda (t) | 50 000 –70 000 | 50 000 –70 000 | 50 000 –70 000 | 50 000 –70 000 |
| Indekss (2012. gads = 100) | 100 | 100 | 100 | 100 |
| Jaudas izmantojums (%) | 70–90 | 65–85 | 65–85 | 65–85 |
| Indekss (2012. gads = 100) | 100 | 90 | 92 | 94 |
| Avots: atbildes uz anketas jautājumiem. |

(97)

Attiecīgajā periodā Savienības kopējam ražošanas apjomam, ražošanas jaudai un jaudas izmantojumam bija šāda dinamika:

5. tabula

5. tabula

Ražošanas apjoms, ražošanas jauda un jaudas izmantojums

Ražošanas apjoms, ražošanas jauda un jaudas izmantojums

2012

2013

2014

PIP

Ražošanas apjoms (t)

38 000 –58 000

33 000 –53 000

34 000 –54 000

35 000 –55 000

Indekss (2012. gads = 100)

Indekss (2012. gads = 100)

100

100

90

90

92

92

94

94

Ražošanas jauda (t)

50 000 –70 000

50 000 –70 000

50 000 –70 000

50 000 –70 000

Indekss (2012. gads = 100)

Indekss (2012. gads = 100)

100

100

100

100

100

100

100

100

Jaudas izmantojums (%)

70–90

65–85

65–85

65–85

Indekss (2012. gads = 100)

Indekss (2012. gads = 100)

100

100

90

90

92

92

94

94

Avots: atbildes uz anketas jautājumiem.

Avots:

| (98) | Ražošanas apjoms 2012.–2013. gadā samazinājās par 10 %, tad laikā no 2014. gada līdz PIP nedaudz palielinājās. Kopumā ražošanas apjoms attiecīgajā periodā samazinājās par 6 %. Šī ražošanas samazināšanās attiecīgajā periodā ir skaidrojama ar eksporta apjomu samazināšanos no 30 % līdz 40 %, ko tikai daļēji kompensēja 6. tabulā norādītais iekšzemes pārdošanas pieaugums. |
| --- | --- |

(98)

Ražošanas apjoms 2012.–2013. gadā samazinājās par 10 %, tad laikā no 2014. gada līdz PIP nedaudz palielinājās. Kopumā ražošanas apjoms attiecīgajā periodā samazinājās par 6 %. Šī ražošanas samazināšanās attiecīgajā periodā ir skaidrojama ar eksporta apjomu samazināšanos no 30 % līdz 40 %, ko tikai daļēji kompensēja 6. tabulā norādītais iekšzemes pārdošanas pieaugums.

| (99) | Ražošanas jauda visā attiecīgajā periodā palika nemainīga. |
| --- | --- |

(99)

Ražošanas jauda visā attiecīgajā periodā palika nemainīga.

4.5.2.2.   Pārdošanas apjoms, tirgus daļa un kaptīvā izmantošana

Pārdošanas apjoms, tirgus daļa un kaptīvā izmantošana

| (100) | Savienības ražošanas nozares pārdošanas apjomam un tirgus daļai attiecīgajā periodā bija šāda dinamika:

  6. tabula


  Pārdošanas apjoms un tirgus daļa | 2012 | 2013 | 2014 | PIP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Pārdošanas apjoms Savienības tirgū (t) | 11 500 –17 500 | 12 500 –18 500 | 14 000 –20 000 | 15 000 –21 000 |
| Indekss (2012. gads = 100) | 100 | 107 | 118 | 123 |
| Savienības ražošanas nozares tirgus daļa (%) | 84–96 | 84–96 | 84–96 | 85–97 |
| Indekss (2012. gads = 100) | 100 | 100 | 100 | 101 |
| Avots: atbildes uz anketas jautājumiem un Eurostat dati. |

(100)

Savienības ražošanas nozares pārdošanas apjomam un tirgus daļai attiecīgajā periodā bija šāda dinamika:

6. tabula

6. tabula

Pārdošanas apjoms un tirgus daļa

Pārdošanas apjoms un tirgus daļa

2012

2013

2014

PIP

Pārdošanas apjoms Savienības tirgū (t)

11 500 –17 500

12 500 –18 500

14 000 –20 000

15 000 –21 000

Indekss (2012. gads = 100)

Indekss (2012. gads = 100)

100

100

107

107

118

118

123

123

Savienības ražošanas nozares tirgus daļa (%)

84–96

84–96

84–96

85–97

Indekss (2012. gads = 100)

Indekss (2012. gads = 100)

100

100

100

100

100

100

101

101

Avots: atbildes uz anketas jautājumiem un Eurostat dati.

Avots:

Eurostat

| (101) | Savienības ražošanas nozare spēja sekot līdzi Savienības patēriņa pieaugumam, pastāvīgi palielinot pārdošanas apjomu – attiecīgajā periodā tas kopumā palielinājās par 23 %. |
| --- | --- |

(101)

Savienības ražošanas nozare spēja sekot līdzi Savienības patēriņa pieaugumam, pastāvīgi palielinot pārdošanas apjomu – attiecīgajā periodā tas kopumā palielinājās par 23 %.

| (102) | Pārdošanas apjomam cieši sekojot Savienības patēriņa tendencei, Savienības ražošanas nozares tirgus daļa 2012.–2014. gadā saglabājās nemainīga un PIP laikā palielinājās tikai nedaudz, proti, par 1 %. |
| --- | --- |

(102)

Pārdošanas apjomam cieši sekojot Savienības patēriņa tendencei, Savienības ražošanas nozares tirgus daļa 2012.–2014. gadā saglabājās nemainīga un PIP laikā palielinājās tikai nedaudz, proti, par 1 %.

| (103) | Kā redzams nākamajā tabula, visā attiecīgajā periodā kaptīvā izmantošana praktiski bija konstanta, un tā neietekmēja ražošanai un jaudas izmantojumam raksturīgo tendenci.

  7. tabula


  Kaptīvā izmantošana | 2012 | 2013 | 2014 | PIP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Kaptīvā izmantošana (t) | 9 000 –19 000 | 9 000 –19 000 | 9 000 –19 000 | 9 000 –19 000 |
| Indekss (2012. gads = 100) | 100 | 100 | 100 | 101 |
| Avots: atbildes uz anketas jautājumiem. |

(103)

Kā redzams nākamajā tabula, visā attiecīgajā periodā kaptīvā izmantošana praktiski bija konstanta, un tā neietekmēja ražošanai un jaudas izmantojumam raksturīgo tendenci.

7. tabula

7. tabula

Kaptīvā izmantošana

Kaptīvā izmantošana

2012

2013

2014

PIP

Kaptīvā izmantošana (t)

9 000 –19 000

9 000 –19 000

9 000 –19 000

9 000 –19 000

Indekss (2012. gads = 100)

Indekss (2012. gads = 100)

100

100

100

100

100

100

101

101

Avots: atbildes uz anketas jautājumiem.

Avots:

4.5.2.3.   Izaugsme

Izaugsme

| (104) | Savienības ražošanas nozares iekšzemes pārdošanas apjoms cieši sekoja iekšzemes patēriņa dinamikai un attiecīgajā periodā palielinājās par 23 %. Tādējādi visā attiecīgajā periodā Savienības ražošanas nozare tirgus daļu saglabāja stabilā līmenī. |
| --- | --- |

(104)

Savienības ražošanas nozares iekšzemes pārdošanas apjoms cieši sekoja iekšzemes patēriņa dinamikai un attiecīgajā periodā palielinājās par 23 %. Tādējādi visā attiecīgajā periodā Savienības ražošanas nozare tirgus daļu saglabāja stabilā līmenī.

4.5.2.4.   Nodarbinātība un ražīgums

Nodarbinātība un ražīgums

| (105) | Nodarbinātībai un ražīgumam attiecīgajā periodā bija šāda dinamika:

  8. tabula


  Nodarbinātība un ražīgums | 2012 | 2013 | 2014 | PIP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Nodarbināto skaits | 0–100 | 0–100 | 0–100 | 0–100 |
| Indekss (2012. gads = 100) | 100 | 99 | 101 | 103 |
| Ražīgums (t uz nodarbināto) | 500–1 500 | 500–1 500 | 500–1 500 | 500–1 500 |
| Indekss (2012. gads = 100) | 100 | 91 | 91 | 91 |
| Avots: atbildes uz anketas jautājumiem. |

(105)

Nodarbinātībai un ražīgumam attiecīgajā periodā bija šāda dinamika:

8. tabula

8. tabula

Nodarbinātība un ražīgums

Nodarbinātība un ražīgums

2012

2013

2014

PIP

Nodarbināto skaits

0–100

0–100

0–100

0–100

Indekss (2012. gads = 100)

Indekss (2012. gads = 100)

100

100

99

99

101

101

103

103

Ražīgums (t uz nodarbināto)

500–1 500

500–1 500

500–1 500

500–1 500

Indekss (2012. gads = 100)

Indekss (2012. gads = 100)

100

100

91

91

91

91

91

91

Avots: atbildes uz anketas jautājumiem.

Avots:

| (106) | Visā attiecīgajā periodā nodarbināto skaits Savienības ražošanas nozarē saglabājās gandrīz nemainīgs. Ražošanas apjoma samazināšanās un stabilās nodarbinātības dēļ attiecīgajā periodā samazinājās ražīgums. |
| --- | --- |

(106)

Visā attiecīgajā periodā nodarbināto skaits Savienības ražošanas nozarē saglabājās gandrīz nemainīgs. Ražošanas apjoma samazināšanās un stabilās nodarbinātības dēļ attiecīgajā periodā samazinājās ražīgums.

| (107) | Izmeklēšana liecina, ka augstā automatizācijas līmeņa dēļ Savienības ražošanas nozarei nebūtu bijis iespējams samazināt nodarbināto skaitu proporcionāli ražošanas apjoma samazinājumam. |
| --- | --- |

(107)

Izmeklēšana liecina, ka augstā automatizācijas līmeņa dēļ Savienības ražošanas nozarei nebūtu bijis iespējams samazināt nodarbināto skaitu proporcionāli ražošanas apjoma samazinājumam.

4.5.2.5.   Dempinga starpības lielums un atgūšanās no iepriekšējā dempinga

Dempinga starpības lielums un atgūšanās no iepriekšējā dempinga

| (108) | Kā minēts 45. apsvērumā, izmeklēšanā tika konstatēts, ka nātrija glikonāta imports no ĶTR Savienības tirgū turpinājās par dempinga cenām. |
| --- | --- |

(108)

Kā minēts 45. apsvērumā, izmeklēšanā tika konstatēts, ka nātrija glikonāta imports no ĶTR Savienības tirgū turpinājās par dempinga cenām.

| (109) | Savienības ražošanas nozare spēja izmantot savā labā antidempinga pasākumus un sāka atgūties no iepriekšējā dempinga. Attiecīgajā periodā tā palielināja pārdošanas apjomu par 23 % un tirgus daļu par 1 %. Tomēr atgūšanos no iepriekšējā dempinga nevar uzskatīt par stabilu, jo īpaši ņemot vērā 123. apsvēruma aprakstīto rentabilitātes dinamiku, kas 2012. un 2013. gadā saglabājās negatīva un tikai PIP laikā kļuva pozitīva. |
| --- | --- |

(109)

Savienības ražošanas nozare spēja izmantot savā labā antidempinga pasākumus un sāka atgūties no iepriekšējā dempinga. Attiecīgajā periodā tā palielināja pārdošanas apjomu par 23 % un tirgus daļu par 1 %. Tomēr atgūšanos no iepriekšējā dempinga nevar uzskatīt par stabilu, jo īpaši ņemot vērā 123. apsvēruma aprakstīto rentabilitātes dinamiku, kas 2012. un 2013. gadā saglabājās negatīva un tikai PIP laikā kļuva pozitīva.

4.5.2.6.   Cenas un faktori, kas ietekmē cenas

Cenas un faktori, kas ietekmē cenas

| (110) | Savienības ražotāju vidējai svērtajai vienības pārdošanas cenai nesaistītiem pircējiem Savienībā attiecīgajā periodā bija šāda dinamika:

  9. tabula


  Pārdošanas cenas Savienībā un vienības ražošanas izmaksas | 2012 | 2013 | 2014 | PIP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Vidējā vienības pārdošanas cena Savienībā (EUR/t) | 740–810 | 730–800 | 700–770 | 700–770 |
| Indekss (2012. gads = 100) | 100 | 99 | 94 | 95 |
| Avots: atbildes uz anketas jautājumiem. |

(110)

Savienības ražotāju vidējai svērtajai vienības pārdošanas cenai nesaistītiem pircējiem Savienībā attiecīgajā periodā bija šāda dinamika:

9. tabula

9. tabula

Pārdošanas cenas Savienībā un vienības ražošanas izmaksas

Pārdošanas cenas Savienībā un vienības ražošanas izmaksas

2012

2013

2014

PIP

Vidējā vienības pārdošanas cena Savienībā (EUR/t)

740–810

730–800

700–770

700–770

Indekss (2012. gads = 100)

Indekss (2012. gads = 100)

100

100

99

99

94

94

95

95

Avots: atbildes uz anketas jautājumiem.

Avots:

| (111) | Attiecīgajā periodā Savienības ražošanas nozares vidējā pārdošanas cena saruka par 5 %. 2012.–2014. gadā cenas pastāvīgi saruka un PIP laikā tikai nedaudz palielinājās. |
| --- | --- |

(111)

Attiecīgajā periodā Savienības ražošanas nozares vidējā pārdošanas cena saruka par 5 %. 2012.–2014. gadā cenas pastāvīgi saruka un PIP laikā tikai nedaudz palielinājās.

| (112) | Savienības ražošanas nozares ražošanas izmaksām attiecīgajā periodā bija šāda dinamika:

  10. tabula


  Vienības ražošanas izmaksas | 2012 | 2013 | 2014 | PIP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Vienības ražošanas izmaksas (EUR/t) | | | | |
| Indekss (2012. gads = 100) | 100 | 98 | 86 | 80 |
| Avots: atbildes uz anketas jautājumiem. |

(112)

Savienības ražošanas nozares ražošanas izmaksām attiecīgajā periodā bija šāda dinamika:

10. tabula

10. tabula

Vienības ražošanas izmaksas

Vienības ražošanas izmaksas

2012

2013

2014

PIP

Vienības ražošanas izmaksas (EUR/t)

Indekss (2012. gads = 100)

Indekss (2012. gads = 100)

100

100

98

98

86

86

80

80

Avots: atbildes uz anketas jautājumiem.

Avots:

| (113) | Attiecīgajā periodā vienības ražošanas izmaksas saruka par 20 %. Tas ir daļēji tāpēc, ka samazinājās izejvielu cenas, kas sīkāk aprakstīts 114. apsvērumā, un daļēji izmaksu ietaupījuma dēļ, kas izraisīja to, ka kopējās ražošanas izmaksās samazinājās vairāki komponenti, jo īpaši attiecīgajā periodā krasi samazinājās uzturēšanas izmaksas. |
| --- | --- |

(113)

Attiecīgajā periodā vienības ražošanas izmaksas saruka par 20 %. Tas ir daļēji tāpēc, ka samazinājās izejvielu cenas, kas sīkāk aprakstīts 114. apsvērumā, un daļēji izmaksu ietaupījuma dēļ, kas izraisīja to, ka kopējās ražošanas izmaksās samazinājās vairāki komponenti, jo īpaši attiecīgajā periodā krasi samazinājās uzturēšanas izmaksas.

| (114) | Atkarībā no ražošanas procesa integrācijas pakāpes Savienības ražotāji par galveno izejvielu izmantoja vai nu kukurūzu, vai glikozes sīrupu uz kukurūzas bāzes. Šīs izejvielas ir nozīmīgs ražošanas izmaksu komponents, tāpēc, sarūkot to cenai, attiecīgajā periodā ražošanas izmaksas samazinājās par 25 %–35 %. Tāpēc, pieaugot kukurūzas vai glikozes sīrupa uz kukurūzas bāzes cenai, ražošanas izmaksu palielināšanās dēļ tūlītēji varētu pasliktināties Savienības ražošanas nozares situācija, kas tagad ir uzlabojusies. |
| --- | --- |

(114)

Atkarībā no ražošanas procesa integrācijas pakāpes Savienības ražotāji par galveno izejvielu izmantoja vai nu kukurūzu, vai glikozes sīrupu uz kukurūzas bāzes. Šīs izejvielas ir nozīmīgs ražošanas izmaksu komponents, tāpēc, sarūkot to cenai, attiecīgajā periodā ražošanas izmaksas samazinājās par 25 %–35 %. Tāpēc, pieaugot kukurūzas vai glikozes sīrupa uz kukurūzas bāzes cenai, ražošanas izmaksu palielināšanās dēļ tūlītēji varētu pasliktināties Savienības ražošanas nozares situācija, kas tagad ir uzlabojusies.

| (115) | Samazinoties ražošanas izmaksām, attiecīgajā periodā tikai mazliet samazinājās vidējās pārdošanas cenas, proti, par 5 %, jo Savienības ražošanas nozare joprojām atguvās no zaudējumiem, kas tai bija radušies iepriekšējos periodos iepriekšējās dempinga prakses dēļ. |
| --- | --- |

(115)

Samazinoties ražošanas izmaksām, attiecīgajā periodā tikai mazliet samazinājās vidējās pārdošanas cenas, proti, par 5 %, jo Savienības ražošanas nozare joprojām atguvās no zaudējumiem, kas tai bija radušies iepriekšējos periodos iepriekšējās dempinga prakses dēļ.

4.5.2.7.   Darbaspēka izmaksas

Darbaspēka izmaksas

| (116) | Savienības ražotāju vidējām darbaspēka izmaksām attiecīgajā periodā bija šāda dinamika:

  11. tabula


  Vidējās darbaspēka izmaksas uz vienu darbinieku | 2012 | 2013 | 2014 | PIP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Indekss (2012. gads = 100) | 100 | 93 | 104 | 107 |
| Avots: atbildes uz anketas jautājumiem. |

(116)

Savienības ražotāju vidējām darbaspēka izmaksām attiecīgajā periodā bija šāda dinamika:

11. tabula

11. tabula

Vidējās darbaspēka izmaksas uz vienu darbinieku

Vidējās darbaspēka izmaksas uz vienu darbinieku

2012

2013

2014

PIP

Indekss (2012. gads = 100)

Indekss (2012. gads = 100)

100

100

93

93

104

104

107

107

Avots: atbildes uz anketas jautājumiem.

Avots:

| (117) | Attiecīgajā periodā vidējās darbaspēka izmaksas pieauga par 7 %. Katrā ziņā darbaspēka izmaksas ir tikai neliela daļa no ražošanas izmaksām, tāpēc tās nevar uzskatīt par jēgpilnu Savienības ražošanas nozares ekonomiskās situācijas rādītāju. |
| --- | --- |

(117)

Attiecīgajā periodā vidējās darbaspēka izmaksas pieauga par 7 %. Katrā ziņā darbaspēka izmaksas ir tikai neliela daļa no ražošanas izmaksām, tāpēc tās nevar uzskatīt par jēgpilnu Savienības ražošanas nozares ekonomiskās situācijas rādītāju.

4.5.2.8.   Krājumi

Krājumi

| (118) | Savienības ražotāju krājumu apjomam attiecīgajā periodā bija šāda dinamika:

  12. tabula


  Krājumi | 2012 | 2013 | 2014 | PIP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Krājumi perioda beigās (t) | 4 000 –8 000 | 3 000 –7 000 | 1 000 –5 000 | 1 000 –5 000 |
| Indekss (2012. gads = 100) | 100 | 89 | 47 | 43 |
| Krājumi perioda beigās procentos no ražošanas apjoma (%) | 8–16 | 8–16 | 2–11 | 2–10 |
| Indekss (2012. gads = 100) | 100 | 99 | 51 | 46 |
| Avots: atbildes uz anketas jautājumiem. |

(118)

Savienības ražotāju krājumu apjomam attiecīgajā periodā bija šāda dinamika:

12. tabula

12. tabula

Krājumi

Krājumi

2012

2013

2014

PIP

Krājumi perioda beigās (t)

4 000 –8 000

3 000 –7 000

1 000 –5 000

1 000 –5 000

Indekss (2012. gads = 100)

Indekss (2012. gads = 100)

100

100

89

89

47

47

43

43

Krājumi perioda beigās procentos no ražošanas apjoma (%)

8–16

8–16

2–11

2–10

Indekss (2012. gads = 100)

Indekss (2012. gads = 100)

100

100

99

99

51

51

46

46

Avots: atbildes uz anketas jautājumiem.

Avots:

| (119) | Attiecīgajā periodā krājumu apjoms kopumā samazinājās par 54 %. |
| --- | --- |

(119)

Attiecīgajā periodā krājumu apjoms kopumā samazinājās par 54 %.

| (120) | Tika konstatēts, ka PIP laikā krājumu apjoms bijis normāls. |
| --- | --- |

(120)

Tika konstatēts, ka PIP laikā krājumu apjoms bijis normāls.

4.5.2.9.   Rentabilitāte, naudas plūsma, ieguldījumi, ienākums no ieguldījumiem un spēja piesaistīt kapitālu

Rentabilitāte, naudas plūsma, ieguldījumi, ienākums no ieguldījumiem un spēja piesaistīt kapitālu

| (121) | Savienības ražotāju rentabilitātei, naudas plūsmai, ieguldījumiem un ienākumam no ieguldījumiem attiecīgajā periodā bija šāda dinamika:

  13. tabula


  Rentabilitāte, naudas plūsma, ieguldījumi un ienākums no ieguldījumiem | 2012 | 2013 | 2014 | PIP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Nesaistītiem pircējiem Savienībā veiktās pārdošanas rentabilitāte (% no pārdošanas apgrozījuma) | – 20 līdz 0 | – 15 līdz + 5 | – 10 līdz + 10 | – 5 līdz + 15 |
| Indekss (2012. gads = 100) | 100 | 101 | 111 | 118 |
| Naudas plūsma (EUR) | – 3 400 000 līdz – 1 400 000 | – 1 600 000 līdz + 400 000 | 700 000 līdz 2 700 000 | 1 200 000 līdz 3 200 000 |
| Indekss (2012. gads = 100) | 100 | 182 | 284 | 309 |
| Ieguldījumi (EUR) | 300 000 līdz 1 000 000 | 100 000 līdz 800 000 | 100 000 līdz 700 000 | 0 līdz 600 000 |
| Indekss (2012. gads = 100) | 100 | 66 | 56 | 35 |
| Ienākums no ieguldījumiem (%) | – 20 līdz 0 | – 20 līdz 0 | – 10 līdz + 10 | 0 līdz 20 |
| Indekss (2012. gads = 100) | 100 | 99 | 111 | 122 |
| Avots: atbildes uz anketas jautājumiem. |

(121)

Savienības ražotāju rentabilitātei, naudas plūsmai, ieguldījumiem un ienākumam no ieguldījumiem attiecīgajā periodā bija šāda dinamika:

13. tabula

13. tabula

Rentabilitāte, naudas plūsma, ieguldījumi un ienākums no ieguldījumiem

Rentabilitāte, naudas plūsma, ieguldījumi un ienākums no ieguldījumiem

2012

2013

2014

PIP

Nesaistītiem pircējiem Savienībā veiktās pārdošanas rentabilitāte (% no pārdošanas apgrozījuma)

– 20 līdz 0

– 15 līdz + 5

– 10 līdz + 10

– 5 līdz + 15

Indekss (2012. gads = 100)

Indekss (2012. gads = 100)

100

100

101

101

111

111

118

118

Naudas plūsma (EUR)

– 3 400 000 līdz – 1 400 000

– 1 600 000 līdz + 400 000

700 000 līdz 2 700 000

1 200 000 līdz 3 200 000

Indekss (2012. gads = 100)

Indekss (2012. gads = 100)

100

100

182

182

284

284

309

309

Ieguldījumi (EUR)

300 000 līdz 1 000 000

100 000 līdz 800 000

100 000 līdz 700 000

0 līdz 600 000

Indekss (2012. gads = 100)

Indekss (2012. gads = 100)

100

100

66

66

56

56

35

35

Ienākums no ieguldījumiem (%)

– 20 līdz 0

– 20 līdz 0

– 10 līdz + 10

0 līdz 20

Indekss (2012. gads = 100)

Indekss (2012. gads = 100)

100

100

99

99

111

111

122

122

Avots: atbildes uz anketas jautājumiem.

Avots:

| (122) | Komisija noteica Savienības ražotāju rentabilitāti, tīro peļņu pirms nodokļu samaksas no līdzīgā ražojuma pārdošanas nesaistītiem klientiem Savienībā izsakot procentos no šīs pārdošanas apgrozījuma. |
| --- | --- |

(122)

Komisija noteica Savienības ražotāju rentabilitāti, tīro peļņu pirms nodokļu samaksas no līdzīgā ražojuma pārdošanas nesaistītiem klientiem Savienībā izsakot procentos no šīs pārdošanas apgrozījuma.

| (123) | Attiecīgā perioda pirmajos divos gados Savienības ražošanas nozare strādāja ar zaudējumiem un 2014. gadā tikai gandrīz sasniedza peļņas un zaudējumu slieksni. Tikai PIP laikā tās rentabilitāte beidzot bija tuva sākotnējā izmeklēšanā izmantotās mērķa peļņas līmenim, taču to nesasniedza. Nepieciešams uzsvērt, ka šā vēlīnā uzlabojuma cēlonis ir ražošanas izmaksu samazināšanās, ko lielā mērā izraisījusi labvēlīga kukurūzas un glikozes sīrupa uz kukurūzas bāzes cenu dinamika, kas skaidrota 114. apsvērumā. Tāpēc, palielinoties šo izejvielu cenām, kas ir pakļautas cenu svārstībām, ko nosaka klimats un raža, nesen panāktā rentabilitāte tiktu uzreiz pavērsta pretējā virzienā. |
| --- | --- |

(123)

Attiecīgā perioda pirmajos divos gados Savienības ražošanas nozare strādāja ar zaudējumiem un 2014. gadā tikai gandrīz sasniedza peļņas un zaudējumu slieksni. Tikai PIP laikā tās rentabilitāte beidzot bija tuva sākotnējā izmeklēšanā izmantotās mērķa peļņas līmenim, taču to nesasniedza. Nepieciešams uzsvērt, ka šā vēlīnā uzlabojuma cēlonis ir ražošanas izmaksu samazināšanās, ko lielā mērā izraisījusi labvēlīga kukurūzas un glikozes sīrupa uz kukurūzas bāzes cenu dinamika, kas skaidrota 114. apsvērumā. Tāpēc, palielinoties šo izejvielu cenām, kas ir pakļautas cenu svārstībām, ko nosaka klimats un raža, nesen panāktā rentabilitāte tiktu uzreiz pavērsta pretējā virzienā.

| (124) | Naudas plūsma, kas ir Savienības ražotāju spēja pašfinansēt savu darbību, bija negatīva pirmajos divos gados un kļuva pozitīva tikai attiecīgā perioda otrajā pusē. |
| --- | --- |

(124)

Naudas plūsma, kas ir Savienības ražotāju spēja pašfinansēt savu darbību, bija negatīva pirmajos divos gados un kļuva pozitīva tikai attiecīgā perioda otrajā pusē.

| (125) | Naudas plūsmas uzlabošanās tomēr daļēji notika uz ieguldījumu rēķina, kuri attiecīgajā periodā samazinājās par 65 % un bija gandrīz nenozīmīgi salīdzinājumā ar attiecīgā ražojuma ražošanai izmantoto pamatlīdzekļu bruto vērtību. Naudas plūsmas uzlabošanās bija arī rentabilitātes uzlabošanās rezultāts, kura, kā aprakstīts 123. apsvērumā, lielā mērā skaidrojama ar labvēlīgo kukurūzas un glikozes sīrupa uz kukurūzas bāzes cenas dinamiku. Tāpēc, palielinoties šo izejvielu cenām, kas ir pakļautas cenu svārstībām, ko nosaka klimats un raža, naudas plūsmas situācijas uzlabojums tiktu uzreiz pavērsts pretējā virzienā. |
| --- | --- |

(125)

Naudas plūsmas uzlabošanās tomēr daļēji notika uz ieguldījumu rēķina, kuri attiecīgajā periodā samazinājās par 65 % un bija gandrīz nenozīmīgi salīdzinājumā ar attiecīgā ražojuma ražošanai izmantoto pamatlīdzekļu bruto vērtību. Naudas plūsmas uzlabošanās bija arī rentabilitātes uzlabošanās rezultāts, kura, kā aprakstīts 123. apsvērumā, lielā mērā skaidrojama ar labvēlīgo kukurūzas un glikozes sīrupa uz kukurūzas bāzes cenas dinamiku. Tāpēc, palielinoties šo izejvielu cenām, kas ir pakļautas cenu svārstībām, ko nosaka klimats un raža, naudas plūsmas situācijas uzlabojums tiktu uzreiz pavērsts pretējā virzienā.

| (126) | Jānorāda arī, ka zemais ieguldījumu un uzturēšanas izmaksu līmenis (sk. 113. apsvērumu), kaut arī uz laiku ir uzlabojis naudas plūsmu un rentabilitāti, ilgtermiņā nav ilgtspējīgs, jo tādā situācijā varētu nolietoties ražošanas iekārtas. Galu galā tas varētu ietekmēt ražošanas izmaksas un ražošanas procesa efektivitāti. Katrā ziņā ir nepieciešami ieguldījumi, un uzturēšanas izmaksas var atlikt uz vēlāku laiku, taču rēķinoties ar to, ka vēlāk tas negatīvi ietekmēs naudas plūsmu un rentabilitāti. |
| --- | --- |

(126)

Jānorāda arī, ka zemais ieguldījumu un uzturēšanas izmaksu līmenis (sk. 113. apsvērumu), kaut arī uz laiku ir uzlabojis naudas plūsmu un rentabilitāti, ilgtermiņā nav ilgtspējīgs, jo tādā situācijā varētu nolietoties ražošanas iekārtas. Galu galā tas varētu ietekmēt ražošanas izmaksas un ražošanas procesa efektivitāti. Katrā ziņā ir nepieciešami ieguldījumi, un uzturēšanas izmaksas var atlikt uz vēlāku laiku, taču rēķinoties ar to, ka vēlāk tas negatīvi ietekmēs naudas plūsmu un rentabilitāti.

| (127) | Ienākums no ieguldījumiem ir peļņa, kas izteikta procentos no ieguldījumu neto uzskaites vērtības. Attiecīgā perioda pirmajos divos gados tas bija negatīvs un tikai PIP laikā uzlabojās. Ienākums no ieguldījumiem un rentabilitāte ir ļoti cieši savstarpēji saistīti kaitējuma rādītāji, tāpēc ienākuma no ieguldījumiem uzlabošanās bija tiešs rentabilitātes uzlabošanās rezultāts. Tāpēc ienākuma no ieguldījumiem uzlabošanās lielā mērā skaidrojama ar labvēlīgu kukurūzas un glikozes sīrupa uz kukurūzas bāzes cenu dinamiku, kas aprakstīta 123. apsvērumā. Tāpēc, palielinoties šo izejvielu cenām, kas ir pakļautas cenu svārstībām, ko nosaka klimats un raža, nesenā ienākuma no ieguldījumiem uzlabošanās tiktu uzreiz pavērsta pretējā virzienā. |
| --- | --- |

(127)

Ienākums no ieguldījumiem ir peļņa, kas izteikta procentos no ieguldījumu neto uzskaites vērtības. Attiecīgā perioda pirmajos divos gados tas bija negatīvs un tikai PIP laikā uzlabojās. Ienākums no ieguldījumiem un rentabilitāte ir ļoti cieši savstarpēji saistīti kaitējuma rādītāji, tāpēc ienākuma no ieguldījumiem uzlabošanās bija tiešs rentabilitātes uzlabošanās rezultāts. Tāpēc ienākuma no ieguldījumiem uzlabošanās lielā mērā skaidrojama ar labvēlīgu kukurūzas un glikozes sīrupa uz kukurūzas bāzes cenu dinamiku, kas aprakstīta 123. apsvērumā. Tāpēc, palielinoties šo izejvielu cenām, kas ir pakļautas cenu svārstībām, ko nosaka klimats un raža, nesenā ienākuma no ieguldījumiem uzlabošanās tiktu uzreiz pavērsta pretējā virzienā.

| (128) | Savienības ražošana nozare turpināja iepludināt svaigu kapitālu nātrija glikonāta ražošanā, nepārsniedzot nepieciešamo minimumu, tā ka ieguldījumi bija tik zemā līmenī, ka to summa bija gandrīz nenozīmīga, kā skaidrots 125. un 126. apsvērumā. Tāpēc nav iespējams analizēt spēju piesaistīt kapitālu. |
| --- | --- |

(128)

Savienības ražošana nozare turpināja iepludināt svaigu kapitālu nātrija glikonāta ražošanā, nepārsniedzot nepieciešamo minimumu, tā ka ieguldījumi bija tik zemā līmenī, ka to summa bija gandrīz nenozīmīga, kā skaidrots 125. un 126. apsvērumā. Tāpēc nav iespējams analizēt spēju piesaistīt kapitālu.

