# Euroopa Liidu L 345/2016

| | ISSN 1977-0650 |
| --- | --- |
| Euroopa Liidu
  Teataja | L 345 |
| | |
| Eestikeelne väljaanne | Õigusaktid | 59. aastakäik20. detsember 2016 |

ISSN 1977-0650

Euroopa Liidu

Teataja

L 345

Eestikeelne väljaanne

Õigusaktid

59. aastakäik20. detsember 2016

---

| Sisukord | | II   Muud kui seadusandlikud aktid | Lehekülg |
| --- | --- | --- | --- |
| | | MÄÄRUSED |
| | * | Komisjoni rakendusmäärus (EL) 2016/2301, 8. detsember 2016, millega registreeritakse kaitstud päritolunimetuste ja kaitstud geograafiliste tähiste registris nimetus [Olio di Calabria (KGT)] | 1 |
| | * | Komisjoni rakendusmäärus (EL) 2016/2302, 8. detsember 2016, millega kiidetakse heaks oluline muudatus kaitstud päritolunimetuste ja kaitstud geograafiliste tähiste registrisse kantud nimetuse spetsifikaadis [Pomodoro di Pachino (KGT)] | 3 |
| | * | Komisjoni rakendusmäärus (EL) 2016/2303, 19. detsember 2016, teatavate Valgevene Vabariigist pärit betooni sarrusvarraste importi käsitleva dumpinguvastase menetluse algatamise kohta | 4 |
| | * | Komisjoni rakendusmäärus (EL) 2016/2304, 19. detsember 2016, Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 549/2013 kohaselt edastatud andmete kvaliteediaruandeid puudutavate üksikasjade, aruannete struktuuri, esitamise sageduse ja hindamisnäitajate kohta (
  1
  ) | 27 |
| | | Komisjoni rakendusmäärus (EL) 2016/2305, 19. detsember 2016, millega kehtestatakse kindlad impordiväärtused, et määrata kindlaks teatava puu- ja köögivilja hind piiril | 37 |
| | | Komisjoni rakendusmäärus (EL) 2016/2306, 19. detsember 2016, millega kehtestatakse jaotuskoefitsient kogustele, mille kohta on esitatud ajavahemikul 1.–7. detsembrini 2016 impordilitsentsitaotlused, ja määratakse kindlaks kogused, mis lisatakse määruse (EÜ) nr 533/2007 alusel kodulinnulihasektoris avatud tariifikvootide raames alaperioodiks 1. aprillist kuni 30. juunini 2017 kehtestatud kogustele | 39 |
| | | Komisjoni rakendusmäärus (EL) 2016/2307, 19. detsember 2016, millega kehtestatakse jaotuskoefitsient kogustele, mille kohta on esitatud ajavahemikul 1. kuni 7. detsembrini 2016 impordilitsentsitaotlused, ja määratakse kindlaks kogused, mis lisatakse määruse (EÜ) nr 1385/2007 alusel kodulinnulihasektoris avatud tariifikvootide raames alaperioodiks 1. aprillist kuni 30. juunini 2017 kehtestatud kogustele | 42 |
| | | Komisjoni rakendusmäärus (EL) 2016/2308, 19. detsember 2016, millega kehtestatakse jaotuskoefitsient kogustele, mille kohta on esitatud ajavahemikul 1.–7. detsembrini 2016 impordiõiguste taotlused rakendusmääruse (EL) 2015/2078 alusel Ukrainast pärit kodulinnuliha jaoks avatud tariifikvootide raames | 45 |
| | | DIREKTIIVID |
| | * | Komisjoni direktiiv (EL) 2016/2309, 16. detsember 2016, millega kohandatakse neljandat korda Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2008/68/EÜ (ohtlike kaupade siseveo kohta) lisasid teaduse ja tehnika arenguga (
  1
  ) | 48 |
| | | OTSUSED |
| | * | Nõukogu otsus (EL) 2016/2310, 17. oktoober 2016, Euroopa Liidu nimel võetava seisukoha kohta assotsiatsiooninõukogus, mis on loodud Euroopa – Vahemere piirkonna lepinguga (millega luuakse assotsiatsioon ühelt poolt Euroopa ühenduste ja nende liikmesriikide ning teiselt poolt Jordaania Hašimiidi Kuningriigi vahel) seoses ELi ja Jordaania partnerluse prioriteetide, sealhulgas kokkuleppe vastuvõtmisega | 50 |
| | * | Nõukogu otsus (EL) 2016/2311, 8. detsember 2016, millega lubatakse teatavatel liikmesriikidel anda Euroopa Liidu huvides nõusolek Kasahstani ühinemiseks rahvusvahelise lapseröövi tsiviilõiguslikke küsimusi käsitleva 1980. aasta Haagi konventsiooniga | 53 |
| | * | Nõukogu otsus (EL) 2016/2312, 8. detsember 2016, millega lubatakse Austria Vabariigil ja Rumeenial anda Euroopa Liidu huvides nõusolek Peruu ühinemiseks rahvusvahelise lapseröövi tsiviilõiguslikke küsimusi käsitleva 1980. aasta Haagi konventsiooniga | 56 |
| | * | Nõukogu otsus (EL) 2016/2313, 8. detsember 2016, millega lubatakse teatavatel liikmesriikidel anda Euroopa Liidu huvides nõusolek Korea Vabariigi ühinemiseks rahvusvahelise lapseröövi tsiviilõiguslikke küsimusi käsitleva 1980. aasta Haagi konventsiooniga | 59 |
| | * | Nõukogu otsus (ÜVJP) 2016/2314, 19. detsember 2016, millega muudetakse otsust (ÜVJP) 2015/778 Euroopa Liidu sõjalise operatsiooni kohta Vahemere lõunapiirkonna keskosas (EUNAVFOR MED SOPHIA) | 62 |
| | * | Nõukogu otsus (ÜVJP) 2016/2315, 19. detsember 2016, millega muudetakse otsust 2014/512/ÜVJP, mis käsitleb piiravaid meetmeid seoses Venemaa tegevusega, mis destabiliseerib olukorda Ukrainas | 65 |
| | * | Komisjoni rakendusotsus (EL) 2016/2316, 16. detsember 2016, millega muudetakse rakendusotsust (EL) 2015/1849 kahjulike organismide liitu sissetoomise ja seal leviku vastu võetavate meetmete kohta seoses teatavate Ghanast pärit köögiviljadega | 66 |
| | * | Komisjoni rakendusotsus (EL) 2016/2317, 16. detsember 2016, millega muudetakse otsust 2008/294/EÜ ja rakendusotsust 2013/654/EL, et lihtsustada mobiilside pakkumist õhusõiduki pardal (MCA teenused) liidus
  (teatavaks tehtud numbri C(2016) 8413 all)

   (
  1
  ) | 67 |
| | * | Komisjoni rakendusotsus (EL) 2016/2318, 16. detsember 2016, Hispaania puhul tehtava erandi kohta brodifaakumit sisaldavate biotsiidide loa vastastikusest tunnustamisest kooskõlas Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 528/2012 artikliga 37
  (teatavaks tehtud numbri C(2016) 8414 all) | 72 |
| | * | Komisjoni rakendusotsus (EL) 2016/2319, 16. detsember 2016, millega kinnitatakse vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusele (EÜ) nr 443/2009 CO2 eriheite keskmise taseme ja eriheite sihttaseme esialgsed arvutused sõiduautode tootjate jaoks 2015. kalendriaastal või muudetakse neid
  (teatavaks tehtud numbri C(2016) 8579 all) | 74 |
| | * | Komisjoni rakendusotsus (EL) 2016/2320, 16. detsember 2016, millega kinnitatakse vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusele (EL) nr 510/2011 CO2 eriheite keskmise taseme ja eriheite sihttaseme esialgsed arvutused uute väikeste tarbesõidukite tootjate jaoks 2015. kalendriaastal või muudetakse neid
  (teatavaks tehtud numbri C(2016) 8583 all) | 96 |
| | * | Komisjoni rakendusotsus (EL) 2016/2321, 19. detsember 2016, milles käsitletakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1257/2013 (laevade ringlussevõtu kohta) kohaselt antava ringlussevõtuks valmisoleku sertifikaadi vormi (
  1
  ) | 112 |
| | * | Komisjoni rakendusotsus (EL) 2016/2322, 19. detsember 2016, milles käsitletakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1257/2013 (laevade ringlussevõtu kohta) kohase laeva ringlussevõtu lõpetamisteate vormi (
  1
  ) | 117 |
| | * | Komisjoni rakendusotsus (EL) 2016/2323, 19. detsember 2016, millega kehtestatakse laevade ringlussevõtu kohtade Euroopa loetelu vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusele (EL) nr 1257/2013 laevade ringlussevõtu kohta (
  1
  ) | 119 |
| | * | Komisjoni rakendusotsus (EL) 2016/2324, 19. detsember 2016, milles käsitletakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1257/2013 (laevade ringlussevõtu kohta) kohast vormi laeva ringlussevõtu kavandatud algusest teatamise kohta (
  1
  ) | 129 |
| | * | Komisjoni rakendusotsus (EL) 2016/2325, 19. detsember 2016, milles käsitletakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1257/2013 (laevade ringlussevõtu kohta) kohaselt välja antava ohtlike materjalide loendi sertifikaadi vormi (
  1
  ) | 131 |

Sisukord

II   Muud kui seadusandlikud aktid

Lehekülg

MÄÄRUSED

*

Komisjoni rakendusmäärus (EL) 2016/2301, 8. detsember 2016, millega registreeritakse kaitstud päritolunimetuste ja kaitstud geograafiliste tähiste registris nimetus [Olio di Calabria (KGT)]

1

*

Komisjoni rakendusmäärus (EL) 2016/2302, 8. detsember 2016, millega kiidetakse heaks oluline muudatus kaitstud päritolunimetuste ja kaitstud geograafiliste tähiste registrisse kantud nimetuse spetsifikaadis [Pomodoro di Pachino (KGT)]

3

*

Komisjoni rakendusmäärus (EL) 2016/2303, 19. detsember 2016, teatavate Valgevene Vabariigist pärit betooni sarrusvarraste importi käsitleva dumpinguvastase menetluse algatamise kohta

4

*

Komisjoni rakendusmäärus (EL) 2016/2304, 19. detsember 2016, Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 549/2013 kohaselt edastatud andmete kvaliteediaruandeid puudutavate üksikasjade, aruannete struktuuri, esitamise sageduse ja hindamisnäitajate kohta (
  1
  )

1

27

Komisjoni rakendusmäärus (EL) 2016/2305, 19. detsember 2016, millega kehtestatakse kindlad impordiväärtused, et määrata kindlaks teatava puu- ja köögivilja hind piiril

37

Komisjoni rakendusmäärus (EL) 2016/2306, 19. detsember 2016, millega kehtestatakse jaotuskoefitsient kogustele, mille kohta on esitatud ajavahemikul 1.–7. detsembrini 2016 impordilitsentsitaotlused, ja määratakse kindlaks kogused, mis lisatakse määruse (EÜ) nr 533/2007 alusel kodulinnulihasektoris avatud tariifikvootide raames alaperioodiks 1. aprillist kuni 30. juunini 2017 kehtestatud kogustele

39

Komisjoni rakendusmäärus (EL) 2016/2307, 19. detsember 2016, millega kehtestatakse jaotuskoefitsient kogustele, mille kohta on esitatud ajavahemikul 1. kuni 7. detsembrini 2016 impordilitsentsitaotlused, ja määratakse kindlaks kogused, mis lisatakse määruse (EÜ) nr 1385/2007 alusel kodulinnulihasektoris avatud tariifikvootide raames alaperioodiks 1. aprillist kuni 30. juunini 2017 kehtestatud kogustele

42

Komisjoni rakendusmäärus (EL) 2016/2308, 19. detsember 2016, millega kehtestatakse jaotuskoefitsient kogustele, mille kohta on esitatud ajavahemikul 1.–7. detsembrini 2016 impordiõiguste taotlused rakendusmääruse (EL) 2015/2078 alusel Ukrainast pärit kodulinnuliha jaoks avatud tariifikvootide raames

45

DIREKTIIVID

*

Komisjoni direktiiv (EL) 2016/2309, 16. detsember 2016, millega kohandatakse neljandat korda Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2008/68/EÜ (ohtlike kaupade siseveo kohta) lisasid teaduse ja tehnika arenguga (
  1
  )

1

48

OTSUSED

*

Nõukogu otsus (EL) 2016/2310, 17. oktoober 2016, Euroopa Liidu nimel võetava seisukoha kohta assotsiatsiooninõukogus, mis on loodud Euroopa – Vahemere piirkonna lepinguga (millega luuakse assotsiatsioon ühelt poolt Euroopa ühenduste ja nende liikmesriikide ning teiselt poolt Jordaania Hašimiidi Kuningriigi vahel) seoses ELi ja Jordaania partnerluse prioriteetide, sealhulgas kokkuleppe vastuvõtmisega

50

*

Nõukogu otsus (EL) 2016/2311, 8. detsember 2016, millega lubatakse teatavatel liikmesriikidel anda Euroopa Liidu huvides nõusolek Kasahstani ühinemiseks rahvusvahelise lapseröövi tsiviilõiguslikke küsimusi käsitleva 1980. aasta Haagi konventsiooniga

53

*

Nõukogu otsus (EL) 2016/2312, 8. detsember 2016, millega lubatakse Austria Vabariigil ja Rumeenial anda Euroopa Liidu huvides nõusolek Peruu ühinemiseks rahvusvahelise lapseröövi tsiviilõiguslikke küsimusi käsitleva 1980. aasta Haagi konventsiooniga

56

*

Nõukogu otsus (EL) 2016/2313, 8. detsember 2016, millega lubatakse teatavatel liikmesriikidel anda Euroopa Liidu huvides nõusolek Korea Vabariigi ühinemiseks rahvusvahelise lapseröövi tsiviilõiguslikke küsimusi käsitleva 1980. aasta Haagi konventsiooniga

59

*

Nõukogu otsus (ÜVJP) 2016/2314, 19. detsember 2016, millega muudetakse otsust (ÜVJP) 2015/778 Euroopa Liidu sõjalise operatsiooni kohta Vahemere lõunapiirkonna keskosas (EUNAVFOR MED SOPHIA)

62

*

Nõukogu otsus (ÜVJP) 2016/2315, 19. detsember 2016, millega muudetakse otsust 2014/512/ÜVJP, mis käsitleb piiravaid meetmeid seoses Venemaa tegevusega, mis destabiliseerib olukorda Ukrainas

65

*

Komisjoni rakendusotsus (EL) 2016/2316, 16. detsember 2016, millega muudetakse rakendusotsust (EL) 2015/1849 kahjulike organismide liitu sissetoomise ja seal leviku vastu võetavate meetmete kohta seoses teatavate Ghanast pärit köögiviljadega

66

*

Komisjoni rakendusotsus (EL) 2016/2317, 16. detsember 2016, millega muudetakse otsust 2008/294/EÜ ja rakendusotsust 2013/654/EL, et lihtsustada mobiilside pakkumist õhusõiduki pardal (MCA teenused) liidus
  (teatavaks tehtud numbri C(2016) 8413 all)

   (
  1
  )

(teatavaks tehtud numbri C(2016) 8413 all)

1

67

*

Komisjoni rakendusotsus (EL) 2016/2318, 16. detsember 2016, Hispaania puhul tehtava erandi kohta brodifaakumit sisaldavate biotsiidide loa vastastikusest tunnustamisest kooskõlas Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 528/2012 artikliga 37
  (teatavaks tehtud numbri C(2016) 8414 all)

(teatavaks tehtud numbri C(2016) 8414 all)

72

*

Komisjoni rakendusotsus (EL) 2016/2319, 16. detsember 2016, millega kinnitatakse vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusele (EÜ) nr 443/2009 CO2 eriheite keskmise taseme ja eriheite sihttaseme esialgsed arvutused sõiduautode tootjate jaoks 2015. kalendriaastal või muudetakse neid
  (teatavaks tehtud numbri C(2016) 8579 all)

2

(teatavaks tehtud numbri C(2016) 8579 all)

74

*

Komisjoni rakendusotsus (EL) 2016/2320, 16. detsember 2016, millega kinnitatakse vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusele (EL) nr 510/2011 CO2 eriheite keskmise taseme ja eriheite sihttaseme esialgsed arvutused uute väikeste tarbesõidukite tootjate jaoks 2015. kalendriaastal või muudetakse neid
  (teatavaks tehtud numbri C(2016) 8583 all)

2

(teatavaks tehtud numbri C(2016) 8583 all)

96

*

Komisjoni rakendusotsus (EL) 2016/2321, 19. detsember 2016, milles käsitletakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1257/2013 (laevade ringlussevõtu kohta) kohaselt antava ringlussevõtuks valmisoleku sertifikaadi vormi (
  1
  )

1

112

*

Komisjoni rakendusotsus (EL) 2016/2322, 19. detsember 2016, milles käsitletakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1257/2013 (laevade ringlussevõtu kohta) kohase laeva ringlussevõtu lõpetamisteate vormi (
  1
  )

1

117

*

Komisjoni rakendusotsus (EL) 2016/2323, 19. detsember 2016, millega kehtestatakse laevade ringlussevõtu kohtade Euroopa loetelu vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusele (EL) nr 1257/2013 laevade ringlussevõtu kohta (
  1
  )

1

119

*

Komisjoni rakendusotsus (EL) 2016/2324, 19. detsember 2016, milles käsitletakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1257/2013 (laevade ringlussevõtu kohta) kohast vormi laeva ringlussevõtu kavandatud algusest teatamise kohta (
  1
  )

1

129

*

Komisjoni rakendusotsus (EL) 2016/2325, 19. detsember 2016, milles käsitletakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1257/2013 (laevade ringlussevõtu kohta) kohaselt välja antava ohtlike materjalide loendi sertifikaadi vormi (
  1
  )

1

131

| | | Parandused |
| --- | --- | --- |
| | * | Protokolli (millega määratakse neljaks aastaks kindlaks Euroopa Ühenduse ja Mauritaania Islamivabariigi vahelise kalandusalase partnerluslepinguga ettenähtud kalapüügivõimalused ja rahaline toetus) parandus ( ELT L 315, 1.12.2015 ) | 136 |

Parandused

*

Protokolli (millega määratakse neljaks aastaks kindlaks Euroopa Ühenduse ja Mauritaania Islamivabariigi vahelise kalandusalase partnerluslepinguga ettenähtud kalapüügivõimalused ja rahaline toetus) parandus ( ELT L 315, 1.12.2015 )

( ELT L 315, 1.12.2015 )

136

| | |
| --- | --- |
| | (1)   EMPs kohaldatav tekst |

---

(1)   EMPs kohaldatav tekst

1

| ET | Aktid, mille peakiri on trükitud harilikus trükikirjas, käsitlevad põllumajandusküsimuste igapäevast korraldust ning nende kehtivusaeg on üldjuhul piiratud.
  Kõigi ülejäänud aktide pealkirjad on trükitud poolpaksus kirjas ja nende ette on märgitud tärn. |
| --- | --- |

ET

Aktid, mille peakiri on trükitud harilikus trükikirjas, käsitlevad põllumajandusküsimuste igapäevast korraldust ning nende kehtivusaeg on üldjuhul piiratud.

Kõigi ülejäänud aktide pealkirjad on trükitud poolpaksus kirjas ja nende ette on märgitud tärn.

---

II Muud kui seadusandlikud aktid

MÄÄRUSED

| 20.12.2016 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 345/1 |
| --- | --- | --- | --- |

20.12.2016

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 345/1

---

KOMISJONI RAKENDUSMÄÄRUS (EL) 2016/2301,

8. detsember 2016,

millega registreeritakse kaitstud päritolunimetuste ja kaitstud geograafiliste tähiste registris nimetus [Olio di Calabria (KGT)]

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 21. novembri 2012. aasta määrust (EL) nr 1151/2012 põllumajandustoodete ja toidu kvaliteedikavade kohta, (1) eriti selle artikli 52 lõiget 2,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Vastavalt määruse (EL) nr 1151/2012 artikli 50 lõike 2 punktile a avaldati Euroopa Liidu Teatajas Itaalia taotlus registreerida nimetus „Olio di Calabria“ (2). |
| --- | --- |

(1)

Vastavalt määruse (EL) nr 1151/2012 artikli 50 lõike 2 punktile a avaldati Euroopa Liidu Teatajas Itaalia taotlus registreerida nimetus „Olio di Calabria“ (2).

| (2) | Kuna komisjon ei ole saanud ühtegi määruse (EL) nr 1151/2012 artikli 51 kohast vastuväidet, tuleks nimetus „Olio di Calabria“ registreerida, |
| --- | --- |

(2)

Kuna komisjon ei ole saanud ühtegi määruse (EL) nr 1151/2012 artikli 51 kohast vastuväidet, tuleks nimetus „Olio di Calabria“ registreerida,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Nimetus „Olio di Calabria“ (KGT) registreeritakse.

Esimeses lõigus osutatud nimetus määratletakse komisjoni rakendusmääruse (EL) nr 668/2014 (3) XI lisas esitatud klassi 1.5 „õlid ja rasvad (või, margariin, õli jne)“ kuuluva tootena.

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 8. detsember 2016

Komisjoni nimel

presidendi eest

komisjoni liige

Phil HOGAN

---

(1)  
  ELT L 343, 14.12.2012, lk 1.

1

(2)  
  ELT C 304, 20.8.2016, lk 46.

2

(3)  Komisjoni 13. juuni 2014. aasta rakendusmäärus (EL) nr 668/2014, millega kehtestatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1151/2012 (põllumajandustoodete ja toidu kvaliteedikavade kohta) rakenduseeskirjad (ELT L 179, 19.6.2014, lk 36).

3

---

| 20.12.2016 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 345/3 |
| --- | --- | --- | --- |

20.12.2016

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 345/3

---

KOMISJONI RAKENDUSMÄÄRUS (EL) 2016/2302,

8. detsember 2016,

millega kiidetakse heaks oluline muudatus kaitstud päritolunimetuste ja kaitstud geograafiliste tähiste registrisse kantud nimetuse spetsifikaadis [Pomodoro di Pachino (KGT)]

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 21. novembri 2012. aasta määrust (EL) nr 1151/2012 põllumajandustoodete ja toidu kvaliteedikavade kohta, (1) eriti selle artikli 52 lõiget 2,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Vastavalt määruse (EL) nr 1151/2012 artikli 53 lõike 1 esimesele lõigule vaatas komisjon läbi Itaalia taotluse saada heakskiit komisjoni määrusega (EÜ) nr 617/2003 (2) (mida on muudetud komisjoni rakendusmäärusega (EL) nr 675/2013) (3) registreeritud kaitstud geograafilise tähise „Pomodoro di Pachino“ spetsifikaadi muudatusele. |
| --- | --- |

(1)

Vastavalt määruse (EL) nr 1151/2012 artikli 53 lõike 1 esimesele lõigule vaatas komisjon läbi Itaalia taotluse saada heakskiit komisjoni määrusega (EÜ) nr 617/2003 (2) (mida on muudetud komisjoni rakendusmäärusega (EL) nr 675/2013) (3) registreeritud kaitstud geograafilise tähise „Pomodoro di Pachino“ spetsifikaadi muudatusele.

| (2) | Kuna asjaomane muudatus ei ole väike määruse (EL) nr 1151/2012 artikli 53 lõike 2 tähenduses, avaldas komisjon kõnealuse määruse artikli 50 lõike 2 punkti a kohase muutmistaotluse Euroopa Liidu Teatajas (4). |
| --- | --- |

(2)

Kuna asjaomane muudatus ei ole väike määruse (EL) nr 1151/2012 artikli 53 lõike 2 tähenduses, avaldas komisjon kõnealuse määruse artikli 50 lõike 2 punkti a kohase muutmistaotluse Euroopa Liidu Teatajas (4).

| (3) | Kuna komisjon ei ole saanud ühtegi määruse (EL) nr 1151/2012 artikli 51 kohast vastuväidet, tuleb spetsifikaadi muudatus heaks kiita, |
| --- | --- |

(3)

Kuna komisjon ei ole saanud ühtegi määruse (EL) nr 1151/2012 artikli 51 kohast vastuväidet, tuleb spetsifikaadi muudatus heaks kiita,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Euroopa Liidu Teatajas avaldatud nimetuse „Pomodoro di Pachino“ (KGT) spetsifikaadi muudatus kiidetakse heaks.

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 8. detsember 2016

Komisjoni nimel

presidendi eest

komisjoni liige

Phil HOGAN

---

(1)  
  ELT L 343, 14.12.2012, lk 1.

1

(2)  Komisjoni 4. aprilli 2003. aasta määrus (EÜ) nr 617/2003, millega täiendatakse määruse (EÜ) nr 2400/96 (teatavate nimede kandmise kohta kaitstud päritolunimetuste ja kaitstud geograafiliste tähiste registrisse, mis on ette nähtud nõukogu määrusega (EMÜ) nr 2081/92 põllumajandussaaduste ja toiduainete geograafiliste tähiste ning päritolunimetuste kaitse kohta) lisa (Carne dos Açores, Borrego do Nordeste Alentejano, Carne de Porco Alentejano, Pomodoro di Pachino, Uva da tavola di Mazzarrone) (ELT L 89, 5.4.2003, lk 3).

2

(3)  Komisjoni 15. juuli 2013. aasta rakendusmäärus (EL) nr 675/2013, millega kiidetakse heaks oluline muudatus kaitstud päritolunimetuste ja kaitstud geograafiliste tähiste registrisse kantud nimetuse spetsifikaadis [Pomodoro di Pachino (KGT)] (ELT L 194, 17.7.2013, lk 1).

3

(4)  
  ELT C 271, 26.7.2016, lk 5.

