# Jurnalul Oficial L 41/2017

| | ISSN 1977-0782 |
| --- | --- |
| Jurnalul Oficial
  al Uniunii Europene | L 41 |
| | |
| Ediţia în limba română | Legislaţie | Anul 6017 februarie 2017 |

ISSN 1977-0782

Jurnalul Oficial

al Uniunii Europene

L 41

Ediţia în limba română

Legislaţie

Anul 6017 februarie 2017

---

| Cuprins | | II   Acte fără caracter legislativ | Pagina |
| --- | --- | --- | --- |
| | | ACTE ADOPTATE DE ORGANISME CREATE PRIN ACORDURI INTERNAŢIONALE |
| | * | Regulamentul nr. 10 al Comisiei Economice pentru Europa a Organizației Națiunilor Unite (CEE-ONU) – Dispoziții uniforme privind omologarea vehiculelor în ceea ce privește compatibilitatea electromagnetică [2017/260] | 1 |

Cuprins

II   Acte fără caracter legislativ

Pagina

ACTE ADOPTATE DE ORGANISME CREATE PRIN ACORDURI INTERNAŢIONALE

*

Regulamentul nr. 10 al Comisiei Economice pentru Europa a Organizației Națiunilor Unite (CEE-ONU) – Dispoziții uniforme privind omologarea vehiculelor în ceea ce privește compatibilitatea electromagnetică [2017/260]

1

| RO | Actele ale căror titluri sunt tipărite cu caractere drepte sunt acte de gestionare curentă adoptate în cadrul politicii agricole şi care au, în general, o perioadă de valabilitate limitată.
  Titlurile celorlalte acte sunt tipărite cu caractere aldine şi sunt precedate de un asterisc. |
| --- | --- |

RO

Actele ale căror titluri sunt tipărite cu caractere drepte sunt acte de gestionare curentă adoptate în cadrul politicii agricole şi care au, în general, o perioadă de valabilitate limitată.

Titlurile celorlalte acte sunt tipărite cu caractere aldine şi sunt precedate de un asterisc.

---

II Acte fără caracter legislativ

ACTE ADOPTATE DE ORGANISME CREATE PRIN ACORDURI INTERNAŢIONALE

| 17.2.2017 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | L 41/1 |
| --- | --- | --- | --- |

17.2.2017

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

L 41/1

---

Numai textele originale CEE-ONU au efect juridic în temeiul dreptului public internațional. Situația și data intrării în vigoare ale prezentului regulament ar trebui verificate în ultima versiune a documentului de situație al CEE-ONU TRANS/WP.29/343, disponibil la următoarea adresă:

http://www.unece.org/trans/main/wp29/wp29wgs/wp29gen/wp29fdocstts.html.

Regulamentul nr. 10 al Comisiei Economice pentru Europa a Organizației Națiunilor Unite (CEE-ONU) – Dispoziții uniforme privind omologarea vehiculelor în ceea ce privește compatibilitatea electromagnetică [2017/260]

Include toate textele valabile până la:

Include toate textele valabile până la:

Suplimentul 01 la seria 05 de amendamente – Data intrării în vigoare: 8 octombrie 2016

CUPRINS

REGULAMENT

| 1. | Domeniu de aplicare |
| --- | --- |

1.

| 2. | Definiții |
| --- | --- |

2.

| 3. | Cererea de omologare |
| --- | --- |

3.

| 4. | Omologare |
| --- | --- |

4.

| 5. | Marcaje |
| --- | --- |

5.

| 6. | Specificații în cazul configurațiilor altele decât configurația „mod de încărcare cu SRSEE conectat la rețeaua electrică” |
| --- | --- |

6.

| 7. | Specificații suplimentare în cazul configurației „mod de încărcare cu SRSEE conectat la rețeaua electrică” |
| --- | --- |

7.

| 8. | Modificarea sau extinderea omologării de tip a vehiculului ca urmare a adăugării sau înlocuirii subansamblului electric/electronic (SAE) |
| --- | --- |

8.

| 9. | Conformitatea producției |
| --- | --- |

9.

| 10. | Sancțiuni în caz de neconformitate a producției |
| --- | --- |

10.

| 11. | Încetarea definitivă a producției |
| --- | --- |

11.

| 12. | Modificarea și extinderea omologării de tip a unui vehicul sau a unui SAE |
| --- | --- |

12.

| 13. | Dispoziții tranzitorii |
| --- | --- |

13.

| 14. | Denumirile și adresele serviciilor tehnice care efectuează încercările de omologare, precum și ale autorităților responsabile cu omologarea de tip |
| --- | --- |

14.

| Apendicele 1 – | Lista standardelor menționate în prezentul regulament |
| --- | --- |

Apendicele 1 –

| Apendicele 2 – | Limite de referință pentru perturbațiile electromagnetice în bandă largă emise de vehicule – Distanța antenă-vehicul: 10 m |
| --- | --- |

Apendicele 2 –

| Apendicele 3 – | Limite de referință pentru perturbațiile electromagnetice în bandă largă emise de vehicule – Distanța antenă-vehicul: 3 m |
| --- | --- |

Apendicele 3 –

| Apendicele 4 – | Limite de referință pentru perturbațiile electromagnetice în bandă îngustă emise de vehicule – Distanța antenă-vehicul: 10 m |
| --- | --- |

Apendicele 4 –

| Apendicele 5 – | Limite de referință pentru perturbațiile electromagnetice în bandă îngustă emise de vehicule – Distanța antenă-vehicul: 3 m |
| --- | --- |

Apendicele 5 –

| Apendicele 6 – | Subansamblu electric/electronic – Limite de referință de bandă largă |
| --- | --- |

Apendicele 6 –

| Apendicele 7 – | Subansamblu electric/electronic – Limite de referință de bandă îngustă |
| --- | --- |

Apendicele 7 –

| Apendicele 8 – | Rețea artificială de înaltă tensiune |
| --- | --- |

Apendicele 8 –

Anexe

| 1 | Exemple de mărci de omologare |
| --- | --- |

1

| 2A | Fișă de informații pentru omologarea de tip a unui vehicul în ceea ce privește compatibilitatea electromagnetică |
| --- | --- |

2A

| 2B | Fișă de informații pentru omologarea de tip a unui subansamblu electric/electronic în ceea ce privește compatibilitatea electromagnetică |
| --- | --- |

2B

| 3A | Fișă de comunicare privind omologarea, extinderea, refuzul sau retragerea omologării sau încetarea definitivă a producției unui tip de vehicul/componentă/unitate tehnică separată în temeiul Regulamentului nr. 10 |
| --- | --- |

3A

| 3B | Comunicare privind acordarea, extinderea, refuzarea, retragerea omologării sau încetarea definitivă a producției unui tip de subansamblu electric/electronic în temeiul Regulamentului nr. 10 |
| --- | --- |

3B

| 4 | Metoda de măsurare a emisiilor electromagnetice în bandă largă produse de vehicule |
| --- | --- |

4

| 5 | Metoda de măsurare a emisiilor electromagnetice în bandă îngustă produse de vehicule |
| --- | --- |

5

| 6 | Metoda de încercare a imunității vehiculelor la radiații electromagnetice |
| --- | --- |

6

| 7 | Metodă de măsurare a emisiilor electromagnetice în bandă largă produse de subansamblurile electrice/electronice (SAE) |
| --- | --- |

7

| 8 | Metodă de măsurare a emisiilor electromagnetice în bandă îngustă produse de subansamblurile electrice/electronice (SAE) |
| --- | --- |

8

| 9 | Metodă (metode) de încercare a imunității subansamblurilor electrice/electronice la radiațiile electromagnetice |
| --- | --- |

9

| 10 | Metodă (metode) de încercare a imunității subansamblurilor electrice/electronice (SAE) la fenomene tranzitorii și de măsurare a emisiilor în cazul fenomenelor tranzitorii generate de SAE |
| --- | --- |

10

| 11 | Metodă (metode) de măsurare a emisiilor de armonici generate în rețelele de curent alternativ, provenite de la vehicul |
| --- | --- |

11

| 12 | Metodă (metode) de măsurare a emisiilor de variații de tensiune, de fluctuații de tensiune și de licărire în rețelele de curent alternativ, provenite de la vehicul |
| --- | --- |

12

| 13 | Metodă (metode) de măsurare a emisiilor de perturbații conduse de radiofrecvență în rețelele electrice de curent alternativ sau continuu, provenite de la vehicul |
| --- | --- |

13

| 14 | Metodă (metode) de măsurare a emisiilor de perturbații conduse de radiofrecvență asupra rețelei și asupra accesului la telecomunicații, provenite de la vehicul |
| --- | --- |

14

| 15 | Metodă (metode) de încercare a imunității vehiculelor la perturbațiile generate de trenuri de impulsuri rapide de tensiune conduse în rețele electrice de curent alternativ și continuu |
| --- | --- |

15

| 16 | Metodă de încercare a imunității vehiculelor la unde de șoc tranzitorii generate în rețele electrice de curent alternativ și continuu |
| --- | --- |

16

| 17 | Metodă (metode) de măsurare a emisiilor de armonici generate în rețelele de curent alternativ, provenite de la un SAE |
| --- | --- |

17

| 18 | Metodă (metode) de măsurare a emisiilor de variații de tensiune, de fluctuații de tensiune și de licărire în rețelele de curent alternativ, provenite de la un SAE |
| --- | --- |

18

| 19 | Metodă (metode) de măsurare a emisiilor de perturbații conduse de radiofrecvență în rețelele electrice de curent alternativ sau continuu, provenite de la un SAE |
| --- | --- |

19

| 20 | Metodă (metode) de măsurare a emisiilor de perturbații conduse de radiofrecvență asupra rețelei și asupra accesului la telecomunicații, provenite de la un SAE |
| --- | --- |

20

| 21 | Metodă (metode) de încercare a imunității unui SAE la perturbațiile generate de trenuri de impulsuri rapide de tensiune conduse în rețele electrice de curent alternativ și continuu |
| --- | --- |

21

| 22 | Metodă de încercare a imunității SAE la unde de șoc tranzitorii generate în rețele electrice de curent alternativ și continuu |
| --- | --- |

22

1.   DOMENIU DE APLICARE

Prezentul regulament se aplică:

| 1.1. | vehiculelor din categoriile L, M, N și O (1) în ceea ce privește compatibilitatea electromagnetică; |
| --- | --- |

1.1.

vehiculelor din categoriile L, M, N și O (1) în ceea ce privește compatibilitatea electromagnetică;

1

| 1.2. | componentelor și unităților tehnice separate destinate montării pe aceste vehicule, cu limitările precizate la punctul 3.2.1 în ceea ce privește compatibilitatea electromagnetică. |
| --- | --- |

1.2.

componentelor și unităților tehnice separate destinate montării pe aceste vehicule, cu limitările precizate la punctul 3.2.1 în ceea ce privește compatibilitatea electromagnetică.

| 1.3. | Prezentul regulament stabilește:






  (a) | cerințele privind imunitatea la perturbații radiate și conduse pentru funcții legate de comanda directă a vehiculului, de protecția conducătorului auto, a pasagerilor și a altor utilizatori ai drumurilor, de perturbații care ar putea produce confuzie conducătorului auto și altor utilizatori ai drumurilor, legate de funcționalitatea magistralei de date a vehiculului, precum și de perturbații, care ar afecta datele reglementare ale vehiculului; |
| --- | --- | --- |

1.3.

Prezentul regulament stabilește:

(a)

cerințele privind imunitatea la perturbații radiate și conduse pentru funcții legate de comanda directă a vehiculului, de protecția conducătorului auto, a pasagerilor și a altor utilizatori ai drumurilor, de perturbații care ar putea produce confuzie conducătorului auto și altor utilizatori ai drumurilor, legate de funcționalitatea magistralei de date a vehiculului, precum și de perturbații, care ar afecta datele reglementare ale vehiculului;

| (b) | cerințele privind controlul emisiilor radiate și conduse nedorite, în vederea protejării utilizării prevăzute a echipamentelor electrice sau electronice amplasate în vehiculele în cauză, adiacente sau aflate în apropiere, precum și controlul perturbațiilor emise de accesorii care ar putea fi montate ulterior pe vehicul; |
| --- | --- |

(b)

cerințele privind controlul emisiilor radiate și conduse nedorite, în vederea protejării utilizării prevăzute a echipamentelor electrice sau electronice amplasate în vehiculele în cauză, adiacente sau aflate în apropiere, precum și controlul perturbațiilor emise de accesorii care ar putea fi montate ulterior pe vehicul;

| (c) | cerințe suplimentare pentru vehiculele și SAE dotate cu sisteme de cuplare pentru încărcarea SRSEE în ceea ce privește controlul emisiilor și imunitatea față de această conexiune între vehicul și rețeaua de energie electrică. |
| --- | --- |

(c)

cerințe suplimentare pentru vehiculele și SAE dotate cu sisteme de cuplare pentru încărcarea SRSEE în ceea ce privește controlul emisiilor și imunitatea față de această conexiune între vehicul și rețeaua de energie electrică.

2.   DEFINIȚII

În sensul prezentului regulament:

| 2.1. | „compatibilitate electromagnetică” înseamnă capacitatea unui vehicul sau a unei (unor) componente sau unități tehnice electrice/electronice separate de a funcționa în mod satisfăcător în mediul său (lor) electromagnetic, fără a introduce interferențe electromagnetice intolerabile în mediul respectiv; |
| --- | --- |

2.1.

„compatibilitate electromagnetică” înseamnă capacitatea unui vehicul sau a unei (unor) componente sau unități tehnice electrice/electronice separate de a funcționa în mod satisfăcător în mediul său (lor) electromagnetic, fără a introduce interferențe electromagnetice intolerabile în mediul respectiv;

| 2.2. | „perturbație electromagnetică” înseamnă orice fenomen electromagnetic care poate dăuna funcționării unui vehicul sau a unei (unor) componente sau a unei (unor) unități tehnice separate ori a oricărui alt dispozitiv, echipament sau sistem care funcționează în apropierea unui vehicul. O perturbație electromagnetică poate fi un zgomot electromagnetic, un semnal nedorit sau o modificare a mediului de propagare în sine; |
| --- | --- |

2.2.

„perturbație electromagnetică” înseamnă orice fenomen electromagnetic care poate dăuna funcționării unui vehicul sau a unei (unor) componente sau a unei (unor) unități tehnice separate ori a oricărui alt dispozitiv, echipament sau sistem care funcționează în apropierea unui vehicul. O perturbație electromagnetică poate fi un zgomot electromagnetic, un semnal nedorit sau o modificare a mediului de propagare în sine;

| 2.3. | „imunitate electromagnetică” înseamnă capacitatea unui vehicul sau a unei (unor) componente sau a unei (unor) unități tehnice separate de a funcționa fără a suferi nicio degradare a funcționării în prezența unor perturbații electromagnetice (specificate), care includ semnalele de radiofrecvență utile provenite de la emițătoare radio sau emisii radiate în bandă provenite de la echipamente industriale, științifice și medicale (ISM), aflate în interiorul sau în exteriorul vehiculului; |
| --- | --- |

2.3.

„imunitate electromagnetică” înseamnă capacitatea unui vehicul sau a unei (unor) componente sau a unei (unor) unități tehnice separate de a funcționa fără a suferi nicio degradare a funcționării în prezența unor perturbații electromagnetice (specificate), care includ semnalele de radiofrecvență utile provenite de la emițătoare radio sau emisii radiate în bandă provenite de la echipamente industriale, științifice și medicale (ISM), aflate în interiorul sau în exteriorul vehiculului;

| 2.4. | „mediu electromagnetic” înseamnă totalitatea fenomenelor electromagnetice existente într-un anumit loc; |
| --- | --- |

2.4.

„mediu electromagnetic” înseamnă totalitatea fenomenelor electromagnetice existente într-un anumit loc;

| 2.5. | „radiații electromagnetice în bandă largă” înseamnă radiații electromagnetice cu lărgime de bandă mai mare decât cea a unui aparat de măsurat sau a unui receptor dat [Comitetul Internațional Special pentru Interferență Radio (CISPR) 25]; |
| --- | --- |

2.5.

„radiații electromagnetice în bandă largă” înseamnă radiații electromagnetice cu lărgime de bandă mai mare decât cea a unui aparat de măsurat sau a unui receptor dat [Comitetul Internațional Special pentru Interferență Radio (CISPR) 25];

| 2.6. | „radiații electromagnetice în bandă îngustă” înseamnă radiații electromagnetice care are o lățime de bandă mai mică decât cea a unui anumit aparat de măsură sau receptor (CISPR 25); |
| --- | --- |

2.6.

„radiații electromagnetice în bandă îngustă” înseamnă radiații electromagnetice care are o lățime de bandă mai mică decât cea a unui anumit aparat de măsură sau receptor (CISPR 25);

| 2.7. | „sistem electric/electronic” înseamnă unul sau mai multe dispozitive sau ansambluri de dispozitive electrice și/sau electronice, împreună cu orice conexiuni și cablaje electrice asociate care fac parte dintr-un vehicul, dar care nu sunt destinate a fi omologate individual față de vehicul; |
| --- | --- |

2.7.

„sistem electric/electronic” înseamnă unul sau mai multe dispozitive sau ansambluri de dispozitive electrice și/sau electronice, împreună cu orice conexiuni și cablaje electrice asociate care fac parte dintr-un vehicul, dar care nu sunt destinate a fi omologate individual față de vehicul;

| 2.8. | „subansamblu electric/electronic” (SAE) înseamnă un dispozitiv sau un ansamblu de dispozitive electrice și/sau electronice destinate să facă parte dintr-un vehicul, împreună cu orice conexiuni și cablaje electrice asociate, și care îndeplinește una sau mai multe funcții specializate. Un SAE poate fi omologat la cererea producătorului sau a reprezentantului său autorizat, fie drept „componentă”, fie drept „unitate tehnică separată (UTS)”; |
| --- | --- |

2.8.

„subansamblu electric/electronic” (SAE) înseamnă un dispozitiv sau un ansamblu de dispozitive electrice și/sau electronice destinate să facă parte dintr-un vehicul, împreună cu orice conexiuni și cablaje electrice asociate, și care îndeplinește una sau mai multe funcții specializate. Un SAE poate fi omologat la cererea producătorului sau a reprezentantului său autorizat, fie drept „componentă”, fie drept „unitate tehnică separată (UTS)”;

| 2.9. | „tip de vehicul”, din punctul de vedere al compatibilității electromagnetice, înseamnă vehicule care nu prezintă diferențe esențiale între ele în ceea ce privește:






  2.9.1. | dimensiunile globale și forma de ansamblu ale compartimentului motor; |
| --- | --- | --- |

2.9.

„tip de vehicul”, din punctul de vedere al compatibilității electromagnetice, înseamnă vehicule care nu prezintă diferențe esențiale între ele în ceea ce privește:

2.9.1.

dimensiunile globale și forma de ansamblu ale compartimentului motor;

| 2.9.2. | dispunerea generală a componentelor electrice și/sau electronice și dispunerea generală a cablajelor; |
| --- | --- |

2.9.2.

dispunerea generală a componentelor electrice și/sau electronice și dispunerea generală a cablajelor;

| 2.9.3. | materia primă din care este fabricată caroseria sau coca vehiculului (de exemplu, caroserie din oțel, aluminiu sau fibră de sticlă). Prezența panourilor din materiale diferite nu modifică tipul de vehicul, cu condiția să nu fi fost modificat materialul de bază al caroseriei. Cu toate acestea, variațiile de acest gen trebuie să fie notificate; |
| --- | --- |

2.9.3.

materia primă din care este fabricată caroseria sau coca vehiculului (de exemplu, caroserie din oțel, aluminiu sau fibră de sticlă). Prezența panourilor din materiale diferite nu modifică tipul de vehicul, cu condiția să nu fi fost modificat materialul de bază al caroseriei. Cu toate acestea, variațiile de acest gen trebuie să fie notificate;

| 2.10. | un „tip de SAE”, din punctul de vedere al compatibilității electromagnetice, înseamnă subansambluri între care nu există diferențe esențiale în următoarele privințe:






  2.10.1. | funcția îndeplinită de SAE; |
| --- | --- | --- |

2.10.

un „tip de SAE”, din punctul de vedere al compatibilității electromagnetice, înseamnă subansambluri între care nu există diferențe esențiale în următoarele privințe:

2.10.1.

funcția îndeplinită de SAE;

| 2.10.2. | dispunerea generală a eventualelor componente electrice și/sau electronice; |
| --- | --- |

2.10.2.

dispunerea generală a eventualelor componente electrice și/sau electronice;

| 2.11. | „fascicul de cabluri ale vehiculului” înseamnă ansamblul de cabluri pentru alimentare, pentru sistemul de transmitere a datelor (de exemplu, CAN), pentru transmiterea de semnale sau pentru antenele active, care sunt instalate de producătorul vehiculului; |
| --- | --- |

2.11.

„fascicul de cabluri ale vehiculului” înseamnă ansamblul de cabluri pentru alimentare, pentru sistemul de transmitere a datelor (de exemplu, CAN), pentru transmiterea de semnale sau pentru antenele active, care sunt instalate de producătorul vehiculului;

| 2.12. | „funcțiile cu implicații pentru imunitate” sunt:






  (a) | funcții legate de comanda directă a vehiculului:






  (i) | prin degradarea sau modificarea intervenită în funcționarea, de exemplu, a motorului, transmisiei, frânelor, suspensiei, direcției active, dispozitivelor de limitare a vitezei; |
| --- | --- | --- | --- |

2.12.

„funcțiile cu implicații pentru imunitate” sunt:

(a)

funcții legate de comanda directă a vehiculului:

(i)

prin degradarea sau modificarea intervenită în funcționarea, de exemplu, a motorului, transmisiei, frânelor, suspensiei, direcției active, dispozitivelor de limitare a vitezei;

| (ii) | prin afectarea poziției conducătorului auto, de exemplu, poziția scaunului sau volanului; |
| --- | --- |

(ii)

prin afectarea poziției conducătorului auto, de exemplu, poziția scaunului sau volanului;

| (iii) | prin afectarea vizibilității conducătorului auto, de exemplu, lumina de întâlnire, ștergătoarele de parbriz. |
| --- | --- |

(iii)

prin afectarea vizibilității conducătorului auto, de exemplu, lumina de întâlnire, ștergătoarele de parbriz.

| (b) | funcții legate de protecția conducătorului auto, a pasagerilor și a altor utilizatori ai drumurilor:
  de exemplu, sistemele de pernă cu aer (airbag) și sistemele de reținere de siguranță; |
| --- | --- |

(b)

funcții legate de protecția conducătorului auto, a pasagerilor și a altor utilizatori ai drumurilor:

de exemplu, sistemele de pernă cu aer (airbag) și sistemele de reținere de siguranță;

| (c) | funcții care, atunci când sunt perturbate, produc confuzie conducătorului auto sau altor utilizatori ai drumurilor:






  (i) | perturbații optice: funcționarea incorectă, de exemplu, a lămpilor indicatoare de direcție, a lămpilor de stop, a lămpilor de gabarit, a lămpilor de poziție spate, a dispozitivelor speciale de prioritate pentru vehiculele de urgență, informațiile eronate furnizate de indicatoare, lămpi sau afișaje de avertizare cu implicații pentru funcțiile de la litera (a) sau (b), care ar putea fi observate în câmpul de vizibilitate direct al conducătorului auto; |
| --- | --- | --- |

(c)

funcții care, atunci când sunt perturbate, produc confuzie conducătorului auto sau altor utilizatori ai drumurilor:

(i)

perturbații optice: funcționarea incorectă, de exemplu, a lămpilor indicatoare de direcție, a lămpilor de stop, a lămpilor de gabarit, a lămpilor de poziție spate, a dispozitivelor speciale de prioritate pentru vehiculele de urgență, informațiile eronate furnizate de indicatoare, lămpi sau afișaje de avertizare cu implicații pentru funcțiile de la litera (a) sau (b), care ar putea fi observate în câmpul de vizibilitate direct al conducătorului auto;

| (ii) | perturbații acustice: de exemplu, funcționarea incorectă a alarmei antifurt, a claxonului; |
| --- | --- |

(ii)

perturbații acustice: de exemplu, funcționarea incorectă a alarmei antifurt, a claxonului;

| (d) | funcții legate de funcționalitatea magistralei de date a vehiculului:
  prin blocarea transmisiei de date în sistemele colectoare de date ale vehiculului, care sunt utilizate pentru transmiterea datelor, necesare pentru asigurarea funcționării corecte a altor funcții legate de imunitate; |
| --- | --- |

(d)

funcții legate de funcționalitatea magistralei de date a vehiculului:

prin blocarea transmisiei de date în sistemele colectoare de date ale vehiculului, care sunt utilizate pentru transmiterea datelor, necesare pentru asigurarea funcționării corecte a altor funcții legate de imunitate;

| (e) | funcții care, atunci când sunt perturbate, afectează datele reglementare ale vehiculului: de exemplu, tahograf, contor kilometric; |
| --- | --- |

(e)

funcții care, atunci când sunt perturbate, afectează datele reglementare ale vehiculului: de exemplu, tahograf, contor kilometric;

| (f) | funcții legate de modul de încărcare conectat la rețeaua electrică:






  (i) | pentru încercarea vehiculului: prin producerea unei mișcări neprevăzute a vehiculului; |
| --- | --- | --- |

(f)

funcții legate de modul de încărcare conectat la rețeaua electrică:

(i)

pentru încercarea vehiculului: prin producerea unei mișcări neprevăzute a vehiculului;

| (ii) | pentru încercarea SAE: prin producerea unei stări de încărcare incorecte (de exemplu, supracurent, supratensiune); |
| --- | --- |

(ii)

pentru încercarea SAE: prin producerea unei stări de încărcare incorecte (de exemplu, supracurent, supratensiune);

| 2.13. | „SRSEE” înseamnă sistemul reîncărcabil de stocare a energiei care furnizează energie electrică pentru propulsarea electrică a vehiculului; |
| --- | --- |

2.13.

„SRSEE” înseamnă sistemul reîncărcabil de stocare a energiei care furnizează energie electrică pentru propulsarea electrică a vehiculului;

| 2.14. | „sistem de cuplare pentru încărcarea SRSEE” înseamnă circuitul electric instalat în vehicul utilizat pentru încărcarea SRSEE; |
| --- | --- |

2.14.

„sistem de cuplare pentru încărcarea SRSEE” înseamnă circuitul electric instalat în vehicul utilizat pentru încărcarea SRSEE;

| 2.15. | „mod de încărcare cu SRSEE cuplat la rețeaua electrică” înseamnă starea de funcționare cu încărcare normală a vehiculului și/sau sistemul de încărcare. |
| --- | --- |

2.15.

„mod de încărcare cu SRSEE cuplat la rețeaua electrică” înseamnă starea de funcționare cu încărcare normală a vehiculului și/sau sistemul de încărcare.

3.   CEREREA DE OMOLOGARE

3.1.   Omologarea unui tip de vehicul

3.1.1.   Cererea de omologare a unui tip de vehicul cu privire la compatibilitatea lui electromagnetică se depune de către producătorul vehiculului.

3.1.2.   În anexa 2A este prezentat un model de fișă de informații.

3.1.3.   Producătorul vehiculului întocmește o listă în care se descriu toate sistemele sau subansamblurile electrice/electronice relevante, versiunile de caroserie, variantele de material din care este confecționată caroseria, dispunerea generală a cablajelor, variantele de motor, tipul de circulație prevăzut – pe partea stângă sau pe partea dreaptă –, precum și tipurile de ampatament. Sistemele sau subansamblurile electrice/electronice relevante sunt cele care pot emite radiații semnificative în bandă îngustă sau largă și/sau cele care sunt implicate în funcțiile cu rol în imunitate ale vehiculului (a se vedea punctul 2.12), precum și cele care prezintă sisteme de cuplare pentru încărcarea SRSEE.

3.1.4.   Un vehicul reprezentativ pentru tipul care urmează să fie omologat este selectat din această listă de producător, de comun acord cu autoritatea de omologare de tip. Alegerea vehiculului se face pe baza sistemelor electrice/electronice oferite de producător. Din lista respectivă, se pot selecta unul sau mai multe vehicule, în cazul în care producătorul și autoritatea de omologare de tip consideră, de comun acord, că prezența unor sisteme electrice/electronice diferite poate avea un efect negativ semnificativ asupra compatibilității electromagnetice în comparație cu primul vehicul reprezentativ selectat.

3.1.5.   Selecția vehiculului (vehiculelor) în conformitate cu punctul 3.1.4 de mai sus se limitează la combinațiile vehicul/sisteme electrice sau electronice destinate producției efective.

3.1.6.   Pe lângă cerere, producătorul mai poate pune la dispoziție un raport privind încercările efectuate. Orice astfel de date furnizate pot fi utilizate de autoritatea de omologare de tip în scopul întocmirii fișei de comunicare pentru omologarea de tip.

3.1.7.   În cazul în care serviciul tehnic responsabil cu încercările de omologare efectuează el însuși aceste încercări, atunci se pune la dispoziție un vehicul reprezentativ pentru tipul care urmează să fie omologat, în conformitate cu punctul 3.1.4 de mai sus.

3.1.8.   Pentru vehicule din categoriile M, N și O, producătorul vehiculului trebuie să furnizeze date privind benzile de frecvență, nivelurile de putere, pozițiile antenei și dispozițiile privind instalarea emițătoarelor de radiofrecvență, chiar dacă vehiculul nu este echipat cu un astfel de emițător la data omologării. Aceste informații trebuie să facă referire la toate serviciile mobile de radiocomunicații instalate în mod normal pe vehicule. După omologarea de tip, aceste informații trebuie să fie făcute publice.

Producătorii de vehicule trebuie să furnizeze dovezi care să ateste că funcționarea vehiculului nu este afectată negativ de astfel de instalații de emițătoare.

3.1.9.   Omologarea de tip a unui vehicul trebuie să se aplice atât pentru SRSEE, cât și pentru sistemul de cuplare utilizat pentru încărcarea SRSEE, deoarece ambele sunt considerate sisteme electrice/electronice.

3.2.   Omologarea de tip a SAE

3.2.1.   Aplicabilitatea prezentului regulament pentru subansamblurile electrice/electronice (SAE):

Conectare printr-o interfaţă omologată de tip în conformitate cu prezentul regulament modificat?

Conectate permanent sau temporar la fasciculul de cabluri ale vehiculului?

Se furniyeayă un system de cuplare pentru încărcarea SRSSE?

Nu se aplică

Fără marcaj

Fără omologare de tip

Nu se aplică Regulamentul nr. 10

Se aplică Regulamentul nr.10

Fixate mechanic pe vehicul, fără a putea fi demontate sau inlaturate dacă nu se folosesc scule?

Utilizare limitată prin mijloace tehnice la vehicule imobilizate

SAE sau sistem pasiv (de exemplu, bujii, cabluri, antenă pasivă?

SAE destinat montării pe vehicule?

Nu

Nu

Nu

Nu

Nu

Nu

Nu

Da

Da

Da

Da

Da

Da

Da

Clasificarea subansamblurilor electrice/electronice (SAE)

3.2.2.   Cererea de omologare a unui tip de SAE din punctul de vedere al compatibilității sale electromagnetice se depune de către producătorul vehiculului sau de producătorul SAE.

3.2.3.   În anexa 2B este prezentat un model de fișă de informații.

3.2.4.   Pe lângă cerere, producătorul mai poate pune la dispoziție un raport privind încercările efectuate. Orice astfel de date furnizate pot fi utilizate de autoritatea de omologare de tip în scopul întocmirii fișei de comunicare pentru omologarea de tip.

3.2.5.   Dacă serviciul tehnic responsabil cu încercarea de omologare efectuează el însuși încercarea, atunci trebuie să i se prezinte un eșantion de sistem SAE reprezentativ pentru tipul ce urmează să fie omologat, dacă este necesar, după discuția cu producătorul în ceea ce privește, de exemplu, variantele posibile ale dispunerii, numărul componentelor, numărul senzorilor. Dacă serviciul tehnic consideră necesar, poate selecta un eșantion suplimentar.

3.2.6.   Denumirea comercială sau marca producătorului, precum și denumirea tipului trebuie să fie indicate în mod clar și indelebil pe eșantion (eșantioane).

3.2.7.   Dacă este cazul, ar trebui să se identifice toate restricțiile privind utilizarea. Toate restricțiile de acest tip se menționează în anexele 2B și/sau 3B.

3.2.8.   SAE care sunt introduse pe piață ca piese de schimb nu au nevoie de omologare de tip în cazul în care sunt marcate clar ca piese de schimb cu ajutorul unui număr de identificare și în cazul în care, pe de o parte, sunt identice cu piesa corespunzătoare fabricată de producătorul echipamentului original (OEM) pentru un vehicul deja omologat și, pe de altă parte, provin de la același producător care a fabricat și această piesă.

3.2.9.   Componentele vândute drept echipamente postvânzare și destinate instalării pe autovehicule nu trebuie omologate de tip dacă nu sunt legate de funcții cu implicații asupra imunității (a se vedea punctul 2.12). În acest caz, producătorul trebuie să întocmească o declarație în care confirmă că SAE îndeplinește cerințele prezentului regulament și, în special, respectă limitele definite la punctele 6.5, 6.6, 6.7, 6.8 și 6.9 din prezentul regulament.

3.2.10.   În cazul în care un SAE este (parte dintr-o) sursă de lumină, solicitantul trebuie:

| (a) | să precizeze numărul de omologare în conformitate cu Regulamentul nr. 37, Regulamentul nr. 99 sau Regulamentul nr. 128, acordat SAE respectiv;
  sau |
| --- | --- |

(a)

să precizeze numărul de omologare în conformitate cu Regulamentul nr. 37, Regulamentul nr. 99 sau Regulamentul nr. 128, acordat SAE respectiv;

sau

| (b) | să furnizeze un raport de încercare întocmit de către un serviciu tehnic desemnat de autoritatea de omologare de tip, precizând că acest SAE nu este interschimbabil din punct de vedere mecanic cu nicio sursă de lumină în conformitate cu Regulamentul nr. 37, Regulamentul nr. 99 sau Regulamentul nr. 128. |
| --- | --- |

(b)

să furnizeze un raport de încercare întocmit de către un serviciu tehnic desemnat de autoritatea de omologare de tip, precizând că acest SAE nu este interschimbabil din punct de vedere mecanic cu nicio sursă de lumină în conformitate cu Regulamentul nr. 37, Regulamentul nr. 99 sau Regulamentul nr. 128.

4.   OMOLOGARE

4.1.   Proceduri de omologare

4.1.1.   Omologarea de tip a unui vehicul

Producătorul vehiculului are libertatea de a alege una din următoarele proceduri alternative de omologare de tip a unui vehicul.

4.1.1.1.   Omologarea unei configurații de vehicul

O configurație de vehicul poate fi omologată direct, prin respectarea dispozițiilor prevăzute la punctul 6 și, dacă este cazul, la punctul 7 din prezentul regulament. Dacă producătorul vehiculului alege această procedură de omologare, nu este necesară încercarea separată a sistemelor electrice/electronice sau a SAE.

4.1.1.2.   Omologarea unui tip de vehicul prin încercarea separată a SAE individuale

Un producător de vehicule poate obține omologarea vehiculului atunci când demonstrează autorității de omologare de tip că toate sistemele electrice/electronice sau SAE relevante (a se vedea punctul 3.1.3 din prezentul regulament) au fost omologate în conformitate cu prezentul regulament și au fost instalate cu respectarea tuturor condițiilor stabilite în acesta.

4.1.1.3.   Un producător poate obține omologarea în temeiul prezentului regulament dacă vehiculul nu are echipamente de tipul celor supuse încercărilor de imunitate sau emisie. Pentru astfel de omologări nu sunt necesare încercări.

4.1.2.   Omologarea de tip a unui SAE

Omologarea de tip se poate acorda unui SAE destinat montării pe orice tip de vehicul (omologare de componentă) sau pe un tip anume sau pe mai multe tipuri de vehicul, la cererea producătorului SAE (omologare de unitate tehnică separată).

4.1.3.   SAE care sunt concepute să funcționeze ca emițătoare de radiofrecvență și a căror omologare nu a fost solicitată de către un producător de vehicule, trebuie să fie însoțite de instrucțiuni de instalare corespunzătoare.

4.2.   Acordarea omologării de tip

4.2.1.   Vehicul

4.2.1.1.   Dacă vehiculul reprezentativ îndeplinește cerințele de la punctul 6 și, dacă este cazul, de la punctul 7 din prezentul regulament, se acordă omologarea de tip.

4.2.1.2.   În anexa 3A este prezentat un model de fișă de comunicare pentru omologarea de tip.

4.2.2.   SAE

4.2.2.1.   Dacă sistemul (sistemele) SAE reprezentativ(e) îndeplinește (îndeplinesc) cerințele de la punctul 6 și, dacă este cazul, de la punctul 7 din prezentul regulament, se acordă omologarea de tip.

4.2.2.2.   În anexa 3B este prezentat un model de fișă de comunicare pentru omologarea de tip.

4.2.3.   Pentru întocmirea fișelor de comunicare specificate la punctul 4.2.1.2 sau 4.2.2.2 de mai sus, autoritatea de omologare de tip a părții contractante care acordă omologarea poate folosi un raport întocmit sau aprobat fie de un laborator autorizat, fie în conformitate cu dispozițiile prezentului regulament.

4.2.4.   În cazul în care un SAE este (parte dintr-o) sursă de lumină și dacă documentația specificată la punctul 3.2.10 de mai sus lipsește, omologarea acestui SAE în conformitate cu Regulamentul nr. 10 nu poate fi acordată.

4.3.   Omologarea sau refuzul omologării unui tip de vehicul sau SAE în conformitate cu prezentul regulament trebuie notificată părților la acord care aplică prezentul regulament prin intermediul unei fișe conforme cu modelul din anexa 3A sau 3B la prezentul regulament, însoțită de fotografii și/sau scheme la o scară corespunzătoare,furnizate de solicitant într-un format mai mic sau egal cu A4 (210 × 297 mm) sau pliat pentru a atinge dimensiunile formatului menționat.

5.   MARCAJE

5.1.   Fiecărui vehicul sau SAE omologat de tip i se alocă un număr de omologare. Primele două cifre ale acestui număr (în prezent 05) indică seria de amendamente care corespund celor mai recente modificări tehnice esențiale aduse regulamentului în momentul acordării omologării. O parte contractantă nu poate atribui același număr de omologare unui alt tip de vehicul sau SAE.

5.2.   Amplasamentul marcajelor

5.2.1.   Vehicul

O marcă de omologare descrisă la punctul 5.3 de mai jos trebuie fixată pe fiecare vehicul care este conform cu un tip omologat în temeiul prezentului regulament.

5.2.2.   Subansamblu

O marcă de omologare descrisă la punctul 5.3 de mai jos trebuie fixată pe fiecare SAE care este conform cu un tip omologat în temeiul prezentului regulament.

Nu este necesară nicio marcă de omologare pentru sistemele electrice/electronice montate din fabricație pe vehicule care sunt omologate ca unități.

5.3.   Pe fiecare vehicul conform cu tipul omologat în temeiul prezentului regulament trebuie fixată o marcă de omologare internațională, într-un loc vizibil și ușor accesibil, precizat în fișa de comunicare a omologării. Această marcă conține:

| 5.3.1. | un cerc în interiorul căruia este înscrisă litera „E” urmată de numărul specific al țării care a acordat omologarea (2); |
| --- | --- |

5.3.1.

un cerc în interiorul căruia este înscrisă litera „E” urmată de numărul specific al țării care a acordat omologarea (2);

2

| 5.3.2. | numărul prezentului regulament, urmat de litera „R”, o liniuță și numărul de omologare la dreapta cercului menționat la punctul 5.3.1 de mai sus. |
| --- | --- |

5.3.2.

numărul prezentului regulament, urmat de litera „R”, o liniuță și numărul de omologare la dreapta cercului menționat la punctul 5.3.1 de mai sus.

5.4.   În anexa 1 la prezentul regulament se prezintă un exemplu de marcă de omologare de tip.

5.5.   Nu este necesar ca marcajele aplicate pe SAE în conformitate cu punctul 5.3 de mai sus să fie vizibile atunci când SAE sunt instalate pe vehicul.

6.   SPECIFICAȚII ÎN CAZUL CONFIGURAȚIILOR ALTELE DECÂT „CONFIGURAȚIA MOD DE ÎNCĂRCARE CU SRSEE CONECTAT LA REȚEAUA ELECTRICĂ”

6.1.   Specificații generale

6.1.1.   Un vehicul și sistemul (sistemele) electronic(e)/electric(e) sau SAE al(e) acestuia trebuie proiectate, construite și montate astfel încât, în condiții normale de utilizare, să permită vehiculului să fie conform cu cerințele prezentului regulament.

6.1.1.1.   Un vehicul trebuie supus încercărilor privind emisiile radiate și imunitatea la perturbații radiate. Pentru omologarea de tip a vehiculelor nu este necesară efectuarea de încercări privind emisiile conduse sau privind imunitatea la perturbații conduse.

6.1.1.2.   SAE este (sunt) supus(e) unor încercări privind emisiile radiate și conduse, precum și în ceea ce privește imunitatea la perturbații radiate și conduse.

6.1.2.   Înainte de încercare, serviciul tehnic trebuie să întocmească, în colaborare cu producătorul, un plan pentru efectuarea încercărilor care să prevadă cel puțin următoarele puncte: modul de operare, funcția (funcțiile) stimulată (stimulate), funcția (funcțiile) monitorizată (monitorizate), criteriul (criteriile) de admitere/respingere și emisiile prevăzute.

6.2.   Specificații privind radiațiile electromagnetice în bandă largă produse de vehicule

6.2.1.   Metoda de măsurare

Radiația electromagnetică generată de vehiculul reprezentativ pentru tipul lui se măsoară prin metoda descrisă în anexa 4. Metoda de măsurare se definește de către producătorul vehiculului, de comun acord cu serviciul tehnic.

6.2.2.   Limitele de omologare de tip pentru radiațiile electromagnetice în bandă largă produse de vehicule

6.2.2.1.   Dacă măsurătorile sunt efectuate prin metoda descrisă în anexa 4, utilizând o distanță între vehicul și antenă de 10,0 ± 0,2 m, limitele trebuie să fie de 32 dB microvolți/m în banda de frecvențe de 30-75 MHz și de 32-43 dB microvolți/m în banda de frecvențe de 75-400 MHz, această limită crescând logaritmic la frecvențe mai mari de 75 MHz, astfel cum se arată în apendicele 2 la prezentul regulament. În banda de frecvențe de 400-1 000 MHz, limita rămâne constantă la 43 dB microvolți/m.

6.2.2.2.   Dacă măsurătorile sunt efectuate prin metoda descrisă în anexa 4, utilizând o distanță între vehicul și antenă de 3,0 ± 0,05 m, limitele trebuie să fie de 42 dB microvolți/m în banda de frecvențe de 30-75 MHz și de 42-53 dB microvolți/m în banda de frecvențe de 75-400 MHz, această limită crescând logaritmic la frecvențe mai mari de 75 MHz, astfel cum se arată în apendicele 3 la prezentul regulament. În banda de frecvențe de 400-1 000 MHz, limita rămâne constantă la 53 dB microvolți/m.