4.5.3.   Secinājums par kaitējumu

Secinājums par kaitējumu

| (129) | Attiecīgajā periodā pārdošanas apjomam un tirgus daļai bija pozitīva dinamika, jo Savienības ražošanas nozare spēja sekot līdzi patēriņa pieaugumam. Tomēr attiecīgajā periodā tas neliedza samazināties ražošanai un jaudas izmantojumam. |
| --- | --- |

(129)

Attiecīgajā periodā pārdošanas apjomam un tirgus daļai bija pozitīva dinamika, jo Savienības ražošanas nozare spēja sekot līdzi patēriņa pieaugumam. Tomēr attiecīgajā periodā tas neliedza samazināties ražošanai un jaudas izmantojumam.

| (130) | Kaitējuma rādītāji, kas saistīti ar Savienības ražošanas nozares finanšu rādītājiem (rentabilitāti, naudas plūsmu un ienākumu no ieguldījumiem), attiecīgā perioda pirmajos trīs gados bija negatīvi vai labākajā gadījumā tuvi nullei un tikai PIP laikā kļuva pozitīvi, izņemot naudas plūsmu, kas kļuva pozitīva jau 2014. gadā. |
| --- | --- |

(130)

Kaitējuma rādītāji, kas saistīti ar Savienības ražošanas nozares finanšu rādītājiem (rentabilitāti, naudas plūsmu un ienākumu no ieguldījumiem), attiecīgā perioda pirmajos trīs gados bija negatīvi vai labākajā gadījumā tuvi nullei un tikai PIP laikā kļuva pozitīvi, izņemot naudas plūsmu, kas kļuva pozitīva jau 2014. gadā.

| (131) | Rentabilitātes, naudas plūsmas un ienākuma no ieguldījumiem pozitīvo dinamiku tomēr nevar uzskatīt par stabilu, jo tā īstenojusies tikai attiecīgā perioda beigās (naudas plūsmai) un PIP laikā (rentabilitātei un ienākumam no ieguldījumiem). Turklāt tas, ka PIP laika visi trīs rādītāji bija pozitīvi, lielā mērā skaidrojams ar to, ka samazinājās galveno izejvielu (kukurūzas un glikozes sīrupa uz kukurūzas bāzes) izmaksas, kas pakļautas 123., 125. un 127. apsvērumā skaidrotajām svārstībām, un ar to, ka tika gūti ietaupījumi uz kapitāla ieguldījumu un uzturēšanas izmaksu rēķina, kas ilgtermiņā nav noturīgs risinājums (sk. 126. apsvērumu). Turklāt rentabilitāte PIP laikā joprojām bija zemāka par mērķa peļņu, kas tika noteikta sākotnējā izmeklēšanā. |
| --- | --- |

(131)

Rentabilitātes, naudas plūsmas un ienākuma no ieguldījumiem pozitīvo dinamiku tomēr nevar uzskatīt par stabilu, jo tā īstenojusies tikai attiecīgā perioda beigās (naudas plūsmai) un PIP laikā (rentabilitātei un ienākumam no ieguldījumiem). Turklāt tas, ka PIP laika visi trīs rādītāji bija pozitīvi, lielā mērā skaidrojams ar to, ka samazinājās galveno izejvielu (kukurūzas un glikozes sīrupa uz kukurūzas bāzes) izmaksas, kas pakļautas 123., 125. un 127. apsvērumā skaidrotajām svārstībām, un ar to, ka tika gūti ietaupījumi uz kapitāla ieguldījumu un uzturēšanas izmaksu rēķina, kas ilgtermiņā nav noturīgs risinājums (sk. 126. apsvērumu). Turklāt rentabilitāte PIP laikā joprojām bija zemāka par mērķa peļņu, kas tika noteikta sākotnējā izmeklēšanā.

| (132) | Ņemot vērā iepriekšminēto, Komisija secina, ka PIP laikā Savienības ražošanas nozare sākusi atgūties no iepriekšējā dempinga un ka PIP laikā tā nav cietusi no būtiska kaitējuma pamatregulas 3. panta 5. punkta nozīmē. Tomēr izmeklēšana liecina arī, ka Savienības ražošanas nozares finanšu rādītāji nebija pietiekami, lai nodrošinātu ilgtermiņa dzīvotspēju. |
| --- | --- |

(132)

Ņemot vērā iepriekšminēto, Komisija secina, ka PIP laikā Savienības ražošanas nozare sākusi atgūties no iepriekšējā dempinga un ka PIP laikā tā nav cietusi no būtiska kaitējuma pamatregulas 3. panta 5. punkta nozīmē. Tomēr izmeklēšana liecina arī, ka Savienības ražošanas nozares finanšu rādītāji nebija pietiekami, lai nodrošinātu ilgtermiņa dzīvotspēju.

4.6.   Kaitējuma atkārtošanās iespējamība

Kaitējuma atkārtošanās iespējamība

| (133) | Lai novērtētu kaitējuma atkārtošanās iespējamību, tika ņemti vērā vairāki faktori, proti, ražošanas jauda un neizmantotā jauda ĶTR, Ķīnas ražotāju eksportētāju eksporta apjoms uz citiem trešo valstu tirgiem, Ķīnas eksporta cenas uz citiem trešo valstu tirgiem, Ķīnas iekšzemes cenas un Savienības tirgus pievilcīgums un sākotnējās izmeklēšanas konstatējumi. |
| --- | --- |

(133)

Lai novērtētu kaitējuma atkārtošanās iespējamību, tika ņemti vērā vairāki faktori, proti, ražošanas jauda un neizmantotā jauda ĶTR, Ķīnas ražotāju eksportētāju eksporta apjoms uz citiem trešo valstu tirgiem, Ķīnas eksporta cenas uz citiem trešo valstu tirgiem, Ķīnas iekšzemes cenas un Savienības tirgus pievilcīgums un sākotnējās izmeklēšanas konstatējumi.

| (134) | Kā konstatēts 51. apsvērumā, PIP laikā Ķīnas neizmantotā jauda bija 600 000–700 000 t, kas aptuveni 30 reizes pārsniedz patēriņu Savienībā, kas bija 16 000–22 000 t. Kā norādīts 52. apsvērumā, pat ja daļu no neizmantotās jaudas izmantotu, lai apmierinātu iespējamu lielāku pieprasījumu ĶTR vai citās trešās valstīs, ļoti liela neizmantotā jauda joprojām būtu pieejama, lai ražotu eksportam uz Savienību. |
| --- | --- |

(134)

Kā konstatēts 51. apsvērumā, PIP laikā Ķīnas neizmantotā jauda bija 600 000–700 000 t, kas aptuveni 30 reizes pārsniedz patēriņu Savienībā, kas bija 16 000–22 000 t. Kā norādīts 52. apsvērumā, pat ja daļu no neizmantotās jaudas izmantotu, lai apmierinātu iespējamu lielāku pieprasījumu ĶTR vai citās trešās valstīs, ļoti liela neizmantotā jauda joprojām būtu pieejama, lai ražotu eksportam uz Savienību.

| (135) | Kā aprakstīts 54. apsvērumā, ievērojamie eksporta apjomi no Ķīnas uz citām trešām valstīm pieauga. Eksports uz citām trešām valstīm 2012.–2014. gadā palielinājās par 45 % un 2014. gadā sasniedza aptuveni 116 000 t. Šis apjoms vien vairāk nekā sešas reizes pārsniedz Savienības patēriņu tajā pašā laikā. |
| --- | --- |

(135)

Kā aprakstīts 54. apsvērumā, ievērojamie eksporta apjomi no Ķīnas uz citām trešām valstīm pieauga. Eksports uz citām trešām valstīm 2012.–2014. gadā palielinājās par 45 % un 2014. gadā sasniedza aptuveni 116 000 t. Šis apjoms vien vairāk nekā sešas reizes pārsniedz Savienības patēriņu tajā pašā laikā.

| (136) | Kā izklāstīts 76. apsvērumā, tika konstatēts, ka PIP laikā vidējā Ķīnas eksporta cena uz citām trešām valstīm bija par 20 %–40 % zemāka nekā vidējā Savienības ražošanas nozares cena. Kā konstatēts 64. un 69. apsvērumā, atkarībā no izmantotās metodes, dempinga starpības eksportam uz citu trešo valstu tirgiem Ķīnas ražotājiem eksportētājiem pārsniedza 70 % vai bija vismaz aptuveni 50 %. Izvērtējot vienīgā ražotāja eksportētāja, kas sadarbojās, datus, dempinga starpība, kā skaidrots 70. apsvērumā, bija 8,3 %. |
| --- | --- |

(136)

Kā izklāstīts 76. apsvērumā, tika konstatēts, ka PIP laikā vidējā Ķīnas eksporta cena uz citām trešām valstīm bija par 20 %–40 % zemāka nekā vidējā Savienības ražošanas nozares cena. Kā konstatēts 64. un 69. apsvērumā, atkarībā no izmantotās metodes, dempinga starpības eksportam uz citu trešo valstu tirgiem Ķīnas ražotājiem eksportētājiem pārsniedza 70 % vai bija vismaz aptuveni 50 %. Izvērtējot vienīgā ražotāja eksportētāja, kas sadarbojās, datus, dempinga starpība, kā skaidrots 70. apsvērumā, bija 8,3 %.

| (137) | Kā minēts 75. un 76. apsvērumā, tika konstatēts, ka vidējā cena Savienības tirgū bija par 27 %–35 % augstāka nekā vidējā iekšzemes cena ĶTR un par 20 %–40 % augstāka nekā vidējā Ķīnas eksporta cena uz citu trešo valstu tirgiem PIP laikā. Vienīgajam Ķīnas eksportētājam, kas sadarbojās, cenu līmenis uz citām trešām valstīm PIP laikā bija par 20 %–30 % zemāks nekā Savienības ražošanas nozares cenu līmenis. |
| --- | --- |

(137)

Kā minēts 75. un 76. apsvērumā, tika konstatēts, ka vidējā cena Savienības tirgū bija par 27 %–35 % augstāka nekā vidējā iekšzemes cena ĶTR un par 20 %–40 % augstāka nekā vidējā Ķīnas eksporta cena uz citu trešo valstu tirgiem PIP laikā. Vienīgajam Ķīnas eksportētājam, kas sadarbojās, cenu līmenis uz citām trešām valstīm PIP laikā bija par 20 %–30 % zemāks nekā Savienības ražošanas nozares cenu līmenis.

| (138) | Pamatojoties uz to, var secināt, ka gan salīdzinājumā ar Ķīnas iekšzemes tirgu, gan trešo valstu tirgiem Savienības tirgus ir ļoti pievilcīgs cenu ziņā. Savienības tirgus pievilcīgumu apstiprina SKB klātbūtnes palielināšanās – uzņēmums divkāršojis eksporta apjomu un palielinājis tirgus daļu par 50 %, ka noteikts 78. apsvērumā. |
| --- | --- |

(138)

Pamatojoties uz to, var secināt, ka gan salīdzinājumā ar Ķīnas iekšzemes tirgu, gan trešo valstu tirgiem Savienības tirgus ir ļoti pievilcīgs cenu ziņā. Savienības tirgus pievilcīgumu apstiprina SKB klātbūtnes palielināšanās – uzņēmums divkāršojis eksporta apjomu un palielinājis tirgus daļu par 50 %, ka noteikts 78. apsvērumā.

SKB

| (139) | Tāpēc, ja pasākumus atceltu, iespējams, ka Ķīnas ražotāji eksportētāji atsāktu vai sāktu eksportēt uz Savienību ievērojamus daudzumus par dempinga cenām, iespējams, par ievērojami zemākām cenām nekā Savienības ražošanas nozarei (par 20 %–40 %, spriežot pēc cenu prakses, kas citās trešās valstīs novērota citiem ražotājiem eksportētājiem, kuri nesadarbojās). Tik tiešām iespējams, ka cenu prakse būtu tāda pati, kāda novērota citās trešās valstīs, vai līdzīga tai, jo tādējādi Ķīnas ražotāji eksportētāji varētu (at)gūt tirgus daļu Savienības tirgū. Konkrēti nātrija glikonāts ir patēriņa produkts, kuram cena ir lielā mērā ļoti svarīgs un izšķirīgs faktors. |
| --- | --- |

(139)

Tāpēc, ja pasākumus atceltu, iespējams, ka Ķīnas ražotāji eksportētāji atsāktu vai sāktu eksportēt uz Savienību ievērojamus daudzumus par dempinga cenām, iespējams, par ievērojami zemākām cenām nekā Savienības ražošanas nozarei (par 20 %–40 %, spriežot pēc cenu prakses, kas citās trešās valstīs novērota citiem ražotājiem eksportētājiem, kuri nesadarbojās). Tik tiešām iespējams, ka cenu prakse būtu tāda pati, kāda novērota citās trešās valstīs, vai līdzīga tai, jo tādējādi Ķīnas ražotāji eksportētāji varētu (at)gūt tirgus daļu Savienības tirgū. Konkrēti nātrija glikonāts ir patēriņa produkts, kuram cena ir lielā mērā ļoti svarīgs un izšķirīgs faktors.

| (140) | Lai novērtētu, kā pasākumu atcelšanas gadījumā, Savienības tirgū pieaugot zemu cenu importam no Ķīnas, tiktu ietekmēta Savienības ražošanas nozares situācija, tika analizētas norises sākotnējās izmeklēšanas attiecīgajā periodā. Tika konstatēts, ka sākotnējās izmeklēšanas periodā Ķīnas importa pārdošanas cenas bija par 13 %–29 % zemākas nekā Savienības ražošanas nozares pārdošanas cenas. Sākotnējās izmeklēšanas attiecīgajā periodā importa apjoms no Ķīnas palielinājās par 77 %, kas absolūtā izteiksmē bija palielinājums par 1 774 t (no 2 291 t 2005. gadā līdz 4 095 t sākotnējās izmeklēšanas periodā). Šis palielinājums tika uzskatīts par būtisku, un tas izraisīja Savienības ražošanas nozares rentabilitātes samazināšanos par 80 %, kā arī tās pārdošanas apjoma samazināšanos par 20 %. Tādējādi sākotnējā izmeklēšanā tika secināts, kas Savienības ražošanas nozare cietusi būtisku kaitējumu. |
| --- | --- |

(140)

Lai novērtētu, kā pasākumu atcelšanas gadījumā, Savienības tirgū pieaugot zemu cenu importam no Ķīnas, tiktu ietekmēta Savienības ražošanas nozares situācija, tika analizētas norises sākotnējās izmeklēšanas attiecīgajā periodā. Tika konstatēts, ka sākotnējās izmeklēšanas periodā Ķīnas importa pārdošanas cenas bija par 13 %–29 % zemākas nekā Savienības ražošanas nozares pārdošanas cenas. Sākotnējās izmeklēšanas attiecīgajā periodā importa apjoms no Ķīnas palielinājās par 77 %, kas absolūtā izteiksmē bija palielinājums par 1 774 t (no 2 291 t 2005. gadā līdz 4 095 t sākotnējās izmeklēšanas periodā). Šis palielinājums tika uzskatīts par būtisku, un tas izraisīja Savienības ražošanas nozares rentabilitātes samazināšanos par 80 %, kā arī tās pārdošanas apjoma samazināšanos par 20 %. Tādējādi sākotnējā izmeklēšanā tika secināts, kas Savienības ražošanas nozare cietusi būtisku kaitējumu.

| (141) | Iespējams scenārijs, ka tad, ja pasākumi tiktu atcelti, Savienības tirgū ieplūstu ievērojami importa apjomi no Ķīnas par zemām dempinga cenām un Savienība varētu reaģēt līdzīgā veidā, kā novērots sākotnējā izmeklēšanā, un tāpēc, palielinoties importa apjomiem no Ķīnas par cenām, kas ir ievērojami zemākas nekā Savienības ražošanas nozares cenas, būtu līdzīga ietekme, kāda novērota sākotnējā izmeklēšanā. Jo īpaši, ņemot vērā, ka šā ražojuma tirgus ir cenu ziņā ļoti jutīgs un ka citu trešo valstu tirgos ir ievērojami zemākas cenas, ir iespējams, ka Savienība būs spiesta samazināt pārdošanas apjomus un ražošanas apjomu un pazemināt cenas, kas negatīvi ietekmēs rentabilitāti. Faktiski šā ražojuma jutīgums cenu ziņā pastiprinātu ietekmi, ko Savienības tirgū varētu radīt cenu spiediens. Tādējādi uzlabošanās, ko Savienības ražošanas nozare pieredzēja tikai PIP laikā, tiktu neitralizēta un Savienības ražošanas nozares finansiālā situācija varētu nopietni pasliktināties. |
| --- | --- |

(141)

Iespējams scenārijs, ka tad, ja pasākumi tiktu atcelti, Savienības tirgū ieplūstu ievērojami importa apjomi no Ķīnas par zemām dempinga cenām un Savienība varētu reaģēt līdzīgā veidā, kā novērots sākotnējā izmeklēšanā, un tāpēc, palielinoties importa apjomiem no Ķīnas par cenām, kas ir ievērojami zemākas nekā Savienības ražošanas nozares cenas, būtu līdzīga ietekme, kāda novērota sākotnējā izmeklēšanā. Jo īpaši, ņemot vērā, ka šā ražojuma tirgus ir cenu ziņā ļoti jutīgs un ka citu trešo valstu tirgos ir ievērojami zemākas cenas, ir iespējams, ka Savienība būs spiesta samazināt pārdošanas apjomus un ražošanas apjomu un pazemināt cenas, kas negatīvi ietekmēs rentabilitāti. Faktiski šā ražojuma jutīgums cenu ziņā pastiprinātu ietekmi, ko Savienības tirgū varētu radīt cenu spiediens. Tādējādi uzlabošanās, ko Savienības ražošanas nozare pieredzēja tikai PIP laikā, tiktu neitralizēta un Savienības ražošanas nozares finansiālā situācija varētu nopietni pasliktināties.

| (142) | Par to, kā pasākumu atcelšanas gadījumā, pieaugot zemu cenu importam no Ķīnas, tiktu ietekmēta Savienības ražošanas nozare, liecina arī Savienības ražošanas nozares situācija, ar kuru saskaras tās eksports uz citām trešām valstīm. Šajās valstīs, kurās nav spēkā antidempinga pasākumi un kurās konstatēts Ķīnas imports par dempinga cenām, Savienības ražošanas nozares eksporta apjomi samazinājušies par 30 %–40 %. |
| --- | --- |

(142)

Par to, kā pasākumu atcelšanas gadījumā, pieaugot zemu cenu importam no Ķīnas, tiktu ietekmēta Savienības ražošanas nozare, liecina arī Savienības ražošanas nozares situācija, ar kuru saskaras tās eksports uz citām trešām valstīm. Šajās valstīs, kurās nav spēkā antidempinga pasākumi un kurās konstatēts Ķīnas imports par dempinga cenām, Savienības ražošanas nozares eksporta apjomi samazinājušies par 30 %–40 %.

| (143) | Pamatojoties uz iepriekšminēto, Komisija secina, ka tad, ja pasākumi tiktu atcelti, pastāv liela iespējamība, ka kaitējums atkārtotos. |
| --- | --- |

(143)

Pamatojoties uz iepriekšminēto, Komisija secina, ka tad, ja pasākumi tiktu atcelti, pastāv liela iespējamība, ka kaitējums atkārtotos.

5.   SAVIENĪBAS INTERESES

SAVIENĪBAS INTERESES

| (144) | Saskaņā ar pamatregulas 21. pantu Komisija pārbaudīja, vai antidempinga pasākumu noteikšana ĶTR izcelsmes nātrija glikonāta importam, spriežot pēc šīs termiņbeigu pārskatīšanas konstatējumiem, būtu pretrunā Savienības interesēm kopumā. Atbilstība Savienības interesēm tika noteikta, izvērtējot visu iesaistīto personu intereses, tostarp Savienības ražošanas nozares, importētāju, lietotāju un vairumtirgotāju intereses. Visām ieinteresētajām personām tika dota iespēja paust viedokli saskaņā ar pamatregulas 21. panta 2. punktu. |
| --- | --- |

(144)

Saskaņā ar pamatregulas 21. pantu Komisija pārbaudīja, vai antidempinga pasākumu noteikšana ĶTR izcelsmes nātrija glikonāta importam, spriežot pēc šīs termiņbeigu pārskatīšanas konstatējumiem, būtu pretrunā Savienības interesēm kopumā. Atbilstība Savienības interesēm tika noteikta, izvērtējot visu iesaistīto personu intereses, tostarp Savienības ražošanas nozares, importētāju, lietotāju un vairumtirgotāju intereses. Visām ieinteresētajām personām tika dota iespēja paust viedokli saskaņā ar pamatregulas 21. panta 2. punktu.

5.1.   Savienības ražošanas nozares intereses

Savienības ražošanas nozares intereses

| (145) | Pēc antidempinga pasākumu noteikšanas 2010. gadā Savienības ražošanas nozares ekonomiskā situācija uzlabojās. |
| --- | --- |

(145)

Pēc antidempinga pasākumu noteikšanas 2010. gadā Savienības ražošanas nozares ekonomiskā situācija uzlabojās.

| (146) | Kā izklāstīts 131. un 132. apsvērumā, izmeklēšana tomēr liecina, ka Savienības ražošanas nozare vēl aizvien ir nestabila. |
| --- | --- |

(146)

Kā izklāstīts 131. un 132. apsvērumā, izmeklēšana tomēr liecina, ka Savienības ražošanas nozare vēl aizvien ir nestabila.

| (147) | Tādējādi, ja pasākumi tiktu atcelti, kaitējums varētu atkārtoties, jo Savienības ražošanas nozare zaudētu pircējus un saskartos ar lejupvērstu cenu spiedienu, kas nāktu par labu Ķīnas ražotājiem eksportētājiem, kuri varētu palielināt importa apjomus par zemām dempinga cenām. Kā aprakstīts 142. apsvērumā, līdzīga situācija ir novērota citās trešās valstīs. |
| --- | --- |

(147)

Tādējādi, ja pasākumi tiktu atcelti, kaitējums varētu atkārtoties, jo Savienības ražošanas nozare zaudētu pircējus un saskartos ar lejupvērstu cenu spiedienu, kas nāktu par labu Ķīnas ražotājiem eksportētājiem, kuri varētu palielināt importa apjomus par zemām dempinga cenām. Kā aprakstīts 142. apsvērumā, līdzīga situācija ir novērota citās trešās valstīs.

| (148) | Taču pasākumu saglabāšana ļaus Savienības ražošanas nozarei turpināt atgūšanos no iepriekšējā dempinga un nostiprināt stāvokli. |
| --- | --- |

(148)

Taču pasākumu saglabāšana ļaus Savienības ražošanas nozarei turpināt atgūšanos no iepriekšējā dempinga un nostiprināt stāvokli.

5.2.   Nesaistīto importētāju intereses

Nesaistīto importētāju intereses

| (149) | Procedūras sakumā tika sākta saziņa ar četriem zināmajiem importētājiem. Divi atbildēja uz anketas jautājumiem. PIP laikā to īpatsvars Ķīnas importā bija 30 %–50 %, un tie neatbalstīja pasākumus. |
| --- | --- |

(149)

Procedūras sakumā tika sākta saziņa ar četriem zināmajiem importētājiem. Divi atbildēja uz anketas jautājumiem. PIP laikā to īpatsvars Ķīnas importā bija 30 %–50 %, un tie neatbalstīja pasākumus.

| (150) | Tika konstatēts, ka nātrija glikonāta īpatsvars to apgrozījumā ir mazāks par 5 %. Turklāt abi importētāji kopumā darbojās rentabli, arī to darbība, kas saistīta ar nātrija glikonātu, bija rentabla. |
| --- | --- |

(150)

Tika konstatēts, ka nātrija glikonāta īpatsvars to apgrozījumā ir mazāks par 5 %. Turklāt abi importētāji kopumā darbojās rentabli, arī to darbība, kas saistīta ar nātrija glikonātu, bija rentabla.

| (151) | Tādējādi Komisija uzskata, ka pasākumu turpināšanai būs ierobežota ietekme uz importētājiem, ja tāda vispār būs. |
| --- | --- |

(151)

Tādējādi Komisija uzskata, ka pasākumu turpināšanai būs ierobežota ietekme uz importētājiem, ja tāda vispār būs.

5.3.   Lietotāju intereses

Lietotāju intereses

| (152) | Anketas tika nosūtītas astoņiem zināmajiem lietotājiem. Atbildēja tikai viens lietotājs, kurš neatbalstīja pasākumus. |
| --- | --- |

(152)

Anketas tika nosūtītas astoņiem zināmajiem lietotājiem. Atbildēja tikai viens lietotājs, kurš neatbalstīja pasākumus.

| (153) | PIP laikā lietotājs, kurš sadarbojās, neimportēja no ĶTR, jo ieguva nātrija glikonātu tikai no viena Savienības ražotāja. Šim lietotājam nātrija glikonāts nosaka mazāk nekā 5 % no nātrija glikonātu saturošu gatavo izstrādājumu ražošanas izmaksām. Turklāt PIP laikā ar nātrija glikonātu saistītā darbība tā kopējā apgrozījumā veido mazāk nekā 20 %. Tika konstatēts, ka šis lietotājs kopumā darbojies rentabli. Pamatojoties uz to, ka nātrija glikonāta cenu svārstības tā ražošanas izmaksas var ietekmēt ierobežotā mērā, gaidāms, ka ietekme uz šo lietotāju būs ierobežota, ja tāda vispār būs. |
| --- | --- |

(153)

PIP laikā lietotājs, kurš sadarbojās, neimportēja no ĶTR, jo ieguva nātrija glikonātu tikai no viena Savienības ražotāja. Šim lietotājam nātrija glikonāts nosaka mazāk nekā 5 % no nātrija glikonātu saturošu gatavo izstrādājumu ražošanas izmaksām. Turklāt PIP laikā ar nātrija glikonātu saistītā darbība tā kopējā apgrozījumā veido mazāk nekā 20 %. Tika konstatēts, ka šis lietotājs kopumā darbojies rentabli. Pamatojoties uz to, ka nātrija glikonāta cenu svārstības tā ražošanas izmaksas var ietekmēt ierobežotā mērā, gaidāms, ka ietekme uz šo lietotāju būs ierobežota, ja tāda vispār būs.

| (154) | Ņemot vērā secinājumu par lietotāju, kurš sadarbojās, un to, ka lietotāju sadarbības līmenis bija zems, Komisija secina, ka pasākumu turpināšanas gadījumā ietekme uz lietotājiem būs ierobežota, ja tāda vispār būs. |
| --- | --- |

(154)

Ņemot vērā secinājumu par lietotāju, kurš sadarbojās, un to, ka lietotāju sadarbības līmenis bija zems, Komisija secina, ka pasākumu turpināšanas gadījumā ietekme uz lietotājiem būs ierobežota, ja tāda vispār būs.

5.4.   Vairumtirgotāju intereses

Vairumtirgotāju intereses

| (155) | Pieteicās pieci vairumtirgotāji un sniedza atbildes uz anketas jautājumiem. Trīs atbalstīja pasākumus, savukārt divi nepauda nostāju. Visi pieci vairumtirgotāji pirka nātrija glikonātu no Savienības ražotāja un no Ķīnas attiecīgo ražojumu neimportēja. Attiecīgajā periodā ar nātrija glikonātu saistītā darbība visu uzņēmumu kopējā apgrozījumā bija nenozīmīga. |
| --- | --- |

(155)

Pieteicās pieci vairumtirgotāji un sniedza atbildes uz anketas jautājumiem. Trīs atbalstīja pasākumus, savukārt divi nepauda nostāju. Visi pieci vairumtirgotāji pirka nātrija glikonātu no Savienības ražotāja un no Ķīnas attiecīgo ražojumu neimportēja. Attiecīgajā periodā ar nātrija glikonātu saistītā darbība visu uzņēmumu kopējā apgrozījumā bija nenozīmīga.

| (156) | Tādējādi Komisija secina, ka pasākumu turpināšanai varētu būt maza ietekme uz vairumtirgotājiem, ja tāda vispār būtu. |
| --- | --- |

(156)

Tādējādi Komisija secina, ka pasākumu turpināšanai varētu būt maza ietekme uz vairumtirgotājiem, ja tāda vispār būtu.

5.5.   Secinājums par Savienības interesēm

Secinājums par Savienības interesēm

| (157) | Pamatojoties uz iepriekšminēto, Komisija secina, ka nav pārliecinošu iemeslu, lai uzskatītu, ka ĶTR izcelsmes nātrijam glikonātam noteikto pasākumu saglabāšana nav Savienības interesēs. |
| --- | --- |

(157)

Pamatojoties uz iepriekšminēto, Komisija secina, ka nav pārliecinošu iemeslu, lai uzskatītu, ka ĶTR izcelsmes nātrijam glikonātam noteikto pasākumu saglabāšana nav Savienības interesēs.

6.   ANTIDEMPINGA PASĀKUMI

ANTIDEMPINGA PASĀKUMI

6.1.   Pasākumi

Pasākumi

| (158) | Visas ieinteresētās personas tika informētas par būtiskajiem faktiem un apsvērumiem, uz kuru pamata tika paredzēts saglabāt spēkā antidempinga pasākumus. Tām tika noteikts laiks, kurā pēc minētās informācijas izpaušanas tās varētu iesniegt piezīmes. Pēc informācijas izpaušanas neviena persona piezīmes neiesniedza. |
| --- | --- |

(158)

Visas ieinteresētās personas tika informētas par būtiskajiem faktiem un apsvērumiem, uz kuru pamata tika paredzēts saglabāt spēkā antidempinga pasākumus. Tām tika noteikts laiks, kurā pēc minētās informācijas izpaušanas tās varētu iesniegt piezīmes. Pēc informācijas izpaušanas neviena persona piezīmes neiesniedza.

| (159) | No iepriekšminētajiem apsvērumiem izriet, ka saskaņā ar pamatregulas 11. panta 2. punktu būtu jāsaglabā ar Komisijas Regulu (ES) Nr. 377/2010 (7) noteiktie antidempinga pasākumi, kas piemērojami ĶTR izcelsmes nātrija glikonātam. |
| --- | --- |

(159)

No iepriekšminētajiem apsvērumiem izriet, ka saskaņā ar pamatregulas 11. panta 2. punktu būtu jāsaglabā ar Komisijas Regulu (ES) Nr. 377/2010 (7) noteiktie antidempinga pasākumi, kas piemērojami ĶTR izcelsmes nātrija glikonātam.

7

6.2.   Īpašā uzraudzība

Īpašā uzraudzība

| (160) | Lai iespējami mazinātu antidempinga pasākumu apiešanas risku maksājuma likmju lielo atšķirību dēļ, tiek uzskatīts, ka šajā gadījumā ir nepieciešami īpaši pasākumi, kas nodrošinātu antidempinga maksājumu pareizu piemērošanu. |
| --- | --- |

(160)

Lai iespējami mazinātu antidempinga pasākumu apiešanas risku maksājuma likmju lielo atšķirību dēļ, tiek uzskatīts, ka šajā gadījumā ir nepieciešami īpaši pasākumi, kas nodrošinātu antidempinga maksājumu pareizu piemērošanu.

| (161) | Uzņēmumiem, uz kuriem attiecas individuālie antidempinga maksājumi, jāuzrāda derīgs rēķins dalībvalstu muitas dienestiem. Rēķinam ir jāatbilst prasībām, kas noteiktas šīs regulas 1. panta 3. punktā. Uz importu, kuram nav pievienots šāds rēķins, būtu jāattiecina antidempinga maksājums, kas piemērojams “visiem pārējiem uzņēmumiem”. |
| --- | --- |

(161)

Uzņēmumiem, uz kuriem attiecas individuālie antidempinga maksājumi, jāuzrāda derīgs rēķins dalībvalstu muitas dienestiem. Rēķinam ir jāatbilst prasībām, kas noteiktas šīs regulas 1. panta 3. punktā. Uz importu, kuram nav pievienots šāds rēķins, būtu jāattiecina antidempinga maksājums, kas piemērojams “visiem pārējiem uzņēmumiem”.

| (162) | Ja pēc attiecīgo pasākumu piemērošanas būtiski pieaugtu eksporta apjomi uzņēmumiem, kuriem tiek piemērotas zemākas individuālās maksājumu likmes, tad varētu uzskatīt, ka šāds importa apjoma pieaugums liecina, ka 13. panta 1. punkta nozīmē notikušas tirdzniecības modeļa pārmaiņas, kuru cēlonis ir pasākumu noteikšana. Tādos apstākļos un ja ir ievēroti nosacījumi, var sākt pretapiešanas izmeklēšanu. Minētajā izmeklēšanā cita starpā var pārbaudīt vajadzību atcelt individuālās maksājuma likmes un pēc tam noteikt attiecīgo valsts mēroga maksājumu. |
| --- | --- |

(162)

Ja pēc attiecīgo pasākumu piemērošanas būtiski pieaugtu eksporta apjomi uzņēmumiem, kuriem tiek piemērotas zemākas individuālās maksājumu likmes, tad varētu uzskatīt, ka šāds importa apjoma pieaugums liecina, ka 13. panta 1. punkta nozīmē notikušas tirdzniecības modeļa pārmaiņas, kuru cēlonis ir pasākumu noteikšana. Tādos apstākļos un ja ir ievēroti nosacījumi, var sākt pretapiešanas izmeklēšanu. Minētajā izmeklēšanā cita starpā var pārbaudīt vajadzību atcelt individuālās maksājuma likmes un pēc tam noteikt attiecīgo valsts mēroga maksājumu.

| (163) | Šī regula ir saskaņā ar atzinumu, ko sniegusi komiteja, kas izveidota saskaņā ar Regulas (ES) 2016/1036 15. panta 1. punktu, |
| --- | --- |

(163)

Šī regula ir saskaņā ar atzinumu, ko sniegusi komiteja, kas izveidota saskaņā ar Regulas (ES) 2016/1036 15. panta 1. punktu,

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

1. pants

1.   Ar šo nosaka galīgo antidempinga maksājumu Ķīnas Tautas Republikas izcelsmes nātrija glikonāta importam, kura muitas savienības un statistikas (CUS) numurs ir 0023277-9 un Chemical Abstracts Service (CAS) reģistrācijas numurs ir 527-07-1 un kuru patlaban klasificē ar KN kodu ex 2918 16 00 (Taric kods 2918160010).