4

---

| 20.12.2016 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 345/4 |
| --- | --- | --- | --- |

20.12.2016

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 345/4

---

KOMISJONI RAKENDUSMÄÄRUS (EL) 2016/2303,

19. detsember 2016,

teatavate Valgevene Vabariigist pärit betooni sarrusvarraste importi käsitleva dumpinguvastase menetluse algatamise kohta

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 8. juuni 2016. aasta määrust (EL) 2016/1036 kaitse kohta dumpinguhinnaga impordi eest riikidest, mis ei ole Euroopa Liidu liikmed, (1) eriti selle artiklit 7,

pärast konsulteerimist liikmesriikidega

ning arvestades järgmist:

1.   MENETLUS

MENETLUS

1.1.   Algatamine

Algatamine

| (1) | 31. märtsil 2016 algatas Euroopa Komisjon (edaspidi „komisjon“) nõukogu määruse (EÜ) nr 1225/2009 (2) (edaspidi „alusmäärus“) artikli 5 alusel dumpinguvastase uurimise seoses teatavate Valgevene Vabariigist (edaspidi „Valgevene“ või „asjaomane riik“) pärit betooni sarrusvarraste impordiga liitu. Asjakohane algatamisteade (edaspidi „algatamiseteade“) avaldati Euroopa Liidu Teatajas (3). |
| --- | --- |

(1)

31. märtsil 2016 algatas Euroopa Komisjon (edaspidi „komisjon“) nõukogu määruse (EÜ) nr 1225/2009 (2) (edaspidi „alusmäärus“) artikli 5 alusel dumpinguvastase uurimise seoses teatavate Valgevene Vabariigist (edaspidi „Valgevene“ või „asjaomane riik“) pärit betooni sarrusvarraste impordiga liitu. Asjakohane algatamisteade (edaspidi „algatamiseteade“) avaldati Euroopa Liidu Teatajas (3).

2

Euroopa Liidu Teatajas

3

| (2) | Komisjon algatas uurimise kaebuse alusel, mille esitas 15. veebruaril 2016 Euroopa Teraseühendus (edaspidi „Eurofer“ või „kaebuse esitaja“) tootjate nimel, kelle toodang moodustab üle 44 % liidu teatavate betooni sarrusvarraste kogutoodangust. Ükski teine tootja ei avaldanud vastuseisu ega olnud neutraalsel seisukohal. |
| --- | --- |

(2)

Komisjon algatas uurimise kaebuse alusel, mille esitas 15. veebruaril 2016 Euroopa Teraseühendus (edaspidi „Eurofer“ või „kaebuse esitaja“) tootjate nimel, kelle toodang moodustab üle 44 % liidu teatavate betooni sarrusvarraste kogutoodangust. Ükski teine tootja ei avaldanud vastuseisu ega olnud neutraalsel seisukohal.

| (3) | Seega olid uurimise algatamise ajal täidetud alusmääruse (4) artikli 5 lõikes 4 ette nähtud asjakohased lävendid. Kui uurimine on alustatud, on oluline, et kaebuse tingimused kehtiksid kogu uurimise vältel. Euroopa Kohus on kinnitanud seda olukorras, kus äriühing on oma toetuse kaebusele tagasi võtnud; (5) analoogia põhjal kehtib sama arutluskäik ka olukorras, kui tootevalik muutub. |
| --- | --- |

(3)

Seega olid uurimise algatamise ajal täidetud alusmääruse (4) artikli 5 lõikes 4 ette nähtud asjakohased lävendid. Kui uurimine on alustatud, on oluline, et kaebuse tingimused kehtiksid kogu uurimise vältel. Euroopa Kohus on kinnitanud seda olukorras, kus äriühing on oma toetuse kaebusele tagasi võtnud; (5) analoogia põhjal kehtib sama arutluskäik ka olukorras, kui tootevalik muutub.

4

5

1.2.   Huvitatud isikud

Huvitatud isikud

| (4) | Algatamisteates kutsus komisjon huvitatud isikuid endast teada andma, et uurimises osaleda. Lisaks teatas komisjon uurimise algatamisest eraldi kaebuse esitajale, teistele teadaolevatele liidu tootjatele, ainsale teadaolevale Valgevene eksportivale tootjale ja Valgevene Vabariigi ametiasutustele, samuti teadaolevatele importijatele ja kasutajatele ning kutsus neid osalema. |
| --- | --- |

(4)

Algatamisteates kutsus komisjon huvitatud isikuid endast teada andma, et uurimises osaleda. Lisaks teatas komisjon uurimise algatamisest eraldi kaebuse esitajale, teistele teadaolevatele liidu tootjatele, ainsale teadaolevale Valgevene eksportivale tootjale ja Valgevene Vabariigi ametiasutustele, samuti teadaolevatele importijatele ja kasutajatele ning kutsus neid osalema.

| (5) | Huvitatud isikutel oli võimalik esitada uurimise algatamise kohta märkusi ning nõuda, et komisjon ja/või kaubandusmenetlustes ärakuulamise eest vastutav ametnik neid ära kuulaks. |
| --- | --- |

(5)

Huvitatud isikutel oli võimalik esitada uurimise algatamise kohta märkusi ning nõuda, et komisjon ja/või kaubandusmenetlustes ärakuulamise eest vastutav ametnik neid ära kuulaks.

1.3.   Võrdlusriigi tootjad

Võrdlusriigi tootjad

| (6) | Algatamisteates teavitas komisjon huvitatud isikuid ka sellest, et kavatseb kolmanda turumajandusliku riigina alusmääruse artikli 2 lõike 7 punkti a tähenduses kasutada Lõuna-Aafrika Vabariiki või Ameerika Ühendriike (edaspidi „võrdlusriik“). Huvitatud isikutel oli võimalik esitada märkusi ning nõuda komisjonilt ja/või kaubandusmenetlustes ärakuulamise eest vastutavalt ametnikult enda ärakuulamist. |
| --- | --- |

(6)

Algatamisteates teavitas komisjon huvitatud isikuid ka sellest, et kavatseb kolmanda turumajandusliku riigina alusmääruse artikli 2 lõike 7 punkti a tähenduses kasutada Lõuna-Aafrika Vabariiki või Ameerika Ühendriike (edaspidi „võrdlusriik“). Huvitatud isikutel oli võimalik esitada märkusi ning nõuda komisjonilt ja/või kaubandusmenetlustes ärakuulamise eest vastutavalt ametnikult enda ärakuulamist.

1.4.   Väljavõtteline uuring

Väljavõtteline uuring

| (7) | Algatamisteates teatas komisjon, et võib kasutada huvitatud isikute väljavõttelist uuringut vastavalt alusmääruse artiklile 17. |
| --- | --- |

(7)

Algatamisteates teatas komisjon, et võib kasutada huvitatud isikute väljavõttelist uuringut vastavalt alusmääruse artiklile 17.

1.4.1.   Liidu tootjate väljavõtteline uuring

Liidu tootjate väljavõtteline uuring

| (8) | Komisjon andis algatamisteates teada, et ta oli moodustanud esialgse valimi liidu tootjatest, võttes aluseks uurimisaluse toote tootmis- ja müügimahu ning geograafilise asukoha. Valimisse kuulus viis liidu tootjat. Valimisse kaasatud liidu tootjate toodang moodustas 22,4 % liidu asjaomase toote kogutoodangust ja 24,4 % liidu asjaomase toote kogumüügist. Äriühingud asuvad Prantsusmaal, Saksamaal, Itaalias, Poolas ja Hispaanias, geograafiliselt laialdaselt. Komisjon palus huvitatud isikutel esitada esialgse valimi kohta märkusi. Ühtegi märkust ei esitatud. Seepärast järeldati, et valim on liidu tootmisharu puhul tüüpiline. |
| --- | --- |

(8)

Komisjon andis algatamisteates teada, et ta oli moodustanud esialgse valimi liidu tootjatest, võttes aluseks uurimisaluse toote tootmis- ja müügimahu ning geograafilise asukoha. Valimisse kuulus viis liidu tootjat. Valimisse kaasatud liidu tootjate toodang moodustas 22,4 % liidu asjaomase toote kogutoodangust ja 24,4 % liidu asjaomase toote kogumüügist. Äriühingud asuvad Prantsusmaal, Saksamaal, Itaalias, Poolas ja Hispaanias, geograafiliselt laialdaselt. Komisjon palus huvitatud isikutel esitada esialgse valimi kohta märkusi. Ühtegi märkust ei esitatud. Seepärast järeldati, et valim on liidu tootmisharu puhul tüüpiline.

1.4.2.   Sõltumatute importijate väljavõtteline uuring

Sõltumatute importijate väljavõtteline uuring

| (9) | Et otsustada, kas väljavõtteline uuring on vajalik, ja juhul, kui on, moodustada valim, palus komisjon sõltumatutel importijatel esitada algatamisteates nimetatud teave. |
| --- | --- |

(9)

Et otsustada, kas väljavõtteline uuring on vajalik, ja juhul, kui on, moodustada valim, palus komisjon sõltumatutel importijatel esitada algatamisteates nimetatud teave.

| (10) | Nõutud teabe esitasid ja valimisse nõustusid kuuluma kuus sõltumatut importijat. Alusmääruse artikli 17 lõike 1 kohaselt valis komisjon liitu suunatud impordi mahu alusel valimisse kolm suurimat sõltumatut importijat. Kolme valimisse kaasatud äriühingu sõltumatu import moodustas 80 % Valgevenest pärit vaatlusaluse toote impordist. Kooskõlas alusmääruse artikli 17 lõikega 2 konsulteeriti valimi moodustamisel kõigi teadaolevate asjaomaste importijatega. Ühtegi märkust ei esitatud. |
| --- | --- |

(10)

Nõutud teabe esitasid ja valimisse nõustusid kuuluma kuus sõltumatut importijat. Alusmääruse artikli 17 lõike 1 kohaselt valis komisjon liitu suunatud impordi mahu alusel valimisse kolm suurimat sõltumatut importijat. Kolme valimisse kaasatud äriühingu sõltumatu import moodustas 80 % Valgevenest pärit vaatlusaluse toote impordist. Kooskõlas alusmääruse artikli 17 lõikega 2 konsulteeriti valimi moodustamisel kõigi teadaolevate asjaomaste importijatega. Ühtegi märkust ei esitatud.

1.5.   Vastused küsimustikule

Vastused küsimustikule

| (11) | Komisjon saatis küsimustiku viiele valimisse kaasatud liidu tootjale, koostööd teinud eksportivale tootjale asjaomases riigis, ühele tootjale Ameerika Ühendriikides, mis oli valitud võrdlusriigiks (nagu on selgitatud põhjenduses 32), kolmele valimisse kaasatud importijale, kaheksale kasutajale, kes olid teada uurimise algatamise hetkel, ja veel ühele kasutajale, kes andis endast teada menetluse hilisemas etapis. |
| --- | --- |

(11)

Komisjon saatis küsimustiku viiele valimisse kaasatud liidu tootjale, koostööd teinud eksportivale tootjale asjaomases riigis, ühele tootjale Ameerika Ühendriikides, mis oli valitud võrdlusriigiks (nagu on selgitatud põhjenduses 32), kolmele valimisse kaasatud importijale, kaheksale kasutajale, kes olid teada uurimise algatamise hetkel, ja veel ühele kasutajale, kes andis endast teada menetluse hilisemas etapis.

| (12) | Vastused küsimustikule saadi viielt valimisse kaasatud liidu tootjalt, koostööd teinud eksportivalt tootjalt asjaomasest riigist, ühelt tootjalt Ameerika Ühendriikidest (võrdlusriigist) ja kahelt sõltumatult importijalt. |
| --- | --- |

(12)

Vastused küsimustikule saadi viielt valimisse kaasatud liidu tootjalt, koostööd teinud eksportivalt tootjalt asjaomasest riigist, ühelt tootjalt Ameerika Ühendriikidest (võrdlusriigist) ja kahelt sõltumatult importijalt.

1.6.   Kontrollkäigud

Kontrollkäigud

| (13) | Komisjon kogus ja kontrollis kogu teavet, mida ta pidas vajalikuks dumpingu, dumpingust tuleneva kahju ja liidu huvide esialgseks kindlakstegemiseks. Alusmääruse artikli 16 kohased kontrollkäigud tehti järgmiste äriühingute valdustesse:






  a) | liidu tootjad:







  — | Celsa Huta Ostrowiec sp. z.o.o., Ostrowiec Swietokrzyski, Poola; |
| --- | --- | --- | --- |

(13)

Komisjon kogus ja kontrollis kogu teavet, mida ta pidas vajalikuks dumpingu, dumpingust tuleneva kahju ja liidu huvide esialgseks kindlakstegemiseks. Alusmääruse artikli 16 kohased kontrollkäigud tehti järgmiste äriühingute valdustesse:

a)

liidu tootjad:

liidu tootjad:

—

Celsa Huta Ostrowiec sp. z.o.o., Ostrowiec Swietokrzyski, Poola;

| — | Feralpi Sideruglica s.p.a, Lonato del Garda, Itaalia; |
| --- | --- |

—

Feralpi Sideruglica s.p.a, Lonato del Garda, Itaalia;

| — | Riva Acier SA, Gargenville, Prantsusmaa; |
| --- | --- |

—

Riva Acier SA, Gargenville, Prantsusmaa;

| — | teatud makroandmeid kontrolliti ka Belgias Brüsselis tegutseva kaebuse esitaja valdustes; |
| --- | --- |

—

teatud makroandmeid kontrolliti ka Belgias Brüsselis tegutseva kaebuse esitaja valdustes;

| b) | Valgevene eksportiv tootja:







  — | avatud aktsiaselts „Byelorussian Steel Works – Management Company of „Byelorussian Metallurgical Company“ Holding“, Valgevene (edaspidi „BMZ“); |
| --- | --- | --- |

b)

Valgevene eksportiv tootja:

Valgevene eksportiv tootja:

—

avatud aktsiaselts „Byelorussian Steel Works – Management Company of „Byelorussian Metallurgical Company“ Holding“, Valgevene (edaspidi „BMZ“);

| c) | eksportiva tootjaga seotud müüjad:







  — | Bel Kap Steel LLC, Miami (Fl), Ameerika Ühendriigid; |
| --- | --- | --- |

c)

eksportiva tootjaga seotud müüjad:

eksportiva tootjaga seotud müüjad:

—

Bel Kap Steel LLC, Miami (Fl), Ameerika Ühendriigid;

| — | BMZ Polska Sp. z.o.o., Katowice, Poola; |
| --- | --- |

—

BMZ Polska Sp. z.o.o., Katowice, Poola;

| — | UAB „Prekybos namai BMZ-Baltija“, Šiauliai, Leedu; |
| --- | --- |

—

UAB „Prekybos namai BMZ-Baltija“, Šiauliai, Leedu;

| d) | võrdlusriigi tootja:







  — | Commercial Metals Company, Dallas (TX), Ameerika Ühendriigid |
| --- | --- | --- |

d)

võrdlusriigi tootja:

võrdlusriigi tootja:

—

Commercial Metals Company, Dallas (TX), Ameerika Ühendriigid

1.7.   Uurimisperiood ja vaatlusalune periood

Uurimisperiood ja vaatlusalune periood

| (14) | Dumpingu ja kahju uurimine hõlmas ajavahemikku 1. jaanuarist 2015 kuni 31. detsembrini 2015 (edaspidi „uurimisperiood“). Kahju hindamise seisukohast oluliste suundumuste uurimine hõlmas ajavahemikku 1. jaanuarist 2012 kuni uurimisperioodi lõpuni (edaspidi „vaatlusalune periood“). |
| --- | --- |

(14)

Dumpingu ja kahju uurimine hõlmas ajavahemikku 1. jaanuarist 2015 kuni 31. detsembrini 2015 (edaspidi „uurimisperiood“). Kahju hindamise seisukohast oluliste suundumuste uurimine hõlmas ajavahemikku 1. jaanuarist 2012 kuni uurimisperioodi lõpuni (edaspidi „vaatlusalune periood“).

2.   ASJAOMANE TOODE JA SAMASUGUNE TOODE

ASJAOMANE TOODE JA SAMASUGUNE TOODE

2.1.   Asjaomane toode

Asjaomane toode

| (15) | Asjaomane toode on teatavad Valgevenest pärit betooni sarrusvardad, mis on valmistatud rauast või legeerimata terasest, sepistatud, kuumvaltsitud, -tõmmatud või -pressitud, k.a valtsimisjärgselt väänatud, kuid edasi töötlemata, ning neil on süvendeid, nukke, sooni või muid valtsimisprotsessis tekkinud deformatsioone, mis praegu kuuluvad CN-koodide ex 7214 10 00, ex 7214 20 00, ex 7214 30 00, ex 7214 91 10, ex 7214 91 90, ex 7214 99 10, ex 7214 99 71, ex 7214 99 79 ja ex 7214 99 95 alla (edaspidi „asjaomane toode“) Kõrge väsimustugevusega rauast või terasest betooni sarrusvardad jäävad asjaomase toote määratlusest välja. |
| --- | --- |

(15)

Asjaomane toode on teatavad Valgevenest pärit betooni sarrusvardad, mis on valmistatud rauast või legeerimata terasest, sepistatud, kuumvaltsitud, -tõmmatud või -pressitud, k.a valtsimisjärgselt väänatud, kuid edasi töötlemata, ning neil on süvendeid, nukke, sooni või muid valtsimisprotsessis tekkinud deformatsioone, mis praegu kuuluvad CN-koodide ex 7214 10 00, ex 7214 20 00, ex 7214 30 00, ex 7214 91 10, ex 7214 91 90, ex 7214 99 10, ex 7214 99 71, ex 7214 99 79 ja ex 7214 99 95 alla (edaspidi „asjaomane toode“) Kõrge väsimustugevusega rauast või terasest betooni sarrusvardad jäävad asjaomase toote määratlusest välja.

2.2.   Samasugune toode

Samasugune toode

| (16) | Uurimine näitas, et asjaomasel tootel ning tootel, mis on valmistatud ja mida müüakse USA turul, ning samuti liidu tootmisharu valmistatud tootel, mida müüakse liidu turul, on samad põhilised füüsikalised, keemilised ja tehnilised omadused ja kasutusotstarbed. Seepärast käsitletakse neid ajutiselt samasuguste toodetena alusmääruse artikli 1 lõike 4 tähenduses. |
| --- | --- |

(16)

Uurimine näitas, et asjaomasel tootel ning tootel, mis on valmistatud ja mida müüakse USA turul, ning samuti liidu tootmisharu valmistatud tootel, mida müüakse liidu turul, on samad põhilised füüsikalised, keemilised ja tehnilised omadused ja kasutusotstarbed. Seepärast käsitletakse neid ajutiselt samasuguste toodetena alusmääruse artikli 1 lõike 4 tähenduses.

2.3.   Toote määratlusega seotud väited

Toote määratlusega seotud väited

| (17) | Valgevene eksportiv tootja viitas väidatavale vastuolule, mis esines toote määratlemisel kaebuses ja algatamisteates (kaebuses oli osutatud kahele, algatamisteates üheksale CN-koodile). Seetõttu ei olnud kaebuses esitatud kahju hinnangus väidetavalt viidatud samale määratlusele kui hiljem algatatud menetluses. Edasi väitis kõnealune tootja, et äriühing eksportis üksnes kahe kaebuses nimetatud CN-koodi alla kuuluvaid tooteid. |
| --- | --- |

(17)

Valgevene eksportiv tootja viitas väidatavale vastuolule, mis esines toote määratlemisel kaebuses ja algatamisteates (kaebuses oli osutatud kahele, algatamisteates üheksale CN-koodile). Seetõttu ei olnud kaebuses esitatud kahju hinnangus väidetavalt viidatud samale määratlusele kui hiljem algatatud menetluses. Edasi väitis kõnealune tootja, et äriühing eksportis üksnes kahe kaebuses nimetatud CN-koodi alla kuuluvaid tooteid.

| (18) | On tõsi, et kaebuses oli toote kirjeldamisel nimetatud kahte CN-koodi, samal ajal kui algatamisteates oli neid koode loetletud üheksa. Komisjon märgib, et algatamisteates nimetatud CN-koodid esitati üksnes teavitamise eesmärgil, nagu oli ka selgelt öeldud. Veel märgib komisjon, et uurimise algatamisel lähtuti kaebuses esitatud asjaomase toote kirjeldusest, mis tegelikult hõlmab üheksat CN-koodi, olenemata nende numbrist, ning seepärast ei ole täiendavatel CN-koodidel mingit mõju kaebuse esitaja toodud tõenditele. Seepärast lükati väide toote kirjelduses esinenud väidetava vastuolu kohta tagasi. |
| --- | --- |

(18)

On tõsi, et kaebuses oli toote kirjeldamisel nimetatud kahte CN-koodi, samal ajal kui algatamisteates oli neid koode loetletud üheksa. Komisjon märgib, et algatamisteates nimetatud CN-koodid esitati üksnes teavitamise eesmärgil, nagu oli ka selgelt öeldud. Veel märgib komisjon, et uurimise algatamisel lähtuti kaebuses esitatud asjaomase toote kirjeldusest, mis tegelikult hõlmab üheksat CN-koodi, olenemata nende numbrist, ning seepärast ei ole täiendavatel CN-koodidel mingit mõju kaebuse esitaja toodud tõenditele. Seepärast lükati väide toote kirjelduses esinenud väidetava vastuolu kohta tagasi.

3.   DUMPINGUHINNAGA MÜÜK

DUMPINGUHINNAGA MÜÜK

3.1.   Üldised märkused

Üldised märkused

| (19) | Alusmääruse artikli 2 lõike 7 punkti a kohaselt ei peeta Valgevenet turumajanduslikuks riigiks. Seepärast määrati Valgevenest pärit, liitu suunatud ekspordi puhul normaalväärtus kindlaks kolmandas turumajanduslikus riigis asuva tootja käest saadud teabe põhjal. |
| --- | --- |

(19)

Alusmääruse artikli 2 lõike 7 punkti a kohaselt ei peeta Valgevenet turumajanduslikuks riigiks. Seepärast määrati Valgevenest pärit, liitu suunatud ekspordi puhul normaalväärtus kindlaks kolmandas turumajanduslikus riigis asuva tootja käest saadud teabe põhjal.

| (20) | Uurimisperioodil oli Valgevenest pärit impordi kogumaht ligikaudu 488 000 tonni ja turuosa ligikaudu 5 %. Peamised importivad liikmesriigid olid Saksamaa, Leedu, Poola ja Madalmaad. Ainus teadaolev Valgevenes asuv tootja tegi uurimise raames koostööd ja vastas küsimustikule. Kõnealune tootja müüs asjaomast toodet liitu kas otse või liidus ja Ameerika Ühendriikides asuvate seotud müüjate kaudu. |
| --- | --- |

(20)

Uurimisperioodil oli Valgevenest pärit impordi kogumaht ligikaudu 488 000 tonni ja turuosa ligikaudu 5 %. Peamised importivad liikmesriigid olid Saksamaa, Leedu, Poola ja Madalmaad. Ainus teadaolev Valgevenes asuv tootja tegi uurimise raames koostööd ja vastas küsimustikule. Kõnealune tootja müüs asjaomast toodet liitu kas otse või liidus ja Ameerika Ühendriikides asuvate seotud müüjate kaudu.

3.2.   Normaalväärtus

Normaalväärtus

3.2.1.   Võrdlusriik

Võrdlusriik

| (21) | Alusmääruse artikli 2 lõike 7 punkti a kohaselt määrati normaalväärtus kindlaks kolmandas turumajanduslikus riigis kehtiva hinna või arvestusliku väärtuse alusel. Seetõttu oli tarvis valida kolmas turumajanduslik riik (edaspidi „võrdlusriik“). |
| --- | --- |

(21)

Alusmääruse artikli 2 lõike 7 punkti a kohaselt määrati normaalväärtus kindlaks kolmandas turumajanduslikus riigis kehtiva hinna või arvestusliku väärtuse alusel. Seetõttu oli tarvis valida kolmas turumajanduslik riik (edaspidi „võrdlusriik“).

| (22) | Nagu on märgitud põhjenduses 6, oli komisjon teavitanud algatamisotsuses huvitatud isikuid sellest, et kavatses kasutada normaalväärtuse kindlaksmääramisel kolmanda turumajandusliku riigina Lõuna-Aafrika Vabariiki või USA. |
| --- | --- |

(22)

Nagu on märgitud põhjenduses 6, oli komisjon teavitanud algatamisotsuses huvitatud isikuid sellest, et kavatses kasutada normaalväärtuse kindlaksmääramisel kolmanda turumajandusliku riigina Lõuna-Aafrika Vabariiki või USA.

| (23) | Märkused kavandatud võrdlusriikide kohta saadi ainsalt koostööd teinud Valgevene eksportivalt tootjalt. Kõnealune tootja väitis, et võrdlusriigina ei olnud sobiv valik ei Lõuna-Aafrika Vabariik ega USA, sest muude põhjuste hulgas oli tootmisvõimsus, tegelik toodang ja tootmisprotsess Lõuna-Aafrika Vabariigis ja USAs võrreldes Valgevenega erinev. Lisaks väitis kõnealune isik, et Lõuna-Aafrika Vabariigi ja Ameerika Ühendriikide omamaised tootjad, keda kaebuste esitajad olid nimetanud, olid otseselt seotud liidu tootjatega. Seepärast võib olla küsitav neis riikides sellistelt tootjatelt kogutud andmete objektiivsus. Kõnealune isik leidis, et võrdlusriigina oleks kõige sobivam valik Venemaa, sest Venemaa terassarruste tootjate arengutase sarnaneb Valgevene tootjate omaga kõige enam, tootmisprotsess põhineb samuti metallijäätmetel ning toodetavate terassarruste kvaliteet ja tehniline kirjeldus on sarnane. Komisjon märkis, et kõnealune isik ei esitanud tõendeid selle kohta, et Lõuna-Aafrika Vabariigi või Ameerika Ühendriikide tootjad ei kasuta asjaomase toote valmistamiseks metallijäätmeid või et nende kulustruktuuris ei moodusta 60–70 % tootmiskuludest tooraine. Komisjon uuris Lõuna-Aafrika ja USA (samuti ka Brasiilia) sobivust võrdlusriigina. Selle analüüsi üksikasjad on esitatud põhjendustes 28–34. |
| --- | --- |

(23)

Märkused kavandatud võrdlusriikide kohta saadi ainsalt koostööd teinud Valgevene eksportivalt tootjalt. Kõnealune tootja väitis, et võrdlusriigina ei olnud sobiv valik ei Lõuna-Aafrika Vabariik ega USA, sest muude põhjuste hulgas oli tootmisvõimsus, tegelik toodang ja tootmisprotsess Lõuna-Aafrika Vabariigis ja USAs võrreldes Valgevenega erinev. Lisaks väitis kõnealune isik, et Lõuna-Aafrika Vabariigi ja Ameerika Ühendriikide omamaised tootjad, keda kaebuste esitajad olid nimetanud, olid otseselt seotud liidu tootjatega. Seepärast võib olla küsitav neis riikides sellistelt tootjatelt kogutud andmete objektiivsus. Kõnealune isik leidis, et võrdlusriigina oleks kõige sobivam valik Venemaa, sest Venemaa terassarruste tootjate arengutase sarnaneb Valgevene tootjate omaga kõige enam, tootmisprotsess põhineb samuti metallijäätmetel ning toodetavate terassarruste kvaliteet ja tehniline kirjeldus on sarnane. Komisjon märkis, et kõnealune isik ei esitanud tõendeid selle kohta, et Lõuna-Aafrika Vabariigi või Ameerika Ühendriikide tootjad ei kasuta asjaomase toote valmistamiseks metallijäätmeid või et nende kulustruktuuris ei moodusta 60–70 % tootmiskuludest tooraine. Komisjon uuris Lõuna-Aafrika ja USA (samuti ka Brasiilia) sobivust võrdlusriigina. Selle analüüsi üksikasjad on esitatud põhjendustes 28–34.

