# Europos Sąjungos L 22/2017

| | ISSN 1977-0723 |
| --- | --- |
| Europos Sąjungos
  oficialusis leidinys | L 22 |
| | |
| Leidimas lietuvių kalba | Teisės aktai | 60 metai2017m. sausio 27d. |

ISSN 1977-0723

Europos Sąjungos

oficialusis leidinys

L 22

Leidimas lietuvių kalba

Teisės aktai

60 metai2017m. sausio 27d.

---

| Turinys | | II   Ne teisėkūros procedūra priimami aktai | Puslapis |
| --- | --- | --- | --- |
| | | REGLAMENTAI |
| | * | 2017 m. sausio 23 d. Tarybos reglamentas (ES) 2017/135, kuriuo iš dalies keičiamas Reglamentas (ES) 2016/1903, kuriuo nustatomos 2017 m. tam tikrų žuvų išteklių ir žuvų išteklių grupių žvejybos Baltijos jūroje galimybės | 1 |
| | * | 2017 m. sausio 16 d. Komisijos įgyvendinimo reglamentas (ES) 2017/136, kuriuo patvirtinamas reikšmingas saugomų kilmės vietos nuorodų ir saugomų geografinių nuorodų registre įregistruoto pavadinimo [Ossau-Iraty (SKVN)] specifikacijos pakeitimas | 4 |
| | * | 2017 m. sausio 16 d. Komisijos įgyvendinimo reglamentas (ES) 2017/137, kuriuo patvirtinamas reikšmingas saugomų kilmės vietos nuorodų ir saugomų geografinių nuorodų registre įregistruoto pavadinimo specifikacijos pakeitimas [Pomme de terre de l'île de Ré (SKVN)] | 5 |
| | * | 2017 m. sausio 16 d. Komisijos įgyvendinimo reglamentas (ES) 2017/138, kuriuo į saugomų kilmės vietos nuorodų ir saugomų geografinių nuorodų registrą įtraukiamas pavadinimas [Raclette de savoie (SGN)] | 6 |
| | * | 2017 m. sausio 25 d. Komisijos įgyvendinimo reglamentas (ES) 2017/139, kuriuo dėl tipinių kainų paukštienos ir kiaušinių sektoriuose ir tipinių kiaušinių albumino kainų nustatymo iš dalies keičiamas Reglamentas (EB) Nr. 1484/95 | 8 |
| | * | 2017 m. sausio 26 d. Komisijos reglamentas (ES) 2017/140, kuriuo skiriama ES etaloninė Capripoxvirus genties virusų sukeliamų ligų (žvynelinės ir avių ir ožkų raupų) laboratorija, nustatomos papildomos šios laboratorijos pareigos ir užduotys ir iš dalies keičiamas Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (EB) Nr. 882/2004 VII priedas (
  1
  ) | 10 |
| | * | 2017 m. sausio 26 d. Komisijos įgyvendinimo reglamentas (ES) 2017/141, kuriuo tam tikroms importuojamoms Kinijos Liaudies Respublikos ir Taivano kilmės nerūdijančiojo plieno vamzdžių ir vamzdelių sandūriniu būdu privirinamoms jungiamosioms detalėms (gatavoms ir negatavoms) nustatomi galutiniai antidempingo muitai | 14 |
| | * | 2017 m. sausio 26 d. Komisijos įgyvendinimo reglamentas (ES) 2017/142, kuriuo 258-ą kartą iš dalies keičiamas Tarybos reglamentas (EB) Nr. 881/2002, kuriuo nustatomos tam tikros specialios ribojamosios priemonės, taikomos tam tikriems asmenims ir subjektams, susijusiems su ISIL (Da'esh) ir Al-Qaida organizacijomis | 54 |
| | | 2017 m. sausio 26 d. Komisijos įgyvendinimo reglamentas (ES) 2017/143, kuriuo nustatomos standartinės importo vertės, skirtos tam tikrų vaisių ir daržovių įvežimo kainai nustatyti | 56 |
| | | 2017 m. sausio 26 d. Komisijos įgyvendinimo reglamentas (ES) 2017/144 dėl ryžių importo licencijų išdavimo laikantis tarifinių kvotų, kurias Įgyvendinimo reglamentu (ES) Nr. 1273/2011 leista naudoti 2017 m. sausio mėn. | 58 |
| | | SPRENDIMAI |
| | * | 2017 m. sausio 25 d. Komisijos sprendimas (ES) 2017/145 dėl darniojo standarto EN 14904:2006 Sporto aikštynų paviršiai. Vidiniai paviršiai, skirti įvairioms sporto šakoms. Techniniai reikalavimai nuorodinio žymens tolesnio riboto skelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje pagal Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) Nr. 305/2011 (
  1
  ) | 62 |
| | | REKOMENDACIJOS |
| | * | 2016 m. gruodžio 21 d. Komisijos rekomendacija (ES) 2017/146 dėl teisinės valstybės principų Lenkijoje kuria papildoma Rekomendacija (ES) 2016/1374 | 65 |
| | | TARPTAUTINIAIS SUSITARIMAIS ĮSTEIGTŲ ORGANŲ PRIIMTI AKTAI |
| | * | 2016 m. gruodžio 9 d. Es ir Bosnijos ir Hercegovinos stabilizacijos ir asociacijos tarybos sprendimas Nr. 1/2016, kuriuo pakeičiamas Europos Bendrijų bei jų valstybių narių ir Bosnijos ir Hercegovinos stabilizacijos ir asociacijos susitarimo 2 protokolas dėl sąvokos produktų kilmė apibrėžties ir administracinio bendradarbiavimo metodų [2017/147] | 82 |

Turinys

II   Ne teisėkūros procedūra priimami aktai

Puslapis

REGLAMENTAI

*

2017 m. sausio 23 d. Tarybos reglamentas (ES) 2017/135, kuriuo iš dalies keičiamas Reglamentas (ES) 2016/1903, kuriuo nustatomos 2017 m. tam tikrų žuvų išteklių ir žuvų išteklių grupių žvejybos Baltijos jūroje galimybės

1

*

2017 m. sausio 16 d. Komisijos įgyvendinimo reglamentas (ES) 2017/136, kuriuo patvirtinamas reikšmingas saugomų kilmės vietos nuorodų ir saugomų geografinių nuorodų registre įregistruoto pavadinimo [Ossau-Iraty (SKVN)] specifikacijos pakeitimas

Ossau-Iraty

4

*

2017 m. sausio 16 d. Komisijos įgyvendinimo reglamentas (ES) 2017/137, kuriuo patvirtinamas reikšmingas saugomų kilmės vietos nuorodų ir saugomų geografinių nuorodų registre įregistruoto pavadinimo specifikacijos pakeitimas [Pomme de terre de l'île de Ré (SKVN)]

Pomme de terre de l'île de Ré

5

*

2017 m. sausio 16 d. Komisijos įgyvendinimo reglamentas (ES) 2017/138, kuriuo į saugomų kilmės vietos nuorodų ir saugomų geografinių nuorodų registrą įtraukiamas pavadinimas [Raclette de savoie (SGN)]

Raclette de savoie

6

*

2017 m. sausio 25 d. Komisijos įgyvendinimo reglamentas (ES) 2017/139, kuriuo dėl tipinių kainų paukštienos ir kiaušinių sektoriuose ir tipinių kiaušinių albumino kainų nustatymo iš dalies keičiamas Reglamentas (EB) Nr. 1484/95

8

*

2017 m. sausio 26 d. Komisijos reglamentas (ES) 2017/140, kuriuo skiriama ES etaloninė Capripoxvirus genties virusų sukeliamų ligų (žvynelinės ir avių ir ožkų raupų) laboratorija, nustatomos papildomos šios laboratorijos pareigos ir užduotys ir iš dalies keičiamas Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (EB) Nr. 882/2004 VII priedas (
  1
  )

Capripoxvirus

1

10

*

2017 m. sausio 26 d. Komisijos įgyvendinimo reglamentas (ES) 2017/141, kuriuo tam tikroms importuojamoms Kinijos Liaudies Respublikos ir Taivano kilmės nerūdijančiojo plieno vamzdžių ir vamzdelių sandūriniu būdu privirinamoms jungiamosioms detalėms (gatavoms ir negatavoms) nustatomi galutiniai antidempingo muitai

14

*

2017 m. sausio 26 d. Komisijos įgyvendinimo reglamentas (ES) 2017/142, kuriuo 258-ą kartą iš dalies keičiamas Tarybos reglamentas (EB) Nr. 881/2002, kuriuo nustatomos tam tikros specialios ribojamosios priemonės, taikomos tam tikriems asmenims ir subjektams, susijusiems su ISIL (Da'esh) ir Al-Qaida organizacijomis

Al-Qaida

54

2017 m. sausio 26 d. Komisijos įgyvendinimo reglamentas (ES) 2017/143, kuriuo nustatomos standartinės importo vertės, skirtos tam tikrų vaisių ir daržovių įvežimo kainai nustatyti

56

2017 m. sausio 26 d. Komisijos įgyvendinimo reglamentas (ES) 2017/144 dėl ryžių importo licencijų išdavimo laikantis tarifinių kvotų, kurias Įgyvendinimo reglamentu (ES) Nr. 1273/2011 leista naudoti 2017 m. sausio mėn.

58

SPRENDIMAI

*

2017 m. sausio 25 d. Komisijos sprendimas (ES) 2017/145 dėl darniojo standarto EN 14904:2006 Sporto aikštynų paviršiai. Vidiniai paviršiai, skirti įvairioms sporto šakoms. Techniniai reikalavimai nuorodinio žymens tolesnio riboto skelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje pagal Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) Nr. 305/2011 (
  1
  )

Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje

1

62

REKOMENDACIJOS

*

2016 m. gruodžio 21 d. Komisijos rekomendacija (ES) 2017/146 dėl teisinės valstybės principų Lenkijoje kuria papildoma Rekomendacija (ES) 2016/1374

65

TARPTAUTINIAIS SUSITARIMAIS ĮSTEIGTŲ ORGANŲ PRIIMTI AKTAI

*

2016 m. gruodžio 9 d. Es ir Bosnijos ir Hercegovinos stabilizacijos ir asociacijos tarybos sprendimas Nr. 1/2016, kuriuo pakeičiamas Europos Bendrijų bei jų valstybių narių ir Bosnijos ir Hercegovinos stabilizacijos ir asociacijos susitarimo 2 protokolas dėl sąvokos produktų kilmė apibrėžties ir administracinio bendradarbiavimo metodų [2017/147]

82

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Tekstas svarbus EEE. |

---

(1)   Tekstas svarbus EEE.

1

| LT | Aktai, kurių pavadinimai spausdinami paprastu šriftu, yra susiję su kasdieniu žemės ūkio reikalų valdymu ir paprastai galioja ribotą laikotarpį.
  Visų kitų aktų pavadinimai spausdinami ryškesniu šriftu ir prieš juos dedama žvaigždutė. |
| --- | --- |

LT

Aktai, kurių pavadinimai spausdinami paprastu šriftu, yra susiję su kasdieniu žemės ūkio reikalų valdymu ir paprastai galioja ribotą laikotarpį.

Visų kitų aktų pavadinimai spausdinami ryškesniu šriftu ir prieš juos dedama žvaigždutė.

---

II Ne teisėkūros procedūra priimami aktai

REGLAMENTAI

| 2017 1 27 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | L 22/1 |
| --- | --- | --- | --- |

2017 1 27

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

L 22/1

---

TARYBOS REGLAMENTAS (ES) 2017/135

2017 m. sausio 23 d.

kuriuo iš dalies keičiamas Reglamentas (ES) 2016/1903, kuriuo nustatomos 2017 m. tam tikrų žuvų išteklių ir žuvų išteklių grupių žvejybos Baltijos jūroje galimybės

EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,

atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo, ypač į jos 43 straipsnio 3 dalį,

atsižvelgdama į Europos Komisijos pasiūlymą,

kadangi:

| (1) | Tarybos reglamentu (ES) 2016/1903 (1) nustatomos menkių ICES 22–24 pakvadračiuose (vakarinės Baltijos jūros dalies menkių išteklių) žvejybos galimybės laikotarpiais nuo 2017 m. sausio 1 d. iki sausio 31 d. ir nuo balandžio 1 d. iki gruodžio 31 d.; |
| --- | --- |

(1)

Tarybos reglamentu (ES) 2016/1903 (1) nustatomos menkių ICES 22–24 pakvadračiuose (vakarinės Baltijos jūros dalies menkių išteklių) žvejybos galimybės laikotarpiais nuo 2017 m. sausio 1 d. iki sausio 31 d. ir nuo balandžio 1 d. iki gruodžio 31 d.;

| (2) | 2016 m. gruodžio mėn. Žuvininkystės mokslo, technikos ir ekonomikos komitetas (STECF) paskelbė mokslinį vertinimą dėl vakarinės Baltijos jūros dalies menkių išteklių žvejybos draudimo laikotarpiu nuo 2017 m. vasario 1 d. iki kovo 31 d. poveikio. Tame vertinime patvirtinama, kad žvejybos draudimas tiems ištekliams bus naudingas; |
| --- | --- |

(2)

2016 m. gruodžio mėn. Žuvininkystės mokslo, technikos ir ekonomikos komitetas (STECF) paskelbė mokslinį vertinimą dėl vakarinės Baltijos jūros dalies menkių išteklių žvejybos draudimo laikotarpiu nuo 2017 m. vasario 1 d. iki kovo 31 d. poveikio. Tame vertinime patvirtinama, kad žvejybos draudimas tiems ištekliams bus naudingas;

| (3) | Reglamente (ES) 2016/1903 nustatytas draudimas taip pat taikomas ir menkių žvejybai laivais, kurių bendras ilgis mažesnis nei 15 metrų, tuose plotuose, kurių vandens gylis mažesnis nei 20 m. Tačiau STECF vertinime nurodoma, kad menkių žvejybos apribojimas, leidžiant žvejoti tokiais laivais tokiuose plotuose, atitinkamiems ištekliams atsikurti padėtų nedaug; |
| --- | --- |

(3)

Reglamente (ES) 2016/1903 nustatytas draudimas taip pat taikomas ir menkių žvejybai laivais, kurių bendras ilgis mažesnis nei 15 metrų, tuose plotuose, kurių vandens gylis mažesnis nei 20 m. Tačiau STECF vertinime nurodoma, kad menkių žvejybos apribojimas, leidžiant žvejoti tokiais laivais tokiuose plotuose, atitinkamiems ištekliams atsikurti padėtų nedaug;

| (4) | be to, visiškai atėmus teisę naudotis žvejybos galimybėmis vakarinėje Baltijos jūros dalyje taip pat gali būti padarytas neigiamas poveikis kitiems Baltijos jūros menkių ištekliams, visų pirma rytinės dalies ištekliams, dėl galimo žvejybos veiklos perkėlimo; |
| --- | --- |

(4)

be to, visiškai atėmus teisę naudotis žvejybos galimybėmis vakarinėje Baltijos jūros dalyje taip pat gali būti padarytas neigiamas poveikis kitiems Baltijos jūros menkių ištekliams, visų pirma rytinės dalies ištekliams, dėl galimo žvejybos veiklos perkėlimo;

| (5) | be to, leidus laivams, kurių bendras ilgis mažesnis nei 15 metrų, žvejoti plotuose, kurių vandens gylis mažesnis nei 20 metrų, ribotam smulkiųjų žvejų skaičiui suteiktų galimybę tęsti savo žvejybos veiklą ir žvejoti kitų rūšių nei menkės žuvis; |
| --- | --- |

(5)

be to, leidus laivams, kurių bendras ilgis mažesnis nei 15 metrų, žvejoti plotuose, kurių vandens gylis mažesnis nei 20 metrų, ribotam smulkiųjų žvejų skaičiui suteiktų galimybę tęsti savo žvejybos veiklą ir žvejoti kitų rūšių nei menkės žuvis;

| (6) | todėl yra proporcinga suteikti laivams, kurių bendrasis ilgis mažesnis nei 15 metrų, teisę žvejoti plotuose, kurių vandens gylis mažesnis nei 20 metrų; |
| --- | --- |

(6)

todėl yra proporcinga suteikti laivams, kurių bendrasis ilgis mažesnis nei 15 metrų, teisę žvejoti plotuose, kurių vandens gylis mažesnis nei 20 metrų;

| (7) | tokių žvejybos galimybių neturėtų būti suteikta poriniams traleriams, nepriklausomai nuo jų ilgio, dėl didelio tokių laivų žvejybos pajėgumo; |
| --- | --- |

(7)

tokių žvejybos galimybių neturėtų būti suteikta poriniams traleriams, nepriklausomai nuo jų ilgio, dėl didelio tokių laivų žvejybos pajėgumo;

| (8) | siekiant užtikrinti veiksmingą kontrolę ir stebėseną žvejybos plotuose, kurių vandens gylis mažesnis nei 20 metrų, būtina užtikrinti, kad pagal Tarybos reglamento (EB) Nr. 1224/2009 (2) 9 straipsnio 2 dalį visuose atitinkamuose laivuose būtų įrengta laivų stebėjimo sistema. Todėl to reglamento 9 straipsnio 5 dalis, kuria valstybėms narėms leidžiama žvejybos laivams, kurių bendrasis ilgis mažesnis nei 15 metrų, netaikyti reikalavimo juose įrengti laivų stebėjimo sistemą, neturėtų būti taikoma vakarinės Baltijos jūros dalies menkių išteklių žvejybai; |
| --- | --- |

(8)

siekiant užtikrinti veiksmingą kontrolę ir stebėseną žvejybos plotuose, kurių vandens gylis mažesnis nei 20 metrų, būtina užtikrinti, kad pagal Tarybos reglamento (EB) Nr. 1224/2009 (2) 9 straipsnio 2 dalį visuose atitinkamuose laivuose būtų įrengta laivų stebėjimo sistema. Todėl to reglamento 9 straipsnio 5 dalis, kuria valstybėms narėms leidžiama žvejybos laivams, kurių bendrasis ilgis mažesnis nei 15 metrų, netaikyti reikalavimo juose įrengti laivų stebėjimo sistemą, neturėtų būti taikoma vakarinės Baltijos jūros dalies menkių išteklių žvejybai;

| (9) | siekiant užtikrinti tausų vakarinės Baltijos jūros dalies menkių išteklių naudojimą pagal Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) 2016/1139 (3), tiems ištekliams neturėtų būti taikomos Reglamento (ES) Nr. 1380/2013 (4) 15 straipsnio 9 dalyje nustatytos kasmetinės lankstumo priemonės, naudojamos įpareigojimo iškrauti laimikį tikslais; |
| --- | --- |

(9)

siekiant užtikrinti tausų vakarinės Baltijos jūros dalies menkių išteklių naudojimą pagal Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) 2016/1139 (3), tiems ištekliams neturėtų būti taikomos Reglamento (ES) Nr. 1380/2013 (4) 15 straipsnio 9 dalyje nustatytos kasmetinės lankstumo priemonės, naudojamos įpareigojimo iškrauti laimikį tikslais;

| (10) | todėl Reglamentas (ES) 2016/1903 turėtų būti atitinkamai iš dalies pakeistas; |
| --- | --- |

(10)

todėl Reglamentas (ES) 2016/1903 turėtų būti atitinkamai iš dalies pakeistas;

| (11) | Reglamentu (ES) 2016/1903 nustatytas draudimas žvejoti menkes ICES 22–24 pakvadračiuose įsigalios 2017 m. vasario 1 d. Taigi, kad būtų visiškai veiksmingas, šis reglamentas turėtų būti taikomas nuo tos pačios dienos ir įsigalioti kitą dieną po jo paskelbimo, |
| --- | --- |

(11)

Reglamentu (ES) 2016/1903 nustatytas draudimas žvejoti menkes ICES 22–24 pakvadračiuose įsigalios 2017 m. vasario 1 d. Taigi, kad būtų visiškai veiksmingas, šis reglamentas turėtų būti taikomas nuo tos pačios dienos ir įsigalioti kitą dieną po jo paskelbimo,

PRIĖMĖ ŠĮ REGLAMENTĄ:

1 straipsnis

Reglamento (ES) 2016/1903 priede įrašas, susijęs su Baltijos menkėmis 22–24 pakvadračiuose, pakeičiamas šiuo tekstu:

| „Rūšis | Baltijos menkė

  Gadus morhua | Zona | 22–24 pakvadračiai
  (COD/3BC+24) |
| --- | --- | --- | --- |
| Danija | 2 444 | | |
| Vokietija | 1 194 | | |
| Estija | 54 | | |
| Suomija | 48 | | |
| Latvija | 202 | | |
| Lietuva | 131 | | |
| Lenkija | 654 | | |
| Švedija | 870 | | |
| Sąjunga | 5 597 | | |
| BLSK | 5 597  (5) | | Mokslinėmis rekomendacijomis pagrįstas BLSK
  Reglamento (EB) Nr. 847/96 3 straipsnio 2 ir 3 dalys netaikomos
  Reglamento (EB) Nr. 847/96 4 straipsnis netaikomas
  Reglamento (ES) Nr. 1380/2013 15 straipsnio 9 dalis netaikoma |

„Rūšis

Baltijos menkė

Gadus morhua

Zona

22–24 pakvadračiai

(COD/3BC+24)

Danija

2 444

Vokietija

1 194

Estija

54

Suomija

48

Latvija

202

Lietuva

131

Lenkija

654

Švedija

870

Sąjunga

5 597

BLSK

5 597  (5)

Mokslinėmis rekomendacijomis pagrįstas BLSK

Reglamento (EB) Nr. 847/96 3 straipsnio 2 ir 3 dalys netaikomos

Reglamento (EB) Nr. 847/96 4 straipsnis netaikomas

Reglamento (ES) Nr. 1380/2013 15 straipsnio 9 dalis netaikoma

2 straipsnis

Šis reglamentas įsigalioja kitą dieną po jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje.

Šis reglamentas privalomas visas ir tiesiogiai taikomas visose valstybėse narėse.

Priimta Briuselyje 2017 m. sausio 23 d.

Tarybos vardu

Pirmininkas

R. GALDES

---

(1)  
  2016 m. spalio 28 d. Tarybos reglamentas (ES) 2016/1903. kuriuo nustatomos 2017 m. tam tikrų žuvų išteklių ir žuvų išteklių grupių žvejybos Baltijos jūroje galimybės ir iš dalies keičiamas Reglamentas (ES) 2016/72 (OL L 295, 2016 10 29, p. 1).

1

(2)  
  2009 m. lapkričio 20 d. Tarybos reglamentas (EB) Nr. 1224/2009, nustatantis Bendrijos kontrolės sistemą, kuria užtikrinamas bendrosios žuvininkystės politikos taisyklių laikymasis, iš dalies keičiantis reglamentus (EB) Nr. 847/96, (EB) Nr. 2371/2002, (EB) Nr. 811/2004, (EB) Nr. 768/2005, (EB) Nr. 2115/2005, (EB) Nr. 2166/2005, (EB) Nr. 388/2006, (EB) Nr. 509/2007, (EB) Nr. 676/2007, (EB) Nr. 1098/2007, (EB) Nr. 1300/2008, (EB) Nr. 1342/2008 ir panaikinantis reglamentus (EEB) Nr. 2847/93, (EB) Nr. 1627/94 ir (EB) Nr. 1966/2006 (OL L 343, 2009 12 22, p. 1).

2

(3)  
  2016 m. liepos 6 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) 2016/1139, kuriuo nustatomas daugiametis Baltijos jūros menkių, silkių ir šprotų išteklių valdymo ir tų išteklių žvejybos planas ir iš dalies keičiamas Tarybos reglamentas (EB) Nr. 2187/2005 bei panaikinamas Tarybos reglamentas (EB) Nr. 1098/2007 (OL L 191, 2016 7 15, p. 1).

3

(4)  
  2013 m. gruodžio 11 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) Nr. 1380/2013 dėl bendros žuvininkystės politikos, kuriuo iš dalies keičiami Tarybos reglamentai (EB) Nr. 1954/2003 ir (EB) Nr. 1224/2009 bei panaikinami Tarybos reglamentai (EB) Nr. 2371/2002 ir (EB) Nr. 639/2004 bei Tarybos sprendimas 2004/585/EB (OL L 354, 2013 12 28, p. 22).

4

(5)  Pagal šią kvotą gali būti žvejojama nuo 2017 m. sausio 1 d. iki sausio 31 d. ir nuo 2017 m. balandžio 1 d. iki gruodžio 31 d. Tačiau žvejybos laivams, kurių bendrasis ilgis mažesnis nei 15 metrų (išskyrus porinius tralerius) ir kuriuose įrengtos laivo stebėjimo sistemos pagal Reglamento (EB) Nr. 1224/2009 9 straipsnio 2 dalį, pagal šią kvotą leidžiama žvejoti ir nuo 2017 m. vasario 1 d. iki kovo 31 d. plotuose, kurių vandens gylis mažesnis nei 20 metrų. Reglamento (EB) Nr. 1224/2009 9 straipsnio 5 dalis netaikoma.“

5

---

| 2017 1 27 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | L 22/4 |
| --- | --- | --- | --- |

2017 1 27

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

L 22/4

---

KOMISIJOS ĮGYVENDINIMO REGLAMENTAS (ES) 2017/136

2017 m. sausio 16 d.

kuriuo patvirtinamas reikšmingas saugomų kilmės vietos nuorodų ir saugomų geografinių nuorodų registre įregistruoto pavadinimo [Ossau-Iraty (SKVN)] specifikacijos pakeitimas

EUROPOS KOMISIJA,

atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo,

atsižvelgdama į 2012 m. lapkričio 21 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) Nr. 1151/2012 dėl žemės ūkio ir maisto produktų kokybės sistemų (1), ypač į jo 52 straipsnio 2 dalį,

kadangi:

| (1) | remdamasi Reglamento (ES) Nr. 1151/2012 53 straipsnio 1 dalies pirma pastraipa, Komisija išnagrinėjo Prancūzijos pateiktą saugomos kilmės vietos nuorodos „Ossau-Iraty“, kuri įregistruota Komisijos reglamentu (EB) Nr. 1107/96 (2) su paskutiniais pakeitimais, padarytais Įgyvendinimo reglamentu (ES) 2015/194 (3), specifikacijos pakeitimo paraišką; |
| --- | --- |

(1)

remdamasi Reglamento (ES) Nr. 1151/2012 53 straipsnio 1 dalies pirma pastraipa, Komisija išnagrinėjo Prancūzijos pateiktą saugomos kilmės vietos nuorodos „Ossau-Iraty“, kuri įregistruota Komisijos reglamentu (EB) Nr. 1107/96 (2) su paskutiniais pakeitimais, padarytais Įgyvendinimo reglamentu (ES) 2015/194 (3), specifikacijos pakeitimo paraišką;

| (2) | remiantis Reglamento (ES) Nr. 1151/2012 53 straipsnio 2 dalies nuostatomis, šis pakeitimas yra reikšmingas, todėl pakeitimo paraišką Komisija paskelbė Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje (4), kaip reikalaujama minėto reglamento 50 straipsnio 2 dalies a punkte; |
| --- | --- |

(2)

remiantis Reglamento (ES) Nr. 1151/2012 53 straipsnio 2 dalies nuostatomis, šis pakeitimas yra reikšmingas, todėl pakeitimo paraišką Komisija paskelbė Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje (4), kaip reikalaujama minėto reglamento 50 straipsnio 2 dalies a punkte;

| (3) | prieštaravimo pareiškimų pagal Reglamento (ES) Nr. 1151/2012 51 straipsnį Komisija negavo, todėl šis specifikacijos pakeitimas turi būti patvirtintas, |
| --- | --- |

(3)

prieštaravimo pareiškimų pagal Reglamento (ES) Nr. 1151/2012 51 straipsnį Komisija negavo, todėl šis specifikacijos pakeitimas turi būti patvirtintas,

PRIĖMĖ ŠĮ REGLAMENTĄ:

1 straipsnis

Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje paskelbtas pavadinimo „Ossau-Iraty“ (SKVN) specifikacijos pakeitimas patvirtinamas.

2 straipsnis

Šis reglamentas įsigalioja dvidešimtą dieną po jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje.

Šis reglamentas privalomas visas ir tiesiogiai taikomas visose valstybėse narėse.

Priimta Briuselyje 2017 m. sausio 16 d.

Komisijos vardu

Pirmininko pavedimu

Phil HOGAN

Komisijos narys

---

(1)  
  OL L 343, 2012 12 14, p. 1.

1

(2)  
  1996 m. birželio 12 d. Komisijos reglamentas (EB) Nr. 1107/96 dėl geografinių nuorodų ir kilmės vietos nuorodų įregistravimo vadovaujantis Reglamento (EEB) Nr. 2081/92 17 straipsnyje nustatyta tvarka (OL L 148, 1996 6 21, p. 1).

2

(3)  
  2015 m. vasario 5 d. Komisijos įgyvendinimo reglamentas (ES) 2015/194, kuriuo patvirtinamas reikšmingas saugomų kilmės vietos nuorodų ir saugomų geografinių nuorodų registre įregistruoto pavadinimo specifikacijos pakeitimas [Ossau-Iraty (SKVN)] (OL L 33, 2015 2 10, p. 5).

3

Ossau-Iraty

(4)  
  OL C 334, 2016 9 10, p. 17.

4

---

| 2017 1 27 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | L 22/5 |
| --- | --- | --- | --- |

2017 1 27

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

L 22/5

---

KOMISIJOS ĮGYVENDINIMO REGLAMENTAS (ES) 2017/137

2017 m. sausio 16 d.

kuriuo patvirtinamas reikšmingas saugomų kilmės vietos nuorodų ir saugomų geografinių nuorodų registre įregistruoto pavadinimo specifikacijos pakeitimas [Pomme de terre de l'île de Ré (SKVN)]

EUROPOS KOMISIJA,

atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo,

atsižvelgdama į 2012 m. lapkričio 21 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) Nr. 1151/2012 dėl žemės ūkio ir maisto produktų kokybės sistemų (1), ypač į jo 52 straipsnio 2 dalį,

kadangi:

| (1) | remdamasi Reglamento (ES) Nr. 1151/2012 53 straipsnio 1 dalies pirma pastraipa, Komisija išnagrinėjo Prancūzijos pateiktą saugomos kilmės vietos nuorodos „Pomme de terre de l'île de Ré“, kuri įregistruota Komisijos reglamentu (EB) Nr. 1187/2000 (2) su pakeitimais, padarytais Įgyvendinimo reglamentu (ES) Nr. 172/2014 (3), specifikacijos pakeitimo paraišką; |
| --- | --- |

(1)

remdamasi Reglamento (ES) Nr. 1151/2012 53 straipsnio 1 dalies pirma pastraipa, Komisija išnagrinėjo Prancūzijos pateiktą saugomos kilmės vietos nuorodos „Pomme de terre de l'île de Ré“, kuri įregistruota Komisijos reglamentu (EB) Nr. 1187/2000 (2) su pakeitimais, padarytais Įgyvendinimo reglamentu (ES) Nr. 172/2014 (3), specifikacijos pakeitimo paraišką;

| (2) | remiantis Reglamento (ES) Nr. 1151/2012 53 straipsnio 2 dalies nuostatomis, šis pakeitimas yra reikšmingas, todėl pakeitimo paraišką Komisija paskelbė Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje (4), kaip reikalaujama minėto reglamento 50 straipsnio 2 dalies a punkte; |
| --- | --- |

(2)

remiantis Reglamento (ES) Nr. 1151/2012 53 straipsnio 2 dalies nuostatomis, šis pakeitimas yra reikšmingas, todėl pakeitimo paraišką Komisija paskelbė Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje (4), kaip reikalaujama minėto reglamento 50 straipsnio 2 dalies a punkte;

| (3) | prieštaravimo pareiškimų pagal Reglamento (ES) Nr. 1151/2012 51 straipsnį Komisija negavo, todėl šis specifikacijos pakeitimas turi būti patvirtintas, |
| --- | --- |

(3)

prieštaravimo pareiškimų pagal Reglamento (ES) Nr. 1151/2012 51 straipsnį Komisija negavo, todėl šis specifikacijos pakeitimas turi būti patvirtintas,

PRIĖMĖ ŠĮ REGLAMENTĄ:

1 straipsnis

Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje paskelbtas pavadinimo „Pomme de terre de l'île de Ré“ (SKVN) specifikacijos pakeitimas patvirtinamas.

2 straipsnis

Šis reglamentas įsigalioja dvidešimtą dieną po jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje.

Šis reglamentas privalomas visas ir tiesiogiai taikomas visose valstybėse narėse.

Priimta Briuselyje 2017 m. sausio 16 d.

Komisijos vardu

Pirmininko pavedimu

Phil HOGAN

Komisijos narys

---

(1)  
  OL L 343, 2012 12 14, p. 1.

1

(2)  
  2000 m. birželio 5 d. Komisijos reglamentas (EB) Nr. 1187/2000, papildantis Reglamento (EB) Nr. 2400/96 dėl tam tikrų pavadinimų įtraukimo į Tarybos reglamente (EEB) Nr. 2081/92 dėl žemės ūkio produktų ir maisto produktų geografinių nuorodų ir kilmės vietos nuorodų apsaugos numatytą „Saugomų kilmės vietos nuorodų ir saugomų geografinių nuorodų registrą“ priedą (OL L 133, 2000 6 6, p. 19).

2

(3)  
  2014 m. vasario 20 d. Komisijos įgyvendinimo reglamentas (ES) Nr. 172/2014, kuriuo patvirtinamas reikšmingas saugomų kilmės vietos nuorodų ir saugomų geografinių nuorodų registre įregistruoto pavadinimo specifikacijos pakeitimas [Pomme de terre de l'île de Ré (SKVN)] (OL L 55, 2014 2 25, p. 5).

3

(4)  
  OL C 355, 2016 9 28, p. 5.

4

---

| 2017 1 27 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | L 22/6 |
| --- | --- | --- | --- |

2017 1 27

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

L 22/6

---

KOMISIJOS ĮGYVENDINIMO REGLAMENTAS (ES) 2017/138

2017 m. sausio 16 d.

kuriuo į saugomų kilmės vietos nuorodų ir saugomų geografinių nuorodų registrą įtraukiamas pavadinimas [Raclette de savoie (SGN)]

EUROPOS KOMISIJA,

atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo,

atsižvelgdama į 2012 m. lapkričio 21 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) Nr. 1151/2012 dėl žemės ūkio ir maisto produktų kokybės sistemų (1), ypač į jo 52 straipsnio 2 dalį,

kadangi:

| (1) | remiantis Reglamento (ES) Nr. 1151/2012 50 straipsnio 2 dalies a punktu, Prancūzijos paraiška įregistruoti pavadinimą „Raclette de Savoie“ paskelbta Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje (2); |
| --- | --- |

(1)

remiantis Reglamento (ES) Nr. 1151/2012 50 straipsnio 2 dalies a punktu, Prancūzijos paraiška įregistruoti pavadinimą „Raclette de Savoie“ paskelbta Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje (2);

| (2) | 2015 m. lapkričio 23 d. raštu Prancūzijos institucijos pranešė Komisijai, kad, remdamosi Reglamento (ES) Nr. 1151/2012 15 straipsnio 4 dalimi, iki 2017 m. gruodžio 31 d. suteikė pereinamąjį laikotarpį dviem Prancūzijos teritorijoje įsikūrusiems ekonominės veiklos vykdytojams, kurie atitinka tame straipsnyje nustatytas sąlygas. Vykstant nacionalinei prieštaravimų pateikimo procedūrai šie ekonominės veiklos vykdytojai, kurie iki paraiškos pateikimo nuolat, teisėtai ir ne trumpiau kaip penkerius metus prekiavo produktu „Raclette de Savoie“, pateikė prieštaravimą atitinkamai dėl riebalų kiekio sausame produkte santykio ir dėl pieninių karvių bandai duodamo stambiųjų pašarų, kurie sudaro pagrindinį davinį, mažiausio kiekio. Atitinkami ekonominės veiklos vykdytojai yra šie: „SCA des producteurs de Reblochon de la vallée de Thônes“, Route d'Annecy BP 38, 74230 Thones, ir „GAEC Le Seysselan“, Vallod, 74190 Seyssel. |
| --- | --- |

(2)

2015 m. lapkričio 23 d. raštu Prancūzijos institucijos pranešė Komisijai, kad, remdamosi Reglamento (ES) Nr. 1151/2012 15 straipsnio 4 dalimi, iki 2017 m. gruodžio 31 d. suteikė pereinamąjį laikotarpį dviem Prancūzijos teritorijoje įsikūrusiems ekonominės veiklos vykdytojams, kurie atitinka tame straipsnyje nustatytas sąlygas. Vykstant nacionalinei prieštaravimų pateikimo procedūrai šie ekonominės veiklos vykdytojai, kurie iki paraiškos pateikimo nuolat, teisėtai ir ne trumpiau kaip penkerius metus prekiavo produktu „Raclette de Savoie“, pateikė prieštaravimą atitinkamai dėl riebalų kiekio sausame produkte santykio ir dėl pieninių karvių bandai duodamo stambiųjų pašarų, kurie sudaro pagrindinį davinį, mažiausio kiekio. Atitinkami ekonominės veiklos vykdytojai yra šie: „SCA des producteurs de Reblochon de la vallée de Thônes“, Route d'Annecy BP 38, 74230 Thones, ir „GAEC Le Seysselan“, Vallod, 74190 Seyssel.

| (3) | prieštaravimo pareiškimų pagal Reglamento (ES) Nr. 1151/2012 51 straipsnį Komisija negavo, todėl pavadinimas „Raclette de Savoie“ turi būti įregistruotas, |
| --- | --- |

(3)

prieštaravimo pareiškimų pagal Reglamento (ES) Nr. 1151/2012 51 straipsnį Komisija negavo, todėl pavadinimas „Raclette de Savoie“ turi būti įregistruotas,

PRIĖMĖ ŠĮ REGLAMENTĄ:

1 straipsnis

Įregistruojamas pavadinimas „Raclette de Savoie“ (SGN).

Pirmoje pastraipoje nurodytas pavadinimas – tai produkto, priklausančio Komisijos įgyvendinimo reglamento (ES) Nr. 668/2014 (3) XI priede nurodytai 1.3 klasei „Sūriai“, pavadinimas.

2 straipsnis

Pagal 1 straipsnį suteikta apsauga nedaro poveikio pereinamajam laikotarpiui, kurį Prancūzija suteikė 2015 m. spalio 29 d. nutarimu dėl pavadinimo „Raclette de Savoie“ specifikacijos patvirtinimo, kurį paskelbė 2015 m. lapkričio 7 d. Prancūzijos Respublikos oficialiajame leidinyje remdamasi Reglamento (ES) Nr. 1151/2012 15 straipsnio 4 dalimi to straipsnio sąlygas atitinkantiems ekonominės veiklos vykdytojams.

3 straipsnis

Šis reglamentas įsigalioja dvidešimtą dieną po jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje.

Šis reglamentas privalomas visas ir tiesiogiai taikomas visose valstybėse narėse.

Priimta Briuselyje 2017 m. sausio 16 d.

Komisijos vardu

Pirmininko pavedimu

Phil HOGAN

Komisijos narys

---

(1)  
  OL L 343, 2012 12 14, p. 1.

1

(2)  
  OL C 261, 2016 7 19, p. 16.

2

(3)  
  2014 m. birželio 13 d. Komisijos įgyvendinimo reglamentas (ES) Nr. 668/2014, kuriuo nustatomos Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (ES) Nr. 1151/2012 dėl žemės ūkio ir maisto produktų kokybės sistemų taikymo taisyklės (OL L 179, 2014 6 19, p. 36).

3

---

| 2017 1 27 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | L 22/8 |
| --- | --- | --- | --- |

2017 1 27

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

L 22/8

---

KOMISIJOS ĮGYVENDINIMO REGLAMENTAS (ES) 2017/139

2017 m. sausio 25 d.

kuriuo dėl tipinių kainų paukštienos ir kiaušinių sektoriuose ir tipinių kiaušinių albumino kainų nustatymo iš dalies keičiamas Reglamentas (EB) Nr. 1484/95

EUROPOS KOMISIJA,

atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo,

atsižvelgdama į 2013 m. gruodžio 17 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) Nr. 1308/2013, kuriuo nustatomas bendras žemės ūkio produktų rinkų organizavimas ir panaikinami Tarybos reglamentai (EEB) Nr. 922/72, (EEB) Nr. 234/79, (EB) Nr. 1037/2001 ir (EB) Nr. 1234/2007 (1), ypač į jo 183 straipsnio b punktą,

atsižvelgdama į 2014 m. balandžio 16 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) Nr. 510/2014, kuriuo nustatoma prekybos tvarka, taikoma tam tikroms prekėms, gaunamoms perdirbant žemės ūkio produktus, ir panaikinami Tarybos reglamentai (EB) Nr. 1216/2009 ir (EB) Nr. 614/2009 (2), ypač į jo 5 straipsnio 6 dalies a punktą,

kadangi:

| (1) | Komisijos reglamentu (EB) Nr. 1484/95 (3) nustatytos išsamios papildomų importo muitų sistemos taikymo taisyklės ir paukštienos bei kiaušinių sektorių ir kiaušinių albumino tipinės kainos; |
| --- | --- |

(1)

Komisijos reglamentu (EB) Nr. 1484/95 (3) nustatytos išsamios papildomų importo muitų sistemos taikymo taisyklės ir paukštienos bei kiaušinių sektorių ir kiaušinių albumino tipinės kainos;

| (2) | iš reguliarios duomenų, pagal kuriuos nustatomos paukštienos bei kiaušinių sektorių produktų ir kiaušinių albumino tipinės kainos, kontrolės matyti, kad reikia pakeisti kai kurių produktų importo tipines kainas, atsižvelgiant į kainų svyravimą pagal produktų kilmę; |
| --- | --- |

(2)

iš reguliarios duomenų, pagal kuriuos nustatomos paukštienos bei kiaušinių sektorių produktų ir kiaušinių albumino tipinės kainos, kontrolės matyti, kad reikia pakeisti kai kurių produktų importo tipines kainas, atsižvelgiant į kainų svyravimą pagal produktų kilmę;

| (3) | Reglamentas (EB) Nr. 1484/95 turėtų būti atitinkamai iš dalies pakeistas; |
| --- | --- |

(3)

Reglamentas (EB) Nr. 1484/95 turėtų būti atitinkamai iš dalies pakeistas;

| (4) | siekiant užtikrinti, kad ši priemonė būtų taikoma kuo greičiau pateikus atnaujintus duomenis, šis reglamentas turėtų įsigalioti jo paskelbimo dieną, |
| --- | --- |

(4)

siekiant užtikrinti, kad ši priemonė būtų taikoma kuo greičiau pateikus atnaujintus duomenis, šis reglamentas turėtų įsigalioti jo paskelbimo dieną,

PRIĖMĖ ŠĮ REGLAMENTĄ:

1 straipsnis

Reglamento (EB) Nr. 1484/95 I priedas pakeičiamas šio reglamento priedo tekstu.

2 straipsnis

Šis reglamentas įsigalioja jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje dieną.

Šis reglamentas privalomas visas ir tiesiogiai taikomas visose valstybėse narėse.

Priimta Briuselyje 2017 m. sausio 25 d.

Komisijos vardu

Pirmininko pavedimu

Jerzy PLEWA

Generalinis direktorius

Žemės ūkio ir kaimo plėtros generalinis direktoratas

---

(1)  
  OL L 347, 2013 12 20, p. 671.

1

(2)  
  OL L 150, 2014 5 20, p. 1.

2

(3)  
  1995 m. birželio 28 d. Komisijos reglamentas (EB) Nr. 1484/95, nustatantis išsamias papildomų importo muitų sistemos taikymo taisykles ir papildomus importo muitus paukštienos bei kiaušinių sektoriams bei kiaušinių albuminui ir panaikinantis Reglamentą Nr. 163/67/EEB (OL L 145, 1995 6 29, p. 47).

3

---

PRIEDAS

„I PRIEDAS

| KN kodas | Prekių aprašymas | Tipinė kaina
  (EUR/100 kg) | 3 straipsnyje nurodytas užstatas
  (EUR/100 kg) | Kilmės šalis (1) |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 0207 12 10 | Užšaldytos viščiukų skerdenėlės, pateiktos kaip „70 % viščiukai“ | 118,5 | 0 | AR |
| 0207 12 90 | Užšaldytos viščiukų skerdenėlės, pateiktos kaip „65 % viščiukai“ | 143,6 | 0 | AR |
| 169,9 | 0 | BR |
| 0207 14 10 | Užšaldytos vištų ar gaidžių skerdenėlių dalys be kaulų | 283,3 | 5 | AR |
| 181,7 | 39 | BR |
| 284,9 | 5 | CL |
| 228,5 | 21 | TH |
| 0207 27 10 | Užšaldytos kalakutų skerdenėlių dalys be kaulų | 335,5 | 0 | BR |
| 344,5 | 0 | CL |
| 0408 91 80 | Kiaušiniai be lukštų, džiovinti | 350,2 | 0 | AR |
| 1602 32 11 | Nevirti ir nekepti gaminiai iš vištų ar gaidžių | 181,4 | 34 | BR |

KN kodas

Prekių aprašymas

Tipinė kaina

(EUR/100 kg)

3 straipsnyje nurodytas užstatas

(EUR/100 kg)

Kilmės šalis (1)

0207 12 10

Užšaldytos viščiukų skerdenėlės, pateiktos kaip „70 % viščiukai“

118,5

0

AR

0207 12 90

Užšaldytos viščiukų skerdenėlės, pateiktos kaip „65 % viščiukai“

143,6

0

AR

169,9

0

BR

0207 14 10

Užšaldytos vištų ar gaidžių skerdenėlių dalys be kaulų

283,3

5

AR

181,7

39

BR

284,9

5

CL

228,5

21

TH

0207 27 10

Užšaldytos kalakutų skerdenėlių dalys be kaulų

335,5

0

BR

344,5

0

CL

0408 91 80

Kiaušiniai be lukštų, džiovinti

350,2

0

AR

1602 32 11

Nevirti ir nekepti gaminiai iš vištų ar gaidžių

181,4

34

BR

---

(1)  Šalių nomenklatūra nustatyta 2012 m. lapkričio 27 d. Komisijos reglamentu (ES) Nr. 1106/2012, kuriuo dėl šalių ir teritorijų nomenklatūros atnaujinimo įgyvendinamas Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (EB) Nr. 471/2009 dėl Bendrijos statistikos, susijusios su išorės prekyba su ES nepriklausančiomis šalimis (OL L 328, 2012 11 28, p. 7). Kodas „ZZ“ atitinka „kitas šalis“.“

1

---

| 2017 1 27 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | L 22/10 |
| --- | --- | --- | --- |

2017 1 27

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

L 22/10

---

KOMISIJOS REGLAMENTAS (ES) 2017/140

2017 m. sausio 26 d.

kuriuo skiriama ES etaloninė Capripoxvirus genties virusų sukeliamų ligų (žvynelinės ir avių ir ožkų raupų) laboratorija, nustatomos papildomos šios laboratorijos pareigos ir užduotys ir iš dalies keičiamas Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (EB) Nr. 882/2004 VII priedas

(Tekstas svarbus EEE)

EUROPOS KOMISIJA,

atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo,

atsižvelgdama į 2004 m. balandžio 29 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (EB) Nr. 882/2004 dėl oficialios kontrolės, kuri atliekama siekiant užtikrinti, kad būtų įvertinama, ar laikomasi pašarus ir maistą reglamentuojančių teisės aktų, gyvūnų sveikatos ir gerovės taisyklių (1), ypač į jo 32 straipsnio 5 ir 6 dalis,

kadangi:

| (1) | Reglamentu (EB) Nr. 882/2004 nustatytos Europos Sąjungos (ES) maisto, pašarų ir gyvūnų sveikatos etaloninių laboratorijų bendrosios užduotys, pareigos ir joms keliami reikalavimai. ES etaloninės gyvūnų sveikatos ir gyvų gyvūnų tyrimo laboratorijos yra išvardytos to reglamento VII priedo II skirsnyje; |
| --- | --- |

(1)

Reglamentu (EB) Nr. 882/2004 nustatytos Europos Sąjungos (ES) maisto, pašarų ir gyvūnų sveikatos etaloninių laboratorijų bendrosios užduotys, pareigos ir joms keliami reikalavimai. ES etaloninės gyvūnų sveikatos ir gyvų gyvūnų tyrimo laboratorijos yra išvardytos to reglamento VII priedo II skirsnyje;

| (2) | ES etaloninė Capripoxvirus genties virusų sukeliamų ligų (žvynelinės ir avių ir ožkų raupų) laboratorija dar nepaskirta. ES etaloninių laboratorijų veikla turėtų apimti pašarus ir maistą reglamentuojančių teisės aktų bei gyvūnų sveikatos sritis, kuriose reikalaujama tikslių analizės ir diagnostikos rezultatų. Dėl Capripoxvirus genties virusų sukeliamų ligų protrūkių turi būti gauti tikslūs analizės ir diagnostikos rezultatai; |
| --- | --- |

(2)

ES etaloninė Capripoxvirus genties virusų sukeliamų ligų (žvynelinės ir avių ir ožkų raupų) laboratorija dar nepaskirta. ES etaloninių laboratorijų veikla turėtų apimti pašarus ir maistą reglamentuojančių teisės aktų bei gyvūnų sveikatos sritis, kuriose reikalaujama tikslių analizės ir diagnostikos rezultatų. Dėl Capripoxvirus genties virusų sukeliamų ligų protrūkių turi būti gauti tikslūs analizės ir diagnostikos rezultatai;

| (3) | 2016 m. birželio 30 d. Komisija, siekdama atrinkti ir paskirti ES etaloninę Capripoxvirus genties virusų sukeliamų ligų (žvynelinės ir avių ir ožkų raupų) laboratoriją, paskelbė kvietimą teikti paraiškas. Atrinkta laboratorija „Veterinarijos ir agrocheminių tyrimų centras – CODA-CERVA“ turėtų būti paskirta ES etalonine Capripoxvirus genties virusų sukeliamų ligų (žvynelinės ir avių ir ožkų raupų) laboratorija; |
| --- | --- |

(3)

2016 m. birželio 30 d. Komisija, siekdama atrinkti ir paskirti ES etaloninę Capripoxvirus genties virusų sukeliamų ligų (žvynelinės ir avių ir ožkų raupų) laboratoriją, paskelbė kvietimą teikti paraiškas. Atrinkta laboratorija „Veterinarijos ir agrocheminių tyrimų centras – CODA-CERVA“ turėtų būti paskirta ES etalonine Capripoxvirus genties virusų sukeliamų ligų (žvynelinės ir avių ir ožkų raupų) laboratorija;

| (4) | be bendrųjų funkcijų ir pareigų, nustatytų Reglamento (EB) Nr. 882/2004 32 straipsnio 2 dalyje, atrinktai laboratorijai turėtų būti nustatytos tam tikros konkrečios užduotys ir atsakomybės; |
| --- | --- |

(4)

be bendrųjų funkcijų ir pareigų, nustatytų Reglamento (EB) Nr. 882/2004 32 straipsnio 2 dalyje, atrinktai laboratorijai turėtų būti nustatytos tam tikros konkrečios užduotys ir atsakomybės;

| (5) | todėl Reglamento (EB) Nr. 882/2004 VII priedo II skirsnis turėtų būti atitinkamai iš dalies pakeista; |
| --- | --- |

(5)

todėl Reglamento (EB) Nr. 882/2004 VII priedo II skirsnis turėtų būti atitinkamai iš dalies pakeista;

| (6) | šiame reglamente nustatytos priemonės atitinka Augalų, gyvūnų, maisto ir pašarų nuolatinio komiteto nuomonę, |
| --- | --- |

(6)

šiame reglamente nustatytos priemonės atitinka Augalų, gyvūnų, maisto ir pašarų nuolatinio komiteto nuomonę,

PRIĖMĖ ŠĮ REGLAMENTĄ:

1 straipsnis

Šiuo reglamentu Sąjungos (ES) etalonine Capripoxvirus genties virusų sukeliamų ligų (žvynelinės ir avių ir ožkų raupų) laboratorija paskiriamas Veterinarijos ir agrocheminių tyrimų centras – CODA-CERVA, Briuselis, Belgija.

Papildomos šios laboratorijos pareigos ir užduotys yra nustatytos priede.

2 straipsnis

Reglamento (EB) Nr. 882/2004 VII priedo II skirsnis papildomas šiuo 19 punktu:

| „19. | ES etaloninė Capripoxvirus genties virusų sukeliamų ligų (žvynelinės ir avių ir ožkų raupų) laboratorija





  Veterinarijos ir agrocheminių tyrimų centras – CODA-CERVA |
| --- | --- |
| Virusinių ligų operacijų direktoratas |
| Vezikulinių ir egzotinių ligų skyrius |
| Groeselenberg 99 |
| 1180 Briuselis |
| Belgija“. |

„19.

Veterinarijos ir agrocheminių tyrimų centras – CODA-CERVA

Virusinių ligų operacijų direktoratas

Vezikulinių ir egzotinių ligų skyrius

Groeselenberg 99

1180 Briuselis

Belgija“.

3 straipsnis

Šis reglamentas įsigalioja dvidešimtą dieną po jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje.

Šis reglamentas privalomas visas ir tiesiogiai taikomas visose valstybėse narėse.

Priimta Briuselyje 2017 m. sausio 26 d.

Komisijos vardu

Pirmininkas

Jean-Claude JUNCKER

---

(1)  
  OL L 165, 2004 4 30, p. 1.

1

---

PRIEDAS

Es etaloninės Capripoxvirus genties virusų sukeliamų ligų (žvynelinės ir avių ir ožkų raupų) laboratorijos pareigos ir užduotys

Be bendrųjų Reglamento (EB) Nr. 882/2004 32 straipsnio 2 dalyje ES etaloninėms gyvūnų sveikatos sektoriaus laboratorijoms nustatytų funkcijų ir pareigų, ES etaloninei Capripoxvirus genties virusų sukeliamų ligų (žvynelinės ir avių ir ožkų raupų) laboratorijai priskiriamos šios pareigos ir užduotys:

| 1. | Užtikrinti valstybių narių nacionalinių laboratorijų bendradarbiavimą ir nustatyti optimalius Capripoxvirus genties virusų gyvuliams sukeliamų ligų (žvynelinės ir avių ir ožkų raupų) diagnozavimo metodus, konkrečiau:







  a) | atlikti genominį apibūdinimą, filogenetinę analizę (ištirti santykį su kitomis to paties viruso padermėmis) ir saugoti Capripoxvirus genties virusų padermes, siekiant palengvinti diagnostikos paslaugų teikimą Sąjungoje ir, kai tinkama ir būtina, pvz., siekiant vėliau tikrinti epidemiologinę padėtį arba patikrinti diagnozę; |
| --- | --- | --- |

1.

Užtikrinti valstybių narių nacionalinių laboratorijų bendradarbiavimą ir nustatyti optimalius Capripoxvirus genties virusų gyvuliams sukeliamų ligų (žvynelinės ir avių ir ožkų raupų) diagnozavimo metodus, konkrečiau:

a)

atlikti genominį apibūdinimą, filogenetinę analizę (ištirti santykį su kitomis to paties viruso padermėmis) ir saugoti Capripoxvirus genties virusų padermes, siekiant palengvinti diagnostikos paslaugų teikimą Sąjungoje ir, kai tinkama ir būtina, pvz., siekiant vėliau tikrinti epidemiologinę padėtį arba patikrinti diagnozę;

| b) | sudaryti ir atnaujinti Capripoxvirus genties virusų padermių ir izoliatų, taip pat, kai arba jeigu turima, specifinių serumų ir kitų ligų diagnostikai atlikti būtinų reagentų rinkinį; |
| --- | --- |

b)

sudaryti ir atnaujinti Capripoxvirus genties virusų padermių ir izoliatų, taip pat, kai arba jeigu turima, specifinių serumų ir kitų ligų diagnostikai atlikti būtinų reagentų rinkinį;

| c) | suderinti diagnozavimo veiksmus ir užtikrinti aukštą Sąjungoje atliekamų tyrimų kokybę periodiškai rengiant ir atliekant kontrolinius tarplaboratorinius tyrimus bei išorės kokybės kontrolę dėl tų ligų diagnozavimo Sąjungos lygmeniu, taip pat periodiškai perduodant tokių tyrimų rezultatus Komisijai, valstybėms narėms ir nacionalinėms laboratorijoms, paskirtoms tų ligų diagnozei nustatyti; |
| --- | --- |

c)

suderinti diagnozavimo veiksmus ir užtikrinti aukštą Sąjungoje atliekamų tyrimų kokybę periodiškai rengiant ir atliekant kontrolinius tarplaboratorinius tyrimus bei išorės kokybės kontrolę dėl tų ligų diagnozavimo Sąjungos lygmeniu, taip pat periodiškai perduodant tokių tyrimų rezultatus Komisijai, valstybėms narėms ir nacionalinėms laboratorijoms, paskirtoms tų ligų diagnozei nustatyti;

| d) | kaupti ekspertines žinias apie šias ligas, kad būtų galima greitai atlikti jų diferencinę diagnozę, visų pirma, palyginant su kitomis atitinkamomis virusinėmis ligomis; |
| --- | --- |

d)

kaupti ekspertines žinias apie šias ligas, kad būtų galima greitai atlikti jų diferencinę diagnozę, visų pirma, palyginant su kitomis atitinkamomis virusinėmis ligomis;

| e) | atlikti mokslinius tyrimus, kurių tikslas – sukurti tobulesnius ligų kontrolės metodus bendradarbiaujant su nacionalinėmis laboratorijomis, paskirtomis tų ligų diagnozei nustatyti, kaip susitarta su Komisija; |
| --- | --- |

e)

atlikti mokslinius tyrimus, kurių tikslas – sukurti tobulesnius ligų kontrolės metodus bendradarbiaujant su nacionalinėmis laboratorijomis, paskirtomis tų ligų diagnozei nustatyti, kaip susitarta su Komisija;

| f) | konsultuoti Komisiją dėl mokslinių Capripoxvirus genties virusų aspektų, visų pirma, pasirenkant ir naudojant Capripoxvirus genties virusų vakcinos padermes. |
| --- | --- |

f)

konsultuoti Komisiją dėl mokslinių Capripoxvirus genties virusų aspektų, visų pirma, pasirenkant ir naudojant Capripoxvirus genties virusų vakcinos padermes.

| 2. | Remti valstybių narių nacionalinių laboratorijų, paskirtų Capripoxvirus genties virusų sukeliamų ligų (žvynelinės ir avių ir ožkų raupų) diagnozei nustatyti, funkcijas, visų pirma:







  a) | saugoti ir minėtoms laboratorijoms tiekti standartinius serumus ir kitus etaloninius reagentus, kaip antai virusus, inaktyvuotus antigenus arba ląstelių linijas, siekiant standartizuoti atliekamus diagnostinius tyrimus ir naudojamus reagentus kiekvienoje valstybėje narėje, kurioje būtina nustatyti sukėlėją ir (arba) atlikti serologinius tyrimus; |
| --- | --- | --- |

2.

Remti valstybių narių nacionalinių laboratorijų, paskirtų Capripoxvirus genties virusų sukeliamų ligų (žvynelinės ir avių ir ožkų raupų) diagnozei nustatyti, funkcijas, visų pirma:

a)

saugoti ir minėtoms laboratorijoms tiekti standartinius serumus ir kitus etaloninius reagentus, kaip antai virusus, inaktyvuotus antigenus arba ląstelių linijas, siekiant standartizuoti atliekamus diagnostinius tyrimus ir naudojamus reagentus kiekvienoje valstybėje narėje, kurioje būtina nustatyti sukėlėją ir (arba) atlikti serologinius tyrimus;

| b) | aktyviai padėti diagnozuoti ligas, jeigu įtariama, kad įvyko ligos protrūkis valstybėse narėse arba toks protrūkis patvirtinamas, t. y. gauti Capripoxvirus genties virusų izoliatus diagnozei patvirtinti, virusui apibūdinti ir siekiant prisidėti atliekant epidemiologinius ir kitus tyrimus. Apie šios veiklos rezultatus turi būti nedelsiant pranešta Komisijai, valstybėms narėms ir nacionalinėms laboratorijoms, paskirtoms atitinkamų ligų diagnozei nustatyti. |
| --- | --- |

b)

aktyviai padėti diagnozuoti ligas, jeigu įtariama, kad įvyko ligos protrūkis valstybėse narėse arba toks protrūkis patvirtinamas, t. y. gauti Capripoxvirus genties virusų izoliatus diagnozei patvirtinti, virusui apibūdinti ir siekiant prisidėti atliekant epidemiologinius ir kitus tyrimus. Apie šios veiklos rezultatus turi būti nedelsiant pranešta Komisijai, valstybėms narėms ir nacionalinėms laboratorijoms, paskirtoms atitinkamų ligų diagnozei nustatyti.

| 3. | Teikti informaciją ir teikti tolesnį mokymą, visų pirma tokiais būdais:







  a) | palengvinant mokymo ir kvalifikacijos kėlimo kursų bei praktinių seminarų teikimą nacionalinėms laboratorijoms, paskirtoms Capripoxvirus genties virusų sukeliamų ligų diagnozei nustatyti, bei laboratorinės diagnostikos specialistams, siekiant visoje Sąjungoje suderinti šių ligų diagnostikos metodus; |
| --- | --- | --- |

3.

Teikti informaciją ir teikti tolesnį mokymą, visų pirma tokiais būdais:

a)

palengvinant mokymo ir kvalifikacijos kėlimo kursų bei praktinių seminarų teikimą nacionalinėms laboratorijoms, paskirtoms Capripoxvirus genties virusų sukeliamų ligų diagnozei nustatyti, bei laboratorinės diagnostikos specialistams, siekiant visoje Sąjungoje suderinti šių ligų diagnostikos metodus;

| b) | dalyvaujant tarptautiniuose forumuose, ypač tuose, kuriuose aptariamas tokių ligų analitinių diagnostikos metodų standartizavimas ir taikymas; |
| --- | --- |

b)

dalyvaujant tarptautiniuose forumuose, ypač tuose, kuriuose aptariamas tokių ligų analitinių diagnostikos metodų standartizavimas ir taikymas;

| c) | bendradarbiaujant su susijusiomis kompetentingomis laboratorijomis ES nepriklausančiose šalyse, kuriose tos ligos yra paplitusios, Capripoxvirus genties virusų sukeliamų ligų diagnostikos metodų srityje; |
| --- | --- |

c)

bendradarbiaujant su susijusiomis kompetentingomis laboratorijomis ES nepriklausančiose šalyse, kuriose tos ligos yra paplitusios, Capripoxvirus genties virusų sukeliamų ligų diagnostikos metodų srityje;

| d) | metiniame nacionalinių laboratorijų, paskirtų Capripoxvirus genties virusų sukeliamų ligų diagnozei nustatyti, susitikime peržiūrint atitinkamus tyrimams keliamus reikalavimus, nustatytus Pasaulinės gyvūnų sveikatos organizacijos (OIE) Sausumos gyvūnų sveikatos kodekse ir Sausumos gyvūnų diagnostinių tyrimų ir vakcinų vadove; |
| --- | --- |

d)

metiniame nacionalinių laboratorijų, paskirtų Capripoxvirus genties virusų sukeliamų ligų diagnozei nustatyti, susitikime peržiūrint atitinkamus tyrimams keliamus reikalavimus, nustatytus Pasaulinės gyvūnų sveikatos organizacijos (OIE) Sausumos gyvūnų sveikatos kodekse ir Sausumos gyvūnų diagnostinių tyrimų ir vakcinų vadove;

| e) | padedant Komisijai peržiūrėti OIE rekomendacijas, nustatytas Sausumos gyvūnų sveikatos kodekse ir Sausumos gyvūnų diagnostinių tyrimų ir vakcinų vadove; |
| --- | --- |

e)

padedant Komisijai peržiūrėti OIE rekomendacijas, nustatytas Sausumos gyvūnų sveikatos kodekse ir Sausumos gyvūnų diagnostinių tyrimų ir vakcinų vadove;

| f) | neatsiliekant nuo pokyčių Capripoxvirus genties virusų sukeliamų ligų epidemiologijos srityje. |
| --- | --- |

f)

neatsiliekant nuo pokyčių Capripoxvirus genties virusų sukeliamų ligų epidemiologijos srityje.

---

| 2017 1 27 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | L 22/14 |
| --- | --- | --- | --- |

2017 1 27

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

L 22/14

---

KOMISIJOS ĮGYVENDINIMO REGLAMENTAS (ES) 2017/141

2017 m. sausio 26 d.

kuriuo tam tikroms importuojamoms Kinijos Liaudies Respublikos ir Taivano kilmės nerūdijančiojo plieno vamzdžių ir vamzdelių sandūriniu būdu privirinamoms jungiamosioms detalėms (gatavoms ir negatavoms) nustatomi galutiniai antidempingo muitai

EUROPOS KOMISIJA,

atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo,

atsižvelgdama į 2016 m. birželio 8 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) 2016/1036 dėl apsaugos nuo importo dempingo kaina iš Europos Sąjungos narėmis nesančių valstybių (1) (toliau – pagrindinis reglamentas), ypač į jo 9 straipsnio 4 dalį,

kadangi:

1.   PROCEDŪRA

PROCEDŪRA

1.1.   Inicijavimas

Inicijavimas

| (1) | 2015 m. spalio 29 d. Komisija pagal Tarybos reglamento (EB) Nr. 1225/2009 (2) 5 straipsnį pranešimu Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje (3) paskelbė apie antidempingo tyrimo dėl į Europos Sąjungą importuojamų tam tikrų Kinijos Liaudies Respublikos (toliau – KLR) ir Taivano (toliau – nagrinėjamosios šalys) kilmės nerūdijančiojo plieno vamzdžių ir vamzdelių sandūriniu būdu privirinamų jungiamųjų dalių (gatavų ir negatavų) inicijavimą (toliau – tyrimas apie inicijavimą). |
| --- | --- |

(1)

2015 m. spalio 29 d. Komisija pagal Tarybos reglamento (EB) Nr. 1225/2009 (2) 5 straipsnį pranešimu Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje (3) paskelbė apie antidempingo tyrimo dėl į Europos Sąjungą importuojamų tam tikrų Kinijos Liaudies Respublikos (toliau – KLR) ir Taivano (toliau – nagrinėjamosios šalys) kilmės nerūdijančiojo plieno vamzdžių ir vamzdelių sandūriniu būdu privirinamų jungiamųjų dalių (gatavų ir negatavų) inicijavimą (toliau – tyrimas apie inicijavimą).

2

Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje

3

| (2) | Tyrimas inicijuotas gavus 2015 m. rugsėjo 14 d. Europos Sąjungos nerūdijančiojo plieno sandūriniu būdu privirinamų jungiamųjų detalių pramonės apsaugos komiteto (toliau – skundo pateikėjas) gamintojų, kurie pagamina 37–48 % viso produkto Sąjungoje, vardu pateiktą skundą. Vienas gamintojas pranešė prieštaraujantis tyrimo inicijavimui. |
| --- | --- |

(2)

Tyrimas inicijuotas gavus 2015 m. rugsėjo 14 d. Europos Sąjungos nerūdijančiojo plieno sandūriniu būdu privirinamų jungiamųjų detalių pramonės apsaugos komiteto (toliau – skundo pateikėjas) gamintojų, kurie pagamina 37–48 % viso produkto Sąjungoje, vardu pateiktą skundą. Vienas gamintojas pranešė prieštaraujantis tyrimo inicijavimui.

| (3) | Todėl į pagrindinio reglamento 5 straipsnio 4 dalyje nustatytas susijusias ribas, t. y. „tyrimas pagal 1 dalį pradedamas tik tuo atveju, jeigu išnagrinėjus, kokiu mastu panašaus produkto Sąjungos gamintojai pritaria ar nepritaria pateiktam skundui, nustatoma, kad skundas yra paduotas Sąjungos pramonės arba Sąjungos pramonės vardu. Skundas laikomas paduotu Sąjungos pramonės arba Sąjungos pramonės vardu, jeigu jam pritaria tie Sąjungos gamintojai, kurių bendra gamybos apimtis sudaro daugiau nei 50 % visos skundui pritariančių ar nepritariančių Sąjungos gamintojų, gaminančių panašų produktą, gamybos apimties. Tačiau tyrimas nepradedamas, jei skundui aiškiai pritariančių Sąjungos gamintojų gamybos apimtis sudaro mažiau nei 25 % visų Sąjungos gamintojų, gaminančių panašų produktą, gamybos apimties“, tyrimo inicijavimo metu atsižvelgta. Kai tyrimas jau yra pradėtas, nebūtina, kad šios sąlygos būtų tenkinamos visu tyrimo laikotarpiu. Teismas tai patvirtino tokiu atveju, kai bendrovė nebepritaria tyrimui (4); tas pats pagrindimas atitinkamai taikomas tokiu atveju, kai keičiasi produkto apibrėžtoji sritis. |
| --- | --- |

(3)

Todėl į pagrindinio reglamento 5 straipsnio 4 dalyje nustatytas susijusias ribas, t. y. „tyrimas pagal 1 dalį pradedamas tik tuo atveju, jeigu išnagrinėjus, kokiu mastu panašaus produkto Sąjungos gamintojai pritaria ar nepritaria pateiktam skundui, nustatoma, kad skundas yra paduotas Sąjungos pramonės arba Sąjungos pramonės vardu. Skundas laikomas paduotu Sąjungos pramonės arba Sąjungos pramonės vardu, jeigu jam pritaria tie Sąjungos gamintojai, kurių bendra gamybos apimtis sudaro daugiau nei 50 % visos skundui pritariančių ar nepritariančių Sąjungos gamintojų, gaminančių panašų produktą, gamybos apimties. Tačiau tyrimas nepradedamas, jei skundui aiškiai pritariančių Sąjungos gamintojų gamybos apimtis sudaro mažiau nei 25 % visų Sąjungos gamintojų, gaminančių panašų produktą, gamybos apimties“, tyrimo inicijavimo metu atsižvelgta. Kai tyrimas jau yra pradėtas, nebūtina, kad šios sąlygos būtų tenkinamos visu tyrimo laikotarpiu. Teismas tai patvirtino tokiu atveju, kai bendrovė nebepritaria tyrimui (4); tas pats pagrindimas atitinkamai taikomas tokiu atveju, kai keičiasi produkto apibrėžtoji sritis.

4

| (4) | Inicijavimo etapu viena iš suinteresuotųjų šalių tvirtino, kad Komisija neteisingai apskaičiavo skundo pateikėjo tipiškumą, palyginti su visa Sąjungos pramonės gamybos apimtimi. Ji tvirtino, kad dabartinis skundas negali būti susijęs su 43–49 % Sąjungos gamybos apimties, nes ankstesniu atveju, kai buvo nagrinėjama panaši produkto apibrėžtoji sritis, aštuonioms bendrovėms teko 48 % Sąjungos gamybos apimties. Komisija pastebėjo, kad nors abiejų tyrimų produkto apibrėžtoji sritis iš tiesų yra panaši, dabartinio tyrimo produkto apibrėžtoji sritis ir nagrinėjamas laikotarpis skiriasi nuo ankstesnio tyrimo produkto apibrėžtosios srities ir nagrinėto laikotarpio. Todėl atlikti vertinimai ir to vertinimo rezultatai skiriasi (t. y. per dabartinį tyrimą apie save pranešė kiti Sąjungos gamintojai nei per 2012 m. inicijuotą tyrimą; ir tie Sąjungos gamintojai buvo apibrėžti atsižvelgiant į 2012 m. tyrimo panašų produktą). Padėties analizės pastaboje, į bylą įrašytoje 2015 m. spalio 28 d., nustatyta, kad visa Sąjungos panašaus produkto gamybos apimtis 2014 m. balandžio 1 d.–2015 m. kovo 31 d. laikotarpiu sudarė 8 600 tonų. Ankstesnio 2012 m. inicijuoto tyrimo padėties analizės pastaboje, į bylą įrašytoje 2012 m. lapkričio 9 d., nustatyta, kad visa Sąjungos panašaus produkto gamybos apimtis sudarė 21 600 tonų. |
| --- | --- |

(4)

Inicijavimo etapu viena iš suinteresuotųjų šalių tvirtino, kad Komisija neteisingai apskaičiavo skundo pateikėjo tipiškumą, palyginti su visa Sąjungos pramonės gamybos apimtimi. Ji tvirtino, kad dabartinis skundas negali būti susijęs su 43–49 % Sąjungos gamybos apimties, nes ankstesniu atveju, kai buvo nagrinėjama panaši produkto apibrėžtoji sritis, aštuonioms bendrovėms teko 48 % Sąjungos gamybos apimties. Komisija pastebėjo, kad nors abiejų tyrimų produkto apibrėžtoji sritis iš tiesų yra panaši, dabartinio tyrimo produkto apibrėžtoji sritis ir nagrinėjamas laikotarpis skiriasi nuo ankstesnio tyrimo produkto apibrėžtosios srities ir nagrinėto laikotarpio. Todėl atlikti vertinimai ir to vertinimo rezultatai skiriasi (t. y. per dabartinį tyrimą apie save pranešė kiti Sąjungos gamintojai nei per 2012 m. inicijuotą tyrimą; ir tie Sąjungos gamintojai buvo apibrėžti atsižvelgiant į 2012 m. tyrimo panašų produktą). Padėties analizės pastaboje, į bylą įrašytoje 2015 m. spalio 28 d., nustatyta, kad visa Sąjungos panašaus produkto gamybos apimtis 2014 m. balandžio 1 d.–2015 m. kovo 31 d. laikotarpiu sudarė 8 600 tonų. Ankstesnio 2012 m. inicijuoto tyrimo padėties analizės pastaboje, į bylą įrašytoje 2012 m. lapkričio 9 d., nustatyta, kad visa Sąjungos panašaus produkto gamybos apimtis sudarė 21 600 tonų.

| (5) | Ta pati suinteresuotoji šalis tvirtino, kad skundui pritaria nedaug bendrovių – tik 3 iš 16 Sąjungos gamintojų, ir paprašė, kad Komisija išnagrinėtų, kodėl kiti Sąjungos gamintojai nepateikė savo pozicijos. Atsakydama į šią pastabą Komisija pažymi, kad inicijuojant tyrimą nesvarbu, kiek gamintojų pritaria skundui, svarbu tik kokią Sąjungos pramonės gamybos apimties dalį sudaro jų gamyba, kaip apibrėžta pagrindinio reglamento 5 straipsnio 4 dalyje. |
| --- | --- |

(5)

Ta pati suinteresuotoji šalis tvirtino, kad skundui pritaria nedaug bendrovių – tik 3 iš 16 Sąjungos gamintojų, ir paprašė, kad Komisija išnagrinėtų, kodėl kiti Sąjungos gamintojai nepateikė savo pozicijos. Atsakydama į šią pastabą Komisija pažymi, kad inicijuojant tyrimą nesvarbu, kiek gamintojų pritaria skundui, svarbu tik kokią Sąjungos pramonės gamybos apimties dalį sudaro jų gamyba, kaip apibrėžta pagrindinio reglamento 5 straipsnio 4 dalyje.

| (6) | Be to, ta suinteresuotoji šalis nesutiko dėl vieno Sąjungos gamintojo įtraukimo į Sąjungos pramonės apibrėžtį, nes šis Sąjungos gamintojas gamino gerokai didesnės pridėtinės vertės jungiamąsias detales nei kiti Sąjungos gamintojai. Tačiau atlikus tyrimą patvirtinta, kad šis Sąjungos gamintojas taip pat gamino ir pardavė ir panašų produktą, taigi jis buvo pagrįstai atrinktas. Per tyrimą nagrinėta tik minėto gamintojo į tyrimo aprėptį patenkančio produkto gamybos apimtis. Todėl šis tvirtinimas buvo atmestas. |
| --- | --- |

(6)

Be to, ta suinteresuotoji šalis nesutiko dėl vieno Sąjungos gamintojo įtraukimo į Sąjungos pramonės apibrėžtį, nes šis Sąjungos gamintojas gamino gerokai didesnės pridėtinės vertės jungiamąsias detales nei kiti Sąjungos gamintojai. Tačiau atlikus tyrimą patvirtinta, kad šis Sąjungos gamintojas taip pat gamino ir pardavė ir panašų produktą, taigi jis buvo pagrįstai atrinktas. Per tyrimą nagrinėta tik minėto gamintojo į tyrimo aprėptį patenkančio produkto gamybos apimtis. Todėl šis tvirtinimas buvo atmestas.