2.   Galīgā antidempinga maksājuma likmes, kas piemērojamas 1. punktā aprakstītā un tālāk sarakstā norādīto uzņēmumu ražotā ražojuma neto cenai ar piegādi līdz Savienības robežai pirms nodokļa samaksas, ir šādas.

| Uzņēmums | Galīgais antidempinga maksājums (%) | Taric papildu kods |
| --- | --- | --- |
| Shandong Kaison Biochemical Co., Ltd | 5,6 | A972 |
| Qingdao Kehai Biochemistry Co. Ltd | 27,1 | A973 |
| Visi pārējie uzņēmumi | 53,2 | A999 |

Uzņēmums

Galīgais antidempinga maksājums (%)

Taric papildu kods

Shandong Kaison Biochemical Co., Ltd

5,6

A972

Qingdao Kehai Biochemistry Co. Ltd

27,1

A973

Visi pārējie uzņēmumi

53,2

A999

3.   Šā panta 2. punktā minētajiem uzņēmumiem individuālās maksājuma likmes piemēro tikai tad, ja dalībvalstu muitas dienestiem tiek uzrādīts derīgs rēķins, kurā ir šāda deklarācija, kuru datējusi un parakstījusi šo rēķinu izdevušās struktūras amatpersona un kurā norādīts tās uzvārds un ieņemamais amats: “Es, apakšā parakstījies, apliecinu, ka eksportam uz Eiropas Savienību pārdotais nātrija glikonāts (apjoms), uz kuru attiecas šis rēķins, ir ražots (uzņēmuma nosaukums un adrese) (Taric papildu kods) Ķīnas Tautas Republikā. Apliecinu, ka rēķinā sniegtā informācija ir pilnīga un patiesa.” Ja šādu rēķinu neuzrāda, tad piemēro visiem pārējiem uzņēmumiem piemērojamo maksājumu.

4.   Ja nav noteikts citādi, tad piemēro attiecīgos spēkā esošos noteikumus par muitas nodokļiem.

2. pants

Šī regula stājas spēkā nākamajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē, 2017. gada 19. janvārī

Komisijas vārdā –

priekšsēdētājs

Jean-Claude JUNCKER

---

(1)  
  OV L 176, 30.6.2016., 21. lpp.

1

(2)  Padomes 2010. gada 25. oktobra Īstenošanas regula (ES) Nr. 965/2010, ar ko nosaka galīgo antidempinga maksājumu un galīgi iekasē pagaidu maksājumu, kas noteikts Ķīnas Tautas Republikas izcelsmes nātrija glikonāta importam (OV L 282, 28.10.2010., 24. lpp.).

2

(3)  
  OV C 47, 10.2.2015., 3. lpp.

3

(4)  Padomes 2009. gada 30. novembra Regula (EK) Nr. 1225/2009 par aizsardzību pret importu par dempinga cenām no valstīm, kas nav Eiropas Kopienas dalībvalstis (OV L 343, 22.12.2009., 51. lpp.). Regula kodificēta ar pamatregulu.

4

(5)  Paziņojums par to antidempinga pasākumu termiņbeigu pārskatīšanas sākšanu, kuri piemērojami Ķīnas Tautas Republikas izcelsmes nātrija glikonāta importam (OV C 355, 27.10.2015., 18. lpp.).

5

(6)  https://www.prlog.org/12459353-sodium-gluconate-producers-in-china-see-sharp-increase-in-exports-in-2014.html

6

(7)  Komisijas 2010. gada 3. maija Regula (ES) Nr. 377/2010, ar ko piemēro pagaidu antidempinga maksājumu Ķīnas Tautas Republikas izcelsmes nātrija glikonāta importam (OV L 111, 4.5.2010., 5. lpp.).

7

---

| 20.1.2017 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 16/24 |
| --- | --- | --- | --- |

20.1.2017

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 16/24

---

KOMISIJAS ĪSTENOŠANAS REGULA (ES) 2017/95

(2017. gada 19. janvāris),

ar ko paredz piešķīruma koeficientu, kas piemērojams daudzumiem, kuri norādīti no 2017. gada 1. līdz 7. janvārim iesniegtajos importa licenču pieteikumos un importēšanas tiesību pieteikumos, saskaņā ar tarifa kvotām, kas mājputnu gaļas nozarē atvērtas ar Regulu (EK) Nr. 616/2007

EIROPAS KOMISIJA,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2013. gada 17. decembra Regulu (ES) Nr. 1308/2013, ar ko izveido lauksaimniecības produktu tirgu kopīgu organizāciju un atceļ Padomes Regulas (EEK) Nr. 922/72, (EEK) Nr. 234/79, (EK) Nr. 1037/2001 un (EK) Nr. 1234/2007 (1), un jo īpaši tās 188. panta 1. un 3. punktu,

tā kā:

| (1) | Ar Komisijas Regulu (EK) Nr. 616/2007 (2) ir atvērtas ikgadējas tarifa kvotas Brazīlijas, Taizemes un citu trešo valstu izcelsmes mājputnu gaļas importēšanai. |
| --- | --- |

(1)

Ar Komisijas Regulu (EK) Nr. 616/2007 (2) ir atvērtas ikgadējas tarifa kvotas Brazīlijas, Taizemes un citu trešo valstu izcelsmes mājputnu gaļas importēšanai.

| (2) | Daudzumi, kas norādīti importa licenču pieteikumos, kuri no 2017. gada 1. līdz 7. janvārim iesniegti par apakšperiodu no 2017. gada 1. aprīļa līdz 30. jūnijam, attiecībā uz dažām kvotām pārsniedz pieejamos daudzumus. Tāpēc būtu jānosaka, par kādu apjomu importa licences var izdot, nosakot piešķīruma koeficientu, kas piemērojams pieprasītajiem daudzumiem un ir aprēķināts saskaņā ar Komisijas Regulas (EK) Nr. 1301/2006 (3) 7. panta 2. punktu. |
| --- | --- |

(2)

Daudzumi, kas norādīti importa licenču pieteikumos, kuri no 2017. gada 1. līdz 7. janvārim iesniegti par apakšperiodu no 2017. gada 1. aprīļa līdz 30. jūnijam, attiecībā uz dažām kvotām pārsniedz pieejamos daudzumus. Tāpēc būtu jānosaka, par kādu apjomu importa licences var izdot, nosakot piešķīruma koeficientu, kas piemērojams pieprasītajiem daudzumiem un ir aprēķināts saskaņā ar Komisijas Regulas (EK) Nr. 1301/2006 (3) 7. panta 2. punktu.

| (3) | Daudzumi, kas norādīti importēšanas tiesību pieteikumos, kuri no 2017. gada 1. līdz 7. janvārim iesniegti par apakšperiodu no 2017. gada 1. aprīļa līdz 30. jūnijam, attiecībā uz dažām kvotām pārsniedz pieejamos daudzumus. Tāpēc būtu jānosaka, par kādu apjomu importa licences var izdot, nosakot piešķīruma koeficientu, kas piemērojams pieprasītajiem daudzumiem un ir aprēķināts saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1301/2006 6. panta 3. punktu kopā ar Regulas (EK) Nr. 1301/2006 7. panta 2. punktu. |
| --- | --- |

(3)

Daudzumi, kas norādīti importēšanas tiesību pieteikumos, kuri no 2017. gada 1. līdz 7. janvārim iesniegti par apakšperiodu no 2017. gada 1. aprīļa līdz 30. jūnijam, attiecībā uz dažām kvotām pārsniedz pieejamos daudzumus. Tāpēc būtu jānosaka, par kādu apjomu importa licences var izdot, nosakot piešķīruma koeficientu, kas piemērojams pieprasītajiem daudzumiem un ir aprēķināts saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1301/2006 6. panta 3. punktu kopā ar Regulas (EK) Nr. 1301/2006 7. panta 2. punktu.

| (4) | Lai nodrošinātu pasākuma efektīvu pārvaldību, šai regulai būtu jāstājas spēkā dienā, kad to publicē Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī, |
| --- | --- |

(4)

Lai nodrošinātu pasākuma efektīvu pārvaldību, šai regulai būtu jāstājas spēkā dienā, kad to publicē Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī,

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

1. pants

1.   Daudzumiem, kas norādīti importa licenču pieteikumos, kuri saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 616/2007 iesniegti par apakšperiodu no 2017. gada 1. aprīļa līdz 30. jūnijam, piemēro šīs regulas pielikuma A daļā norādīto piešķīruma koeficientu.

2.   Daudzumiem, kas norādīti importēšanas tiesību pieteikumos, kuri saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 616/2007 iesniegti par apakšperiodu no 2017. gada 1. aprīļa līdz 30. jūnijam, piemēro šīs regulas pielikuma B daļā norādīto piešķīruma koeficientu.

2. pants

Šī regula stājas spēkā dienā, kad to publicē Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē, 2017. gada 19. janvārī

Komisijas

un tās priekšsēdētāja vārdā –

Lauksaimniecības un lauku attīstības ģenerāldirektorāta

ģenerāldirektors

Jerzy PLEWA

---

(1)  
  OV L 347, 20.12.2013., 671. lpp.

1

(2)  Komisijas 2007. gada 4. jūnija Regula (EK) Nr. 616/2007, ar kuru atver Kopienas tarifa kvotas mājputnu gaļai ar izcelsmi Brazīlijā, Taizemē un citās trešās valstīs un paredz to pārvaldību (OV L 142, 5.6.2007., 3. lpp.).

2

(3)  Komisijas 2006. gada 31. augusta Regula (EK) Nr. 1301/2006, ar ko nosaka kopīgus noteikumus lauksaimniecības produktu importa tarifu kvotu administrēšanai, izmantojot ievešanas atļauju sistēmu (OV L 238, 1.9.2006., 13. lpp.).

3

---

PIELIKUMS

A DAĻA

| Grupas numurs | Kārtas numurs | Piešķīruma koeficients – pieteikumi, kas iesniegti par apakšperiodu no 2017. gada 1. aprīļa līdz 30. jūnijam
  (%) |
| --- | --- | --- |
| 1 | 09.4211 | 0,273598 |
| 2 | 09.4212 | 39,659846 |
| 4A | 09.4214 | 29,761716 |
| 09.4251 | 0,475143 |
| 09.4252 | — |
| 6A | 09.4216 | 0,281611 |
| 09.4260 | 0,313976 |
| 7 | 09.4217 | — |
| 8 | 09.4218 | — |

Grupas numurs

Kārtas numurs

Piešķīruma koeficients – pieteikumi, kas iesniegti par apakšperiodu no 2017. gada 1. aprīļa līdz 30. jūnijam

(%)

1

09.4211

0,273598

2

09.4212

39,659846

4A

09.4214

29,761716

09.4251

0,475143

09.4252

—

6A

09.4216

0,281611

09.4260

0,313976

7

09.4217

—

8

09.4218

—

B DAĻA

| Grupas numurs | Kārtas numurs | Piešķīruma koeficients – pieteikumi, kas iesniegti par apakšperiodu no 2017. gada 1. aprīļa līdz 30. jūnijam
  (%) |
| --- | --- | --- |
| 5A | 09.4215 | 0,506436 |
| 09.4254 | 0,571640 |
| 09.4255 | — |
| 09.4256 | — |

Grupas numurs

Kārtas numurs

Piešķīruma koeficients – pieteikumi, kas iesniegti par apakšperiodu no 2017. gada 1. aprīļa līdz 30. jūnijam

(%)

5A

09.4215

0,506436

09.4254

0,571640

09.4255

—

09.4256

—

---

| 20.1.2017 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 16/27 |
| --- | --- | --- | --- |

20.1.2017

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 16/27

---

KOMISIJAS ĪSTENOŠANAS REGULA (ES) 2017/96

(2017. gada 19. janvāris)

par sausā vājpiena minimālo pārdošanas cenu trešajai konkursa kārtai saskaņā ar konkursa procedūru, kas sākta ar Īstenošanas regulu (ES) 2016/2080

EIROPAS KOMISIJA,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2013. gada 17. decembra Regulu (ES) Nr. 1308/2013, ar ko izveido lauksaimniecības produktu tirgu kopīgu organizāciju un atceļ Padomes Regulas (EEK) Nr. 922/72, (EEK) Nr. 234/79, (EK) Nr. 1037/2001 un (EK) Nr. 1234/2007 (1),

ņemot vērā Komisijas 2016. gada 18. maija Īstenošanas regulu (ES) 2016/1240, ar ko paredz noteikumus par to, kā Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 1308/2013 piemēro attiecībā uz valsts intervenci un privātās uzglabāšanas atbalstu (2), un jo īpaši tās 32. pantu,

tā kā:

| (1) | Ar Komisijas Īstenošanas regulu (ES) 2016/2080 (3) ir sākta vājpiena pulvera pārdošana konkursa procedūrā. |
| --- | --- |

(1)

Ar Komisijas Īstenošanas regulu (ES) 2016/2080 (3) ir sākta vājpiena pulvera pārdošana konkursa procedūrā.

| (2) | Pamatojoties uz piedāvājumiem, kas saņemti trešajai konkursa kārtai, nebūtu jānosaka minimālā pārdošanas cena. |
| --- | --- |

(2)

Pamatojoties uz piedāvājumiem, kas saņemti trešajai konkursa kārtai, nebūtu jānosaka minimālā pārdošanas cena.

| (3) | Šajā regulā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Lauksaimniecības tirgu kopīgās organizācijas komitejas atzinumu, |
| --- | --- |

(3)

Šajā regulā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Lauksaimniecības tirgu kopīgās organizācijas komitejas atzinumu,

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

1. pants

Lai pārdotu sauso vājpienu saskaņā ar konkursa procedūru, kas sākta ar Īstenošanas regulu (ES) 2016/2080, trešajai konkursa kārtai, attiecībā uz kuru piedāvājumu iesniegšanas periods beidzās 2017. gada 17. janvārī, minimālā pārdošanas cena nav jānosaka.

2. pants

Šī regula stājas spēkā dienā, kad to publicē Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē, 2017. gada 19. janvārī

Komisijas

un tās priekšsēdētāja vārdā –

Lauksaimniecības un lauku attīstības ģenerāldirektorāta

ģenerāldirektors

Jerzy PLEWA

---

(1)  
  OV L 347, 20.12.2013., 671. lpp.

1

(2)  
  OV L 206, 30.7.2016., 71. lpp.

2

(3)  Komisijas 2016. gada 25. novembra Regula (ES) 2016/2080, ar ko sāk vājpiena pulvera pārdošanu konkursa procedūrā (OV L 321, 29.11.2016., 45. lpp.).

3

---

LĒMUMI

| 20.1.2017 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 16/28 |
| --- | --- | --- | --- |

20.1.2017

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 16/28

---

KOMISIJAS LĒMUMS (ES) 2017/97

(2016. gada 4. jūlijs)

par valsts atbalstu SA.40168 – 2015/C (ex SA.33584 – 2013/C (ex 2011/NN)), ko Nīderlande īstenojusi par labu Tilburgas profesionālajam futbola klubam Willem II

(izziņots ar dokumenta numuru C(2016) 4061)

(Autentisks ir tikai teksts nīderlandiešu valodā)

(Dokuments attiecas uz EEZ)

EIROPAS KOMISIJA,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 108. panta 2. punkta pirmo daļu,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Ekonomikas zonu un jo īpaši tā 62. panta 1. punkta a) apakšpunktu,

pēc tam, kad ieinteresētās personas tika aicinātas iesniegt piezīmes saskaņā ar Līguma 108. panta 2. punktu (1), un ņemot vērā to iesniegtās piezīmes,

tā kā:

1.   PROCEDŪRA

PROCEDŪRA

| (1) | Kāds iedzīvotājs 2010. gadā informēja Komisiju, ka Nīderlande ir īstenojusi atbalsta pasākumu par labu Tilburgas profesionālajam futbola klubam Willem II. Šī sūdzība tika reģistrēta ar numuru SA.31122. Komisija 2010. un 2011. gadā saņēma sūdzības arī par pasākumiem par labu citiem Nīderlandes profesionālajiem futbola klubiem, proti, Māstrihtas MVV, Hertogenbosas FC Den Bosch, Eindhovenas PSV un Neimegenas NEC. Nīderlande 2011. gada 2. septembra vēstulē sniedza Komisijai papildu informāciju par pasākumu attiecībā uz Willem II. |
| --- | --- |

(1)

Kāds iedzīvotājs 2010. gadā informēja Komisiju, ka Nīderlande ir īstenojusi atbalsta pasākumu par labu Tilburgas profesionālajam futbola klubam Willem II. Šī sūdzība tika reģistrēta ar numuru SA.31122. Komisija 2010. un 2011. gadā saņēma sūdzības arī par pasākumiem par labu citiem Nīderlandes profesionālajiem futbola klubiem, proti, Māstrihtas MVV, Hertogenbosas FC Den Bosch, Eindhovenas PSV un Neimegenas NEC. Nīderlande 2011. gada 2. septembra vēstulē sniedza Komisijai papildu informāciju par pasākumu attiecībā uz Willem II.

Willem II

MVV

FC Den Bosch

PSV

NEC

Willem II

| (2) | Komisija 2013. gada 6. marta vēstulē informēja Nīderlandi, ka ir nolēmusi uzsākt Līguma 108. panta 2. punktā paredzēto procedūru attiecībā uz pasākumiem par labu Willem II, NEC, MVV, PSV un FC Den Bosch. |
| --- | --- |

(2)

Komisija 2013. gada 6. marta vēstulē informēja Nīderlandi, ka ir nolēmusi uzsākt Līguma 108. panta 2. punktā paredzēto procedūru attiecībā uz pasākumiem par labu Willem II, NEC, MVV, PSV un FC Den Bosch.

Willem II

NEC

MVV

PSV

FC Den Bosch

| (3) | Komisijas lēmums par procedūras sākšanu (turpmāk “lēmums sākt procedūru”) tika publicēts Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī (2). Komisija aicināja ieinteresētās personas iesniegt piezīmes par attiecīgajiem pasākumiem. |
| --- | --- |

(3)

Komisijas lēmums par procedūras sākšanu (turpmāk “lēmums sākt procedūru”) tika publicēts Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī (2). Komisija aicināja ieinteresētās personas iesniegt piezīmes par attiecīgajiem pasākumiem.

Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī

2

| (4) | Nīderlande apsvērumus minētās procedūras ietvaros attiecībā uz pasākumu par labu Willem II iesniedza 2013. gada 31. maija un 2013. gada 12. novembra vēstulēs. Nīderlande atbildēja arī uz papildu informācijas pieprasījumu 2014. gada 11. februāra vēstulē. |
| --- | --- |

(4)

Nīderlande apsvērumus minētās procedūras ietvaros attiecībā uz pasākumu par labu Willem II iesniedza 2013. gada 31. maija un 2013. gada 12. novembra vēstulēs. Nīderlande atbildēja arī uz papildu informācijas pieprasījumu 2014. gada 11. februāra vēstulē.

Willem II

| (5) | Komisija saņēma apsvērumus no Tilburgas pašvaldības (turpmāk “pašvaldība”), kas ir ieinteresētā persona attiecībā uz pasākumu, kurš tika īstenots par labu Willem II. Komisija pārsūtīja šos apsvērumus Nīderlandei, kurai tika sniegta iespēja atbildēt. Nīderlandes piezīmes tika saņemtas 2013. gada 12. novembra vēstulē un 2014. gada 20. marta sanāksmē. |
| --- | --- |

(5)

Komisija saņēma apsvērumus no Tilburgas pašvaldības (turpmāk “pašvaldība”), kas ir ieinteresētā persona attiecībā uz pasākumu, kurš tika īstenots par labu Willem II. Komisija pārsūtīja šos apsvērumus Nīderlandei, kurai tika sniegta iespēja atbildēt. Nīderlandes piezīmes tika saņemtas 2013. gada 12. novembra vēstulē un 2014. gada 20. marta sanāksmē.

Willem II

| (6) | Pēc lēmuma sākt procedūru pieņemšanas izmeklēšana attiecībā uz konkrētajiem klubiem ar Nīderlandes piekrišanu tika veikta atsevišķi. Izmeklēšana attiecībā uz klubu Willem II tika reģistrēta ar lietas numuru SA.40168. |
| --- | --- |

(6)

Pēc lēmuma sākt procedūru pieņemšanas izmeklēšana attiecībā uz konkrētajiem klubiem ar Nīderlandes piekrišanu tika veikta atsevišķi. Izmeklēšana attiecībā uz klubu Willem II tika reģistrēta ar lietas numuru SA.40168.

Willem II

2.   PASĀKUMA SĪKS APRAKSTS

PASĀKUMA SĪKS APRAKSTS

2.1.   Pasākums un atbalsta saņēmējs

Pasākums un atbalsta saņēmējs

| (7) | Nacionālā futbola federācija Koninklijke Nederlandse Voetbal Bond (turpmāk “KNVB”) ir jumta organizācija attiecībā uz futbola sacensībām profesionālā un amatieru līmenī. Profesionālais futbols Nīderlandē ir organizēts divpakāpju sistēmā – 2014./2015. gada sezonā tā aptvēra 38 klubus, no kuriem 18 spēlēja augstākajā līgā (eredivisie) un 20 – zemākajā līgā (eerste divisie). |
| --- | --- |

(7)

Nacionālā futbola federācija Koninklijke Nederlandse Voetbal Bond (turpmāk “KNVB”) ir jumta organizācija attiecībā uz futbola sacensībām profesionālā un amatieru līmenī. Profesionālais futbols Nīderlandē ir organizēts divpakāpju sistēmā – 2014./2015. gada sezonā tā aptvēra 38 klubus, no kuriem 18 spēlēja augstākajā līgā (eredivisie) un 20 – zemākajā līgā (eerste divisie).

Koninklijke Nederlandse Voetbal Bond

KNVB

eredivisie

eerste divisie

| (8) | Willem II tika dibināts 1898. gadā un ir profesionāls futbola klubs kopš 1954. gada, kad Nīderlandē sāka nodarboties ar profesionālo futbolu. Willem II savas mājas spēles aizvada stadionā Koning Willem II Stadion (turpmāk “stadions”) Tilburgā. Willem II 2010./2011. gada sezonā tika pazemināts no augstākās līgas uz zemāko. Klubs atkal tika paaugstināts 2012. gadā, bet 2013. gadā – atkal pazemināts. Tas atkal tika paaugstināts uz augstāko līgu 2014. gadā. 2005./2006. gada sezona bija pēdējā, kad Willem II spēlēja Eiropas turnīrā (UEFA kausa izcīņā). |
| --- | --- |

(8)

Willem II tika dibināts 1898. gadā un ir profesionāls futbola klubs kopš 1954. gada, kad Nīderlandē sāka nodarboties ar profesionālo futbolu. Willem II savas mājas spēles aizvada stadionā Koning Willem II Stadion (turpmāk “stadions”) Tilburgā. Willem II 2010./2011. gada sezonā tika pazemināts no augstākās līgas uz zemāko. Klubs atkal tika paaugstināts 2012. gadā, bet 2013. gadā – atkal pazemināts. Tas atkal tika paaugstināts uz augstāko līgu 2014. gadā. 2005./2006. gada sezona bija pēdējā, kad Willem II spēlēja Eiropas turnīrā (UEFA kausa izcīņā).

Willem II

Willem II

Koning Willem II Stadion

Willem II

Willem II

UEFA

| (9) | Willem II pašreizējā juridiskā forma ir Willem II Tilburg B.V. Labuma guvējs no konkrētā pasākuma ir Willem II Tilburg B.V. (turpmāk “Willem II”). Tas pieder fondam Stichting Beheer Betaald Voetbalorganisatie Willem II Tilburg. Pastāv atsevišķa biedrība (Vereniging) Willem II. Willem II ir vidēja lieluma uzņēmums, kurā 2012. gadā bija 53 darbinieki. Tā apgrozījums 2008./2009. finanšu gadā bija EUR 11,4 miljoni, bet 2009./2010. finanšu gadā – EUR 9,9 miljoni. |
| --- | --- |

(9)

Willem II pašreizējā juridiskā forma ir Willem II Tilburg B.V. Labuma guvējs no konkrētā pasākuma ir Willem II Tilburg B.V. (turpmāk “Willem II”). Tas pieder fondam Stichting Beheer Betaald Voetbalorganisatie Willem II Tilburg. Pastāv atsevišķa biedrība (Vereniging) Willem II. Willem II ir vidēja lieluma uzņēmums, kurā 2012. gadā bija 53 darbinieki. Tā apgrozījums 2008./2009. finanšu gadā bija EUR 11,4 miljoni, bet 2009./2010. finanšu gadā – EUR 9,9 miljoni.

Willem II

Willem II Tilburg B.V

Willem II Tilburg B.V.

Willem II

Stichting Beheer Betaald Voetbalorganisatie Willem II Tilburg

Vereniging

Willem II

Willem II

| (10) | Pašvaldība un Willem II 2004. gadā noslēdza līgumu, saskaņā ar kuru pašvaldība pilnībā kļuva par stadiona īpašnieci (3) un Willem II ieguva nomas tiesības stadiona izmantošanai. Nomas līgumā bija noteikts, ka pašvaldība iznomā stadionu Willem II, par ko tas maksā gada nomas maksu EUR 1 001 731 apmērā, tai pieskaitot PVN un mainīgās izmaksas. Nomas maksa tika noteikta, ņemot vērā ieguldījumu izmaksas, 30 gadu amortizācijas periodu un pašvaldības izmantoto procentu likmi līguma noslēgšanas laikā – 5,5 %. Nosacījumi 30 gadu nomas līgumā bija izstrādāti tā, lai nodrošinātu tādu stadiona ekspluatāciju, kas no pašvaldības budžeta viedokļa būtu neitrāla. Lēmuma sākt procedūru 51. punktā Komisija norādīja, ka parametri, par ko tolaik tika panākta vienošanās, garantēja, ka Willem II maksātā nomas maksa sedz visas izmaksas, tādējādi novēršot darbības atbalstu šim futbola klubam. Nomas maksa kopumā atbilda citu nomnieku maksātajai maksai, lai gan pārsniedza vidējo rādītāju. No 2004. līdz 2008. gadam Willem II spēja samaksāt nomas maksu. |
| --- | --- |

(10)

Pašvaldība un Willem II 2004. gadā noslēdza līgumu, saskaņā ar kuru pašvaldība pilnībā kļuva par stadiona īpašnieci (3) un Willem II ieguva nomas tiesības stadiona izmantošanai. Nomas līgumā bija noteikts, ka pašvaldība iznomā stadionu Willem II, par ko tas maksā gada nomas maksu EUR 1 001 731 apmērā, tai pieskaitot PVN un mainīgās izmaksas. Nomas maksa tika noteikta, ņemot vērā ieguldījumu izmaksas, 30 gadu amortizācijas periodu un pašvaldības izmantoto procentu likmi līguma noslēgšanas laikā – 5,5 %. Nosacījumi 30 gadu nomas līgumā bija izstrādāti tā, lai nodrošinātu tādu stadiona ekspluatāciju, kas no pašvaldības budžeta viedokļa būtu neitrāla. Lēmuma sākt procedūru 51. punktā Komisija norādīja, ka parametri, par ko tolaik tika panākta vienošanās, garantēja, ka Willem II maksātā nomas maksa sedz visas izmaksas, tādējādi novēršot darbības atbalstu šim futbola klubam. Nomas maksa kopumā atbilda citu nomnieku maksātajai maksai, lai gan pārsniedza vidējo rādītāju. No 2004. līdz 2008. gadam Willem II spēja samaksāt nomas maksu.

Willem II

3

Willem II

Willem II

Willem II

Willem II

| (11) | 2009./2010. gada futbola sezonā Willem II saskārās ar finanšu grūtībām, un 2010. gada maijā paziņoja, ka ir uz maksātnespējas robežas. Pašvaldība, kas iepriekš bija apturējusi nomas maksas iekasēšanu par 2009. gadu, 2010. gada 31. maijā nolēma ar atpakaļejošu spēku no 2004. gada pazemināt maksājamo nomas maksu un citas izmaksas. Šā lēmuma sekas bija ikgadējās summas, kas jāmaksā futbola klubam, samazināšana par EUR 0,4 miljoniem sešu gadu periodā, un tā rezultātā Willem II tika divās daļās izmaksāti EUR 2,4 miljoni, no kā tika atskaitīta nenokārtotā nomas maksa par 2009. gadu. 2011. gada 31. oktobrī tika noslēgts jauns nomas līgums, ar ko tika aizstāts 2004. gada nomas līgums. |
| --- | --- |

(11)

2009./2010. gada futbola sezonā Willem II saskārās ar finanšu grūtībām, un 2010. gada maijā paziņoja, ka ir uz maksātnespējas robežas. Pašvaldība, kas iepriekš bija apturējusi nomas maksas iekasēšanu par 2009. gadu, 2010. gada 31. maijā nolēma ar atpakaļejošu spēku no 2004. gada pazemināt maksājamo nomas maksu un citas izmaksas. Šā lēmuma sekas bija ikgadējās summas, kas jāmaksā futbola klubam, samazināšana par EUR 0,4 miljoniem sešu gadu periodā, un tā rezultātā Willem II tika divās daļās izmaksāti EUR 2,4 miljoni, no kā tika atskaitīta nenokārtotā nomas maksa par 2009. gadu. 2011. gada 31. oktobrī tika noslēgts jauns nomas līgums, ar ko tika aizstāts 2004. gada nomas līgums.

Willem II

Willem II

| (12) | Pašvaldības 2010. gada 31. maija lēmums balstījās uz nosacījumu, ka Willem II izpilda saistības, kas paredzētas pārstrukturēšanas plānā, kura mērķis bija atjaunot Willem II ilgtermiņa dzīvotspēju. Minētā plāna nosacījumi ietvēra pienākumu reizi ceturksnī iesniegt finanšu pārskatus, līdzsvarot nākamās futbola sezonas budžetu, sakārtot kluba bilanci, kā arī prasību ievērot nacionālās futbola asociācijas noteikumus par spēlētāju algām un ieviest jaunu vadības un uzraudzības struktūru. Pasākumus, kurus Willem II īstenoja, lai izpildītu šos nosacījumus, pašvaldība pēc tam atzina par apmierinošiem un tādēļ izmaksāja minētās EUR 2,4 miljonu summas otro daļu. |
| --- | --- |

(12)

Pašvaldības 2010. gada 31. maija lēmums balstījās uz nosacījumu, ka Willem II izpilda saistības, kas paredzētas pārstrukturēšanas plānā, kura mērķis bija atjaunot Willem II ilgtermiņa dzīvotspēju. Minētā plāna nosacījumi ietvēra pienākumu reizi ceturksnī iesniegt finanšu pārskatus, līdzsvarot nākamās futbola sezonas budžetu, sakārtot kluba bilanci, kā arī prasību ievērot nacionālās futbola asociācijas noteikumus par spēlētāju algām un ieviest jaunu vadības un uzraudzības struktūru. Pasākumus, kurus Willem II īstenoja, lai izpildītu šos nosacījumus, pašvaldība pēc tam atzina par apmierinošiem un tādēļ izmaksāja minētās EUR 2,4 miljonu summas otro daļu.

Willem II

Willem II

Willem II

| (13) | Nīderlande Līguma 108. panta 3. punkta kārtībā nepaziņoja Komisijai par tās plāniem piešķirt Willem II EUR 2,4 miljonus. Komisija netika informēta arī par 2009. gada lēmumu apturēt 2009./2010. gada sezonas ikgadējā nomas maksājuma iekasēšanu. |
| --- | --- |

(13)

Nīderlande Līguma 108. panta 3. punkta kārtībā nepaziņoja Komisijai par tās plāniem piešķirt Willem II EUR 2,4 miljonus. Komisija netika informēta arī par 2009. gada lēmumu apturēt 2009./2010. gada sezonas ikgadējā nomas maksājuma iekasēšanu.

Willem II

2.2.   Atbalsta iespējamā ietekme

Atbalsta iespējamā ietekme

| (14) | Nīderlande ir apšaubījusi iespējamā atbalsta ietekmi uz iekšējo tirgu tādu klubu gadījumā, kuri nespēlē futbolu Eiropas līmenī. Tomēr profesionālie futbola klubi tiek uzskatīti par uzņēmumiem un attiecībā uz tiem piemēro valsts atbalsta kontroli. Futbols cita starpā nodrošina algotu darbu un pakalpojumu sniegšanu par atlīdzību; tajā ir sasniegts augsts profesionālisma līmenis, kas tādējādi ir palielinājis tā ekonomisko ietekmi (4). |
| --- | --- |

(14)

Nīderlande ir apšaubījusi iespējamā atbalsta ietekmi uz iekšējo tirgu tādu klubu gadījumā, kuri nespēlē futbolu Eiropas līmenī. Tomēr profesionālie futbola klubi tiek uzskatīti par uzņēmumiem un attiecībā uz tiem piemēro valsts atbalsta kontroli. Futbols cita starpā nodrošina algotu darbu un pakalpojumu sniegšanu par atlīdzību; tajā ir sasniegts augsts profesionālisma līmenis, kas tādējādi ir palielinājis tā ekonomisko ietekmi (4).