6.2.2.3.   Valorile măsurate în cazul unui vehicul reprezentativ pentru tipul lui, exprimate în dB microvolți/m, trebuie să fie sub limitele de omologare de tip.

6.3.   Specificații privind radiațiile electromagnetice în bandă îngustă produse de vehicule

6.3.1.   Metoda de măsurare

Radiația electromagnetică generată de vehiculul reprezentativ pentru tipul lui se măsoară prin metoda descrisă în anexa 5. Metoda de măsurare se definește de către producătorul vehiculului, de comun acord cu serviciul tehnic.

6.3.2.   Limitele de omologare de tip pentru radiațiile electromagnetice în bandă îngustă produse de vehicule

6.3.2.1.   Dacă măsurătorile sunt efectuate prin metoda descrisă în anexa 5, utilizând o distanță între vehicul și antenă de 10,0 ± 0,2 m, limitele trebuie să fie de 22 dB microvolți/m în banda de frecvențe de 30-75 MHz și de 22-33 dB microvolți/m în banda de frecvențe de 75-400 MHz, această limită crescând logaritmic la frecvențe mai mari de 75 MHz, astfel cum se arată în apendicele 4 la prezentul regulament. În banda de frecvențe de 400-1 000 MHz, limita rămâne constantă la 33 dB microvolți/m.

6.3.2.2.   Dacă măsurătorile sunt efectuate prin metoda descrisă în anexa 5, utilizând o distanță între vehicul și antenă de 3,0 ± 0,05 m, limita trebuie să fie de 32 dB microvolți/m în banda de frecvențe de 30-75 MHz și de 32-43 dB microvolți/m în banda de frecvențe de 75-400 MHz, această limită crescând logaritmic la frecvențe mai mari de 75 MHz, astfel cum se arată în apendicele 5 la prezentul regulament. În banda de frecvențe de 400-1 000 MHz, limita rămâne constantă la 43 dB microvolți/m.

6.3.2.3.   Valorile măsurate în cazul unui vehicul reprezentativ pentru tipul lui, exprimate în dB microvolți/m, trebuie să fie sub limitele de omologare de tip.

6.3.2.4.   Fără a aduce atingere limitelor definite la punctele 6.3.2.1, 6.3.2.2 și 6.3.2.3 din prezentul regulament, în cazul în care, în etapa inițială descrisă la punctul 1.3 din anexa 5, forța semnalului măsurată la antena radio a vehiculului cu ajutorul unui detector de valori medii este mai mică de 20 dB microvolți în banda de frecvențe de 76-108 MHz, se consideră că vehiculul respectă limitele pentru radiațiile electromagnetice în bandă îngustă și că nu mai este necesar să se efectueze alte încercări.

6.4.   Specificații privind imunitatea vehiculelor la radiațiile electromagnetice

6.4.1.   Metoda de încercare

Încercarea imunității la radiații electromagnetice a vehiculului reprezentativ pentru tipul său se efectuează prin metoda descrisă în anexa 6.

6.4.2.   Limitele de omologare de tip pentru imunitatea la radiațiile electromagnetice a vehiculului

6.4.2.1.   În cazul în care pentru efectuarea încercărilor se folosește metoda descrisă în anexa 6, intensitatea câmpului trebuie să fie de 30 V/m vpm (valoarea medie pătratică) în peste 90 % din banda de frecvențe de 20-2 000 MHz și de cel puțin 25 V/m vpm în întreaga gamă de frecvențe de 20-2 000 MHz.

6.4.2.2.   Vehiculul reprezentativ pentru tipul său se consideră conform cu cerințele privind imunitatea atunci când, în cursul încercărilor efectuate în conformitate cu anexa 6, nu se constată nicio degradare a „funcțiilor cu implicații pentru imunitate”, în conformitate cu punctul 2.1 din anexa 6.

6.5.   Specificații privind interferența electromagnetică în bandă largă generată de SAE

6.5.1.   Metoda de măsurare

Radiația electromagnetică generată de un SAE reprezentativ pentru tipul său se măsoară prin metoda descrisă în anexa 7.

6.5.2.   Limite de omologare de tip pentru radiațiile electromagnetice în bandă largă generate de SAE

6.5.2.1.   În cazul în care măsurătorile se efectuează cu ajutorul metodei descrise în anexa 7, limitele sunt de 62-52 dB microvolți/m în banda de frecvențe de 30-75 MHz, această limită scăzând logaritmic la frecvențe de peste 30 MHz, și de 52-63 dB microvolți/m în banda de frecvențe de 75-400 MHz, această limită crescând logaritmic la frecvențe de peste 75 MHz, astfel cum se arată în apendicele 6 la prezentul regulament. În banda de frecvențe de 400-1 000 MHz, limita rămâne constantă la 63 dB microvolți/m.

6.5.2.2.   Valorile măsurate pentru un SAE reprezentativ pentru tipul său, exprimate în dB microvolți/m, trebuie să fie sub limitele de omologare de tip.

6.6.   Specificații privind interferența electromagnetică de bandă îngustă generată de SAE

6.6.1.   Metoda de măsurare

Radiația electromagnetică generată de un SAE reprezentativ pentru tipul său se măsoară prin metoda descrisă în anexa 8.

6.6.2.   Limite de omologare de tip pentru radiațiile electromagnetice în bandă îngustă generate de SAE

6.6.2.1.   În cazul în care măsurătorile se efectuează cu ajutorul metodei descrise în anexa 8, limitele sunt de 52-42 dB microvolți/m în banda de frecvențe de 30-75 MHz, această limită scăzând logaritmic la frecvențe de peste 30 MHz, și de 42-53 dB microvolți/m în banda de frecvențe de 75-400 MHz, această limită crescând logaritmic la frecvențe de peste 75 MHz, astfel cum se arată în apendicele 7. În banda de frecvențe de 400-1 000 MHz, limita rămâne constantă la 53 dB microvolți/m.

6.6.2.2.   Valorile măsurate pentru un SAE reprezentativ pentru tipul său, exprimate în dB microvolți/m, trebuie să fie sub limitele de omologare de tip.

6.7.   Specificații privind emisiile de perturbații tranzitorii conduse generate de SAE pe liniile de alimentare la 12/24 V

6.7.1.   Metoda de încercare

Încercarea privind emisiile unui SAE reprezentativ pentru tipul său se efectuează prin metoda (metodele) conformă (conforme) cu standardul ISO 7637-2, descrisă (descrise) în anexa 10, pentru nivelurile indicate în tabelul 1.

Tabelul 1

Tabelul 1

Amplitudinea maximă admisă a impulsului

Amplitudinea maximă admisă a impulsului

| (V) |
| --- |
| | Amplitudinea maximă admisă a impulsului pentru |
| Polaritatea amplitudinii impulsului | Vehicule echipate cu sisteme alimentate la 12 V | Vehicule echipate cu sisteme alimentate la 24 V |
| Pozitivă | + 75 | + 150 |
| Negativă | – 100 | – 450 |

(V)

Amplitudinea maximă admisă a impulsului pentru

Polaritatea amplitudinii impulsului

Vehicule echipate cu sisteme alimentate la 12 V

Vehicule echipate cu sisteme alimentate la 24 V

Pozitivă

+ 75

+ 150

Negativă

– 100

– 450

6.8.   Specificații privind imunitatea SAE la radiații electromagnetice

6.8.1.   Metoda sau metodele de încercare

Imunitatea la radiații electromagnetice a unui SAE reprezentativ pentru tipul său se verifică prin metoda (metodele) aleasă (alese) din rândul celor descrise în anexa 9.

6.8.2.   Limite de omologare de tip în cazul încercării privind imunitatea SAE

6.8.2.1.   În cazul în care pentru efectuarea încercărilor se folosesc metodele descrise în anexa 9, nivelurile stabilite pentru încercările de imunitate sunt următoarele: 60 V/m vmp (valoare medie pătratică) pentru metoda de încercare cu ghid de unde tip bandă de 150 mm, 15 V/m vmp pentru metoda de încercare cu ghid de unde tip bandă de 800 mm, 75 V/m vmp pentru metoda de încercare cu celulă – mod electromagnetic transversal (TEM), 60 mA vmp pentru metoda de încercare cu injecție de curent în fascicul (BCI) și 30 V/m vmp pentru metoda de încercare în câmp liber în peste 90 % din banda de frecvențe de 20-2 000 MHz, precum și de cel puțin 50 V/m vmp pentru metoda de încercare cu ghid de unde tip bandă de 150 mm, 12,5 V/m vmp pentru metoda de încercare cu ghid de unde tip bandă de 800 mm, 62,5 V/m vmp pentru metoda de încercare cu celulă TEM, 50 mA vmp pentru metoda de încercare cu injecție de curent (BCI) și 25 V/m pentru metoda de încercare în câmp liber în întreaga bandă de frecvențe de 20-2 000 MHz.

6.8.2.2.   Se consideră că SAE reprezentativ pentru tipul său este conform cu cerințele privind imunitatea atunci când, în cursul încercărilor efectuate în conformitate cu anexa 9, nu se constată nicio degradare a „funcțiilor cu implicații pentru imunitate”.

6.9.   Specificații privind imunitatea SAE la perturbațiile tranzitorii conduse de-a lungul liniilor de alimentare la 12/24 V

6.9.1.   Metoda de încercare

Încercarea de imunitate a unui SAE reprezentativ pentru tipul său se efectuează prin metoda (metodele) conformă (conforme) cu standardul ISO 7637-2, descrisă (descrise) în anexa 10, pentru nivelurile de încercare indicate în tabelul 2.

Tabelul 2

Tabelul 2

Imunitatea SAE

Imunitatea SAE

| Numărul impulsului de încercare | Nivel de încercare a imunității | Starea funcțională a sistemelor: |
| --- | --- | --- |
| În raport cu funcțiile cu implicații pentru imunitate | Fără nicio legătură cu funcțiile cu implicații pentru imunitate |
| 1 | III | C | D |
| 2a | III | B | D |
| 2b | III | C | D |
| 3a/3b | III | A | D |
| 4 | III | B
  (pentru SAE care trebuie să fie operaționale în etapele de pornire a motorului)
  C
  (pentru alte SAE) | D |

Numărul impulsului de încercare

Nivel de încercare a imunității

Starea funcțională a sistemelor:

În raport cu funcțiile cu implicații pentru imunitate

Fără nicio legătură cu funcțiile cu implicații pentru imunitate

1

III

C

D

2a

III

B

D

2b

III

C

D

3a/3b

III

A

D

4

III

B

(pentru SAE care trebuie să fie operaționale în etapele de pornire a motorului)

C

(pentru alte SAE)

D

6.10.   Excepții

6.10.1.   În cazul în care un vehicul sau un sistem electric/electronic sau un SAE nu include un oscilator electronic cu frecvența de funcționare mai mare de 9 kHz, se consideră că este conform cu prevederile de la punctul 6.3.2 sau 6.6.2 și cu prevederile anexelor 5 și 8.

6.10.2.   Vehiculele care nu sunt prevăzute cu sisteme electrice/electronice cu „funcții cu implicații pentru imunitate” nu trebuie supuse în mod necesar încercărilor de imunitate la perturbațiile radiate și se consideră că sunt conforme cu prevederile punctului 6.4 și cu cele ale anexei 6 la prezentul regulament.

6.10.3.   SAE care nu au funcții cu implicații pentru imunitate nu trebuie supuse în mod necesar încercărilor pentru imunitatea la perturbațiile radiate și se consideră că sunt conforme cu prevederile punctului 6.8 și cu cele ale anexei 9 la prezentul regulament.

6.10.4.   Descărcare electrostatică

Pentru vehiculele prevăzute cu pneuri, caroseria/șasiul vehiculului poate fi considerat(ă) o structură izolată din punct de vedere electric. Forțe electrostatice semnificative în raport cu mediul exterior al vehiculului se produc numai la intrarea sau ieșirea unui ocupant în și din vehicul. Având în vedere că în aceste momente vehiculul este staționar, nu este necesară nicio încercare de omologare de tip pentru descărcarea electrostatică.

6.10.5.   Emisiile de perturbații tranzitorii conduse generate de SAE pe liniile de alimentare la 12/24 V.

SAE care nu sunt comutate, care nu conțin comutatoare sau nu includ sarcini inductive nu trebuie supuse în mod necesar încercărilor pentru emisii tranzitorii conduse și sunt considerate conforme cu punctul 6.7.

6.10.6.   Pierderea funcției receptoarelor în timpul încercării de imunitate, atunci când semnalul de încercare se situează în interiorul lărgimii de bandă a receptorului (banda de excludere RF), astfel cum se specifică pentru serviciul/produsul specific de radiocomunicație în cauză în standardul internațional armonizat privind CEM, nu constituie neapărat un criteriu de respingere.

6.10.7.   Emițătoarele de radiofrecvență se supun încercărilor în modul emisie. Emisiile dorite (de exemplu, cele provenite de la sistemele de transmisie de radiofrecvențe) care se situează în interiorul lărgimii de bandă necesare și emisiile din afara benzii nu sunt luate în considerare în sensul prezentului regulament. Emisiile neesențiale fac obiectul prezentului regulament.

6.10.7.1.   „Lărgimea de bandă necesară”: pentru o clasă de emisii dată, lărgimea benzii de frecvențe care este suficientă pentru a asigura transmiterea de informații la viteza și de calitatea necesare în condițiile specificate [articolul 1 punctul 1 152 din regulamentele privind radiocomunicațiile ale Uniunii Internaționale a Telecomunicațiilor (ITU)].

„Lărgimea de bandă necesară”

6.10.7.2.   „Emisii în afara benzii”: emisiile pe o frecvență sau pe frecvențe imediat în afara lărgimii de bandă necesare care rezultă din procesul de modulație, dar care exclud emisiile neesențiale (articolul 1 punctul 1 144 din regulamentele privind radiocomunicațiile ale ITU).

„Emisii în afara benzii”

6.10.7.3.   „Emisii neesențiale”: fiecare proces de modulație generează semnale suplimentare nedorite. Acestea sunt denumite „emisii neesențiale”. Emisiile neesențiale sunt emisii la o frecvență sau la frecvențe situate în exteriorul benzii de frecvențe necesare, al căror nivel poate fi redus fără a fi afectată transmiterea de informații. Emisiile neesențiale includ emisiile armonice, emisiile parazite, produsele de intermodulație și produsele frecvențelor de mixare, dar exclud emisiile în afara benzii (articolul 1 punctul 1 145 din regulamentele privind radiocomunicațiile ale ITU).

„Emisii neesențiale”

7.   SPECIFICAȚII SUPLIMENTARE ÎN CAZUL CONFIGURAȚIEI „MOD DE ÎNCĂRCARE A SRSEE CONECTAT LA REȚEAUA ELECTRICĂ”

7.1.   Specificații generale

7.1.1.   Un vehicul și sistemul (sistemele) electronic(e)/electric(e) al(e) acestuia trebuie proiectate, construite și instalate astfel încât, în configurația „mod de încărcare cu SRSEE conectat la rețeaua electrică”, să permită vehiculului să fie conform cu cerințele prezentului regulament.

7.1.1.1.   Un vehicul în configurația „mod de încărcare cu SRSEE conectat la rețeaua electrică” trebuie să fie supus încercărilor privind emisiile radiate, imunitatea la perturbații radiate, emisiile conduse și imunitatea la perturbații conduse.

7.1.1.2.   SAE în configurația „mod de încărcare cu SRSEE conectat la rețeaua electrică” trebuie să fie supuse încercărilor privind emisiile radiate și conduse, imunitatea la perturbații radiate și imunitatea la perturbații conduse.

7.1.2.   Înainte de încercare, serviciul tehnic trebuie să elaboreze, în colaborare cu producătorul, un plan de încercare pentru configurația „mod de încărcare cu SRSE conectat la rețeaua electrică” care să prevadă cel puțin următoarele puncte: modul de operare, funcția (funcțiile) stimulată (stimulate), funcția (funcțiile) monitorizată (monitorizate), criteriul (criteriile) de admitere/respingere și emisiile prevăzute.

7.1.3.   Un vehicul în configurația „mod de încărcare cu SRSEE conectat la rețeaua electrică” ar trebui să fie încercat cu cablul de încărcare furnizat de producător. În acest caz, cablul trebuie să fie omologat ca parte a vehiculului.

7.1.4.   Rețele artificiale

Rețeaua de alimentare cu curent alternativ se aplică vehiculului/SAE prin 50 μH/50 W AN, astfel cum se definește în CISPR 16-1-2 la punctul 4.3.

Rețeaua de alimentare cu curent continuu se aplică vehiculului/SAE prin 5 μH/50 W AN, astfel cum se definește în CISPR 25.

Linia de înaltă tensiune se aplică vehiculului/SAE prin 5 μH/50 W AN de înaltă tensiune, astfel cum se definește în CISPR 8.

7.2.   Specificații privind radiațiile electromagnetice în bandă largă produse de vehicule

7.2.1.   Metoda de măsurare

Radiația electromagnetică generată de vehiculul reprezentativ pentru tipul lui se măsoară prin metoda descrisă în anexa 4. Metoda de măsurare se definește de către producătorul vehiculului, de comun acord cu serviciul tehnic.

7.2.2.   Limitele de omologare de tip pentru radiațiile electromagnetice în bandă largă produse de vehicule

7.2.2.1.   Dacă măsurătorile sunt efectuate prin metoda descrisă în anexa 4, utilizând o distanță între vehicul și antenă de 10,0 ± 0,2 m, limitele trebuie să fie de 32 dB microvolți/m în banda de frecvențe de 30-75 MHz și de 32-43 dB microvolți/m în banda de frecvență de 75-400 MHz, această limită crescând logaritmic la frecvențe mai mari de 75 MHz, astfel cum se arată în apendicele 2. În banda de frecvențe de 400-1 000 MHz, limita rămâne constantă la 43 dB microvolți/m.

7.2.2.2.   Dacă măsurătorile sunt efectuate prin metoda descrisă în anexa 4, utilizând o distanță între vehicul și antenă de 3,0 ± 0,05 m, limitele trebuie să fie de 42 dB microvolți/m în banda de frecvențe de 30-75 MHz și de 42-53 dB microvolți/m în banda de frecvențe de 75-400 MHz, această limită crescând logaritmic la frecvențe mai mari de 75 MHz, astfel cum se arată în apendicele 3. În banda de frecvențe de 400-1 000 MHz, limita rămâne constantă la 53 dB microvolți/m.

Valorile măsurate în cazul unui vehicul reprezentativ pentru tipul lui, exprimate în dB microvolți/m, trebuie să fie sub limitele de omologare de tip.

7.3.   Specificații privind emisia de armonici pe liniile de curent alternativ provenită de la vehicule

7.3.1.   Metoda de măsurare

Emisia de armonici pe liniile de curent alternativ generată de vehiculul reprezentativ pentru tipul lui se măsoară prin metoda descrisă în anexa 11. Metoda de măsurare se definește de către producătorul vehiculului, de comun acord cu serviciul tehnic.

7.3.2.   Limita emisiilor pentru omologarea de tip a vehiculului

7.3.2.1.   Dacă măsurătorile sunt efectuate utilizând metoda descrisă în anexa 11, limitele pentru un curent de intrare ≤ 16 A pe fază sunt cele definite în IEC 61000-3-2 și sunt indicate în tabelul 3.

Tabelul 3

Tabelul 3

Numărul maxim admis de armonici (curent de intrare ≤ 16 A pe fază)

Numărul maxim admis de armonici (curent de intrare ≤ 16 A pe fază)

| Număr armonic
  n | Curentul armonic maxim autorizat
  A |
| --- | --- |
| Armonici impare |
| 3 | 2,3 |
| 5 | 1,14 |
| 7 | 0,77 |
| 9 | 0,40 |
| 11 | 0,33 |
| 13 | 0,21 |
| 15 ≤ n ≤ 39 | 0,15 × 15/N |
| Armonici pare |
| 2 | 1,08 |
| 4 | 0,43 |
| 6 | 0,30 |
| 8 ≤ n ≤ 40 | 0,23 × 8/N |

Număr armonic

n

Curentul armonic maxim autorizat

A

Armonici impare

3

2,3

5

1,14

7

0,77

9

0,40

11

0,33

13

0,21

15 ≤ n ≤ 39

0,15 × 15/N

Armonici pare

2

1,08

4

0,43

6

0,30

8 ≤ n ≤ 40

0,23 × 8/N

7.3.2.2.   Dacă măsurătorile sunt efectuate utilizând metoda descrisă în anexa 11, limitele pentru un curent de intrare > 16 A și ≤ 75 A pe fază sunt cele definite în IEC 61000-3-12 și sunt indicate în tabelele 4, 5 și 6.

Tabelul 4

Tabelul 4

Numărul maxim admis de armonici (curent de intrare > 16 A și ≤ 75 A pe fază) pentru echipamente altele decât echipamentele trifazate echilibrate

Numărul maxim admis de armonici (curent de intrare > 16 A și ≤ 75 A pe fază) pentru echipamente altele decât echipamentele trifazate echilibrate

| Rsce minimă | Curent armonic individual maxim In/I1

  % | Proporția maximă a curentului armonic
  % |
| --- | --- | --- |
| I3 | I5 | I7 | I9 | I11 | I13 | THD | PWHD |
| 33 | 21,6 | 10,7 | 7,2 | 3,8 | 3,1 | 2 | 23 | 23 |
| 66 | 24 | 13 | 8 | 5 | 4 | 3 | 26 | 26 |
| 120 | 27 | 15 | 10 | 6 | 5 | 4 | 30 | 30 |
| 250 | 35 | 20 | 13 | 9 | 8 | 6 | 40 | 40 |
| ≥ 350 | 41 | 24 | 15 | 12 | 10 | 8 | 47 | 47 |

Rsce minimă

sce

Curent armonic individual maxim In/I1

n

1

%

Proporția maximă a curentului armonic

%

I3

3

I5

5

I7

7

I9

9

I11

11

I13

13

THD

PWHD

33

21,6

10,7

7,2

3,8

3,1

2

23

23

66

24

13

8

5

4

3

26

26

120

27

15

10

6

5

4

30

30

250

35

20

13

9

8

6

40

40

≥ 350

41

24

15

12

10

8

47

47

Valorile relative ale armonicilor pare mai mici sau egale cu 12 trebuie să fie sub limita de 16/n %. Armonicile pare mai mari de 12 sunt luate în considerare în THD (distorsiunea armonică totală) și PWHD (distorsiunea armonică parțial ponderată) în același mod ca armonicile impare.

Se permite interpolarea liniară între valorile succesive ale Rsce.

sce

Tabelul 5

Tabelul 5

Numărul maxim admis de armonici (curent de intrare > 16 A și ≤ 75 A pe fază) pentru echipamente trifazate echilibrate

Numărul maxim admis de armonici (curent de intrare > 16 A și ≤ 75 A pe fază) pentru echipamente trifazate echilibrate

| Rsce minim | Curent armonic individual maxim In/I1

  % | Proporția maximă a curentului armonic
  % |
| --- | --- | --- |
| I5 | I7 | I11 | I13 | THD | PWHD |
| 33 | 10,7 | 7,2 | 3,1 | 2 | 13 | 22 |
| 66 | 14 | 9 | 5 | 3 | 16 | 25 |
| 120 | 19 | 12 | 7 | 4 | 22 | 28 |
| 250 | 31 | 20 | 12 | 7 | 37 | 38 |
| ≥ 350 | 40 | 25 | 15 | 10 | 48 | 46 |

Rsce minim

sce

Curent armonic individual maxim In/I1

n

1

%

Proporția maximă a curentului armonic

%

I5

5

I7

7

I11

11

I13

13

THD

PWHD

33

10,7

7,2

3,1

2

13

22

66

14

9

5

3

16

25

120

19

12

7

4

22

28

250

31

20

12

7

37

38

≥ 350

40

25

15

10

48

46

Valorile relative ale armonicilor pare mai mici sau egale cu 12 trebuie să fie sub limita de 16/n %. Armonicile pare mai mari de 12 sunt luate în considerare în THD și PWHD în același mod ca armonicile impare.

Se permite interpolarea liniară între valorile succesive ale Rsce.

sce

Tabelul 6

Tabelul 6

Numărul maxim admis de armonici (curent de intrare > 16 A și ≤ 75 A pe fază) pentru echipamente trifazate echilibrate în condiții specifice

Numărul maxim admis de armonici (curent de intrare > 16 A și ≤ 75 A pe fază) pentru echipamente trifazate echilibrate în condiții specifice

| Rsce minimă | Curent armonic individual maxim In/I1

  % | Proporția maximă a curentului armonic
  % |
| --- | --- | --- |
| I5 | I7 | I11 | I13 | THD | PWHD |
| 33 | 10,7 | 7,2 | 3,1 | 2 | 13 | 22 |
| ≥ 120 | 40 | 25 | 15 | 10 | 48 | 46 |

Rsce minimă

sce

Curent armonic individual maxim In/I1

n

1

%

Proporția maximă a curentului armonic

%

I5

5

I7

7

I11

11

I13

13

THD

PWHD

33

10,7

7,2

3,1

2

13

22

≥ 120

40

25

15

10

48

46

Valorile relative ale armonicilor pare mai mici sau egale cu 12 trebuie să fie sub limita de 16/n %. Armonicile pare mai mari de 12 sunt luate în considerare în THD și PWHD în același mod ca armonicile impare.

7.4.   Specificații privind emisiile de variații de tensiune, de fluctuații de tensiune și de licărire în rețelele de curent alternativ, provenite de la vehicule.

7.4.1.   Metoda de măsurare

Emisia de variații de tensiune, de fluctuații de tensiune și de licărire în rețelele de curent alternativ generată de vehiculul reprezentativ pentru tipul lui se măsoară prin metoda descrisă în anexa 12. Metoda de măsurare se definește de către producătorul vehiculului, de comun acord cu serviciul tehnic.

7.4.2.   Limita emisiilor pentru omologarea de tip a vehiculului

7.4.2.1.   Dacă măsurătorile sunt efectuate utilizând metoda descrisă în anexa 12, limitele pentru un curent nominal ≤ 16 A pe fază și care nu face obiectul unor restricții de conectare sunt cele definite în IEC 61000-3-3 la punctul 5.

7.4.2.2.   Dacă măsurătorile sunt efectuate utilizând metoda descrisă în anexa 12, limitele pentru un curent nominal > 16 A și ≤ 75 A pe fază și care face obiectul unor restricții de conectare sunt cele definite în IEC 61000-3-11 la punctul 5.

7.5.   Specificații privind emisiile de perturbații de radiofrecvențe conduse pe liniile de curent alternativ sau continuu, provenite de la vehicule

7.5.1.   Metoda de măsurare

Emisia de perturbații de radiofrecvențe conduse pe liniile de curent alternativ sau continuu generată de vehiculul reprezentativ pentru tipul lui se măsoară prin metoda descrisă în anexa 13. Metoda de măsurare se definește de către producătorul vehiculului, de comun acord cu serviciul tehnic.

7.5.2.   Limita emisiilor pentru omologarea de tip a vehiculului

7.5.2.1.   Dacă măsurătorile sunt efectuate utilizând metoda descrisă în anexa 13, limitele pe liniile de curent alternativ sunt cele definite în standardul IEC 61000-6-3 și indicate în tabelul 7.

Tabelul 7

Tabelul 7

Perturbații maxime admise de radiofrecvență conduse pe liniile de curent alternativ

Perturbații maxime admise de radiofrecvență conduse pe liniile de curent alternativ

| Frecvența (MHz) | Limite și detector |
| --- | --- |
| 0,15-0,5 | 66-56 dBμV (semivârf); 56-46 dBμV (medie)
  (limitele scad liniar cu logaritmul frecvenței) |
| 0,5-5 | 56 dBμV (semivârf) 46 dBμV (medie) |
| 5-30 | 60 dBμV (semivârf) 50 dBμV (medie) |

Frecvența (MHz)

Limite și detector

0,15-0,5

66-56 dBμV (semivârf); 56-46 dBμV (medie)

(limitele scad liniar cu logaritmul frecvenței)

0,5-5

56 dBμV (semivârf) 46 dBμV (medie)

5-30

60 dBμV (semivârf) 50 dBμV (medie)

7.5.2.2.   Dacă măsurătorile sunt efectuate utilizând metoda descrisă în anexa 13, limitele pe liniile de curent continuu sunt cele definite în standardul IEC 61000-6-3 și indicate în tabelul 8.

Tabelul 8

Tabelul 8

Perturbații maxime admise de radiofrecvență conduse pe liniile de curent continuu

Perturbații maxime admise de radiofrecvență conduse pe liniile de curent continuu

| Frecvența (MHz) | Limite și detector |
| --- | --- |
| 0,15-0,5 | 79 dBμV (semivârf)
  66 dBμV (medie) |
| 0,5-30 | 73 dBμV (semivârf)
  60 dBμV (medie) |

Frecvența (MHz)

Limite și detector

0,15-0,5

79 dBμV (semivârf)

66 dBμV (medie)

0,5-30

73 dBμV (semivârf)

60 dBμV (medie)

7.6.   Specificații privind emisiile de perturbații de radiofrecvență conduse în rețea provenite de la vehicule și în accesul la telecomunicații

7.6.1.   Metoda de măsurare

Emisia generată de perturbații de radiofrecvență conduse în rețea și în accesul la telecomunicații se măsoară pe vehiculul reprezentativ pentru tipul lui prin metoda descrisă în anexa 14. Metoda de măsurare se definește de către producătorul vehiculului, de comun acord cu serviciul tehnic.

7.6.2.   Limita emisiilor pentru omologarea de tip a vehiculului

7.6.2.1.   Dacă măsurătorile sunt efectuate utilizând metoda descrisă în anexa 14, limitele în rețea și în accesul la telecomunicații (accesul la telecomunicații, astfel cum este definit la punctul 3.6 din CISPR 22) sunt cele definite în standardul IEC 61000-6-3 și indicate în tabelul 9.

Tabelul 9

Tabelul 9

Perturbațiile maxime admise de radiofrecvență conduse în rețea și în accesul la telecomunicații

Perturbațiile maxime admise de radiofrecvență conduse în rețea și în accesul la telecomunicații

| Frecvența (MHz) | Limite de tensiune (detector) | Limitele de curent (detector) |
| --- | --- | --- |
| 0,15-0,5 | 84-74 dBμV (semivârf)
  74-64 dBμV (medie)
  (descresc liniar cu logaritmul frecvenței) | 40-30 dBμA (semivârf)
  30-20 dBμA (medie)
  (descresc liniar cu logaritmul frecvenței) |
| 0,5-30 | 74 dBμV (semivârf)
  64 dBμV (medie) | 30 dBμA (semivârf)
  20 dBμA (medie) |

Frecvența (MHz)

Limite de tensiune (detector)

Limitele de curent (detector)

0,15-0,5

84-74 dBμV (semivârf)

74-64 dBμV (medie)

(descresc liniar cu logaritmul frecvenței)

40-30 dBμA (semivârf)

30-20 dBμA (medie)

(descresc liniar cu logaritmul frecvenței)

0,5-30

74 dBμV (semivârf)

64 dBμV (medie)

30 dBμA (semivârf)

20 dBμA (medie)

7.7.   Specificații privind imunitatea vehiculelor la interferențele electromagnetice radiate

7.7.1.   Metoda de încercare

Încercarea imunității la radiații electromagnetice a vehiculului reprezentativ pentru tipul său se efectuează prin metoda descrisă în anexa 6.

7.7.2.   Limitele de omologare de tip pentru imunitatea la radiațiile electromagnetice a vehiculului

7.7.2.1.   În cazul în care pentru efectuarea încercărilor se folosește metoda descrisă în anexa 6, intensitatea câmpului trebuie să fie de 30 V/m vpm (valoarea medie pătratică) în peste 90 % din banda de frecvențe de 20-2 000 MHz și de cel puțin 25 V/m vmp în întreaga gamă de frecvențe de 20-2 000 MHz.

7.7.2.2.   Se consideră că vehiculul reprezentativ pentru tipul său este conform cu cerințele privind imunitatea atunci când, în cursul încercărilor efectuate în conformitate cu anexa 6, nu se constată nicio degradare a „funcțiilor cu implicații pentru imunitate”, în conformitate cu punctul 2.2 din anexa 6.

7.8.   Specificații privind imunitatea vehiculelor la perturbațiile generate de trenuri de impulsuri rapide de tensiune conduse în rețele electrice de curent alternativ și continuu

7.8.1.   Metoda de încercare

7.8.1.1.   Imunitatea la perturbațiile generate de trenuri de impulsuri rapide de tensiune conduse în rețele electrice de curent alternativ și continuu provenite de la vehiculul reprezentativ pentru tipul său se efectuează prin metoda descrisă în anexa 15.

7.8.2.   Limitele de omologare de tip pentru imunitatea la radiațiile electromagnetice a vehiculului

7.8.2.1.   În cazul în care pentru efectuarea încercărilor se folosesc metodele descrise în anexa 15, nivelurile stabilite pentru încercările de imunitate, pentru rețelele de curent alternativ sau continuu, trebuie să fie: ± 2 kV pentru tensiunea de încercare în circuit deschis, cu un timp de demarare (Tr) de 5 ns, un timp de menținere (Th) de 50 ns și o frecvență de repetiție de 5 kHz pentru cel puțin 1 minut.

7.8.2.2.   Se consideră că vehiculul reprezentativ pentru tipul său este conform cu cerințele privind imunitatea atunci când, în cursul încercărilor efectuate în conformitate cu anexa 15, nu se constată nicio degradare a „funcțiilor cu implicații pentru imunitate”, în conformitate cu punctul 2.2 din anexa 6.

7.9.   Specificații privind imunitatea vehiculelor la supratensiuni conduse în rețele electrice de curent alternativ sau continuu.

7.9.1.   Metoda de încercare

7.9.1.1.   Imunitatea la supratensiuni conduse în rețele electrice de curent alternativ sau continuu, provenite de la vehiculul reprezentativ pentru tipul său se efectuează prin metoda descrisă în anexa 16.

7.9.2.   Limitele de omologare de tip pentru imunitatea la radiațiile electromagnetice a vehiculului

7.9.2.1.   În cazul în care pentru efectuarea încercărilor se folosesc metodele descrise în anexa 16, nivelurile stabilite pentru încercările de imunitate sunt următoarele:

| (a) | Pentru rețele electrice de curent alternativ: ± 2 kV pentru tensiunea de încercare în circuit deschis între rețea și împământare și ± 1 kV între liniile rețelei (1,2 μs/50 μs), cu un timp de demarare (Tr) de 1,2 μs și un timp de menținere (Th) de 50 μs. Fiecare supratensiune se aplică de cinci ori cu o întârziere maximă de 1 minut între impulsuri. Aceasta trebuie să se aplice pentru următoarele faze: 0, 90, 180 și 270°. |
| --- | --- |

(a)

Pentru rețele electrice de curent alternativ: ± 2 kV pentru tensiunea de încercare în circuit deschis între rețea și împământare și ± 1 kV între liniile rețelei (1,2 μs/50 μs), cu un timp de demarare (Tr) de 1,2 μs și un timp de menținere (Th) de 50 μs. Fiecare supratensiune se aplică de cinci ori cu o întârziere maximă de 1 minut între impulsuri. Aceasta trebuie să se aplice pentru următoarele faze: 0, 90, 180 și 270°.

| (b) | Pentru rețele electrice de curent continuu: ± 0,5 kV pentru tensiunea de încercare în circuit deschis între rețea și împământare și ± 0,5 kV între liniile rețelei (1,2 μs/50 μs), cu un timp de demarare (Tr) de 1,2 μs și un timp de menținere (Th) de 50 μs. Fiecare supratensiune se aplică de cinci ori cu o întârziere maximă de 1 minut. |
| --- | --- |

(b)

Pentru rețele electrice de curent continuu: ± 0,5 kV pentru tensiunea de încercare în circuit deschis între rețea și împământare și ± 0,5 kV între liniile rețelei (1,2 μs/50 μs), cu un timp de demarare (Tr) de 1,2 μs și un timp de menținere (Th) de 50 μs. Fiecare supratensiune se aplică de cinci ori cu o întârziere maximă de 1 minut.

7.9.2.2.   Vehiculul reprezentativ pentru tipul său se consideră conform cu cerințele privind imunitatea atunci când, în cursul încercărilor efectuate în conformitate cu anexa 16, nu se constată nicio degradare a „funcțiilor cu implicații pentru imunitate”, în conformitate cu punctul 2.2 din anexa 6.

7.10.   Specificații privind interferența electromagnetică în bandă largă generată de SAE

7.10.1.   Metoda de măsurare

Radiația electromagnetică generată de un SAE reprezentativ pentru tipul său se măsoară prin metoda descrisă în anexa 7.

7.10.2.   Limite de omologare de tip pentru radiațiile electromagnetice în bandă largă generate de SAE

7.10.2.1.   Dacă măsurătorile sunt efectuate utilizând metoda descrisă în anexa 7, limitele sunt de la 62 la 52 dBμV/m în banda de frecvență de la 30 la 75 MHz, această limită scăzând logaritmic la frecvențe ce depășesc 30 MHz și 52 la 63 dBμV/m în banda de frecvență de la 75 la 400 MHz, această limită crescând mod logaritmic la frecvențe de peste 75 MHz, astfel cum se arată în apendicele 6. În banda de frecvențe de 400-1 000 MHz, limita rămâne constantă la 63 dBμV/m.

7.10.2.2.   Pe SAE reprezentativ pentru tipul său, valorile măsurate, exprimate în dBμV/m, trebuie să fie sub limitele omologării de tip.

7.11.   Specificații privind emisia de armonici pe liniile de curent alternativ provenită de la SAE

7.11.1.   Metoda de măsurare

Emisia de armonici pe liniile de curent alternativ generată de SAE reprezentativ pentru tipul lui se măsoară prin metoda descrisă în anexa 17. Metoda de măsurare se definește de către producător, de comun acord cu serviciul tehnic.

7.11.2.   Limita emisiilor pentru omologarea de tip a SAE

7.11.2.1.   Dacă măsurătorile sunt efectuate utilizând metoda descrisă în anexa 17, limitele pentru un curent de intrare ≤ 16 A pe fază sunt cele definite în IEC 61000-3-2 și indicate în tabelul 10.

Tabelul 10

Tabelul 10

Numărul maxim admis de armonici (curent de intrare ≤ 16 A pe fază)

Numărul maxim admis de armonici (curent de intrare ≤ 16 A pe fază)

| Număr armonic
  n | Curentul armonic maxim autorizat
  A |
| --- | --- |
| Armonici impare |
| 3 | 2,3 |
| 5 | 1,14 |
| 7 | 0,77 |
| 9 | 0,40 |
| 11 | 0.33 |
| 13 | 0,21 |
| 15 ≤ n ≤ 39 | 0,15 × 15/N |
| Armonici pare |
| 2 | 1,08 |
| 4 | 0,43 |
| 6 | 0,30 |
| 8 ≤ n ≤ 40 | 0,23 × 8/N |

Număr armonic

n

Curentul armonic maxim autorizat

A

Armonici impare

3

2,3

5

1,14

7

0,77

9

0,40

11

0.33

13

0,21

15 ≤ n ≤ 39

0,15 × 15/N

Armonici pare

2

1,08

4

0,43

6

0,30

8 ≤ n ≤ 40

0,23 × 8/N

7.11.2.2.   Dacă măsurătorile sunt efectuate utilizând metoda descrisă în anexa 17, limitele pentru un curent de intrare > 16 A și ≤ 75 A pe fază sunt cele definite în IEC 61000-3-12 și indicate în tabelele 11, 12 și 13.

Tabelul 11

Tabelul 11

Numărul maxim admis de armonici (curent de intrare > 16 A și ≤ 75 A pe fază) pentru echipamente altele decât echipamentele trifazate echilibrate

Numărul maxim admis de armonici (curent de intrare > 16 A și ≤ 75 A pe fază) pentru echipamente altele decât echipamentele trifazate echilibrate

| Rsce minimă | Curent armonic individual maxim In/I1

  % | Proporția maximă a curentului armonic
  % |
| --- | --- | --- |
| I3 | I5 | I7 | I9 | I11 | I13 | THD | PWHD |
| 33 | 21,6 | 10,7 | 7,2 | 3,8 | 3,1 | 2 | 23 | 23 |
| 66 | 24 | 13 | 8 | 5 | 4 | 3 | 26 | 26 |
| 120 | 27 | 15 | 10 | 6 | 5 | 4 | 30 | 30 |
| 250 | 35 | 20 | 13 | 9 | 8 | 6 | 40 | 40 |
| ≥ 350 | 41 | 24 | 15 | 12 | 10 | 8 | 47 | 47 |

Rsce minimă

sce

Curent armonic individual maxim In/I1

n

1

%

Proporția maximă a curentului armonic

%

I3

3

I5

5

I7

7

I9

9

I11

11

I13

13

THD

PWHD

33

21,6

10,7

7,2

3,8

3,1

2

23

23

66

24

13

8

5

4

3

26

26

120

27

15

10

6

5

4

30

30

250

35

20

13

9

8

6

40

40

≥ 350

41

24

15

12

10

8

47

47

Valorile relative ale armonicilor pare mai mici sau egale cu 12 trebuie să fie sub limita de 16/n %. Armonicile pare mai mari de 12 sunt luate în considerare în THD și PWHD în același mod ca armonicile impare.

Se permite interpolarea liniară între valorile succesive ale Rsce.

sce

Tabelul 12

Tabelul 12

Numărul maxim admis de armonici (curent de intrare > 16 A și ≤ 75 A pe fază) pentru echipamente trifazate echilibrate

Numărul maxim admis de armonici (curent de intrare > 16 A și ≤ 75 A pe fază) pentru echipamente trifazate echilibrate

| Rsce minimă | Curent armonic individual maxim In/I1

  % | Proporția maximă a curentului armonic
  % |
| --- | --- | --- |
| I5 | I7 | I11 | I13 | THD | PWHD |
| 33 | 10,7 | 7,2 | 3,1 | 2 | 13 | 22 |
| 66 | 14 | 9 | 5 | 3 | 16 | 25 |
| 120 | 19 | 12 | 7 | 4 | 22 | 28 |
| 250 | 31 | 20 | 12 | 7 | 37 | 38 |
| ≥ 350 | 40 | 25 | 15 | 10 | 48 | 46 |

Rsce minimă

sce

Curent armonic individual maxim In/I1

n

1

%

Proporția maximă a curentului armonic

%

I5

5

I7

7

I11

11

I13

13

THD

PWHD

33

10,7

7,2

3,1

2

13

22

66

14

9

5

3

16

25

120

19

12

7

4

22

28

250

31

20

12

7

37

38

≥ 350

40

25

15

10

48

46

Valorile relative ale armonicilor pare mai mici sau egale cu 12 trebuie să fie sub limita de 16/n %. Armonicile pare mai mari de 12 sunt luate în considerare în THD și PWHD în același mod ca armonicile impare.