| (24) | Kolmanda turumajandusliku riigi valimisel võttis komisjon ühendust kõikide teadaolevate tootjatega mitte üksnes Lõuna-Aafrika Vabariigis ja Ameerika Ühendriikides, vaid ka Türgis, Ukrainas, Vene Föderatsioonis, Bosnia ja Hertsegoviinas, Mehhikos, Koreas, Dominikaani Vabariigis, Norras ja Šveitsis. Komisjon palus teavet nimetatud riikide siseturu kohta ning asjaomaste toodete liigi, tootmisvõimsuse, toodangu ja omamaise müügi mahu kohta, samuti et kõnealused riigid kirjeldaksid tootmisprotsessi, kasutatud tooraine liiki, tooraine-, energia- ja tööjõukulude osakaalu asjaomase toote tootmise kogukuludes ning lõpetuseks valmidust teha uurimise raames koostööd. |
| --- | --- |

(24)

Kolmanda turumajandusliku riigi valimisel võttis komisjon ühendust kõikide teadaolevate tootjatega mitte üksnes Lõuna-Aafrika Vabariigis ja Ameerika Ühendriikides, vaid ka Türgis, Ukrainas, Vene Föderatsioonis, Bosnia ja Hertsegoviinas, Mehhikos, Koreas, Dominikaani Vabariigis, Norras ja Šveitsis. Komisjon palus teavet nimetatud riikide siseturu kohta ning asjaomaste toodete liigi, tootmisvõimsuse, toodangu ja omamaise müügi mahu kohta, samuti et kõnealused riigid kirjeldaksid tootmisprotsessi, kasutatud tooraine liiki, tooraine-, energia- ja tööjõukulude osakaalu asjaomase toote tootmise kogukuludes ning lõpetuseks valmidust teha uurimise raames koostööd.

| (25) | Peale selle võeti ühendust nimetatud kolmandate riikide ametiasutustega. |
| --- | --- |

(25)

Peale selle võeti ühendust nimetatud kolmandate riikide ametiasutustega.

| (26) | Venemaa ametiasutused teavitasid komisjoni, et ükski teadaolev Venemaa tootja või tootjate ühendus ei olnud näidanud üles huvi käesoleva uurimise vastu. Venemaa tootjate koostöö puudumise tõttu ei saanud seega Venemaad võrdlusriigiks võtta. |
| --- | --- |

(26)

Venemaa ametiasutused teavitasid komisjoni, et ükski teadaolev Venemaa tootja või tootjate ühendus ei olnud näidanud üles huvi käesoleva uurimise vastu. Venemaa tootjate koostöö puudumise tõttu ei saanud seega Venemaad võrdlusriigiks võtta.

| (27) | Esialgsele järelepärimisele vastasid vaid kolm tootjat, kes asusid Brasiilias, Lõuna-Aafrika Vabariigis ja Ameerika Ühendriikides. Lõuna-Aafrika Vabariigi ja USA tootjad olid seotud mõne kaebuse esitajaga. Brasiilia tootja oli osa kontsernist, millel olid tootmisrajatised eri riikides, sealhulgas USAs, Mehhikos ja Dominikaani Vabariigis. See tootja ei olnud kaebuse esitajatega seotud. |
| --- | --- |

(27)

Esialgsele järelepärimisele vastasid vaid kolm tootjat, kes asusid Brasiilias, Lõuna-Aafrika Vabariigis ja Ameerika Ühendriikides. Lõuna-Aafrika Vabariigi ja USA tootjad olid seotud mõne kaebuse esitajaga. Brasiilia tootja oli osa kontsernist, millel olid tootmisrajatised eri riikides, sealhulgas USAs, Mehhikos ja Dominikaani Vabariigis. See tootja ei olnud kaebuse esitajatega seotud.

| (28) | Kõnealust kolme vastust uuriti kaebuse ja saadud märkuste valguses. Leiti, et sisetarbimine on Lõuna-Aafrika Vabariigis võrdlemisi väike, üksnes umbes 435 000 tonni; Lõuna-Aafrika Vabariigi tootja tootmisvõimsus moodustab ligikaudu 10 % Valgevene tootja tootmisvõimusest ning tema peamine tooraine on rauamaak, samas kui Valgevene tootja kasutab vanametalli. Seepärast otsustas komisjon Lõuna-Aafrika Vabariigi kui võimaliku võrdlusriigi kõrvale jätta. |
| --- | --- |

(28)

Kõnealust kolme vastust uuriti kaebuse ja saadud märkuste valguses. Leiti, et sisetarbimine on Lõuna-Aafrika Vabariigis võrdlemisi väike, üksnes umbes 435 000 tonni; Lõuna-Aafrika Vabariigi tootja tootmisvõimsus moodustab ligikaudu 10 % Valgevene tootja tootmisvõimusest ning tema peamine tooraine on rauamaak, samas kui Valgevene tootja kasutab vanametalli. Seepärast otsustas komisjon Lõuna-Aafrika Vabariigi kui võimaliku võrdlusriigi kõrvale jätta.

| (29) | Brasiilias on sisetarbimise maht ligikaudu 3,5 miljonit tonni ja import (millest umbes 95 % on pärit Türgist), mille suhtes kohaldatakse 12 % väärtuselist tollimaksu, moodustab Brasiilia tarbimisest ligikaudu 5,5 %. Koostööd teha soovinud tootja toomisprotsess põhines metallijäätmetel ja toormalmil, kuna aga Valgevene eksportiv tootja kasutab peamiselt metallijäätmeid, ning tema tootmismaht moodustab Valgevene tootja tootmismahust ligikaudu 50 %. |
| --- | --- |

(29)

Brasiilias on sisetarbimise maht ligikaudu 3,5 miljonit tonni ja import (millest umbes 95 % on pärit Türgist), mille suhtes kohaldatakse 12 % väärtuselist tollimaksu, moodustab Brasiilia tarbimisest ligikaudu 5,5 %. Koostööd teha soovinud tootja toomisprotsess põhines metallijäätmetel ja toormalmil, kuna aga Valgevene eksportiv tootja kasutab peamiselt metallijäätmeid, ning tema tootmismaht moodustab Valgevene tootja tootmismahust ligikaudu 50 %.

| (30) | USA sisetarbimise maht oli ligikaudu 7,7 miljonit tonni ja seal oli vähemalt kaheksa omamaist tootjat. Kehtisid impordipiirangud, (6) kuid import, peamiselt Türgist ja Jaapanist, moodustas sellegipoolest ligikaudu 23 % kogutarbimisest. USA tootja kasutas sarnast tootmisprotsessi kui Valgevene tootja. Tema tootmismaht moodustas Valgevene tootja tootmismahust ligikaudu 52 %. |
| --- | --- |

(30)

USA sisetarbimise maht oli ligikaudu 7,7 miljonit tonni ja seal oli vähemalt kaheksa omamaist tootjat. Kehtisid impordipiirangud, (6) kuid import, peamiselt Türgist ja Jaapanist, moodustas sellegipoolest ligikaudu 23 % kogutarbimisest. USA tootja kasutas sarnast tootmisprotsessi kui Valgevene tootja. Tema tootmismaht moodustas Valgevene tootja tootmismahust ligikaudu 52 %.

6

| (31) | Kõnealuse analüüsi põhjal leidis komisjon, et Brasiilias ja USAs valitsev turuolukord on piisavalt konkurentsivõimeline. Seepärast otsustas komisjon valida Brasiilia ja USA võimalikeks võrdlusriikideks. |
| --- | --- |

(31)

Kõnealuse analüüsi põhjal leidis komisjon, et Brasiilias ja USAs valitsev turuolukord on piisavalt konkurentsivõimeline. Seepärast otsustas komisjon valida Brasiilia ja USA võimalikeks võrdlusriikideks.

| (32) | Võrdlusriigi küsimustik saadeti kahele eespool nimetatud koostööd teinud tootjale. Paraku teavitas Brasiilia tootja pärast kõnealuse küsimustiku saamist komisjoni oma otsusest taanduda uurimise raames koostöö tegemisest. USA tootjalt sai komisjon asjakohase vastuse. |
| --- | --- |

(32)

Võrdlusriigi küsimustik saadeti kahele eespool nimetatud koostööd teinud tootjale. Paraku teavitas Brasiilia tootja pärast kõnealuse küsimustiku saamist komisjoni oma otsusest taanduda uurimise raames koostöö tegemisest. USA tootjalt sai komisjon asjakohase vastuse.

| (33) | Komisjon pani tähele, et USA koostööd teinud tootja oli seotud ühe kaebuse esitajaga, nagu väitis Valgevene eksportiv tootja. Isegi kui võrdlusriigi tootja on seotud mõne liidu tootjaga, ei muuda selline seos normaalväärtuse kindlaksmääramist kehtetuks ega mõjuta seda (7). |
| --- | --- |

(33)

Komisjon pani tähele, et USA koostööd teinud tootja oli seotud ühe kaebuse esitajaga, nagu väitis Valgevene eksportiv tootja. Isegi kui võrdlusriigi tootja on seotud mõne liidu tootjaga, ei muuda selline seos normaalväärtuse kindlaksmääramist kehtetuks ega mõjuta seda (7).

7

| (34) | Selles menetluse etapis jõudis komisjon järeldusele, et Ameerika Ühendriigid on alusmääruse artikli 2 lõike 7 punkti a kohaselt sobiv võrdlusriik. |
| --- | --- |

(34)

Selles menetluse etapis jõudis komisjon järeldusele, et Ameerika Ühendriigid on alusmääruse artikli 2 lõike 7 punkti a kohaselt sobiv võrdlusriik.

3.2.2.   Normaalväärtus (võrdlusriik)

Normaalväärtus (võrdlusriik)

| (35) | Võrdlusriigi koostööd teinud tootjalt saadud teave võeti aluseks normaalväärtuse kindlaksmääramisel vastavalt alusmääruse artikli 2 lõike 7 punktile a. |
| --- | --- |

(35)

Võrdlusriigi koostööd teinud tootjalt saadud teave võeti aluseks normaalväärtuse kindlaksmääramisel vastavalt alusmääruse artikli 2 lõike 7 punktile a.

| (36) | Esiteks uuris komisjon, kas liidu sõltumatutele klientidele müüdud samasuguse toote kogumaht on alusmääruse artikli 2 lõike 2 kohaselt tüüpiline. Selleks võrreldi müügi kogumahtu Valgevene eksportiva tootja poolt liitu eksporditava asjaomase toote kogumahuga. Selle põhjal leidis komisjon, et samasugust toodet müüdi USA turul tüüpilises koguses. |
| --- | --- |

(36)

Esiteks uuris komisjon, kas liidu sõltumatutele klientidele müüdud samasuguse toote kogumaht on alusmääruse artikli 2 lõike 2 kohaselt tüüpiline. Selleks võrreldi müügi kogumahtu Valgevene eksportiva tootja poolt liitu eksporditava asjaomase toote kogumahuga. Selle põhjal leidis komisjon, et samasugust toodet müüdi USA turul tüüpilises koguses.

| (37) | Teiseks tegi komisjon kindlaks võrdlusriigi tootja poolt siseturul müüdavate toodete liigid, mis on samasugused või otseselt võrreldavad toodetega, mida Valgevene eksportiv tootja müüb liitu eksportimiseks. Komisjon võrdles tooteliikide kaupa müügimahtu USAs Valgevene eksportiva tootja ekspordiga liitu. See võrdlus näitas, et kõiki tooteliike müüdi USAs tüüpilises koguses. |
| --- | --- |

(37)

Teiseks tegi komisjon kindlaks võrdlusriigi tootja poolt siseturul müüdavate toodete liigid, mis on samasugused või otseselt võrreldavad toodetega, mida Valgevene eksportiv tootja müüb liitu eksportimiseks. Komisjon võrdles tooteliikide kaupa müügimahtu USAs Valgevene eksportiva tootja ekspordiga liitu. See võrdlus näitas, et kõiki tooteliike müüdi USAs tüüpilises koguses.

| (38) | Seejärel uuris komisjon võrdlusriigi tootja puhul seda, kas samasuguse toote iga liigi omamaist müüki võib alusmääruse artikli 2 lõike 4 kohaselt pidada tavapärase kaubandustegevuse käigus toimunud müügiks. Selleks tehti kindlaks, kui suure osa iga tooteliigi müügist moodustas uurimisperioodil tulutoov müük sõltumatutele klientidele siseturul. Müügitehinguid käsitati kasumlikena, kui ühikuhind oli tootmiskuludega võrdne või sellest suurem. Seega määrati kindlaks USA tootja iga tooteliigi tootmiskulud uurimisperioodi jooksul. |
| --- | --- |

(38)

Seejärel uuris komisjon võrdlusriigi tootja puhul seda, kas samasuguse toote iga liigi omamaist müüki võib alusmääruse artikli 2 lõike 4 kohaselt pidada tavapärase kaubandustegevuse käigus toimunud müügiks. Selleks tehti kindlaks, kui suure osa iga tooteliigi müügist moodustas uurimisperioodil tulutoov müük sõltumatutele klientidele siseturul. Müügitehinguid käsitati kasumlikena, kui ühikuhind oli tootmiskuludega võrdne või sellest suurem. Seega määrati kindlaks USA tootja iga tooteliigi tootmiskulud uurimisperioodi jooksul.

| (39) | Kui arvestuslike tootmiskuludega võrdse või neid ületava netomüügihinnaga müüdud tooteliigi müügimaht moodustas üle 80 % selle tooteliigi müügi kogumahust ja selle tooteliigi kaalutud keskmine müügihind võrdus tootmiskuludega või ületas neid, põhines normaalväärtus tegelikul omamaisel hinnal. See hind arvutati tooteliigi omamaise kogumüügi hindade kaalutud keskmisena uurimisperioodil. Kõigi võrdlusriigi tootja müüdud tooteliikide puhul moodustas kasumlik müügimaht 80 % või enam selle tooteliigi müügi kogumahust. |
| --- | --- |

(39)

Kui arvestuslike tootmiskuludega võrdse või neid ületava netomüügihinnaga müüdud tooteliigi müügimaht moodustas üle 80 % selle tooteliigi müügi kogumahust ja selle tooteliigi kaalutud keskmine müügihind võrdus tootmiskuludega või ületas neid, põhines normaalväärtus tegelikul omamaisel hinnal. See hind arvutati tooteliigi omamaise kogumüügi hindade kaalutud keskmisena uurimisperioodil. Kõigi võrdlusriigi tootja müüdud tooteliikide puhul moodustas kasumlik müügimaht 80 % või enam selle tooteliigi müügi kogumahust.

| (40) | Lõpetuseks müüdi kõiki Valgevenest liitu eksporditud tooteliike ka USAs. Seepärast puudus vajadus arvutada ükskõik millise eksporditud tooteliigi normaalväärtus. |
| --- | --- |

(40)

Lõpetuseks müüdi kõiki Valgevenest liitu eksporditud tooteliike ka USAs. Seepärast puudus vajadus arvutada ükskõik millise eksporditud tooteliigi normaalväärtus.

3.3.   Ekspordihind

Ekspordihind

| (41) | Koostööd teinud Valgevene eksportiv tootja eksportis liitu kas Austrias, Leedus, Poolas, Saksamaal ja USAs asuvate seotud müüjate kaudu või müüs otse esimestele sõltumatutele klientidele. Nagu on viidatud eespool põhjenduses 13, kontrolliti kolme peamist seotud kauplejat kohapeal. |
| --- | --- |

(41)

Koostööd teinud Valgevene eksportiv tootja eksportis liitu kas Austrias, Leedus, Poolas, Saksamaal ja USAs asuvate seotud müüjate kaudu või müüs otse esimestele sõltumatutele klientidele. Nagu on viidatud eespool põhjenduses 13, kontrolliti kolme peamist seotud kauplejat kohapeal.

| (42) | Kui eksportiv tootja müüs otse esimestele sõltumatutele klientidele, oli ekspordihind vastavalt alusmääruse artikli 2 lõikele 8 asjaomase toote eest liitu eksportimiseks tegelikult makstud või makstav hind. |
| --- | --- |

(42)

Kui eksportiv tootja müüs otse esimestele sõltumatutele klientidele, oli ekspordihind vastavalt alusmääruse artikli 2 lõikele 8 asjaomase toote eest liitu eksportimiseks tegelikult makstud või makstav hind.

| (43) | Müügi puhul, mis toimus importijana tegutsevate seotud müüjate kaudu, määrati ekspordihind kindlaks alusmääruse artikli 2 lõike 9 alusel. Sellisel juhul kohandati hinda kõigi importimise ja edasimüügi vahel tekkinud kulude, sealhulgas müügi-, üld- ja halduskulude (vahemikus 1–2,5 %) ning müügis osalenud müüjate mõistliku kasumimarginaali (alla 1 %) põhjal. |
| --- | --- |

(43)

Müügi puhul, mis toimus importijana tegutsevate seotud müüjate kaudu, määrati ekspordihind kindlaks alusmääruse artikli 2 lõike 9 alusel. Sellisel juhul kohandati hinda kõigi importimise ja edasimüügi vahel tekkinud kulude, sealhulgas müügi-, üld- ja halduskulude (vahemikus 1–2,5 %) ning müügis osalenud müüjate mõistliku kasumimarginaali (alla 1 %) põhjal.

3.4.   Võrdlus

Võrdlus

| (44) | Komisjon võrdles normaalväärtust ja valimisse kaasatud eksportiva tootja ekspordihinda tehasest hankimise tasandil. |
| --- | --- |

(44)

Komisjon võrdles normaalväärtust ja valimisse kaasatud eksportiva tootja ekspordihinda tehasest hankimise tasandil.

| (45) | Õiglase võrdluse tagamiseks kohandas komisjon vajaduse korral normaalväärtust ja/või ekspordihinda, võttes arvesse hindu ja nende võrreldavust mõjutavaid erinevusi vastavalt alusmääruse artikli 2 lõikele 10. |
| --- | --- |

(45)

Õiglase võrdluse tagamiseks kohandas komisjon vajaduse korral normaalväärtust ja/või ekspordihinda, võttes arvesse hindu ja nende võrreldavust mõjutavaid erinevusi vastavalt alusmääruse artikli 2 lõikele 10.

| (46) | Eksportiva tootja ekspordihindu kohandati seoses transpordi, kindlustus- ja käitlemiskulude (vahemikus 4–7,5 % sõltuvalt seotud asjaomasest kauplejast või eksportivast tootjast) ning krediidi- ja pangakuludega (vahemikus 0–1,5 % sõltuvalt asjaomasest kauplejast või eksportivast tootjast), mis moodustasid kokku umbes 8 % müügiväärtusest. Analoogriigi omamaiseid hindu kohandati seoses omamaise transpordi kulude ja käitlemisega (keskmiselt 5,3 % müügiväärtusest) ning ka seoses krediidikuludega (aastane määr 1,15 %). |
| --- | --- |

(46)

Eksportiva tootja ekspordihindu kohandati seoses transpordi, kindlustus- ja käitlemiskulude (vahemikus 4–7,5 % sõltuvalt seotud asjaomasest kauplejast või eksportivast tootjast) ning krediidi- ja pangakuludega (vahemikus 0–1,5 % sõltuvalt asjaomasest kauplejast või eksportivast tootjast), mis moodustasid kokku umbes 8 % müügiväärtusest. Analoogriigi omamaiseid hindu kohandati seoses omamaise transpordi kulude ja käitlemisega (keskmiselt 5,3 % müügiväärtusest) ning ka seoses krediidikuludega (aastane määr 1,15 %).

| (47) | Võrdlus tehti kõikide tooteliikide puhul, mida Valgevene eksportiv tootja liitu eksportis ja tema seotud müüjad liidus müüsid. |
| --- | --- |

(47)

Võrdlus tehti kõikide tooteliikide puhul, mida Valgevene eksportiv tootja liitu eksportis ja tema seotud müüjad liidus müüsid.

| (48) | 14. oktoobril 2016 toimunud ärakuulamisel väitsid Valgevene eksportiva tootja esindajad, et normaalväärtust tuleks kohandada, et see kajastaks metallijäätmete ostu keskmiste hindade ja selle kasutamise suhet asjaomase toote tootmisel Valgevenes. |
| --- | --- |

(48)

14. oktoobril 2016 toimunud ärakuulamisel väitsid Valgevene eksportiva tootja esindajad, et normaalväärtust tuleks kohandada, et see kajastaks metallijäätmete ostu keskmiste hindade ja selle kasutamise suhet asjaomase toote tootmisel Valgevenes.

| (49) | Komisjon rõhutab esiteks, et normaalväärtust ei konstrueeritud, vaid see põhines üksnes müügil, seega ei saa normaalväärtuse kindlaksmääramisel sellist kohandust teha. |
| --- | --- |

(49)

Komisjon rõhutab esiteks, et normaalväärtust ei konstrueeritud, vaid see põhines üksnes müügil, seega ei saa normaalväärtuse kindlaksmääramisel sellist kohandust teha.

| (50) | Teiseks mõistab komisjon, et kõnealune äriühing võis soovida tõstatada õiglase võrdlemise küsimuse, ja seega analüüsis komisjon seda väidet artikli 2 lõike 10 punktis k. Uurimine näitas, et Valgevene eksportiv tootja ostis metallijäätmeid kohalikelt tarnijatelt või Venemaa tarnijatelt. |
| --- | --- |

(50)

Teiseks mõistab komisjon, et kõnealune äriühing võis soovida tõstatada õiglase võrdlemise küsimuse, ja seega analüüsis komisjon seda väidet artikli 2 lõike 10 punktis k. Uurimine näitas, et Valgevene eksportiv tootja ostis metallijäätmeid kohalikelt tarnijatelt või Venemaa tarnijatelt.

| (51) | Komisjon märgib, et mitte-turumajandusliku riigina loetakse Valgevene hinnad ja kulud moonutatuks. Seega, tehes kohandusi Valgevene hindade ja kulude alusel ning neist tuleneva tarbimissuhte alusel, tähendaks Valgevene moonutatud hindade kasutamist. Seetõttu lükkas komisjon selle väite selles osas tagasi. Isegi, kui komisjon peaks tõestama Valgevene hindade moonutatust, märgib komisjon, et kaebus toetub esmapilgul usutavatele tõenditele selle kohta, et selline moonutus on olemas, ning Valgevene eksportija ei ole esitanud piisavaid tõendeid selle väite ümberlükkamiseks. |
| --- | --- |

(51)

Komisjon märgib, et mitte-turumajandusliku riigina loetakse Valgevene hinnad ja kulud moonutatuks. Seega, tehes kohandusi Valgevene hindade ja kulude alusel ning neist tuleneva tarbimissuhte alusel, tähendaks Valgevene moonutatud hindade kasutamist. Seetõttu lükkas komisjon selle väite selles osas tagasi. Isegi, kui komisjon peaks tõestama Valgevene hindade moonutatust, märgib komisjon, et kaebus toetub esmapilgul usutavatele tõenditele selle kohta, et selline moonutus on olemas, ning Valgevene eksportija ei ole esitanud piisavaid tõendeid selle väite ümberlükkamiseks.

| (52) | Venemaalt imporditud metallijäätmete puhul pani komisjon uurimise ajal tähele, et tooraine hinnad on USAs ja Venemaa Föderatsioonis sarnased (8). Lisaks näitas uurimine, et metallijäätmete kasutamise suhe on USAs sarnane Valgevene eksportiva tootja poolt teatatuga, st 60–70 %. Seepärast tegi komisjon esialgse järelduse, et metallijäätmete ostuhind USAs ei mõjuta hindade võrreldavust. Seega lükatakse see väide esialgu tagasi. |
| --- | --- |

(52)

Venemaalt imporditud metallijäätmete puhul pani komisjon uurimise ajal tähele, et tooraine hinnad on USAs ja Venemaa Föderatsioonis sarnased (8). Lisaks näitas uurimine, et metallijäätmete kasutamise suhe on USAs sarnane Valgevene eksportiva tootja poolt teatatuga, st 60–70 %. Seepärast tegi komisjon esialgse järelduse, et metallijäätmete ostuhind USAs ei mõjuta hindade võrreldavust. Seega lükatakse see väide esialgu tagasi.

8

3.5.   Dumpingumarginaalid

Dumpingumarginaalid

| (53) | Koostööd teinud eksportiva tootja puhul võrdles komisjon võrdlusriigi samasuguse toote iga liigi kaalutud keskmist normaalväärtust (vt põhjendus 47) asjaomase toote vastava liigi kaalutud keskmise ekspordihinnaga vastavalt alusmääruse artikli 2 lõigetele 11 ja 12. Selle põhjal on esialgne kaalutud keskmine dumpingumarginaal, väljendatuna protsendina CIF-hinnast liidu piiril enne tollimaksu tasumist, 58,4 %. |
| --- | --- |

(53)

Koostööd teinud eksportiva tootja puhul võrdles komisjon võrdlusriigi samasuguse toote iga liigi kaalutud keskmist normaalväärtust (vt põhjendus 47) asjaomase toote vastava liigi kaalutud keskmise ekspordihinnaga vastavalt alusmääruse artikli 2 lõigetele 11 ja 12. Selle põhjal on esialgne kaalutud keskmine dumpingumarginaal, väljendatuna protsendina CIF-hinnast liidu piiril enne tollimaksu tasumist, 58,4 %.

| (54) | Koostöö tase on kõrge, sest koostööd teinud eksportiva tootja import moodustas uurimisperioodil 100 % liitu suunatud koguekspordist. Selle põhjal otsustas komisjon määrata dumpingu jääkmarginaali kindlaks koostööd teinud suurima dumpingumarginaaliga eksportiva tootja marginaali alusel. |
| --- | --- |

(54)

Koostöö tase on kõrge, sest koostööd teinud eksportiva tootja import moodustas uurimisperioodil 100 % liitu suunatud koguekspordist. Selle põhjal otsustas komisjon määrata dumpingu jääkmarginaali kindlaks koostööd teinud suurima dumpingumarginaaliga eksportiva tootja marginaali alusel.

| (55) | Esialgsed dumpingumarginaalid, väljendatuna protsendina CIF-hinnast liidu piiril enne tollimaksu tasumist, on järgmised.