4

| (15) | Profesionālie futbola klubi papildus dalībai futbola sacensībās veic saimniecisko darbību vairākos starptautiskos tirgos, piemēram, darbojas profesionālo spēlētāju transfēra tirgū, reklāmas, sponsorēšanas, preču tirdzniecības vai plašsaziņas līdzekļu jomā. Atbalsts profesionālam futbola klubam nostiprina tā pozīcijas katrā no šiem tirgiem, vairums no kuriem aptver vairākas dalībvalstis. Tāpēc, ja valsts līdzekļi tiek izmantoti, lai sniegtu selektīvas priekšrocības profesionālam futbola klubam, neatkarīgi no tā, kurā līgā tas spēlē, šāds atbalsts var izkropļot konkurenci un ietekmēt tirdzniecību starp dalībvalstīm Līguma 107. panta 1. punkta nozīmē (5). |
| --- | --- |

(15)

Profesionālie futbola klubi papildus dalībai futbola sacensībās veic saimniecisko darbību vairākos starptautiskos tirgos, piemēram, darbojas profesionālo spēlētāju transfēra tirgū, reklāmas, sponsorēšanas, preču tirdzniecības vai plašsaziņas līdzekļu jomā. Atbalsts profesionālam futbola klubam nostiprina tā pozīcijas katrā no šiem tirgiem, vairums no kuriem aptver vairākas dalībvalstis. Tāpēc, ja valsts līdzekļi tiek izmantoti, lai sniegtu selektīvas priekšrocības profesionālam futbola klubam, neatkarīgi no tā, kurā līgā tas spēlē, šāds atbalsts var izkropļot konkurenci un ietekmēt tirdzniecību starp dalībvalstīm Līguma 107. panta 1. punkta nozīmē (5).

5

2.3.   Procedūras sākšanas pamatojums

Procedūras sākšanas pamatojums

| (16) | Lēmumā sākt procedūru Komisija nonāca pie sākotnējā secinājuma, ka pašvaldība ir radījusi selektīvas priekšrocības Willem II, izmantojot valsts resursus, un tādējādi ir sniegusi atbalstu futbola klubam. Komisijas nostāja bija arī tāda, ka atbalsta pasākumi par labu profesionāliem futbola klubiem var izkropļot konkurenci un ietekmēt tirdzniecību starp dalībvalstīm Līguma 107. panta 1. punkta nozīmē. |
| --- | --- |

(16)

Lēmumā sākt procedūru Komisija nonāca pie sākotnējā secinājuma, ka pašvaldība ir radījusi selektīvas priekšrocības Willem II, izmantojot valsts resursus, un tādējādi ir sniegusi atbalstu futbola klubam. Komisijas nostāja bija arī tāda, ka atbalsta pasākumi par labu profesionāliem futbola klubiem var izkropļot konkurenci un ietekmēt tirdzniecību starp dalībvalstīm Līguma 107. panta 1. punkta nozīmē.

Willem II

| (17) | Komisija lēmumā sākt procedūru atzīmēja, ka Willem II atbalsta piešķiršanas laikā bija finanšu grūtības. Lai izvērtētu atbalsta saderību ar Pamatnostādnēm par valsts atbalstu grūtībās nonākušu uzņēmumu glābšanai un pārstrukturēšanai (6) (turpmāk “pamatnostādnes”), Komisija pieprasīja informāciju par atbilstību visām pamatnostādnēs paredzētajām prasībām. |
| --- | --- |

(17)

Komisija lēmumā sākt procedūru atzīmēja, ka Willem II atbalsta piešķiršanas laikā bija finanšu grūtības. Lai izvērtētu atbalsta saderību ar Pamatnostādnēm par valsts atbalstu grūtībās nonākušu uzņēmumu glābšanai un pārstrukturēšanai (6) (turpmāk “pamatnostādnes”), Komisija pieprasīja informāciju par atbilstību visām pamatnostādnēs paredzētajām prasībām.

Willem II

6

| (18) | Jāuzsver, ka Komisija nevarēja pārbaudīt, vai ir ievēroti pamatnostādņu 34.–37. punktā paredzētie nosacījumi attiecībā uz pārstrukturēšanas plāna būtību un izpildi. Komisija arī nevarēja pārbaudīt, vai ir īstenoti pienācīgi kompensācijas pasākumi 38.–42. punkta nozīmē. Bija arī jāpierāda tas, ka atbalsts tika sniegts tikai minimālajā nepieciešamajā apmērā, ka atbalsta saņēmējs pats tika veicis pienācīgu ieguldījumu tā pārstrukturēšanā un ka tika ievērots princips “vienreiz un pēdējoreiz”. |
| --- | --- |

(18)

Jāuzsver, ka Komisija nevarēja pārbaudīt, vai ir ievēroti pamatnostādņu 34.–37. punktā paredzētie nosacījumi attiecībā uz pārstrukturēšanas plāna būtību un izpildi. Komisija arī nevarēja pārbaudīt, vai ir īstenoti pienācīgi kompensācijas pasākumi 38.–42. punkta nozīmē. Bija arī jāpierāda tas, ka atbalsts tika sniegts tikai minimālajā nepieciešamajā apmērā, ka atbalsta saņēmējs pats tika veicis pienācīgu ieguldījumu tā pārstrukturēšanā un ka tika ievērots princips “vienreiz un pēdējoreiz”.

3.   NĪDERLANDES PIEZĪMES

NĪDERLANDES PIEZĪMES

| (19) | Nīderlande nepiekrita tam, ka stadiona nomas līguma pārstrukturēšanas pasākums ir uzskatāms par valsts atbalstu. Nīderlande uzskata, ka pašvaldība kā stadiona īpašniece ievēroja tirgus nosacījumus un rīkojās saskaņā ar tirgus ekonomikas ieguldītāja un kreditora principu, 2009. gadā apturot stadiona galvenā izmantotāja nomas maksas iekasēšanu un 2010. gadā ar atpakaļejošu spēku pazeminot nomas maksu un atvieglojot citus līguma nosacījumus. Ja Willem II būtu kļuvis maksātnespējīgs, klubs būtu zaudējis savu profesionālā futbola kluba licenci. Pašvaldības rīcībā nonāktu futbola stadions, ko izmantošanai citām aktivitātēm varētu pārveidot tikai tad, ja tiktu veikti lieli ieguldījumi. Nīderlande apgalvoja, ka zemākā nomas maksa atbilda tām, kas citur tiek maksātas par citiem stadioniem, un tādēļ tā atbilda tirgus apstākļiem. |
| --- | --- |

(19)

Nīderlande nepiekrita tam, ka stadiona nomas līguma pārstrukturēšanas pasākums ir uzskatāms par valsts atbalstu. Nīderlande uzskata, ka pašvaldība kā stadiona īpašniece ievēroja tirgus nosacījumus un rīkojās saskaņā ar tirgus ekonomikas ieguldītāja un kreditora principu, 2009. gadā apturot stadiona galvenā izmantotāja nomas maksas iekasēšanu un 2010. gadā ar atpakaļejošu spēku pazeminot nomas maksu un atvieglojot citus līguma nosacījumus. Ja Willem II būtu kļuvis maksātnespējīgs, klubs būtu zaudējis savu profesionālā futbola kluba licenci. Pašvaldības rīcībā nonāktu futbola stadions, ko izmantošanai citām aktivitātēm varētu pārveidot tikai tad, ja tiktu veikti lieli ieguldījumi. Nīderlande apgalvoja, ka zemākā nomas maksa atbilda tām, kas citur tiek maksātas par citiem stadioniem, un tādēļ tā atbilda tirgus apstākļiem.

Willem II

| (20) | Nīderlande kā alternatīvu argumentu minēja to, ka, pat ja pasākums būtu uzskatāms par atbalstu, tas būtu saderīgs ar iekšējo tirgu. Šie argumenti, pirmkārt, bija balstīti uz Komisijas 2002. gada 11. jūlijā Nīderlandei nosūtīto vēstuli par sporta infrastruktūru. Šajā vēstulē Komisija aprakstīja konkrētus nosacījumus, saskaņā ar kuriem tā uzskatītu, ka sporta infrastruktūras finansēšana nav valsts atbalsts. Otrkārt, argumenti ir pamatoti ar pamatnostādnēm un Līguma 107. panta 3. punkta c) apakšpunktu. |
| --- | --- |

(20)

Nīderlande kā alternatīvu argumentu minēja to, ka, pat ja pasākums būtu uzskatāms par atbalstu, tas būtu saderīgs ar iekšējo tirgu. Šie argumenti, pirmkārt, bija balstīti uz Komisijas 2002. gada 11. jūlijā Nīderlandei nosūtīto vēstuli par sporta infrastruktūru. Šajā vēstulē Komisija aprakstīja konkrētus nosacījumus, saskaņā ar kuriem tā uzskatītu, ka sporta infrastruktūras finansēšana nav valsts atbalsts. Otrkārt, argumenti ir pamatoti ar pamatnostādnēm un Līguma 107. panta 3. punkta c) apakšpunktu.

| (21) | Willem II pārstrukturēšanas sakarā Nīderlande aprakstīja kluba finanšu stāvokli. Willem II 2008./2009. finanšu gadā (7) cieta zaudējumus EUR 3,9 miljonu apmērā pie EUR 11,4 miljonu apgrozījuma, un tā pašu kapitāls [eigen vermogen] samazinājās no EUR 4,1 miljona līdz EUR 0,2 miljoniem. 2009./2010. finanšu gadā (8)
  Willem II cieta zaudējumus EUR 4,4 miljonu apmērā pie EUR 9,9 miljonu apgrozījuma. Neraugoties uz pašvaldības piešķirtajiem EUR 2,4 miljoniem, tā pašu kapitāls samazinājās vēl vairāk – no EUR 0,2 miljoniem līdz mīnus EUR 2,1 miljonam. |
| --- | --- |

(21)

Willem II pārstrukturēšanas sakarā Nīderlande aprakstīja kluba finanšu stāvokli. Willem II 2008./2009. finanšu gadā (7) cieta zaudējumus EUR 3,9 miljonu apmērā pie EUR 11,4 miljonu apgrozījuma, un tā pašu kapitāls [eigen vermogen] samazinājās no EUR 4,1 miljona līdz EUR 0,2 miljoniem. 2009./2010. finanšu gadā (8)
  Willem II cieta zaudējumus EUR 4,4 miljonu apmērā pie EUR 9,9 miljonu apgrozījuma. Neraugoties uz pašvaldības piešķirtajiem EUR 2,4 miljoniem, tā pašu kapitāls samazinājās vēl vairāk – no EUR 0,2 miljoniem līdz mīnus EUR 2,1 miljonam.

Willem II

Willem II

7

eigen vermogen

8

Willem II

| (22) | Katram Nīderlandes profesionālajam futbola klubam ir nepieciešama KNVB licence, ko tas saņem tikai tad, ja ievēro dažādas prasības. Viena no prasībām, ko paredz šī sistēma, attiecas uz kluba finansiālo stabilitāti. Klubam katru sezonu līdz 1. novembrim, 1. martam un 15. jūnijam ir jāiesniedz finanšu pārskati, kas cita starpā atspoguļo kluba tābrīža finanšu stāvokli, kā arī nākamās sezonas budžetu. Pamatojoties uz šiem ziņojumiem, klubus iedala trijās kategorijās (1 – nepietiekami, 2 – pietiekami, 3 – labi). Var tikt noteikts, ka klubiem, kas atbilst 1. kategorijai, ir jāiesniedz situācijas uzlabošanas plāns, lai tie sasniegtu 2. vai 3. kategoriju. Ja klubs šo plānu nepilda, KNVB var noteikt sankcijas, tostarp izteikt oficiālu brīdinājumu, samazināt sacensībās gūtos punktus un – kā maksimālo sodu – atņemt licenci. Nīderlandē profesionāls futbola klubs, kas ir atzīts par maksātnespējīgu, zaudē licenci. Ja tiek dibināts klubs tā tiesību pārņemšanai, tas netiek tieši uzņemts profesionālajās futbola līgās, bet tam ir jāsāk ar piedalīšanos otrajā augstākajā amatieru līgā. Grūtību dēļ Willem II pastāvēja risks zaudēt licenci dalībai profesionālajās sacensībās. 2010. gadā tas tika iedalīts 1. kategorijā. |
| --- | --- |

(22)

Katram Nīderlandes profesionālajam futbola klubam ir nepieciešama KNVB licence, ko tas saņem tikai tad, ja ievēro dažādas prasības. Viena no prasībām, ko paredz šī sistēma, attiecas uz kluba finansiālo stabilitāti. Klubam katru sezonu līdz 1. novembrim, 1. martam un 15. jūnijam ir jāiesniedz finanšu pārskati, kas cita starpā atspoguļo kluba tābrīža finanšu stāvokli, kā arī nākamās sezonas budžetu. Pamatojoties uz šiem ziņojumiem, klubus iedala trijās kategorijās (1 – nepietiekami, 2 – pietiekami, 3 – labi). Var tikt noteikts, ka klubiem, kas atbilst 1. kategorijai, ir jāiesniedz situācijas uzlabošanas plāns, lai tie sasniegtu 2. vai 3. kategoriju. Ja klubs šo plānu nepilda, KNVB var noteikt sankcijas, tostarp izteikt oficiālu brīdinājumu, samazināt sacensībās gūtos punktus un – kā maksimālo sodu – atņemt licenci. Nīderlandē profesionāls futbola klubs, kas ir atzīts par maksātnespējīgu, zaudē licenci. Ja tiek dibināts klubs tā tiesību pārņemšanai, tas netiek tieši uzņemts profesionālajās futbola līgās, bet tam ir jāsāk ar piedalīšanos otrajā augstākajā amatieru līgā. Grūtību dēļ Willem II pastāvēja risks zaudēt licenci dalībai profesionālajās sacensībās. 2010. gadā tas tika iedalīts 1. kategorijā.

KNVB

KNVB

Willem II

| (23) | Nīderlande informēja, ka, ņemot vērā šīs grūtības, pašvaldības lēmums piešķirt Willem II EUR 2,4 miljonus bija pakārtots vairākiem nosacījumiem, kas bija izklāstīti Willem II sagatavotajā pārstrukturēšanas plānā (9). Plāns bija izstrādāts, balstoties uz mērķi trijos gados panākt stabilu finanšu stāvokli. Plāna mērķis bija arī izpildīt KNVB prasības, lai līdz 2012./2013. finanšu gada beigām tiktu saņemts 2. kategorijas (“pietiekami”) statuss. KNVB piešķīra Willem II 2. kategorijas statusu jau 2011. gada decembrī. |
| --- | --- |

(23)

Nīderlande informēja, ka, ņemot vērā šīs grūtības, pašvaldības lēmums piešķirt Willem II EUR 2,4 miljonus bija pakārtots vairākiem nosacījumiem, kas bija izklāstīti Willem II sagatavotajā pārstrukturēšanas plānā (9). Plāns bija izstrādāts, balstoties uz mērķi trijos gados panākt stabilu finanšu stāvokli. Plāna mērķis bija arī izpildīt KNVB prasības, lai līdz 2012./2013. finanšu gada beigām tiktu saņemts 2. kategorijas (“pietiekami”) statuss. KNVB piešķīra Willem II 2. kategorijas statusu jau 2011. gada decembrī.

Willem II

Willem II

9

KNVB

KNVB

Willem II

| (24) | Pārstrukturēšanas plānā bija paredzēta jauna vadība, kā arī darbinieku un spēlētāju skaita samazināšana. Tajā bija paredzēts samazināt to spēlētāju skaitu, kuri spēlē uz līguma pamata. Tiktu veikti vairāki spēlētāju transfēri, esošie līgumi tiktu pagarināti, paredzot algu samazināšanu, un jauni līgumi tiktu noslēgti, nemaksājot par transfēriem vai nomājot spēlētājus no citiem klubiem. Plāna mērķis bija samazināt darbinieku un spēlētāju izmaksas, lai tās no 77 % samazinātos zem 55 %. |
| --- | --- |

(24)

Pārstrukturēšanas plānā bija paredzēta jauna vadība, kā arī darbinieku un spēlētāju skaita samazināšana. Tajā bija paredzēts samazināt to spēlētāju skaitu, kuri spēlē uz līguma pamata. Tiktu veikti vairāki spēlētāju transfēri, esošie līgumi tiktu pagarināti, paredzot algu samazināšanu, un jauni līgumi tiktu noslēgti, nemaksājot par transfēriem vai nomājot spēlētājus no citiem klubiem. Plāna mērķis bija samazināt darbinieku un spēlētāju izmaksas, lai tās no 77 % samazinātos zem 55 %.

| (25) | 2009. gadā, kad sākās finanšu grūtības, deviņi privāti subjekti bija piekrituši aizdot Willem II līdzekļus, kuru kopējā summa bija EUR 2,25 miljoni. 2010. gadā tos izdevās pārliecināt pagarināt aizdevumu termiņu, neuzturēt prasījumus līdz Willem II pietiekamas likviditātes atjaunošanai un piekrist zemākiem procentu maksājumiem par šiem prasījumiem; seši no minētajiem subjektiem papildus atteicās no 10 % savu prasījumu. Pārstrukturēšanas plāna mērķis bija dot Willem II iespēju trijos gados panākt mērenu peļņu no pamatdarbības. Šis plāns izrādījās reālistisks. Willem II 2010./2011. gadā un 2011./2012. gadā guva peļņu EUR 0,3 miljonu apmērā, kā arī nedaudz mazāku peļņu 2012./2013. gadā; tā pašu kapitāla rādītājs 2012. gada 30. jūnijā uzlabojās līdz mīnus EUR 1,4 miljoniem, 2013. gada 30. jūnijā – līdz mīnus EUR 1,3 miljoniem un no 2013./2014. finanšu gada kļuva pozitīvs. |
| --- | --- |

(25)

2009. gadā, kad sākās finanšu grūtības, deviņi privāti subjekti bija piekrituši aizdot Willem II līdzekļus, kuru kopējā summa bija EUR 2,25 miljoni. 2010. gadā tos izdevās pārliecināt pagarināt aizdevumu termiņu, neuzturēt prasījumus līdz Willem II pietiekamas likviditātes atjaunošanai un piekrist zemākiem procentu maksājumiem par šiem prasījumiem; seši no minētajiem subjektiem papildus atteicās no 10 % savu prasījumu. Pārstrukturēšanas plāna mērķis bija dot Willem II iespēju trijos gados panākt mērenu peļņu no pamatdarbības. Šis plāns izrādījās reālistisks. Willem II 2010./2011. gadā un 2011./2012. gadā guva peļņu EUR 0,3 miljonu apmērā, kā arī nedaudz mazāku peļņu 2012./2013. gadā; tā pašu kapitāla rādītājs 2012. gada 30. jūnijā uzlabojās līdz mīnus EUR 1,4 miljoniem, 2013. gada 30. jūnijā – līdz mīnus EUR 1,3 miljoniem un no 2013./2014. finanšu gada kļuva pozitīvs.

Willem II

Willem II

Willem II

Willem II

4.   IEINTERESĒTO PERSONU PIEZĪMES

IEINTERESĒTO PERSONU PIEZĪMES

| (26) | Pašvaldība atbilstoši procedūrai iesniedza apsvērumus, kas lielākoties bija identiski Nīderlandes iesniegtajiem apsvērumiem. Pašvaldība arī sniedza konkrētu informāciju par Willem II finanšu stāvokli 2009. gadā un iesniedza Deloitte Financial Advisory Services 2013. gada novembrī veiktu pētījumu par to dažādo rīcības variantu izmaksām, kuri pašvaldībai bija pieejami 2010. gadā, lai pamatotu tās viedokli, ka pasākumi, kurus tika izlemts veikt 2009. un 2010. gadā, bija racionāli. |
| --- | --- |

(26)

Pašvaldība atbilstoši procedūrai iesniedza apsvērumus, kas lielākoties bija identiski Nīderlandes iesniegtajiem apsvērumiem. Pašvaldība arī sniedza konkrētu informāciju par Willem II finanšu stāvokli 2009. gadā un iesniedza Deloitte Financial Advisory Services 2013. gada novembrī veiktu pētījumu par to dažādo rīcības variantu izmaksām, kuri pašvaldībai bija pieejami 2010. gadā, lai pamatotu tās viedokli, ka pasākumi, kurus tika izlemts veikt 2009. un 2010. gadā, bija racionāli.

Willem II

Deloitte Financial Advisory Services

5.   PASĀKUMA NOVĒRTĒJUMS

PASĀKUMA NOVĒRTĒJUMS

5.1.   Valsts atbalsta esība saskaņā ar Līguma 107. panta 1. punktu

Valsts atbalsta esība saskaņā ar Līguma 107. panta 1. punktu

| (27) | Saskaņā ar Līguma 107. panta 1. punktu valsts atbalsts ir atbalsts, ko piešķir dalībvalsts vai ko jebkādā citā veidā piešķir no valsts līdzekļiem un kas rada vai draud radīt konkurences izkropļojumus, sniedzot ekonomiskas priekšrocības konkrētiem uzņēmumiem vai konkrētu preču ražošanai, ciktāl tāds atbalsts iespaido tirdzniecību starp dalībvalstīm. Līguma 107. panta 1. punkta nosacījumi ir kumulatīvi, tāpēc, lai pasākumu atzītu par valsts atbalstu, tam jāatbilst visiem nosacījumiem. |
| --- | --- |

(27)

Saskaņā ar Līguma 107. panta 1. punktu valsts atbalsts ir atbalsts, ko piešķir dalībvalsts vai ko jebkādā citā veidā piešķir no valsts līdzekļiem un kas rada vai draud radīt konkurences izkropļojumus, sniedzot ekonomiskas priekšrocības konkrētiem uzņēmumiem vai konkrētu preču ražošanai, ciktāl tāds atbalsts iespaido tirdzniecību starp dalībvalstīm. Līguma 107. panta 1. punkta nosacījumi ir kumulatīvi, tāpēc, lai pasākumu atzītu par valsts atbalstu, tam jāatbilst visiem nosacījumiem.

| (28) | Pamatojoties uz lēmumu sākt procedūru, Komisija attiecībā uz atbalsta klātbūtni izvērtēja pašvaldības 2009. gada lēmumu apturēt Willem II nomas maksājumu iekasēšanu par stadiona izmantošanu un pašvaldības 2010. gada maija lēmumu ar atpakaļejošu spēku pazemināt nomas maksu un citas stadiona izmantošanas izmaksas. Komisija atzīmē, ka abas darbības ir cieši saistītas hronoloģiski, kā arī attiecībā uz to mērķi un Willem II tābrīža situāciju, tādēļ tās būtu jāizskata kopā. |
| --- | --- |

(28)

Pamatojoties uz lēmumu sākt procedūru, Komisija attiecībā uz atbalsta klātbūtni izvērtēja pašvaldības 2009. gada lēmumu apturēt Willem II nomas maksājumu iekasēšanu par stadiona izmantošanu un pašvaldības 2010. gada maija lēmumu ar atpakaļejošu spēku pazemināt nomas maksu un citas stadiona izmantošanas izmaksas. Komisija atzīmē, ka abas darbības ir cieši saistītas hronoloģiski, kā arī attiecībā uz to mērķi un Willem II tābrīža situāciju, tādēļ tās būtu jāizskata kopā.

Willem II

Willem II

5.1.1.   Finansējums no valsts līdzekļiem

Finansējums no valsts līdzekļiem

| (29) | Lēmumus par abiem pasākumiem pieņēma pašvaldība, un tiem ir tieša finansiāla ietekme uz tās budžetu, tāpēc tie skar valsts līdzekļu izmantošanu. Valsts līdzekļi var tikt piešķirti daudzos dažādos veidos, piemēram, kā tiešās dotācijas, aizdevumi, galvojumi, tieši ieguldījumi uzņēmumu kapitālā un pabalsti natūrā. Arī atteikšanās no tādiem ieņēmumiem, kuri parastā gadījumā tiktu samaksāti valstij, ir uzskatāma par valsts līdzekļu piešķiršanu. |
| --- | --- |

(29)

Lēmumus par abiem pasākumiem pieņēma pašvaldība, un tiem ir tieša finansiāla ietekme uz tās budžetu, tāpēc tie skar valsts līdzekļu izmantošanu. Valsts līdzekļi var tikt piešķirti daudzos dažādos veidos, piemēram, kā tiešās dotācijas, aizdevumi, galvojumi, tieši ieguldījumi uzņēmumu kapitālā un pabalsti natūrā. Arī atteikšanās no tādiem ieņēmumiem, kuri parastā gadījumā tiktu samaksāti valstij, ir uzskatāma par valsts līdzekļu piešķiršanu.

5.1.2.   Ekonomiska priekšrocība

Ekonomiska priekšrocība

| (30) | Pasākumiem jāsniedz Willem II ekonomiska priekšrocība, kādas tam nebūtu bijis parastos tirgus apstākļos. Nīderlande un pašvaldība apgalvo, ka pašvaldība rīkojās saskaņā ar tirgus ekonomikas ieguldītāja principu un tirgus ekonomikas kreditora principu, tādējādi Willem II netika radītas nekādas priekšrocības. Komisija šim viedoklim nepiekrīt turpmāk minēto iemeslu dēļ. |
| --- | --- |

(30)

Pasākumiem jāsniedz Willem II ekonomiska priekšrocība, kādas tam nebūtu bijis parastos tirgus apstākļos. Nīderlande un pašvaldība apgalvo, ka pašvaldība rīkojās saskaņā ar tirgus ekonomikas ieguldītāja principu un tirgus ekonomikas kreditora principu, tādējādi Willem II netika radītas nekādas priekšrocības. Komisija šim viedoklim nepiekrīt turpmāk minēto iemeslu dēļ.

Willem II

Willem II

| (31) | Var pieņemt, ka priekšrocība pastāv, ja valsts iejaukšanās rezultātā uzlabojas uzņēmuma finansiālais stāvoklis. Lai to noteiktu, uzņēmuma finansiālais stāvoklis pēc pasākuma ir jāsalīdzina ar tā finansiālo stāvokli situācijā, ja pasākums nebūtu veikts. Ja nenotiktu iejaukšanās, kluba finansiālās grūtības turpinātos, tam draudētu maksātnespēja un pazemināšana uz zemāku līgu. Nav šaubu, ka Willem II finanšu stāvoklis izskatāmo pasākumu rezultātā ievērojami uzlabojās. |
| --- | --- |

(31)

Var pieņemt, ka priekšrocība pastāv, ja valsts iejaukšanās rezultātā uzlabojas uzņēmuma finansiālais stāvoklis. Lai to noteiktu, uzņēmuma finansiālais stāvoklis pēc pasākuma ir jāsalīdzina ar tā finansiālo stāvokli situācijā, ja pasākums nebūtu veikts. Ja nenotiktu iejaukšanās, kluba finansiālās grūtības turpinātos, tam draudētu maksātnespēja un pazemināšana uz zemāku līgu. Nav šaubu, ka Willem II finanšu stāvoklis izskatāmo pasākumu rezultātā ievērojami uzlabojās.

Willem II

| (32) | Minētais nebūtu uzskatāms par nepienācīgu priekšrocību, ja pašvaldība var pierādīt, ka tā rīkojās saskaņā ar tirgus ekonomikas ieguldītāja principu un tirgus ekonomikas kreditora principu. Komisija atzīmē, ka 2004. gadā stadions bija pilnībā nonācis pašvaldības īpašumā. Par tā iegādi pašvaldība samaksāja stadiona ekonomisko vērtību, ko bija noteikuši ārēji eksperti. Pašvaldība noslēdza 2004. gada nomas līgumu ar Willem II, pilnībā apzinoties, ka stadions nav daudzfunkcionāla arēna, bet gan futbola stadions, kura kaptīvs lietotājs ir Willem II un kuru tikai ierobežoti var izmantot ar futbolu nesaistītām aktivitātēm. Tādējādi pašvaldībai bija zināms, ka stadiona izmantošana ir atkarīga no tā, vai Willem II arī turpmāk spēs samaksāt nomas maksu un citas līgumā noteiktās izmaksas. Ieguldītājs tirgus ekonomikas apstākļos šādu risku vai nu nebūtu uzņēmies vispār, vai būtu uzņēmies tikai apmaiņā pret attiecīgu peļņas normu un apdrošināšanu pret jebkādu iespēju, ka kaptīvais lietotājs var kļūt maksātnespējīgs. |
| --- | --- |

(32)

Minētais nebūtu uzskatāms par nepienācīgu priekšrocību, ja pašvaldība var pierādīt, ka tā rīkojās saskaņā ar tirgus ekonomikas ieguldītāja principu un tirgus ekonomikas kreditora principu. Komisija atzīmē, ka 2004. gadā stadions bija pilnībā nonācis pašvaldības īpašumā. Par tā iegādi pašvaldība samaksāja stadiona ekonomisko vērtību, ko bija noteikuši ārēji eksperti. Pašvaldība noslēdza 2004. gada nomas līgumu ar Willem II, pilnībā apzinoties, ka stadions nav daudzfunkcionāla arēna, bet gan futbola stadions, kura kaptīvs lietotājs ir Willem II un kuru tikai ierobežoti var izmantot ar futbolu nesaistītām aktivitātēm. Tādējādi pašvaldībai bija zināms, ka stadiona izmantošana ir atkarīga no tā, vai Willem II arī turpmāk spēs samaksāt nomas maksu un citas līgumā noteiktās izmaksas. Ieguldītājs tirgus ekonomikas apstākļos šādu risku vai nu nebūtu uzņēmies vispār, vai būtu uzņēmies tikai apmaiņā pret attiecīgu peļņas normu un apdrošināšanu pret jebkādu iespēju, ka kaptīvais lietotājs var kļūt maksātnespējīgs.

Willem II

Willem II

Willem II

| (33) | Kad pašvaldība 2010. gadā informēja pašvaldības domi, ka Willem II atrodas uz maksātnespējas sliekšņa, tā konstatēja arī, ka stadiona izmantošana kopš 2004. gada no tās budžeta viedokļa ir bijusi tikai neitrāla. Taču, ja 2004. gada nomas līgums nenesa saprātīgu peļņu, nomas nosacījumu grozīšana 2010. gadā ar atpakaļejošu spēku tika veikta, apzinoties, ka tā rezultātā izmantošana kopš 2004. gada ir radījusi zaudējumus. Tas izslēdz iespēju, ka 2010. gada lēmums samazināt nomas maksu būtu varējis atbilst tirgus ekonomikas ieguldītāja principam. Neviens komersants nepiekristu ar atpakaļejošu datumu grozīt nomas attiecības, neradot nekādas perspektīvas gūt ienākumus no ieguldījumiem. |
| --- | --- |

(33)

Kad pašvaldība 2010. gadā informēja pašvaldības domi, ka Willem II atrodas uz maksātnespējas sliekšņa, tā konstatēja arī, ka stadiona izmantošana kopš 2004. gada no tās budžeta viedokļa ir bijusi tikai neitrāla. Taču, ja 2004. gada nomas līgums nenesa saprātīgu peļņu, nomas nosacījumu grozīšana 2010. gadā ar atpakaļejošu spēku tika veikta, apzinoties, ka tā rezultātā izmantošana kopš 2004. gada ir radījusi zaudējumus. Tas izslēdz iespēju, ka 2010. gada lēmums samazināt nomas maksu būtu varējis atbilst tirgus ekonomikas ieguldītāja principam. Neviens komersants nepiekristu ar atpakaļejošu datumu grozīt nomas attiecības, neradot nekādas perspektīvas gūt ienākumus no ieguldījumiem.

Willem II

| (34) | Tomēr Nīderlande un pašvaldība apgalvo arī, ka pašvaldības lēmums, ar kuru klubam tika atvieglots parādu slogs, atbilda tirgus ekonomikas ieguldītāja principam. Šajā kontekstā tās norāda uz faktu, ka no saviem prasījumiem pret Willem II daļēji atteicās vairāki lieli kreditori. Tās atsaucas arī uz lēmuma sākt procedūru daļu, kurā Komisija secina, ka Arnemas pašvaldības pasākumi par labu futbola klubam Vitesse nav uzskatāmi par valsts atbalstu. |
| --- | --- |

(34)

Tomēr Nīderlande un pašvaldība apgalvo arī, ka pašvaldības lēmums, ar kuru klubam tika atvieglots parādu slogs, atbilda tirgus ekonomikas ieguldītāja principam. Šajā kontekstā tās norāda uz faktu, ka no saviem prasījumiem pret Willem II daļēji atteicās vairāki lieli kreditori. Tās atsaucas arī uz lēmuma sākt procedūru daļu, kurā Komisija secina, ka Arnemas pašvaldības pasākumi par labu futbola klubam Vitesse nav uzskatāmi par valsts atbalstu.

Willem II daļ

Vitesse

| (35) | Šajā sakarā Komisija vispirms norāda, ka 2009. gada lēmums apturēt nomas maksas iekasēšanu un 2010. gada lēmums ar atpakaļejošu spēku pazemināt nomas maksu un citas maksājumu saistības par stadiona izmantošanu netika pieņemti vienlaikus ar atbilstīgiem citu kreditoru pasākumiem. Turklāt 2010. gadā pašvaldība Willem II piešķīra EUR 2,4 miljonus, kas vairāk nekā divkārt pārsniedz tās prasījumu pret Willem II par gada nomas maksu. Pašvaldība pieprasīja, ka Willem II būtu jāvienojas ar citiem kreditoriem, lai sakārtotu savu bilanci, taču nenoteica šīm sarunām nosacījumus, kas atbilstu nosacījumiem, ar kādiem iesaistījās pati pašvaldība. Arī arguments, ka maksātnespējīgs futbola klubs zaudētu licenci un pašvaldības rīcībā nonāktu stadions, ko citām vajadzībām varētu pārveidot tikai tad, ja tiktu veikti lieli ieguldījumi, nav pārliecinošs. Maksātnespējas gadījumā varētu tikt dibināts tiesību pārņēmējs klubs, kas varētu izmantot stadionu. Protams, tas netiktu tieši uzņemts profesionālajās futbola līgās, bet tam būtu jāsāk ar piedalīšanos otrajā augstākajā amatieru līgā. Taču tas perspektīvā varētu izmantot stadionu un paredzamā nākotnē atgriezties profesionālajā līgā, tādējādi veicinot ienākumus no stadiona nomas. |
| --- | --- |

(35)

Šajā sakarā Komisija vispirms norāda, ka 2009. gada lēmums apturēt nomas maksas iekasēšanu un 2010. gada lēmums ar atpakaļejošu spēku pazemināt nomas maksu un citas maksājumu saistības par stadiona izmantošanu netika pieņemti vienlaikus ar atbilstīgiem citu kreditoru pasākumiem. Turklāt 2010. gadā pašvaldība Willem II piešķīra EUR 2,4 miljonus, kas vairāk nekā divkārt pārsniedz tās prasījumu pret Willem II par gada nomas maksu. Pašvaldība pieprasīja, ka Willem II būtu jāvienojas ar citiem kreditoriem, lai sakārtotu savu bilanci, taču nenoteica šīm sarunām nosacījumus, kas atbilstu nosacījumiem, ar kādiem iesaistījās pati pašvaldība. Arī arguments, ka maksātnespējīgs futbola klubs zaudētu licenci un pašvaldības rīcībā nonāktu stadions, ko citām vajadzībām varētu pārveidot tikai tad, ja tiktu veikti lieli ieguldījumi, nav pārliecinošs. Maksātnespējas gadījumā varētu tikt dibināts tiesību pārņēmējs klubs, kas varētu izmantot stadionu. Protams, tas netiktu tieši uzņemts profesionālajās futbola līgās, bet tam būtu jāsāk ar piedalīšanos otrajā augstākajā amatieru līgā. Taču tas perspektīvā varētu izmantot stadionu un paredzamā nākotnē atgriezties profesionālajā līgā, tādējādi veicinot ienākumus no stadiona nomas.