Se permite interpolarea liniară între valorile succesive ale Rsce.

sce

Tabelul 13

Tabelul 13

Numărul maxim admis de armonici (curent de intrare > 16 A și ≤ 75 A pe fază) pentru echipamente trifazate echilibrate în condiții specifice

Numărul maxim admis de armonici (curent de intrare > 16 A și ≤ 75 A pe fază) pentru echipamente trifazate echilibrate în condiții specifice

| Rsce minimă | Curent armonic individual maxim In/I1

  % | Proporția maximă a curentului armonic
  % |
| --- | --- | --- |
| I5 | I7 | I11 | I13 | THD | PWHD |
| 33 | 10,7 | 7,2 | 3,1 | 2 | 13 | 22 |
| ≥ 120 | 40 | 25 | 15 | 10 | 48 | 46 |

Rsce minimă

sce

Curent armonic individual maxim In/I1

n

1

%

Proporția maximă a curentului armonic

%

I5

5

I7

7

I11

11

I13

13

THD

PWHD

33

10,7

7,2

3,1

2

13

22

≥ 120

40

25

15

10

48

46

Valorile relative ale armonicilor pare mai mici sau egale cu 12 trebuie să fie sub limita de 16/n %. Armonicile pare mai mari de 12 sunt luate în considerare în THD și PWHD în același mod ca armonicile impare.

7.12.   Specificații privind emisiile de variații de tensiune, de fluctuații de tensiune și de licărire în rețelele de curent alternativ, provenite de la SAE.

7.12.1.   Metoda de măsurare

Emisia de variații de tensiune, de fluctuații de tensiune și de licărire în rețelele de curent alternativ generată de SAE reprezentativ pentru tipul lui se măsoară prin metoda descrisă în anexa 18. Metoda de măsurare se definește de către producătorul SAE, de comun acord cu serviciul tehnic.

7.12.2.   Limita emisiilor pentru omologarea de tip a SAE

7.12.2.1.   Dacă măsurătorile sunt efectuate utilizând metoda descrisă în anexa 18, limitele pentru un curent nominal ≤ 16 A pe fază și care nu face obiectul unor restricții de conectare sunt cele definite în IEC 61000-3-3 la punctul 5.

7.12.2.2.   Dacă măsurătorile sunt efectuate utilizând metoda descrisă în anexa 18, limitele pentru un curent nominal > 16 A și ≤ 75 A pe fază și care nu face obiectul unor restricții de conectare sunt cele definite în IEC 61000-3-11 la punctul 5.

7.13.   Specificații privind emisiile de perturbații de radiofrecvențe conduse pe liniile de curent alternativ sau continuu, provenite de la SAE

7.13.1.   Metoda de măsurare

Emisia de perturbații de radiofrecvențe conduse pe liniile de curent alternativ sau continuu generată de SAE reprezentativ pentru tipul lui se măsoară prin metoda descrisă în anexa 19. Metoda de măsurare se definește de către producătorul SAE, de comun acord cu serviciul tehnic.

7.13.2.   Limita emisiilor pentru omologarea de tip a SAE

7.13.2.1.   Dacă măsurătorile sunt efectuate utilizând metoda descrisă în anexa 19, limitele pe liniile de curent alternativ sunt cele definite în standardul IEC 61000-6-3 și sunt indicate în tabelul 14.

Tabelul 14

Tabelul 14

Perturbații maxime admise de radiofrecvență conduse pe liniile de curent alternativ

Perturbații maxime admise de radiofrecvență conduse pe liniile de curent alternativ

| Frecvența (MHz) | Limite și detector |
| --- | --- |
| 0,15-0,5 | 66-56 dBμV (semivârf)
  56-46 dBμV (medie)
  (limitele scad liniar cu logaritmul frecvenței) |
| 0,5-5 | 56 dBμV (semivârf)
  46 dBμV (medie) |
| 5-30 | 60 dBμV (semivârf)
  50 dBμV (medie) |

Frecvența (MHz)

Limite și detector

0,15-0,5

66-56 dBμV (semivârf)

56-46 dBμV (medie)

(limitele scad liniar cu logaritmul frecvenței)

0,5-5

56 dBμV (semivârf)

46 dBμV (medie)

5-30

60 dBμV (semivârf)

50 dBμV (medie)

7.13.2.2.   Dacă măsurătorile sunt efectuate utilizând metoda descrisă în anexa 19, limitele pe liniile de curent continuu sunt cele definite în standardul IEC 61000-6-3 și indicate în tabelul 15.

Tabelul 15

Tabelul 15

Perturbații maxime admise de radiofrecvență conduse pe liniile de curent continuu

Perturbații maxime admise de radiofrecvență conduse pe liniile de curent continuu

| Frecvența (MHz) | Limite și detector |
| --- | --- |
| 0,15-0,5 | 79 dBμV (semivârf)
  66 dBμV (medie) |
| 0,5-30 | 73 dBμV (semivârf)
  60 dBμV (medie) |

Frecvența (MHz)

Limite și detector

0,15-0,5

79 dBμV (semivârf)

66 dBμV (medie)

0,5-30

73 dBμV (semivârf)

60 dBμV (medie)

7.14.   Specificații privind emisiile de perturbații de radiofrecvență conduse provenite de la SAE, în rețea și în accesul la telecomunicații

7.14.1.   Metoda de măsurare

Emisia de perturbații de radiofrecvență conduse în rețea și în accesul la telecomunicații generată de SAE reprezentativ pentru tipul lui se măsoară prin metoda descrisă în anexa 20. Metoda de măsurare se definește de către producătorul SAE, de comun acord cu serviciul tehnic.

7.14.2.   Limita emisiilor pentru omologarea de tip a SAE

7.14.2.1.   Dacă măsurătorile sunt efectuate utilizând metoda descrisă în anexa 20, limitele în rețea și în accesul la telecomunicații (accesul la telecomunicații, astfel cum este definit la punctul 3.6 din CISPR 22) sunt cele definite în standardul IEC 61000-6-3 și indicate în tabelul 16.

CISPR 22

Tabelul 16

Tabelul 16

Perturbațiile maxime admise de radiofrecvență conduse în rețea și în accesul la telecomunicații

Perturbațiile maxime admise de radiofrecvență conduse în rețea și în accesul la telecomunicații

| Frecvența (MHz) | Limite de tensiune (detector) | Limitele de curent (detector) |
| --- | --- | --- |
| 0,15-0,5 | 84-74 dBμV (semivârf)
  74-64 dBμV (medie)
  (descresc liniar cu logaritmul frecvenței) | 40-30 dBμA (semivârf)
  30-20 dBμA (medie)
  (descresc liniar cu logaritmul frecvenței) |
| 0,5-30 | 74 dBμV (semivârf)
  64 dBμV (medie) | 30 dBμA (semivârf)
  20 dBμA (medie) |

Frecvența (MHz)

Limite de tensiune (detector)

Limitele de curent (detector)

0,15-0,5

84-74 dBμV (semivârf)

74-64 dBμV (medie)

(descresc liniar cu logaritmul frecvenței)

40-30 dBμA (semivârf)

30-20 dBμA (medie)

(descresc liniar cu logaritmul frecvenței)

0,5-30

74 dBμV (semivârf)

64 dBμV (medie)

30 dBμA (semivârf)

20 dBμA (medie)

7.15.   Specificații privind imunitatea SAE la perturbații generate de trenuri de impulsuri rapide de tensiune conduse în rețele electrice de curent continuu și alternativ

7.15.1.   Metoda de încercare

7.15.1.1.   Imunitatea la perturbațiile generate de trenuri de impulsuri rapide de tensiune conduse în rețele electrice de curent alternativ și continuu, provenite de la SAE reprezentativ pentru tipul său, se efectuează prin metoda descrisă în anexa 21.

7.15.2.   Limite de omologare de tip în cazul încercării privind imunitatea SAE

7.15.2.1.   În cazul în care pentru efectuarea încercărilor se folosesc metodele descrise în anexa 21, nivelurile stabilite pentru încercările de imunitate, pentru rețelele de curent alternativ sau continuu, trebuie să fie: ± 2 kV pentru tensiunea de încercare în circuit deschis, cu un timp de demarare (Tr) de 5 ns, un timp de menținere (Th) de 50 ns și o frecvență de repetiție de 5 kHz pentru cel puțin 1 minut.

7.15.2.2.   Se consideră că SAE reprezentativ pentru tipul său este conform cu cerințele privind imunitatea atunci când, în cursul încercărilor efectuate în conformitate cu anexa 21, nu se constată nicio degradare a „funcțiilor cu implicații pentru imunitate”, în conformitate cu punctul 2.2 din anexa 9.

7.16.   Specificații privind imunitatea SAE la supratensiuni conduse în rețele electrice de curent alternativ sau continuu

7.16.1.   Metoda de încercare

7.16.1.1.   Imunitatea la supratensiuni conduse în rețele electrice de curent alternativ sau continuu, provenite de la SAE reprezentativ pentru tipul său, se efectuează prin metoda descrisă în anexa 22.

7.16.2.   Limite de omologare de tip în cazul încercării privind imunitatea SAE

7.16.2.1.   În cazul în care pentru efectuarea încercărilor se folosesc metodele descrise în anexa 22, nivelurile stabilite pentru încercările de imunitate sunt următoarele:

| (a) | Pentru rețele electrice de curent alternativ: ± 2 kV pentru tensiunea de încercare în circuit deschis între rețea și împământare și ± 1 kV între liniile rețelei (1,2 μs/50 μs), cu un timp de demarare (Tr) de 1,2 μs și un timp de menținere (Th) de 50 μs. Fiecare supratensiune se aplică de cinci ori cu o întârziere maximă de 1 minut între impulsuri. Aceasta trebuie să se aplice pentru următoarele faze: 0, 90, 180 și 270°. |
| --- | --- |

(a)

Pentru rețele electrice de curent alternativ: ± 2 kV pentru tensiunea de încercare în circuit deschis între rețea și împământare și ± 1 kV între liniile rețelei (1,2 μs/50 μs), cu un timp de demarare (Tr) de 1,2 μs și un timp de menținere (Th) de 50 μs. Fiecare supratensiune se aplică de cinci ori cu o întârziere maximă de 1 minut între impulsuri. Aceasta trebuie să se aplice pentru următoarele faze: 0, 90, 180 și 270°.

| (b) | Pentru rețele electrice de curent continuu: ± 0,5 kV pentru tensiunea de încercare în circuit deschis între rețea și împământare și ± 0,5 kV între liniile rețelei (1,2 μs/50 μs), cu un timp de demarare (Tr) de 1,2 μs și un timp de menținere (Th) de 50 μs. Fiecare supratensiune se aplică de cinci ori cu o întârziere maximă de 1 minut. |
| --- | --- |

(b)

Pentru rețele electrice de curent continuu: ± 0,5 kV pentru tensiunea de încercare în circuit deschis între rețea și împământare și ± 0,5 kV între liniile rețelei (1,2 μs/50 μs), cu un timp de demarare (Tr) de 1,2 μs și un timp de menținere (Th) de 50 μs. Fiecare supratensiune se aplică de cinci ori cu o întârziere maximă de 1 minut.

7.16.2.2.   Se consideră că SAE reprezentativ pentru tipul său este conform cu cerințele privind imunitatea atunci când, în cursul încercărilor efectuate în conformitate cu anexa 22, nu se constată nicio degradare a „funcțiilor cu implicații pentru imunitate”, în conformitate cu punctul 2.2 din anexa 9.

7.17.   Specificații privind emisiile de perturbații tranzitorii conduse generate de SAE pe liniile de alimentare la 12/24 V

7.17.1.   Metoda de încercare

Încercarea privind emisiile unui SAE reprezentativ pentru tipul său se efectuează prin metoda (metodele) conformă (conforme) cu standardul ISO 7637-2, astfel cum este descris în anexa 10, pentru nivelurile de încercare indicate în tabelul 17.

Tabelul 17

Tabelul 17

Amplitudinea maximă admisă a impulsului

Amplitudinea maximă admisă a impulsului

| (V) |
| --- |
| | Amplitudinea maximă admisă a impulsului pentru |
| Polaritatea amplitudinii impulsului | Vehicule echipate cu sisteme alimentate la 12 V | Vehicule echipate cu sisteme alimentate la 24 V |
| Pozitivă | + 75 | + 150 |
| Negativă | – 100 | – 450 |

(V)

Amplitudinea maximă admisă a impulsului pentru

Polaritatea amplitudinii impulsului

Vehicule echipate cu sisteme alimentate la 12 V

Vehicule echipate cu sisteme alimentate la 24 V

Pozitivă

+ 75

+ 150

Negativă

– 100

– 450

7.18.   Specificații privind imunitatea SAE la radiații electromagnetice

7.18.1.   Metoda sau metodele de încercare

Imunitatea la radiații electromagnetice a unui SAE reprezentativ pentru tipul său se verifică prin metoda (metodele) aleasă (alese) din rândul celor descrise în anexa 9.

7.18.2.   Limite de omologare de tip în cazul încercării privind imunitatea SAE

7.18.2.1.   În cazul în care pentru efectuarea încercărilor se folosesc metodele descrise în anexa 9, nivelurile stabilite pentru încercările de imunitate sunt următoarele: 60 V/m vpm pentru metoda de încercare cu ghid de unde tip bandă de 150 mm, 15 V/m vmp pentru metoda de încercare cu ghid de unde tip bandă de 800 mm, 75 V/m vmp pentru metoda de încercare cu celulă – mod electromagnetic transversal (TEM), 60 mA vmp pentru metoda de încercare cu injecție de curent (BCI) și 30 V/m vmp pentru metoda de încercare în câmp liber în peste 90 % din banda de frecvențe de 20-2 000 MHz, precum și de cel puțin 50 V/m vmp pentru metoda de încercare cu ghid de unde tip bandă de 150 mm, 12,5 V/m vmp pentru metoda de încercare cu ghid de unde tip bandă de 800 mm, 62,5 V/m vmp pentru metoda de încercare cu celulă TEM, 50 mA vmp pentru metoda de încercare cu injecție de curent (BCI) și 25 V/m pentru metoda de încercare în câmp liber în întreaga bandă de frecvențe de 20-2 000 MHz.

7.18.2.2.   Se consideră că SAE reprezentativ pentru tipul său este conform cu cerințele privind imunitatea atunci când, în cursul încercărilor efectuate în conformitate cu anexa 9, nu se constată nicio degradare a „funcțiilor cu implicații pentru imunitate”.

7.19.   Specificații privind imunitatea SAE la perturbațiile tranzitorii conduse de-a lungul liniilor de alimentare la 12/24 V.

7.19.1   Metoda de încercare

Încercarea de imunitate a unui SAE reprezentativ pentru tipul său se efectuează prin metoda (metodele) conformă (conforme) cu standardul ISO 7637-2, descrisă (descrise) în anexa 10, pentru nivelurile de încercare indicate în tabelul 18.

Tabelul 18

Tabelul 18

Imunitatea SAE

Imunitatea SAE

| Numărul impulsului de încercare | Nivel de încercare a imunității | Starea funcțională a sistemelor: |
| --- | --- | --- |
| În raport cu funcțiile cu implicații pentru imunitate | Fără nicio legătură cu funcțiile cu implicații pentru imunitate |
| 1 | III | C | D |
| 2a | III | B | D |
| 2b | III | C | D |
| 3a/3b | III | A | D |
| 4 | III | B
  (pentru SAE care trebuie să fie operaționale în etapele de pornire a motorului)
  C
  (pentru alte SAE) | D |

Numărul impulsului de încercare

Nivel de încercare a imunității

Starea funcțională a sistemelor:

În raport cu funcțiile cu implicații pentru imunitate

Fără nicio legătură cu funcțiile cu implicații pentru imunitate

1

III

C

D

2a

III

B

D

2b

III

C

D

3a/3b

III

A

D

4

III

B

(pentru SAE care trebuie să fie operaționale în etapele de pornire a motorului)

C

(pentru alte SAE)

D

7.20.   Excepții

7.20.1.   În cazul în care nu există nicio legătură directă cu o rețea de telecomunicații care include servicii de telecomunicații în plus față de serviciile de comunicare privind încărcarea, anexa 14 și anexa 20 nu se aplică.

7.20.2.   În cazul în care pentru accesul la rețea și la telecomunicații ale vehiculului se utilizează transmisia prin rețeaua de alimentare (PLT) în rețelele sale de alimentare cu curent alternativ/continuu, anexa 14 nu se aplică.

7.20.3.   În cazul în care pentru accesul la rețea și la telecomunicații ale SAE se utilizează transmisia prin rețeaua de alimentare (PLT) în rețelele sale de alimentare cu curent alternativ/continuu, anexa 20 nu se aplică.

7.20.4.   Vehiculele și/sau SAE care sunt destinate a fi utilizate în „mod de încărcare cu SRSEE conectat la rețeaua electrică” în configurația conectată la o stație de încărcare cu curent continuu cu o lungime a cablului rețelei de curent continuu mai mică de 30 m nu trebuie să îndeplinească cerințele din anexa 13, anexa 15, anexa 16, anexa 19, anexa 21 și anexa 22.

În acest caz, producătorul trebuie să furnizeze o declarație care să ateste că vehiculul și/sau SAE poate fi utilizat în „modul de încărcare cu SRSEE conectat la rețeaua electrică” doar cu cabluri mai mici de 30 m; aceste informații trebuie să fie publicate după omologarea de tip.

7.20.5.   Vehiculele și/sau SAE care sunt destinate a fi utilizate în „mod de încărcare cu SRSEE conectat la rețeaua electrică” în configurația conectată la o stație de încărcare cu curent continuu locală/privată fără alți participanți nu trebuie să îndeplinească cerințele din anexele 13, 15, 16, 19, 21 și 22.

În acest caz, producătorul trebuie să furnizeze o declarație conform căreia vehiculul și/sau SAE poate fi utilizat în „modul de încărcare cu SRSEE conectat la rețeaua electrică” doar cu o stație de încărcare cu curent continuu locală/privată fără alți participanți Aceste informații trebuie să fie publicate după omologarea de tip.

8.   MODIFICAREA SAU EXTINDEREA OMOLOGĂRII DE TIP A VEHICULULUI CA URMARE A ADĂUGĂRII SAU ÎNLĂTURĂRII SUBANSAMBLULUI ELECTRIC/ELECTRONIC (SAE)

8.1.   Atunci când un producător de vehicule a obținut omologarea de tip pentru o configurație de vehicul și dorește să introducă în aceasta un sistem electric/electronic ori un SAE suplimentar sau unul care să înlocuiască un sistem sau un SAE deja omologat în temeiul prezentului regulament și care urmează să fie instalat în conformitate cu toate condițiile stabilite corespunzătoare, omologarea vehiculului poate fi prelungită fără efectuarea de încercări suplimentare. Sistemul electric/electronic sau SAE suplimentar sau de înlocuire se consideră a fi un echipament al vehiculului în scopul conformității producției.

8.2.   În cazul în care echipamentul (echipamentele) suplimentar(e) sau de înlocuire nu a(u) fost omologat(e) în temeiul prezentului regulament și se consideră că este necesară efectuarea de încercări, întregul vehicul va fi considerat conform atunci când se poate demonstra că echipamentul (echipamentele) nou (noi) sau modificat(e) îndeplinesc cerințele relevante de la punctul 6, sau, dacă este cazul, de la punctul 7 sau atunci când se poate demonstra, în cadrul unei încercări comparative, că echipamentul nou nu va afecta negativ conformitatea tipului de vehicul.

8.3.   Adăugarea de către producătorul vehiculului, la un vehicul omologat, de echipamente standard casnice sau profesionale, cu excepția echipamentelor de comunicații mobile, care sunt conforme cu alte regulamente și care sunt instalate, înlocuite sau înlăturate în conformitate cu recomandările producătorilor echipamentelor și ai vehiculului nu invalidează omologarea vehiculului. Aceasta nu îi împiedică pe producătorii de vehicule să monteze echipamente de comunicații cu respectarea normelor de instalare stabilite de producătorul vehiculului și/sau de producătorul (producătorii) echipamentelor de comunicații respective. La solicitarea autorității responsabile cu încercarea, producătorul vehiculului trebuie să furnizeze dovada că performanța vehiculului nu este afectată negativ de astfel de emițătoare. Aceasta poate fi o declarație potrivit căreia nivelurile de putere și configurația sunt adecvate astfel încât nivelurile de imunitate impuse de prezentul regulament să asigure o protecție suficientă când se face numai transmisie, adică excluzând operațiunile de transmisie realizate împreună cu încercările specificate la punctul 6. Prezentul regulament nu autorizează folosirea unui emițător de comunicații în cazul în care se aplică alte cerințe privind astfel de echipamente sau utilizarea lor.

9.   CONFORMITATEA PRODUCȚIEI

Procedurile privind conformitatea producției trebuie să fie conforme cu cele stabilite în apendicele 2 la acord (E/ECE/324-E/ECE/TRANS/505/Rev.2), cu următoarele cerințe:

9.1.   Vehiculele sau componentele sau SAE omologate în temeiul prezentului regulament trebuie să fie produse astfel încât să corespundă tipului omologat prin respectarea cerințelor stabilite la punctul 6 sau, dacă este cazul, la punctul 7 de mai sus.

9.2.   Conformitatea producției vehiculului sau componentei sau unității tehnice separate trebuie verificată pe baza datelor cuprinse în fișa (fișele) de comunicare pentru omologarea de tip prezentată (prezentate) în anexa 3A și/sau 3B la prezentul regulament.

9.3.   În cazul în care autoritatea de omologare de tip nu este satisfăcută de procedura de verificare a producătorului, se aplică punctele 9.3.1, 9.3.2 și 9.3.3 de mai jos.

9.3.1.   Dacă se verifică conformitatea unui vehicul, a unei componente sau a unui SAE prelevat din serie, producția se consideră conformă cu cerințele prezentului regulament, în ceea ce privește interferențele electromagnetice produse în bandă largă și interferențele electromagnetice produse în bandă îngustă, dacă nivelurile măsurate nu depășesc cu mai mult de 4 dB (60 %) limitele de referință prevăzute la punctele 6.2.2.1, 6.2.2.2, 6.3.2.1, 6.3.2.2 și, după caz, 7.2.2.1 și 7.2.2.2, pentru vehicule și la punctele 6.5.2.1, 6.6.2.1 și, după caz, 7.10.2.1 de mai sus pentru SAE.

9.3.2.   Dacă se verifică conformitatea unui vehicul, a unei componente sau a unui SAE prelevat din serie, producția se consideră conformă cu cerințele prezentului regulament în ceea ce privește imunitatea la radiații electromagnetice dacă vehiculul nu prezintă nicio degradare legată de comanda directă a vehiculului, care ar putea fi observată de conducătorul auto sau de alt participant la trafic, când vehiculul se află în starea definită la punctul 4 din anexa 6 și este supus acțiunii unui câmp, exprimat în V/m, cu intensitate de până la 80 % din limitele de referință prevăzute la punctul 6.4.2.1 și, după caz, 7.7.2.1 de mai sus pentru vehicule și la punctul 6.8.2.1 și, după caz, 7.18.2.1 de mai sus pentru SAE.

9.3.3.   La verificarea conformității unei componente sau a unei unități tehnice separate prelevate dintr-o serie, producția se declară conformă cu cerințele prezentului regulament în ceea ce privește imunitatea la perturbații și emisii conduse, dacă respectiva componentă sau unitate tehnică separată nu prezintă nici o degradare a performanțelor „funcțiilor cu implicații pentru imunitate” până la nivelurile indicate la punctul 6.9.1 și, după caz, 7.19.1 și nu depășește nivelurile indicate la punctul 6.7.1 și, după caz, 7.17.1 de mai sus.

10.   SANCȚIUNI ÎN CAZ DE NECONFORMITATE A PRODUCȚIEI

10.1.   Omologarea acordată pentru un tip de vehicul, componentă sau unitate tehnică separată în temeiul prezentului regulament se poate retrage dacă nu se respectă cerințele prevăzute la punctul 6 și, după caz, la punctul 7 de mai sus sau dacă rezultatele încercărilor prevăzute la punctul 6 și, după caz, la punctul 7 de mai sus sunt negative pentru vehiculele selectate.

10.2.   În cazul în care o parte la acord care aplică prezentul regulament retrage o omologare acordată anterior, aceasta informează imediat celelalte părți contractante care aplică prezentul regulament, prin intermediul unei fișe de comunicare în conformitate cu modelul din anexele 3A și 3B la prezentul regulament.

11.   ÎNCETAREA DEFINITIVĂ A PRODUCȚIEI

Dacă titularul unei omologări încetează definitiv producția unui tip de vehicul sau a unui SAE omologat în conformitate cu prezentul regulament, acesta informează în acest sens autoritatea de omologare de tip care a acordat omologarea, care, la rândul ei, informează celelalte părți la Acordul din 1958 care aplică prezentul regulament printr-o fișă de comunicare conformă cu modelul din anexele 3A și 3B la prezentul regulament.

12.   MODIFICAREA ȘI EXTINDEREA OMOLOGĂRII DE TIP A UNUI VEHICUL SAU A UNUI SAE

12.1.   Orice modificare a tipului de vehicul sau SAE se comunică autorității de omologare care a acordat omologarea tipului de vehicul. În acest caz, respectiva autoritate poate:

| 12.1.1. | să considere că modificările aduse nu sunt susceptibile să aibă un efect negativ important și că, în orice caz, vehiculul sau SAE rămâne conform cu cerințele prevăzute; sau |
| --- | --- |

12.1.1.

să considere că modificările aduse nu sunt susceptibile să aibă un efect negativ important și că, în orice caz, vehiculul sau SAE rămâne conform cu cerințele prevăzute; sau

| 12.1.2. | să solicite un alt raport de încercare din partea serviciului tehnic responsabil cu coordonarea încercărilor. |
| --- | --- |

12.1.2.

să solicite un alt raport de încercare din partea serviciului tehnic responsabil cu coordonarea încercărilor.

12.2.   Avizul de confirmare a omologării sau de refuz al omologării, însoțit de detaliile modificărilor, se comunică prin procedura menționată la punctul 4 de mai sus din prezentul regulament părților la acord care aplică prezentul regulament.

12.3.   Autoritatea de omologare de tip care acordă extinderea omologării atribuie extinderii un număr de serie și informează cu privire la aceasta celelalte părți la Acordul din 1958 care aplică prezentul regulament, prin intermediul unei fișe de comunicare care corespunde modelului indicat în anexele 3A și 3B la prezentul regulament.

13.   DISPOZIȚII TRANZITORII

13.1.   Începând cu data oficială de intrare în vigoare a seriei 03 de amendamente, nicio parte contractantă care aplică prezentul regulament nu poate refuza acordarea omologării în temeiul prezentului regulament, astfel cum a fost modificat prin seria 03 de amendamente.

13.2.   După 12 luni de la data intrării în vigoare a prezentului regulament, astfel cum a fost modificat prin seria 03 de amendamente, părțile contractante care aplică prezentul regulament acordă omologări numai cu condiția ca tipul de vehicul, componentă sau unitate tehnică separată care urmează să fie omologată să îndeplinească cerințele prezentului regulament, astfel cum a fost modificat prin seria 03 de amendamente.

13.3.   Părțile contractante care pun în aplicare prezentul regulament nu pot refuza acordarea de extinderi ale omologării seriei anterioare de amendamente la prezentul regulament.

13.4.   Începând cu 48 de luni de la data intrării în vigoare a seriei 03 de amendamente la prezentul regulament, părțile contractante care aplică prezentul regulament pot refuza prima înmatriculare națională (prima punere în circulație) a unui tip de vehicul, componentă sau unitate tehnică separată care nu îndeplinește cerințele din seria 03 de amendamente la prezentul regulament.

13.5.   Începând cu data oficială a intrării în vigoare a seriei 04 de amendamente, niciuna dintre părțile contractante care aplică prezentul regulament nu poate refuza acordarea de omologări de tip în temeiul prezentului regulament, astfel cum a fost modificat prin seria 04 de amendamente.

13.6.   După 36 de luni de la data oficială a intrării în vigoare a prezentului regulament, astfel cum a fost modificat prin seria 04 de amendamente, părțile contractante care aplică prezentul regulament acordă omologări numai cu condiția ca tipul de vehicul, componentă sau unitate tehnică separată care urmează să fie omologată să îndeplinească cerințele prezentului regulament, astfel cum a fost modificat prin seria 04 de amendamente.

13.7.   Pe parcursul perioadei de 36 de luni care urmează datei intrării în vigoare a seriei 04 de amendamente, părțile contractante care aplică prezentul regulament continuă să acorde omologări acelor tipuri de vehicule sau componente sau unități tehnice separate care satisfac cerințele prezentului regulament, astfel cum a fost modificat prin seriile precedente de amendamente.

13.8.   Până la expirarea perioadei de 60 de luni de la data intrării în vigoare a seriei 04 de amendamente, niciuna dintre părțile contractante nu poate refuza acordarea unei omologări naționale sau regionale de tip unui tip de vehicul sau componentă sau unitate tehnică separată omologată în temeiul seriei precedente de amendamente la prezentul regulament.

13.9.   După 60 de luni de la data intrării în vigoare a seriei 04 de amendamente, părțile contractante care aplică prezentul regulament pot refuza omologarea de tip națională sau regională și pot refuza prima înmatriculare națională sau regională a unui tip de vehicul sau prima punere în funcțiune a unei componente sau a unei unități tehnice separate care nu îndeplinește cerințele seriei 04 de amendamente la prezentul regulament.

13.10.   În pofida dispozițiilor de la punctele 13.8 și 13.9 de mai sus, omologările acordate în temeiul seriei precedente de amendamente la regulament pentru un tip de vehicul care nu este dotat cu un sistem de cuplare pentru încărcarea SRSEE sau pentru o componentă sau unitate tehnică separată care nu include o parte de cuplare pentru încărcarea SRSEE își păstrează valabilitatea, iar părțile contractante care aplică prezentul regulament continuă să le accepte.

13.11   După 36 de luni de la data intrării în vigoare a seriei 05 de amendamente, părțile contractante care aplică prezentul regulament acordă omologări de tip numai cu condiția ca tipul de vehicul, componentă sau unitate tehnică separată care urmează să fie omologată să îndeplinească cerințele prezentului regulament, astfel cum a fost modificat prin seria 05 de amendamente.

14.   DENUMIRILE ȘI ADRESELE SERVICIILOR TEHNICE CARE EFECTUEAZĂ ÎNCERCĂRILE DE OMOLOGARE, PRECUM ȘI ALE AUTORITĂȚILOR RESPONSABILE CU OMOLOGAREA DE TIP

Părțile semnatare la Acordul din 1958 care aplică prezentul regulament comunică Secretariatului General al Organizației Națiunilor Unite denumirile și adresele serviciilor tehnice care efectuează încercările de omologare, precum și ale autorităților care acordă omologări și cărora le sunt trimise certificatele, emise în alte țări, care atestă omologarea, extinderea, refuzul sau retragerea omologării.

---

(1)  Astfel cum sunt definite în Rezoluția consolidată privind construcția vehiculelor (R.E. 3), documentul ECE/TRANS/WP.29/78/Rev.3, punctul 2 –www.unece.org/trans/main/wp29/wp29wgs/wp29gen/wp29resolutions.html

1

(2)  Numerele distinctive ale părților contractante la Acordul din 1958 sunt reproduse în anexa 3 la Rezoluția consolidată privind construcția vehiculelor (R.E.3), documentul ECE/TRANS/WP.29/78/Rev. 3 – www.unece.org/trans/main/wp29/wp29wgs/wp29gen/wp29resolutions.html.

2

---

Apendicele 1

Lista standardelor menționate în prezentul regulament

| 1. | CISPR 12 „Vehicule, nave cu motor și utilaje acționate de motoare cu aprindere prin scânteie – Caracteristici ale perturbațiilor radioelectrice – Limite și metode de măsurare”, ediția a cincea 2001 și Amd1: 2005. |
| --- | --- |

1.

CISPR 12 „Vehicule, nave cu motor și utilaje acționate de motoare cu aprindere prin scânteie – Caracteristici ale perturbațiilor radioelectrice – Limite și metode de măsurare”, ediția a cincea 2001 și Amd1: 2005.

| 2. | CISPR 16-1-4 „Specificații pentru aparate și metode de măsurare a perturbațiilor radioelectrice și a imunității – Partea 1: Aparate de măsurat perturbațiile radio și imunitatea la perturbații – Antene și amplasamente de încercare pentru măsurări de perturbații radiate”, ediția a treia 2010. |
| --- | --- |

2.

CISPR 16-1-4 „Specificații pentru aparate și metode de măsurare a perturbațiilor radioelectrice și a imunității – Partea 1: Aparate de măsurat perturbațiile radio și imunitatea la perturbații – Antene și amplasamente de încercare pentru măsurări de perturbații radiate”, ediția a treia 2010.

| 3. | CISPR 25 „Limite și metode de măsurare a caracteristicilor perturbațiilor radio pentru protecția receptoarelor utilizate la bordul vehiculelor”, ediția a doua 2002 și rectificare 2004. |
| --- | --- |

3.

CISPR 25 „Limite și metode de măsurare a caracteristicilor perturbațiilor radio pentru protecția receptoarelor utilizate la bordul vehiculelor”, ediția a doua 2002 și rectificare 2004.

| 4. | ISO 7637-1 „Vehicule rutiere – Perturbații electrice conduse și prin cuplaj – Partea 1: Definiții și considerații generale”, ediția a doua 2002. |
| --- | --- |

4.

ISO 7637-1 „Vehicule rutiere – Perturbații electrice conduse și prin cuplaj – Partea 1: Definiții și considerații generale”, ediția a doua 2002.

| 5. | ISO 7637-2 „Vehicule rutiere – Perturbații electrice conduse și prin cuplaj – Partea 2: Transmisia perturbațiilor electrice tranzitorii conduse de-a lungul liniilor de alimentare, numai la vehiculele cu tensiune de alimentare nominală de 12 V sau de 24 V”, ediția a doua 2004. |
| --- | --- |

5.

ISO 7637-2 „Vehicule rutiere – Perturbații electrice conduse și prin cuplaj – Partea 2: Transmisia perturbațiilor electrice tranzitorii conduse de-a lungul liniilor de alimentare, numai la vehiculele cu tensiune de alimentare nominală de 12 V sau de 24 V”, ediția a doua 2004.

| 6. | ISO-EN 17025 „Cerințe generale privind competența laboratoarelor de încercări și de etalonare”, a doua ediție 2005 și Corrigendum: 2006. |
| --- | --- |

6.

ISO-EN 17025 „Cerințe generale privind competența laboratoarelor de încercări și de etalonare”, a doua ediție 2005 și Corrigendum: 2006.

| 7. | ISO 11451 „Vehicule rutiere – Perturbații electrice produse de energia electromagnetică radiată în bandă îngustă – metode de încercare a vehiculelor”: | Partea 1: Generalități și definiții (ISO 11451-1, ediția a treia 2005 și Amd1: 2008); |
| --- | --- | --- |

7.

ISO 11451 „Vehicule rutiere – Perturbații electrice produse de energia electromagnetică radiată în bandă îngustă – metode de încercare a vehiculelor”:

Partea 1: Generalități și definiții (ISO 11451-1, ediția a treia 2005 și Amd1: 2008);

| | Partea 2: Surse de radiație în exteriorul vehiculului (ISO 11451-2, ediția a treia 2005); |
| --- | --- |

Partea 2: Surse de radiație în exteriorul vehiculului (ISO 11451-2, ediția a treia 2005);

| | Partea 4: Injecție de curent (BCI) (ISO 11451-4, prima ediție 1995). |
| --- | --- |

Partea 4: Injecție de curent (BCI) (ISO 11451-4, prima ediție 1995).

| 8. | ISO 11452 „Vehicule rutiere – Perturbații electrice produse de energia electromagnetică radiată în bandă îngustă – metode de încercare a componentelor”: | Partea 1: Generalități și definiții (ISO 11452-1, ediția a treia 2005 și Amd1: 2008); |
| --- | --- | --- |

8.

ISO 11452 „Vehicule rutiere – Perturbații electrice produse de energia electromagnetică radiată în bandă îngustă – metode de încercare a componentelor”:

Partea 1: Generalități și definiții (ISO 11452-1, ediția a treia 2005 și Amd1: 2008);

| | Partea 2: Cameră anecoică (ISO 11452-2, ediția a doua 2004); |
| --- | --- |

Partea 2: Cameră anecoică (ISO 11452-2, ediția a doua 2004);

| | Partea 3: Celulă în mod electromagnetic transversal (TEM) (ISO 11452-3, ediția a treia 2001); |
| --- | --- |

Partea 3: Celulă în mod electromagnetic transversal (TEM) (ISO 11452-3, ediția a treia 2001);

| | Partea 4: Injecție de curent în fascicul (BCI) (ISO 11452-4, ediția a treia 2005 și Corrigendum 1:2009); |
| --- | --- |

Partea 4: Injecție de curent în fascicul (BCI) (ISO 11452-4, ediția a treia 2005 și Corrigendum 1:2009);

| | Partea 5: Ghid de undă tip bandă (ISO 11452-5, ediția a doua 2002). |
| --- | --- |

Partea 5: Ghid de undă tip bandă (ISO 11452-5, ediția a doua 2002).

| 9. | Regulamentul privind radiocomunicațiile al UIT, ediția 2008. |
| --- | --- |

9.

Regulamentul privind radiocomunicațiile al UIT, ediția 2008.

| 10. | IEC 61000-3-2 „Compatibilitate electromagnetică (CEM). Partea 3-2: Limite pentru emisiile de curenți armonici (curent de intrare al echipamentelor ≤ 16 A pe fază)”, ediția 3.2-2005 + A1: 2008 + A2: 2009. |
| --- | --- |

10.

IEC 61000-3-2 „Compatibilitate electromagnetică (CEM). Partea 3-2: Limite pentru emisiile de curenți armonici (curent de intrare al echipamentelor ≤ 16 A pe fază)”, ediția 3.2-2005 + A1: 2008 + A2: 2009.

| 11. | IEC 61000-3-3 „Compatibilitate electromagnetică (CEM). Partea 3-3: Limite. Limitarea variațiilor de tensiune, a fluctuațiilor de tensiune și a licăririi în rețelele publice de alimentare de joasă tensiune, pentru echipamente având un curent nominal ≤ 16 A pe fază și care nu sunt supuse unor restricții de conectare”, ediția 2.0 – 2008. |
| --- | --- |

11.

IEC 61000-3-3 „Compatibilitate electromagnetică (CEM). Partea 3-3: Limite. Limitarea variațiilor de tensiune, a fluctuațiilor de tensiune și a licăririi în rețelele publice de alimentare de joasă tensiune, pentru echipamente având un curent nominal ≤ 16 A pe fază și care nu sunt supuse unor restricții de conectare”, ediția 2.0 – 2008.

| 12. | IEC 61000-3-11 „Compatibilitate electromagnetică (CEM). Partea 3-11: Limite. Limitarea variațiilor de tensiune, a fluctuațiilor de tensiune și a licăririi în rețelele publice de alimentare de joasă tensiune. Echipamente cu un curent absorbit ≤ 75A pe fază și care sunt supuse unor restricții de conectare”, ediția 1.0 – 2000. |
| --- | --- |

12.

IEC 61000-3-11 „Compatibilitate electromagnetică (CEM). Partea 3-11: Limite. Limitarea variațiilor de tensiune, a fluctuațiilor de tensiune și a licăririi în rețelele publice de alimentare de joasă tensiune. Echipamente cu un curent absorbit ≤ 75A pe fază și care sunt supuse unor restricții de conectare”, ediția 1.0 – 2000.

| 13. | IEC 61000-3-12 „Compatibilitate electromagnetică (CEM). Partea 3-12: Limite pentru curenții armonici produși de echipamentele conectate la rețelele publice de joasă tensiune, cu un curent absorbit > 16 A și ≤ 75 A pe fază”, ediția 1.0 – 2004. |
| --- | --- |

13.

IEC 61000-3-12 „Compatibilitate electromagnetică (CEM). Partea 3-12: Limite pentru curenții armonici produși de echipamentele conectate la rețelele publice de joasă tensiune, cu un curent absorbit > 16 A și ≤ 75 A pe fază”, ediția 1.0 – 2004.

| 14. | IEC 61000-4-4 „Compatibilitate electromagnetică (CEM). Partea 4-4: Tehnici de încercare și măsurare. Încercări de imunitate la trenuri de impulsuri rapide de tensiune”, ediția 2.0 – 2004. |
| --- | --- |

14.

IEC 61000-4-4 „Compatibilitate electromagnetică (CEM). Partea 4-4: Tehnici de încercare și măsurare. Încercări de imunitate la trenuri de impulsuri rapide de tensiune”, ediția 2.0 – 2004.

| 15. | IEC 61000-4-5 „Compatibilitate electromagnetică (CEM). Partea 4-5: Tehnici de încercare și măsurare. Încercări de imunitate la unde de șoc”, ediția 2.0 – 2005. |
| --- | --- |

15.

IEC 61000-4-5 „Compatibilitate electromagnetică (CEM). Partea 4-5: Tehnici de încercare și măsurare. Încercări de imunitate la unde de șoc”, ediția 2.0 – 2005.

| 16. | IEC 61000-6-2 „Compatibilitate electromagnetică (CEM). Partea 6-2: Standarde generice. Imunitate pentru mediile industriale”, ediția 2.0 – 2005. |
| --- | --- |

16.

IEC 61000-6-2 „Compatibilitate electromagnetică (CEM). Partea 6-2: Standarde generice. Imunitate pentru mediile industriale”, ediția 2.0 – 2005.

| 17. | IEC 61000-6-3 „Compatibilitate electromagnetică (CEM). Partea 6-3: Standarde generice. Standard de emisie pentru mediile rezidențiale, comerciale și ușor industrializate”, ediția 2.0 – 2006. |
| --- | --- |

17.

IEC 61000-6-3 „Compatibilitate electromagnetică (CEM). Partea 6-3: Standarde generice. Standard de emisie pentru mediile rezidențiale, comerciale și ușor industrializate”, ediția 2.0 – 2006.

| 18. | CISPR 16–2–1 „Specificații referitoare la metode și aparate de măsurat perturbațiile radio și imunitatea la perturbații. Partea 2-1: Metode de măsurare a perturbațiilor și a imunității. Măsurările perturbațiilor conduse”, ediția 2.0 – 2008. |
| --- | --- |

18.

CISPR 16–2–1 „Specificații referitoare la metode și aparate de măsurat perturbațiile radio și imunitatea la perturbații. Partea 2-1: Metode de măsurare a perturbațiilor și a imunității. Măsurările perturbațiilor conduse”, ediția 2.0 – 2008.

| 19. | CISPR 22 „Echipamente pentru tehnologia informației. Caracteristici de perturbații radioelectrice. Limite și metode de măsurare”, ediția 6.0 – 2008. |
| --- | --- |

19.

CISPR 22 „Echipamente pentru tehnologia informației. Caracteristici de perturbații radioelectrice. Limite și metode de măsurare”, ediția 6.0 – 2008.

| 20. | CISPR 16-1-2 „Specificații pentru aparate și metode de măsurare a perturbațiilor radioelectrice și a imunității – Partea 1-2: Aparate de măsurat perturbațiile radio și imunitatea la perturbații – echipamente auxiliare – perturbații conduse”, ediția 1.2: 2006. |
| --- | --- |

20.