  Äriühing | Esialgne dumpingumarginaal |
| --- | --- | --- |
| Avatud aktsiaselts „Byelorussian Steel Works – Management Company of „Byelorussian Metallurgical Company“ Holding“, Valgevene | 58,4 % |
| Kõik muud äriühingud | 58,4 % |

(55)

Esialgsed dumpingumarginaalid, väljendatuna protsendina CIF-hinnast liidu piiril enne tollimaksu tasumist, on järgmised.

Äriühing

Esialgne dumpingumarginaal

Avatud aktsiaselts „Byelorussian Steel Works – Management Company of „Byelorussian Metallurgical Company“ Holding“, Valgevene

58,4 %

Kõik muud äriühingud

58,4 %

4.   LIIDU TOOTMISHARU

LIIDU TOOTMISHARU

4.1.   Liidu tootmisharu ja liidu toodangu määratlus

Liidu tootmisharu ja liidu toodangu määratlus

| (56) | Samasuguseid tooteid valmistas 31 liidu tootjat. Seega moodustavad need tootjad liidu tootmisharu alusmääruse artikli 4 lõike 1 ja artikli 5 lõike 4 tähenduses ning edaspidi kasutatakse neile viitamisel väljendit „liidu tootmisharu“. |
| --- | --- |

(56)

Samasuguseid tooteid valmistas 31 liidu tootjat. Seega moodustavad need tootjad liidu tootmisharu alusmääruse artikli 4 lõike 1 ja artikli 5 lõike 4 tähenduses ning edaspidi kasutatakse neile viitamisel väljendit „liidu tootmisharu“.

| (57) | Et kindlaks määrata liidu kogutoodang uurimisperioodil, kasutati kogu kättesaadavat teavet liidu tootmisharu kohta, näiteks kaebuses esitatud teavet, liidu tootjatelt ja nende ühenduselt enne ja pärast uurimise algatamist kogutud andmeid ning valimisse kaasatud liidu tootjate antud vastuseid küsimustikule. |
| --- | --- |

(57)

Et kindlaks määrata liidu kogutoodang uurimisperioodil, kasutati kogu kättesaadavat teavet liidu tootmisharu kohta, näiteks kaebuses esitatud teavet, liidu tootjatelt ja nende ühenduselt enne ja pärast uurimise algatamist kogutud andmeid ning valimisse kaasatud liidu tootjate antud vastuseid küsimustikule.

| (58) | Selle põhjal hinnati liidu kogutoodanguks uurimisperioodil ligikaudu 12,7 miljonit tonni. See näitaja hõlmab kõikide, nii valimisse kaasatud kui ka valimisse kaasamata liidu tootjate toodangut, mis on arvutatud kaebuse esitaja esitatud kontrollitud andmete põhjal. |
| --- | --- |

(58)

Selle põhjal hinnati liidu kogutoodanguks uurimisperioodil ligikaudu 12,7 miljonit tonni. See näitaja hõlmab kõikide, nii valimisse kaasatud kui ka valimisse kaasamata liidu tootjate toodangut, mis on arvutatud kaebuse esitaja esitatud kontrollitud andmete põhjal.

| (59) | Nagu on märgitud põhjenduses 8, kaasati valimisse viis eespool nimetatud liidu tootjat, kes esindasid 22,4 % samalaadse toote arvestuslikust kogutoodangust liidus. Sellega seoses tuleks arvesse võtta, et asjaomase toote tootmine liidus on väga killustatud, mida iseloomustab põhjenduses 56 nimetatud liidu tootjate suur arv, ja seepärast on viiest tootjast moodustatud valim liidu tootmisharu suhtes tüüpiline. |
| --- | --- |

(59)

Nagu on märgitud põhjenduses 8, kaasati valimisse viis eespool nimetatud liidu tootjat, kes esindasid 22,4 % samalaadse toote arvestuslikust kogutoodangust liidus. Sellega seoses tuleks arvesse võtta, et asjaomase toote tootmine liidus on väga killustatud, mida iseloomustab põhjenduses 56 nimetatud liidu tootjate suur arv, ja seepärast on viiest tootjast moodustatud valim liidu tootmisharu suhtes tüüpiline.

5.   KAHJU

KAHJU

5.1.   Sissejuhatav märkus

Sissejuhatav märkus

| (60) | Valgevene eksportiv tootja väitis, et kaebus ei sisaldanud piisavalt esmapilgul usutavaid tõendeid kahju esinemise kohta, mistõttu seda kaebust ei oleks tulnud vastu võtta. Selles väites viidatakse eelkõige asjaolule, et kaebuses oli esitatud vääralt väidetavad kunstlikult madalad jäätmete hankimise kulud, millest kõnealune eksportiv tootja kasu saab. Valgevene tootja väitis, et selline väärarusaam muutis kaebuse tervikuna kehtetuks. |
| --- | --- |

(60)

Valgevene eksportiv tootja väitis, et kaebus ei sisaldanud piisavalt esmapilgul usutavaid tõendeid kahju esinemise kohta, mistõttu seda kaebust ei oleks tulnud vastu võtta. Selles väites viidatakse eelkõige asjaolule, et kaebuses oli esitatud vääralt väidetavad kunstlikult madalad jäätmete hankimise kulud, millest kõnealune eksportiv tootja kasu saab. Valgevene tootja väitis, et selline väärarusaam muutis kaebuse tervikuna kehtetuks.

| (61) | Nagu on märgitud põhjenduses 19, on Valgevene mitteturumajanduslik riik ja seepärast määrati normaalväärtus kindlaks võrdlusriigi meetodil. Seepärast ei olnud vaja kindlaks teha seda, kas Valgevene tootja hankis metallijäätmeid kunstlikult madala hinnaga. Komisjon ei mõista selle väite sisu ega asjakohasust ELi tootmisharule tekitatud kahju kindlaksmääramisel. |
| --- | --- |

(61)

Nagu on märgitud põhjenduses 19, on Valgevene mitteturumajanduslik riik ja seepärast määrati normaalväärtus kindlaks võrdlusriigi meetodil. Seepärast ei olnud vaja kindlaks teha seda, kas Valgevene tootja hankis metallijäätmeid kunstlikult madala hinnaga. Komisjon ei mõista selle väite sisu ega asjakohasust ELi tootmisharule tekitatud kahju kindlaksmääramisel.

5.2.   Liidu tarbimine

Liidu tarbimine

| (62) | Liidu tarbimine tehti kindlaks liidu turul toimunud liidu tootmisharu müügi kogumahu ja koguimpordi alusel. 2012. ja 2013. aasta vahel liidu tarbimine vähenes, kuid 2014. aastal naasis see oma 2012. aasta tasemele ja suurenes uurimisperioodil mõõdukalt veelgi. Liidu tarbimine kasvas vaatlusalusel perioodil kokku 3 %. | 2012 | 2013 | 2014 | Uurimisperiood |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Tarbimine (tonnides) | 9 465 588 | 8 783 290 | 9 445 867 | 9 704 309 |
| Indeks (2012 = 100) | 100 | 93 | 100 | 103 |
| Allikas: Eurostat, kaebuses esitatud andmed ja küsimustike vastused. |

(62)

Liidu tarbimine tehti kindlaks liidu turul toimunud liidu tootmisharu müügi kogumahu ja koguimpordi alusel. 2012. ja 2013. aasta vahel liidu tarbimine vähenes, kuid 2014. aastal naasis see oma 2012. aasta tasemele ja suurenes uurimisperioodil mõõdukalt veelgi. Liidu tarbimine kasvas vaatlusalusel perioodil kokku 3 %.

2012

2013

2014

Uurimisperiood

Tarbimine (tonnides)

9 465 588

8 783 290

9 445 867

9 704 309

Indeks (2012 = 100)

Indeks (2012 = 100)

100

100

93

93

100

100

103

103

Allikas: Eurostat, kaebuses esitatud andmed ja küsimustike vastused.

Allikas:

5.3.   Import asjaomasest riigist liitu

Import asjaomasest riigist liitu

5.3.1.   Asjaomase impordi maht ja turuosa

Asjaomase impordi maht ja turuosa

| (63) | Valgevenest liitu suunatud impordi maht ja turuosa muutus vaatlusalusel perioodil järgmiselt. | 2012 | 2013 | 2014 | Uurimisperiood |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Maht (tonnides) | 173 664 | 155 012 | 260 774 | 488 759 |
| Indeks (2012 = 100) | 100 | 89 | 150 | 281 |
| Turuosa ELi tarbimisest (%) | 1,8 | 1,8 | 2,8 | 5,0 |
| Indeks (2012 = 100) | 100 | 96 | 150 | 275 |
| Allikas: Eurostat, kaebuses esitatud andmed ja küsimustike vastused. |

(63)

Valgevenest liitu suunatud impordi maht ja turuosa muutus vaatlusalusel perioodil järgmiselt.

2012

2013

2014

Uurimisperiood

Maht (tonnides)

173 664

155 012

260 774

488 759

Indeks (2012 = 100)

Indeks (2012 = 100)

100

100

89

89

150

150

281

281

Turuosa ELi tarbimisest (%)

1,8

1,8

2,8

5,0

Indeks (2012 = 100)

Indeks (2012 = 100)

100

100

96

96

150

150

275

275

Allikas: Eurostat, kaebuses esitatud andmed ja küsimustike vastused.

Allikas

| (64) | Vaatlusalusel perioodil suurenes Valgevenest pärit impordi maht peaaegu kolm korda. Samuti suurenes samal ajal Valgevenest pärit impordi turuosa, kasvades 2012. aasta 1,8 %-lt uurimisperioodil 5 %-le. |
| --- | --- |

(64)

Vaatlusalusel perioodil suurenes Valgevenest pärit impordi maht peaaegu kolm korda. Samuti suurenes samal ajal Valgevenest pärit impordi turuosa, kasvades 2012. aasta 1,8 %-lt uurimisperioodil 5 %-le.

5.3.2.   Impordihind ja hinna allalöömine

Impordihind ja hinna allalöömine

| (65) | Alljärgnevas tabelis on esitatud Valgevenest pärit impordi keskmine hind. | 2012 | 2013 | 2014 | Uurimisperiood |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Keskmine hind eurodes tonni kohta | 500 | 467 | 441 | 376 |
| Indeks (2012 = 100) | 100 | 93 | 88 | 75 |
| Allikas: Eurostati andmed. |

(65)

Alljärgnevas tabelis on esitatud Valgevenest pärit impordi keskmine hind.

2012

2013

2014

Uurimisperiood

Keskmine hind eurodes tonni kohta

500

467

441

376

Indeks (2012 = 100)

Indeks (2012 = 100)

100

100

93

93

88

88

75

75

Allikas: Eurostati andmed.

Allikas

| (66) | Valgevenest pärit impordi keskmine hind vaatlusalusel perioodil vähenes, pärast seda, kui langes nii Valgevenes kui ka liidus toorainena kasutatavate metallijäätmete hind. Valgevenest pärit liitu suunatud ekspordi hinna 25 % langus oli suurem kui valimisse kaasatud liidu tootjate hindade ja muude asjaomast toodet liitu eksportivate peamiste eksportijate keskmiste hindade langus samal perioodil. Selle tulemusel oli Valgevenest pärit impordi hind uurimisperioodil madalam kui liidu tootjate hinnad ja mis tahes teisest turul esindatud peamisest kolmandast riigist pärit impordi keskmised hinnad. |
| --- | --- |

(66)

Valgevenest pärit impordi keskmine hind vaatlusalusel perioodil vähenes, pärast seda, kui langes nii Valgevenes kui ka liidus toorainena kasutatavate metallijäätmete hind. Valgevenest pärit liitu suunatud ekspordi hinna 25 % langus oli suurem kui valimisse kaasatud liidu tootjate hindade ja muude asjaomast toodet liitu eksportivate peamiste eksportijate keskmiste hindade langus samal perioodil. Selle tulemusel oli Valgevenest pärit impordi hind uurimisperioodil madalam kui liidu tootjate hinnad ja mis tahes teisest turul esindatud peamisest kolmandast riigist pärit impordi keskmised hinnad.

| (67) | Et kindlaks teha, kas ja mil määral esines uurimisperioodil hinna allalöömist, võrreldi valimisse kaasatud liidu tootjate poolt liidu turul sõltumatutelt klientidelt küsitud ja pärast tegelike teenuse osutamise kulude (0,5 – 5 %), komisjonitasude (0 – 1,5 %), allahindluste (0,9 – 2,3 %) ja krediidikulude (0,2 – 0,5 %) mahaarvamist tehasehindade tasemele kohandatud kaalutud keskmisi müügihindu tooteliikide kaupa vastavate kaalutud keskmiste dumpinguhindadega tooteliikide kaupa, millega Valgevene tootja imporditud toodet müüdi liidu turul esimesele sõltumatule kliendile ning mis tehti kindlaks CIF-hinna alusel. |
| --- | --- |

(67)

Et kindlaks teha, kas ja mil määral esines uurimisperioodil hinna allalöömist, võrreldi valimisse kaasatud liidu tootjate poolt liidu turul sõltumatutelt klientidelt küsitud ja pärast tegelike teenuse osutamise kulude (0,5 – 5 %), komisjonitasude (0 – 1,5 %), allahindluste (0,9 – 2,3 %) ja krediidikulude (0,2 – 0,5 %) mahaarvamist tehasehindade tasemele kohandatud kaalutud keskmisi müügihindu tooteliikide kaupa vastavate kaalutud keskmiste dumpinguhindadega tooteliikide kaupa, millega Valgevene tootja imporditud toodet müüdi liidu turul esimesele sõltumatule kliendile ning mis tehti kindlaks CIF-hinna alusel.

| (68) | Võrdluse tulemus – väljendatuna protsendina valimisse kaasatud liidu tootjate käibest uurimisperioodil – näitas, et hinna allalöömise marginaal oli 4,5 %. Dumpinguhinnaga impordi madalam hind võrreldes liidu hindadega selgitab Valgevene impordimahu ja Valgevene impordi turuosa märkimisväärset kasvu alates 2014. aastast. |
| --- | --- |

(68)

Võrdluse tulemus – väljendatuna protsendina valimisse kaasatud liidu tootjate käibest uurimisperioodil – näitas, et hinna allalöömise marginaal oli 4,5 %. Dumpinguhinnaga impordi madalam hind võrreldes liidu hindadega selgitab Valgevene impordimahu ja Valgevene impordi turuosa märkimisväärset kasvu alates 2014. aastast.

| (69) | Valgevene eksportiv tootja esitasid teatavad dokumendid Poola ja Valgevene müügihindade võrdlemiseks, eesmärgiga väita, et Valgevene hinnad olid uurimisperioodil tegelikult kõrgemad kui liidu tootjate omad. Selles suhtes tuletatakse meelde, et hindade allalöömise arvutused ja hinnataseme mikromajanduslikud näitajad põhinevad valimisse kaasatud liidu tootjatelt kogutud andmetel, kuid Valgevene äriühingu esitatud andmetes viidatakse valimisse mitte kaastaud Poola tootjatele. Seega ei mõjuta esitatud andmed komisjoni järeldusi hindade allalöömise ja mikromajanduslike näitajate suundumuste kohta vaatlusalusel perioodil, nagu on kirjeldatud põhjenduses 83. Pealegi võetakse hinna allalöömise ja mikromajanduslike näitajate suundumuste kindlakstegemiseks arvesse kõigi valimisse kaasatud äriühingute ja kõigi nende sõltumatutele klientidele suunatud müügi koondandmed. Komisjon kinnitab, et uurimisperioodil lõid Valgevene hinnad alla iga valimisse kaasatud liidu tootja hinnad. |
| --- | --- |

(69)

Valgevene eksportiv tootja esitasid teatavad dokumendid Poola ja Valgevene müügihindade võrdlemiseks, eesmärgiga väita, et Valgevene hinnad olid uurimisperioodil tegelikult kõrgemad kui liidu tootjate omad. Selles suhtes tuletatakse meelde, et hindade allalöömise arvutused ja hinnataseme mikromajanduslikud näitajad põhinevad valimisse kaasatud liidu tootjatelt kogutud andmetel, kuid Valgevene äriühingu esitatud andmetes viidatakse valimisse mitte kaastaud Poola tootjatele. Seega ei mõjuta esitatud andmed komisjoni järeldusi hindade allalöömise ja mikromajanduslike näitajate suundumuste kohta vaatlusalusel perioodil, nagu on kirjeldatud põhjenduses 83. Pealegi võetakse hinna allalöömise ja mikromajanduslike näitajate suundumuste kindlakstegemiseks arvesse kõigi valimisse kaasatud äriühingute ja kõigi nende sõltumatutele klientidele suunatud müügi koondandmed. Komisjon kinnitab, et uurimisperioodil lõid Valgevene hinnad alla iga valimisse kaasatud liidu tootja hinnad.

5.4.   Liidu tootmisharu majanduslik olukord

Liidu tootmisharu majanduslik olukord

5.4.1.   Sissejuhatavad märkused

Sissejuhatavad märkused

| (70) | Kooskõlas alusmääruse artikli 3 lõikega 5 sisaldas uuring, mis käsitles liidu tootmisharule avalduvat Valgevenest pärit dumpinguhinnaga impordi mõju, hinnangut kõikide liidu tootmisharu seisundit mõjutavate asjakohaste majandusnäitajate kohta vaatlusalusel perioodil. |
| --- | --- |

(70)

Kooskõlas alusmääruse artikli 3 lõikega 5 sisaldas uuring, mis käsitles liidu tootmisharule avalduvat Valgevenest pärit dumpinguhinnaga impordi mõju, hinnangut kõikide liidu tootmisharu seisundit mõjutavate asjakohaste majandusnäitajate kohta vaatlusalusel perioodil.

| (71) | Nagu on märgitud põhjenduses 59, kasutati liidu tootmisharule põhjustatud võimaliku kahju uurimiseks väljavõttelist uuringut. |
| --- | --- |

(71)

Nagu on märgitud põhjenduses 59, kasutati liidu tootmisharule põhjustatud võimaliku kahju uurimiseks väljavõttelist uuringut.

| (72) | Komisjon vaatles kahju analüüsimiseks makromajanduslikke ja mikromajanduslikke kahjunäitajaid eraldi. Sellega seoses võeti liidu tootmisharu majandusliku olukorra hindamisel aluseks a) makromajanduslikud näitajad, nagu tootmine, tootmisvõimsus, tootmisvõimsuse rakendamine, müügimaht, turuosa ja kasv, tööhõive, tootlikkus, tegeliku dumpingumarginaali suurusjärk ja varasemast dumpingust taastumine (selleks koguti andmeid kogu liidu tootmisharu tasandil), ning b) mikromajanduslikud näitajad, nagu keskmised ühikuhinnad, ühikukulu, kasumlikkus, rahavoog, investeeringud, investeeringutasuvus ja kapitali kaasamise võime, aktsiad ja tööjõukulud (selleks koguti andmeid valimisse kaasatud liidu tootjate tasandil). |
| --- | --- |

(72)

Komisjon vaatles kahju analüüsimiseks makromajanduslikke ja mikromajanduslikke kahjunäitajaid eraldi. Sellega seoses võeti liidu tootmisharu majandusliku olukorra hindamisel aluseks a) makromajanduslikud näitajad, nagu tootmine, tootmisvõimsus, tootmisvõimsuse rakendamine, müügimaht, turuosa ja kasv, tööhõive, tootlikkus, tegeliku dumpingumarginaali suurusjärk ja varasemast dumpingust taastumine (selleks koguti andmeid kogu liidu tootmisharu tasandil), ning b) mikromajanduslikud näitajad, nagu keskmised ühikuhinnad, ühikukulu, kasumlikkus, rahavoog, investeeringud, investeeringutasuvus ja kapitali kaasamise võime, aktsiad ja tööjõukulud (selleks koguti andmeid valimisse kaasatud liidu tootjate tasandil).

| (73) | Makromajanduslike näitajate ja eelkõige valimist väljajäänud liidu tootjaid käsitlevate andmete kindlakstegemiseks kasutati kogu kättesaadavat teavet liidu tootmisharu kohta, sealhulgas kaebuses esitatud teavet, liidu tootjatelt enne ja pärast uurimise algatamist kogutud andmeid ning valimisse kaasatud liidu tootjatelt küsimustikule saadud vastuseid. |
| --- | --- |

(73)

Makromajanduslike näitajate ja eelkõige valimist väljajäänud liidu tootjaid käsitlevate andmete kindlakstegemiseks kasutati kogu kättesaadavat teavet liidu tootmisharu kohta, sealhulgas kaebuses esitatud teavet, liidu tootjatelt enne ja pärast uurimise algatamist kogutud andmeid ning valimisse kaasatud liidu tootjatelt küsimustikule saadud vastuseid.

| (74) | Mikromajanduslikud näitajad tehti kindlaks teabe põhjal, mille esitasid valimisse kaasatud liidu tootjad oma küsimustikule antud vastustes. |
| --- | --- |

(74)

Mikromajanduslikud näitajad tehti kindlaks teabe põhjal, mille esitasid valimisse kaasatud liidu tootjad oma küsimustikule antud vastustes.

5.4.2.   Makromajanduslikud näitajad

Makromajanduslikud näitajad

a)   Tootmine, tootmisvõimsus ja tootmisvõimsuse rakendamine

| (75) | Liidu tootmise, tootmisvõimsuse ja selle võimsuse rakendamise suundumused arenesid vaatlusalusel perioodil järgmiselt. | 2012 | 2013 | 2014 | Uurimisperiood |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Tootmismaht (tonnides) | 13 387 728 | 12 563 163 | 13 255 746 | 12 689 981 |
| Indeks (2012 = 100) | 100 | 94 | 99 | 95 |
| Tootmisvõimsus (tonnides) | 18 848 442 | 19 038 334 | 19 168 491 | 18 897 474 |
| Indeks (2012 = 100) | 100 | 101 | 102 | 100 |
| Tootmisvõimsuse rakendamine (%) | 71 | 66 | 69 | 67 |
| Indeks (2012 = 100) | 100 | 93 | 97 | 95 |
| Allikas: Eurostat, kaebuses esitatud andmed ja küsimustike vastused. |

(75)

Liidu tootmise, tootmisvõimsuse ja selle võimsuse rakendamise suundumused arenesid vaatlusalusel perioodil järgmiselt.

2012

2013

2014

Uurimisperiood

Tootmismaht (tonnides)

13 387 728

12 563 163

13 255 746

12 689 981

Indeks (2012 = 100)

Indeks (2012 = 100)

100

100

94

94

99

99

95

95

Tootmisvõimsus (tonnides)

18 848 442

19 038 334

19 168 491

18 897 474

Indeks (2012 = 100)

Indeks (2012 = 100)

100

100

101

101

102

102

100

100

Tootmisvõimsuse rakendamine (%)

71

66

69

67

Indeks (2012 = 100)

Indeks (2012 = 100)

100

100

93

93

97

97

95

95

Allikas: Eurostat, kaebuses esitatud andmed ja küsimustike vastused.

Allikas

| (76) | Liidu tootmismaht vähenes vaatlusalusel perioodil 5 %. Kuna tootmisvõimsus püsis kõnealusel perioodil muutumatuna, vähenes tootmisvõimsuse rakendamine toodangu kahanemise tõttu 4 % võrra – 71 %-lt 2012. aastal 67 %-le uurimisperioodil. |
| --- | --- |

(76)

Liidu tootmismaht vähenes vaatlusalusel perioodil 5 %. Kuna tootmisvõimsus püsis kõnealusel perioodil muutumatuna, vähenes tootmisvõimsuse rakendamine toodangu kahanemise tõttu 4 % võrra – 71 %-lt 2012. aastal 67 %-le uurimisperioodil.

b)   Müügimaht, turuosa ja kasv

| (77) | Liidu tootjate müük hõlmas müüki seotud äriühingutele. Kõnealune müük moodustas vaatlusalusel perioodil umbes 10 % liidu tarbimisest. Seepärast hinnati müügimahtu, turuosa ja kasvu seotud klientidele suunatud müügi ja vabaturu puhul (sõltumatutele klientidele suunatud müük) eraldi. Seotud klientidele suunatud müügi puhul kinnitatakse, et see oli suunatud seotud kasutajatele, mitte seotud kaubandusettevõtetele, seega ei loeta neid liidu kogutarbimise arvutustes kahekordselt. |
| --- | --- |

(77)

Liidu tootjate müük hõlmas müüki seotud äriühingutele. Kõnealune müük moodustas vaatlusalusel perioodil umbes 10 % liidu tarbimisest. Seepärast hinnati müügimahtu, turuosa ja kasvu seotud klientidele suunatud müügi ja vabaturu puhul (sõltumatutele klientidele suunatud müük) eraldi. Seotud klientidele suunatud müügi puhul kinnitatakse, et see oli suunatud seotud kasutajatele, mitte seotud kaubandusettevõtetele, seega ei loeta neid liidu kogutarbimise arvutustes kahekordselt.

| (78) | Müügimahu, turuosa ja kasvu suundumused arenesid vaatlusalusel perioodil järgmiselt. | 2012 | 2013 | 2014 | Uurimisperiood |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Sõltumatutele klientidele suunatud müügi maht (tonnides) | 7 734 058 | 7 189 883 | 7 192 146 | 7 237 285 |
| Indeks (2012 = 100) | 100 | 93 | 93 | 94 |
| Sõltumatutele klientidele suunatud müügi turuosa | 82 % | 82 % | 76 % | 75 % |
| Indeks (2012 = 100) | 100 | 100 | 93 | 91 |
| Seotud klientidele suunatud müügi maht (tonnides) | 888 325 | 735 632 | 1 091 819 | 1 012 318 |
| Indeks (2012 = 100) | 100 | 83 | 123 | 114 |
| Seotud klientidele suunatud müügi turuosa (%) | 9 | 8 | 12 | 10 |
| Indeks (2012 = 100) | 100 | 89 | 123 | 111 |
| Allikas: Eurostat, kaebuses esitatud andmed ja küsimustike vastused. |

(78)

Müügimahu, turuosa ja kasvu suundumused arenesid vaatlusalusel perioodil järgmiselt.