1.2.   Su tyrimu susijusios šalys

Su tyrimu susijusios šalys

| (7) | Komisija apie tyrimo inicijavimą oficialiai pranešė skundo pateikėjui, visiems Sąjungos gamintojams, žinomiems susijusiems importuotojams, prekiautojams ir naudotojams bei jų asociacijoms, taip pat nagrinėjamųjų šalių eksportuojantiems gamintojams ir valdžios institucijoms. |
| --- | --- |

(7)

Komisija apie tyrimo inicijavimą oficialiai pranešė skundo pateikėjui, visiems Sąjungos gamintojams, žinomiems susijusiems importuotojams, prekiautojams ir naudotojams bei jų asociacijoms, taip pat nagrinėjamųjų šalių eksportuojantiems gamintojams ir valdžios institucijoms.

| (8) | Komisija taip pat susisiekė su gamintojais Brazilijoje, Indijoje, Malaizijoje, Korėjoje, Šveicarijoje, Tailande ir Jungtinėse Amerikos Valstijose (toliau – JAV), nes šios šalys buvo išvardytos pranešime apie inicijavimą kaip galimos panašios šalys normaliajai vertei KLR nustatyti. |
| --- | --- |

(8)

Komisija taip pat susisiekė su gamintojais Brazilijoje, Indijoje, Malaizijoje, Korėjoje, Šveicarijoje, Tailande ir Jungtinėse Amerikos Valstijose (toliau – JAV), nes šios šalys buvo išvardytos pranešime apie inicijavimą kaip galimos panašios šalys normaliajai vertei KLR nustatyti.

| (9) | Suinteresuotosioms šalims buvo suteikta galimybė per pranešime apie inicijavimą nustatytą terminą raštu pareikšti savo nuomonę ir pateikti prašymą išklausyti. Visos suinteresuotosios šalys, pateikusios prašymą išklausyti ir jame nurodžiusios svarbias priežastis, dėl kurių reikėtų jas išklausyti, buvo išklausytos. |
| --- | --- |

(9)

Suinteresuotosioms šalims buvo suteikta galimybė per pranešime apie inicijavimą nustatytą terminą raštu pareikšti savo nuomonę ir pateikti prašymą išklausyti. Visos suinteresuotosios šalys, pateikusios prašymą išklausyti ir jame nurodžiusios svarbias priežastis, dėl kurių reikėtų jas išklausyti, buvo išklausytos.

1.3.   Atranka

Atranka

| (10) | Pranešime apie inicijavimą Komisija nurodė, kad gali vykdyti suinteresuotųjų šalių atranką pagal pagrindinio reglamento 17 straipsnį. |
| --- | --- |

(10)

Pranešime apie inicijavimą Komisija nurodė, kad gali vykdyti suinteresuotųjų šalių atranką pagal pagrindinio reglamento 17 straipsnį.

a)   Sąjungos gamintojų atranka

| (11) | Pranešime apie inicijavimą Komisija nurodė, kad atsižvelgiant į tai, kad yra daug su tyrimu susijusių Sąjungos gamintojų, ji sumažins Sąjungos gamintojų skaičių iki pagrįsto skaičiaus. Inicijuojant tyrimą apie save pranešė 2 konstatuojamojoje dalyje minėti gamintojai – vienas Sąjungos gamintojas ir Sąjungoje įsikūrusi ir panašų produktą gaminanti dviejų patronuojamųjų bendrovių grupė. |
| --- | --- |

(11)

Pranešime apie inicijavimą Komisija nurodė, kad atsižvelgiant į tai, kad yra daug su tyrimu susijusių Sąjungos gamintojų, ji sumažins Sąjungos gamintojų skaičių iki pagrįsto skaičiaus. Inicijuojant tyrimą apie save pranešė 2 konstatuojamojoje dalyje minėti gamintojai – vienas Sąjungos gamintojas ir Sąjungoje įsikūrusi ir panašų produktą gaminanti dviejų patronuojamųjų bendrovių grupė.

| (12) | Paskelbus pranešimą apie inicijavimą dar vienas Sąjungos gamintojas paprašė jį įtraukti į atrinktų bendrovių sąrašą. Taigi, atrinkti keturi bendradarbiaujantys Sąjungos gamintojai. Atrinktų Sąjungos gamintojų gamybos apimtis sudarė apie 47 % visos apskaičiuotos Sąjungos gamybos apimties, atrinktos bendrovės laikytos tipiškomis Sąjungos pramonės bendrovėmis. |
| --- | --- |

(12)

Paskelbus pranešimą apie inicijavimą dar vienas Sąjungos gamintojas paprašė jį įtraukti į atrinktų bendrovių sąrašą. Taigi, atrinkti keturi bendradarbiaujantys Sąjungos gamintojai. Atrinktų Sąjungos gamintojų gamybos apimtis sudarė apie 47 % visos apskaičiuotos Sąjungos gamybos apimties, atrinktos bendrovės laikytos tipiškomis Sąjungos pramonės bendrovėmis.

| (13) | Tačiau vienas atrinktas Sąjungos gamintojas, t. y. „Springer GmbH“ vėliau pranešė Komisijai nusprendęs nebendradarbiauti. Todėl šis gamintojas toliau netirtas. Komisija vis dėlto padarė išvadą, kad trys likę atrinkti Sąjungos gamintojai, kurių gamybos apimtis sudaro apie 43 % visos apskaičiuotos Sąjungos gamybos apimties, buvo tipiški Sąjungos pramonės gamintojai. Tas Sąjungos gamintojas taip pat pranešė Komisijai, kad jis buvo ne tik Sąjungos gamintojas, bet taip pat turėjo laikinojo išvežimo perdirbti susitarimą su Kinijos gamintoju. |
| --- | --- |

(13)

Tačiau vienas atrinktas Sąjungos gamintojas, t. y. „Springer GmbH“ vėliau pranešė Komisijai nusprendęs nebendradarbiauti. Todėl šis gamintojas toliau netirtas. Komisija vis dėlto padarė išvadą, kad trys likę atrinkti Sąjungos gamintojai, kurių gamybos apimtis sudaro apie 43 % visos apskaičiuotos Sąjungos gamybos apimties, buvo tipiški Sąjungos pramonės gamintojai. Tas Sąjungos gamintojas taip pat pranešė Komisijai, kad jis buvo ne tik Sąjungos gamintojas, bet taip pat turėjo laikinojo išvežimo perdirbti susitarimą su Kinijos gamintoju.

| (14) | Be to, Komisija įvertino, kokį poveikį atrinktų bendrovių tipiškumui turėjo tai, kad iš produkto apibrėžtosios srities buvo išbrauktos junginės jungiamosios detalės ir nedidelio šiurkštumo jungiamosios detalės (žr. 2.2 skirsnį). Nustatyta, kad atrinkti Sąjungos gamintojai gamino nedaug junginių jungiamųjų detalių ir nedidelio šiurkštumo jungiamųjų detalių, taip pat šių detalių gamybos apimtis, palyginti su visa Sąjungos gamybos apimtimi, buvo nedidelė, todėl tai neturėjo poveikio jau atrinktų bendrovių tipiškumui. |
| --- | --- |

(14)

Be to, Komisija įvertino, kokį poveikį atrinktų bendrovių tipiškumui turėjo tai, kad iš produkto apibrėžtosios srities buvo išbrauktos junginės jungiamosios detalės ir nedidelio šiurkštumo jungiamosios detalės (žr. 2.2 skirsnį). Nustatyta, kad atrinkti Sąjungos gamintojai gamino nedaug junginių jungiamųjų detalių ir nedidelio šiurkštumo jungiamųjų detalių, taip pat šių detalių gamybos apimtis, palyginti su visa Sąjungos gamybos apimtimi, buvo nedidelė, todėl tai neturėjo poveikio jau atrinktų bendrovių tipiškumui.

| (15) | Viena suinteresuotoji šalis teigė, kad Sąjungos gamintojai, išskyrus tuos, kurie pritaria skundui, 2010–2015 m. laikotarpiu didino pardavimą ir pardavė didesnį produkto kiekį didesnėmis kainomis, remiantis Eurostato prekybos Sąjungoje statistiniais duomenimis. |
| --- | --- |

(15)

Viena suinteresuotoji šalis teigė, kad Sąjungos gamintojai, išskyrus tuos, kurie pritaria skundui, 2010–2015 m. laikotarpiu didino pardavimą ir pardavė didesnį produkto kiekį didesnėmis kainomis, remiantis Eurostato prekybos Sąjungoje statistiniais duomenimis.

| (16) | Komisija analizavo, kokią žalą galėjo importas iš nagrinėjamųjų šalių padaryti Sąjungos pramonei, įskaitant visus Sąjungos gamintojus, remdamasi makroekonominiais duomenimis (žr. 193–207 konstatuojamąsias dalis). Be to, Komisija pastebėjo, kad ta šalis analizę atliko remdamasi KN kodais, kurie apima ne tik nagrinėjamąjį produktą, bet ir kitus produktus, kurie nepatenka į šio tyrimo aprėptį. Be to, prekybos Sąjungoje statistiniuose duomenyse nurodyta apimtis susijusi ne tik su Sąjungos gamyba, bet ir su importuoto produkto perpardavimu. Todėl nebuvo galima padaryti išvados dėl Sąjungos gamintojų pardavimo kainų ar apimties. Bet kuriuo atveju mikroekonominiai atrinktų bendrovių duomenys laikomi tipiškais Sąjungos pramonės atžvilgiu. Šie duomenys neaprėpia skundo nepateikusių gamintojų, nes jie nepranešė apie save ir nepaprašė būti atrinkti. |
| --- | --- |

(16)

Komisija analizavo, kokią žalą galėjo importas iš nagrinėjamųjų šalių padaryti Sąjungos pramonei, įskaitant visus Sąjungos gamintojus, remdamasi makroekonominiais duomenimis (žr. 193–207 konstatuojamąsias dalis). Be to, Komisija pastebėjo, kad ta šalis analizę atliko remdamasi KN kodais, kurie apima ne tik nagrinėjamąjį produktą, bet ir kitus produktus, kurie nepatenka į šio tyrimo aprėptį. Be to, prekybos Sąjungoje statistiniuose duomenyse nurodyta apimtis susijusi ne tik su Sąjungos gamyba, bet ir su importuoto produkto perpardavimu. Todėl nebuvo galima padaryti išvados dėl Sąjungos gamintojų pardavimo kainų ar apimties. Bet kuriuo atveju mikroekonominiai atrinktų bendrovių duomenys laikomi tipiškais Sąjungos pramonės atžvilgiu. Šie duomenys neaprėpia skundo nepateikusių gamintojų, nes jie nepranešė apie save ir nepaprašė būti atrinkti.

b)   Importuotojų atranka

| (17) | Kad Komisija galėtų nuspręsti, ar atranka būtina (o jei būtina, kad galėtų atrinkti bendroves), visų nesusijusių importuotojų prašyta Komisijai pranešti apie save ir pateikti pranešime apie inicijavimą nurodytą informaciją. |
| --- | --- |

(17)

Kad Komisija galėtų nuspręsti, ar atranka būtina (o jei būtina, kad galėtų atrinkti bendroves), visų nesusijusių importuotojų prašyta Komisijai pranešti apie save ir pateikti pranešime apie inicijavimą nurodytą informaciją.

| (18) | Informaciją pateikė ir sutiko būti atrinkti trys nesusiję importuotojai. Jiems kartu priklauso 10 % apskaičiuotos importo iš KLR ir Taivano apimties per tiriamąjį laikotarpį. Kadangi Komisija galėjo nagrinėti visus apie save pranešusius importuotojus, atrankos neprireikė. |
| --- | --- |

(18)

Informaciją pateikė ir sutiko būti atrinkti trys nesusiję importuotojai. Jiems kartu priklauso 10 % apskaičiuotos importo iš KLR ir Taivano apimties per tiriamąjį laikotarpį. Kadangi Komisija galėjo nagrinėti visus apie save pranešusius importuotojus, atrankos neprireikė.

c)   Taivano eksportuojančių gamintojų atranka

| (19) | Kad Komisija galėtų nuspręsti, ar atranka yra būtina (o jei būtina, kad galėtų atrinkti bendroves), visų Taivano eksportuojančių gamintojų pranešime apie inicijavimą prašyta apie save pranešti Komisijai ir pateikti pranešime apie inicijavimą nurodytą informaciją. Informacija apie tyrimo inicijavimą ir pranešimas apie inicijavimą (į kurį įtraukta atrankos forma) nusiųsti 10 Taivano bendrovių, kurios skunde buvo nurodytos kaip į Sąjungą eksportuojantys nagrinėjamojo produkto gamintojai. Be to, Taipėjaus atstovybės Europos Sąjungoje paprašyta nurodyti papildomus eksportuojančius gamintojus, jei tokių yra, ir (arba) su jais susisiekti. |
| --- | --- |

(19)

Kad Komisija galėtų nuspręsti, ar atranka yra būtina (o jei būtina, kad galėtų atrinkti bendroves), visų Taivano eksportuojančių gamintojų pranešime apie inicijavimą prašyta apie save pranešti Komisijai ir pateikti pranešime apie inicijavimą nurodytą informaciją. Informacija apie tyrimo inicijavimą ir pranešimas apie inicijavimą (į kurį įtraukta atrankos forma) nusiųsti 10 Taivano bendrovių, kurios skunde buvo nurodytos kaip į Sąjungą eksportuojantys nagrinėjamojo produkto gamintojai. Be to, Taipėjaus atstovybės Europos Sąjungoje paprašyta nurodyti papildomus eksportuojančius gamintojus, jei tokių yra, ir (arba) su jais susisiekti.

| (20) | Keturi Taivano eksportuojantys gamintojai pateikė pranešime apie inicijavimą prašomą informaciją ir sutiko dalyvauti atrankoje. Atsižvelgiant į bendradarbiaujančių Taivano eksportuojančių gamintojų skaičių nuspręsta, kad atranka nereikalinga. |
| --- | --- |

(20)

Keturi Taivano eksportuojantys gamintojai pateikė pranešime apie inicijavimą prašomą informaciją ir sutiko dalyvauti atrankoje. Atsižvelgiant į bendradarbiaujančių Taivano eksportuojančių gamintojų skaičių nuspręsta, kad atranka nereikalinga.

| (21) | Per tyrimą dvi iš keturių bendrovių nebebendradarbiavo. Komisija šioms bendrovėms pranešė, kad pagal pagrindinio reglamento 18 straipsnio 1 dalį išvados (negalutinės arba galutinės, teigiamos arba neigiamos) gali būti daromos remiantis turimais faktais. |
| --- | --- |

(21)

Per tyrimą dvi iš keturių bendrovių nebebendradarbiavo. Komisija šioms bendrovėms pranešė, kad pagal pagrindinio reglamento 18 straipsnio 1 dalį išvados (negalutinės arba galutinės, teigiamos arba neigiamos) gali būti daromos remiantis turimais faktais.

d)   KLR eksportuojančių gamintojų atranka, prašymai taikyti RER ir prašymai atlikti individualų nagrinėjimą

| (22) | Kad Komisija galėtų nuspręsti, ar atranka būtina (o jei būtina, kad galėtų atrinkti bendroves), visų KLR eksportuojančių gamintojų prašyta Komisijai pranešti apie save ir pateikti pranešime apie inicijavimą nurodytą informaciją. Be to, Kinijos Liaudies Respublikos atstovybės Europos Sąjungoje paprašyta nurodyti papildomus eksportuojančius gamintojus, jei tokių yra, ir (arba) su jais susisiekti. |
| --- | --- |

(22)

Kad Komisija galėtų nuspręsti, ar atranka būtina (o jei būtina, kad galėtų atrinkti bendroves), visų KLR eksportuojančių gamintojų prašyta Komisijai pranešti apie save ir pateikti pranešime apie inicijavimą nurodytą informaciją. Be to, Kinijos Liaudies Respublikos atstovybės Europos Sąjungoje paprašyta nurodyti papildomus eksportuojančius gamintojus, jei tokių yra, ir (arba) su jais susisiekti.

| (23) | Devyni KLR eksportuojantys gamintojai pateikė prašomą informaciją ir paprašė įtraukti į atrinktų bendrovių sąrašą. Pagal pagrindinio reglamento 17 straipsnio 1 dalį Komisija atrinko keturias bendroves ar bendrovių grupes, kurioms tenka apie 79 % bendradarbiaujančių eksportuojančių gamintojų eksporto į Sąjungą ir 35 % viso iš KLR į Sąjungą per tiriamąjį laikotarpį eksportuoto kiekio. Keturios bendrovės atrinktos taikant nagrinėjamojo produkto eksporto į Sąjungą per tiriamąjį laikotarpį apimties kriterijų. Pagal pagrindinio reglamento 17 straipsnio 2 dalį dėl atrinktų bendrovių konsultuotasi su visais žinomais susijusiais eksportuojančiais gamintojais ir nagrinėjamosios šalies valdžios institucijomis, jokių pastabų negauta. |
| --- | --- |

(23)

Devyni KLR eksportuojantys gamintojai pateikė prašomą informaciją ir paprašė įtraukti į atrinktų bendrovių sąrašą. Pagal pagrindinio reglamento 17 straipsnio 1 dalį Komisija atrinko keturias bendroves ar bendrovių grupes, kurioms tenka apie 79 % bendradarbiaujančių eksportuojančių gamintojų eksporto į Sąjungą ir 35 % viso iš KLR į Sąjungą per tiriamąjį laikotarpį eksportuoto kiekio. Keturios bendrovės atrinktos taikant nagrinėjamojo produkto eksporto į Sąjungą per tiriamąjį laikotarpį apimties kriterijų. Pagal pagrindinio reglamento 17 straipsnio 2 dalį dėl atrinktų bendrovių konsultuotasi su visais žinomais susijusiais eksportuojančiais gamintojais ir nagrinėjamosios šalies valdžios institucijomis, jokių pastabų negauta.

| (24) | Per tyrimą viena iš keturių atrinktų bendrovių nebebendradarbiavo. Komisija šiai bendrovei pranešė, kad pagal pagrindinio reglamento 18 straipsnio 1 dalį išvados (negalutinės arba galutinės, teigiamos arba neigiamos) gali būti daromos remiantis turimais faktais. |
| --- | --- |

(24)

Per tyrimą viena iš keturių atrinktų bendrovių nebebendradarbiavo. Komisija šiai bendrovei pranešė, kad pagal pagrindinio reglamento 18 straipsnio 1 dalį išvados (negalutinės arba galutinės, teigiamos arba neigiamos) gali būti daromos remiantis turimais faktais.

| (25) | Nė vienas bendradarbiaujantis eksportuojantis KLR gamintojas neprašė jam taikyti rinkos ekonomikos režimo (toliau – RER). Tačiau penki neatrinkti KLR eksportuojantys gamintojai paprašė atlikti individualų nagrinėjimą pagal pagrindinio reglamento 17 straipsnio 3 dalį. Kaip nurodyta 99 konstatuojamojoje dalyje, prašymai nebuvo patenkinti. |
| --- | --- |

(25)

Nė vienas bendradarbiaujantis eksportuojantis KLR gamintojas neprašė jam taikyti rinkos ekonomikos režimo (toliau – RER). Tačiau penki neatrinkti KLR eksportuojantys gamintojai paprašė atlikti individualų nagrinėjimą pagal pagrindinio reglamento 17 straipsnio 3 dalį. Kaip nurodyta 99 konstatuojamojoje dalyje, prašymai nebuvo patenkinti.

1.4.   Klausimyno atsakymai

Klausimyno atsakymai

| (26) | Klausimynai buvo nusiųsti keturioms bendrovėms Taivane ir keturioms atrinktoms bendrovėms KLR, keturiems atrinktiems Sąjungos gamintojams ir trims atrinktiems importuotojams. |
| --- | --- |

(26)

Klausimynai buvo nusiųsti keturioms bendrovėms Taivane ir keturioms atrinktoms bendrovėms KLR, keturiems atrinktiems Sąjungos gamintojams ir trims atrinktiems importuotojams.

| (27) | Klausimyno atsakymus pateikė tik dvi Taivano bendrovės, trys KLR bendrovės, trys Sąjungos gamintojai ir trys importuotojai. |
| --- | --- |

(27)

Klausimyno atsakymus pateikė tik dvi Taivano bendrovės, trys KLR bendrovės, trys Sąjungos gamintojai ir trys importuotojai.

| (28) | Po pirminio faktų atskleidimo klausimyno atsakymus taip pat pateikė vienas iš galimos panašios šalies gamintojų, įsikūręs Šveicarijoje. |
| --- | --- |

(28)

Po pirminio faktų atskleidimo klausimyno atsakymus taip pat pateikė vienas iš galimos panašios šalies gamintojų, įsikūręs Šveicarijoje.

1.5.   Tikrinamieji vizitai

Tikrinamieji vizitai

| (29) | Komisija rinko ir tikrino visą informaciją, kuri, jos nuomone, buvo reikalinga išvadoms dėl dempingo, jo daromos žalos ir Sąjungos interesų padaryti. Tikrinamieji vizitai pagal pagrindinio reglamento 16 straipsnį surengti šių bendrovių ir asociacijos patalpose:






  — | Sąjungos gamintojai:






  — | „OSTP Sweden AB“, Švedija, |
| --- | --- | --- | --- |

(29)

Komisija rinko ir tikrino visą informaciją, kuri, jos nuomone, buvo reikalinga išvadoms dėl dempingo, jo daromos žalos ir Sąjungos interesų padaryti. Tikrinamieji vizitai pagal pagrindinio reglamento 16 straipsnį surengti šių bendrovių ir asociacijos patalpose:

—

Sąjungos gamintojai:

—

„OSTP Sweden AB“, Švedija,

| — | „OSTP Finland OY“, Suomija, |
| --- | --- |

—

„OSTP Finland OY“, Suomija,

| — | „Erne Fittings“, Austrija; |
| --- | --- |

—

„Erne Fittings“, Austrija;

| — | nesusiję importuotojai:






  — | „Arcus Nederland BV“, Nyderlandai; |
| --- | --- | --- |

—

nesusiję importuotojai:

—

„Arcus Nederland BV“, Nyderlandai;

| — | Taivano eksportuojantys gamintojai:






  — | „Ta Chen Stainless Pipes Co. Ltd“, Taidžongas, |
| --- | --- | --- |

—

Taivano eksportuojantys gamintojai:

—

„Ta Chen Stainless Pipes Co. Ltd“, Taidžongas,

| — | „King Lai Hygienic Materials Co. Ltd“, Tainanas; |
| --- | --- |

—

„King Lai Hygienic Materials Co. Ltd“, Tainanas;

| — | KLR eksportuojantys gamintojai:






  — | „Suzhou Yuli Pipeline Industry Co. Ltd“ ir jo susijusios bendrovės, Sudžou, Dziangsu ir Šanchajus, |
| --- | --- | --- |

—

KLR eksportuojantys gamintojai:

—

„Suzhou Yuli Pipeline Industry Co. Ltd“ ir jo susijusios bendrovės, Sudžou, Dziangsu ir Šanchajus,

| — | „Zhejiang Jndia Pipeline Industry Co. Ltd“, Vendžou, |
| --- | --- |

—

„Zhejiang Jndia Pipeline Industry Co. Ltd“, Vendžou,

| — | „Zhejiang Good Fittings Co. Ltd“, Vendžou. |
| --- | --- |

—

„Zhejiang Good Fittings Co. Ltd“, Vendžou.

| (30) | Tikrinamasis vizitas taip pat surengtas Šveicarijos bendrovės „Rohrbogen AG“ (Bazelis), kuri laikyta galimos panašios šalies gamintoju, patalpose. Šis tikrinamasis vizitas surengtas po pirminio faktų atskleidimo. |
| --- | --- |

(30)

Tikrinamasis vizitas taip pat surengtas Šveicarijos bendrovės „Rohrbogen AG“ (Bazelis), kuri laikyta galimos panašios šalies gamintoju, patalpose. Šis tikrinamasis vizitas surengtas po pirminio faktų atskleidimo.

1.6.   Pirminis faktų atskleidimas

Pirminis faktų atskleidimas

| (31) | Pirminiu tyrimo etapu Komisija nusprendė nenustatyti laikinųjų antidempingo priemonių. Pagrindinė šio sprendimo priežastis – vis dar nenuspręsta dėl tinkamos panašios šalies, kurios duomenimis remiantis būtų nustatyta normalioji vertė Kinijos eksportuojantiems gamintojams. Nenustačius dempingo skirtumo KLR, negalima nustatyti ir bendro importo dempingo kaina iš abiejų nagrinėjamųjų šalių lygio. Analizuojant įvairius žalos rodiklius turėta su Sąjungos pramone susijusių duomenų, tačiau importo dempingo kaina apimtis ir kainos yra būtinas žalos nustatymo pagal pagrindinio reglamento 3 straipsnį elementas. Todėl pirminiu tyrimo etapu nebuvo nustatyta žala ir atitinkamai žalos ir importo dempingo kaina priežastinis ryšys. |
| --- | --- |

(31)

Pirminiu tyrimo etapu Komisija nusprendė nenustatyti laikinųjų antidempingo priemonių. Pagrindinė šio sprendimo priežastis – vis dar nenuspręsta dėl tinkamos panašios šalies, kurios duomenimis remiantis būtų nustatyta normalioji vertė Kinijos eksportuojantiems gamintojams. Nenustačius dempingo skirtumo KLR, negalima nustatyti ir bendro importo dempingo kaina iš abiejų nagrinėjamųjų šalių lygio. Analizuojant įvairius žalos rodiklius turėta su Sąjungos pramone susijusių duomenų, tačiau importo dempingo kaina apimtis ir kainos yra būtinas žalos nustatymo pagal pagrindinio reglamento 3 straipsnį elementas. Todėl pirminiu tyrimo etapu nebuvo nustatyta žala ir atitinkamai žalos ir importo dempingo kaina priežastinis ryšys.

| (32) | Pirminis faktų atskleidimas suinteresuotosioms šalims pateiktas 2016 m. liepos 13 d. Po pirminio faktų atskleidimo informacijos pateikė vienas Taivano eksportuojantis gamintojas, vienas Kinijos eksportuojantis gamintojas, Kinijos metalų, mineralų ir cheminių medžiagų importuotojų ir eksportuotojų prekybos rūmai (CCCMC) ir skundo pateikėjas. Visa ši informacija nagrinėjama tolesnėse konstatuojamosiose dalyse. |
| --- | --- |

(32)

Pirminis faktų atskleidimas suinteresuotosioms šalims pateiktas 2016 m. liepos 13 d. Po pirminio faktų atskleidimo informacijos pateikė vienas Taivano eksportuojantis gamintojas, vienas Kinijos eksportuojantis gamintojas, Kinijos metalų, mineralų ir cheminių medžiagų importuotojų ir eksportuotojų prekybos rūmai (CCCMC) ir skundo pateikėjas. Visa ši informacija nagrinėjama tolesnėse konstatuojamosiose dalyse.

1.7.   Galutinis faktų atskleidimas

Galutinis faktų atskleidimas

| (33) | Galutinis faktų atskleidimas suinteresuotosioms šalims pateiktas 2016 m. spalio 27 d. Komisija paragino suinteresuotąsias šalis pateikti pastabų raštu ir (arba) prašyti, kad Komisija ir (arba) prekybos bylas nagrinėjantis pareigūnas jas išklausytų iki 2016 m. lapkričio 16 d. |
| --- | --- |

(33)

Galutinis faktų atskleidimas suinteresuotosioms šalims pateiktas 2016 m. spalio 27 d. Komisija paragino suinteresuotąsias šalis pateikti pastabų raštu ir (arba) prašyti, kad Komisija ir (arba) prekybos bylas nagrinėjantis pareigūnas jas išklausytų iki 2016 m. lapkričio 16 d.

| (34) | Po galutinio faktų atskleidimo trys Kinijos eksportuojantys gamintojai, CCCMC, du Sąjungos importuotojai ir skundo pateikėjas pateikė pastabų, Sąjungos gamintojas, kuris taip pat turėjo laikinojo išvežimo perdirbti susitarimą, paprašė surengti klausymą su bylas nagrinėjančiu pareigūnu, o CCCMC paprašė surengti klausymą su Komisijos tarnybomis. |
| --- | --- |

(34)

Po galutinio faktų atskleidimo trys Kinijos eksportuojantys gamintojai, CCCMC, du Sąjungos importuotojai ir skundo pateikėjas pateikė pastabų, Sąjungos gamintojas, kuris taip pat turėjo laikinojo išvežimo perdirbti susitarimą, paprašė surengti klausymą su bylas nagrinėjančiu pareigūnu, o CCCMC paprašė surengti klausymą su Komisijos tarnybomis.

| (35) | Per klausymą su bylas nagrinėjančiu pareigūnu Sąjungos gamintojas paprašė, kad produktams, kurie reimportuojami po laikinojo išvežimo perdirbti, nebūtų taikomi muitai, kadangi dėl tokių produktų nedaroma žala Sąjungos pramonei dėl to, kad šių produktų gamyba tik labai nedaug sutampa su skundo pateikėjų gamyba ir kad muitų nustatymas neatitiktų Sąjungos interesų atsižvelgiant į tai, kad ši bendrovė yra MVĮ, kad ji gavo paramą iš ES struktūrinių fondų gamyklai įsteigti ir kad muitų nustatymas sužlugdytų jos verslą. Komisija paragino suinteresuotąsias šalis pareikšti nuomonę šiuo klausimu. |
| --- | --- |

(35)

Per klausymą su bylas nagrinėjančiu pareigūnu Sąjungos gamintojas paprašė, kad produktams, kurie reimportuojami po laikinojo išvežimo perdirbti, nebūtų taikomi muitai, kadangi dėl tokių produktų nedaroma žala Sąjungos pramonei dėl to, kad šių produktų gamyba tik labai nedaug sutampa su skundo pateikėjų gamyba ir kad muitų nustatymas neatitiktų Sąjungos interesų atsižvelgiant į tai, kad ši bendrovė yra MVĮ, kad ji gavo paramą iš ES struktūrinių fondų gamyklai įsteigti ir kad muitų nustatymas sužlugdytų jos verslą. Komisija paragino suinteresuotąsias šalis pareikšti nuomonę šiuo klausimu.

| (36) | Be to, vienas Kinijos eksportuojantis gamintojas paprašė pataisyti klaidingai parašytą jo pavadinimą, o vienas Sąjungos importuotojas pasiūlė tikslesnę nedidelio šiurkštumo jungiamųjų detalių apibrėžtį, kurią Komisija priėmė. |
| --- | --- |

(36)

Be to, vienas Kinijos eksportuojantis gamintojas paprašė pataisyti klaidingai parašytą jo pavadinimą, o vienas Sąjungos importuotojas pasiūlė tikslesnę nedidelio šiurkštumo jungiamųjų detalių apibrėžtį, kurią Komisija priėmė.

| (37) | Kalbant apie galutinį faktų atskleidimą, du Kinijos eksportuojantys gamintojai ir CCCMC tvirtino, kad Komisijos nustatytas terminas suinteresuotosioms šalims teikti pastabas buvo per trumpas ir neleido joms visapusiškai ir išsamiai įvertinti visų duomenų ir pagrindimo, kurie pirmą kartą pateikti galutinai atskleidus faktus. Jų manymu, tai buvo rimtas suinteresuotųjų šalių teisės į gynybą pažeidimas šiame tyrime. |
| --- | --- |

(37)

Kalbant apie galutinį faktų atskleidimą, du Kinijos eksportuojantys gamintojai ir CCCMC tvirtino, kad Komisijos nustatytas terminas suinteresuotosioms šalims teikti pastabas buvo per trumpas ir neleido joms visapusiškai ir išsamiai įvertinti visų duomenų ir pagrindimo, kurie pirmą kartą pateikti galutinai atskleidus faktus. Jų manymu, tai buvo rimtas suinteresuotųjų šalių teisės į gynybą pažeidimas šiame tyrime.

| (38) | Komisija pažymėjo, kad pagal pagrindinio reglamento 5 straipsnį inicijuotas antidempingo tyrimas atliekamas laikantis griežtų terminų. Susijusioms suinteresuotosioms šalims atskleistas Komisijos sprendimas nenustatyti laikinųjų priemonių ir Komisijos pasiūlymas nustatyti galutines priemones ir joms skirta pakankamai laiko pastaboms pateikti. Pagal pagrindinio reglamento 20 straipsnio 5 dalį Komisija privalo nustatyti ne trumpesnį kaip 10 dienų terminą pastaboms po galutinio faktų atskleidimo pateikti. Nustatydama 22 dienų terminą Komisija šį reikalavimą įvykdė. Nė viena suinteresuotoji šalis nepaprašė pratęsti šio termino. Taip pat pabrėžiama, kad pirminiu etapu nebuvo galima atskleisti jokių papildomų duomenų – ne tik dėl su KLR dempingu susijusių nustatytų faktų, bet ir dėl žalos. Nenustačius dempingo skirtumo KLR, nebuvo galima nustatyti importo dempingo kaina iš nagrinėjamųjų šalių apimties. Įvairiems žalos rodikliams analizuoti turima su Sąjungos pramone susijusių duomenų, tačiau importo dempingo kaina apimtis ir kainos yra būtinas žalos nustatymo pagal pagrindinio reglamento 3 straipsnį elementas. Todėl pirminiu tyrimo etapu žala nebuvo nustatyta. Todėl šis tvirtinimas buvo atmestas. |
| --- | --- |

(38)

Komisija pažymėjo, kad pagal pagrindinio reglamento 5 straipsnį inicijuotas antidempingo tyrimas atliekamas laikantis griežtų terminų. Susijusioms suinteresuotosioms šalims atskleistas Komisijos sprendimas nenustatyti laikinųjų priemonių ir Komisijos pasiūlymas nustatyti galutines priemones ir joms skirta pakankamai laiko pastaboms pateikti. Pagal pagrindinio reglamento 20 straipsnio 5 dalį Komisija privalo nustatyti ne trumpesnį kaip 10 dienų terminą pastaboms po galutinio faktų atskleidimo pateikti. Nustatydama 22 dienų terminą Komisija šį reikalavimą įvykdė. Nė viena suinteresuotoji šalis nepaprašė pratęsti šio termino. Taip pat pabrėžiama, kad pirminiu etapu nebuvo galima atskleisti jokių papildomų duomenų – ne tik dėl su KLR dempingu susijusių nustatytų faktų, bet ir dėl žalos. Nenustačius dempingo skirtumo KLR, nebuvo galima nustatyti importo dempingo kaina iš nagrinėjamųjų šalių apimties. Įvairiems žalos rodikliams analizuoti turima su Sąjungos pramone susijusių duomenų, tačiau importo dempingo kaina apimtis ir kainos yra būtinas žalos nustatymo pagal pagrindinio reglamento 3 straipsnį elementas. Todėl pirminiu tyrimo etapu žala nebuvo nustatyta. Todėl šis tvirtinimas buvo atmestas.

| (39) | Po galutinio faktų atskleidimo gavusi kai kurių suinteresuotųjų šalių pastabų ir prašymų Komisija atskleidė papildomų duomenų ir informacijos. Papildomi faktai atskleisti 2016 m. lapkričio 25 d. Tada du Kinijos eksportuojantys gamintojai, CCCMC, skundo pateikėjas ir trys Sąjungos importuotojai pateikė dar pastabų. |
| --- | --- |

(39)

Po galutinio faktų atskleidimo gavusi kai kurių suinteresuotųjų šalių pastabų ir prašymų Komisija atskleidė papildomų duomenų ir informacijos. Papildomi faktai atskleisti 2016 m. lapkričio 25 d. Tada du Kinijos eksportuojantys gamintojai, CCCMC, skundo pateikėjas ir trys Sąjungos importuotojai pateikė dar pastabų.

| (40) | Per klausymą su bylas nagrinėjančiu pareigūnu skundo pateikėjas paprašė, kad vieno iš Sąjungos gamintojų prašymas produktams po laikinojo išvežimo perdirbti procedūros netaikyti muitų, kaip paaiškinta 35 konstatuojamojoje dalyje, nebūtų patenkintas, nes tas Sąjungos gamintojas taip pat importuoja Kinijoje pagamintą nagrinėjamąjį produktą. Be to, priešingai nei tvirtino tas gamintojas, jo produktai konkuruoja su Sąjungos pramonės pagamintu produktu. Per tą patį klausymą skundo pateikėjas taip pat paaiškino, kad dauguma prekiautojų Sąjungoje saugo produktus, kurie yra du kartus sertifikuoti – pagal EN/DIN ir ASME/ANSI standartus. Be to, priešingai, nei tvirtino vienas prekiautojas, produktus, kuriems taikomi skirtingi standartai, galima pakeisti vienus kitais. |
| --- | --- |

(40)

Per klausymą su bylas nagrinėjančiu pareigūnu skundo pateikėjas paprašė, kad vieno iš Sąjungos gamintojų prašymas produktams po laikinojo išvežimo perdirbti procedūros netaikyti muitų, kaip paaiškinta 35 konstatuojamojoje dalyje, nebūtų patenkintas, nes tas Sąjungos gamintojas taip pat importuoja Kinijoje pagamintą nagrinėjamąjį produktą. Be to, priešingai nei tvirtino tas gamintojas, jo produktai konkuruoja su Sąjungos pramonės pagamintu produktu. Per tą patį klausymą skundo pateikėjas taip pat paaiškino, kad dauguma prekiautojų Sąjungoje saugo produktus, kurie yra du kartus sertifikuoti – pagal EN/DIN ir ASME/ANSI standartus. Be to, priešingai, nei tvirtino vienas prekiautojas, produktus, kuriems taikomi skirtingi standartai, galima pakeisti vienus kitais.

| (41) | Du Kinijos eksportuojantys gamintojai ir CCCMC pakartojo savo tvirtinimus, ypač susijusius su tuo, kad pirminiu etapu nebuvo atskleisti su žala susiję nustatyti faktai ir to negalima pagrįsti duomenų stoka. |
| --- | --- |

(41)

Du Kinijos eksportuojantys gamintojai ir CCCMC pakartojo savo tvirtinimus, ypač susijusius su tuo, kad pirminiu etapu nebuvo atskleisti su žala susiję nustatyti faktai ir to negalima pagrįsti duomenų stoka.

| (42) | Į tai atsakydama Komisija pabrėžia, kad išvados dėl žalos rodiklių gali būti atskleistos tik tada, kai nustatoma importo dempingo kaina apimtis. Šiuo konkrečiu atveju pirminiu etapu KLR dempingas nebuvo nustatytas. Tai, kad buvo surinkti pradiniai žalos rodiklių duomenys, nereiškia, kad galima padaryti išvadą dėl žalos rodiklių. Komisija atskleidė pakankamai faktų, kaip apibrėžta pagrindinio reglamento 20 straipsnyje. Komisija mano, kad tų suinteresuotųjų šalių teisės į gynybą nebuvo pažeistos. |
| --- | --- |

(42)

Į tai atsakydama Komisija pabrėžia, kad išvados dėl žalos rodiklių gali būti atskleistos tik tada, kai nustatoma importo dempingo kaina apimtis. Šiuo konkrečiu atveju pirminiu etapu KLR dempingas nebuvo nustatytas. Tai, kad buvo surinkti pradiniai žalos rodiklių duomenys, nereiškia, kad galima padaryti išvadą dėl žalos rodiklių. Komisija atskleidė pakankamai faktų, kaip apibrėžta pagrindinio reglamento 20 straipsnyje. Komisija mano, kad tų suinteresuotųjų šalių teisės į gynybą nebuvo pažeistos.

1.8.   Tiriamasis laikotarpis ir nagrinėjamasis laikotarpis

Tiriamasis laikotarpis ir nagrinėjamasis laikotarpis

| (43) | Atliekant dempingo tyrimą nagrinėtas 2014 m. spalio 1 d.–2015 m. rugsėjo 30 d. laikotarpis (toliau – tiriamasis laikotarpis arba TL). |
| --- | --- |

(43)

Atliekant dempingo tyrimą nagrinėtas 2014 m. spalio 1 d.–2015 m. rugsėjo 30 d. laikotarpis (toliau – tiriamasis laikotarpis arba TL).

| (44) | Tiriant žalai įvertinti svarbias tendencijas buvo nagrinėjamas laikotarpis nuo 2012 m. sausio 1 d. iki tiriamojo laikotarpio pabaigos (toliau – nagrinėjamasis laikotarpis). |
| --- | --- |

(44)

Tiriant žalai įvertinti svarbias tendencijas buvo nagrinėjamas laikotarpis nuo 2012 m. sausio 1 d. iki tiriamojo laikotarpio pabaigos (toliau – nagrinėjamasis laikotarpis).

| (45) | Po galutinio faktų atskleidimo kelios suinteresuotosios šalys tvirtino, kad Komisija turėjo nagrinėti ne laikotarpį nuo 2012 m. iki TL, o laikotarpį nuo 2010 m. iki TL. Komisija pagal įprastą tvarką nagrinėja 4 metų laikotarpį žalos tendencijoms išanalizuoti. Šalys nepateikė jokių įrodymų, kuriais pagrįstų išvadą, kad nagrinėjamasis laikotarpis buvo netinkamas. |
| --- | --- |

(45)

Po galutinio faktų atskleidimo kelios suinteresuotosios šalys tvirtino, kad Komisija turėjo nagrinėti ne laikotarpį nuo 2012 m. iki TL, o laikotarpį nuo 2010 m. iki TL. Komisija pagal įprastą tvarką nagrinėja 4 metų laikotarpį žalos tendencijoms išanalizuoti. Šalys nepateikė jokių įrodymų, kuriais pagrįstų išvadą, kad nagrinėjamasis laikotarpis buvo netinkamas.

| (46) | Po papildomo faktų atskleidimo du Kinijos eksportuojantys gamintojai ir CCCMC pakartojo savo tvirtinimą dėl nagrinėjamojo laikotarpio žalos tendencijoms išanalizuoti. Kaip nurodyta pirmiau, Komisija pagal įprastą tvarką nagrinėja ketverių metų laikotarpį žalai įvertinti, remdamasi plačia savo veiksmų laisve prekybos apsaugos tyrimuose. Be to, suinteresuotosios šalys nepateikė jokių įtikinamų įrodymų, dėl kurių Komisijai būtų tekę nesilaikyti įprastos tvarkos. Tyrimas (5), kurį nurodė suinteresuotosios šalys, buvo nutrauktas, nes buvo atsiimtas skundas. Todėl tuo atveju žala nebuvo nustatyta. Be to, šio tyrimo nagrinėjamasis produktas skiriasi nuo nutraukto tyrimo nagrinėjamojo produkto. Todėl šis tvirtinimas buvo atmestas. |
| --- | --- |

(46)

Po papildomo faktų atskleidimo du Kinijos eksportuojantys gamintojai ir CCCMC pakartojo savo tvirtinimą dėl nagrinėjamojo laikotarpio žalos tendencijoms išanalizuoti. Kaip nurodyta pirmiau, Komisija pagal įprastą tvarką nagrinėja ketverių metų laikotarpį žalai įvertinti, remdamasi plačia savo veiksmų laisve prekybos apsaugos tyrimuose. Be to, suinteresuotosios šalys nepateikė jokių įtikinamų įrodymų, dėl kurių Komisijai būtų tekę nesilaikyti įprastos tvarkos. Tyrimas (5), kurį nurodė suinteresuotosios šalys, buvo nutrauktas, nes buvo atsiimtas skundas. Todėl tuo atveju žala nebuvo nustatyta. Be to, šio tyrimo nagrinėjamasis produktas skiriasi nuo nutraukto tyrimo nagrinėjamojo produkto. Todėl šis tvirtinimas buvo atmestas.

5

2.   NAGRINĖJAMASIS PRODUKTAS IR PANAŠUS PRODUKTAS

NAGRINĖJAMASIS PRODUKTAS IR PANAŠUS PRODUKTAS

2.1.   Nagrinėjamasis produktas

Nagrinėjamasis produktas

| (47) | Šiame tyrime nagrinėjamas produktas – KLR ir Taivano kilmės vamzdžių ir vamzdelių sandūriniu būdu privirinamos jungiamosios detalės iš austenitinio nerūdijančiojo plieno markių, atitinkančių AISI 304, 304L, 316, 316L, 316Ti, 321 ir 321H ir jų atitikmenų pagal kitas normas tipus, kurių didžiausias išorinis skersmuo ne didesnis kaip 406,4 mm, o sienelių storis ne didesnis kaip 16 mm, kurių šiurkštumas ne mažesnis kaip 0,8 mikrometro, ne junginės, gatavos arba negatavos. Produktas priskiriamas KN kodams ex 7307 23 10 ir ex 7307 23 90. |
| --- | --- |

(47)

Šiame tyrime nagrinėjamas produktas – KLR ir Taivano kilmės vamzdžių ir vamzdelių sandūriniu būdu privirinamos jungiamosios detalės iš austenitinio nerūdijančiojo plieno markių, atitinkančių AISI 304, 304L, 316, 316L, 316Ti, 321 ir 321H ir jų atitikmenų pagal kitas normas tipus, kurių didžiausias išorinis skersmuo ne didesnis kaip 406,4 mm, o sienelių storis ne didesnis kaip 16 mm, kurių šiurkštumas ne mažesnis kaip 0,8 mikrometro, ne junginės, gatavos arba negatavos. Produktas priskiriamas KN kodams ex 7307 23 10 ir ex 7307 23 90.

| (48) | Nagrinėjamasis produktas gaminamas iš esmės pjaustant ir formuojant vamzdžius ir vamzdelius. Nagrinėjamasis produktas naudojamas nerūdijančiojo plieno vamzdeliams ir vamzdžiams sujungti, jo būna įvairių formų – alkūnės, reduktoriai, trišakiai ir užmovos. |
| --- | --- |

(48)

Nagrinėjamasis produktas gaminamas iš esmės pjaustant ir formuojant vamzdžius ir vamzdelius. Nagrinėjamasis produktas naudojamas nerūdijančiojo plieno vamzdeliams ir vamzdžiams sujungti, jo būna įvairių formų – alkūnės, reduktoriai, trišakiai ir užmovos.

| (49) | Nagrinėjamasis produktas naudojamas įvairiose vartotojų pramonės šakose ir galutinei naudojimo paskirčiai. Pavyzdžiai:






  — | naftos chemijos pramonė, |
| --- | --- | --- |

(49)

Nagrinėjamasis produktas naudojamas įvairiose vartotojų pramonės šakose ir galutinei naudojimo paskirčiai. Pavyzdžiai:

—

naftos chemijos pramonė,

| — | gėrimų ir maisto perdirbimo, taip pat farmacijos pramonė, |
| --- | --- |

—

gėrimų ir maisto perdirbimo, taip pat farmacijos pramonė,

| — | laivų statyba, |
| --- | --- |

—

laivų statyba,

| — | energijos gamyba, jėgainės, |
| --- | --- |

—

energijos gamyba, jėgainės,

| — | statybos pramonė ir pramoniniai įrenginiai. |
| --- | --- |

—

statybos pramonė ir pramoniniai įrenginiai.

| (50) | Po galutinio faktų atskleidimo vienas Sąjungos importuotojų tvirtino, kad užmovų nereikėtų įtraukti į produkto apibrėžtąją sritį, nes jos negaminamos pjaustant ir formuojant vamzdžius. |
| --- | --- |

(50)

Po galutinio faktų atskleidimo vienas Sąjungos importuotojų tvirtino, kad užmovų nereikėtų įtraukti į produkto apibrėžtąją sritį, nes jos negaminamos pjaustant ir formuojant vamzdžius.

| (51) | Atsakant į šį tvirtinimą pabrėžiama, kad nagrinėjamasis produktas „iš esmės“, bet ne „vien tik“ gaminamas pjaustant ir formuojant vamzdžius ir vamzdelius. Be to, pažymima, kad rinkos požiūriu užmovos yra tam tikra jungiamųjų detalių rūšis ir taip pristatomos bendrovių kataloguose. Todėl šis tvirtinimas buvo atmestas. |
| --- | --- |

(51)

Atsakant į šį tvirtinimą pabrėžiama, kad nagrinėjamasis produktas „iš esmės“, bet ne „vien tik“ gaminamas pjaustant ir formuojant vamzdžius ir vamzdelius. Be to, pažymima, kad rinkos požiūriu užmovos yra tam tikra jungiamųjų detalių rūšis ir taip pristatomos bendrovių kataloguose. Todėl šis tvirtinimas buvo atmestas.

| (52) | Po galutinio faktų atskleidimo kelios šalys tvirtino, kad importuojamų produktų ir Sąjungos gaminamų produktų techniškai neįmanoma pakeisti vienų kitais dėl skirtingų techninių standartų, t. y. EN/DIN ir ASME/ANSI, arba kad pagal EN/DIN standartus pagaminti produktai neturėtų būti įtraukti į produkto apibrėžtąją sritį. |
| --- | --- |

(52)

Po galutinio faktų atskleidimo kelios šalys tvirtino, kad importuojamų produktų ir Sąjungos gaminamų produktų techniškai neįmanoma pakeisti vienų kitais dėl skirtingų techninių standartų, t. y. EN/DIN ir ASME/ANSI, arba kad pagal EN/DIN standartus pagaminti produktai neturėtų būti įtraukti į produkto apibrėžtąją sritį.

| (53) | Pirma, svarbu patikslinti, kad tiek Sąjungos pramonė, tiek su tyrimu susiję eksportuojantys gamintojai produktus gamina pagal abiejų tipų techninius standartus. Tą patį galima pasakyti ir apie atrinktas bendroves. Be to, įranga, kuri naudojama produktams pagal skirtingus standartus gaminti, yra ta pati ir gamybos procesas yra tas pats. |
| --- | --- |

(53)

Pirma, svarbu patikslinti, kad tiek Sąjungos pramonė, tiek su tyrimu susiję eksportuojantys gamintojai produktus gamina pagal abiejų tipų techninius standartus. Tą patį galima pasakyti ir apie atrinktas bendroves. Be to, įranga, kuri naudojama produktams pagal skirtingus standartus gaminti, yra ta pati ir gamybos procesas yra tas pats.

| (54) | Antra, per tyrimą ir klausymą su Sąjungos gamintoju, kuris taip pat turi laikinojo išvežimo perdirbti susitarimą, paaiškėjo, kad produktų, patvirtintų pagal EN/DIN ir ASME/ANSI standartus, fizinės, techninės ir cheminės savybės yra panašios. Nors pagal standartus gali būti tam tikrų skirtumų, pvz., susijusių su storiu ir atsparumu, tie skirtumai skiriasi nelygu produkto rūšis, o daugelio rūšių produktų atveju minėtos savybės iš esmės arba visiškai sutampa. |
| --- | --- |

(54)

Antra, per tyrimą ir klausymą su Sąjungos gamintoju, kuris taip pat turi laikinojo išvežimo perdirbti susitarimą, paaiškėjo, kad produktų, patvirtintų pagal EN/DIN ir ASME/ANSI standartus, fizinės, techninės ir cheminės savybės yra panašios. Nors pagal standartus gali būti tam tikrų skirtumų, pvz., susijusių su storiu ir atsparumu, tie skirtumai skiriasi nelygu produkto rūšis, o daugelio rūšių produktų atveju minėtos savybės iš esmės arba visiškai sutampa.

| (55) | Trečia, abiejų rūšių produktai tarpusavyje konkuruoja. Iš tiesų, tam tikriems projektams įgyvendinti pagal specifikacijas gali tekti taikyti EN/DIN arba ASME/ANSI standartus, ir tuo metu, kai inžinieriai sprendžia, kuriuos standartus pasirinkti, tos specifikacijos konkuruoja tarpusavyje. Tą liudija ir tai, kad EN/DIN ir ASME/ANSI standartų taikymas valstybėse narėse skiriasi dėl istorinių priežasčių, tačiau nėra kliūčių bet kur Sąjungoje vykdant naujus projektus taikyti bet kuriuos iš standartų. |
| --- | --- |

(55)

Trečia, abiejų rūšių produktai tarpusavyje konkuruoja. Iš tiesų, tam tikriems projektams įgyvendinti pagal specifikacijas gali tekti taikyti EN/DIN arba ASME/ANSI standartus, ir tuo metu, kai inžinieriai sprendžia, kuriuos standartus pasirinkti, tos specifikacijos konkuruoja tarpusavyje. Tą liudija ir tai, kad EN/DIN ir ASME/ANSI standartų taikymas valstybėse narėse skiriasi dėl istorinių priežasčių, tačiau nėra kliūčių bet kur Sąjungoje vykdant naujus projektus taikyti bet kuriuos iš standartų.

| (56) | Pagaliau produktai tiesiogiai konkuruoja net pasirinkus standartą, kai standartai visiškai sutampa, kaip ir yra tam tikrų rūšių produktų atveju. |
| --- | --- |

(56)

Pagaliau produktai tiesiogiai konkuruoja net pasirinkus standartą, kai standartai visiškai sutampa, kaip ir yra tam tikrų rūšių produktų atveju.

| (57) | Komisija taip pat pažymi, kad nepaisant bendradarbiaujančiam importuotojui pateiktų konkrečių prašymų Komisija negavo jokių įrodymų, kad panašus produktas ir nagrinėjamasis produktas tarpusavyje nekonkuruoja. |
| --- | --- |

(57)

Komisija taip pat pažymi, kad nepaisant bendradarbiaujančiam importuotojui pateiktų konkrečių prašymų Komisija negavo jokių įrodymų, kad panašus produktas ir nagrinėjamasis produktas tarpusavyje nekonkuruoja.

| (58) | Todėl tvirtinimas buvo atmestas. |
| --- | --- |

(58)

Todėl tvirtinimas buvo atmestas.

| (59) | Po papildomo faktų atskleidimo kelios suinteresuotosios šalys, įskaitant nesusijusį importuotoją, patvirtino pirmiau nurodytus tyrimo nustatytus faktus. Šios suinteresuotosios šalys pakartojo, kad pagal ASME/ANSI ir EN/DIN standartus pagaminti produktai iš esmės dažniausiai gali būti pakeisti vieni kitais. Be to, viena suinteresuotoji šalis tvirtino, kad Sąjungos vamzdžių ir vamzdelių tiekėjai tiekia pagal abiejų tipų standartus sertifikuotus produktus ir kad bet kuris nagrinėjamojo produkto gamintojas taip pat gali gauti dvigubą sertifikatą. Ši suinteresuotoji šalis taip pat teigė, kad iš tiesų didžioji dalis atsargose laikomo prekiautojų nagrinėjamojo produkto ir panašaus produkto yra sertifikuoti pagal abiejų tipų standartus. |
| --- | --- |

(59)

Po papildomo faktų atskleidimo kelios suinteresuotosios šalys, įskaitant nesusijusį importuotoją, patvirtino pirmiau nurodytus tyrimo nustatytus faktus. Šios suinteresuotosios šalys pakartojo, kad pagal ASME/ANSI ir EN/DIN standartus pagaminti produktai iš esmės dažniausiai gali būti pakeisti vieni kitais. Be to, viena suinteresuotoji šalis tvirtino, kad Sąjungos vamzdžių ir vamzdelių tiekėjai tiekia pagal abiejų tipų standartus sertifikuotus produktus ir kad bet kuris nagrinėjamojo produkto gamintojas taip pat gali gauti dvigubą sertifikatą. Ši suinteresuotoji šalis taip pat teigė, kad iš tiesų didžioji dalis atsargose laikomo prekiautojų nagrinėjamojo produkto ir panašaus produkto yra sertifikuoti pagal abiejų tipų standartus.

| (60) | Negavus daugiau jokių pastabų dėl produkto standartų tvirtinimas, kad nagrinėjamasis produktas ir panašus produktas turėtų būti atskirai nagrinėjami remiantis ASME/ANSI ir EN/DIN standartais, buvo atmestas. |
| --- | --- |

(60)

Negavus daugiau jokių pastabų dėl produkto standartų tvirtinimas, kad nagrinėjamasis produktas ir panašus produktas turėtų būti atskirai nagrinėjami remiantis ASME/ANSI ir EN/DIN standartais, buvo atmestas.

2.2.   Nagrinėjamojo produkto apibrėžčiai nepriskiriami produktai

Nagrinėjamojo produkto apibrėžčiai nepriskiriami produktai

2.2.1.   Nedidelio šiurkštumo jungiamosios detalės

Nedidelio šiurkštumo jungiamosios detalės

| (61) | Trys nesusiję importuotojai, CCCMC ir du Kinijos eksportuojantys gamintojai tvirtino, kad pagal produkto apibrėžtį nepakankamai atskiriamos pramoninės ir vadinamosios sanitarinės jungiamosios detalės, nes skiriasi jų fizinės savybės. Be to, jie teigė, kad Sąjungos pramonė negamina vadinamųjų sanitarinių jungiamųjų detalių, todėl per šį antidempingo tyrimą turėtų būti nagrinėjamos tik pramoninės jungiamosios detalės. |
| --- | --- |

(61)

Trys nesusiję importuotojai, CCCMC ir du Kinijos eksportuojantys gamintojai tvirtino, kad pagal produkto apibrėžtį nepakankamai atskiriamos pramoninės ir vadinamosios sanitarinės jungiamosios detalės, nes skiriasi jų fizinės savybės. Be to, jie teigė, kad Sąjungos pramonė negamina vadinamųjų sanitarinių jungiamųjų detalių, todėl per šį antidempingo tyrimą turėtų būti nagrinėjamos tik pramoninės jungiamosios detalės.

| (62) | Per bendrą klausymą trys nesusiję importuotojai pateikė įrodymų savo tvirtinimui pagrįsti ir pademonstravo ne vieną esminį pramoninių ir sanitarinių jungiamųjų detalių skirtumą, pagrįstą fizinėmis savybėmis, pakuote, galutine naudojimo paskirtimi ir kainų lygiu. |
| --- | --- |

(62)

Per bendrą klausymą trys nesusiję importuotojai pateikė įrodymų savo tvirtinimui pagrįsti ir pademonstravo ne vieną esminį pramoninių ir sanitarinių jungiamųjų detalių skirtumą, pagrįstą fizinėmis savybėmis, pakuote, galutine naudojimo paskirtimi ir kainų lygiu.

| (63) | Skirtumas turėjo būti dar kartą apibrėžtas pagal technines savybes ir atitinkamas atskyrimas buvo pagrįstas jungiamųjų detalių paviršiaus šiurkštumu. Vietoje termino „sanitarinės jungiamosios detalės“ tikslingiau kalbėti apie nedidelio šiurkštumo jungiamąsias detales, t. y. jungiamąsias detales, kurių paviršiaus apdailos vidutinis šiurkštumas (Ra) yra mažesnis nei 0,8 mikrometrai. Šios jungiamosios detalės naudojamos maisto ir gėrimų pramonėje, puslaidininkių pramonėje, taip pat farmacijos ir sveikatos priežiūros pramonėje. |
| --- | --- |

(63)

Skirtumas turėjo būti dar kartą apibrėžtas pagal technines savybes ir atitinkamas atskyrimas buvo pagrįstas jungiamųjų detalių paviršiaus šiurkštumu. Vietoje termino „sanitarinės jungiamosios detalės“ tikslingiau kalbėti apie nedidelio šiurkštumo jungiamąsias detales, t. y. jungiamąsias detales, kurių paviršiaus apdailos vidutinis šiurkštumas (Ra) yra mažesnis nei 0,8 mikrometrai. Šios jungiamosios detalės naudojamos maisto ir gėrimų pramonėje, puslaidininkių pramonėje, taip pat farmacijos ir sveikatos priežiūros pramonėje.

| (64) | Skiriasi jų paviršiaus glotnumas ir paviršiaus apdaila. Nedidelio šiurkštumo jungiamųjų detalių galas paprastai būna kvadratinis (priešingai nei kūginis), paprastai jų sienelių storis ir išorinis skersmuo būna mažesni. To, kad yra atskiri standartai, neįmanoma įmatyti, be to, nereiškia, kad nedidelio šiurkštumo jungiamųjų detalių žaliava – visada šaltojo valcavimo ritiniai arba šaltojo traukimo vamzdžiai (priešingai nei didelio šiurkštumo jungiamųjų detalių karštojo valcavimo žaliava). Pagaliau nedidelio šiurkštumo jungiamosios detalės visada pakuojamos po vieną plastikiniame maišelyje, o didelio šiurkštumo jungiamosios detalės pakuojamos dideliais kiekiais į dėžes. |
| --- | --- |

(64)

Skiriasi jų paviršiaus glotnumas ir paviršiaus apdaila. Nedidelio šiurkštumo jungiamųjų detalių galas paprastai būna kvadratinis (priešingai nei kūginis), paprastai jų sienelių storis ir išorinis skersmuo būna mažesni. To, kad yra atskiri standartai, neįmanoma įmatyti, be to, nereiškia, kad nedidelio šiurkštumo jungiamųjų detalių žaliava – visada šaltojo valcavimo ritiniai arba šaltojo traukimo vamzdžiai (priešingai nei didelio šiurkštumo jungiamųjų detalių karštojo valcavimo žaliava). Pagaliau nedidelio šiurkštumo jungiamosios detalės visada pakuojamos po vieną plastikiniame maišelyje, o didelio šiurkštumo jungiamosios detalės pakuojamos dideliais kiekiais į dėžes.

| (65) | Jų pakeisti vienos kitomis negalima: jei pramonės įmonė naudoja nedidelio šiurkštumo jungiamąsias detales, jos negali naudoti didelio šiurkštumo jungiamųjų detalių dėl higienos reikalavimų; kita vertus, dėl mažesnio atsparumo slėgiui bei temperatūrai reikalavimų ir didesnių kainų nedidelio šiurkštumo jungiamosios detalės netinkamos naudoti toms paskirtims, kurioms naudojamos didelio šiurkštumo jungiamosios detalės. Per tyrimą nustatyta, kad nedidelio šiurkštumo jungiamųjų detalių kilogramo kaina yra vidutiniškai 2–3 kartus didesnė. Daugiausia taip yra dėl darbo sąnaudų, susijusių su poliravimu ir papildoma kokybės kontrole. |
| --- | --- |

(65)

Jų pakeisti vienos kitomis negalima: jei pramonės įmonė naudoja nedidelio šiurkštumo jungiamąsias detales, jos negali naudoti didelio šiurkštumo jungiamųjų detalių dėl higienos reikalavimų; kita vertus, dėl mažesnio atsparumo slėgiui bei temperatūrai reikalavimų ir didesnių kainų nedidelio šiurkštumo jungiamosios detalės netinkamos naudoti toms paskirtims, kurioms naudojamos didelio šiurkštumo jungiamosios detalės. Per tyrimą nustatyta, kad nedidelio šiurkštumo jungiamųjų detalių kilogramo kaina yra vidutiniškai 2–3 kartus didesnė. Daugiausia taip yra dėl darbo sąnaudų, susijusių su poliravimu ir papildoma kokybės kontrole.

| (66) | Kadangi tuo metu, kai vyko klausymas, klausimynai jau buvo išsiųsti, jau nebuvo įmanoma iš esmės keisti produkto kodo numerio (PKN) nurodymo tvarkos. Tačiau į sandorių lentelę įtraukus vienintelės fizinės savybės skiltį „šiurkštumas“, o į gamybos sąnaudų lentelę įtraukus papildomą kriterijų, klausimyno atsakymuose buvo galima atskirti šių rūšių jungiamąsias detales. Tiek Sąjungos pramonė, tiek Sąjungos importuotojai galiausiai sutiko, kad jungiamųjų detalių, kurių paviršiaus apdailos vidutinis šiurkštumas (Ra) yra mažesnis nei 0,8 mikrometrai, nereikėtų laikyti nagrinėjamuoju produktu. Todėl Komisijos tarnybos pirminiu tyrimo etapu manė, kad šios jungiamosios detalės neturėtų būti įtrauktos į tyrimo aprėptį. |
| --- | --- |

(66)

Kadangi tuo metu, kai vyko klausymas, klausimynai jau buvo išsiųsti, jau nebuvo įmanoma iš esmės keisti produkto kodo numerio (PKN) nurodymo tvarkos. Tačiau į sandorių lentelę įtraukus vienintelės fizinės savybės skiltį „šiurkštumas“, o į gamybos sąnaudų lentelę įtraukus papildomą kriterijų, klausimyno atsakymuose buvo galima atskirti šių rūšių jungiamąsias detales. Tiek Sąjungos pramonė, tiek Sąjungos importuotojai galiausiai sutiko, kad jungiamųjų detalių, kurių paviršiaus apdailos vidutinis šiurkštumas (Ra) yra mažesnis nei 0,8 mikrometrai, nereikėtų laikyti nagrinėjamuoju produktu. Todėl Komisijos tarnybos pirminiu tyrimo etapu manė, kad šios jungiamosios detalės neturėtų būti įtrauktos į tyrimo aprėptį.

| (67) | Po pirminio faktų atskleidimo vienas atrinktas Kinijos gamintojas tvirtino, kad nedidelio šiurkštumo jungiamųjų detalių nereikėtų išbraukti iš produkto apibrėžtosios srities. Ši bendrovė taip pat nesutiko su suinteresuotųjų šalių tvirtinimais dėl fizinių savybių, pakavimo medžiagų, sąnaudų ir kainų lygių skirtumų ir su tuo, kad nedidelio šiurkštumo jungiamųjų detalių ir didelio šiurkštumo jungiamųjų detalių negalima pakeisti vienų kitomis. Tačiau nedidelio ir didelio šiurkštumo jungiamųjų detalių fizinių savybių, pakavimo medžiagų ir kainų skirtumų aspektas patikrintas vietoje Taivane ir patvirtintas. Todėl šis tvirtinimas buvo atmestas. |
| --- | --- |

(67)

Po pirminio faktų atskleidimo vienas atrinktas Kinijos gamintojas tvirtino, kad nedidelio šiurkštumo jungiamųjų detalių nereikėtų išbraukti iš produkto apibrėžtosios srities. Ši bendrovė taip pat nesutiko su suinteresuotųjų šalių tvirtinimais dėl fizinių savybių, pakavimo medžiagų, sąnaudų ir kainų lygių skirtumų ir su tuo, kad nedidelio šiurkštumo jungiamųjų detalių ir didelio šiurkštumo jungiamųjų detalių negalima pakeisti vienų kitomis. Tačiau nedidelio ir didelio šiurkštumo jungiamųjų detalių fizinių savybių, pakavimo medžiagų ir kainų skirtumų aspektas patikrintas vietoje Taivane ir patvirtintas. Todėl šis tvirtinimas buvo atmestas.

2.2.2.   Junginės jungiamosios detalės

Junginės jungiamosios detalės

| (68) | Kinijos ir Taivano eksportuojantis gamintojas tvirtino, kad remiantis pranešime apie inicijavimą pateikta apibrėžtimi, junginės jungiamosios detalės, kitaip tariant jungiamosios detalės, kurių galas yra jungės formos, nėra nagrinėjamasis produktas. |
| --- | --- |

(68)

Kinijos ir Taivano eksportuojantis gamintojas tvirtino, kad remiantis pranešime apie inicijavimą pateikta apibrėžtimi, junginės jungiamosios detalės, kitaip tariant jungiamosios detalės, kurių galas yra jungės formos, nėra nagrinėjamasis produktas.

| (69) | Reikėtų paminėti, kad galo forma yra lemiama savybė nusprendžiant, kokia technika jungiamosios detalės gali būti jungiamos prie vamzdžių. Sandūriniu būdu privirinamoms jungiamosioms detalėms ir junginėms jungiamosioms detalėms gaminti naudojama skirtinga technika. Sandūriniu būdu privirinamoms jungiamosioms detalėms gaminti naudojama privirinimo technika, o junginėms jungiamosioms detalėms gaminti – prispaudimo ir suveržimo technika. Be to, KN kodų, kuriems priskiriamas produktas, aiškinamosiose pastabose nurodyta, kad sandūriniu būdu privirinamų jungiamųjų detalių galas turėtų būti kvadrato formos arba su nuosklembomis, kad būtų lengviau privirinti prie vamzdžių. |
| --- | --- |

(69)

Reikėtų paminėti, kad galo forma yra lemiama savybė nusprendžiant, kokia technika jungiamosios detalės gali būti jungiamos prie vamzdžių. Sandūriniu būdu privirinamoms jungiamosioms detalėms ir junginėms jungiamosioms detalėms gaminti naudojama skirtinga technika. Sandūriniu būdu privirinamoms jungiamosioms detalėms gaminti naudojama privirinimo technika, o junginėms jungiamosioms detalėms gaminti – prispaudimo ir suveržimo technika. Be to, KN kodų, kuriems priskiriamas produktas, aiškinamosiose pastabose nurodyta, kad sandūriniu būdu privirinamų jungiamųjų detalių galas turėtų būti kvadrato formos arba su nuosklembomis, kad būtų lengviau privirinti prie vamzdžių.

| (70) | Taip pat nustatyta, kad junginių jungiamųjų detalių gamybos sąnaudos yra didesnės, nes reikia daugiau žaliavų ir tarpinių medžiagų, o gamybos procesas yra sudėtingesnis. Pagal gamybos procesą sandūriniu būdu privirinamos jungiamosios detalės gali būti laikomos pusgaminiais junginėms jungiamosios detalėms gaminti. |
| --- | --- |

(70)

Taip pat nustatyta, kad junginių jungiamųjų detalių gamybos sąnaudos yra didesnės, nes reikia daugiau žaliavų ir tarpinių medžiagų, o gamybos procesas yra sudėtingesnis. Pagal gamybos procesą sandūriniu būdu privirinamos jungiamosios detalės gali būti laikomos pusgaminiais junginėms jungiamosios detalėms gaminti.

| (71) | Sąjungos pramonė sutiko su nuomone, kad junginės jungiamosios detalės yra kitoks produktas ir su tuo, kad jas reikia išbraukti iš produkto apibrėžtosios srities. |
| --- | --- |

(71)

Sąjungos pramonė sutiko su nuomone, kad junginės jungiamosios detalės yra kitoks produktas ir su tuo, kad jas reikia išbraukti iš produkto apibrėžtosios srities.

| (72) | Komisijos tarnybos jau pirminiu etapu manė, kad junginės jungiamosios detalės neturėtų būti įtrauktos į tyrimo aprėptį. Dėl šios išvados negauta jokių suinteresuotųjų šalių pastabų, todėl sprendimas nepanaikintas. |
| --- | --- |

(72)

Komisijos tarnybos jau pirminiu etapu manė, kad junginės jungiamosios detalės neturėtų būti įtrauktos į tyrimo aprėptį. Dėl šios išvados negauta jokių suinteresuotųjų šalių pastabų, todėl sprendimas nepanaikintas.

2.3.   Panašus produktas

Panašus produktas

| (73) | Atlikus tyrimą nustatyta, kad toliau išvardytų produktų pagrindinės fizinės savybės ir pagrindinė naudojimo paskirtis yra tokios pačios:






  a) | nagrinėjamojo produkto; |
| --- | --- | --- |

(73)

Atlikus tyrimą nustatyta, kad toliau išvardytų produktų pagrindinės fizinės savybės ir pagrindinė naudojimo paskirtis yra tokios pačios:

a)

nagrinėjamojo produkto;

| b) | Taivano (kuris taip pat naudotas kaip panaši šalis KLR atžvilgiu, žr. 105 konstatuojamąją dalį) vidaus rinkoje gaminamo ir parduodamo produkto; |
| --- | --- |

b)

Taivano (kuris taip pat naudotas kaip panaši šalis KLR atžvilgiu, žr. 105 konstatuojamąją dalį) vidaus rinkoje gaminamo ir parduodamo produkto;

| c) | Sąjungos pramonės Sąjungoje gaminamo ir parduodamo produkto. |
| --- | --- |

c)

Sąjungos pramonės Sąjungoje gaminamo ir parduodamo produkto.

| (74) | Todėl Komisija nusprendė, kad šie produktai yra panašūs produktai, kaip apibrėžta pagrindinio reglamento 1 straipsnio 4 dalyje. |
| --- | --- |

(74)

Todėl Komisija nusprendė, kad šie produktai yra panašūs produktai, kaip apibrėžta pagrindinio reglamento 1 straipsnio 4 dalyje.

3.   DEMPINGAS

DEMPINGAS

3.1.   Taivanas

Taivanas

3.1.1.   Įvadas

Įvadas

| (75) | Kaip minėta 27 konstatuojamojoje dalyje, per tyrimą bendradarbiavo ir išsamius antidempingo klausimyno atsakymus pateikė tik dvi Taivano bendrovės. Šių bendrovių pardavimo apimtis sudarė 36 % nagrinėjamojo produkto importo iš Taivano į Sąjungą per tiriamąjį laikotarpį. |
| --- | --- |

(75)

Kaip minėta 27 konstatuojamojoje dalyje, per tyrimą bendradarbiavo ir išsamius antidempingo klausimyno atsakymus pateikė tik dvi Taivano bendrovės. Šių bendrovių pardavimo apimtis sudarė 36 % nagrinėjamojo produkto importo iš Taivano į Sąjungą per tiriamąjį laikotarpį.

| (76) | Viena bendradarbiaujanti bendrovė daugiausia gamino jungiamąsias detales, kurios nepatenka į patikslintą tyrimo produkto apibrėžtąją sritį, kaip paaiškinta 61–71 konstatuojamosiose dalyse (jungiamosios detalės, kurių paviršiaus apdailos vidutinis šiurkštumas (Ra) yra mažesnis nei 0,8 mikrometrai, ir (arba) junginės jungiamosios detalės). Šis gamintojas per tiriamąjį laikotarpį panašaus produkto vidaus rinkoje nepardavė. |
| --- | --- |

(76)

Viena bendradarbiaujanti bendrovė daugiausia gamino jungiamąsias detales, kurios nepatenka į patikslintą tyrimo produkto apibrėžtąją sritį, kaip paaiškinta 61–71 konstatuojamosiose dalyse (jungiamosios detalės, kurių paviršiaus apdailos vidutinis šiurkštumas (Ra) yra mažesnis nei 0,8 mikrometrai, ir (arba) junginės jungiamosios detalės). Šis gamintojas per tiriamąjį laikotarpį panašaus produkto vidaus rinkoje nepardavė.

| (77) | Antra bendradarbiaujanti bendrovė, priešingai, gamina daug įprasčiausių rūšių jungiamųjų detalių, kurios patenka į tyrimo aprėptį. Bendrovė gamina tik suvirintų vamzdelių pagrindu, tik iš 304 ir 316 plieno markių ir tik alkūnes bei trišakius (o trišakiai tik tokio paties skersmens kaip pagrindiniai ir trišakiai vamzdeliai, kurie nėra suvirinti, bet yra pagaminti iš vieno vamzdelio, kurio vidurinioji dalis yra „patraukta žemyn“, kad būtų gauta trišakio forma). Gamintojas per tiriamąjį laikotarpį panašaus produkto vidaus rinkoje nepardavė. |
| --- | --- |

(77)

Antra bendradarbiaujanti bendrovė, priešingai, gamina daug įprasčiausių rūšių jungiamųjų detalių, kurios patenka į tyrimo aprėptį. Bendrovė gamina tik suvirintų vamzdelių pagrindu, tik iš 304 ir 316 plieno markių ir tik alkūnes bei trišakius (o trišakiai tik tokio paties skersmens kaip pagrindiniai ir trišakiai vamzdeliai, kurie nėra suvirinti, bet yra pagaminti iš vieno vamzdelio, kurio vidurinioji dalis yra „patraukta žemyn“, kad būtų gauta trišakio forma). Gamintojas per tiriamąjį laikotarpį panašaus produkto vidaus rinkoje nepardavė.