CISPR 16-1-2 „Specificații pentru aparate și metode de măsurare a perturbațiilor radioelectrice și a imunității – Partea 1-2: Aparate de măsurat perturbațiile radio și imunitatea la perturbații – echipamente auxiliare – perturbații conduse”, ediția 1.2: 2006.

---

Apendicele 2

Limite de referință pentru radiațiile electromagnetice în bandă largă emise de vehicule – Distanța antenă-vehicul: 10 m

| Limita E (dBμV/m) la frecvența F (MHz) |
| --- |
| 30-75 MHz | 75-400 MHz | 400-1 000  MHz |
| E = 32 | E = 32 + 15,13 log (F/75) | E = 43 |

Limita E (dBμV/m) la frecvența F (MHz)

30-75 MHz

75-400 MHz

400-1 000  MHz

E = 32

E = 32 + 15,13 log (F/75)

E = 43

F (MHz)

E (dBμV/m)

Limita emisiilor radiate de vehicul Limita de omologare pentru radiațiile electromagnetice în bandă largă – 10 m Detector de valori de semivârf – lungimea de bandă 120 kHz

Frecvență exprimată în megahertzi (scară logaritmică)

(A se vedea punctele 6.2.2.1 și 7.2.2.1 din prezentul regulament)

---

Apendicele 3

Limite de referință pentru radiațiile electromagnetice în bandă largă emise de vehicule – Distanța antenă-vehicul: 3 m

| Limita E (dBμV/m) la frecvența F (MHz) |
| --- |
| 30-75 MHz | 75-400 MHz | 400-1 000  MHz |
| E = 42 | E = 42 + 15,13 log (F/75) | E = 53 |

Limita E (dBμV/m) la frecvența F (MHz)

30-75 MHz

75-400 MHz

400-1 000  MHz

E = 42

E = 42 + 15,13 log (F/75)

E = 53

F (MHz)

E (dBμV/m)

Limita emisiilor radiate de vehicul Limita de omologare pentru radiațiile electromagnetice în bandă largă – 3 m Detector de valori de semivârf – lungimea de bandă 120 kHz

Frecvență exprimată în megahertzi (scară logaritmică)

(A se vedea punctele 6.2.2.2. și 7.2.2.2 din prezentul regulament)

---

Apendicele 4

Limite de referință pentru radiațiile electromagnetice în bandă îngustă emise de vehicule – Distanța antenă-vehicul: 10 m

| Limita E (dBμV/m) la frecvența F (MHz) |
| --- |
| 30-75 MHz | 75-400 MHz | 400-1 000  MHz |
| E = 22 | E = 22 + 15,13 log (F/75) | E = 33 |

Limita E (dBμV/m) la frecvența F (MHz)

30-75 MHz

75-400 MHz

400-1 000  MHz

E = 22

E = 22 + 15,13 log (F/75)

E = 33

F (MHz)

E (dBμV/m)

Limita emisiilor radiate de vehicul Limita de omologare pentru radiațiile electromagnetice în bandă îngustă – 10 m Detector de valori de medii – lungimea de bandă 120 kHz

Frecvență exprimată în megahertzi (scară logaritmică)

(A se vedea punctul 6.3.2.1 din prezentul regulament)

---

Apendicele 5

Limite de referință pentru radiațiile electromagnetice în bandă îngustă emise de vehicule – Distanța antenă-vehicul: 3 m

| Limita E (dBμV/m) la frecvența F (MHz) |
| --- |
| 30-75 MHz | 75-400 MHz | 400-1 000  MHz |
| E = 32 | E = 32 + 15,13 log (F/75) | E = 43 |

Limita E (dBμV/m) la frecvența F (MHz)

30-75 MHz

75-400 MHz

400-1 000  MHz

E = 32

E = 32 + 15,13 log (F/75)

E = 43

F (MHz)

E (dBμV/m)

Limita emisiilor radiate de vehicul Limita de omologare pentru radiațiile electromagnetice în bandă îngustă – 3 m Detector de valori de medii – lungimea de bandă 120 kHz

Frecvență exprimată în megahertzi (scară logaritmică)

(A se vedea punctul 6.3.2.2 din prezentul regulament)

---

Apendicele 6

Subansamblu electric/electronic – Limite de referință pentru radiațiile electromagnetice în bandă largă

| Limita E (dBμV/m) la frecvența F (MHz) |
| --- |
| 30-75 MHz | 75-400 MHz | 400-1 000  MHz |
| E = 62 – 25,13 log (F/30) | E = 52 + 15,13 log (F/75) | E = 63 |

Limita E (dBμV/m) la frecvența F (MHz)

30-75 MHz

75-400 MHz

400-1 000  MHz

E = 62 – 25,13 log (F/30)

E = 52 + 15,13 log (F/75)

E = 63

F (MHz)

E (dBμV/m)

Limita emisiilor radiate de SAE Limita de omologare pentru radiațiile electromagnetice în bandă largă – 1 m Detector de valori de semivârf – lungimea de bandă 120 kHz

Frecvență exprimată în megahertzi (scară logaritmică)

(A se vedea punctele 6.5.2.1 și 7.10.2.1 din prezentul regulament)

---

Apendicele 7

Subansamblu electric/electronic – Limite de referință pentru radiațiile în bandă îngustă

| Limita E (dBμV/m) la frecvența F (MHz) |
| --- |
| 30-75 MHz | 75-400 MHz | 400-1 000  MHz |
| E = 52 – 25,13 log (F/30) | E = 42 + 15,13 log (F/75) | E = 53 |

Limita E (dBμV/m) la frecvența F (MHz)

30-75 MHz

75-400 MHz

400-1 000  MHz

E = 52 – 25,13 log (F/30)

E = 42 + 15,13 log (F/75)

E = 53

F (MHz)

E (dBμV/m)

Limita emisiilor radiate de SAE

Limita de omologare pentru radiațiile electromagnetice în bandă îngustă – 1 m

Detector de valori de medii – lungimea de bandă 120 kHz

Frecvență exprimată în megahertzi (scară logaritmică)

(A se vedea punctul 6.6.2.1 din prezentul regulament)

---

Apendicele 8

Rețea artificială de înaltă tensiune

Figura 1

Rețea artificială de înaltă tensiune

| Legendă | C2: 0,1 μF |
| --- | --- |
| L1: 5 μH | R1: 1 kΩ |
| C1: 0,1 μF | R2: 1 MΩ (descărcarea C2 la < 50 Vdc într-un interval de 60 s) |

Legendă

C2: 0,1 μF

L1: 5 μH

R1: 1 kΩ

C1: 0,1 μF

R2: 1 MΩ (descărcarea C2 la < 50 Vdc într-un interval de 60 s)

Figura 2

Impedanța rețelei artificiale de înaltă tensiune

Independenţă

Frecvenţă/MHz

Figura 3

Combinație de rețele artificiale de înaltă tensiune

Port de măsurare HV-

Cablu de alimentare HV-

Port de măsurare HV+

Împământare

Împământare

Cablu de alimentare HV+

---

ANEXA 1

EXEMPLE DE MĂRCI DE OMOLOGARE

Modelul A

(A se vedea punctul 5.2 din prezentul regulament)

Image 11

Marca de omologare de mai sus, fixată pe un vehicul sau pe un SAE, arată că tipul de vehicul în cauză a fost omologat, cu privire la compatibilitatea electromagnetică, în Țările de Jos (E4) în conformitate cu Regulamentul nr. 10, cu numărul de omologare 05 2439. Numărul de omologare indică faptul că omologarea a fost acordată cu respectarea condițiilor din Regulamentul nr. 10 modificat prin seria 05 de amendamente.

Modelul B

(A se vedea punctul 5.2 din prezentul regulament)

Image 12

Marca de omologare de mai sus, fixată pe un vehicul sau pe un SAE, arată că tipul de vehicul în cauză a fost omologat, cu privire la compatibilitatea electromagnetică, în Țările de Jos (E4) în conformitate cu Regulamentul nr. 10 și cu Regulamentul nr. 33 (1). Numerele de omologare indică faptul că, la data la care au fost acordate omologările respective, Regulamentul nr. 10 conținea seria 05 de amendamente, iar Regulamentul nr. 33 era încă în forma lui originală.

---

(1)  Cel de al doilea număr este dat doar cu titlu de exemplu.

---

ANEXA 2A

FIȘĂ DE INFORMAȚII PENTRU OMOLOGAREA DE TIP A UNUI VEHICUL ÎN CEEA CE PRIVEȘTE COMPATIBILITATEA ELECTROMAGNETICĂ

Următoarele informații trebuie furnizate în trei exemplare și trebuie să includă un cuprins.

Orice desen trebuie furnizat la o scară corespunzătoare și cu suficiente detalii, în format A4 sau împăturit în format A4.

Fotografiile, dacă există, trebuie să fie suficient de detaliate.

În cazul în care sistemele, componentele sau unitățile tehnice separate sunt dotate cu comenzi electronice, se furnizează informații adecvate privind performanțele acestora.

Generalități

1.   Marca (denumirea comercială a producătorului): ...

2.   Tipul: ...

3.   Categoria vehiculului: ...

4.   Denumirea și adresa producătorului: ...

Denumirea și adresa reprezentantului autorizat, după caz: ...

5.   Adresa (adresele) fabricii (fabricilor) de asamblare: ...

Caracteristici generale de construcție ale vehiculului

6.   Fotografie (fotografii) și/sau desen(e) ale unui vehicul reprezentativ: ...

7.   Amplasarea și dispunerea motorului: ...

Motor

8.   Producător: ...

9.   Codul motorului, alocat de producător și înscris pe motor: ...

10.   Motor cu ardere internă: ...

11.   Principiul de funcționare: aprindere prin scânteie/aprindere prin comprimare, patru timpi/doi timpi (1)

12.   Numărul și dispunerea cilindrilor: ...

13.   Modul de alimentare cu combustibil: ...

14.   Prin injecție cu combustibil (numai în cazul aprinderii prin scânteie): da/nu (1)

15.   Unitatea de comandă electronică: ...

16.   Marca (mărcile): ...

17.   Descrierea sistemului: ...

18.   Prin injecție de carburant (numai în cazul aprinderii prin scânteie): da/nu (1)

19.   Sistemul electric: ...

20.   Tensiune nominală: ...V, împământare pozitivă/negativă (1)

21.   Generator: ...

22.   Tipul: ...

23.   Aprinderea: ...

24.   Marca (mărcile): ...

25.   Tipul (tipurile): ...

26.   Principiul de funcționare: ...

27.   Sistem de alimentare cu GPL: da/nu (1)

28.   Unitatea electronică de control al motorului pentru alimentarea cu GPL: ...

29.   Marca (mărcile): ...

30.   Tipul (tipurile): ...

31.   Sistem de alimentare cu GN (gaz natural): da/nu (1)

32.   Unitatea electronică de control al motorului pentru alimentarea cu GN: ...

33.   Marca (mărcile): ...

34.   Tipul (tipurile): ...

35.   Motorul electric: ...

36.   Tipul (bobinaj, excitație): ...

37.   Tensiunea de funcționare: ...

Motoare cu alimentare cu gaz (în cazul sistemelor cu o structură diferită, furnizați informațiile echivalente)

38.   Unitatea de comandă electronică (ECU):

39.   Marca (mărcile): ...

40.   Tipul (tipurile): ...

Transmisia

41.   Tipul (mecanică, hidraulică, electrică etc.): ...

42.   Scurtă descriere a componentelor electrice/electronice (dacă există): ...

Suspensia

43.   Scurtă descriere a componentelor electrice/electronice (dacă există): ...

Direcția

44.   Scurtă descriere a componentelor electrice/electronice (dacă există): ...

Frâne

45.   Sistem de frânare antiblocare: da/nu/opțional (1)

46.   Pentru vehiculele cu sisteme antiblocare, descrierea funcționării sistemului (inclusiv a oricărei componente electronice), schema electrică, schema circuitului hidraulic sau pneumatic: ...

Caroserie

47.   Tipul de caroserie: ...

48.   Materialele utilizate și metoda de construcție: ...

49.   Parbriz și alte geamuri:

50.   Scurtă descriere a componentelor electrice/electronice (dacă există) ale mecanismului macaralei: ...

51.   Dispozitive de vizibilitate indirectă în temeiul Regulamentului nr. 46: ...

52.   Scurtă descriere a componentelor electrice/electronice (dacă există): ...

53.   Centuri de siguranță și/sau alte sisteme de reținere:

54.   Scurtă descriere a componentelor electrice/electronice (dacă există): ...

55.   Suprimarea paraziților radioelectrici:

56.   Descriere și desene/fotografii ale formelor și materialelor constitutive ale părții de caroserie care formează compartimentul motor și ale părții habitaclului care este cea mai apropiată de acesta: ...

57.   Desene sau fotografii care să indice amplasarea componentelor metalice situate în compartimentul motor (de exemplu, instalația de încălzire, roata de rezervă, filtrul de aer, mecanismul de direcție etc.): ...

58.   Tabel și desen care să prezinte echipamentele de antiparazitare: ...

59.   Detalii privind valoarea nominală a rezistenței în curent continuu și, în cazul cablurilor de aprindere rezistive, detalii privind rezistența lor nominală pe metru: ...

Dispozitive de iluminat și semnalizare luminoasă

60.   Scurtă descriere a componentelor electrice/electronice, altele decât lămpile (dacă există): ...

Diverse

61.   Dispozitive de prevenire a utilizării neautorizate a vehiculului: ...

62.   Scurtă descriere a componentelor electrice/electronice (dacă există): ...

63.   Tabel privind instalarea și utilizarea emițătoarelor de radiofrecvență în vehicul(e), dacă este cazul (a se vedea punctul 3.1.8 din prezentul regulament): ...

| Benzi de frecvență [Hz] | Puterea maximă la ieșire [W] | Poziția antenei pe vehicul, condiții specifice de instalare și/sau utilizare |
| --- | --- | --- |

Benzi de frecvență [Hz]

Puterea maximă la ieșire [W]

Poziția antenei pe vehicul, condiții specifice de instalare și/sau utilizare

64.   Vehicul echipat cu sistem radar cu rază scurtă de acțiune în banda de frecvențe de 24 GHz: da/nu/opțional (1).

Solicitantul omologării de tip trebuie să furnizeze și următoarele informații, după caz:

| Apendicele 1: | O listă cu marca (mărcile) și tipul (tipurile) tuturor componentelor electrice și/sau electronice aflate sub incidența prezentului regulament (a se vedea punctele 2.9 și 2.10 din prezentul regulament), care nu au fost cuprinse în liste anterioare. |
| --- | --- |

Apendicele 1:

O listă cu marca (mărcile) și tipul (tipurile) tuturor componentelor electrice și/sau electronice aflate sub incidența prezentului regulament (a se vedea punctele 2.9 și 2.10 din prezentul regulament), care nu au fost cuprinse în liste anterioare.

| Apendicele 2: | O schemă sau un desen care să prezinte dispunerea generală a componentelor electrice și/sau electronice (aflate sub incidența prezentului regulament), precum și a cablajelor. |
| --- | --- |

Apendicele 2:

O schemă sau un desen care să prezinte dispunerea generală a componentelor electrice și/sau electronice (aflate sub incidența prezentului regulament), precum și a cablajelor.

| Apendicele 3: | Descrierea vehiculului selectat să reprezinte tipul: | Tipul de caroserie: ... |
| --- | --- | --- |

Apendicele 3:

Descrierea vehiculului selectat să reprezinte tipul:

Tipul de caroserie: ...

| | Cu volanul pe dreapta sau pe stânga: ... |
| --- | --- |

Cu volanul pe dreapta sau pe stânga: ...

| | Ampatament: ... |
| --- | --- |

Ampatament: ...

| Apendicele 4: | Raportul (rapoartele) de încercare relevante furnizate de producător de la un laborator de încercări acreditat în conformitate cu ISO 17025 și recunoscut de autoritatea de omologare de tip în scopul întocmirii certificatului de omologare de tip. |
| --- | --- |

Apendicele 4:

Raportul (rapoartele) de încercare relevante furnizate de producător de la un laborator de încercări acreditat în conformitate cu ISO 17025 și recunoscut de autoritatea de omologare de tip în scopul întocmirii certificatului de omologare de tip.

65.   Încărcător: integrat/extern/fără (1):

66.   Tipul de curent pentru încărcare: curent continuu/curent alternativ (numărul fazelor/frecvența) (1):

67.   Curentul nominal maxim (în fiecare mod, dacă este cazul): ...

68.   Tensiunea nominală de încărcare: ...

69.   Funcții de interfață ale vehiculului de bază: de exemplu: L1/L2/L3/N/E/pilot de control: ...

70.   Rsce minimă (a se vedea punctul 7.3)

71.   Cablul de încărcare livrat împreună cu vehiculul: da/nu (1)

72.   Dacă cablul de încărcare este livrat împreună cu vehiculul:

| | Lungime (m) ... |
| --- | --- |

Lungime (m) ...

| | Aria secțiunii transversale (mm2) ... |
| --- | --- |

Aria secțiunii transversale (mm2) ...

---

(1)  A se tăia mențiunile necorespunzătoare.

---

ANEXA 2B

FIȘĂ DE INFORMAȚII PENTRU OMOLOGAREA DE TIP A UNUI SUBANSAMBLU ELECTRIC/ELECTRONIC CU PRIVIRE LA COMPATIBILITATEA ELECTROMAGNETICĂ

Informațiile de mai jos trebuie, dacă este cazul, să fie furnizate în trei exemplare si să fie însoțite de un cuprins. Orice desen trebuie furnizat la o scară corespunzătoare și cu suficiente detalii, în format A4 sau pliat în format A4. Fotografiile, dacă există, trebuie să fie suficient de detaliate.

În cazul în care sistemele, componentele sau unitățile tehnice separate sunt dotate cu comenzi electronice, se furnizează informații adecvate privind performanțele acestora.

1.   Marca (denumirea comercială a producătorului): ...

2.   Tipul: ...

3.   Mijloace de identificare a tipului, dacă sunt prezente pe componenta/unitatea tehnică separată (1):

3.1.   Amplasarea marcajului: ...

4.   Denumirea și adresa producătorului: ...

Denumirea și adresa reprezentantului autorizat, după caz: ...

5.   În cazul componentelor și unităților tehnice separate, amplasarea și metoda de aplicare a mărcii de omologare: ...

6.   Adresa (adresele) fabricii (fabricilor) de asamblare: ...

7.   Acest SAE se omologhează ca o componentă/unitate tehnică separată (2)

8.   Orice restricție privind utilizarea și condițiile de montare: ...

9.   Tensiunea nominală a sistemului electric: ...V, împământare pozitivă/negativă (2) ...

| Apendicele 1: | Descrierea SAE ales ca reprezentativ pentru tip [schema electronică și lista principalelor componente care formează SAE (de exemplu, marca și tipul microprocesorului, cristal piezoelectric etc.)]. |
| --- | --- |

Apendicele 1:

Descrierea SAE ales ca reprezentativ pentru tip [schema electronică și lista principalelor componente care formează SAE (de exemplu, marca și tipul microprocesorului, cristal piezoelectric etc.)].

| Apendicele 2: | Raportul (rapoartele) de încercare relevante furnizate de producător, de la un laborator de încercări acreditat în conformitate cu ISO 17025 și recunoscut de autoritatea de omologare de tip în scopul întocmirii certificatului de omologare de tip.
  Se aplică numai pentru sistemele de încărcare: ... |
| --- | --- |

Apendicele 2:

Raportul (rapoartele) de încercare relevante furnizate de producător, de la un laborator de încercări acreditat în conformitate cu ISO 17025 și recunoscut de autoritatea de omologare de tip în scopul întocmirii certificatului de omologare de tip.

Se aplică numai pentru sistemele de încărcare: ...

10.   Încărcător: la bord/extern (2) ...

11.   Tipul de curent pentru încărcare: curent continuu/curent alternativ (numărul fazelor/frecvența) (2) ...

12.   Curentul nominal maxim (în fiecare mod, dacă este cazul): ...

13.   Tensiunea nominală de încărcare: ...

14.   Funcții de interfață ale SAE de bază: de exemplu, L1/L2/L3/N/PE/pilot de control: ...

15.   Valoarea minimă a Rsce (a se vedea punctul 7.11 din prezentul regulament) ...

---

(1)  Dacă mijlocul de identificare conține caractere care nu sunt relevante pentru descrierea tipurilor de componente sau unități tehnice separate reglementate de prezenta fișă de informații, aceste caractere se reprezintă în document prin simbolul „?” (de exemplu, ABC??123??).

(2)  Se taie mențiunea necorespunzătoare.

---

ANEXA 3A

Image 13

FIȘĂ DE COMUNICARE

[(format maxim: A4 (210 × 297 mm)]

(1)

eliberată de: Denumirea serviciului administrativ

Privind (2): Acordarea omologării

Extinderea omologării

Refuzul omologării

Retragerea omologării

Încetarea definitivă a producției

pentru un tip de vehicul/componentă/unitate tehnică separată (2) conform Regulamentului nr. 10

Numărul omologării: Extinderea nr.:

1. Marca (denumirea comercială a producătorului):

2. Tipul:

3. Modul de identificare a tipului, dacă acesta este marcat pe vehicul/componentă/unitatea tehnică separată (2)

3.1. Amplasarea marcajului:

4. Categoria vehiculului:

5. Denumirea și adresa producătorului:

6. În cazul componentelor și unităților tehnice separate, amplasarea și metoda de aplicare a mărcii de omologare:

7. Adresa (adresele) fabricii (fabricilor) de asamblare:

8. Informații suplimentare (dacă este cazul): a se vedea apendicele de mai jos

9. Serviciul tehnic responsabil cu efectuarea încercărilor:

10. Data raportului de încercare:

11. Numărul raportului de încercare:

12. Observații (după caz): a se vedea apendicele de mai jos

13. Locul:

14. Data:

15. Semnătura:

16. Se anexează indexul pachetului de documente depus la autoritatea de omologare, care poate fi obținut la cerere:

17. Motivele extinderii omologării:

Image 14

Apendice la fișa de comunicare pentru omologarea de tip nr. ... privind omologarea de tip a unui vehicul în conformitate cu Regulamentul nr. 10

1. Informații suplimentare:

2. Tensiunea nominală a sistemului electric: V, împământare pozitivă/negativă (2)

3. Tipul de caroserie:

4. Lista sistemelor electronice instalate pe vehiculul (vehiculele) supuse încercării, fără a se limita la elementele din fișa de informații:

4.1. Vehicul echipat cu sistem radar cu rază scurtă de acțiune în banda de frecvențe de 24 GHz: da/nu/opțional (2)

5. Laborator acreditat în conformitate cu ISO 17025 și recunoscut de autoritatea de omologare responsabilă cu efectuarea încercărilor:

6. Observații (de exemplu, valabil atât pentru vehicule pentru circulația pe partea stângă, cât și pentru vehicule pentru circulația pe partea dreaptă):

(1) Numărul corespunzător țării care a acordat/extins/refuzat/retras omologarea (a se vedea dispozițiile privind omologarea din regulament).

(2) A se tăia mențiunile necorespunzătoare.

---

ANEXA 3B

Image 15

FIȘĂ DE COMUNICARE

[(format maxim: A4 (210 × 297 mm)]

(1)

eliberată de: Denumirea serviciului administrativ

Privind (2): Acordarea omologării

Extinderea omologării

Refuzul omologării

Retragerea omologării

Încetarea definitivă a producției

pentru un tip de subansamblu electric/electronic (2) conform Regulamentului nr. 10

Numărul omologării: Extinderea nr.:

1. Marca (denumirea comercială a producătorului):

2. Tipul și descrierea (descrierile) comercială(e) generală(e):

3. Modul de identificare a tipului, dacă acesta este marcat pe vehicul/componentă/unitatea tehnică separată (2)

3.1. Amplasarea marcajului:

4. Categoria vehiculului:

5. Denumirea și adresa producătorului:

6. În cazul componentelor și unităților tehnice separate, amplasarea și metoda de aplicare a mărcii de omologare:

7. Adresa (adresele) fabricii (fabricilor) de asamblare:

8. Informații suplimentare (dacă este cazul): a se vedea apendicele de mai jos

9. Serviciul tehnic responsabil cu efectuarea încercărilor:

10. Data raportului de încercare:

11. Numărul raportului de încercare:

12. Observații (după caz): a se vedea apendicele de mai jos

13. Locul:

14. Data:

15. Semnătura:

16. Se anexează indexul pachetului de documente depus la autoritatea de omologare, care poate fi obținut la cerere: .

17. Motivele extinderii omologării:

Image 16

Apendice la fișa de comunicare pentru omologarea de tip nr. ... referitor la omologarea de tip a unui subansamblu electric/electronic în conformitate cu Regulamentul nr. 10

1. Informații suplimentare:

1.1. Tensiunea nominală a sistemului electric: V, împământare pozitivă/negativă (2)

1.2. Acest SAE poate fi utilizat pe orice tip de vehicul, cu următoarele restricții:

1.2.1. Condiții de instalare, dacă există:

1.3. Acest SAE poate fi utilizat numai pe următoarele tipuri de vehicule:

1.3.1. Condiții de instalare, dacă există:

1.4. Metoda (metodele) de încercare specifică (specifice) utilizată (utilizate) și gamele de frecvență acoperite pentru determinarea imunității au fost (vă rugăm să specificați metoda precisă utilizată, conform anexei 9):

1.5. Laborator acreditat în conformitate cu ISO 17025 și recunoscut de autoritatea de omologare responsabilă cu efectuarea încercărilor:

2. Observații:

(1) Numărul distinctiv al țării care a acordat/extins/refuzat sau retras omologarea. (a se vedea dispozițiile privind omologarea din regulament).

(2) A se tăia mențiunile necorespunzătoare.

---

ANEXA 4

METODA DE MĂSURARE A EMISIILOR ELECTROMAGNETICE ÎN BANDĂ LARGĂ PRODUSE DE VEHICULE

1.   GENERALITĂȚI

1.1.   Metoda de încercare descrisă în prezenta anexă se aplică exclusiv vehiculelor. Această metodă se referă la ambele configurații de vehicul:

| (a) | altele decât „mod de încărcare cu SRSEE conectat la rețeaua electrică”; |
| --- | --- |

(a)

altele decât „mod de încărcare cu SRSEE conectat la rețeaua electrică”;

| (b) | „mod de încărcare cu SRSEE conectat la rețeaua electrică”. |
| --- | --- |

(b)

„mod de încărcare cu SRSEE conectat la rețeaua electrică”.

1.2.   Metoda de încercare

Această încercare este destinată măsurării emisiilor în bandă largă generate de sistemele electrice sau electronice montate pe vehicul (de exemplu, sistemul de aprindere sau motoarele electrice).

Dacă nu se specifică altfel în prezenta anexă, încercarea se efectuează în conformitate cu CISPR12.

2.   STAREA VEHICULULUI ÎN TIMPUL ÎNCERCĂRILOR

2.1.   Vehicul într-o configurație alta decât configurația „mod de încărcare cu SRSEE conectat la rețeaua electrică”.

2.1.1.   Motorul

Motorul trebuie să fie pornit, în conformitate cu CISPR 12.

2.1.2.   Alte sisteme ale vehiculului

Toate echipamentele care pot genera emisii în bandă largă și care pot fi activate permanent de conducătorul auto sau de pasager ar trebui să funcționeze la sarcina maximă (de exemplu, motoarele ștergătoarelor de parbriz sau ventilatoarele). Claxonul și motoarele geamurilor electrice sunt excluse, întrucât nu sunt utilizate în mod continuu.

2.2.   Vehicul în configurația „mod de încărcare cu SRSEE conectat la rețeaua electrică”.

Nivelul de încărcare a bateriei de tracțiune trebuie să fie menținut între 20 și 80 % din valoarea maximă pe durata măsurării întregii game de frecvențe (acest lucru ar putea duce la împărțirea măsurării în diferite sub-benzi, fiind necesară descărcarea bateriei de tracțiune a vehiculului înainte de începerea următoarelor sub-benzi). În cazul în care consumul de curent poate fi ajustat, atunci acesta se setează la cel puțin 80 % din valoarea sa nominală.

Detaliile încercării pentru conectarea vehiculului în configurația „mod de încărcare cu SRSEE conectat la rețeaua electrică” sunt prezentate în figurile 3a-3h (în funcție de modul de încărcare cu curent alternativ sau continuu, de locul prizei de încărcare și de încărcarea cu sau fără comunicare) din apendicele la prezenta anexă.

2.3.   Stație de alimentare/rețeaua electrică

Stația de alimentare poate fi plasată în locul de încercare sau în afara locului de încercare.

Nota 1: În cazul în care comunicarea între vehicul și stația de alimentare poate fi simulată, stația de alimentare poate fi înlocuită cu alimentarea de la rețeaua electrică.

În ambele cazuri, priza (prizele) duplicate pentru liniile rețelelor electrice și pentru liniile de comunicare trebuie să fie plasate la locul de desfășurare a încercării, cu următoarele condiții:

| (a) | poziționare pe planul solului; |
| --- | --- |

(a)

poziționare pe planul solului;

| (b) | lungimea fasciculului de cabluri dintre priza pentru rețeaua electrică/liniile de comunicare și rețeaua artificială/stabilizatorul de impedanță să fie cât mai scurtă posibil; |
| --- | --- |

(b)

lungimea fasciculului de cabluri dintre priza pentru rețeaua electrică/liniile de comunicare și rețeaua artificială/stabilizatorul de impedanță să fie cât mai scurtă posibil;

| (c) | fasciculul de cabluri dintre priza pentru rețeaua electrică/liniile de comunicare și rețeaua artificială/stabilizatorul de impedanță trebuie să fie plasat cât mai aproape posibil de planul solului. |
| --- | --- |

(c)

fasciculul de cabluri dintre priza pentru rețeaua electrică/liniile de comunicare și rețeaua artificială/stabilizatorul de impedanță trebuie să fie plasat cât mai aproape posibil de planul solului.

Nota 2: Prizele pentru rețeaua electrică și prizele liniilor de comunicare ar trebuie prevăzute cu filtre.

În cazul în care stația de alimentare este amplasată în interiorul locului de desfășurare a încercării, fasciculul de cabluri dintre stația de alimentare și priza pentru rețeaua electrică/liniile de comunicare se poziționează în următoarele condiții:

| (a) | fasciculul de cabluri de pe partea laterală a stației de alimentare trebuie să atârne vertical în jos spre planul solului; |
| --- | --- |

(a)

fasciculul de cabluri de pe partea laterală a stației de alimentare trebuie să atârne vertical în jos spre planul solului;

| (b) | partea rămasă a fasciculului trebuie plasată cât mai aproape posibil de planul solului și pliată în acordeon, dacă este necesar. |
| --- | --- |

(b)

partea rămasă a fasciculului trebuie plasată cât mai aproape posibil de planul solului și pliată în acordeon, dacă este necesar.

Nota 3: Stația de alimentare ar trebui plasată în afara lățimii fasciculului antenei de recepție.

2.4.   Rețele artificiale

Rețelele artificiale se montează direct pe planul solului. Carcasele lor trebuie legate de planul solului.

La portul de măsurare al fiecărei rețele artificiale trebuie conectată o sarcină de 50 Ω.

Rețeaua artificială trebuie să fie plasată astfel cum este definit în figurile 3a-3h.

2.5.   Stabilizator de impedanță

Liniile de comunicare se aplică în mod direct pe vehicul prin unul sau mai multe stabilizatoare de impedanță.

Stabilizatorul de impedanță care trebuie conectat în rețea și cablurile de comunicare sunt definite în CISPR 22, punctul 9.6.2.

Stabilizatorul (stabilizatoarele) de impedanță se montează direct pe planul solului. Carcasa lor trebuie legată de planul solului.

La portul de măsurare al fiecărui stabilizator de impedanță trebuie conectată o sarcină de 50 Ω.

Stabilizatorul de impedanță trebuie să fie plasat astfel cum este definit în figurile 3e-3h.

2.6.   Cablu de încărcare/comunicare

Cablul de încărcare/comunicare trebuie plasat în linie dreaptă între rețeaua artificială/stabilizatorul de impedanță și priza de încărcare a vehiculului. Lungimea preconizată a cablului este de 0,8 m (+ 0,2/– 0 m).

În cazul în care lungimea cablului este mai mare de 1 m, lungimea rămasă a cablului se pliază în acordeon cu o lățime mai mică de 0,5 m.

Cablul de încărcare/comunicare de pe partea laterală a vehiculului trebuie să rămână vertical la o distanță de 100 mm (+ 200/– 0 mm) de la caroseria vehiculului.

Ansamblul de cabluri trebuie plasat pe un material neconductiv, cu o permitivitate relativă scăzută (dielectric-constant) (εr ≤ 1,4), la 100 mm (± 25 mm) deasupra planului solului.

3.   LOCUL DE EFECTUARE A MĂSURĂTORILOR

3.1.   Ca alternativă la cerințele precizate în CISPR 12 pentru vehicule din categoria L, suprafața de încercare poate fi orice loc care respectă condițiile indicate în figura din apendicele la prezenta anexă. În acest caz, echipamentul de măsurare trebuie să fie situat în afara părții indicate în figura 1 din apendicele la prezenta anexă.

3.2.   Se poate folosi o cameră de încercare închisă dacă se poate demonstra că există o corelație între rezultatele obținute în camera de încercare închisă și cele obținute în aer liber. Camerele de încercare închise nu trebuie să respecte cerințele referitoare la dimensiuni din cazul încercării în aer liber, în afară de distanța de la antenă la vehicul și de înălțimea antenei.

4.   CERINȚE PRIVIND ÎNCERCAREA

4.1.   Limitele se aplică pentru întreaga gamă de frecvențe de 30-1 000 MHz, pentru măsurători efectuate într-o cameră semianecoică sau într-un spațiu de încercare în aer liber.

4.2.   Măsurătorile pot fi efectuate fie cu detectoare de valori de semivârf, fie cu detectoare de valori de vârf. Limitele indicate la punctele 6.2 și 6.5 din prezentul regulament sunt pentru detectoare de valori de semivârf. În cazul utilizării detectoarelor de valori de vârf, se aplică un factor de corecție de 20 dB, astfel cum este definit în CISPR 12.

4.3.   Măsurătorile trebuie să fie efectuate cu un analizor de spectru sau un receptor de scanare. Parametrii care trebuie utilizați sunt definiți în tabelele 1 și 2.

Tabelul 1

Parametri pentru analizorul de spectru

| Gama de frecvențe
  MHz | Detector de valori de vârf | Detector de valori de semivârf | Detector de valori medii |
| --- | --- | --- | --- |
| RBW la – 3 dB | Timpul de baleiere | RBW la – 6 dB | Timpul de baleiere | RBW la – 3 dB | Timpul de baleiere |
| 30- 1 000 | 100/120 kHz | 100 ms/MHz | 120 kHz | 20 s/MHz | 100/120 kHz | 100 ms/MHz |
| Notă: În cazul în care este utilizat un analizor de spectru pentru măsurarea valorilor de vârf, lărgimea de bandă video trebuie să fie de cel puțin trei ori mai mare decât lărgimea de bandă a rezoluției (RBW). |

Gama de frecvențe

MHz

Detector de valori de vârf

Detector de valori de semivârf

Detector de valori medii

RBW la – 3 dB

Timpul de baleiere

RBW la – 6 dB

Timpul de baleiere

RBW la – 3 dB

Timpul de baleiere

30- 1 000

100/120 kHz

100 ms/MHz

120 kHz

20 s/MHz

100/120 kHz

100 ms/MHz

Notă: În cazul în care este utilizat un analizor de spectru pentru măsurarea valorilor de vârf, lărgimea de bandă video trebuie să fie de cel puțin trei ori mai mare decât lărgimea de bandă a rezoluției (RBW).

Tabelul 2

Parametri pentru receptorul de scanare

| Gama de frecvențe
  MHz | Detector de valori de vârf | Detector de valori de semivârf | Detector de valori medii |
| --- | --- | --- | --- |
| Lărgime de bandă la – 6 dB | Pasul de frecvență (1) | Timpul de expunere | Lărgime de bandă la – 6 dB | Pasul de frecvență (1) | Timpul de expunere | Lărgime de bandă la – 6 dB | Pasul de frecvență (1) | Timpul de expunere |
| 30-1 000 | 120 kHz | 50 kHz | 5 ms | 120 kHz | 50 kHz | 1 s | 120 kHz | 50 kHz | 5 ms |

Gama de frecvențe

MHz

Detector de valori de vârf

Detector de valori de semivârf

Detector de valori medii

Lărgime de bandă la – 6 dB

Pasul de frecvență (1)

Timpul de expunere

Lărgime de bandă la – 6 dB

Pasul de frecvență (1)

Timpul de expunere

Lărgime de bandă la – 6 dB

Pasul de frecvență (1)

Timpul de expunere

30-1 000

120 kHz

50 kHz

5 ms

120 kHz

50 kHz

1 s

120 kHz

50 kHz

5 ms

4.4.   Măsurători

Serviciul tehnic efectuează încercarea la intervalele precizate în standardul CISPR 12, pe întreaga gamă de frecvențe 30-1 000 MHz.

Ca alternativă, în cazul în care producătorul furnizează date de măsurare pentru întreaga bandă de frecvențe de la un laborator de încercări acreditat în conformitate cu părțile aplicabile din ISO 17025 și recunoscut de autoritatea de omologare de tip, serviciul tehnic poate împărți gama de frecvențe în 14 benzi de frecvență 30-34, 34-45, 45-60, 60-80, 80-100, 100-130, 130-170, 170-225, 225-300, 300-400, 400-525, 525-700, 700-850 și 850-1 000 MHz și poate efectua încercări la cele 14 frecvențe cu cele mai ridicate niveluri de emisii în fiecare bandă pentru a confirma faptul că vehiculul îndeplinește cerințele din prezenta anexă.

În cazul în care limita este depășită în timpul încercării, trebuie efectuate investigații pentru a se asigura faptul că acest lucru se datorează vehiculului și nu radiațiilor ambiante.

4.5.   Valori înregistrate

Valoarea maximă a înregistrărilor privind limita (polarizare orizontală și verticală, amplasarea antenei pe partea stângă și pe partea dreaptă a vehiculului) în fiecare din cele 14 benzi de frecvență trebuie considerată ca fiind înregistrarea caracteristică la frecvența la care au fost efectuate măsurătorile.

---

(1)  Pentru perturbații doar în bandă largă, mărimea maximă a pasului de frecvență poate fi mărită până la o valoare care nu este mai mare decât valoarea lărgimii de bandă.

Apendice

Figura 1

Suprafață orizontală netedă, fără reflexie electromagnetică

Limitele suprafeței sunt definite de o elipsă

Punctul median al motorului situate pe dreapta perpendiculară pe punctul median al antenei

Diamentrul mic

F = 10,0 ± 0,2 m

(3,00 ± 0,05 m)

VEHICUL

Antenă

Diametrul mare = 2F

Figura 2

Poziția antenei față de vehicul

Figura 2a

Antenă dipol în poziția de măsurare a componentelor verticale ale câmpului de radiații

Image 18

3,00 ± 0,05 m

(1,80 ± 0,05 m)

10,0 ± 0,2 m

(3,00 ± 0,05 m)

Înălțimea

Figura 2b

Figura 2b

Antenă dipol în poziția de măsurare a componentelor orizontale ale câmpului de radiații

Antenă dipol în poziția de măsurare a componentelor orizontale ale câmpului de radiații

Image 19

Punctul median al motorului

Motorul

Vehiculul

10,0 ± 0,2 m

(3,00 ± 0,05 m)

Planul

Figura 3

Figura 3

Vehicul în configurația „mod de încărcare cu SRSEE conectat la rețeaua electrică”

Vehicul în configurația „mod de încărcare cu SRSEE conectat la rețeaua electrică”

Exemplu de configurație de încercare pentru vehiculele cu priză amplasată pe partea laterală a vehiculului (cu curent alternativ fără comunicare)

Figura 3a

Figura 3a

Image 20

100 (+200/-0) mm

10,00 ± 0,2 m

3,00 ± 0,05 m

(1,80 ± 0,05 m)

(3,00 ± 0,05 m)

0,8 (+0,2/-0) m

Vedere frontală

Figura 3b

Figura 3b

Image 21

Lungimea în exces a cablului dispusă în zigzag

0,5 m max

0,8 (+0,2/-0) m

Vedere de sus

(3,00 ± 0,05 m)

10,0 ± 0,2 m

Legendă:

| 1 | Vehiculul supus încercării |
| --- | --- |
| 2 | Suport izolant |
| 3 | Cablu de încărcare |
| 4 | Rețea (rețele) artificială (artificiale) cu împământare |
| 5 | Priză pentru rețeaua electrică |

1

Vehiculul supus încercării

2

Suport izolant

3

Cablu de încărcare

4

Rețea (rețele) artificială (artificiale) cu împământare

5

Priză pentru rețeaua electrică

Vehicul în configurația „mod de încărcare cu SRSEE conectat la rețeaua electrică”

Vehicul în configurația „mod de încărcare cu SRSEE conectat la rețeaua electrică”

Exemplu de configurație de încercare pentru vehiculele cu priză amplasată în fața/în spatele vehiculului (cu curent alternativ fără comunicare)

Figura 3c

Figura 3c

Image 22

0,8 (+0,2/-0) m

Vedere frontală

3,00 ± 0,05 m

(1,80 ± 0,05 m)

10,00 ± 0,2 m

(3,00 ± 0,05 m)

Figura 3d

Figura 3d

Image 23

Lungimea în exces a cablului dispusă în zigzag

Vedere de sus

0,5 m max

0,8 (+0,2/-0) m

0,1 (+0,2/-0) m

(3,00 ± 0,05 m)

10,0 ± 0,2 m

Legendă:

| 1 | Vehiculul supus încercării |
| --- | --- |
| 2 | Suport izolant |
| 3 | Cablu de încărcare |
| 4 | Rețea (rețele) artificială (artificiale) cu împământare |
| 5 | Priză pentru rețeaua electrică |

1

Vehiculul supus încercării

2

Suport izolant

3

Cablu de încărcare

4

Rețea (rețele) artificială (artificiale) cu împământare

5

Priză pentru rețeaua electrică

Vehicul în configurația „mod de încărcare cu SRSEE conectat la rețeaua electrică”

Vehicul în configurația „mod de încărcare cu SRSEE conectat la rețeaua electrică”

Exemplu de configurație de încercare pentru vehiculele cu priză amplasată pe partea laterală a vehiculului (cu curent alternativ sau curent continuu fără comunicare)

Figura 3e

Figura 3e

Image 24

100 (+200/-0) mm

0,8 (+0,2/-0) m

Vedere frontală

3,00 ± 0,05 m

(1,80 ± 0,05 m)

10,00 ± 0,2 m

(3,00 ± 0,05 m)

Figura 3f

Figura 3f

Image 25

Vedere de sus

0,5 m max

0,8 (+0,2/-0) m

Lungimea în exces a cablului dispusă în zigzag

10,0 ± 0,2 m

(3,00 ± 0,05 m)

Legendă:

| 1 | Vehiculul supus încercării |
| --- | --- |
| 2 | Suport izolant |
| 3 | Cablu de încărcare/comunicare |
| 4 | Curent alternativ sau continuu la rețea (rețele) artificială (artificiale) cu împământare |
| 5 | Priză pentru rețeaua electrică |
| 6 | Stabilizator (stabilizatoare) de impedanță cu împământare |
| 7 | Stație de alimentare |

1

Vehiculul supus încercării

2

Suport izolant

3

Cablu de încărcare/comunicare

4

Curent alternativ sau continuu la rețea (rețele) artificială (artificiale) cu împământare

5

Priză pentru rețeaua electrică

6

Stabilizator (stabilizatoare) de impedanță cu împământare

7

Stație de alimentare

Vehicul în configurația „mod de încărcare cu SRSEE conectat la rețeaua electrică”

Vehicul în configurația „mod de încărcare cu SRSEE conectat la rețeaua electrică”

Exemplu de configurație de încercare pentru vehiculele cu priză amplasată în fața/în spatele vehiculului (cu curent alternativ sau curent continuu cu comunicare)

Figura 3g

Figura 3g

Image 26

3,00 ± 0,05 m

(1,80 ± 0,05 m)

0,8 (+0,2/-0) m

10,00 ± 0,2 m

(3,00 ± 0,05 m)

Vedere frontală

Figura 3h

Figura 3h

Image 27

max 0,5 m

Lungimea în exces a cablului dispusă în zigzag

0,8 (+0,2/-0) m

0,1 (+0,2/-0) m

(3,00 ± 0,05 m)

10,0 ± 0,2 m

Vedere de sus

Legendă:

| 1 | Vehiculul supus încercării |
| --- | --- |
| 2 | Suport izolant |
| 3 | Cablu de încărcare/comunicare |
| 4 | Curent alternativ sau continuu la rețea (rețele) artificială (artificiale) cu împământare |
| 5 | Priză pentru rețeaua electrică |
| 6 | Stabilizator (stabilizatoare) de impedanță cu împământare |
| 7 | Stație de alimentare |

1

Vehiculul supus încercării

2

Suport izolant

3

Cablu de încărcare/comunicare

4

Curent alternativ sau continuu la rețea (rețele) artificială (artificiale) cu împământare

5

Priză pentru rețeaua electrică

6

Stabilizator (stabilizatoare) de impedanță cu împământare

7

Stație de alimentare

---

ANEXA 5

METODA DE MĂSURARE A EMISIILOR ELECTROMAGNETICE ÎN BANDĂ ÎNGUSTĂ PRODUSE DE VEHICULE

1.   GENERALITĂȚI

1.1.   Metoda de încercare descrisă în prezenta anexă se aplică exclusiv vehiculelor. Această metodă se referă doar la configurațiile vehiculului altele decât „modul de încărcare cu SRSEE conectat la rețeaua electrică”.