2012

2013

2014

Uurimisperiood

Sõltumatutele klientidele suunatud müügi maht (tonnides)

7 734 058

7 189 883

7 192 146

7 237 285

Indeks (2012 = 100)

Indeks (2012 = 100)

100

100

93

93

93

93

94

94

Sõltumatutele klientidele suunatud müügi turuosa

82 %

82 %

76 %

75 %

Indeks (2012 = 100)

Indeks (2012 = 100)

100

100

100

100

93

93

91

91

Seotud klientidele suunatud müügi maht (tonnides)

888 325

735 632

1 091 819

1 012 318

Indeks (2012 = 100)

Indeks (2012 = 100)

100

100

83

83

123

123

114

114

Seotud klientidele suunatud müügi turuosa (%)

9

8

12

10

Indeks (2012 = 100)

Indeks (2012 = 100)

100

100

89

89

123

123

111

111

Allikas: Eurostat, kaebuses esitatud andmed ja küsimustike vastused.

| (79) | Liidu tootmisharu sõltumatutele klientidele suunatud müügi maht vähenes asjaomasel perioodil 6 %, mis kajastub ka turuosa 7 % vähenemises 2012. aasta ja uurimisperioodi vahel. See leidis aset hoolimata sellest, et tarbimine liidu turul samal perioodil suurenes. Müügimaht vähenes kiiresti aastatel 2012 ja 2013, mil müügimahu suundumus järgis täpselt tarbimissuundumust ja liidu tootmisharu suutis säilitada sama turuosa. Ajavahemikus 2013. aastast kuni uurimisperioodini muutus aga olukord täielikult. Liidu turg kasvas sel ajavahemikul 10 %, ent liidu tootmisharu kaotas oma turuosast 7 %. Samal ajal suurenes kiiresti Valgevene impordi maht ja turuosa. See tõendab, et liidu tootmisharu ei saanud dumpinguhinnaga impordi turuosa suurenemise tõttu kasu liidu tarbimise kasvust. |
| --- | --- |

(79)

Liidu tootmisharu sõltumatutele klientidele suunatud müügi maht vähenes asjaomasel perioodil 6 %, mis kajastub ka turuosa 7 % vähenemises 2012. aasta ja uurimisperioodi vahel. See leidis aset hoolimata sellest, et tarbimine liidu turul samal perioodil suurenes. Müügimaht vähenes kiiresti aastatel 2012 ja 2013, mil müügimahu suundumus järgis täpselt tarbimissuundumust ja liidu tootmisharu suutis säilitada sama turuosa. Ajavahemikus 2013. aastast kuni uurimisperioodini muutus aga olukord täielikult. Liidu turg kasvas sel ajavahemikul 10 %, ent liidu tootmisharu kaotas oma turuosast 7 %. Samal ajal suurenes kiiresti Valgevene impordi maht ja turuosa. See tõendab, et liidu tootmisharu ei saanud dumpinguhinnaga impordi turuosa suurenemise tõttu kasu liidu tarbimise kasvust.

c)   Tööhõive ja tootlikkus

| (80) | Täheldati, et kooskõlas tootmise ja müügi vähenemisega langes 2012. aasta ja uurimisperioodi vahel 2 % ka liidu tootmisharu tööhõive tase. Paraku ei suurenenud selle languse tulemusel tootlikkus mõõdetuna toodanguna töötaja kohta aastas, sest tootmismaht vähenes vaatlusalusel perioodil rohkem kui tööhõive. | 2012 | 2013 | 2014 | Uurimisperiood |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Töötajate arv | 5 363 | 5 133 | 5 282 | 5 239 |
| Indeks (2012 = 100) | 100 | 96 | 98 | 98 |
| Tootlikkus (megatonni töötaja kohta) | 2 496 | 2 447 | 2 510 | 2 422 |
| Indeks (2012 = 100) | 100 | 98 | 101 | 97 |
| Allikas: kaebus ja vastused küsimustikule. |

(80)

Täheldati, et kooskõlas tootmise ja müügi vähenemisega langes 2012. aasta ja uurimisperioodi vahel 2 % ka liidu tootmisharu tööhõive tase. Paraku ei suurenenud selle languse tulemusel tootlikkus mõõdetuna toodanguna töötaja kohta aastas, sest tootmismaht vähenes vaatlusalusel perioodil rohkem kui tööhõive.

2012

2013

2014

Uurimisperiood

Töötajate arv

5 363

5 133

5 282

5 239

Indeks (2012 = 100)

Indeks (2012 = 100)

100

100

96

96

98

98

98

98

Tootlikkus (megatonni töötaja kohta)

2 496

2 447

2 510

2 422

Indeks (2012 = 100)

Indeks (2012 = 100)

100

100

98

98

101

101

97

97

Allikas: kaebus ja vastused küsimustikule.

Allikas

d)   Tegeliku dumpingumarginaali suurus ja varasemast dumpingust taastumine

| (81) | Valgevene eksportiva tootja dumpingumarginaal on märkimisväärne (vt põhjendus 55). Võttes arvesse Valgevenest pärit dumpinguhinnaga impordi mahtu, turuosa ja hindu, mida on käsitletud eespool, ei saa tegeliku dumpingumarginaali mõju pidada liidu tootmisharule tühiseks. |
| --- | --- |

(81)

Valgevene eksportiva tootja dumpingumarginaal on märkimisväärne (vt põhjendus 55). Võttes arvesse Valgevenest pärit dumpinguhinnaga impordi mahtu, turuosa ja hindu, mida on käsitletud eespool, ei saa tegeliku dumpingumarginaali mõju pidada liidu tootmisharule tühiseks.

| (82) | Kuna asjaomase toote dumpinguhinnaga importi ei ole varem täheldatud, ei ole liidu tootmisharu taastumas asjaomase toote varasemast dumpingust.. |
| --- | --- |

(82)

Kuna asjaomase toote dumpinguhinnaga importi ei ole varem täheldatud, ei ole liidu tootmisharu taastumas asjaomase toote varasemast dumpingust..

5.4.3.   Mikromajanduslikud näitajad

Mikromajanduslikud näitajad

a)   Ühiku keskmine müügihind liidu turul ja ühiku tootmiskulu

| (83) | Valimisse kaasatud liidu tootjate keskmised müügihinnad sõltumatutele klientidele olid vaatlusaluse perioodi esimeses osas (2012–2013) allasurutud, kuna neid mõjutas käibemaksupettuse skeemi (vt põhjendused 106–111). Vaatlusaluse perioodi teises osas (2014 – uurimisperioodi lõpuni) olid hinnad allasurutud Valgevenest pärit dumpinguhinnaga impordi tõttu. Vaatlusalusel perioodil langesid liidu tootjate hinnad 2012. aastast kuni uurimisperioodini 22 %. Hinnalangus peegeldab ülemaailmset peamise tooraine hinna üldise langemise suundumust. Kuna Valgevenest pärit dumpinguhinnaga import lõi hinnad veelgi rohkem alla, sest hinnalangus oli Valgevenes suurem kui üksnes tooraine kulusid kajastav langus, ei saanud liidu tootjad tõsta käibemaksupettuse skeemi tõttu allalöödud hindu tagasi normaalsele ja moonutamata tasemele, kuigi nad said kasu peamise tooraine vähenenud kuludest, vaid pidid hoidma oma hinnad madalamal kui tavapärase konkurentsi tingimustes. |
| --- | --- |

(83)

Valimisse kaasatud liidu tootjate keskmised müügihinnad sõltumatutele klientidele olid vaatlusaluse perioodi esimeses osas (2012–2013) allasurutud, kuna neid mõjutas käibemaksupettuse skeemi (vt põhjendused 106–111). Vaatlusaluse perioodi teises osas (2014 – uurimisperioodi lõpuni) olid hinnad allasurutud Valgevenest pärit dumpinguhinnaga impordi tõttu. Vaatlusalusel perioodil langesid liidu tootjate hinnad 2012. aastast kuni uurimisperioodini 22 %. Hinnalangus peegeldab ülemaailmset peamise tooraine hinna üldise langemise suundumust. Kuna Valgevenest pärit dumpinguhinnaga import lõi hinnad veelgi rohkem alla, sest hinnalangus oli Valgevenes suurem kui üksnes tooraine kulusid kajastav langus, ei saanud liidu tootjad tõsta käibemaksupettuse skeemi tõttu allalöödud hindu tagasi normaalsele ja moonutamata tasemele, kuigi nad said kasu peamise tooraine vähenenud kuludest, vaid pidid hoidma oma hinnad madalamal kui tavapärase konkurentsi tingimustes.

| (84) | Vaatlusalusel perioodil vähenesid liidu tootmisharu kulud 20 %, mis on vähem kui hindade langus. See on selgitatav suuremate energia- ja tööjõukuludega. Selle tulemusel vähenes vaatlusalusel perioodil ühenduse tootmisharu kasumlikkus. | 2012 | 2013 | 2014 | Uurimisperiood |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Ühiku keskmine müügihind liidus sõltumatutele klientidele (eurot tonni kohta) | 493 | 459 | 436 | 383 |
| Indeks (2012 = 100) | 100 | 93 | 88 | 78 |
| Müüdud toodete ühikumaksumus (eurot tonni kohta) | 487 | 466 | 441 | 391 |
| Indeks (2012 = 100) | 100 | 96 | 91 | 80 |
| Allikas: vastused küsimustikule. |

(84)

Vaatlusalusel perioodil vähenesid liidu tootmisharu kulud 20 %, mis on vähem kui hindade langus. See on selgitatav suuremate energia- ja tööjõukuludega. Selle tulemusel vähenes vaatlusalusel perioodil ühenduse tootmisharu kasumlikkus.

2012

2013

2014

Uurimisperiood

Ühiku keskmine müügihind liidus sõltumatutele klientidele (eurot tonni kohta)

493

459

436

383

Indeks (2012 = 100)

Indeks (2012 = 100)

100

100

93

93

88

88

78

78

Müüdud toodete ühikumaksumus (eurot tonni kohta)

487

466

441

391

Indeks (2012 = 100)

Indeks (2012 = 100)

100

100

96

96

91

91

80

80

Allikas: vastused küsimustikule.

Allikas:

b)   Kasumlikkus, rahavoog, investeeringud, investeeringutasuvus ja kapitali kaasamise võime

| (85) | Liidu tootjate rahavood, investeeringud, investeeringutasuvus ja kapitali kaasamise võime arenesid vaatlusalusel perioodil järgmiselt. | 2012 | 2013 | 2014 | Uurimisperiood |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Liidus sõltumatutele klientidele suunatud müügi kasumlikkus (% müügikäibest) | 1,3 | – 1,6 | – 1,2 | – 2,1 |
| Rahavoog (eurodes) | 35 355 861 | 15 439 631 | 17 308 800 | 5 869 113 |
| Indeks (2012 = 100) | 100 | 44 | 49 | 17 |
| Investeeringud (eurodes) | 29 266 937 | 23 168 567 | 21 554 327 | 20 818 669 |
| Indeks (2012 = 100) | 100 | 79 | 74 | 71 |
| Investeeringutasuvus (%) | 0,7 | – 2,6 | – 2,5 | – 3,2 |
| Allikas: vastused küsimustikule. |

(85)

Liidu tootjate rahavood, investeeringud, investeeringutasuvus ja kapitali kaasamise võime arenesid vaatlusalusel perioodil järgmiselt.

2012

2013

2014

Uurimisperiood

Liidus sõltumatutele klientidele suunatud müügi kasumlikkus (% müügikäibest)

1,3

– 1,6

– 1,2

– 2,1

Rahavoog (eurodes)

35 355 861

15 439 631

17 308 800

5 869 113

Indeks (2012 = 100)

Indeks (2012 = 100)

100

100

44

44

49

49

17

17

Investeeringud (eurodes)

29 266 937

23 168 567

21 554 327

20 818 669

Indeks (2012 = 100)

Indeks (2012 = 100)

100

100

79

79

74

74

71

71

Investeeringutasuvus (%)

0,7

– 2,6

– 2,5

– 3,2

Allikas: vastused küsimustikule.

Allikas

| (86) | Valimisse kaasatud liidu tootjate kasumlikkus on väljendatud samasuguse toote müügist sõltumatutele klientidele liidus saadud maksueelse puhaskasumi protsendina selle müügi käibest. Valimisse kaasatud liidu tootjad olid 2012. aastal kasumlikud, kuid langesid alates 2013. aastast kahjumisse. Mis veelgi olulisem, nende kasumlikkus oli kõige väiksem uurimisperioodil, mil Valgevenest pärit impordi maht oli kõige suurem ja selle hind kogu vaatlusaluse perioodi madalaim. |
| --- | --- |

(86)

Valimisse kaasatud liidu tootjate kasumlikkus on väljendatud samasuguse toote müügist sõltumatutele klientidele liidus saadud maksueelse puhaskasumi protsendina selle müügi käibest. Valimisse kaasatud liidu tootjad olid 2012. aastal kasumlikud, kuid langesid alates 2013. aastast kahjumisse. Mis veelgi olulisem, nende kasumlikkus oli kõige väiksem uurimisperioodil, mil Valgevenest pärit impordi maht oli kõige suurem ja selle hind kogu vaatlusaluse perioodi madalaim.

| (87) | Rahavoog ehk tootmisharu võime oma majandustegevust ise rahastada jäi küll positiivseks, kuid vähenes kogu vaatlusalusel perioodil. |
| --- | --- |

(87)

Rahavoog ehk tootmisharu võime oma majandustegevust ise rahastada jäi küll positiivseks, kuid vähenes kogu vaatlusalusel perioodil.

| (88) | Liidu tootjad suutsid siiski kogu vaatlusalusel perioodil investeerida, ent kasumlikkuse ja rahavoo muutumine kahjustas ka investeeringuid, mis vähenesid sel perioodil 29 %. Lisaks oli investeeringutasuvus alates 2013. aastast pidevalt negatiivne, järgides kasumlikkuse suundumust. |
| --- | --- |

(88)

Liidu tootjad suutsid siiski kogu vaatlusalusel perioodil investeerida, ent kasumlikkuse ja rahavoo muutumine kahjustas ka investeeringuid, mis vähenesid sel perioodil 29 %. Lisaks oli investeeringutasuvus alates 2013. aastast pidevalt negatiivne, järgides kasumlikkuse suundumust.

| (89) | Eespool öeldut silmas pidades võib järeldada, et valimisse kaasatud liidu tootjate finantstulemused olid uurimisperioodil negatiivsed. |
| --- | --- |

(89)

Eespool öeldut silmas pidades võib järeldada, et valimisse kaasatud liidu tootjate finantstulemused olid uurimisperioodil negatiivsed.

c)   Varud

| (90) | Valimisse kaasatud liidu tootjate varude tase langes vaatlusalusel perioodil 25 %. Varude ja tootmismahu suhe püsis vaatlusalusel perioodil siiski stabiilsena (1–1,5 %) – varude tase oli kooskõlas tootmismahu vähenemise suundumusega. | 2012 | 2013 | 2014 | Uurimisperiood |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Lõppvarud (tonnides) | 184 632 | 161 698 | 188 050 | 138 491 |
| Indeks (2012 = 100) | 100 | 88 | 102 | 75 |
| Allikas: vastused küsimustikule. |

(90)

Valimisse kaasatud liidu tootjate varude tase langes vaatlusalusel perioodil 25 %. Varude ja tootmismahu suhe püsis vaatlusalusel perioodil siiski stabiilsena (1–1,5 %) – varude tase oli kooskõlas tootmismahu vähenemise suundumusega.

2012

2013

2014

Uurimisperiood

Lõppvarud (tonnides)

184 632

161 698

188 050

138 491

Indeks (2012 = 100)

Indeks (2012 = 100)

100

100

88

88

102

102

75

75

Allikas: vastused küsimustikule.

Allikas:

d)   Tööjõukulud

| (91) | Valimisse kaasatud liidu tootjate keskmised tööjõukulud kasvasid vaatlusalusel perioodil tagasihoidlikult. Tööjõukulud moodustasid alla 10 % tootmise kogukuludest. Seetõttu ei ole tööjõukulud tootmiskulude kujunemisel määrav tegur. | 2012 | 2013 | 2014 | Uurimisperiood |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Keskmised tööjõukulud töötaja kohta (eurodes) | 47 109 | 47 468 | 49 305 | 49 541 |
| Indeks (2012 = 100) | 100 | 101 | 105 | 105 |
| Allikas: vastused küsimustikule. |

(91)

Valimisse kaasatud liidu tootjate keskmised tööjõukulud kasvasid vaatlusalusel perioodil tagasihoidlikult. Tööjõukulud moodustasid alla 10 % tootmise kogukuludest. Seetõttu ei ole tööjõukulud tootmiskulude kujunemisel määrav tegur.

2012

2013

2014

Uurimisperiood

Keskmised tööjõukulud töötaja kohta (eurodes)

47 109

47 468

49 305

49 541

Indeks (2012 = 100)

Indeks (2012 = 100)

100

100

101

101

105

105

105

105

Allikas: vastused küsimustikule.

Allikas

5.5.   Järeldus kahju kohta

Järeldus kahju kohta

| (92) | Uurimise tulemusel selgus, et liidu tootmisharu ei saanud vaatlusalusel perioodil kasu tarbimise kasvust. Vastupidi, nii liidu tootmisharu müügimaht kui ka turuosa vähenesid vaatlusalusel perioodil 6 % (samal ajal kui kogutarbimine suurenes 3 %). Need suundumused on selgemini nähtavad, kui võtta vaatluse alla ajavahemik 2013. aastast kuni uurimisperioodini, mil Valgevenest pärit import kasvas kiiresti ja suurenes selle turuosa. Samal perioodil – ajal, mil tarbimine kasvas 10 % – kahanes liidu tootmisharu turuosa 7 %. Vaatlusalusel perioodil vähenes 5 % ka liidu tootmisharu toodang, tuues kaasa tootmisvõimsuse rakendamise vähenemise 71 %-lt 67 %-le. |
| --- | --- |

(92)

Uurimise tulemusel selgus, et liidu tootmisharu ei saanud vaatlusalusel perioodil kasu tarbimise kasvust. Vastupidi, nii liidu tootmisharu müügimaht kui ka turuosa vähenesid vaatlusalusel perioodil 6 % (samal ajal kui kogutarbimine suurenes 3 %). Need suundumused on selgemini nähtavad, kui võtta vaatluse alla ajavahemik 2013. aastast kuni uurimisperioodini, mil Valgevenest pärit import kasvas kiiresti ja suurenes selle turuosa. Samal perioodil – ajal, mil tarbimine kasvas 10 % – kahanes liidu tootmisharu turuosa 7 %. Vaatlusalusel perioodil vähenes 5 % ka liidu tootmisharu toodang, tuues kaasa tootmisvõimsuse rakendamise vähenemise 71 %-lt 67 %-le.

| (93) | Dumpinguhinnaga impordi tekitatud suurema ebaausa konkurentsi tõttu pidi liidu tootmisharu lisaks langetama vaatlusalusel perioodil keskmiselt 22 % võrra oma hindu, mille tulemusel asendus 2012. aasta 1,3 % kasum uurimisperioodil 2,1 % kahjumiga, hoolimata kulude ja tööhõive vähenemisest. |
| --- | --- |

(93)

Dumpinguhinnaga impordi tekitatud suurema ebaausa konkurentsi tõttu pidi liidu tootmisharu lisaks langetama vaatlusalusel perioodil keskmiselt 22 % võrra oma hindu, mille tulemusel asendus 2012. aasta 1,3 % kasum uurimisperioodil 2,1 % kahjumiga, hoolimata kulude ja tööhõive vähenemisest.

| (94) | Lõpetuseks said vaatlusalusel perioodil kahjustada ka muud finantsnäitajad, nagu varade tootlus, rahavoog ja investeeringud. |
| --- | --- |

(94)

Lõpetuseks said vaatlusalusel perioodil kahjustada ka muud finantsnäitajad, nagu varade tootlus, rahavoog ja investeeringud.

| (95) | Eespool kirjeldatut arvesse võttes jõuti esialgsele järeldusele, et liidu tootmisharu on kandnud olulist kahju alusmääruse artikli 3 lõike 5 tähenduses. |
| --- | --- |

(95)

Eespool kirjeldatut arvesse võttes jõuti esialgsele järeldusele, et liidu tootmisharu on kandnud olulist kahju alusmääruse artikli 3 lõike 5 tähenduses.

6.   PÕHJUSLIK SEOS

PÕHJUSLIK SEOS

6.1.   Sissejuhatus

Sissejuhatus

| (96) | Kooskõlas alusmääruse artikli 3 lõigetega 6 ja 7 uuris komisjon, kas dumpinguhinnaga import Valgevenest on põhjustanud liidu tootmisharule kahju ulatuses, mida võiks pidada oluliseks. Lisaks dumpinguhinnaga impordile uuriti ka muid teadaolevaid tegureid, mis oleksid võinud liidu tootmisharu samal ajal kahjustada, vältimaks nende tegurite tekitatud võimaliku kahju omistamist dumpinguhinnaga impordile. |
| --- | --- |

(96)

Kooskõlas alusmääruse artikli 3 lõigetega 6 ja 7 uuris komisjon, kas dumpinguhinnaga import Valgevenest on põhjustanud liidu tootmisharule kahju ulatuses, mida võiks pidada oluliseks. Lisaks dumpinguhinnaga impordile uuriti ka muid teadaolevaid tegureid, mis oleksid võinud liidu tootmisharu samal ajal kahjustada, vältimaks nende tegurite tekitatud võimaliku kahju omistamist dumpinguhinnaga impordile.

6.2.   Dumpinguhinnaga impordi mõju

Dumpinguhinnaga impordi mõju

| (97) | Uurimine näitas, et liidu tarbimine suurenes vaatlusalusel perioodil 3 % ja samal ajal kasvas märkimisväärselt Valgevenest pärit impordi maht. Vaatlusaluse perioodi kahel viimasel aastal suurenes Valgevene impordi maht ja selle turuosa liidu turul 175 %. Dumpinguhinnaga impordi kasv langes kokku liidu tootmisharu turuosa vähenemisega. |
| --- | --- |

(97)

Uurimine näitas, et liidu tarbimine suurenes vaatlusalusel perioodil 3 % ja samal ajal kasvas märkimisväärselt Valgevenest pärit impordi maht. Vaatlusaluse perioodi kahel viimasel aastal suurenes Valgevene impordi maht ja selle turuosa liidu turul 175 %. Dumpinguhinnaga impordi kasv langes kokku liidu tootmisharu turuosa vähenemisega.

| (98) | Seoses vaatlusalusel perioodil liidu turul valitsenud hinnasurvega leiti, et Valgevenest pärit impordi keskmine hind langes kiiresti, eriti vaatlusaluse perioodi kahel viimasel aastal. Uurimisperioodil oli Valgevenest pärit impordi hind juba madalam kui liidu tootmisharu keskmine müügihind ja liidu turul esindatud kolmandatest riikidest pärit impordi müügihinnad. |
| --- | --- |

(98)

Seoses vaatlusalusel perioodil liidu turul valitsenud hinnasurvega leiti, et Valgevenest pärit impordi keskmine hind langes kiiresti, eriti vaatlusaluse perioodi kahel viimasel aastal. Uurimisperioodil oli Valgevenest pärit impordi hind juba madalam kui liidu tootmisharu keskmine müügihind ja liidu turul esindatud kolmandatest riikidest pärit impordi müügihinnad.

| (99) | Valgevenest pärit impordi suurenevast mahust tingitud hinnasurve tõttu ei suutnud liidu tootmisharu katta oma kulusid. |
| --- | --- |

(99)

Valgevenest pärit impordi suurenevast mahust tingitud hinnasurve tõttu ei suutnud liidu tootmisharu katta oma kulusid.

| (100) | Eespool kirjeldatut arvesse võttes järeldati, et Valgevenest pärit dumpinguhinnaga impordi kiire kasv hinnataseme juures, millega löödi alla liidu tootmisharu hindu, põhjustas liidu tootmisharule olulist kahju. |
| --- | --- |

(100)

Eespool kirjeldatut arvesse võttes järeldati, et Valgevenest pärit dumpinguhinnaga impordi kiire kasv hinnataseme juures, millega löödi alla liidu tootmisharu hindu, põhjustas liidu tootmisharule olulist kahju.

6.3.   Muude tegurite mõju

Muude tegurite mõju

6.3.1.   Liidu tootmisharu eksporditegevus

Liidu tootmisharu eksporditegevus

| (101) | Valimisse kaasatud liidu tootjate andmeil suurenes kolmandate riikide sõltumatutele klientidele suunatud ekspordi maht vaatlusalusel perioodil 5 %. Seega võib teha järelduse, et see liidu tootmisharu müügitegevuse osa ei saanud olla tuvastatud olulise kahju põhjuseks. |
| --- | --- |

(101)

Valimisse kaasatud liidu tootjate andmeil suurenes kolmandate riikide sõltumatutele klientidele suunatud ekspordi maht vaatlusalusel perioodil 5 %. Seega võib teha järelduse, et see liidu tootmisharu müügitegevuse osa ei saanud olla tuvastatud olulise kahju põhjuseks.

6.3.2.   Müük seotud isikutele

Müük seotud isikutele

| (102) | Liidu tootmisharu müük seotud isikutele suurenes vaatlusalusel perioodil 14 %, kusjuures hinnatase oli pidevalt kõrgem tasemest, mida kohaldati müümisel sõltumatutele isikutele. Ehkki need hinnad olid siirdehinnad, võib teha järelduse, et see liidu tootmisharu müügitegevuse osa ei saanud olla tuvastatud olulise kahju põhjuseks. Vastupidi, kõnealuse müügi suurenemine ja asjaolu, et kõnealused hinnad olid kõrgemad kui sõltumatutele klientidele kehtestatud hinnad, viitab sellele, et liidu tootmisharu kantud kahju oleks võinud olla ilma kõnealuse müügita veelgi suurem. |
| --- | --- |

(102)

Liidu tootmisharu müük seotud isikutele suurenes vaatlusalusel perioodil 14 %, kusjuures hinnatase oli pidevalt kõrgem tasemest, mida kohaldati müümisel sõltumatutele isikutele. Ehkki need hinnad olid siirdehinnad, võib teha järelduse, et see liidu tootmisharu müügitegevuse osa ei saanud olla tuvastatud olulise kahju põhjuseks. Vastupidi, kõnealuse müügi suurenemine ja asjaolu, et kõnealused hinnad olid kõrgemad kui sõltumatutele klientidele kehtestatud hinnad, viitab sellele, et liidu tootmisharu kantud kahju oleks võinud olla ilma kõnealuse müügita veelgi suurem.

| (103) | Samuti tuleks rõhutada seda, et hindade allalöömise ja turuhinnast madalama hinnaga müümise marginaalide kindlaksmääramisel võrreldi Valgevenest pärit impordi hindu liidu tootmisharu hindadega müümisel sõltumatutele klientidele. Seega ei mõjutanud seotud äriühingutele suunatud müük hindade allalöömise ja turuhinnast madalama hinnaga müügi tuvastamist. |
| --- | --- |

(103)

Samuti tuleks rõhutada seda, et hindade allalöömise ja turuhinnast madalama hinnaga müümise marginaalide kindlaksmääramisel võrreldi Valgevenest pärit impordi hindu liidu tootmisharu hindadega müümisel sõltumatutele klientidele. Seega ei mõjutanud seotud äriühingutele suunatud müük hindade allalöömise ja turuhinnast madalama hinnaga müügi tuvastamist.