3.1.2.   Normalioji vertė

Normalioji vertė

| (78) | Kadangi abu Taivano eksportuojantys gamintojai panašaus produkto vidaus rinkoje nepardavė, normalioji vertė buvo apskaičiuota pagal pagrindinio reglamento 2 straipsnio 3 ir 6 dalis prie susijusio produkto vidutinių gamybos sąnaudų pridedant patirtas pardavimo, bendrąsias ir administracines (PBA) išlaidas ir pagrįstą pelno dydį. |
| --- | --- |

(78)

Kadangi abu Taivano eksportuojantys gamintojai panašaus produkto vidaus rinkoje nepardavė, normalioji vertė buvo apskaičiuota pagal pagrindinio reglamento 2 straipsnio 3 ir 6 dalis prie susijusio produkto vidutinių gamybos sąnaudų pridedant patirtas pardavimo, bendrąsias ir administracines (PBA) išlaidas ir pagrįstą pelno dydį.

| (79) | Pirmosios bendradarbiaujančios bendrovės PBA išlaidų ir pelno suma buvo nustatyta pagal pagrindinio reglamento 2 straipsnio 6 dalies b punktą, t. y. remiantis to gamintojo faktinėmis sumomis, susijusiomis su tos pačios bendrosios kategorijos produktų gamyba ir pardavimu įprastomis prekybos sąlygomis kilmės šalies vidaus rinkoje, tiksliau jungiamųjų detalių, kurių paviršiaus apdailos vidutinis šiurkštumas (Ra) yra mažesnis nei 0,8 mikrometrai, pardavimu vidaus rinkoje. |
| --- | --- |

(79)

Pirmosios bendradarbiaujančios bendrovės PBA išlaidų ir pelno suma buvo nustatyta pagal pagrindinio reglamento 2 straipsnio 6 dalies b punktą, t. y. remiantis to gamintojo faktinėmis sumomis, susijusiomis su tos pačios bendrosios kategorijos produktų gamyba ir pardavimu įprastomis prekybos sąlygomis kilmės šalies vidaus rinkoje, tiksliau jungiamųjų detalių, kurių paviršiaus apdailos vidutinis šiurkštumas (Ra) yra mažesnis nei 0,8 mikrometrai, pardavimu vidaus rinkoje.

| (80) | Kadangi antroji bendradarbiaujanti bendrovė panašaus produkto ar tos pačios bendrosios kategorijos produktų vidaus rinkoje nepardavė, taikytas pagrindinio reglamento 2 straipsnio 6 dalies c punktas. Tam Komisija, apskaičiuodama normaliąją vertę, naudojo tas pačias PBA išlaidų ir pelno sumas, kurios buvo naudojamos pirmosios bendrovės atveju, nes tai buvo vieninteliai turimi patikrinti duomenys, susiję su tos pačios bendrosios kategorijos produktų pardavimu Taivano rinkoje. |
| --- | --- |

(80)

Kadangi antroji bendradarbiaujanti bendrovė panašaus produkto ar tos pačios bendrosios kategorijos produktų vidaus rinkoje nepardavė, taikytas pagrindinio reglamento 2 straipsnio 6 dalies c punktas. Tam Komisija, apskaičiuodama normaliąją vertę, naudojo tas pačias PBA išlaidų ir pelno sumas, kurios buvo naudojamos pirmosios bendrovės atveju, nes tai buvo vieninteliai turimi patikrinti duomenys, susiję su tos pačios bendrosios kategorijos produktų pardavimu Taivano rinkoje.

| (81) | Po pirminio faktų atskleidimo antrasis Taivano eksportuojantis gamintojas pateikė tam tikrų tvirtinimų ir prieštaravo pirmojo Taivano gamintojo duomenų naudojimui jo normaliajai vertei apskaičiuoti. Pirma, bendrovė tvirtino (remdamasi kito gamintojo nekonfidencialiais klausimyno atsakymais ir atsakymais į raštą dėl trūkstamos informacijos), kad pirmasis gamintojas iš viso negali būti laikomas nagrinėjamojo produkto eksportuotoju, nes jis tariamai gamina ir į Sąjungą eksportuoja tik tam tikrų rūšių produktus, kurie nebuvo priskirti produkto apibrėžtajai sričiai, t. y. nedidelio šiurkštumo jungiamąsias detales ir jungines jungiamąsias detales. Antra, bendrovė tvirtino, kad naudojant tik vienos bendrovės PBA duomenis kitos bendrovės normaliajai vertei apskaičiuoti prieštaraujama PPO apeliacinės tarybos (6) išvadoms, kad normaliajai vertei apskaičiuoti negalima naudoti tik vienos bendrovės PBA. |
| --- | --- |

(81)

Po pirminio faktų atskleidimo antrasis Taivano eksportuojantis gamintojas pateikė tam tikrų tvirtinimų ir prieštaravo pirmojo Taivano gamintojo duomenų naudojimui jo normaliajai vertei apskaičiuoti. Pirma, bendrovė tvirtino (remdamasi kito gamintojo nekonfidencialiais klausimyno atsakymais ir atsakymais į raštą dėl trūkstamos informacijos), kad pirmasis gamintojas iš viso negali būti laikomas nagrinėjamojo produkto eksportuotoju, nes jis tariamai gamina ir į Sąjungą eksportuoja tik tam tikrų rūšių produktus, kurie nebuvo priskirti produkto apibrėžtajai sričiai, t. y. nedidelio šiurkštumo jungiamąsias detales ir jungines jungiamąsias detales. Antra, bendrovė tvirtino, kad naudojant tik vienos bendrovės PBA duomenis kitos bendrovės normaliajai vertei apskaičiuoti prieštaraujama PPO apeliacinės tarybos (6) išvadoms, kad normaliajai vertei apskaičiuoti negalima naudoti tik vienos bendrovės PBA.

6

| (82) | Dėl šių tvirtinimų per patikrinimą vietoje susijusios bendrovės patalpose Komisija nustatė, kad dalis bendrovės gamintų ir į Sąjungą per TL parduotų produktų (tiksliau vakuuminės jungiamosios detalės, kurių paviršius papildomai apdorotas ir dėl to paviršiaus šiurkštumas yra didesnis nei 0,8 mikrometrai), patenka į šio tyrimo produkto apibrėžtąją sritį. Todėl bendrovė laikyta nagrinėjamojo produkto eksportuojančiu gamintoju ir šiai bendrovei buvo apskaičiuotas dempingo skirtumas. Reikėtų pabrėžti, kad ta bendrovė šios rūšies produkto Taivano vidaus rinkoje per TL nepardavė, o tai turi poveikio normaliosios vertės apskaičiavimo abiem Taivano eksportuojantiems gamintojams metodikai, kaip paaiškinta 79 ir 80 konstatuojamosiose dalyse. Antra, taip pat reikėtų pabrėžti, kad PPO apeliacinės tarybos sprendimas, kurį cituoja suinteresuotoji šalis, susijęs su pagrindinio reglamento 2 straipsnio 6 dalies a punkte aprašyta situacija; t. y. kitų gamintojų vidutinių svertinių PBA išlaidų, susijusių su panašaus produkto gamyba ir pardavimu kilmės šalies vidaus rinkoje, naudojimu. Tačiau šiuo atveju normalioji vertė skaičiuota remiantis pagrindinio reglamento 2 straipsnio 6 dalies c punktu; t. y. PBA išlaidos nustatytos remiantis „bet kuriuo kitu pagrįstu būdu, su sąlyga, kad taip nustatytas pelnas neviršytų pelno, kurį paprastai gauna kiti eksportuotojai ar gamintojai parduodami tos pačios bendrosios kategorijos produktus kilmės valstybės vidaus rinkoje“. Atsižvelgdama į tai, kas išdėstyta, Komisija nekeičia savo išvados dėl duomenų, naudotų normaliajai vertei apskaičiuoti, šaltinio. Reikėtų pabrėžti, kad Komisija, nustatydama PBA išlaidas normaliajai vertei apskaičiuoti, taip pat atsižvelgė į alternatyvų duomenų šaltinį – bendradarbiaujančio panašios šalies gamintojo Šveicarijoje pateiktus duomenis. Su TL susijusių tokių duomenų nepateikta, tačiau patvirtinta, kad 2014 ir 2015 finansiniais metais šios išlaidos sudarė 8–12 %, o tai panašu į pakoreguotą PBA išlaidų sumą, kuri buvo galiausiai panaudota skaičiavime, kaip nurodyta 86 konstatuojamojoje dalyje. |
| --- | --- |

(82)

Dėl šių tvirtinimų per patikrinimą vietoje susijusios bendrovės patalpose Komisija nustatė, kad dalis bendrovės gamintų ir į Sąjungą per TL parduotų produktų (tiksliau vakuuminės jungiamosios detalės, kurių paviršius papildomai apdorotas ir dėl to paviršiaus šiurkštumas yra didesnis nei 0,8 mikrometrai), patenka į šio tyrimo produkto apibrėžtąją sritį. Todėl bendrovė laikyta nagrinėjamojo produkto eksportuojančiu gamintoju ir šiai bendrovei buvo apskaičiuotas dempingo skirtumas. Reikėtų pabrėžti, kad ta bendrovė šios rūšies produkto Taivano vidaus rinkoje per TL nepardavė, o tai turi poveikio normaliosios vertės apskaičiavimo abiem Taivano eksportuojantiems gamintojams metodikai, kaip paaiškinta 79 ir 80 konstatuojamosiose dalyse. Antra, taip pat reikėtų pabrėžti, kad PPO apeliacinės tarybos sprendimas, kurį cituoja suinteresuotoji šalis, susijęs su pagrindinio reglamento 2 straipsnio 6 dalies a punkte aprašyta situacija; t. y. kitų gamintojų vidutinių svertinių PBA išlaidų, susijusių su panašaus produkto gamyba ir pardavimu kilmės šalies vidaus rinkoje, naudojimu. Tačiau šiuo atveju normalioji vertė skaičiuota remiantis pagrindinio reglamento 2 straipsnio 6 dalies c punktu; t. y. PBA išlaidos nustatytos remiantis „bet kuriuo kitu pagrįstu būdu, su sąlyga, kad taip nustatytas pelnas neviršytų pelno, kurį paprastai gauna kiti eksportuotojai ar gamintojai parduodami tos pačios bendrosios kategorijos produktus kilmės valstybės vidaus rinkoje“. Atsižvelgdama į tai, kas išdėstyta, Komisija nekeičia savo išvados dėl duomenų, naudotų normaliajai vertei apskaičiuoti, šaltinio. Reikėtų pabrėžti, kad Komisija, nustatydama PBA išlaidas normaliajai vertei apskaičiuoti, taip pat atsižvelgė į alternatyvų duomenų šaltinį – bendradarbiaujančio panašios šalies gamintojo Šveicarijoje pateiktus duomenis. Su TL susijusių tokių duomenų nepateikta, tačiau patvirtinta, kad 2014 ir 2015 finansiniais metais šios išlaidos sudarė 8–12 %, o tai panašu į pakoreguotą PBA išlaidų sumą, kuri buvo galiausiai panaudota skaičiavime, kaip nurodyta 86 konstatuojamojoje dalyje.

| (83) | Taivano eksportuojantis gamintojas pastabose toliau tvirtino, kad buvo atskleista nepakankamai esminių duomenų, naudotų normaliajai vertei nustatyti. Iš tiesų, dėl verslo konfidencialumo priežasčių atskleidžiant duomenis nebuvo galima atskleisti skaičiavime naudotų PBA, pelno ir sąnaudų koregavimo sumų. Bendrovė, žinodama savo gamybos sąnaudas, galėjo lengvai įvertinti bendrą vidutinį atlikto koregavimo dydį. Tačiau ji paprašė atskleisti konkrečius duomenis, susijusius su tam tikrais skaičiavimo elementais, tiksliau PBA ir pelno lygį, normaliosios vertės koregavimo atsižvelgiant į sąnaudas ir kainas lygį ir PVM koregavimą pagal normaliąją vertę. |
| --- | --- |

(83)

Taivano eksportuojantis gamintojas pastabose toliau tvirtino, kad buvo atskleista nepakankamai esminių duomenų, naudotų normaliajai vertei nustatyti. Iš tiesų, dėl verslo konfidencialumo priežasčių atskleidžiant duomenis nebuvo galima atskleisti skaičiavime naudotų PBA, pelno ir sąnaudų koregavimo sumų. Bendrovė, žinodama savo gamybos sąnaudas, galėjo lengvai įvertinti bendrą vidutinį atlikto koregavimo dydį. Tačiau ji paprašė atskleisti konkrečius duomenis, susijusius su tam tikrais skaičiavimo elementais, tiksliau PBA ir pelno lygį, normaliosios vertės koregavimo atsižvelgiant į sąnaudas ir kainas lygį ir PVM koregavimą pagal normaliąją vertę.

| (84) | Atsakant į šį prašymą reikia pabrėžti, kad normaliajai vertei apskaičiuoti naudoti tikslūs PBA išlaidų, pelno ir sąnaudų koregavimo duomenys negali būti atskleisti, nes tai vienos bendrovės duomenys, o ta bendrovė yra šios informacijos prašančios bendrovės konkurentas Taivane ir ji prašė jos duomenis laikyti konfidencialiais, nes jie yra susiję su verslo paslaptimis. Toks prašymas buvo akivaizdžiai pagrįstas. Tačiau svarbiausi duomenys – galutiniam skaičiavimui naudotos PBA išlaidos ir pelnas – 86 konstatuojamojoje dalyje yra atskleisti nurodant intervalus. Taip pat reikėtų pažymėti, kad sąnaudų koregavimo lygis yra labai žemas ir neturėjo reikšmingo poveikio normaliosios vertės ir dempingo skirtumo dydžiui. Nebuvo koreguota atsižvelgiant į kainas, nes skaičiuojant normaliąją vertę nenaudotos vidaus rinkos kainos. Be to, Taivano atveju PVM nebuvo koreguotas pagal normaliąją vertę. |
| --- | --- |

(84)

Atsakant į šį prašymą reikia pabrėžti, kad normaliajai vertei apskaičiuoti naudoti tikslūs PBA išlaidų, pelno ir sąnaudų koregavimo duomenys negali būti atskleisti, nes tai vienos bendrovės duomenys, o ta bendrovė yra šios informacijos prašančios bendrovės konkurentas Taivane ir ji prašė jos duomenis laikyti konfidencialiais, nes jie yra susiję su verslo paslaptimis. Toks prašymas buvo akivaizdžiai pagrįstas. Tačiau svarbiausi duomenys – galutiniam skaičiavimui naudotos PBA išlaidos ir pelnas – 86 konstatuojamojoje dalyje yra atskleisti nurodant intervalus. Taip pat reikėtų pažymėti, kad sąnaudų koregavimo lygis yra labai žemas ir neturėjo reikšmingo poveikio normaliosios vertės ir dempingo skirtumo dydžiui. Nebuvo koreguota atsižvelgiant į kainas, nes skaičiuojant normaliąją vertę nenaudotos vidaus rinkos kainos. Be to, Taivano atveju PVM nebuvo koreguotas pagal normaliąją vertę.

| (85) | Pagaliau ši bendrovė teigė, kad jų konkurento PBA ir pelno lygis jos atžvilgiu nėra tipiškas. Ji tvirtino, kad kitas Taivano gamintojas gamina nedidelį kiekį ir parduoda labai specializuotus produktus, o ji pati gamina masinę produkciją ir parduoda standartinius produktus. |
| --- | --- |

(85)

Pagaliau ši bendrovė teigė, kad jų konkurento PBA ir pelno lygis jos atžvilgiu nėra tipiškas. Ji tvirtino, kad kitas Taivano gamintojas gamina nedidelį kiekį ir parduoda labai specializuotus produktus, o ji pati gamina masinę produkciją ir parduoda standartinius produktus.

| (86) | Iš tiesų per tikrinamuosius vizitus patvirtinta, kad šios dvi bendrovės gamina ir parduoda skirtingus produktus, todėl jų PBA išlaidų struktūra taip pat skiriasi. Todėl Komisija nusprendė šio antro bendradarbiaujančio eksportuojančio gamintojo normaliajai vertei nustatyti naudojamų PBA išlaidų lygį sumažinti išskaičiuojant darbo sąnaudų, susijusių su kokybės kontrole ir mokslinių tyrimų ir plėtros išlaidomis, dalį. Dėl to PBA koregavimas sumažėjo iki 7–13 %, išreikštų apyvartos procentine dalimi, todėl atitinkamai sumažėjo tos bendrovės individualus dempingo skirtumas. Kartu, Komisijos manymu, pelno dydis, naudotas normaliajai vertei apskaičiuoti (1–5 % apyvartos), buvo pagrįstas. Galutinis bendras gamybos sąnaudų koregavimo dydis eksportuojančio gamintojo normaliajai vertei apskaičiuoti sudarė 15,36 %. |
| --- | --- |

(86)

Iš tiesų per tikrinamuosius vizitus patvirtinta, kad šios dvi bendrovės gamina ir parduoda skirtingus produktus, todėl jų PBA išlaidų struktūra taip pat skiriasi. Todėl Komisija nusprendė šio antro bendradarbiaujančio eksportuojančio gamintojo normaliajai vertei nustatyti naudojamų PBA išlaidų lygį sumažinti išskaičiuojant darbo sąnaudų, susijusių su kokybės kontrole ir mokslinių tyrimų ir plėtros išlaidomis, dalį. Dėl to PBA koregavimas sumažėjo iki 7–13 %, išreikštų apyvartos procentine dalimi, todėl atitinkamai sumažėjo tos bendrovės individualus dempingo skirtumas. Kartu, Komisijos manymu, pelno dydis, naudotas normaliajai vertei apskaičiuoti (1–5 % apyvartos), buvo pagrįstas. Galutinis bendras gamybos sąnaudų koregavimo dydis eksportuojančio gamintojo normaliajai vertei apskaičiuoti sudarė 15,36 %.

3.1.3.   Eksporto kaina

Eksporto kaina

| (87) | Abu bendradarbiaujantys eksportuojantys gamintojai produktą eksportui į Sąjungą parduodavo tiesiogiai Sąjungoje įsikūrusiems nepriklausomiems pirkėjams. |
| --- | --- |

(87)

Abu bendradarbiaujantys eksportuojantys gamintojai produktą eksportui į Sąjungą parduodavo tiesiogiai Sąjungoje įsikūrusiems nepriklausomiems pirkėjams.

| (88) | Eksporto kainos pagal pagrindinio reglamento 2 straipsnio 8 dalį buvo nustatytos remiantis už eksportuojančios šalies eksportui parduotą nagrinėjamąjį produktą faktiškai sumokėtomis arba mokėtomis kainomis. |
| --- | --- |

(88)

Eksporto kainos pagal pagrindinio reglamento 2 straipsnio 8 dalį buvo nustatytos remiantis už eksportuojančios šalies eksportui parduotą nagrinėjamąjį produktą faktiškai sumokėtomis arba mokėtomis kainomis.

3.1.4.   Palyginimas ir dempingo skirtumai

Palyginimas ir dempingo skirtumai

| (89) | Bendradarbiaujančių eksportuojančių gamintojų normalioji vertė ir eksporto kaina buvo lyginamos EXW sąlygomis. |
| --- | --- |

(89)

Bendradarbiaujančių eksportuojančių gamintojų normalioji vertė ir eksporto kaina buvo lyginamos EXW sąlygomis.

| (90) | Siekiant užtikrinti teisingą normaliosios vertės ir eksporto kainos palyginimą, pagal pagrindinio reglamento 2 straipsnio 10 dalį koreguojant deramai atsižvelgta į skirtumus, turinčius poveikio kainoms ir kainų palyginamumui. |
| --- | --- |

(90)

Siekiant užtikrinti teisingą normaliosios vertės ir eksporto kainos palyginimą, pagal pagrindinio reglamento 2 straipsnio 10 dalį koreguojant deramai atsižvelgta į skirtumus, turinčius poveikio kainoms ir kainų palyginamumui.

| (91) | Tuo remiantis koreguota atsižvelgiant į vežimo, jūrų frachto, draudimo, tvarkymo, krovos ir papildomas išlaidas, pakavimo sąnaudas, kreditų sąnaudas, nuolaidas ir komisinius, jei buvo įrodyta, kad jie turėjo poveikio kainų palyginamumui. Koregavimo dydis iš viso siekė 1–10 %, remiantis Taivano eksportuojančių gamintojų pateiktomis faktinėmis vertėmis, kurios buvo patikrintos vietoje. Tai Taivano bendrovių pagal atitinkamas išlaidų kategorijas nurodyti skaičiai, jie buvo atskleisti šioms bendrovėms pateikiant specialius faktų atskleidimo dokumentus, kad jos galėtų tuos skaičius patikrinti. |
| --- | --- |

(91)

Tuo remiantis koreguota atsižvelgiant į vežimo, jūrų frachto, draudimo, tvarkymo, krovos ir papildomas išlaidas, pakavimo sąnaudas, kreditų sąnaudas, nuolaidas ir komisinius, jei buvo įrodyta, kad jie turėjo poveikio kainų palyginamumui. Koregavimo dydis iš viso siekė 1–10 %, remiantis Taivano eksportuojančių gamintojų pateiktomis faktinėmis vertėmis, kurios buvo patikrintos vietoje. Tai Taivano bendrovių pagal atitinkamas išlaidų kategorijas nurodyti skaičiai, jie buvo atskleisti šioms bendrovėms pateikiant specialius faktų atskleidimo dokumentus, kad jos galėtų tuos skaičius patikrinti.

| (92) | Pažymėtina, kad atlikdama skaičiavimą Komisija nesutiko atlikti koregavimo atsižvelgiant į valiutų kursą, kurio prašė viena suinteresuotoji šalis. Ta šalis prašė, kad Komisija naudotų mokėjimo dienos valiutų kursą, o ne sąskaitos faktūros surašymo dienos valiutų kursą. Pagrindiniame reglamente nurodyta, kad paprastai valiutų kursas nustatomas pagal sąskaitos faktūros surašymo datą, tačiau išskirtinėmis aplinkybėmis galima naudoti ankstesnę datą (pvz., sutarties datą). Tačiau pagal pagrindinį reglamentą nėra teisinio pagrindo naudoti vėlesnę nei sąskaitos faktūros surašymo datą. Šios nuostatos esmė yra ta, kad sąskaitos faktūros surašymo dieną fiksuojama kaina ir bendrovė nebegali daryti poveikio sprendimui, ar ją dempinguoti. Bet kuriuo atveju, net jei būtų įmanoma naudoti vėlesnę datą, quod non kaip jau išaiškinta pirminiame faktų atskleidime, pareiškėjas neįrodė, kad būta papildomos sąlygos, t. y. valiutų kursų pasikeitimų. |
| --- | --- |

(92)

Pažymėtina, kad atlikdama skaičiavimą Komisija nesutiko atlikti koregavimo atsižvelgiant į valiutų kursą, kurio prašė viena suinteresuotoji šalis. Ta šalis prašė, kad Komisija naudotų mokėjimo dienos valiutų kursą, o ne sąskaitos faktūros surašymo dienos valiutų kursą. Pagrindiniame reglamente nurodyta, kad paprastai valiutų kursas nustatomas pagal sąskaitos faktūros surašymo datą, tačiau išskirtinėmis aplinkybėmis galima naudoti ankstesnę datą (pvz., sutarties datą). Tačiau pagal pagrindinį reglamentą nėra teisinio pagrindo naudoti vėlesnę nei sąskaitos faktūros surašymo datą. Šios nuostatos esmė yra ta, kad sąskaitos faktūros surašymo dieną fiksuojama kaina ir bendrovė nebegali daryti poveikio sprendimui, ar ją dempinguoti. Bet kuriuo atveju, net jei būtų įmanoma naudoti vėlesnę datą, quod non kaip jau išaiškinta pirminiame faktų atskleidime, pareiškėjas neįrodė, kad būta papildomos sąlygos, t. y. valiutų kursų pasikeitimų.

quod non

| (93) | Kaip nustatyta pagrindinio reglamento 2 straipsnio 11 ir 12 dalyse, kiekvienos bendradarbiaujančios bendrovės kiekvienos rūšies panašaus produkto vidutinė svertinė normalioji vertė buvo lyginama su atitinkamos rūšies nagrinėjamojo produkto svertine vidutine eksporto kaina. |
| --- | --- |

(93)

Kaip nustatyta pagrindinio reglamento 2 straipsnio 11 ir 12 dalyse, kiekvienos bendradarbiaujančios bendrovės kiekvienos rūšies panašaus produkto vidutinė svertinė normalioji vertė buvo lyginama su atitinkamos rūšies nagrinėjamojo produkto svertine vidutine eksporto kaina.

| (94) | Tuo remiantis procentais išreikšti CIF kainos Sąjungos pasienyje prieš sumokant muitą vidutiniai svertiniai dempingo skirtumai yra tokie:






  Bendrovė | Nustatytas dempingo skirtumas (%) |
| --- | --- | --- |
| King Lai Hygienic Materials Co., Ltd | 0,0 |
| Ta Chen Stainless Pipes Co., Ltd | 5,1 |

(94)

Tuo remiantis procentais išreikšti CIF kainos Sąjungos pasienyje prieš sumokant muitą vidutiniai svertiniai dempingo skirtumai yra tokie:

Bendrovė

Nustatytas dempingo skirtumas (%)

King Lai Hygienic Materials Co., Ltd

0,0

Ta Chen Stainless Pipes Co., Ltd

5,1

| (95) | Dėl nebendradarbiaujančių gamintojų Komisija pagal pagrindinio reglamento 18 straipsnio 6 dalį turėjo remtis turimais faktais. Nebendradarbiaudami susiję eksportuojantys gamintojai gali nesidalinti konkrečiais jų bendrovės duomenimis, kurių pagrindu galima vertinti faktinę jų eksporto veiklą, dėl to Komisija šiuo atžvilgiu turi naudotis geriausiais turimais faktais. Komisija pagal savo sprendimų priėmimo praktiką tam paprastai atskiria tyrimus, kai bendradarbiavimo lygis yra aukštas (t. y. daugiau nei 80 % eksporto į Sąjungą, apie kurį pranešta), ir tyrimus, kai bendradarbiavimo lygis yra žemas (80 % ir mažesnis bendradarbiavimo lygis). Šiuo atveju bendradarbiavimo lygis buvo gerokai žemesnis nei 80 %. Tokiu atveju Komisija mano, kad bendradarbiaujančių gamintojų didžiausia dempingo norma nėra tinkama nebendradarbiaujančių gamintojų dempingo normai nustatyti dėl šių priežasčių: reikia manyti, kad viena priežasčių, kodėl tiek daug gamintojų nusprendė nebendradarbiauti, yra tai, kad jie žinojo, kad jų dempingo normos būtų kur kas didesnės nei bendradarbiaujančių gamintojų. Tai, kad šiuo atveju bendradarbiauti buvo atsisakyta vykstant tyrimui, paremia šį įtarimą. Todėl Komisija mano, kad nebendradarbiaujančių gamintojų dempingo normą geriausiai atspindėtų didžiausias dempingo skirtumas, nustatytas bendradarbiaujančio eksportuojančio gamintojo, kuris, kaip nustatyta, vykdė dempingą, tipiškam tam tikros rūšies produktui, atsižvelgiant į apimtį, tiksliau jei apimtis yra didesnė nei 10 % eksporto į Sąjungą apimties. |
| --- | --- |

(95)

Dėl nebendradarbiaujančių gamintojų Komisija pagal pagrindinio reglamento 18 straipsnio 6 dalį turėjo remtis turimais faktais. Nebendradarbiaudami susiję eksportuojantys gamintojai gali nesidalinti konkrečiais jų bendrovės duomenimis, kurių pagrindu galima vertinti faktinę jų eksporto veiklą, dėl to Komisija šiuo atžvilgiu turi naudotis geriausiais turimais faktais. Komisija pagal savo sprendimų priėmimo praktiką tam paprastai atskiria tyrimus, kai bendradarbiavimo lygis yra aukštas (t. y. daugiau nei 80 % eksporto į Sąjungą, apie kurį pranešta), ir tyrimus, kai bendradarbiavimo lygis yra žemas (80 % ir mažesnis bendradarbiavimo lygis). Šiuo atveju bendradarbiavimo lygis buvo gerokai žemesnis nei 80 %. Tokiu atveju Komisija mano, kad bendradarbiaujančių gamintojų didžiausia dempingo norma nėra tinkama nebendradarbiaujančių gamintojų dempingo normai nustatyti dėl šių priežasčių: reikia manyti, kad viena priežasčių, kodėl tiek daug gamintojų nusprendė nebendradarbiauti, yra tai, kad jie žinojo, kad jų dempingo normos būtų kur kas didesnės nei bendradarbiaujančių gamintojų. Tai, kad šiuo atveju bendradarbiauti buvo atsisakyta vykstant tyrimui, paremia šį įtarimą. Todėl Komisija mano, kad nebendradarbiaujančių gamintojų dempingo normą geriausiai atspindėtų didžiausias dempingo skirtumas, nustatytas bendradarbiaujančio eksportuojančio gamintojo, kuris, kaip nustatyta, vykdė dempingą, tipiškam tam tikros rūšies produktui, atsižvelgiant į apimtį, tiksliau jei apimtis yra didesnė nei 10 % eksporto į Sąjungą apimties.

| (96) | Pakoregavus PBA išlaidas, kurios naudotos Taivano eksportuojančio gamintojo dempingo skirtumui apskaičiuoti, kaip aprašyta 86 konstatuojamojoje dalyje, procentais išreikštas CIF kainos Sąjungos pasienyje prieš sumokant muitą dempingo skirtumas visos šalies mastu yra 12,1 %. |
| --- | --- |

(96)

Pakoregavus PBA išlaidas, kurios naudotos Taivano eksportuojančio gamintojo dempingo skirtumui apskaičiuoti, kaip aprašyta 86 konstatuojamojoje dalyje, procentais išreikštas CIF kainos Sąjungos pasienyje prieš sumokant muitą dempingo skirtumas visos šalies mastu yra 12,1 %.

| (97) | Po galutinio faktų atskleidimo skundo pateikėjas šiuo atžvilgiu tvirtino, kad muitas kitiems Taivano eksportuojantiems gamintojams turėtų būti pagrįstas skundu ir turėtų sudaryti 34,8 %. Skundo pateikėjas tvirtino, kad dauguma Taivano nagrinėjamojo produkto gamintojų specialiai nebendradarbiavo atliekant tyrimą, kad Komisija negalėtų panaudoti jų pardavimo vidaus rinkoje duomenų normaliajai vertei apskaičiuoti. Todėl, skundo pateikėjo nuomone, skunde pateiktas normaliosios vertės skaičiavimas, kuris buvo pagrįstas kainomis Taivano vidaus rinkoje, turėtų būti naudojamas kaip geriausias turimas faktas. |
| --- | --- |

(97)

Po galutinio faktų atskleidimo skundo pateikėjas šiuo atžvilgiu tvirtino, kad muitas kitiems Taivano eksportuojantiems gamintojams turėtų būti pagrįstas skundu ir turėtų sudaryti 34,8 %. Skundo pateikėjas tvirtino, kad dauguma Taivano nagrinėjamojo produkto gamintojų specialiai nebendradarbiavo atliekant tyrimą, kad Komisija negalėtų panaudoti jų pardavimo vidaus rinkoje duomenų normaliajai vertei apskaičiuoti. Todėl, skundo pateikėjo nuomone, skunde pateiktas normaliosios vertės skaičiavimas, kuris buvo pagrįstas kainomis Taivano vidaus rinkoje, turėtų būti naudojamas kaip geriausias turimas faktas.

| (98) | Atsakant pažymima, kad skaičiuodama muitą kitiems Taivano eksportuojantiems gamintojams, Komisija naudojosi geriausiais turimais faktais, remdamasi per tyrimą surinktais ir patikrintais duomenimis. Taigi šis tvirtinimas atmetamas. |
| --- | --- |

(98)

Atsakant pažymima, kad skaičiuodama muitą kitiems Taivano eksportuojantiems gamintojams, Komisija naudojosi geriausiais turimais faktais, remdamasi per tyrimą surinktais ir patikrintais duomenimis. Taigi šis tvirtinimas atmetamas.

3.2.   Kinijos Liaudies Respublika

Kinijos Liaudies Respublika

3.2.1.   Panaši šalis

Panaši šalis

| (99) | Pagal pagrindinio reglamento 2 straipsnio 7 dalies a punktą normalioji vertė eksportuojantiems gamintojams, kuriems nesuteiktas RER, turi būti nustatyta remiantis kainomis arba apskaičiuotąja verte trečiojoje rinkos ekonomikos šalyje (toliau – panaši šalis). Nė vienas bendradarbiaujantis eksportuojantis gamintojas neprašė jam taikyti RER. |
| --- | --- |

(99)

Pagal pagrindinio reglamento 2 straipsnio 7 dalies a punktą normalioji vertė eksportuojantiems gamintojams, kuriems nesuteiktas RER, turi būti nustatyta remiantis kainomis arba apskaičiuotąja verte trečiojoje rinkos ekonomikos šalyje (toliau – panaši šalis). Nė vienas bendradarbiaujantis eksportuojantis gamintojas neprašė jam taikyti RER.

| (100) | Skundo pateikėjas pasiūlė JAV kaip galimą panašią šalį. Be to, remiantis turima informacija, panašus produktas gaminamas įvairiose kitose šalyse, pavyzdžiui, Brazilijoje, Indijoje, Japonijoje, Malaizijoje, Korėjoje, Šveicarijoje ir Tailande. Šios visos šalys laikytos galimomis panašiomis šalimis. |
| --- | --- |

(100)

Skundo pateikėjas pasiūlė JAV kaip galimą panašią šalį. Be to, remiantis turima informacija, panašus produktas gaminamas įvairiose kitose šalyse, pavyzdžiui, Brazilijoje, Indijoje, Japonijoje, Malaizijoje, Korėjoje, Šveicarijoje ir Tailande. Šios visos šalys laikytos galimomis panašiomis šalimis.

| (101) | Susisiekta su visais žinomais panašaus produkto gamintojais (52 gamintojais) išvardytose šalyse, tačiau nė vienas jų nebendradarbiavo. Tik viena Malaizijos bendrovė sutiko bendradarbiauti, bet nepateikė pakankamai informacijos. Bendrovė negalėjo pateikti sąnaudų ir vidaus rinkos kainų duomenų pagal PKN. Todėl jos nepakankamų duomenų nebuvo galima naudoti normaliajai vertei nustatyti. Be to, pažymima, kad ši Malaizijos bendrovė nesutiko, kad būtų surengtas pateiktų duomenų patikrinimas vietoje. |
| --- | --- |

(101)

Susisiekta su visais žinomais panašaus produkto gamintojais (52 gamintojais) išvardytose šalyse, tačiau nė vienas jų nebendradarbiavo. Tik viena Malaizijos bendrovė sutiko bendradarbiauti, bet nepateikė pakankamai informacijos. Bendrovė negalėjo pateikti sąnaudų ir vidaus rinkos kainų duomenų pagal PKN. Todėl jos nepakankamų duomenų nebuvo galima naudoti normaliajai vertei nustatyti. Be to, pažymima, kad ši Malaizijos bendrovė nesutiko, kad būtų surengtas pateiktų duomenų patikrinimas vietoje.

| (102) | Vėlesniu etapu apie save pranešė Šveicarijos gamintojas kaip galimas panašios šalies gamintojas ir sutiko bendradarbiauti. Bendrovė pateikė prašomus klausimyno atsakymus, kurie buvo patikrinti vietoje. Vis dėlto, šios bendrovės gaminamų produktų rūšių yra pakankamai nedaug, palyginti su atrinktų Kinijos eksportuojančių gamintojų į Sąjungą eksportuojamų produktų daugybe rūšių, todėl Komisija nusprendė, kad Šveicarijos bendrovės pateikti duomenys būtų netinkami normaliajai vertei Kinijos eksportuojantiems gamintojams nustatyti. Dėl to pažymima, kad tik 4,6 % Kinijos gamintojų į Sąjungą eksportuojamų produktų rūšių (4,2 % Kinijos eksporto apimties) tiesiogiai atitiko Šveicarijos gamintojo gaminamų produktų rūšis. Taivano, kuris galiausiai buvo naudojamas kaip panaši šalis, atveju tiesiogiai atitiko 7,7 % Kinijos gamintojų į Sąjungą eksportuojamų produktų rūšių ir 11,1 % eksporto apimties. |
| --- | --- |

(102)

Vėlesniu etapu apie save pranešė Šveicarijos gamintojas kaip galimas panašios šalies gamintojas ir sutiko bendradarbiauti. Bendrovė pateikė prašomus klausimyno atsakymus, kurie buvo patikrinti vietoje. Vis dėlto, šios bendrovės gaminamų produktų rūšių yra pakankamai nedaug, palyginti su atrinktų Kinijos eksportuojančių gamintojų į Sąjungą eksportuojamų produktų daugybe rūšių, todėl Komisija nusprendė, kad Šveicarijos bendrovės pateikti duomenys būtų netinkami normaliajai vertei Kinijos eksportuojantiems gamintojams nustatyti. Dėl to pažymima, kad tik 4,6 % Kinijos gamintojų į Sąjungą eksportuojamų produktų rūšių (4,2 % Kinijos eksporto apimties) tiesiogiai atitiko Šveicarijos gamintojo gaminamų produktų rūšis. Taivano, kuris galiausiai buvo naudojamas kaip panaši šalis, atveju tiesiogiai atitiko 7,7 % Kinijos gamintojų į Sąjungą eksportuojamų produktų rūšių ir 11,1 % eksporto apimties.

| (103) | Tokiomis aplinkybėmis Komisija nusprendė naudoti kitą tyrimo šalį, t. y. Taivaną, kaip panašią šalį, nepaisant pradžioje skundo pateikėjų pateiktų argumentų, kad Taivano bendrovės jungiamąsias detales daugiausia gamina iš suvirintų vamzdžių kaip žaliavos (priešingai nei Kinijos gamintojai, kurie daugiausia naudoja besiūlius vamzdžius). Tą patį argumentą pateikė ir Kinijos eksportuojantys gamintojai. Kita vertus, CCCMC pastabose po pirminio faktų atskleidimo teigė, kad Taivano gamybos sąnaudų duomenys būtų tinkamesni normaliajai vertei apskaičiuoti nei Sąjungos gamintojų duomenys – nes pastarąją galimybę Komisija taip pat pateikė kaip alternatyvą pirminiame faktų atskleidime. |
| --- | --- |

(103)

Tokiomis aplinkybėmis Komisija nusprendė naudoti kitą tyrimo šalį, t. y. Taivaną, kaip panašią šalį, nepaisant pradžioje skundo pateikėjų pateiktų argumentų, kad Taivano bendrovės jungiamąsias detales daugiausia gamina iš suvirintų vamzdžių kaip žaliavos (priešingai nei Kinijos gamintojai, kurie daugiausia naudoja besiūlius vamzdžius). Tą patį argumentą pateikė ir Kinijos eksportuojantys gamintojai. Kita vertus, CCCMC pastabose po pirminio faktų atskleidimo teigė, kad Taivano gamybos sąnaudų duomenys būtų tinkamesni normaliajai vertei apskaičiuoti nei Sąjungos gamintojų duomenys – nes pastarąją galimybę Komisija taip pat pateikė kaip alternatyvą pirminiame faktų atskleidime.

| (104) | Taivanas laikytas tinkama panašia šalimi, nes, priešingai nei tvirtino skundo pateikėjai, ir nepaisant naudojamų skirtingų žaliavų, remiantis pateiktais duomenimis buvo galima tinkamai parinkti sąnaudų, susijusių su skirtingomis savybėmis pagal produkto kodą, naudojimo metodiką. Be to, Taivano rinka yra labai konkurencinga, nes joje veikia bent 10 žinomų nagrinėjamojo produkto vietos gamintojų ir yra nemažai importuojamų produktų iš įvairių kilmės šalių, o muitai yra nedideli (7,5–10 %). |
| --- | --- |

(104)

Taivanas laikytas tinkama panašia šalimi, nes, priešingai nei tvirtino skundo pateikėjai, ir nepaisant naudojamų skirtingų žaliavų, remiantis pateiktais duomenimis buvo galima tinkamai parinkti sąnaudų, susijusių su skirtingomis savybėmis pagal produkto kodą, naudojimo metodiką. Be to, Taivano rinka yra labai konkurencinga, nes joje veikia bent 10 žinomų nagrinėjamojo produkto vietos gamintojų ir yra nemažai importuojamų produktų iš įvairių kilmės šalių, o muitai yra nedideli (7,5–10 %).

| (105) | Dėl pirmiau išvardytų priežasčių Komisija nusprendė Taivaną naudoti kaip panašią šalį KLR atžvilgiu. |
| --- | --- |

(105)

Dėl pirmiau išvardytų priežasčių Komisija nusprendė Taivaną naudoti kaip panašią šalį KLR atžvilgiu.

| (106) | Po galutinio faktų atskleidimo du Kinijos eksportuojantys gamintojai ir CCCMC tvirtino, kad Taivano pasirinkimas panašia šalimi yra netinkamas, nes naudotos tik vienos Taivano bendrovės, kuri produkto nepardavė vidaus rinkoje, gamybos sąnaudos. Šios šalys taip pat teigė, kad palyginamų produktų atitikmens lygis buvo per žemas. Vienas Sąjungos importuotojas taip pat tvirtino, kad palyginamų produktų atitikmens lygis buvo žemas. Pastaroji bendrovė taip pat nurodė, kad Kinijos negalima lyginti su Taivanu dėl skirtingo lygio šių šalių žmogaus socialinės raidos indekso (HDI) ir BVP vienam gyventojui. |
| --- | --- |

(106)

Po galutinio faktų atskleidimo du Kinijos eksportuojantys gamintojai ir CCCMC tvirtino, kad Taivano pasirinkimas panašia šalimi yra netinkamas, nes naudotos tik vienos Taivano bendrovės, kuri produkto nepardavė vidaus rinkoje, gamybos sąnaudos. Šios šalys taip pat teigė, kad palyginamų produktų atitikmens lygis buvo per žemas. Vienas Sąjungos importuotojas taip pat tvirtino, kad palyginamų produktų atitikmens lygis buvo žemas. Pastaroji bendrovė taip pat nurodė, kad Kinijos negalima lyginti su Taivanu dėl skirtingo lygio šių šalių žmogaus socialinės raidos indekso (HDI) ir BVP vienam gyventojui.

| (107) | Dėl šių tvirtinimų pirmiausia primenama, kad PPO sprendime (7) teigiama, kad turėtų būti nustatyta visų Kinijos eksportuojančių gamintojų eksportuojamų tam tikrų rūšių produktų normalioji vertė. Komisija mano, kad gautų vieno panašios šalies eksportuojančio gamintojo duomenų pakanka, kad jais būtų pagrįsti skaičiavimai, susiję su likusių rūšių produktais, nes nustatytos rūšys leidžia toliau apskaičiuoti duomenis, susijusius su trūkstamomis produktų rūšimis. Tik vieno tokio eksportuojančio gamintojo buvimas jokiu būdu nėra išskirtinė arba nauja praktika. Pagrindiniame reglamente taip pat numatyta, kad normalioji vertė gali būti apskaičiuojama remiantis gamybos sąnaudomis, nesant pardavimo vidaus rinkoje. Antra, primenama, kad HDI ir BVP lygiai nėra tie veiksniai, į kuriuos atsižvelgiama nustatant, ar panaši šalis yra tinkama. Norėdama nustatyti tinkamą panašią šalį Komisija tyrimą tęsė, kaip aprašyta 104 konstatuojamojoje dalyje. Todėl minėti tvirtinimai atmesti. |
| --- | --- |

(107)

Dėl šių tvirtinimų pirmiausia primenama, kad PPO sprendime (7) teigiama, kad turėtų būti nustatyta visų Kinijos eksportuojančių gamintojų eksportuojamų tam tikrų rūšių produktų normalioji vertė. Komisija mano, kad gautų vieno panašios šalies eksportuojančio gamintojo duomenų pakanka, kad jais būtų pagrįsti skaičiavimai, susiję su likusių rūšių produktais, nes nustatytos rūšys leidžia toliau apskaičiuoti duomenis, susijusius su trūkstamomis produktų rūšimis. Tik vieno tokio eksportuojančio gamintojo buvimas jokiu būdu nėra išskirtinė arba nauja praktika. Pagrindiniame reglamente taip pat numatyta, kad normalioji vertė gali būti apskaičiuojama remiantis gamybos sąnaudomis, nesant pardavimo vidaus rinkoje. Antra, primenama, kad HDI ir BVP lygiai nėra tie veiksniai, į kuriuos atsižvelgiama nustatant, ar panaši šalis yra tinkama. Norėdama nustatyti tinkamą panašią šalį Komisija tyrimą tęsė, kaip aprašyta 104 konstatuojamojoje dalyje. Todėl minėti tvirtinimai atmesti.

7

| (108) | Pagaliau du Kinijos eksportuojantys gamintojai ir CCCMC iškėlė klausimų dėl tariamai rimtos procedūrinės klaidos, remdamiesi tuo, kad Komisija Kinijos gamintojų dempingo skirtumus skaičiavo remdamasi pagrindinio reglamento nuostatomis dėl ne rinkos ekonomikos. Šalys tvirtino, kad 2016 m. gruodžio 11 d. baigia galioti teisiniai įgaliojimai taikyti ne rinkos ekonomikos metodiką skaičiuojant normaliąją vertę Kinijos eksportuojantiems gamintojams. Todėl tų šalių teigimu visoms po šios datos priimtoms galutinėms antidempingo priemonėms (o taip bus šio tyrimo atveju) Komisija pagal PPO teisę privalo taikyti įprastą dempingo skaičiavimo metodiką. |
| --- | --- |

(108)

Pagaliau du Kinijos eksportuojantys gamintojai ir CCCMC iškėlė klausimų dėl tariamai rimtos procedūrinės klaidos, remdamiesi tuo, kad Komisija Kinijos gamintojų dempingo skirtumus skaičiavo remdamasi pagrindinio reglamento nuostatomis dėl ne rinkos ekonomikos. Šalys tvirtino, kad 2016 m. gruodžio 11 d. baigia galioti teisiniai įgaliojimai taikyti ne rinkos ekonomikos metodiką skaičiuojant normaliąją vertę Kinijos eksportuojantiems gamintojams. Todėl tų šalių teigimu visoms po šios datos priimtoms galutinėms antidempingo priemonėms (o taip bus šio tyrimo atveju) Komisija pagal PPO teisę privalo taikyti įprastą dempingo skaičiavimo metodiką.

| (109) | Dėl to Komisija pažymi, kad ji negali pasirinkti – taikyti dabartines taisykles, kaip nustatyta pagrindiniame reglamente, ar ne. Todėl šis tvirtinimas buvo atmestas. |
| --- | --- |

(109)

Dėl to Komisija pažymi, kad ji negali pasirinkti – taikyti dabartines taisykles, kaip nustatyta pagrindiniame reglamente, ar ne. Todėl šis tvirtinimas buvo atmestas.

3.2.2.   Normalioji vertė

Normalioji vertė

| (110) | Kaip paaiškinta 103 konstatuojamojoje dalyje, normalioji vertė KLR eksportuojantiems gamintojams pagal pagrindinio reglamento 2 straipsnio 7 dalies a punktą nustatyta remiantis apskaičiuotąja verte panašioje šalyje – šiuo atveju Taivane. |
| --- | --- |

(110)

Kaip paaiškinta 103 konstatuojamojoje dalyje, normalioji vertė KLR eksportuojantiems gamintojams pagal pagrindinio reglamento 2 straipsnio 7 dalies a punktą nustatyta remiantis apskaičiuotąja verte panašioje šalyje – šiuo atveju Taivane.

| (111) | Be to, kadangi Taivano vidaus rinkoje panašus produktas nebuvo parduodamas, normalioji vertė buvo apskaičiuota pagal pagrindinio reglamento 2 straipsnio 3 ir 6 dalis prie susijusio produkto vidutinių gamybos sąnaudų pridedant patirtas PBA išlaidas ir Taivano rinkoje per tiriamąjį laikotarpį gautą pelną. |
| --- | --- |

(111)

Be to, kadangi Taivano vidaus rinkoje panašus produktas nebuvo parduodamas, normalioji vertė buvo apskaičiuota pagal pagrindinio reglamento 2 straipsnio 3 ir 6 dalis prie susijusio produkto vidutinių gamybos sąnaudų pridedant patirtas PBA išlaidas ir Taivano rinkoje per tiriamąjį laikotarpį gautą pelną.

| (112) | Gamybos sąnaudoms nustatyti Komisija naudojo vieno bendradarbiaujančio Taivano gamintojo („Ta Chen“) duomenis. Reikėtų pažymėti, kad antrasis Taivano bendradarbiaujantis gamintojas („King Lai“) tiriamuoju laikotarpiu gamino labai nedidelį nagrinėjamojo produkto kiekį ir jis daugiausia gamino labai specializuotų rūšių produktus. Šios nedidelės „King Lai“ produkcijos dalį, kuri vis dar laikoma nagrinėjamuoju produktu, sudaro ir produktai, kurie galėtų būti laikomi nedidelio šiurkštumo jungiamosiomis detalėmis, kurių paviršius yra papildomai apdorotas ir dėl to jo šiurkštumas yra didesnis nei 0,8 mikrometrai, taigi pagal 47 konstatuojamąją dalį tai yra nagrinėjamasis produktas. Šių jungiamųjų detalių gamybos sąnaudos yra labai didelės, todėl jei į jas būtų atsižvelgiama, būtų iškraipytas skaičiavimas. Be to, šių rūšių produkto atrinkti Kinijos gamintojai neeksportuoja į ES (nors jie gali būti priskiriami jų PKN, nes šiurkštumas nėra vienas iš elementų PKN sudaryti). Todėl Komisija šios bendrovės gamybos sąnaudų duomenis laikė netinkamais normaliajai vertei Kinijos gamintojams apskaičiuoti. |
| --- | --- |

(112)

Gamybos sąnaudoms nustatyti Komisija naudojo vieno bendradarbiaujančio Taivano gamintojo („Ta Chen“) duomenis. Reikėtų pažymėti, kad antrasis Taivano bendradarbiaujantis gamintojas („King Lai“) tiriamuoju laikotarpiu gamino labai nedidelį nagrinėjamojo produkto kiekį ir jis daugiausia gamino labai specializuotų rūšių produktus. Šios nedidelės „King Lai“ produkcijos dalį, kuri vis dar laikoma nagrinėjamuoju produktu, sudaro ir produktai, kurie galėtų būti laikomi nedidelio šiurkštumo jungiamosiomis detalėmis, kurių paviršius yra papildomai apdorotas ir dėl to jo šiurkštumas yra didesnis nei 0,8 mikrometrai, taigi pagal 47 konstatuojamąją dalį tai yra nagrinėjamasis produktas. Šių jungiamųjų detalių gamybos sąnaudos yra labai didelės, todėl jei į jas būtų atsižvelgiama, būtų iškraipytas skaičiavimas. Be to, šių rūšių produkto atrinkti Kinijos gamintojai neeksportuoja į ES (nors jie gali būti priskiriami jų PKN, nes šiurkštumas nėra vienas iš elementų PKN sudaryti). Todėl Komisija šios bendrovės gamybos sąnaudų duomenis laikė netinkamais normaliajai vertei Kinijos gamintojams apskaičiuoti.

| (113) | Dėl normaliosios vertės skaičiavimo vienas Sąjungos importuotojas tvirtino, kad Taivano bendrovės „King Lai“ gamybos sąnaudų negalima naudoti normaliajai vertei Kinijos bendrovėms apskaičiuoti, nes „King Lai“ gamina kitokį produktą, kurio negalima laikyti pramonine jungiamąja detale, o tai kartu reiškia, kad taikomas kitoks gamybos metodas ir gaunamas kitoks pelnas. |
| --- | --- |

(113)

Dėl normaliosios vertės skaičiavimo vienas Sąjungos importuotojas tvirtino, kad Taivano bendrovės „King Lai“ gamybos sąnaudų negalima naudoti normaliajai vertei Kinijos bendrovėms apskaičiuoti, nes „King Lai“ gamina kitokį produktą, kurio negalima laikyti pramonine jungiamąja detale, o tai kartu reiškia, kad taikomas kitoks gamybos metodas ir gaunamas kitoks pelnas.

| (114) | Atsakant į šį tvirtinimą pakartojama, kad Komisija nenaudojo jokių „King Lai“ gamybos sąnaudų duomenų palyginimui su kitomis bendrovėmis. Normaliajai vertei kitoms bendrovėms apskaičiuoti Komisija pagal pagrindinio reglamento 2 straipsnio 6 dalies c punktą naudojo tik „King Lai“ PBA sąnaudas ir už tos pačios bendrosios kategorijos produktus, parduotus vidaus rinkoje, gautą pelną. Taip pat primenama, kad šiems skaičiavimams naudotos PBA išlaidos buvo koreguojamos atsižvelgiant į „King Lai“ ir kitų bendrovių gaminamų produktų skirtumus. Dėl naudoto pelno pabrėžiama, kad jis atitinka kitų bendrovių gaunamą pelną (1–5 %). |
| --- | --- |

(114)

Atsakant į šį tvirtinimą pakartojama, kad Komisija nenaudojo jokių „King Lai“ gamybos sąnaudų duomenų palyginimui su kitomis bendrovėmis. Normaliajai vertei kitoms bendrovėms apskaičiuoti Komisija pagal pagrindinio reglamento 2 straipsnio 6 dalies c punktą naudojo tik „King Lai“ PBA sąnaudas ir už tos pačios bendrosios kategorijos produktus, parduotus vidaus rinkoje, gautą pelną. Taip pat primenama, kad šiems skaičiavimams naudotos PBA išlaidos buvo koreguojamos atsižvelgiant į „King Lai“ ir kitų bendrovių gaminamų produktų skirtumus. Dėl naudoto pelno pabrėžiama, kad jis atitinka kitų bendrovių gaunamą pelną (1–5 %).

| (115) | Tas pats Sąjungos importuotojas taip pat tvirtino, kad antrasis Taivano gamintojas („Ta Chen“), kurio gamybos sąnaudos buvo naudojamas normaliajai vertei Kinijos eksportuojantiems gamintojams apskaičiuoti, yra didelė integruota bendrovė, kuri dėl šių savo savybių gali optimizuoti sąnaudas. Taigi, ši bendrovė negali būti lyginama su mažomis Kinijos gamyklomis. |
| --- | --- |

(115)

Tas pats Sąjungos importuotojas taip pat tvirtino, kad antrasis Taivano gamintojas („Ta Chen“), kurio gamybos sąnaudos buvo naudojamas normaliajai vertei Kinijos eksportuojantiems gamintojams apskaičiuoti, yra didelė integruota bendrovė, kuri dėl šių savo savybių gali optimizuoti sąnaudas. Taigi, ši bendrovė negali būti lyginama su mažomis Kinijos gamyklomis.

| (116) | Dėl to Komisija primena, kad Kinijos gamintojų gamybos sąnaudos šiame tyrime neanalizuotos, nes nė vienas Kinijos gamintojas neprašė jam suteikti RER statuso. Vis dėlto, reikėtų pažymėti, kad dėl Taivano gamintojo tariamai optimizuotų sąnaudų apskaičiuotoji normalioji vertė gali tik sumažėti, taigi ir dempingo skirtumai Kinijos eksportuojantiems gamintojams. |
| --- | --- |

(116)

Dėl to Komisija primena, kad Kinijos gamintojų gamybos sąnaudos šiame tyrime neanalizuotos, nes nė vienas Kinijos gamintojas neprašė jam suteikti RER statuso. Vis dėlto, reikėtų pažymėti, kad dėl Taivano gamintojo tariamai optimizuotų sąnaudų apskaičiuotoji normalioji vertė gali tik sumažėti, taigi ir dempingo skirtumai Kinijos eksportuojantiems gamintojams.

| (117) | Atsižvelgdama į tai, kad Taivane nustatytas tik nedidelis skaičius atrinktų Kinijos eksportuojančių gamintojų į Sąjungą eksportuotų produktų rūšių, Komisija likusių rūšių produktų normaliąją vertę apskaičiavo remdamasi panašiausių rūšių produktų gamybos sąnaudomis Taivane, kad galėtų atlikti išsamų ir teisingą palyginimą, pagrįstą gamybos sąnaudomis, kurios buvo pakoreguotos atsižvelgiant į:






  a) | naudotų žaliavų skirtumus – remiantis patikrintais Sąjungos pramonės sąnaudų duomenimis, pagal kuriuos jungiamųjų detalių gamyba iš besiūlių vamzdžių yra 2,12–2,97 karto brangesnė nei iš suvirintų vamzdžių; |
| --- | --- | --- |

(117)

Atsižvelgdama į tai, kad Taivane nustatytas tik nedidelis skaičius atrinktų Kinijos eksportuojančių gamintojų į Sąjungą eksportuotų produktų rūšių, Komisija likusių rūšių produktų normaliąją vertę apskaičiavo remdamasi panašiausių rūšių produktų gamybos sąnaudomis Taivane, kad galėtų atlikti išsamų ir teisingą palyginimą, pagrįstą gamybos sąnaudomis, kurios buvo pakoreguotos atsižvelgiant į:

a)

naudotų žaliavų skirtumus – remiantis patikrintais Sąjungos pramonės sąnaudų duomenimis, pagal kuriuos jungiamųjų detalių gamyba iš besiūlių vamzdžių yra 2,12–2,97 karto brangesnė nei iš suvirintų vamzdžių;

| b) | plieno markių skirtumus – remiantis patikrintais Sąjungos pramonės duomenimis, pagal kuriuos su plieno markėmis susijusios sąnaudos koreguotos pagal sąnaudas, susijusias su pigiausių markių plienu, naudotu jungiamosioms detalėms iš suvirintų vamzdžių kaip žaliavos gaminti; šio koregavimo dydis – 1,49–3,60 karto, nelygu naudoto plieno markės; |
| --- | --- |

b)

plieno markių skirtumus – remiantis patikrintais Sąjungos pramonės duomenimis, pagal kuriuos su plieno markėmis susijusios sąnaudos koreguotos pagal sąnaudas, susijusias su pigiausių markių plienu, naudotu jungiamosioms detalėms iš suvirintų vamzdžių kaip žaliavos gaminti; šio koregavimo dydis – 1,49–3,60 karto, nelygu naudoto plieno markės;

| c) | formų skirtumus – remiantis nustatytais Kinijos eksportuotojų pardavimo sandorių kainų skirtumais, kai alkūnė laikoma įprasčiausia forma, o kitų formų jungiamosios detalės (trišakiai, reduktoriai, užmovos ir specializuotos formos) yra 1,08–1,74 karto brangesnės. |
| --- | --- |

c)

formų skirtumus – remiantis nustatytais Kinijos eksportuotojų pardavimo sandorių kainų skirtumais, kai alkūnė laikoma įprasčiausia forma, o kitų formų jungiamosios detalės (trišakiai, reduktoriai, užmovos ir specializuotos formos) yra 1,08–1,74 karto brangesnės.

| (118) | CCCMC pastabose po pirminio faktų atskleidimo pasiūlė alternatyvų pagrindą a ir b punktų koregavimams atlikti ir tam pateikė Kinijos rinkų duomenis. Tačiau šie duomenys, pirma, yra nepatikrinti ir, antra, jie yra ne rinkos ekonomikos šalies duomenys. Todėl juos naudojant būtų prieštaraujama panašios šalies metodikai, kuri taikoma normaliajai vertei apskaičiuoti. Todėl šis CCCMC tvirtinimas buvo atmestas. |
| --- | --- |

(118)

CCCMC pastabose po pirminio faktų atskleidimo pasiūlė alternatyvų pagrindą a ir b punktų koregavimams atlikti ir tam pateikė Kinijos rinkų duomenis. Tačiau šie duomenys, pirma, yra nepatikrinti ir, antra, jie yra ne rinkos ekonomikos šalies duomenys. Todėl juos naudojant būtų prieštaraujama panašios šalies metodikai, kuri taikoma normaliajai vertei apskaičiuoti. Todėl šis CCCMC tvirtinimas buvo atmestas.

| (119) | Po galutinio faktų atskleidimo CCCMC ir du Kinijos eksportuojantys gamintojai taip pat tvirtino, kad Taivano sąnaudų duomenys buvo nepagrįstai koreguojami naudojant Sąjungos pramonės sąnaudų duomenis. Šios šalys nurodė, kad pagal Sąjungos įprastą praktiką anksčiau taip nebuvo daroma. |
| --- | --- |

(119)

Po galutinio faktų atskleidimo CCCMC ir du Kinijos eksportuojantys gamintojai taip pat tvirtino, kad Taivano sąnaudų duomenys buvo nepagrįstai koreguojami naudojant Sąjungos pramonės sąnaudų duomenis. Šios šalys nurodė, kad pagal Sąjungos įprastą praktiką anksčiau taip nebuvo daroma.

| (120) | Kaip minėta pirmiau, ES ankstesnė praktika buvo peržiūrėta atsižvelgiant į 107 konstatuojamojoje dalyje nurodytą PPO sprendimą. Kad galėtų apskaičiuoti trūkstamų rūšių produktų normaliąją vertę Komisija rėmėsi Taivano sąnaudų duomenimis ir pakoregavo nustatytus sąnaudų duomenis bei juos patikrino taikydama proporcingus koregavimus, kurie buvo nustatyti Sąjungos pramonės gamybos sąnaudų lygmeniu. CCCMC nepavyko pagrįsti, kodėl toks koregavimas buvo nepagrįstas, ir (arba) pasiūlyti alternatyvaus metodo. |
| --- | --- |

(120)

Kaip minėta pirmiau, ES ankstesnė praktika buvo peržiūrėta atsižvelgiant į 107 konstatuojamojoje dalyje nurodytą PPO sprendimą. Kad galėtų apskaičiuoti trūkstamų rūšių produktų normaliąją vertę Komisija rėmėsi Taivano sąnaudų duomenimis ir pakoregavo nustatytus sąnaudų duomenis bei juos patikrino taikydama proporcingus koregavimus, kurie buvo nustatyti Sąjungos pramonės gamybos sąnaudų lygmeniu. CCCMC nepavyko pagrįsti, kodėl toks koregavimas buvo nepagrįstas, ir (arba) pasiūlyti alternatyvaus metodo.

| (121) | Po papildomo faktų atskleidimo CCCMC ir du Kinijos eksportuojantys gamintojai pakartojo, kad jie prieštarauja Sąjungos pramonės duomenų naudojimui koreguojant gamybos sąnaudas, kurios buvo naudojamos trūkstamų rūšių produktų normaliajai vertei apskaičiuoti. Šalys pabrėžė, kad Komisija nepateikė įrodymų, kad žaliavų sąnaudų skirtumai ES rinkoje yra tokio paties lygio kaip Taivano rinkoje. Be to, šalys pakartojo tvirtinimą, kad pirmiau minėtam koregavimui atlikti Komisija galėjo naudoti Kinijos besiūlių ir suvirintų jungiamųjų detalių pardavimo eksportui kainų skirtumus, nes pardavimo kainos „iš dalies rodo gamybos sąnaudų skirtumų tendencijas“. |
| --- | --- |

(121)

Po papildomo faktų atskleidimo CCCMC ir du Kinijos eksportuojantys gamintojai pakartojo, kad jie prieštarauja Sąjungos pramonės duomenų naudojimui koreguojant gamybos sąnaudas, kurios buvo naudojamos trūkstamų rūšių produktų normaliajai vertei apskaičiuoti. Šalys pabrėžė, kad Komisija nepateikė įrodymų, kad žaliavų sąnaudų skirtumai ES rinkoje yra tokio paties lygio kaip Taivano rinkoje. Be to, šalys pakartojo tvirtinimą, kad pirmiau minėtam koregavimui atlikti Komisija galėjo naudoti Kinijos besiūlių ir suvirintų jungiamųjų detalių pardavimo eksportui kainų skirtumus, nes pardavimo kainos „iš dalies rodo gamybos sąnaudų skirtumų tendencijas“.

| (122) | Atsakant į šiuos tvirtinimus pirmiausia pabrėžiama, kad Komisija negalėjo lyginti koregavimų, atliktų atsižvelgiant į vamzdelių, naudotų kaip žaliava, rūšis arba plieno markes, lygio su Taivano rinkos duomenimis, nes Taivano gamintojas, kurio gamybos sąnaudos buvo naudojamos normaliajai vertei apskaičiuoti, tam tikrų rūšių žaliavų paprasčiausiai nenaudojo. Tai buvo pagrindinė priežastis, kodėl Komisija iš viso svarstė trūkstamų sąnaudų duomenų ieškoti ne panašios šalies rinkoje. Antra, dėl Kinijos kainų naudojimo, pakartojama, kad nė vienas Kinijos eksportuojantis gamintojas neprašė šiame tyrime jam taikyti RER. Todėl Kinijos gamybos sąnaudų duomenų neturėta ir jie nenagrinėti. Taigi, Komisija negali padaryti jokios išvados, kokiu mastu pardavimo kainų skirtumai rodo skirtingų rūšių jungiamųjų detalių gamybos sąnaudų skirtumus (8). Be to, net jei tokias išvadas ir būtų galima padaryti, jos būtų taikomos gamybos ne rinkos ekonomikos šalyje sąnaudoms. Todėl šie tvirtinimai buvo atmesti. |
| --- | --- |

(122)

Atsakant į šiuos tvirtinimus pirmiausia pabrėžiama, kad Komisija negalėjo lyginti koregavimų, atliktų atsižvelgiant į vamzdelių, naudotų kaip žaliava, rūšis arba plieno markes, lygio su Taivano rinkos duomenimis, nes Taivano gamintojas, kurio gamybos sąnaudos buvo naudojamos normaliajai vertei apskaičiuoti, tam tikrų rūšių žaliavų paprasčiausiai nenaudojo. Tai buvo pagrindinė priežastis, kodėl Komisija iš viso svarstė trūkstamų sąnaudų duomenų ieškoti ne panašios šalies rinkoje. Antra, dėl Kinijos kainų naudojimo, pakartojama, kad nė vienas Kinijos eksportuojantis gamintojas neprašė šiame tyrime jam taikyti RER. Todėl Kinijos gamybos sąnaudų duomenų neturėta ir jie nenagrinėti. Taigi, Komisija negali padaryti jokios išvados, kokiu mastu pardavimo kainų skirtumai rodo skirtingų rūšių jungiamųjų detalių gamybos sąnaudų skirtumus (8). Be to, net jei tokias išvadas ir būtų galima padaryti, jos būtų taikomos gamybos ne rinkos ekonomikos šalyje sąnaudoms. Todėl šie tvirtinimai buvo atmesti.

8

| (123) | Šios suinteresuotosios šalys toliau abejojo, ar jungiamąsias detales pagaminti iš besiūlių vamzdžių yra 2,12–2,97 karto brangiau nei iš suvirintų vamzdžių. Jos nurodo nepagrįstą CCCMC tvirtinimą po pirminio faktų atskleidimo dėl kainų lygio, kad suvirintų ir besiūlių vamzdžių skirtumas – mažiau nei 30 % suvirintų vamzdžių kainos. |
| --- | --- |

(123)

Šios suinteresuotosios šalys toliau abejojo, ar jungiamąsias detales pagaminti iš besiūlių vamzdžių yra 2,12–2,97 karto brangiau nei iš suvirintų vamzdžių. Jos nurodo nepagrįstą CCCMC tvirtinimą po pirminio faktų atskleidimo dėl kainų lygio, kad suvirintų ir besiūlių vamzdžių skirtumas – mažiau nei 30 % suvirintų vamzdžių kainos.

| (124) | Dėl to pažymima, kad Komisijos atliktas koregavimas pagrįstas pastebėtu iš besiūlių vamzdžių ir iš suvirintų vamzdžių pagamintų jungiamųjų detalių sąnaudų skirtumu, o ne pačių suvirintų ir besiūlių vamzdžių kainų skirtumu. Taip pat reikėtų pastebėti, kad nė vienas Kinijos eksportuojantis gamintojas neprašė jam taikyti RER. Dėl to Kinijos eksportuojantys gamintojai nepateikė jokių gamybos sąnaudų duomenų, be to, jie tokių duomenų nepateikė net ir tada, kai pareiškė abejonių dėl Komisijos sąnaudų apskaičiavimo ir skirtumų nustatymo. Be to, standartiniai kainoraščiai yra tuo labiau nesusiję su sąnaudų ir kainos nustatymu, nes juose nėra faktiškai taikytų kainų ir sąnaudų lygių įrodymų. |
| --- | --- |

(124)

Dėl to pažymima, kad Komisijos atliktas koregavimas pagrįstas pastebėtu iš besiūlių vamzdžių ir iš suvirintų vamzdžių pagamintų jungiamųjų detalių sąnaudų skirtumu, o ne pačių suvirintų ir besiūlių vamzdžių kainų skirtumu. Taip pat reikėtų pastebėti, kad nė vienas Kinijos eksportuojantis gamintojas neprašė jam taikyti RER. Dėl to Kinijos eksportuojantys gamintojai nepateikė jokių gamybos sąnaudų duomenų, be to, jie tokių duomenų nepateikė net ir tada, kai pareiškė abejonių dėl Komisijos sąnaudų apskaičiavimo ir skirtumų nustatymo. Be to, standartiniai kainoraščiai yra tuo labiau nesusiję su sąnaudų ir kainos nustatymu, nes juose nėra faktiškai taikytų kainų ir sąnaudų lygių įrodymų.

| (125) | Pastaboms pagrįsti suinteresuotosios šalys pateikė skirtumų, pagrįstų gamintojų „Zhejiang Good“ ir „Zhejiang Jndia“ kainų lygiais, analizę, kurioje tuo remiantis padaryta išvada, kad turėtų būti taikomi atitinkamai 0,43–1,70 ir 0,64–1,80 koregavimo dydžiai. |
| --- | --- |

(125)

Pastaboms pagrįsti suinteresuotosios šalys pateikė skirtumų, pagrįstų gamintojų „Zhejiang Good“ ir „Zhejiang Jndia“ kainų lygiais, analizę, kurioje tuo remiantis padaryta išvada, kad turėtų būti taikomi atitinkamai 0,43–1,70 ir 0,64–1,80 koregavimo dydžiai.

| (126) | Be to, kad šie intervalai yra susiję su kainomis, o ne sąnaudomis, faktas, kad iš suvirintų vamzdžių pagamintos jungiamosios detalės yra parduodamos didesnėmis kainomis nei iš besiūlių vamzdžių pagamintos jungiamosios detalės, neįrodo, kad sąnaudos turėtų būti didesnės. Nurodyti kainų lygiai veikiau rodo, kad nėra jokio ekonominio ryšio tarp sąnaudų ir pirkėjams nurodytų kainų, arba priešingai – reiškia, kad poveikio turėjo kiti veiksniai, kaip, pvz., užsakymo dydis. Komisija dėl konfidencialumo priežasčių negali atskleisti tikrųjų skaičių, tačiau gali atskleisti papildomus faktinius duomenis, pagal kuriuos koregavimas iš jungiamųjų detalių, pagamintų iš suvirintų vamzdžių, į jungiamąsias detales, pagamintas iš besiūlių vamzdžių, palyginimui atlikti pagal PKN aprašymą yra toks:






  iš W1 į S1 | 2,97; |
| --- | --- | --- |
| iš W2 į S2 | 2,21; |
| iš W3 į S3 | 2,14; |
| iš W4 į S4 | 2,12. |

(126)

Be to, kad šie intervalai yra susiję su kainomis, o ne sąnaudomis, faktas, kad iš suvirintų vamzdžių pagamintos jungiamosios detalės yra parduodamos didesnėmis kainomis nei iš besiūlių vamzdžių pagamintos jungiamosios detalės, neįrodo, kad sąnaudos turėtų būti didesnės. Nurodyti kainų lygiai veikiau rodo, kad nėra jokio ekonominio ryšio tarp sąnaudų ir pirkėjams nurodytų kainų, arba priešingai – reiškia, kad poveikio turėjo kiti veiksniai, kaip, pvz., užsakymo dydis. Komisija dėl konfidencialumo priežasčių negali atskleisti tikrųjų skaičių, tačiau gali atskleisti papildomus faktinius duomenis, pagal kuriuos koregavimas iš jungiamųjų detalių, pagamintų iš suvirintų vamzdžių, į jungiamąsias detales, pagamintas iš besiūlių vamzdžių, palyginimui atlikti pagal PKN aprašymą yra toks:

iš W1 į S1

2,97;

iš W2 į S2

2,21;

iš W3 į S3

2,14;

iš W4 į S4

2,12.

Kitų konversijų Kinijos eksportuojančių gamintojų produktų rūšims nustatyti neprireikė.

| (127) | Komisija atliko kitus koregavimus ir pigiausios plieno markės W1 sąnaudas keitė į kitų markių ir (arba) besiūlių vamzdžių kitų markių sąnaudas taip pat naudodama Sąjungos pramonės gamybos sąnaudų duomenis. Komisija taip pat dėl konfidencialumo priežasčių negali atskleisti tikrųjų skaičių, tačiau gali nurodyti papildomus faktinius duomenis:






  iš W1 į S2 | 3,14; |
| --- | --- | --- |
| iš W1 į S3 | 3,60; |
| iš W1 į S4 | 3,16; |
| iš W1 į W3 | 1,69; |
| iš W1 į W4 | 1,49. |

(127)

Komisija atliko kitus koregavimus ir pigiausios plieno markės W1 sąnaudas keitė į kitų markių ir (arba) besiūlių vamzdžių kitų markių sąnaudas taip pat naudodama Sąjungos pramonės gamybos sąnaudų duomenis. Komisija taip pat dėl konfidencialumo priežasčių negali atskleisti tikrųjų skaičių, tačiau gali nurodyti papildomus faktinius duomenis:

iš W1 į S2

3,14;

iš W1 į S3

3,60;

iš W1 į S4

3,16;

iš W1 į W3

1,69;

iš W1 į W4

1,49.

Kitų konversijų Kinijos eksportuojančių gamintojų produktų rūšims nustatyti neprireikė.

| (128) | Komisija taip pat nori pabrėžti, kad pastabose dėl šių koregavimo veiksnių suinteresuotosios šalys nenurodė abiejų Kinijos eksportuojančių gamintojų kainų lygių, kaip tą buvo padariusios dėl kitų koregavimų, veikiausiai dėl to, kad dėl tų skaičių nebūtų galima suabejoti Komisijos taikyta metodika. |
| --- | --- |

(128)

Komisija taip pat nori pabrėžti, kad pastabose dėl šių koregavimo veiksnių suinteresuotosios šalys nenurodė abiejų Kinijos eksportuojančių gamintojų kainų lygių, kaip tą buvo padariusios dėl kitų koregavimų, veikiausiai dėl to, kad dėl tų skaičių nebūtų galima suabejoti Komisijos taikyta metodika.

| (129) | Dėl formos skirtumų, koreguota remiantis keturių atrinktų eksportuojančių gamintojų pardavimo kainos duomenimis, nes jie yra išsamesni nei suinteresuotųjų šalių atstovaujamų dviejų Kinijos gamintojų duomenys.
  Alkūnių kainų lygį pasirinkus kaip pagrindą, santykis yra toks:






  trišakiai | 1,08; |
| --- | --- | --- |
| reduktoriai | 1,22; |
| užmovos | 1,29; |
| kitos formos | 1,74. |

(129)

Dėl formos skirtumų, koreguota remiantis keturių atrinktų eksportuojančių gamintojų pardavimo kainos duomenimis, nes jie yra išsamesni nei suinteresuotųjų šalių atstovaujamų dviejų Kinijos gamintojų duomenys.