1.2.   Metoda de încercare

Această încercare este destinată măsurării emisiilor în bandă îngustă care ar putea fi produse de sisteme pe bază de microprocesoare sau de o altă sursă în bandă îngustă.

Dacă nu se specifică altfel în prezenta anexă, încercarea se efectuează în conformitate cu CISPR 12 sau cu CISPR 25.

1.3.   Într-o primă etapă, se măsoară nivelurile de emisii în banda de frecvență FM (de la 76 la 108 MHz) la antena radio a vehiculului, cu un detector de valori medii. Dacă nu se depășește nivelul specificat la punctul 6.3.2.4 din prezentul regulament, vehiculul este considerat ca respectând limitele privind interferențele electromagnetice prevăzute de prezenta anexă și nu este nevoie să se efectueze încercarea completă.

1.4.   Ca o posibilitate alternativă, în cazul vehiculelor din categoria L, locul în care se efectuează măsurătoarea poate fi ales în conformitate cu punctele 3.1 și 3.2 din anexa 4.

2.   Starea vehiculului în timpul încercărilor

2.1.   Comutatorul de contact trebuie să fie în poziția „pornit”. Motorul trebuie să fie oprit.

2.2.   Toate sistemele electronice ale vehiculului trebuie să fie în stare de funcționare normală, iar vehiculul trebuie să fie staționar.

2.3.   Toate echipamentele care pot fi activate permanent de către conducătorul vehiculului sau de către pasager și care încorporează oscilatoare interne cu frecvența > 9 kHz sau semnale repetitive trebuie să fie în stare normală de funcționare.

3.   CERINȚE PRIVIND ÎNCERCAREA

3.1.   Limitele se aplică pe întreaga gamă de frecvențe de 30-1 000 MHz, pentru măsurători efectuate într-o cameră semianecoică sau într-un spațiu de încercare în aer liber.

3.2.   Măsurătorile se efectuează cu ajutorul unui detector de valori medii.

3.3.   Măsurătorile trebuie să fie efectuate cu un analizor de spectru sau un receptor de scanare. Parametrii care trebuie utilizați sunt definiți în tabelele 1 și 2.

Tabelul 1

Parametri pentru analizorul de spectru

| Gama de frecvențe
  MHz | Detector de valori de vârf | Detector de valori de semivârf | Detector de valori medii |
| --- | --- | --- | --- |
| RBW la – 3 dB | Timpul de baleiere | RBW la – 6 dB | Timpul de baleiere | RBW la – 3 dB | Timpul de baleiere |
| 30-1 000 | 100/120 kHz | 100 ms/MHz | 120 kHz | 20 s/MHz | 100/120 kHz | 100 ms/MHz |
| Notă: În cazul în care este utilizat un analizor de spectru pentru măsurarea valorilor de vârf, lărgimea de bandă video trebuie să fie de cel puțin trei ori mai mare decât lărgimea de bandă a rezoluției (RBW). |

Gama de frecvențe

MHz

Detector de valori de vârf

Detector de valori de semivârf

Detector de valori medii

RBW la – 3 dB

Timpul de baleiere

RBW la – 6 dB

Timpul de baleiere

RBW la – 3 dB

Timpul de baleiere

30-1 000

100/120 kHz

100 ms/MHz

120 kHz

20 s/MHz

100/120 kHz

100 ms/MHz

Notă: În cazul în care este utilizat un analizor de spectru pentru măsurarea valorilor de vârf, lărgimea de bandă video trebuie să fie de cel puțin trei ori mai mare decât lărgimea de bandă a rezoluției (RBW).

Tabelul 2

Parametri pentru receptorul de scanare

| Gama de frecvențe
  MHz | Detector de valori de vârf | Detector de valori de semivârf | Detector de valori medii |
| --- | --- | --- | --- |
| Lărgime de bandă la – 6 dB | Pasul de frecvență (1) | Timpul de expunere | Lărgime de bandă la – 6 dB | Pasul de frecvență (1) | Timpul de expunere | Lărgime de bandă la – 6 dB | Pasul de frecvență (1) | Timpul de expunere |
| 30-1 000 | 120 kHz | 50 kHz | 5 ms | 120 kHz | 50 kHz | 1 s | 120 kHz | 50 kHz | 5 ms |

Gama de frecvențe

MHz

Detector de valori de vârf

Detector de valori de semivârf

Detector de valori medii

Lărgime de bandă la – 6 dB

Pasul de frecvență (1)

Timpul de expunere

Lărgime de bandă la – 6 dB

Pasul de frecvență (1)

Timpul de expunere

Lărgime de bandă la – 6 dB

Pasul de frecvență (1)

Timpul de expunere

30-1 000

120 kHz

50 kHz

5 ms

120 kHz

50 kHz

1 s

120 kHz

50 kHz

5 ms

3.4.   Măsurători

Serviciul tehnic efectuează încercarea la intervalele precizate în standardul CISPR 12, în întreaga gamă de frecvențe 30-1 000 MHz.

Ca alternativă, în cazul în care producătorul furnizează date de măsurare pentru întreaga bandă de frecvențe de la un laborator de încercări acreditat în conformitate cu părțile aplicabile din ISO 17025 și recunoscut de autoritatea de omologare de tip, serviciul tehnic poate împărți domeniul de frecvențe în 14 benzi de frecvență 30-34, 34-45, 45-60, 60-80, 80-100, 100-130, 130-170, 170-225, 225-300, 300-400, 400-525, 525-700, 700-850 și 850-1 000 MHz și poate efectua încercări la cele 14 frecvențe cu cele mai ridicate niveluri de emisii în fiecare bandă pentru a confirma faptul că vehiculul îndeplinește cerințele din prezenta anexă.

În cazul în care limita este depășită în timpul încercării, trebuie efectuate investigații pentru a se asigura faptul că acest lucru se datorează vehiculului și nu radiațiilor ambiante (inclusiv radiațiilor în bandă largă provenite de la orice SAE).

3.5.   Valori înregistrate

Valoarea maximă a înregistrărilor privind limita (polarizare orizontală și verticală, amplasarea antenei pe partea stângă și pe partea dreaptă a vehiculului) în fiecare din cele 14 benzi de frecvență trebuie considerată ca fiind înregistrarea caracteristică la frecvența la care au fost efectuate măsurătorile.

---

(1)  Pentru perturbații doar în bandă largă, mărimea maximă a pasului de frecvență poate fi mărită până la o valoare care nu este mai mare decât valoarea lărgimii de bandă.

---

ANEXA 6

METODA DE ÎNCERCARE A IMUNITĂȚII VEHICULELOR LA RADIAȚII ELECTROMAGNETICE

1.   GENERALITĂȚI

1.1.   Metoda de încercare descrisă în prezenta anexă se aplică exclusiv vehiculelor. Această metodă se referă la ambele configurații de vehicul:

| (a) | altele decât „mod de încărcare cu SRSEE conectat la rețeaua electrică”; |
| --- | --- |

(a)

altele decât „mod de încărcare cu SRSEE conectat la rețeaua electrică”;

| (b) | „mod de încărcare cu SRSEE conectat la rețeaua electrică”. |
| --- | --- |

(b)

„mod de încărcare cu SRSEE conectat la rețeaua electrică”.

1.2.   Metoda de încercare

Această încercare este destinată demonstrării imunității sistemelor electronice ale vehiculului. Vehiculul este supus acțiunii unor câmpuri electromagnetice, așa cum se descrie în prezenta anexă. Vehiculul trebuie monitorizat în timpul efectuării încercărilor.

Dacă nu se specifică altfel în prezenta anexă, încercarea se efectuează în conformitate cu ISO 11451-2.

1.3.   Metode alternative de încercare

Ca o posibilitate alternativă, încercarea poate fi efectuată într-un spațiu în aer liber, pentru toate vehiculele. Instalația de încercare trebuie să fie conformă cu cerințele legale (naționale) privind emisia de câmpuri electromagnetice.

În cazul în care un vehicul este mai lung de 12 m și/sau mai lat de 2,60 m și/sau mai înalt de 4,00 m, se poate utiliza metoda BCI (injecție de curent), în conformitate cu ISO 11451-4 în gama de frecvențe 20-2 000 MHz, cu nivelurile definite la punctul 6.8.2.1 din prezentul regulament.

2.   STAREA VEHICULULUI ÎN TIMPUL ÎNCERCĂRILOR

2.1.   Vehicul într-o configurație alta decât „mod de încărcare cu SRSEE cuplat la rețeaua electrică”.

2.1.1.   Vehiculul trebuie să fie fără încărcătură, cu excepția echipamentului de încercare necesar.

2.1.1.1.   În mod normal, motorul trebuie să rotească roțile motoare la o viteză constantă de 50 km/h, cu excepția cazului în care există un motiv tehnic, legat de vehicul, care să impună o altă condiție. În cazul vehiculelor din categoriile L1 și L2, în mod normal, viteza constantă trebuie să fie de 25 km/h. Vehiculul trebuie să fie plasat pe un stand dinamometric reglat la un cuplu corespunzător sau, în lipsa unui astfel de dispozitiv, trebuie montat pe suporți izolați care să permită o gardă minimă la sol. Dacă este cazul, arborii de transmisie, curelele sau lanțurile pot fi decuplate (de exemplu, în cazul camioanelor, al vehiculelor cu două și trei roți).

2.1.1.2.   Condiții de bază aplicabile vehiculului

Acest punct definește condițiile minime de încercare (în limita aplicabilității lor) și criteriile de respingere în cazul încercărilor de imunitate pentru vehicule. Alte sisteme ale vehiculelor care pot afecta funcțiile cu implicații pentru imunitate trebuie să facă obiectul unor încercări care se stabilesc de comun acord între producător și serviciul tehnic.

| Condiții de încercare a vehiculului pentru „ciclul de 50 km/h” | Criterii de respingere |
| --- | --- |
| Viteza vehiculului: 50 km/h (respectiv 25 km/h pentru vehicule din categoriile L1, L2) ± 20 % (role antrenate de vehicul). În cazul în care vehiculul este echipat cu un sistem de reglare a vitezei, acesta trebuie să fie operațional. | Variații de viteză mai mari de ± 10 % din viteza nominală. În cazul cutiei de viteze automate: schimbare a raportului de transmisie care produce o variație a vitezei mai mare de ± 10 % din viteza nominală. |
| Lumina de întâlnire – aprinsă (mod manual) | Dispozitivul de iluminat – stins |
| Ștergătoare de parbriz față – pornite (mod manual) la viteza maximă | Oprirea completă a ștergătoarelor de parbriz față |
| Lampa indicatoare de direcție pe partea conducătorului auto – aprinsă | Variație a frecvenței (mai mică de 0,75 Hz sau mai mare de 2,25 Hz). Variație a frecvenței de utilizare (mai mică de 25 % sau mai mare de 75 %). |
| Suspensie reglabilă în poziție normală | Variație semnificativă neprevăzută |
| Scaunul conducătorului auto și volanul în poziție medie | Variație neprevăzută mai mare de 10 % din amplitudinea totală |
| Alarma decuplată | Cuplarea neprevăzută a alarmei |
| Avertizor sonor – dezactivat | Activarea neprevăzută a avertizorului sonor |
| Perna de aer (airbag) și sistemele de reținere de siguranță operaționale, cu perna de aer pentru pasager dezactivată, în cazul în care această funcție există | Activare neprevăzută |
| Ușile automate – închise | Deschidere neprevăzută |
| Levierul frânei de încetinire reglabile în poziție normală | Activare neprevăzută |

Condiții de încercare a vehiculului pentru „ciclul de 50 km/h”

Criterii de respingere

Viteza vehiculului: 50 km/h (respectiv 25 km/h pentru vehicule din categoriile L1, L2) ± 20 % (role antrenate de vehicul). În cazul în care vehiculul este echipat cu un sistem de reglare a vitezei, acesta trebuie să fie operațional.

Variații de viteză mai mari de ± 10 % din viteza nominală. În cazul cutiei de viteze automate: schimbare a raportului de transmisie care produce o variație a vitezei mai mare de ± 10 % din viteza nominală.

Lumina de întâlnire – aprinsă (mod manual)

Dispozitivul de iluminat – stins

Ștergătoare de parbriz față – pornite (mod manual) la viteza maximă

Oprirea completă a ștergătoarelor de parbriz față

Lampa indicatoare de direcție pe partea conducătorului auto – aprinsă

Variație a frecvenței (mai mică de 0,75 Hz sau mai mare de 2,25 Hz). Variație a frecvenței de utilizare (mai mică de 25 % sau mai mare de 75 %).

Suspensie reglabilă în poziție normală

Variație semnificativă neprevăzută

Scaunul conducătorului auto și volanul în poziție medie

Variație neprevăzută mai mare de 10 % din amplitudinea totală

Alarma decuplată

Cuplarea neprevăzută a alarmei

Avertizor sonor – dezactivat

Activarea neprevăzută a avertizorului sonor

Perna de aer (airbag) și sistemele de reținere de siguranță operaționale, cu perna de aer pentru pasager dezactivată, în cazul în care această funcție există

Activare neprevăzută

Ușile automate – închise

Deschidere neprevăzută

Levierul frânei de încetinire reglabile în poziție normală

Activare neprevăzută

| Condiții de încercare a vehiculului pentru „ciclul de frânare” | Criterii de respingere |
| --- | --- |
| A se defini în cadrul planului de încercare pentru ciclul de frânare. Acest aspect trebuie să includă acționarea pedalei de frână (cu excepția cazului în care există motive tehnice care să impună contrariul), dar nu neapărat acționarea sistemului antiblocare | Lămpile de stop stinse în timpul ciclului
  Lumina de avertizare la frânare aprinsă, cu pierderea funcției.
  Activare neprevăzută |

Condiții de încercare a vehiculului pentru „ciclul de frânare”

Criterii de respingere

A se defini în cadrul planului de încercare pentru ciclul de frânare. Acest aspect trebuie să includă acționarea pedalei de frână (cu excepția cazului în care există motive tehnice care să impună contrariul), dar nu neapărat acționarea sistemului antiblocare

Lămpile de stop stinse în timpul ciclului

Lumina de avertizare la frânare aprinsă, cu pierderea funcției.

Activare neprevăzută

2.1.1.3.   Toate echipamentele care pot fi activate permanent de către conducătorul auto sau de către pasager sunt în stare normală de funcționare.

2.1.1.4.   Toate celelalte sisteme care influențează controlul conducătorului auto asupra vehiculului trebuie să fie (cuplate) în starea lor normală de funcționare.

2.1.2.   În cazul în care anumite sisteme electrice/electronice care fac parte integrantă din comanda directă a vehiculului nu vor funcționa în condițiile descrise la punctul 2.1, producătorul are posibilitatea de a furniza serviciului tehnic un raport sau dovezi suplimentare care să demonstreze că sistemele electrice/electronice ale vehiculului sunt conforme cu cerințele prezentului regulament. Aceste dovezi se atașează la documentația de omologare de tip.

2.1.3.   În timpul monitorizării vehiculului se utilizează numai echipamente care nu produc perturbații. Exteriorul vehiculului și habitaclul se monitorizează pentru a se constata dacă sunt îndeplinite cerințele prezentei anexe [de exemplu, prin utilizarea unei (unor) camere video, a unui microfon etc.].

2.2.   Vehicul în configurația „mod de încărcare cu SRSEE conectat la rețeaua electrică”.

2.2.1.   Vehiculul trebuie să fie fără încărcătură, cu excepția echipamentului de încercare necesar.

2.2.1.1.   Vehiculul trebuie să fie imobilizat, motorul trebuie să fie oprit și în modul de încărcare.

2.2.1.2.   Condiții de bază aplicabile vehiculului

Acest punct definește condițiile minime de încercare (în limita aplicabilității lor) și criteriile de respingere în cazul încercărilor de imunitate pentru vehicule. Alte sisteme ale vehiculelor care pot afecta funcțiile cu implicații pentru imunitate trebuie să facă obiectul unor încercări care se stabilesc de comun acord între producător și serviciul tehnic.

| Condiții de încercare a vehiculului în „modul de încărcare cu SRSEE” | Criterii de respingere |
| --- | --- |
| SRSEE trebuie să fie în modul de încărcare. Nivelul de încărcare al SRSEE trebuie să fie menținut între 20 și 80 % din valoarea maximă pe durata măsurării întregii game de frecvențe (acest lucru ar putea determina împărțirea în sub-benzi de măsurare diferite cu descărcarea bateriei de tracțiune a vehiculului înainte de măsurarea următoarelor sub-benzi). În cazul în care consumul de curent poate fi ajustat, atunci acesta se stabilește la cel puțin 20 % din valoarea sa nominală. | Vehiculul se pune în mișcare. |

Condiții de încercare a vehiculului în „modul de încărcare cu SRSEE”

Criterii de respingere

SRSEE trebuie să fie în modul de încărcare. Nivelul de încărcare al SRSEE trebuie să fie menținut între 20 și 80 % din valoarea maximă pe durata măsurării întregii game de frecvențe (acest lucru ar putea determina împărțirea în sub-benzi de măsurare diferite cu descărcarea bateriei de tracțiune a vehiculului înainte de măsurarea următoarelor sub-benzi). În cazul în care consumul de curent poate fi ajustat, atunci acesta se stabilește la cel puțin 20 % din valoarea sa nominală.

Vehiculul se pune în mișcare.

2.2.1.3.   Toate celelalte echipamente care pot fi activate permanent de către conducătorul auto sau de către pasager ar trebui deconectate.

2.2.2.   În timpul monitorizării vehiculului se utilizează numai echipamente care nu produc perturbații. Exteriorul vehiculului și habitaclul se monitorizează pentru a se constata dacă sunt îndeplinite cerințele prezentei anexe [de exemplu, prin utilizarea unei (unor) camere video, a unui microfon etc.].

2.2.3.   Detaliile încercării pentru conectarea vehiculului în configurația „mod de încărcare cu SRSEE conectat la rețeaua electrică” sunt prezentate în figurile 4a-4h (în funcție de modul de încărcare cu curent alternativ sau continuu, amplasarea prizei de alimentare și încărcarea cu sau fără comunicare) din apendicele la prezenta anexă.

2.3.   Stație de alimentare/rețeaua electrică

Stația de alimentare poate fi plasată în locul de încercare sau în afara locului de încercare.

Nota 1: În cazul în care comunicarea între vehicul și stația de alimentare poate fi simulată, stația de alimentare poate fi înlocuită cu alimentarea de la rețeaua electrică.

În ambele cazuri, priza (prizele) duplicate pentru liniile rețelei electrice și pentru liniile de comunicare trebuie să fie plasate la locul de desfășurare a încercării, cu următoarele condiții:

| (a) | poziționare pe planul solului; |
| --- | --- |

(a)

poziționare pe planul solului;

| (b) | lungimea fasciculului de cabluri dintre priza pentru rețeaua electrică/liniile de comunicare și rețeaua artificială/stabilizatorul de impedanță trebuie să fie cât mai mică posibil; |
| --- | --- |

(b)

lungimea fasciculului de cabluri dintre priza pentru rețeaua electrică/liniile de comunicare și rețeaua artificială/stabilizatorul de impedanță trebuie să fie cât mai mică posibil;

| (c) | fasciculul de cabluri dintre priza pentru rețeaua electrică/liniile de comunicare și rețeaua artificială/stabilizatorul de impedanță trebuie să fie plasat cât mai aproape posibil de planul solului. |
| --- | --- |

(c)

fasciculul de cabluri dintre priza pentru rețeaua electrică/liniile de comunicare și rețeaua artificială/stabilizatorul de impedanță trebuie să fie plasat cât mai aproape posibil de planul solului.

Nota 2: Prizele pentru rețeaua electrică și prizele liniilor de comunicare ar trebuie prevăzute cu filtre.

În cazul în care stația de alimentare este amplasată în interiorul locului de desfășurare a încercării, fasciculul de cabluri dintre stația de alimentare și prizele pentru rețeaua electrică/liniile de comunicare trebuie să fie plasat în următoarele condiții:

| (a) | fasciculul de cabluri de pe partea laterală a stației de alimentare trebuie să rămână în poziție verticală până la planul solului; |
| --- | --- |

(a)

fasciculul de cabluri de pe partea laterală a stației de alimentare trebuie să rămână în poziție verticală până la planul solului;

| (b) | lungimea suplimentară a cablurilor se amplasează cât mai aproape posibil de planul solului și se pliază în acordeon, dacă este necesar. |
| --- | --- |

(b)

lungimea suplimentară a cablurilor se amplasează cât mai aproape posibil de planul solului și se pliază în acordeon, dacă este necesar.

Nota 3: Stație de alimentare ar trebui plasată în afara lățimii fasciculului antenei emițătoare.

2.4.   Rețele artificiale

Rețelele artificiale se montează direct pe planul solului. Carcasele lor trebuie legate de planul solului.

Portul de măsurare al fiecărei rețele artificiale se închide cu o sarcină de 50 Ω.

Rețeaua artificială trebuie să fie plasată astfel cum este definit în figurile 4a-4h.

2.5.   Stabilizator de impedanță

Liniile de comunicare se aplică în mod direct pe vehicul prin unul sau mai multe stabilizatoare de impedanță.

Stabilizatorul de impedanță care trebuie conectat în rețea și cablurile de comunicare sunt definite în CISPR 22 punctul 9.6.2.

Stabilizatorul de impedanță se montează direct pe planul solului. Carcasa lui trebuie legată de planul solului.

La portul de măsurare al fiecărui stabilizator de impedanță trebuie conectată o sarcină de 50 Ω.

Stabilizatorul de impedanță trebuie să fie plasat astfel cum este definit în figurile 4e-4h.

2.6.   Cablu de încărcare/comunicare

Cablul de încărcare/comunicare trebuie plasat în linie dreaptă între rețeaua artificială/stabilizatorul de impedanță și priza de încărcare a vehiculului. Lungimea preconizată a cablului este de 0,8 m (+ 0,2/– 0 m).

În cazul în care lungimea cablului este mai mare de 1 m, lungimea rămasă a cablului se pliază în acordeon cu o lățime mai mică de 0,5 m.

Cablul de încărcare/comunicare de pe partea laterală a vehiculului trebuie să rămână vertical la o distanță de 100 mm (+ 200/– 0 mm) de la caroseria vehiculului.

Ansamblul de cabluri trebuie plasat pe un material neconductiv, cu o permitivitate relativă scăzută (dielectric-constant) (εr ≤ 1,4), la 100 mm (± 25 mm) deasupra planului solului.

3.   PUNCT DE REFERINȚĂ

3.1.   În sensul prezentei anexe, punctul de referință este considerat punctul în care se stabilește intensitatea câmpului electromagnetic și se definește după cum urmează:

3.2.   Pentru categoriile de vehicule M, N, O, în conformitate cu ISO 11451-2.

3.3.   Pentru categoria L de vehicule:

3.3.1.   la cel puțin 2 m distanță, pe direcție orizontală, față de centrul de fază al antenei sau la cel puțin 1 m, pe direcție verticală, față de elementele radiante ale unui sistem de linii de transmisie (SLT);

3.3.2.   pe axa centrală a vehiculului (planul de simetrie longitudinală);

3.3.3.   la o înălțime de 1,0 ± 0,05 m deasupra planului pe care este așezat vehiculul sau la 2,0 ± 0,05 m dacă înălțimea minimă a plafonului oricărui vehicul din gama de modele depășește 3,0 m;

3.3.4.   fie la 1,0 ± 0,2 m în spatele axei centrale verticale a roții anterioare a vehiculului (punctul C din figura 1 din apendicele la prezenta anexă) în cazul vehiculelor cu trei roți;

fie la 0,2 ± 0,2 m în spatele axei centrale verticale a roții anterioare a vehiculului (punctul D din figura 2 din apendicele la prezenta anexă) în cazul vehiculelor cu două roți.

3.3.5.   Dacă se decide emiterea de radiații electromagnetice către partea posterioară a vehiculului, punctul de referință se stabilește ca la punctele 3.3.1-3.3.4 de mai sus. În această situație, vehiculul se orientează cu partea posterioară spre antenă și se poziționează ca și cum ar fi rotit în plan orizontal cu 180o în jurul punctului său central, adică astfel încât distanța între antenă și cea mai apropiată parte exterioară a caroseriei vehiculului să rămână neschimbată. Acest lucru este ilustrat în figura 3 din apendicele la prezenta anexă.

4.   CERINȚE PRIVIND ÎNCERCAREA

4.1.   Gamă de frecvențe, durata expunerii, polarizare

Vehiculul se expune radiațiilor electromagnetice în domeniul de frecvențe de 20-2 000 MHz în polarizare verticală.

Modulația semnalului de încercare trebuie să fie:

| (a) | AM (modulația amplitudinii), cu o modulație de 1 KHz și o profunzime a modulației de 80 % în gama de frecvențe de 20-800 MHz; și |
| --- | --- |

(a)

AM (modulația amplitudinii), cu o modulație de 1 KHz și o profunzime a modulației de 80 % în gama de frecvențe de 20-800 MHz; și

| (b) | PM (modulația impulsurilor), Ton = 577 μs, perioada = 4 600 μs, în gama de frecvențe de 800-2 000 MHz, |
| --- | --- |

(b)

PM (modulația impulsurilor), Ton = 577 μs, perioada = 4 600 μs, în gama de frecvențe de 800-2 000 MHz,

în cazul în care nu s-a stabilit altfel de comun acord între serviciul tehnic și producătorul vehiculului.

Mărimea pasului de frecvență și durata expunerii se aleg în conformitate cu ISO 11451-1.

4.1.1.   Serviciul tehnic efectuează încercările la intervalele specificate în ISO DIS 11451-1 în gama de frecvențe de 20-2 000 MHz.

Ca o posibilitate alternativă, în cazul în care producătorul furnizează, pentru întreaga bandă de frecvențe, măsurători provenite de la un laborator de încercări acreditat în conformitate cu părțile aplicabile din ISO 17025 și recunoscut de autoritatea de omologare de tip, serviciul tehnic poate alege un număr redus de frecvențe preselectate din cadrul domeniului, de exemplu 27, 45, 65, 90, 120, 150, 190, 230, 280, 380, 450, 600, 750, 900, 1 300 și 1 800 MHz, pentru a confirma faptul că vehiculul îndeplinește cerințele prezentei anexe.

Dacă un vehicul este respins la încercarea definită în prezenta anexă, trebuie să se verifice dacă respingerea se datorează condițiilor de încercare impuse și nu generării de câmpuri electromagnetice necontrolate.

5.   GENERAREA INTENSITĂȚII CERUTE A CÂMPULUI

5.1.   Metodologie de încercare

5.1.1.   Pentru stabilirea nivelului de intensitate a câmpului necesar pentru încercări se utilizează metoda substituției, în conformitate cu ISO DIS 11451-1.

5.1.2.   Etalonarea

Pentru sistemele cu linie de transmisie (SLT), se utilizează o sondă de câmp în punctul de referință al instalației de încercare.

Pentru antene, se utilizează patru sonde de câmp pe linia de referință a instalației.

5.1.3.   Faza de încercare

Vehiculul se poziționează astfel încât linia centrală a acestuia să se afle în punctul sau pe linia de referință a instalației. În mod normal, vehiculul este poziționat în fața unei antene fixe. Cu toate acestea, în cazul în care unitățile de comandă electronică și fasciculele de cabluri aferente sunt amplasate predominant în partea din spate a vehiculului, încercarea ar trebui să se efectueze în mod normal cu vehiculul poziționat cu spatele la antenă. În cazul unor vehicule lungi (adică cu excluderea vehiculelor din categoriile L, M1 și N1), care au unitățile de comandă electronică și fasciculele de cabluri aferente amplasate predominant în partea de mijloc a vehiculului, se poate stabili un punct de referință fie pe partea dreaptă, fie pe partea stângă a suprafeței vehiculului. Acest punct de referință trebuie să fie situat la jumătatea axei longitudinale a vehiculului sau într-un punct de-a lungul părții laterale a vehiculului, ales de producător de comun acord cu autoritatea de omologare de tip, după luarea în considerare a distribuției sistemelor electronice și a schemei de cablare.

Aceste încercări pot fi efectuate numai în cazul în care construcția fizică a camerei de încercare permite acest lucru. Poziția antenei trebuie să fie menționată în raportul de încercare.

Apendice

Figura 1

1,0 ± 0,2 m

Punctul de referinţă se află în acest plan

Axa vertical a roţii anterioare (punctul C)

Figura 2

Axa vertical a roţii anterioare (punctul D)

Punctul de referinţă se află în acest plan

0,2 ± 0,2 m

Figura 3

A doua etapă:

rotirea vechiculului

Faţă

Prima etapă:

determinarea punctului de referinţă

Spate

Punctul de referinţă

Antenă

Distanţa păstrată între vehicul şi antenă

Vehicul

Spate

Faţă

Vehicul

Figura 4

Vehicul în configurația „mod de încărcare cu SRSEE conectat la rețeaua electrică”

Exemplu de configurație de încercare pentru vehiculele cu priză amplasată pe partea laterală a vehiculului (cu încărcare cu curent alternativ fără comunicare)

Figura 4a

Image 31

0,8 (+0,2/-0) m

100 (+200/-0) mm

Vedere frontală

Figura 4b

Figura 4b

Image 32

Lungimea în exces a cablului dispusă în zigzag

max 0,5 m

0,8 (+0,2/-0) m

≥ 2,0 m

Vedere de sus

Punctul de referinţă

Legendă:

| 1 | Vehiculul supus încercării |
| --- | --- |
| 2 | Suport izolant |
| 3 | Cablu de încărcare |
| 4 | Rețea (rețele) artificială (artificiale) cu împământare |
| 5 | Priză pentru rețeaua electrică |

1

Vehiculul supus încercării

2

Suport izolant

3

Cablu de încărcare

4

Rețea (rețele) artificială (artificiale) cu împământare

5

Priză pentru rețeaua electrică

Exemplu de configurație de încercare pentru vehiculele cu priză amplasată în fața/în spatele vehiculului (cu încărcare cu curent alternativ fără comunicare)

Figura 4c

Figura 4c

Image 33

0,8 (+0,2/-0) m

Vedere frontală

Figura 4d

Figura 4d

Image 34

Lungimea în exces a cablului dispusă în zigzag

max 0,5 m

Vedere de sus

≥ 2,0 m

0,1 (+0,2/-0) m

Punctul de referinţă

0,8 (+0,2/-0) m

Legendă:

| 1 | Vehiculul supus încercării |
| --- | --- |
| 2 | Suport izolant |
| 3 | Cablu de încărcare |
| 4 | Rețea (rețele) artificială (artificiale) cu împământare |
| 5 | Priză pentru rețeaua electrică |

1

Vehiculul supus încercării

2

Suport izolant

3

Cablu de încărcare

4

Rețea (rețele) artificială (artificiale) cu împământare

5

Priză pentru rețeaua electrică

Exemplu de configurație de încercare pentru vehiculele cu priză amplasată pe partea laterală a vehiculului (cu încărcare cu curent alternativ sau curent continuu cu comunicare)

Figura 4e

Figura 4e

Image 35

100 (+200/-0) mm

0,8 (+0,2/-0) m

Vedere frontală

Figura 4f

Figura 4f

Image 36

Lungimea în exces a cablului dispusă în zigzag

max 0,5 m

0,8 (+0,2/-0) m

≥ 2,0 m

Vedere de sus

Punctul de referinţă

Legendă:

| 1 | Vehiculul supus încercării |
| --- | --- |
| 2 | Suport izolant |
| 3 | Cablu de încărcare/comunicare |
| 4 | Curent alternativ sau continuu la rețea (rețele) artificială (artificiale) cu pământare |
| 5 | Priză pentru rețeaua electrică |
| 6 | Stabilizator (stabilizatoare) de impedanță cu împământare |
| 7 | Stație de alimentare |

1

Vehiculul supus încercării

2

Suport izolant

3

Cablu de încărcare/comunicare

4

Curent alternativ sau continuu la rețea (rețele) artificială (artificiale) cu pământare

5

Priză pentru rețeaua electrică

6

Stabilizator (stabilizatoare) de impedanță cu împământare

7

Stație de alimentare

Exemplu de configurație de încercare pentru vehiculele cu priză amplasată în fața/în spatele vehiculului (cu încărcare cu curent alternativ sau cu curent continuu cu comunicare)

Figura 4g

Figura 4g

Image 37

0,8 (+0,2/-0) m

Vedere frontală

Figura 4h

Figura 4h

Image 38

Lungimea în exces a cablului dispusă în zigzag

0,1 (+0,2/-0) m

≥ 2,0 m

0,8 (+0,2/-0) m

max 0,5 m

Vedere de sus

Punctul de referintă

Legendă:

| 1 | Vehiculul supus încercării |
| --- | --- |
| 2 | Suport izolant |
| 3 | Cablu de încărcare/comunicare |
| 4 | Curent alternativ sau continuu la rețea (rețele) artificială (artificiale) cu împământare |
| 5 | Priză pentru rețeaua electrică |
| 6 | Stabilizator (stabilizatoare) de impedanță cu împământare |
| 7 | Stație de alimentare |

1

Vehiculul supus încercării

2

Suport izolant

3

Cablu de încărcare/comunicare

4

Curent alternativ sau continuu la rețea (rețele) artificială (artificiale) cu împământare

5

Priză pentru rețeaua electrică

6

Stabilizator (stabilizatoare) de impedanță cu împământare

7

Stație de alimentare

---

ANEXA 7

METODA DE MĂSURARE A EMISIILOR ELECTROMAGNETICE ÎN BANDĂ LARGĂ RADIATE PRODUSE DE SUBANSAMBLELE ELECTRICE/ELECTRONICE (SAE)

1.   GENERALITĂȚI

1.1.   Metoda de încercare descrisă în prezenta anexă se poate aplica subansamblurilor electrice/electronice (SAE) conforme cu dispozițiile anexei 4 care pot fi montate ulterior pe vehicule.

Această metodă se referă la ambele tipuri de SAE:

| (a) | alte SAE decât cele cu „mod de încărcare cu SRSEE conectat la rețeaua electrică”; |
| --- | --- |

(a)

alte SAE decât cele cu „mod de încărcare cu SRSEE conectat la rețeaua electrică”;

| (b) | SAE cu „mod de încărcare cu SRSEE conectat la rețeaua electrică”. |
| --- | --- |

(b)

SAE cu „mod de încărcare cu SRSEE conectat la rețeaua electrică”.

1.2.   Metoda de încercare

Această încercare este destinată măsurării emisiilor electromagnetice în bandă largă provenite de la SAE (de exemplu, sisteme de aprindere, motoare electrice, unități de încărcare a bateriei la bord etc.).

Dacă nu se specifică altfel în prezenta anexă, încercarea se efectuează în conformitate cu CISPR 25.

2.   STAREA SAE ÎN TIMPUL ÎNCERCĂRILOR

2.1.   SAE care face obiectul încercării trebuie să fie în modul normal de funcționare, preferabil la sarcină maximă.

SAE cu „mod de încărcare cu SRSEE conectat la rețeaua electrică” trebuie să se afle în modul de încărcare.

Nivelul de încărcare a bateriei de tracțiune trebuie să fie menținut între 20 și 80 % din valoarea maximă pe durata măsurării întregii game de frecvențe (acest lucru ar putea determina împărțirea măsurătorii în sub-benzi diferite cu descărcarea bateriei de tracțiune a vehiculului înainte de măsurarea următoarelor sub-benzi).

În cazul în care încercarea nu este efectuată cu un SRSEE, SAE ar trebui încercat la curentul nominal. În cazul în care consumul de curent poate fi ajustat, atunci acesta se stabilește la cel puțin 80 % din valoarea sa nominală.

3.   PREGĂTIREA ÎNCERCĂRII

3.1.   Pentru SAE, altele decât cele implicate în „modul de încărcare cu SRSEE conectat la rețeaua electrică”, încercarea se efectuează în conformitate cu metoda ALSE descrise la punctul 6.4 din CISPR 25.

3.2.   Pentru un SAE în configurația „mod de încărcare cu SRSEE conectat la rețeaua electrică”, modalitatea de efectuare a încercării este prezentată în figura 2 din apendicele la prezenta anexă.

3.2.1.   Configurația de protecție trebuie să fie în funcție de configurația de serie a vehiculului. În general, toate părțile de înaltă tensiune protejate trebuie să fie corect împământate cu impedanță scăzută (de exemplu, rețele artificiale, conectori, cabluri etc.). SAE și încărcăturile trebuie împământate. Alimentarea externă de înaltă tensiune trebuie să fie conectată prin intermediul unui filtru de pasaj.

3.2.2.   Cu excepția cazului în care se prevede altfel, lungimea cablului de joasă tensiune și cablul de înaltă tensiune paralel cu marginea anterioară a planului solului trebuie să fie de 1 500 mm (± 75 mm). Lungimea totală a cablului de încercare, inclusiv conectorul, trebuie să fie de 1 700 mm (+ 300/– 0 mm). Distanța dintre cablul de joasă tensiune și cablul de înaltă tensiune trebuie să fie de 100 mm (+ 100/– 0 mm).

3.2.3.   Ansamblul de cabluri trebuie plasat pe un material neconductiv, cu o permitivitate relativă scăzută (εr ≤ 1,4), la 50 mm (± 5 mm) deasupra planului solului.

3.2.4.   Cablurile de alimentare protejate pentru HV+ și HV– și cablurile trifazice pot fi cabluri coaxiale sau pot să aibă o protecție comună, în funcție de sistemul de conectare utilizat. Opțional, se poate folosi cablul de înaltă tensiune original din vehicul.

3.2.5.   Dacă nu se prevede altfel, carcasa SAE trebuie să fie conectată la planul solului direct sau printr-un racord cu impedanță definită.

3.2.6.   Pentru aparatele de încărcare de la bord, liniile de curent alternativ/continuu se plasează cel mai departe de antenă (în spatele cablurilor de înaltă și de joasă tensiune). Distanța dintre liniile de curent alternativ/continuu și cel mai apropiat cablu (de înaltă sau de joasă tensiune) trebuie să fie de 100 mm (+ 100/– 0 mm).

3.3.   Spațiu alternativ pentru efectuarea măsurătorilor

Ca alternativă la incinta anecoică ecranată (ALSE), se poate utiliza un spațiu de încercare în aer liber (OATS), care să fie conform cu cerințele CISPR 16-1-4 (a se vedea apendicele la prezenta anexă).

3.4.   Mediul ambiant

Pentru a garanta că nu există niciun zgomot de fond sau semnal parazit de o amplitudine suficientă pentru a afecta în mod semnificativ măsurarea, măsurătorile trebuie efectuate înainte sau după încercarea principală. În timpul efectuării acestei măsurători, zgomotul de fond sau semnalele parazite trebuie să fie cu cel puțin 6 dB mai mici decât limitele de interferență indicate la punctul 6.5.2.1 din prezentul regulament, cu excepția transmisiilor intenționate în bandă îngustă, inerente mediului ambiant.

4.   CERINȚE PRIVIND ÎNCERCAREA

4.1.   Limitele se aplică pe întreaga gamă de frecvențe de 30-1 000 MHz, pentru măsurători efectuate într-o cameră semianecoică sau într-un spațiu de încercare în aer liber.

4.2.   Măsurătorile pot fi efectuate fie cu detectori de valori de semivârf, fie cu detectori de valori de vârf. Limitele indicate la punctele 6.2 și 6.5 din prezentul regulament sunt pentru detectori de valori de semivârf. În cazul utilizării detectorilor de valori de vârf, se aplică un factor de corecție de 20 dB, astfel cum este definit în CISPR 12.

4.3.   Măsurătorile trebuie să fie efectuate cu un analizor de spectru sau un receptor de scanare. Parametrii care trebuie utilizați sunt definiți în tabelele 1 și 2.

Tabelul 1

Parametri pentru analizorul de spectru

| Gama de frecvențe
  MHz | Detector de valori de vârf | Detector de valori de semivârf | Detector de valori medii |
| --- | --- | --- | --- |
| RBW la – 3 dB | Timpul de baleiere | RBW la – 6 dB | Timpul de baleiere | RBW la – 3 dB | Timpul de baleiere |
| 30-1 000 | 100/120 kHz | 100 ms/MHz | 120 kHz | 20 s/MHz | 100/120 kHz | 100 ms/MHz |
| Notă: În cazul în care este utilizat un analizor de spectru pentru măsurarea valorilor de vârf, lărgimea de bandă video trebuie să fie de cel puțin trei ori mai mare decât lărgimea de bandă a rezoluției (RBW). |

Gama de frecvențe

MHz

Detector de valori de vârf

Detector de valori de semivârf

Detector de valori medii

RBW la – 3 dB

Timpul de baleiere

RBW la – 6 dB

Timpul de baleiere

RBW la – 3 dB

Timpul de baleiere

30-1 000

100/120 kHz

100 ms/MHz

120 kHz

20 s/MHz

100/120 kHz

100 ms/MHz

Notă: În cazul în care este utilizat un analizor de spectru pentru măsurarea valorilor de vârf, lărgimea de bandă video trebuie să fie de cel puțin trei ori mai mare decât lărgimea de bandă a rezoluției (RBW).