6.3.3.   Import kolmandatest riikidest

Import kolmandatest riikidest

| Riik | | 2012 | 2013 | 2014 | Uurimisperiood |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Norra | Maht (tonnides) | 195 370 | 184 643 | 201 617 | 215 218 |
| Indeks (2012 = 100) | 100 | 95 | 103 | 110 |
| Turuosa (%) | 2,1 | 2,1 | 2,1 | 2,2 |
| Keskmine hind (eurot tonni kohta) | 551 | 496 | 483 | 431 |
| Bosnia ja Hertsegoviina | Maht (tonnides) | 47 702 | 79 207 | 105 910 | 116 927 |
| Indeks (2012 = 100) | 100 | 166 | 222 | 245 |
| Turuosa | 0,5 % | 0,9 % | 1,1 % | 1,2 % |
| Keskmine hind (eurot tonni kohta) | 566 | 479 | 455 | 415 |
| Türgi | Maht (tonnides) | 101 900 | 147 164 | 207 427 | 113 012 |
| Indeks (2012 = 100) | 100 | 144 | 204 | 111 |
| Turuosa (%) | 1,1 | 1,7 | 2,2 | 1,2 |
| Keskmine hind (eurot tonni kohta) | 536 | 486 | 465 | 433 |
| Ukraina | Maht (tonnides) | 79 342 | 20 656 | 32 025 | 112 953 |
| Indeks (2012 = 100) | 100 | 26 | 40 | 142 |
| Turuosa (%) | 0,8 | 0,2 | 0,3 | 1,2 |
| Keskmine hind | 517 | 510 | 452 | 394 |
| Ülejäänud maailm | Maht (tonnides) | 245 225 | 271 092 | 354 150 | 407 837 |
| Indeks (2012 = 100) | 100 | 111 | 144 | 166 |
| Turuosa (%) | 2,6 | 3,1 | 3,7 | 4,2 |
| Keskmine hind (eurot tonni kohta) | 697 | 645 | 573 | 502 |

Riik

2012

2013

2014

Uurimisperiood

Norra

Maht (tonnides)

195 370

184 643

201 617

215 218

Indeks (2012 = 100)

Indeks (2012 = 100)

100

100

95

95

103

103

110

110

Turuosa (%)

2,1

2,1

2,1

2,2

Keskmine hind (eurot tonni kohta)

551

496

483

431

Bosnia ja Hertsegoviina

Maht (tonnides)

47 702

79 207

105 910

116 927

Indeks (2012 = 100)

Indeks (2012 = 100)

100

100

166

166

222

222

245

245

Turuosa

0,5 %

0,9 %

1,1 %

1,2 %

Keskmine hind (eurot tonni kohta)

566

479

455

415

Türgi

Maht (tonnides)

101 900

147 164

207 427

113 012

Indeks (2012 = 100)

Indeks (2012 = 100)

100

100

144

144

204

204

111

111

Turuosa (%)

1,1

1,7

2,2

1,2

Keskmine hind (eurot tonni kohta)

536

486

465

433

Ukraina

Maht (tonnides)

79 342

20 656

32 025

112 953

Indeks (2012 = 100)

Indeks (2012 = 100)

100

100

26

26

40

40

142

142

Turuosa (%)

0,8

0,2

0,3

1,2

Keskmine hind

517

510

452

394

Ülejäänud maailm

Maht (tonnides)

245 225

271 092

354 150

407 837

Indeks (2012 = 100)

Indeks (2012 = 100)

100

100

111

111

144

144

166

166

Turuosa (%)

2,6

3,1

3,7

4,2

Keskmine hind (eurot tonni kohta)

697

645

573

502

| (104) | Vaatlusalusel perioodil suurenes kolmandate riikide turuosa väga vähe, välja arvatud Ukraina puhul, kelle turuosa suurenemine oli suhteliselt suur, kuid absoluutarvudes on ka selle riigi turuosa tühine. Märkida tuleks ka seda, et kolmandatest riikidest pärit impordi hinnad olid kogu vaatlusalusel perioodil keskmiselt kõrgemad kui liidu tootmisharu hinnad. Ainus eksportiv riik, mille keskmine hind oli liidu tootmisharu hinnast madalam, oli Valgevene ja seda uurimisperioodil ehk aastal, mil Valgevenest pärit impordi maht suurenes kõige kiiremini. Seepärast järeldatakse, et isegi kui kolmandatest riikidest pärit import võis mõjutada mõnevõrra liidu tootmisharu olukorda, oli peamine kahju põhjustaja selgelt Valgevenest pärit import. |
| --- | --- |

(104)

Vaatlusalusel perioodil suurenes kolmandate riikide turuosa väga vähe, välja arvatud Ukraina puhul, kelle turuosa suurenemine oli suhteliselt suur, kuid absoluutarvudes on ka selle riigi turuosa tühine. Märkida tuleks ka seda, et kolmandatest riikidest pärit impordi hinnad olid kogu vaatlusalusel perioodil keskmiselt kõrgemad kui liidu tootmisharu hinnad. Ainus eksportiv riik, mille keskmine hind oli liidu tootmisharu hinnast madalam, oli Valgevene ja seda uurimisperioodil ehk aastal, mil Valgevenest pärit impordi maht suurenes kõige kiiremini. Seepärast järeldatakse, et isegi kui kolmandatest riikidest pärit import võis mõjutada mõnevõrra liidu tootmisharu olukorda, oli peamine kahju põhjustaja selgelt Valgevenest pärit import.

6.3.4.   Kulude areng

Kulude areng

| (105) | Peamine kulutegur asjaomase toote tootmisel on raua- ja terasejäätmed. Vaatlusalusel perioodil langes selle tooraine hind üle kogu maailma. Liidu tootjate jaoks kes valmistasid valtstoorikuid metallijäätmetest, oli tooraine hinna langus 23–32 %, ning liidu tootjate jaoks, kes kasutasid valtstoorikuid toorainena, oli tooraine hinna langus ligi 24 % Valimisse kaasatud liidu tootjate andmeil vähenesid asjaomase toote tootmise kogukulud vaatlusalusel perioodil 20 %, kusjuures mõnevõrra tasakaalustasid tooraine hindade langust suuremad tööjõukulud (keskmiselt umbes 10 %). Seega võib teha järelduse, et muutus kuludes ei saanud olla tuvastatud olulise kahju põhjuseks. Teisalt ei saanud hinnalanguse tõttu, mille oli peamiselt põhjustanud Valgevenest pärit dumpinguhinnaga import, liidu tootmisharu kasu kulude vähenemisest ja kulude kokkuhoid ei kajastanud liidu tootmisharu finantsnäitajates. |
| --- | --- |

(105)

Peamine kulutegur asjaomase toote tootmisel on raua- ja terasejäätmed. Vaatlusalusel perioodil langes selle tooraine hind üle kogu maailma. Liidu tootjate jaoks kes valmistasid valtstoorikuid metallijäätmetest, oli tooraine hinna langus 23–32 %, ning liidu tootjate jaoks, kes kasutasid valtstoorikuid toorainena, oli tooraine hinna langus ligi 24 % Valimisse kaasatud liidu tootjate andmeil vähenesid asjaomase toote tootmise kogukulud vaatlusalusel perioodil 20 %, kusjuures mõnevõrra tasakaalustasid tooraine hindade langust suuremad tööjõukulud (keskmiselt umbes 10 %). Seega võib teha järelduse, et muutus kuludes ei saanud olla tuvastatud olulise kahju põhjuseks. Teisalt ei saanud hinnalanguse tõttu, mille oli peamiselt põhjustanud Valgevenest pärit dumpinguhinnaga import, liidu tootmisharu kasu kulude vähenemisest ja kulude kokkuhoid ei kajastanud liidu tootmisharu finantsnäitajates.

6.3.5.   Käibemaksupettuse skeemi mõju

Käibemaksupettuse skeemi mõju

| (106) | Valgevene eksportiv tootja väitis, et üks oluline tegur, mis mõjutas liidu tootmisharu tulemuslikkust vaatlusalusel perioodil, oli käibemaksupettuse skeem. Kõnealune skeem mõjutas peamiselt Poola turgu. 2012. aastal korraldati selles riigis Euroopa meistrivõistlused jalgpallis, millega kaasnes ehitussektori õitseng ja väga suur nõudlus sarrusvarraste järele. Mõni ebaaus müüja väidetavalt kasutas turul tegutsedes seda võimalust ära ja lõi käibemaksu karusellpettuse skeemi. Poolas loodi riiulifirmad, mis ostsid sarrusvardaid teisest liikmesriigist ja müüsid neid Poolas edasi, märkides arvele kohaliku käibemaksu. Samas ei deklareerinud kõnealused riiulifirmad kunagi kogutud käibemaksu. Selliste petistest kaubandusettevõtjate põhjustatud madalate hindade tõttu Poola turul vähenes väidetavalt Poola tootjate turuosa ja nad kandsid rahalist kahju. |
| --- | --- |

(106)

Valgevene eksportiv tootja väitis, et üks oluline tegur, mis mõjutas liidu tootmisharu tulemuslikkust vaatlusalusel perioodil, oli käibemaksupettuse skeem. Kõnealune skeem mõjutas peamiselt Poola turgu. 2012. aastal korraldati selles riigis Euroopa meistrivõistlused jalgpallis, millega kaasnes ehitussektori õitseng ja väga suur nõudlus sarrusvarraste järele. Mõni ebaaus müüja väidetavalt kasutas turul tegutsedes seda võimalust ära ja lõi käibemaksu karusellpettuse skeemi. Poolas loodi riiulifirmad, mis ostsid sarrusvardaid teisest liikmesriigist ja müüsid neid Poolas edasi, märkides arvele kohaliku käibemaksu. Samas ei deklareerinud kõnealused riiulifirmad kunagi kogutud käibemaksu. Selliste petistest kaubandusettevõtjate põhjustatud madalate hindade tõttu Poola turul vähenes väidetavalt Poola tootjate turuosa ja nad kandsid rahalist kahju.

| (107) | On tõepoolest kinnitust leidnud, et eespool kirjeldatud käibemaksupettusel oli Poola sarrusvarraste turule suur mõju. Turuhäire tõttu langesid paljude tõsiste terasetootjate majandustulemused. Mõni äriühing isegi peatas sellise ebaseadusliku tegevuse tõttu 2013. aasta jaanuari alguses mõneks nädalaks sarrusvarraste tootmise. Samas tuleb märkida, et käibemaksupettuse skeemi ja Valgevenest pärit dumpinguhinnaga impordi ajastus ja mõju ei kattu. Pettuseskeemi rakendamine lõppes, kui Poola valitsus hakkas alates 1. oktoobrist 2013 kohaldama käibemaksu puhul pöördmaksustamise mehhanisme. Selle mõju on nähtav liidu tootmisharu müügi ja tootmismahu järsus languses 2013. aastal. 2014. aastal olukord siiski taas normaliseerus, ent vahepeal hakkas dumpinguhinnaga impordi suurenenud voog kahjustama liidu tootmisharu hindade taset, turuosa ja finantstulemusi. Seega mõjutas käibemaksupettus Poola tootjate majanduslikku olukorda vaid aastatel, mil Valgevenest liidu turule suunatud import oli mahult võrdlemisi väike ja võrdlemisi kõrge hinnaga. Samuti ei esinenud siis, kui petised lõpetasid oma tegevuse, ülekanduvat mõju Poola sarrusvarraste turule. Neid järeldusi Poola turu kohta käibemaksupettuse skeemi ajal ja pärast seda kinnitavad ka Belgia eksportiva tootja esitatud täiendavad tõendid. Seepärast on ilmne, et kõnealuse küsimuse saab hoida lahus dumpinguhinnaga impordi mõjust ning see ei katkesta põhjuslikku seost Valgevenest pärit dumpinguhinnaga impordi ja liidu tootmisharu kantud kahju vahel. |
| --- | --- |

(107)

On tõepoolest kinnitust leidnud, et eespool kirjeldatud käibemaksupettusel oli Poola sarrusvarraste turule suur mõju. Turuhäire tõttu langesid paljude tõsiste terasetootjate majandustulemused. Mõni äriühing isegi peatas sellise ebaseadusliku tegevuse tõttu 2013. aasta jaanuari alguses mõneks nädalaks sarrusvarraste tootmise. Samas tuleb märkida, et käibemaksupettuse skeemi ja Valgevenest pärit dumpinguhinnaga impordi ajastus ja mõju ei kattu. Pettuseskeemi rakendamine lõppes, kui Poola valitsus hakkas alates 1. oktoobrist 2013 kohaldama käibemaksu puhul pöördmaksustamise mehhanisme. Selle mõju on nähtav liidu tootmisharu müügi ja tootmismahu järsus languses 2013. aastal. 2014. aastal olukord siiski taas normaliseerus, ent vahepeal hakkas dumpinguhinnaga impordi suurenenud voog kahjustama liidu tootmisharu hindade taset, turuosa ja finantstulemusi. Seega mõjutas käibemaksupettus Poola tootjate majanduslikku olukorda vaid aastatel, mil Valgevenest liidu turule suunatud import oli mahult võrdlemisi väike ja võrdlemisi kõrge hinnaga. Samuti ei esinenud siis, kui petised lõpetasid oma tegevuse, ülekanduvat mõju Poola sarrusvarraste turule. Neid järeldusi Poola turu kohta käibemaksupettuse skeemi ajal ja pärast seda kinnitavad ka Belgia eksportiva tootja esitatud täiendavad tõendid. Seepärast on ilmne, et kõnealuse küsimuse saab hoida lahus dumpinguhinnaga impordi mõjust ning see ei katkesta põhjuslikku seost Valgevenest pärit dumpinguhinnaga impordi ja liidu tootmisharu kantud kahju vahel.

| (108) | Edasi väitis Valgevene eksportiv tootja, et eespool kirjeldatud käibemaksupettuse skeemi tulemusel läksid teatud Lätis ja Slovakkias asuvad tootmisettevõtted pankrotti. Tootja väidab seepärast, et negatiivsed suundumused liidu tootmisharu tootmises ja müügimahus on põhjustatud teatavate äriühingute turult kadumises ning see ei ole seotud Valgevene eksportiva tootja ekspordiga. |
| --- | --- |

(108)

Edasi väitis Valgevene eksportiv tootja, et eespool kirjeldatud käibemaksupettuse skeemi tulemusel läksid teatud Lätis ja Slovakkias asuvad tootmisettevõtted pankrotti. Tootja väidab seepärast, et negatiivsed suundumused liidu tootmisharu tootmises ja müügimahus on põhjustatud teatavate äriühingute turult kadumises ning see ei ole seotud Valgevene eksportiva tootja ekspordiga.

| (109) | Selle väitega seoses tuleb rõhutada, et põhjendustes 75–82 esitatud makromajanduslike näitajate hindamisel ei võetud arvesse äriühinguid, mida uurimisperioodil ei olnud olemas. Nende äriühingute puhul, kellele ei saadetud küsimustikke, hinnati makromajanduslikke näitajaid tegeliku toodangumahu alusel uurimisperioodil. Seega ei kajastu kõnealuste äriühingute kadumine turult makromajanduslikes näitajates, mis osutavad liidu tootmisharu tootmise ja müügimahu langusele. Tuleb rõhutada, et kui neid äriühinguid oleks saanud arvesse võtta, oleks kahjuanalüüsi tulemused näidanud veelgi halvemat seisu. |
| --- | --- |

(109)

Selle väitega seoses tuleb rõhutada, et põhjendustes 75–82 esitatud makromajanduslike näitajate hindamisel ei võetud arvesse äriühinguid, mida uurimisperioodil ei olnud olemas. Nende äriühingute puhul, kellele ei saadetud küsimustikke, hinnati makromajanduslikke näitajaid tegeliku toodangumahu alusel uurimisperioodil. Seega ei kajastu kõnealuste äriühingute kadumine turult makromajanduslikes näitajates, mis osutavad liidu tootmisharu tootmise ja müügimahu langusele. Tuleb rõhutada, et kui neid äriühinguid oleks saanud arvesse võtta, oleks kahjuanalüüsi tulemused näidanud veelgi halvemat seisu.

| (110) | Lõpuks väitis kõnealune Valgevene eksportiv tootja, et Valgevenest pärit impordi mahud ja hinnad ei ole 2014. aastal ja uurimisperioodil äriühingu tavapärase müügistrateegia suhtes tüüpilised. Äriühingu väitel oli tema suurenenud eksporditegevus liidus põhjustatud noil aastail asjaomase toote nõudluse ja pakkumise vahest Poola ja Balti riikide turgudel, mis oli käibemaksupettuse tekitatud tõrgete tulemus. Äriühing väidab, et komisjon peaks uurima Valgevenest pärit impordi mahtu ja hinnatasemeid ajal, mis järgnes uurimisperioodile. Äriühingu väitel oli komisjon pidanud sellist uurimisperioodi järgsete andmete uurimist põhjendatuks hiljutises menetluses, mis käsitles elektrotehnilise lehtterase importi. |
| --- | --- |

(110)

Lõpuks väitis kõnealune Valgevene eksportiv tootja, et Valgevenest pärit impordi mahud ja hinnad ei ole 2014. aastal ja uurimisperioodil äriühingu tavapärase müügistrateegia suhtes tüüpilised. Äriühingu väitel oli tema suurenenud eksporditegevus liidus põhjustatud noil aastail asjaomase toote nõudluse ja pakkumise vahest Poola ja Balti riikide turgudel, mis oli käibemaksupettuse tekitatud tõrgete tulemus. Äriühing väidab, et komisjon peaks uurima Valgevenest pärit impordi mahtu ja hinnatasemeid ajal, mis järgnes uurimisperioodile. Äriühingu väitel oli komisjon pidanud sellist uurimisperioodi järgsete andmete uurimist põhjendatuks hiljutises menetluses, mis käsitles elektrotehnilise lehtterase importi.

| (111) | Ülaltooduga seoses märgitakse kõigepealt, et uurimise tulemused ei kinnita vahe olemasolu asjaomase toote nõudluse ja pakkumise vahel. Käibemaksupettuse skeem tõepoolest kahjustas 2013. aastal Poola tootjate tulemuslikkust, kuid selle mõju oli seotud petistest kaubandusettevõtjate müüdud asjaomase toote madala hinnatasemega, mitte varude nappusega. Pärast 2013. aasta oktoobrit see kahjustav mõju kõrvaldati, nagu on selgitatud põhjenduses 107. Siis said Poolas asuvad liidu tootjad kasutada vabalt oma olemasolevat tootmisvõimsust (enam kui 40 %) et varustada kliente nii Poolas kui ka Balti riikides. Suutmatus suurendada 2014. aastal ja uurimisperioodil oma müüki ja turuosa oli põhjustatud konkurentsist, mida pakkus Valgevenest pärit dumpinguhinnaga import, mis järsult kasvas. Teiseks märgitakse, et taotlus uurida uurimisperioodi järgseid andmeid esitati menetluse käigus väga hilja. Komisjon kogub uurimisperioodi järgseid andmeid ja kaalub seda, kas uurimisperioodi järgse arengu läbivaatamine on käesoleva juhtumi puhul asjakohane, uurimise lõppetapis. Ometi tuleks juba käesolevas etapis märkida, et käesoleva menetluse puhul ei saa asjaolusid pidada sarnasteks nimetatud elektrotehnilise lehtterase importi käsitleva uurimise asjaoludega. |
| --- | --- |

(111)

Ülaltooduga seoses märgitakse kõigepealt, et uurimise tulemused ei kinnita vahe olemasolu asjaomase toote nõudluse ja pakkumise vahel. Käibemaksupettuse skeem tõepoolest kahjustas 2013. aastal Poola tootjate tulemuslikkust, kuid selle mõju oli seotud petistest kaubandusettevõtjate müüdud asjaomase toote madala hinnatasemega, mitte varude nappusega. Pärast 2013. aasta oktoobrit see kahjustav mõju kõrvaldati, nagu on selgitatud põhjenduses 107. Siis said Poolas asuvad liidu tootjad kasutada vabalt oma olemasolevat tootmisvõimsust (enam kui 40 %) et varustada kliente nii Poolas kui ka Balti riikides. Suutmatus suurendada 2014. aastal ja uurimisperioodil oma müüki ja turuosa oli põhjustatud konkurentsist, mida pakkus Valgevenest pärit dumpinguhinnaga import, mis järsult kasvas. Teiseks märgitakse, et taotlus uurida uurimisperioodi järgseid andmeid esitati menetluse käigus väga hilja. Komisjon kogub uurimisperioodi järgseid andmeid ja kaalub seda, kas uurimisperioodi järgse arengu läbivaatamine on käesoleva juhtumi puhul asjakohane, uurimise lõppetapis. Ometi tuleks juba käesolevas etapis märkida, et käesoleva menetluse puhul ei saa asjaolusid pidada sarnasteks nimetatud elektrotehnilise lehtterase importi käsitleva uurimise asjaoludega.

6.4.   Järeldus põhjusliku seose kohta

Järeldus põhjusliku seose kohta

| (112) | On näidatud, et Valgevenest pärit dumpinguhinnaga impordi maht ja turuosa kasvasid vaatlusalusel perioodil olulisel määral. Lisaks leiti, et kõnealune import lõi uurimisperioodil liidu turul alla liidu tootmisharu hindu. |
| --- | --- |

(112)

On näidatud, et Valgevenest pärit dumpinguhinnaga impordi maht ja turuosa kasvasid vaatlusalusel perioodil olulisel määral. Lisaks leiti, et kõnealune import lõi uurimisperioodil liidu turul alla liidu tootmisharu hindu.

| (113) | Valgevenest pärit dumpinguhinnaga impordi mahu ja turuosa kasv langes kokku liidu tootmisharu finantsolukorra halvenemisega, mis on eriti nähtav alates 2014. aastast. Seega ei olnud liidu tootmisharu vaatamata tarbimise taastumisele võimeline suurendama oma müügimahtu ja tõstma hindu ning sellest tulenevalt jäid sellised finantsnäitajad nagu kasumlikkus negatiivseks. |
| --- | --- |

(113)

Valgevenest pärit dumpinguhinnaga impordi mahu ja turuosa kasv langes kokku liidu tootmisharu finantsolukorra halvenemisega, mis on eriti nähtav alates 2014. aastast. Seega ei olnud liidu tootmisharu vaatamata tarbimise taastumisele võimeline suurendama oma müügimahtu ja tõstma hindu ning sellest tulenevalt jäid sellised finantsnäitajad nagu kasumlikkus negatiivseks.

| (114) | Muude selliste teadaolevate tegurite uurimine, mis oleksid võinud kahjustada liidu tootmisharu, näitas, et need tegurid ei kõrvalda põhjuslikku seost Valgevenest pärit dumpinguhinnaga impordi ja liidu tootmisharule tekitatud kahju vahel. |
| --- | --- |

(114)

Muude selliste teadaolevate tegurite uurimine, mis oleksid võinud kahjustada liidu tootmisharu, näitas, et need tegurid ei kõrvalda põhjuslikku seost Valgevenest pärit dumpinguhinnaga impordi ja liidu tootmisharule tekitatud kahju vahel.

| (115) | Eespool toodud analüüsi põhjal, mille käigus eristati kõigi teadaolevate liidu tootmisharu olukorda mõjutanud tegurite toime dumpinguhindadega impordi kahjulikust mõjust, tehti esialgne järeldus, et Valgevenest pärit dumpinguhinnaga import on tekitanud liidu tootmisharule olulist kahju alusmääruse artikli 3 lõike 6 tähenduses. |
| --- | --- |

(115)

Eespool toodud analüüsi põhjal, mille käigus eristati kõigi teadaolevate liidu tootmisharu olukorda mõjutanud tegurite toime dumpinguhindadega impordi kahjulikust mõjust, tehti esialgne järeldus, et Valgevenest pärit dumpinguhinnaga import on tekitanud liidu tootmisharule olulist kahju alusmääruse artikli 3 lõike 6 tähenduses.

7.   LIIDU HUVID

LIIDU HUVID

7.1.   Üldised kaalutlused

Üldised kaalutlused

| (116) | Kooskõlas alusmääruse artikliga 21 uuriti, kas vaatamata esialgsele järeldusele kahjustava dumpingu kohta on olemas kaalukaid põhjuseid, mis võiksid viia järelduseni, et kõnealusel juhul ei ole meetmete võtmine liidu huvides. Liidu huvide analüüs põhines kõigi erinevate asjaomaste huvide, sealhulgas liidu tootmisharu, importijate ja kasutajate huvide hindamisel. |
| --- | --- |

(116)

Kooskõlas alusmääruse artikliga 21 uuriti, kas vaatamata esialgsele järeldusele kahjustava dumpingu kohta on olemas kaalukaid põhjuseid, mis võiksid viia järelduseni, et kõnealusel juhul ei ole meetmete võtmine liidu huvides. Liidu huvide analüüs põhines kõigi erinevate asjaomaste huvide, sealhulgas liidu tootmisharu, importijate ja kasutajate huvide hindamisel.