Alkūnių kainų lygį pasirinkus kaip pagrindą, santykis yra toks:

trišakiai

1,08;

reduktoriai

1,22;

užmovos

1,29;

kitos formos

1,74.

| (130) | Apskaičiuodama normaliąją vertę Komisija toliau koregavo gamybos sąnaudas, apskaičiuotas pagal 112–117 konstatuojamąsias dalis, ir pridėjo PBA išlaidas bei pelną. Kadangi abu bendradarbiaujantys Taivano gamintojai panašaus produkto vidaus rinkoje nepardavė, be to, vienas iš šių gamintojų („Ta Chen“) tos pačios bendrosios kategorijos produktų nepardavė, teko taikyti pagrindinio reglamento 2 straipsnio 6 dalies c punktą. Tam Komisija, apskaičiuodama normaliąją vertę, naudojo iš kitos Taivano bendradarbiaujančios bendrovės („King Lai“) gautas PBA išlaidų ir pelno sumas, nes tai buvo vieninteliai turimi patikrinti duomenys, susiję su tos pačios bendrosios kategorijos produktų pardavimu Taivano rinkoje. |
| --- | --- |

(130)

Apskaičiuodama normaliąją vertę Komisija toliau koregavo gamybos sąnaudas, apskaičiuotas pagal 112–117 konstatuojamąsias dalis, ir pridėjo PBA išlaidas bei pelną. Kadangi abu bendradarbiaujantys Taivano gamintojai panašaus produkto vidaus rinkoje nepardavė, be to, vienas iš šių gamintojų („Ta Chen“) tos pačios bendrosios kategorijos produktų nepardavė, teko taikyti pagrindinio reglamento 2 straipsnio 6 dalies c punktą. Tam Komisija, apskaičiuodama normaliąją vertę, naudojo iš kitos Taivano bendradarbiaujančios bendrovės („King Lai“) gautas PBA išlaidų ir pelno sumas, nes tai buvo vieninteliai turimi patikrinti duomenys, susiję su tos pačios bendrosios kategorijos produktų pardavimu Taivano rinkoje.

| (131) | Reikėtų pažymėti, kad normaliajai vertei Kinijos eksportuojantiems gamintojams apskaičiuoti naudotos PBA išlaidos buvo pakoreguotos (sumažintos), nes buvo patikrinta, kad trys atrinkti Kinijos gamintojai taip pat gamina ir parduoda daugiausia standartinius produktus, kaip paaiškinta 86 konstatuojamojoje dalyje. Todėl galutinis normaliosios vertės koregavimo dydis atsižvelgiant į PBA išlaidas ir pelną yra toks pat, kaip nurodytas toje konstatuojamojoje dalyje. |
| --- | --- |

(131)

Reikėtų pažymėti, kad normaliajai vertei Kinijos eksportuojantiems gamintojams apskaičiuoti naudotos PBA išlaidos buvo pakoreguotos (sumažintos), nes buvo patikrinta, kad trys atrinkti Kinijos gamintojai taip pat gamina ir parduoda daugiausia standartinius produktus, kaip paaiškinta 86 konstatuojamojoje dalyje. Todėl galutinis normaliosios vertės koregavimo dydis atsižvelgiant į PBA išlaidas ir pelną yra toks pat, kaip nurodytas toje konstatuojamojoje dalyje.

| (132) | Dėl koregavimų atsižvelgiant į PBA išlaidas, du Kinijos eksportuojantys gamintojai ir CCCMC pastabose po galutinio faktų atskleidimo sutiko su tokiu sumažinimu nustatant PBA išlaidas, naudotas normaliajai vertei nustatyti. Taip yra dėl to, kad Taivano eksportuotojas, kurio duomenys šiuo atžvilgiu buvo naudojami, negamina standartinio produkto. Tuo pačiu šios šalys abejojo, ar Komisija tinkamai įvertino šio sumažinimo dydį. |
| --- | --- |

(132)

Dėl koregavimų atsižvelgiant į PBA išlaidas, du Kinijos eksportuojantys gamintojai ir CCCMC pastabose po galutinio faktų atskleidimo sutiko su tokiu sumažinimu nustatant PBA išlaidas, naudotas normaliajai vertei nustatyti. Taip yra dėl to, kad Taivano eksportuotojas, kurio duomenys šiuo atžvilgiu buvo naudojami, negamina standartinio produkto. Tuo pačiu šios šalys abejojo, ar Komisija tinkamai įvertino šio sumažinimo dydį.

| (133) | Dėl to pažymima, kad koregavimai atlikti remiantis Taivano bendrovės „King Lai“ ir antros Taivano bendrovės „Ta Chen“ bendros PBA išlaidų struktūros palyginimu. Pasirinktas šis metodas, nes „King Lai“ buvo vienintelė bendrovė, kuri produktą pardavė Taivano vidaus rinkoje („Ta Chen“ nagrinėjamojo produkto ir jokio kito tos pačios bendrosios kategorijos produkto vidaus rinkoje nepardavė). Koregavimai yra pagrįsti, nes pirmoji bendrovė yra labai pažangaus specializuoto produkto gamintoja, o antroji bendrovė gamina standartinius produktus (todėl tam tikra dalis jų PBA išlaidų akivaizdžiai skiriasi). Remdamasi šiuo palyginimu Komisija iš „King Lai“ PBA išlaidų išskaičiavo MTTP išlaidas ir dalį darbo sąnaudų, susijusių su kokybės kontrolės departamentu. Šių dviejų bendrovių kitų kategorijų PBA išlaidos labai nesiskyrė. Reikia pabrėžti, kad atlikdama šį koregavimą Komisija išskaičiavo dvi visas pirmiau minėtų PBA išlaidų kategorijas. Taigi, Komisija atlikdama šį koregavimą taikė konservatyvų metodą ir atliko didesnį, o ne mažesnį koregavimą. |
| --- | --- |

(133)

Dėl to pažymima, kad koregavimai atlikti remiantis Taivano bendrovės „King Lai“ ir antros Taivano bendrovės „Ta Chen“ bendros PBA išlaidų struktūros palyginimu. Pasirinktas šis metodas, nes „King Lai“ buvo vienintelė bendrovė, kuri produktą pardavė Taivano vidaus rinkoje („Ta Chen“ nagrinėjamojo produkto ir jokio kito tos pačios bendrosios kategorijos produkto vidaus rinkoje nepardavė). Koregavimai yra pagrįsti, nes pirmoji bendrovė yra labai pažangaus specializuoto produkto gamintoja, o antroji bendrovė gamina standartinius produktus (todėl tam tikra dalis jų PBA išlaidų akivaizdžiai skiriasi). Remdamasi šiuo palyginimu Komisija iš „King Lai“ PBA išlaidų išskaičiavo MTTP išlaidas ir dalį darbo sąnaudų, susijusių su kokybės kontrolės departamentu. Šių dviejų bendrovių kitų kategorijų PBA išlaidos labai nesiskyrė. Reikia pabrėžti, kad atlikdama šį koregavimą Komisija išskaičiavo dvi visas pirmiau minėtų PBA išlaidų kategorijas. Taigi, Komisija atlikdama šį koregavimą taikė konservatyvų metodą ir atliko didesnį, o ne mažesnį koregavimą.

| (134) | Suinteresuotosios šalys toliau tvirtino, kad Komisija nepalygino susijusios Taivano bendrovės ir Kinijos eksportuojančių gamintojų PBA išlaidų struktūrų. |
| --- | --- |

(134)

Suinteresuotosios šalys toliau tvirtino, kad Komisija nepalygino susijusios Taivano bendrovės ir Kinijos eksportuojančių gamintojų PBA išlaidų struktūrų.

| (135) | Dėl to primenama, kad Taivanas yra panaši šalis, taigi turėtų būti naudojamos būtent Taivano PBA išlaidos, susijusios su pardavimu Taivano vidaus rinkoje. Jų koregavimas remiantis PBA išlaidų palyginimu su Kinijos gamintojų PBA išlaidomis reikštų, kad kaip lyginamasis kriterijus yra naudojamos ne rinkos ekonomikos šalies išlaidos. Vis dėlto pabrėžiama, kad dėl Komisijos atlikto koregavimo PBA išlaidos normaliajai vertei apskaičiuoti buvo sumažintos iki tokio lygio, kuris yra pagrįstas, palyginti su atrinktų Kinijos bendrovių PBA išlaidomis. Iš tiesų dvi iš trijų atrinktų Kinijos bendrovių nurodė didesnes PBA išlaidas, nei naudotas normaliajai vertei apskaičiuoti. |
| --- | --- |

(135)

Dėl to primenama, kad Taivanas yra panaši šalis, taigi turėtų būti naudojamos būtent Taivano PBA išlaidos, susijusios su pardavimu Taivano vidaus rinkoje. Jų koregavimas remiantis PBA išlaidų palyginimu su Kinijos gamintojų PBA išlaidomis reikštų, kad kaip lyginamasis kriterijus yra naudojamos ne rinkos ekonomikos šalies išlaidos. Vis dėlto pabrėžiama, kad dėl Komisijos atlikto koregavimo PBA išlaidos normaliajai vertei apskaičiuoti buvo sumažintos iki tokio lygio, kuris yra pagrįstas, palyginti su atrinktų Kinijos bendrovių PBA išlaidomis. Iš tiesų dvi iš trijų atrinktų Kinijos bendrovių nurodė didesnes PBA išlaidas, nei naudotas normaliajai vertei apskaičiuoti.

3.2.3.   Eksporto kaina

Eksporto kaina

| (136) | Bendradarbiaujantys eksportuojantys gamintojai produktą eksportui į Sąjungą pardavė tiesiogiai nepriklausomiems pirkėjams arba per nesusijusias prekybos bendroves, įsikūrusias ne Sąjungoje. |
| --- | --- |

(136)

Bendradarbiaujantys eksportuojantys gamintojai produktą eksportui į Sąjungą pardavė tiesiogiai nepriklausomiems pirkėjams arba per nesusijusias prekybos bendroves, įsikūrusias ne Sąjungoje.

| (137) | Eksporto kainos pagal pagrindinio reglamento 2 straipsnio 8 dalį buvo nustatytos remiantis už eksportuojančios šalies eksportui parduotą nagrinėjamąjį produktą faktiškai sumokėtomis arba mokėtinomis kainomis. |
| --- | --- |

(137)

Eksporto kainos pagal pagrindinio reglamento 2 straipsnio 8 dalį buvo nustatytos remiantis už eksportuojančios šalies eksportui parduotą nagrinėjamąjį produktą faktiškai sumokėtomis arba mokėtinomis kainomis.

3.2.4.   Palyginimas ir dempingo skirtumai

Palyginimas ir dempingo skirtumai

| (138) | Bendradarbiaujančių eksportuojančių gamintojų normalioji vertė ir eksporto kaina buvo lyginamos EXW sąlygomis. |
| --- | --- |

(138)

Bendradarbiaujančių eksportuojančių gamintojų normalioji vertė ir eksporto kaina buvo lyginamos EXW sąlygomis.

| (139) | Siekiant užtikrinti teisingą normaliosios vertės ir eksporto kainos palyginimą, pagal pagrindinio reglamento 2 straipsnio 10 dalį koreguojant deramai atsižvelgta į skirtumus, turinčius poveikio kainoms ir kainų palyginamumui. |
| --- | --- |

(139)

Siekiant užtikrinti teisingą normaliosios vertės ir eksporto kainos palyginimą, pagal pagrindinio reglamento 2 straipsnio 10 dalį koreguojant deramai atsižvelgta į skirtumus, turinčius poveikio kainoms ir kainų palyginamumui.

| (140) | Tuo remiantis koreguota atsižvelgiant į vežimo, jūrų frachto, draudimo, tvarkymo, krovos ir papildomas išlaidas, pakavimo sąnaudas, kreditų sąnaudas, nuolaidas ir komisinius, jei buvo įrodyta, kad jie turėjo poveikio kainų palyginamumui. Koregavimo dydis iš viso siekė 5–16 %, remiantis Kinijos eksportuojančių gamintojų pateiktomis faktinėmis vertėmis, kurios buvo patikrintos vietoje. Tai Kinijos bendrovių pagal atitinkamas išlaidų kategorijas nurodyti skaičiai, jie buvo atskleisti šioms bendrovėms pateikiant specialius faktų atskleidimo dokumentus, kad jos galėtų tuos skaičius patikrinti. |
| --- | --- |

(140)

Tuo remiantis koreguota atsižvelgiant į vežimo, jūrų frachto, draudimo, tvarkymo, krovos ir papildomas išlaidas, pakavimo sąnaudas, kreditų sąnaudas, nuolaidas ir komisinius, jei buvo įrodyta, kad jie turėjo poveikio kainų palyginamumui. Koregavimo dydis iš viso siekė 5–16 %, remiantis Kinijos eksportuojančių gamintojų pateiktomis faktinėmis vertėmis, kurios buvo patikrintos vietoje. Tai Kinijos bendrovių pagal atitinkamas išlaidų kategorijas nurodyti skaičiai, jie buvo atskleisti šioms bendrovėms pateikiant specialius faktų atskleidimo dokumentus, kad jos galėtų tuos skaičius patikrinti.

| (141) | Kinija taiko politiką, pagal kurią eksporto atveju PVM yra grąžinamas tik iš dalies, o šiuo atveju negrąžinami 8 % PVM. Siekiant užtikrinti, kad normalioji vertė būtų išreikšta tokiu pat apmokestinimo lygiu kaip eksporto kaina, ji buvo pakoreguota ir padidinta ta didelio skersmens besiūlių vamzdžių ir vamzdelių eksportui taikomo PVM dalimi, kuri eksportuojantiems Kinijos gamintojams nebuvo grąžinta (9). |
| --- | --- |

(141)

Kinija taiko politiką, pagal kurią eksporto atveju PVM yra grąžinamas tik iš dalies, o šiuo atveju negrąžinami 8 % PVM. Siekiant užtikrinti, kad normalioji vertė būtų išreikšta tokiu pat apmokestinimo lygiu kaip eksporto kaina, ji buvo pakoreguota ir padidinta ta didelio skersmens besiūlių vamzdžių ir vamzdelių eksportui taikomo PVM dalimi, kuri eksportuojantiems Kinijos gamintojams nebuvo grąžinta (9).

9

| (142) | Dėl šio koregavimo du Kinijos eksportuojantys gamintojai ir CCCMC po galutinio faktų atskleidimo pateikė pastabų. Susijusios šalys nepaaiškino principo, kad reikėtų koreguoti atsižvelgiant į negrąžintą PVM dalį po eksporto. Tačiau, kadangi normalioji vertė yra gerokai didesnė už eksporto kainą, suinteresuotosios šalys tvirtina, kad eksporto kaina turėtų būti 8 % pakoreguota, ir nurodo, kad netaikomas RER ir nėra didesnių dempingo skirtumų. |
| --- | --- |

(142)

Dėl šio koregavimo du Kinijos eksportuojantys gamintojai ir CCCMC po galutinio faktų atskleidimo pateikė pastabų. Susijusios šalys nepaaiškino principo, kad reikėtų koreguoti atsižvelgiant į negrąžintą PVM dalį po eksporto. Tačiau, kadangi normalioji vertė yra gerokai didesnė už eksporto kainą, suinteresuotosios šalys tvirtina, kad eksporto kaina turėtų būti 8 % pakoreguota, ir nurodo, kad netaikomas RER ir nėra didesnių dempingo skirtumų.

| (143) | Dėl to pabrėžiama, kad Komisija normaliąją vertę koregavo laikydamasi Bendrojo Teismo sprendimo byloje T-423/09. Todėl šis tvirtinimas buvo atmestas. |
| --- | --- |

(143)

Dėl to pabrėžiama, kad Komisija normaliąją vertę koregavo laikydamasi Bendrojo Teismo sprendimo byloje T-423/09. Todėl šis tvirtinimas buvo atmestas.

| (144) | Kaip nustatyta pagrindinio reglamento 2 straipsnio 11 ir 12 dalyse, kiekvienos bendradarbiaujančios bendrovės kiekvienos rūšies panašaus produkto vidutinė svertinė normalioji vertė buvo lyginama su atitinkamos rūšies nagrinėjamojo produkto svertine vidutine eksporto kaina. |
| --- | --- |

(144)

Kaip nustatyta pagrindinio reglamento 2 straipsnio 11 ir 12 dalyse, kiekvienos bendradarbiaujančios bendrovės kiekvienos rūšies panašaus produkto vidutinė svertinė normalioji vertė buvo lyginama su atitinkamos rūšies nagrinėjamojo produkto svertine vidutine eksporto kaina.

| (145) | Tuo remiantis procentais išreikšti CIF kainos Sąjungos pasienyje prieš sumokant muitą vidutiniai svertiniai dempingo skirtumai yra tokie:






  Bendrovė | Nustatytas dempingo skirtumas (%) |
| --- | --- | --- |
| Zhejiang Good Fittings Co., Ltd | 55,3 |
| Zhejiang Jndia Pipeline Industry Co., Ltd | 48,9 |
| Suzhou Yuli Pipeline Industry Co., Ltd (*1) | 30,7 |
| Jiangsu Judd Pipeline Industry Co., Ltd (*1) | 30,7 |
| Svertinis vidurkis | 41,9 |

(145)

Tuo remiantis procentais išreikšti CIF kainos Sąjungos pasienyje prieš sumokant muitą vidutiniai svertiniai dempingo skirtumai yra tokie:

Bendrovė

Nustatytas dempingo skirtumas (%)

Zhejiang Good Fittings Co., Ltd

55,3

Zhejiang Jndia Pipeline Industry Co., Ltd

48,9

Suzhou Yuli Pipeline Industry Co., Ltd (*1)

*1

30,7

Jiangsu Judd Pipeline Industry Co., Ltd (*1)

*1

30,7

Svertinis vidurkis

41,9

| (146) | Bendradarbiaujantiems neatrinktiems Kinijos eksportuojantiems gamintojams taikomas vidutinis svertinis dempingo skirtumas. |
| --- | --- |

(146)

Bendradarbiaujantiems neatrinktiems Kinijos eksportuojantiems gamintojams taikomas vidutinis svertinis dempingo skirtumas.

| (147) | Dėl to vienas Sąjungos importuotojas pastabose po galutinio faktų atskleidimo tvirtino, kad dempingo skirtumų, apskaičiuotų Taivano bendrovei „King Lai“ (0 %) ir jos susijusiai bendrovei Kinijoje (41,9 %), skirtumas yra nepagrįstas, nes abi bendrovės gamina tos pačios rūšies jungiamąsias detales, kurios nepriklauso produkto apibrėžtajai sričiai. |
| --- | --- |

(147)

Dėl to vienas Sąjungos importuotojas pastabose po galutinio faktų atskleidimo tvirtino, kad dempingo skirtumų, apskaičiuotų Taivano bendrovei „King Lai“ (0 %) ir jos susijusiai bendrovei Kinijoje (41,9 %), skirtumas yra nepagrįstas, nes abi bendrovės gamina tos pačios rūšies jungiamąsias detales, kurios nepriklauso produkto apibrėžtajai sričiai.

| (148) | Šiuo atžvilgiu pirmiausia pabrėžiama, kad Taivano bendrovė „King Lai“ buvo nustatytas 0 % dempingo skirtumas ne dėl to, kad ji gamina produkto apibrėžtajai sričiai nepriskiriamas detales, kaip atrodo iš Sąjungos importuotojo aiškinimo. Skaičiuojant dempingo skirtumą bendrovei „King Lai“ nebuvo atsižvelgta į produkto apibrėžtajai sričiai nepriskiriamus produktus. Tačiau bendrovė gamino ir į Sąjungą eksportavo nedidelį kiekį produktų, kurie patenka į šio tyrimo produkto apibrėžtąją sritį. Todėl šiai bendrovei nustatytą neigiamą dempingo skirtumą teko perskaičiuoti. Kita vertus „King Lai“ Kinijoje nebuvo atrinkta bendrovė, todėl šiai bendrovei nebuvo apskaičiuotas individualus dempingo skirtumas. Todėl bendrovei nustatytas atrinktoms Kinijos bendrovėms apskaičiuotas vidutinis svertinis dempingo skirtumas. Vis dėlto produktui, kuris nepatenka į šio tyrimo produkto apibrėžtąją sritį nebus taikomas joks antidempingo muitas. Taigi, jei Kinijos bendrovė „King Lai“ iš tiesų eksportuoja į ES produktą, kuris nepatenka į šio tyrimo produkto apibrėžtąją sritį, jam importo metu nebus taikomi antidempingo muitai. |
| --- | --- |

(148)

Šiuo atžvilgiu pirmiausia pabrėžiama, kad Taivano bendrovė „King Lai“ buvo nustatytas 0 % dempingo skirtumas ne dėl to, kad ji gamina produkto apibrėžtajai sričiai nepriskiriamas detales, kaip atrodo iš Sąjungos importuotojo aiškinimo. Skaičiuojant dempingo skirtumą bendrovei „King Lai“ nebuvo atsižvelgta į produkto apibrėžtajai sričiai nepriskiriamus produktus. Tačiau bendrovė gamino ir į Sąjungą eksportavo nedidelį kiekį produktų, kurie patenka į šio tyrimo produkto apibrėžtąją sritį. Todėl šiai bendrovei nustatytą neigiamą dempingo skirtumą teko perskaičiuoti. Kita vertus „King Lai“ Kinijoje nebuvo atrinkta bendrovė, todėl šiai bendrovei nebuvo apskaičiuotas individualus dempingo skirtumas. Todėl bendrovei nustatytas atrinktoms Kinijos bendrovėms apskaičiuotas vidutinis svertinis dempingo skirtumas. Vis dėlto produktui, kuris nepatenka į šio tyrimo produkto apibrėžtąją sritį nebus taikomas joks antidempingo muitas. Taigi, jei Kinijos bendrovė „King Lai“ iš tiesų eksportuoja į ES produktą, kuris nepatenka į šio tyrimo produkto apibrėžtąją sritį, jam importo metu nebus taikomi antidempingo muitai.

| (149) | Dėl žemo Kinijos eksportuojančių gamintojų bendradarbiavimo lygio ir dėl 95 konstatuojamojoje dalyje pateikto pagrindimo, KLR buvo nustatytas dempingo skirtumas visos šalies mastu, kuris prilygo bendradarbiaujančiam eksportuojančiam gamintojui, kuris, kaip nustatyta, vykdė dempingą, nustatytam didžiausiam dempingo skirtumui tipiškos rūšies produktui, atsižvelgiant į to produkto kiekį. |
| --- | --- |

(149)

Dėl žemo Kinijos eksportuojančių gamintojų bendradarbiavimo lygio ir dėl 95 konstatuojamojoje dalyje pateikto pagrindimo, KLR buvo nustatytas dempingo skirtumas visos šalies mastu, kuris prilygo bendradarbiaujančiam eksportuojančiam gamintojui, kuris, kaip nustatyta, vykdė dempingą, nustatytam didžiausiam dempingo skirtumui tipiškos rūšies produktui, atsižvelgiant į to produkto kiekį.

| (150) | Tuo remiantis procentais išreikštas CIF kainos Sąjungos pasienyje prieš sumokant muitą dempingo skirtumas visos šalies mastu yra 64,9 %. |
| --- | --- |

(150)

Tuo remiantis procentais išreikštas CIF kainos Sąjungos pasienyje prieš sumokant muitą dempingo skirtumas visos šalies mastu yra 64,9 %.

3.2.5.   Individualaus nagrinėjimo prašymai

Individualaus nagrinėjimo prašymai

| (151) | Penki neatrinkti Kinijos eksportuojantys gamintojai paprašė jiems šiame tyrime taikyti individualų nagrinėjimą. Atsižvelgdama į didelį prašymų skaičių Komisija padarė išvadą, kad patenkinus šiuos prašymus būtų pernelyg sunku laiku baigti tyrimą. Dėl to pažymima, kad priėmus šių bendrovių prašymus būtų daugiau nei dvigubai daugiau bendrovių, kurioms tektų atlikti individualius dempingo skirtumų skaičiavimus, nes pradžioje buvo atrinkti keturi eksportuojantys gamintojai. Be to, pažymima, kad kai kurie individualaus nagrinėjimo prašantys subjektai priklauso grupei. Pagal pirminius susijusių bendrovių atsakymus (į atrankos formos klausimus), atliekant individualų nagrinėjimą tektų analizuoti ir tikrinti bent 7 bendrovių klausimynų atsakymus. |
| --- | --- |

(151)

Penki neatrinkti Kinijos eksportuojantys gamintojai paprašė jiems šiame tyrime taikyti individualų nagrinėjimą. Atsižvelgdama į didelį prašymų skaičių Komisija padarė išvadą, kad patenkinus šiuos prašymus būtų pernelyg sunku laiku baigti tyrimą. Dėl to pažymima, kad priėmus šių bendrovių prašymus būtų daugiau nei dvigubai daugiau bendrovių, kurioms tektų atlikti individualius dempingo skirtumų skaičiavimus, nes pradžioje buvo atrinkti keturi eksportuojantys gamintojai. Be to, pažymima, kad kai kurie individualaus nagrinėjimo prašantys subjektai priklauso grupei. Pagal pirminius susijusių bendrovių atsakymus (į atrankos formos klausimus), atliekant individualų nagrinėjimą tektų analizuoti ir tikrinti bent 7 bendrovių klausimynų atsakymus.

4.   ŽALA

ŽALA

4.1.   Sąjungos pramonės apibrėžtis ir Sąjungos gamyba

Sąjungos pramonės apibrėžtis ir Sąjungos gamyba

| (152) | Remiantis skunde pateikta ir vėliau atliekant tyrimą surinkta informacija, panašų produktą tiriamuoju laikotarpiu gamino mažiausiai 16 Sąjungos gamintojų. Sąjungos gamintojai, kurie pagamina visą Sąjungos produkciją, sudaro Sąjungos pramonę, kaip apibrėžta pagrindinio reglamento 4 straipsnio 1 dalyje (toliau – Sąjungos pramonė). |
| --- | --- |

(152)

Remiantis skunde pateikta ir vėliau atliekant tyrimą surinkta informacija, panašų produktą tiriamuoju laikotarpiu gamino mažiausiai 16 Sąjungos gamintojų. Sąjungos gamintojai, kurie pagamina visą Sąjungos produkciją, sudaro Sąjungos pramonę, kaip apibrėžta pagrindinio reglamento 4 straipsnio 1 dalyje (toliau – Sąjungos pramonė).

| (153) | Apskaičiuota, kad tiriamuoju laikotarpiu visa Sąjungos gamybos apimtis buvo maždaug 8 270 tonų. Komisija šį skaičių nustatė remdamasi patikrintais atrinktų Sąjungos gamintojų klausimyno atsakymais ir skundo pateikėjo pateiktais apytikriais duomenimis. Kaip minėta 11–13 konstatuojamosiose dalyse, norint nustatyti galimą žalą Sąjungos pramonei atlikta atranka. Atrinkti Sąjungos gamintojai pagamino apie 43 % viso panašaus produkto Sąjungoje. |
| --- | --- |

(153)

Apskaičiuota, kad tiriamuoju laikotarpiu visa Sąjungos gamybos apimtis buvo maždaug 8 270 tonų. Komisija šį skaičių nustatė remdamasi patikrintais atrinktų Sąjungos gamintojų klausimyno atsakymais ir skundo pateikėjo pateiktais apytikriais duomenimis. Kaip minėta 11–13 konstatuojamosiose dalyse, norint nustatyti galimą žalą Sąjungos pramonei atlikta atranka. Atrinkti Sąjungos gamintojai pagamino apie 43 % viso panašaus produkto Sąjungoje.

| (154) | Viena šalis prašė paaiškinti, kodėl visos Sąjungos gamybos apimtis nuo pirminio iki galutinio faktų atskleidimo sumažėjo 80 tonų. Pirminiame faktų atskleidime visa Sąjungos gamybos apimtis buvo įvertinta apytikriai 8 350 tonų. Pirmesnėje konstatuojamojoje dalyje teigiama, kad visa Sąjungos gamybos apimtis buvo įvertinta apytikriai 8 270 tonų. Skirtumo priežastis – pirminiu etapu Komisijos tarnybos neteisingai įvertino vieno neatrinkto Sąjungos gamintojo gamybos apimtį. Šis Sąjungos gamintojas tiriamuoju laikotarpiu nutraukė gamybą. Todėl jo gamybos apimtis buvo perskaičiuota atsižvelgiant į gamybos nutraukimą. Komisija patvirtino, kad visa apskaičiuota Sąjungos gamyba tiriamuoju laikotarpiu sudarė apie 8 270 tonų. |
| --- | --- |

(154)

Viena šalis prašė paaiškinti, kodėl visos Sąjungos gamybos apimtis nuo pirminio iki galutinio faktų atskleidimo sumažėjo 80 tonų. Pirminiame faktų atskleidime visa Sąjungos gamybos apimtis buvo įvertinta apytikriai 8 350 tonų. Pirmesnėje konstatuojamojoje dalyje teigiama, kad visa Sąjungos gamybos apimtis buvo įvertinta apytikriai 8 270 tonų. Skirtumo priežastis – pirminiu etapu Komisijos tarnybos neteisingai įvertino vieno neatrinkto Sąjungos gamintojo gamybos apimtį. Šis Sąjungos gamintojas tiriamuoju laikotarpiu nutraukė gamybą. Todėl jo gamybos apimtis buvo perskaičiuota atsižvelgiant į gamybos nutraukimą. Komisija patvirtino, kad visa apskaičiuota Sąjungos gamyba tiriamuoju laikotarpiu sudarė apie 8 270 tonų.

| (155) | Kadangi atrinktas tik vienas gamintojas ir viena bendrovių grupė, visi su mikroekonominiais rodikliais susiję duomenys turėjo būti indeksuoti, kad pagal pagrindinio reglamento 19 straipsnį būtų išsaugotas konfidencialumas. |
| --- | --- |

(155)

Kadangi atrinktas tik vienas gamintojas ir viena bendrovių grupė, visi su mikroekonominiais rodikliais susiję duomenys turėjo būti indeksuoti, kad pagal pagrindinio reglamento 19 straipsnį būtų išsaugotas konfidencialumas.

4.2.   Sąjungos suvartojimas

Sąjungos suvartojimas

| (156) | Komisija Sąjungos suvartojimą nustatė remdamasi visa apskaičiuota Sąjungos pramonės pardavimo Sąjungos rinkoje apimtimi ir visa nagrinėjamojo produkto importo į Sąjungą apimtimi. |
| --- | --- |

(156)

Komisija Sąjungos suvartojimą nustatė remdamasi visa apskaičiuota Sąjungos pramonės pardavimo Sąjungos rinkoje apimtimi ir visa nagrinėjamojo produkto importo į Sąjungą apimtimi.

| (157) | Sąjungos pramonės panašaus produkto pardavimo apimtis buvo nustatyta remiantis faktiniais patikrintais atrinktų gamintojų klausimyno atsakymuose pateiktais duomenimis, o nebendradarbiaujančių gamintojų atveju – skundo pateikėjo pateiktais duomenimis. |
| --- | --- |

(157)

Sąjungos pramonės panašaus produkto pardavimo apimtis buvo nustatyta remiantis faktiniais patikrintais atrinktų gamintojų klausimyno atsakymuose pateiktais duomenimis, o nebendradarbiaujančių gamintojų atveju – skundo pateikėjo pateiktais duomenimis.

| (158) | Kaip paaiškinta 47 konstatuojamojoje dalyje, nagrinėjamasis produktas priskiriamas dviem KN kodams: ex 7307 23 10 ir ex 7307 23 90. Tačiau šiems dviem KN kodams priskiriamas ne tik nagrinėjamasis produktas, bet ir šio tyrimo aprėpčiai nepriskiriami produktai. Todėl importuojamų produktų, kurie nepriskiriami šio tyrimo aprėpčiai, apimtis turėjo būti nustatyta remiantis visa pagal minėtus KN kodus užregistruoto importo apimtimi. |
| --- | --- |

(158)

Kaip paaiškinta 47 konstatuojamojoje dalyje, nagrinėjamasis produktas priskiriamas dviem KN kodams: ex 7307 23 10 ir ex 7307 23 90. Tačiau šiems dviem KN kodams priskiriamas ne tik nagrinėjamasis produktas, bet ir šio tyrimo aprėpčiai nepriskiriami produktai. Todėl importuojamų produktų, kurie nepriskiriami šio tyrimo aprėpčiai, apimtis turėjo būti nustatyta remiantis visa pagal minėtus KN kodus užregistruoto importo apimtimi.

| (159) | Skundo pateikėjas visų šalių kilmės nagrinėjamojo produkto importo apimtį įvertino remdamasis turima rinkos informacija. Dėl nagrinėjamųjų šalių manyta, kad tiriamieji produktai sudarė didžiąją dalį pagal pirmiau minėtus du KN kodus registruotų KLR (90 %) ir Taivano (100 %) produktų. |
| --- | --- |

(159)

Skundo pateikėjas visų šalių kilmės nagrinėjamojo produkto importo apimtį įvertino remdamasis turima rinkos informacija. Dėl nagrinėjamųjų šalių manyta, kad tiriamieji produktai sudarė didžiąją dalį pagal pirmiau minėtus du KN kodus registruotų KLR (90 %) ir Taivano (100 %) produktų.

| (160) | Šiems skaičiavimams patikrinti Komisija naudojosi per 2012 m. lapkričio 10 d. inicijuotą pirmesnį tyrimą dėl nerūdijančiojo plieno jungiamųjų detalių gauta informacija. Tame tyrime buvo nagrinėjami visi šiems dviem KN kodams priskiriami produktai, įskaitant šio tyrimo nagrinėjamąjį produktą. Po atliktos analizės paaiškėjo, kad bent 22,3 % Kinijos eksportuojančių gamintojų pagal šiuos KN kodus eksportuotų produktų nepatenka į šio tyrimo aprėptį. Skundo pateikėjų nurodytas Taivano produktų procentas pasitvirtino, t. y. 100 %. |
| --- | --- |

(160)

Šiems skaičiavimams patikrinti Komisija naudojosi per 2012 m. lapkričio 10 d. inicijuotą pirmesnį tyrimą dėl nerūdijančiojo plieno jungiamųjų detalių gauta informacija. Tame tyrime buvo nagrinėjami visi šiems dviem KN kodams priskiriami produktai, įskaitant šio tyrimo nagrinėjamąjį produktą. Po atliktos analizės paaiškėjo, kad bent 22,3 % Kinijos eksportuojančių gamintojų pagal šiuos KN kodus eksportuotų produktų nepatenka į šio tyrimo aprėptį. Skundo pateikėjų nurodytas Taivano produktų procentas pasitvirtino, t. y. 100 %.

| (161) | KLR atveju Komisija nusprendė importo apimtį koreguoti remdamasi konservatyviausiu santykiu, t. y. 22,3 %. |
| --- | --- |

(161)

KLR atveju Komisija nusprendė importo apimtį koreguoti remdamasi konservatyviausiu santykiu, t. y. 22,3 %.

| (162) | Be to, suvartojimas dar buvo pakoreguotas atsižvelgiant į junginių/nedidelio šiurkštumo jungiamųjų detalių apimtį (žr. 2.2.1 ir 2.2.2 skirsnius), nes šios detalės buvo išbrauktos iš tyrimo produkto apibrėžtosios srities. Importuotas kiekis apskaičiuotas remiantis atrankos formos atsakymais – apie 150 tonų iš KLR ir 20 tonų iš Taivano. Todėl šis kiekis buvo išskaičiuotas iš nustatytos importo iš KLR ir Taivano apimties. Sąjungos pramonės atveju per tyrimą nustatyta, kad šių produkto apibrėžtajai sričiai nepriskiriamų rūšių produktų pagamintas ir parduotas kiekis yra nežymus. |
| --- | --- |

(162)

Be to, suvartojimas dar buvo pakoreguotas atsižvelgiant į junginių/nedidelio šiurkštumo jungiamųjų detalių apimtį (žr. 2.2.1 ir 2.2.2 skirsnius), nes šios detalės buvo išbrauktos iš tyrimo produkto apibrėžtosios srities. Importuotas kiekis apskaičiuotas remiantis atrankos formos atsakymais – apie 150 tonų iš KLR ir 20 tonų iš Taivano. Todėl šis kiekis buvo išskaičiuotas iš nustatytos importo iš KLR ir Taivano apimties. Sąjungos pramonės atveju per tyrimą nustatyta, kad šių produkto apibrėžtajai sričiai nepriskiriamų rūšių produktų pagamintas ir parduotas kiekis yra nežymus.

| (163) | Tuo remiantis nustatytas toks Sąjungos suvartojimas:

  1 lentelė


  Sąjungos suvartojimas (tonomis) | 2012 m. | 2013 m. | 2014 m. | TL |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Bendras Sąjungos suvartojimas | 13 766 | 14 350 | 14 671 | 14 145 |
| Indeksas (2012 m. = 100) | 100 | 104 | 107 | 103 |
| Šaltinis: Eurostatas, atrankos formų atsakymai, patikrinti klausimyno atsakymai ir skundo pateikėjo pateikta informacija. |

(163)

Tuo remiantis nustatytas toks Sąjungos suvartojimas:

1 lentelė

1 lentelė

Sąjungos suvartojimas (tonomis)

Sąjungos suvartojimas (tonomis)

2012 m.

2013 m.

2014 m.

TL

Bendras Sąjungos suvartojimas

13 766

14 350

14 671

14 145

Indeksas (2012 m. = 100)

Indeksas (2012 m. = 100)

100

100

104

104

107

107

103

103

Šaltinis: Eurostatas, atrankos formų atsakymai, patikrinti klausimyno atsakymai ir skundo pateikėjo pateikta informacija.

Šaltinis:

| (164) | Sąjungos suvartojimas nuo 2012 m. iki tiriamojo laikotarpio padidėjo 3 % |
| --- | --- |

(164)

Sąjungos suvartojimas nuo 2012 m. iki tiriamojo laikotarpio padidėjo 3 %

4.3.   Importas iš nagrinėjamųjų šalių

Importas iš nagrinėjamųjų šalių

4.3.1.   Bendras importo iš nagrinėjamųjų šalių poveikio vertinimas

Bendras importo iš nagrinėjamųjų šalių poveikio vertinimas

| (165) | Komisija nagrinėjo, ar nagrinėjamųjų šalių kilmės nagrinėjamojo produkto importą pagal pagrindinio reglamento 3 straipsnio 4 dalį reikėtų vertinti bendrai. |
| --- | --- |

(165)

Komisija nagrinėjo, ar nagrinėjamųjų šalių kilmės nagrinėjamojo produkto importą pagal pagrindinio reglamento 3 straipsnio 4 dalį reikėtų vertinti bendrai.

| (166) | Nustatyti iš KLR ir Taivano importuojamų produktų dempingo skirtumai apibendrinti 145 ir 94 konstatuojamosiose dalyse. |
| --- | --- |

(166)

Nustatyti iš KLR ir Taivano importuojamų produktų dempingo skirtumai apibendrinti 145 ir 94 konstatuojamosiose dalyse.

| (167) | Visi šie skirtumai, išskyrus bendrovę„King Lai“, yra didesni už de minimis ribą, nustatytą pagrindinio reglamento 9 straipsnio 3 dalyje. Kaip minėta 94 konstatuojamojoje dalyje, importo ne dempingo kaina apimtis buvo nežymi. Bet kuriuo atveju ši importo ne dempingo kaina apimtis buvo išskaičiuota iš bendros nagrinėjamojo produkto importo iš Taivano apimties. |
| --- | --- |

(167)

Visi šie skirtumai, išskyrus bendrovę„King Lai“, yra didesni už de minimis ribą, nustatytą pagrindinio reglamento 9 straipsnio 3 dalyje. Kaip minėta 94 konstatuojamojoje dalyje, importo ne dempingo kaina apimtis buvo nežymi. Bet kuriuo atveju ši importo ne dempingo kaina apimtis buvo išskaičiuota iš bendros nagrinėjamojo produkto importo iš Taivano apimties.

de minimis

| (168) | Importo iš kiekvienos nagrinėjamosios šalies apimtis pagal pagrindinio reglamento 5 straipsnio 7 dalį nebuvo nežymi. Tiriamuoju laikotarpiu KLR ir Taivanui atitinkamai teko 22,9 ir 7,8 % rinkos dalys, kaip paminėta 181 konstatuojamojoje dalyje. |
| --- | --- |

(168)

Importo iš kiekvienos nagrinėjamosios šalies apimtis pagal pagrindinio reglamento 5 straipsnio 7 dalį nebuvo nežymi. Tiriamuoju laikotarpiu KLR ir Taivanui atitinkamai teko 22,9 ir 7,8 % rinkos dalys, kaip paminėta 181 konstatuojamojoje dalyje.

| (169) | Dempingo kaina iš nagrinėjamųjų šalių importuojamo produkto ir panašaus produkto konkurencijos sąlygos taip pat buvo panašios. Iš tiesų, importuoti produktai konkuravo tarpusavyje ir su Sąjungoje pagamintu nagrinėjamuoju produktu. Produktus galima pakeisti vienus kitais, jie Sąjungoje buvo parduodami panašiais pardavimo kanalais ir panašių kategorijų galutiniams pirkėjams. |
| --- | --- |

(169)

Dempingo kaina iš nagrinėjamųjų šalių importuojamo produkto ir panašaus produkto konkurencijos sąlygos taip pat buvo panašios. Iš tiesų, importuoti produktai konkuravo tarpusavyje ir su Sąjungoje pagamintu nagrinėjamuoju produktu. Produktus galima pakeisti vienus kitais, jie Sąjungoje buvo parduodami panašiais pardavimo kanalais ir panašių kategorijų galutiniams pirkėjams.

| (170) | Taigi, buvo tenkinami visi pagrindinio reglamento 3 straipsnio 4 dalyje nustatyti kriterijai ir siekiant nustatyti žalą importas iš nagrinėjamųjų šalių nagrinėtas bendrai. |
| --- | --- |

(170)

Taigi, buvo tenkinami visi pagrindinio reglamento 3 straipsnio 4 dalyje nustatyti kriterijai ir siekiant nustatyti žalą importas iš nagrinėjamųjų šalių nagrinėtas bendrai.

| (171) | Po galutinio atskleidimo kelios šalys tvirtino, kad Komisija nepakankamai išnagrinėjo į Sąjungą iš Kinijos ir Taivano importuotų jungiamųjų detalių konkurencijos sąlygas ir importuotų jungiamųjų detalių ir Sąjungoje pagamintų jungiamųjų detalių konkurencijos sąlygas. |
| --- | --- |

(171)

Po galutinio atskleidimo kelios šalys tvirtino, kad Komisija nepakankamai išnagrinėjo į Sąjungą iš Kinijos ir Taivano importuotų jungiamųjų detalių konkurencijos sąlygas ir importuotų jungiamųjų detalių ir Sąjungoje pagamintų jungiamųjų detalių konkurencijos sąlygas.

| (172) | Remdamosi turima rinkos informacija šios šalys tvirtino, kad esama svarbių skirtumų tarp Kinijoje pagamintų ir į Sąjungą eksportuojamų ir Taivane pagamintų ir į Sąjungą eksportuojamų jungiamųjų detalių. Šių šalių manymu, eksportuojami produktai tarpusavyje nekonkuravo dėl fizinių produkto savybių, dėl to, kokiu mastu jie gali būti naudojami tai pačiai ar panašiai galutinei naudojimo paskirčiai, ir kokiu mastu vartotojai suvokia ir laiko produktus alternatyviomis priemonėmis konkrečioms funkcijoms atlikti, kad būtų patenkintas konkretus poreikis. |
| --- | --- |

(172)

Remdamosi turima rinkos informacija šios šalys tvirtino, kad esama svarbių skirtumų tarp Kinijoje pagamintų ir į Sąjungą eksportuojamų ir Taivane pagamintų ir į Sąjungą eksportuojamų jungiamųjų detalių. Šių šalių manymu, eksportuojami produktai tarpusavyje nekonkuravo dėl fizinių produkto savybių, dėl to, kokiu mastu jie gali būti naudojami tai pačiai ar panašiai galutinei naudojimo paskirčiai, ir kokiu mastu vartotojai suvokia ir laiko produktus alternatyviomis priemonėmis konkrečioms funkcijoms atlikti, kad būtų patenkintas konkretus poreikis.

| (173) | Šios šalys tvirtino, kad dideli koregavimai, kuriuos Komisija atliko, kad užtikrintų tam tikrą Kinijos ir Taivano produktų kainų palyginamumo panašumą, rodo, kad yra didelių su žaliavomis (besiūliais vamzdžiais ir suvirintais vamzdžiais), plieno markėmis ir gamybos procesu susijusių savybių skirtumų. Tai turi poveikio kainai, o dėl to šios detalės negali būti pakeičiamos vienos kitomis rinkoje. Be to, iš kainų tendencijos matyti abiejų kilmių produkto kainų skirtumų. |
| --- | --- |

(173)

Šios šalys tvirtino, kad dideli koregavimai, kuriuos Komisija atliko, kad užtikrintų tam tikrą Kinijos ir Taivano produktų kainų palyginamumo panašumą, rodo, kad yra didelių su žaliavomis (besiūliais vamzdžiais ir suvirintais vamzdžiais), plieno markėmis ir gamybos procesu susijusių savybių skirtumų. Tai turi poveikio kainai, o dėl to šios detalės negali būti pakeičiamos vienos kitomis rinkoje. Be to, iš kainų tendencijos matyti abiejų kilmių produkto kainų skirtumų.

| (174) | Pirma, Komisija mano, kad vertinant žalą skirtingų rūšių produktų konkurencijos klausimas nėra lemiamas. Jei visų rūšių produktai yra tas pats produktas dėl 43–50 konstatuojamosiose dalyse nustatytų priežasčių, nėra reikalo skirstyti žalos vertinimo pagal tai, kad konkurencijos teisės požiūriu tariamai skirtingų rūšių produktai yra skirti atskiroms produktų rinkoms. |
| --- | --- |

(174)

Pirma, Komisija mano, kad vertinant žalą skirtingų rūšių produktų konkurencijos klausimas nėra lemiamas. Jei visų rūšių produktai yra tas pats produktas dėl 43–50 konstatuojamosiose dalyse nustatytų priežasčių, nėra reikalo skirstyti žalos vertinimo pagal tai, kad konkurencijos teisės požiūriu tariamai skirtingų rūšių produktai yra skirti atskiroms produktų rinkoms.

| (175) | Antra, net jei atskirų rūšių produktų faktinės konkurencijos klausimas ir būtų aktualus, Komisija pažymi, kad tvirtinimas, jog konkurencijos nėra, byloje yra nepagrįstas įrodymais. Iš tiesų Komisija nustatė, kad Kinijos eksportuojančio gamintojo eksportuojamas nagrinėjamasis produktas ir Taivano eksportuojančių gamintojų eksportuojamas nagrinėjamasis produktas konkuruoja Sąjungos rinkoje. Šie produktai iš esmės gali būti pakeičiami vieni kitais. Šią išvadą galima paremti nagrinėjamojo produkto vidutine kaina. Iš besiūlių vamzdžių pagaminto nagrinėjamojo produkto ir iš suvirintų vamzdžių pagaminto nagrinėjamojo produkto kainos dažnai sutampa (10). Dėl konkurencijos su Sąjungos pramone per tyrimą patvirtinta, kad atrinkti Sąjungos gamintojai gamino arba galėjo gaminti iš abiejų žaliavų ir visų rūšių produktus. Todėl šie tvirtinimai buvo atmesti ir patvirtinta, kad galima atlikti bendrą importo poveikio analizę. |
| --- | --- |

(175)

Antra, net jei atskirų rūšių produktų faktinės konkurencijos klausimas ir būtų aktualus, Komisija pažymi, kad tvirtinimas, jog konkurencijos nėra, byloje yra nepagrįstas įrodymais. Iš tiesų Komisija nustatė, kad Kinijos eksportuojančio gamintojo eksportuojamas nagrinėjamasis produktas ir Taivano eksportuojančių gamintojų eksportuojamas nagrinėjamasis produktas konkuruoja Sąjungos rinkoje. Šie produktai iš esmės gali būti pakeičiami vieni kitais. Šią išvadą galima paremti nagrinėjamojo produkto vidutine kaina. Iš besiūlių vamzdžių pagaminto nagrinėjamojo produkto ir iš suvirintų vamzdžių pagaminto nagrinėjamojo produkto kainos dažnai sutampa (10). Dėl konkurencijos su Sąjungos pramone per tyrimą patvirtinta, kad atrinkti Sąjungos gamintojai gamino arba galėjo gaminti iš abiejų žaliavų ir visų rūšių produktus. Todėl šie tvirtinimai buvo atmesti ir patvirtinta, kad galima atlikti bendrą importo poveikio analizę.

10

| (176) | Po papildomo faktų atskleidimo šios suinteresuotosios šalys pakartojo tvirtinimą, kad importas iš nagrinėjamųjų šalių neturėjo būti vertinamas bendrai. Dėl to Komisija pažymi, kad net jei importo iš nagrinėjamųjų šalių konkurencija būtų analizuojama PKN pagrindu, rezultatai būtų tokie patys – yra akivaizdi kainų konkurencija. Todėl šis tvirtinimas buvo atmestas. |
| --- | --- |

(176)

Po papildomo faktų atskleidimo šios suinteresuotosios šalys pakartojo tvirtinimą, kad importas iš nagrinėjamųjų šalių neturėjo būti vertinamas bendrai. Dėl to Komisija pažymi, kad net jei importo iš nagrinėjamųjų šalių konkurencija būtų analizuojama PKN pagrindu, rezultatai būtų tokie patys – yra akivaizdi kainų konkurencija. Todėl šis tvirtinimas buvo atmestas.

| (177) | Be to, šios šalys tvirtino, kad vienas Sąjungos gamintojas jungiamąsias detales daugiausia gamina iš konkrečių nerūdijančiojo plieno markių, o 70 % Kinijos produkto daugiausia gaminama iš 304 arba 316 austenitinio plieno standartinės markės, o tai reiškia, kad šie produktai nekonkuruoja. |
| --- | --- |

(177)

Be to, šios šalys tvirtino, kad vienas Sąjungos gamintojas jungiamąsias detales daugiausia gamina iš konkrečių nerūdijančiojo plieno markių, o 70 % Kinijos produkto daugiausia gaminama iš 304 arba 316 austenitinio plieno standartinės markės, o tai reiškia, kad šie produktai nekonkuruoja.

| (178) | Dėl šių tvirtinimų Komisija pažymėjo, kad per tyrimą bendrai analizuojant patvirtinta, kad nagrinėjamasis produktas ir panašus produktas konkuruoja, kaip nurodyta 174 konstatuojamojoje dalyje. Be to, kalbant apie plieno markę, vienas atrinktas Sąjungos gamintojas iš tiesų panašų produktą gamino iš standartinių nerūdijančiojo plieno markių – tokia gamyba sudarė apie 90 % jo gamybos apimties. Vadinasi, Kinijos produktai tiesiogiai konkuruoja su šio Sąjungos gamintojo produktais. Todėl tvirtinimas buvo atmestas. |
| --- | --- |

(178)

Dėl šių tvirtinimų Komisija pažymėjo, kad per tyrimą bendrai analizuojant patvirtinta, kad nagrinėjamasis produktas ir panašus produktas konkuruoja, kaip nurodyta 174 konstatuojamojoje dalyje. Be to, kalbant apie plieno markę, vienas atrinktas Sąjungos gamintojas iš tiesų panašų produktą gamino iš standartinių nerūdijančiojo plieno markių – tokia gamyba sudarė apie 90 % jo gamybos apimties. Vadinasi, Kinijos produktai tiesiogiai konkuruoja su šio Sąjungos gamintojo produktais. Todėl tvirtinimas buvo atmestas.

| (179) | Negavus jokių kitų pastabų dėl pagrindinio reglamento 3 straipsnio 4 dalies patvirtinta, kad importo iš nagrinėjamųjų šalių bendras vertinimas yra pagrįstas. |
| --- | --- |

(179)

Negavus jokių kitų pastabų dėl pagrindinio reglamento 3 straipsnio 4 dalies patvirtinta, kad importo iš nagrinėjamųjų šalių bendras vertinimas yra pagrįstas.

4.3.2.   Importo iš nagrinėjamųjų šalių apimtis ir rinkos dalis

Importo iš nagrinėjamųjų šalių apimtis ir rinkos dalis

| (180) | Komisija importo apimtį nustatė remdamasi Eurostato duomenų baze, skundo pateikėjo rinkos informacija ir kita Komisijos turima informacija (žr. 156–164 konstatuojamąsias dalis). Importo rinkos dalis nustatyta palyginus importo apimtį ir Sąjungos suvartojimą, kaip nurodyta 1 lentelėje.

  2 lentelė


  Importo apimtis (tonomis) ir rinkos dalis | 2012 m. | 2013 m. | 2014 m. | TL |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Importo dempingo kaina iš nagrinėjamųjų šalių apimtis | 3 395 | 3 877 | 4 508 | 4 340 |
| Indeksas (2012 m. = 100) | 100 | 114 | 133 | 128 |
| Nagrinėjamųjų šalių rinkos dalis (išskyrus importą ne dempingo kaina) (%) | 24,7 | 27,0 | 30,7 | 30,7 |
| Indeksas (2012 m. = 100) | 100 | 110 | 124 | 124 |
| Importo iš KLR apimtis | 2 686 | 2 759 | 3 248 | 3 238 |
| Indeksas (2012 m. = 100) | 100 | 103 | 121 | 121 |
| KLR rinkos dalis (%) | 19,5 | 19,2 | 22,1 | 22,9 |
| Indeksas (2012 m. = 100) | 100 | 99 | 113 | 117 |
| Importo dempingo kaina iš Taivano apimtis | 709 | 1 118 | 1 260 | 1 102 |
| Indeksas (2012 m. = 100) | 100 | 158 | 178 | 155 |
| Taivano rinkos dalis (išskyrus importą ne dempingo kaina) (%) | 5,2 | 7,8 | 8,6 | 7,8 |
| Indeksas (2012 m. = 100) | 100 | 151 | 167 | 151 |
| Šaltinis: Eurostatas, patikrinti klausimyno atsakymai ir skundo pateikėjo pateikta informacija. |

(180)

Komisija importo apimtį nustatė remdamasi Eurostato duomenų baze, skundo pateikėjo rinkos informacija ir kita Komisijos turima informacija (žr. 156–164 konstatuojamąsias dalis). Importo rinkos dalis nustatyta palyginus importo apimtį ir Sąjungos suvartojimą, kaip nurodyta 1 lentelėje.

2 lentelė

2 lentelė

Importo apimtis (tonomis) ir rinkos dalis

Importo apimtis (tonomis) ir rinkos dalis

2012 m.

2013 m.

2014 m.

TL

Importo dempingo kaina iš nagrinėjamųjų šalių apimtis

3 395

3 877

4 508

4 340

Indeksas (2012 m. = 100)

Indeksas (2012 m. = 100)

100

100

114

114

133

133

128

128

Nagrinėjamųjų šalių rinkos dalis (išskyrus importą ne dempingo kaina) (%)

24,7

27,0

30,7

30,7

Indeksas (2012 m. = 100)

Indeksas (2012 m. = 100)

100

100

110

110

124

124

124

124

Importo iš KLR apimtis

2 686

2 759

3 248

3 238

Indeksas (2012 m. = 100)

Indeksas (2012 m. = 100)

100

100

103

103

121

121

121

121

KLR rinkos dalis (%)

19,5

19,2

22,1

22,9

Indeksas (2012 m. = 100)

Indeksas (2012 m. = 100)

100

100

99

99

113

113

117

117

Importo dempingo kaina iš Taivano apimtis

709

1 118

1 260

1 102

Indeksas (2012 m. = 100)

Indeksas (2012 m. = 100)

100

100

158

158

178

178

155

155

Taivano rinkos dalis (išskyrus importą ne dempingo kaina) (%)

5,2

7,8

8,6

7,8

Indeksas (2012 m. = 100)

Indeksas (2012 m. = 100)

100

100

151

151

167

167

151

151

Šaltinis: Eurostatas, patikrinti klausimyno atsakymai ir skundo pateikėjo pateikta informacija.

Šaltinis:

| (181) | Importo į Sąjungą iš nagrinėjamųjų šalių raida: |
| --- | --- |

(181)

Importo į Sąjungą iš nagrinėjamųjų šalių raida:

| (182) | Iš šios lentelės matyti, kad absoliučiais skaičiais importas iš nagrinėjamųjų šalių per nagrinėjamąjį laikotarpį gerokai padidėjo (28 %). Atitinkama importo dempingo kaina į Sąjungą rinkos dalis per nagrinėjamąjį laikotarpį padidėjo 6 procentiniais punktais. |
| --- | --- |

(182)

Iš šios lentelės matyti, kad absoliučiais skaičiais importas iš nagrinėjamųjų šalių per nagrinėjamąjį laikotarpį gerokai padidėjo (28 %). Atitinkama importo dempingo kaina į Sąjungą rinkos dalis per nagrinėjamąjį laikotarpį padidėjo 6 procentiniais punktais.

4.3.3.   Importo iš nagrinėjamųjų šalių kainos ir priverstinis kainų mažinimas

Importo iš nagrinėjamųjų šalių kainos ir priverstinis kainų mažinimas

| (183) | Neturėdama alternatyvaus informacijos šaltinio importo kainų raidai nustatyti Komisija turėjo remtis Eurostatu ir nustatyti vidutines importo kainas. Vidutinės importo į Sąjungą iš nagrinėjamųjų šalių kainos raida:

  3 lentelė


  Importo kainos (EUR/toną) | 2012 m. | 2013 m. | 2014 m. | TL |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| KLR | 8 285 | 8 078 | 6 916 | 6 936 |
| Indeksas (2012 m. = 100) | 100 | 98 | 83 | 84 |
| Taivanas | 7 543 | 5 189 | 4 653 | 5 840 |
| Indeksas (2012 m. = 100) | 100 | 69 | 62 | 77 |
| Šaltinis: Eurostatas. |

(183)

Neturėdama alternatyvaus informacijos šaltinio importo kainų raidai nustatyti Komisija turėjo remtis Eurostatu ir nustatyti vidutines importo kainas. Vidutinės importo į Sąjungą iš nagrinėjamųjų šalių kainos raida:

3 lentelė

3 lentelė

Importo kainos (EUR/toną)

Importo kainos (EUR/toną)

2012 m.

2013 m.

2014 m.

TL

KLR

8 285

8 078

6 916

6 936

Indeksas (2012 m. = 100)

Indeksas (2012 m. = 100)

100

100

98

98

83

83

84

84

Taivanas

7 543

5 189

4 653

5 840

Indeksas (2012 m. = 100)

Indeksas (2012 m. = 100)

100

100

69

69

62

62

77

77

Šaltinis: Eurostatas.

Šaltinis:

| (184) | Vidutinės importo iš Kinijos dempingo kainos sumažėjo nuo 8 285 EUR/t 2012 m. iki 6 936 EUR/t per tiriamąjį laikotarpį. Per nagrinėjamąjį laikotarpį (nuo 2012 m. iki TL) vidutinės vieneto importo iš Kinijos dempingo kainos sumažėjo apie 16 %. Tuo pačiu laikotarpiu vidutinės importo iš Taivano dempingo kainos sumažėjo nuo 7 543 EUR/t 2012 m. iki 5 840 EUR/t per tiriamąjį laikotarpį. Per nagrinėjamąjį laikotarpį vidutinės vieneto importo iš Taivano dempingo kainos sumažėjo apie 23 %. |
| --- | --- |

(184)

Vidutinės importo iš Kinijos dempingo kainos sumažėjo nuo 8 285 EUR/t 2012 m. iki 6 936 EUR/t per tiriamąjį laikotarpį. Per nagrinėjamąjį laikotarpį (nuo 2012 m. iki TL) vidutinės vieneto importo iš Kinijos dempingo kainos sumažėjo apie 16 %. Tuo pačiu laikotarpiu vidutinės importo iš Taivano dempingo kainos sumažėjo nuo 7 543 EUR/t 2012 m. iki 5 840 EUR/t per tiriamąjį laikotarpį. Per nagrinėjamąjį laikotarpį vidutinės vieneto importo iš Taivano dempingo kainos sumažėjo apie 23 %.

| (185) | Po galutinio faktų atskleidimo viena suinteresuotoji šalis tvirtino, kad Komisija turėjo įvertinti sumažėjusios nikelio kainos poveikį nagrinėjamojo produkto kainai per tiriamąjį laikotarpį, nes nikelio kainos raida yra pagrindinis nerūdijančiojo plieno kainos veiksnys. Iš tiesų nikelis yra vienas pagrindinių vamzdelių (nagrinėjamojo produkto žaliavos) gamybos sąnaudų elementas, tačiau tiesioginio ryšio su nagrinėjamuoju produktu nėra. Be to, Komisija nustatė, kad nagrinėjamojo produkto kaina nesusijusi su nikelio kaina (11). Todėl tvirtinimas buvo atmestas. |
| --- | --- |

(185)

Po galutinio faktų atskleidimo viena suinteresuotoji šalis tvirtino, kad Komisija turėjo įvertinti sumažėjusios nikelio kainos poveikį nagrinėjamojo produkto kainai per tiriamąjį laikotarpį, nes nikelio kainos raida yra pagrindinis nerūdijančiojo plieno kainos veiksnys. Iš tiesų nikelis yra vienas pagrindinių vamzdelių (nagrinėjamojo produkto žaliavos) gamybos sąnaudų elementas, tačiau tiesioginio ryšio su nagrinėjamuoju produktu nėra. Be to, Komisija nustatė, kad nagrinėjamojo produkto kaina nesusijusi su nikelio kaina (11). Todėl tvirtinimas buvo atmestas.

11

| (186) | Priverstinį kainų mažinimą per tiriamąjį laikotarpį Komisija vertino lygindama:






  a) | vidutines svertines trijų Sąjungos gamintojų kiekvienos rūšies produkto pardavimo kainas, taikytas nesusijusiems pirkėjams Sąjungos rinkoje, pakoreguotas atsižvelgiant į gamintojo kainas EXW sąlygomis, ir |
| --- | --- | --- |

(186)

Priverstinį kainų mažinimą per tiriamąjį laikotarpį Komisija vertino lygindama:

a)

vidutines svertines trijų Sąjungos gamintojų kiekvienos rūšies produkto pardavimo kainas, taikytas nesusijusiems pirkėjams Sąjungos rinkoje, pakoreguotas atsižvelgiant į gamintojo kainas EXW sąlygomis, ir

| b) | nagrinėjamųjų šalių bendradarbiaujančių gamintojų kiekvienos rūšies importuoto produkto atitinkamas vidutines svertines CIF kainas Sąjungos pasienyje, taikytas pirmam nepriklausomam pirkėjui Sąjungos rinkoje, tinkamai pakoreguotas atsižvelgiant į išlaidas po importo (2 %) ir importo muitus (3,7 %). |
| --- | --- |

b)

nagrinėjamųjų šalių bendradarbiaujančių gamintojų kiekvienos rūšies importuoto produkto atitinkamas vidutines svertines CIF kainas Sąjungos pasienyje, taikytas pirmam nepriklausomam pirkėjui Sąjungos rinkoje, tinkamai pakoreguotas atsižvelgiant į išlaidas po importo (2 %) ir importo muitus (3,7 %).

| (187) | Lygintos to paties prekybos lygio sandorių kiekvienos rūšies produkto kainos, kurios prireikus buvo tinkamai pakoreguotos remiantis faktinėmis sąnaudomis ir atskaičius atrinktų Sąjungos gamintojų nurodytas lengvatas ir nuolaidas. Palyginus gauti rezultatai išreikšti Sąjungos gamintojų apyvartos tiriamuoju laikotarpiu procentine dalimi. |
| --- | --- |

(187)

Lygintos to paties prekybos lygio sandorių kiekvienos rūšies produkto kainos, kurios prireikus buvo tinkamai pakoreguotos remiantis faktinėmis sąnaudomis ir atskaičius atrinktų Sąjungos gamintojų nurodytas lengvatas ir nuolaidas. Palyginus gauti rezultatai išreikšti Sąjungos gamintojų apyvartos tiriamuoju laikotarpiu procentine dalimi.

| (188) | Remiantis tuo, kas išdėstyta, nustatyta, kad dėl importo dempingo kaina iš KLR ir Taivano buvo atitinkamai 59,4 % ir 76,1 % priverstinai mažinamos Sąjungos pramonės kainos. |
| --- | --- |

(188)

Remiantis tuo, kas išdėstyta, nustatyta, kad dėl importo dempingo kaina iš KLR ir Taivano buvo atitinkamai 59,4 % ir 76,1 % priverstinai mažinamos Sąjungos pramonės kainos.

4.4.   Sąjungos pramonės ekonominė padėtis

Sąjungos pramonės ekonominė padėtis

4.4.1.   Bendrosios pastabos

Bendrosios pastabos

| (189) | Pagal pagrindinio reglamento 3 straipsnio 5 dalį nagrinėjant importo dempingo kaina poveikį Sąjungos pramonei buvo įvertinti visi ekonominiai rodikliai, nagrinėjamuoju laikotarpiu turėję poveikio Sąjungos pramonės būklei. |
| --- | --- |

(189)

Pagal pagrindinio reglamento 3 straipsnio 5 dalį nagrinėjant importo dempingo kaina poveikį Sąjungos pramonei buvo įvertinti visi ekonominiai rodikliai, nagrinėjamuoju laikotarpiu turėję poveikio Sąjungos pramonės būklei.

| (190) | Siekdama nustatyti žalą Komisija atskyrė makroekonominius žalos rodiklius nuo mikroekonominių. Makroekonominius rodiklius Komisija vertino remdamasi skunde pateiktais duomenimis ir informacija, taip pat prireikus Eurostato statistiniais duomenimis, kad duomenys būtų susiję su visais Sąjungos gamintojais. Mikroekonominius rodiklius Komisija vertino remdamasi atrinktų Sąjungos gamintojų klausimyno atsakymuose pateiktais ir tinkamai patikrintais duomenimis. |
| --- | --- |

(190)

Siekdama nustatyti žalą Komisija atskyrė makroekonominius žalos rodiklius nuo mikroekonominių. Makroekonominius rodiklius Komisija vertino remdamasi skunde pateiktais duomenimis ir informacija, taip pat prireikus Eurostato statistiniais duomenimis, kad duomenys būtų susiję su visais Sąjungos gamintojais. Mikroekonominius rodiklius Komisija vertino remdamasi atrinktų Sąjungos gamintojų klausimyno atsakymuose pateiktais ir tinkamai patikrintais duomenimis.

| (191) | Makroekonominiai rodikliai: gamyba, gamybos pajėgumai, pajėgumų naudojimas, pardavimo apimtis, rinkos dalis, augimas, užimtumas, našumas, dempingo skirtumo dydis ir atsigavimas po buvusio dempingo. |
| --- | --- |

(191)

Makroekonominiai rodikliai: gamyba, gamybos pajėgumai, pajėgumų naudojimas, pardavimo apimtis, rinkos dalis, augimas, užimtumas, našumas, dempingo skirtumo dydis ir atsigavimas po buvusio dempingo.

| (192) | Mikroekonominiai rodikliai: vidutinės vieneto kainos, vieneto sąnaudos, darbo sąnaudos, atsargos, pelningumas, grynųjų pinigų srautas, investicijos, investicijų grąža ir pajėgumas padidinti kapitalą. |
| --- | --- |

(192)

Mikroekonominiai rodikliai: vidutinės vieneto kainos, vieneto sąnaudos, darbo sąnaudos, atsargos, pelningumas, grynųjų pinigų srautas, investicijos, investicijų grąža ir pajėgumas padidinti kapitalą.

4.4.2.   Makroekonominiai rodikliai

Makroekonominiai rodikliai

4.4.2.1.   Gamyba, gamybos pajėgumai ir pajėgumų naudojimas

Gamyba, gamybos pajėgumai ir pajėgumų naudojimas

| (193) | Visos Sąjungos gamybos, gamybos pajėgumų ir pajėgumų naudojimo raida nagrinėjamuoju laikotarpiu:

  4 lentelė


  Gamyba, gamybos pajėgumai ir pajėgumų naudojimas | 2012 m. | 2013 m. | 2014 m. | TL |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Gamybos apimtis | 8 967 | 8 780 | 8 304 | 8 272 |
| Indeksas (2012 m. = 100) | 100 | 98 | 93 | 92 |
| Gamybos pajėgumai | 22 779 | 21 194 | 21 163 | 19 721 |
| Indeksas (2012 m. = 100) | 100 | 93 | 93 | 87 |
| Pajėgumų naudojimas (%) | 39 | 41 | 39 | 42 |
| Indeksas (2012 m. = 100) | 100 | 105 | 100 | 106 |
| Šaltinis: patikrinti klausimyno atsakymai ir skundo pateikėjo pateikta informacija. |

(193)

Visos Sąjungos gamybos, gamybos pajėgumų ir pajėgumų naudojimo raida nagrinėjamuoju laikotarpiu:

4 lentelė

4 lentelė

Gamyba, gamybos pajėgumai ir pajėgumų naudojimas

Gamyba, gamybos pajėgumai ir pajėgumų naudojimas

2012 m.

2013 m.

2014 m.

TL

Gamybos apimtis

8 967

8 780

8 304

8 272

Indeksas (2012 m. = 100)

Indeksas (2012 m. = 100)

100

100

98

98

93

93

92

92

Gamybos pajėgumai

22 779

21 194

21 163

19 721

Indeksas (2012 m. = 100)

Indeksas (2012 m. = 100)

100

100

93

93

93

93

87

87

Pajėgumų naudojimas (%)

39

41

39

42

Indeksas (2012 m. = 100)

Indeksas (2012 m. = 100)

100

100

105

105

100

100

106

106

Šaltinis: patikrinti klausimyno atsakymai ir skundo pateikėjo pateikta informacija.

Šaltinis:

| (194) | 2012–2013 m. gamybos apimtis iš esmės nesikeitė. Nuo 2013 m. iki tiriamojo laikotarpio Sąjungos pramonės gamybos apimtis sumažėjo 6 %. Per nagrinėjamąjį laikotarpį gamybos apimtis iš viso sumažėjo 8 %. |
| --- | --- |

(194)

2012–2013 m. gamybos apimtis iš esmės nesikeitė. Nuo 2013 m. iki tiriamojo laikotarpio Sąjungos pramonės gamybos apimtis sumažėjo 6 %. Per nagrinėjamąjį laikotarpį gamybos apimtis iš viso sumažėjo 8 %.

| (195) | Tuo pačiu metu gamybos pajėgumai sumažėjo net 13 %. Taip atsitiko daugiausia dėl to, kad gamybą nutraukė vienas Sąjungos gamintojas, ir dėl to, kad sumažėjo kito Sąjungos gamintojo gamybos apimtis, todėl gamybos pajėgumai sumažėjo apytiksliai 3 600 tonų. |
| --- | --- |

(195)

Tuo pačiu metu gamybos pajėgumai sumažėjo net 13 %. Taip atsitiko daugiausia dėl to, kad gamybą nutraukė vienas Sąjungos gamintojas, ir dėl to, kad sumažėjo kito Sąjungos gamintojo gamybos apimtis, todėl gamybos pajėgumai sumažėjo apytiksliai 3 600 tonų.

| (196) | Nurodyti pajėgumų duomenys yra techniniai pajėgumai, o tai reiškia, kad atsižvelgta į pramonės standartiniais laikomus koregavimus, atliekamus atsižvelgiant į įsisteigimo laiką, priežiūrą, gamybos kliūtis ir kitas įprastas prastovas. Tačiau tai yra teoriniai Sąjungos pramonės gamybos pajėgumai. |
| --- | --- |

(196)

Nurodyti pajėgumų duomenys yra techniniai pajėgumai, o tai reiškia, kad atsižvelgta į pramonės standartiniais laikomus koregavimus, atliekamus atsižvelgiant į įsisteigimo laiką, priežiūrą, gamybos kliūtis ir kitas įprastas prastovas. Tačiau tai yra teoriniai Sąjungos pramonės gamybos pajėgumai.

| (197) | Sunku įvertinti šios konkrečios pramonės šakos pajėgumų naudojimą, nes jis gali skirtis nelygu įrangos tipas ir pagaminamas kiekis. Vienas atrinktas Sąjungos gamintojas manė, kad 60 % pajėgumų naudojimo buvo didžiausi praeityje panaudoti pajėgumai. Taigi, pirmiau minėti teoriniai gamybos pajėgumai yra aiškiai pervertinti, palyginti su realiais gamybos pajėgumais. |
| --- | --- |

(197)

Sunku įvertinti šios konkrečios pramonės šakos pajėgumų naudojimą, nes jis gali skirtis nelygu įrangos tipas ir pagaminamas kiekis. Vienas atrinktas Sąjungos gamintojas manė, kad 60 % pajėgumų naudojimo buvo didžiausi praeityje panaudoti pajėgumai. Taigi, pirmiau minėti teoriniai gamybos pajėgumai yra aiškiai pervertinti, palyginti su realiais gamybos pajėgumais.

| (198) | Vadinasi, pajėgumų naudojimas nagrinėjamuoju laikotarpiu buvo nedidelis – apie 42 %. Dėl vieno atrinkto Sąjungos gamintojo restruktūrizacijos ir vieno Sąjungos gamintojo gamybos nutraukimo pajėgumų naudojimas per nagrinėjamąjį laikotarpį padidėjo 3 procentiniais punktais. Dėl nedidelio pajėgumų naudojimo mažėja pastoviųjų sąnaudų absorbavimas, o tai yra viena iš mažo Sąjungos pramonės pelningumo nagrinėjamuoju laikotarpiu priežasčių. |
| --- | --- |

(198)

Vadinasi, pajėgumų naudojimas nagrinėjamuoju laikotarpiu buvo nedidelis – apie 42 %. Dėl vieno atrinkto Sąjungos gamintojo restruktūrizacijos ir vieno Sąjungos gamintojo gamybos nutraukimo pajėgumų naudojimas per nagrinėjamąjį laikotarpį padidėjo 3 procentiniais punktais. Dėl nedidelio pajėgumų naudojimo mažėja pastoviųjų sąnaudų absorbavimas, o tai yra viena iš mažo Sąjungos pramonės pelningumo nagrinėjamuoju laikotarpiu priežasčių.

4.4.2.2.   Pardavimo apimtis ir rinkos dalis

Pardavimo apimtis ir rinkos dalis

| (199) | Sąjungos pramonės pardavimo nesusijusiems pirkėjams Sąjungoje apimties ir rinkos dalies raida:

  5 lentelė


  Pardavimo apimtis ir rinkos dalis | 2012 m. | 2013 m. | 2014 m. | TL |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Pardavimo apimtis Sąjungos rinkoje (t) | 7 856 | 7 717 | 7 401 | 7 302 |
| Indeksas (2012 m. = 100) | 100 | 95 | 91 | 89 |
| Rinkos dalis (%) | 57,1 | 53,8 | 50,4 | 51,6 |
| Indeksas (2012 m. = 100) | 100 | 94 | 88 | 90 |
| Šaltinis: Eurostatas, skundas, patikrinti klausimyno atsakymai ir skundo pateikėjo pateikta informacija. |

(199)

Sąjungos pramonės pardavimo nesusijusiems pirkėjams Sąjungoje apimties ir rinkos dalies raida:

5 lentelė

5 lentelė

Pardavimo apimtis ir rinkos dalis

Pardavimo apimtis ir rinkos dalis

2012 m.

2013 m.

2014 m.

TL

Pardavimo apimtis Sąjungos rinkoje (t)

7 856

7 717

7 401

7 302

Indeksas (2012 m. = 100)

Indeksas (2012 m. = 100)

100

100

95

95

91

91

89

89

Rinkos dalis (%)

57,1

53,8

50,4

51,6

Indeksas (2012 m. = 100)

Indeksas (2012 m. = 100)

100

100

94

94

88

88

90

90

Šaltinis: Eurostatas, skundas, patikrinti klausimyno atsakymai ir skundo pateikėjo pateikta informacija.