Tabelul 2

Parametri pentru receptorul de scanare

| Gama de frecvențe
  MHz | Detector de valori de vârf | Detector de valori de semivârf | Detector de valori medii |
| --- | --- | --- | --- |
| Lățime de bandă la – 6 dB | Pasul de frecvență (1) | Timpul de expunere | Lățime de bandă la – 6 dB | Pasul de frecvență (1) | Timpul de expunere | Lățime de bandă la – 6 dB | Pasul de frecvență (1) | Timpul de expunere |
| 30-1 000 | 120 Hz | 50 kHz | 5 ms | 120 Hz | 50 kHz | 1 s | 120 kHz | 50 kHz | 5 ms |
| Notă: Pentru emisiile generate de motoarele cu comutator fără unitate de comandă electronică, mărimea maximă a pasului poate fi majorată până la de cinci ori lărgimea de bandă. |

Gama de frecvențe

MHz

Detector de valori de vârf

Detector de valori de semivârf

Detector de valori medii

Lățime de bandă la – 6 dB

Pasul de frecvență (1)

Timpul de expunere

Lățime de bandă la – 6 dB

Pasul de frecvență (1)

Timpul de expunere

Lățime de bandă la – 6 dB

Pasul de frecvență (1)

Timpul de expunere

30-1 000

120 Hz

50 kHz

5 ms

120 Hz

50 kHz

1 s

120 kHz

50 kHz

5 ms

Notă: Pentru emisiile generate de motoarele cu comutator fără unitate de comandă electronică, mărimea maximă a pasului poate fi majorată până la de cinci ori lărgimea de bandă.

4.4.   Măsurători

Cu excepția cazului în care se prevede altfel, încercarea se efectuează cu configurația cu cablul de joasă tensiune cel mai apropriat de antenă.

Centrul de fază al antenei trebuie să fie aliniat cu centrul părții longitudinale a cablajelor pentru frecvențe de până la 1 000 MHz.

Serviciul tehnic efectuează încercarea la intervalele precizate în standardul CISPR 12, pentru toată gama de frecvențe 30-1 000 MHz.

Ca alternativă, în cazul în care producătorul furnizează date de măsurare pentru întreaga bandă de frecvențe de la un laborator de încercări acreditat în conformitate cu părțile aplicabile din ISO 17025 și recunoscut de autoritatea de omologare de tip, serviciul tehnic poate împărți gama de frecvențe în 14 benzi de frecvență 30-34, 34-45, 45-60, 60-80, 80-100, 100-130, 130-170, 170-225, 225-300, 300-400, 400-525, 525-700, 700-850 și 850-1 000 MHz și poate efectua încercări la cele 14 frecvențe cu cele mai ridicate niveluri de emisii în fiecare bandă pentru a confirma faptul că vehiculul îndeplinește cerințele din prezenta anexă.

În cazul în care limita este depășită în timpul încercării, trebuie să se facă investigații pentru a se asigura faptul că acest lucru se datorează SAE și nu radiațiilor ambiante.

4.5.   Valori înregistrate

Valoarea maximă a înregistrărilor privind limita (polarizare orizontală/verticală) în fiecare dintre cele 14 benzi de frecvență trebuie considerată ca fiind înregistrarea caracteristică la frecvența la care au fost efectuate măsurătorile.

---

(1)  Pentru perturbații doar în bandă largă, mărimea maximă a pasului de frecvență poate fi mărită până la o valoare care nu este mai mare decât valoarea lărgimii de bandă.

Apendice

Figura 1

Spațiu de încercare în aer liber: delimitarea zonei de încercare a subansamblurilor electrice/electronice

Zonă plană liberă, fără suprafețe reflectante electromagnetic

Antenă

1 m

Eşantion de încercare în planul de masă

Rază minimă 15 m

Figura 2

Configurația de încercare pentru SAE implicate în „modul de încărcare cu SRSEE conectat la rețeaua electrică” (exemplu pentru antena biconică)

Image 40

Vedere de sus (polarizare orizontală)

Legendă:

| 1 | SAE (cu împământare locală, în cazul în care este necesar conform planului de încercare) | 13 | Un material care absoarbe frecvențele radio |
| --- | --- | --- | --- |
| 2 | Cablul de încercare de joasă tensiune | 14 | Sistem de stimulare și monitorizare |
| 3 | Simulator de încărcare la joasă tensiune (amplasare și împământare, în conformitate cu CISPR 25 punctul 6.4.2.5) | 15 | Cablul de înaltă tensiune |
| 4 | Alimentarea cu energie electrică (amplasare opțională) | 16 | Simulator de încărcare la înaltă tensiune |
| 5 | Rețea artificială de joasă tensiune | 17 | Rețea artificială de înaltă tensiune |
| 6 | Planul solului (legat de incinta ecranată) | 18 | Alimentarea cu energie electrică de înaltă tensiune |
| 7 | Suport cu permitivitate relativă scăzută (εr ≤ 1,4) | 19 | Intrare de înaltă tensiune |
| 8 | Antena biconică | 25 | Cablul încărcătorului cu curent continuu/curent alternativ |
| 10 | Cablu coaxial de bună calitate, de exemplu, dublu ecranat (50 Ω) | 26 | Simulator de încărcare cu curent continuu/curent alternativ (de exemplu, controlor logic programabil – PLC) |
| 11 | Conector pentru pereții de compartimentare | 27 | Rețea de stabilizare a impedanței liniare de 50 μH (RSIL) (curent alternativ) sau rețea artificială de înaltă tensiune (curent continuu) |
| 12 | Instrumentul de măsurare | 28 | Alimentarea cu curent alternativ/continuu |
| | | 29 | Intrare curent alternativ/continuu |

1

SAE (cu împământare locală, în cazul în care este necesar conform planului de încercare)

13

Un material care absoarbe frecvențele radio

2

Cablul de încercare de joasă tensiune

14

Sistem de stimulare și monitorizare

3

Simulator de încărcare la joasă tensiune (amplasare și împământare, în conformitate cu CISPR 25 punctul 6.4.2.5)

15

Cablul de înaltă tensiune

4

Alimentarea cu energie electrică (amplasare opțională)

16

Simulator de încărcare la înaltă tensiune

5

Rețea artificială de joasă tensiune

17

Rețea artificială de înaltă tensiune

6

Planul solului (legat de incinta ecranată)

18

Alimentarea cu energie electrică de înaltă tensiune

7

Suport cu permitivitate relativă scăzută (εr ≤ 1,4)

r

19

Intrare de înaltă tensiune

8

Antena biconică

25

Cablul încărcătorului cu curent continuu/curent alternativ

10

Cablu coaxial de bună calitate, de exemplu, dublu ecranat (50 Ω)

26

Simulator de încărcare cu curent continuu/curent alternativ (de exemplu, controlor logic programabil – PLC)

11

Conector pentru pereții de compartimentare

27

Rețea de stabilizare a impedanței liniare de 50 μH (RSIL) (curent alternativ) sau rețea artificială de înaltă tensiune (curent continuu)

12

Instrumentul de măsurare

28

Alimentarea cu curent alternativ/continuu

29

Intrare curent alternativ/continuu

---

ANEXA 8

METODĂ DE MĂSURARE A EMISIILOR ELECTROMAGNETICE ÎN BANDĂ SCURTĂ RADIATE PRODUSE DE SUBANSAMBLURILE ELECTRICE/ELECTRONICE (SAE)

1.   GENERALITĂȚI

1.1.   Metoda de încercare descrisă în prezenta anexă se poate aplica subansamblurilor electrice/electronice (SAE) conforme cu dispozițiile anexei 5 care pot fi montate ulterior pe vehicule.

Această metodă se referă doar la SAE altele decât cele în „modul de încărcare cu SRSEE conectat la rețeaua electrică”.

1.2.   Metoda de încercare

Această încercare este destinată măsurării emisiilor în bandă îngustă, cum sunt cele produse de un sistem bazat pe microprocesoare.

Dacă nu se specifică altfel în prezenta anexă, încercarea se efectuează în conformitate cu CISPR 25.

2.   STAREA SAE ÎN TIMPUL ÎNCERCĂRILOR

SAE care face obiectul încercării trebuie să fie în modul normal de funcționare, preferabil la sarcină maximă.

3.   PREGĂTIREA ÎNCERCĂRII

3.1.   Încercarea se efectuează în conformitate cu metoda ALSE descrisă la punctul 6.4 din CISPR 25.

3.2.   Spațiu alternativ pentru efectuarea măsurătorilor

Ca alternativă la incinta anecoică ecranată (ALSE), se poate utiliza un spațiu de încercare în aer liber (OATS), care să fie conform cu cerințele CISPR 16-1-4 (a se vedea figura 1 din apendicele la anexa 7).

3.3.   Mediul ambiant

Pentru a garanta că nu există nici un zgomot de fond sau semnal parazit de o amplitudine suficientă pentru a afecta în mod semnificativ măsurarea, măsurătorile trebuie efectuate înainte sau după încercarea principală. În timpul efectuării acestei măsurători, zgomotul de fond sau semnalele parazite trebuie să fie cu cel puțin 6 dB mai mici decât limitele de interferență indicate la punctul 6.6.2.1 din prezentul regulament, cu excepția transmisiilor intenționate în bandă îngustă, inerente mediului ambiant.

4.   CERINȚE PRIVIND ÎNCERCAREA

4.1.   Limitele se aplică pentru întreaga gamă de frecvențe de 30-1 000 MHz, pentru măsurări efectuate într-o cameră semianecoică sau într-un spațiu de încercare în aer liber.

4.2.   Măsurătorile se efectuează cu ajutorul unui detector de valori medii.

4.3.   Măsurătorile trebuie să fie efectuate cu un analizor de spectru sau un receptor de scanare. Parametrii care trebuie utilizați sunt definiți în tabelele 1 și 2.

Tabelul 1

Parametri pentru analizorul de spectru

| Gama de frecvențe
  MHz | Detector de valori de vârf | Detector de valori de semi-vârf | Detector de valori medii |
| --- | --- | --- | --- |
| RBW la – 3 dB | Timpul de baleiere | RBW la – 6 dB | Timpul de baleiere | RBW la – 3 dB | Timpul de baleiere |
| 30-1 000 | 100/120 kHz | 100 ms/MHz | 120 kHz | 20 s/MHz | 100/120 kHz | 100 ms/MHz |
| Notă: În cazul în care este utilizat un analizor de spectru pentru măsurătorile valorilor de vârf, lărgimea de bandă video trebuie să fie de cel puțin trei ori mai mare decât lărgimea de bandă a rezoluției (RBW). |

Gama de frecvențe

MHz

Detector de valori de vârf

Detector de valori de semi-vârf

Detector de valori medii

RBW la – 3 dB

Timpul de baleiere

RBW la – 6 dB

Timpul de baleiere

RBW la – 3 dB

Timpul de baleiere

30-1 000

100/120 kHz

100 ms/MHz

120 kHz

20 s/MHz

100/120 kHz

100 ms/MHz

Notă: În cazul în care este utilizat un analizor de spectru pentru măsurătorile valorilor de vârf, lărgimea de bandă video trebuie să fie de cel puțin trei ori mai mare decât lărgimea de bandă a rezoluției (RBW).

Tabelul 2

Parametri pentru receptorul de scanare

| Gama de frecvențe
  MHz | Detector de valori de vârf | Detector de valori de semivârf | Detector de valori medii |
| --- | --- | --- | --- |
| Lărgime de bandă la – 6 dB | Pasul de frecvență (1) | Timpul de expunere | Lărgime de bandă la – 6 dB | Pasul de frecvență (1) | Timpul de expunere | Lărgime de bandă la – 6 dB | Pasul de frecvență (1) | Timpul de expunere |
| 30-1 000 | 120 kHz | 50 kHz | 5 ms | 120 kHz | 50 kHz | 1 s | 120 kHz | 50 kHz | 5 ms |
| Notă: Pentru emisiile generate de motoarele fără comutator de o unitate de comandă electronică, mărimea maximă a pasului poate fi majorată până la de cinci ori lărgimea de bandă. |

Gama de frecvențe

MHz

Detector de valori de vârf

Detector de valori de semivârf

Detector de valori medii

Lărgime de bandă la – 6 dB

Pasul de frecvență (1)

Timpul de expunere

Lărgime de bandă la – 6 dB

Pasul de frecvență (1)

Timpul de expunere

Lărgime de bandă la – 6 dB

Pasul de frecvență (1)

Timpul de expunere

30-1 000

120 kHz

50 kHz

5 ms

120 kHz

50 kHz

1 s

120 kHz

50 kHz

5 ms

Notă: Pentru emisiile generate de motoarele fără comutator de o unitate de comandă electronică, mărimea maximă a pasului poate fi majorată până la de cinci ori lărgimea de bandă.

4.4.   Măsurători

Serviciul tehnic efectuează încercarea la intervalele precizate în standardul CISPR 12, pentru întreaga gamă de frecvențe 30-1 000 MHz.

Ca alternativă, în cazul în care producătorul furnizează date de măsurare pentru întreaga bandă de frecvențe de la un laborator de încercări acreditat în conformitate cu părțile aplicabile din ISO 17025 și recunoscut de autoritatea de omologare de tip, serviciul tehnic poate împărți gama de frecvențe în 14 benzi de frecvență 30-34, 34-45, 45-60, 60-80, 80-100, 100-130, 130-170, 170-225, 225-300, 300-400, 400-525, 525-700, 700-850 și 850-1 000 MHz și poate efectua încercări la cele 14 frecvențe cu cele mai ridicate niveluri de emisii în fiecare bandă pentru a confirma faptul că vehiculul îndeplinește cerințele din prezenta anexă. În cazul în care limita este depășită în timpul încercării, trebuie să se facă investigații pentru a se asigura că acest lucru se datorează SAE și nu radiațiilor ambiante, inclusiv radiațiilor ambiante provenite de la SAE.

4.5.   Valori înregistrate

Valoarea maximă a înregistrărilor privind limita (polarizare orizontală/verticală) în fiecare din cele 14 benzi de frecvență trebuie considerată ca fiind înregistrarea caracteristică la frecvența la care au fost efectuate măsurătorile.

---

(1)  Pentru perturbații doar în bandă largă, mărimea maximă a pasului de frecvență poate fi mărită până la o valoare care nu este mai mare decât valoarea lărgimii de bandă.

---

ANEXA 9

METODĂ (METODE) DE ÎNCERCARE A IMUNITĂȚII SUBANSAMBLURILOR ELECTRICE/ELECTRONICE LA RADIAȚIILE ELECTROMAGNETICE

1.   GENERALITĂȚI

1.1.   Metoda (metodele) de încercare descrisă (descrise) în prezenta anexă se aplică subansamblurilor electrice/electronice (SAE).

1.2.   Metodele de încercare

Această metodă se referă la ambele tipuri de SAE:

| (a) | alte SAE decât cele cu „mod de încărcare cu SRSEE conectat la rețeaua electrică”; |
| --- | --- |

(a)

alte SAE decât cele cu „mod de încărcare cu SRSEE conectat la rețeaua electrică”;

| (b) | SAE cu „mod de încărcare cu SRSEE conectat la rețeaua electrică”. |
| --- | --- |

(b)

SAE cu „mod de încărcare cu SRSEE conectat la rețeaua electrică”.

1.2.1.   Subansamblurile electrice/electronice pot respecta cerințele oricărei combinații între următoarele metode de încercare, la alegerea producătorului, cu condiția ca rezultatele să acopere întreaga gamă de frecvențe specificată la punctul 3.1 din prezenta anexă:

| (a) | încercare în cameră anecoică în conformitate cu ISO 11452-2; |
| --- | --- |

(a)

încercare în cameră anecoică în conformitate cu ISO 11452-2;

| (b) | încercarea cu celulă TEM în conformitate cu ISO 11452-3; |
| --- | --- |

(b)

încercarea cu celulă TEM în conformitate cu ISO 11452-3;

| (c) | încercarea cu injecție de curent (BCI) în conformitate cu ISO 11452-4; |
| --- | --- |

(c)

încercarea cu injecție de curent (BCI) în conformitate cu ISO 11452-4;

| (d) | încercarea cu ghid de unde tip bandă în conformitate cu ISO 11452-5; |
| --- | --- |

(d)

încercarea cu ghid de unde tip bandă în conformitate cu ISO 11452-5;

| (e) | ghid de unde tip bandă de 800 mm în conformitate cu punctul 4.5 din prezenta anexă. |
| --- | --- |

(e)

ghid de unde tip bandă de 800 mm în conformitate cu punctul 4.5 din prezenta anexă.

SAE în configurația „mod de încărcare cu SRSEE conectat la rețeaua electrică” trebuie să respecte cerințele pentru combinația dintre încercarea în cameră anecoică în conformitate cu ISO 11452-2 și încercarea cu injecție de curent în conformitate cu ISO 11452-4, la alegerea producătorului, cu condiția ca aceasta să ducă la acoperirea întregii game de frecvențe specificate la punctul 3.1 din prezenta anexă.

(Gama de frecvențe și condițiile generale de încercare trebuie să fie conforme cu ISO 11452-1).

2.   STAREA SAE ÎN TIMPUL ÎNCERCĂRILOR

2.1.   Condițiile de încercare trebuie să fie în conformitate cu ISO 11452-1.

2.2.   SAE care este supus încercării trebuie să fie în funcțiune și stimulat pentru a fi în condiții normale de funcționare. El trebuie să fie dispus astfel cum este definit în prezenta anexă, dacă metodele de încercare individuale nu impun o altă dispunere.

SAE implicat în „modul de încărcare cu SRSEE conectat la rețeaua electrică” trebuie să fie în modul de încărcare.

Nivelul de încărcare a bateriei de tracțiune trebuie menținut între 20 și 80 % din valoarea maximă a nivelului de încărcare pe parcursul întregii măsurători (acest lucru ar putea determina împărțirea măsurătorii în sub-benzi diferite, fiind necesară descărcarea bateriei de tracțiune a vehiculului înainte de începerea măsurării următoarei sub-benzi).

În cazul în care încercarea nu este efectuată cu un SRSEE, SAE ar trebui să fie încercat la curentul nominal. În cazul în care consumul de curent poate fi ajustat, atunci acesta se stabilește la cel puțin 20 % din valoarea sa nominală.

2.3.   În faza de etalonare nu trebuie să fie prezent niciun echipament exterior care este necesar pentru funcționarea SAE în timpul încercării. Niciun echipament exterior nu trebuie să fie situat la o distanță mai mică de 1 m de punctul de referință în timpul etalonării.

2.4.   Pentru a asigura reproductibilitatea rezultatelor măsurătorilor în cazul repetării încercărilor și a măsurătorilor, echipamentul care generează semnalele de încercare și instalarea/dispunerea acestuia trebuie să îndeplinească aceeași specificație ca cea utilizată în timpul fiecărei faze de etalonare corespunzătoare.

2.5.   În cazul în care SAE supus încercării este format din mai mult de o unitate, cablurile de interconectare ar trebui să fie, de preferat, fasciculele de cabluri destinate utilizării în interiorul vehiculului. Dacă acestea nu sunt disponibile, lungimea dintre unitatea de comandă electronică și rețeaua artificială trebuie să fie în conformitate cu valoarea definită în standard. Toate cablurile din fascicul ar trebui să fie racordate cât mai realist posibil și, preferabil, cu sarcini și elemente de acționare reale.

3.   CERINȚE GENERALE DE ÎNCERCARE

3.1.   Domeniul de frecvențe, timpii de expunere

Măsurătorile trebuie efectuate în gama de frecvențe 20-2 000 MHz, cu treptele de frecvență definite în ISO 11452-1.

Modulația semnalului de încercare trebuie să fie:

| (a) | AM (modulația amplitudinii), cu o modulație de 1 KHz și o profunzime a modulației de 80 % în gama de frecvențe de 20-800 MHz; și |
| --- | --- |

(a)

AM (modulația amplitudinii), cu o modulație de 1 KHz și o profunzime a modulației de 80 % în gama de frecvențe de 20-800 MHz; și

| (b) | PM (modulația impulsurilor), Ton = 577 μs, perioada = 4 600 μs, în gama de frecvențe de 800-2 000 MHz, |
| --- | --- |

(b)

PM (modulația impulsurilor), Ton = 577 μs, perioada = 4 600 μs, în gama de frecvențe de 800-2 000 MHz,

cu excepția cazului în care se stabilesc dispoziții contrare de comun acord între serviciul tehnic și producătorul SAE.

Mărimea treptei de frecvență și durata expunerii se aleg în conformitate cu ISO 11452-1.

3.2.   Serviciul tehnic efectuează încercarea la intervalele specificate în ISO 11452-1, în întreaga gamă de frecvențe de 20-2 000 MHz.

Ca alternativă, în cazul în care producătorul furnizează măsurători de date pentru întreaga bandă de frecvențe de la un laborator de încercări acreditat în conformitate cu părțile aplicabile din ISO 17025 și recunoscut de autoritatea de omologare de tip, serviciul tehnic poate alege un număr redus de frecvențe preselectate din gama respectivă, de exemplu: 27, 45, 65, 90, 120, 150, 190, 230, 280, 380, 450, 600, 750, 900, 1 300 și 1 800 MHz, pentru a confirma faptul că SAE îndeplinește cerințele din prezenta anexă.

3.3.   Dacă un SAE este respins la încercările definite în prezenta anexă, trebuie să se verifice că respingerea se datorează condițiilor de încercare impuse și nu generării de câmpuri electromagnetice necontrolate.

4.   CERINȚE DE ÎNCERCARE SPECIFICE

4.1.   Încercarea în camera anecoică

4.1.1.   Metoda de încercare

Această metodă de încercare permite încercarea sistemelor electrice/electronice ale vehiculelor, prin expunerea unui SAE la radiațiile electromagnetice generate de o antenă.

4.1.2.   Metodologia de încercare

Se folosește „metoda substituției” pentru a stabili nivelul de intensitate a câmpului necesar pentru încercare, în conformitate cu ISO DIS 11452-2.

Încercarea se efectuează cu polarizare verticală.

4.1.2.1.   Pentru SAE în configurația „mod de încărcare cu SRSEE conectat la rețeaua electrică”, desfășurarea încercării respective trebuie să fie în conformitate cu apendicele 3 la prezenta anexă.

4.1.2.1.1.   Configurația de protecție trebuie să fie în conformitate cu configurația de serie a vehiculului. În general, toate părțile de înaltă tensiune protejate trebuie să fie corect împământate cu impedanță scăzută (de exemplu, rețele artificiale, conectori, cabluri etc.). SAE și sarcinile trebuie împământate. Alimentarea externă de înaltă tensiune trebuie să fie conectată prin intermediul unui filtru de pasaj.

4.1.2.1.2.   Cu excepția cazului în care se prevede altfel, lungimea cablului de joasă tensiune și a cablului de înaltă tensiune paralel cu marginea anterioară a planului solului trebuie să fie de 1 500 mm (± 75 mm). Lungimea totală a cablului de încercare, inclusiv conectorul, trebuie să fie de 1 700 mm (+ 300/– 0 mm). Distanța dintre cablul de joasă tensiune și cablul de înaltă tensiune trebuie să fie de 100 mm (+ 100/– 0 mm).

4.1.2.1.3.   Toate cablurile trebuie să fie plasate pe un material neconductiv, cu permitivitate relativă scăzută (εr ≤ 1,4), la 50 mm (± 5 mm) deasupra planului solului.

4.1.2.1.4.   Cablurile de alimentare protejate pentru HV+ și HV– și cablurile trifazice pot fi cabluri coaxiale sau pot să aibă o protecție comună, în funcție de sistemul de conectare utilizat. Opțional, poate fi folosit cablul de înaltă tensiune original al vehiculului.

4.1.2.1.5.   În lipsa unor dispoziții contrare, carcasa SAE trebuie să fie conectată la planul solului direct sau prin intermediul impedanței definite.

4.1.2.1.6.   Pentru încărcătoarele de la bord, liniile de curent alternativ/continuu se plasează cel mai departe de antenă (în spatele fasciculelor de cabluri de joasă și înaltă tensiune). Distanța dintre liniile de curent alternativ/continuu și cel mai apropiat fascicul de cabluri (joasă tensiune sau înaltă tensiune) trebuie să fie de 100 mm (+ 100/– 0 mm).

4.1.2.1.7.   Cu excepția cazului în care se prevede altfel, trebuie încercată configurația cu cablul de joasă tensiune cel mai apropriat de antenă.

4.2.   Încercarea cu celulă TEM (a se vedea apendicele 2 la prezenta anexă)

4.2.1.   Metoda de încercare

Celula TEM (mod electromagnetic transversal) generează câmpuri omogene între conductorul intern (peretele despărțitor) și învelișul exterior (planul solului).

4.2.2.   Metodologia de încercare

Încercarea se efectuează în conformitate cu ISO 11452-3.

În funcție de SAE care urmează a fi supus încercării, serviciul tehnic alege metoda cuplajului de câmp maxim cu SAE sau cu fasciculul de cabluri din interiorul celulei TEM.

4.3.   Încercare prin injecție de curent

4.3.1.   Metoda de încercare

Aceasta este o metodă de efectuare a încercărilor de imunitate prin inducerea de curenți direct într-un fascicul de cabluri, folosind o sondă de injecție de curent.

4.3.2.   Metodologia de încercare

Încercarea se efectuează în conformitate cu ISO 11452-4, pe un stand de încercări. Ca posibilitate alternativă, SAE poate fi supus încercării în timp ce este instalat pe vehicul, în conformitate cu ISO 11451-4, respectându-se următoarele condiții:

| (a) | sonda de injecție trebuie amplasată la 150 mm de SAE care face obiectul încercării; |
| --- | --- |

(a)

sonda de injecție trebuie amplasată la 150 mm de SAE care face obiectul încercării;

| (b) | metoda de referință se utilizează pentru a calcula curenții injectați de la sursa incidentă; |
| --- | --- |

(b)

metoda de referință se utilizează pentru a calcula curenții injectați de la sursa incidentă;

| (c) | gama de frecvențe a metodei este limitată de specificațiile sondei de injecție. |
| --- | --- |

(c)

gama de frecvențe a metodei este limitată de specificațiile sondei de injecție.

4.3.2.1.   În cazul SAE în configurația „mod de încărcare cu SRSEE conectat la rețeaua electrică”, dispunerea în vederea încercării trebuie să fie în conformitate cu apendicele 4 la prezenta anexă.

4.3.2.1.1.   Configurația de protecție trebuie să fie în conformitate cu configurația de serie a vehiculului. În general, toate părțile de înaltă tensiune protejate trebuie să fie corect împământate cu impedanță scăzută la sol (de exemplu, AN, conectori, cabluri etc.). SAE și sarcinile trebuie împământate. Alimentarea externă de înaltă tensiune trebuie să fie conectată prin intermediul unui filtru de pasaj.

4.3.2.1.2.   Cu excepția cazului în care se prevede altfel, lungimea fasciculului de cabluri de joasă tensiune (LV) și a celui cabluri de înaltă tensiune (HV) trebuie să fie de 1 700 mm (+ 300/– 0 mm). Distanța dintre cablul de joasă tensiune și cablul de înaltă tensiune trebuie să fie de 100 mm (+ 100/– 0 mm).

4.3.2.1.3.   Toate fasciculele de cabluri trebuie să fie plasate pe un material neconductiv, cu permitivitate relativă scăzută (εr ≤ 1,4), la 50 mm (± 5 mm) deasupra planului solului.

4.3.2.1.4.   Cablurile de alimentare protejate pentru HV+ și HV– și cablurile trifazice pot fi cabluri coaxiale sau pot să aibă o protecție comună, în funcție de sistemul de conectare utilizat. Opțional, poate fi folosit cablul de înaltă tensiune original al vehiculului.

4.3.2.1.5.   În lipsa unor dispoziții contrare, carcasa SAE trebuie să fie conectată la planul solului direct sau prin intermediul impedanței definite.

4.3.2.1.6.   Cu excepția cazului în care se specifică altfel, încercarea se efectuează cu sonda de injecție fixată pe fiecare dintre următoarele fascicule:

| (a) | fascicul de cabluri de joasă tensiune; |
| --- | --- |

(a)

fascicul de cabluri de joasă tensiune;

| (b) | fascicul de cabluri de înaltă tensiune; |
| --- | --- |

(b)

fascicul de cabluri de înaltă tensiune;

| (c) | linii de curent alternativ, dacă este cazul; |
| --- | --- |

(c)

linii de curent alternativ, dacă este cazul;

| (d) | linii de curent continuu, dacă este cazul. |
| --- | --- |

(d)

linii de curent continuu, dacă este cazul.

4.4.   Încercarea cu ghid de unde tip bandă

4.4.1.   Metoda de încercare

În cadrul acestei metode de încercare, fasciculul de cabluri care conectează componentele unui SAE este supus la niveluri specificate de intensitate a câmpului.

4.4.2.   Metodologia de încercare

Încercarea se efectuează în conformitate cu ISO 11452-5.

4.5.   Încercarea cu ghid de unde tip bandă de 800 mm

4.5.1.   Metoda de încercare

Ghidul de unde tip bandă este format din două plăci metalice paralele aflate la distanță de 800 mm una de alta. Echipamentul supus încercării se poziționează central între cele două plăci și este supus unui câmp electromagnetic (a se vedea apendicele 1 la prezenta anexă).

Cu această metodă se pot încerca sisteme electronice complete, inclusiv senzorii, elementele de acționare, precum și unitatea de comandă și cablurile aferente ale acestora. Metoda este adecvată pentru aparatele la care dimensiunea cea mai mare este mai mică decât o treime din distanța dintre plăci.

4.5.2.   Metodologia de încercare

4.5.2.1.   Instalarea ghidului de unde tip bandă

Ghidul de unde tip bandă trebuie să fie instalat într-o cameră ecranată (pentru a preveni emisiile înspre exterior) și amplasat la 2 m distanță de pereți și de orice perete despărțitor metalic, pentru a preveni reflexiile electromagnetice. Aceste reflexii pot fi atenuate cu ajutorul unui material care absoarbe frecvențele radio. Ghidul de unde tip bandă trebuie amplasat pe suporți care să nu fie conducători de electricitate, la o înălțime de cel puțin 0,4 m față de sol.

4.5.2.2.   Etalonarea ghidului de unde tip bandă

O sondă de măsurare a intensității câmpului trebuie plasată în treimea centrală a spațiului dintre plăcile paralele (treime determinată în raport cu dimensiunile longitudinală, verticală și orizontală ale acestui spațiu), în absența sistemului supus încercării.

Echipamentul de măsurare aferent trebuie instalat în exteriorul camerei ecranate. La fiecare frecvență de încercare dorită, în ghidul de unde tip bandă se injectează nivelul de putere necesar pentru a produce intensitatea de câmp dorită la nivelul antenei. Acest nivel de putere incidentă sau alt parametru legat direct de puterea incidentă necesară pentru obținerea câmpului dorit se utilizează pentru încercările de omologare de tip, cu excepția cazului în care în instalația de încercare sau în echipament apar modificări care impun repetarea procedurii.

4.5.2.3.   Instalarea SAE care face obiectul încercării

Unitatea de comandă principală trebuie amplasată în treimea centrală a spațiului dintre plăcile paralele (treime determinată în raport cu dimensiunile longitudinală, verticală și orizontală ale acestui spațiu). Ea trebuie așezată pe un stand confecționat din materiale care nu sunt conducătoare de electricitate.

4.5.2.4.   Fasciculul de cabluri principal și cablurile de conectare a senzorilor/elementelor de acționare

Fasciculul de cabluri principal și toate cablurile de conectare a senzorilor/elementelor de acționare sunt poziționate vertical, între unitatea de comandă și placa de masă superioară (această poziționare permite maximizarea cuplajului prin câmpul electromagnetic). Ulterior, cablurile trebuie să urmeze tangențial peretele interior al plăcii, până la una din marginile sale libere, pe care o ocolesc astfel încât să urmeze tangențial peretele exterior al plăcii de masă, până ce ajung la conectorii de intrare ai ghidului de unde tip bandă. În continuare, cablurile sunt dirijate spre echipamentul asociat, care este situat într-o zonă în afara influenței câmpului electromagnetic, de exemplu pe podeaua camerei ecranate, la distanță de 1 m de ghidul de unde tip bandă, pe direcție longitudinală.

Apendicele 1

Figura 1

Încercare cu ghid de unde tip bandă de 800 mm

Suport de alamă

Conector de alimentare tip N

Suport de alamă

Conector de măsură tip N

Suport de alamă

Suport de alamă

470 Ω 2 w

13 x 820 Ω 2 w

470 Ω 2 w

2 x 120 Ω 2 w

270 Ω 2 w

330 Ω 2 w

Detaliu al alimentării ghidului de unde de tip bandă

| 1 | = | placa de masă |
| --- | --- | --- |
| 2 | = | fascicul principal și cabluri pentru senzori/elemente de acționare |
| 3 | = | cadru de lemn |
| 4 | = | placă de susținere |
| 5 | = | izolator |
| 6 | = | obiect supus încercării |

1

=

placa de masă

2

=

fascicul principal și cabluri pentru senzori/elemente de acționare

3

=

cadru de lemn

4

=

placă de susținere

5

=

izolator

6

=

obiect supus încercării

Figura 2

Dimensiuni ale ghidului de unde tip bandă de 800 mm

Image 42

Zona de lucru permisă

Toate dimensiunile sunt în milimetrii

Vedere în plan

Vedere laterală

Sol

Suport izolator

Zona de lucru permisă

Apendicele 2

Dimensiuni tipice pentru o celulă TEM

În tabelul următor se indică dimensiunile de construcție ale unei celule TEM, cu limite superioare de frecvență specificate:

| Frecvența superioară
  (MHz) | Factorul de formă al celulei
  W: b | Factorul de formă al celulei
  L/W | Distanța de separare a plăcilor
  b (cm) | Perete despărțitor
  S (cm) |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 200 | 1,69 | 0,66 | 56 | 70 |
| 200 | 1,00 | 1 | 60 | 50 |

Frecvența superioară

(MHz)

Factorul de formă al celulei

W: b

Factorul de formă al celulei

L/W

Distanța de separare a plăcilor

b (cm)

Perete despărțitor

S (cm)

200

1,69

0,66

56

70

200

1,00

1

60

50

Apendicele 3

Încercarea în camera anecoică

Configurația de încercare pentru SAE cu „mod de încărcare cu SRSEE conectat la rețeaua electrică”. Încercarea se efectuează în conformitate cu ISO 11452-2.

Image 43

Vedere de sus (polarizare verticală)

Legendă:

| 1 | SAE (împământat local, în cazul în care se cere în planul de încercare) | 13 | Material care absoarbe frecvențele radio |
| --- | --- | --- | --- |
| 2 | Cablu de încercare de joasă tensiune | 14 | Sistem de stimulare și monitorizare |
| 3 | Simulator de încărcare la joasă tensiune (amplasare și împământare în conformitate cu CISPR 25 punctul 6.4.2.5) | 15 | Fascicul de cabluri de înaltă tensiune |
| 4 | Alimentare cu energie electrică (amplasare opțională) | 16 | Simulator de încărcare de înaltă tensiune |
| 5 | Rețea artificială de joasă tensiune | 17 | Rețea artificială de înaltă tensiune |
| 6 | Planul solului (legat de incinta protejată) | 18 | Alimentarea cu energie electrică de înaltă tensiune |
| 7 | Suport cu permisivitate relativă scăzută (εr ≤ 1,4) | 19 | Alimentare la înaltă tensiune |
| 8 | Antenă-pâlnie | 25 | Cablul încărcătorului de AC/DC |
| 10 | Cablu coaxial de bună calitate, de exemplu, dublu ecranat (50 Ω) | 26 | Simulator de sarcină AC/DC (de exemplu, PLC) |
| 11 | Conector pentru pereții de compartimentare | 27 | Rețea de stabilizare a impedanței liniare (RSIL) de 50 μH (curent alternativ) sau rețea artificială de înaltă tensiune (curent continuu) |
| 12 | Generator și amplificator de semnal RF | 28 | Alimentare cu curent alternativ/continuu |
| | | 29 | Intrare curent alternativ/continuu |

1

SAE (împământat local, în cazul în care se cere în planul de încercare)

13

Material care absoarbe frecvențele radio

2

Cablu de încercare de joasă tensiune

14

Sistem de stimulare și monitorizare

3

Simulator de încărcare la joasă tensiune (amplasare și împământare în conformitate cu CISPR 25 punctul 6.4.2.5)

15

Fascicul de cabluri de înaltă tensiune

4

Alimentare cu energie electrică (amplasare opțională)

16

Simulator de încărcare de înaltă tensiune

5

Rețea artificială de joasă tensiune

17

Rețea artificială de înaltă tensiune

6

Planul solului (legat de incinta protejată)

18

Alimentarea cu energie electrică de înaltă tensiune

7

Suport cu permisivitate relativă scăzută (εr ≤ 1,4)

r

19

Alimentare la înaltă tensiune

8

Antenă-pâlnie

25

Cablul încărcătorului de AC/DC

10

Cablu coaxial de bună calitate, de exemplu, dublu ecranat (50 Ω)

26

Simulator de sarcină AC/DC (de exemplu, PLC)

11

Conector pentru pereții de compartimentare

27

Rețea de stabilizare a impedanței liniare (RSIL) de 50 μH (curent alternativ) sau rețea artificială de înaltă tensiune (curent continuu)

12

Generator și amplificator de semnal RF

28

Alimentare cu curent alternativ/continuu

29

Intrare curent alternativ/continuu

Apendicele 4

Încercarea cu injecție de curent (BCI)

Configurația de încercare pentru SAE în „mod de încărcare cu SRSEE conectat la rețeaua electrică”. Încercarea se efectuează în conformitate cu ISO 11452-4.

Image 44

Vedere de sus (exemplu de aplicare a metodei substituţiei)

Legendă:

| 1 | SAE (împământat local, în cazul în care se cere în planul de încercare) | 11 | Cablu de curent continuu de înaltă tensiune |
| --- | --- | --- | --- |
| 2 | Cablu de încercare de joasă tensiune | 12 | Rețea artificială de înaltă tensiune |
| 3 | Alimentare la joasă tensiune | 13 | Sarcină de curent continuu de înaltă tensiune |
| 4 | RSIL de joasă tensiune | 14 | Intrare curent continuu de înaltă tensiune |
| 5 | Simulator de sarcină de joasă tensiune | 15 | Simulator de încărcare cu CC de înaltă tensiune |
| 6 | Sistem de stimulare și monitorizare | 16 | Cablul încărcătorului de AC/DC de înaltă tensiune |
| 7 | Suport cu permitivitate relativă scăzută | 17 | Rețea de stabilizare a impedanței Liniare (RSIL) de 50 μH (curent alternativ) sau rețea artificială de înaltă tensiune (curent continuu) |
| 8 | Planul solului | 18 | Alimentare cu curent alternativ/curent continuu de înaltă tensiune |
| 9 | Sondă de injecție | 19 | Intrare curent alternativ/continuu de înaltă tensiune |
| 10 | Amplificator și generator de semnal RF | 20 | Simulator de sarcină CA/CC de înaltă tensiune (de exemplu, PLC) |

1

SAE (împământat local, în cazul în care se cere în planul de încercare)

11

Cablu de curent continuu de înaltă tensiune

2

Cablu de încercare de joasă tensiune

12

Rețea artificială de înaltă tensiune

3

Alimentare la joasă tensiune

13

Sarcină de curent continuu de înaltă tensiune

4

RSIL de joasă tensiune

14

Intrare curent continuu de înaltă tensiune

5

Simulator de sarcină de joasă tensiune

15

Simulator de încărcare cu CC de înaltă tensiune

6

Sistem de stimulare și monitorizare

16

Cablul încărcătorului de AC/DC de înaltă tensiune

7

Suport cu permitivitate relativă scăzută

17

Rețea de stabilizare a impedanței Liniare (RSIL) de 50 μH (curent alternativ) sau rețea artificială de înaltă tensiune (curent continuu)

8

Planul solului

18

Alimentare cu curent alternativ/curent continuu de înaltă tensiune

9

Sondă de injecție

19

Intrare curent alternativ/continuu de înaltă tensiune

10

Amplificator și generator de semnal RF

20

Simulator de sarcină CA/CC de înaltă tensiune (de exemplu, PLC)

---

ANEXA 10

METODĂ (METODE) DE ÎNCERCARE A IMUNITĂȚII SUBANSAMBLURILOR ELECTRICE/ELECTRONICE (SAE) LA FENOMENE TRANZITORII ȘI DE MĂSURARE A EMISIILOR ÎN CAZUL FENOMENELOR TRANZITORII GENERATE DE SAE

1.   Generalități

Această metodă de încercare asigură imunitatea SAE la fenomene tranzitorii prin conducție în alimentarea cu energie electrică a vehiculului și limitează fenomenele tranzitorii prin conducție emise de SAE în alimentarea cu energie electrică a vehiculului.

2.   Imunitatea împotriva perturbațiilor tranzitorii conduse de-a lungul liniilor de alimentare de 12/24 V.

Se aplică impulsurile de încercare 1, 2a, 2b, 3a, 3b și 4, în conformitate cu standardul internațional ISO 7637-2, la liniile de alimentare, precum și la alte conexiuni ale SAE care pot fi conectate operațional la liniile de alimentare.

3.   Emisiile de perturbații tranzitorii conduse generate de SAE pe liniile de alimentare la 12/24 V.

Măsurare efectuată în conformitate cu standardul internațional ISO 7637-2 pe liniile de alimentare, precum și pe alte conexiuni ale SAE care pot fi conectate operațional la liniile de alimentare.

---

ANEXA 11

METODĂ (METODE) DE MĂSURARE A EMISIILOR DE ARMONICI GENERATE ÎN REȚELELE DE CURENT ALTERNATIV, PROVENITE DE LA VEHICUL

1.   GENERALITĂȚI

1.1.   Metoda de încercare descrisă în prezenta anexă se aplică vehiculelor în configurația „mod de încărcare cu SRSEE conectat la rețeaua electrică”.

1.2.   Metoda de încercare

Această încercare vizează măsurarea nivelului radiațiilor armonice generate de vehicul în configurația „mod de încărcare cu SRSEE conectată la rețeaua de electricitate” de-a lungul liniilor de curent alternativ, pentru a se asigura că acesta este compatibil cu mediile rezidențiale, comerciale și ușor industrializate.

În cazul în care nu se specifică altfel în prezenta anexă, încercarea se efectuează în conformitate cu:

| (a) | IEC 61000-3-2 pentru un curent de intrare în modul de încărcare ≤ 16 A pe fază pentru echipamente din clasa A; |
| --- | --- |

(a)

IEC 61000-3-2 pentru un curent de intrare în modul de încărcare ≤ 16 A pe fază pentru echipamente din clasa A;

| (b) | IEC 61000-3-12 pentru un curent de intrare > 16 A și ≤ 75 A pe fază. |
| --- | --- |

(b)

IEC 61000-3-12 pentru un curent de intrare > 16 A și ≤ 75 A pe fază.