7.2.   Liidu tootmisharu huvid

Liidu tootmisharu huvid

| (117) | Liidu tootmisharu koosneb enam kui 65st Euroopa Liidu eri liikmesriikides asuvast tootjast, kellel oli uurimisperioodil samasuguse tootega seoses üle 4 600 töötaja. |
| --- | --- |

(117)

Liidu tootmisharu koosneb enam kui 65st Euroopa Liidu eri liikmesriikides asuvast tootjast, kellel oli uurimisperioodil samasuguse tootega seoses üle 4 600 töötaja.

| (118) | On kindlaks tehtud, et liidu tootmisharu kannatas Valgevenest pärit dumpinguhinnaga impordi tõttu olulist kahju. Tuletatakse meelde, et liidu tootmisharul ei olnud võimalik täiel määral kasu saada kasvavast tarbimisest ja liidu tootmisharu finantsolukord jäi haavatavaks. |
| --- | --- |

(118)

On kindlaks tehtud, et liidu tootmisharu kannatas Valgevenest pärit dumpinguhinnaga impordi tõttu olulist kahju. Tuletatakse meelde, et liidu tootmisharul ei olnud võimalik täiel määral kasu saada kasvavast tarbimisest ja liidu tootmisharu finantsolukord jäi haavatavaks.

| (119) | Eeldatakse, et dumpinguvastaste tollimaksude kehtestamine taastab liidu turul õiglased kaubandustingimused, mis võimaldavad liidu tootmisharul viia oma samasuguse toote hinnad kooskõlla tootmiskuludega. |
| --- | --- |

(119)

Eeldatakse, et dumpinguvastaste tollimaksude kehtestamine taastab liidu turul õiglased kaubandustingimused, mis võimaldavad liidu tootmisharul viia oma samasuguse toote hinnad kooskõlla tootmiskuludega.

| (120) | Samuti võib eeldada, et meetmete kohaldamine võimaldab liidu tootmisharul saada tagasi vähemalt osa vaatlusalusel perioodil kaotatud turuosast ning et see avaldab positiivset mõju tootmisharu kasumlikkusele ja üldisele finantsolukorrale. Meetmete kohaldamine võimaldaks tootmisharul jätkata ja suurendada oma jõupingutusi kulutasuvuse saavutamiseks. |
| --- | --- |

(120)

Samuti võib eeldada, et meetmete kohaldamine võimaldab liidu tootmisharul saada tagasi vähemalt osa vaatlusalusel perioodil kaotatud turuosast ning et see avaldab positiivset mõju tootmisharu kasumlikkusele ja üldisele finantsolukorrale. Meetmete kohaldamine võimaldaks tootmisharul jätkata ja suurendada oma jõupingutusi kulutasuvuse saavutamiseks.

| (121) | Juhul kui meetmeid ei kehtestata, kahaneb turuosa eeldatavasti veelgi ja väheneks liidu tootmisharu kasumlikkus. |
| --- | --- |

(121)

Juhul kui meetmeid ei kehtestata, kahaneb turuosa eeldatavasti veelgi ja väheneks liidu tootmisharu kasumlikkus.

| (122) | Seetõttu tehti esialgne järeldus, et dumpinguvastaste meetmete kehtestamine Valgevenest pärit impordi suhtes oleks liidu tootmisharu huvides. |
| --- | --- |

(122)

Seetõttu tehti esialgne järeldus, et dumpinguvastaste meetmete kehtestamine Valgevenest pärit impordi suhtes oleks liidu tootmisharu huvides.

7.3.   Kasutajate ja importijate huvid

Kasutajate ja importijate huvid

| (123) | Asjaomase toote kasutajate koostöö uurimises oli nõrk. Kaheksast teadaolevast kasutajast, kellega menetluse algatamisel ühendust võeti, oli koostööst huvitatud vaid üks äriühing. Ent isegi see äriühing ei vastanud komisjoni saadetud kasutajaküsimustikule. |
| --- | --- |

(123)

Asjaomase toote kasutajate koostöö uurimises oli nõrk. Kaheksast teadaolevast kasutajast, kellega menetluse algatamisel ühendust võeti, oli koostööst huvitatud vaid üks äriühing. Ent isegi see äriühing ei vastanud komisjoni saadetud kasutajaküsimustikule.

| (124) | Mis puudutab importijaid, siis algatamisteates esitatud valimi moodustamise küsimustikule vastas kuus äriühingut. Neist äriühinguist kaasati seejärel valimisse kolm, kelle import moodustas vastajate teada antud asjaomase toote impordi mahust 81 %. |
| --- | --- |

(124)

Mis puudutab importijaid, siis algatamisteates esitatud valimi moodustamise küsimustikule vastas kuus äriühingut. Neist äriühinguist kaasati seejärel valimisse kolm, kelle import moodustas vastajate teada antud asjaomase toote impordi mahust 81 %.

| (125) | Komisjoni saadetud küsimustikele vastas kolmest valimisse kaasatud importijast vaid kaks. Üks neist märkis, et ta ei ole mitte lihtsalt asjaomase toote importija, vaid tegelikult selle kasutaja, ja teda tuleks kohelda menetluses kasutajana. |
| --- | --- |

(125)

Komisjoni saadetud küsimustikele vastas kolmest valimisse kaasatud importijast vaid kaks. Üks neist märkis, et ta ei ole mitte lihtsalt asjaomase toote importija, vaid tegelikult selle kasutaja, ja teda tuleks kohelda menetluses kasutajana.

| (126) | Importija hakkas hankima asjaomast toodet uurimisperioodil, importides sellest 78 % Valgevenest ja tehes seda väikese kasumimarginaaliga. See näitab, et kõnealune importija arvestas Valgevenest pärit impordi madalate hindadega ja lõi uue kliendibaasi. Seepärast ei saa selle importija tegevust käsitada reageerimisena olemasolevatele kaubandusvoogudele. Seetõttu otsib importija muid kauplemisvõimalusi, kui turuolukord pärast meetmete kehtestamist muutub. |
| --- | --- |

(126)

Importija hakkas hankima asjaomast toodet uurimisperioodil, importides sellest 78 % Valgevenest ja tehes seda väikese kasumimarginaaliga. See näitab, et kõnealune importija arvestas Valgevenest pärit impordi madalate hindadega ja lõi uue kliendibaasi. Seepärast ei saa selle importija tegevust käsitada reageerimisena olemasolevatele kaubandusvoogudele. Seetõttu otsib importija muid kauplemisvõimalusi, kui turuolukord pärast meetmete kehtestamist muutub.

| (127) | Kasutaja teenis kahjumit, müües järgmise etapi lõpptooteid, mis sisaldasid sarrusvardaid. Viimati nimetatutest umbes pool oli hangitud liidu tootmisharult, kolmandik Valgevenest ning ülejäänud osa kolmandatest riikidest, nagu Hiina ja Türgi. Seega olid kõnealuse kasutaja allikad hinna, kättesaadavuse ja kvaliteedi poolest asjakohased. Kavandatavad meetmed ning hangitavate sarrusvarraste valiku mõningane piiramine või muutmine võivad mõjutada Valgevenest tehtavate ostude osakaalu, kuid ei tundu mõjutavat kõnealust kasutajat põhjalikult. Kahjumi põhjus tundub olevat struktuurne ja mitte seotud tooraine hankimisega Valgevenest. |
| --- | --- |

(127)

Kasutaja teenis kahjumit, müües järgmise etapi lõpptooteid, mis sisaldasid sarrusvardaid. Viimati nimetatutest umbes pool oli hangitud liidu tootmisharult, kolmandik Valgevenest ning ülejäänud osa kolmandatest riikidest, nagu Hiina ja Türgi. Seega olid kõnealuse kasutaja allikad hinna, kättesaadavuse ja kvaliteedi poolest asjakohased. Kavandatavad meetmed ning hangitavate sarrusvarraste valiku mõningane piiramine või muutmine võivad mõjutada Valgevenest tehtavate ostude osakaalu, kuid ei tundu mõjutavat kõnealust kasutajat põhjalikult. Kahjumi põhjus tundub olevat struktuurne ja mitte seotud tooraine hankimisega Valgevenest.

| (128) | Hoolimata oma ilmselgelt erinevast rollist menetluses juhtisid mõlemad äriühingud meetmete kehtestamise vastu olles tähelepanu samadele asjaoludele: a) liidu tootjate ebapiisav tootmisvõimsus, et rahuldada nõudlus liidu turul, b) liidu tootjate valmistatavate toodete ebapiisav sortiment ja c) raskused tarnija vahetamisel, sest väidetavalt nõuavad eri liikmesriigid asjaomase toote puhul erinevaid homologeerimistõendeid. |
| --- | --- |

(128)

Hoolimata oma ilmselgelt erinevast rollist menetluses juhtisid mõlemad äriühingud meetmete kehtestamise vastu olles tähelepanu samadele asjaoludele: a) liidu tootjate ebapiisav tootmisvõimsus, et rahuldada nõudlus liidu turul, b) liidu tootjate valmistatavate toodete ebapiisav sortiment ja c) raskused tarnija vahetamisel, sest väidetavalt nõuavad eri liikmesriigid asjaomase toote puhul erinevaid homologeerimistõendeid.

| (129) | Esimest väidet esialgsed järeldused ei toeta – liidu tootmisharu tootmisvõimsuse rakendamise tase on 67 %, mis tähendab, et kasutamata võimsust on märksa enamaks kui kogu Valgevenest liitu imporditava koguse tootmiseks. |
| --- | --- |

(129)

Esimest väidet esialgsed järeldused ei toeta – liidu tootmisharu tootmisvõimsuse rakendamise tase on 67 %, mis tähendab, et kasutamata võimsust on märksa enamaks kui kogu Valgevenest liitu imporditava koguse tootmiseks.

| (130) | Teine väide ei olnud põhjendatud. Lisaks on vastustest, mille esitasid küsimustikule valimisse kaasatud liidu tootjad, selgelt näha, et nad toodavad ja müüvad kõiki tootesortimenti kuuluvaid tooteid. |
| --- | --- |

(130)

Teine väide ei olnud põhjendatud. Lisaks on vastustest, mille esitasid küsimustikule valimisse kaasatud liidu tootjad, selgelt näha, et nad toodavad ja müüvad kõiki tootesortimenti kuuluvaid tooteid.

| (131) | Mis puutub kolmandasse väitesse, siis tuleb rõhutada, et liidu tootjad juba tarnivad mitmesse liikmesriiki ilma raskusteta. |
| --- | --- |

(131)

Mis puutub kolmandasse väitesse, siis tuleb rõhutada, et liidu tootjad juba tarnivad mitmesse liikmesriiki ilma raskusteta.

| (132) | Üks teine koostööd tegev, valimisse mittekuuluv importija tõstatas oma eraldi esitatud väites küsimuse väidetava liidu tootjate vahelise kartelli kohta. Paraku ei esitanud äriühing selle väite toetuseks ühtki dokumenti. Seejärel tõstatas Valgevene eksportiv tootja küsimuse väidetava kartellikokkuleppe kohta. Komisjon hindab Valgevene eksportiva tootja esitatud teavet. Ent kuna see küsimus tõstatati menetluse käigus väga hilja, ei ole seda võimalik käesolevas etapis käsitleda ega kokku võtta. Tuleb märkida, et äriühingu esitatud süüdistused võivad olla seotud vaid ühe äriühinguga, kes on liidu tootjate valimisse kaasatud. Itaalia konkurentsiasutuse algatatud tõendamismenetlus ei ole veel lõppenud (9). Komisjon uurib seda väidet üksikasjalikumalt uurimise lõppetapis. |
| --- | --- |

(132)

Üks teine koostööd tegev, valimisse mittekuuluv importija tõstatas oma eraldi esitatud väites küsimuse väidetava liidu tootjate vahelise kartelli kohta. Paraku ei esitanud äriühing selle väite toetuseks ühtki dokumenti. Seejärel tõstatas Valgevene eksportiv tootja küsimuse väidetava kartellikokkuleppe kohta. Komisjon hindab Valgevene eksportiva tootja esitatud teavet. Ent kuna see küsimus tõstatati menetluse käigus väga hilja, ei ole seda võimalik käesolevas etapis käsitleda ega kokku võtta. Tuleb märkida, et äriühingu esitatud süüdistused võivad olla seotud vaid ühe äriühinguga, kes on liidu tootjate valimisse kaasatud. Itaalia konkurentsiasutuse algatatud tõendamismenetlus ei ole veel lõppenud (9). Komisjon uurib seda väidet üksikasjalikumalt uurimise lõppetapis.

9

| (133) | Viimaks esitas uurimise esialgse etapi lõpus küsimustikule vastused üks teine kasutaja, kes ei olnud menetluse varasemas etapis endast teada andnud. Tema vastused saabusid uurimise esialgses etapis liiga hilja ja seega ei olnud võimalik neid selles etapis analüüsida ja käsitleda. Komisjon uurib ja analüüsib neid vastuseid üksikasjalikumalt uurimise lõppjärgus. |
| --- | --- |

(133)

Viimaks esitas uurimise esialgse etapi lõpus küsimustikule vastused üks teine kasutaja, kes ei olnud menetluse varasemas etapis endast teada andnud. Tema vastused saabusid uurimise esialgses etapis liiga hilja ja seega ei olnud võimalik neid selles etapis analüüsida ja käsitleda. Komisjon uurib ja analüüsib neid vastuseid üksikasjalikumalt uurimise lõppjärgus.

| (134) | Kõike eespool öeldut arvesse võttes on komisjon praegu seisukohal, et üldine mõju kasutajatele ja importijatele ning võimalik piirav mõju konkurentsile on väike. |
| --- | --- |

(134)

Kõike eespool öeldut arvesse võttes on komisjon praegu seisukohal, et üldine mõju kasutajatele ja importijatele ning võimalik piirav mõju konkurentsile on väike.

7.4.   Järeldus liidu huvide kohta

Järeldus liidu huvide kohta

| (135) | Eespool öeldut silmas pidades ja tuginedes teabele liidu huvide kohta jõuti esialgsele järeldusele, et üldiselt puuduvad mõjuvad põhjused, mis takistaksid meetmete kehtestamist Valgevenest pärit vaatlusaluse toote impordi suhtes. |
| --- | --- |

(135)

Eespool öeldut silmas pidades ja tuginedes teabele liidu huvide kohta jõuti esialgsele järeldusele, et üldiselt puuduvad mõjuvad põhjused, mis takistaksid meetmete kehtestamist Valgevenest pärit vaatlusaluse toote impordi suhtes.

| (136) | Mis tahes negatiivset mõju sõltumatutele kasutajatele ja importijatele leevendab alternatiivsete tarneallikate olemasolu. |
| --- | --- |

(136)

Mis tahes negatiivset mõju sõltumatutele kasutajatele ja importijatele leevendab alternatiivsete tarneallikate olemasolu.

| (137) | Peale selle, kui kaaluda dumpinguvastaste meetmete üldist mõju liidu turule, siis tundub, et positiivne mõju – eelkõige liidu tootmisharule avalduv positiivne mõju – kaalub üles võimaliku negatiivse mõju teistele huvirühmadele. |
| --- | --- |

(137)

Peale selle, kui kaaluda dumpinguvastaste meetmete üldist mõju liidu turule, siis tundub, et positiivne mõju – eelkõige liidu tootmisharule avalduv positiivne mõju – kaalub üles võimaliku negatiivse mõju teistele huvirühmadele.

8.   ETTEPANEK AJUTISTE DUMPINGUVASTASTE MEETMETE KOHTA

ETTEPANEK AJUTISTE DUMPINGUVASTASTE MEETMETE KOHTA

| (138) | Dumpingu, kahju, põhjusliku seose ja liidu huvide kohta tehtud järeldusi silmas pidades tuleks kehtestada ajutised dumpinguvastased meetmed, et dumpinguhinnaga import ei tekitaks liidu tootmisharule edasist kahju. |
| --- | --- |

(138)

Dumpingu, kahju, põhjusliku seose ja liidu huvide kohta tehtud järeldusi silmas pidades tuleks kehtestada ajutised dumpinguvastased meetmed, et dumpinguhinnaga import ei tekitaks liidu tootmisharule edasist kahju.

8.1.   Kahju kõrvaldamist võimaldav tase

Kahju kõrvaldamist võimaldav tase

| (139) | Kõnealuste meetmete taseme määramisel võeti arvesse kindlakstehtud dumpingumarginaale ning liidu tootmisharule tekitatud kahju kõrvaldamiseks vajalikku tollimaksumäära. |
| --- | --- |

(139)

Kõnealuste meetmete taseme määramisel võeti arvesse kindlakstehtud dumpingumarginaale ning liidu tootmisharule tekitatud kahju kõrvaldamiseks vajalikku tollimaksumäära.

| (140) | Dumpingu kahjustava mõju kõrvaldamiseks vajaliku tollimaksu määra arvutamisel võeti arvesse, et mis tahes meede peaks võimaldama liidu tootmisharul katta oma tootmiskulud ja saada sellist maksueelset kasumit, mille teenimine võiks olla mõeldav liidus seda liiki tootmisharus samasuguse toote müügi puhul tavapärastes konkurentsitingimustes, see tähendab dumpinguhinnaga impordi puudumisel. |
| --- | --- |

(140)

Dumpingu kahjustava mõju kõrvaldamiseks vajaliku tollimaksu määra arvutamisel võeti arvesse, et mis tahes meede peaks võimaldama liidu tootmisharul katta oma tootmiskulud ja saada sellist maksueelset kasumit, mille teenimine võiks olla mõeldav liidus seda liiki tootmisharus samasuguse toote müügi puhul tavapärastes konkurentsitingimustes, see tähendab dumpinguhinnaga impordi puudumisel.

| (141) | Et määrata kindlaks sihtkasum, võttis komisjon arvesse sõltumatutele klientidele suunatud müügi kasumit, mida kasutatakse kahju kõrvaldamist võimaldava taseme kindlaksmääramiseks. |
| --- | --- |

(141)

Et määrata kindlaks sihtkasum, võttis komisjon arvesse sõltumatutele klientidele suunatud müügi kasumit, mida kasutatakse kahju kõrvaldamist võimaldava taseme kindlaksmääramiseks.

| (142) | Kogu vaatlusaluse perioodi jooksul oli liidu tootmisharu kasumlik ainult 2012. aastal, kuid tol aastal saavutatud minimaalset kasumit 1,3 % mõjutasid käibemaksupettuse skeemi ja sellele järgnenud hinnalangus, nagu on selgitatud põhjendustes 83 ning 106–111. Seega ei saa 2012. aastal saavutatud kasumit pidada mõistlikuks sihtkasumiks, mis võimaldaks finantsilist taastumist ja innustaks tegema investeeringuid. |
| --- | --- |

(142)

Kogu vaatlusaluse perioodi jooksul oli liidu tootmisharu kasumlik ainult 2012. aastal, kuid tol aastal saavutatud minimaalset kasumit 1,3 % mõjutasid käibemaksupettuse skeemi ja sellele järgnenud hinnalangus, nagu on selgitatud põhjendustes 83 ning 106–111. Seega ei saa 2012. aastal saavutatud kasumit pidada mõistlikuks sihtkasumiks, mis võimaldaks finantsilist taastumist ja innustaks tegema investeeringuid.

| (143) | Kaebuse esitaja pakutud sihtkasum oli 9,9 % ja see põhines sihtkasumil, mida kasutati hiljutises dumpinguvastases juhtumis, milles käsitleti lähedalt seotud terastoodet, valtstraati. Komisjon peab asjakohasemaks kasutada sihtkasumit, mis tulenes veel hilisemast juhtumist, milles käsitleb kõrge väsimustugevusega betooni terasest sarrusvardaid, kus sihtkasum oli 4,8 %. Märgitakse, et vastupidiselt kaebuse esitaja pakutud sihtkasumile saavutati kõnealune sihtkasum 2012. aastal, mis on käesolevas juhtumis uurimisperioodi see. Lisaks on need kaks toodet on väga sarnased, neid toodavad samad ettevõtted ja nende tootmiseks kasutatakse samu tootmisliine. |
| --- | --- |

(143)

Kaebuse esitaja pakutud sihtkasum oli 9,9 % ja see põhines sihtkasumil, mida kasutati hiljutises dumpinguvastases juhtumis, milles käsitleti lähedalt seotud terastoodet, valtstraati. Komisjon peab asjakohasemaks kasutada sihtkasumit, mis tulenes veel hilisemast juhtumist, milles käsitleb kõrge väsimustugevusega betooni terasest sarrusvardaid, kus sihtkasum oli 4,8 %. Märgitakse, et vastupidiselt kaebuse esitaja pakutud sihtkasumile saavutati kõnealune sihtkasum 2012. aastal, mis on käesolevas juhtumis uurimisperioodi see. Lisaks on need kaks toodet on väga sarnased, neid toodavad samad ettevõtted ja nende tootmiseks kasutatakse samu tootmisliine.

| (144) | Sellest tulenevalt arvutati kahju kõrvaldamist võimaldav tase dumpinguhinnaga impordi kaalutud keskmiste hindade – nagu need olid kindlaks tehtud hinna allalöömist käsitlevate arvutuste jaoks põhjenduses 68 – ja liidu tootmisharu samasuguse toote mittekahjustava hinna võrdlemise teel. |
| --- | --- |

(144)

Sellest tulenevalt arvutati kahju kõrvaldamist võimaldav tase dumpinguhinnaga impordi kaalutud keskmiste hindade – nagu need olid kindlaks tehtud hinna allalöömist käsitlevate arvutuste jaoks põhjenduses 68 – ja liidu tootmisharu samasuguse toote mittekahjustava hinna võrdlemise teel.

| (145) | Seejärel väljendati kõik võrdluse tulemusel kindlaks tehtud erinevused protsendimäärana keskmisest impordi CIF-koguhinnast. |
| --- | --- |

(145)

Seejärel väljendati kõik võrdluse tulemusel kindlaks tehtud erinevused protsendimäärana keskmisest impordi CIF-koguhinnast.

8.2.   Ajutised meetmed

Ajutised meetmed

| (146) | Eespool öeldut silmas pidades leitakse, et alusmääruse artikli 7 lõike 2 kohaselt tuleks vastavalt väiksema tollimaksu reeglile kehtestada Valgevenest pärit sarrusvarraste impordi suhtes ajutine dumpinguvastane tollimaks, mis vastaks väiksemale dumpingu- ja kahjumarginaali määrale, olenevalt sellest, kumb on madalam. |
| --- | --- |

(146)

Eespool öeldut silmas pidades leitakse, et alusmääruse artikli 7 lõike 2 kohaselt tuleks vastavalt väiksema tollimaksu reeglile kehtestada Valgevenest pärit sarrusvarraste impordi suhtes ajutine dumpinguvastane tollimaks, mis vastaks väiksemale dumpingu- ja kahjumarginaali määrale, olenevalt sellest, kumb on madalam.

| (147) | Eespool toodu alusel on kindlaks määratud esialgsed dumpinguvastase tollimaksu määrad, võrreldes kahjumarginaale ja dumpingumarginaale. Sellest tulenevalt on kavandatud dumpinguvastase tollimaksu määrad järgmised.








  Äriühing | Kahjumarginaal
  (%) | Dumpingumarginaal
  (%) | Ajutise dumpinguvastase tollimaksu määr
  (%) |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| BMZ | 12,5 | 58,4 | 12,5 |
| Kõik muud äriühingud | 12,5 | 58,4 | 12,5 |

(147)

Eespool toodu alusel on kindlaks määratud esialgsed dumpinguvastase tollimaksu määrad, võrreldes kahjumarginaale ja dumpingumarginaale. Sellest tulenevalt on kavandatud dumpinguvastase tollimaksu määrad järgmised.

Äriühing

Kahjumarginaal

(%)

Dumpingumarginaal

(%)

Ajutise dumpinguvastase tollimaksu määr

(%)

BMZ

12,5

58,4

12,5

Kõik muud äriühingud

12,5

58,4

12,5

| (148) | Iga taotlus kohaldada kõnealuste individuaalsete äriühingute jaoks ette nähtud dumpinguvastase tollimaksu määrasid (näiteks pärast juriidilise isiku nimevahetust või uue tootmis- või müügiüksuse asutamist) tuleb viivitamata saata komisjonile (10) koos kõikide vajalike andmetega, eelkõige teabega mis tahes muudatuste kohta äriühingu tootmistegevuses, siseriiklikus või eksportmüügis, mis on seotud näiteks kõnealuse nimevahetuse või kõnealuse muutusega tootmis- või müügiüksustes. Vajaduse korral muudetakse käesolevat määrust, ajakohastades nende äriühingute loetelu, kelle suhtes kohaldatakse individuaalseid tollimaksumäärasid. |
| --- | --- |

(148)

Iga taotlus kohaldada kõnealuste individuaalsete äriühingute jaoks ette nähtud dumpinguvastase tollimaksu määrasid (näiteks pärast juriidilise isiku nimevahetust või uue tootmis- või müügiüksuse asutamist) tuleb viivitamata saata komisjonile (10) koos kõikide vajalike andmetega, eelkõige teabega mis tahes muudatuste kohta äriühingu tootmistegevuses, siseriiklikus või eksportmüügis, mis on seotud näiteks kõnealuse nimevahetuse või kõnealuse muutusega tootmis- või müügiüksustes. Vajaduse korral muudetakse käesolevat määrust, ajakohastades nende äriühingute loetelu, kelle suhtes kohaldatakse individuaalseid tollimaksumäärasid.

10

| (149) | Et tagada dumpinguvastase tollimaksu nõuetekohane jõustamine, tuleks jääktollimaksu määra kohaldada mitte üksnes koostööst hoiduvate eksportivate tootjate suhtes, vaid ka nende tootjate suhtes, kes uurimisperioodil liitu ei eksportinud. |
| --- | --- |

(149)

Et tagada dumpinguvastase tollimaksu nõuetekohane jõustamine, tuleks jääktollimaksu määra kohaldada mitte üksnes koostööst hoiduvate eksportivate tootjate suhtes, vaid ka nende tootjate suhtes, kes uurimisperioodil liitu ei eksportinud.