Šaltinis:

| (200) | Per nagrinėjamąjį laikotarpį Sąjungos pramonės pardavimo apimtis iš viso sumažėjo 11 %, o Sąjungos suvartojimas padidėjo 3 %. Iš Kinijos ir Taivano dempingo kaina importuojamų produktų pardavimo apimtis padidėjo 945 tonomis (atitinkamai 21 % ir 55 %), o Sąjungos suvartojimas padidėjo 379 tonomis. Didėjant suvartojimui Sąjungos rinkoje Sąjungos pramonės pardavimo ir rinkos dalies mažėjimas sutampa su importo iš nagrinėjamųjų šalių didėjimu. Be to, dėl nuolatinio spaudimo kainoms, kurį daro importas dempingo kaina, Sąjungos pramonė buvo priversta mažinti gamybos apimtį ir taip išvengti pardavimo nuostolingomis kainomis. |
| --- | --- |

(200)

Per nagrinėjamąjį laikotarpį Sąjungos pramonės pardavimo apimtis iš viso sumažėjo 11 %, o Sąjungos suvartojimas padidėjo 3 %. Iš Kinijos ir Taivano dempingo kaina importuojamų produktų pardavimo apimtis padidėjo 945 tonomis (atitinkamai 21 % ir 55 %), o Sąjungos suvartojimas padidėjo 379 tonomis. Didėjant suvartojimui Sąjungos rinkoje Sąjungos pramonės pardavimo ir rinkos dalies mažėjimas sutampa su importo iš nagrinėjamųjų šalių didėjimu. Be to, dėl nuolatinio spaudimo kainoms, kurį daro importas dempingo kaina, Sąjungos pramonė buvo priversta mažinti gamybos apimtį ir taip išvengti pardavimo nuostolingomis kainomis.

4.4.2.3.   Užimtumas ir našumas

Užimtumas ir našumas

| (201) | Užimtumo ir našumo raida nagrinėjamuoju laikotarpiu:

  6 lentelė


  Užimtumas ir našumas | 2012 m. | 2013 m. | 2014 m. | TL |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Darbuotojų skaičius | 581 | 526 | 532 | 484 |
| Indeksas (2012 m. = 100) | 100 | 91 | 92 | 83 |
| Našumas (tonomis darbuotojui) | 15,4 | 16,7 | 15,6 | 17,0 |
| Indeksas (2012 m. = 100) | 100 | 108 | 101 | 110 |
| Šaltinis: skundas, patikrinti klausimyno atsakymai ir skundo pateikėjo pateikta informacija. |

(201)

Užimtumo ir našumo raida nagrinėjamuoju laikotarpiu:

6 lentelė

6 lentelė

Užimtumas ir našumas

Užimtumas ir našumas

2012 m.

2013 m.

2014 m.

TL

Darbuotojų skaičius

581

526

532

484

Indeksas (2012 m. = 100)

Indeksas (2012 m. = 100)

100

100

91

91

92

92

83

83

Našumas (tonomis darbuotojui)

Našumas (tonomis darbuotojui)

15,4

15,4

16,7

16,7

15,6

15,6

17,0

17,0

Indeksas (2012 m. = 100)

Indeksas (2012 m. = 100)

100

100

108

108

101

101

110

110

Šaltinis: skundas, patikrinti klausimyno atsakymai ir skundo pateikėjo pateikta informacija.

Šaltinis:

| (202) | Pastebėta, kad mažėjant gamybai ir pardavimui gerokai sumažėjo Sąjungos pramonės užimtumo lygis. Darbuotojai buvo atleidžiami siekiant sumažinti darbuotojų skaičių – jų sumažinta 17 %. Dėl to 10 % padidėjo Sąjungos pramonės darbuotojų našumas, vertinamas kaip vieno darbuotojo metinis našumas, o tai yra daug daugiau nei pajėgumų naudojimo padidėjimas 3 procentiniais punktais (žr. 193 konstatuojamąją dalį). Tai rodo, kad, siekdama išlikti konkurencinga, Sąjungos pramonė bandė prisitaikyti prie besikeičiančių rinkos sąlygų (didėjančios importo dempingo kaina apimties). |
| --- | --- |

(202)

Pastebėta, kad mažėjant gamybai ir pardavimui gerokai sumažėjo Sąjungos pramonės užimtumo lygis. Darbuotojai buvo atleidžiami siekiant sumažinti darbuotojų skaičių – jų sumažinta 17 %. Dėl to 10 % padidėjo Sąjungos pramonės darbuotojų našumas, vertinamas kaip vieno darbuotojo metinis našumas, o tai yra daug daugiau nei pajėgumų naudojimo padidėjimas 3 procentiniais punktais (žr. 193 konstatuojamąją dalį). Tai rodo, kad, siekdama išlikti konkurencinga, Sąjungos pramonė bandė prisitaikyti prie besikeičiančių rinkos sąlygų (didėjančios importo dempingo kaina apimties).

4.4.2.4.   Atsargos

Atsargos

| (203) | Sąjungos gamintojų atsargų raida nagrinėjamuoju laikotarpiu:

  7 lentelė


  Atsargos | 2012 m. | 2013 m. | 2014 m. | TL |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Laikotarpio pabaigos atsargos (tonomis) | 2 191 | 1 850 | 2 002 | 1 697 |
| Indeksas (2012 m. = 100) | 100 | 84 | 91 | 77 |
| Laikotarpio pabaigos atsargos (gamybos procentine dalimi) (%) | 24,4 | 21,1 | 24,1 | 20,6 |
| Indeksas (2012 m. = 100) | 100 | 86 | 99 | 84 |
| Šaltinis: patikrinti klausimyno atsakymai ir skundo pateikėjo pateikta informacija. |

(203)

Sąjungos gamintojų atsargų raida nagrinėjamuoju laikotarpiu:

7 lentelė

7 lentelė

Atsargos

Atsargos

2012 m.

2013 m.

2014 m.

TL

Laikotarpio pabaigos atsargos (tonomis)

2 191

1 850

2 002

1 697

Indeksas (2012 m. = 100)

Indeksas (2012 m. = 100)

100

100

84

84

91

91

77

77

Laikotarpio pabaigos atsargos (gamybos procentine dalimi) (%)

24,4

21,1

24,1

20,6

Indeksas (2012 m. = 100)

Indeksas (2012 m. = 100)

100

100

86

86

99

99

84

84

Šaltinis: patikrinti klausimyno atsakymai ir skundo pateikėjo pateikta informacija.

Šaltinis:

| (204) | Laikotarpio pabaigos atsargų lygis nagrinėjamuoju laikotarpiu sumažėjo 23 %. Daugumos rūšių panašų produktą Sąjungos pramonė gamina pagal konkrečius naudotojų užsakymus. Tačiau pramonė taip pat turi turėti įvairių produktų atsargų, kad galėtų konkuruoti su kitų gamintojų greitu pristatymu. Tai taip pat patvirtinta išnagrinėjus laikotarpio pabaigos atsargų, išreikštų gamybos procentine dalimi, raidą. Šis rodiklis išliko palyginti stabilus – 20–24 % gamybos apimties. |
| --- | --- |

(204)

Laikotarpio pabaigos atsargų lygis nagrinėjamuoju laikotarpiu sumažėjo 23 %. Daugumos rūšių panašų produktą Sąjungos pramonė gamina pagal konkrečius naudotojų užsakymus. Tačiau pramonė taip pat turi turėti įvairių produktų atsargų, kad galėtų konkuruoti su kitų gamintojų greitu pristatymu. Tai taip pat patvirtinta išnagrinėjus laikotarpio pabaigos atsargų, išreikštų gamybos procentine dalimi, raidą. Šis rodiklis išliko palyginti stabilus – 20–24 % gamybos apimties.

| (205) | Padaryta išvada, kad atsargų lygis sumažėjo daugiausia dėl Sąjungos pramonės vadovybės nustatytų griežtesnių reikalavimų dėl apyvartinių lėšų. |
| --- | --- |

(205)

Padaryta išvada, kad atsargų lygis sumažėjo daugiausia dėl Sąjungos pramonės vadovybės nustatytų griežtesnių reikalavimų dėl apyvartinių lėšų.

4.4.2.5.   Dempingo skirtumo dydis

Dempingo skirtumo dydis

| (206) | Išskyrus vieną smulkų Taivano eksportuotoją visi dempingo skirtumai buvo gerokai didesni nei de minimis. Atsižvelgiant į importo iš nagrinėjamųjų šalių apimtį ir kainas, faktinių didelių dempingo skirtumų dydžio poveikis Sąjungos pramonei nebuvo nereikšmingas. |
| --- | --- |

(206)

Išskyrus vieną smulkų Taivano eksportuotoją visi dempingo skirtumai buvo gerokai didesni nei de minimis. Atsižvelgiant į importo iš nagrinėjamųjų šalių apimtį ir kainas, faktinių didelių dempingo skirtumų dydžio poveikis Sąjungos pramonei nebuvo nereikšmingas.

de minimis

4.4.2.6.   Augimas

Augimas

| (207) | Sąjungos suvartojimas nagrinėjamuoju laikotarpiu padidėjo 3 %, o Sąjungos pramonės pardavimo apimtis sumažėjo 11 % Nepaisant padidėjusio suvartojimo Sąjungos pramonė prarado dalį rinkos. Kita vertus importo iš nagrinėjamųjų šalių rinkos dalis per nagrinėjamąjį laikotarpį padidėjo. |
| --- | --- |

(207)

Sąjungos suvartojimas nagrinėjamuoju laikotarpiu padidėjo 3 %, o Sąjungos pramonės pardavimo apimtis sumažėjo 11 % Nepaisant padidėjusio suvartojimo Sąjungos pramonė prarado dalį rinkos. Kita vertus importo iš nagrinėjamųjų šalių rinkos dalis per nagrinėjamąjį laikotarpį padidėjo.

4.4.3.   Mikroekonominiai rodikliai

Mikroekonominiai rodikliai

4.4.3.1.   Kainos ir kainoms poveikio turintys veiksniai

Kainos ir kainoms poveikio turintys veiksniai

| (208) | Sąjungos gamintojų vidutinių svertinių vieneto pardavimo nesusijusiems pirkėjams Sąjungoje kainų raida nagrinėjamuoju laikotarpiu:

  8 lentelė


  Pardavimo kainos Sąjungoje | 2012 m. | 2013 m. | 2014 m. | TL |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Pardavimo kaina

  Indeksas (2012 m. = 100) | 100 | 95 | 96 | 95 |
| Vieneto gamybos sąnaudos

  Indeksas (2012 m. = 100) | 100 | 101 | 103 | 98 |
| Šaltinis: patikrinti klausimyno atsakymai. |

(208)

Sąjungos gamintojų vidutinių svertinių vieneto pardavimo nesusijusiems pirkėjams Sąjungoje kainų raida nagrinėjamuoju laikotarpiu:

8 lentelė

8 lentelė

Pardavimo kainos Sąjungoje

Pardavimo kainos Sąjungoje

2012 m.

2013 m.

2014 m.

TL

Pardavimo kaina

Indeksas (2012 m. = 100)

Indeksas (2012 m. = 100)

100

100

95

95

96

96

95

95

Vieneto gamybos sąnaudos

Indeksas (2012 m. = 100)

Indeksas (2012 m. = 100)

100

100

101

101

103

103

98

98

Šaltinis: patikrinti klausimyno atsakymai.

Šaltinis:

| (209) | Pagal pateiktos lentelės duomenis matyti kaip, palyginti su atitinkamomis gamybos sąnaudomis, keitėsi vieneto pardavimo kaina Sąjungoje. Vidutinė vieneto pardavimo kaina iš esmės keitėsi kaip ir gamybos sąnaudos. Nuo 2014 m. iki tiriamojo laikotarpio 2 % sumažėjo gamybos sąnaudos, nes sumažėjo pagrindinės žaliavos kaina, tačiau vieneto pardavimo kaina sumažėjo 5 %. |
| --- | --- |

(209)

Pagal pateiktos lentelės duomenis matyti kaip, palyginti su atitinkamomis gamybos sąnaudomis, keitėsi vieneto pardavimo kaina Sąjungoje. Vidutinė vieneto pardavimo kaina iš esmės keitėsi kaip ir gamybos sąnaudos. Nuo 2014 m. iki tiriamojo laikotarpio 2 % sumažėjo gamybos sąnaudos, nes sumažėjo pagrindinės žaliavos kaina, tačiau vieneto pardavimo kaina sumažėjo 5 %.

| (210) | Po galutinio faktų atskleidimo viena suinteresuotoji šalis tvirtino, kad Komisija neatsižvelgė į bendrą rinkos padėtį. Visų pirma mažėjo naftos kainos, mažėjo produkto sąnaudos. Tačiau ji nepateikė jokių šį tvirtinimą pagrindžiančių įrodymų. Tiksliau liko neaišku, kaip pasaulinės naftos kainos sumažėjimas galėtų būti susijęs su šio konkretaus panašaus produkto gamybos sąnaudomis. Be to, Komisijos žalos analizė apėmė laikotarpį nuo 2012 m. iki TL, ir buvo atsižvelgta į visas žaliavas, įskaitant energiją, per šį laikotarpį. Todėl tvirtinimas buvo atmestas. |
| --- | --- |

(210)

Po galutinio faktų atskleidimo viena suinteresuotoji šalis tvirtino, kad Komisija neatsižvelgė į bendrą rinkos padėtį. Visų pirma mažėjo naftos kainos, mažėjo produkto sąnaudos. Tačiau ji nepateikė jokių šį tvirtinimą pagrindžiančių įrodymų. Tiksliau liko neaišku, kaip pasaulinės naftos kainos sumažėjimas galėtų būti susijęs su šio konkretaus panašaus produkto gamybos sąnaudomis. Be to, Komisijos žalos analizė apėmė laikotarpį nuo 2012 m. iki TL, ir buvo atsižvelgta į visas žaliavas, įskaitant energiją, per šį laikotarpį. Todėl tvirtinimas buvo atmestas.

4.4.3.2.   Darbo sąnaudos

Darbo sąnaudos

| (211) | Sąjungos gamintojų vidutinių darbo sąnaudų raida nagrinėjamuoju laikotarpiu:

  9 lentelė


  Vidutinės vieno darbuotojo darbo sąnaudos | 2012 m. | 2013 m. | 2014 m. | TL |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Vidutinės vieno darbuotojo darbo sąnaudos

  Indeksas (2012 m. = 100) | 100 | 111 | 110 | 110 |
| Šaltinis: patikrinti klausimyno atsakymai. |

(211)

Sąjungos gamintojų vidutinių darbo sąnaudų raida nagrinėjamuoju laikotarpiu:

9 lentelė

9 lentelė

Vidutinės vieno darbuotojo darbo sąnaudos

Vidutinės vieno darbuotojo darbo sąnaudos

2012 m.

2013 m.

2014 m.

TL

Vidutinės vieno darbuotojo darbo sąnaudos

Indeksas (2012 m. = 100)

Indeksas (2012 m. = 100)

100

100

111

111

110

110

110

110

Šaltinis: patikrinti klausimyno atsakymai.

Šaltinis:

| (212) | Nagrinėjamuoju laikotarpiu vidutinis darbuotojo atlyginimas padidėjo 10 %, t. y. šiek tiek daugiau nei Sąjungos kainos padidėjo bendrai dėl infliacijos. Vis dėlto tai turėtų būti vertinama atsižvelgiant į didelį užimtumo mažinimą, kaip paaiškinta 201 ir 202 konstatuojamosiose dalyse. |
| --- | --- |

(212)

Nagrinėjamuoju laikotarpiu vidutinis darbuotojo atlyginimas padidėjo 10 %, t. y. šiek tiek daugiau nei Sąjungos kainos padidėjo bendrai dėl infliacijos. Vis dėlto tai turėtų būti vertinama atsižvelgiant į didelį užimtumo mažinimą, kaip paaiškinta 201 ir 202 konstatuojamosiose dalyse.

4.4.3.3.   Pelningumas, grynųjų pinigų srautas, investicijos, investicijų grąža ir pajėgumas padidinti kapitalą

Pelningumas, grynųjų pinigų srautas, investicijos, investicijų grąža ir pajėgumas padidinti kapitalą

| (213) | Sąjungos gamintojų pelningumo, grynųjų pinigų srauto, investicijų ir investicijų grąžos raida nagrinėjamuoju laikotarpiu:

  10 lentelė


  Pelningumas, grynųjų pinigų srautas, investicijos ir investicijų grąža | 2012 m. | 2013 m. | 2014 m. | TL |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Pardavimo Sąjungoje nesusijusiems pirkėjams pelningumas (pardavimo apyvartos procentine dalimi)

  Indeksas (2012 m. = 100) | 100 | 33 | 23 | 66 |
| Grynųjų pinigų srautas

  Indeksas (2012 m. = 100) | 100 | 61 | 33 | 57 |
| Investicijos

  Indeksas (2012 m. = 100) | 100 | 178 | 128 | 122 |
| Investicijų grąža

  Indeksas (2012 m. = 100) | 100 | 28 | 19 | 48 |
| Šaltinis: patikrinti klausimyno atsakymai. |

(213)

Sąjungos gamintojų pelningumo, grynųjų pinigų srauto, investicijų ir investicijų grąžos raida nagrinėjamuoju laikotarpiu:

10 lentelė

10 lentelė

Pelningumas, grynųjų pinigų srautas, investicijos ir investicijų grąža

Pelningumas, grynųjų pinigų srautas, investicijos ir investicijų grąža

2012 m.

2013 m.

2014 m.

TL

Pardavimo Sąjungoje nesusijusiems pirkėjams pelningumas (pardavimo apyvartos procentine dalimi)

Indeksas (2012 m. = 100)

Indeksas (2012 m. = 100)

100

100

33

33

23

23

66

66

Grynųjų pinigų srautas

Indeksas (2012 m. = 100)

Indeksas (2012 m. = 100)

100

100

61

61

33

33

57

57

Investicijos

Indeksas (2012 m. = 100)

Indeksas (2012 m. = 100)

100

100

178

178

128

128

122

122

Investicijų grąža

Indeksas (2012 m. = 100)

Indeksas (2012 m. = 100)

100

100

28

28

19

19

48

48

Šaltinis: patikrinti klausimyno atsakymai.

Šaltinis:

| (214) | Komisija Sąjungos gamintojų pelningumą nustatė ikimokestinius grynuosius panašaus produkto pardavimo nesusijusiems pirkėjams Sąjungoje nuostolius išreiškusi šio pardavimo apyvartos procentine dalimi. |
| --- | --- |

(214)

Komisija Sąjungos gamintojų pelningumą nustatė ikimokestinius grynuosius panašaus produkto pardavimo nesusijusiems pirkėjams Sąjungoje nuostolius išreiškusi šio pardavimo apyvartos procentine dalimi.

| (215) | Pelningumas mažėjo nuo [8–10 %] 2012 m. iki [2–4 %] 2013 ir 2014 m. ir per TL padidėjo iki [4–6 %]. Per nagrinėjamąjį laikotarpį sumažėjo atrinktų bendrovių pardavimo apimtis ir rinkos dalis, šios bendrovės nusprendė daugiau gaminti didelės kainos segmentui, kuriame yra mažiau importo dempingo kaina. Dėl šios strategijos bendrovės per TL galėjo padidinti pelningumą. |
| --- | --- |

(215)

Pelningumas mažėjo nuo [8–10 %] 2012 m. iki [2–4 %] 2013 ir 2014 m. ir per TL padidėjo iki [4–6 %]. Per nagrinėjamąjį laikotarpį sumažėjo atrinktų bendrovių pardavimo apimtis ir rinkos dalis, šios bendrovės nusprendė daugiau gaminti didelės kainos segmentui, kuriame yra mažiau importo dempingo kaina. Dėl šios strategijos bendrovės per TL galėjo padidinti pelningumą.

| (216) | Taigi, nors 2013 ir 2014 m. atrinktos bendrovės negalėjo gamybos sąnaudų padidėjimo perkelti pirkėjams, per TL atrinktų bendrovių pelningumas padidėjo, nes jos galėjo pasinaudoti dėl didesnio pajėgumų naudojimo ir mažiau konkurencingo spaudimo didelių kainų rinkos segmentuose sumažėjusiomis gamybos sąnaudomis. |
| --- | --- |

(216)

Taigi, nors 2013 ir 2014 m. atrinktos bendrovės negalėjo gamybos sąnaudų padidėjimo perkelti pirkėjams, per TL atrinktų bendrovių pelningumas padidėjo, nes jos galėjo pasinaudoti dėl didesnio pajėgumų naudojimo ir mažiau konkurencingo spaudimo didelių kainų rinkos segmentuose sumažėjusiomis gamybos sąnaudomis.

| (217) | Grynųjų pinigų srautas yra Sąjungos gamintojų gebėjimas patiems finansuoti savo veiklą. Grynųjų pinigų srautas mažėjo (– 43 %), daugiausia dėl mažėjančių atsargų. |
| --- | --- |

(217)

Grynųjų pinigų srautas yra Sąjungos gamintojų gebėjimas patiems finansuoti savo veiklą. Grynųjų pinigų srautas mažėjo (– 43 %), daugiausia dėl mažėjančių atsargų.

| (218) | Investicijų grąža 2012–2014 m. sumažėjo, o per TL padidėjo pagal pelningumo tendenciją. Sąjungos pramonė nuo 2012 m. iki tiriamojo laikotarpio 22 % padidino investicijas. Tačiau šį 22 % padidėjimą reikėtų vertinti atsižvelgiant į absoliučius skaičius. Atrinktos Sąjungos pramonės investicijos sudarė mažiau nei vieną milijoną eurų 2012 m. ir per TL pasiekė vieną milijoną daugiausia dėl išlaidų, susijusių su įprasta priežiūra ir saugos įranga. |
| --- | --- |

(218)

Investicijų grąža 2012–2014 m. sumažėjo, o per TL padidėjo pagal pelningumo tendenciją. Sąjungos pramonė nuo 2012 m. iki tiriamojo laikotarpio 22 % padidino investicijas. Tačiau šį 22 % padidėjimą reikėtų vertinti atsižvelgiant į absoliučius skaičius. Atrinktos Sąjungos pramonės investicijos sudarė mažiau nei vieną milijoną eurų 2012 m. ir per TL pasiekė vieną milijoną daugiausia dėl išlaidų, susijusių su įprasta priežiūra ir saugos įranga.

| (219) | Kelios šalys tvirtino, kad pelningumo sumažėjimą 2012–2013 m. reikėtų aiškinti atsižvelgiant į gerokai padidėjusias investicijas į Sąjungos pramonę. Jų pastebėjimu 2012–2013 m. investicijos padidėjo 78 %. Po antrojo faktų atskleidimo šios šalys pakartojo tvirtinimą ir teigė, kad 78 % padidėjimą reikėtų laikyti didžiulėmis investicijų išlaidomis. |
| --- | --- |

(219)

Kelios šalys tvirtino, kad pelningumo sumažėjimą 2012–2013 m. reikėtų aiškinti atsižvelgiant į gerokai padidėjusias investicijas į Sąjungos pramonę. Jų pastebėjimu 2012–2013 m. investicijos padidėjo 78 %. Po antrojo faktų atskleidimo šios šalys pakartojo tvirtinimą ir teigė, kad 78 % padidėjimą reikėtų laikyti didžiulėmis investicijų išlaidomis.

| (220) | Dėl to Komisija pažymėjo, kad, kaip nurodyta pirmiau, Sąjungos gamintojai investavo į privalomą saugos įrangą ir priežiūrą, o ne į produkto gamybos metodų gerinimą. Nors investicijos iš tiesų padidėjo, tuo pačiu metu investicijų grąža gerokai sumažėjo. Be to, investicijas reikėtų lyginti su visu panašaus produkto pardavimu, o aptariamos investicijos sudarė tik 2–4 % viso panašaus produkto pardavimo. Pagaliau investicijos yra tik vienas žalos rodiklis ir jo nereikėtų analizuoti atskirai. |
| --- | --- |

(220)

Dėl to Komisija pažymėjo, kad, kaip nurodyta pirmiau, Sąjungos gamintojai investavo į privalomą saugos įrangą ir priežiūrą, o ne į produkto gamybos metodų gerinimą. Nors investicijos iš tiesų padidėjo, tuo pačiu metu investicijų grąža gerokai sumažėjo. Be to, investicijas reikėtų lyginti su visu panašaus produkto pardavimu, o aptariamos investicijos sudarė tik 2–4 % viso panašaus produkto pardavimo. Pagaliau investicijos yra tik vienas žalos rodiklis ir jo nereikėtų analizuoti atskirai.

5.   IŠVADA DĖL ŽALOS

IŠVADA DĖL ŽALOS

| (221) | Daroma išvada, kad daugelio žalos rodiklių raidos tendencija per nagrinėjamąjį laikotarpį buvo neigiama. Visų pirma su Sąjungos gamintojų gamyba ir rinkos dalimi susiję žalos rodikliai rodo, kad Sąjungos pramonė turi didelių sunkumų, taip pat tai, kad nuolat vykdomas priverstinis kainų mažinimas. Vienintelis teigiamas rodiklis – per TL dėl pardavimo apimties ir rinkos dalies šiek tiek padidėjo pelningumas, nes pereita prie didesnių kainų segmento. Tai gali trukti neilgai, jei į didesnių kainų segmentus pateks importas dempingo kaina. Taigi, iš visų makro ir mikrorodiklių analizės apskritai matyti neigiama tendencija. Todėl galima daryti išvadą, kad Sąjungos pramonei daryta materialinė žala, kaip apibrėžta pagrindinio reglamento 3 straipsnio 5 dalyje. |
| --- | --- |

(221)

Daroma išvada, kad daugelio žalos rodiklių raidos tendencija per nagrinėjamąjį laikotarpį buvo neigiama. Visų pirma su Sąjungos gamintojų gamyba ir rinkos dalimi susiję žalos rodikliai rodo, kad Sąjungos pramonė turi didelių sunkumų, taip pat tai, kad nuolat vykdomas priverstinis kainų mažinimas. Vienintelis teigiamas rodiklis – per TL dėl pardavimo apimties ir rinkos dalies šiek tiek padidėjo pelningumas, nes pereita prie didesnių kainų segmento. Tai gali trukti neilgai, jei į didesnių kainų segmentus pateks importas dempingo kaina. Taigi, iš visų makro ir mikrorodiklių analizės apskritai matyti neigiama tendencija. Todėl galima daryti išvadą, kad Sąjungos pramonei daryta materialinė žala, kaip apibrėžta pagrindinio reglamento 3 straipsnio 5 dalyje.

6.   PRIEŽASTINIS RYŠYS

PRIEŽASTINIS RYŠYS

| (222) | Pagal pagrindinio reglamento 3 straipsnio 6 dalį Komisija nagrinėjo, ar dėl importo dempingo kaina iš nagrinėjamųjų šalių Sąjungos pramonei padaryta materialinė žala. Pagal pagrindinio reglamento 3 straipsnio 7 dalį Komisija taip pat nagrinėjo, ar kiti žinomi veiksniai galėjo tuo pat metu daryti žalą Sąjungos pramonei. Komisija užtikrino, kad žala, kuri galėjo būti padaryta dėl tų kitų veiksnių, nebūtų priskirta importui iš nagrinėjamųjų šalių dempingo kaina. |
| --- | --- |

(222)

Pagal pagrindinio reglamento 3 straipsnio 6 dalį Komisija nagrinėjo, ar dėl importo dempingo kaina iš nagrinėjamųjų šalių Sąjungos pramonei padaryta materialinė žala. Pagal pagrindinio reglamento 3 straipsnio 7 dalį Komisija taip pat nagrinėjo, ar kiti žinomi veiksniai galėjo tuo pat metu daryti žalą Sąjungos pramonei. Komisija užtikrino, kad žala, kuri galėjo būti padaryta dėl tų kitų veiksnių, nebūtų priskirta importui iš nagrinėjamųjų šalių dempingo kaina.

| (223) | Šie veiksniai: importas iš trečiųjų šalių, Sąjungos pramonės pardavimas eksportui, nedidelis Sąjungos pramonės pajėgumų naudojimas ir importas ne dempingo kaina iš Taivano. |
| --- | --- |

(223)

Šie veiksniai: importas iš trečiųjų šalių, Sąjungos pramonės pardavimas eksportui, nedidelis Sąjungos pramonės pajėgumų naudojimas ir importas ne dempingo kaina iš Taivano.

6.1.   Importo dempingo kaina poveikis

Importo dempingo kaina poveikis

| (224) | Eksportuojančių gamintojų pardavimo kainos sumažėjo vidutiniškai nuo 8 129 EUR/t 2012 m. iki 6 658 EUR/t per tiriamąjį laikotarpį (– 18,1 %). Nagrinėjamuoju laikotarpiu nuolat mažinant vieneto pardavimo kainą nagrinėjamųjų šalių eksportuojantiems gamintojams pavyko gerokai padidinti jų užimamą rinkos dalį (nuo 24,7 % 2012 m. iki 30,7 % per tiriamąjį laikotarpį). |
| --- | --- |

(224)

Eksportuojančių gamintojų pardavimo kainos sumažėjo vidutiniškai nuo 8 129 EUR/t 2012 m. iki 6 658 EUR/t per tiriamąjį laikotarpį (– 18,1 %). Nagrinėjamuoju laikotarpiu nuolat mažinant vieneto pardavimo kainą nagrinėjamųjų šalių eksportuojantiems gamintojams pavyko gerokai padidinti jų užimamą rinkos dalį (nuo 24,7 % 2012 m. iki 30,7 % per tiriamąjį laikotarpį).

| (225) | Nuo 2012 m. nuolat didėjant importui iš nagrinėjamųjų šalių kainomis, dėl kurių buvo priverstinai mažinamos Sąjungos pramonės kainos, buvo akivaizdžiai neigiamai paveikta Sąjungos pramonės finansinė padėtis. Iš tikrųjų, kol Sąjungos pramonė mažino sąnaudas mažindama darbo vietų skaičių ir uždarydama gamyklas, importo dempingo kaina apimtis didėjo nuolat mažėjančiomis kainomis, dėl kurių Sąjungos pramonė buvo priversta mažinti pardavimo apimtį. Dėl to Sąjungos pramonė prarado dalį rinkos ir negalėjo pasinaudoti didėjančiu suvartojimu. |
| --- | --- |

(225)

Nuo 2012 m. nuolat didėjant importui iš nagrinėjamųjų šalių kainomis, dėl kurių buvo priverstinai mažinamos Sąjungos pramonės kainos, buvo akivaizdžiai neigiamai paveikta Sąjungos pramonės finansinė padėtis. Iš tikrųjų, kol Sąjungos pramonė mažino sąnaudas mažindama darbo vietų skaičių ir uždarydama gamyklas, importo dempingo kaina apimtis didėjo nuolat mažėjančiomis kainomis, dėl kurių Sąjungos pramonė buvo priversta mažinti pardavimo apimtį. Dėl to Sąjungos pramonė prarado dalį rinkos ir negalėjo pasinaudoti didėjančiu suvartojimu.

| (226) | Atsižvelgiant į tai, kad akivaizdžiai sutampa laikas, kai produkto nuolat mažinama dempingo kaina buvo importuojama vis daugiau ir kai sumažėjo Sąjungos pramonės pardavimo apimtis, daroma išvada, kad Sąjungos pramonės žalingą padėtį lėmė importas dempingo kaina. |
| --- | --- |

(226)

Atsižvelgiant į tai, kad akivaizdžiai sutampa laikas, kai produkto nuolat mažinama dempingo kaina buvo importuojama vis daugiau ir kai sumažėjo Sąjungos pramonės pardavimo apimtis, daroma išvada, kad Sąjungos pramonės žalingą padėtį lėmė importas dempingo kaina.

| (227) | Po galutinio faktų atskleidimo viena suinteresuotoji šalis tvirtino, kad eksportuojančių gamintojų sumažėjusias pardavimo kainas galima paaiškinti tuo, kad sumažėjo nikelio kaina. Tačiau, kaip paaiškinta 185 konstatuojamojoje dalyje, nikelio kainos ir importo kainos nėra tiesiogiai susijusios. Todėl tvirtinimas buvo atmestas. |
| --- | --- |

(227)

Po galutinio faktų atskleidimo viena suinteresuotoji šalis tvirtino, kad eksportuojančių gamintojų sumažėjusias pardavimo kainas galima paaiškinti tuo, kad sumažėjo nikelio kaina. Tačiau, kaip paaiškinta 185 konstatuojamojoje dalyje, nikelio kainos ir importo kainos nėra tiesiogiai susijusios. Todėl tvirtinimas buvo atmestas.

| (228) | Kelios šalys tvirtino, kad Sąjungos pramonei padaryta žala negali būti siejama su importu dempingo kaina iš nagrinėjamųjų šalių, nes per nagrinėjamąjį laikotarpį sumažėjo tik vieno atrinkto Sąjungos gamintojo kainos, o kiti atrinkti Sąjungos gamintojai sugebėjo išlaikyti savo pardavimo kainas. Šis tvirtinimas atmetamas dėl toliau išvardytų priežasčių. ES vidaus statistiniai duomenys šiuo atveju nėra patikimi, nes jie yra susiję ne tik su nagrinėjamuoju produktu, bet ir kitų rūšių jungiamosiomis detalėmis. Be to, Sąjungos pramonė per nagrinėjamąjį laikotarpį labai nesumažėjo (– 5 %), tačiau tuo pačiu laikotarpiu jos pardavimo apimtis sumažėjo 11 %, o rinkos dalis – 5,5 %. |
| --- | --- |

(228)

Kelios šalys tvirtino, kad Sąjungos pramonei padaryta žala negali būti siejama su importu dempingo kaina iš nagrinėjamųjų šalių, nes per nagrinėjamąjį laikotarpį sumažėjo tik vieno atrinkto Sąjungos gamintojo kainos, o kiti atrinkti Sąjungos gamintojai sugebėjo išlaikyti savo pardavimo kainas. Šis tvirtinimas atmetamas dėl toliau išvardytų priežasčių. ES vidaus statistiniai duomenys šiuo atveju nėra patikimi, nes jie yra susiję ne tik su nagrinėjamuoju produktu, bet ir kitų rūšių jungiamosiomis detalėmis. Be to, Sąjungos pramonė per nagrinėjamąjį laikotarpį labai nesumažėjo (– 5 %), tačiau tuo pačiu laikotarpiu jos pardavimo apimtis sumažėjo 11 %, o rinkos dalis – 5,5 %.

| (229) | Po antrojo faktų atskleidimo suinteresuotosios šalys tvirtino, kad priešingai, nei Komisija teigia 228 konstatuojamojoje dalyje, pagal Eurostato statistinius duomenis galima nustatyti Sąjungos gamintojų kainodarą, todėl yra teisinga sakyti, kad Sąjungos gamintojų kainos per nagrinėjamąjį laikotarpį nesikeitė. Šiuo atžvilgiu Komisija atkreipia dėmesį į toliau nurodytus dalykus. Kaip paaiškinta pirmiau, susijusio KN kodo aprašymas yra platesnis nei nagrinėjamojo produkto ir panašaus produkto aprašymas (žr. 158 konstatuojamąją dalį). Be to, šios suinteresuotosios šalys klaidingai teigia, kad Sąjungos gamintojai gamina tik panašų produktą, kuris priskiriamas dviem aptariamiems KN kodams. Iš tiesų Sąjungos pramonė taip pat gamina produktus, kurie yra nepriskiriami šio reglamento produkto apibrėžčiai ir kurie priskiriami dviem aptariamiems KN kodams. Todėl šis tvirtinimas buvo atmestas. |
| --- | --- |

(229)

Po antrojo faktų atskleidimo suinteresuotosios šalys tvirtino, kad priešingai, nei Komisija teigia 228 konstatuojamojoje dalyje, pagal Eurostato statistinius duomenis galima nustatyti Sąjungos gamintojų kainodarą, todėl yra teisinga sakyti, kad Sąjungos gamintojų kainos per nagrinėjamąjį laikotarpį nesikeitė. Šiuo atžvilgiu Komisija atkreipia dėmesį į toliau nurodytus dalykus. Kaip paaiškinta pirmiau, susijusio KN kodo aprašymas yra platesnis nei nagrinėjamojo produkto ir panašaus produkto aprašymas (žr. 158 konstatuojamąją dalį). Be to, šios suinteresuotosios šalys klaidingai teigia, kad Sąjungos gamintojai gamina tik panašų produktą, kuris priskiriamas dviem aptariamiems KN kodams. Iš tiesų Sąjungos pramonė taip pat gamina produktus, kurie yra nepriskiriami šio reglamento produkto apibrėžčiai ir kurie priskiriami dviem aptariamiems KN kodams. Todėl šis tvirtinimas buvo atmestas.

| (230) | Neturėdama kitų pastabų Komisija patvirtino, kad dėl nagrinėjamojo produkto importo dempingo kaina Sąjungos pramonei daryta materialinė žala. |
| --- | --- |

(230)

Neturėdama kitų pastabų Komisija patvirtino, kad dėl nagrinėjamojo produkto importo dempingo kaina Sąjungos pramonei daryta materialinė žala.

6.2.   Kitų veiksnių poveikis

Kitų veiksnių poveikis

6.2.1.   Importas iš trečiųjų šalių

Importas iš trečiųjų šalių

| (231) | Importo iš trečiųjų šalių apimties raida nagrinėjamuoju laikotarpiu:

  11 lentelė


  Importo iš kitų šalių apimtis (tonomis) ir rinkos dalis | 2012 m. | 2013 m. | 2014 m. | TL |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Importo iš trečiųjų šalių apimtis | 2 515 | 2 755 | 2 762 | 2 503 |
| Indeksas (2012 m. = 100) | 100 | 110 | 110 | 100 |
| Rinkos dalis (%) | 18,3 | 19,2 | 18,8 | 17,7 |
| Importo iš Šveicarijos apimtis | 1 217 | 1 340 | 1 476 | 1 503 |
| Indeksas (2012 m. = 100) | 100 | 110 | 121 | 123 |
| Rinkos dalis (%) | 8,8 | 9,3 | 10,1 | 10,6 |
| Importo iš Brazilijos apimtis | 339 | 350 | 229 | 278 |
| Indeksas (2012 m. = 100) | 100 | 103 | 68 | 82 |
| Rinkos dalis (%) | 2,5 | 2,4 | 1,6 | 2,0 |
| Importo iš Indijos apimtis | 120 | 146 | 204 | 201 |
| Indeksas (2012 m. = 100) | 100 | 121 | 169 | 167 |
| Rinkos dalis (%) | 0,9 | 1,0 | 1,4 | 1,4 |
| Importo iš Malaizijos apimtis | 195 | 322 | 297 | 314 |
| Indeksas (2012 m. = 100) | 100 | 165 | 152 | 161 |
| Rinkos dalis (%) | 1,4 | 2,2 | 2,0 | 2,2 |
| Importo iš kitų trečiųjų šalių apimtis | 642 | 595 | 554 | 205 |
| Indeksas (2012 m. = 100) | 100 | 93 | 86 | 32 |
| Rinkos dalis (%) | 4,7 | 4,2 | 3,8 | 1,5 |
| Šaltinis: Eurostatas, skundas, patikrinti klausimyno atsakymai ir skundo pateikėjo pateikta informacija. |

(231)

Importo iš trečiųjų šalių apimties raida nagrinėjamuoju laikotarpiu:

11 lentelė

11 lentelė

Importo iš kitų šalių apimtis (tonomis) ir rinkos dalis

Importo iš kitų šalių apimtis (tonomis) ir rinkos dalis

2012 m.

2013 m.

2014 m.

TL

Importo iš trečiųjų šalių apimtis

2 515

2 755

2 762

2 503

Indeksas (2012 m. = 100)

100

100

110

110

110

110

100

100

Rinkos dalis (%)

18,3

19,2

18,8

17,7

Importo iš Šveicarijos apimtis

1 217

1 340

1 476

1 503

Indeksas (2012 m. = 100)

Indeksas (2012 m. = 100)

100

100

110

110

121

121

123

123

Rinkos dalis (%)

8,8

9,3

10,1

10,6

Importo iš Brazilijos apimtis

339

350

229

278

Indeksas (2012 m. = 100)

Indeksas (2012 m. = 100)

100

100

103

103

68

68

82

82

Rinkos dalis (%)

2,5

2,4

1,6

2,0

Importo iš Indijos apimtis

120

146

204

201

Indeksas (2012 m. = 100)

Indeksas (2012 m. = 100)

100

100

121

121

169

169

167

167

Rinkos dalis (%)

0,9

1,0

1,4

1,4

Importo iš Malaizijos apimtis

195

322

297

314

Indeksas (2012 m. = 100)

Indeksas (2012 m. = 100)

100

100

165

165

152

152

161

161

Rinkos dalis (%)

1,4

2,2

2,0

2,2

Importo iš kitų trečiųjų šalių apimtis

642

595

554

205

Indeksas (2012 m. = 100)

Indeksas (2012 m. = 100)

100

100

93

93

86

86

32

32

Rinkos dalis (%)

4,7

4,2

3,8

1,5

Šaltinis: Eurostatas, skundas, patikrinti klausimyno atsakymai ir skundo pateikėjo pateikta informacija.

Šaltinis:

| (232) | Didžiausias nagrinėjamojo produkto eksportuotojas į Sąjungą po KLR yra Šveicarija, kuriai tenka 10 % rinkos, palyginti su KLR/Taivanu, kuriems tenka 30,7 % rinkos. Šio importo kainos yra panašios į Sąjungos pramonės kainas, t. y. 10 300 EUR/t. |
| --- | --- |

(232)

Didžiausias nagrinėjamojo produkto eksportuotojas į Sąjungą po KLR yra Šveicarija, kuriai tenka 10 % rinkos, palyginti su KLR/Taivanu, kuriems tenka 30,7 % rinkos. Šio importo kainos yra panašios į Sąjungos pramonės kainas, t. y. 10 300 EUR/t.

| (233) | Importo iš visų kitų kilmės šalių apimtis ir rinkos dalis per nagrinėjamąjį laikotarpį nesikeitė, t. y. sudarė atitinkamai apie 2 500 tonų arba 37 %. Todėl galima daryti išvadą, kad šio importo poveikis nebuvo toks, kad nutrūktų importo dempingo kaina iš Kinijos / Taivano ir materialinės žalos Sąjungos pramonei priežastinis ryšys. |
| --- | --- |

(233)

Importo iš visų kitų kilmės šalių apimtis ir rinkos dalis per nagrinėjamąjį laikotarpį nesikeitė, t. y. sudarė atitinkamai apie 2 500 tonų arba 37 %. Todėl galima daryti išvadą, kad šio importo poveikis nebuvo toks, kad nutrūktų importo dempingo kaina iš Kinijos / Taivano ir materialinės žalos Sąjungos pramonei priežastinis ryšys.

| (234) | Kelios suinteresuotosios šalys tvirtino, kad Komisija turėjo analizuoti Indijos kilmės importo poveikį kainoms. Po antrojo faktų atskleidimo šis tvirtinimas buvo pakartotas ir šalys taip pat teigė, kad vidutinės Indijos kainos per nagrinėjamąjį laikotarpį krito. Komisijos pastebėjimu importas iš Indijos užima 1,4 % rinkos. Vidutinė Indijos kilmės panašaus produkto kaina per tiriamąjį laikotarpį buvo apie 9 500 EUR/t. Nors Indijos kilmės produkto kaina iš tiesų sumažėjo nuo apytikriai 13 700 EUR/t 2012 m. iki apytikriai 9 500 EUR/t per TL, ji vis tiek buvo 27 % didesnė už vidutinę Kinijos kilmės nagrinėjamojo produkto kainą ir 61 % didesnė, palyginti su Taivano kainomis. Todėl dėl šio importo priežastinis ryšys nenutrūksta. |
| --- | --- |

(234)

Kelios suinteresuotosios šalys tvirtino, kad Komisija turėjo analizuoti Indijos kilmės importo poveikį kainoms. Po antrojo faktų atskleidimo šis tvirtinimas buvo pakartotas ir šalys taip pat teigė, kad vidutinės Indijos kainos per nagrinėjamąjį laikotarpį krito. Komisijos pastebėjimu importas iš Indijos užima 1,4 % rinkos. Vidutinė Indijos kilmės panašaus produkto kaina per tiriamąjį laikotarpį buvo apie 9 500 EUR/t. Nors Indijos kilmės produkto kaina iš tiesų sumažėjo nuo apytikriai 13 700 EUR/t 2012 m. iki apytikriai 9 500 EUR/t per TL, ji vis tiek buvo 27 % didesnė už vidutinę Kinijos kilmės nagrinėjamojo produkto kainą ir 61 % didesnė, palyginti su Taivano kainomis. Todėl dėl šio importo priežastinis ryšys nenutrūksta.

| (235) | Kelios suinteresuotosios šalys tvirtino, kad Komisija turėjo analizuoti panašaus produkto importą iš Rusijos. Skundo pateikėjas tvirtino priešingai – analizuojant priežastinį ryšį į šį importą nereikėtų atsižvelgti, nes pagal susijusius KN kodus deklaruoti produktai nėra panašūs produktai. |
| --- | --- |

(235)

Kelios suinteresuotosios šalys tvirtino, kad Komisija turėjo analizuoti panašaus produkto importą iš Rusijos. Skundo pateikėjas tvirtino priešingai – analizuojant priežastinį ryšį į šį importą nereikėtų atsižvelgti, nes pagal susijusius KN kodus deklaruoti produktai nėra panašūs produktai.

| (236) | Komisija nustatė, kad importo iš Rusijos kainos, kurias Eurostatas nurodė pagal susijusius KN kodus, tiriamuoju laikotarpiu buvo apie 1 000 EUR/t. Taigi, iš Rusijos importuojamas kitoks produktas, kuris yra daugiau nei 7 kartus pigesnis, palyginti su iš Kinijos importuojamu produktu. Todėl šis importas laikytas nesusijusiu su priežastinio ryšio analize. |
| --- | --- |

(236)

Komisija nustatė, kad importo iš Rusijos kainos, kurias Eurostatas nurodė pagal susijusius KN kodus, tiriamuoju laikotarpiu buvo apie 1 000 EUR/t. Taigi, iš Rusijos importuojamas kitoks produktas, kuris yra daugiau nei 7 kartus pigesnis, palyginti su iš Kinijos importuojamu produktu. Todėl šis importas laikytas nesusijusiu su priežastinio ryšio analize.

| (237) | Po antrojo faktų atskleidimo kelios suinteresuotosios šalys tvirtino, kad Rusijos ir Indijos kilmės importo poveikis turėtų būti vertinamas bendrai. Kaip nurodyta 236 konstatuojamojoje dalyje, analizuojant priežastinį ryšį į Rusijos kilmės importą neatsižvelgta, nes Komisija nustatė, kad Rusijos kilmės produktai nepriskiriami nagrinėjamojo produkto apibrėžčiai, todėl šiame tyrime nenagrinėjami. Dėl to šis importas negali būti vertinamas bendrai su Indijos kilmės importu. Todėl šis tvirtinimas buvo atmestas. |
| --- | --- |

(237)

Po antrojo faktų atskleidimo kelios suinteresuotosios šalys tvirtino, kad Rusijos ir Indijos kilmės importo poveikis turėtų būti vertinamas bendrai. Kaip nurodyta 236 konstatuojamojoje dalyje, analizuojant priežastinį ryšį į Rusijos kilmės importą neatsižvelgta, nes Komisija nustatė, kad Rusijos kilmės produktai nepriskiriami nagrinėjamojo produkto apibrėžčiai, todėl šiame tyrime nenagrinėjami. Dėl to šis importas negali būti vertinamas bendrai su Indijos kilmės importu. Todėl šis tvirtinimas buvo atmestas.

6.2.2.   Sąjungos pramonės pardavimas eksportui

Sąjungos pramonės pardavimas eksportui

| (238) | Sąjungos gamintojų eksporto apimties raida nagrinėjamuoju laikotarpiu:

  12 lentelė


  Eksportas | 2012 m. | 2013 m. | 2014 m. | TL |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Eksporto nesusijusiems pirkėjams apimtis | 645 | 553 | 530 | 596 |
| Indeksas (2012 m. = 100) | 100 | 86 | 82 | 92 |
| Vidutinė kaina (EUR/t) | 13 567 | 12 386 | 11 890 | 11 619 |
| Indeksas (2012 m. = 100) | 100 | 91 | 88 | 86 |
| Šaltinis: patikrinti klausimyno atsakymai. |

(238)

Sąjungos gamintojų eksporto apimties raida nagrinėjamuoju laikotarpiu:

12 lentelė

12 lentelė

Eksportas

Eksportas

2012 m.

2013 m.

2014 m.

TL

Eksporto nesusijusiems pirkėjams apimtis

645

553

530

596

Indeksas (2012 m. = 100)

Indeksas (2012 m. = 100)

100

100

86

86

82

82

92

92

Vidutinė kaina (EUR/t)

13 567

12 386

11 890

11 619

Indeksas (2012 m. = 100)

Indeksas (2012 m. = 100)

100

100

91

91

88

88

86

86

Šaltinis: patikrinti klausimyno atsakymai.

Šaltinis:

| (239) | Pagal atrinktų Sąjungos gamintojų duomenis eksporto kainos per nagrinėjamąjį laikotarpį sumažėjo 14 %, o eksporto nesusijusiems pirkėjams trečiosiose šalyse apimtis sumažėjo mažiau nei 1 % viso Sąjungos pramonės pardavimo. Tačiau per TL patirti nuostoliai nebuvo dideli – mažiau nei 0,8 % visos Sąjungos pramonės apyvartos. |
| --- | --- |

(239)

Pagal atrinktų Sąjungos gamintojų duomenis eksporto kainos per nagrinėjamąjį laikotarpį sumažėjo 14 %, o eksporto nesusijusiems pirkėjams trečiosiose šalyse apimtis sumažėjo mažiau nei 1 % viso Sąjungos pramonės pardavimo. Tačiau per TL patirti nuostoliai nebuvo dideli – mažiau nei 0,8 % visos Sąjungos pramonės apyvartos.

| (240) | Todėl galima daryti išvadą, kad dėl Sąjungos pramonės eksporto nenutrūksta priežastinis ryšys. |
| --- | --- |

(240)

Todėl galima daryti išvadą, kad dėl Sąjungos pramonės eksporto nenutrūksta priežastinis ryšys.

6.2.3.   Mažas Sąjungos pramonės pajėgumų naudojimas

Mažas Sąjungos pramonės pajėgumų naudojimas

| (241) | Atsižvelgdama į mažą atrinktų bendrovių pajėgumų naudojimą nagrinėjamuoju laikotarpiu Komisija taip pat nagrinėjo, ar pertekliniai pajėgumai gali būti susieti su žala arba netgi dėl jų gali nutrūkti priežastinis ryšys. Šiuo etapu Komisija mano, kad taip nėra. Pirma, kaip paaiškinta 197 konstatuojamojoje dalyje, bendrovės turi turėti nemažus teorinius pajėgumus, kad galėtų patenkinti visus pirkėjų poreikius, tačiau nerealu, kad būtų naudojami visi teoriniai pajėgumai. Antra, Sąjungos pramonė 2012 m. veikė pelningai su mažesniu pajėgumų naudojimo koeficientu, o tai rodo, kad žala daryta ne dėl perteklinių pajėgumų. Taigi, daroma išvada, kad tokio mažo pajėgumų naudojimo poveikis yra nesvarbus ir dėl to negalėjo nutrūkti priežastinis ryšys. |
| --- | --- |

(241)

Atsižvelgdama į mažą atrinktų bendrovių pajėgumų naudojimą nagrinėjamuoju laikotarpiu Komisija taip pat nagrinėjo, ar pertekliniai pajėgumai gali būti susieti su žala arba netgi dėl jų gali nutrūkti priežastinis ryšys. Šiuo etapu Komisija mano, kad taip nėra. Pirma, kaip paaiškinta 197 konstatuojamojoje dalyje, bendrovės turi turėti nemažus teorinius pajėgumus, kad galėtų patenkinti visus pirkėjų poreikius, tačiau nerealu, kad būtų naudojami visi teoriniai pajėgumai. Antra, Sąjungos pramonė 2012 m. veikė pelningai su mažesniu pajėgumų naudojimo koeficientu, o tai rodo, kad žala daryta ne dėl perteklinių pajėgumų. Taigi, daroma išvada, kad tokio mažo pajėgumų naudojimo poveikis yra nesvarbus ir dėl to negalėjo nutrūkti priežastinis ryšys.

6.2.4.   Importas ne dempingo kaina iš Taivano

Importas ne dempingo kaina iš Taivano

| (242) | Importo ne dempingo kaina apimtis buvo nereikšminga – 300 kg per TL, palyginti su visu Sąjungos suvartojimu, kuris sudarė 14 145 tonas. Taigi, daroma išvada, kad tokio importo poveikis Sąjungos pramonei yra nesvarbus ir dėl to negalėjo nutrūkti priežastinis ryšys. |
| --- | --- |

(242)

Importo ne dempingo kaina apimtis buvo nereikšminga – 300 kg per TL, palyginti su visu Sąjungos suvartojimu, kuris sudarė 14 145 tonas. Taigi, daroma išvada, kad tokio importo poveikis Sąjungos pramonei yra nesvarbus ir dėl to negalėjo nutrūkti priežastinis ryšys.

6.3.   Išvada dėl priežastinio ryšio

Išvada dėl priežastinio ryšio

| (243) | Nustatytas Sąjungos gamintojams darytos žalos ir importo dempingo kaina iš nagrinėjamųjų šalių priežastinis ryšys. |
| --- | --- |

(243)

Nustatytas Sąjungos gamintojams darytos žalos ir importo dempingo kaina iš nagrinėjamųjų šalių priežastinis ryšys.

| (244) | Dėl didelio spaudimo Sąjungos pramonės kainoms ir apimčiai, kurį nagrinėjamuoju laikotarpiu darė augantis importas dempingo kaina iš nagrinėjamųjų šalių, Sąjungos pramonė negalėjo pasinaudoti lėtu ES rinkos atsigavimu. Iš pirmiau pateiktos žalos rodiklių analizės matyti, kad visos Sąjungos pramonės ekonominei padėčiai poveikio turėjo didėjantis importas maža dempingo kaina iš KLR ir Taivano, dėl kurio buvo priverstinai mažinamos Sąjungos kainos. Kinijos / Taivano eksportuotojams pavyko gerokai padidinti rinkos dalį (30,7 % per TL, palyginti su 24,7 % rinkos dalimi 2012 m.) Sąjungos pramonės sąskaita. Sąjungos pramonė prarado 5,5 procentinio punkto rinkos dalies nuo 2012 m. iki TL ir 11 % pardavimo apimties, o suvartojimas Sąjungos rinkoje didėjo. |
| --- | --- |

(244)

Dėl didelio spaudimo Sąjungos pramonės kainoms ir apimčiai, kurį nagrinėjamuoju laikotarpiu darė augantis importas dempingo kaina iš nagrinėjamųjų šalių, Sąjungos pramonė negalėjo pasinaudoti lėtu ES rinkos atsigavimu. Iš pirmiau pateiktos žalos rodiklių analizės matyti, kad visos Sąjungos pramonės ekonominei padėčiai poveikio turėjo didėjantis importas maža dempingo kaina iš KLR ir Taivano, dėl kurio buvo priverstinai mažinamos Sąjungos kainos. Kinijos / Taivano eksportuotojams pavyko gerokai padidinti rinkos dalį (30,7 % per TL, palyginti su 24,7 % rinkos dalimi 2012 m.) Sąjungos pramonės sąskaita. Sąjungos pramonė prarado 5,5 procentinio punkto rinkos dalies nuo 2012 m. iki TL ir 11 % pardavimo apimties, o suvartojimas Sąjungos rinkoje didėjo.

| (245) | Komisija atskyrė ir atskirai įvertino visų žinomų žalingo importo dempingo kaina veiksnių poveikį Sąjungos pramonės padėčiai. Nustatyta, kad dėl kitų nustatytų veiksnių, t. y. importo iš trečiųjų šalių, Sąjungos pramonės pardavimo eksportui, nedidelio Sąjungos pramonės pajėgumų naudojimo ir importo ne dempingo kaina iš Taivano, priežastinis ryšys nenutrūko. NET įvertinus jų bendrą poveikį Komisijos išvada nepasikeitė: jei nebūtų buvę importo dempingo kaina, Sąjungos pramonei nebūtų padarytas toks didelis neigiamas poveikis. Visų pirma, rinkos dalis nebūtų sumažėjusi iki tokio lygio ir būtų pasiektas pagrįstas pelningumas. |
| --- | --- |

(245)

Komisija atskyrė ir atskirai įvertino visų žinomų žalingo importo dempingo kaina veiksnių poveikį Sąjungos pramonės padėčiai. Nustatyta, kad dėl kitų nustatytų veiksnių, t. y. importo iš trečiųjų šalių, Sąjungos pramonės pardavimo eksportui, nedidelio Sąjungos pramonės pajėgumų naudojimo ir importo ne dempingo kaina iš Taivano, priežastinis ryšys nenutrūko. NET įvertinus jų bendrą poveikį Komisijos išvada nepasikeitė: jei nebūtų buvę importo dempingo kaina, Sąjungos pramonei nebūtų padarytas toks didelis neigiamas poveikis. Visų pirma, rinkos dalis nebūtų sumažėjusi iki tokio lygio ir būtų pasiektas pagrįstas pelningumas.

| (246) | Remdamasi tuo, kas išdėstyta, šiuo etapu Komisija padarė išvadą, kad materialinė žala Sąjungos pramonei buvo padaryta dėl importo dempingo kaina iš nagrinėjamųjų šalių ir kad dėl kitų veiksnių, vertintų atskirai arba bendrai, priežastinis ryšys nenutrūko. |
| --- | --- |

(246)

Remdamasi tuo, kas išdėstyta, šiuo etapu Komisija padarė išvadą, kad materialinė žala Sąjungos pramonei buvo padaryta dėl importo dempingo kaina iš nagrinėjamųjų šalių ir kad dėl kitų veiksnių, vertintų atskirai arba bendrai, priežastinis ryšys nenutrūko.

7.   SĄJUNGOS INTERESAI

SĄJUNGOS INTERESAI

| (247) | Remdamasi pagrindinio reglamento 21 straipsniu Komisija nagrinėjo, ar, nepaisant išvados dėl žalingo dempingo, buvo įtikinamų priežasčių padaryti išvadą, kad šiuo atveju priemonių nustatymas neatitiktų Sąjungos interesų. Nustatant Sąjungos interesus įvertinti visi susiję interesai, įskaitant Sąjungos pramonės, importuotojų ir naudotojų interesus. |
| --- | --- |

(247)

Remdamasi pagrindinio reglamento 21 straipsniu Komisija nagrinėjo, ar, nepaisant išvados dėl žalingo dempingo, buvo įtikinamų priežasčių padaryti išvadą, kad šiuo atveju priemonių nustatymas neatitiktų Sąjungos interesų. Nustatant Sąjungos interesus įvertinti visi susiję interesai, įskaitant Sąjungos pramonės, importuotojų ir naudotojų interesus.

7.1.   Sąjungos pramonės interesai

Sąjungos pramonės interesai

| (248) | Sąjungos pramonė įsikūrusi 10 valstybių narių (Austrijoje, Čekijoje, Danijoje, Suomijoje, Prancūzijoje, Vokietijoje, Italijoje, Lenkijoje, Rumunijoje, Ispanijoje ir Švedijoje), tiesiogiai jos įmonėse dirba apie 500 darbuotojų, susijusių su vamzdžių ir vamzdelių sandūriniu būdu privirinamomis jungiamosiomis detalėmis iš nerūdijančiojo plieno. |
| --- | --- |

(248)

Sąjungos pramonė įsikūrusi 10 valstybių narių (Austrijoje, Čekijoje, Danijoje, Suomijoje, Prancūzijoje, Vokietijoje, Italijoje, Lenkijoje, Rumunijoje, Ispanijoje ir Švedijoje), tiesiogiai jos įmonėse dirba apie 500 darbuotojų, susijusių su vamzdžių ir vamzdelių sandūriniu būdu privirinamomis jungiamosiomis detalėmis iš nerūdijančiojo plieno.

| (249) | Nė vienas žinomas gamintojas neprieštaravo tyrimo inicijavimui. Kaip matyti iš žalos rodiklių analizės, visos Sąjungos pramonės padėtis blogėjo, jai neigiamo poveikio turėjo importas dempingo kaina. |
| --- | --- |

(249)

Nė vienas žinomas gamintojas neprieštaravo tyrimo inicijavimui. Kaip matyti iš žalos rodiklių analizės, visos Sąjungos pramonės padėtis blogėjo, jai neigiamo poveikio turėjo importas dempingo kaina.

| (250) | Tikimasi, kad nustačius galutinius antidempingo muitus Sąjungos rinkoje bus atkurtos sąžiningos prekybos sąlygos ir Sąjungos pramonė galės atsigauti. Dėl to Sąjungos pramonės pelningumas padidėtų iki tokio lygio, kuris laikomas būtinu šioje kapitalui imlioje pramonėje. Sąjungos pramonei dėl importo dempingo kaina iš nagrinėjamųjų šalių padaryta materialinė žala. Primenama, kad daugelio žalos rodiklių raidos tendencija per nagrinėjamąjį laikotarpį buvo neigiama. |
| --- | --- |

(250)

Tikimasi, kad nustačius galutinius antidempingo muitus Sąjungos rinkoje bus atkurtos sąžiningos prekybos sąlygos ir Sąjungos pramonė galės atsigauti. Dėl to Sąjungos pramonės pelningumas padidėtų iki tokio lygio, kuris laikomas būtinu šioje kapitalui imlioje pramonėje. Sąjungos pramonei dėl importo dempingo kaina iš nagrinėjamųjų šalių padaryta materialinė žala. Primenama, kad daugelio žalos rodiklių raidos tendencija per nagrinėjamąjį laikotarpį buvo neigiama.

| (251) | Visų pirma labai paveikti su Sąjungos gamintojų gamyba, gamybos pajėgumais ir rinkos dalimi susiję žalos rodikliai. Todėl svarbu nustatyti priemones, kad kainos vėl būtų ne dempingo ar ne žalingo lygio tam, kad visi gamintojai Sąjungos rinkoje galėtų veikti sąžiningos prekybos sąlygomis. Priešingai, nenustačius priemonių Sąjungos pramonės ekonominė ir finansinė padėtis veikiausiai toliau blogėtų. |
| --- | --- |

(251)

Visų pirma labai paveikti su Sąjungos gamintojų gamyba, gamybos pajėgumais ir rinkos dalimi susiję žalos rodikliai. Todėl svarbu nustatyti priemones, kad kainos vėl būtų ne dempingo ar ne žalingo lygio tam, kad visi gamintojai Sąjungos rinkoje galėtų veikti sąžiningos prekybos sąlygomis. Priešingai, nenustačius priemonių Sąjungos pramonės ekonominė ir finansinė padėtis veikiausiai toliau blogėtų.

| (252) | Gavusi 35 konstatuojamojoje dalyje aprašytą tvirtinimą Komisija patikrino prašymą (įskaitant patikrinimo vietoje vizitą Sąjungos pramonės būstinėje). Komisija padarė išvadą, kad priešingai, nei tvirtinama: i) produktai, importuoti pagal laikinojo išvežimo perdirbti procedūrą, tiesiogiai konkuruoja su kitų Sąjungos gamintojų produktais; ii) nustatytas muitas, t. y. 41,9 % muitas Kinijos gamintojui, kuris su ES bendrove turi laikinojo išvežimo perdirbti susitarimą, turėtų turėti nedidelio finansinio poveikio (10–15 %) Sąjungos gamintojo pajamoms, gaunamoms dėl laikinojo išvežimo perdirbti verslo veiklos; iii) nustačius priemones neturėtų būti pakenkta Sąjungos gamintojo laikinojo išvežimo perdirbti verslo veiklos gyvybingumui ir dėl to neturėtų sumažėti darbuotojų skaičius, o ES lėšų tikslui neturėtų kilti pavojaus. Todėl tvirtinimas buvo atmestas. Komisija šiomis aplinkybėmis taip pat primena, kad Sąjungos muitinės kodekse numatyta, kad paprastai prekybos apsaugos muitai taikomi laikinojo išvežimo perdirbti procedūroms, kai dėl ne Sąjungoje vykdomos veiklos prekė tampa nelengvatinės kilmės, o šiuo atveju panašu taip ir yra. Priešingai, muitas netaikomas, jei ir tam tikru mastu nelengvatinės kilmės prekės lieka Sąjungoje. |
| --- | --- |

(252)

Gavusi 35 konstatuojamojoje dalyje aprašytą tvirtinimą Komisija patikrino prašymą (įskaitant patikrinimo vietoje vizitą Sąjungos pramonės būstinėje). Komisija padarė išvadą, kad priešingai, nei tvirtinama: i) produktai, importuoti pagal laikinojo išvežimo perdirbti procedūrą, tiesiogiai konkuruoja su kitų Sąjungos gamintojų produktais; ii) nustatytas muitas, t. y. 41,9 % muitas Kinijos gamintojui, kuris su ES bendrove turi laikinojo išvežimo perdirbti susitarimą, turėtų turėti nedidelio finansinio poveikio (10–15 %) Sąjungos gamintojo pajamoms, gaunamoms dėl laikinojo išvežimo perdirbti verslo veiklos; iii) nustačius priemones neturėtų būti pakenkta Sąjungos gamintojo laikinojo išvežimo perdirbti verslo veiklos gyvybingumui ir dėl to neturėtų sumažėti darbuotojų skaičius, o ES lėšų tikslui neturėtų kilti pavojaus. Todėl tvirtinimas buvo atmestas. Komisija šiomis aplinkybėmis taip pat primena, kad Sąjungos muitinės kodekse numatyta, kad paprastai prekybos apsaugos muitai taikomi laikinojo išvežimo perdirbti procedūroms, kai dėl ne Sąjungoje vykdomos veiklos prekė tampa nelengvatinės kilmės, o šiuo atveju panašu taip ir yra. Priešingai, muitas netaikomas, jei ir tam tikru mastu nelengvatinės kilmės prekės lieka Sąjungoje.

| (253) | Daroma išvada, kad antidempingo muitų nustatymas atitiktų Sąjungos pramonės interesus. Nustačius antidempingo priemones Sąjungos pramonė atsigautų po nustatyto žalingo dempingo poveikio. |
| --- | --- |

(253)

Daroma išvada, kad antidempingo muitų nustatymas atitiktų Sąjungos pramonės interesus. Nustačius antidempingo priemones Sąjungos pramonė atsigautų po nustatyto žalingo dempingo poveikio.

7.2.   Nesusijusių importuotojų interesai

Nesusijusių importuotojų interesai

| (254) | Kaip nurodyta 18 konstatuojamojoje dalyje, tik vienas importuotojas pateikė išsamią informaciją apie antidempingo muitų poveikį. Šis importuotojas manė, kad pirminis poveikis būtų kainos padidėjimas, o tai turėtų neigiamo poveikio jo veiklai – pristatymo laikui ir konkurencingumui. Be to, šis importuotojas teigė, kad jis daugiau dėmesio pradėtų skirti kitoms šalims, kuriose gaminamos jungiamosios detalės, t. y. Malaizijai, Vietnamui ir Korėjai. Tačiau naujų partnerių kitose šalyse pasirinkimo procesas kainuotų laiko ir pinigų. Be to, jų atsargų lygis ir produkto kokybė būtų netolygūs, o tai turėtų neigiamo poveikio pirkėjams teikiamos paslaugos kokybei. |
| --- | --- |

(254)

Kaip nurodyta 18 konstatuojamojoje dalyje, tik vienas importuotojas pateikė išsamią informaciją apie antidempingo muitų poveikį. Šis importuotojas manė, kad pirminis poveikis būtų kainos padidėjimas, o tai turėtų neigiamo poveikio jo veiklai – pristatymo laikui ir konkurencingumui. Be to, šis importuotojas teigė, kad jis daugiau dėmesio pradėtų skirti kitoms šalims, kuriose gaminamos jungiamosios detalės, t. y. Malaizijai, Vietnamui ir Korėjai. Tačiau naujų partnerių kitose šalyse pasirinkimo procesas kainuotų laiko ir pinigų. Be to, jų atsargų lygis ir produkto kokybė būtų netolygūs, o tai turėtų neigiamo poveikio pirkėjams teikiamos paslaugos kokybei.

| (255) | Tačiau nustatyta, kad importuotojai gali keisti tiekimo šaltinius, taigi priemonių neigiamas poveikis gali būti sumažintas. |
| --- | --- |

(255)

Tačiau nustatyta, kad importuotojai gali keisti tiekimo šaltinius, taigi priemonių neigiamas poveikis gali būti sumažintas.

| (256) | Po galutinio faktų atskleidimo viena suinteresuotoji šalis nesutiko su šia išvada. Ji tvirtino, kad Sąjungos gamintojai negalės aprūpinti Sąjungos rinkos. Be to, esami jungiamųjų detalių gamintojai, įsikūrę, pvz., Malaizijoje ir Tailande, negalėtų užtikrinti kiekio ir kokybės Sąjungos importuotojams. |
| --- | --- |

(256)

Po galutinio faktų atskleidimo viena suinteresuotoji šalis nesutiko su šia išvada. Ji tvirtino, kad Sąjungos gamintojai negalės aprūpinti Sąjungos rinkos. Be to, esami jungiamųjų detalių gamintojai, įsikūrę, pvz., Malaizijoje ir Tailande, negalėtų užtikrinti kiekio ir kokybės Sąjungos importuotojams.

| (257) | Komisija šį tvirtinimą atmetė. Sąjungos gamintojai šiuo metu naudoja apie 42 % savo pajėgumų. Taigi, veikiausiai jie galės padidinti gamybą ir Sąjungos rinkai tiekti daugiau produktų nei dabar. Be to, jungiamosios detalės gaminamos ir keliose kitose trečiosiose šalyse, pvz., Indijoje, Malaizijoje, Tailande, Korėjoje ar Japonijoje. Taigi, Komisija mano, jog nėra pavojaus, kad Sąjungos rinkoje pritrūktų produkto. |
| --- | --- |

(257)

Komisija šį tvirtinimą atmetė. Sąjungos gamintojai šiuo metu naudoja apie 42 % savo pajėgumų. Taigi, veikiausiai jie galės padidinti gamybą ir Sąjungos rinkai tiekti daugiau produktų nei dabar. Be to, jungiamosios detalės gaminamos ir keliose kitose trečiosiose šalyse, pvz., Indijoje, Malaizijoje, Tailande, Korėjoje ar Japonijoje. Taigi, Komisija mano, jog nėra pavojaus, kad Sąjungos rinkoje pritrūktų produkto.

| (258) | Tuo remiantis daroma išvada, kad antidempingo priemonių nustatymas neturės didelio neigiamo poveikio importuotojams. |
| --- | --- |

(258)

Tuo remiantis daroma išvada, kad antidempingo priemonių nustatymas neturės didelio neigiamo poveikio importuotojams.

7.3.   Naudotojų interesai

Naudotojų interesai

| (259) | Nustatyta, kad nagrinėjamojo produkto ir panašaus produkto naudotojų yra įvairiuose pramonės sektoriuose. Esminis veiksnys naudotojams – galimybė gauti reikiamos kokybės produkto kiekį. |
| --- | --- |

(259)

Nustatyta, kad nagrinėjamojo produkto ir panašaus produkto naudotojų yra įvairiuose pramonės sektoriuose. Esminis veiksnys naudotojams – galimybė gauti reikiamos kokybės produkto kiekį.

| (260) | Kadangi per tyrimą bendradarbiavo tik vienas naudotojas, Komisija negalėjo kiekybiškai įvertinti priemonės poveikio naudotojams apskritai. Tačiau remiantis šio bendradarbiaujančio naudotojo atsakymais antidempingo priemonės poveikis šios bendrovės sąnaudoms bus nedidelis (mažiau nei 1 % jos apyvartos). Bet kuriuo atveju ES pramonė turi pajėgumų patenkinti ES paklausą, be to, yra ir kitų trečiųjų šalių, kurios produktą gali tiekti ES, jei vyraus sąžiningos prekybos sąlygos. |
| --- | --- |

(260)

Kadangi per tyrimą bendradarbiavo tik vienas naudotojas, Komisija negalėjo kiekybiškai įvertinti priemonės poveikio naudotojams apskritai. Tačiau remiantis šio bendradarbiaujančio naudotojo atsakymais antidempingo priemonės poveikis šios bendrovės sąnaudoms bus nedidelis (mažiau nei 1 % jos apyvartos). Bet kuriuo atveju ES pramonė turi pajėgumų patenkinti ES paklausą, be to, yra ir kitų trečiųjų šalių, kurios produktą gali tiekti ES, jei vyraus sąžiningos prekybos sąlygos.

| (261) | Dėl to padaryta išvada, kad antidempingo priemonių nustatymas neturės didelio poveikio naudotojams. |
| --- | --- |

(261)

Dėl to padaryta išvada, kad antidempingo priemonių nustatymas neturės didelio poveikio naudotojams.

7.4.   Išvada dėl sąjungos interesų

Išvada dėl sąjungos interesų

| (262) | Atsižvelgdama į tai, kas išdėstyta, Komisija padarė išvadą, kad nėra įtikinamų priežasčių, dėl kurių importuojamam nagrinėjamųjų šalių kilmės nagrinėjamajam produktui neturėtų būti nustatytos priemonės. |
| --- | --- |

(262)

Atsižvelgdama į tai, kas išdėstyta, Komisija padarė išvadą, kad nėra įtikinamų priežasčių, dėl kurių importuojamam nagrinėjamųjų šalių kilmės nagrinėjamajam produktui neturėtų būti nustatytos priemonės.

| (263) | Bet kokį neigiamą poveikį nesusijusiems importuotojams ir naudotojams švelnina esami alternatyvūs tiekimo šaltiniai. |
| --- | --- |

(263)

Bet kokį neigiamą poveikį nesusijusiems importuotojams ir naudotojams švelnina esami alternatyvūs tiekimo šaltiniai.

| (264) | Be to, kalbant apie bendrą antidempingo priemonių poveikį Sąjungos rinkai, teigiamas poveikis, visų pirma Sąjungos pramonei, kompensuotų galimą neigiamą poveikį kitoms suinteresuotosioms grupėms. |
| --- | --- |

(264)

Be to, kalbant apie bendrą antidempingo priemonių poveikį Sąjungos rinkai, teigiamas poveikis, visų pirma Sąjungos pramonei, kompensuotų galimą neigiamą poveikį kitoms suinteresuotosioms grupėms.

8.   GALUTINĖS ANTIDEMPINGO PRIEMONĖS

GALUTINĖS ANTIDEMPINGO PRIEMONĖS

| (265) | Remiantis Komisijos padarytomis išvadomis dėl dempingo, žalos, priežastinio ryšio ir Sąjungos interesų, turėtų būti nustatytos galutinės priemonės, kad Sąjungos pramonė galėtų atsigauti nuo žalos, kurią daro importas dempingo kaina. |
| --- | --- |

(265)

Remiantis Komisijos padarytomis išvadomis dėl dempingo, žalos, priežastinio ryšio ir Sąjungos interesų, turėtų būti nustatytos galutinės priemonės, kad Sąjungos pramonė galėtų atsigauti nuo žalos, kurią daro importas dempingo kaina.