2.   STAREA VEHICULULUI ÎN TIMPUL ÎNCERCĂRILOR

2.1.   Vehiculul trebuie să fie în configurația „mod de încărcare cu SRSEE conectat la rețeaua electrică”.

Nivelul de încărcare a bateriei de tracțiune trebuie să fie menținut între 20 și 80 % din nivelul maxim de încărcare pe întreaga durată de măsurare (acest lucru poate conduce la împărțirea măsurătorii în diferite intervale orare cu necesitatea descărcării bateriei de tracțiune a vehiculului înainte de începerea următorului interval de timp). În cazul în care consumul de curent poate fi ajustat, atunci acesta se reglează la cel puțin 80 % din valoarea sa nominală.

Vehiculul trebuie să fie imobilizat, iar motorul trebuie să fie oprit.

Toate celelalte echipamente care pot fi activate permanent de către conducătorul auto sau de către pasager ar trebui să fie deconectate.

3.   Dispoziții Privind Încercarea

3.1.   Durata de observare care trebuie folosită pentru măsurători trebuie să fie aceeași ca durata aleasă în cazul echipamentului cvasistaționar, astfel cum este definit în standardul IEC 61000-3-2 tabelul 4.

3.2.   Configurația de încercare pentru un vehicul cu curent monofazic în configurația „mod de încărcare cu SRSEE conectat la rețeaua electrică” este prezentată în figura 1 din apendicele la prezenta anexă.

3.3.   Configurația de încercare pentru un vehicul cu curent trifazic în configurația „mod de încărcare cu SRSEE conectat la rețeaua electrică” este prezentată în figura 2 din apendicele la prezenta anexă.

4.   CERINȚE DE ÎNCERCARE

4.1.   Măsurarea armonicilor de rang par și impar ale curentului armonic se realizează până la a patruzecea armonică.

4.2.   Limitele curentului monofazic sau trifazic în configurația „mod de încărcare cu SRSEE conectat la rețeaua electrică” pentru un curent de intrare ≤ 16 A pe fază sunt indicate în tabelul 3 de la punctul 7.3.2.1 din prezentul regulament.

4.3.   Limitele curentului monofazic în configurația „mod de încărcare cu SRSEE conectat la rețeaua electrică” pentru un curent de intrare > 16 A și ≤ 75 A pe fază sunt indicate în tabelul 4 de la punctul 7.3.2.2 din prezentul regulament.

4.4.   Limitele curentului trifazic în configurația „mod de încărcare cu SRSEE conectat la rețeaua electrică” pentru un curent de intrare > 16 A și ≤ 75 A pe fază sunt indicate în tabelul 5 de la punctul 7.3.2.2 din prezentul regulament.

4.5.   Pentru „modul de încărcare cu SRSEE conectat la rețeaua electrică” trifazic, la un curent de intrare > 16 A și ≤ 75 A pe fază, dacă este îndeplinită cel puțin una dintre cele trei condiții (a), (b) sau (c) prezentate la punctul 5.2 din IEC 61000-3-12, se pot aplica limitele specificate în tabelul 6 de la punctul 7.3.2.2 din prezentul regulament.

Apendice

Figura 1

Vehicul în configurația „mod de încărcare cu SRSEE conectat la rețeaua electrică” – configurația de încercare pentru încărcătorul monofazic

Sursa de alimentare pentru impedanţa internă ZS şi tensiunea la circuit deschis G

Dacă este mai lung de 1 m, cablul se îndoaie în zigzag la 100 ± 25 mm desupra solului şi la cel puţin 100 mm de caroserie

Lungimea maximă 10 m

Dispoyitiv de măsurare cu impedanţa de intrare ZM

Figura 2

Vehicul în configurația „mod de încărcare cu SRSEE conectat la rețeaua electrică” – configurația de încercare pentru încărcătorul trifazic

Dispozitiv de măsurare cu impedanţa de intrare ZM

Dacă este mai lung de 1 m, cablul se îndoaie în zigzag la 100 ± 25 mm desupra solului şi la cel puţin 100 mm de caroserie

Lungimea maximă 10 m

Sursa de alimentare pentru impedanţa internă ZS şi tensiunea la circuit deschis G

---

ANEXA 12

METODĂ (METODE) DE MĂSURARE A EMISIILOR DE VARIAȚII DE TENSIUNE, DE FLUCTUAȚII DE TENSIUNE ȘI DE LICĂRIRE ÎN REȚELELE DE CURENT ALTERNATIV PROVENITE DE LA VEHICUL

1.   GENERALITĂȚI

1.1.   Metoda de încercare descrisă în prezenta anexă se aplică vehiculelor în configurația „mod de încărcare cu SRSEE conectat la rețeaua electrică”.

1.2.   Metoda de încercare

Această încercare vizează măsurarea nivelului variațiilor de tensiune, fluctuațiilor de tensiune și licăririi generate de SAE în configurația „mod de încărcare cu SRSEE conectat la rețeaua electrică” de-a lungul liniilor de curent alternativ, pentru a se asigura că acesta este compatibil cu mediile rezidențiale, comerciale și ușor industrializate.

În cazul în care nu se specifică altfel în prezenta anexă, încercarea se efectuează în conformitate cu:

| (a) | IEC 61000-3-3 pentru un curent de intrare în „modul de încărcare cu SRSEE” ≤ 16 A pe fază și care nu face obiectul unor restricții de conectare; |
| --- | --- |

(a)

IEC 61000-3-3 pentru un curent de intrare în „modul de încărcare cu SRSEE” ≤ 16 A pe fază și care nu face obiectul unor restricții de conectare;

| (b) | IEC 61000-3-11 pentru un curent de intrare în „modul de încărcare cu SRSEE” > 16 A și ≤ 75 A pe fază și care face obiectul unor restricții de conectare. |
| --- | --- |

(b)

IEC 61000-3-11 pentru un curent de intrare în „modul de încărcare cu SRSEE” > 16 A și ≤ 75 A pe fază și care face obiectul unor restricții de conectare.

2.   STAREA VEHICULULUI ÎN TIMPUL ÎNCERCĂRILOR

2.1.   Vehiculul trebuie să fie în configurația „mod de încărcare cu SRSEE conectat la rețeaua electrică”.

Nivelul de încărcare a bateriei de tracțiune trebuie să fie menținut între 20 și 80 % din nivelul maxim de încărcare pe întreaga durată de măsurare (acest lucru poate conduce la împărțirea măsurătorii în diferite intervale orare cu necesitatea descărcării bateriei de tracțiune a vehiculului înainte de începerea următorul interval de timp). În cazul în care consumul de curent poate fi ajustat, atunci acesta se reglează la cel puțin 80 % din valoarea sa nominală.

Vehiculul trebuie să fie imobilizat, iar motorul trebuie să fie oprit.

Toate celelalte echipamente care pot fi activate permanent de către conducătorul auto sau de către pasager ar trebui să fie deconectate.

3.   DISPOZIȚII PRIVIND ÎNCERCAREA

3.1.   Încercările în cazul unui vehicul în configurația „mod de încărcare cu SRSEE conectat la rețeaua electrică” cu un curent de intrare ≤ 16 A pe fază și care nu face obiectul unor restricții de conectare se efectuează în conformitate cu punctul 4 din standardul IEC 61000-3-3.

3.2.   Încercările în cazul unui vehicul în configurația „mod de încărcare cu SRSEE conectat la rețeaua electrică” cu un curent de intrare > 16 A și ≤ 75 A pe fază și care face obiectul unor restricții de conectare se efectuează în conformitate cu punctul 6 din standardul IEC 61000-3-11.

3.3.   Configurația de încercare pentru un vehicul în configurația „mod de încărcare cu SRSEE conectat la rețeaua electrică” este prezentată în figurile 1a și 1b din apendicele la prezenta anexă.

4.   CERINȚE DE ÎNCERCARE

4.1.   Parametrii care urmează să fie determinați în privința timpilor sunt „valoarea licăririi pentru durate scurte”, „valoarea licăririi pentru durate lungi” și „variația relativă a tensiunii”.

4.2.   Limitele pentru un vehicul în configurația „mod de încărcare cu SRSEE conectat la rețeaua electrică”, pentru un curent de intrare ≤ 16 A pe fază și care nu face obiectul unor restricții de conectare, sunt indicate la punctul 7.4.2.1 din prezentul regulament.

4.3.   Limitele pentru un vehicul în configurația „mod de încărcare cu SRSEE conectat la rețeaua electrică” cu un curent de intrare > 16 A și ≤ 75 A pe fază și care face obiectul unor restricții de conectare sunt indicate la punctul 7.4.2.2 din prezentul regulament

Apendice

Figura 1a

Vehicul în configurația „mod de încărcare cu SRSEE conectat la rețeaua electrică” – configurația de încercare pentru încărcătorul monofazic

Lungimea maximă 10 m

Dacă este mai lung de 1 m, cablul se îndoaie în zigzag la 100 ± 25 mm desupra solului şi la cel puţin 100 mm de caroserie

Sursa de alimentare cu circuit deschis G şi impedanţa (RP + j XP)

Dispozitiv de măsurare

Figura 1b

Vehicul în configurația „mod de încărcare cu SRSEE conectat la rețeaua electrică” – configurația de încercare pentru încărcătorul trifazic

Sursă de alimentare cu circuit deschis G şi impedanţa (RP + j XP)

Dispozitiv de măsurare

Lungimea maximă 10 m

Dacă este mai lung de 1 m, cablul se îndoaie în zigzag la 100 ± 25 mm desupra solului şi la cel puţin 100 mm de caroserie

---

ANEXA 13

METODĂ (METODE) DE MĂSURARE A EMISIILOR DE PERTURBAȚII CONDUSE DE RADIOFRECVENȚĂ ÎN REȚELELE ELECTRICE DE CURENT ALTERNATIV SAU CONTINUU, PROVENITE DE LA VEHICUL

1.   GENERALITĂȚI

1.1.   Metoda de încercare descrisă în prezenta anexă se aplică vehiculelor în configurația „mod de încărcare cu SRSEE conectat la rețeaua electrică”.

1.2.   Metoda de încercare

Această încercare vizează măsurarea nivelului perturbațiilor conduse de radiofrecvență generate de vehicul în configurația „mod de încărcare cu SRSEE conectat la rețeaua electrică” de-a lungul liniilor de curent alternativ sau continuu ale acestuia, pentru a se asigura că vehiculul este compatibil cu mediile rezidențiale, comerciale și ușor industrializate.

Dacă nu se specifică altfel în prezenta anexă, încercarea se efectuează în conformitate cu CISPR 16-2-1.

2.   STAREA VEHICULULUI ÎN TIMPUL ÎNCERCĂRILOR

2.1.   Vehiculul trebuie să fie în configurația „mod de încărcare cu SRSEE conectat la rețeaua electrică”.

Nivelul de încărcare a bateriei de tracțiune trebuie menținut între 20 și 80 % din valoarea maximă a nivelului de încărcare pe parcursul întregii măsurători (acest lucru ar putea determina împărțirea măsurătorii în sub-benzi diferite, fiind necesară descărcarea bateriei de tracțiune a vehiculului înainte de începerea măsurării următoarei sub-benzi). În cazul în care consumul de curent poate fi ajustat, atunci acesta se reglează la cel puțin 80 % din valoarea sa nominală.

Vehiculul trebuie să fie imobilizat, iar motorul trebuie să fie oprit.

Toate celelalte echipamente care pot fi activate permanent de către conducătorul auto sau de către pasager ar trebui să fie deconectate.

3.   DISPOZIȚII PRIVIND ÎNCERCAREA

3.1.   Încercarea se efectuează în conformitate cu punctul 7.4.1 din CISPR 16-2-1 ca și pentru echipamentul așezat pe sol.

3.2.   Rețeaua artificială principală care trebuie utilizată pentru măsurătoarea pe vehicul este definită la punctul 4.3 din CISPR 16-1-2.

Rețele artificiale (AN)

AN se montează direct pe planul solului. Carcasele AN trebuie legate de planul solului.

La portul de măsurare al fiecărei AN trebuie conectată o sarcină de 50 Ω.

AN se poziționează astfel cum este definit în figurile 1a-1d din apendicele la prezenta anexă.

3.3.   Detaliile încercării pentru conectarea vehiculului în configurația „mod de încărcare cu SRSEE conectat la rețeaua electrică” sunt prezentate în figurile 1a-1d din apendicele la prezenta anexă.

3.4.   Măsurătorile trebuie efectuate cu un analizor de spectru sau cu un receptor de scanare. Parametrii care trebuie utilizați sunt definiți în tabelele 1 și 2.

Tabelul 1

Parametrii analizorului de spectru

| Gama de frecvențe
  MHz | Detector de valori de vârf | Detector de valori de semivârf | Detector de valori medii |
| --- | --- | --- | --- |
| RBW la – 3 dB | Timpul de baleiere | RBW la – 6 dB | Timpul de baleiere | RBW la – 3 dB | Timpul de baleiere |
| 0,15-30 | 9/10 kHz | 10 s/MHz | 9 kHz | 200 s/MHz | 9/10 kHz | 10 s/MHz |
| Notă: În cazul în care se utilizează un analizor de spectru pentru măsurarea valorilor de vârf, lățimea de bandă video trebuie să fie de cel puțin trei ori mai mare decât lățimea de bandă a rezoluției (RBW). |

Gama de frecvențe

MHz

Detector de valori de vârf

Detector de valori de semivârf

Detector de valori medii

RBW la – 3 dB

Timpul de baleiere

RBW la – 6 dB

Timpul de baleiere

RBW la – 3 dB

Timpul de baleiere

0,15-30

9/10 kHz

10 s/MHz

9 kHz

200 s/MHz

9/10 kHz

10 s/MHz

Notă: În cazul în care se utilizează un analizor de spectru pentru măsurarea valorilor de vârf, lățimea de bandă video trebuie să fie de cel puțin trei ori mai mare decât lățimea de bandă a rezoluției (RBW).

Tabelul 2

Parametri pentru receptorul de scanare

| Gama de frecvențe
  MHz | Detector de valori de vârf | Detector de valori de semivârf | Detector de valori medii |
| --- | --- | --- | --- |
| Lățime de bandă la – 6 dB | Pasul de frecvență (1) | Durata de expunere | Lățime de bandă la – 6 dB | Pasul de frecvență (1) | Durata de expunere | Lățime de bandă la – 6 dB | Pasul de frecvență (1) | Durata de expunere |
| 0,15-30 | 9 kHz | 5 kHz | 50 ms | 9 kHz | 5 kHz | 1 s | 9 kHz | 5 kHz | 50 ms |

Gama de frecvențe

MHz

Detector de valori de vârf

Detector de valori de semivârf

Detector de valori medii

Lățime de bandă la – 6 dB

Pasul de frecvență (1)

Durata de expunere

Lățime de bandă la – 6 dB

Pasul de frecvență (1)

Durata de expunere

Lățime de bandă la – 6 dB

Pasul de frecvență (1)

Durata de expunere

0,15-30

9 kHz

5 kHz

50 ms

9 kHz

5 kHz

1 s

9 kHz

5 kHz

50 ms

4.   CERINȚE DE ÎNCERCARE

4.1.   Limitele se aplică pe întreaga gamă de frecvențe de 0,15-30 MHz, pentru măsurători efectuate într-o cameră semianecoică sau într-un spațiu de încercare în aer liber.

4.2.   Măsurătorile pot fi efectuate fie cu detectoare de valori de semivârf, fie cu detectoare de valori de vârf. Valorile-limită sunt indicate la punctul 7.5 din prezentul regulament.

Tabelul 7 (pentru liniile de curent alternativ) și tabelul 8 (pentru liniile de curent continuu). În cazul utilizării detectoarelor de valori de vârf, se aplică un factor de corecție de 20 dB, astfel cum este definit în CISPR 12.

---

(1)  Pentru perturbații doar în bandă largă, mărimea maximă a pasului de frecvență poate fi mărită până la o valoare care nu este mai mare decât valoarea lățimii de bandă.

Apendice

Figura 1

Vehicul în configurația „mod de încărcare cu SRSEE conectat la rețeaua electrică”

Exemplu de configurație de încercare pentru vehicule cu priză amplasată pe partea laterală a vehiculului (cu curent alternativ fără comunicare)

Figura 1a

Image 49

100 (+200/-0) mm

0,8 (+0,2/-0) m

Vedere frontală

Figura1b

Figura1b

Image 50

Vedere de sus

Dacă este mai lung de 1 m, cablul se îndoaie în zigzag la 100 ± 25 mm desupra solului şi la cel puţin 100 mm de caroserie

0,8 (+0,2/-0) m

max 0,5 m

Legendă:

| 1 | Vehiculul supus încercării |
| --- | --- |
| 2 | Suport izolant |
| 3 | Cablu de încărcare |
| 4 | Rețea (rețele) artificială (artificiale) cu împământare (pentru liniile de curent alternativ sau continuu) |
| 5 | Priză pentru rețeaua electrică |
| 6 | Receptor de măsură |

1

Vehiculul supus încercării

2

Suport izolant

3

Cablu de încărcare

4

Rețea (rețele) artificială (artificiale) cu împământare (pentru liniile de curent alternativ sau continuu)

5

Priză pentru rețeaua electrică

6

Receptor de măsură

Vehicul în configurația „mod de încărcare cu SRSEE conectat la rețeaua electrică”

Vehicul în configurația „mod de încărcare cu SRSEE conectat la rețeaua electrică”

Exemplu de configurație de încercare pentru vehicule cu priză situată în fața/în spatele vehiculului (cu curent alternativ fără comunicare)

Figura 1c

Figura 1c

Image 51

0,8 (+0,2/-0) m

Vedere de frontală

Figura 1d

Figura 1d

Image 52

0,1 (+0,2/-0) m

Dacă este mai lung de 1 m, cablul se îndoaie în zigzag la 100 ± 25 mm desupra solului şi la cel puţin 100 mm de caroserie.

0,8 (+0,2/-0) m

max 0,5 m

Vedere de sus

Legendă:

| 1 | Vehiculul supus încercării |
| --- | --- |
| 2 | Suport izolant |
| 3 | Cablu de încărcare |
| 4 | Rețea (rețele) artificială (artificiale) cu împământare (pentru liniile de curent alternativ sau continuu) |
| 5 | Priză pentru rețeaua electrică |
| 6 | Receptor de măsură |

1

Vehiculul supus încercării

2

Suport izolant

3

Cablu de încărcare

4

Rețea (rețele) artificială (artificiale) cu împământare (pentru liniile de curent alternativ sau continuu)

5

Priză pentru rețeaua electrică

6

Receptor de măsură

---

ANEXA 14

METODĂ (METODE) DE MĂSURARE A EMISIILOR DE PERTURBAȚII CONDUSE DE RADIOFRECVENȚĂ ASUPRA REȚELEI ȘI ASUPRA ACCESULUI LA TELECOMUNICAȚII, PROVENITE DE LA VEHICUL

1.   GENERALITĂȚI

1.1.   Metoda de încercare descrisă în prezenta anexă se aplică vehiculelor în configurația „mod de încărcare cu SRSEE conectat la rețeaua electrică”.

1.2.   Metoda de încercare

Această încercare vizează măsurarea nivelului perturbațiilor conduse de radiofrecvență generate de vehiculul în configurația „mod de încărcare cu SRSEE conectat la rețeaua electrică” în rețeaua și în accesul său la telecomunicații, pentru a se asigura că este compatibil cu mediile rezidențiale, comerciale și ușor industrializate.

Dacă nu se specifică altfel în prezenta anexă, încercarea se efectuează în conformitate cu CISPR 22.

2.   STAREA VEHICULULUI ÎN TIMPUL ÎNCERCĂRILOR

2.1.   Vehiculul trebuie să fie în configurația „mod de încărcare cu SRSEE conectat la rețeaua electrică”. Nivelul de încărcare a bateriei de tracțiune trebuie menținut între 20 și 80 % din valoarea maximă a nivelului de încărcare pe parcursul întregii măsurători (acest lucru ar putea determina împărțirea măsurătorii în sub-benzi diferite, fiind necesară descărcarea bateriei de tracțiune a vehiculului înainte de începerea măsurării următoarei sub-benzi). În cazul în care consumul de curent poate fi ajustat, atunci acesta se reglează la cel puțin 80 % din valoarea sa nominală.

Vehiculul trebuie să fie imobilizat, iar motorul trebuie să fie oprit.

Toate celelalte echipamente care pot fi activate permanent de către conducătorul auto sau de către pasager ar trebui să fie deconectate.

3.   DISPOZIȚII PRIVIND ÎNCERCAREA

3.1.   Încercările se efectuează în conformitate cu punctul 5 din CISPR 22 pentru emisii conduse.

3.2.   Stabilizatorul impedanței care trebuie utilizat pentru măsurători pe vehicul este definit la punctul 9.6.2 din CISPR 22.

Stabilizatorul impedanței

Liniile de comunicare se aplică în mod direct la vehicul prin IS.

IS se montează direct pe planul solului. Carcasa IS trebuie legată de planul solului.

La portul de măsurare al fiecărui IS trebuie conectată o sarcină de 50 Ω. IS se plasează astfel cum este definit în figurile 1a-1d din apendicele la prezenta anexă.

3.3.   Detaliile încercării pentru conectarea vehiculului în configurația „mod de încărcare cu SRSEE conectat la rețeaua electrică” sunt prezentate în figurile 1a-1d din apendicele la prezenta anexă.

În cazul în care este imposibil să se garanteze funcționalitatea vehiculului, din cauza introducerii unui IS, se aplică metoda alternativă descrisă în CISPR 22 (în conformitate cu figurile 2a-2d din apendicele la prezenta anexă).

3.4.   Măsurătorile trebuie efectuate cu un analizor de spectru sau cu un receptor de scanare. Parametrii care trebuie utilizați sunt definiți în tabelele 1 și 2.

Tabelul 1

Parametrii analizorului de spectru

| Gama de frecvențe
  MHz | Detector de valori de vârf | Detector de valori de semivârf | Detector de valori medii |
| --- | --- | --- | --- |
| RBW la – 3 dB | Timpul de baleiere | RBW la – 6 dB | Timpul de baleiere | RBW la – 3 dB | Timpul de baleiere |
| 0,15-30 | 9/10 kHz | 10 s/MHz | 9 kHz | 200 s/MHz | 9/10 kHz | 10 s/MHz |
| Notă: În cazul în care se utilizează un analizor de spectru pentru măsurarea valorilor de vârf, lățimea de bandă video trebuie să fie de cel puțin trei ori mai mare decât lățimea de bandă a rezoluției (RBW). |

Gama de frecvențe

MHz

Detector de valori de vârf

Detector de valori de semivârf

Detector de valori medii

RBW la – 3 dB

Timpul de baleiere

RBW la – 6 dB

Timpul de baleiere

RBW la – 3 dB

Timpul de baleiere

0,15-30

9/10 kHz

10 s/MHz

9 kHz

200 s/MHz

9/10 kHz

10 s/MHz

Notă: În cazul în care se utilizează un analizor de spectru pentru măsurarea valorilor de vârf, lățimea de bandă video trebuie să fie de cel puțin trei ori mai mare decât lățimea de bandă a rezoluției (RBW).

Tabelul 2

Parametri pentru receptorul de scanare

| Gama de frecvențe
  MHz | Detector de valori de vârf | Detector de valori de semivârf | Detector de valori medii |
| --- | --- | --- | --- |
| Lățime de bandă la – 6 dB | Pasul de frecvență (1) | Durata de expunere | Lățime de bandă la – 6 dB | Pasul de frecvență (1) | Durata de expunere | Lățime de bandă la – 6 dB | Pasul de frecvență (1) | Durata de expunere |
| 0,15-30 | 9 kHz | 5 kHz | 50 ms | 9 kHz | 5 kHz | 1 s | 9 kHz | 5 kHz | 50 ms |

Gama de frecvențe

MHz

Detector de valori de vârf

Detector de valori de semivârf

Detector de valori medii

Lățime de bandă la – 6 dB

Pasul de frecvență (1)

Durata de expunere

Lățime de bandă la – 6 dB

Pasul de frecvență (1)

Durata de expunere

Lățime de bandă la – 6 dB

Pasul de frecvență (1)

Durata de expunere

0,15-30

9 kHz

5 kHz

50 ms

9 kHz

5 kHz

1 s

9 kHz

5 kHz

50 ms

4.   CERINȚE DE ÎNCERCARE

4.1.   Limitele se aplică pe întreaga gamă de frecvențe de 0,15-30 MHz, pentru măsurători efectuate într-o cameră semianecoică sau într-un spațiu de încercare în aer liber.

4.2.   Măsurătorile pot fi efectuate fie cu detectoare de valori de semivârf, fie cu detectoare de valori de vârf. Valorile-limită sunt indicate în tabelul 9 de la punctul 7.6. În cazul utilizării detectoarelor de valori de vârf, se aplică un factor de corecție de 20 dB, astfel cum este definit în CISPR 12.

---

(1)  Pentru perturbații doar în bandă largă, mărimea maximă a pasului de frecvență poate fi mărită până la o valoare care nu este mai mare decât valoarea lățimii de bandă.

Apendice

Figura 1

Vehicul în configurația „mod de încărcare cu SRSEE conectat la rețeaua electrică”

Exemplu de configurație de încercare pentru vehicule cu priză situată pe partea laterală a vehiculului (cu curent alternativ sau continuu cu comunicare)

Figura 1a

Image 53

0,8 (+0,2/-0) m

100 (+200/-0) mm

Vedere frontală

Figura 1b

Figura 1b

Image 54

max 0,5 m

0,8 (+0,2/-0) m

Dacă este cablul mai lung de 1 m, cablul se îndoaie în zigzag la 100 ± 25 mm desupra solului şi la cel puţin 100 mm de caroserie

Vedere de sus

Legendă:

| 1 | Vehiculul supus încercării | 5 | Priză pentru rețeaua electrică |
| --- | --- | --- | --- |
| 2 | Suport izolant | 6 | Stabilizatorul (stabilizatorii) impedanței cu împământare (pentru linii de comunicare) |
| 3 | Cablu de încărcare/comunicare | 7 | Stație de alimentare |
| 4 | Rețea (rețele) artificială (artificiale) de curent alternativ sau continuu cu împământare (pentru liniile de curent alternativ sau continuu) | 8 | Receptor de măsură |

1

Vehiculul supus încercării

5

Priză pentru rețeaua electrică

2

Suport izolant

6

Stabilizatorul (stabilizatorii) impedanței cu împământare (pentru linii de comunicare)

3

Cablu de încărcare/comunicare

7

Stație de alimentare

4

Rețea (rețele) artificială (artificiale) de curent alternativ sau continuu cu împământare (pentru liniile de curent alternativ sau continuu)

8

Receptor de măsură

Vehicul în configurația „mod de încărcare cu SRSEE conectat la rețeaua electrică”

Vehicul în configurația „mod de încărcare cu SRSEE conectat la rețeaua electrică”

Exemplu de configurație de încercare pentru vehiculele cu priză situate pe partea frontală/posterioară a vehiculului (cu curent alternativ sau continuu cu comunicare)

Figura 1c

Figura 1c

Image 55

Vedere frontală

0,8 (+0,2/-0) m

Figura 1d

Figura 1d

Image 56

max 0,5 m

0,8 (+0,2/-0) m

Dacă este mai lung de 1 m, cablul se îndoaie în zigzag la 100 ± 25 mm desupra solului şi la cel puţin 100 mm de caroserie.

Vedere de sus

0,1 (+0,2/-0) m

Legendă:

| 1 | Vehiculul supus încercării | 5 | Priză pentru rețeaua electrică |
| --- | --- | --- | --- |
| 2 | Suport izolant | 6 | Stabilizatorul (stabilizatorii) impedanței cu împământare (pentru linii de comunicare) |
| 3 | Cablu de încărcare/comunicare | 7 | Stație de alimentare |
| 4 | Rețea (rețele) artificială(e) de curent alternativ sau continuu cu împământare (pentru liniile de curent alternativ sau continuu) | 8 | Receptor de măsură |

1

Vehiculul supus încercării

5

Priză pentru rețeaua electrică

2

Suport izolant

6

Stabilizatorul (stabilizatorii) impedanței cu împământare (pentru linii de comunicare)

3

Cablu de încărcare/comunicare

7

Stație de alimentare

4

Rețea (rețele) artificială(e) de curent alternativ sau continuu cu împământare (pentru liniile de curent alternativ sau continuu)

8

Receptor de măsură

Figura 2

Figura 2

Măsurători alternative pentru vehicul în configurația „mod de încărcare cu SRSEE conectat la rețeaua electrică”

Măsurători alternative pentru vehicul în configurația „mod de încărcare cu SRSEE conectat la rețeaua electrică”

Exemplu de configurație de încercare pentru vehicule cu priză situată pe partea laterală a vehiculului (cu curent alternativ sau continuu cu comunicare)

Figura 2a

Figura 2a

Image 57

500 (+100/-0) mm

200 (+100/-0) mm

100 (+200/-0) mm

0,8 (+0,2/-0) m

Vedere frontală

Figura 2b

Figura 2b

Image 58

Dacă este mai lung de 1 m, cablul se îndoaie în zigzag la 100 ± 25 mm desupra solului şi la cel puţin 100 mm de caroserie

200 (+100/-0) mm

Vedere de sus

500 (+100/-0) mm

max 0,5 m

0,8 (+0,2/-0) m

Legendă:

| 1 | Vehiculul supus încercării | 7 | Stație de alimentare |
| --- | --- | --- | --- |
| 2 | Suport izolant | 8 | Sonda de curent |
| 3 | Cablu de încărcare/comunicare | 9 | Linii de comunicare |
| 4 | Rețea (rețele) artificială (artificiale) de curent alternativ sau continuu cu împământare (pentru liniile de curent alternativ sau continuu) | 10 | Receptor de măsură |
| 5 | Priză pentru rețeaua electrică | 11 | Sondă capacitivă de tensiune |

1

Vehiculul supus încercării

7

Stație de alimentare

2

Suport izolant

8

Sonda de curent

3

Cablu de încărcare/comunicare

9

Linii de comunicare

4

Rețea (rețele) artificială (artificiale) de curent alternativ sau continuu cu împământare (pentru liniile de curent alternativ sau continuu)

10

Receptor de măsură

5

Priză pentru rețeaua electrică

11

Sondă capacitivă de tensiune

Măsurători alternative pentru vehicul în configurația „mod de încărcare cu SRSEE conectat la rețeaua electrică”

Exemplu de configurație de încercare pentru vehiculele cu priză amplasată în fața/în spatele vehiculului (cu curent alternativ sau continuu cu comunicare)

Figura 2c

Figura 2c

Image 59

500 (+100/-0) mm

200 (+100/-0) mm

0,8 (+0,2/-0) m

Vedere frontală

Figura 2d

Figura 2d

Image 60

500 (+100/-0) mm

200 (+100/-0) mm

Vedere de sus

Dacă este mai lung de 1 m, cablul se îndoaie în zigzag la 100 ± 25 mm desupra solului şi la cel puţin 100 mm de caroserie

max 0,5 m

0,8 (+0,2/-0) m

Legendă:

| 1 | Vehiculul supus încercării | 7 | Stație de alimentare |
| --- | --- | --- | --- |
| 2 | Suport izolant | 8 | Sonda de curent (sau sonda de tensiune capacitivă) |
| 3 | Cablu de încărcare/comunicare | 9 | Linii de comunicare |
| 4 | Rețea (rețele) artificială (artificiale) de curent alternativ sau continuu cu împământare (pentru liniile de curent alternativ sau continuu) | 10 | Receptor de măsură |
| 5 | Priză pentru rețeaua electrică | 11 | Sondă capacitivă de tensiune |

1

Vehiculul supus încercării

7

Stație de alimentare

2

Suport izolant

8

Sonda de curent (sau sonda de tensiune capacitivă)

3

Cablu de încărcare/comunicare

9

Linii de comunicare

4

Rețea (rețele) artificială (artificiale) de curent alternativ sau continuu cu împământare (pentru liniile de curent alternativ sau continuu)

10

Receptor de măsură

5

Priză pentru rețeaua electrică

11

Sondă capacitivă de tensiune

---

ANEXA 15

METODĂ (METODE) DE ÎNCERCARE A IMUNITĂȚII VEHICULELOR LA PERTURBAȚIILE GENERATE DE TRENURI DE IMPULSURI RAPIDE DE TENSIUNE CONDUSE ÎN REȚELE ELECTRICE DE CURENT ALTERNATIV ȘI CONTINUU

1.   GENERALITĂȚI

1.1.   Metoda de încercare descrisă în prezenta anexă se aplică exclusiv vehiculelor. Această metodă se referă doar la configurația vehiculului în „modul de încărcare cu SRSEE conectat la rețeaua electrică”.

1.2.   Metoda de încercare

Această încercare este destinată demonstrării imunității sistemelor electronice ale vehiculului. Vehiculul trebuie supus perturbațiilor generate de trenuri de impulsuri rapide de tensiune conduse de-a lungul liniilor de alimentare cu curent continuu și curent alternativ ale vehiculului, astfel cum se descrie în prezenta anexă. Vehiculul trebuie monitorizat în timpul efectuării încercărilor.

Dacă nu se specifică altfel în prezenta anexă, încercarea se efectuează în conformitate cu IEC 61000-4-4.

2.   STAREA VEHICULULUI ÎN TIMPUL ÎNCERCĂRILOR ÎN CONFIGURAȚIA „MOD DE ÎNCĂRCARE CU SRSEE CONECTAT LA REȚEAUA ELECTRICĂ”

2,1.   Vehiculul trebuie să fie fără încărcătură, cu excepția echipamentului de încercare necesar.

2.1.1.   Vehiculul trebuie să fie imobilizat, motorul trebuie să fie oprit și aflat în modul de încărcare.

2.1.2.   Condiții de bază aplicabile vehiculului

Acest punct definește condițiile minime de încercare (în limita aplicabilității lor) și criteriile de respingere în cazul încercărilor de imunitate pentru vehicule. Alte sisteme ale vehiculelor, care pot afecta funcțiile cu implicații pentru imunitate, trebuie să facă obiectul unor încercări care se stabilesc de comun acord între producător și serviciul tehnic.

| Condiții de încercare a vehiculului în „modul de încărcare cu SRSEE” | Criterii de respingere |
| --- | --- |
| SRSEE trebuie să fie în modul de încărcare. Nivelul de încărcare a bateriei de tracțiune trebuie să fie menținut între 20 și 80 % din nivelul maxim de încărcare pe întreaga durată de măsurare (acest lucru poate conduce la împărțirea măsurătorii în diferite intervale orare cu necesitatea descărcării bateriei de tracțiune a vehiculului înainte de începerea următorul interval de timp). În cazul în care consumul de curent poate fi ajustat, atunci acesta se stabilește la cel puțin 20 % din valoarea sa nominală. | Vehiculul se pune în mișcare. |

Condiții de încercare a vehiculului în „modul de încărcare cu SRSEE”

Criterii de respingere

SRSEE trebuie să fie în modul de încărcare. Nivelul de încărcare a bateriei de tracțiune trebuie să fie menținut între 20 și 80 % din nivelul maxim de încărcare pe întreaga durată de măsurare (acest lucru poate conduce la împărțirea măsurătorii în diferite intervale orare cu necesitatea descărcării bateriei de tracțiune a vehiculului înainte de începerea următorul interval de timp). În cazul în care consumul de curent poate fi ajustat, atunci acesta se stabilește la cel puțin 20 % din valoarea sa nominală.

Vehiculul se pune în mișcare.

2.1.3.   Toate celelalte echipamente care pot fi activate permanent de către conducătorul auto sau de către pasager ar trebui deconectate.

2.2.   În timpul monitorizării vehiculului se utilizează numai echipamente care nu produc perturbații. Exteriorul vehiculului și habitaclul se monitorizează pentru a se stabili dacă sunt îndeplinite cerințele prezentei anexe [de exemplu, prin utilizarea unei (unor) camere video, a unui microfon etc.].

3.   ECHIPAMENTE DE ÎNCERCARE

3.1.   Echipamentul de încercare este alcătuit dintr-un plan de referință al solului (cu împământare) (nu este necesară folosirea unei camere ecranate), un generator de trenuri de impulsuri rapide de tensiune, o rețea de cuplare/decuplare (CDN) și o pensetă de cuplare capacitivă.

3.2.   Generatorul de trenuri de impulsuri rapide de tensiune trebuie să îndeplinească condiția definită la punctul 6.1 din IEC 61000-4-4.

3.3.   Rețeaua de cuplare/decuplare trebuie să îndeplinească condiția definită la punctul 6.2 din IEC 61000-4-4. Atunci când rețeaua de cuplare/decuplare nu poate fi utilizată pe liniile de curent alternativ sau continuu, se poate utiliza penseta de cuplare capacitivă definită la punctul 6.3 din standardul IEC 61000-4-4.

4.   CONFIGURAȚIA DE ÎNCERCARE

4.1.   Configurația vehiculului pentru încercare se bazează pe configurația-tip a laboratorului, astfel cum este specificat la punctul 7.2 din IEC 61000-4-4.

4.2.   Vehiculul trebuie plasat direct pe planul solului.

4.3.   Serviciul tehnic efectuează încercarea astfel cum este specificat la punctul 7.7.2.1 din prezentul regulament.

Ca o posibilitate alternativă, în cazul în care producătorul furnizează măsurători produse de un laborator de încercări acreditat în conformitate cu părțile aplicabile din ISO 17025 și recunoscut de autoritatea de omologare de tip, serviciul tehnic poate decide să nu efectueze încercarea pentru a confirma faptul că vehiculul îndeplinește cerințele prezentei anexe.

5.   GENERAREA NIVELULUI NECESAR PENTRU ÎNCERCARE

5.1.   Metodologia de încercare

5.1.1.   Pentru stabilirea cerințelor de nivel pentru efectuarea încercării se folosește metoda de încercare în conformitate cu IEC 61000-4-4.

5.1.2.   Faza de încercare

Vehiculul trebuie plasat direct pe planul solului. Trenurile de impulsuri rapide de tensiune (EFT/B) trebuie aplicate pe vehicul pe liniile de curent alternativ/continuu în moduri comune, utilizând CDN astfel cum este descris în figura 1 din apendicele din prezenta anexă.

Configurația de încercare trebuie menționată în raportul de încercare.

Apendice

Figura 1

Vehicul în configurația „mod de încărcare cu SRSEE” conectat la rețeaua electrică pe linii de curent alternativ/continuu

Image 61

Linii de curent alternativ/continuu

Configuraţia vehiculului pentru încercarea cu trenuri de impulsuri rapide de tensiune

Dacă este mai lung de 1 m, cablul se îndoaie în zigzag la 100 ± 25 mm desupra solului şi la cel puţin 100 mm de caroserie

Generator EFT/B

Filtru

CDN

0,8 (+0,2/-0) m

---

ANEXA 16

METODĂ DE ÎNCERCARE A IMUNITĂȚII VEHICULELOR LA UNDE DE ȘOC TRANZITORII GENERATE ÎN REȚELE ELECTRICE DE CURENT ALTERNATIV ȘI CONTINUU

1.   GENERALITĂȚI

1.1.   Metoda de încercare descrisă în prezenta anexă se aplică exclusiv vehiculelor. Această metodă se referă doar la configurația vehiculului în „modul de încărcare cu SRSEE conectat la rețeaua electrică”.

1.2.   Metoda de încercare

Această încercare este destinată demonstrării imunității sistemelor electronice ale vehiculului. Vehiculul trebuie supus la unde de șoc tranzitorii conduse de-a lungul liniilor de alimentare cu curent continuu și curent alternativ ale vehiculului, astfel cum se descrie în prezenta anexă. Vehiculul trebuie monitorizat în timpul efectuării încercărilor.

Dacă nu se specifică altfel în prezenta anexă, încercarea se efectuează în conformitate cu IEC 61000-4-5.

2.   STAREA VEHICULULUI ÎN TIMPUL ÎNCERCĂRILOR ÎN CONFIGURAȚIA „MOD DE ÎNCĂRCARE CU SRSEE CONECTAT LA REȚEAUA ELECTRICĂ”

2.1.   Vehiculul trebuie să fie fără încărcătură, cu excepția echipamentului de încercare necesar.

2.1.1.   Vehiculul trebuie să fie imobilizat, motorul trebuie să fie oprit și aflat în modul de încărcare.

2.1.2.   Condiții de bază aplicabile vehiculului

Acest punct definește condițiile minime de încercare (în limita aplicabilității lor) și criteriile de respingere în cazul încercărilor de imunitate pentru vehicule. Alte sisteme ale vehiculelor, care pot afecta funcțiile cu implicații pentru imunitate, trebuie să facă obiectul unor încercări care se stabilesc de comun acord între producător și serviciul tehnic.

| Condițiile de încercare a vehiculului în „modul de încărcare cu SRSEE” | Criterii de respingere |
| --- | --- |
| SRSEE trebuie să fie în modul de încărcare. Nivelul de încărcare a bateriei de tracțiune trebuie să fie menținut între 20 și 80 % din nivelul maxim de încărcare pe întreaga durată de măsurare (acest lucru poate conduce la împărțirea măsurătorii în diferite intervale orare cu necesitatea descărcării bateriei de tracțiune a vehiculului înainte de începerea următorul interval de timp). În cazul în care consumul de curent poate fi ajustat, atunci acesta se stabilește la cel puțin 20 % din valoarea sa nominală. | Vehiculul se pune în mișcare. |

Condițiile de încercare a vehiculului în „modul de încărcare cu SRSEE”

Criterii de respingere

SRSEE trebuie să fie în modul de încărcare. Nivelul de încărcare a bateriei de tracțiune trebuie să fie menținut între 20 și 80 % din nivelul maxim de încărcare pe întreaga durată de măsurare (acest lucru poate conduce la împărțirea măsurătorii în diferite intervale orare cu necesitatea descărcării bateriei de tracțiune a vehiculului înainte de începerea următorul interval de timp). În cazul în care consumul de curent poate fi ajustat, atunci acesta se stabilește la cel puțin 20 % din valoarea sa nominală.

Vehiculul se pune în mișcare.

2.1.3.   Toate celelalte echipamente care pot fi activate permanent de către conducătorul auto sau de către pasager ar trebui deconectate.

2.2.   În timpul monitorizării vehiculului se utilizează numai echipamente care nu produc perturbații. Exteriorul vehiculului și habitaclul se monitorizează pentru a se stabili dacă sunt îndeplinite cerințele prezentei anexe [de exemplu, prin utilizarea unei (unor) camere video, a unui microfon etc.].

3.   ECHIPAMENTE DE ÎNCERCARE

3.1.   Echipamentul de încercare este alcătuit dintr-un plan de referință al solului (nu este necesară folosirea unei camere ecranate), un generator de unde de șoc tranzitorii și o rețea de cuplare/decuplare (CDN).

3.2.   Generatorul de unde de șoc tranzitorii trebuie să îndeplinească condiția definită la punctul 6.1 din IEC 61000-4-5.