Willem II

Willem II

Willem II

| (36) | Nīderlande arī atsaucās uz Komisijas 2002. gada 11. jūlija vēstuli, kurā tā aprakstīja konkrētus nosacījumus, saskaņā ar kuriem tā uzskatītu, ka sporta infrastruktūras finansēšana nav valsts atbalsts. Šie nosacījumi ietvertu arēnas multifunkcionalitāti, diskriminācijas aizliegumu piekļuvē tai un atbilstīgu maksājumu iekasēšanu no lietotājiem. |
| --- | --- |

(36)

Nīderlande arī atsaucās uz Komisijas 2002. gada 11. jūlija vēstuli, kurā tā aprakstīja konkrētus nosacījumus, saskaņā ar kuriem tā uzskatītu, ka sporta infrastruktūras finansēšana nav valsts atbalsts. Šie nosacījumi ietvertu arēnas multifunkcionalitāti, diskriminācijas aizliegumu piekļuvē tai un atbilstīgu maksājumu iekasēšanu no lietotājiem.

| (37) | Tomēr izskatāmajā lietā šie novērojumi nevar novest pie secinājuma, ka Willem II nebūtu guvis nepienācīgas priekšrocības. Ir apšaubāms jau tas vien, vai 2002. gada 11. jūlija vēstulē izklāstītie argumenti vēl ir vērā ņemami, ņemot vērā Tiesas judikatūru, saskaņā ar kuru par valsts atbalstu ir uzskatāmi publiskie ieguldījumi infrastruktūrā, kas darīta publiski pieejama (10). Tomēr šajā gadījumā izšķiroši ir tas, ka pašvaldība un Willem II 2004. gadā noslēdza līgumu, ar kuru vienojās par ikgadēju nomas maksu EUR 1 001 731 apmērā. Ja šīs nolīgtās nomas maksas maksājumi pēc vienošanās ar pašvaldību vispirms tiek apturēti, bet pēc tam nomas maksa tiek pazemināta ar atpakaļejošu spēku, pašvaldība Willem II piešķir finansiālas priekšrocības, kādas tam parastā situācijā nebūtu bijušas un kādas privāts uzņēmējs jebkurā gadījumā nebūtu piešķīris. |
| --- | --- |

(37)

Tomēr izskatāmajā lietā šie novērojumi nevar novest pie secinājuma, ka Willem II nebūtu guvis nepienācīgas priekšrocības. Ir apšaubāms jau tas vien, vai 2002. gada 11. jūlija vēstulē izklāstītie argumenti vēl ir vērā ņemami, ņemot vērā Tiesas judikatūru, saskaņā ar kuru par valsts atbalstu ir uzskatāmi publiskie ieguldījumi infrastruktūrā, kas darīta publiski pieejama (10). Tomēr šajā gadījumā izšķiroši ir tas, ka pašvaldība un Willem II 2004. gadā noslēdza līgumu, ar kuru vienojās par ikgadēju nomas maksu EUR 1 001 731 apmērā. Ja šīs nolīgtās nomas maksas maksājumi pēc vienošanās ar pašvaldību vispirms tiek apturēti, bet pēc tam nomas maksa tiek pazemināta ar atpakaļejošu spēku, pašvaldība Willem II piešķir finansiālas priekšrocības, kādas tam parastā situācijā nebūtu bijušas un kādas privāts uzņēmējs jebkurā gadījumā nebūtu piešķīris.

Willem II

10

Willem II

Willem II

| (38) | Šo iemeslu dēļ Komisija nav pārliecināta, ka pašvaldība darbojās kā tirgus ekonomikas dalībnieks – ieguldītājs, kreditors vai abi. Tādēļ tā secina, ka pašvaldība ir sniegusi finansiālu atbalstu, lai izvairītos no Willem II maksātnespējas, ko privāts tirgus dalībnieks nebūtu darījis un kas tādējādi rada priekšrocību. |
| --- | --- |

(38)

Šo iemeslu dēļ Komisija nav pārliecināta, ka pašvaldība darbojās kā tirgus ekonomikas dalībnieks – ieguldītājs, kreditors vai abi. Tādēļ tā secina, ka pašvaldība ir sniegusi finansiālu atbalstu, lai izvairītos no Willem II maksātnespējas, ko privāts tirgus dalībnieks nebūtu darījis un kas tādējādi rada priekšrocību.

Willem II

5.1.3.   Ietekme uz tirdzniecību un konkurenci

Ietekme uz tirdzniecību un konkurenci

| (39) | Nīderlande apšaubīja iespējamā atbalsta ietekmi uz iekšējo tirgu tādu klubu gadījumā, kuri nespēlē futbolu Eiropas līmenī. Šajā sakarā, kā norādīts 14. apsvērumā, Komisija atgādina, ka profesionāli futbola klubi tiek uzskatīti par uzņēmumiem un tiem piemēro valsts atbalsta kontroli. Futbols cita starpā nodrošina algotu darbu un pakalpojumu sniegšanu par atlīdzību; tajā ir sasniegts augsts profesionālisma līmenis, kas tādējādi ir palielinājis tā ekonomisko ietekmi. |
| --- | --- |

(39)

Nīderlande apšaubīja iespējamā atbalsta ietekmi uz iekšējo tirgu tādu klubu gadījumā, kuri nespēlē futbolu Eiropas līmenī. Šajā sakarā, kā norādīts 14. apsvērumā, Komisija atgādina, ka profesionāli futbola klubi tiek uzskatīti par uzņēmumiem un tiem piemēro valsts atbalsta kontroli. Futbols cita starpā nodrošina algotu darbu un pakalpojumu sniegšanu par atlīdzību; tajā ir sasniegts augsts profesionālisma līmenis, kas tādējādi ir palielinājis tā ekonomisko ietekmi.

| (40) | Turklāt Willem II ir potenciāls Eiropas futbola turnīru dalībnieks un agrāk patiešām ir piedalījies Eiropas turnīrā. Kā profesionāls futbola klubs tas papildus dalībai futbola sacensībās veic saimniecisko darbību vairākos starptautiskos tirgos, piemēram, darbojas profesionālo spēlētāju transfēra tirgū, reklāmas, sponsorēšanas, preču tirdzniecības vai plašsaziņas līdzekļu jomā. Atbalsts profesionālam futbola klubam nostiprina tā pozīcijas katrā no šiem tirgiem, vairums no kuriem aptver vairākas dalībvalstis. Tāpēc, kā minēts 15. apsvērumā, ja valsts līdzekļi tiek izmantoti, lai sniegtu selektīvas priekšrocības profesionālam futbola klubam, neatkarīgi no tā, kurā līgā tas spēlē, šāds atbalsts var izkropļot konkurenci un ietekmēt tirdzniecību starp dalībvalstīm Līguma 107. panta 1. punkta nozīmē. |
| --- | --- |

(40)

Turklāt Willem II ir potenciāls Eiropas futbola turnīru dalībnieks un agrāk patiešām ir piedalījies Eiropas turnīrā. Kā profesionāls futbola klubs tas papildus dalībai futbola sacensībās veic saimniecisko darbību vairākos starptautiskos tirgos, piemēram, darbojas profesionālo spēlētāju transfēra tirgū, reklāmas, sponsorēšanas, preču tirdzniecības vai plašsaziņas līdzekļu jomā. Atbalsts profesionālam futbola klubam nostiprina tā pozīcijas katrā no šiem tirgiem, vairums no kuriem aptver vairākas dalībvalstis. Tāpēc, kā minēts 15. apsvērumā, ja valsts līdzekļi tiek izmantoti, lai sniegtu selektīvas priekšrocības profesionālam futbola klubam, neatkarīgi no tā, kurā līgā tas spēlē, šāds atbalsts var izkropļot konkurenci un ietekmēt tirdzniecību starp dalībvalstīm Līguma 107. panta 1. punkta nozīmē.

Willem II

5.2.   Novērtējums saskaņā ar Līguma 107. panta 3. punkta c) apakšpunktu

Novērtējums saskaņā ar Līguma 107. panta 3. punkta c) apakšpunktu

| (41) | Komisijai jāizvērtē, vai atbalsta pasākumu par labu Willem II var uzskatīt par saderīgu ar iekšējo tirgu. Neviena no Līguma 107. panta 2. punktā minētajām atkāpēm uz konkrēto atbalsta pasākumu neattiecas. Attiecībā uz Līguma 107. panta 3. punktā paredzētajām atkāpēm Komisija norāda, ka neviens Nīderlandes reģions neatbilst Līguma 107. panta 3. punkta a) apakšpunktā paredzētajai atkāpei. Konkrētais atbalsta pasākums neveicina kāda svarīga projekta īstenojumu visas Eiropas interesēs un nenovērš nopietnus traucējumus Nīderlandes tautsaimniecībā Līguma 107. panta 3. punkta b) apakšpunkta nozīmē. Nevar uzskatīt arī, ka atbalsta pasākums veicina kultūru vai kultūras mantojuma saglabāšanu Līguma 107. panta 3. punkta d) apakšpunkta nozīmē. |
| --- | --- |

(41)

Komisijai jāizvērtē, vai atbalsta pasākumu par labu Willem II var uzskatīt par saderīgu ar iekšējo tirgu. Neviena no Līguma 107. panta 2. punktā minētajām atkāpēm uz konkrēto atbalsta pasākumu neattiecas. Attiecībā uz Līguma 107. panta 3. punktā paredzētajām atkāpēm Komisija norāda, ka neviens Nīderlandes reģions neatbilst Līguma 107. panta 3. punkta a) apakšpunktā paredzētajai atkāpei. Konkrētais atbalsta pasākums neveicina kāda svarīga projekta īstenojumu visas Eiropas interesēs un nenovērš nopietnus traucējumus Nīderlandes tautsaimniecībā Līguma 107. panta 3. punkta b) apakšpunkta nozīmē. Nevar uzskatīt arī, ka atbalsta pasākums veicina kultūru vai kultūras mantojuma saglabāšanu Līguma 107. panta 3. punkta d) apakšpunkta nozīmē.

Willem II

5.2.1.   Piemērojamās pamatnostādnes

Piemērojamās pamatnostādnes

| (42) | Attiecībā uz Līguma 107. panta 3. punkta c) apakšpunktā paredzēto atkāpi atbalstam, kas veicina atsevišķu saimniecisko darbību attīstību, šāds atbalsts varētu būt saderīgs, ja tam nav tādas negatīvas ietekmes uz tirdzniecības apstākļiem, kas ir pretrunā vispārējām interesēm. |
| --- | --- |

(42)

Attiecībā uz Līguma 107. panta 3. punkta c) apakšpunktā paredzēto atkāpi atbalstam, kas veicina atsevišķu saimniecisko darbību attīstību, šāds atbalsts varētu būt saderīgs, ja tam nav tādas negatīvas ietekmes uz tirdzniecības apstākļiem, kas ir pretrunā vispārējām interesēm.

| (43) | Lai izvērtētu atbalsta pasākumus saskaņā ar Līguma 107. panta 3. punkta c) apakšpunktu, Komisija ir izdevusi vairākas regulas, pamatnostādnes un paziņojumus par dažādiem atbalsta veidiem un horizontālajiem vai nozaru mērķiem, kam tiek sniegts atbalsts. Tā kā Willem II pasākumu veikšanas laikā saskārās ar finansiālām grūtībām, un pašvaldība šo grūtību novēršanai sniedza atbalstu, ir lietderīgi izvērtēt, vai ir piemērojami un tiek izpildīti pamatnostādnēs (11) paredzētie kritēriji. |
| --- | --- |

(43)

Lai izvērtētu atbalsta pasākumus saskaņā ar Līguma 107. panta 3. punkta c) apakšpunktu, Komisija ir izdevusi vairākas regulas, pamatnostādnes un paziņojumus par dažādiem atbalsta veidiem un horizontālajiem vai nozaru mērķiem, kam tiek sniegts atbalsts. Tā kā Willem II pasākumu veikšanas laikā saskārās ar finansiālām grūtībām, un pašvaldība šo grūtību novēršanai sniedza atbalstu, ir lietderīgi izvērtēt, vai ir piemērojami un tiek izpildīti pamatnostādnēs (11) paredzētie kritēriji.

Willem II

11

| (44) | Komisija 2014. gada jūlijā publicēja jaunas Pamatnostādnes par valsts atbalstu grūtībās nonākušu nefinanšu uzņēmumu glābšanai un pārstrukturēšanai (12). Tomēr tās nav piemērojamas šim 2009. un 2010. gadā piešķirtajam nepaziņotajam atbalstam. Atbilstoši jauno pamatnostādņu 137. punktam tas varētu notikt tikai attiecībā uz glābšanas vai pārstrukturēšanas atbalstu, kas piešķirts bez iepriekšējas atļaujas, ja atbalsts pilnībā vai daļēji ir piešķirts pēc pamatnostādņu publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī. Saskaņā ar jauno pamatnostādņu 138. punktu visos pārējos gadījumos Komisija izskatīšanu veic, pamatojoties uz pamatnostādnēm, kas bija piemērojamas atbalsta piešķiršanas laikā, tāpēc šajā gadījumā tās ir pamatnostādnes, kas tika piemērotas līdz 2014. gadam. |
| --- | --- |

(44)

Komisija 2014. gada jūlijā publicēja jaunas Pamatnostādnes par valsts atbalstu grūtībās nonākušu nefinanšu uzņēmumu glābšanai un pārstrukturēšanai (12). Tomēr tās nav piemērojamas šim 2009. un 2010. gadā piešķirtajam nepaziņotajam atbalstam. Atbilstoši jauno pamatnostādņu 137. punktam tas varētu notikt tikai attiecībā uz glābšanas vai pārstrukturēšanas atbalstu, kas piešķirts bez iepriekšējas atļaujas, ja atbalsts pilnībā vai daļēji ir piešķirts pēc pamatnostādņu publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī. Saskaņā ar jauno pamatnostādņu 138. punktu visos pārējos gadījumos Komisija izskatīšanu veic, pamatojoties uz pamatnostādnēm, kas bija piemērojamas atbalsta piešķiršanas laikā, tāpēc šajā gadījumā tās ir pamatnostādnes, kas tika piemērotas līdz 2014. gadam.

12

Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī

5.2.2.   Willem II kā grūtībās nonācis uzņēmums

Willem II kā grūtībās nonācis uzņēmums

| (45) | Saskaņā ar Pamatnostādņu 10. punkta a) apakšpunktu kapitālsabiedrību uzskata par nonākušu grūtībās, ja ir zudusi vairāk nekā puse no tās reģistrētā kapitāla un vairāk nekā ceturtdaļa no šā kapitāla ir zaudēta iepriekšējos 12 mēnešos. Willem II 2008./2009. finanšu gadā (13) cieta zaudējumus EUR 3,9 miljonu apmērā pie EUR 11,4 miljonu apgrozījuma, un tā pašu kapitāls [eigen vermogen] samazinājās no EUR 4,1 miljona uz EUR 0,2 miljoniem. Willem II 2009./2010. finanšu gadā (14) cieta zaudējumus EUR 4,4 miljonu apmērā pie EUR 9,9 miljonu apgrozījuma. Neraugoties uz pašvaldības piešķirtajiem EUR 2,4 miljoniem, tā pašu kapitāls vēl vairāk samazinājās – no EUR 0,2 miljoniem līdz mīnus EUR 2,1 miljonam. Tāpēc Willem II nepārprotami bija grūtībās nonācis uzņēmums. Nīderlande šo faktu neapstrīd. Tādēļ par labu Willem II piešķirtā valsts atbalsta saderība tiks izvērtēta saskaņā ar pamatnostādnēm. |
| --- | --- |

(45)

Saskaņā ar Pamatnostādņu 10. punkta a) apakšpunktu kapitālsabiedrību uzskata par nonākušu grūtībās, ja ir zudusi vairāk nekā puse no tās reģistrētā kapitāla un vairāk nekā ceturtdaļa no šā kapitāla ir zaudēta iepriekšējos 12 mēnešos. Willem II 2008./2009. finanšu gadā (13) cieta zaudējumus EUR 3,9 miljonu apmērā pie EUR 11,4 miljonu apgrozījuma, un tā pašu kapitāls [eigen vermogen] samazinājās no EUR 4,1 miljona uz EUR 0,2 miljoniem. Willem II 2009./2010. finanšu gadā (14) cieta zaudējumus EUR 4,4 miljonu apmērā pie EUR 9,9 miljonu apgrozījuma. Neraugoties uz pašvaldības piešķirtajiem EUR 2,4 miljoniem, tā pašu kapitāls vēl vairāk samazinājās – no EUR 0,2 miljoniem līdz mīnus EUR 2,1 miljonam. Tāpēc Willem II nepārprotami bija grūtībās nonācis uzņēmums. Nīderlande šo faktu neapstrīd. Tādēļ par labu Willem II piešķirtā valsts atbalsta saderība tiks izvērtēta saskaņā ar pamatnostādnēm.

Willem II

13

eigen vermogen

Willem II

14

Willem II

Willem II

5.2.3.   Ilgtermiņa dzīvotspējas atjaunošana

Ilgtermiņa dzīvotspējas atjaunošana

| (46) | Pamatnostādņu 3.2. iedaļā ir noteikts, ka atbalsta piešķiršanai jābūt izvirzītam nosacījumam, ka tiks īstenots pārstrukturēšanas plāns (sk. pamatnostādņu 34.–37. punktu), kam pieņemamā termiņā jāatjauno uzņēmuma ilgtermiņa dzīvotspēja. Šajā sakarā Komisija norāda, ka pašvaldības lēmumā piešķirt Willem II EUR 2,4 miljonus bija papildus paredzēti vairāki nosacījumi, kā minēts 12. apsvērumā. Šie nosacījumi bija Willem II sagatavotā pārstrukturēšanas plāna pamatā (15). |
| --- | --- |

(46)

Pamatnostādņu 3.2. iedaļā ir noteikts, ka atbalsta piešķiršanai jābūt izvirzītam nosacījumam, ka tiks īstenots pārstrukturēšanas plāns (sk. pamatnostādņu 34.–37. punktu), kam pieņemamā termiņā jāatjauno uzņēmuma ilgtermiņa dzīvotspēja. Šajā sakarā Komisija norāda, ka pašvaldības lēmumā piešķirt Willem II EUR 2,4 miljonus bija papildus paredzēti vairāki nosacījumi, kā minēts 12. apsvērumā. Šie nosacījumi bija Willem II sagatavotā pārstrukturēšanas plāna pamatā (15).

Willem II

Willem II

15

| (47) | Plāns bija izstrādāts tā, lai trijos gados tiktu panākts stabils finanšu stāvoklis, kā arī tiktu ievērotas KNVB prasības turpmākai licences izsniegšanai, lai Willem II varētu piedalīties profesionālās sacensībās, un 2012./2013. finanšu gada beigās tiktu iegūts 2. kategorijas statuss. |
| --- | --- |

(47)

Plāns bija izstrādāts tā, lai trijos gados tiktu panākts stabils finanšu stāvoklis, kā arī tiktu ievērotas KNVB prasības turpmākai licences izsniegšanai, lai Willem II varētu piedalīties profesionālās sacensībās, un 2012./2013. finanšu gada beigās tiktu iegūts 2. kategorijas statuss.

KNVB

Willem II

| (48) | Pārstrukturēšanas plānā bija paredzēta jauna vadība, kā arī darbinieku un spēlētāju skaita būtiska samazināšana. Tika veikti vairāki spēlētāju transfēri, esošie līgumi tika pagarināti, paredzot algu samazināšanu, un jauni līgumi tika noslēgti, nemaksājot par transfēriem. Pēc plāna pieņemšanas divos gados darbinieku un spēlētāju izmaksas tika samazinātas par 30 %. Papildus no pašvaldības saņemtajiem EUR 2,4 miljoniem Willem II izdevās iegūt papildu ieguldījumu no privātā sektora EUR 2,25 miljonu apmērā. |
| --- | --- |

(48)

Pārstrukturēšanas plānā bija paredzēta jauna vadība, kā arī darbinieku un spēlētāju skaita būtiska samazināšana. Tika veikti vairāki spēlētāju transfēri, esošie līgumi tika pagarināti, paredzot algu samazināšanu, un jauni līgumi tika noslēgti, nemaksājot par transfēriem. Pēc plāna pieņemšanas divos gados darbinieku un spēlētāju izmaksas tika samazinātas par 30 %. Papildus no pašvaldības saņemtajiem EUR 2,4 miljoniem Willem II izdevās iegūt papildu ieguldījumu no privātā sektora EUR 2,25 miljonu apmērā.

Willem II

| (49) | Komisija konstatē, ka pārstrukturēšanas plāna īstenošana novērš Willem II finansiālo grūtību cēloņus, jo īpaši attiecībā uz izmaksām par spēlētājiem – algām un maksājumiem par transfēriem. Willem II plāno gūt ietaupījumus saistībā ar savu pamatdarbību. Pārstrukturēšanas plāns nav atkarīgs no ārējiem faktoriem, kurus Willem II var censties ietekmēt, taču nevar kontrolēt pilnībā, piemēram, jaunu sponsoru atrašana un skatītāju skaita pieaugums. Lai gan Willem II finanšu stāvoklis un jo īpaši negatīvais pašu kapitāls joprojām rada bažas, ir paredzams, ka kluba finanšu stāvoklis turpinās uzlaboties un tas turpinās darbu kā profesionāls futbola klubs. Notikumu attīstība rāda, ka plāns patiešām bija reālistisks. KNVB piešķīra Willem II 2. kategorijas statusu jau 2011. gada decembrī. Willem II spēja sasniegt EUR 0,3 miljonu lielu darbības peļņu 2010./2011. gadā un vēlreiz – 2011./2012. gadā, tādējādi līdz 2012. gada 30. jūnijam uzlabojot savu pašu kapitāla rādītāju līdz mīnus EUR 1,4 miljoniem. |
| --- | --- |

(49)

Komisija konstatē, ka pārstrukturēšanas plāna īstenošana novērš Willem II finansiālo grūtību cēloņus, jo īpaši attiecībā uz izmaksām par spēlētājiem – algām un maksājumiem par transfēriem. Willem II plāno gūt ietaupījumus saistībā ar savu pamatdarbību. Pārstrukturēšanas plāns nav atkarīgs no ārējiem faktoriem, kurus Willem II var censties ietekmēt, taču nevar kontrolēt pilnībā, piemēram, jaunu sponsoru atrašana un skatītāju skaita pieaugums. Lai gan Willem II finanšu stāvoklis un jo īpaši negatīvais pašu kapitāls joprojām rada bažas, ir paredzams, ka kluba finanšu stāvoklis turpinās uzlaboties un tas turpinās darbu kā profesionāls futbola klubs. Notikumu attīstība rāda, ka plāns patiešām bija reālistisks. KNVB piešķīra Willem II 2. kategorijas statusu jau 2011. gada decembrī. Willem II spēja sasniegt EUR 0,3 miljonu lielu darbības peļņu 2010./2011. gadā un vēlreiz – 2011./2012. gadā, tādējādi līdz 2012. gada 30. jūnijam uzlabojot savu pašu kapitāla rādītāju līdz mīnus EUR 1,4 miljoniem.

Willem II

Willem II

Willem II

Willem II

KNVB

Willem II

Willem II

5.2.4.   Kompensējošie pasākumi

Kompensējošie pasākumi

| (50) | Pamatnostādņu 38.–42. punkts paredz, ka atbalsta saņēmējs īsteno kompensācijas pasākumus, lai mazinātu atbalsta kropļojošo ietekmi un tā nelabvēlīgo ietekmi uz tirdzniecības apstākļiem. Lēmumā sākt procedūru Komisija vērsa uzmanību uz profesionālā futbola īpatnībām šajā sakarā un ierosināja vairākus pasākumus, ko profesionālā futbola gadījumā varētu uzskatīt par kompensējošiem pasākumiem pamatnostādņu izpratnē, piemēram, reģistrēto spēlētāju skaita ierobežošanu atbilstīgi valsts asociācijas noteiktajiem ierobežojumiem, piekrišanu algu griestiem, kas ir zemāki par parastajiem standartiem nozarē, aizliegumu noteiktu laikposmu veikt maksājumus par jaunu spēlētāju transfēriem vai sabiedriski derīgu darbību skaita palielināšanu. Piekrītot spēlētāju skaita vai to algu ierobežošanai, klubs piekristu arī atrasties neizdevīgas konkurences apstākļos salīdzinājumā ar citiem klubiem, kam šādu ierobežojumu nav. Aizliegums veikt maksājumus par spēlētāju transfēriem ierobežo jaunu konkurētspējīgu spēlētāju izvēli. |
| --- | --- |

(50)

Pamatnostādņu 38.–42. punkts paredz, ka atbalsta saņēmējs īsteno kompensācijas pasākumus, lai mazinātu atbalsta kropļojošo ietekmi un tā nelabvēlīgo ietekmi uz tirdzniecības apstākļiem. Lēmumā sākt procedūru Komisija vērsa uzmanību uz profesionālā futbola īpatnībām šajā sakarā un ierosināja vairākus pasākumus, ko profesionālā futbola gadījumā varētu uzskatīt par kompensējošiem pasākumiem pamatnostādņu izpratnē, piemēram, reģistrēto spēlētāju skaita ierobežošanu atbilstīgi valsts asociācijas noteiktajiem ierobežojumiem, piekrišanu algu griestiem, kas ir zemāki par parastajiem standartiem nozarē, aizliegumu noteiktu laikposmu veikt maksājumus par jaunu spēlētāju transfēriem vai sabiedriski derīgu darbību skaita palielināšanu. Piekrītot spēlētāju skaita vai to algu ierobežošanai, klubs piekristu arī atrasties neizdevīgas konkurences apstākļos salīdzinājumā ar citiem klubiem, kam šādu ierobežojumu nav. Aizliegums veikt maksājumus par spēlētāju transfēriem ierobežo jaunu konkurētspējīgu spēlētāju izvēli.

| (51) | Komisija norāda, ka Willem II saskaņā ar plānu patiešām ir samazinājis darbinieku un spēlētāju skaitu. Darbinieku skaits samazinājās no 79 darbiniekiem 2009./2010. gada sezonā uz 61 darbinieku 2010./2011. gada sezonā un 53 – 2011./2012. gada sezonā. Reģistrēto spēlētāju skaits tika samazināts no 31 uz 27. Izdevumi algām (16) tika samazināti līdz 48 % no apgrozījuma, kas ir krietni zemāk par UEFA noteikto standartu tikai spēlētāju algām – 70 %. Pārstrukturēšanas periodā netiek veikti maksājumi par jaunu spēlētāju transfēriem. Šie pasākumi novājināja kluba komandu un veicināja to, ka Willem II 2010./2011. gada sezonas beigās, kā arī vēlreiz 2012./2013. gada sezonā tika pazemināts uz otro līgu. Komisija arī atzīmē, ka ir pieauguši kluba izdevumi sabiedrības vajadzībām, trenējot amatierus. Komisija secina, ka ir veikti pamatnostādnēs paredzētie kompensējošie pasākumi, kuru sekas bija Willem II konkurētspējas mazināšanās profesionālajā futbolā. |
| --- | --- |

(51)

Komisija norāda, ka Willem II saskaņā ar plānu patiešām ir samazinājis darbinieku un spēlētāju skaitu. Darbinieku skaits samazinājās no 79 darbiniekiem 2009./2010. gada sezonā uz 61 darbinieku 2010./2011. gada sezonā un 53 – 2011./2012. gada sezonā. Reģistrēto spēlētāju skaits tika samazināts no 31 uz 27. Izdevumi algām (16) tika samazināti līdz 48 % no apgrozījuma, kas ir krietni zemāk par UEFA noteikto standartu tikai spēlētāju algām – 70 %. Pārstrukturēšanas periodā netiek veikti maksājumi par jaunu spēlētāju transfēriem. Šie pasākumi novājināja kluba komandu un veicināja to, ka Willem II 2010./2011. gada sezonas beigās, kā arī vēlreiz 2012./2013. gada sezonā tika pazemināts uz otro līgu. Komisija arī atzīmē, ka ir pieauguši kluba izdevumi sabiedrības vajadzībām, trenējot amatierus. Komisija secina, ka ir veikti pamatnostādnēs paredzētie kompensējošie pasākumi, kuru sekas bija Willem II konkurētspējas mazināšanās profesionālajā futbolā.

Willem II

16

UEFA

Willem II

Willem II

5.2.5.   Līdz minimumam ierobežots atbalsts

Līdz minimumam ierobežots atbalsts

| (52) | Komisija arī atzīmē, ka pārstrukturēšanas plānu papildus iekšējo ietaupījumu veikšanai ievērojamā apmērā finansē ārēji privātā sektora uzņēmumi. 2009. gadā, kad sākās finanšu grūtības, deviņi privāti uzņēmumi piekrita aizdot Willem II līdzekļus, kuru kopējā summa bija EUR 2,25 miljoni. 2010. gadā šie uzņēmumi tika pārliecināti atstāt šīs summas kluba rīcībā un piekrist atteikties no prasījumu uzturēšanas, līdz Willem II spēs tiem šos līdzekļus atmaksāt. Minētie uzņēmumi arī piekrita zemākai procentu likmei – 3 %. Seši no tiem tika pārliecināti atteikties kopā no 10 % savu prasījumu. Šādi tiek ievērota pamatnostādņu 44. punkta prasība, ka vidēju uzņēmumu, tādu kā Willem II, gadījumā atbalsta saņēmējam vismaz 40 % no pārstrukturēšanas izmaksām ir jāsedz ar savu paša ieguldījumu, tostarp ar ārēju finansējumu, kas apliecina ticību saņēmēja uzņēmuma dzīvotspējas atjaunošanai. |
| --- | --- |

(52)

Komisija arī atzīmē, ka pārstrukturēšanas plānu papildus iekšējo ietaupījumu veikšanai ievērojamā apmērā finansē ārēji privātā sektora uzņēmumi. 2009. gadā, kad sākās finanšu grūtības, deviņi privāti uzņēmumi piekrita aizdot Willem II līdzekļus, kuru kopējā summa bija EUR 2,25 miljoni. 2010. gadā šie uzņēmumi tika pārliecināti atstāt šīs summas kluba rīcībā un piekrist atteikties no prasījumu uzturēšanas, līdz Willem II spēs tiem šos līdzekļus atmaksāt. Minētie uzņēmumi arī piekrita zemākai procentu likmei – 3 %. Seši no tiem tika pārliecināti atteikties kopā no 10 % savu prasījumu. Šādi tiek ievērota pamatnostādņu 44. punkta prasība, ka vidēju uzņēmumu, tādu kā Willem II, gadījumā atbalsta saņēmējam vismaz 40 % no pārstrukturēšanas izmaksām ir jāsedz ar savu paša ieguldījumu, tostarp ar ārēju finansējumu, kas apliecina ticību saņēmēja uzņēmuma dzīvotspējas atjaunošanai.

Willem II

Willem II

Willem II

| (53) | Atbalsta apmērs bija nepieciešams. Saskaņā ar pārstrukturēšanas plānu tam būtu jāpanāk vidēji pozitīvi rezultāti 2010./2011. gada un 2011./2012. gada sezonā un pamazām jāpalielina pašu kapitāls. Tas nebūtu ļāvis Willem II pirkt jaunus spēlētājus vai pievilināt tos ar augstāku atalgojumu. |
| --- | --- |

(53)

Atbalsta apmērs bija nepieciešams. Saskaņā ar pārstrukturēšanas plānu tam būtu jāpanāk vidēji pozitīvi rezultāti 2010./2011. gada un 2011./2012. gada sezonā un pamazām jāpalielina pašu kapitāls. Tas nebūtu ļāvis Willem II pirkt jaunus spēlētājus vai pievilināt tos ar augstāku atalgojumu.

Willem II

5.2.6.   Uzraudzība un gada pārskati

Uzraudzība un gada pārskati

| (54) | Pamatnostādņu 49. punkts nosaka, ka dalībvalsts sīki izstrādātos ziņojumos ziņo par pārstrukturēšanas plāna pienācīgu īstenošanu. Pamatnostādņu 51. punktā paredzēti atviegloti nosacījumi maziem un vidējiem uzņēmumiem, kuru gadījumā parasti pietiek ar bilances un peļņas un zaudējumu aprēķina kopijas ikgadēju nosūtīšanu. Nīderlande ir apņēmusies iesniegt šos ziņojumus. |
| --- | --- |

(54)

Pamatnostādņu 49. punkts nosaka, ka dalībvalsts sīki izstrādātos ziņojumos ziņo par pārstrukturēšanas plāna pienācīgu īstenošanu. Pamatnostādņu 51. punktā paredzēti atviegloti nosacījumi maziem un vidējiem uzņēmumiem, kuru gadījumā parasti pietiek ar bilances un peļņas un zaudējumu aprēķina kopijas ikgadēju nosūtīšanu. Nīderlande ir apņēmusies iesniegt šos ziņojumus.