8.1.   Žalos pašalinimo lygis (žalos skirtumas)

Žalos pašalinimo lygis (žalos skirtumas)

| (266) | Siekdama nustatyti priemonių lygį Komisija visų pirma nustatė muito dydį, kuris būtinas Sąjungos pramonės patirtai žalai pašalinti. |
| --- | --- |

(266)

Siekdama nustatyti priemonių lygį Komisija visų pirma nustatė muito dydį, kuris būtinas Sąjungos pramonės patirtai žalai pašalinti.

| (267) | Žala būtų pašalinta, jei Sąjungos pramonė galėtų padengti gamybos sąnaudas ir, parduodama panašų produktą Sąjungos rinkoje, gauti tokį ikimokestinį pelną, kokį tokios rūšies pramonė šiame sektoriuje pagrįstai galėtų gauti įprastomis konkurencijos sąlygomis, t. y. kai nėra importo dempingo kaina. |
| --- | --- |

(267)

Žala būtų pašalinta, jei Sąjungos pramonė galėtų padengti gamybos sąnaudas ir, parduodama panašų produktą Sąjungos rinkoje, gauti tokį ikimokestinį pelną, kokį tokios rūšies pramonė šiame sektoriuje pagrįstai galėtų gauti įprastomis konkurencijos sąlygomis, t. y. kai nėra importo dempingo kaina.

| (268) | Tiksliniam pelnui nustatyti Komisija rėmėsi pardavimo nesusijusioms bendrovėms pelnu, kuris buvo naudojamas žalos pašalinimo lygiui nustatyti. |
| --- | --- |

(268)

Tiksliniam pelnui nustatyti Komisija rėmėsi pardavimo nesusijusioms bendrovėms pelnu, kuris buvo naudojamas žalos pašalinimo lygiui nustatyti.

| (269) | Remiantis pelnu, kurį atrinkti Sąjungos gamintojai 2012 m. gavo produktą parduodami nesusijusiems pirkėjams, preliminariai nustatytas [7–12 %] tikslinis pelnas. Nors į Sąjungos rinką iš Kinijos ir Taivano jau buvo importuojama, tačiau 2012 m. importo dempingo kainos nebuvo labai sumažėjusios. Todėl Komisija 2012 m. gautą pelną laiko normaliomis rinkos sąlygomis gautu pelnu. |
| --- | --- |

(269)

Remiantis pelnu, kurį atrinkti Sąjungos gamintojai 2012 m. gavo produktą parduodami nesusijusiems pirkėjams, preliminariai nustatytas [7–12 %] tikslinis pelnas. Nors į Sąjungos rinką iš Kinijos ir Taivano jau buvo importuojama, tačiau 2012 m. importo dempingo kainos nebuvo labai sumažėjusios. Todėl Komisija 2012 m. gautą pelną laiko normaliomis rinkos sąlygomis gautu pelnu.

| (270) | Nežalingą Sąjungos pramonės panašaus produkto kainą Komisija apskaičiavo prie atrinktų Sąjungos gamintojų gamybos sąnaudų tiriamuoju laikotarpiu pridėjusi minėtą [7–12 %] pelno dydį. Vieno iš trijų Sąjungos gamintojų nurodytos gamybos sąnaudos buvo perskaičiuotos remiantis standartinėmis sąnaudomis (žaliavų kaina pridėjus konversijos sąnaudas ir PBA išlaidas), nes faktinės sąnaudos buvo netipiškos dėl to, kad per TL buvo labai mažai pagaminta ir parduota tam tikriems PKN priskiriamų produktų. |
| --- | --- |

(270)

Nežalingą Sąjungos pramonės panašaus produkto kainą Komisija apskaičiavo prie atrinktų Sąjungos gamintojų gamybos sąnaudų tiriamuoju laikotarpiu pridėjusi minėtą [7–12 %] pelno dydį. Vieno iš trijų Sąjungos gamintojų nurodytos gamybos sąnaudos buvo perskaičiuotos remiantis standartinėmis sąnaudomis (žaliavų kaina pridėjus konversijos sąnaudas ir PBA išlaidas), nes faktinės sąnaudos buvo netipiškos dėl to, kad per TL buvo labai mažai pagaminta ir parduota tam tikriems PKN priskiriamų produktų.

| (271) | Tuomet, remdamasi atsižvelgiant į importo sąnaudas ir muitus tinkamai pakoreguotos nagrinėjamųjų šalių bendradarbiaujančių eksportuojančių gamintojų vidutinės svertinės importo kainos, nustatytos skaičiuojant priverstinį kainų mažinimą, palyginimu su atrinktų Sąjungos gamintojų tiriamuoju laikotarpiu Sąjungos rinkoje parduoto panašaus produkto nežalinga vidutine svertine kaina, Komisija nustatė žalos pašalinimo lygį. Palyginus gautas skirtumas išreikštas vidutinės svertinės CIF importo vertės procentine dalimi. |
| --- | --- |

(271)

Tuomet, remdamasi atsižvelgiant į importo sąnaudas ir muitus tinkamai pakoreguotos nagrinėjamųjų šalių bendradarbiaujančių eksportuojančių gamintojų vidutinės svertinės importo kainos, nustatytos skaičiuojant priverstinį kainų mažinimą, palyginimu su atrinktų Sąjungos gamintojų tiriamuoju laikotarpiu Sąjungos rinkoje parduoto panašaus produkto nežalinga vidutine svertine kaina, Komisija nustatė žalos pašalinimo lygį. Palyginus gautas skirtumas išreikštas vidutinės svertinės CIF importo vertės procentine dalimi.

| (272) | Taigi, priverstinio pardavimo mažesnėmis kainomis skirtumai yra 75,4–127,1 %, lyginant Kinijos CIF kainas su Sąjungos pramonės gamintojo kainomis EXW sąlygomis, ir 104,4–110,0 %, lyginant Taivano CIF kainas su Sąjungos pramonės gamintojo kainomis EXW sąlygomis. |
| --- | --- |

(272)

Taigi, priverstinio pardavimo mažesnėmis kainomis skirtumai yra 75,4–127,1 %, lyginant Kinijos CIF kainas su Sąjungos pramonės gamintojo kainomis EXW sąlygomis, ir 104,4–110,0 %, lyginant Taivano CIF kainas su Sąjungos pramonės gamintojo kainomis EXW sąlygomis.

| (273) | Po galutinio faktų atskleidimo kelios šalys prašė pateikti išsamesnės informacijos apie žalos apskaičiavimą. Komisijos nuomone, visos suinteresuotosios šalys jau buvo gavusios išsamią informaciją apie žalos apskaičiavimą. Ji vadovavosi įprastine praktika atskleisti visus susijusius nustatytus faktus deramai atsižvelgiant į šaltinio duomenų konfidencialumą. |
| --- | --- |

(273)

Po galutinio faktų atskleidimo kelios šalys prašė pateikti išsamesnės informacijos apie žalos apskaičiavimą. Komisijos nuomone, visos suinteresuotosios šalys jau buvo gavusios išsamią informaciją apie žalos apskaičiavimą. Ji vadovavosi įprastine praktika atskleisti visus susijusius nustatytus faktus deramai atsižvelgiant į šaltinio duomenų konfidencialumą.

| (274) | Kelios šalys tvirtino, kad nedera nežalingos kainos grįsti trijų atrinktų Sąjungos gamintojų gamybos sąnaudomis, nes nėra įrodymų, kad jų gamybos sąnaudos yra tipiškos, palyginti su visa Sąjungos pramone. Šios šalys nepaaiškino, kodėl Komisija šiuo atveju neturėtų vadovautis įprastine praktika naudoti atrinktų Sąjungos gamintojų gamybos duomenis. Be to, priešingai nei tvirtinama, per tyrimą nustatyta, kad trijų atrinktų Sąjungos gamintojų gamybos sąnaudos iš tiesų yra tipiškos Sąjungos pramonės atžvilgiu. Komisija per tyrimą nenustatė jokio aspekto ar problemos, iš kurių būtų matyti, kad atrinktų Sąjungos gamintojų gamybos sąnaudos būtų netipiškos panašaus produkto atžvilgiu. |
| --- | --- |

(274)

Kelios šalys tvirtino, kad nedera nežalingos kainos grįsti trijų atrinktų Sąjungos gamintojų gamybos sąnaudomis, nes nėra įrodymų, kad jų gamybos sąnaudos yra tipiškos, palyginti su visa Sąjungos pramone. Šios šalys nepaaiškino, kodėl Komisija šiuo atveju neturėtų vadovautis įprastine praktika naudoti atrinktų Sąjungos gamintojų gamybos duomenis. Be to, priešingai nei tvirtinama, per tyrimą nustatyta, kad trijų atrinktų Sąjungos gamintojų gamybos sąnaudos iš tiesų yra tipiškos Sąjungos pramonės atžvilgiu. Komisija per tyrimą nenustatė jokio aspekto ar problemos, iš kurių būtų matyti, kad atrinktų Sąjungos gamintojų gamybos sąnaudos būtų netipiškos panašaus produkto atžvilgiu.

| (275) | Šios suinteresuotosios šalys taip pat tvirtino, kad priverstinio pardavimo mažesnėmis kainomis skirtumų skaičiavimas yra neteisingas, nes iš statistinių duomenų matyti, kad vieno iš trijų atrinktų Sąjungos gamintojų vidutinė kaina yra gerokai didesnė už kitų gamintojų kainas. Komisija pripažįsta, kad vieno Sąjungos gamintojo kainos yra didesnės nei kitų, tačiau ji pastebėjo, kad kainų analizavimas KN kodo lygmeniu klaidina, nes neatsižvelgiama į esamą produkto asortimentą ir į tai, kad tam tikri produktai nebuvo įtraukti į produkto apibrėžtąją sritį. Be to, kaip nurodyta pirmiau, priverstinis pardavimas mažesnėmis kainomis apskaičiuotas remiantis kiekvienos rūšies produkto gamybos sąnaudomis. Taigi, naudotos tik sutampančių rūšių produktų gamybos sąnaudos. |
| --- | --- |

(275)

Šios suinteresuotosios šalys taip pat tvirtino, kad priverstinio pardavimo mažesnėmis kainomis skirtumų skaičiavimas yra neteisingas, nes iš statistinių duomenų matyti, kad vieno iš trijų atrinktų Sąjungos gamintojų vidutinė kaina yra gerokai didesnė už kitų gamintojų kainas. Komisija pripažįsta, kad vieno Sąjungos gamintojo kainos yra didesnės nei kitų, tačiau ji pastebėjo, kad kainų analizavimas KN kodo lygmeniu klaidina, nes neatsižvelgiama į esamą produkto asortimentą ir į tai, kad tam tikri produktai nebuvo įtraukti į produkto apibrėžtąją sritį. Be to, kaip nurodyta pirmiau, priverstinis pardavimas mažesnėmis kainomis apskaičiuotas remiantis kiekvienos rūšies produkto gamybos sąnaudomis. Taigi, naudotos tik sutampančių rūšių produktų gamybos sąnaudos.

| (276) | Be to, net jei Komisija būtų nenaudojusi šio konkretaus Sąjungos gamintojo sąnaudų duomenų ir būtų naudojusi tik kitų atrinktų Sąjungos gamintojų sąnaudų duomenis, rezultatai būtų buvę tokie patys. Priverstinio pardavimo mažesnėmis kainomis skirtumai pagal šią metodiką yra 60–95 %, lyginant Kinijos CIF kainas su Sąjungos pramonės tikslinėmis gamintojo kainomis EXW sąlygomis. Tačiau priėmus šį tvirtinimą nebūtų padarytas joks poveikis galutinėms priemonėms. Be to, tektų visų rūšių produktus lyginti remiantis visiškai skirtingomis žaliavomis. Todėl šis tvirtinimas buvo atmestas. |
| --- | --- |

(276)

Be to, net jei Komisija būtų nenaudojusi šio konkretaus Sąjungos gamintojo sąnaudų duomenų ir būtų naudojusi tik kitų atrinktų Sąjungos gamintojų sąnaudų duomenis, rezultatai būtų buvę tokie patys. Priverstinio pardavimo mažesnėmis kainomis skirtumai pagal šią metodiką yra 60–95 %, lyginant Kinijos CIF kainas su Sąjungos pramonės tikslinėmis gamintojo kainomis EXW sąlygomis. Tačiau priėmus šį tvirtinimą nebūtų padarytas joks poveikis galutinėms priemonėms. Be to, tektų visų rūšių produktus lyginti remiantis visiškai skirtingomis žaliavomis. Todėl šis tvirtinimas buvo atmestas.

| (277) | Kelios šalys tvirtino, kad naudojant standartines sąnaudas vietoje faktinių sąnaudų nustatyta iškraipyta tikslinė kaina, nes neatsižvelgta į kelias produkto savybes. Dėl to Komisija pastebėjo, kad ji neatsižvelgė į vieno atrinkto Sąjungos gamintojo nurodytas gamybos sąnaudas, nes, priešingai, nei tvirtina suinteresuotosios šalys, naudojant faktines gamybos sąnaudas būtų gautas iškreiptas rezultatas. Naudodama standartinių sąnaudų metodiką Komisija galėjo pašalinti iškraipymus, atsiradusius dėl netipiškai nedidelio kiekio. Todėl Komisija patvirtino, kad naudota metodika yra tinkama. |
| --- | --- |

(277)

Kelios šalys tvirtino, kad naudojant standartines sąnaudas vietoje faktinių sąnaudų nustatyta iškraipyta tikslinė kaina, nes neatsižvelgta į kelias produkto savybes. Dėl to Komisija pastebėjo, kad ji neatsižvelgė į vieno atrinkto Sąjungos gamintojo nurodytas gamybos sąnaudas, nes, priešingai, nei tvirtina suinteresuotosios šalys, naudojant faktines gamybos sąnaudas būtų gautas iškreiptas rezultatas. Naudodama standartinių sąnaudų metodiką Komisija galėjo pašalinti iškraipymus, atsiradusius dėl netipiškai nedidelio kiekio. Todėl Komisija patvirtino, kad naudota metodika yra tinkama.

| (278) | Kelios šalys tvirtino, kad priverstiniam pardavimui mažesnėmis kainomis apskaičiuoti naudota metodika turėjo būti taikoma vienodai, t. y. nagrinėjamasis produktas ir panašus produktas turėjo būti suskirstyti pagal tokias pačias produkto rūšis. Komisija pripažino pradžioje naudotos metodikos trūkumą ir atitinkamai patikslino priverstinio pardavimo mažesnėmis kainomis skaičiavimą. Komisija pažymi, kad šis pasikeitimas turi poveikio tik tų rūšių produktams, kuriems kaip žaliava naudojami besiūliai vamzdžiai ar vamzdeliai, ir tik tiems eksportuojantiems gamintojams, kurie naudojo šią žaliavą. Todėl nauji priverstinio pardavimo mažesnėmis kainomis skirtumai yra 75,7–112,2 %, lyginant Kinijos CIF kainas su Sąjungos pramonės tikslinėmis gamintojo kainomis EXW sąlygomis. |
| --- | --- |

(278)

Kelios šalys tvirtino, kad priverstiniam pardavimui mažesnėmis kainomis apskaičiuoti naudota metodika turėjo būti taikoma vienodai, t. y. nagrinėjamasis produktas ir panašus produktas turėjo būti suskirstyti pagal tokias pačias produkto rūšis. Komisija pripažino pradžioje naudotos metodikos trūkumą ir atitinkamai patikslino priverstinio pardavimo mažesnėmis kainomis skaičiavimą. Komisija pažymi, kad šis pasikeitimas turi poveikio tik tų rūšių produktams, kuriems kaip žaliava naudojami besiūliai vamzdžiai ar vamzdeliai, ir tik tiems eksportuojantiems gamintojams, kurie naudojo šią žaliavą. Todėl nauji priverstinio pardavimo mažesnėmis kainomis skirtumai yra 75,7–112,2 %, lyginant Kinijos CIF kainas su Sąjungos pramonės tikslinėmis gamintojo kainomis EXW sąlygomis.

| (279) | Po antrojo faktų atskleidimo kelios suinteresuotosios šalys tvirtino, kad nederėjo lyginti eksportuojančių gamintojų kainų su tiksline kaina, nustatyta remiantis iš besiūlių vamzdelių pagamintų jungiamųjų detalių medžiagos marke. Be to, šalys pakartojo, kad tikslinė kaina turėjo būti nustatyta kiekvienos rūšies produktui, o ne kiekvienai medžiagos markei. |
| --- | --- |

(279)

Po antrojo faktų atskleidimo kelios suinteresuotosios šalys tvirtino, kad nederėjo lyginti eksportuojančių gamintojų kainų su tiksline kaina, nustatyta remiantis iš besiūlių vamzdelių pagamintų jungiamųjų detalių medžiagos marke. Be to, šalys pakartojo, kad tikslinė kaina turėjo būti nustatyta kiekvienos rūšies produktui, o ne kiekvienai medžiagos markei.

| (280) | Komisijos teigimu, ji bandė skaičiavimus atlikti taip, kaip to prašė suinteresuotosios šalys, t. y. analizuoti pagal PKN. Tačiau ji nustatė, kad tam tikrų PKN atžvilgiu rezultatai buvo nepatikimi dėl labai skirtingo į Sąjungą importuoto ir Sąjungos gamintojų pagaminto kiekio. Todėl Komisija nustatė, kad 270 ir 271 konstatuojamosiose dalyse aprašyta metodika yra tinkamesnė, ir atmetė šį tvirtinimą. |
| --- | --- |

(280)

Komisijos teigimu, ji bandė skaičiavimus atlikti taip, kaip to prašė suinteresuotosios šalys, t. y. analizuoti pagal PKN. Tačiau ji nustatė, kad tam tikrų PKN atžvilgiu rezultatai buvo nepatikimi dėl labai skirtingo į Sąjungą importuoto ir Sąjungos gamintojų pagaminto kiekio. Todėl Komisija nustatė, kad 270 ir 271 konstatuojamosiose dalyse aprašyta metodika yra tinkamesnė, ir atmetė šį tvirtinimą.

| (281) | Negavusi jokių kitų pastabų Komisija patvirtino, kad priverstinio pardavimo mažesnėmis kainomis skirtumas Taivanui yra toks, koks nurodytas 272 konstatuojamojoje dalyje. |
| --- | --- |

(281)

Negavusi jokių kitų pastabų Komisija patvirtino, kad priverstinio pardavimo mažesnėmis kainomis skirtumas Taivanui yra toks, koks nurodytas 272 konstatuojamojoje dalyje.

8.2.   Galutinės priemonės

Galutinės priemonės

| (282) | Remiantis tuo, kas išdėstyta, galutinio antidempingo muito normos, išreikštos CIF kaina Sąjungos pasienyje prieš sumokant muitą, turėtų būti tokios:








  Bendrovė | Žalos skirtumas (%) | Dempingo skirtumas (%) | Galutinio antidempingo muito norma (%) |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Taivanas |
| King Lai Hygienic Materials Co., Ltd | — | 0,0 | 0,0 |
| Ta Chen Stainless Pipes Co., Ltd | 104,4 | 5,1 | 5,1 |
| Muitas kitiems eksportuotojams | 110,0 | 12,1 | 12,1 |
| Kinijos Liaudies Respublika |
| Zhejiang Good Fittings Co., Ltd | 112,2 | 55,3 | 55,3 |
| Zhejiang Jndia Pipeline Industry Co., Ltd | 105,9 | 48,9 | 48,9 |
| Suzhou Yuli Pipeline Industry Co., Ltd (*2) | 75,7 | 30,7 | 30,7 |
| Jiangsu Judd Pipeline Industry Co., Ltd (*2) | 75,7 | 30,7 | 30,7 |
| Svertinis vidurkis (*3) | 93,1 | 41,9 | 41,9 |
| Muitas kitiems eksportuotojams (*4) | 127,1 | 64,9 | 64,9 |

(282)

Remiantis tuo, kas išdėstyta, galutinio antidempingo muito normos, išreikštos CIF kaina Sąjungos pasienyje prieš sumokant muitą, turėtų būti tokios:

Bendrovė

Žalos skirtumas (%)

Dempingo skirtumas (%)

Galutinio antidempingo muito norma (%)

Taivanas

Taivanas

King Lai Hygienic Materials Co., Ltd

—

0,0

0,0

Ta Chen Stainless Pipes Co., Ltd

104,4

5,1

5,1

Muitas kitiems eksportuotojams

110,0

12,1

12,1

Kinijos Liaudies Respublika

Kinijos Liaudies Respublika

Zhejiang Good Fittings Co., Ltd

112,2

55,3

55,3

Zhejiang Jndia Pipeline Industry Co., Ltd

105,9

48,9

48,9

Suzhou Yuli Pipeline Industry Co., Ltd (*2)

*2

75,7

30,7

30,7

Jiangsu Judd Pipeline Industry Co., Ltd (*2)

*2

75,7

30,7

30,7

Svertinis vidurkis (*3)

*3

93,1

41,9

41,9

Muitas kitiems eksportuotojams (*4)

*4

127,1

64,9

64,9

| (283) | Šiame reglamente nurodytos konkrečioms bendrovėms taikomos antidempingo muito normos buvo nustatytos remiantis šio tyrimo išvadomis. Todėl šios normos atitinka atliekant šį tyrimą nustatytą tų bendrovių padėtį. Šios muitų normos taikomos tik importuojamam nagrinėjamųjų šalių kilmės nagrinėjamajam produktui, kurį pagamino konkretūs nurodyti juridiniai asmenys. Importuojamam nagrinėjamajam produktui, pagamintam bet kurios kitos bendrovės, kuri konkrečiai nepaminėta šio reglamento rezoliucinėje dalyje, įskaitant subjektus, susijusius su konkrečiai paminėtomis bendrovėmis, turėtų būti taikoma visoms kitoms bendrovėms nustatyta muito norma. Tokioms bendrovėms neturėtų būti taikomos jokios konkrečioms bendrovėms taikomos antidempingo muito normos. |
| --- | --- |

(283)

Šiame reglamente nurodytos konkrečioms bendrovėms taikomos antidempingo muito normos buvo nustatytos remiantis šio tyrimo išvadomis. Todėl šios normos atitinka atliekant šį tyrimą nustatytą tų bendrovių padėtį. Šios muitų normos taikomos tik importuojamam nagrinėjamųjų šalių kilmės nagrinėjamajam produktui, kurį pagamino konkretūs nurodyti juridiniai asmenys. Importuojamam nagrinėjamajam produktui, pagamintam bet kurios kitos bendrovės, kuri konkrečiai nepaminėta šio reglamento rezoliucinėje dalyje, įskaitant subjektus, susijusius su konkrečiai paminėtomis bendrovėmis, turėtų būti taikoma visoms kitoms bendrovėms nustatyta muito norma. Tokioms bendrovėms neturėtų būti taikomos jokios konkrečioms bendrovėms taikomos antidempingo muito normos.

| (284) | Bendrovė gali prašyti taikyti šias konkrečioms bendrovėms taikomas antidempingo muito normas pasikeitus subjekto pavadinimui arba įkūrus naują gamybos arba prekybos subjektą. Prašymas turi būti teikiamas Komisijai. Prašyme turi būti pateikta visa susijusi informacija, įskaitant: su gamyba susijusį bendrovės veiklos pasikeitimą; pardavimą vidaus rinkoje ir eksportui, susijusį su, pvz., pavadinimo pasikeitimu arba gamybos ir prekybos subjekto pasikeitimu. Pagrįstais atvejais Komisija atnaujins bendrovių, kurioms taikomi individualūs antidempingo muitai, sąrašą. |
| --- | --- |

(284)

Bendrovė gali prašyti taikyti šias konkrečioms bendrovėms taikomas antidempingo muito normas pasikeitus subjekto pavadinimui arba įkūrus naują gamybos arba prekybos subjektą. Prašymas turi būti teikiamas Komisijai. Prašyme turi būti pateikta visa susijusi informacija, įskaitant: su gamyba susijusį bendrovės veiklos pasikeitimą; pardavimą vidaus rinkoje ir eksportui, susijusį su, pvz., pavadinimo pasikeitimu arba gamybos ir prekybos subjekto pasikeitimu. Pagrįstais atvejais Komisija atnaujins bendrovių, kurioms taikomi individualūs antidempingo muitai, sąrašą.

| (285) | Siekiant sumažinti priemonių vengimo riziką dėl muitų normų skirtumų, reikia nustatyti specialias priemones, kuriomis būtų užtikrinamas individualių antidempingo muitų taikymas. Bendrovės, kurioms taikomas konkrečioms bendrovėms taikomas antidempingo muitas, privalo valstybių narių muitinėms pateikti galiojančią komercinę sąskaitą faktūrą. Sąskaita faktūra privalo atitikti šio reglamento 1 straipsnio 3 dalyje išdėstytus reikalavimus. Importuojamam produktui, su kuriuo nepateikiama tokia sąskaita faktūra, turėtų būti taikomas visoms kitoms bendrovėms taikomas antidempingo muitas. |
| --- | --- |

(285)

Siekiant sumažinti priemonių vengimo riziką dėl muitų normų skirtumų, reikia nustatyti specialias priemones, kuriomis būtų užtikrinamas individualių antidempingo muitų taikymas. Bendrovės, kurioms taikomas konkrečioms bendrovėms taikomas antidempingo muitas, privalo valstybių narių muitinėms pateikti galiojančią komercinę sąskaitą faktūrą. Sąskaita faktūra privalo atitikti šio reglamento 1 straipsnio 3 dalyje išdėstytus reikalavimus. Importuojamam produktui, su kuriuo nepateikiama tokia sąskaita faktūra, turėtų būti taikomas visoms kitoms bendrovėms taikomas antidempingo muitas.

| (286) | Siekiant užtikrinti, kad antidempingo muitai būtų tinkamai taikomi, visoms kitoms bendrovėms nustatytas antidempingo muitas turėtų būti taikomas ne tik per šį tyrimą nebendradarbiavusiems eksportuojantiems gamintojams, bet ir tiems gamintojams, kurie tiriamuoju laikotarpiu į Sąjungą neeksportavo. |
| --- | --- |

(286)

Siekiant užtikrinti, kad antidempingo muitai būtų tinkamai taikomi, visoms kitoms bendrovėms nustatytas antidempingo muitas turėtų būti taikomas ne tik per šį tyrimą nebendradarbiavusiems eksportuojantiems gamintojams, bet ir tiems gamintojams, kurie tiriamuoju laikotarpiu į Sąjungą neeksportavo.

9.   BAIGIAMOSIOS NUOSTATOS

BAIGIAMOSIOS NUOSTATOS

| (287) | Siekdama gero administravimo Komisija paragino suinteresuotąsias šalis pateikti pastabų raštu ir (arba) prašyti, kad Komisija ir (arba) prekybos bylas nagrinėjantis pareigūnas jas išklausytų per nustatytą terminą. |
| --- | --- |

(287)

Siekdama gero administravimo Komisija paragino suinteresuotąsias šalis pateikti pastabų raštu ir (arba) prašyti, kad Komisija ir (arba) prekybos bylas nagrinėjantis pareigūnas jas išklausytų per nustatytą terminą.

| (288) | Šiame reglamente nustatytos priemonės atitinka pagal Reglamento (ES) 2016/1036 15 straipsnio 1 dalį įsteigto komiteto nuomonę, |
| --- | --- |

(288)

Šiame reglamente nustatytos priemonės atitinka pagal Reglamento (ES) 2016/1036 15 straipsnio 1 dalį įsteigto komiteto nuomonę,

PRIĖMĖ ŠĮ REGLAMENTĄ:

1 straipsnis

1.   Importuojamoms KLR ir Taivano kilmės vamzdžių ir vamzdelių sandūriniu būdu privirinamoms jungiamosioms detalėms iš austenitinio nerūdijančiojo plieno markių, atitinkančių AISI 304, 304L, 316, 316L, 316Ti, 321 ir 321H ir jų atitikmenų pagal kitas normas tipus, kurių didžiausias išorinis skersmuo ne didesnis kaip 406,4 mm, sienelių storis ne didesnis kaip 16 mm, o paviršiaus apdailos vidutinis šiurkštumas (Ra) ne mažesnis kaip 0,8 mikrometro, ne junginėms, gatavoms arba negatavoms, nustatomas galutinis antidempingo muitas. Produktas priskiriamas KN kodams ex 7307 23 10 ir ex 7307 23 90 (TARIC kodai 7307231015, 7307231025, 7307239015, 7307239025).

2.   Galutinio antidempingo muito normos, taikomos 1 dalyje aprašytam produktui, kurį pagamino toliau išvardytos bendrovės:

| Bendrovė | Galutinio antidempingo muito norma (%) | Papildomas TARIC kodas |
| --- | --- | --- |
| Taivanas |
| King Lai Hygienic Materials Co., Ltd | 0,0 | C175 |
| Ta Chen Stainless Pipes Co., Ltd | 5,1 | C176 |
| Visos kitos bendrovės | 12,1 | C999 |
| Kinijos Liaudies Respublika |
| Zhejiang Good Fittings Co., Ltd | 55,3 | C177 |
| Zhejiang Jndia Pipeline Industry Co., Ltd | 48,9 | C178 |
| Suzhou Yuli Pipeline Industry Co., Ltd | 30,7 | C179 |
| Jiangsu Judd Pipeline Industry Co., Ltd | 30,7 | C180 |
| Visos kitos bendradarbiaujančios bendrovės: |
| ALFA Laval Flow Equipment (Kunshan) Co., Ltd | 41,9 | C182 |
| Kunshan Kinglai Hygienic Materials Co., Ltd | 41,9 | C184 |
| Wifang Huoda Pipe Fittings Manufacture Co., Ltd | 41,9 | C186 |
| Yada Piping Solutions Co., Ltd | 41,9 | C187 |
| Jiangsu Huayang Metal Pipes Co., Ltd | 41,9 | C188 |
| Visos kitos bendrovės | 64,9 | C999 |

Bendrovė

Galutinio antidempingo muito norma (%)

Papildomas TARIC kodas

Taivanas

King Lai Hygienic Materials Co., Ltd

0,0

C175

Ta Chen Stainless Pipes Co., Ltd

5,1

C176

Visos kitos bendrovės

12,1

C999

Kinijos Liaudies Respublika

Zhejiang Good Fittings Co., Ltd

55,3

C177

Zhejiang Jndia Pipeline Industry Co., Ltd

48,9

C178

Suzhou Yuli Pipeline Industry Co., Ltd

30,7

C179

Jiangsu Judd Pipeline Industry Co., Ltd

30,7

C180

Visos kitos bendradarbiaujančios bendrovės:

ALFA Laval Flow Equipment (Kunshan) Co., Ltd

41,9

C182

Kunshan Kinglai Hygienic Materials Co., Ltd

41,9

C184

Wifang Huoda Pipe Fittings Manufacture Co., Ltd

41,9

C186

Yada Piping Solutions Co., Ltd

41,9

C187

Jiangsu Huayang Metal Pipes Co., Ltd

41,9

C188

Visos kitos bendrovės

64,9

C999

3.   Jeigu kuris nors Kinijos Liaudies Respublikos eksportuojantis gamintojas pateikia Komisijai pakankamai įrodymų, kad:

| a) | tiriamuoju laikotarpiu (2014 m. spalio 1 d.–2015 m. rugsėjo 30 d.) į Sąjungą neeksportavo 1 straipsnio 1 dalyje aprašyto produkto, |
| --- | --- |

a)

tiriamuoju laikotarpiu (2014 m. spalio 1 d.–2015 m. rugsėjo 30 d.) į Sąjungą neeksportavo 1 straipsnio 1 dalyje aprašyto produkto,

| b) | nėra susijęs su jokiais Kinijos Liaudies Respublikos eksportuotojais ar gamintojais, kuriems taikomos šiuo reglamentu nustatytos priemonės, ir |
| --- | --- |

b)

nėra susijęs su jokiais Kinijos Liaudies Respublikos eksportuotojais ar gamintojais, kuriems taikomos šiuo reglamentu nustatytos priemonės, ir

| c) | faktiškai nagrinėjamąjį produktą eksportavo į Sąjungą po tiriamojo laikotarpio arba turi neatšaukiamų sutartinių įsipareigojimų eksportuoti į Sąjungą didelį jo kiekį, 1 straipsnio 2 dalyje pateikta lentelė gali būti iš dalies keičiama ir papildoma prie neatrinktų bendradarbiaujančių bendrovių įrašant naujus eksportuojančius gamintojus, kuriems būtų taikoma vidutinė svertinė atrinktoms bendrovėms nustatyto muito norma. |
| --- | --- |

c)

faktiškai nagrinėjamąjį produktą eksportavo į Sąjungą po tiriamojo laikotarpio arba turi neatšaukiamų sutartinių įsipareigojimų eksportuoti į Sąjungą didelį jo kiekį, 1 straipsnio 2 dalyje pateikta lentelė gali būti iš dalies keičiama ir papildoma prie neatrinktų bendradarbiaujančių bendrovių įrašant naujus eksportuojančius gamintojus, kuriems būtų taikoma vidutinė svertinė atrinktoms bendrovėms nustatyto muito norma.

4.   Jeigu nenurodyta kitaip, taikomos galiojančios muitus reglamentuojančios nuostatos.

2 straipsnis

Šis reglamentas įsigalioja kitą dieną po jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje.

Šis reglamentas privalomas visas ir tiesiogiai taikomas visose valstybėse narėse.

Priimta Briuselyje 2017 m. sausio 26 d.

Komisijos vardu

Pirmininkas

Jean-Claude JUNCKER

---

(1)  
  OL L 176, 2016 6 30, p. 21.

1

(2)  
  2009 m. lapkričio 30 d. Tarybos reglamentas (EB) Nr. 1225/2009 dėl apsaugos nuo importo dempingo kaina iš Europos bendrijos narėmis nesančių valstybių (OL L 343, 2009 12 22, p. 51).

2

(3)  
  OL C 357, 2015 10 29, p. 5.

3

(4)  
  2015 m. rugsėjo 8 d. Teismo (didžiosios kolegijos) sprendimas byloje C-511/13 P, Philips Lighting Poland S.A., Philips Lighting BV prieš Europos Sąjungos Tarybą, Hangzhou Duralamp Electronics Co., Ltd, GE Hungary Ipari és Kereskedelmi Zrt. (GE Hungary Zrt.), Osram GmbH, Europos Komisiją.

4

Philips Lighting Poland S.A., Philips Lighting BV prieš Europos Sąjungos Tarybą, Hangzhou Duralamp Electronics Co., Ltd, GE Hungary Ipari és Kereskedelmi Zrt. (GE Hungary Zrt.), Osram GmbH, Europos Komisiją

(5)  
  2013 m. rugpjūčio 20 d. Komisijos sprendimas 2013/440/ES, kuriuo nutraukiamas antidempingo tyrimas dėl importuojamų Kinijos Liaudies Respublikos ir Taivano kilmės nerūdijančio plieno vamzdžių ir vamzdelių sandūriniu būdu privirinamų jungiamųjų detalių (gatavų ir negatavų) (OL L 223, 2013 8 21, p. 13).

5

(6)  ES ir Indija, Lovos skalbiniai (byla AB-2000–13), 76 dalis: „(...) [PPO antidempingo susitarimo] 2 straipsnio 2.2.2 dalies ii punkte žodžius „svertinis vidurkis“ vartojant daugiskaitoje kartu su žodžiais „sumos“ ir „eksportuotojai arba gamintojai“ aiškiai tikimasi, kad bus naudojami daugiau nei vieno eksportuotojo ar gamintojo duomenys. Darome išvadą, kad šioje nuostatoje nustatytas PBA ir pelno sumų skaičiavimo metodas gali būti taikomas tik jei turima daugiau nei vieno eksportuotojo arba gamintojo duomenų.“

6

(7)  Apeliacinės tarybos ataskaitos ES – Definitive Anti-Dumping Measures on Certain Iron or Steel fasteners from China (ES. Galutinės antidempingo priemonės tam tikroms geležinėms arba plieninėms tvirtinimo detalėms iš Kinijos), WT/DS397/AB/RW, 21.5 straipsnis.

7

ES

Definitive Anti-Dumping Measures on Certain Iron or Steel fasteners from China

(8)  Taip pat reikėtų pažymėti, kad Kinijos plieno sektoriaus kainos yra iškraipytos dėl valstybės įmonių veiklos ir įvairių subsidijų schemų. Be kita ko, žr. „Plienas. Tvarių darbo vietų ir ekonomikos augimo Europoje apsauga“, COM(2016)155 final; „Subsidies to Chinese Industry: State Capitalism, Business Strategy and Trade Policy“, Usha C. V. Haley ir George T. Haley, Oxford University Press, JAV, 2013 m. balandžio 25 d.

8

final

(9)  Šį metodą Bendrasis Teismas pripažino 2011 m. gruodžio 16 d. sprendime byloje T-423/09 Dashiqiao prieš Tarybą, ECLI:ES:T:2011:764, 34–50 dalyse.

9

Dashiqiao prieš Tarybą

(*1)  priklauso „Yuli-Judd“ grupei.

*1

(10)  Palyginus panašių rūšių (45 rūšių) produktus, kuriuos pardavė Kinijos eksportuojantys gamintojai ir Taivano eksportuojantis gamintojas, nustatyta, kad vidutinės Kinijos besiūlių jungiamųjų detalių kainos yra maždaug 15 % didesnės už vidutines Taivano suvirintų jungiamųjų detalių kainas. Atsižvelgiant į kur kas geresnę besiūlio plieno kokybę ir tos kokybės poveikį sprendimams dėl pirkimo, šie produktai konkuruoja, net jei ir būtų atliekamas konkurencijos teise pagrįstas bandymas.

10

(11)  Žr. Londono metalų biržos svetainę https://www.lme.com/en-gb/metals/non-ferrous/nickel/.

11

(*2)  priklauso „Yuli-Judd“ grupei.

*2

(*3)  taikomas neatrinktoms bendradarbiaujančioms bendrovėms: „ALFA Laval Flow Equipment (Kunshan) Co. Ltd“, „Kunshan Kinglai Hygienic Materials Co. Ltd“, „Wifang Huoda Pipe Fittings Manufacture Co. Ltd“, „Yada Piping Solutions Co. Ltd“, „Jiangsu Huayang Metal Pipes Co. Ltd“.

*3

(*4)  taikomas nebendradarbiaujančioms bendrovėms ir „Shanghai Max Fittings Co. Ltd“ (pradžioje atrinkta bendrovė, kuri vėliau atsisakė bendradarbiauti).

*4

---

| 2017 1 27 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | L 22/54 |
| --- | --- | --- | --- |

2017 1 27

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

L 22/54

---

KOMISIJOS ĮGYVENDINIMO REGLAMENTAS (ES) 2017/142

2017 m. sausio 26 d.

kuriuo 258-ą kartą iš dalies keičiamas Tarybos reglamentas (EB) Nr. 881/2002, kuriuo nustatomos tam tikros specialios ribojamosios priemonės, taikomos tam tikriems asmenims ir subjektams, susijusiems su ISIL („Da'esh“) ir Al-Qaida organizacijomis

EUROPOS KOMISIJA,

atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo,

atsižvelgdama į 2002 m. gegužės 27 d. Tarybos reglamentą (EB) Nr. 881/2002, kuriuo nustatomos tam tikros specialios ribojamosios priemonės, taikomos tam tikriems asmenims ir subjektams, susijusiems su ISIL („Da'esh“) ir Al-Qaida organizacijomis (1), ypač į jo 7 straipsnio 1 dalies a punktą ir 7a straipsnio 5 dalį,

kadangi:

| (1) | Reglamento (EB) Nr. 881/2002 I priede išvardyti asmenys, grupės ir organizacijos, kurių lėšos ir ekonominiai ištekliai pagal tą reglamentą įšaldomi; |
| --- | --- |

(1)

Reglamento (EB) Nr. 881/2002 I priede išvardyti asmenys, grupės ir organizacijos, kurių lėšos ir ekonominiai ištekliai pagal tą reglamentą įšaldomi;

| (2) | 2017 m. sausio 19 d. Jungtinių Tautų Saugumo Tarybos Sankcijų komitetas nusprendė iš dalies pakeisti vieną asmenų, grupių ir organizacijų, kuriems turėtų būti taikomas lėšų ir ekonominių išteklių įšaldymas, sąrašo įrašą. todėl Reglamento (EB) Nr. 881/2002 I priedas turėtų būti atitinkamai iš dalies pakeistas, |
| --- | --- |

(2)

2017 m. sausio 19 d. Jungtinių Tautų Saugumo Tarybos Sankcijų komitetas nusprendė iš dalies pakeisti vieną asmenų, grupių ir organizacijų, kuriems turėtų būti taikomas lėšų ir ekonominių išteklių įšaldymas, sąrašo įrašą. todėl Reglamento (EB) Nr. 881/2002 I priedas turėtų būti atitinkamai iš dalies pakeistas,

PRIĖMĖ ŠĮ REGLAMENTĄ:

1 straipsnis

Reglamento (EB) Nr. 881/2002 I priedas iš dalies keičiamas pagal šio reglamento priedą.

2 straipsnis

Šis reglamentas įsigalioja kitą dieną po jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje.

Šis reglamentas privalomas visas ir tiesiogiai taikomas visose valstybėse narėse.

Priimta Briuselyje 2017 m. sausio 26 d.

Komisijos vardu

Pirmininko pavedimu

Laikinai einantis Užsienio politikos priemonių tarnybos vadovo pareigas

---

(1)  
  OL L 139, 2002 5 29, p. 9.

1

---

PRIEDAS

Toliau nurodytame Reglamento (EB) Nr. 881/2002 I priedo antraštinės dalies „Fiziniai asmenys“ įraše pateikti identifikavimo duomenys iš dalies keičiami taip:

Įrašas „Malik Muhammad Ishaq (alias Malik Ishaq). Adresas: Pakistanas. Gimimo data: apytiksliai 1959 m. Gimimo vieta: Rahim Yar Khan, Pandžabo provincija, Pakistanas. Pilietybė: Pakistano. Kita informacija: a) fizinis apibūdinimas: stambaus kūno sudėjimo, juodomis akimis, juodais plaukais, vidutinio tamsumo ruda oda ir vešlia juoda barzda; b) yra nuotrauka, įtrauktina į Interpolo ir JT Saugumo Tarybos specialųjį pranešimą. Įtraukimo į sąrašą pagal 2a straipsnio 4 dalies b punktą data: 2014 3 14.“ pakeičiamas taip:

„Malik Muhammad Ishaq (alias Malik Ishaq). Adresas: Pakistanas. Gimimo data: apytiksliai 1959 m. Gimimo vieta: Rahim Yar Khan, Pandžabo provincija, Pakistanas. Pilietybė: Pakistano. Kita informacija: a) fizinis apibūdinimas: stambaus kūno sudėjimo, juodomis akimis, juodais plaukais, vidutinio tamsumo ruda oda ir vešlia juoda barzda; b) yra nuotrauka, įtrauktina į Interpolo ir JT Saugumo Tarybos specialųjį pranešimą. Nukautas Pakistane 2015 7 28. Įtraukimo į sąrašą pagal 7d straipsnio 2 dalies i punktą data: 2014 3 14.“

---

| 2017 1 27 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | L 22/56 |
| --- | --- | --- | --- |

2017 1 27

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

L 22/56

---

KOMISIJOS ĮGYVENDINIMO REGLAMENTAS (ES) 2017/143

2017 m. sausio 26 d.

kuriuo nustatomos standartinės importo vertės, skirtos tam tikrų vaisių ir daržovių įvežimo kainai nustatyti

EUROPOS KOMISIJA,

atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo,

atsižvelgdama į 2013 m. gruodžio 17 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) Nr. 1308/2013, kuriuo nustatomas bendras žemės ūkio produktų rinkų organizavimas ir panaikinami Tarybos reglamentai (EEB) Nr. 922/72, (EEB) Nr. 234/79, (EB) Nr. 1037/2001 ir (EB) Nr. 1234/2007 (1),

atsižvelgdama į 2011 m. birželio 7 d. Komisijos įgyvendinimo reglamentą (ES) Nr. 543/2011, kuriuo nustatomos išsamios Tarybos reglamento (EB) Nr. 1234/2007 taikymo vaisių bei daržovių ir perdirbtų vaisių bei daržovių sektoriuose taisyklės (2), ypač į jo 136 straipsnio 1 dalį,

kadangi:

| (1) | Įgyvendinimo reglamentu (ES) Nr. 543/2011, atsižvelgiant į daugiašalių derybų dėl prekybos Urugvajaus raunde rezultatus, nustatomi kriterijai, pagal kuriuos Komisija nustato standartines importo iš trečiųjų šalių vertes produktams ir laikotarpiams, nurodytiems jo XVI priedo A dalyje; |
| --- | --- |

(1)

Įgyvendinimo reglamentu (ES) Nr. 543/2011, atsižvelgiant į daugiašalių derybų dėl prekybos Urugvajaus raunde rezultatus, nustatomi kriterijai, pagal kuriuos Komisija nustato standartines importo iš trečiųjų šalių vertes produktams ir laikotarpiams, nurodytiems jo XVI priedo A dalyje;

| (2) | remiantis Įgyvendinimo reglamento (ES) Nr. 543/2011 136 straipsnio 1 dalimi, standartinė importo vertė apskaičiuojama kiekvieną darbo dieną atsižvelgiant į kintančius kasdienius duomenis. Todėl šis reglamentas turėtų įsigalioti jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje dieną, |
| --- | --- |

(2)

remiantis Įgyvendinimo reglamento (ES) Nr. 543/2011 136 straipsnio 1 dalimi, standartinė importo vertė apskaičiuojama kiekvieną darbo dieną atsižvelgiant į kintančius kasdienius duomenis. Todėl šis reglamentas turėtų įsigalioti jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje dieną,

PRIĖMĖ ŠĮ REGLAMENTĄ:

1 straipsnis

Įgyvendinimo reglamento (ES) Nr. 543/2011 136 straipsnyje minimos standartinės importo vertės yra nustatytos šio reglamento priede.

2 straipsnis

Šis reglamentas įsigalioja jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje dieną.

Šis reglamentas privalomas visas ir tiesiogiai taikomas visose valstybėse narėse.

Priimta Briuselyje 2017 m. sausio 26 d.

Komisijos vardu

Pirmininko pavedimu

Jerzy PLEWA

Generalinis direktorius

Žemės ūkio ir kaimo plėtros generalinis direktoratas

---

(1)  
  OL L 347, 2013 12 20, p. 671.

1

(2)  
  OL L 157, 2011 6 15, p. 1.

2

---

PRIEDAS

Standartinės importo vertės, skirtos kai kurių vaisių ir daržovių įvežimo kainai nustatyti

| (EUR/100 kg) |
| --- |
| KN kodas | Trečiosios šalies kodas (1) | Standartinė importo vertė |
| 0702 00 00 | IL | 197,9 |
| MA | 130,3 |
| SN | 268,2 |
| TR | 158,7 |
| ZZ | 188,8 |
| 0707 00 05 | MA | 80,2 |
| TR | 205,8 |
| ZZ | 143,0 |
| 0709 91 00 | EG | 168,8 |
| ZZ | 168,8 |
| 0709 93 10 | MA | 276,3 |
| TR | 243,9 |
| ZZ | 260,1 |
| 0805 10 22 , 0805 10 24 , 0805 10 28 | EG | 43,6 |
| MA | 45,0 |
| TN | 60,1 |
| TR | 74,6 |
| ZZ | 55,8 |
| 0805 21 10 , 0805 21 90 , 0805 29 00 | EG | 83,8 |
| IL | 136,4 |
| JM | 109,0 |
| MA | 83,0 |
| TR | 86,8 |
| ZZ | 99,8 |
| 0805 22 00 | IL | 139,7 |
| MA | 77,0 |
| ZZ | 108,4 |
| 0805 50 10 | EG | 85,5 |
| TR | 75,8 |
| ZZ | 80,7 |
| 0808 10 80 | CN | 145,5 |
| US | 124,9 |
| ZZ | 135,2 |
| 0808 30 90 | CL | 307,7 |
| CN | 92,7 |
| TR | 154,0 |
| ZA | 84,4 |
| ZZ | 159,7 |

(EUR/100 kg)

KN kodas

Trečiosios šalies kodas (1)

Standartinė importo vertė

0702 00 00

IL

197,9

MA

130,3

SN

268,2

TR

158,7

ZZ

188,8

0707 00 05

MA

80,2

TR

205,8

ZZ

143,0

0709 91 00

EG

168,8

ZZ

168,8

0709 93 10

MA

276,3

TR

243,9

ZZ

260,1

0805 10 22 , 0805 10 24 , 0805 10 28

EG

43,6

MA

45,0

TN

60,1

TR

74,6

ZZ

55,8

0805 21 10 , 0805 21 90 , 0805 29 00

EG

83,8

IL

136,4

JM

109,0

MA

83,0

TR

86,8

ZZ

99,8

0805 22 00

IL

139,7

MA

77,0

ZZ

108,4

0805 50 10

EG

85,5

TR

75,8

ZZ

80,7

0808 10 80

CN

145,5

US

124,9

ZZ

135,2

0808 30 90

CL

307,7

CN

92,7

TR

154,0

ZA

84,4

ZZ

159,7

---

(1)  Šalių nomenklatūra nustatyta 2012 m. lapkričio 27 d. Komisijos reglamentu (ES) Nr. 1106/2012, kuriuo dėl šalių ir teritorijų nomenklatūros atnaujinimo įgyvendinamas Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (EB) Nr. 471/2009 dėl Bendrijos statistikos, susijusios su išorės prekyba su ES nepriklausančiomis šalimis (OL L 328, 2012 11 28, p. 7). Kodas „ZZ“ atitinka „kitas šalis“.

---

| 2017 1 27 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | L 22/58 |
| --- | --- | --- | --- |

2017 1 27

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

L 22/58

---

KOMISIJOS ĮGYVENDINIMO REGLAMENTAS (ES) 2017/144

2017 m. sausio 26 d.

dėl ryžių importo licencijų išdavimo laikantis tarifinių kvotų, kurias Įgyvendinimo reglamentu (ES) Nr. 1273/2011 leista naudoti 2017 m. sausio mėn.

EUROPOS KOMISIJA,

atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo,

atsižvelgdama į 2013 m. gruodžio 17 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) Nr. 1308/2013, kuriuo nustatomas bendras žemės ūkio produktų rinkų organizavimas ir panaikinami Tarybos reglamentai (EEB) Nr. 922/72, (EEB) Nr. 234/79, (EB) Nr. 1037/2001 ir (EB) Nr. 1234/2007 (1), ypač į jo 188 straipsnį,

kadangi:

| (1) | Komisijos įgyvendinimo reglamentu (ES) Nr. 1273/2011 (2) leista naudoti tam tikras ryžių ir skaldytų ryžių importo tarifines kvotas, suskirstytas pagal kilmės šalis ir pagal laikotarpio dalis, remiantis to įgyvendinimo reglamento I priedu, ir nustatyta tų kvotų administravimo tvarka; |
| --- | --- |

(1)

Komisijos įgyvendinimo reglamentu (ES) Nr. 1273/2011 (2) leista naudoti tam tikras ryžių ir skaldytų ryžių importo tarifines kvotas, suskirstytas pagal kilmės šalis ir pagal laikotarpio dalis, remiantis to įgyvendinimo reglamento I priedu, ir nustatyta tų kvotų administravimo tvarka;

| (2) | Įgyvendinimo reglamento (ES) Nr. 1273/2011 1 straipsnio 1 dalies a–d punktuose nurodytų kvotų pirmoji laikotarpio dalis yra sausio mėn.; |
| --- | --- |

(2)

Įgyvendinimo reglamento (ES) Nr. 1273/2011 1 straipsnio 1 dalies a–d punktuose nurodytų kvotų pirmoji laikotarpio dalis yra sausio mėn.;

| (3) | pranešimų, pateiktų remiantis Įgyvendinimo reglamento (ES) Nr. 1273/2011 8 straipsnio a punktu, duomenimis, pagal to įgyvendinimo reglamento 4 straipsnio 1 dalį per dešimt pirmųjų 2017 m. sausio mėn. darbo dienų pateiktose kvotų, kurių eilės numeriai yra 09.4112–09.4116–09.4117–09.4118–09.4119–09.4154 ir 09.4166, paraiškose nurodytas kiekis viršija tam laikotarpiui nustatytą kiekį. Todėl kiekį, kuriam importuoti galima išduoti licencijas, reikėtų nustatyti pagal atitinkamas kvotas prašomam kiekiui taikant paskirstymo koeficientą, apskaičiuotą remiantis Komisijos reglamento (EB) Nr. 1301/2006 (3) 7 straipsnio 2 dalimi; |
| --- | --- |

(3)

pranešimų, pateiktų remiantis Įgyvendinimo reglamento (ES) Nr. 1273/2011 8 straipsnio a punktu, duomenimis, pagal to įgyvendinimo reglamento 4 straipsnio 1 dalį per dešimt pirmųjų 2017 m. sausio mėn. darbo dienų pateiktose kvotų, kurių eilės numeriai yra 09.4112–09.4116–09.4117–09.4118–09.4119–09.4154 ir 09.4166, paraiškose nurodytas kiekis viršija tam laikotarpiui nustatytą kiekį. Todėl kiekį, kuriam importuoti galima išduoti licencijas, reikėtų nustatyti pagal atitinkamas kvotas prašomam kiekiui taikant paskirstymo koeficientą, apskaičiuotą remiantis Komisijos reglamento (EB) Nr. 1301/2006 (3) 7 straipsnio 2 dalimi;

| (4) | be to, minėtų pranešimų duomenimis, pagal Įgyvendinimo reglamento (ES) Nr. 1273/2011 4 straipsnio 1 dalį per dešimt pirmųjų 2017 m. sausio mėn. darbo dienų pateiktose kvotų, kurių eilės numeriai yra 09.4127–09.4128–09.4148–09.4149–09.4150–09.4152–09.4153 ir 09.4153, paraiškose nurodytas kiekis yra mažesnis už nustatytą kiekį; |
| --- | --- |

(4)

be to, minėtų pranešimų duomenimis, pagal Įgyvendinimo reglamento (ES) Nr. 1273/2011 4 straipsnio 1 dalį per dešimt pirmųjų 2017 m. sausio mėn. darbo dienų pateiktose kvotų, kurių eilės numeriai yra 09.4127–09.4128–09.4148–09.4149–09.4150–09.4152–09.4153 ir 09.4153, paraiškose nurodytas kiekis yra mažesnis už nustatytą kiekį;

| (5) | remiantis Įgyvendinimo reglamento (ES) Nr. 1273/2011 5 straipsnio pirma pastraipa, taip pat reikėtų nustatyti kitos laikotarpio dalies bendrą kiekį pagal kvotas, kurių eilės numeriai yra 09.4127–09.4128–09.4148–09.4149–09.4150–09.4152–09.4153–09.4154–09.4112–09.4116–09.4117–09.4118–09.4119 ir 09.4166; |
| --- | --- |

(5)

remiantis Įgyvendinimo reglamento (ES) Nr. 1273/2011 5 straipsnio pirma pastraipa, taip pat reikėtų nustatyti kitos laikotarpio dalies bendrą kiekį pagal kvotas, kurių eilės numeriai yra 09.4127–09.4128–09.4148–09.4149–09.4150–09.4152–09.4153–09.4154–09.4112–09.4116–09.4117–09.4118–09.4119 ir 09.4166;

| (6) | siekiant veiksmingai valdyti importo licencijų išdavimo tvarką, šis reglamentas turėtų įsigalioti iš karto, kai tik bus paskelbtas, |
| --- | --- |

(6)

siekiant veiksmingai valdyti importo licencijų išdavimo tvarką, šis reglamentas turėtų įsigalioti iš karto, kai tik bus paskelbtas,

PRIĖMĖ ŠĮ REGLAMENTĄ:

1 straipsnis

1.   Pagal ryžių importo licencijų paraiškas, pateiktas per dešimt pirmųjų 2017 m. sausio mėn. darbo dienų ir susijusias su Įgyvendinimo reglamente (ES) Nr. 1273/2011 nurodytomis kvotomis, kurių eilės numeriai yra 09.4112–09.4116–09.4117–09.4118–09.4119–09.4154 ir 09.4166, licencijos išduodamos prašomam kiekiui pritaikius šio reglamento priede nurodytą paskirstymo koeficientą.

2.   Bendras kitai laikotarpio daliai nustatytas kiekis pagal Įgyvendinimo reglamente (ES) Nr. 1273/2011 nurodytas kvotas, kurių eilės numeriai yra 09.4127–09.4128–09.4148–09.4149–09.4150–09.4152–09.4153–09.4154–09.4112–09.4116–09.4117–09.4118–09.4119 ir 09.4166, nurodytas šio reglamento priede.

2 straipsnis

Šis reglamentas įsigalioja jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje dieną.

Šis reglamentas privalomas visas ir tiesiogiai taikomas visose valstybėse narėse.

Priimta Briuselyje 2017 m. sausio 26 d.

Komisijos vardu

Pirmininko pavedimu

Jerzy PLEWA

Generalinis direktorius

Žemės ūkio ir kaimo plėtros generalinis direktoratas

---

(1)  
  OL L 347, 2013 12 20, p. 671.

1

(2)  
  2011 m. gruodžio 7 d. Komisijos įgyvendinimo reglamentas (ES) Nr. 1273/2011, atidarantis tam tikras ryžių ir skaldytų ryžių importo tarifines kvotas ir numatantis jų administravimą (OL L 325, 2011 12 8, p. 6).

2

(3)  
  2006 m. rugpjūčio 31 d. Komisijos reglamentas (EB) Nr. 1301/2006, nustatantis žemės ūkio produktų importo tarifinių kvotų, kurioms taikoma importo licencijų sistema, administravimo bendrąsias taisykles (OL L 238, 2006 9 1, p. 13).

3

---

PRIEDAS

Pagal Įgyvendinimo reglamentą (ES) Nr. 1273/2011 2017 m. sausio mėn. laikotarpio daliai paskirstomas kiekis ir kitai laikotarpio daliai nustatytas kiekis

| a) | Įgyvendinimo reglamento (ES) Nr. 1273/2011 1 straipsnio 1 dalies a punkte nurodytų visiškai nulukštentų ryžių arba iš dalies nulukštentų ryžių, kurių KN kodas 1006 30, kvota








  Kilmės šalis | Eilės Nr. | 2017 m. sausio mėn. laikotarpio daliai nustatytas paskirstymo koeficientas | Bendras 2017 m. balandžio mėn. laikotarpio daliai nustatytas kiekis (kg) |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Jungtinės Amerikos Valstijos | 09.4127 | — (1) | 23 609 399 |
| Tailandas | 09.4128 | — (1) | 9 723 686 |
| Australija | 09.4129 | — (2) | 1 019 000 |
| Kitos kilmės šalys | 09.4130 | — (2) | 1 805 000 |

a)

Įgyvendinimo reglamento (ES) Nr. 1273/2011 1 straipsnio 1 dalies a punkte nurodytų visiškai nulukštentų ryžių arba iš dalies nulukštentų ryžių, kurių KN kodas 1006 30, kvota

Kilmės šalis

Eilės Nr.

2017 m. sausio mėn. laikotarpio daliai nustatytas paskirstymo koeficientas

Bendras 2017 m. balandžio mėn. laikotarpio daliai nustatytas kiekis (kg)

Jungtinės Amerikos Valstijos

09.4127

— (1)

23 609 399

Tailandas

09.4128

— (1)

9 723 686

Australija

09.4129

— (2)

1 019 000

Kitos kilmės šalys

09.4130

— (2)

1 805 000

| b) | Įgyvendinimo reglamento (ES) Nr. 1273/2011 1 straipsnio 1 dalies b punkte nurodyta lukštentų ryžių, kurių KN kodas 1006 20, kvota








  Kilmės šalis | Eilės Nr. | 2017 m. sausio mėn. laikotarpio daliai nustatytas paskirstymo koeficientas | Bendras 2017 m. liepos mėn. laikotarpio daliai nustatytas kiekis (kg) |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Visos šalys | 09.4148 | — (3) | 1 610 500 |

b)

Įgyvendinimo reglamento (ES) Nr. 1273/2011 1 straipsnio 1 dalies b punkte nurodyta lukštentų ryžių, kurių KN kodas 1006 20, kvota

Kilmės šalis

Eilės Nr.

2017 m. sausio mėn. laikotarpio daliai nustatytas paskirstymo koeficientas

Bendras 2017 m. liepos mėn. laikotarpio daliai nustatytas kiekis (kg)

Visos šalys

09.4148

— (3)

1 610 500

| c) | Įgyvendinimo reglamento (ES) Nr. 1273/2011 1 straipsnio 1 dalies c punkte nurodytų skaldytų ryžių, kurių KN kodas 1006 40 00, kvota








  Kilmės šalis | Eilės Nr. | 2017 m. sausio mėn. laikotarpio daliai nustatytas paskirstymo koeficientas | Bendras 2017 m. liepos mėn. laikotarpio daliai nustatytas kiekis (kg) |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Tailandas | 09.4149 | — (4) | 51 446 110 |
| Australija | 09.4150 | — (4) | 15 205 790 |
| Gajana | 09.4152 | — (5) | 11 000 000 |
| Jungtinės Amerikos Valstijos | 09.4153 | — (4) | 8 931 576 |
| Kitos kilmės šalys | 09.4154 | 15,766653 % | 6 000 002 |

c)

Įgyvendinimo reglamento (ES) Nr. 1273/2011 1 straipsnio 1 dalies c punkte nurodytų skaldytų ryžių, kurių KN kodas 1006 40 00, kvota

Kilmės šalis

Eilės Nr.

2017 m. sausio mėn. laikotarpio daliai nustatytas paskirstymo koeficientas

Bendras 2017 m. liepos mėn. laikotarpio daliai nustatytas kiekis (kg)

Tailandas

09.4149

— (4)

51 446 110

Australija

09.4150

— (4)

15 205 790

Gajana

09.4152

— (5)

11 000 000

Jungtinės Amerikos Valstijos

09.4153

— (4)

8 931 576

Kitos kilmės šalys

09.4154

15,766653 %

6 000 002

| d) | Įgyvendinimo reglamento (ES) Nr. 1273/2011 1 straipsnio 1 dalies d punkte nurodytų visiškai nulukštentų ryžių arba iš dalies nulukštentų ryžių, kurių KN kodas 1006 30, kvota








  Kilmės šalis | Eilės Nr. | 2017 m. sausio mėn. laikotarpio daliai nustatytas paskirstymo koeficientas | Bendras 2017 m. liepos mėn. laikotarpio daliai nustatytas kiekis (kg) |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Tailandas | 09.4112 | 0,740094 % | 0 |
| Jungtinės Amerikos Valstijos | 09.4116 | 1,705665 % | 0 |
| Indija | 09.4117 | 0,966338 % | 0 |
| Pakistanas | 09.4118 | 0,722582 % | 0 |
| Kitos kilmės šalys | 09.4119 | 0,793650 % | 0 |
| Visos šalys | 09.4166 | 0,574956 % | 17 011 014 |

d)

Įgyvendinimo reglamento (ES) Nr. 1273/2011 1 straipsnio 1 dalies d punkte nurodytų visiškai nulukštentų ryžių arba iš dalies nulukštentų ryžių, kurių KN kodas 1006 30, kvota

Kilmės šalis

Eilės Nr.

2017 m. sausio mėn. laikotarpio daliai nustatytas paskirstymo koeficientas

Bendras 2017 m. liepos mėn. laikotarpio daliai nustatytas kiekis (kg)

Tailandas

09.4112

0,740094 %

0

Jungtinės Amerikos Valstijos

09.4116

1,705665 %

0

Indija

09.4117

0,966338 %

0

Pakistanas

09.4118

0,722582 %

0

Kitos kilmės šalys

09.4119

0,793650 %

0

Visos šalys

09.4166

0,574956 %

17 011 014

---

(1)  Paraiškose nurodytas kiekis neviršija šiai laikotarpio daliai nustatyto kiekio arba yra jam lygus, todėl priimtinos visos paraiškos.

(2)  Šiai laikotarpio daliai kiekis nenustatytas.

(3)  Paraiškose nurodytas kiekis neviršija šiai laikotarpio daliai nustatyto kiekio, todėl priimtinos visos paraiškos.

(4)  Paraiškose nurodytas kiekis neviršija šiai laikotarpio daliai nustatyto kiekio arba yra jam lygus, todėl priimtinos visos paraiškos.

(5)  Šiai laikotarpio daliai paskirstymo koeficientas netaikomas: Komisijai licencijų paraiškų nepateikta.

---

SPRENDIMAI

| 2017 1 27 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | L 22/62 |
| --- | --- | --- | --- |

2017 1 27

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

L 22/62

---

KOMISIJOS SPRENDIMAS (ES) 2017/145

2017 m. sausio 25 d.

dėl darniojo standarto EN 14904:2006 „Sporto aikštynų paviršiai. Vidiniai paviršiai, skirti įvairioms sporto šakoms. Techniniai reikalavimai“ nuorodinio žymens tolesnio riboto skelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje pagal Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) Nr. 305/2011

(Tekstas svarbus EEE)

EUROPOS KOMISIJA,

atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo,

atsižvelgdama į 2011 m. kovo 9 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) Nr. 305/2011, kuriuo nustatomos suderintos statybos produktų rinkodaros sąlygos ir panaikinama Tarybos direktyva 89/106/EEB (1), ypač į jo 18 straipsnio 2 dalį,

kadangi:

| (1) | pagal Reglamentą (ES) Nr. 305/2011 17 straipsnyje numatyti darnieji standartai turi atitikti šiame reglamente nustatytos suderintos sistemos reikalavimus; |
| --- | --- |

(1)

pagal Reglamentą (ES) Nr. 305/2011 17 straipsnyje numatyti darnieji standartai turi atitikti šiame reglamente nustatytos suderintos sistemos reikalavimus;

| (2) | 2006 m. kovo mėn. Europos standartizacijos komitetas (toliau – CEN) patvirtino darnųjį standartą EN 14904:2006 „Sporto aikštynų paviršiai. Vidiniai paviršiai, skirti įvairioms sporto šakoms. Techniniai reikalavimai“. Vėliau šio standarto nuorodinis žymuo buvo paskelbtas Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje (2); |
| --- | --- |

(2)

2006 m. kovo mėn. Europos standartizacijos komitetas (toliau – CEN) patvirtino darnųjį standartą EN 14904:2006 „Sporto aikštynų paviršiai. Vidiniai paviršiai, skirti įvairioms sporto šakoms. Techniniai reikalavimai“. Vėliau šio standarto nuorodinis žymuo buvo paskelbtas Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje (2);

| (3) | 2015 m. rugpjūčio 21 d. Vokietija pateikė oficialų prieštaravimą dėl darniojo standarto EN 14904:2006. Oficialus prieštaravimas susijęs su šio standarto ZA.1 priedo 1 pastaba dėl kitų pavojingųjų medžiagų, ne tik formaldehido ir pentachlorfenolio (PCP), vertinimo metodų ir kriterijų; juo reikalaujama, kad šio standarto nuorodinis žymuo nebebūtų skelbiamas Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje arba būtų apribotas, iš jo taikymo srities išbraukiant šio standarto ZA.1 priedo 1 pastabą; |
| --- | --- |

(3)

2015 m. rugpjūčio 21 d. Vokietija pateikė oficialų prieštaravimą dėl darniojo standarto EN 14904:2006. Oficialus prieštaravimas susijęs su šio standarto ZA.1 priedo 1 pastaba dėl kitų pavojingųjų medžiagų, ne tik formaldehido ir pentachlorfenolio (PCP), vertinimo metodų ir kriterijų; juo reikalaujama, kad šio standarto nuorodinis žymuo nebebūtų skelbiamas Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje arba būtų apribotas, iš jo taikymo srities išbraukiant šio standarto ZA.1 priedo 1 pastabą;

| (4) | Vokietijos teigimu, šiame standarte nėra suderintų metodų, skirtų nagrinėjamų statybos produktų eksploatacinėms savybėms įvertinti, atsižvelgiant į kitų pavojingųjų medžiagų, ne tik formaldehido ir pentachlorfenolio (PCP), esmines charakteristikas. Faktiškai standarto ZA.1 priedo 1 pastaboje nurodyta, kad su pavojingosiomis medžiagomis susiję papildomi reikalavimai, įskaitant nacionalinės teisės aktus, gali būti taikomi standartą atitinkantiems produktams ir tokiu atveju jų visų turi būti laikomasi. Vokietija pabrėžė, kad vienintelės su pavojingosiomis medžiagomis susijusios konkrečios nuostatos (5.5 ir 5.6 nuostatos) yra taikytinos formaldehidui ir pentachlorfenoliui (PCP); |
| --- | --- |

(4)

Vokietijos teigimu, šiame standarte nėra suderintų metodų, skirtų nagrinėjamų statybos produktų eksploatacinėms savybėms įvertinti, atsižvelgiant į kitų pavojingųjų medžiagų, ne tik formaldehido ir pentachlorfenolio (PCP), esmines charakteristikas. Faktiškai standarto ZA.1 priedo 1 pastaboje nurodyta, kad su pavojingosiomis medžiagomis susiję papildomi reikalavimai, įskaitant nacionalinės teisės aktus, gali būti taikomi standartą atitinkantiems produktams ir tokiu atveju jų visų turi būti laikomasi. Vokietija pabrėžė, kad vienintelės su pavojingosiomis medžiagomis susijusios konkrečios nuostatos (5.5 ir 5.6 nuostatos) yra taikytinos formaldehidui ir pentachlorfenoliui (PCP);

| (5) | Vokietijos nuomone, šis trūkumas yra Reglamento (ES) Nr. 305/2011 17 straipsnio 3 dalies pažeidimas, nes nagrinėjamas standartas nevisiškai atitinka atitinkamame įgaliojime nustatytus reikalavimus, kaip numatyta 18 straipsnyje; |
| --- | --- |

(5)

Vokietijos nuomone, šis trūkumas yra Reglamento (ES) Nr. 305/2011 17 straipsnio 3 dalies pažeidimas, nes nagrinėjamas standartas nevisiškai atitinka atitinkamame įgaliojime nustatytus reikalavimus, kaip numatyta 18 straipsnyje;

| (6) | be to, Vokietija pabrėžė, kad darniaisiais standartais labai svarbu tinkamai kontroliuoti tokių kitų pavojingųjų medžiagų, ypač lakiųjų organinių junginių (LOJ), tokių kaip nagrinėjami produktai, išleidimą į aplinką; |
| --- | --- |

(6)

be to, Vokietija pabrėžė, kad darniaisiais standartais labai svarbu tinkamai kontroliuoti tokių kitų pavojingųjų medžiagų, ypač lakiųjų organinių junginių (LOJ), tokių kaip nagrinėjami produktai, išleidimą į aplinką;

| (7) | dėl šių priežasčių Vokietija paprašė nebeskelbti šio standarto nuorodinio žymens arba jį apriboti, iš jo taikymo srities išbraukiant šio standarto ZA.1 priedo 1 pastabą, kad valstybės narės galėtų taikyti nacionalines nuostatas dėl eksploatacinių savybių vertinimo atsižvelgdamos į nagrinėjamas esmines charakteristikas ir kitų pavojingųjų medžiagų, ne tik formaldehido ir pentachlorfenolio (PCP), išleidimą į aplinką; |
| --- | --- |

(7)

dėl šių priežasčių Vokietija paprašė nebeskelbti šio standarto nuorodinio žymens arba jį apriboti, iš jo taikymo srities išbraukiant šio standarto ZA.1 priedo 1 pastabą, kad valstybės narės galėtų taikyti nacionalines nuostatas dėl eksploatacinių savybių vertinimo atsižvelgdamos į nagrinėjamas esmines charakteristikas ir kitų pavojingųjų medžiagų, ne tik formaldehido ir pentachlorfenolio (PCP), išleidimą į aplinką;

| (8) | vertinant pateiktų prašymų priimtinumą, reikėtų konstatuoti, kad, jei alternatyvus Vokietijos reikalavimas būtų suprantamas kaip atskiras reikalavimas leisti valstybėms narėms taikyti nacionalines nuostatas dėl papildomų reikalavimų, toks tvirtinimas nebūtų susijęs su standarto EN 14904:2006 turiniu ir todėl turėtų būti laikomas nepriimtinu. Tačiau, kadangi reikalavimu aiškiai prašoma apriboti standarto nuorodinio žymens taikymo sritį, susiję Vokietijos pareiškimai apie tokio apribojimo pasekmes turėtų būti vertinami ne atskirai, o kaip oficialiame prieštaravime pateiktų argumentų dalis; |
| --- | --- |

(8)

vertinant pateiktų prašymų priimtinumą, reikėtų konstatuoti, kad, jei alternatyvus Vokietijos reikalavimas būtų suprantamas kaip atskiras reikalavimas leisti valstybėms narėms taikyti nacionalines nuostatas dėl papildomų reikalavimų, toks tvirtinimas nebūtų susijęs su standarto EN 14904:2006 turiniu ir todėl turėtų būti laikomas nepriimtinu. Tačiau, kadangi reikalavimu aiškiai prašoma apriboti standarto nuorodinio žymens taikymo sritį, susiję Vokietijos pareiškimai apie tokio apribojimo pasekmes turėtų būti vertinami ne atskirai, o kaip oficialiame prieštaravime pateiktų argumentų dalis;

| (9) | remiantis Reglamento (ES) Nr. 305/2011 17 straipsnio 3 dalimi, darniuosiuose standartuose turi būti pateikti statybos produktų eksploatacinių savybių vertinimo metodai ir kriterijai, atsižvelgiant į šių produktų esmines charakteristikas. Kaip Vokietija teisingai nurodė, standarto EN 14904:2006 ZA.1 priedo 1 pastaboje yra tik nuoroda į taikomus nacionalinius reikalavimus. Todėl standartas EN 14904:2006 neatitinka Reglamento (ES) Nr. 305/2011 17 straipsnio 3 dalyje nustatytų reikalavimų; |
| --- | --- |

(9)

remiantis Reglamento (ES) Nr. 305/2011 17 straipsnio 3 dalimi, darniuosiuose standartuose turi būti pateikti statybos produktų eksploatacinių savybių vertinimo metodai ir kriterijai, atsižvelgiant į šių produktų esmines charakteristikas. Kaip Vokietija teisingai nurodė, standarto EN 14904:2006 ZA.1 priedo 1 pastaboje yra tik nuoroda į taikomus nacionalinius reikalavimus. Todėl standartas EN 14904:2006 neatitinka Reglamento (ES) Nr. 305/2011 17 straipsnio 3 dalyje nustatytų reikalavimų;

| (10) | be to, iš Teisingumo Teismo praktikos (3) matyti, kad, kai tai susiję su statybos produktų, kuriems taikomi šie standartai, pardavimu ar naudojimu, valstybės narės neturi teisės taikyti nacionalinių nuostatų dėl darniuosiuose standartuose nepateiktų eksploatacinių savybių vertinimo. Todėl standarto EN 14904:2006 turinys taip pat prieštarauja šiems principams; |
| --- | --- |

(10)

be to, iš Teisingumo Teismo praktikos (3) matyti, kad, kai tai susiję su statybos produktų, kuriems taikomi šie standartai, pardavimu ar naudojimu, valstybės narės neturi teisės taikyti nacionalinių nuostatų dėl darniuosiuose standartuose nepateiktų eksploatacinių savybių vertinimo. Todėl standarto EN 14904:2006 turinys taip pat prieštarauja šiems principams;

| (11) | todėl ir atsižvelgiant į tai, kad reglamentai taikomi tiesiogiai, standarto EN 14904:2006 ZA.1 priedo 1 pastaba neturėtų būti taikoma, nesvarbu, kokios bus šio formalaus prieštaravimo procedūros išvados; |
| --- | --- |

(11)

todėl ir atsižvelgiant į tai, kad reglamentai taikomi tiesiogiai, standarto EN 14904:2006 ZA.1 priedo 1 pastaba neturėtų būti taikoma, nesvarbu, kokios bus šio formalaus prieštaravimo procedūros išvados;

| (12) | vis dėlto, kadangi Teisingumo Teismo praktikoje (4) yra patvirtinta, kad Reglamentu (ES) Nr. 305/2011 nustatyta suderinta sistema yra baigtinio pobūdžio, standarto EN 14904:2006 ZA.1 priedo 1 pastabos negaliojimas nereiškia, kad valstybės narės gali priimti nacionalines nuostatas dėl eksploatacinių savybių vertinimo atsižvelgdamos į pavojingųjų medžiagų esmines charakteristikas ir kitų pavojingųjų medžiagų, ne tik formaldehido ir pentachlorfenolio (PCP), išleidimą į aplinką; |
| --- | --- |

(12)

vis dėlto, kadangi Teisingumo Teismo praktikoje (4) yra patvirtinta, kad Reglamentu (ES) Nr. 305/2011 nustatyta suderinta sistema yra baigtinio pobūdžio, standarto EN 14904:2006 ZA.1 priedo 1 pastabos negaliojimas nereiškia, kad valstybės narės gali priimti nacionalines nuostatas dėl eksploatacinių savybių vertinimo atsižvelgdamos į pavojingųjų medžiagų esmines charakteristikas ir kitų pavojingųjų medžiagų, ne tik formaldehido ir pentachlorfenolio (PCP), išleidimą į aplinką;

| (13) | remiantis standarto EN 14904:2006 turiniu, taip pat Vokietijos, kitų valstybių narių, CEN ir pramonės pateikta informacija ir pasikonsultavus su komitetais, įsteigtais pagal Reglamento (ES) Nr. 305/2011 64 straipsnį ir Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (ES) Nr. 1025/2012 (5) 22 straipsnį, reikėtų pažymėti, kad nebuvo pareikšta jokių esminių prieštaravimų dėl šio standarto nuorodinio žymens tolesnio skelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje. Buvo pareikštas susirūpinimas dėl ZA.1 priedo 1 pastabos išbraukimo iš Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje paskelbto nuorodinio žymens taikymo srities, nes pagal Teisingumo Teismo praktikos aiškinimą valstybėms narėms, manančioms, kad produkto sauga nėra pakankamai užtikrinta, leidžiama nustatyti reikalavimus, kuriais būtų ribojamas laisvas šių produktų judėjimas. Tačiau pats Teisingumo Teismas yra pažymėjęs, kad tokiu aiškinimu būtų suabejota šios srities derinimo veiksmingumu („effet utile“)] (6); |
| --- | --- |

(13)

remiantis standarto EN 14904:2006 turiniu, taip pat Vokietijos, kitų valstybių narių, CEN ir pramonės pateikta informacija ir pasikonsultavus su komitetais, įsteigtais pagal Reglamento (ES) Nr. 305/2011 64 straipsnį ir Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (ES) Nr. 1025/2012 (5) 22 straipsnį, reikėtų pažymėti, kad nebuvo pareikšta jokių esminių prieštaravimų dėl šio standarto nuorodinio žymens tolesnio skelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje. Buvo pareikštas susirūpinimas dėl ZA.1 priedo 1 pastabos išbraukimo iš Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje paskelbto nuorodinio žymens taikymo srities, nes pagal Teisingumo Teismo praktikos aiškinimą valstybėms narėms, manančioms, kad produkto sauga nėra pakankamai užtikrinta, leidžiama nustatyti reikalavimus, kuriais būtų ribojamas laisvas šių produktų judėjimas. Tačiau pats Teisingumo Teismas yra pažymėjęs, kad tokiu aiškinimu būtų suabejota šios srities derinimo veiksmingumu („effet utile“)] (6);

| (14) | todėl tai, kad kyla abejonių dėl šio standarto išsamumo, neturėtų būti laikoma pakankamu pagrindu pritarti pirmajam Vokietijos reikalavimui Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje nebeskelbti standarto EN 14904:2006 nuorodinio žymens. Todėl šis reikalavimas turėtų būti atmestas; |
| --- | --- |

(14)

todėl tai, kad kyla abejonių dėl šio standarto išsamumo, neturėtų būti laikoma pakankamu pagrindu pritarti pirmajam Vokietijos reikalavimui Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje nebeskelbti standarto EN 14904:2006 nuorodinio žymens. Todėl šis reikalavimas turėtų būti atmestas;

| (15) | dėl alternatyvaus reikalavimo apriboti nuorodinį žymenį, iš jo taikymo srities išbraukiant ZA.1 priedo 1 pastabą, visų pirma reikėtų priminti, kad, kaip jau nurodyta, ši nuostata neturi būti taikoma, nesvarbu, kokios bus šio formalaus prieštaravimo procedūros išvados. Tačiau, siekiant aiškumo, šią netaikytiną nuostatą būtina aiškiai išbraukti iš nuorodinio žymens taikymo srities. |
| --- | --- |

(15)

dėl alternatyvaus reikalavimo apriboti nuorodinį žymenį, iš jo taikymo srities išbraukiant ZA.1 priedo 1 pastabą, visų pirma reikėtų priminti, kad, kaip jau nurodyta, ši nuostata neturi būti taikoma, nesvarbu, kokios bus šio formalaus prieštaravimo procedūros išvados. Tačiau, siekiant aiškumo, šią netaikytiną nuostatą būtina aiškiai išbraukti iš nuorodinio žymens taikymo srities.

| (16) | todėl standarto EN 14904:2006 nuorodinis žymuo turėtų būti toliau skelbiamas, tačiau būtina taikyti apribojimą, iš jo taikymo srities išbraukiant šio standarto ZA.1 priedo 1 pastabą, |
| --- | --- |

(16)

todėl standarto EN 14904:2006 nuorodinis žymuo turėtų būti toliau skelbiamas, tačiau būtina taikyti apribojimą, iš jo taikymo srities išbraukiant šio standarto ZA.1 priedo 1 pastabą,

PRIĖMĖ ŠĮ SPRENDIMĄ:

1 straipsnis

Darniojo standarto EN 14904:2006 „Sporto aikštynų paviršiai. Vidiniai paviršiai, skirti įvairioms sporto šakoms. Techniniai reikalavimai“ nuorodinis žymuo toliau skelbiamas taikant apribojimą.