3.3.   Rețeaua de cuplare/decuplare trebuie să îndeplinească condiția definită la punctul 6.3 din IEC 61000-4-5.

4.   CONFIGURAȚIA DE ÎNCERCARE

4.1.   Configurația vehiculului pentru încercare se bazează pe configurația descrisă la punctul 7.2 din IEC 61000-4-5.

4.2.   Vehiculul trebuie plasat direct pe planul solului.

4.3.   Serviciul tehnic efectuează încercarea astfel cum este specificat la punctul 7.8.2.1 din prezentul regulament.

Ca o posibilitate alternativă, în cazul în care producătorul furnizează măsurători produse de un laborator de încercări acreditat în conformitate cu părțile aplicabile din ISO 17025 și recunoscut de autoritatea de omologare de tip, serviciul tehnic poate decide să nu efectueze încercarea pentru a confirma faptul că vehiculul îndeplinește cerințele prezentei anexe.

5.   GENERAREA NIVELULUI NECESAR PENTRU ÎNCERCARE

5.1.   Metodologia de încercare

5.1.1.   Pentru stabilirea cerințelor de nivel pentru efectuarea încercării se folosește metoda de încercare în conformitate cu IEC 61000-4-5.

5.1.2.   Faza de încercare

Vehiculul trebuie plasat direct pe planul solului. Unda de șoc tranzitorie trebuie aplicată pe vehicul pe liniile de curent alternativ/continuu între fiecare linie și masă, precum și între linii utilizând CDN astfel cum este descris în figurile 1-4 din apendicele la prezenta anexă.

Configurația de încercare trebuie menționată în raportul de încercare.

Apendice

Vehicul în configurația „mod de încărcare cu SRSEE conectat la rețeaua electrică”

Figura 1

Vehicul în configurația „mod de încărcare cu SRSEE conectat la rețeaua electrică” – cuplare între linii pentru rețele electrice de curent continuu sau alternativ (monofazic)

Image 62

Plan de referinţă al solului

Generator de unde de şoc tranzitorii

Linii de curent alternativ/ continuu

CDN

Dacă este mai lung de 1 m, cablul se îndoaie în zigzag la 100 ± 25 mm desupra solului şi la cel puţin 100 mm de caroserie

0,8 (+0,2/-0) m

Figura 2

Figura 2

Vehicul în configurația „mod de încărcare cu SRSEE conectat la rețeaua electrică” – cuplare între fiecare linie și masă pentru rețele electrice de curent continuu sau alternativ (monofazic)

Vehicul în configurația „mod de încărcare cu SRSEE conectat la rețeaua electrică” – cuplare între fiecare linie și masă pentru rețele electrice de curent continuu sau alternativ (monofazic)

Image 63

Linii de curent alternativ/ continuu

Plan de referinţă al solului

Generator de unde de şoc tranzitorii

CDN

Dacă este mai lung de 1 m, cablul se îndoaie în zigzag la 100 ± 25 mm desupra solului şi la cel puţin 100 mm de caroserie

0,8 (+0,2/-0) m

Figura 3

Figura 3

Vehicul în configurația „mod de încărcare cu SRSEE conectat la rețeaua electrică” – cuplare între linii pentru rețele electrice de curent alternativ (trifazic)

Vehicul în configurația „mod de încărcare cu SRSEE conectat la rețeaua electrică” – cuplare între linii pentru rețele electrice de curent alternativ (trifazic)

Image 64

Plan de referinţă al solului

Linii de curent alternativ/ continuu

Generator de unde de şoc tranzitorii

0,8 (+0,2/-0) m

Dacă este mai lung de 1 m, cablul se îndoaie în zigzag la 100 ± 25 mm desupra solului şi la cel puţin 100 m de caroserie

CDN

Figura 4

Figura 4

Vehicul în configurația „mod de încărcare cu SRSEE conectat la rețeaua electrică” – cuplare între fiecare linie și masă pentru rețele electrice de curent alternativ (trifazic)

Vehicul în configurația „mod de încărcare cu SRSEE conectat la rețeaua electrică” – cuplare între fiecare linie și masă pentru rețele electrice de curent alternativ (trifazic)

Image 65

Linii de curent alternativ/ continuu

Plan de referinţă al solului

Generator de unde de şoc tranzitorii

0,8 (+0,2/-0) m

Dacă este mai lung de 1 m, cablul se îndoaie în zigzag la 100 ± 25 mm desupra solului şi la cel puţin 100 mm de caroserie

CDN

---

ANEXA 17

METODĂ (METODE) DE MĂSURARE A EMISIILOR DE ARMONICI GENERATE ÎN REȚELELE DE CURENT ALTERNATIV, PROVENITE DE LA UN SAE

1.   GENERALITĂȚI

1.1.   Metoda de încercare descrisă în prezenta anexă se aplică exclusiv SAE în configurația „mod de încărcare cu SRSEE conectat la rețeaua electrică”.

1.2.   Metoda de încercare

Această încercare vizează măsurarea nivelului armonicilor generate de un SAE în configurația „mod de încărcare cu SRSEE conectat la rețeaua electrică” de-a lungul liniilor de curent alternativ, pentru a se asigura că acesta este compatibil cu mediile rezidențiale, comerciale și ușor industrializate.

În cazul în care nu se specifică altfel în prezenta anexă, încercarea se efectuează în conformitate cu:

| (a) | IEC 61000-3-2 pentru un curent de intrare în modul de încărcare ≤ 16 A pe fază pentru echipamente din clasa A; |
| --- | --- |

(a)

IEC 61000-3-2 pentru un curent de intrare în modul de încărcare ≤ 16 A pe fază pentru echipamente din clasa A;

| (b) | IEC 61000-3-12 pentru un curent de intrare în modul de încărcare > 16 A și ≤ 75 A pe fază. |
| --- | --- |

(b)

IEC 61000-3-12 pentru un curent de intrare în modul de încărcare > 16 A și ≤ 75 A pe fază.

2.   STAREA SAE ÎN TIMPUL ÎNCERCĂRILOR

2.1.   SAE trebuie să fie în configurația „mod de încărcare cu SRSEE conectat la rețeaua electrică”.

Nivelul de încărcare a bateriei de tracțiune trebuie să fie menținut între 20 și 80 % din nivelul maxim de încărcare pe întreaga durată de măsurare (acest lucru poate conduce la împărțirea măsurătorii în diferite intervale orare cu necesitatea descărcării bateriei de tracțiune a vehiculului înainte de începerea următorul interval de timp).

În cazul în care consumul de curent poate fi ajustat, atunci acesta se reglează la cel puțin 80 % din valoarea sa nominală.

3.   DISPOZIȚII PRIVIND ÎNCERCAREA

3.1.   Durata de observare care trebuie folosită pentru măsurători trebuie să fie aceeași ca durata aleasă în cazul echipamentului cvasistaționar, astfel cum este definit în tabelul 4 din standardul IEC 61000-3-2.

3.2.   Configurația de încercare pentru un SAE cu curent monofazic în configurația „mod de încărcare cu SRSEE conectat la rețeaua electrică” este prezentată în figura 1 din apendicele la prezenta anexă.

3.3.   Configurația de încercare pentru un SAE cu curent trifazic în configurația „mod de încărcare cu SRSEE conectat la rețeaua electrică” este prezentată în figura 2 din apendicele la prezenta anexă.

4.   CERINȚE DE ÎNCERCARE

4.1.   Măsurarea armonicilor de rang par și impar ale curentului armonic se realizează până la a patruzecea armonică.

4.2.   Limitele pentru SAE cu curent monofazic sau trifazic în configurația „mod de încărcare cu SRSEE conectat la rețeaua electrică” pentru un curent ≤ 16 A pe fază sunt indicate în tabelul 10 de la punctul 7.11.2.1 din prezentul regulament.

4.3.   Limitele pentru SAE cu curent monofazic în configurația „mod de încărcare cu SRSEE conectat la rețeaua electrică” pentru un curent > 16 A și ≤ 75 A pe fază sunt indicate în tabelul 11 de la punctul 7.11.2.2 din prezentul regulament.

4.4.   Limitele pentru SAE cu curent trifazic în configurația „mod de încărcare cu SRSEE conectat la rețeaua electrică” pentru un curent > 16 A și ≤ 75 A pe fază sunt indicate în tabelul 12 de la punctul 7.11.2.2 din prezentul regulament.

4.5.   Pentru SAE cu curent trifazic în configurația „mod de încărcare cu SRSEE conectat la rețeaua electrică”, la un curent de intrare > 16 A și ≤ 75 A pe fază, dacă este îndeplinită cel puțin una dintre cele trei condiții (a), (b) sau (c) prezentate la punctul 5.2 din IEC 61000-3-12, se pot aplica limitele indicate în tabelul 13 de la punctul 7.11.2.2 din prezentul regulament.

Apendice

Figura 1

SAE în configurația „mod de încărcare cu SRSEE conectat la rețeaua electrică” – configurația de încercare pentru încărcătorul monofazic

Sursa de alimentare pentru impedanţa internă Zs şi tensiunea la circuit deschis G

Lungimea maximă a cablului10 m

SAE

Dispozitiv de măsurare cu impedanţă de intrare ZM

Figura 2

SAE în configurația „mod de încărcare cu SRSEE conectat la rețeaua electrică” – configurația de încercare pentru încărcătorul trifazic

Sursa de alimentare pentru impedanţa internă Zs şi tensiunea la circuit deschis G

SAE

Lungimea maximă a cablului10 m

Dispozitiv de măsurare cu impedanţă de intrare ZM

---

ANEXA 18

METODĂ (METODE) DE MĂSURARE A EMISIILOR DE VARIAȚII DE TENSIUNE, DE FLUCTUAȚII DE TENSIUNE ȘI DE LICĂRIRE ÎN REȚELELE DE CURENT ALTERNATIV, PROVENITE DE LA UN SAE

1.   GENERALITĂȚI

1.1.   Metoda de încercare descrisă în prezenta anexă se aplică exclusiv SAE în configurația „mod de încărcare cu SRSEE conectat la rețeaua electrică”.

1.2.   Metoda de încercare

Această încercare vizează măsurarea nivelului variațiilor de tensiune, fluctuațiilor de tensiune și licăririi generate de SAE în configurația „mod de încărcare cu SRSEE conectat la rețeaua electrică” de-a lungul liniilor de curent alternativ, pentru a se asigura că acesta este compatibil cu mediile rezidențiale, comerciale și ușor industrializate.

În cazul în care nu se specifică altfel în prezenta anexă, încercarea se efectuează în conformitate cu:

| (a) | IEC 61000-3-3 pentru un curent de intrare în „modul de încărcare cu SRSEE” ≤ 16 A pe fază și care nu face obiectul unor restricții de conectare; |
| --- | --- |

(a)

IEC 61000-3-3 pentru un curent de intrare în „modul de încărcare cu SRSEE” ≤ 16 A pe fază și care nu face obiectul unor restricții de conectare;

| (b) | IEC 61000-3-11 pentru un curent de intrare în „modul de încărcare cu SRSEE” > 16 A și ≤ 75 A pe fază și care face obiectul unor restricții de conectare. |
| --- | --- |

(b)

IEC 61000-3-11 pentru un curent de intrare în „modul de încărcare cu SRSEE” > 16 A și ≤ 75 A pe fază și care face obiectul unor restricții de conectare.

2.   STAREA SAE ÎN TIMPUL ÎNCERCĂRILOR

2.1.   SAE trebuie să fie în configurația „mod de încărcare cu SRSEE conectat la rețeaua electrică”.

Nivelul de încărcare a bateriei de tracțiune trebuie să fie menținut între 20 și 80 % din nivelul maxim de încărcare pe întreaga durată de măsurare (acest lucru poate conduce la împărțirea măsurătorii în diferite intervale orare cu necesitatea descărcării bateriei de tracțiune a vehiculului înainte de începerea următorul interval de timp).

În cazul în care consumul de curent poate fi ajustat, atunci acesta se reglează la cel puțin 80 % din valoarea sa nominală.

3.   CONFIGURAȚIA DE ÎNCERCARE

3.1.   Încercările în cazul unui SAE în configurația „mod de încărcare cu SRSEE conectat la rețeaua electrică” cu un curent de intrare ≤ 16 A pe fază și care nu face obiectul unor restricții de conectare se efectuează în conformitate cu punctul 4 din standardul IEC 61000-3-3.

3.2.   Încercările în cazul unui SAE în configurația „mod de încărcare cu SRSEE conectat la rețeaua electrică” cu un curent de intrare > 16 A și ≤ 75 A pe fază și care face obiectul unor restricții de conectare se efectuează în conformitate cu punctul 6 din standardul IEC 61000-3-11.

3.3.   Configurația de încercare pentru un SAE în configurația „mod de încărcare cu SRSEE conectat la rețeaua electrică” este prezentată în figurile 1a și 1b din apendicele la prezenta anexă.

4.   CERINȚE DE ÎNCERCARE

4.1.   Parametrii care urmează să fie determinați în privința timpilor sunt „valoarea licăririi pentru durate scurte”, „valoarea licăririi pentru durate lungi” și „variația relativă a tensiunii”.

4.2.   Limitele pentru un SAE în configurația „mod de încărcare cu SRSEE conectat la rețeaua electrică”, pentru un curent de intrare ≤ 16 A pe fază și care nu face obiectul unor restricții de conectare sunt indicate la punctul 7.12.2.1 din prezentul regulament.

4.3.   Limitele pentru un SAE în configurația „mod de încărcare cu SRSEE conectat la rețeaua electrică” cu un curent de intrare > 16 A și ≤ 75 A pe fază și care face obiectul unor restricții de conectare sunt indicate la punctul 7.12.2.2 din prezentul regulament.

Apendice

Figura 1a

SAE în configurația „mod de încărcare cu SRSEE conectat la rețeaua electrică” – configurația de încercare pentru încărcătorul monofazic

Sursa de alimentare cu circuit deschis G şi impedanţa (RP + j XP)

Dispozitiv de măsurare

SAE

Figura 1b

SAE în configurația „mod de încărcare cu SRSEE conectat la rețeaua electrică” – configurația de încercare pentru încărcătorul trifazic

Sursa de alimentare cu circuit deschis G şi impedanţa (RP + j XP)

SAE

Dispozitiv de măsurare

---

ANEXA 19

METODĂ (METODE) DE MĂSURARE A EMISIILOR DE PERTURBAȚII CONDUSE DE RADIOFRECVENȚĂ ÎN REȚELELE ELECTRICE DE CURENT ALTERNATIV SAU CONTINUU, PROVENITE DE LA UN SAE

1.   GENERALITĂȚI

1.1.   Metoda de încercare descrisă în prezenta anexă se aplică exclusiv SAE în configurația „mod de încărcare cu SRSEE conectat la rețeaua electrică”.

1.2.   Metoda de încercare

Această încercare vizează măsurarea nivelului perturbațiilor conduse de radiofrecvență generate de vehicul în configurația „mod de încărcare cu SRSEE conectat la rețeaua electrică” de-a lungul liniilor sale de curent alternativ sau continuu, pentru a se asigura că vehiculul este compatibil cu mediile rezidențiale, comerciale și ușor industrializate.

Dacă nu se specifică altfel în prezenta anexă, încercarea se efectuează în conformitate cu CISPR 16-2-1.

2.   STAREA SAE ÎN TIMPUL ÎNCERCĂRILOR

2.1.   SAE trebuie să fie în configurația „mod de încărcare cu SRSEE conectat la rețeaua electrică”.

Nivelul de încărcare a bateriei de tracțiune trebuie menținut între 20 și 80 % din valoarea maximă a nivelului de încărcare pe parcursul întregii măsurători (acest lucru ar putea determina împărțirea măsurătorii în sub-benzi diferite, fiind necesară descărcarea bateriei de tracțiune a vehiculului înainte de începerea măsurării următoarei sub-benzi).

În cazul în care încercarea nu este efectuată cu un SRSEE, SAE ar trebui să fie încercat la curentul nominal. În cazul în care consumul de curent poate fi ajustat, atunci acesta se reglează la cel puțin 80 % din valoarea sa nominală.

3.   DISPOZIȚII PRIVIND ÎNCERCAREA

3.1.   Încercarea se efectuează în conformitate cu punctul 7.4.1 din CISPR 16-2-1 pentru emisii conduse cu echipamentul așezat pe masă.

3.2.   Rețeaua artificială principală care trebuie utilizată pentru măsurători pe componentele vehiculului este definită la punctul 4.3 din CISPR 16-1-2.

Rețele artificiale (AN)

AN se montează direct pe planul solului. Carcasele AN trebuie legate de planul solului.

Emisiile conduse în liniile de curent alternativ și continuu sunt măsurate succesiv pe fiecare linie electrică prin conectarea receptorului de măsurare pe portul de măsurare al AN aferente, portul de măsurare al AN fiind introdus în celelalte linii electrice și conectat la o sarcină de 50 Ω.

Rețeaua artificială se plasează în fața, aliniată și pe aceeași parte a prizei de încărcare a vehiculului.

3.3.   Configurația de încercare pentru conectarea SAE în configurația „mod de încărcare cu SRSEE conectat la rețeaua electrică” este prezentată în figura 1 din apendicele la prezenta anexă.

3.4.   Măsurătorile trebuie efectuate cu un analizor de spectru sau cu un receptor de scanare. Parametrii care trebuie utilizați sunt definiți în tabelele 1 și 2.

Tabelul 1

Parametrii analizorului de spectru

| Gama de frecvențe
  MHz | Detector de valori de vârf | Detector de valori de semivârf | Detector de valori medii |
| --- | --- | --- | --- |
| RBW la – 3 dB | Timpul de baleiere | RBW la – 6 dB | Timpul de baleiere | RBW la – 3 dB | Timpul de baleiere |
| 0,15-30 | 9/10 kHz | 10 s/MHz | 9 kHz | 200 s/MHz | 9/10 kHz | 10 s/MHz |
| Notă: În cazul în care se utilizează un analizor de spectru pentru măsurarea valorilor de vârf, lățimea de bandă video trebuie să fie de cel puțin trei ori mai mare decât lățimea de bandă a rezoluției (RBW). |

Gama de frecvențe

MHz

Detector de valori de vârf

Detector de valori de semivârf

Detector de valori medii

RBW la – 3 dB

Timpul de baleiere

RBW la – 6 dB

Timpul de baleiere

RBW la – 3 dB

Timpul de baleiere

0,15-30

9/10 kHz

10 s/MHz

9 kHz

200 s/MHz

9/10 kHz

10 s/MHz

Notă: În cazul în care se utilizează un analizor de spectru pentru măsurarea valorilor de vârf, lățimea de bandă video trebuie să fie de cel puțin trei ori mai mare decât lățimea de bandă a rezoluției (RBW).

Tabelul 2

Parametri pentru receptorul de scanare

| Gama de frecvențe
  MHz | Detector de valori de vârf | Detector de valori de semivârf | Detector de valori medii |
| --- | --- | --- | --- |
| Lățime de bandă la – 6 dB | Pasul de frecvență (1) | Durata de expunere | Lățime de bandă la – 6 dB | Pasul de frecvență (1) | Durata de expunere | Lățime de bandă la – 6 dB | Pasul de frecvență (1) | Durata de expunere |
| 0,15-30 | 9 kHz | 5 kHz | 50 ms | 9 kHz | 5 kHz | 1 s | 9 kHz | 5 kHz | 50 ms |
| Notă: Pentru emisiile generate de motoarele cu comutator fără o unitate de comandă electronică, valoarea maximă a amplitudinii intervalului poate fi majorată până la de cinci ori lățimea de bandă. |

Gama de frecvențe

MHz

Detector de valori de vârf

Detector de valori de semivârf

Detector de valori medii

Lățime de bandă la – 6 dB

Pasul de frecvență (1)

Durata de expunere

Lățime de bandă la – 6 dB

Pasul de frecvență (1)

Durata de expunere

Lățime de bandă la – 6 dB

Pasul de frecvență (1)

Durata de expunere

0,15-30

9 kHz

5 kHz

50 ms

9 kHz

5 kHz

1 s

9 kHz

5 kHz

50 ms

Notă: Pentru emisiile generate de motoarele cu comutator fără o unitate de comandă electronică, valoarea maximă a amplitudinii intervalului poate fi majorată până la de cinci ori lățimea de bandă.

4.   CERINȚE DE ÎNCERCARE

4.1   Limitele se aplică pe întreaga gamă de frecvențe de 0,15-30 MHz, pentru măsurători efectuate într-o cameră semianecoică sau într-un spațiu de încercare în aer liber.

4.2   Măsurătorile pot fi efectuate fie cu detectoare de valori de semivârf, fie cu detectoare de valori de vârf. Valorile-limită sunt indicate în tabelul 14 de la punctul 7.13.2.1 din prezentul regulament (pentru liniile de curent alternativ) și în tabelul 15 de la punctul 7.13.2.2 din prezentul regulament (pentru liniile de curent continuu). În cazul utilizării detectoarelor de valori de vârf, se aplică un factor de corecție de 20 dB, astfel cum este definit în CISPR 12.

---

(1)  Pentru perturbații doar în bandă largă, mărimea maximă a pasului de frecvență poate fi mărită până la o valoare care nu este mai mare decât valoarea lățimii de bandă.

Apendice

Figura 1

SAE în configurația „mod de încărcare cu SRSEE conectat la rețeaua electrică”

Planul solului

Dacă este mai lung de 1 m, cablul se îndoaie în zigzag la 100 ± 25 mm desupra solului şi la cel puţin 100 mm de corpul SAE

Reţea electrică

Reţea artificială

0,8 (+0,2/-0) m

SAE

Legendă:

| 1 | SAE supus încercării |
| --- | --- |
| 2 | Suport izolant |
| 3 | Cablu de încărcare |
| 4 | Rețea (rețele) artificială (artificiale) de curent alternativ sau continuu cu împământare |
| 5 | Priză pentru rețeaua electrică |
| 6 | Receptor de măsură |

1

SAE supus încercării

2

Suport izolant

3

Cablu de încărcare

4

Rețea (rețele) artificială (artificiale) de curent alternativ sau continuu cu împământare

5

Priză pentru rețeaua electrică

6

Receptor de măsură

---

ANEXA 20

METODĂ (METODE) DE MĂSURARE A EMISIILOR DE PERTURBAȚII CONDUSE DE RADIOFRECVENȚĂ ASUPRA REȚELEI ȘI ASUPRA ACCESULUI LA TELECOMUNICAȚII, PROVENITE DE LA UN SAE

1.   GENERALITĂȚI

1.1.   Metoda de încercare descrisă în prezenta anexă se aplică exclusiv SAE în configurația „mod de încărcare cu SRSEE conectat la rețeaua electrică”.

1.2.   Metoda de încercare

Această încercare vizează măsurarea nivelului perturbațiilor conduse de radiofrecvență generate de SAE în configurația „mod de încărcare cu SRSEE conectat la rețeaua electrică” în rețeaua și în accesul său la telecomunicații, pentru a se asigura că SAE este compatibil cu mediile rezidențiale, comerciale și ușor industrializate.

Dacă nu se specifică altfel în prezenta anexă, încercarea se efectuează în conformitate cu CISPR 22.

2.   STAREA SAE ÎN TIMPUL ÎNCERCĂRILOR

2.1.   SAE trebuie să fie în configurația „mod de încărcare cu SRSEE conectat la rețeaua electrică”.

Nivelul de încărcare a bateriei de tracțiune trebuie menținut între 20 și 80 % din valoarea maximă a nivelului de încărcare pe parcursul întregii măsurători (acest lucru ar putea determina împărțirea măsurătorii în sub-benzi diferite, fiind necesară descărcarea bateriei de tracțiune a vehiculului înainte de începerea măsurării următoarei sub-benzi).

În cazul în care încercarea nu este efectuată cu un SRSEE, SAE ar trebui să fie încercat la curentul nominal. În cazul în care consumul de curent poate fi ajustat, atunci acesta se reglează la cel puțin 80 % din valoarea sa nominală.

3.   DISPOZIȚII PRIVIND ÎNCERCAREA

3.1.   Încercările se efectuează în conformitate cu punctele 8 și 9 din CISPR 22 pentru emisii conduse.

3.2.   Stabilizator de impedanță (IS)

Liniile de comunicare se aplică SAE prin stabilizatorul (stabilizatoarele) de impedanță

IS trebuie conectat în rețea și la cablurile de comunicare conform punctului 9.6.2 din CISPR 22.

IS se montează direct pe planul solului. Carcasa IS trebuie legată de planul solului.

Emisiile conduse în rețea și liniile de telecomunicații sunt măsurate succesiv pe fiecare linie prin conectarea receptorului de măsurare la portul de măsurare al IS aferent, portul de măsurare al IS care se introduce în celelalte linii fiind conectat la o sarcină de 50 Ω.

IS se plasează în față, aliniat și pe aceeași parte a prizei de încărcare a vehiculului.

3.3.   Configurația de încercare pentru conectarea SAE în configurația „mod de încărcare cu SRSEE conectat la rețeaua electrică” este prezentată în figura 1 din apendicele la prezenta anexă.

3.4.   Măsurătorile trebuie efectuate cu un analizor de spectru sau cu un receptor de scanare. Parametrii care trebuie utilizați sunt definiți în tabelele 1 și 2.

Tabelul 1

Parametrii analizorului de spectru

| Gama de frecvențe
  MHz | Detector de valori de vârf | Detector de valori de semivârf | Detector de valori medii |
| --- | --- | --- | --- |
| RBW la – 3 dB | Timpul de baleiere | RBW la – 6 dB | Timpul de baleiere | RBW la – 3 dB | Timpul de baleiere |
| 0,15-30 | 9/10 kHz | 10 s/MHz | 9 kHz | 200 s/MHz | 9/10 kHz | 10 s/MHz |
| Notă: În cazul în care este utilizat un analizor de spectru pentru măsurarea valorilor de vârf, lățimea de bandă video trebuie să fie de cel puțin trei ori mai mare decât lățimea de bandă a rezoluției (RBW). |

Gama de frecvențe

MHz

Detector de valori de vârf

Detector de valori de semivârf

Detector de valori medii

RBW la – 3 dB

Timpul de baleiere

RBW la – 6 dB

Timpul de baleiere

RBW la – 3 dB

Timpul de baleiere

0,15-30

9/10 kHz

10 s/MHz

9 kHz

200 s/MHz

9/10 kHz

10 s/MHz

Notă: În cazul în care este utilizat un analizor de spectru pentru măsurarea valorilor de vârf, lățimea de bandă video trebuie să fie de cel puțin trei ori mai mare decât lățimea de bandă a rezoluției (RBW).

Tabelul 2

Parametri pentru receptorul de scanare

| Gama de frecvențe
  MHz | Detector de valori de vârf | Detector de valori de semivârf | Detector de valori medii |
| --- | --- | --- | --- |
| Lățime de bandă la – 6 dB | Pasul de frecvență (1) | Durata de expunere | Lățime de bandă la – 6 dB | Pasul de frecvențărf (1) | Durata de expunere | Lățime de bandă la – 6 dB | Pasul de frecvență (1) | Durata de expunere |
| 0,15-30 | 9 kHz | 5 kHz | 50 ms | 9 kHz | 5 kHz | 1 s | 9 kHz | 5 kH | 50 ms |

Gama de frecvențe

MHz

Detector de valori de vârf

Detector de valori de semivârf

Detector de valori medii

Lățime de bandă la – 6 dB

Pasul de frecvență (1)

Durata de expunere

Lățime de bandă la – 6 dB

Pasul de frecvențărf (1)

Durata de expunere

Lățime de bandă la – 6 dB

Pasul de frecvență (1)

Durata de expunere

0,15-30

9 kHz

5 kHz

50 ms

9 kHz

5 kHz

1 s

9 kHz

5 kH

50 ms

4.   CERINȚE DE ÎNCERCARE

4.1.   Limitele se aplică pe întreaga gamă de frecvențe de 0,15-30 MHz, pentru măsurători efectuate într-o cameră semianecoică sau într-un spațiu de încercare în aer liber.

4.2.   Măsurătorile pot fi efectuate fie cu detectoare de valori de semivârf, fie cu detectoare de valori de vârf. Valorile-limită sunt indicate în tabelul 16 de la punctul 7.14.2.1 din prezentul regulament. În cazul utilizării detectoarelor de valori de vârf, se aplică un factor de corecție de 20 dB, astfel cum este definit în CISPR 12.

---

(1)  Pentru perturbații doar în bandă largă, mărimea maximă a pasului de frecvență poate fi mărită până la o valoare care nu este mai mare decât valoarea lățimii de bandă.

Apendice

Figura 1

SAE în configurația „mod de încărcare cu SRSEE conectat la rețeaua electrică”

max 0,5 m

Planul solului

0,8 (+0,2/-0) m

Dacă este mai lung de 1 m, cablul se îndoaie în zigzag la 100 ± 25 mm desupra solului şi la cel puţin 100 mm de corpul SAE

Vedere de sus

SAE

Legendă:

| 1 | SAE supus încercării |
| --- | --- |
| 2 | Suport izolant |
| 3 | Cablu de încărcare/comunicare |
| 4 | Rețea (rețele) artificială (artificiale) de curent alternativ sau continuu cu împământare |
| 5 | Priză pentru rețeaua electrică |
| 6 | Stabilizatorul (stabilizatoarele) de impedanță cu împământare |
| 7 | Stație de alimentare |
| 8. | Receptor de măsură |

1

SAE supus încercării

2

Suport izolant

3

Cablu de încărcare/comunicare

4

Rețea (rețele) artificială (artificiale) de curent alternativ sau continuu cu împământare

5

Priză pentru rețeaua electrică

6

Stabilizatorul (stabilizatoarele) de impedanță cu împământare

7

Stație de alimentare

8.

Receptor de măsură

---

ANEXA 21

METODĂ (METODE) DE ÎNCERCARE A IMUNITĂȚII UNUI SAE LA PERTURBAȚIILE GENERATE DE TRENURI DE IMPULSURI RAPIDE DE TENSIUNE CONDUSE ÎN REȚELE ELECTRICE DE CURENT ALTERNATIV ȘI CONTINUU

1.   GENERALITĂȚI

1.1.   Metoda de încercare descrisă în prezenta anexă se aplică exclusiv SAE. Această metodă se aplică doar SAE în configurația „mod de încărcare cu SRSEE conectat la rețeaua electrică”.

1.2.   Metoda de încercare

Această încercare este destinată demonstrării imunității sistemelor electronice ale SAE. SAE trebuie supus perturbațiilor generate de trenuri de impulsuri rapide de tensiune conduse de-a lungul liniilor de alimentare cu curent continuu și curent alternativ ale SAE, astfel cum se descrie în prezenta anexă. SAE trebuie monitorizat în timpul efectuării încercărilor.

Dacă nu se specifică altfel în prezenta anexă, încercarea se efectuează în conformitate cu IEC 61000-4-4.

2.   STAREA SAE ÎN TIMPUL ÎNCERCĂRILOR ÎN CONFIGURAȚIA „MOD DE ÎNCĂRCARE CU SRSEE CONECTAT LA REȚEAUA ELECTRICĂ”

2.1.   Condiții de bază aplicabile SAE

Acest punct definește condițiile minime de încercare (în limita aplicabilității lor) și criteriile de respingere în cazul încercărilor de imunitate pentru SAE.

| Condiții de încercare a SAE în „modul de încărcare cu SRSEE” | Criterii de respingere |
| --- | --- |
| SAE trebuie să se afle în configurația „mod de încărcare cu SRSEE conectat la rețeaua electrică”.
  Nivelul de încărcare a bateriei de tracțiune trebuie să fie menținut între 20 și 80 % din nivelul maxim de încărcare pe întreaga durată de măsurare (acest lucru poate conduce la împărțirea măsurătorii în diferite intervale orare cu necesitatea descărcării bateriei de tracțiune a vehiculului înainte de începerea următorul interval de timp).
  În cazul în care consumul de curent poate fi ajustat, atunci acesta se stabilește la cel puțin 20 % din valoarea sa nominală. | Condiție incorectă de încărcare
  (de exemplu, supracurent, supratensiune) |

Condiții de încercare a SAE în „modul de încărcare cu SRSEE”

Criterii de respingere

SAE trebuie să se afle în configurația „mod de încărcare cu SRSEE conectat la rețeaua electrică”.

Nivelul de încărcare a bateriei de tracțiune trebuie să fie menținut între 20 și 80 % din nivelul maxim de încărcare pe întreaga durată de măsurare (acest lucru poate conduce la împărțirea măsurătorii în diferite intervale orare cu necesitatea descărcării bateriei de tracțiune a vehiculului înainte de începerea următorul interval de timp).

În cazul în care consumul de curent poate fi ajustat, atunci acesta se stabilește la cel puțin 20 % din valoarea sa nominală.

Condiție incorectă de încărcare

(de exemplu, supracurent, supratensiune)

2.2.   În timpul monitorizării SAE se utilizează numai echipamente care nu produc perturbații. SAE se monitorizează pentru a se stabili dacă sunt îndeplinite cerințele prezentei anexe [de exemplu, prin utilizarea unei (unor) camere video, a unui microfon etc.].

3.   ECHIPAMENTE DE ÎNCERCARE

3.1.   Echipamentul de încercare este alcătuit dintr-un plan de referință al solului (nu este necesară folosirea unei camere ecranate), un generator de trenuri de impulsuri rapide de tensiune, o rețea de cuplare/decuplare (CDN) și o pensetă de cuplare capacitivă.

3.2.   Generatorul de trenuri de impulsuri rapide de tensiune trebuie să îndeplinească condiția definită la punctul 6.1 din IEC 61000-4-4.

3.3.   Rețeaua de cuplare/decuplare trebuie să îndeplinească condiția definită la punctul 6.2 din IEC 61000-4-4. Atunci când rețeaua de cuplare/decuplare nu poate fi utilizată pe liniile de curent alternativ sau continuu, se poate utiliza penseta de cuplare capacitivă definită la punctul 6.3 din standardul IEC 61000-4-4.

4.   CONFIGURAȚIA DE ÎNCERCARE

4.1.   Configurația SAE pentru încercare se bazează pe configurația-tip a laboratorului, astfel cum este specificat la punctul 7.2 din IEC 61000-4-4.

4.2.   SAE trebuie plasat direct pe planul solului.

4.3.   Serviciul tehnic efectuează încercarea astfel cum este specificat la punctul 7.15.2.1 din prezentul regulament.

Ca o posibilitate alternativă, în cazul în care producătorul furnizează măsurători provenite de la un laborator de încercări acreditat în conformitate cu părțile aplicabile din ISO 17025 și recunoscut de autoritatea de omologare de tip, serviciul tehnic poate decide să nu efectueze încercarea pentru a confirma faptul că SAE îndeplinește cerințele prezentei anexe.

5.   GENERAREA NIVELULUI NECESAR PENTRU ÎNCERCARE

5.1.   Metodologia de încercare

5.1.1.   Pentru stabilirea cerințelor de nivel pentru efectuarea încercării se folosește metoda de încercare în conformitate cu IEC 61000-4-4.

5.1.2.   Faza de încercare

SAE trebuie plasat direct pe planul solului. Trenurile de impulsuri rapide de tensiune (EFT/B) trebuie aplicate pe SAE pe liniile de curent alternativ/continuu în moduri comune, utilizând CDN astfel cum este descris în figura 1 din apendicele din prezenta anexă.

Configurația de încercare trebuie menționată în raportul de încercare.

Apendice

Figura 1

SAE în configurația „mod de încărcare cu SRSEE conectat la rețeaua electrică”

Filtru

Generator EFT/B

0,5 ± 0,05 m

Dacă este mai lung de 1 m, cablul se îndoaie în zigzag la 100 ± 25 mm desupra solului şi la cel puţin 100 mm de corpul SAE

Reţeaua electrică

CDN

SAE

---

ANEXA 22

METODĂ DE ÎNCERCARE A IMUNITĂȚII SAE LA UNDE DE ȘOC TRANZITORII GENERATE ÎN REȚELE ELECTRICE DE CURENT ALTERNATIV ȘI CONTINUU

1.   GENERALITĂȚI

1.1.   Metoda de încercare descrisă în prezenta anexă se aplică exclusiv SAE. Această metodă se aplică doar SAE în configurația „mod de încărcare cu SRSEE conectat la rețeaua electrică”.

1.2.   Metoda de încercare

Această încercare este destinată demonstrării imunității sistemelor electronice ale SAE. SAE trebuie supus la unde de șoc tranzitorii conduse de-a lungul liniilor de alimentare cu curent continuu și curent alternativ ale SAE, astfel cum se descrie în prezenta anexă. SAE trebuie monitorizat în timpul efectuării încercărilor.

Dacă nu se specifică altfel în prezenta anexă, încercarea se efectuează în conformitate cu IEC 61000-4-5.

2.   STAREA SAE ÎN TIMPUL ÎNCERCĂRILOR ÎN CONFIGURAȚIA „MOD DE ÎNCĂRCARE CU SRSEE CONECTAT LA REȚEAUA ELECTRICĂ”

2.1.   SAE trebuie să fie în modul de încărcare.

2.1.2.   Condiții de bază aplicabile SAE

Acest punct definește condițiile minime de încercare (în limita aplicabilității lor) și criteriile de respingere în cazul încercărilor de imunitate pentru SAE.

| Condiții de încercare a SAE în „modul de încărcare cu SRSEE” | Criterii de respingere |
| --- | --- |
| SAE trebuie să se afle în configurația „mod de încărcare cu SRSEE conectat la rețeaua electrică”.
  Nivelul de încărcare a bateriei de tracțiune trebuie menținut între 20 și 80 % din valoarea maximă a nivelului de încărcare pe parcursul întregii măsurători (acest lucru ar putea determina împărțirea măsurătorii în sub-benzi diferite, fiind necesară descărcarea bateriei de tracțiune a vehiculului înainte de începerea măsurării următoarei sub-benzi).
  În cazul în care încercarea nu este efectuată cu un SRSEE, SAE ar trebui să fie încercat la curentul nominal. În cazul în care consumul de curent poate fi ajustat, atunci acesta se stabilește la cel puțin 20 % din valoarea sa nominală. | Condiție incorectă de încărcare
  (de exemplu, supracurent, supratensiune) |

Condiții de încercare a SAE în „modul de încărcare cu SRSEE”

Criterii de respingere

SAE trebuie să se afle în configurația „mod de încărcare cu SRSEE conectat la rețeaua electrică”.

Nivelul de încărcare a bateriei de tracțiune trebuie menținut între 20 și 80 % din valoarea maximă a nivelului de încărcare pe parcursul întregii măsurători (acest lucru ar putea determina împărțirea măsurătorii în sub-benzi diferite, fiind necesară descărcarea bateriei de tracțiune a vehiculului înainte de începerea măsurării următoarei sub-benzi).

În cazul în care încercarea nu este efectuată cu un SRSEE, SAE ar trebui să fie încercat la curentul nominal. În cazul în care consumul de curent poate fi ajustat, atunci acesta se stabilește la cel puțin 20 % din valoarea sa nominală.

Condiție incorectă de încărcare

(de exemplu, supracurent, supratensiune)

2.2.   În timpul monitorizării SAE se utilizează numai echipamente care nu produc perturbații. SAE se monitorizează pentru a se stabili dacă sunt îndeplinite cerințele prezentei anexe [de exemplu, prin utilizarea unei (unor) camere video, a unui microfon etc.].

3.   ECHIPAMENTE DE ÎNCERCARE

3.1.   Echipamentul de încercare este alcătuit dintr-un plan de referință al solului (nu este necesară folosirea unei camere ecranate), un generator de unde de șoc tranzitorii și o rețea de cuplare/decuplare (CDN).

3.2.   Generatorul de unde de șoc tranzitorii trebuie să îndeplinească condiția definită la punctul 6.1 din IEC 61000-4-5.

3.3.   Rețeaua de cuplare/decuplare trebuie să îndeplinească condiția definită la punctul 6.3 din IEC 61000-4-5.

4.   CONFIGURAȚIA DE ÎNCERCARE

4.1.   Configurația SAE pentru încercare se bazează pe configurația descrisă la punctul 7.2 din IEC 61000-4-5.

4.2.   SAE trebuie plasat direct pe planul solului.

4.3.   Serviciul tehnic efectuează încercarea astfel cum este specificat la punctul 7.16.2.1 din prezentul regulament.

Ca o posibilitate alternativă, în cazul în care producătorul furnizează măsurători provenite de la un laborator de încercări acreditat în conformitate cu părțile aplicabile din ISO 17025 și recunoscut de autoritatea de omologare de tip, serviciul tehnic poate decide să nu efectueze încercarea pentru a confirma faptul că SAE îndeplinește cerințele prezentei anexe.

5.   GENERAREA NIVELULUI NECESAR PENTRU ÎNCERCARE

5.1.   Metodologia de încercare

5.1.1.   Pentru stabilirea cerințelor de nivel pentru efectuarea încercării se folosește metoda de încercare în conformitate cu IEC 61000-4-5.

5.1.2.   Faza de încercare

SAE trebuie plasat direct pe planul solului. Unda de șoc tranzitorie trebuie aplicată pe SAE pe liniile de curent alternativ/continuu între fiecare linie și masă, precum și între linii utilizând CDN, astfel cum este descris în figurile 1-4 din apendicele la prezenta anexă.

Configurația de încercare trebuie menționată în raportul de încercare.

Apendice

SAE în configurația „mod de încărcare cu SRSEE conectat la rețeaua electrică”

Figura 1

SAE în configurația „mod de încărcare cu SRSEE conectat la rețeaua electrică” – cuplare între linii pentru rețele electrice de curent continuu sau alternativ (monofazic)

Linii de curent alternativ/ continuu

SAE

Cablu (se scurtează până la lungimea adecvată), la 100 ± 25 mm deasupra solului şi la cel puţin 100 mm de corpul SAE

Lungimea maximă 2 m

CDN

Plan de referinţă al solului

Generator de unde de şoc tranzitorii

Figura 2

SAE în configurația „mod de încărcare cu SRSEE conectat la rețeaua electrică” – cuplare între fiecare linie și masă pentru rețele electrice de curent continuu sau alternativ (monofazic)

Plan de referinţă al solului

Linii de curent alternativ/ continuu

SAE

Lungimea maximă 2 m

Generator de unde de şoc tranzitorii

CDN

Cablu (se scurtează până la lungimea adecvată), la 100 ± 25 mm deasupra solului şi la cel puţin 100 mm de corpul SAE

Figura 3

SAE în configurația „mod de încărcare cu SRSEE conectat la rețeaua electrică” – cuplare între linii pentru rețele electrice de curent alternativ (trifazic)

CDN

Plan de referinţă al solului

Linii de curent alternativ/ continuu

Cablu (se scurtează până la lungimea adecvată), la 100 ± 25 mm deasupra solului şi la cel puţin 100 mm de corpul SAE

Lungimea maximă 2 m

SAE

Generator de unde de şoc tranzitorii

Figura 4

SAE în configurația „mod de încărcare cu SRSEE conectat la rețeaua electrică” – cuplare între fiecare linie și masă pentru rețele electrice de curent alternativ (trifazic)

Plan de referinţă al solului

Linii de curent alternativ/ continuu

CDN

SAE

Lungimea maximă 2 m

Cablu (se scurtează până la lungimea adecvată), la 100 ± 25 mm deasupra solului şi la cel puţin 100 mm de corpul SAE

Generator de unde de şoc tranzitorii

---