5.2.7.   Vienreizēja atbalsta princips

Vienreizēja atbalsta princips

| (55) | Ievērojot pamatnostādņu 72.–77. punktu, Nīderlande norādīja, ka Willem II nav saņēmis glābšanas vai pārstrukturēšanas atbalstu desmit gadu periodā pirms pašreizējā atbalsta saņemšanas. Tā arī apņēmās desmit gadus nepiešķirt Willem II nekādu jaunu glābšanas vai pārstrukturēšanas atbalstu. |
| --- | --- |

(55)

Ievērojot pamatnostādņu 72.–77. punktu, Nīderlande norādīja, ka Willem II nav saņēmis glābšanas vai pārstrukturēšanas atbalstu desmit gadu periodā pirms pašreizējā atbalsta saņemšanas. Tā arī apņēmās desmit gadus nepiešķirt Willem II nekādu jaunu glābšanas vai pārstrukturēšanas atbalstu.

Willem II

Willem II

6.   SECINĀJUMS

SECINĀJUMS

| (56) | Komisija konstatē, ka Nīderlande ir nelikumīgi īstenojusi atbalstu Willem II, pārkāpjot Līguma 108. panta 3. punktu. Tomēr valsts atbalsts EUR 2,4 miljonu apmērā, kas 2009. un 2010. gadā tika piešķirts Willem II, atbilst pamatnostādņu nosacījumiem attiecībā uz pārstrukturēšanas atbalstu un var tikt uzskatīts par saderīgu ar iekšējo tirgu Līguma 107. panta 3. punkta c) apakšpunkta nozīmē, |
| --- | --- |

(56)

Komisija konstatē, ka Nīderlande ir nelikumīgi īstenojusi atbalstu Willem II, pārkāpjot Līguma 108. panta 3. punktu. Tomēr valsts atbalsts EUR 2,4 miljonu apmērā, kas 2009. un 2010. gadā tika piešķirts Willem II, atbilst pamatnostādņu nosacījumiem attiecībā uz pārstrukturēšanas atbalstu un var tikt uzskatīts par saderīgu ar iekšējo tirgu Līguma 107. panta 3. punkta c) apakšpunkta nozīmē,

Willem II

Willem II

IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.

1. pants

Valsts atbalsts EUR 2,4 miljonu apmērā, ko Nīderlande īstenojusi par labu Tilburgas futbola klubam Willem II, ir saderīgs ar iekšējo tirgu Līguma par Eiropas Savienības darbību 107. panta 3. punkta c) apakšpunkta nozīmē.

2. pants

Šis lēmums ir adresēts Nīderlandes Karalistei.

Briselē, 2016. gada 4. jūlijā

Komisijas vārdā –

Komisijas locekle

Margrethe VESTAGER

---

(1)  Komisijas lēmums lietā SA.33584 (2013/C) (ex 2011/NN) – Nīderlande – Atbalsts konkrētiem Nīderlandes futbola klubiem 2008.–2011. gadā – Uzaicinājums iesniegt piezīmes saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 108. panta 2. punktu (OV C 116, 23.4.2013., 19. lpp.).

1

ex

(2)  Sk. 1. zemsvītras piezīmi.

2

(3)  Pirms līguma noslēgšanas pašvaldība bija stadiona un zemes, uz kuras tas atrodas, juridiskā īpašniece, savukārt Willem II bija stadiona ekonomiskais īpašnieks, kas bija tajā ieguldījis savus naudas līdzekļus.

3

Willem II

(4)  Spriedums Olympique Lyonnais, C-325/08, ECLI:EU:C:2010:143, 27. un 28. punkts; spriedums Meca-Medina un Majcen/Komisija, C-519/04 P, ECLI:EU:C:2006:492, 22. punkts; spriedums Bosman, C-415/93, ECLI:EU:C:1995:463, 73. punkts.

4

Olympique Lyonnais

Meca-Medina

Majcen

Bosman

(5)  Komisijas 2013. gada 20. marta lēmumi attiecībā uz Vāciju par Multifunktionsarena der Stadt Erfurt (lieta SA.35135 (2012/N)), 12. punkts, un Multifunktionsarena der Stadt Jena (lieta SA.35440 (2012/N)), kopsavilkuma paziņojumi publicēti OV C 140, 18.5.2013., 1. lpp., un 2013. gada 2. oktobra lēmums par Fußballstadion Chemnitz (lieta SA.36105 (2013/N)), kopsavilkuma paziņojums publicēts OV C 50, 21.2.2014., 1. lpp., 12.–14. punkts; Komisijas 2013. gada 18. decembra lēmumi attiecībā uz Spāniju par iespējamu valsts atbalstu četriem Spānijas profesionālajiem futbola klubiem (lieta SA.29769 (2013/C)), 28. punkts, Real Madrid CF (lieta SA.33754 (2013/C)), 20. punkts, un iespējamo atbalstu trim Valensijas futbola klubiem (lieta SA.36387 (2013/C)), 16. punkts, publicēts OV C 69, 7.3.2014., 99. lpp.

5

Multifunktionsarena der Stadt Erfurt

Multifunktionsarena der Stadt Jena

Fußballstadion Chemnitz

Real Madrid CF

(6)  Komisijas paziņojums “Kopienas pamatnostādnes par valsts atbalstu grūtībās nonākušu uzņēmumu glābšanai un pārstrukturēšanai” (OV C 244, 1.10.2004., 2. lpp.). Minēto pamatnostādņu piemērošana tika pagarināta ar Komisijas paziņojumu par darbības termiņa pagarināšanu 2004. gada 1. oktobra Kopienas pamatnostādnēm par valsts atbalstu grūtībās nonākušu uzņēmumu glābšanai un pārstrukturēšanai (OV C 296, 2.10.2012., 3. lpp.).

6

(7)  
  30.6.2008.–1.7.2009.

7

(8)  
  30.6.2009.–1.7.2010.

8

(9)  
  Plan van aanpak Willem II, 2010. gada 23. jūlijs.

9

Plan van aanpak Willem II

(10)  Piemēram, spriedums, 2012. gada 19. decembris, Mitteldeutsche Flughafen AG un Flughafen Leipzig-Halle GmbH/Komisija, C-288/11, ECLI:EU:C:2012:821.

10

Mitteldeutsche Flughafen AG

Flughafen Leipzig-Halle GmbH

(11)  Sk. 6. zemsvītras piezīmi.

11

(12)  Komisijas paziņojums “Pamatnostādnes par valsts atbalstu grūtībās nonākušu nefinanšu uzņēmumu glābšanai un pārstrukturēšanai” (OV C 249, 31.7.2014., 1. lpp.).

12

(13)  
  30.6.2008.–1.7.2009.

13

(14)  
  30.6.2009.–1.7.2010.

14

(15)  Sk. 9. zemsvītras piezīmi.

15

(16)  
  Willem II grāmatvedības pārskatos netiek nodalītas spēlētāju un citu darbinieku algas.

16

Willem II

---

| 20.1.2017 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 16/37 |
| --- | --- | --- | --- |

20.1.2017

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 16/37

---

KOMISIJAS ĪSTENOŠANAS LĒMUMS (ES) 2017/98

(2017. gada 18. janvāris),

ar ko Īstenošanas lēmuma 2013/519/ES pielikumā groza veterinārā sertifikāta paraugu suņu, kaķu un mājas sesku importēšanai Savienībā

(izziņots ar dokumenta numuru C(2017) 123)

(Dokuments attiecas uz EEZ)

EIROPAS KOMISIJA,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,

ņemot vērā Padomes 1992. gada 13. jūlija Direktīvu 92/65/EEK, ar ko paredz dzīvnieku veselības prasības attiecībā uz tādu dzīvnieku, spermas, olšūnu un embriju tirdzniecību un importu Kopienā, uz kuriem neattiecas dzīvnieku veselības prasības, kas paredzētas īpašos Kopienas noteikumos, kuri minēti Direktīvas 90/425/EEK A(I) pielikumā (1), un jo īpaši tās 17. panta 2. punkta pirmās daļas b) punktu,

tā kā:

| (1) | Direktīvā 92/65/EEK noteikts, ka Savienībā atļauts importēt suņus, kaķus un mājas seskus tikai no apstiprinātām teritorijām vai trešām valstīm un tiem līdzi ir jābūt veterinārajam sertifikātam, kas atbilst paraugam, kurš izstrādāts saskaņā ar direktīvā minēto procedūru. Komisijas Īstenošanas lēmuma 2013/519/ES (2) pielikuma 1. daļā ir sniegts veterinārā sertifikāta paraugs. |
| --- | --- |

(1)

Direktīvā 92/65/EEK noteikts, ka Savienībā atļauts importēt suņus, kaķus un mājas seskus tikai no apstiprinātām teritorijām vai trešām valstīm un tiem līdzi ir jābūt veterinārajam sertifikātam, kas atbilst paraugam, kurš izstrādāts saskaņā ar direktīvā minēto procedūru. Komisijas Īstenošanas lēmuma 2013/519/ES (2) pielikuma 1. daļā ir sniegts veterinārā sertifikāta paraugs.

| (2) | Veterinārā sertifikāta paraugā ir iekļauta atsauce uz prasīto sekmīgi izturēto imūnreakcijas testu, ar ko nosaka vakcināciju pret trakumsērgu un kas ir jāveic, ņemot asins paraugus no suņiem, kaķiem un mājas seskiem, kurus ieved no teritorijas vai trešās valsts vai kurus paredzēts pārvietot tranzītā caur teritoriju vai trešo valsti, kas minēta Komisijas lēmuma 2004/211/EK (3) I pielikumā vai Komisijas Regulas (ES) Nr. 206/2010 (4) II pielikuma 1. daļā. |
| --- | --- |

(2)

Veterinārā sertifikāta paraugā ir iekļauta atsauce uz prasīto sekmīgi izturēto imūnreakcijas testu, ar ko nosaka vakcināciju pret trakumsērgu un kas ir jāveic, ņemot asins paraugus no suņiem, kaķiem un mājas seskiem, kurus ieved no teritorijas vai trešās valsts vai kurus paredzēts pārvietot tranzītā caur teritoriju vai trešo valsti, kas minēta Komisijas lēmuma 2004/211/EK (3) I pielikumā vai Komisijas Regulas (ES) Nr. 206/2010 (4) II pielikuma 1. daļā.

| (3) | Pēc atkārtotiem gadījumiem, kad ir viltoti laboratorijas ziņojumi par trakumsērgas antivielu titrēšanas testa rezultātiem, ir lietderīgi par sertificēšanu atbildīgajām amatpersonām teritorijās vai trešās valstīs prasīt, lai minētajā testā gūtie apmierinošie rezultāti netiktu sertificēti, iekams nav pārbaudīts laboratorijas ziņojuma autentiskums. Šajā nolūkā veterinārā sertifikāta paraugā būtu jāiekļauj īpaši norādījumi. |
| --- | --- |

(3)

Pēc atkārtotiem gadījumiem, kad ir viltoti laboratorijas ziņojumi par trakumsērgas antivielu titrēšanas testa rezultātiem, ir lietderīgi par sertificēšanu atbildīgajām amatpersonām teritorijās vai trešās valstīs prasīt, lai minētajā testā gūtie apmierinošie rezultāti netiktu sertificēti, iekams nav pārbaudīts laboratorijas ziņojuma autentiskums. Šajā nolūkā veterinārā sertifikāta paraugā būtu jāiekļauj īpaši norādījumi.

| (4) | Turklāt par sertificēšanu atbildīgās trešo valstu amatpersonas ir nepareizi interpretējušas veterinārā sertifikāta parauga I daļas ierakstu attiecībā uz tetovējuma vai transpondera uzlikšanas vai nolasīšanas datumu suņiem, kaķiem vai mājas seskiem, un tas radījis problēmas robežkontroles punktos veiktajās veterinārajās pārbaudēs. Lai izvairītos no pārpratumiem, minētais ieraksts būtu jāsvītro no veterinārā sertifikāta parauga I daļas, kurā sniegts dzīvnieku apraksts, un jāiekļauj minētā sertifikāta II daļā, kas attiecas uz dzīvnieku sertificēšanu. II daļā būtu jāiekļauj arī īpaši norādījumi, kas attiecas uz iezīmējuma pārbaudi. |
| --- | --- |

(4)

Turklāt par sertificēšanu atbildīgās trešo valstu amatpersonas ir nepareizi interpretējušas veterinārā sertifikāta parauga I daļas ierakstu attiecībā uz tetovējuma vai transpondera uzlikšanas vai nolasīšanas datumu suņiem, kaķiem vai mājas seskiem, un tas radījis problēmas robežkontroles punktos veiktajās veterinārajās pārbaudēs. Lai izvairītos no pārpratumiem, minētais ieraksts būtu jāsvītro no veterinārā sertifikāta parauga I daļas, kurā sniegts dzīvnieku apraksts, un jāiekļauj minētā sertifikāta II daļā, kas attiecas uz dzīvnieku sertificēšanu. II daļā būtu jāiekļauj arī īpaši norādījumi, kas attiecas uz iezīmējuma pārbaudi.

| (5) | Tāpēc Īstenošanas lēmuma 2013/519/ES pielikums būtu attiecīgi jāgroza. |
| --- | --- |

(5)

Tāpēc Īstenošanas lēmuma 2013/519/ES pielikums būtu attiecīgi jāgroza.

| (6) | Lai izvairītos no traucējumiem attiecībā uz suņu, kaķu un mājas sesku sūtījumu importu Savienībā, pārejas periodā, ja vien tiek ievēroti konkrēti nosacījumi, būtu jāatļauj izmantot sertifikātus, kas izsniegti saskaņā ar Savienības noteikumiem, kuri bija piemērojami pirms šā lēmuma piemērošanas sākuma dienas. |
| --- | --- |

(6)

Lai izvairītos no traucējumiem attiecībā uz suņu, kaķu un mājas sesku sūtījumu importu Savienībā, pārejas periodā, ja vien tiek ievēroti konkrēti nosacījumi, būtu jāatļauj izmantot sertifikātus, kas izsniegti saskaņā ar Savienības noteikumiem, kuri bija piemērojami pirms šā lēmuma piemērošanas sākuma dienas.

| (7) | Šajā lēmumā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Augu, dzīvnieku, pārtikas aprites un dzīvnieku barības pastāvīgās komitejas atzinumu, |
| --- | --- |

(7)

Šajā lēmumā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Augu, dzīvnieku, pārtikas aprites un dzīvnieku barības pastāvīgās komitejas atzinumu,

IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.

1. pants

Īstenošanas lēmuma 2013/519/ES pielikumu groza saskaņā ar šā lēmuma pielikumu.

2. pants

Pārejas periodā līdz 2017. gada 30. jūnijam dalībvalstis atļauj Savienībā importēt suņus, kaķus un mājas seskus, kuriem ir līdzi veterinārais sertifikāts, kas izsniegts ne vēlāk kā 2017. gada 31. maijā saskaņā ar Īstenošanas lēmuma 2013/519/ES pielikuma 1. daļā sniegto paraugu tā redakcijā pirms grozījumiem, kas ieviesti ar šo lēmumu.

3. pants

Šo lēmumu piemēro no 2017. gada 1. jūnija.

4. pants

Šis lēmums ir adresēts dalībvalstīm.

Briselē, 2017. gada 18. janvārī

Komisijas vārdā –

Komisijas loceklis

Vytenis ANDRIUKAITIS

---

(1)  
  OV L 268, 14.9.1992., 54. lpp.

1

(2)  Komisijas 2013. gada 21. oktobra Īstenošanas lēmums 2013/519/ES, ar ko nosaka tādu teritoriju un trešo valstu sarakstu, no kurām atļauts importēt suņus, kaķus un mājas seskus, un minētajam importam nepieciešamā veterinārā sertifikāta paraugu (OV L 281, 23.10.2013., 20. lpp.).

2

(3)  Komisijas 2004. gada 6. janvāra Lēmums 2004/211/EK, kurā izstrādāts to trešo valstu un ar tām saistīto teritoriju daļu saraksts, no kurām dalībvalstis atļauj ievest dzīvus zirgu dzimtas dzīvniekus un to spermu, olšūnas un embrijus, un ar ko groza Lēmumus 93/195/EEK un 94/63/EK (OV L 73, 11.3.2004., 1. lpp.).

3

(4)  Komisijas 2010. gada 12. marta Regula (ES) Nr. 206/2010, ar ko izveido sarakstus, kuros iekļautas trešās valstis, to teritorijas vai daļas, no kurām Eiropas Savienībā atļauts ievest konkrētus dzīvniekus un svaigu gaļu, un nosaka veterinārās sertifikācijas prasības (OV L 73, 20.3.2010., 1. lpp.).

4

---

PIELIKUMS

Pielikuma 1. daļu aizstāj ar šādu:

“1. DAĻA

Veterinārā sertifikāta paraugs suņu, kaķu un mājas sesku importēšanai Savienībā

VALSTS:

Veterinārais sertifikāts ES

I daļa. Ziņas par sūtījumu

I.1. Nosūtītājs

Nosaukums

Adrese

Valsts

Tālr.

I.2. Sertifikāta atsauces Nr.

I.2.a.

I.3. Centrālā kompetentā iestāde

I.4. Vietējā kompetentā iestāde

I.5. Saņēmējs

Nosaukums

Adrese

Valsts

Tālr.

I.6.

I.7. Izcelsmes valsts

ISO kods

I.8.

I.9. Galamērķa valsts

ISO kods

I.10. Galamērķa reģions

Kods

I.11. Izcelsmes vieta

Nosaukums Apstiprinājuma numurs

Adrese

Nosaukums Apstiprinājuma numurs

Adrese

Nosaukums Apstiprinājuma numurs

Adrese

I.12. Galamērķa vieta

Nosaukums Apstiprinājuma numurs

Adrese

I.13. Iekraušanas vieta

I.14. Izbraukšanas datums

I.15. Transportlīdzeklis

Lidmašīna Kuģis Dzelzceļa vagons

Autotransports Cits

Identifikācija

Dokumentu atsauces

I.16. Ievešanas robežkontroles punkts ES

I.17.

I.18. Preces apraksts

I.19. Preces kods (HS kods)

010619

I.20. Daudzums

I.21.

I.22. Iepakojumu skaits

I.23. Plombas/konteinera Nr.

I.24.

I.25. Preces sertificētas šādam nolūkam:

Citi Lolojumdzīvnieki Apstiprinātās iestādes

I.26.

I.27. Importam vai ielaišanai ES

I.28. Preču identifikācija

Suga (zinātniskais nosaukums)

Identifikācijas sistēma

Identifikācijas numurs

Dzimšanas datums [dd/mm/gggg]

VALSTS

Suņu, kaķu un mājas sesku imports Savienībā

II. Informācija par veselību

II.a. Sertifikāta atsauces Nr.

II.b.

Es, apakšā parakstījies (norādīt trešās valsts nosaukumu) oficiālais veterinārārsts, apliecinu, ka I.28. ailē minētie dzīvnieki:

II.1. ir no I.11. ailē minētajām saimniecībām vai uzņēmumiem, kurus ir reģistrējusi kompetentā iestāde un uz kuriem neattiecas nekādi aizliegumi saistībā ar dzīvnieku veselības apsvērumiem, un kuros regulāri pārbaudīti turētie dzīvnieki un ievērotas prasības, kas nodrošina turēto dzīvnieku labturību;

II.2. pārbaudē, kas dzīvniekiem veikta 48 stundu laikā pirms plānotās nosūtīšanas un ko veicis kompetentās iestādes pilnvarots veterinārārsts, konstatēts, ka dzīvniekiem nav slimību pazīmju un tie bijuši piemēroti pārvadāšanai paredzētajā braucienā;

(1) vai nu [II.3. ir paredzēti I.12. ailē minētajām un saskaņā ar Padomes Direktīvas 92/65/EEK C pielikumu apstiprinātām iestādēm, institūtiem un centriem un ir no Komisijas Īstenošanas regulas (ES) Nr. 577/2013 II pielikumā uzskaitītajām teritorijām un trešām valstīm.]

(1) vai [II.3. vakcinācijas laikā pret trakumsērgu ir bijuši vismaz 12 nedēļas veci un ir pagājusi vismaz 21 diena pēc pirmās vakcinācijas pret trakumsērgu (2), kas veikta saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) Nr. 576/2013 III pielikumā noteiktajām derīguma prasībām, un iepriekšējās vakcinācijas (3) derīguma termiņā ir veiktas vajadzīgās revakcinācijas;] kā arī

(1) vai nu [II.3.1. ir no Komisijas Īstenošanas regulas (ES) Nr. 577/2013 II pielikumā minētas teritorijas vai trešās valsts, un turpmāk sniegtajā tabulā ir informācija par pašreizējo vakcināciju pret trakumsērgu];

(1) vai [II.3.1. ir no teritorijas vai trešas valsts vai tos paredzēts pārvietot tranzītā caur teritoriju vai trešo valsti, kas iekļauta Komisijas Lēmuma 2004/211/EK I pielikumā vai Komisijas Regulas (ES) Nr. 206/2010 II pielikuma 1. daļā, un trakumsērgas antivielu titrēšanas testā (4) no asins parauga, ko kompetentās iestādes pilnvarots veterinārārsts noņēmis ne agrāk kā 30 dienas pēc iepriekšējās vakcinācijas datuma un vismaz trīs mēnešus pirms šā sertifikāta izdošanas dienas, apstiprināts, ka antivielu titrs ir 0,5 SV/ml (5) vai lielāks, un iepriekšējās vakcinācijas derīguma termiņā ir veiktas vajadzīgās revakcinācijas, un informācija par pašreizējo vakcināciju pret trakumsērgu un paraugu ņemšanas datums imūnreakcijas testēšanai ir norādīts turpmāk sniegtajā tabulā:

II daļa. Sertifikācija

Transponders vai tetovējums

Vakcinēšanas datums [dd/mm/gggg]

Vakcīnas nosaukums un ražotājs

Partijas numurs

Vakcinācijas derīgums

Asins parauga noņemšanas datums [dd/mm/gggg]

Dzīvnieka burtciparu kods

Implantācijas un/vai nolasīšanas datums (6) [dd/mm/gggg]

No [dd/mm/gggg]

līdz [dd/mm/gggg]

];

(1) vai nu [II.4. ir suņi, kas paredzēti kādai no Komisijas Deleģētās regulas (ES) Nr. 1152/2011 I pielikumā uzskaitītajām dalībvalstīm un kas pakļauti terapijai pret Echinococcus multilocularis, un informācija par terapiju, ko veicis vakcinējošais veterinārārsts saskaņā ar 7. pantu Komisijas Deleģētajā regulā (ES) Nr. 1152/2011 (7) (8), ir sniegta turpmāk tabulā;]

(1) vai [II.4. nav pakļauti terapijai pret Echinococcus multilocularis.]

VALSTS

Suņu, kaķu un mājas sesku imports Savienībā

II. Informācija par veselību

II.a. Sertifikāta atsauces Nr.

II.b.

Suņa transpondera vai tetovējuma burtciparu kods

Terapija pret Echinococcus

Vakcinējošais veterinārārsts

Ražojuma nosaukums un ražotājs

Terapijas datums [dd/mm/gggg] un laiks [00:00]

Vārds, uzvārds (drukātiem burtiem), zīmogs un paraksts

]

Piezīmes

a) Šis sertifikāts ir paredzēts suņiem (Canis lupus familiaris), kaķiem (Felis silvestris catus) un mājas seskiem (Mustela putorius furo).

b) Šis sertifikāts ir derīgs 10 dienas no datuma, kurā to izsniedzis oficiālais veterinārārsts. Jūras pārvadājumu gadījumā minēto 10 dienu periodu pagarina par papildu periodu, kas atbilst jūras brauciena laikam.

I daļa.

I.11. aile. Izcelsmes vieta: nosūtītāja uzņēmuma nosaukums un adrese. Norāda apstiprinājuma vai reģistrācijas numuru.

I.12. aile. Galamērķa vieta: obligāti jānorāda, ja dzīvnieki paredzēti saskaņā ar Padomes Direktīvas 92/65/EEK C pielikumu apstiprinātām iestādēm, institūtiem un centriem.

I.25. aile. Preces sertificētas šādam nolūkam: atzīmē “citi”, ja dzīvniekus pārvieto saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) Nr. 576/2013 5. panta 4. punktu.

I.28. aile. Identifikācijas sistēma: izvēlas transponderi vai tetovējumu.

Identifikācijas numurs: norāda transpondera vai tetovējuma burtciparu kodu.

II daļa.

(1) Lieko svītrot.

(2) Jebkura revakcinācija uzskatāma par pirmo vakcināciju, ja tā nav veikta iepriekšējās vakcinācijas derīguma termiņā.

(3) Sertifikātam pievieno apliecinātu attiecīgo dzīvnieku identifikācijas dokumenta kopiju un informāciju par vakcināciju.

(4) II.3.1. punktā minētais trakumsērgas antivielu titrēšanas tests:

— jāveic paraugam, ko noņēmis kompetentās iestādes pilnvarots veterinārārsts, vismaz 30 dienas pēc vakcinācijas un trīs mēnešus pirms importēšanas datuma,

— tajā noteiktajam neitralizējošo trakumsērgas vīrusa antivielu līmenim serumā jāatbilst vai jāpārsniedz 0,5 SV/ml,

— jāveic laboratorijā, kas apstiprināta saskaņā ar Padomes Lēmuma 2000/258/EK 3. pantu (apstiprināto laboratoriju saraksts pieejams vietnē http://ec.europa.eu/food/animals/pet-movement/approved-labs_en),

VALSTS

Suņu, kaķu un mājas sesku imports Savienībā

II. Informācija par veselību

II.a. Sertifikāta atsauces Nr.

II.b.

— nav vēlreiz jāveic tādam dzīvniekam, kas pēc minētā testa, kurā gūti apmierinoši rezultāti, ir revakcinēts pret trakumsērgu iepriekšējās vakcinācijas derīguma termiņā.

Sertifikātam pievieno apliecinātu apstiprinātās laboratorijas oficiālā ziņojuma kopiju par II.3.1. punktā minētā trakumsērgas antivielu testa rezultātu.

(5) Sertificējot šo rezultātu, oficiālais veterinārārsts apliecina, ka viņš, spēju robežās un nepieciešamības gadījumā sazinoties ar ziņojumā norādīto laboratoriju, ir pārbaudījis laboratorijas ziņojuma autentiskumu par II.3.1. punktā minētā antivielu titrēšanas testa rezultātiem.

(6) Saistībā ar 3. zemsvītras piezīmi pirms jaunu ierakstu izdarīšanas šajā sertifikātā ir jāpārbauda, ka attiecīgie dzīvnieki ar zemādas transponderu vai skaidri salasāmu tetovējumu ir iezīmēti pirms 2011. gada 3. jūlija, un šai pārbaudei vienmēr ir jānorit pirms minēto dzīvnieku vakcinācijas vai, attiecīgā gadījumā, testēšanas.

(7) II.4. punktā minētā terapija pret Echinococcus multilocularis:

— jāveic veterinārārstam ne agrāk par 120 stundām un ne vēlāk par 24 stundām pirms plānotās suņu ievešanas kādā no tām dalībvalstīm vai to daļām, kas uzskaitītas Komisijas Deleģētās regulas (ES) Nr. 1152/2011 I pielikumā,

— jāveic ar apstiprinātām zālēm, kas satur atbilstošu devu prazikvantela vai farmakoloģiski aktīvu vielu, par kurām pierādīts, ka attiecīgajām saimnieksugām tās vienas pašas vai kombinācijā samazina parazīta Echinococcus multilocularis zarnu formu (nobriedušo un nenobriedušo) slogu.

(8) II.4. punktā minētā tabula jāizmanto, lai norādītu ziņas par turpmāku terapiju, ja tā veikta pēc sertifikāta parakstīšanas datuma un pirms plānotās ievešanas kādā no tām dalībvalstīm vai to daļām, kas uzskaitītas Deleģētās regulas (ES) Nr. 1152/2011 I pielikumā.

Oficiālais veterinārārsts

Vārds, uzvārds (drukātiem burtiem): Kvalifikācija un amats:

Datums: Paraksts:

Zīmogs:

---

| 20.1.2017 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 16/44 |
| --- | --- | --- | --- |

20.1.2017

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 16/44

---

KOMISIJAS ĪSTENOŠANAS LĒMUMS (ES) 2017/99

(2017. gada 18. janvāris),

ar ko attiecībā uz dzīvnieku veselības un veterinārās sertifikācijas nosacījumiem skriešanās sacīkstēm, sacensībām un kultūras pasākumiem paredzētu reģistrētu zirgu atpakaļievešanai pēc pagaidu izvešanas uz Meksiku un Amerikas Savienotajām Valstīm groza Lēmumu 93/195/EEK un ar ko groza Lēmuma 2004/211/EK I pielikumu attiecībā uz ierakstu par Ķīnu un Meksiku to trešo valstu un to daļu sarakstā, no kurām Savienībā atļauts importēt dzīvus zirgu dzimtas dzīvniekus un to spermu, olšūnas un embrijus

(izziņots ar dokumenta numuru C(2017) 128)

(Dokuments attiecas uz EEZ)

EIROPAS KOMISIJA,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,

ņemot vērā Padomes 1992. gada 13. jūlija Direktīvu 92/65/EEK, ar ko paredz dzīvnieku veselības prasības attiecībā uz tādu dzīvnieku, spermas, olšūnu un embriju tirdzniecību un importu Kopienā, uz kuriem neattiecas dzīvnieku veselības prasības, kas paredzētas īpašos Kopienas noteikumos, kuri minēti Direktīvas 90/425/EEK A(I) pielikumā (1), un jo īpaši tās 17. panta 3. punkta a) apakšpunktu,

ņemot vērā Padomes 2009. gada 30. novembra Direktīvu 2009/156/EK par dzīvnieku veselības prasībām attiecībā uz zirgu dzimtas dzīvnieku pārvadāšanu un importu no trešām valstīm (2) un jo īpaši tās 12. panta 1. un 4. punktu un 19. panta ievadteikumu un a) un b) punktu,

tā kā:

| (1) | Direktīvā 2009/156/EK noteiktas dzīvnieku veselības prasības dzīvu zirgu dzimtas dzīvnieku importam Savienībā. Tajā noteikts, ka zirgu dzimtas dzīvnieku imports Savienībā ir atļauts tikai no tādām trešām valstīm, kurās nodrošināta atbilstība konkrētām dzīvnieku veselības prasībām. |
| --- | --- |

(1)

Direktīvā 2009/156/EK noteiktas dzīvnieku veselības prasības dzīvu zirgu dzimtas dzīvnieku importam Savienībā. Tajā noteikts, ka zirgu dzimtas dzīvnieku imports Savienībā ir atļauts tikai no tādām trešām valstīm, kurās nodrošināta atbilstība konkrētām dzīvnieku veselības prasībām.

| (2) | Komisijas Lēmumā 93/195/EEK (3) ir iekļauti veselības sertifikātu paraugi reģistrētu zirgu atpakaļievešanai Savienībā pēc tam, kad tie tikuši uz laiku izvesti, lai piedalītos skriešanās sacīkstēs, sacensībās vai kultūras pasākumos. Veselības sertifikāta paraugs minētā lēmuma II pielikumā cita starpā nosaka, ka reģistrēts zirgs, kas ne vairāk kā uz 30 dienām uz laiku izvests, kopš izvešanas no Savienības drīkst būt bijis tikai tajā trešā valstī, attiecībā uz kuru tiek sertificēta tā atpakaļievešana Savienībā, vai tādā trešā valstī, kas ierakstīta tajā pašā sanitārajā grupā, kas norādīta minētā lēmuma I pielikumā. |
| --- | --- |

(2)

Komisijas Lēmumā 93/195/EEK (3) ir iekļauti veselības sertifikātu paraugi reģistrētu zirgu atpakaļievešanai Savienībā pēc tam, kad tie tikuši uz laiku izvesti, lai piedalītos skriešanās sacīkstēs, sacensībās vai kultūras pasākumos. Veselības sertifikāta paraugs minētā lēmuma II pielikumā cita starpā nosaka, ka reģistrēts zirgs, kas ne vairāk kā uz 30 dienām uz laiku izvests, kopš izvešanas no Savienības drīkst būt bijis tikai tajā trešā valstī, attiecībā uz kuru tiek sertificēta tā atpakaļievešana Savienībā, vai tādā trešā valstī, kas ierakstīta tajā pašā sanitārajā grupā, kas norādīta minētā lēmuma I pielikumā.

| (3) | Maiami (ASV) un Mehiko aglomerācijā (Meksika) no 2017. gada 30. marta līdz 30. aprīlim notiks Fédération Equestre Internationale rīkotie LG Global Champions Tour jāšanas sporta pasākumi. |
| --- | --- |

(3)

Maiami (ASV) un Mehiko aglomerācijā (Meksika) no 2017. gada 30. marta līdz 30. aprīlim notiks Fédération Equestre Internationale rīkotie LG Global Champions Tour jāšanas sporta pasākumi.

| (4) | Tā kā LG Global Champions Tour pasākumiem ASV un Mehiko aglomerācijā būs augsta līmeņa oficiāla veterinārā uzraudzība, attiecībā uz konkrēto zirgu atpakaļievešanu Savienībā pēc to pagaidu izvešanas ne vairāk kā uz 30 dienām nolūkā ar tiem piedalīties minētajos jāšanas sporta pasākumos, ir iespējams noteikt konkrētus dzīvnieku veselības un veterinārās sertifikācijas nosacījumus. |
| --- | --- |