Komisija Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje paskelbtą darniųjų standartų nuorodinių žymenų sąrašą papildys tokiu apribojimu: „Standarto EN 14904:2006 ZA.1 priedo 1 pastaba išbraukiama iš paskelbto nuorodinio žymens taikymo srities.“

2 straipsnis

Šis sprendimas įsigalioja dvidešimtą dieną po jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje.

Priimta Briuselyje 2017 m. sausio 25 d.

Komisijos vardu

Pirmininkas

Jean-Claude JUNCKER

---

(1)  
  OL L 88, 2011 4 4, p. 5.

1

(2)  Komisijos komunikatas, parengtas įgyvendinant Tarybos direktyvą 89/106/EEB (OL C 304, 2006 12 13, p. 1). Paskutinį kartą skelbta: Komisijos komunikate, parengtame įgyvendinant Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) Nr. 305/2011, kuriuo nustatomos suderintos statybos produktų rinkodaros sąlygos ir panaikinama Tarybos direktyva 89/106/EEB (OL C 398, 2016 10 28, p. 7).

2

(3)  Visų pirma žr. ESTT sprendimo byloje C-100/13 (Komisija prieš Vokietiją) 55 ir tolesnius punktus.

3

Komisija prieš Vokietiją

(4)  Žr. ESTT sprendimo byloje C-100/13 (Komisija prieš Vokietiją) 62 punktą.

4

Komisija prieš Vokietiją

(5)  
  2012 m. spalio 25 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) Nr. 1025/2012 dėl Europos standartizacijos, kuriuo iš dalies keičiamos Tarybos direktyvos 89/686/EEB ir 93/15/EEB ir Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos 94/9/EB, 94/25/EB, 95/16/EB, 97/23/EB, 98/34/EB, 2004/22/EB, 2007/23/EB, 2009/23/EB ir 2009/105/EB ir panaikinamas Tarybos sprendimas 87/95/EEB ir Europos Parlamento ir Tarybos sprendimas Nr. 1673/2006/EB (OL L 316, 2012 11 14, p. 12).

5

(6)  Žr. ESTT sprendimo byloje C-100/13 (Komisija prieš Vokietiją) 60 punktą.

6

Komisija prieš Vokietiją

---

REKOMENDACIJOS

| 2017 1 27 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | L 22/65 |
| --- | --- | --- | --- |

2017 1 27

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

L 22/65

---

KOMISIJOS REKOMENDACIJA (ES) 2017/146

2016 m. gruodžio 21 d.

dėl teisinės valstybės principų Lenkijoje kuria papildoma Rekomendacija (ES) 2016/1374

EUROPOS KOMISIJA,

atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo, ypač į jos 292 straipsnį,

kadangi:

| (1) | 2016 m. liepos 27 d. Komisija priėmė Rekomendaciją dėl teisinės valstybės principų Lenkijoje (1), kurioje reiškiamas susirūpinimas dėl Konstitucinio Teismo padėties ir pateikiamos rekomendacijos, kaip šias problemas būtų galima spręsti; |
| --- | --- |

(1)

2016 m. liepos 27 d. Komisija priėmė Rekomendaciją dėl teisinės valstybės principų Lenkijoje (1), kurioje reiškiamas susirūpinimas dėl Konstitucinio Teismo padėties ir pateikiamos rekomendacijos, kaip šias problemas būtų galima spręsti;

| (2) | Komisijos rekomendacija buvo patvirtinta pagal teisinės valstybės priemonių sistemą (2). Komunikate dėl priemonių teisinei valstybei stiprinti nustatyta, kaip Komisija reaguos, jei bus aiškių ženklų, kad Sąjungos valstybėje narėje kyla grėsmė teisinei valstybei, ir paaiškinami teisinės valstybės principai. Tokia teisinės valstybės stiprinimo priemonių sistema Komisijai sudaro galimybę užmegzti dialogą su valstybe nare, kad neiškiltų sisteminė grėsmė teisinės valstybės principams, kuri galėtų sukelti „aiškų šiurkštų pažeidimo pavojų“, dėl kurio prireiktų taikyti ES sutarties 7 straipsnyje numatytą procedūrą. Kai yra aiškių požymių, kad teisinės valstybės principams kurioje nors valstybėje narėje iškilo sisteminė grėsmė, Komisija, remdamasi teisinės valstybės stiprinimo priemonėmis, gali su ta valstybe nare pradėti dialogą; |
| --- | --- |

(2)

Komisijos rekomendacija buvo patvirtinta pagal teisinės valstybės priemonių sistemą (2). Komunikate dėl priemonių teisinei valstybei stiprinti nustatyta, kaip Komisija reaguos, jei bus aiškių ženklų, kad Sąjungos valstybėje narėje kyla grėsmė teisinei valstybei, ir paaiškinami teisinės valstybės principai. Tokia teisinės valstybės stiprinimo priemonių sistema Komisijai sudaro galimybę užmegzti dialogą su valstybe nare, kad neiškiltų sisteminė grėsmė teisinės valstybės principams, kuri galėtų sukelti „aiškų šiurkštų pažeidimo pavojų“, dėl kurio prireiktų taikyti ES sutarties 7 straipsnyje numatytą procedūrą. Kai yra aiškių požymių, kad teisinės valstybės principams kurioje nors valstybėje narėje iškilo sisteminė grėsmė, Komisija, remdamasi teisinės valstybės stiprinimo priemonėmis, gali su ta valstybe nare pradėti dialogą;

| (3) | Europos Sąjunga grindžiama bendromis vertybėmis, įtvirtintomis Europos Sąjungos sutarties (toliau – ES sutartis) 2 straipsnyje, tarp jų – teisinės valstybės principų laikymusi. Komisija ne tik užtikrina, kad būtų laikomasi ES teisės, bet kartu su Europos Parlamentu, valstybėmis narėmis ir Taryba ji yra atsakinga už Sąjungos bendrų vertybių puoselėjimą; |
| --- | --- |

(3)

Europos Sąjunga grindžiama bendromis vertybėmis, įtvirtintomis Europos Sąjungos sutarties (toliau – ES sutartis) 2 straipsnyje, tarp jų – teisinės valstybės principų laikymusi. Komisija ne tik užtikrina, kad būtų laikomasi ES teisės, bet kartu su Europos Parlamentu, valstybėmis narėmis ir Taryba ji yra atsakinga už Sąjungos bendrų vertybių puoselėjimą;

| (4) | Europos Sąjungos Teisingumo Teismo ir Europos žmogaus teisių teismo praktikoje, taip pat Europos Tarybos parengtuose dokumentuose, grindžiamuose Europos demokratijos per teisę komisijos (Venecijos komisija) praktine patirtimi, pateikiamas nebaigtinis šių principų sąrašas ir taip apibrėžiama pagrindinė teisinės valstybės, kaip bendros Sąjungos vertybės pagal ES sutarties 2 straipsnį, reikšmė. Prie šių principų priskiriami teisėtumas, kuris reiškia skaidrų, atskaitingą, demokratinį ir pliuralistinį teisės aktų priėmimo procesą; teisinis tikrumas; vykdomosios valdžios galių savavališkumo draudimas; nepriklausomas ir nešališkas teismų darbas; veiksminga teisminė peržiūra, įskaitant pagarbą pagrindinėms teisėms ir lygybė prieš įstatymą (3). Valstybės institucijos ne tik turi laikytis šių principų ir vertybių, bet taip pat turi lojalaus bendradarbiavimo pareigą; |
| --- | --- |

(4)

Europos Sąjungos Teisingumo Teismo ir Europos žmogaus teisių teismo praktikoje, taip pat Europos Tarybos parengtuose dokumentuose, grindžiamuose Europos demokratijos per teisę komisijos (Venecijos komisija) praktine patirtimi, pateikiamas nebaigtinis šių principų sąrašas ir taip apibrėžiama pagrindinė teisinės valstybės, kaip bendros Sąjungos vertybės pagal ES sutarties 2 straipsnį, reikšmė. Prie šių principų priskiriami teisėtumas, kuris reiškia skaidrų, atskaitingą, demokratinį ir pliuralistinį teisės aktų priėmimo procesą; teisinis tikrumas; vykdomosios valdžios galių savavališkumo draudimas; nepriklausomas ir nešališkas teismų darbas; veiksminga teisminė peržiūra, įskaitant pagarbą pagrindinėms teisėms ir lygybė prieš įstatymą (3). Valstybės institucijos ne tik turi laikytis šių principų ir vertybių, bet taip pat turi lojalaus bendradarbiavimo pareigą;

| (5) | 2016 m. liepos 27 d. Rekomendacijoje Komisija paaiškino aplinkybes, kuriomis 2016 m. sausio 13 d. rėmėsi nagrinėdama padėtį pagal teisinės valstybės stiprinimo priemones ir kuriomis 2016 m. birželio 1 d. priėmė nuomonę dėl teisinės valstybės principų Lenkijoje. Rekomendacijoje taip pat paaiškinta, kad Komisija ir Lenkijos Vyriausybė bendravo, tačiau nesugebėjo išspręsti Komisijai susirūpinimą keliančių klausimų; |
| --- | --- |

(5)

2016 m. liepos 27 d. Rekomendacijoje Komisija paaiškino aplinkybes, kuriomis 2016 m. sausio 13 d. rėmėsi nagrinėdama padėtį pagal teisinės valstybės stiprinimo priemones ir kuriomis 2016 m. birželio 1 d. priėmė nuomonę dėl teisinės valstybės principų Lenkijoje. Rekomendacijoje taip pat paaiškinta, kad Komisija ir Lenkijos Vyriausybė bendravo, tačiau nesugebėjo išspręsti Komisijai susirūpinimą keliančių klausimų;

| (6) | savo rekomendacijoje Komisija nurodė, kad Lenkijoje teisinei valstybei kyla sisteminė grėsmė, ir Lenkijos valdžios institucijoms rekomendavo kuo skubiau imtis atitinkamų veiksmų šiai grėsmei šalinti; |
| --- | --- |

(6)

savo rekomendacijoje Komisija nurodė, kad Lenkijoje teisinei valstybei kyla sisteminė grėsmė, ir Lenkijos valdžios institucijoms rekomendavo kuo skubiau imtis atitinkamų veiksmų šiai grėsmei šalinti;

| (7) | visų pirma, Komisija rekomendavo Lenkijos valdžios institucijoms imtis šių veiksmų: a) visapusiškai įgyvendinti 2015 m. gruodžio 3 ir 9 d. Konstitucinio Teismo sprendimus, kuriuose nurodyta, kad 2015 m. spalio mėn. trys 7-osios kadencijos Seimo teisėtai paskirti teisėjai gali pradėti eiti Konstitucinio Teismo teisėjo pareigas, o trys teisėjai, kuriuos be tinkamo teisinio pagrindo paskyrė 8-osios kadencijos Seimas, šių pareigų eiti nepradėtų; b) paskelbti ir visapusiškai įgyvendinti 2016 m. kovo 9 d. Konstitucinio Teismo sprendimą ir užtikrinti, kad būsimi Teismo sprendimai būti skelbiami automatiškai ir nepriklausytų nuo vykdomosios ar įstatymų leidžiamosios valdžios sprendimų; c) užtikrinti, kad bet kuria Konstitucinio Teismo įstatymo reforma būtų laikomasi Konstitucinio Teismo sprendimų, įskaitant 2015 m. gruodžio 3 ir 9 d. sprendimus ir 2016 m. kovo 9 d. sprendimą, ir visapusiškai atsižvelgiama į Venecijos komisijos nuomonę; taip pat užtikrinti, kad reikalavimai nepakenktų Konstitucinio Teismo, kaip Konstitucijos garanto, veiksmingumui; d) užtikrinti, kad Konstitucinis Teismas galėtų įvertinti, ar naujasis 2016 m. liepos 22 d. priimtas Konstitucinio Teismo įstatymas atitinka Konstituciją, iki jam įsigaliojant, taip pat paskelbti ir visapusiškai įgyvendinti Teismo sprendimą dėl šio klausimo; e) susilaikyti nuo veiksmų ir viešų pareiškimų, kurie galėtų susilpninti Konstitucinio Teismo teisėtumą ir veiksmingumą; |
| --- | --- |

(7)

visų pirma, Komisija rekomendavo Lenkijos valdžios institucijoms imtis šių veiksmų: a) visapusiškai įgyvendinti 2015 m. gruodžio 3 ir 9 d. Konstitucinio Teismo sprendimus, kuriuose nurodyta, kad 2015 m. spalio mėn. trys 7-osios kadencijos Seimo teisėtai paskirti teisėjai gali pradėti eiti Konstitucinio Teismo teisėjo pareigas, o trys teisėjai, kuriuos be tinkamo teisinio pagrindo paskyrė 8-osios kadencijos Seimas, šių pareigų eiti nepradėtų; b) paskelbti ir visapusiškai įgyvendinti 2016 m. kovo 9 d. Konstitucinio Teismo sprendimą ir užtikrinti, kad būsimi Teismo sprendimai būti skelbiami automatiškai ir nepriklausytų nuo vykdomosios ar įstatymų leidžiamosios valdžios sprendimų; c) užtikrinti, kad bet kuria Konstitucinio Teismo įstatymo reforma būtų laikomasi Konstitucinio Teismo sprendimų, įskaitant 2015 m. gruodžio 3 ir 9 d. sprendimus ir 2016 m. kovo 9 d. sprendimą, ir visapusiškai atsižvelgiama į Venecijos komisijos nuomonę; taip pat užtikrinti, kad reikalavimai nepakenktų Konstitucinio Teismo, kaip Konstitucijos garanto, veiksmingumui; d) užtikrinti, kad Konstitucinis Teismas galėtų įvertinti, ar naujasis 2016 m. liepos 22 d. priimtas Konstitucinio Teismo įstatymas atitinka Konstituciją, iki jam įsigaliojant, taip pat paskelbti ir visapusiškai įgyvendinti Teismo sprendimą dėl šio klausimo; e) susilaikyti nuo veiksmų ir viešų pareiškimų, kurie galėtų susilpninti Konstitucinio Teismo teisėtumą ir veiksmingumą;

| (8) | Komisija paragino Lenkijos Vyriausybę per tris mėnesius išspręsti šioje rekomendacijoje nustatytas problemas ir pranešti Komisijai apie veiksmus, kurių buvo imtasi šiuo tikslu. Komisija pažymėjo, kad ji yra pasirengusi vesti konstruktyvų dialogą su Lenkijos valdžios institucijų atstovais; |
| --- | --- |

(8)

Komisija paragino Lenkijos Vyriausybę per tris mėnesius išspręsti šioje rekomendacijoje nustatytas problemas ir pranešti Komisijai apie veiksmus, kurių buvo imtasi šiuo tikslu. Komisija pažymėjo, kad ji yra pasirengusi vesti konstruktyvų dialogą su Lenkijos valdžios institucijų atstovais;

| (9) | 2016 m. liepos 30 d. Respublikos Prezidentas pasirašė 2016 m. liepos 22 d. įstatymą, kuris 2016 m. rugpjūčio 1 d. buvo paskelbtas Oficialiajame leidinyje; |
| --- | --- |

(9)

2016 m. liepos 30 d. Respublikos Prezidentas pasirašė 2016 m. liepos 22 d. įstatymą, kuris 2016 m. rugpjūčio 1 d. buvo paskelbtas Oficialiajame leidinyje;

| (10) | 2016 m. rugpjūčio 11 d. Konstitucinis Teismas priėmė sprendimą dėl 2016 m. liepos 22 d. įstatymo (4). Sprendime nurodyta, kad keletas šio įstatymo nuostatų, kurias ir Komisija savo rekomendacijoje pripažino kaip keliančias susirūpinimą, prieštarauja Konstitucijai. Prieštaravimas Konstitucijai buvo pagrįstas, visų pirma, valdžių padalijimo ir įgaliojimų pusiausvyros (5), teismų ir tribunolų nepriklausomumo nuo kitų valdžios institucijų (5), teisėjų nepriklausomumo (6) ir viešųjų institucijų vientisumo ir veiksmingumo principais (7). Lenkijos Vyriausybė nepripažino šio sprendimo ir nepaskelbė jo oficialiajame leidinyje; |
| --- | --- |

(10)

2016 m. rugpjūčio 11 d. Konstitucinis Teismas priėmė sprendimą dėl 2016 m. liepos 22 d. įstatymo (4). Sprendime nurodyta, kad keletas šio įstatymo nuostatų, kurias ir Komisija savo rekomendacijoje pripažino kaip keliančias susirūpinimą, prieštarauja Konstitucijai. Prieštaravimas Konstitucijai buvo pagrįstas, visų pirma, valdžių padalijimo ir įgaliojimų pusiausvyros (5), teismų ir tribunolų nepriklausomumo nuo kitų valdžios institucijų (5), teisėjų nepriklausomumo (6) ir viešųjų institucijų vientisumo ir veiksmingumo principais (7). Lenkijos Vyriausybė nepripažino šio sprendimo ir nepaskelbė jo oficialiajame leidinyje;

| (11) | 2016 m. rugpjūčio 16 d. Lenkijos Vyriausybė paskelbė 21 Teismo sprendimą, kurie buvo priimti nuo 2016 m. balandžio 6 d. iki liepos 19 d. Atrodo, kad šių sprendimų paskelbimas buvo pagrįstas 2016 m. liepos 22 d. įstatymo 89 straipsniu, kuriame nustatyta, kad „[p]er 30 dienų nuo [šio] Įstatymo įsigaliojimo Teismo sprendimai, priimti iki 2016 m. liepos 20 d. pagal tvarką, prieštaraujančią 2015 m. birželio 25 d. Konstitucinio Teismo įstatymui, skelbiami, išskyrus sprendimus dėl atšauktų norminių aktų“. Ši nuostata buvo viena iš tų, kurios Konstitucinio Teismo 2016 m. rugpjūčio 11 d. sprendimu buvo paskelbtos prieštaraujančiomis konstitucijai. Be to, Vyriausybė nepaskelbė nei 2016 m. kovo 9 d. ir 2016 m. rugpjūčio 11 d. sprendimų, nei 16 sprendimų, priimtų nuo 2016 m. rugpjūčio 11 d.; |
| --- | --- |

(11)

2016 m. rugpjūčio 16 d. Lenkijos Vyriausybė paskelbė 21 Teismo sprendimą, kurie buvo priimti nuo 2016 m. balandžio 6 d. iki liepos 19 d. Atrodo, kad šių sprendimų paskelbimas buvo pagrįstas 2016 m. liepos 22 d. įstatymo 89 straipsniu, kuriame nustatyta, kad „[p]er 30 dienų nuo [šio] Įstatymo įsigaliojimo Teismo sprendimai, priimti iki 2016 m. liepos 20 d. pagal tvarką, prieštaraujančią 2015 m. birželio 25 d. Konstitucinio Teismo įstatymui, skelbiami, išskyrus sprendimus dėl atšauktų norminių aktų“. Ši nuostata buvo viena iš tų, kurios Konstitucinio Teismo 2016 m. rugpjūčio 11 d. sprendimu buvo paskelbtos prieštaraujančiomis konstitucijai. Be to, Vyriausybė nepaskelbė nei 2016 m. kovo 9 d. ir 2016 m. rugpjūčio 11 d. sprendimų, nei 16 sprendimų, priimtų nuo 2016 m. rugpjūčio 11 d.;

| (12) | 2016 m. rugpjūčio 18 d. Lenkijos prokuratūra informavo, kad pradėjo baudžiamąjį tyrimą dėl Konstitucinio Teismo pirmininko, kuris neleido 2015 m. gruodžio mėn. naujos kadencijos Seimo paskirtiems trims teisėjams pradėti eiti pareigų, veiksmų; |
| --- | --- |

(12)

2016 m. rugpjūčio 18 d. Lenkijos prokuratūra informavo, kad pradėjo baudžiamąjį tyrimą dėl Konstitucinio Teismo pirmininko, kuris neleido 2015 m. gruodžio mėn. naujos kadencijos Seimo paskirtiems trims teisėjams pradėti eiti pareigų, veiksmų;

| (13) | 2016 m. rugsėjo 14 d. Europos Parlamentas priėmė rezoliuciją dėl padėties Lenkijoje (8), kurioje, be kita ko, ragina Lenkijos Vyriausybę bendradarbiauti su Komisija pagal lojalaus bendradarbiavimo principą, kuris įtvirtintas ES sutartyje, ir primygtinai ragina išnaudoti Komisijos skirtus tris mėnesius ryšiams su visomis Seime atstovaujančiomis partijomis užmegzti, siekiant surasti kompromisą, kuris padėtų išspręsti dabartinę konstitucinę krizę, visapusiškai atsižvelgiant į Venecijos komisijos nuomonę ir Komisijos rekomendaciją; |
| --- | --- |

(13)

2016 m. rugsėjo 14 d. Europos Parlamentas priėmė rezoliuciją dėl padėties Lenkijoje (8), kurioje, be kita ko, ragina Lenkijos Vyriausybę bendradarbiauti su Komisija pagal lojalaus bendradarbiavimo principą, kuris įtvirtintas ES sutartyje, ir primygtinai ragina išnaudoti Komisijos skirtus tris mėnesius ryšiams su visomis Seime atstovaujančiomis partijomis užmegzti, siekiant surasti kompromisą, kuris padėtų išspręsti dabartinę konstitucinę krizę, visapusiškai atsižvelgiant į Venecijos komisijos nuomonę ir Komisijos rekomendaciją;

| (14) | 2016 m. rugsėjo 30 d. Seimo narių grupė pateikė naują pasiūlymą dėl teisėkūros procedūra priimamo akto dėl Konstitucinio Teismo teisėjų statuso. Pasiūlyme yra nuostatų dėl Teismo teisėjų teisių ir pareigų, Teismo teisėjų skyrimo tvarkos, jų įgaliojimų ir pareigų nutraukimo, taip pat aptarti imuniteto, asmens neliečiamybės ir drausminių priemonių taikymo klausimai; |
| --- | --- |

(14)

2016 m. rugsėjo 30 d. Seimo narių grupė pateikė naują pasiūlymą dėl teisėkūros procedūra priimamo akto dėl Konstitucinio Teismo teisėjų statuso. Pasiūlyme yra nuostatų dėl Teismo teisėjų teisių ir pareigų, Teismo teisėjų skyrimo tvarkos, jų įgaliojimų ir pareigų nutraukimo, taip pat aptarti imuniteto, asmens neliečiamybės ir drausminių priemonių taikymo klausimai;

| (15) | 2016 m. spalio 14 d. Venecijos komisija priėmė nuomonę dėl 2016 m. liepos 22 d. įstatymo (9). Nuomonėje nurodyta, kad įstatyme atlikta keletas patobulinimų, palyginti su 2015 m. gruodžio 22 d. įstatymu, dėl kurio Venecijos komisija savo nuomonę pateikė 2016 m. kovo mėn. Tačiau manoma, kad šie patobulinimai yra pernelyg riboti, nes kitos priimto įstatymo nuostatos akivaizdžiai sulėtintų Teismo darbą ir jam trukdytų, galimai padarytų jį neveiksmingą, taip pat pakenktų jo nepriklausomumui, nes įstatymų leidžiamosios ir vykdomosios valdžios atstovai vykdytų pernelyg didelę jo funkcijų kontrolę. Kitos tokios nuostatos apima, pavyzdžiui, nuostatas dėl galimybės keturių teisėjų prašymu atidėti bylos nagrinėjimą iki šešių mėnesių, generalinio prokuroro teisę sustabdyti posėdį pačiam nedalyvaujant arba galimybę laikinai sustabdyti visų institucinių bylų nagrinėjimą šešiems mėnesiams, po kurių būtų atliekama pakartotinė registracija. Nuomonėje taip pat kritikuojama sistema dėl kandidatų į Teismo pirmininko pareigas siūlymo Respublikos Prezidentui, nes gali susiklostyti padėtis, kai bus paskirtas daugumos teisėjų paramos neturintis kandidatas. Be to, nesant jokio konstitucinio ar teisinio pagrindo, Ministro pirmininko kanceliarija norėjo kontroliuoti Teismo sprendimų galiojimą, atsisakydama juos paskelbti. Nuomonėje taip pat pabrėžiama, kad teisėjų skyrimo problema nebuvo sprendžiama taip, kaip buvo rekomenduota, ir kad 2016 m. liepos 22 d. įstatymo nuostatos, pagal kurią reikalaujama, kad Teismo pirmininkas skirtų bylas gruodžio mėn. paskirtiems teisėjams, įgyvendinimas prieštarautų Teismo sprendimams, kurie yra visuotinai privalomi, taigi įpareigoja visas valstybines valdžios institucijas, įskaitant Teismą ir jo pirmininką. Nuomonėje pateikiama išvada, kad priimdamas įstatymą Lenkijos Parlamentas prisiėmė konstitucinės peržiūros įgaliojimus, kurių jis neturėjo, veikdamas kaip eilinis teisės aktų leidėjas. Teigiama, kad Lenkijos parlamentas ir Vyriausybė ir toliau ginčijo Teismo, kaip galutinio konstitucinių klausimų arbitro, poziciją ir patys perėmė šiuos įgaliojimus: jie sudarė naujas kliūtis veiksmingam Teismo funkcionavimui ir veikė, toliau kenkdami jo nepriklausomumui. Pratęsdami konstitucinę krizę, jie kliudo Konstituciniam Teismui, kuris negali atlikti savo konstitucinio vaidmens ir veikti kaip demokratijos, teisinės valstybės ir žmogaus teisių gynėjas, kaip nurodyta nuomonėje. Lenkijos Vyriausybė nusprendė nedalyvauti 2016 m. spalio 14 d. Venecijos komisijos posėdyje, nes laikėsi nuomonės, kad Venecijos komisija yra vienašališka ir neatsižvelgia į Vyriausybės poziciją; |
| --- | --- |

(15)

2016 m. spalio 14 d. Venecijos komisija priėmė nuomonę dėl 2016 m. liepos 22 d. įstatymo (9). Nuomonėje nurodyta, kad įstatyme atlikta keletas patobulinimų, palyginti su 2015 m. gruodžio 22 d. įstatymu, dėl kurio Venecijos komisija savo nuomonę pateikė 2016 m. kovo mėn. Tačiau manoma, kad šie patobulinimai yra pernelyg riboti, nes kitos priimto įstatymo nuostatos akivaizdžiai sulėtintų Teismo darbą ir jam trukdytų, galimai padarytų jį neveiksmingą, taip pat pakenktų jo nepriklausomumui, nes įstatymų leidžiamosios ir vykdomosios valdžios atstovai vykdytų pernelyg didelę jo funkcijų kontrolę. Kitos tokios nuostatos apima, pavyzdžiui, nuostatas dėl galimybės keturių teisėjų prašymu atidėti bylos nagrinėjimą iki šešių mėnesių, generalinio prokuroro teisę sustabdyti posėdį pačiam nedalyvaujant arba galimybę laikinai sustabdyti visų institucinių bylų nagrinėjimą šešiems mėnesiams, po kurių būtų atliekama pakartotinė registracija. Nuomonėje taip pat kritikuojama sistema dėl kandidatų į Teismo pirmininko pareigas siūlymo Respublikos Prezidentui, nes gali susiklostyti padėtis, kai bus paskirtas daugumos teisėjų paramos neturintis kandidatas. Be to, nesant jokio konstitucinio ar teisinio pagrindo, Ministro pirmininko kanceliarija norėjo kontroliuoti Teismo sprendimų galiojimą, atsisakydama juos paskelbti. Nuomonėje taip pat pabrėžiama, kad teisėjų skyrimo problema nebuvo sprendžiama taip, kaip buvo rekomenduota, ir kad 2016 m. liepos 22 d. įstatymo nuostatos, pagal kurią reikalaujama, kad Teismo pirmininkas skirtų bylas gruodžio mėn. paskirtiems teisėjams, įgyvendinimas prieštarautų Teismo sprendimams, kurie yra visuotinai privalomi, taigi įpareigoja visas valstybines valdžios institucijas, įskaitant Teismą ir jo pirmininką. Nuomonėje pateikiama išvada, kad priimdamas įstatymą Lenkijos Parlamentas prisiėmė konstitucinės peržiūros įgaliojimus, kurių jis neturėjo, veikdamas kaip eilinis teisės aktų leidėjas. Teigiama, kad Lenkijos parlamentas ir Vyriausybė ir toliau ginčijo Teismo, kaip galutinio konstitucinių klausimų arbitro, poziciją ir patys perėmė šiuos įgaliojimus: jie sudarė naujas kliūtis veiksmingam Teismo funkcionavimui ir veikė, toliau kenkdami jo nepriklausomumui. Pratęsdami konstitucinę krizę, jie kliudo Konstituciniam Teismui, kuris negali atlikti savo konstitucinio vaidmens ir veikti kaip demokratijos, teisinės valstybės ir žmogaus teisių gynėjas, kaip nurodyta nuomonėje. Lenkijos Vyriausybė nusprendė nedalyvauti 2016 m. spalio 14 d. Venecijos komisijos posėdyje, nes laikėsi nuomonės, kad Venecijos komisija yra vienašališka ir neatsižvelgia į Vyriausybės poziciją;

| (16) | 2016 m. spalio 26 d. Seimo narių grupė pateikė naują pasiūlymą dėl teisėkūros procedūra priimamo akto, susijusio su Konstitucinio Teismo veiklos organizavimu ir bylų nagrinėjimu. Pasiūlyme pateiktos išsamios Konstitucinio Teismo veiklos organizavimo ir bylų nagrinėjimo nuostatos, įskaitant naujas Teismo pirmininko ir pirmininko pavaduotojo rinkimo taisykles. Pasiūlymas papildo pasiūlymą dėl teisėkūros procedūra priimamo akto dėl Konstitucinio Teismo teisėjų statuso, kuris buvo pateiktas Seimui 2016 m. rugsėjo 30 d. (žr. pirmiau); abu pasiūlymai dėl teisėkūros procedūra priimamo akto yra glaudžiai tarpusavyje susiję, ir jais siekiama pakeisti 2016 m. liepos 22 d. įstatymą; |
| --- | --- |

(16)

2016 m. spalio 26 d. Seimo narių grupė pateikė naują pasiūlymą dėl teisėkūros procedūra priimamo akto, susijusio su Konstitucinio Teismo veiklos organizavimu ir bylų nagrinėjimu. Pasiūlyme pateiktos išsamios Konstitucinio Teismo veiklos organizavimo ir bylų nagrinėjimo nuostatos, įskaitant naujas Teismo pirmininko ir pirmininko pavaduotojo rinkimo taisykles. Pasiūlymas papildo pasiūlymą dėl teisėkūros procedūra priimamo akto dėl Konstitucinio Teismo teisėjų statuso, kuris buvo pateiktas Seimui 2016 m. rugsėjo 30 d. (žr. pirmiau); abu pasiūlymai dėl teisėkūros procedūra priimamo akto yra glaudžiai tarpusavyje susiję, ir jais siekiama pakeisti 2016 m. liepos 22 d. įstatymą;

| (17) | 2016 m. spalio 27 d., dar nepraėjus rekomendacijoje nurodytam trijų mėnesių laikotarpiui, Lenkijos Vyriausybė pateikė atsakymą į Komisijos rekomendaciją. Atsakyme visais atžvilgiais nesutinkama su rekomendacijoje pateikta pozicija ir nepranešama apie jokias naujas priemones, kurios sumažintų Komisijos reiškiamą susirūpinimą dėl teisinės valstybės; |
| --- | --- |

(17)

2016 m. spalio 27 d., dar nepraėjus rekomendacijoje nurodytam trijų mėnesių laikotarpiui, Lenkijos Vyriausybė pateikė atsakymą į Komisijos rekomendaciją. Atsakyme visais atžvilgiais nesutinkama su rekomendacijoje pateikta pozicija ir nepranešama apie jokias naujas priemones, kurios sumažintų Komisijos reiškiamą susirūpinimą dėl teisinės valstybės;

| (18) | 2016 m. spalio 31 d. JT Žmogaus teisių komitetas priėmė baigiamąsias septintosios periodinės ataskaitos apie Lenkiją pastabas. Jis reiškė susirūpinimą dėl neigiamo teisėkūros reformų poveikio, įskaitant 2015 m. lapkričio ir gruodžio mėn. ir 2016 m. liepos mėn. patvirtintus Konstitucinio Teismo įstatymo pakeitimus, dėl Konstitucinio Teismo sprendimų nepaisymo, taip pat dėl Teismo veiklos ir nepriklausomumo bei pakto įgyvendinimo. Komitetas taip pat išreiškė susirūpinimą dėl Ministro pirmininko atsisakymo paskelbti 2016 m. kovo ir rugpjūčio mėn. priimtus Teismo sprendimus ir dėl Vyriausybės pastangų pakeisti Teismo sudėtį, kurias Teismas laikė nekonstitucinėmis, taip pat dėl teismo proceso, pradėto prieš Teismo pirmininką dėl įtariamo piktnaudžiavimo įgaliojimais. Komitetas priėjo prie išvados, kad Lenkija turėtų užtikrinti Konstitucinio Teismo ir teisėjų teisingumo ir nepriklausomumo apsaugą ir šių principų laikymąsi, taip pat užtikrinti visų jo sprendimų įgyvendinimą. Komitetas paragino Lenkiją kuo skubiau oficialiai paskelbti visus Teismo sprendimus, susilaikyti nuo tokių priemonių, kurios kliudytų veiksmingam jo funkcionavimui, nustatymo ir užtikrinti skaidrų ir nešališką narių skyrimo procesą bei jų kadencijos garantiją, kurie atitiktų visus teisėtumo reikalavimus pagal nacionalinės ir tarptautinės teisės aktus; |
| --- | --- |

(18)

2016 m. spalio 31 d. JT Žmogaus teisių komitetas priėmė baigiamąsias septintosios periodinės ataskaitos apie Lenkiją pastabas. Jis reiškė susirūpinimą dėl neigiamo teisėkūros reformų poveikio, įskaitant 2015 m. lapkričio ir gruodžio mėn. ir 2016 m. liepos mėn. patvirtintus Konstitucinio Teismo įstatymo pakeitimus, dėl Konstitucinio Teismo sprendimų nepaisymo, taip pat dėl Teismo veiklos ir nepriklausomumo bei pakto įgyvendinimo. Komitetas taip pat išreiškė susirūpinimą dėl Ministro pirmininko atsisakymo paskelbti 2016 m. kovo ir rugpjūčio mėn. priimtus Teismo sprendimus ir dėl Vyriausybės pastangų pakeisti Teismo sudėtį, kurias Teismas laikė nekonstitucinėmis, taip pat dėl teismo proceso, pradėto prieš Teismo pirmininką dėl įtariamo piktnaudžiavimo įgaliojimais. Komitetas priėjo prie išvados, kad Lenkija turėtų užtikrinti Konstitucinio Teismo ir teisėjų teisingumo ir nepriklausomumo apsaugą ir šių principų laikymąsi, taip pat užtikrinti visų jo sprendimų įgyvendinimą. Komitetas paragino Lenkiją kuo skubiau oficialiai paskelbti visus Teismo sprendimus, susilaikyti nuo tokių priemonių, kurios kliudytų veiksmingam jo funkcionavimui, nustatymo ir užtikrinti skaidrų ir nešališką narių skyrimo procesą bei jų kadencijos garantiją, kurie atitiktų visus teisėtumo reikalavimus pagal nacionalinės ir tarptautinės teisės aktus;

| (19) | 2016 m. lapkričio 7 d. Konstitucinis Teismas priėmė sprendimą dėl 2016 m. liepos 22 d. įstatymo nuostatų, susijusių su Teismo pirmininko ir pirmininko pavaduotojo rinkimu, atitikties Konstitucijai (10). Pažymėtina, kad trims Teismo teisėjams atsisakius dalyvauti bylos nagrinėjime (11) ir atsižvelgiant į tai, kad 2015 m. spalio mėn. 7-osios kadencijos Seimo teisėtai paskirti trys teisėjai nepradėjo eiti savo pareigų Teisme, Konstitucinis Teismas turėjo pakeisti savo sudėtį iš visos sudėties į penkių teisėjų sudėtį. Nuo 2016 m. rugpjūčio 11 d. Konstitucinis Teismas negalėjo visa sudėtimi priimti sprendimų. 2016 m. lapkričio 10 d. bylos nagrinėjimas visa sudėtimi turėjo būti atidėtas, nes nebuvo galimybių turėti visos sudėties kvorumą. Be to, 2016 m. lapkričio 30 d. ir gruodžio 8 d. Generalinė Asamblėja negalėjo priimti rezoliucijos dėl kandidatų į Konstitucinio Teismo pirmininko pareigas teikimo, nes nebuvo įstatyme numatyto kvorumo; |
| --- | --- |

(19)

2016 m. lapkričio 7 d. Konstitucinis Teismas priėmė sprendimą dėl 2016 m. liepos 22 d. įstatymo nuostatų, susijusių su Teismo pirmininko ir pirmininko pavaduotojo rinkimu, atitikties Konstitucijai (10). Pažymėtina, kad trims Teismo teisėjams atsisakius dalyvauti bylos nagrinėjime (11) ir atsižvelgiant į tai, kad 2015 m. spalio mėn. 7-osios kadencijos Seimo teisėtai paskirti trys teisėjai nepradėjo eiti savo pareigų Teisme, Konstitucinis Teismas turėjo pakeisti savo sudėtį iš visos sudėties į penkių teisėjų sudėtį. Nuo 2016 m. rugpjūčio 11 d. Konstitucinis Teismas negalėjo visa sudėtimi priimti sprendimų. 2016 m. lapkričio 10 d. bylos nagrinėjimas visa sudėtimi turėjo būti atidėtas, nes nebuvo galimybių turėti visos sudėties kvorumą. Be to, 2016 m. lapkričio 30 d. ir gruodžio 8 d. Generalinė Asamblėja negalėjo priimti rezoliucijos dėl kandidatų į Konstitucinio Teismo pirmininko pareigas teikimo, nes nebuvo įstatyme numatyto kvorumo;

| (20) | 2016 m. gruodžio 1 d. Senatas priėmė 2016 m. lapkričio 30 d. įstatymą dėl Konstitucinio Teismo teisėjų teisinio statuso („Įstatymas dėl teisėjų statuso“); |
| --- | --- |

(20)

2016 m. gruodžio 1 d. Senatas priėmė 2016 m. lapkričio 30 d. įstatymą dėl Konstitucinio Teismo teisėjų teisinio statuso („Įstatymas dėl teisėjų statuso“);

| (21) | 2016 m. gruodžio 2 d. Senatas priėmė 2016 m. lapkričio 30 d. įstatymą dėl Konstitucinio Teismo veiklos organizavimo ir bylų nagrinėjimo („Įstatymas dėl veiklos organizavimo ir bylų nagrinėjimo“); |
| --- | --- |

(21)

2016 m. gruodžio 2 d. Senatas priėmė 2016 m. lapkričio 30 d. įstatymą dėl Konstitucinio Teismo veiklos organizavimo ir bylų nagrinėjimo („Įstatymas dėl veiklos organizavimo ir bylų nagrinėjimo“);

| (22) | 2016 m. gruodžio 14 d. Europos Parlamentas surengė diskusijas dėl teisinės valstybės padėties Lenkijoje. Šiose diskusijose Komisija primygtinai paragino Lenkijos valdžios institucijas atidėti šių naujųjų įstatymų įsigaliojimą, kol Konstitucinis Teismas galės išnagrinėti jų suderinamumą su Konstitucija; |
| --- | --- |

(22)

2016 m. gruodžio 14 d. Europos Parlamentas surengė diskusijas dėl teisinės valstybės padėties Lenkijoje. Šiose diskusijose Komisija primygtinai paragino Lenkijos valdžios institucijas atidėti šių naujųjų įstatymų įsigaliojimą, kol Konstitucinis Teismas galės išnagrinėti jų suderinamumą su Konstitucija;

| (23) | 2016 m. gruodžio 15 d. Senatas priėmė 2016 m. gruodžio 13 d. įstatymą, kuriuo įgyvendinamas Įstatymas dėl veiklos organizavimo ir bylų nagrinėjimo ir Įstatymas dėl teisėjų statuso („Įgyvendinimo įstatymas“); |
| --- | --- |

(23)

2016 m. gruodžio 15 d. Senatas priėmė 2016 m. gruodžio 13 d. įstatymą, kuriuo įgyvendinamas Įstatymas dėl veiklos organizavimo ir bylų nagrinėjimo ir Įstatymas dėl teisėjų statuso („Įgyvendinimo įstatymas“);

| (24) | 2016 m. gruodžio 19 d. Respublikos Prezidentas pasirašė tris pirmiau nurodytus įstatymus, kurie buvo paskelbti Oficialiajame leidinyje. Tą pačią dieną Respublikos Prezidentas paskyrė teisėją Julią Przyłębską, kurią buvo išrinkęs naujasis Seimas, laikinai eiti Konstitucinio Teismo pirmininko pareigas; |
| --- | --- |

(24)

2016 m. gruodžio 19 d. Respublikos Prezidentas pasirašė tris pirmiau nurodytus įstatymus, kurie buvo paskelbti Oficialiajame leidinyje. Tą pačią dieną Respublikos Prezidentas paskyrė teisėją Julią Przyłębską, kurią buvo išrinkęs naujasis Seimas, laikinai eiti Konstitucinio Teismo pirmininko pareigas;

| (25) | 2016 m. gruodžio 20 d. teisėja Julia Przyłębska leido trims 8-osios kadencijos Seimo be tinkamo teisinio pagrindo paskirtiems teisėjams pradėti eiti pareigas Teisme ir tą pačią dieną surengė Generalinės Asamblėjos posėdį. Kadangi posėdis buvo surengtas taip skubiai, vienas teisėjas dalyvauti negalėjo ir paprašė posėdį surengti viena diena vėliau. Teisėja Julia Przyłębska atsisakė tai padaryti. Posėdyje taip pat nedalyvavo dar septyni kiti teisėjai. Posėdyje dalyvavo tik šeši teisėjai, įskaitant tris, kurie buvo paskirti neteisėtai; jie išrinko du kandidatus, Julią Przyłębską ir Mariuszą Muszyńskį, kurių kandidatūros buvo pateikti Respublikos Prezidentui; |
| --- | --- |

(25)

2016 m. gruodžio 20 d. teisėja Julia Przyłębska leido trims 8-osios kadencijos Seimo be tinkamo teisinio pagrindo paskirtiems teisėjams pradėti eiti pareigas Teisme ir tą pačią dieną surengė Generalinės Asamblėjos posėdį. Kadangi posėdis buvo surengtas taip skubiai, vienas teisėjas dalyvauti negalėjo ir paprašė posėdį surengti viena diena vėliau. Teisėja Julia Przyłębska atsisakė tai padaryti. Posėdyje taip pat nedalyvavo dar septyni kiti teisėjai. Posėdyje dalyvavo tik šeši teisėjai, įskaitant tris, kurie buvo paskirti neteisėtai; jie išrinko du kandidatus, Julią Przyłębską ir Mariuszą Muszyńskį, kurių kandidatūros buvo pateikti Respublikos Prezidentui;

| (26) | 2016 m. gruodžio 21 d. Respublikos Prezidentas paskyrė teisėją Julią Przyłębską eiti Konstitucinio Teismo pirmininko pareigas, |
| --- | --- |

(26)

2016 m. gruodžio 21 d. Respublikos Prezidentas paskyrė teisėją Julią Przyłębską eiti Konstitucinio Teismo pirmininko pareigas,

PRIĖMĖ ŠIĄ REKOMENDACIJĄ:

| 1. | Lenkijos Respublika turėtų tinkamai atsižvelgti į toliau pateiktą Komisijos analizę ir imtis šios rekomendacijos 7 skirsnyje išdėstytų priemonių, kad nustatytos problemos būtų išspręstos per nustatytą laikotarpį. |
| --- | --- |

1.

1.   REKOMENDACIJOS TAIKYMO SRITIS

| 2. | Šia rekomendacija papildoma 2016 m. liepos 27 d. rekomendacija. Joje nagrinėjama, kurios iš ankstesnėje rekomendacijoje nurodytų problemų buvo išspręstos, išvardijamos likusios problemos ir pateikiama keletas naujų, vėliau paaiškėjusių ir Komisijai susirūpinimą keliančių klausimų, susijusių su teisine valstybe Lenkijoje. Atsižvelgiant į tai, Lenkijos valdžios institucijoms pateikiamos rekomendacijos, kaip spręsti šias problemas. Susirūpinimą kelia toliau nurodyti klausimai, susiję su:






  (1) | Konstitucinio Teismo teisėjų skyrimu ir 2015 m. gruodžio 3 ir 9 d. bei 2016 m. rugpjūčio 11 d. Konstitucinio Teismo sprendimų, susijusių su šiuo klausimu, nevykdymu; |
| --- | --- | --- |

2.

(1)

Konstitucinio Teismo teisėjų skyrimu ir 2015 m. gruodžio 3 ir 9 d. bei 2016 m. rugpjūčio 11 d. Konstitucinio Teismo sprendimų, susijusių su šiuo klausimu, nevykdymu;

| (2) | tuo, kad nepaskelbti ir neįgyvendinti nuo 2016 m. kovo mėn. priimti Konstitucinio Teismo sprendimai, tarp jų – kovo 9 d. ir rugpjūčio 11 d. sprendimai, susiję su Konstitucinio Teismo veiklą reglamentuojančiais teisės aktais; |
| --- | --- |

(2)

tuo, kad nepaskelbti ir neįgyvendinti nuo 2016 m. kovo mėn. priimti Konstitucinio Teismo sprendimai, tarp jų – kovo 9 d. ir rugpjūčio 11 d. sprendimai, susiję su Konstitucinio Teismo veiklą reglamentuojančiais teisės aktais;

| (3) | veiksminga Konstitucinio Teismo veikla ir efektyvia naujų teisės aktų konstitucinė peržiūra, visų pirma naujų, su Konstituciniu Teismu susijusių teisės aktų, ypač Įstatymo dėl teisėjų skyrimo, Įstatymo dėl veiklos organizavimo ir bylų nagrinėjimo ir Įgyvendinimo įstatymo; |
| --- | --- |

(3)

veiksminga Konstitucinio Teismo veikla ir efektyvia naujų teisės aktų konstitucinė peržiūra, visų pirma naujų, su Konstituciniu Teismu susijusių teisės aktų, ypač Įstatymo dėl teisėjų skyrimo, Įstatymo dėl veiklos organizavimo ir bylų nagrinėjimo ir Įgyvendinimo įstatymo;

| (4) | taisyklėmis, kurios taikomos atrenkant kandidatus į Konstitucinio Teismo pirmininko ir pirmininko pavaduotojo pareigas ir paskiriant laikinai Konstitucinio Teismo pirmininko pareigas einantį teisėją, kurios nustatytos Įstatyme dėl veiklos organizavimo ir bylų nagrinėjimo ir Įgyvendinimo įstatyme. |
| --- | --- |

(4)

taisyklėmis, kurios taikomos atrenkant kandidatus į Konstitucinio Teismo pirmininko ir pirmininko pavaduotojo pareigas ir paskiriant laikinai Konstitucinio Teismo pirmininko pareigas einantį teisėją, kurios nustatytos Įstatyme dėl veiklos organizavimo ir bylų nagrinėjimo ir Įgyvendinimo įstatyme.

2.   KONSTITUCINIO TEISMO TEISĖJŲ SKYRIMAS

| 3. | 2016 m. liepos 27 d. rekomendacijoje (12) Komisija rekomendavo, kad Lenkijos valdžios institucijos visapusiškai įgyvendintų Konstitucinio Teismo 2015 m. gruodžio 3 ir 9 d. sprendimus, kuriuose nurodyta, kad 2015 m. spalio mėn. 7-osios kadencijos Seimo teisėtai paskirti trys teisėjai gali pradėti eiti Konstitucinio Teismo teisėjo pareigas, o trys teisėjai, kuriuos be tinkamo teisinio pagrindo paskyrė 8-osios kadencijos Seimas, šių pareigų eiti nepradėtų. |
| --- | --- |

3.

| 4. | Dėl 2016 m. liepos 22 d. priimto įstatymo dėl Konstitucinio Teismo Komisija pažymėjo, kad šis įstatymas prieštarauja Konstitucinio Teismo gruodžio 3 ir 9 d. sprendimams. Pagal 90 straipsnį (13) Konstitucinio Teismo pirmininkas turi skirti bylas visiems teisėjams, kurie yra prisiekę Respublikos Prezidentui, tačiau kaip teisėjai dar nepradėjo eiti pareigų. Atrodo, kad ši nuostata skirta trims teisėjams, kuriuos neteisėtai paskyrė 8-osios kadencijos Seimas 2015 m. gruodžio mėn. Tai reikštų, kad šie teisėjai gali eiti pareigas, užimdami atsilaisvinusias vietas, į kurias ankstesnės kadencijos Seimas jau buvo teisėtai paskyręs tris teisėjus, kaip nurodyta 2015 m. gruodžio 3 ir 9 d. sprendimuose. |
| --- | --- |

4.

| 5. | 2016 m. rugpjūčio 11 d. sprendime Konstitucinis Teismas nurodė, kad 2016 m. liepos 22 d. įstatymo 90 straipsnis prieštarauja Konstitucijai, ir Venecijos komisija savo 2016 m. spalio 14 d. nuomonėje patvirtino, kad pagal teisinės valstybės principą minėta nuostata nėra išeitis (14). |
| --- | --- |

5.

| 6. | Tačiau Lenkijos Vyriausybė ir toliau atsisako pripažinti 2016 m. rugpjūčio 11 d. priimtą sprendimą ir jį paskelbti Oficialiajame leidinyje (žr. toliau pateiktą 3 dalį). |
| --- | --- |

6.

| 7. | Be to, naujajame Įstatyme dėl teisėjų statuso pakartotinai įvedama nuostata (15), panaši į 2016 m. liepos 22 d. įstatymo 90 straipsnį, kuris 2016 m. rugpjūčio 11 d. sprendimu buvo pripažintas prieštaraujančiu Konstitucijai. Be to, nuostatų, kuriomis siekiama panašaus poveikio, galima rasti Įstatyme dėl veiklos organizavimo ir bylų nagrinėjimo (16) ir Įgyvendinimo įstatyme (17). |
| --- | --- |

7.

| 8. | Savo 2016 m. spalio 27 d. atsakyme Lenkijos Vyriausybė pažymėjo, kad 2015 m. gruodžio 3 ir 9 d. Teismo sprendimuose nebuvo nurodyta, kurie teisėjai turėjo pradėti vykdyti savo funkcijas, ir mano, kad 2015 m. gruodžio mėn. naujos kadencijos Seimas teisėtai paskyrė penkis teisėjus. Toks pagrindimas sukėlė rimtą susirūpinimą dėl teisinės valstybės, nes juo paneigiamas dviejų gruodžio mėn. priimtų sprendimų poveikis ir, kaip jau ne kartą pabrėžta, prieštaraujama Teismo pateiktiems argumentams, taip pat 2016 m. rugpjūčio 11 d. sprendime pateiktiems argumentams. Atsakymas leidžia manyti, kad padėtis išliktų tokia pati tiek priėmus Teismo sprendimus, tiek jų nepriėmus. |
| --- | --- |

8.

| 9. | Atsakyme pripažįstama, kad 2015 m. gruodžio 3 d. sprendimo rezoliucinėje dalyje Konstitucinis Teismas nagrinėjo Respublikos Prezidento prievolę kuo skubiau priimti Seimo į Teismą išrinkto teisėjo priesaiką. Tačiau laikomasi nuomonės, kad sprendimas negali įpareigoti kitų valdžios institucijų taikyti nuostatų taip, kaip nurodyta tuo konkrečiu atveju. Pagal šį aiškinimą būtų apribota 2015 m. gruodžio 3 ir 9 d. sprendimų galia, nes jie lemtų tik prievolę Vyriausybei juos paskelbti, tačiau jie netektų bet kokios tolesnės teisinės ir praktinės galios, visų pirma dėl Respublikos Prezidento pareigos priimti atitinkamų teisėjų priesaiką. Šiuo aiškinimu prieštaraujama lojalaus valstybės institucijų bendradarbiavimo principui, kuris, kaip pabrėžta Venecijos komisijos pateiktose nuomonėse, yra būtina demokratinės valstybės, valdomos pagal teisinės valstybės principus, konstitucinė sąlyga. |
| --- | --- |

9.

| 10. | Be to, Komisija pažymi, kad Venecijos komisija irgi mano, jog dabartinio konflikto dėl Konstitucinio Teismo sudėties sprendimas „turi būti pagrįstas prievole gerbti ir visapusiškai įgyvendinti Konstitucinio Teismo sprendimus“ ir „todėl ragina visus valstybės organus, visų pirma Seimą, visapusiškai gerbti ir įgyvendinti sprendimus“ (18). |
| --- | --- |

10.

| 11. | Apibendrinant, Komisija mano, kad Lenkijos valdžios institucijos turėtų gerbti ir visapusiškai įgyvendinti 2015 m. gruodžio 3 ir 9 d. Konstitucinio Teismo sprendimus. Pagal šiuos sprendimus valstybinės institucijos turi lojaliai bendradarbiauti, kad remdamosi teisinės valstybės principais užtikrintų, jog trys 7-osios kadencijos Seimo paskirti teisėjai galėtų pradėti eiti Konstitucinio Teismo teisėjo pareigas ir kad trys teisėjai, kuriuos be tinkamo teisinio pagrindo paskyrė 8-osios kadencijos Seimas, šių pareigų eiti nepradėtų. Atitinkamos 2016 m. liepos 22 d. įstatymo dėl Konstitucinio Teismo nuostatos kelia daug susirūpinimo dėl teisinės valstybės, ir 2016 m. rugpjūčio 11 d. Konstitucinio Teismo sprendimu buvo pripažintos prieštaraujančiomis Konstitucijai. Be to, Lenkijos valdžios institucijos turėtų laikytis šio sprendimo, jį paskelbti ir įgyvendinti. Nuostatos (19), kuriomis siekiama panašių rezultatų ir kurios yra įtrauktos į Įstatymą dėl teisėjų statuso, Įstatymą dėl veiklos organizavimo ir bylų nagrinėjimo ir Įgyvendinimo įstatymą taip pat yra nesuderinamos su šiais sprendimais ir neturėtų būti taikomos. |
| --- | --- |

11.

3.   
  2016 M. KOVO 6 D. KONSTITUCINIO TEISMO SPRENDIMO IR NUO 2016 M. KOVO 9 D. PRIIMTŲ SPRENDIMŲ NEPASKELBIMAS IR NEĮGYVENDINIMAS

| 12. | 2016 m. liepos 27 d. rekomendacijoje Komisija rekomendavo, kad Lenkijos valdžios institucijos paskelbtų ir visapusiškai įgyvendintų 2016 m. kovo 9 d. Konstitucinio Teismo sprendimą ir vėlesnius sprendimus ir užtikrintų, kad būsimi Teismo sprendimai būti skelbiami automatiškai ir nepriklausytų nuo vykdomosios ar įstatymų leidžiamosios valdžios sprendimų; |
| --- | --- |

12.

| 13. | 2016 m. rugpjūčio 16 d. Lenkijos Vyriausybė, remdamasi 2016 m. liepos 22 d. įstatymo 89 straipsniu, paskelbė 21 Konstitucinio Teismo sprendimą, kurie buvo priimti nuo 2016 m. balandžio 6 d. iki liepos 19 d. Tačiau Lenkijos Vyriausybė vis dar nepaskelbė 2016 m. kovo 9 d. ir rugpjūčio 11 d. sprendimų, nors to buvo prašoma Komisijos rekomendacijoje. Be to, vis dar nepaskelbtas nė vienas iš 16 Konstitucinio Teismo sprendimų, kurie buvo priimti po 2016 m. rugpjūčio 11 d. |
| --- | --- |

13.

| 14. | Konstitucinis Teismas 2016 m. rugpjūčio 11 d. sprendime paskelbė, kad 2016 m. liepos 22 d. įstatymo 89 straipsnis prieštarauja Konstitucijai dėl nesuderinamumo su valdžių padalijimo ir įgaliojimų pusiausvyros principais, taip pat su teismų ir tribunolų nepriklausomumo nuo kitų valdžios institucijų principu. |
| --- | --- |

14.

| 15. | Lenkijos Vyriausybė savo spalio 27 d. atsakyme patvirtina, kad ji vis dar mano turinti galių tikrinti Teismo sprendimų teisėtumą ir kad automatinis sprendimų skelbimas negali būti užtikrintas. |
| --- | --- |

15.

| 16. | Įstatymo dėl veiklos organizavimo ir bylų nagrinėjimo 114 straipsnio 1 ir 2 dalyse nurodyta, kad „Nutartys skelbiamos atitinkamame oficialiajame leidinyje, vadovaujantis Konstitucijoje ir 2000 m. liepos 20 d. įstatyme dėl norminių aktų skelbimo ir kituose teisiniuose aktuose nurodytais principais ir tvarka [...]“. Be to, nurodyta, kad „Teismo pirmininkas nurodo paskelbti nutartis“. Taigi, ši nuostata yra žingsnis tinkama linkme. |
| --- | --- |

16.

| 17. | Tačiau Įgyvendinimo įstatymo 19 straipsnyje nurodyta, kad „Teismo nutartys ir sprendimai, priimti iki 1 straipsnyje nurodyto įstatymo įsigaliojimo datos pagal tvarką, prieštaraujančią 2015 m. birželio 25 d. Konstitucinio Teismo įstatymui [...] arba Konstitucinio Teismo 2016 m. liepos 22 d. įstatymui, skelbiami atitinkamuose oficialiuosiuose leidiniuose, kai Teismo pirmininko pareigas einantis teisėjas nurodo juos paskelbti, išskyrus atvejus, kai jie yra susiję su reguliavimo priemonėmis, kurios nebėra taikomos.“ Panašią nuostatą 2016 m. rugpjūčio 11 d. sprendimu Teismas jau buvo paskelbęs prieštaraujančia Konstitucijai. Komisijos rekomendacijoje pabrėžiama, jog teiginys, kad teismo sprendimai buvo priimti neteisėtai, prieštarauja valdžių padalijimo principui, nes Seimas nėra įgaliotas spręsti dėl sprendimų teisėtumo (20). Venecijos komisija dviejose nuomonėse taip pat pritarė šiai pozicijai (21). Be to, paskelbimo nuostatos netaikymas sprendimams, susijusiems su negaliojančiais norminiais aktais, kaip nurodyta Įgyvendinimo įstatymo 19 straipsnyje, visų pirma yra susijęs su 2016 m. kovo 9 d., rugpjūčio 11 d. ir lapkričio 7 d. sprendimais. Kol nepaskirtas Konstitucinio Teismo pirmininkas, ši nuostata užkerta kelią visų sprendimų paskelbimui. Be to, nėra jokios garantijos, kad Įstatymo dėl veiklos organizavimo ir bylų nagrinėjimo 114 straipsnio 2 dalimi būtų užtikrinta, kad būsimas Teismo pirmininkas paskelbtų visus sprendimus, kurie buvo priimti prieš jam pradedant eiti savo pareigas. |
| --- | --- |

17.

| 18. | Apibendrinant galima teigti, jog tai, kad Lenkijos Vyriausybė iki šiol atsisakė Oficialiajame leidinyje paskelbti 2016 m. kovo 9 d. ir 2016 m. rugpjūčio 11 d. sprendimus, susijusius su Konstitucinio Teismo veiklą reglamentuojančiais teisės aktais ir visus kitus sprendimus, kuriuos Konstitucinis Teismas priėmė nuo 2016 m. rugpjūčio 11 d., sukuria netikrumą dėl Teismo veiklos teisinio pagrindo ir jo sprendimų teisinio poveikio. Šis netikrumas silpnina konstitucinės peržiūros veiksmingumą ir kelia didelį susirūpinimą dėl teisinės valstybės principų laikymosi. Galutinių teismo sprendimų laikymasis yra vienas esminių teisinės valstybės aspektų. Kai atsisakoma paskelbti privalomą ir galutinį sprendimą, jis neįgyja automatinės teisinės ir praktinės galios ir taip pažeidžiami teisėtumo ir valdžių padalijimo principai. |
| --- | --- |

18.

4.   KONSTITUCINIO TEISMO ĮSTATYMO PERŽIŪRA IR NAUJŲ TEISĖS AKTŲ KONSTITUCINĖS PERŽIŪROS VEIKSMINGUMAS

| 19. | 2016 m. liepos 27 d. rekomendacijoje Komisija išsamiai aptarė 2016 m. liepos 22 d. įstatymą ir jo poveikį, atsižvelgdama į atskirų ir visų nuostatų kartu poveikį, taip pat į ankstesnę Konstitucinio Teismo praktiką ir Venecijos komisijos nuomonę. Komisija rekomendavo Lenkijos valdžios institucijoms užtikrinti, kad bet kuria Konstitucinio Teismo įstatymo reforma būtų laikomasi Konstitucinio Teismo sprendimų, įskaitant 2015 m. gruodžio 3 ir 9 d. sprendimus ir 2016 m. kovo 9 d. sprendimą, ir visapusiškai atsižvelgiama į 2016 m. kovo 11 d. Venecijos komisijos nuomonę. Visų pirma, Komisija rekomendavo Lenkijos valdžios institucijoms užtikrinti, kad reikalavimai, susiję su dalyvių kvorumu, bylų nagrinėjimu chronologine tvarka, galimybe generaliniam prokurorui užkirsti kelią bylų nagrinėjimui, svarstymų atidėjimu arba pereinamojo laikotarpio priemonėmis, darančiomis poveikį neišnagrinėtoms byloms, ir bylų sustabdymu nesusilpnintų – atskirai arba kartu – Konstitucinio Teismo, kaip Konstitucijos garanto, veiksmingumo. |
| --- | --- |

19.

| 20. | 2016 m. spalio 27 d. atsakyme Lenkijos Vyriausybė nepripažino, kad 2016 m. liepos 22 d. įstatyme nebuvo atsižvelgta į daugumą Komisijos ir Venecijos komisijos nuogąstavimų. Atsakyme ginčijama tai, kad Teismui nebuvo leista atlikti veiksmingos peržiūros, nes Teismas vadinamosios konstitucinės krizės metu galėjo priimti nutartis. Tačiau šis argumentas nėra tinkamas, nes Teismas galėjo taip elgtis būtent nesilaikydamas aptariamų procedūrinių reikalavimų (2016 m. rugpjūčio 11 d. sprendimas), o Vyriausybė, mėgindama užkirsti kelią jų teisiniam poveikiui, atsisako paskelbti šiuos Teismo sprendimus. |
| --- | --- |

20.

| 21. | Atsakyme taip pat pateikiamas trumpas paaiškinimas dėl minėto teisės akto suderinamumo su pagrindinėmis teisėmis. Komisija pastebi, kad šie Vyriausybės paaiškinimai nepašalina iš tikrųjų veiksmingos Konstitucinio Teismo atliekamos konstitucinės peržiūros poreikio. |
| --- | --- |

21.

| 22. | Atsakyme taip pat paneigiamas labai svarbus Konstitucinio Teismo vaidmuo užtikrinant teisinę valstybę Lenkijoje. Komisija ginčija šį teiginį. Konstitucinis Teismas – vienas iš pagrindinių teisinės valstybės Lenkijoje garantų, visų pirma todėl, kad jam suteikta užduotis priimti sprendimus dėl Lenkijos teisės aktų atitikties Konstitucijai. Lenkijos Konstitucijoje aiškiai nurodyta, kad Konstitucinis Teismas turi kompetenciją spręsti, ar įstatymai ir tarptautinės sutartys atitinka Konstituciją, ir ar įstatymas atitinka ratifikuotas tarptautines sutartis, kurių ratifikavimui reikalingas išankstinis pritarimas pagal įstatymą, ar centrinių valdžios institucijų priimtos teisinės nuostatos atitinka Konstituciją, ratifikuotas tarptautines sutartis ir įstatymus, ar politinių partijų tikslai arba veikla atitinka Konstituciją, taip pat dėl skundų, susijusių su konstituciniais pažeidimais (22). Konstitucinis Teismas taip pat turėtų spręsti ginčus dėl valstybės pagrindinių konstitucinių institucijų įgaliojimų (23). Tai, kad remiantis Konstitucija, Konstitucinis Teismas nagrinėja bylas dėl tam tikrų asmenų įvykdytų Konstitucijos ar įstatymo pažeidimų (24), o Respublikos Prezidentas užtikrina Konstitucijos laikymąsi (25), nedaro įtakos šiai svarbiai Teismo funkcijai. |
| --- | --- |

22.

| 23. | Komisija pažymi, kad Įstatyme dėl veiklos organizavimo ir bylų nagrinėjimo nebeliko 2016 m. liepos 22 d. įstatymo nuostatų, kurios rekomendacijoje įvardytos kaip keliančios susirūpinimą: 26 straipsnio 1 dalies 1g punkto dėl bylų perdavimo visos sudėties kolegijai (26), 38 straipsnio 3 dalies dėl bylų svarstymo chronologine tvarka (27), 68 straipsnio 5–8 dalių dėl svarstymų atidėjimo (28), 61 straipsnio 6 dalies dėl galimybės generaliniam prokurorui užkirsti kelią bylų nagrinėjimui (29) ir 83–86 straipsnių dėl pereinamojo laikotarpio priemonių, darančių poveikį neišnagrinėtoms byloms (30). Komisija pažymi, kad paprasčiausias Konstitucinio Teismo 2016 m. rugpjūčio 11 d. sprendimo, kuriame šios nuostatos buvo nurodytos prieštaraujančiomis Konstitucijai, paskelbimas būtų pakankama priemonė šioms problemoms išspręsti, nepriimant naujo teisės akto. |
| --- | --- |

23.

| 24. | Nepaisant šių patobulinimų, Komisija pažymi, kad vis dėlto išlieka tam tikri susirūpinimą keliantys klausimai. Visų pirma, teisėjų, turinčių dalyvauti visos sudėties kolegijoje, skaičius išlieka 11, nors 1997 m. Konstitucinio Teismo įstatyme ir 2015 m. birželio 25 d. įstatyme buvo nustatyti devyni teisėjai. Kaip nurodyta rekomendacijoje (31), tai yra Konstitucinio Teismo sprendimus priimančio proceso apribojimas, ypač dabartinėmis aplinkybėmis, kai Konstitucinis Teismas turi tik 12 teisėjų (nes trys teisėjai, kuriuos 2015 m. spalio mėn. teisėtai paskyrė 7-osios kadencijos Seimas, nepradėjo eiti savo pareigų Teisme). Rekomendacijoje aptartas pavojus, kad gali būti atvejų, kai nėra galimybių turėti visos sudėties kvorumą, jau tapo realybe (32). |
| --- | --- |

24.

| 25. | Be to, Įstatyme dėl veiklos organizavimo ir bylų nagrinėjimo, Įstatyme dėl teisėjų statuso ir Įgyvendinimo įstatyme yra kitų nuostatų, kurios kelia tam tikrų rekomendacijoje nurodytų abejonių (žr. 2 skirsnį dėl teisėjų skyrimo ir 3 skirsnį dėl sprendimų paskelbimo), arba naujų abejonių, kurios susijusios su teisėjų statusu (žr. 4 skirsnio 1 dalį) ir dėl Teismo pirmininko, pirmininko pavaduotojo ir laikinai pirmininko pareigas einančio teisėjo skyrimo (žr. 5 skirsnį). |
| --- | --- |

25.

4.1.   Abejonės, susijusios su teisėjų statusu

4.1.1.   Drausminės procedūros

| 26. | Įstatymo dėl teisėjų statuso 26 straipsnyje nurodyta: „Apie Teismo teisėjo netinkamą elgesį, nurodytą 24 straipsnio 1 dalyje, [...] Lenkijos Respublikos Prezidentas generalinio prokuroro siūlymu, pasikonsultavęs su Aukščiausiojo Teismo pirmuoju pirmininku, gali pranešti Teismo pirmininkui“. (33) 27 straipsnio 5 dalyje nustatyta: „Jei drausmines nuobaudas skiriantis pareigūnas, gavęs įgaliotos institucijos prašymą, neturi pagrindo pradėti drausminę procedūrą, jis priima sprendimą atsisakyti pradėti procedūrą. Institucija, kuri pateikė 26 straipsnyje nurodytą pranešimą, per septynias darbo dienas nuo šio sprendimo priėmimo gali pateikti skundą pirmos instancijos drausmės teismui“. Pagal 27 straipsnio 6 dalį teismas turi išnagrinėti skundą per 14 dienų nuo jo gavimo dienos. Jei sprendimas, kuriuo atsisakoma pradėti drausminę procedūrą, yra panaikinamas, drausmės teismo nurodymai dėl tolesnio nagrinėjimo drausmines nuobaudas skiriančiam pareigūnui yra privalomi. |
| --- | --- |

26.

| 27. | Savo rekomendacijoje dėl teisinės valstybės Komisija, turėdama omenyje 2015 m. gruodžio 22 d. įstatymą, pabrėžė, kad Respublikos Prezidentas negali turėti įgaliojimų pradėti drausminę procedūrą, ir pažymėjo, kad tokios nuostatos pašalinimas iš 2016 m. liepos 22 d. įstatymo reiškia pažangą. Komisija taip pat primena, kad 2015 m. gruodžio 22 d. įstatymo nuostatos, kuriomis į Teismo teisėjų drausmines procedūras įtraukiamos kitos valdžios institucijos, Teismo 2016 m. kovo 9 d. sprendimu buvo paskelbtos prieštaraujančiomis Konstitucijai, taip pat buvo kritikuotos Venecijos komisijos 2016 m. kovo 11 d. nuomonėje. Todėl Komisijai kelia susirūpinimą tai, kad pakartotinai buvo priimta nuostata, kuri Respublikos Prezidentui suteikia įgaliojimus pradėti drausmines procedūras. Tai, kad tokias procedūras gali pradėti institucijos, nepriklausančios teismų sistemai, taip pat tai, kad tokios institucijos gali pateikti skundą pirmos instancijos drausmės teismui, jei drausmines nuobaudas skiriantis pareigūnas neturi pagrindo pradėti drausminę procedūrą, gali turėti įtakos Teismo nepriklausomumui. |
| --- | --- |

27.

4.1.2.   Ankstyvo išėjimo į pensiją galimybė

| 28. | Įgyvendinimo įstatymo 10 straipsnyje nurodyta: „1. Teismo teisėjai, kurių kadencija prasidėjo prieš įsigaliojant [Įstatymui dėl teisėjų statuso], turi teisę per mėnesį nuo įstatymo įsigaliojimo dienos pateikti Teismo pirmininkui pareiškimą, kad jie išeina į pensiją dėl naujų taisyklių, įsigaliojusių jų kadencijos metu, pagal kurias reglamentuojamas Teismo teisėjo pareigų vykdymas ir kurios yra nurodytos šio Įstatymo 11 straipsnio 3 dalyje, 13 ir 14 straipsniuose (34). 2. Teisėjo išėjimo į pensiją pagal 1 punkte nurodytas aplinkybes data yra pirmoji mėnesio, einančio po pareiškimo pateikimo mėnesio, diena. Išėjimą į pensiją patvirtina Teismo pirmininkas savo įsakymu.“ |
| --- | --- |

28.

| 29. | Ši nuostata, rodos, skatina ankstyvą išėjimą į pensiją, nes Teismo teisėjai gali – išimties tvarka – visapusiškai pasinaudoti į pensiją išėjusio teisėjo statuso teikiamais privalumais, įskaitant senatvės pensijos gavimą, nors jų kadencija nėra pasibaigusi. Teisėjui, kuris nebenori dirbti pagal naujas taisykles, tokia ankstyvo išėjimo į pensiją galimybė suteiktų daugiau privalumų nei paprastas atsistatydinimas. Tokių privalumų siūlymas rodo įstatymų leidžiamosios valdžios kišimąsi į Teismo nepriklausomumą, nes šiuo metu pareigas einančius teisėjus siekiama paskatinti atsistatydinti dar nepasibaigus jų kadencijai ir šiuo atžvilgiu daryti įtaką teisėjų apsisprendimui. |
| --- | --- |

29.

4.1.3.   Kitos nuostatos

| 30. | Įstatyme dėl teisėjų statuso Teismo teisėjams įvedami nauji reikalavimai, susiję su finansiniais įnašais bendrovėse (35), turto deklaracijomis (36) ir sutuoktinių ekonominės veiklos deklaravimu (37). Be to, Įstatymu nustatomos drastiškos šių reikalavimų nesilaikymo pasekmės: atitinkamų įpareigojimų nevykdymas prilygsta atsistatydinimui iš Teismo teisėjo pareigų. Šios nuostatos gali kelti abejonių dėl proporcingumo ir, kaip pažymėjo Aukščiausiasis Teismas, dėl konstitucingumo (38). Todėl labai svarbu atlikti veiksmingą šių nuostatų konstitucinę peržiūrą. |
| --- | --- |

30.

| 31. | Komisija taip pat pažymi, kad Įstatymu dėl veiklos organizavimo ir bylų nagrinėjimo gerokai keičiama vidinė Konstitucinio Teismo organizacija, Konstitucinio Teismo biurą pakeičiant dviem naujomis institucijomis: Teismo teisinių paslaugų registru ir biuru (39). Įgyvendinimo įstatyme nurodyta, kad 2017 m. gruodžio 31 d. Konstitucinio Teismo biuras bus panaikintas (40), ir darbuotojams nesuteikiama jokių garantijų, kad po šios datos jie išsaugos savo darbo vietas Teisme (41). Vykstant diskusijoms dėl Konstitucinio Teismo, taip pat atsižvelgiant į šios rekomendacijos 5 skirsnyje išreikštą susirūpinimą dėl naujojo Teismo pirmininko ir laikinai pirmininko pareigas einančio asmens paskyrimo, tokia reorganizacija gali paskatinti tolesnį Teismo nestabilumą ir turėti įtakos konstitucinės peržiūros veiksmingumui. |
| --- | --- |

31.

4.2.   Vacatio legis

| 32. | Įgyvendinimo įstatymo pagrindinės nuostatos įsigalios be vacatio legis (42), kitą dieną po įstatymo paskelbimo. Pagrindinės Įstatymo dėl veiklos organizavimo ir bylų nagrinėjimo ir Įstatymo dėl teisėjų statuso nuostatos, įskaitant nuostatas, kuriomis leidžiama neteisėtai gruodžio mėn. paskirtiems teisėjams pradėti eiti pareigas Teisme (43), taip pat įsigalios be vacatio legis, kitą dieną po jų paskelbimo. 2016 m. liepos 22 d. įstatymo dėl Konstitucinio Teismo nuostatos neteks galios kitą dieną po Įgyvendinimo įstatymo paskelbimo (44). |
| --- | --- |

32.

| 33. | Todėl Konstitucinis Teismas negalės išnagrinėti šių pagrindinių nuostatų atitikties Konstitucijai prieš joms įsigaliojant. Tokiomis aplinkybėmis konstitucinė peržiūra nebegali būti laikoma veiksminga. Atsižvelgiant į tai primenama, kad 2016 m. kovo 11 d. nuomonėje Venecijos komisija pabrėžė, kad Konstitucinis Teismas turi turėti galimybę peržiūrėti bendrąjį statutą, kuriuo reglamentuojamas Teismo darbas iki statuto įsigaliojimo. |
| --- | --- |

33.

4.3.   Naujų teisės aktų konstitucinės peržiūros veiksmingumo trūkumo pasekmės

| 34. | Seimas dažnai skubos tvarka priėmė nemažai itin svarbių naujų teisės aktų, pavyzdžiui, žiniasklaidos įstatymą (45), naują Valstybės tarnybos įstatymą (46), įstatymą, kuriuo iš dalies keičiamas Policijos įstatymas ir tam tikri kiti įstatymai (47), Prokuratūros įstatymus (48) ir naują Ombudsmeno įstatymą, kuriuo iš dalies keičiami tam tikri kiti įstatymai (49). Komisija 2016 m. vasario 1 d. ir kovo 3 d. raštais paprašė Lenkijos Vyriausybės pateikti informacijos apie esamą padėtį ir šių teisėkūros reformų turinį, tačiau iki šiol ši informacija nėra pateikta. Seimas priėmė nemažai kitų svarbių teisės aktų projektų, pavyzdžiui, Nacionalinės žiniasklaidos tarybos įstatymą (50) ir naują Kovos su terorizmu įstatymą (51). |
| --- | --- |

34.

| 35. | Komisija mano, kad kol Konstitucinis Teismas negali visapusiškai užtikrinti veiksmingos konstitucinės peržiūros, nebus veiksmingai tikrinama teisės aktų, tokių, kaip pirmiau nurodyti, atitiktis Konstitucijai, įskaitant pagrindines teises. |
| --- | --- |

35.

| 36. | Komisija pažymi, kad, pavyzdžiui, nauji teisės aktai (visų pirma Žiniasklaidos įstatymas (52)) kelia susirūpinimą dėl žiniasklaidos laisvės ir pliuralizmo. Konkrečiau, naujuoju žiniasklaidos įstatymu pakeičiamos valstybinių transliuotojų valdymo ir stebėtojų tarybų narių skyrimo taisyklės, pagal kurias jas kontroliuoja Vyriausybė (finansų ministras), o ne nepriklausoma įstaiga. Naujajame įstatyme taip pat numatyta nedelsiant atleisti esamas stebėtojų ir valdymo tarybas. Šiuo klausimu Komisija ypač abejoja, ar asmenys, kuriems įstatymas turi įtakos, turės galimybę naudotis teisminėmis teisių gynimo priemonėmis. 2016 m. gruodžio 13 d. Konstitucinis Teismas, posėdžiaujantis penkių teisėjų sudėties kolegijoje (53), priėmė sprendimą, kuriuo tam tikros įstatymo nuostatos buvo įvertintos kaip prieštaraujančios Konstitucijai. |
| --- | --- |

36.

| 37. | Teisės aktai, kaip antai naujasis Valstybės tarnybos įstatymas (54), taip pat yra svarbūs, atsižvelgiant į teisinės valstybės principus ir pagrindines teises. Šiuo klausimu Komisija 2016 m. vasario 1 d. ir kovo 3 d. raštais paprašė Lenkijos Vyriausybės pateikti informacijos apie asmenų, kuriems įstatymas turi įtakos, galimybes naudotis teisminėmis teisių gynimo priemonėmis (55). Lenkijos Vyriausybė į Komisijos prašymą iki šiol neatsakė. |
| --- | --- |

37.

| 38. | Įstatymas, kuriuo iš dalies keičiamas Policijos įstatymas ir tam tikri kiti įstatymai (56), taip pat gali kelti klausimų dėl jo atitikties pagrindinėms teisėms, įskaitant teisę į privatumą ir duomenų apsaugą. 2016 m. balandžio 28–29 d. Venecijos komisijos delegacija lankėsi Varšuvoje, kad aptartų Policijos įstatymo ir tam tikrų kitų įstatymų pakeitimus, ir 2016 m. birželio 10–11 d. posėdyje pateikė nuomonę (57). Joje, be kita ko, teigiama, kad įstatyme nustatytų procedūrinių garantijų ir materialinių sąlygų vis dar nepakanka, kad nebūtų pernelyg ir nepagrįstai kišamasi į asmenų privatumą. |
| --- | --- |

38.

| 39. | Be to, naujasis kovos su terorizmu įstatymas gali kelti klausimų dėl jo atitikties pagrindinėms teisėms, (58) taigi turėtų būti atlikta jo konstitucinė peržiūra. |
| --- | --- |

39.

| 40. | Be to, gruodžio 13 d. įstatymas, kuriuo iš dalies keičiamas Susirinkimų įstatymas (59), gali kilti klausimų dėl jo suderinamumo su pagrindinėmis teisėmis, visų pirma su susirinkimų laisve, kuri įtvirtinta Europos žmogaus teisių konvencijoje (60). |
| --- | --- |

40.

| 41. | 2016 m. gruodžio 14 d. Seimo kanceliarijos spaudos tarnyba paskelbė pareiškimą dėl žiniasklaidos darbo Seime ir Senate sąlygų pakeitimų, dėl kurių buvo išreikštas susirūpinimas, susijęs su saviraiškos laisve ir teise gauti informaciją. 2016 m. gruodžio 16 d. prieštaringomis aplinkybėmis Seimas nubalsavo dėl 2017 m. biudžeto įstatymo, visų pirma dėl to, kad buvo teigiama, kad nebuvo užtikrintas kvorumas, vienam Seimo nariui atimta galimybė balsuoti, o žiniasklaidai balsavimo proceso neleista įrašyti. Būtina atlikti veiksmingą šių priemonių ir sąlygų, kuriomis jos buvo priimtos, teisminę peržiūrą, įskaitant, jei taikytina, konstitucinę peržiūrą. |
| --- | --- |

41.

| 42. | Apibendrinant, Komisija mano, kad kol Konstitucinis Teismas negalės visapusiškai užtikrinti veiksmingos konstitucinės peržiūros, nebus veiksmingai tikrinama teisės aktų atitiktis pagrindinėms teisėms. Tai kelia didelį susirūpinimą dėl teisinės valstybės principų laikymosi, visų pirma atsižvelgiant į tai, kad Seimas neseniai priėmė nemažai itin svarbių naujų teisės aktų, kurių konstitucinė peržiūra turėtų būti atlikta. |
| --- | --- |

42.

5.   TEISMO PIRMININKO, PIRMININKO PAVADUOTOJO IR LAIKINAI PIRMININKO PAREIGAS EINANČIO TEISĖJO SKYRIMAS

| 43. | Naujame įstatyme dėl veiklos organizavimo ir bylų nagrinėjimo pateikiamos naujos nuostatos, susijusios su kandidatų į Teismo pirmininko ir pirmininko pavaduotojo pareigas, kuriuos Generalinė Asamblėja teikia Respublikos Prezidentui, atranka. Naujame Įgyvendinimo įstatyme taip pat pateikiamos kandidatų į Teismo pirmininko pareigas atrankos nuostatos ir nuostatos, suteikiančios galimybę Respublikos Prezidentui paskirti teisėją, kuris laikinai eis Teismo pirmininko pareigas (tai laikinai Teismo pirmininko pareigas einantis teisėjas). |
| --- | --- |

43.

| 44. | Komisija primena, kad Konstitucijos 194 straipsnio 2 dalyje nustatyta, kad Konstitucinio Teismo pirmininką ir pirmininko pavaduotoją skiria Respublikos Prezidentas „iš kandidatų, kuriuos pasiūlo Konstitucinio Teismo teisėjų Generalinė Asamblėja“. Teismo pirmininko kadencija baigėsi 2016 m. gruodžio 19 d. Šiuo metu pareigas einančio Teismo pirmininko pavaduotojo kadencija baigsis 2017 m. birželio 26 d. Du pirmesnėje pastraipoje nurodyti įstatymai jau priimti ir Respublikos Prezidento pasirašyti. Be to, jie buvo priimti labai skubiai (pasiūlymas dėl Įgyvendinimo įstatymo Seimui buvo pateiktas 2016 m. lapkričio 24 d.) be vacatio legis, kuris suteiktų galimybę atlikti veiksmingą konstitucinę peržiūrą. Jų priėmimo metu Teismas jau buvo pradėjęs kandidatų į Teismo pirmininko pareigas atrankos procesą, kad galėtų juos pasiūlyti Respublikos Prezidentui, kaip reikalaujama 2016 m. liepos 22 d. įstatyme (61). Tačiau Generalinė Asamblėja negalėjo priimti rezoliucijos dėl kandidatų į Konstitucinio Teismo pirmininko pareigas teikimo, nes nebuvo įstatyme numatyto kvorumo (62). |
| --- | --- |

44.

5.1.   Teismo pirmininko ir pirmininko pavaduotojo atrankos procedūra

| 45. | Įgyvendinimo įstatyme ir Įstatyme dėl veiklos organizavimo ir bylų nagrinėjimo pateikiamos naujos taisyklės dėl procedūros, pagal kurią teikiami kandidatai į Teismo pirmininko ir pirmininko pavaduotojo pareigas. Įgyvendinimo įstatymo procedūra (63) yra konkrečiai skirta esamai Teismo pirmininko atrankos procedūrai ir taikoma 16 straipsnio 1 dalyje nurodytomis aplinkybėmis (žr. 5.3 skirsnį). Įstatyme dėl veiklos organizavimo ir bylų nagrinėjimo (64) pateikiama procedūra, kuri iš esmės bus taikoma būsimoms atrankos į Teismo pirmininko ir pirmininko pavaduotojo pareigas procedūroms ir kurios yra iš esmės panašios į Įgyvendinimo įstatyme pateiktą procedūrą. |
| --- | --- |

45.

| 46. | Pagal naują kandidatų į Teismo pirmininko pareigas atrankos procedūrą reikalaujama, kad trys gruodžio mėn. naujos kadencijos Seimo neteisėtai paskirti teisėjai dalyvautų procese (65). Komisija mano, kad dėl tokių reikalavimų visas atrankos procesas tampa prieštaraujančiu Konstitucijai (žr. 2 skirsnį). Tai, kad spalio mėn. teisėtai išrinkti teisėjai negali dalyvauti procese, taip pat gali turėti įtakos rezultatams ir iškreipti procesą. |
| --- | --- |

46.

| 47. | Be to, nauja procedūra neužtikrinama, kad Respublikos Prezidentui būtų siūlomi tik tie kandidatai, kurie turi Teismo Generalinės Asamblėjos daugumos pritarimą (66). Remiantis Teismo 2016 m. lapkričio 7 d. sprendimu, Konstitucijos 194 straipsnio 2 dalis turi būti suprantama taip, kad Respublikos Prezidentas skiria Teismo pirmininką iš kandidatų, už kuriuos balsavo dauguma Teismo Generalinės Asamblėjos narių. Todėl naujoji procedūra yra nesuderinama su Konstitucinio Teismo 2016 m. lapkričio 7 d. sprendimu. 2016 m. spalio 14 d. nuomonėje Venecijos komisija taip pat pabrėžė, kad atrankos procesu svarbu užtikrinti, kad tik didelę Teismo paramą turintys kandidatai būtų atrinkti kandidatais, kurie siūlomi Respublikos Prezidentui (67). |
| --- | --- |

47.

| 48. | Tokie patys klausimai kyla dėl kandidatų į Teismo pirmininko pavaduotojo pareigas teikimo procedūros (68); procedūra yra tokia pati kaip kandidatų į Pirmininko pareigas teikimo, kaip nurodyta Įstatyme dėl veiklos organizavimo ir bylų nagrinėjimo. |
| --- | --- |

48.

5.2.   Teismo pirmininko pavaduotojo vaidmuo

| 49. | Komisija taip pat atkreipia dėmesį į tai, kad Įgyvendinimo įstatyme ir Įstatyme dėl veiklos organizavimo ir bylų nagrinėjimo pateikiama keletas nuostatų, kuriomis paneigiama Konstitucinio Teismo pirmininko pavaduotojo funkcija. Įstatymo dėl organizavimo ir bylų nagrinėjimo 12 straipsnio 3 dalimi Konstitucinio Teismo pirmininkui leidžiama, be pirmininko pavaduotojo, paskirti kitą teisėją, kuris vykdytų tam tikras Teismo veiklos funkcijas. 37 straipsnyje nurodyta, kad Teismo pirmininkas gali paskirti kitą teisėją, kuris jį pakeistų nagrinėjant bylas, kuriose reikalinga visos sudėties kolegija (pirmininko pavaduotojas nėra minimas). Be to, pasibaigus Teismo pirmininko kadencijai tam tikras pagrindines funkcijas perima teisėjas, turintis „didžiausią bendrą stažą“ (11 straipsnio 2 dalis), arba „trumpiausiai pareigas einantis“ teisėjas (11 straipsnio 4 dalis), bet ne pirmininko pavaduotojas. Be to, 8 straipsnio 2 dalyje nustatyta, kad Teismo pirmininkas turi dalyvauti Generalinėje Asamblėjoje tam, kad joje priimtas sprendimas būtų laikomas teisėtu (išskyrus atvejį, kai renkamas naujas Teismo pirmininkas, kaip minėta pirmiau), nors pagal 2016 m. liepos 22 d. įstatymą Generalinėje Asamblėjoje turi dalyvauti Teismo pirmininkas arba Teismo pirmininko pavaduotojas. Be to, įstatyme nebėra nurodyta, kad Generalinei Asamblėjai gali pirmininkauti pirmininko pavaduotojas, priešingai nei 2016 m. liepos 22 d. įstatyme. Taip pat Įgyvendinimo įstatymo 17 straipsnio 1 dalyje nurodyta, kad per laikotarpį nuo įstatymo paskelbimo iki naujojo Teismo pirmininko oficialaus paskyrimo Teismui vadovauja teisėjas, kuriam Respublikos Prezidentas nurodė eiti Teismo pirmininko pareigas (žr. 5.3 skirsnį). |
| --- | --- |

49.

| 50. | Šiomis nuostatomis paneigiamas konkretus pirmininko pavaduotojo, kaip Konstitucinio Teismo pirmininko atstovo, vaidmuo. Teismo pirmininko pavaduotojo vaidmuo yra pripažįstamas Konstitucijoje. NET jei Konstitucijoje nėra apibrėžtas pirmininko pavaduotojo vaidmuo, pirmesnėje pastraipoje nurodytos nuostatos silpnina pirmininko pavaduotojo vaidmenį ir galimai kelia konstitucingumo klausimą, kurį sprendžiant būtina atlikti veiksmingą konstitucinę peržiūrą. |
| --- | --- |

50.

5.3.   Laikinai Teismo pirmininko pareigas einančio teisėjo skyrimas

| 51. | Įgyvendinimo įstatymo 17 straipsnio 1 dalyje nustatyta: „Jei būtina vykdyti kandidatų į Teismo pirmininko pareigas teikimo procedūrą, kuri nurodyta 21 straipsnyje, laikotarpiu, kuris prasideda kitą dieną po šio įstatymo paskelbimo ir baigiasi paskyrus Teismo pirmininką, Teismui pirmininkauja tas Teismo teisėjas, kuriam Respublikos Prezidentas savo sprendimu paveda eiti Teismo pirmininko pareigas“. 21 straipsnyje yra pateikta konkreti procedūra, kurios laikantis Generalinė Asamblėja Respublikos Prezidentui pateikia kandidatus, atrinktus į Teismo pirmininko postą (žr. aukščiau). |
| --- | --- |

51.

| 52. | 17 straipsnio 2 dalyje nustatyta: „Respublikos Prezidentas iš Teismo teisėjų išrenka ilgiausią bendrosios kompetencijos teismuose arba centrinės valdžios pareigose, apimančiose teisės taikymą, darbo stažą turintį teisėją, kuriam paveda atlikti Teismo pirmininko pareigas.“ 17 straipsnio 3 dalyje nurodyta, kad šiuo atveju nebus taikoma naujoji kandidatų į Teismo pirmininko pareigas atrankos procedūra, nustatyta Įstatyme dėl veiklos organizavimo ir bylų nagrinėjimo. |
| --- | --- |

52.

| 53. | Įgyvendinimo įstatymo 16 straipsnio 1 dalyje nustatyta: „Jei šio įstatymo paskelbimo dieną Generalinė Asamblėja: 1) nebuvo Teismo pirmininko sušaukta arba 2) buvo Teismo pirmininko sušaukta, bet nebuvo laikomasi įstatymo 3 straipsnyje pateiktų reikalavimų, arba 3) Respublikos Prezidentui nebuvo pateikti kandidatai į Teismo pirmininko pareigas, arba 4) Respublikos Prezidentui buvo pateikti kandidatai į Teismo pirmininko pareigas, bet Respublikos Prezidentas nepaskyrė Teismo pirmininko, arba 5) kandidatai į Teismo pirmininko pareigas buvo atrinkti pažeidžiant 3 straipsnyje nurodytą įstatymą, – kandidatų į Teismo pirmininko pareigas teikimo procedūra yra vykdoma pagal šio įstatymo 21 straipsnyje nustatytas taisykles.“ |
| --- | --- |

53.

| 54. | 16 straipsnio 2 dalyje nustatyta: „1 dalies 1–5 punktuose nurodytais atvejais visi veiksmai ir priemonės, taikomos pagal kandidatų į Teismo pirmininko pareigas teikimo Respublikos Prezidentui procedūrą, yra panaikinamos.“ |
| --- | --- |

54.

| 55. | Kol naujas Teismo pirmininkas neišrinktas, laikinai Teismo pirmininko pareigas einančiam teisėjui suteikiami įvairūs įgaliojimai. Visų pirma, remiantis Įgyvendinimo įstatymo 18 straipsniu, laikinai pirmininko pareigas einantis teisėjas leidžia neteisėtai gruodžio mėn. išrinktiems teisėjams eiti savo, kaip teisėjų, pareigas (žr. 2 dalį) ir vadovauja naujam atrankos procesui, taip pat visapusiškai naudojasi Teismo pirmininko įgaliojimais, kol nėra oficialiai paskirtas naujas pirmininkas (69). |
| --- | --- |

55.

| 56. | Šios nuostatos, kuriomis Respublikos Prezidentui suteikiama teisė tiesiogiai paskirti laikinai pirmininko pareigas einantį teisėją, kelia rimtą susirūpinimą dėl valdžių atskyrimo ir teismų nepriklausomumo principų, kurie įtvirtinti Lenkijos Konstitucijoje. Visų pirma, Konstitucijoje nėra numatyta laikinai Teismo pirmininko pareigas einančio teisėjo funkcija. Be to, panašu, kad Respublikos Prezidentui suteikti įgaliojimai paskirti laikinai Teismo pirmininko pareigas einantį teisėją prieštarauja Konstitucijos 194 straipsnio 2 daliai, kurioje nustatyta, kad Teismo pirmininką ir pirmininko pavaduotoją Respublikos Prezidentas skiria iš „Konstitucinio Teismo teisėjų Generalinės Asamblėjos pasiūlytų kandidatų“, o Įgyvendinimo įstatyme nustatyta procedūra toks Generalinės Asamblėjos vaidmuo yra paneigiamas. 2016 m. lapkričio 7 d. sprendime patvirtinama, kad kandidatus į Teismo pirmininko pareigas turėtų siūlyti Generalinė Asamblėja. |
| --- | --- |

56.

| 57. | Be to, Respublikos Prezidento taikomi atrankos kriterijai, pagal kuriuos jis pasirenka laikinai pirmininko pareigas einantį teisėją, atrodo savavališki. Turėtų būti renkamasi iš tų Teismo teisėjų, kurie turi ilgiausią darbo bendrosios kompetencijos teismuose arba centrinės valdžios pareigose stažą. Šie kriterijai atrodo savavališki, nes gali būti išrinktas asmuo, neturintis reikiamos patirties teismuose, tik dirbęs centrinėje valdžioje, o asmuo, turintis ilgą darbo pačiame Teisme, bet ne bendrosios kompetencijos teismuose, patirtį negali būti išrinktas.
  Šiose nuostatose taip pat neatsižvelgta į ankstesnius atrankos proceso veiksmus, kuriuos Teismas atliko prieš įsigaliojant naujajam įstatymui. 2016 m. liepos 22 d. įstatymo 16 straipsnio 3 dalyje Teismo buvo reikalaujama kandidatų atrankos procesą pradėti laikotarpiu nuo 30-tos iki 15-tos dienos iki kadencijos pabaigos. Įgyvendinimo įstatymo 16 straipsnio 2 dalyje panaikinami bet kokie veiksmai, kurių Teismas ėmėsi vykdydamas šią pareigą. Toks įstatymų leidžiamosios valdžios kišimasis į galimai anksčiau Teismo priimtą sprendimą kelia susirūpinimą dėl teismų nepriklausomumo ir lojalaus valstybinių institucijų bendradarbiavimo principo. |
| --- | --- |

57.

Šiose nuostatose taip pat neatsižvelgta į ankstesnius atrankos proceso veiksmus, kuriuos Teismas atliko prieš įsigaliojant naujajam įstatymui. 2016 m. liepos 22 d. įstatymo 16 straipsnio 3 dalyje Teismo buvo reikalaujama kandidatų atrankos procesą pradėti laikotarpiu nuo 30-tos iki 15-tos dienos iki kadencijos pabaigos. Įgyvendinimo įstatymo 16 straipsnio 2 dalyje panaikinami bet kokie veiksmai, kurių Teismas ėmėsi vykdydamas šią pareigą. Toks įstatymų leidžiamosios valdžios kišimasis į galimai anksčiau Teismo priimtą sprendimą kelia susirūpinimą dėl teismų nepriklausomumo ir lojalaus valstybinių institucijų bendradarbiavimo principo.

5.4.   
  2016 m. gruodžio 21 d. Teismo pirmininko skyrimas

| 58. | 2016 m. gruodžio 19 d. Respublikos Pirmininkas teisėją Julią Przylębską paskyrė laikinai eiti Konstitucinio Teismo pirmininko pareigas. 2016 m. gruodžio 21 d. teisėja Julia Przyłębska leido 8-osios kadencijos Seimo be tinkamo teisinio pagrindo paskirtiems trims teisėjams eiti pareigas Teisme ir tą pačią dieną surengė Generalinės Asamblėjos posėdį. Kadangi posėdis buvo surengtas taip skubiai, vienas teisėjas dalyvauti negalėjo ir paprašė posėdį surengti viena diena vėliau. Teisėja Julia Przyłębska atsisakė tai padaryti. Posėdyje taip pat nedalyvavo dar septyni kiti teisėjai. Posėdyje dalyvavo tik šeši teisėjai, įskaitant tris, kurie buvo paskirti neteisėtai; jie išrinko du kandidatus, Julią Przyłębską ir Mariuszą Muszyńskį, kurių kandidatūros buvo pateikti Respublikos Prezidentui; 2016 m. gruodžio 21 d. Respublikos Prezidentas paskyrė teisėją Julią Przyłębską eiti Konstitucinio Teismo pirmininko pareigas. |
| --- | --- |

58.

| 59. | Komisija mano, kad ši procedūra, pagal kurią buvo paskirta naujoji Teismo pirmininkė, iš esmės kertasi su teisinės valstybės principu. Kaip išdėstyta pirmiau, procedūrai vadovavo laikinai pirmininko pareigas einanti teisėja, kurios skyrimas kelia rimtą susirūpinimą dėl valdžių atskyrimo ir teismų nepriklausomumo principų, kurie įtvirtinti Lenkijos Konstitucijoje. Be to, tai, kad pagal procedūrą buvo leista trims naujosios kadencijos Seimo gruodžio mėn. neteisėtai paskirtiems dalyvauti procese, lėmė, kad visas atrankos procesas prieštaravo Konstitucijai. Tai, kad spalio mėn. teisėtai išrinkti teisėjai negalėjo dalyvauti procese, taip pat turėjo įtakos rezultatams ir iškreipė procesą. Be to tai, kad Generalinė Asamblėja buvo sušaukta labai skubiai ir atsisakyta ją nukelti, kelia rimtą susirūpinimą. Galiausiai tai, kad kandidatus rinko tik šeši teisėjai, prieštarauja Teismo 2016 m. lapkričio 7 d. sprendimui, pagal kurį Konstitucijos 194 straipsnio 2 dalis turi būti suprantama taip, kad Respublikos Prezidentas skiria Teismo pirmininką iš kandidatų, už kuriuos balsavo dauguma Teismo Generalinės Asamblėjos narių. |
| --- | --- |

59.

| 60. | Todėl Komisija mano, kad šios nuostatos dėl laikinai Teismo pirmininko pareigas einančio teisėjo ir dėl Teismo pirmininko paskyrimo ir jų įgyvendinimas gruodžio 19, 20 ir 21 d. kelia didelę grėsmę Konstitucinio Teismo teisėtumui ir atitinkamai konstitucinės peržiūros veiksmingumui. |
| --- | --- |

60.

6.   SISTEMINĖS GRĖSMĖS TEISINEI VALSTYBEI NUSTATYMAS

| 61. | Dėl pirmiau nurodytų priežasčių Komisija mano, kad nors kai kurie 2016 m. liepos 27 d. rekomendacijoje aptarti klausimai buvo išspręsti, svarbios problemos lieka neišspręstos, ir pastaruoju metu iškyla naujų klausimų. Todėl Komisija laikosi nuomonės, kad sisteminė grėsmė teisinei valstybei Lenkijoje, apie kurią kalbėta 2016 m. liepos 27 d. rekomendacijoje, išlieka. Visų pirma:






  (1) | dėl Konstitucinio Teismo sudėties – vis dar nebuvo įgyvendinti 2015 m. gruodžio 3 ir 9 d. sprendimai; todėl 2015 m. spalio mėn. 7-osios kadencijos Seimo teisėtai paskirti trys teisėjai negali Konstituciniame Teisme pradėti eiti savo pareigų. Būtina priimti sprendimą, nes trijuose 2016 m. lapkričio ir gruodžio mėn. priimtuose naujuose įstatymuose (70) reikalaujama, kad trys teisėjai, kuriuos be tinkamo teisinio pagrindo paskyrė 8-osios kadencijos Seimas, pradėtų eiti pareigas Teisme. Be to, nesant 2015 m. spalio mėn. 7-osios kadencijos Seimo teisėtai paskirtų trijų teisėjų, kartu atsižvelgiant į sudėties reikalavimus, kurie išlieka labai griežti, ne kartą kilo pavojus Teismo darbo veiksmingumui dėl kvorumo nebuvimo tvirtinant Generalinės Asamblėjos rezoliucijas ar priimant sprendimus, kuriuos turi priimti visi teisėjai |
| --- | --- | --- |

61.

(1)

dėl Konstitucinio Teismo sudėties – vis dar nebuvo įgyvendinti 2015 m. gruodžio 3 ir 9 d. sprendimai; todėl 2015 m. spalio mėn. 7-osios kadencijos Seimo teisėtai paskirti trys teisėjai negali Konstituciniame Teisme pradėti eiti savo pareigų. Būtina priimti sprendimą, nes trijuose 2016 m. lapkričio ir gruodžio mėn. priimtuose naujuose įstatymuose (70) reikalaujama, kad trys teisėjai, kuriuos be tinkamo teisinio pagrindo paskyrė 8-osios kadencijos Seimas, pradėtų eiti pareigas Teisme. Be to, nesant 2015 m. spalio mėn. 7-osios kadencijos Seimo teisėtai paskirtų trijų teisėjų, kartu atsižvelgiant į sudėties reikalavimus, kurie išlieka labai griežti, ne kartą kilo pavojus Teismo darbo veiksmingumui dėl kvorumo nebuvimo tvirtinant Generalinės Asamblėjos rezoliucijas ar priimant sprendimus, kuriuos turi priimti visi teisėjai

| (2) | Aptariant sprendimų paskelbimą, Konstitucinio Teismo 2016 m. kovo 9 d. sprendimas vis dar nėra paskelbtas Oficialiajame leidinyje. Be to, Lenkijos Vyriausybė atsisako paskelbti 2016 m. rugpjūčio 11 d. sprendimą dėl 2016 m. liepos 22 d. įstatymo dėl Konstitucinio Teismo ir visus kitus po šios datos priimtus sprendimus, įskaitant 2016 m. lapkričio 7 d. sprendimą dėl 2016 m. liepos 22 d. įstatymo nuostatų, susijusių su kandidatų į Teismo pirmininko pareigas atranka. Todėl išlieka netikrumas dėl Teismo veiksmų teisinio pagrindo ir dėl jo priimtų sprendimų teisinio poveikio. Komisija pažymi, kad Įstatyme dėl veiklos organizavimo ir bylų nagrinėjimo yra pateikta nuostata, kuri Teismo pirmininkui suteikia teisę reikalauti paskelbti sprendimus (71). Tačiau Įgyvendinimo įstatymu vis dar užkertamas kelias tam tikrų Teismo priimtų sprendimų paskelbimui, įskaitant pirmiau minėtus sprendimus (72). |
| --- | --- |

(2)

Aptariant sprendimų paskelbimą, Konstitucinio Teismo 2016 m. kovo 9 d. sprendimas vis dar nėra paskelbtas Oficialiajame leidinyje. Be to, Lenkijos Vyriausybė atsisako paskelbti 2016 m. rugpjūčio 11 d. sprendimą dėl 2016 m. liepos 22 d. įstatymo dėl Konstitucinio Teismo ir visus kitus po šios datos priimtus sprendimus, įskaitant 2016 m. lapkričio 7 d. sprendimą dėl 2016 m. liepos 22 d. įstatymo nuostatų, susijusių su kandidatų į Teismo pirmininko pareigas atranka. Todėl išlieka netikrumas dėl Teismo veiksmų teisinio pagrindo ir dėl jo priimtų sprendimų teisinio poveikio. Komisija pažymi, kad Įstatyme dėl veiklos organizavimo ir bylų nagrinėjimo yra pateikta nuostata, kuri Teismo pirmininkui suteikia teisę reikalauti paskelbti sprendimus (71). Tačiau Įgyvendinimo įstatymu vis dar užkertamas kelias tam tikrų Teismo priimtų sprendimų paskelbimui, įskaitant pirmiau minėtus sprendimus (72).

| (3) | Dėl konstitucinės peržiūros veiksmingumo, Komisija mano, kad, nors yra padaryta pažanga, palyginti su 2016 m. liepos 22 d. įstatymu, trijuose 2016 m. gruodžio mėn. priimtuose įstatymuose yra keletas nuostatų, kuriomis neatsižvelgta į ankstesnius Konstitucinio Teismo sprendimus, ir kyla naujų nuogąstavimų, neskaitant jau nurodytų 2016 m. liepos 27 d. rekomendacijoje. |
| --- | --- |

(3)

Dėl konstitucinės peržiūros veiksmingumo, Komisija mano, kad, nors yra padaryta pažanga, palyginti su 2016 m. liepos 22 d. įstatymu, trijuose 2016 m. gruodžio mėn. priimtuose įstatymuose yra keletas nuostatų, kuriomis neatsižvelgta į ankstesnius Konstitucinio Teismo sprendimus, ir kyla naujų nuogąstavimų, neskaitant jau nurodytų 2016 m. liepos 27 d. rekomendacijoje.

| (4) | Šie nauji susirūpinimą keliantys klausimai visų pirma yra susiję su drausmės procedūromis, ankstyvo išėjimo į pensiją galimybe, naujais reikalavimais Teismo teisėjams, reikšmingais Teismo vidinės veiklos organizacijos pokyčiais, kandidatų į Teismo pirmininko ir pirmininko pavaduotojo pareigas atrankos procedūra, Teismo pirmininko pavaduotojo funkcijomis ir laikinai Teismo pirmininko pareigas einančio teisėjo paskyrimu. |
| --- | --- |

(4)

Šie nauji susirūpinimą keliantys klausimai visų pirma yra susiję su drausmės procedūromis, ankstyvo išėjimo į pensiją galimybe, naujais reikalavimais Teismo teisėjams, reikšmingais Teismo vidinės veiklos organizacijos pokyčiais, kandidatų į Teismo pirmininko ir pirmininko pavaduotojo pareigas atrankos procedūra, Teismo pirmininko pavaduotojo funkcijomis ir laikinai Teismo pirmininko pareigas einančio teisėjo paskyrimu.

| (5) | Komisija pirmiausia mano, kad bendras nuostatų dėl laikinai Teismo pirmininko pareigas einančio teisėjo skyrimo, kandidatų į pirmininko pareigas atrankos procedūros ir atsisakymo prisaikdinti 7-osios kadencijos Seimo išrinktus teisėjus poveikis, kartu leidžiant eiti pareigas trims teisėjams, kuriuos be tinkamo teisinio pagrindo paskyrė 8-osios kadencijos Seimas, kelia didelę grėsmę Konstitucinio Teismo teisėtumui ir, atitinkamai, konstitucinės peržiūros veiksmingumui. Be to, kol 2015 m. spalio mėn. 7-osios kadencijos Seimo teisėtai paskirti trys teisėjai negali Konstituciniame Teisme pradėti eiti savo pareigų, Komisija mano, kad naujojo Teismo pirmininko atrankos procesas yra iš esmės klaidingas. |
| --- | --- |

(5)

Komisija pirmiausia mano, kad bendras nuostatų dėl laikinai Teismo pirmininko pareigas einančio teisėjo skyrimo, kandidatų į pirmininko pareigas atrankos procedūros ir atsisakymo prisaikdinti 7-osios kadencijos Seimo išrinktus teisėjus poveikis, kartu leidžiant eiti pareigas trims teisėjams, kuriuos be tinkamo teisinio pagrindo paskyrė 8-osios kadencijos Seimas, kelia didelę grėsmę Konstitucinio Teismo teisėtumui ir, atitinkamai, konstitucinės peržiūros veiksmingumui. Be to, kol 2015 m. spalio mėn. 7-osios kadencijos Seimo teisėtai paskirti trys teisėjai negali Konstituciniame Teisme pradėti eiti savo pareigų, Komisija mano, kad naujojo Teismo pirmininko atrankos procesas yra iš esmės klaidingas.

| (6) | Komisija taip pat pažymi, kad šių trijų įstatymų priėmimo laikas ir tinkamo vacatio legis stoka kai kurių svarbiausių nuostatų atveju užkerta kelią Konstituciniam Teismui peržiūrėti šių įstatymų konstitucingumą prieš jiems įsigaliojant. |
| --- | --- |

(6)

Komisija taip pat pažymi, kad šių trijų įstatymų priėmimo laikas ir tinkamo vacatio legis stoka kai kurių svarbiausių nuostatų atveju užkerta kelią Konstituciniam Teismui peržiūrėti šių įstatymų konstitucingumą prieš jiems įsigaliojant.

| (7) | Be to, Lenkijos valdžios institucijos toliau vykdo veiksmus ir skelbia viešus pareiškimus, kurie kenkia Konstitucinio Teismo teisėtumui ir veiksmingumui, įskaitant baudžiamojo tyrimo prieš Konstitucinio Teismo pirmininką pradėjimą. Komisija primena apie lojalaus valstybės institucijų bendradarbiavimo principą, kuris yra, kaip pabrėžta Venecijos komisijos pateiktose nuomonėse, būtina demokratinės valstybės, valdomos pagal teisinės valstybės principus, konstitucinė sąlyga. |
| --- | --- |

(7)

Be to, Lenkijos valdžios institucijos toliau vykdo veiksmus ir skelbia viešus pareiškimus, kurie kenkia Konstitucinio Teismo teisėtumui ir veiksmingumui, įskaitant baudžiamojo tyrimo prieš Konstitucinio Teismo pirmininką pradėjimą. Komisija primena apie lojalaus valstybės institucijų bendradarbiavimo principą, kuris yra, kaip pabrėžta Venecijos komisijos pateiktose nuomonėse, būtina demokratinės valstybės, valdomos pagal teisinės valstybės principus, konstitucinė sąlyga.

| 62. | Komisija yra labai susirūpinusi dėl sisteminės grėsmės teisinei valstybei padarinių:






  (1) | tai, kad Konstitucinis Teismas negali visiškai užtikrinti veiksmingos konstitucinės peržiūros, kuri yra viena iš pagrindinių teisinės valstybės apsaugos priemonių Lenkijoje, neigiamai veikia jo vientisumą, stabilumą ir tinkamą veikimą. Kai sukuriama konstitucinio teisingumo sistema, jos veiksmingumas yra vienas svarbiausių teisinės valstybės aspektų. Lenkijos įstatymų konstitucingumas (73) dabartinėmis aplinkybėmis nebegali būti veiksmingai užtikrintas. |
| --- | --- | --- |

62.

(1)

tai, kad Konstitucinis Teismas negali visiškai užtikrinti veiksmingos konstitucinės peržiūros, kuri yra viena iš pagrindinių teisinės valstybės apsaugos priemonių Lenkijoje, neigiamai veikia jo vientisumą, stabilumą ir tinkamą veikimą. Kai sukuriama konstitucinio teisingumo sistema, jos veiksmingumas yra vienas svarbiausių teisinės valstybės aspektų. Lenkijos įstatymų konstitucingumas (73) dabartinėmis aplinkybėmis nebegali būti veiksmingai užtikrintas.

| (2) | Pasitikėjimą Lenkijos teisine sistema, jos vientisumu ir nuoseklumu smarkiai pažeidė Lenkijos Vyriausybės atsisakymas paskelbti Konstitucinio Teismo sprendimus. Tai patvirtina aplinkybė, kad Aukščiausiasis Teismas nusprendė, jog būtina priimti rezoliuciją (74), kurioje teigiama, kad Konstitucinio Teismo sprendimai yra privalomi, net jei jie nėra paskelbti. Panašius pareiškimus paskelbė Aukščiausiojo administracinio teismo vyriausioji taryba (75) ir kitos valdžios institucijos, visų pirma Lenkijos nacionalinė teisėjų taryba, (76) Nacionalinė advokatų asociacija (77) ir Nacionalinė teisinių atstovų asociacija (78). |
| --- | --- |

(2)

Pasitikėjimą Lenkijos teisine sistema, jos vientisumu ir nuoseklumu smarkiai pažeidė Lenkijos Vyriausybės atsisakymas paskelbti Konstitucinio Teismo sprendimus. Tai patvirtina aplinkybė, kad Aukščiausiasis Teismas nusprendė, jog būtina priimti rezoliuciją (74), kurioje teigiama, kad Konstitucinio Teismo sprendimai yra privalomi, net jei jie nėra paskelbti. Panašius pareiškimus paskelbė Aukščiausiojo administracinio teismo vyriausioji taryba (75) ir kitos valdžios institucijos, visų pirma Lenkijos nacionalinė teisėjų taryba, (76) Nacionalinė advokatų asociacija (77) ir Nacionalinė teisinių atstovų asociacija (78).

| (3) | Pagarba teisinės valstybės principui – ne tik išankstinė visų ES sutarties 2 straipsnyje išvardytų pagrindinių vertybių apsaugos sąlyga. Tai reiškia ir visų teisių ir prievolių, kylančių iš Sutarčių ir tarptautinės teisės, laikymąsi ir užtikrinimą, kad piliečiai, įmonės ir nacionalinės valdžios institucijos pasitikėtų visų kitų valstybių narių teisės sistemomis. |
| --- | --- |

(3)

Pagarba teisinės valstybės principui – ne tik išankstinė visų ES sutarties 2 straipsnyje išvardytų pagrindinių vertybių apsaugos sąlyga. Tai reiškia ir visų teisių ir prievolių, kylančių iš Sutarčių ir tarptautinės teisės, laikymąsi ir užtikrinimą, kad piliečiai, įmonės ir nacionalinės valdžios institucijos pasitikėtų visų kitų valstybių narių teisės sistemomis.

| 63. | Komisija atkreipia dėmesį, kad per vienus metus vienas po kito buvo priimti šeši su Konstituciniu Teismu susiję teisės aktai. Toks teisėkūros aktyvumas, nevykdant išankstinių konsultacijų su visomis suinteresuotosiomis šalimis ir nesilaikant reikalaujamo lojalaus valstybinių valdžios institucijų bendradarbiavimo principo, kenkia Konstitucinio Teismo stabilumui, vientisumui ir tinkamam veikimui. |
| --- | --- |

63.

7.   REKOMENDUOJAMI VEIKSMAI

| 64. | Komisija rekomenduoja Lenkijos valdžios institucijoms skubos tvarka imtis tinkamų veiksmų, kad būtų pašalinta ši sisteminė grėsmė teisinės valstybės principams. |
| --- | --- |

64.

| 65. | Visų pirma, Komisija rekomenduoja Lenkijos valdžios institucijoms imtis 2016 m. liepos 27 d. rekomendacijoje nurodytų veiksmų:






  a) | visapusiškai įgyvendinti 2015 m. gruodžio 3 ir 9 d. Konstitucinio Teismo sprendimus, pagal kuriuos reikalaujama, kad ankstesnės kadencijos Seimo 2015 m. spalio mėn. trims teisėtai paskirtiems teisėjams būtų sudaryta galimybė pradėti eiti Konstitucinio Teismo teisėjų pareigas, o trys teisėjai, kuriuos be tinkamo teisinio pagrindo paskyrė naujos kadencijos Seimas, neužimtų teisėjų pareigybių, kadangi jie nėra tinkamai išrinkti; todėl Respublikos Prezidento primygtinai reikalaujama kuo skubiau priimti trijų ankstesniosios kadencijos Seimo išrinktų teisėjų priesaikas; |
| --- | --- | --- |

65.

a)

visapusiškai įgyvendinti 2015 m. gruodžio 3 ir 9 d. Konstitucinio Teismo sprendimus, pagal kuriuos reikalaujama, kad ankstesnės kadencijos Seimo 2015 m. spalio mėn. trims teisėtai paskirtiems teisėjams būtų sudaryta galimybė pradėti eiti Konstitucinio Teismo teisėjų pareigas, o trys teisėjai, kuriuos be tinkamo teisinio pagrindo paskyrė naujos kadencijos Seimas, neužimtų teisėjų pareigybių, kadangi jie nėra tinkamai išrinkti; todėl Respublikos Prezidento primygtinai reikalaujama kuo skubiau priimti trijų ankstesniosios kadencijos Seimo išrinktų teisėjų priesaikas;

| b) | paskelbti ir visiškai įgyvendinti Konstitucinio Teismo 2016 m. kovo 9 d. ir 2016 m. rugpjūčio 11 d. sprendimus dėl 2016 m. liepos 22 d. įstatymo dėl Konstitucinio Teismo, taip pat kitus po šios datos priimtus sprendimus ir būsimus sprendimus; |
| --- | --- |

b)

paskelbti ir visiškai įgyvendinti Konstitucinio Teismo 2016 m. kovo 9 d. ir 2016 m. rugpjūčio 11 d. sprendimus dėl 2016 m. liepos 22 d. įstatymo dėl Konstitucinio Teismo, taip pat kitus po šios datos priimtus sprendimus ir būsimus sprendimus;

| c) | užtikrinti, kad reformuojant Konstitucinio Teismo įstatymą būtų laikomasi Konstitucinio Teismo sprendimų, visapusiškai atsižvelgiama į Venecijos komisijos nuomones ir užtikrinama, kad nebūtų kenkiama Konstitucinio Teismo, kaip Konstitucijos garanto, veiksmingumui; |
| --- | --- |

c)

užtikrinti, kad reformuojant Konstitucinio Teismo įstatymą būtų laikomasi Konstitucinio Teismo sprendimų, visapusiškai atsižvelgiama į Venecijos komisijos nuomones ir užtikrinama, kad nebūtų kenkiama Konstitucinio Teismo, kaip Konstitucijos garanto, veiksmingumui;

| d) | susilaikyti nuo veiksmų ir viešų pareiškimų, kurie galėtų susilpninti Konstitucinio Teismo teisėtumą ir veiksmingumą. |
| --- | --- |

d)

susilaikyti nuo veiksmų ir viešų pareiškimų, kurie galėtų susilpninti Konstitucinio Teismo teisėtumą ir veiksmingumą.

| 66. | Be šių veiksmų, Komisija rekomenduoja, kad Lenkijos valdžios institucijos:






  e) | užtikrintų, kad Konstitucinis Teismas kuo skubiau galėtų veiksmingai peržiūrėti Įstatymo dėl teisėjų statuso, Įstatymo dėl veiklos organizavimo ir bylų nagrinėjimo ir Įgyvendinimo įstatymo atitiktį Konstitucijai ir kad minėti sprendimai būtų nedelsiant paskelbti ir visapusiškai įgyvendinti; |
| --- | --- | --- |

66.

e)

užtikrintų, kad Konstitucinis Teismas kuo skubiau galėtų veiksmingai peržiūrėti Įstatymo dėl teisėjų statuso, Įstatymo dėl veiklos organizavimo ir bylų nagrinėjimo ir Įgyvendinimo įstatymo atitiktį Konstitucijai ir kad minėti sprendimai būtų nedelsiant paskelbti ir visapusiškai įgyvendinti;

| f) | užtikrintų, kad naujas Konstitucinio Teismo pirmininkas nebūtų paskirtas tol, kol nebus paskelbti ir visapusiškai įgyvendinti Konstitucinio Teismo sprendimai dėl naujų įstatymų atitikties Konstitucijai ir kol trys teisėjai, kuriuos 2015 m. spalio mėn. teisėtai paskyrė 7-osios kadencijos Seimas, nepradės eiti savo pareigų Teisme; |
| --- | --- |

f)

užtikrintų, kad naujas Konstitucinio Teismo pirmininkas nebūtų paskirtas tol, kol nebus paskelbti ir visapusiškai įgyvendinti Konstitucinio Teismo sprendimai dėl naujų įstatymų atitikties Konstitucijai ir kol trys teisėjai, kuriuos 2015 m. spalio mėn. teisėtai paskyrė 7-osios kadencijos Seimas, nepradės eiti savo pareigų Teisme;

| g) | Užtikrintų, kad tol, kol nėra teisėtai paskirtas naujas Konstitucinio Teismo pirmininkas, jį pakeistų Teismo pirmininko pavaduotojas, o ne laikinai pirmininko pareigas einantis asmuo ar asmuo, 2016 m. gruodžio 21 d. paskirtas eiti Teismo pirmininko pareigas. |
| --- | --- |

g)

Užtikrintų, kad tol, kol nėra teisėtai paskirtas naujas Konstitucinio Teismo pirmininkas, jį pakeistų Teismo pirmininko pavaduotojas, o ne laikinai pirmininko pareigas einantis asmuo ar asmuo, 2016 m. gruodžio 21 d. paskirtas eiti Teismo pirmininko pareigas.

| 67. | Komisija pabrėžia, kad skirtingos valstybės institucijos turi lojaliai bendradarbiauti su teisine valstybe susijusiais klausimais, nes tai be galo svarbu siekiant rasti išeitį iš dabartinės padėties. |
| --- | --- |

67.

| 68. | Komisija prašo Lenkijos Vyriausybės per du mėnesius nuo šios rekomendacijos gavimo išspręsti joje nustatytas problemas ir pranešti Komisijai apie veiksmus, kurių buvo imtasi šiuo tikslu. |
| --- | --- |

68.

| 69. | Komisija taip pat primena, kad rekomendacijos, priimtos pagal teisinės valstybės priemonių sistemą neužkerta kelio tam, kad būtų tiesiogiai aktyvuoti ES sutarties 7 straipsnyje išdėstyti mechanizmai, jei dėl staigiai pablogėjusios padėties valstybėje narėje reikėtų griežtesnio ES atsako (79). |
| --- | --- |

69.

| 70. | Remdamasi šia rekomendacija, Komisija yra pasirengusi vesti konstruktyvų dialogą su Lenkijos valdžios institucijų atstovais. |
| --- | --- |

70.

Priimta Briuselyje 2016 m. gruodžio 21 d.

Komisijos vardu

Frans TIMMERMANS

Pirmasis Europos Komisijos pirmininko pavaduotojas

---

(1)  
  2016 m. liepos 27 d. Komisijos rekomendacija (ES) 2016/1374 dėl teisinės valstybės principų Lenkijoje (OL L 217, 2016 8 12, p. 53).

1

(2)  Komunikatas „Naujos ES priemonės teisinei valstybei stiprinti“, COM(2014) 158 final.

2

final

(3)  Žr. COM(2014) 158 final, I priedo 2 skirsnis.

3

final

(4)  K 39/16.

4

(5)  
  2016 m. liepos 22 d. įstatymo 38 str. 3–6 d., 61 str. 6 d., 83 str. 2 d., 84–87 str. ir 89 str.

5

(6)  
  2016 m. liepos 22 d. įstatymo 26 str. 1 d. pirmos pastraipos g punktas ir 68 str. 5–7 d.

6

(7)  
  2016 m. liepos 22 d. įstatymo 38 str. 3–6 d., 61 str. 3 d., 61 str. 6 d., 68 str. 5–7 d. ir 83 str. 2 d.

7

(8)  
  2016 m. rugsėjo 14 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl pastarojo meto įvykių Lenkijoje ir jų poveikio Europos Sąjungos pagrindinių teisių chartijoje nustatytoms pagrindinėms teisėms (2016/2774(RSP)).

8

(9)  Nuomonė Nr. 860/2016 – CDL-AD(2016)026.

9

(10)  K 44/16.

10

(11)  Žr. 2016 m. lapkričio 7 d. Konstitucinio Teismo pirmininko potvarkį.

11

(12)  2 skirsnis.

12

(13)  Taip pat žr. 6 straipsnio 7 dalį.

13

(14)  Nuomonės Nr. 860/2016 – CDL-AD(2016)026 106 dalis.

14

(15)  Žr. 5 straipsnį.

15

(16)  Žr. 6 straipsnio 1 dalį ir 11 straipsnio 5 dalį.

16

(17)  Žr. 18 straipsnio 2 dalį ir 21 straipsnio 2 dalį.

17

(18)  Nuomonės Nr. 833/2015 – CDL-AD(2016)001 136 dalis.

18

(19)  Žr. 7 dalies išnašas.

19

(20)  Žr. rekomendacijos 23 dalį.

20

(21)  Nuomonės Nr. 860/2016 101 dalis; Nuomonės Nr. 833/2015 43, 142 ir 143 dalys.

21

(22)  Konstitucijos 188 straipsnis.

22

(23)  Konstitucijos 189 straipsnis.

23

(24)  Konstitucijos 198 straipsnis taikomas Respublikos Prezidentui, Ministrui Pirmininkui ir Ministrų Tarybos nariams, Lenkijos nacionalinio banko valdybos pirmininkui, Aukščiausiųjų kontrolės rūmų pirmininkui, Nacionalinės radijo ir televizijos transliacijos tarybos nariams, asmenims, kuriems Ministras Pirmininkas suteikė įgaliojimus vadovauti ministerijoms, ir vyriausiajam ginkluotųjų pajėgų vadui.

24

(25)  Konstitucijos 126 straipsnis.

25

(26)  Žr. rekomendacijos 4.2.1 dalį.

26

(27)  Žr. rekomendacijos 4.2.3 dalį.

27

(28)  Žr. rekomendacijos 4.2.7 dalį.

28

(29)  Žr. rekomendacijos 4.2.6 dalį.

29

(30)  Žr. rekomendacijos 4.2.8 dalį.

30

(31)  Žr. rekomendacijos 43 dalį.

31

(32)  Žr. 19 konstatuojamąją dalį.

32

(33)  24 straipsnio 1 dalyje nustatyta: „Teismas taiko drausmines procedūras Teismo teisėjams, kurie pažeidžia įstatymą, kelia pavojų Teismo teisėjų orumui, nesilaiko Konstitucinio Teismo teisėjų etikos kodekso arba kitaip neetiškai elgiasi, kai toks elgesys gali sumenkinti pasitikėjimą jų nešališkumu ar nepriklausomumu“.

33

(34)  Įstatymo dėl teisėjų statuso 11 straipsnio 3 dalyje pateikiamos taisyklės dėl Teismo teisėjų finansinių įnašų bendrovėse; 13 straipsnyje nustatyta pareiga Teismo teisėjams pateikti savo arba sutuoktinio (-ės) veiklos deklaraciją; 14 straipsnyje nustatyta pareiga Teismo teisėjams pateikti turto deklaraciją.

34

(35)  11 straipsnio 3 dalis.

35

(36)  14 straipsnis.

36

(37)  13 straipsnis.

37

(38)  Žr. Aukščiausiojo Teismo nuomonę dėl 2016 m. spalio 12 d. Įstatymo dėl teisėjų statuso projekto.

38

(39)  16–32 straipsnyje pateiktos išsamios nuostatos dėl Teismo teisinių paslaugų registro ir biuro.

39

(40)  11 straipsnis.

40

(41)  13 straipsnis.

41

(42)  23 straipsnyje nurodyta, kad toliau nurodyti straipsniai įsigalioja kitą dieną po paskelbimo: 1–3, 12 ir 16–22 straipsniai. Toliau nurodyti straipsniai įsigalioja 2018 m. sausio 1 d.: 4–5 ir 8 straipsniai. Kiti įstatymo projekto straipsniai įsigalioja praėjus 14 dienų po jo paskelbimo. Straipsniai, kurie įsigalioja kitą dieną po įstatymo paskelbimo, be kita ko, yra susiję su „laikinai Konstitucinio Teismo pirmininko pareigas einančiu teisėju“, trijų neteisėtai gruodžio mėn. paskirtų teisėjų integracija ir nauja kandidatų į Konstitucinio Teismo pirmininko pareigas atrankos procedūra.

42

(43)  Žr. Įgyvendinimo įstatymo 1 ir 2 straipsnius. Kitos dviejų įstatymų nuostatos įsigalioja praėjus 14 dienų po jų paskelbimo. Tik Įstatymo dėl veiklos organizavimo ir bylų nagrinėjimo 16–32 straipsniai įsigalioja 2018 m. sausio 1 d.

43

(44)  Žr. 3 ir 23 straipsnius. Tik liepos 22 d. Įstatymo dėl organizacinių ir administracinių darbo sąlygų Konstituciniame Teisme ir Konstitucinio Teismo biure 18 straipsnio 1 dalis, 4 ir 5 straipsniai lieka galioti iki 2018 m. sausio 1 d.

44

(45)  
  2015 m. gruodžio 30 d. Įstatymas, kuriuo iš dalies keičiamas Transliavimo įstatymas, Oficialiajame leidinyje paskelbtas 2016 m. sausio 7 d., 25 punktas.

45

(46)  
  2015 m. gruodžio 30 d. Įstatymas, kuriuo iš dalies keičiamas Valstybės tarnybos įstatymas, Oficialiajame leidinyje paskelbtas 2016 m. sausio 8 d., 34 punktas.

46

(47)  
  2016 m. sausio 15 d. Įstatymas, kuriuo iš dalies keičiamas Policijos įstatymas ir kiti įstatymai, Oficialiajame leidinyje paskelbtas 2016 m. vasario 4 d., 147 punktas.

47

(48)  
  2016 m. sausio 28 d. Įstatymas, kuriuo iš dalies keičiamas Prokuratūros įstatymas, Oficialiajame leidinyje paskelbtas 2016 m. vasario 15 d., 177 punktas. 2016 m. sausio 28 d. Įstatymas – Akto įgyvendinimo nuostatai – Prokuratūros įstatymas, Oficialiajame leidinyje paskelbtas 2016 m. vasario 15 d., 178 punktas.

48

(49)  
  2016 m. kovo 18 d. Ombudsmeno įstatymas, kuriuo iš dalies keičiami tam tikri kiti įstatymai. Įstatymą Respublikos Prezidentas pasirašė 2016 m. gegužės 4 d.

49

(50)  
  2016 m. birželio 22 d. Nacionalinės žiniasklaidos tarybos įstatymas. Įstatymą Respublikos Prezidentas pasirašė 2016 m. birželio 27 d.

50

(51)  
  2016 m. birželio 10 d. Kovos su terorizmu įstatymas. Įstatymą Respublikos Prezidentas pasirašė 2016 m. birželio 22 d. Komisija taip pat žino, kad 2016 m. gegužės 5 d. teisingumo ministras Nacionaliniam teisėkūros centrui pateikė naują įstatymą, kuriuo iš dalies keičiamas Nacionalinės teismų tarybos įstatymas ir tam tikri kiti įstatymai.

51

(52)  
  2015 m. gruodžio 30 d. Įstatymas, kuriuo iš dalies pakeistas Transliavimo įstatymas, Oficialiajame leidinyje paskelbtas 2016 m. sausio 7 d., 25 punktas, ir 2016 m. birželio 22 d. Nacionalinės žiniasklaidos tarybos įstatymas. Įstatymą Respublikos Prezidentas pasirašė 2016 m. birželio 27 d.

52

(53)  K13/16.

53

(54)  
  2015 m. gruodžio 30 d. Įstatymas, kuriuo iš dalies keičiamas Valstybės tarnybos įstatymas, Oficialiajame leidinyje paskelbtas 2016 m. sausio 8 d., 34 punktas.

54

(55)  
  2016 m. vasario 1 d. pirmojo Komisijos pirmininko pavaduotojo F. Timmermanso raštas teisingumo ministrui Z. Ziobrui; 2016 m. kovo 3 d. pirmojo Komisijos pirmininko pavaduotojo F. Timmermanso raštas užsienio reikalų ministrui W. Waszczykowskiui.

55

(56)  
  2016 m. sausio 15 d. Įstatymas, kuriuo iš dalies keičiamas Policijos įstatymas ir kiti įstatymai, Oficialiajame leidinyje paskelbtas 2016 m. vasario 4 d., 147 punktas.

56

(57)  Nuomonė Nr. 839/2016. CDL-AD(2016) 012.

57

(58)  
  2016 m. birželio 10 d. Kovos su terorizmu įstatymas. Įstatymą Respublikos Prezidentas pasirašė 2016 m. birželio 22 d.

58

(59)  
  2016 m. gruodžio 13 d. įstatymo, kuriuo iš dalies keičiamas Susirinkimų įstatymas, Respublikos Prezidentas dar nepasirašė.

59

(60)  11 straipsnis.

60

(61)  
  2016 m. lapkričio 7 d. sprendime Teismas išnagrinėjo 2016 m. liepos 22 d. įstatymo nuostatų, susijusių su kandidatų į Teismo pirmininko pareigas atranka, atitiktį Konstitucijai. Žr. 46 punktą.

61

(62)  Žr. 19 konstatuojamąją dalį.

62

(63)  21 straipsnis.

63

(64)  11 straipsnis.

64

(65)  Įgyvendinimo įstatymo 21 straipsnio 2 dalis; Įstatymo dėl veiklos organizavimo ir bylų nagrinėjimo 11 straipsnio 5 dalis.

65

(66)  Įgyvendinimo įstatymo 21 straipsnio 7–12 dalys ir 22 straipsnis; Įstatymo dėl veiklos organizavimo ir bylų nagrinėjimo 11 straipsnio 7–15 dalys.

66

(67)  Nuomonės Nr. CDL-AD(2016)026 30 ir 124 dalys.

67

(68)  Įstatymo dėl veiklos organizavimo ir bylų nagrinėjimo 11 straipsnio 15 dalis.

68

(69)  Įgyvendinimo įstatymo 18 straipsnyje nustatyta, kad laikinai Teismo pirmininko pareigas einantis teisėjas vadovauja Konstitucinio Teismo darbui, atstovauja Konstituciniam Teismui už jo ribų, skirsto bylas prisiekusiems Teismo teisėjams, atlieka veiksmus darbo teisės bylose, kuriose dalyvauja Teismo biuro darbuotojai, ir vykdo kitus įgaliojimus ir pareigas, priskirtas Teismo pirmininkui arba laikinai Teismo pirmininko pareigas einančiam teisėjui pagal Įgyvendinimo įstatymą.

69

(70)  Įstatymo dėl teisėjų statuso 5 straipsnis, Įstatymo dėl veiklos organizavimo ir bylų nagrinėjimo 6 straipsnio 1 dalis ir 11 straipsnio 5 dalis, taip pat Įgyvendinimo įstatymo 18 straipsnio 2 dalis ir 21 straipsnio 2 dalis.

70

(71)  114 straipsnio 2 dalis.

71

(72)  19 straipsnis.

72

(73)  Konstitucijos 188 straipsnyje nurodyta, kad Konstitucinis Teismas turi kompetenciją spręsti, ar įstatymai ir tarptautinės sutartys atitinka Konstituciją, ir ar įstatymas atitinka ratifikuotas tarptautines sutartis, kurių ratifikavimui reikalingas išankstinis pritarimas pagal įstatymą, ar centrinių valdžios institucijų priimtos teisinės nuostatos atitinka Konstituciją, ratifikuotas tarptautines sutartis ir įstatymus, ar politinių partijų tikslai arba veikla atitinka Konstituciją, taip pat dėl skundų, susijusių su konstituciniais pažeidimais. Pagal Konstitucijos 189 straipsnį Konstitucinis Teismas taip pat turėtų spręsti ginčus dėl valstybės pagrindinių konstitucinių institucijų įgaliojimų.

73

(74)  
  2016 m. balandžio 26 d. Lenkijos Aukščiausiojo Teismo Generalinės Asamblėjos rezoliucija.

74

(75)  
  2016 m. balandžio 27 d. Aukščiausiojo administracinio teismo vyriausiosios tarybos rezoliucija.

75

(76)  
  2016 m. balandžio 7 d. Lenkijos nacionalinės teisėjų tarybos pareiškimas.

76

(77)  
  2016 m. kovo 12 d. Nacionalinės advokatų asociacijos rezoliucija.

77

(78)  
  2016 m. kovo 12 d. Nacionalinės teisinių atstovų asociacijos pareiškimas.

78

(79)  Komunikato „Naujos ES priemonės teisinei valstybei stiprinti“, COM(2014) 158 final 4.1 skirsnis.

79

final

---

TARPTAUTINIAIS SUSITARIMAIS ĮSTEIGTŲ ORGANŲ PRIIMTI AKTAI

| 2017 1 27 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | L 22/82 |
| --- | --- | --- | --- |

2017 1 27

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

L 22/82

---

ES IR BOSNIJOS IR HERCEGOVINOS STABILIZACIJOS IR ASOCIACIJOS TARYBOS SPRENDIMAS Nr. 1/2016

2016 m. gruodžio 9 d.

kuriuo pakeičiamas Europos Bendrijų bei jų valstybių narių ir Bosnijos ir Hercegovinos stabilizacijos ir asociacijos susitarimo 2 protokolas dėl sąvokos „produktų kilmė“ apibrėžties ir administracinio bendradarbiavimo metodų [2017/147]

ES IR BOSNIJOS IR HERCEGOVINOS STABILIZACIJOS IR ASOCIACIJOS TARYBA,

atsižvelgdama į Europos Bendrijų bei jų valstybių narių ir Bosnijos ir Hercegovinos stabilizacijos ir asociacijos susitarimą (1), ypač į jo 42 straipsnį,

atsižvelgdama į Europos Bendrijų bei jų valstybių narių ir Bosnijos ir Hercegovinos stabilizacijos ir asociacijos susitarimo 2 protokolą dėl sąvokos „produktų kilmė“ apibrėžties ir administracinio bendradarbiavimo metodų,

kadangi:

| (1) | Europos Bendrijų bei jų valstybių narių ir Bosnijos ir Hercegovinos stabilizacijos ir asociacijos susitarimo (toliau – Susitarimas) 42 straipsnyje daroma nuoroda į Susitarimo 2 protokolą (toliau – 2 protokolas), kuriame išdėstytos kilmės taisyklės ir numatoma kilmės kumuliacija tarp Europos Sąjungos, Bosnijos ir Hercegovinos, Turkijos ir bet kurios šalies ar teritorijos, dalyvaujančios Europos Sąjungos stabilizacijos ir asociacijos procese; |
| --- | --- |

(1)

Europos Bendrijų bei jų valstybių narių ir Bosnijos ir Hercegovinos stabilizacijos ir asociacijos susitarimo (toliau – Susitarimas) 42 straipsnyje daroma nuoroda į Susitarimo 2 protokolą (toliau – 2 protokolas), kuriame išdėstytos kilmės taisyklės ir numatoma kilmės kumuliacija tarp Europos Sąjungos, Bosnijos ir Hercegovinos, Turkijos ir bet kurios šalies ar teritorijos, dalyvaujančios Europos Sąjungos stabilizacijos ir asociacijos procese;

| (2) | 2 protokolo 39 straipsnyje numatyta, kad Susitarimo 115 straipsniu įsteigta Stabilizacijos ir asociacijos taryba gali nuspręsti iš dalies pakeisti protokolo nuostatas; |
| --- | --- |

(2)

2 protokolo 39 straipsnyje numatyta, kad Susitarimo 115 straipsniu įsteigta Stabilizacijos ir asociacijos taryba gali nuspręsti iš dalies pakeisti protokolo nuostatas;

| (3) | Visos Europos ir Viduržemio jūros regiono valstybių preferencinių kilmės taisyklių regionine konvencija (2) (toliau – Konvencija) siekiama pakeisti kilmės taisyklių protokolus, kurie šiuo metu galioja visos Europos ir Viduržemio jūros regiono šalyse, vienu teisės aktu. Bosnija ir Hercegovina ir kiti Vakarų Balkanų stabilizacijos ir asociacijos proceso dalyviai buvo pakviesti prisijungti prie Salonikų darbotvarkėje, kurią patvirtino 2003 m. birželio mėn. posėdžiavusi Europos Vadovų Taryba, priimtos visos Europos įstrižinės kilmės kumuliacijos sistemos. Jie buvo pakviesti prisijungti prie Konvencijos 2007 m. spalio mėn. Europos ir Viduržemio jūros regiono valstybių ministrų konferencijos sprendimu. Pagal Konvenciją Moldovos Respublika taip pat įtraukta į visos Europos ir Viduržemio jūros regiono valstybių kilmės kumuliacijos zoną; |
| --- | --- |

(3)

Visos Europos ir Viduržemio jūros regiono valstybių preferencinių kilmės taisyklių regionine konvencija (2) (toliau – Konvencija) siekiama pakeisti kilmės taisyklių protokolus, kurie šiuo metu galioja visos Europos ir Viduržemio jūros regiono šalyse, vienu teisės aktu. Bosnija ir Hercegovina ir kiti Vakarų Balkanų stabilizacijos ir asociacijos proceso dalyviai buvo pakviesti prisijungti prie Salonikų darbotvarkėje, kurią patvirtino 2003 m. birželio mėn. posėdžiavusi Europos Vadovų Taryba, priimtos visos Europos įstrižinės kilmės kumuliacijos sistemos. Jie buvo pakviesti prisijungti prie Konvencijos 2007 m. spalio mėn. Europos ir Viduržemio jūros regiono valstybių ministrų konferencijos sprendimu. Pagal Konvenciją Moldovos Respublika taip pat įtraukta į visos Europos ir Viduržemio jūros regiono valstybių kilmės kumuliacijos zoną;

| (4) | Europos Sąjunga ir Bosnija ir Hercegovina Konvenciją pasirašė atitinkamai 2011 m. birželio 15 d. ir 2013 m. rugsėjo 24 d.; |
| --- | --- |

(4)

Europos Sąjunga ir Bosnija ir Hercegovina Konvenciją pasirašė atitinkamai 2011 m. birželio 15 d. ir 2013 m. rugsėjo 24 d.;

| (5) | Europos Sąjunga ir Bosnija ir Hercegovina atitinkamai 2012 m. kovo 26 d. ir 2014 m. rugsėjo 26 d. deponavo savo priėmimo dokumentus Konvencijos depozitarui. Todėl pagal Konvencijos 10 straipsnio 3 dalį Konvencija Europos Sąjungos ir Bosnijos ir Hercegovinos atžvilgiu įsigaliojo atitinkamai 2012 m. gegužės 1 d. ir 2014 m. lapkričio 1 d.; |
| --- | --- |

(5)

Europos Sąjunga ir Bosnija ir Hercegovina atitinkamai 2012 m. kovo 26 d. ir 2014 m. rugsėjo 26 d. deponavo savo priėmimo dokumentus Konvencijos depozitarui. Todėl pagal Konvencijos 10 straipsnio 3 dalį Konvencija Europos Sąjungos ir Bosnijos ir Hercegovinos atžvilgiu įsigaliojo atitinkamai 2012 m. gegužės 1 d. ir 2014 m. lapkričio 1 d.;

| (6) | todėl 2 protokolas turėtų būti pakeistas nauju protokolu, kuriame daroma nuoroda į Konvenciją, |
| --- | --- |

(6)

todėl 2 protokolas turėtų būti pakeistas nauju protokolu, kuriame daroma nuoroda į Konvenciją,

PRIĖMĖ ŠĮ SPRENDIMĄ:

1 straipsnis

Europos Bendrijų bei jų valstybių narių ir Bosnijos ir Hercegovinos stabilizacijos ir asociacijos susitarimo 2 protokolas dėl sąvokos „produktų kilmė“ apibrėžties ir administracinio bendradarbiavimo metodų pakeičiamas šio sprendimo priede pateiktu tekstu.

2 straipsnis

Šis sprendimas įsigalioja jo priėmimo dieną.

Priimta Briuselyje 2016 m. gruodžio 9 d.

Stabilizacijos ir asociacijos tarybos vardu

Pirmininkas

D. ZVIZDIĆ

---

(1)  
  OL L 164, 2015 6 30, p. 2.

1

(2)  
  OL L 54, 2013 2 26, p. 4.

2

---

PRIEDAS

2 PROTOKOLAS

DĖL SĄVOKOS „PRODUKTŲ KILMĖ“ APIBRĖžTIES IR ADMINISTRACINIO BENDRADARBIAVIMO METODŲ

1 straipsnis

Taikytinos kilmės taisyklės

1.   Įgyvendinant šį Susitarimą taikomas Visos Europos ir Viduržemio jūros regiono valstybių preferencinių kilmės taisyklių regioninės konvencijos (1) (toliau – Konvencija) I priedėlis ir atitinkamos II priedėlio nuostatos.

2.   Visos Konvencijos I priedėlyje ir atitinkamose II priedėlio nuostatose daromos nuorodos į atitinkamą susitarimą reiškia nuorodas į šį Susitarimą.

2 straipsnis

Ginčų sprendimas

1.   Jeigu dėl Konvencijos I priedėlio 32 straipsnyje numatytų tikrinimo procedūrų kyla ginčų, kurių negali išspręsti tikrinimą atlikti prašanti muitinė ir tą tikrinimą atlikti turinti muitinė, tie ginčai perduodami Stabilizacijos ir asociacijos tarybai.

2.   Visais atvejais ginčai tarp importuotojo ir importuojančios šalies muitinės sprendžiami pagal tos šalies teisės aktus.

3 straipsnis

Protokolo daliniai pakeitimai

Stabilizacijos ir asociacijos taryba gali nuspręsti iš dalies pakeisti šio protokolo nuostatas.

4 straipsnis

Pasitraukimas iš Konvencijos

1.   Jeigu Europos Sąjunga arba Bosnija ir Hercegovina raštu praneša Konvencijos depozitarui apie ketinimą pasitraukti iš Konvencijos pagal jos 9 straipsnį, Europos Sąjunga ir Bosnija ir Hercegovina nedelsdamos pradeda derybas dėl kilmės taisyklių siekiant įgyvendinti šį Susitarimą.

2.   Iki tol, kol įsigalios tokios naujos derybomis sutartos kilmės taisyklės, šiam Susitarimui toliau galioja pasitraukimo metu galiojančios Konvencijos I priedėlyje pateiktos kilmės taisyklės ir, jei taikoma, atitinkamos II priedėlio nuostatos. Tačiau nuo pasitraukimo momento laikoma, kad Konvencijos I priedėlyje pateiktomis kilmės taisyklėmis ir, jei taikoma, atitinkamomis II priedėlio nuostatomis leidžiama tik dvišalė kumuliacija tarp Europos Sąjungos ir Bosnijos ir Hercegovinos.

5 straipsnis

Pereinamojo laikotarpio nuostatos. Kumuliacija

Nepaisant Konvencijos I priedėlio 16 straipsnio 5 dalies ir 21 straipsnio 3 dalies, jei kumuliacija susijusi tik su ELPA valstybėmis, Farerų Salomis, Europos Sąjunga, Turkija, stabilizacijos ir asociacijos proceso dalyviais ir Moldovos Respublika, kilmės įrodymas gali būti EUR.1 judėjimo sertifikatas arba kilmės deklaracija.

---

(1)  
  OL L 54, 2013 2 26, p. 4.

1

---