(4)

Tā kā LG Global Champions Tour pasākumiem ASV un Mehiko aglomerācijā būs augsta līmeņa oficiāla veterinārā uzraudzība, attiecībā uz konkrēto zirgu atpakaļievešanu Savienībā pēc to pagaidu izvešanas ne vairāk kā uz 30 dienām nolūkā ar tiem piedalīties minētajos jāšanas sporta pasākumos, ir iespējams noteikt konkrētus dzīvnieku veselības un veterinārās sertifikācijas nosacījumus.

| (5) | Lēmums 93/195/EEK būtu jāgroza, lai no 2017. gada 30. marta līdz 30. aprīlim būtu atļauts Savienībā pēc pagaidu izvešanas, kuras nolūks bijis piedalīšanās LG Global Champions Tour Maiami un Mehiko, atpakaļ ievest zirgu skriešanās sacīkstēm, sacensībām un kultūras pasākumiem paredzētus reģistrētus zirgus un lai sniegtu attiecībā uz šādiem reģistrētiem zirgiem lietojama veselības sertifikāta paraugu. |
| --- | --- |

(5)

Lēmums 93/195/EEK būtu jāgroza, lai no 2017. gada 30. marta līdz 30. aprīlim būtu atļauts Savienībā pēc pagaidu izvešanas, kuras nolūks bijis piedalīšanās LG Global Champions Tour Maiami un Mehiko, atpakaļ ievest zirgu skriešanās sacīkstēm, sacensībām un kultūras pasākumiem paredzētus reģistrētus zirgus un lai sniegtu attiecībā uz šādiem reģistrētiem zirgiem lietojama veselības sertifikāta paraugu.

| (6) | Tādēļ Lēmums 93/195/EEK būtu attiecīgi jāgroza. |
| --- | --- |

(6)

Tādēļ Lēmums 93/195/EEK būtu attiecīgi jāgroza.

| (7) | Ar Komisijas Lēmumu 2004/211/EK (4) ir izveidots saraksts, kur minētas tādas trešās valstis un reģionalizācijas aptvertas to teritoriju daļas, no kurām dalībvalstīm jāatļauj importēt zirgu dzimtas dzīvniekus un to spermu, olšūnas un embrijus, un norādīti citi nosacījumi, kas piemērojami šādam importam. Minētais saraksts ir iekļauts Lēmuma 2004/211/EK I pielikumā. |
| --- | --- |

(7)

Ar Komisijas Lēmumu 2004/211/EK (4) ir izveidots saraksts, kur minētas tādas trešās valstis un reģionalizācijas aptvertas to teritoriju daļas, no kurām dalībvalstīm jāatļauj importēt zirgu dzimtas dzīvniekus un to spermu, olšūnas un embrijus, un norādīti citi nosacījumi, kas piemērojami šādam importam. Minētais saraksts ir iekļauts Lēmuma 2004/211/EK I pielikumā.

| (8) | Lai 30 dienu periodos 2014., 2015. un 2016. gadā varētu norisēt Fédération Equestre Internationale (FEI) rīkotais LG Global Champions Tour, Ķīnas kompetentās iestādes ir pieprasījušas daļu Šanhajas aglomerācijas atzīt par zirgu dzimtas dzīvnieku slimību neskartu zonu. |
| --- | --- |

(8)

Lai 30 dienu periodos 2014., 2015. un 2016. gadā varētu norisēt Fédération Equestre Internationale (FEI) rīkotais LG Global Champions Tour, Ķīnas kompetentās iestādes ir pieprasījušas daļu Šanhajas aglomerācijas atzīt par zirgu dzimtas dzīvnieku slimību neskartu zonu.

| (9) | Ņemot vērā Ķīnas iestāžu sniegtās garantijas un informāciju un lai saskaņā ar Lēmuma 93/195/EEK prasībām atļautu no konkrētas Ķīnas teritorijas daļas pēc pagaidu eksporta uz ierobežotu laika periodu atpakaļievest reģistrētus zirgus, Komisija pieņēma Īstenošanas lēmumu 2014/127/ES (5), (ES) 2015/557 (6) un (ES) 2016/361 (7), ar kuriem uz ierobežotu laika periodu apstiprināja Ķīnas reģionu CN-2. |
| --- | --- |

(9)

Ņemot vērā Ķīnas iestāžu sniegtās garantijas un informāciju un lai saskaņā ar Lēmuma 93/195/EEK prasībām atļautu no konkrētas Ķīnas teritorijas daļas pēc pagaidu eksporta uz ierobežotu laika periodu atpakaļievest reģistrētus zirgus, Komisija pieņēma Īstenošanas lēmumu 2014/127/ES (5), (ES) 2015/557 (6) un (ES) 2016/361 (7), ar kuriem uz ierobežotu laika periodu apstiprināja Ķīnas reģionu CN-2.

| (10) | Ķīnas kompetentās iestādes ir pieprasījušas reģionu CN-2 atzīt par zirgu dzimtas dzīvnieku slimību neskartu zonu, lai 2017. gadā varētu norist Fédération Equestre Internationale (FEI) rīkotais LG Global Champions Tour. Tā kā čempionāts tiks atkārtots ar tādiem pašiem dzīvnieku veselības un karantīnas nosacījumiem, kādi tika piemēroti 2014., 2015. un 2016. gadā, Lēmuma 2004/211/EK I pielikuma tabulas 15. slejā rindā, kas attiecas uz reģionu CN-2, attiecīgi būtu jākoriģē datums, lai nodrošinātu tikai minētās zonas pagaidu apstiprināšanu. |
| --- | --- |

(10)

Ķīnas kompetentās iestādes ir pieprasījušas reģionu CN-2 atzīt par zirgu dzimtas dzīvnieku slimību neskartu zonu, lai 2017. gadā varētu norist Fédération Equestre Internationale (FEI) rīkotais LG Global Champions Tour. Tā kā čempionāts tiks atkārtots ar tādiem pašiem dzīvnieku veselības un karantīnas nosacījumiem, kādi tika piemēroti 2014., 2015. un 2016. gadā, Lēmuma 2004/211/EK I pielikuma tabulas 15. slejā rindā, kas attiecas uz reģionu CN-2, attiecīgi būtu jākoriģē datums, lai nodrošinātu tikai minētās zonas pagaidu apstiprināšanu.

| (11) | Tā kā Mehiko pilsētas aglomerācijas reģions atrodas augstu virs jūras līmeņa un risks identificēties ar vektora pārnestu vezikulāro stomatītu vai atsevišķu paveidu Venecuēlas zirgu encefalītu ir mazāks un tā kā šajā reģionā Venecuēlas zirgu encefalomielīts nav ziņots vairāk kā divus gadus, zirgu skriešanās sacīkstēm, sacensībām un kultūras pasākumiem paredzētus reģistrētus zirgus pēc pagaidu izvešanas uz laiku līdz 30 dienām no 2017. gada 30. marta līdz 30. aprīlim uz Mehiko aglomerāciju būtu jāatļauj ievest atpakaļ Savienībā. Nepieciešams grozīt ierakstu par Mehiko Lēmuma 2004/211/EK I pielikuma sarakstā. |
| --- | --- |

(11)

Tā kā Mehiko pilsētas aglomerācijas reģions atrodas augstu virs jūras līmeņa un risks identificēties ar vektora pārnestu vezikulāro stomatītu vai atsevišķu paveidu Venecuēlas zirgu encefalītu ir mazāks un tā kā šajā reģionā Venecuēlas zirgu encefalomielīts nav ziņots vairāk kā divus gadus, zirgu skriešanās sacīkstēm, sacensībām un kultūras pasākumiem paredzētus reģistrētus zirgus pēc pagaidu izvešanas uz laiku līdz 30 dienām no 2017. gada 30. marta līdz 30. aprīlim uz Mehiko aglomerāciju būtu jāatļauj ievest atpakaļ Savienībā. Nepieciešams grozīt ierakstu par Mehiko Lēmuma 2004/211/EK I pielikuma sarakstā.

| (12) | Tāpēc Lēmums 2004/211/EK būtu attiecīgi jāgroza. |
| --- | --- |

(12)

Tāpēc Lēmums 2004/211/EK būtu attiecīgi jāgroza.

| (13) | Šajā lēmumā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Augu, dzīvnieku, pārtikas aprites un dzīvnieku barības pastāvīgās komitejas atzinumu, |
| --- | --- |

(13)

Šajā lēmumā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Augu, dzīvnieku, pārtikas aprites un dzīvnieku barības pastāvīgās komitejas atzinumu,

IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.

1. pants

Lēmumu 93/195/EEK groza šādi:

| 1) | lēmuma 1. panta pēdējo ievilkumu aizstāj ar šādu:






  “— | ir piedalījušies LG Global Champions Tour jāšanas sporta pasākumos Maiami (ASV) un Mehiko (Meksika) un atbilst prasībām, kas noteiktas veselības sertifikātā, kurš izstrādāts saskaņā ar šā lēmuma X pielikumā sniegto veselības sertifikāta paraugu.”; |
| --- | --- | --- |

1)

lēmuma 1. panta pēdējo ievilkumu aizstāj ar šādu:

“—

ir piedalījušies LG Global Champions Tour jāšanas sporta pasākumos Maiami (ASV) un Mehiko (Meksika) un atbilst prasībām, kas noteiktas veselības sertifikātā, kurš izstrādāts saskaņā ar šā lēmuma X pielikumā sniegto veselības sertifikāta paraugu.”;

| 2) | lēmuma X pielikumu aizstāj ar šā lēmuma I pielikuma tekstu. |
| --- | --- |

2)

lēmuma X pielikumu aizstāj ar šā lēmuma I pielikuma tekstu.

2. pants

Lēmuma 2004/211/EK I pielikumu groza saskaņā ar šā lēmuma II pielikumu.

3. pants

Šis lēmums ir adresēts dalībvalstīm.

Briselē, 2017. gada 18. janvārī

Komisijas vārdā –

Komisijas loceklis

Vytenis ANDRIUKAITIS

---

(1)  
  OV L 268, 14.9.1992., 54. lpp.

1

(2)  
  OV L 192, 23.7.2010., 1. lpp.

2

(3)  Komisijas 1993. gada 2. februāra Lēmums 93/195/EEK par dzīvnieku veselības nosacījumiem un veterināro sertifikāciju reģistrētu zirgu atpakaļievešanai pēc pagaidu izvešanas skriešanās sacīkstēm, sacensībām un kultūras pasākumiem (OV L 86, 6.4.1993., 1. lpp.).

3

(4)  Komisijas 2004. gada 6. janvāra Lēmums 2004/211/EK, kurā izstrādāts to trešo valstu un ar tām saistīto teritoriju daļu saraksts, no kurām dalībvalstis atļauj ievest dzīvus zirgu dzimtas dzīvniekus un to spermu, olšūnas un embrijus, un ar ko groza Lēmumus 93/195/EEK un 94/63/EK (OV L 73, 11.3.2004., 1. lpp.).

4

(5)  Komisijas 2014. gada 7. marta Īstenošanas lēmums 2014/127/ES, ar ko groza Lēmuma 2004/211/EK I pielikumu attiecībā uz ierakstu par Ķīnu to trešo valstu un ar tām saistīto teritoriju daļu sarakstā, no kurām atļauj Savienībā ievest dzīvus zirgu dzimtas dzīvniekus un to spermu, olšūnas un embrijus (OV L 70, 11.3.2014., 28. lpp.).

5

(6)  Komisijas 2015. gada 31. marta Īstenošanas lēmums (ES) 2015/557, ar ko groza Lēmuma 2004/211/EK I pielikumu attiecībā uz ierakstu par Ķīnu to trešo valstu un ar tām saistīto teritoriju daļu sarakstā, no kurām atļauj Savienībā ievest dzīvus zirgu dzimtas dzīvniekus un to spermu, olšūnas un embrijus (OV L 92, 8.4.2015., 107. lpp.).

6

(7)  Komisijas 2016. gada 10. marta Īstenošanas lēmums (ES) 2016/361, ar ko groza Lēmuma 2004/211/EK I pielikumu attiecībā uz ierakstu par Ķīnu to trešo valstu un ar tām saistīto teritoriju daļu sarakstā, no kurām atļauj Savienībā ievest dzīvus zirgu dzimtas dzīvniekus un to spermu, olšūnas un embrijus (OV L 67, 12.3.2016., 57. lpp.).

7

---

I PIELIKUMS

“X PIELIKUMS

VESELĪBAS SERTIFIKĀTS

reģistrētu zirgu atpakaļievešanai Savienībā pēc pagaidu izvešanas uz Amerikas Savienotajām Valstīm un uz Meksiku uz laiku līdz 30 dienām dalībai sacensībās Maiami un Mehiko aglomerācijā

Sertifikāta Nr.:

Konkrētais pasākums:

Dalība LG Global Champions Tour Maiami (ASV) un Mehiko aglomerācijā (Meksika)

Trešā valsts, no kuras izved: Meksika (3) / Amerikas Savienotās Valstis (3)

Atbildīgā ministrija: (ierakstīt ministrijas nosaukumu)

I. Zirga identifikācija

a) Identifikācijas dokumenta Nr.:

b) Apstiprinājusi:

(kompetentās iestādes nosaukums)

II. Zirga izcelsme

Zirgu paredzēts sūtīt no:

(vieta, no kuras sūta)

uz:

(vieta, uz kuru sūta)

ar gaisa kuģi:

(reisa numurs)

Nosūtītāja vārds, uzvārds un adrese:

Saņēmēja vārds, uzvārds un adrese:

III. Veselības informācija

Es, apakšā parakstījies, apliecinu, ka iepriekšminētais zirgs atbilst šādām prasībām:

a) to ieved no trešās valsts, kurā obligāti jāziņo par šādām slimībām: Āfrikas zirgu mēris, vaislas sērga, zirgu ļaunie ienāši, zirgu encefalomielīts (visu veidu, ieskaitot Venecuēlas zirgu encefalomielītu), zirgu infekciozā anēmija, vezikulārais stomatīts, trakumsērga, Sibīrijas mēris;

b) tas šodien ir izmeklēts, un tam nav nekādu slimību klīnisko pazīmju (1);

c) tas nav paredzēts nokaušanai saskaņā ar infekcijas vai lipīgo slimību izskaušanas valsts programmu;

d) kopš ievešanas trešā valstī vai, ja saskaņā ar Savienības tiesību aktiem ir noteikta oficiāla reģionalizācija, trešās valsts teritorijas daļā (2) tas turēts saimniecībās, pār kurām tiek īstenota veterinārārsta uzraudzība, atsevišķos staļļos un, izņemot sacensības, nav nonācis saskarē ar zirgu dzimtas dzīvniekiem, kam ir zemāks veselības statuss;

e) tas ir no tādas trešās valsts teritorijas vai, ja saskaņā ar Savienības tiesību aktiem ir noteikta oficiāla reģionalizācija, trešās valsts teritorijas daļas, kurā:

i) Venecuēlas zirgu encefalomielīts nav konstatēts pēdējos divus gadus;

ii) vaislas sērga nav konstatēta pēdējos sešus mēnešus;

iii) zirgu ļaunie ienāši nav konstatēti pēdējos sešus mēnešus;

f) tas nav no tādas trešās valsts teritorijas vai trešās valsts teritorijas daļas, kuru saskaņā ar Savienības tiesību aktiem uzskata par inficētu ar Āfrikas zirgu mēri;

g) tas nav no saimniecības, kurai dzīvnieku veselības dēļ ir noteikts aizliegums, un tas nav bijis saskarē ar zirgu dzimtas dzīvniekiem no saimniecības, kurai dzīvnieku veselības dēļ noteikts aizliegums ar šādiem nosacījumiem:

i) ja visi pret vienu vai vairākām turpmāk minētajām slimībām uzņēmīgo sugu dzīvnieki no saimniecības nav tikuši izņemti, aizliegums ildzis:

— zirgu encefalomielīta gadījumā – sešus mēnešus no datuma, kurā ar šo slimību slimie zirgu dzimtas dzīvnieki tikuši nokauti vai izņemti no telpām,

— zirgu infekciozās anēmijas gadījumā – tik ilgi, cik vajadzīgs, lai ar triju mēnešu starplaiku paraugiem, kas iegūti no dzīvniekiem, kuri palikuši pēc slimo dzīvnieku nokaušanas, tiktu veikti divi Koginsa testi un iegūtie rezultāti būtu negatīvi,

— trakumsērgas gadījumā – vienu mēnesi pēc pēdējā reģistrētā slimības gadījuma,

— Sibīrijas mēra gadījumā – 15 dienas kopš pēdējā reģistrētā gadījuma;

ii) ja visi pret slimību uzņēmīgo sugu dzīvnieki saimniecībā ir nokauti vai no saimniecības izņemti, aizliegums ilgst 30 dienas, izņemot Sibīrijas mēri, kura gadījumā aizliegums ilgst 15 dienas no tās dienas, kad pēc dzīvnieku likvidēšanas vai izņemšanas iztīrītas un dezinficētas telpas;

h) tas ir no saimniecības:

i) kurai nav bijis noteikts aizliegums attiecībā uz vezikulāro stomatītu, un dzīvnieks nav nonācis saskarē ar zirgu dzimtas dzīvniekiem no saimniecības, uz kuru pēdējo sešu mēnešu laikā šāds aizliegums attiecināts (3); vai

ii) kura 30 dienas pirms nosūtīšanas bijusi brīva no vezikulārā stomatīta, un minēto 30 dienu laikā pirms nosūtīšanas dzīvnieks šajā saimniecībā bijis aizsargāts no slimību pārnēsātājiem kukaiņiem, un tam ar asins paraugu, kas ņemts ne ātrāk kā 21 dienu pēc aizsardzības perioda sākuma, ir veikts viens no šādiem veselības testiem:

— vīrusa neitralizācijas tests ar seruma atšķaidījumu 1:12 (3), un iegūtie rezultāti ir negatīvi,

— seroloģisks tests saskaņā ar Pasaules Dzīvnieku veselības organizācijas (OIE) Sauszemes dzīvnieku diagnostisko testu un vakcīnu rokasgrāmatas 2.1.19. nodaļas B(2) punktu, un iegūtie rezultāti ir negatīvi (3);

i) pēc manā rīcībā esošajām ziņām, tas 15 dienu laikā pirms šīs deklarācijas nav bijis saskarē ar zirgu dzimtas dzīvniekiem, kas slimo ar lipīgām vai infekcijas slimībām.

IV. Uzturēšanās un karantīnas informācija

a) Zirgs Meksikas (3) / Amerikas Savienoto Valstu (3) teritorijā ir ievests (4).

b) Zirgs Meksikā (3) / Amerikas Savienotajās Valstīs (3) ir ievests no kādas Eiropas Savienības dalībvalsts vai no Meksikas (3) / Amerikas Savienotajām Valstīm (3).

c) Ciktāl iespējams pārbaudīt, zirgs nav pastāvīgi atradies ārpus Eiropas Savienības 30 dienas vai ilgāk, ieskaitot paredzētās atgriešanās dienu saskaņā ar šo sertifikātu, un kopš izvešanas no Eiropas Savienības tas nav bijis ārpus Meksikas vai Amerikas Savienotajām Valstīm.

V. Zirgu nosūtīs iepriekš iztīrītā un ar nosūtītājā trešā valstī oficiāli atzītu dezinfekcijas līdzekli dezinficētā transportlīdzeklī, kas konstruēts tā, lai pārvešanas laikā no tā neizbirtu mēsli, pakaiši vai barība.

VI. Šis sertifikāts ir derīgs 10 dienas.

Datums

Vieta

Oficiālā veterinārārsta zīmogs un paraksts (1)

Vārds, uzvārds un ieņemamais amats ar drukātiem burtiem.

(1) Zīmogam un parakstam jābūt krāsā, kas atšķiras no drukājuma krāsas

(1) Sertifikāts jāizdod dienā, kad dzīvnieku iekrauj nosūtīšanai uz Eiropas Savienību, vai pēdējā darbdienā pirms iekraušanas.

(2) Komisijas 2004. gada 6. janvāra Lēmums 2004/211/EK, kurā izstrādāts to trešo valstu un ar tām saistīto teritoriju daļu saraksts, no kurām dalībvalstis atļauj ievest dzīvus zirgu dzimtas dzīvniekus un to spermu, olšūnas un embrijus, un ar ko groza Lēmumus 93/195/EEK un 94/63/EK (OV L 73, 11.3.2004., 1. lpp.).

(3) Nevajadzīgo svītrot.

(4) Ierakstīt ievešanas datumu (dd/mm/gggg).

---

II PIELIKUMS

Lēmuma 2004/211/EK I pielikuma tabulu groza šādi:

| 1) | tabulas 15. slejā rindā, kas attiecas uz Ķīnas reģionu CN-2, tekstu “Spēkā no 2016. gada 15. aprīļa līdz 15. maijam” aizstāj ar šādu: “Spēkā no 2017. gada 20. aprīļa līdz 20. maijam”; |
| --- | --- |

1)

tabulas 15. slejā rindā, kas attiecas uz Ķīnas reģionu CN-2, tekstu “Spēkā no 2016. gada 15. aprīļa līdz 15. maijam” aizstāj ar šādu: “Spēkā no 2017. gada 20. aprīļa līdz 20. maijam”;

| 2) | tabulas 15. slejā rindā, kas attiecas uz Meksikas reģionu MX-1, tekstu “Spēkā no 2016. gada 30. marta līdz 30. aprīlim” aizstāj ar šādu: “Spēkā no 2017. gada 30. marta līdz 30. aprīlim”. |
| --- | --- |

2)

tabulas 15. slejā rindā, kas attiecas uz Meksikas reģionu MX-1, tekstu “Spēkā no 2016. gada 30. marta līdz 30. aprīlim” aizstāj ar šādu: “Spēkā no 2017. gada 30. marta līdz 30. aprīlim”.

---

| 20.1.2017 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 16/51 |
| --- | --- | --- | --- |

20.1.2017

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 16/51

---

EIROPAS CENTRĀLĀS BANKAS LĒMUMS (ES) 2017/100

(2017. gada 11. janvāris),

ar ko groza Lēmumu (ES) 2015/774 par otrreizējo tirgu valsts sektora aktīvu iegādes programmu (ECB/2017/1)

EIROPAS CENTRĀLĀS BANKAS PADOME,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 127. panta 2. punkta pirmo ievilkumu,

ņemot vērā Eiropas Centrālo banku sistēmas un Eiropas Centrālās bankas Statūtus un jo īpaši to 12.1. panta otro daļu saistībā ar 3.1. panta pirmo ievilkumu un 18.1. pantu,

tā kā:

| (1) | Ar Eiropas Centrālās bankas Lēmumu (ES) 2015/774 (ECB/2015/10) (1) izveidoja otrreizējo tirgu valsts sektora aktīvu iegādes programmu (turpmāk – “VSIP”), kura paplašināja Eurosistēmas esošās aktīvu iegādes programmas, lai iekļautu valsts sektora vērtspapīrus. Kopā ar trešo nodrošināto obligāciju iegādes programmu, ar aktīviem nodrošinātu vērtspapīru iegādes programmu un uzņēmumu sektora aktīvu iegādes programmu VSIP ir daļa no paplašinātās aktīvu iegādes programmas (“AIP”). AIP mērķis ir turpināt uzlabot monetārās politikas transmisiju, atbalstīt euro zonas tautsaimniecības kreditēšanu, mīkstināt mājsaimniecību un uzņēmumu aizņēmumu nosacījumus un veicināt inflācijas atgriešanos līmenī, kas vidējā termiņā ir zemāks par 2 %, bet tuvu tam un kas atbilst Eiropas Centrālās bankas (ECB) galvenajam mērķim, proti, uzturēt cenu stabilitāti. |
| --- | --- |

(1)

Ar Eiropas Centrālās bankas Lēmumu (ES) 2015/774 (ECB/2015/10) (1) izveidoja otrreizējo tirgu valsts sektora aktīvu iegādes programmu (turpmāk – “VSIP”), kura paplašināja Eurosistēmas esošās aktīvu iegādes programmas, lai iekļautu valsts sektora vērtspapīrus. Kopā ar trešo nodrošināto obligāciju iegādes programmu, ar aktīviem nodrošinātu vērtspapīru iegādes programmu un uzņēmumu sektora aktīvu iegādes programmu VSIP ir daļa no paplašinātās aktīvu iegādes programmas (“AIP”). AIP mērķis ir turpināt uzlabot monetārās politikas transmisiju, atbalstīt euro zonas tautsaimniecības kreditēšanu, mīkstināt mājsaimniecību un uzņēmumu aizņēmumu nosacījumus un veicināt inflācijas atgriešanos līmenī, kas vidējā termiņā ir zemāks par 2 %, bet tuvu tam un kas atbilst Eiropas Centrālās bankas (ECB) galvenajam mērķim, proti, uzturēt cenu stabilitāti.

| (2) | Aktīvu iegāde AIP ietvaros ir samērīgs pasākums, lai mazinātu riskus attiecībā uz cenu attīstību, jo tas vēl vairāk mīkstinās monetāros un finanšu nosacījumus, tostarp ar euro zonas nefinanšu sabiedrību un mājsaimniecību aizņēmumu nosacījumiem saistītos, tādējādi palielinot euro zonas kopējos izdevumus patēriņam un ieguldījumiem un veicinot inflācijas atgriešanos līmenī, kas vidējā termiņā ir zemāks par 2 %, bet tuvu tam. AIP pilnībā atbilst Līgumos noteiktajiem Eurosistēmas centrālo banku pienākumiem, tostarp monetārās finansēšanas aizliegumam, un tā netraucē Eurosistēmai darboties saskaņā ar principu, kas paredz atvērta tirgus ekonomiku, kurā valda brīva konkurence. |
| --- | --- |

(2)

Aktīvu iegāde AIP ietvaros ir samērīgs pasākums, lai mazinātu riskus attiecībā uz cenu attīstību, jo tas vēl vairāk mīkstinās monetāros un finanšu nosacījumus, tostarp ar euro zonas nefinanšu sabiedrību un mājsaimniecību aizņēmumu nosacījumiem saistītos, tādējādi palielinot euro zonas kopējos izdevumus patēriņam un ieguldījumiem un veicinot inflācijas atgriešanos līmenī, kas vidējā termiņā ir zemāks par 2 %, bet tuvu tam. AIP pilnībā atbilst Līgumos noteiktajiem Eurosistēmas centrālo banku pienākumiem, tostarp monetārās finansēšanas aizliegumam, un tā netraucē Eurosistēmai darboties saskaņā ar principu, kas paredz atvērta tirgus ekonomiku, kurā valda brīva konkurence.

| (3) | Ievērojot savas pilnvaras nodrošināt cenu stabilitāti, ECB Padome 2016. gada 8. decembrī nolēma, ka, lai sasniegtu AIP mērķus, būtu jākoriģē daži AIP parametri. Šīs korekcijas ievēro ECB Padomes monetārās politikas jomā, pilnībā atbilst Līgumos noteiktajiem Eurosistēmas centrālo banku pienākumiem un pienācīgi atspoguļo risku pārvaldības apsvērumus. |
| --- | --- |

(3)

Ievērojot savas pilnvaras nodrošināt cenu stabilitāti, ECB Padome 2016. gada 8. decembrī nolēma, ka, lai sasniegtu AIP mērķus, būtu jākoriģē daži AIP parametri. Šīs korekcijas ievēro ECB Padomes monetārās politikas jomā, pilnībā atbilst Līgumos noteiktajiem Eurosistēmas centrālo banku pienākumiem un pienācīgi atspoguļo risku pārvaldības apsvērumus.

| (4) | Proti, AIP ietvaros veikto iegāžu plānotais periods būtu jāpagarina līdz 2017. gada decembra beigām vai, ja nepieciešams, ilgāk, jebkurā gadījumā tās veicot līdz brīdim, kad ECB Padome būs pārliecinājusies, ka vērojama inflācijas līmeņa noturīga tuvināšanās tās mērķim vidējā termiņā sasniegt inflāciju zemāku par 2 %, bet tuvu tam. |
| --- | --- |

(4)

Proti, AIP ietvaros veikto iegāžu plānotais periods būtu jāpagarina līdz 2017. gada decembra beigām vai, ja nepieciešams, ilgāk, jebkurā gadījumā tās veicot līdz brīdim, kad ECB Padome būs pārliecinājusies, ka vērojama inflācijas līmeņa noturīga tuvināšanās tās mērķim vidējā termiņā sasniegt inflāciju zemāku par 2 %, bet tuvu tam.

| (5) | Ar kopējo mēneša iegāžu palīdzību AIP ietvaros tirgum nodrošinātajiem līdzekļiem līdz 2017. gada marta beigām būtu jāpaliek 80 mljrd. euro apjomā. Ar 2017. gada aprīli AIP ietvaros veiktajām kopējām mēneša iegādēm būtu jāturpinās 60 mljrd. euro apjomā līdz 2017. gada decembra beigām vai, ja nepieciešams, ilgāk, jebkurā gadījumā tās veicot līdz brīdim, kad ECB Padome būs pārliecinājusies, ka vērojama inflācijas līmeņa noturīga tuvināšanās tās inflācijas mērķim. Prognozēm šajā laikā kļūstot mazāk labvēlīgām vai finanšu nosacījumiem neturpinot virzību uz noturīgu inflācijas līmeņa attīstību, ECB Padome plāno palielināt programmas apjomu un/vai ilgumu. |
| --- | --- |

(5)

Ar kopējo mēneša iegāžu palīdzību AIP ietvaros tirgum nodrošinātajiem līdzekļiem līdz 2017. gada marta beigām būtu jāpaliek 80 mljrd. euro apjomā. Ar 2017. gada aprīli AIP ietvaros veiktajām kopējām mēneša iegādēm būtu jāturpinās 60 mljrd. euro apjomā līdz 2017. gada decembra beigām vai, ja nepieciešams, ilgāk, jebkurā gadījumā tās veicot līdz brīdim, kad ECB Padome būs pārliecinājusies, ka vērojama inflācijas līmeņa noturīga tuvināšanās tās inflācijas mērķim. Prognozēm šajā laikā kļūstot mazāk labvēlīgām vai finanšu nosacījumiem neturpinot virzību uz noturīgu inflācijas līmeņa attīstību, ECB Padome plāno palielināt programmas apjomu un/vai ilgumu.

| (6) | Lai AIP ietvaros nodrošinātu iegāžu raitu īstenošanu plānotajā periodā, VSIP termiņu robežas būtu jāpaplašina, no diviem līdz vienam gadam samazinot atbilstošo vērtspapīru mazāko atlikušo termiņu. Turklāt, ciktāl nepieciešams, būtu jāatļauj tādu vērtspapīru iegādes AIP ietvaros, kuru ienesīgums ir zemāks par ECB noguldījumu iespējas procentu likmi. |
| --- | --- |

(6)

Lai AIP ietvaros nodrošinātu iegāžu raitu īstenošanu plānotajā periodā, VSIP termiņu robežas būtu jāpaplašina, no diviem līdz vienam gadam samazinot atbilstošo vērtspapīru mazāko atlikušo termiņu. Turklāt, ciktāl nepieciešams, būtu jāatļauj tādu vērtspapīru iegādes AIP ietvaros, kuru ienesīgums ir zemāks par ECB noguldījumu iespējas procentu likmi.

| (7) | Tādēļ attiecīgi jāgroza Lēmums (ES) 2015/774 (ECB/2015/10), |
| --- | --- |

(7)

Tādēļ attiecīgi jāgroza Lēmums (ES) 2015/774 (ECB/2015/10),

IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.

1. pants

Grozījumi

Lēmumu (ES) 2015/774 (ECB/2015/10) groza šādi:

| 1) | ar šādu punktu aizstāj 3. panta 3. punktu:

  “3.   Lai parāda vērtspapīri 1. un 2. punkta nozīmē būtu atbilstoši iegādei VSIP ietvaros, to atlikušais termiņš attiecīgās Eurosistēmas centrālās bankas veiktas iegādes brīdī ir vismaz 1 gads, bet nepārsniedz 30 gadus. Lai veicinātu raitu īstenošanu, tirgojami parāda instrumenti ar 30 gadu un 364 dienu atlikušo termiņu ir atbilstoši iegādei VSIP ietvaros. Ja nav iespējams veikt centrālo, reģionālo vai vietējo valdību un atzītu aģentūru emitētu tirgojamo parāda instrumentu iegādi visā paredzētajā apjomā, nacionālās centrālās bankas aizstāšanas nolūkā veic arī starptautisku organizāciju un daudzpusēju attīstības banku emitētu tirgojamo parāda instrumentu iegādi.”; |
| --- | --- |

1)

ar šādu punktu aizstāj 3. panta 3. punktu:

“3.   Lai parāda vērtspapīri 1. un 2. punkta nozīmē būtu atbilstoši iegādei VSIP ietvaros, to atlikušais termiņš attiecīgās Eurosistēmas centrālās bankas veiktas iegādes brīdī ir vismaz 1 gads, bet nepārsniedz 30 gadus. Lai veicinātu raitu īstenošanu, tirgojami parāda instrumenti ar 30 gadu un 364 dienu atlikušo termiņu ir atbilstoši iegādei VSIP ietvaros. Ja nav iespējams veikt centrālo, reģionālo vai vietējo valdību un atzītu aģentūru emitētu tirgojamo parāda instrumentu iegādi visā paredzētajā apjomā, nacionālās centrālās bankas aizstāšanas nolūkā veic arī starptautisku organizāciju un daudzpusēju attīstības banku emitētu tirgojamo parāda instrumentu iegādi.”;

| 2) | ar šādu punktu aizstāj 3. panta 5. punktu:

  “5.   Ir atļauta tirgojamu parāda instrumentu iegāde par nominālvērtību ar negatīvu ienesīgumu (vai zemāko iespējamo ienesīgumu), kas ir vienāds ar vai augstāks par noguldījumu iespējas procentu likmi. Tirgojamu parāda instrumentu iegāde par nominālvērtību ar negatīvu ienesīgumu (vai zemāko iespējamo ienesīgumu), kas ir zemāks par noguldījumu iespējas procentu likmi, ir atļauta, ciktāl nepieciešams.” |
| --- | --- |

2)

ar šādu punktu aizstāj 3. panta 5. punktu:

“5.   Ir atļauta tirgojamu parāda instrumentu iegāde par nominālvērtību ar negatīvu ienesīgumu (vai zemāko iespējamo ienesīgumu), kas ir vienāds ar vai augstāks par noguldījumu iespējas procentu likmi. Tirgojamu parāda instrumentu iegāde par nominālvērtību ar negatīvu ienesīgumu (vai zemāko iespējamo ienesīgumu), kas ir zemāks par noguldījumu iespējas procentu likmi, ir atļauta, ciktāl nepieciešams.”

2. pants

Stāšanās spēkā

Šis lēmums stājas spēkā 2017. gada 13. janvārī.

Frankfurtē pie Mainas, 2017. gada 11. janvārī

ECB Padomes vārdā –

ECB priekšsēdētājs

Mario DRAGHI

---

(1)  Eiropas Centrālās bankas Lēmums (ES) 2015/774 (2015. gada 4. marts) par otrreizējo tirgu valsts sektora aktīvu iegādes programmu (ECB/2015/10) (OV L 121, 14.5.2015., 20. lpp.).

1

---

| 20.1.2017 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 16/53 |
| --- | --- | --- | --- |

20.1.2017

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 16/53

---

EIROPAS CENTRĀLĀS BANKAS LĒMUMS (ES) 2017/101

(2017. gada 11. janvāris),

ar ko groza Lēmumu ECB/2014/40 par nodrošināto obligāciju iegādes trešās programmas īstenošanu (ECB/2017/2)

EIROPAS CENTRĀLĀS BANKAS PADOME,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 127. panta 2. punkta pirmo ievilkumu,

ņemot vērā Eiropas Centrālo banku sistēmas un Eiropas Centrālās bankas Statūtus un jo īpaši to 12.1. panta otro daļu saistībā ar 3.1. panta pirmo ievilkumu un 18.1. pantu,

tā kā:

| (1) | Ar Lēmumu ECB/2014/40 (1) tika izveidota nodrošināto obligāciju iegādes trešā programma (turpmāk – “NOIP3”). Ar aktīviem nodrošinātu vērtspapīru iegādes programma, otrreizējo tirgu valsts sektora aktīvu iegādes programma un uzņēmumu sektora aktīvu iegādes programma kopā ar NOIP3 ir daļa no paplašinātās aktīvu iegādes programmas (“AIP”). AIP mērķis ir turpināt uzlabot monetārās politikas transmisiju, atbalstīt euro zonas tautsaimniecības kreditēšanu, mīkstināt mājsaimniecību un uzņēmumu aizņēmumu nosacījumus un veicināt inflācijas atgriešanos līmenī, kas vidējā termiņā ir zemāks par 2 %, bet tuvu tam un kas atbilst Eiropas Centrālās bankas (ECB) galvenajam mērķim, proti, uzturēt cenu stabilitāti. |
| --- | --- |

(1)

Ar Lēmumu ECB/2014/40 (1) tika izveidota nodrošināto obligāciju iegādes trešā programma (turpmāk – “NOIP3”). Ar aktīviem nodrošinātu vērtspapīru iegādes programma, otrreizējo tirgu valsts sektora aktīvu iegādes programma un uzņēmumu sektora aktīvu iegādes programma kopā ar NOIP3 ir daļa no paplašinātās aktīvu iegādes programmas (“AIP”). AIP mērķis ir turpināt uzlabot monetārās politikas transmisiju, atbalstīt euro zonas tautsaimniecības kreditēšanu, mīkstināt mājsaimniecību un uzņēmumu aizņēmumu nosacījumus un veicināt inflācijas atgriešanos līmenī, kas vidējā termiņā ir zemāks par 2 %, bet tuvu tam un kas atbilst Eiropas Centrālās bankas (ECB) galvenajam mērķim, proti, uzturēt cenu stabilitāti.

| (2) | Aktīvu iegāde AIP ietvaros ir samērīgs pasākums, lai mazinātu riskus attiecībā uz cenu attīstību, jo tas vēl vairāk mīkstinās monetāros un finanšu nosacījumus, tostarp ar euro zonas nefinanšu sabiedrību un mājsaimniecību aizņēmumu nosacījumiem saistītos, tādējādi palielinot euro zonas kopējos izdevumus patēriņam un ieguldījumiem un veicinot inflācijas atgriešanos līmenī, kas vidējā termiņā ir zemāks par 2 %, bet tuvu tam. AIP pilnībā atbilst Līgumos noteiktajiem Eurosistēmas centrālo banku pienākumiem, tostarp monetārās finansēšanas aizliegumam, un tā netraucē Eurosistēmai darboties saskaņā ar principu, kas paredz atvērta tirgus ekonomiku, kurā valda brīva konkurence. |
| --- | --- |

(2)

Aktīvu iegāde AIP ietvaros ir samērīgs pasākums, lai mazinātu riskus attiecībā uz cenu attīstību, jo tas vēl vairāk mīkstinās monetāros un finanšu nosacījumus, tostarp ar euro zonas nefinanšu sabiedrību un mājsaimniecību aizņēmumu nosacījumiem saistītos, tādējādi palielinot euro zonas kopējos izdevumus patēriņam un ieguldījumiem un veicinot inflācijas atgriešanos līmenī, kas vidējā termiņā ir zemāks par 2 %, bet tuvu tam. AIP pilnībā atbilst Līgumos noteiktajiem Eurosistēmas centrālo banku pienākumiem, tostarp monetārās finansēšanas aizliegumam, un tā netraucē Eurosistēmai darboties saskaņā ar principu, kas paredz atvērta tirgus ekonomiku, kurā valda brīva konkurence.

| (3) | Ievērojot savas pilnvaras nodrošināt cenu stabilitāti, ECB Padome 2016. gada 8. decembrī nolēma, ka, lai sasniegtu AIP mērķus, būtu jākoriģē daži AIP parametri. Šīs korekcijas ievēro ECB Padomes monetārās politikas jomā, pilnībā atbilst Līgumos noteiktajiem Eurosistēmas centrālo banku pienākumiem un pienācīgi atspoguļo risku pārvaldības apsvērumus. |
| --- | --- |

(3)

Ievērojot savas pilnvaras nodrošināt cenu stabilitāti, ECB Padome 2016. gada 8. decembrī nolēma, ka, lai sasniegtu AIP mērķus, būtu jākoriģē daži AIP parametri. Šīs korekcijas ievēro ECB Padomes monetārās politikas jomā, pilnībā atbilst Līgumos noteiktajiem Eurosistēmas centrālo banku pienākumiem un pienācīgi atspoguļo risku pārvaldības apsvērumus.

| (4) | Proti, AIP ietvaros veikto iegāžu plānotais periods būtu jāpagarina līdz 2017. gada decembra beigām vai, ja nepieciešams, ilgāk, jebkurā gadījumā tās veicot līdz brīdim, kad ECB Padome būs pārliecinājusies, ka vērojama inflācijas līmeņa noturīga tuvināšanās tās mērķim vidējā termiņā sasniegt inflāciju zemāku par 2 %, bet tuvu tam. |
| --- | --- |

(4)

Proti, AIP ietvaros veikto iegāžu plānotais periods būtu jāpagarina līdz 2017. gada decembra beigām vai, ja nepieciešams, ilgāk, jebkurā gadījumā tās veicot līdz brīdim, kad ECB Padome būs pārliecinājusies, ka vērojama inflācijas līmeņa noturīga tuvināšanās tās mērķim vidējā termiņā sasniegt inflāciju zemāku par 2 %, bet tuvu tam.

| (5) | Ar kopējo mēneša iegāžu palīdzību AIP ietvaros tirgum nodrošinātajiem līdzekļiem līdz 2017. gada marta beigām būtu jāpaliek 80 mljrd. euro apjomā. Ar 2017. gada aprīli AIP ietvaros veiktajām kopējām mēneša iegādēm būtu jāturpinās 60 mljrd. euro apjomā līdz 2017. gada decembra beigām vai, ja nepieciešams, ilgāk, jebkurā gadījumā tās veicot līdz brīdim, kad ECB Padome būs pārliecinājusies, ka vērojama inflācijas līmeņa noturīga tuvināšanās tās inflācijas mērķim. Prognozēm šajā laikā kļūstot mazāk labvēlīgām vai finanšu nosacījumiem neturpinot virzību uz noturīgu inflācijas līmeņa attīstību, ECB Padome plāno palielināt programmas apjomu un/vai ilgumu. |
| --- | --- |

(5)

Ar kopējo mēneša iegāžu palīdzību AIP ietvaros tirgum nodrošinātajiem līdzekļiem līdz 2017. gada marta beigām būtu jāpaliek 80 mljrd. euro apjomā. Ar 2017. gada aprīli AIP ietvaros veiktajām kopējām mēneša iegādēm būtu jāturpinās 60 mljrd. euro apjomā līdz 2017. gada decembra beigām vai, ja nepieciešams, ilgāk, jebkurā gadījumā tās veicot līdz brīdim, kad ECB Padome būs pārliecinājusies, ka vērojama inflācijas līmeņa noturīga tuvināšanās tās inflācijas mērķim. Prognozēm šajā laikā kļūstot mazāk labvēlīgām vai finanšu nosacījumiem neturpinot virzību uz noturīgu inflācijas līmeņa attīstību, ECB Padome plāno palielināt programmas apjomu un/vai ilgumu.

| (6) | Lai AIP ietvaros nodrošinātu iegāžu raitu īstenošanu plānotajā periodā, ciktāl nepieciešams, būtu jāatļauj tādu vērtspapīru iegādes AIP ietvaros, kuru ienesīgums ir zemāks par ECB noguldījumu iespējas procentu likmi. |
| --- | --- |

(6)

Lai AIP ietvaros nodrošinātu iegāžu raitu īstenošanu plānotajā periodā, ciktāl nepieciešams, būtu jāatļauj tādu vērtspapīru iegādes AIP ietvaros, kuru ienesīgums ir zemāks par ECB noguldījumu iespējas procentu likmi.

| (7) | Tādēļ attiecīgi jāgroza Lēmums ECB/2014/40, |
| --- | --- |

(7)

Tādēļ attiecīgi jāgroza Lēmums ECB/2014/40,

IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.

1. pants

Grozījums

Lēmuma ECB/2014/40 2. pantam pievieno šādu 7. punktu:

| “7. | Ir atļauta nodrošināto obligāciju iegāde par nominālvērtību ar negatīvu ienesīgumu (vai zemāko iespējamo ienesīgumu), kas ir vienāds ar vai augstāks par noguldījumu iespējas procentu likmi. Nodrošināto obligāciju iegāde par nominālvērtību ar negatīvu ienesīgumu (vai zemāko iespējamo ienesīgumu), kas ir zemāks par noguldījumu iespējas procentu likmi, ir atļauta, ciktāl nepieciešams.” |
| --- | --- |

“7.

2. pants

Stāšanās spēkā

Šis lēmums stājas spēkā 2017. gada 13. janvārī.

Frankfurtē pie Mainas, 2017. gada 11. janvārī

ECB Padomes vārdā –

ECB priekšsēdētājs

Mario DRAGHI

---

(1)  Lēmums ECB/2014/40 (2014. gada 15. oktobris) par nodrošināto obligāciju iegādes trešo programmu (OV L 335, 22.11.2014., 22. lpp.).

1

---

| 20.1.2017 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 16/55 |
| --- | --- | --- | --- |

20.1.2017

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 16/55

---

EIROPAS CENTRĀLĀS BANKAS LĒMUMS (ES) 2017/102

(2017. gada 11. janvāris),

ar ko groza Lēmumu (ES) 2015/5 par ar aktīviem nodrošinātu vērtspapīru iegādes programmas īstenošanu (ECB/2017/3)

EIROPAS CENTRĀLĀS BANKAS PADOME,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 127. panta 2. punkta pirmo ievilkumu,

ņemot vērā Eiropas Centrālo banku sistēmas un Eiropas Centrālās bankas Statūtus un jo īpaši to 12.1. panta otro daļu saistībā ar 3.1. panta pirmo ievilkumu un 18.1. pantu,

tā kā:

| (1) | Ar Eiropas Centrālās bankas Lēmumu (ES) 2015/5 (ECB/2014/45) (1) tika izveidota ar aktīviem nodrošinātu vērtspapīru iegādes programma (turpmāk – “ABS iegādes programma”). Kopā ar trešo nodrošināto obligāciju iegādes programmu, otrreizējo tirgu valsts sektora aktīvu iegādes programmu un uzņēmumu sektora aktīvu iegādes programmu ABS iegādes programma ir daļa no paplašinātās aktīvu iegādes programmas (“AIP”). AIP mērķis ir turpināt uzlabot monetārās politikas transmisiju, atbalstīt euro zonas tautsaimniecības kreditēšanu, mīkstināt mājsaimniecību un uzņēmumu aizņēmumu nosacījumus un veicināt inflācijas atgriešanos līmenī, kas vidējā termiņā ir zemāks par 2 %, bet tuvu tam un kas atbilst Eiropas Centrālās bankas (ECB) galvenajam mērķim, proti, uzturēt cenu stabilitāti. |
| --- | --- |

(1)

Ar Eiropas Centrālās bankas Lēmumu (ES) 2015/5 (ECB/2014/45) (1) tika izveidota ar aktīviem nodrošinātu vērtspapīru iegādes programma (turpmāk – “ABS iegādes programma”). Kopā ar trešo nodrošināto obligāciju iegādes programmu, otrreizējo tirgu valsts sektora aktīvu iegādes programmu un uzņēmumu sektora aktīvu iegādes programmu ABS iegādes programma ir daļa no paplašinātās aktīvu iegādes programmas (“AIP”). AIP mērķis ir turpināt uzlabot monetārās politikas transmisiju, atbalstīt euro zonas tautsaimniecības kreditēšanu, mīkstināt mājsaimniecību un uzņēmumu aizņēmumu nosacījumus un veicināt inflācijas atgriešanos līmenī, kas vidējā termiņā ir zemāks par 2 %, bet tuvu tam un kas atbilst Eiropas Centrālās bankas (ECB) galvenajam mērķim, proti, uzturēt cenu stabilitāti.

| (2) | Aktīvu iegāde AIP ietvaros ir samērīgs pasākums, lai mazinātu riskus attiecībā uz cenu attīstību, jo tas vēl vairāk mīkstinās monetāros un finanšu nosacījumus, tostarp ar euro zonas nefinanšu sabiedrību un mājsaimniecību aizņēmumu nosacījumiem saistītos, tādējādi palielinot euro zonas kopējos izdevumus patēriņam un ieguldījumiem un veicinot inflācijas atgriešanos līmenī, kas vidējā termiņā ir zemāks par 2 %, bet tuvu tam. AIP pilnībā atbilst Līgumos noteiktajiem Eurosistēmas centrālo banku pienākumiem, tostarp monetārās finansēšanas aizliegumam, un tā netraucē Eurosistēmai darboties saskaņā ar principu, kas paredz atvērta tirgus ekonomiku, kurā valda brīva konkurence. |
| --- | --- |

(2)

Aktīvu iegāde AIP ietvaros ir samērīgs pasākums, lai mazinātu riskus attiecībā uz cenu attīstību, jo tas vēl vairāk mīkstinās monetāros un finanšu nosacījumus, tostarp ar euro zonas nefinanšu sabiedrību un mājsaimniecību aizņēmumu nosacījumiem saistītos, tādējādi palielinot euro zonas kopējos izdevumus patēriņam un ieguldījumiem un veicinot inflācijas atgriešanos līmenī, kas vidējā termiņā ir zemāks par 2 %, bet tuvu tam. AIP pilnībā atbilst Līgumos noteiktajiem Eurosistēmas centrālo banku pienākumiem, tostarp monetārās finansēšanas aizliegumam, un tā netraucē Eurosistēmai darboties saskaņā ar principu, kas paredz atvērta tirgus ekonomiku, kurā valda brīva konkurence.

| (3) | Ievērojot savas pilnvaras nodrošināt cenu stabilitāti, ECB Padome 2016. gada 8. decembrī nolēma, ka, lai sasniegtu AIP mērķus, būtu jākoriģē daži AIP parametri. Šīs korekcijas ievēro ECB Padomes monetārās politikas jomā, pilnībā atbilst Līgumos noteiktajiem Eurosistēmas centrālo banku pienākumiem un pienācīgi atspoguļo risku pārvaldības apsvērumus. |
| --- | --- |

(3)

Ievērojot savas pilnvaras nodrošināt cenu stabilitāti, ECB Padome 2016. gada 8. decembrī nolēma, ka, lai sasniegtu AIP mērķus, būtu jākoriģē daži AIP parametri. Šīs korekcijas ievēro ECB Padomes monetārās politikas jomā, pilnībā atbilst Līgumos noteiktajiem Eurosistēmas centrālo banku pienākumiem un pienācīgi atspoguļo risku pārvaldības apsvērumus.

| (4) | Proti, AIP ietvaros veikto iegāžu plānotais periods būtu jāpagarina līdz 2017. gada decembra beigām vai, ja nepieciešams, ilgāk, jebkurā gadījumā tās veicot līdz brīdim, kad ECB Padome būs pārliecinājusies, ka vērojama inflācijas līmeņa noturīga tuvināšanās tās mērķim vidējā termiņā sasniegt inflāciju zemāku par 2 %, bet tuvu tam. |
| --- | --- |

(4)

Proti, AIP ietvaros veikto iegāžu plānotais periods būtu jāpagarina līdz 2017. gada decembra beigām vai, ja nepieciešams, ilgāk, jebkurā gadījumā tās veicot līdz brīdim, kad ECB Padome būs pārliecinājusies, ka vērojama inflācijas līmeņa noturīga tuvināšanās tās mērķim vidējā termiņā sasniegt inflāciju zemāku par 2 %, bet tuvu tam.

| (5) | Ar kopējo mēneša iegāžu palīdzību AIP ietvaros tirgum nodrošinātajiem līdzekļiem līdz 2017. gada marta beigām būtu jāpaliek 80 mljrd. euro apjomā. Ar 2017. gada aprīli AIP ietvaros veiktajām kopējām mēneša iegādēm būtu jāturpinās 60 mljrd. euro apjomā līdz 2017. gada decembra beigām vai, ja nepieciešams, ilgāk, jebkurā gadījumā tās veicot līdz brīdim, kad ECB Padome būs pārliecinājusies, ka vērojama inflācijas līmeņa noturīga tuvināšanās tās inflācijas mērķim. Prognozēm šajā laikā kļūstot mazāk labvēlīgām vai finanšu nosacījumiem neturpinot virzību uz noturīgu inflācijas līmeņa attīstību, ECB Padome plāno palielināt programmas apjomu un/vai ilgumu. |
| --- | --- |

(5)

Ar kopējo mēneša iegāžu palīdzību AIP ietvaros tirgum nodrošinātajiem līdzekļiem līdz 2017. gada marta beigām būtu jāpaliek 80 mljrd. euro apjomā. Ar 2017. gada aprīli AIP ietvaros veiktajām kopējām mēneša iegādēm būtu jāturpinās 60 mljrd. euro apjomā līdz 2017. gada decembra beigām vai, ja nepieciešams, ilgāk, jebkurā gadījumā tās veicot līdz brīdim, kad ECB Padome būs pārliecinājusies, ka vērojama inflācijas līmeņa noturīga tuvināšanās tās inflācijas mērķim. Prognozēm šajā laikā kļūstot mazāk labvēlīgām vai finanšu nosacījumiem neturpinot virzību uz noturīgu inflācijas līmeņa attīstību, ECB Padome plāno palielināt programmas apjomu un/vai ilgumu.

| (6) | Lai AIP ietvaros nodrošinātu iegāžu raitu īstenošanu plānotajā periodā, ciktāl nepieciešams, būtu jāatļauj tādu vērtspapīru iegādes AIP ietvaros, kuru ienesīgums ir zemāks par ECB noguldījumu iespējas procentu likmi. |
| --- | --- |

(6)

Lai AIP ietvaros nodrošinātu iegāžu raitu īstenošanu plānotajā periodā, ciktāl nepieciešams, būtu jāatļauj tādu vērtspapīru iegādes AIP ietvaros, kuru ienesīgums ir zemāks par ECB noguldījumu iespējas procentu likmi.

| (7) | Tādēļ attiecīgi jāgroza Lēmums (ES) 2015/5 (ECB/2014/45), |
| --- | --- |

(7)

Tādēļ attiecīgi jāgroza Lēmums (ES) 2015/5 (ECB/2014/45),

IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.

1. pants

Grozījums

Lēmuma (ES) 2015/5 (ECB/2014/45) 2. pantam pievieno šādu 10) punktu:

| “10. | ir atļauta ABS iegāde par nominālvērtību ar negatīvu ienesīgumu (vai zemāko iespējamo ienesīgumu), kas ir vienāds ar vai augstāks par noguldījumu iespējas procentu likmi. ABS iegāde par nominālvērtību ar negatīvu ienesīgumu (vai zemāko iespējamo ienesīgumu), kas ir zemāks par noguldījumu iespējas procentu likmi, ir atļauta, ciktāl nepieciešams.” |
| --- | --- |

“10.

2. pants

Stāšanās spēkā

Šis lēmums stājas spēkā 2017. gada 13. janvārī.

Frankfurtē pie Mainas, 2017. gada 11. janvārī

ECB Padomes vārdā –

ECB priekšsēdētājs

Mario DRAGHI

---

(1)  Eiropas Centrālās bankas Lēmums (ES) 2015/5 (2014. gada 19. novembris) par ar aktīviem nodrošinātu vērtspapīru iegādes programmas īstenošanu (ECB/2014/45) (OV L 1, 6.1.2015., 4. lpp.).

1

---

| 20.1.2017 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 16/57 |
| --- | --- | --- | --- |

20.1.2017

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 16/57

---

EIROPAS CENTRĀLĀS BANKAS LĒMUMS (ES) 2017/103

(2017. gada 11. janvāris),

ar ko groza Lēmumu (ES) 2016/948 par uzņēmumu sektora aktīvu iegādes programmas īstenošanu (ECB/2017/4)

EIROPAS CENTRĀLĀS BANKAS PADOME,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 127. panta 2. punkta pirmo ievilkumu,

ņemot vērā Eiropas Centrālo banku sistēmas un Eiropas Centrālās bankas Statūtus un jo īpaši to 12.1. panta otro daļu saistībā ar 3.1. panta pirmo ievilkumu un 18.1. pantu,

tā kā:

| (1) | Ar Eiropas Centrālās bankas Lēmumu (ES) 2016/948 (ECB/2016/16) (1) tika izveidota uzņēmumu sektora aktīvu iegādes programma (USAIP). Kopā ar trešo nodrošināto obligāciju iegādes programmu, ar aktīviem nodrošinātu vērtspapīru iegādes programmu un otrreizējo tirgu valsts sektora aktīvu iegādes programmu USAIP ir daļa no paplašinātās aktīvu iegādes programmas (“AIP”). AIP mērķis ir turpināt uzlabot monetārās politikas transmisiju, atbalstīt euro zonas tautsaimniecības kreditēšanu, mīkstināt mājsaimniecību un uzņēmumu aizņēmumu nosacījumus un veicināt inflācijas atgriešanos līmenī, kas vidējā termiņā ir zemāks par 2 %, bet tuvu tam un kas atbilst Eiropas Centrālās bankas (ECB) galvenajam mērķim, proti, uzturēt cenu stabilitāti. |
| --- | --- |

(1)

Ar Eiropas Centrālās bankas Lēmumu (ES) 2016/948 (ECB/2016/16) (1) tika izveidota uzņēmumu sektora aktīvu iegādes programma (USAIP). Kopā ar trešo nodrošināto obligāciju iegādes programmu, ar aktīviem nodrošinātu vērtspapīru iegādes programmu un otrreizējo tirgu valsts sektora aktīvu iegādes programmu USAIP ir daļa no paplašinātās aktīvu iegādes programmas (“AIP”). AIP mērķis ir turpināt uzlabot monetārās politikas transmisiju, atbalstīt euro zonas tautsaimniecības kreditēšanu, mīkstināt mājsaimniecību un uzņēmumu aizņēmumu nosacījumus un veicināt inflācijas atgriešanos līmenī, kas vidējā termiņā ir zemāks par 2 %, bet tuvu tam un kas atbilst Eiropas Centrālās bankas (ECB) galvenajam mērķim, proti, uzturēt cenu stabilitāti.

| (2) | Aktīvu iegāde AIP ietvaros ir samērīgs pasākums, lai mazinātu riskus attiecībā uz cenu attīstību, jo tas vēl vairāk mīkstinās monetāros un finanšu nosacījumus, tostarp ar euro zonas nefinanšu sabiedrību un mājsaimniecību aizņēmumu nosacījumiem saistītos, tādējādi palielinot euro zonas kopējos izdevumus patēriņam un ieguldījumiem un veicinot inflācijas atgriešanos līmenī, kas vidējā termiņā ir zemāks par 2 %, bet tuvu tam. AIP pilnībā atbilst Līgumos noteiktajiem Eurosistēmas centrālo banku pienākumiem, tostarp monetārās finansēšanas aizliegumam, un tā netraucē Eurosistēmai darboties saskaņā ar principu, kas paredz atvērta tirgus ekonomiku, kurā valda brīva konkurence. |
| --- | --- |

(2)

Aktīvu iegāde AIP ietvaros ir samērīgs pasākums, lai mazinātu riskus attiecībā uz cenu attīstību, jo tas vēl vairāk mīkstinās monetāros un finanšu nosacījumus, tostarp ar euro zonas nefinanšu sabiedrību un mājsaimniecību aizņēmumu nosacījumiem saistītos, tādējādi palielinot euro zonas kopējos izdevumus patēriņam un ieguldījumiem un veicinot inflācijas atgriešanos līmenī, kas vidējā termiņā ir zemāks par 2 %, bet tuvu tam. AIP pilnībā atbilst Līgumos noteiktajiem Eurosistēmas centrālo banku pienākumiem, tostarp monetārās finansēšanas aizliegumam, un tā netraucē Eurosistēmai darboties saskaņā ar principu, kas paredz atvērta tirgus ekonomiku, kurā valda brīva konkurence.

| (3) | Ievērojot savas pilnvaras nodrošināt cenu stabilitāti, ECB Padome 2016. gada 8. decembrī nolēma, ka, lai sasniegtu AIP mērķus, būtu jākoriģē daži AIP parametri. Šīs korekcijas ievēro ECB Padomes monetārās politikas jomā, pilnībā atbilst Līgumos noteiktajiem Eurosistēmas centrālo banku pienākumiem un pienācīgi atspoguļo risku pārvaldības apsvērumus. |
| --- | --- |

(3)

Ievērojot savas pilnvaras nodrošināt cenu stabilitāti, ECB Padome 2016. gada 8. decembrī nolēma, ka, lai sasniegtu AIP mērķus, būtu jākoriģē daži AIP parametri. Šīs korekcijas ievēro ECB Padomes monetārās politikas jomā, pilnībā atbilst Līgumos noteiktajiem Eurosistēmas centrālo banku pienākumiem un pienācīgi atspoguļo risku pārvaldības apsvērumus.

| (4) | Proti, AIP ietvaros veikto iegāžu plānotais periods būtu jāpagarina līdz 2017. gada decembra beigām vai, ja nepieciešams, ilgāk, jebkurā gadījumā tās veicot līdz brīdim, kad ECB Padome būs pārliecinājusies, ka vērojama inflācijas līmeņa noturīga tuvināšanās tās mērķim vidējā termiņā sasniegt inflāciju zemāku par 2 %, bet tuvu tam. |
| --- | --- |

(4)

Proti, AIP ietvaros veikto iegāžu plānotais periods būtu jāpagarina līdz 2017. gada decembra beigām vai, ja nepieciešams, ilgāk, jebkurā gadījumā tās veicot līdz brīdim, kad ECB Padome būs pārliecinājusies, ka vērojama inflācijas līmeņa noturīga tuvināšanās tās mērķim vidējā termiņā sasniegt inflāciju zemāku par 2 %, bet tuvu tam.

| (5) | Ar kopējo mēneša iegāžu palīdzību AIP ietvaros tirgum nodrošinātajiem līdzekļiem līdz 2017. gada marta beigām būtu jāpaliek 80 mljrd. euro apjomā. Ar 2017. gada aprīli AIP ietvaros veiktajām kopējām mēneša iegādēm būtu jāturpinās 60 mljrd. euro apjomā līdz 2017. gada decembra beigām vai, ja nepieciešams, ilgāk, jebkurā gadījumā tās veicot līdz brīdim, kad ECB Padome būs pārliecinājusies, ka vērojama inflācijas līmeņa noturīga tuvināšanās tās inflācijas mērķim. Prognozēm šajā laikā kļūstot mazāk labvēlīgām vai finanšu nosacījumiem neturpinot virzību uz noturīgu inflācijas līmeņa attīstību, ECB Padome plāno palielināt programmas apjomu un/vai ilgumu. |
| --- | --- |

(5)

Ar kopējo mēneša iegāžu palīdzību AIP ietvaros tirgum nodrošinātajiem līdzekļiem līdz 2017. gada marta beigām būtu jāpaliek 80 mljrd. euro apjomā. Ar 2017. gada aprīli AIP ietvaros veiktajām kopējām mēneša iegādēm būtu jāturpinās 60 mljrd. euro apjomā līdz 2017. gada decembra beigām vai, ja nepieciešams, ilgāk, jebkurā gadījumā tās veicot līdz brīdim, kad ECB Padome būs pārliecinājusies, ka vērojama inflācijas līmeņa noturīga tuvināšanās tās inflācijas mērķim. Prognozēm šajā laikā kļūstot mazāk labvēlīgām vai finanšu nosacījumiem neturpinot virzību uz noturīgu inflācijas līmeņa attīstību, ECB Padome plāno palielināt programmas apjomu un/vai ilgumu.

| (6) | Lai AIP ietvaros nodrošinātu iegāžu raitu īstenošanu plānotajā periodā, ciktāl nepieciešams, būtu jāatļauj tādu vērtspapīru iegādes AIP ietvaros, kuru ienesīgums ir zemāks par ECB noguldījumu iespējas procentu likmi. |
| --- | --- |

(6)

Lai AIP ietvaros nodrošinātu iegāžu raitu īstenošanu plānotajā periodā, ciktāl nepieciešams, būtu jāatļauj tādu vērtspapīru iegādes AIP ietvaros, kuru ienesīgums ir zemāks par ECB noguldījumu iespējas procentu likmi.

| (7) | Tādēļ attiecīgi jāgroza Lēmums (ES) 2016/948 (ECB/2016/16), |
| --- | --- |

(7)

Tādēļ attiecīgi jāgroza Lēmums (ES) 2016/948 (ECB/2016/16),

IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.

1. pants

Grozījums

Lēmuma (ES) 2016/948 (ECB/2016/16) 2. panta 5. punktu aizstāj ar šādu:

“5.   Ir atļauta uzņēmumu obligāciju iegāde par nominālvērtību ar negatīvu ienesīgumu (vai zemāko iespējamo ienesīgumu), kas ir vienāds vai augstāks par noguldījumu iespējas procentu likmi. Uzņēmumu obligāciju iegāde par nominālvērtību ar negatīvu ienesīgumu (vai zemāko iespējamo ienesīgumu), kas ir zemāks par noguldījumu iespējas procentu likmi, ir atļauta, ciktāl nepieciešams.”

2. pants

Stāšanās spēkā

Šis lēmums stājas spēkā 2017. gada 13. janvārī.

Frankfurtē pie Mainas, 2017. gada 11. janvārī

ECB Padomes vārdā –

ECB priekšsēdētājs

Mario DRAGHI

---

(1)  Eiropas Centrālās bankas Lēmums (ES) 2016/948 (2016. gada 1. jūnijs) par uzņēmumu sektora aktīvu iegādes programmas īstenošanu (ECB/2016/16) (OV L 157, 15.6.2016., 28. lpp.).

1

---

Labojumi

| 20.1.2017 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 16/59 |
| --- | --- | --- | --- |

20.1.2017

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 16/59

---

Labojums Konvencijā par jurisdikciju un spriedumu atzīšanu un izpildi civillietās un komerclietās

(
  “Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis” L 339, 2007. gada 21. decembris
  )

(Labotā versija:
  “Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis” L 147, 2009. gada 10. jūnijs
  )

Sekojošās atsauces attiecas uz publikāciju OV L 147/2009.

43. lappusē IX pielikuma trešajā ievilkumā (kā labots labojumā, kas publicēts OV L 18, 21.1.2014., 71. lappusē):

tekstu:

| “— | Ungārijā: Civilprocesa kodeksa (Kodeks postępowania cywilnego) 58. līdz 60. pants attiecībā uz trešo personu paziņojumiem,” |
| --- | --- |

“—

Ungārijā: Civilprocesa kodeksa (Kodeks postępowania cywilnego) 58. līdz 60. pants attiecībā uz trešo personu paziņojumiem,”

Kodeks postępowania cywilnego

lasīt šādi:

| “— | Ungārijā: Civilprocesa kodeksa (Polgári perrendtartás) 58. līdz 60. pants attiecībā uz trešo personu paziņojumiem,”. |
| --- | --- |

“—

Ungārijā: Civilprocesa kodeksa (Polgári perrendtartás) 58. līdz 60. pants attiecībā uz trešo personu paziņojumiem,”.

Polgári perrendtartás

---