9.   LÕPPSÄTTED

LÕPPSÄTTED

| (150) | Hea halduse huvides kutsub komisjon huvitatud isikuid esitama kindlaksmääratud tähtaja jooksul kirjalikke märkusi ja/või taotlema, et komisjon ja/või kaubandusmenetlustes ärakuulamise eest vastutav ametnik nad ära kuulaks. |
| --- | --- |

(150)

Hea halduse huvides kutsub komisjon huvitatud isikuid esitama kindlaksmääratud tähtaja jooksul kirjalikke märkusi ja/või taotlema, et komisjon ja/või kaubandusmenetlustes ärakuulamise eest vastutav ametnik nad ära kuulaks.

| (151) | Ajutiste tollimaksude kehtestamist käsitlevad järeldused on ajutised ja neid võidakse uurimise lõppjärgus muuta, |
| --- | --- |

(151)

Ajutiste tollimaksude kehtestamist käsitlevad järeldused on ajutised ja neid võidakse uurimise lõppjärgus muuta,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

1.   Käesolevaga kehtestatakse ajutine dumpinguvastane tollimaks teatavate betooni sarrusvarraste impordile, mis on valmistatud rauast või legeerimata terasest, sepistatud, kuumvaltsitud, -tõmmatud või -pressitud, k.a valtsimisjärgselt väänatud, kuid edasi töötlemata, ning neil on süvendeid, nukke, sooni või muid valtsimisprotsessis tekkinud deformatsioone. Kõrge väsimustugevusega rauast või terasest betooni sarrusvardad jäävad asjaomase toote määratlusest välja. Asjaomane toode on pärit Valgevenest ja kuulub praegu CN-koodide ex 7214 10 00, ex 7214 20 00, ex 7214 30 00, ex 7214 91 10, ex 7214 91 90, ex 7214 99 10, ex 7214 99 71, ex 7214 99 79 ja ex 7214 99 95 alla (TARICi koodid: 7214100010, 7214200020, 7214300010, 7214911010, 7214919010, 7214991010, 7214997110, 7214997910, 7214999510).

2.   Ajutise dumpinguvastase tollimaksu määrad, mida kohaldatakse lõikes 1 kirjeldatud ja allpool nimetatud äriühingus toodetud toote netohinna suhtes liidu piiril enne tollimaksude tasumist, on järgmised.

| Äriühing | Ajutise dumpinguvastase tollimaksu määr (%) | TARICi lisakood |
| --- | --- | --- |
| BMZ – avatud aktsiaselts „Byelorussian Steel Works – Management Company of“ Byelorussian Metallurgical Company „Holding“ | 12,5 | C197 |
| Kõik muud äriühingud | 12,5 | C999 |

Äriühing

Ajutise dumpinguvastase tollimaksu määr (%)

TARICi lisakood

BMZ – avatud aktsiaselts „Byelorussian Steel Works – Management Company of“ Byelorussian Metallurgical Company „Holding“

12,5

C197

Kõik muud äriühingud

12,5

C999

3.   Lõikes 1 nimetatud toode lubatakse liidus vabasse ringlusse ajutise tollimaksu summa suuruse tagatise esitamisel.

4.   Kui ei ole sätestatud teisiti, kohaldatakse kehtivaid tollimaksusätteid.

Artikkel 2

1.   Huvitatud isikud võivad 25 päeva jooksul alates käesoleva määruse jõustumisest

| a) | taotleda nende oluliste faktide ja kaalutluste teatavakstegemist, mille alusel käesolev määrus on vastu võetud; |
| --- | --- |

a)

taotleda nende oluliste faktide ja kaalutluste teatavakstegemist, mille alusel käesolev määrus on vastu võetud;

| b) | esitada komisjonile oma kirjalikke märkusi ning |
| --- | --- |

b)

esitada komisjonile oma kirjalikke märkusi ning

| c) | taotleda ärakuulamist komisjonis ja/või kaubandusmenetlustes ärakuulamise eest vastutava ametniku juures. |
| --- | --- |

c)

taotleda ärakuulamist komisjonis ja/või kaubandusmenetlustes ärakuulamise eest vastutava ametniku juures.

2.   Määruse (EL) 2016/1036 artikli 21 lõikes 4 osutatud isikud võivad 25 päeva jooksul alates käesoleva määruse jõustumisest esitada märkusi ajutiste meetmete kohaldamise kohta.

Artikkel 3

Käesolev määrus jõustub järgmisel päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Artiklit 1 kohaldatakse kuue kuu vältel.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 19. detsember 2016

Komisjoni nimel

president

Jean-Claude JUNCKER

---

(1)  
  ELT L 176, 30.6.2016, lk 21.

1

(2)  Nõukogu 30. novembri 2009. aasta määrus (EÜ) nr 1225/2009 kaitse kohta dumpinguhinnaga impordi eest riikidest, mis ei ole Euroopa Ühenduse liikmed (ELT L 343, 22.12.2009, lk 51).

2

(3)  Teade teatavate Valgevene Vabariigist pärit betooni sarrusvarraste importi käsitleva dumpinguvastase menetluse algatamise kohta (ELT C 114, 31.3.2016, lk 3).

3

(4)  
  „Uurimine algatatakse vastavalt lõikele 1 ainult siis, kui samasuguse toote liidu tootjate poolt kaebuse suhtes väljendatud toetuse või vastuseisu ulatuse kontrollimise põhjal on tuvastatud, et kaebus on esitatud liidu tootmisharu poolt või selle nimel. Kaebust peetakse liidu tootmisharu poolt või selle nimel esitatuks, kui seda toetavad need liidu tootjad, kelle toodang moodustab ühtekokku enam kui 50 % samasuguse toote kogutoodangust, mida toodab kaebusele kas toetust või vastuseisu väljendav osa omamaisest tootmisharust. Uurimist ei algatata, kui kaebust selgesõnaliselt toetavate liidu tootjate arvele langeb alla 25 % liidu tootmisharu samasuguse toote kogutoodangust.“

4

(5)  Euroopa Kohtu (suurkoda), 8. september 2015, kohtuasi C-511/13 P, Philips Lighting Poland S.A., Philips Lighting BV vs Euroopa Liidu Nõukogu, Hangzhou Duralamp Electronics Co., Ltd, GE Hungary Ipari és Kereskedelmi Zrt. (GE Hungary Zrt.), Osram GmbH, Eurooa Komisjon.

5

vs

(6)  Kehtivad dumpinguvastased tollimaksud Valgevene (115 %), Hiina (133 %), Indoneesia (60,4 %), Läti (17 %), Mehhiko (20 % – 67 %), Moldova (232 %), Poola (47 % – 52 %) Türgi (3,64 %) ja Ukraina (42 %) suhtes. Üksikasjalikumat teavet leiate järgmistest uurimistest:

6

„Steel Concrete Reinforcing Bar from Belarus, China, Indonesia, Latvia, Moldova, Poland and Ukraine. Investigations Nos. 731-TA-873–875, 878–880, and 882 (Second Review). Publication 4409, juuli 2013. U.S. International Trade Commission.“ ning „Steel Concrete Reinforcing Bar from Mexico and Turkey. Investigations Nos. 701-TA-502 and 731-TA-1227 (Final). Publication 4496. oktoober 2014. U.S. International Trade Commission.“

(7)  Vt ka kohtuotsus Finanzgericht Müncheni (Saksamaa) eelotsusetaotluse kohta, Euroopa Kohus (kolmas koda), 10. september 2015, Fliesen-Zentrum Deutschland GmbH vs. Hauptzollamt Regensburg Fliesen-Zentrum, C-687/13, punkt 67.

7

vs.

(8)  Kättesaadava teabe põhjal selgus, et 2015. aasta aprillis oli Valgevene eksportiva tootja imporditud tooraine umbes 9 % kallim, võrreldes hinnaga USAs.

8

(9)  Provvedimento n. 25674 del 21/10/2015;

9

Provvedimento n. 26085 del 21/06/2016;

Provvedimento n. 2671 del 14/09/2016.

(10)  
  European Commission, Directorate-General for Trade, Directorate H, CHAR, 04/039, 1049 Brussels, Belgium.

10

---

| 20.12.2016 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 345/27 |
| --- | --- | --- | --- |

20.12.2016

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 345/27

---

KOMISJONI RAKENDUSMÄÄRUS (EL) 2016/2304,

19. detsember 2016,

Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 549/2013 kohaselt edastatud andmete kvaliteediaruandeid puudutavate üksikasjade, aruannete struktuuri, esitamise sageduse ja hindamisnäitajate kohta

(EMPs kohaldatav tekst)

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 21. mai 2013. aasta määrust (EL) nr 549/2013 Euroopa Liidus kasutatava Euroopa rahvamajanduse ja regionaalse arvepidamise süsteemi kohta, (1) eelkõige selle artikli 4 lõiget 3,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Määrusega (EL) nr 549/2013 on kehtestatud Euroopa arvepidamissüsteem 2010 (edaspidi „ESA 2010“), millega luuakse programm, mis näeb ette tähtajad, milleks liikmesriigid peavad edastama komisjonile kõnealuses määruses sätestatud metoodika kohaselt koostatavad kontod ja tabelid. |
| --- | --- |

(1)

Määrusega (EL) nr 549/2013 on kehtestatud Euroopa arvepidamissüsteem 2010 (edaspidi „ESA 2010“), millega luuakse programm, mis näeb ette tähtajad, milleks liikmesriigid peavad edastama komisjonile kõnealuses määruses sätestatud metoodika kohaselt koostatavad kontod ja tabelid.

| (2) | Vastavalt määruse (EL) nr 549/2013 artiklile 4 kohaldatakse kõnealuse määrusega hõlmatud andmete suhtes Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 223/2009 (2) artikli 12 lõikes 1 sätestatud kvaliteedikriteeriume. Liikmesriigid peavad komisjonile esitama aruande rahvamajanduse ja regionaalse arvepidamise andmete kvaliteedi kohta. |
| --- | --- |

(2)

Vastavalt määruse (EL) nr 549/2013 artiklile 4 kohaldatakse kõnealuse määrusega hõlmatud andmete suhtes Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 223/2009 (2) artikli 12 lõikes 1 sätestatud kvaliteedikriteeriume. Liikmesriigid peavad komisjonile esitama aruande rahvamajanduse ja regionaalse arvepidamise andmete kvaliteedi kohta.

| (3) | Komisjoni rakendusotsusega 2014/403/EL (3) tehti liikmesriikidele ajutisi erandeid. Seetõttu tuleks nende kvaliteediaruannete sisu, mida komisjon kohustab liikmesriike esitama, kohandada vastavalt neile eranditele. Kvaliteediaruannete esitamise nõue tuleks kehtestada järk-järgult aastaks 2021, et anda liikmesriikidele aega põhjalike kohanduste tegemiseks, mis on vajalikud ESA 2010 kasutusele võtmiseks riiklikes statistikasüsteemides. |
| --- | --- |

(3)

Komisjoni rakendusotsusega 2014/403/EL (3) tehti liikmesriikidele ajutisi erandeid. Seetõttu tuleks nende kvaliteediaruannete sisu, mida komisjon kohustab liikmesriike esitama, kohandada vastavalt neile eranditele. Kvaliteediaruannete esitamise nõue tuleks kehtestada järk-järgult aastaks 2021, et anda liikmesriikidele aega põhjalike kohanduste tegemiseks, mis on vajalikud ESA 2010 kasutusele võtmiseks riiklikes statistikasüsteemides.

| (4) | Vastavalt määruse (EL) nr 549/2013 artikli 4 lõikele 3 ja selle määruse artikli 4 lõikes 1 osutatud kvaliteedikriteeriumide kohaldamiseks, tuleks liikmesriikide esitatavate kvaliteediaruannete üksikasjad, aruannete struktuur, esitamise sagedus ja hindamisnäitajad kindlaks määrata komisjoni rakendusaktidega. |
| --- | --- |

(4)

Vastavalt määruse (EL) nr 549/2013 artikli 4 lõikele 3 ja selle määruse artikli 4 lõikes 1 osutatud kvaliteedikriteeriumide kohaldamiseks, tuleks liikmesriikide esitatavate kvaliteediaruannete üksikasjad, aruannete struktuur, esitamise sagedus ja hindamisnäitajad kindlaks määrata komisjoni rakendusaktidega.

| (5) | Kuna rahvamajanduse ja regionaalse arvepidamise kvaliteediaruannetes sisalduv teave peab põhinema komisjoni (Eurostat) avaldatud Euroopa statistikasüsteemi standarditel kvaliteediaruandluse kohta, tuleb käesoleva määruse lisa koostada nimetatud standardeid järgides. Teavet, mille liikmesriigid on juba esitanud ESA 2010 rakendamise kohta, peaks komisjon uuesti kasutama ning seda ei tuleks kvaliteediaruannetes nõuda. |
| --- | --- |

(5)

Kuna rahvamajanduse ja regionaalse arvepidamise kvaliteediaruannetes sisalduv teave peab põhinema komisjoni (Eurostat) avaldatud Euroopa statistikasüsteemi standarditel kvaliteediaruandluse kohta, tuleb käesoleva määruse lisa koostada nimetatud standardeid järgides. Teavet, mille liikmesriigid on juba esitanud ESA 2010 rakendamise kohta, peaks komisjon uuesti kasutama ning seda ei tuleks kvaliteediaruannetes nõuda.

| (6) | Käesolevas määruses sätestatud meetmed on kooskõlas Euroopa statistikasüsteemi komitee arvamusega, |
| --- | --- |

(6)

Käesolevas määruses sätestatud meetmed on kooskõlas Euroopa statistikasüsteemi komitee arvamusega,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Määruse (EL) nr 549/2013 artikli 4 lõikes 2 osutatud kvaliteediaruanne rahvamajanduse ja regionaalse arvepidamise kohta peab hõlmama liikmesriikide andmeid, mis on vastavalt määruse (EL) nr 549/2013 B lisas sätestatud ESA 2010 andmeedastusprogrammile saadetud aruandele eelneval aastal.

Liikmesriigid esitavad kvaliteediaruande igal aastal.

Artikkel 2

Artiklis 1 osutatud rahvamajanduse ja regionaalse arvepidamise kvaliteediaruannete üksikasjad, struktuur ja hindamisnäitajad on sätestatud lisas.

Artikkel 3

Käesolev määrus jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 19. detsember 2016

Komisjoni nimel

president

Jean-Claude JUNCKER

---

(1)  
  ELT L 174, 21.5.2013, lk 1.

1

(2)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 11. märtsi 2009. aasta määrus (EÜ) nr 223/2009 Euroopa statistika kohta (ELT L 87, 31.3.2009, lk 164).

2

(3)  Komisjoni 26. juuni 2014. aasta rakendusotsus nr 2014/403/EL, mis käsitleb liikmesriikidele erandite tegemist statistiliste andmete edastamisel vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusele (EL) nr 549/2013 Euroopa Liidus kasutatava Euroopa rahvamajanduse ja regionaalse arvepidamise süsteemi kohta (ELT L 195, 2.7.2014, lk 1).

3

---

LISA

Liikmesriikide esitatavate kvaliteediaruannete üksikasjad, struktuur ja hindamisnäitajad

1.   Sissejuhatus

Kvaliteediaruanne rahvamajanduse ja regionaalse arvepidamise kohta peab sisaldama nii kvaliteedi kvantitatiivseid näitajaid kui ka kvalitatiivseid kirjeldusi eelmisel aastal saadetud andmete kohta. Komisjon (Eurostat) esitab liikmesriikidele tulemused kvantitatiivsete näitajate kohta, mis on arvutatud esitatud andmete põhjal. Liikmesriigid tõlgendavad ja kommenteerivad tulemusi vastavalt oma koostamismetoodikale ja statistika tootmise protsessile.

2.   Üksikasjad

| — | Enne 15. veebruari 2017 ja pärast seda igal aastal edastab komisjon (Eurostat) liikmesriikidele kvaliteediaruannete kavandid, mis on osaliselt eeltäidetud kõigi 4. jaos osutatud kvantitatiivsete hindamisnäitajatega. |
| --- | --- |

—

Enne 15. veebruari 2017 ja pärast seda igal aastal edastab komisjon (Eurostat) liikmesriikidele kvaliteediaruannete kavandid, mis on osaliselt eeltäidetud kõigi 4. jaos osutatud kvantitatiivsete hindamisnäitajatega.

| — | Hiljemalt iga aasta 31. mail edastavad liikmesriigid komisjonile (Eurostatile) täidetud kvaliteediaruanded. |
| --- | --- |

—

Hiljemalt iga aasta 31. mail edastavad liikmesriigid komisjonile (Eurostatile) täidetud kvaliteediaruanded.

3.   Struktuur

Iga liikmesriik esitab ühe kvaliteediaruande, mis hõlmab kõiki ESA 2010 andmeedastusprogrammi tabeleid vastavalt määruse (EL) nr 549/2013 B lisale.

Kvaliteediaruanded peavad sisaldama teavet kõikide määruse (EÜ) nr 223/2009 artikli 12 lõikes 1 sätestatud kvaliteedikriteeriumide kohta. Teave esitatakse vastavalt järgmisele struktuurile:

| — | asjakohasus, |
| --- | --- |

—

asjakohasus,

| — | täpsus ja usaldusväärsus, |
| --- | --- |

—

täpsus ja usaldusväärsus,

| — | ajakohasus ja õigeaegsus, |
| --- | --- |

—

ajakohasus ja õigeaegsus,

| — | kättesaadavus ja selgus, |
| --- | --- |

—

kättesaadavus ja selgus,

| — | sidusus ja võrreldavus. |
| --- | --- |

—

sidusus ja võrreldavus.

Teavet, mille liikmesriigid on juba esitanud ESA 2010 rakendamise kohta, peaks komisjon uuesti kasutama ning seda ei tuleks kvaliteediaruannetes nõuda.

4.   Hindamisnäitajad

4.1.   Kvantitatiivsed näitajad

Kvaliteediaruanne peab sisaldama järgmisi kvantitatiivseid näitajaid:

| Nr | Näitaja | Määratlus (*1) | ESA 2010 andmeedastusprogrammi muutuja ja/või tabel | Vaatlusperiood (*1) | Kvaliteedinõuded | Rakendamine alates |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1. | Andmete täielikkuse määr | Liikmesriikide esitatud andmeväljade arvu suhe ESA 2010 andmeedastusprogrammiga nõutud eranditega hõlmamata andmeväljade arvuga | Kõik tabelid, kvartali- ja aastaandmed | 1995 kuni viimase aasta ja kvartalini | Asjakohasus | 2017 |
| 2. | Kvartaliandmete parandamise määr | Peamiste kvartali muutujate parandamise määr esimese ja viimase edastamise vahel ja keskmine parandamise määr järgnevatel edastamistel alates esimesest edastamisest | Sesoonselt ja kalendaarselt korrigeeritud sisemajanduse koguprodukti maht (tabel 1) | Viimase kolme aasta olemasolevad kvartalid | Täpsus ja usaldusväärsus | 2019 |
| Sesoonselt korrigeeritud kogutööhõive (tuhat inimest) (tabel 1) | 2019 |
| Kodumajapidamiste ja kodumajapidamisi teenindavate kasumitaotluseta institutsioonide sesoonselt korrigeerimata kasutatav kogutulu (tabel 801) | 2021 |
| Kodumajapidamiste ja kodumajapidamisi teenindavate kasumitaotluseta institutsioonide sesoonselt korrigeerimata lõpptarbimiskulutused (tabel 801) | 2021 |
| Mittefinantsettevõtete sesoonselt korrigeerimata kogulisandväärtus (tabel 801) | 2021 |
| Mittefinantsettevõtete sesoonselt korrigeerimata kapitali kogumahutus põhivarasse (tabel 801) | 2021 |
| 3. | Aastaandmete parandamise määr | Peamiste aastaste muutujate keskmine parandamise määr järgnevatel edastamistel alates esimesest edastamisest | Tabel 1:
  Sisemajanduse koguprodukt (jooksevhinnad ja mahud); kogulisandväärtus (jooksevhinnad)
  Tabel 1 (jooksevhinnad):
  Hüvitised töötajatele, tegevuse koguülejääk ja kogusegatulu
  Tabel 1 (jooksevhinnad): | Kodumajapidamiste ja kodumajapidamisi teenindavate kasumitaotluseta institutsioonide lõpptarbimiskulutused |

Nr

Näitaja

Määratlus (*1)

ESA 2010 andmeedastusprogrammi muutuja ja/või tabel

Vaatlusperiood (*1)

Kvaliteedinõuded

Rakendamine alates

1.

Andmete täielikkuse määr

Liikmesriikide esitatud andmeväljade arvu suhe ESA 2010 andmeedastusprogrammiga nõutud eranditega hõlmamata andmeväljade arvuga

Kõik tabelid, kvartali- ja aastaandmed

1995 kuni viimase aasta ja kvartalini

Asjakohasus

2017

2.

Kvartaliandmete parandamise määr

Peamiste kvartali muutujate parandamise määr esimese ja viimase edastamise vahel ja keskmine parandamise määr järgnevatel edastamistel alates esimesest edastamisest

Sesoonselt ja kalendaarselt korrigeeritud sisemajanduse koguprodukti maht (tabel 1)

Viimase kolme aasta olemasolevad kvartalid

Täpsus ja usaldusväärsus

2019

Sesoonselt korrigeeritud kogutööhõive (tuhat inimest) (tabel 1)

2019

Kodumajapidamiste ja kodumajapidamisi teenindavate kasumitaotluseta institutsioonide sesoonselt korrigeerimata kasutatav kogutulu (tabel 801)

2021

Kodumajapidamiste ja kodumajapidamisi teenindavate kasumitaotluseta institutsioonide sesoonselt korrigeerimata lõpptarbimiskulutused (tabel 801)

2021

Mittefinantsettevõtete sesoonselt korrigeerimata kogulisandväärtus (tabel 801)

2021

Mittefinantsettevõtete sesoonselt korrigeerimata kapitali kogumahutus põhivarasse (tabel 801)

2021

3.

Aastaandmete parandamise määr

Peamiste aastaste muutujate keskmine parandamise määr järgnevatel edastamistel alates esimesest edastamisest

Tabel 1:

Sisemajanduse koguprodukt (jooksevhinnad ja mahud); kogulisandväärtus (jooksevhinnad)

Tabel 1 (jooksevhinnad):

Hüvitised töötajatele, tegevuse koguülejääk ja kogusegatulu

Tabel 1 (jooksevhinnad):

Kodumajapidamiste ja kodumajapidamisi teenindavate kasumitaotluseta institutsioonide lõpptarbimiskulutused

| | Valitsemissektori lõpptarbimiskulutused |
| --- | --- |

Valitsemissektori lõpptarbimiskulutused

| | Kapitali kogumahutus põhivarasse |
| --- | --- |

Kapitali kogumahutus põhivarasse

| | Kaupade ja teenuste eksport |
| --- | --- |

Kaupade ja teenuste eksport

| | Kaupade ja teenuste import, |
| --- | --- |

Kaupade ja teenuste import,

Tabel 1 (tuhat inimest):

| | Kogutööhõive |
| --- | --- |

Kogutööhõive

| | Töötajad |
| --- | --- |

Töötajad

Tabel 2 (jooksevhinnad):

| | Valitsemissektori kulutused |
| --- | --- |

Valitsemissektori kulutused

| | Valitsemissektori tulu |
| --- | --- |

Valitsemissektori tulu

Tabel 7 (jooksevhinnad):

Finantssektori kohustused kokku (konsolideerimata)

Tabel 7 (jooksevhinnad):

| | Mittefinantsettevõtete võlg (konsolideeritud) |
| --- | --- |

Mittefinantsettevõtete võlg (konsolideeritud)

| | Kodumajapidamiste ja kodumajapidamisi teenindavate kasumitaotluseta institutsioonide võlg (konsolideeritud) |
| --- | --- |

Kodumajapidamiste ja kodumajapidamisi teenindavate kasumitaotluseta institutsioonide võlg (konsolideeritud)

Tabel 10:

| | Kogulisandväärtus jooksevhindades, tööhõive inimestes (t + 12 kuud) |
| --- | --- |

Kogulisandväärtus jooksevhindades, tööhõive inimestes (t + 12 kuud)

| | Hüvitised töötajatele jooksevhindades (t + 24 kuud) (NUTS 2 (1)) |
| --- | --- |

Hüvitised töötajatele jooksevhindades (t + 24 kuud) (NUTS 2 (1))

Tabel 13 (jooksevhinnad):

Kodumajapidamiste kasutada olev netosissetulek (NUTS 2)

Viimased viis aastat

Täpsus ja usaldusväärsus

2019

4.

Õigeaegsus – avaldamise kuupäevad

Esimene andmeedastuse kuupäev ja kinnitatud andmete edastamise kuupäev iga ESA 2010 andmeedastusprogrammi viimasel aastal edastatud tabeli kohta

Kõik tabelid, kvartali- ja aastaandmed

Viimane aasta

Ajakohasus ja õigeaegsus

2017

5.

Sidusus – tabelite sees ja vahel

Keskmine ja suurim absoluutne erinevus, mis näitab, millisel määral on tagatud statistika ühtsus andmekogumi sees, st kõik asjakohased aritmeetilised ja arvestuslikud seosed on täidetud, ei ole põhjendamatuid muutusi ja on kooskõlas andmete terviklikkuse nõudega

Sisemajanduse koguprodukt, jooksevhindades (kvartali- ja aastaandmed):

Tabelis 1 (sisemajanduse koguprodukt vastavalt tootmise, kulutuste ja tulu lähenemisviisidele)

Kogulisandväärtus, jooksevhindades (aastaandmed):

Tabelite 1 ja 3 vahel

Hüvitised töötajatele, jooksevhindades (aastaandmed):

Tabelite 1 ja 3 vahel

Kapitali kogumahutus põhivarasse, jooksevhindades (aastaandmed):

Tabelite 1 ja 3 ning tabelite 1 ja 22 vahel

Kaupade ja teenuste eksport, jooksevhindades (kvartali- ja aastaandmed):

Tabelis 1 (andmed saadud sisemajanduse koguprodukti kulukomponendist ja üksikasjalikust ekspordi jaotusest)

Kaupade ja teenuste import, jooksevhindades (kvartali- ja aastaandmed):

Tabelis 1 (andmed saadud sisemajanduse koguprodukti kulukomponendist ja üksikasjalikust impordi jaotusest)

Kogutööhõive, töötajad ja füüsilisest isikust ettevõtjad (aastaandmed, tuhat inimest):

Tabelite 1 ja 3 vahel

Viimased viis aastat

Sidusus ja võrreldavus

2017

6.

Sidusus – aastaandmed ja kvartaliandmete summa

Millises ulatuses on aasta- ja kvartalistatistika ühilduvad

(Kõigi muutujate puhul peale tööhõive kontrollitakse ühilduvust aasta- ja nelja kvartali andmete summa vahel; tööhõive puhul – aasta- ja nelja kvartali andmete keskmise vahel)

Sisemajanduse koguprodukt, jooksevhindades, sesoonselt korrigeerimata (tabel 1)

Kogutööhõive (tuhat inimest), sesoonselt korrigeerimata (tabel 1)

Mittefinantsettevõtete sektori tegevuse koguülejääk (tabelid 8/801, jooksevhinnad)

Kodumajapidamiste ja kodumajapidamisi teenindavate kasumitaotluseta institutsioonide sektori kasutatav kogutulu (tabelid 8/801, jooksevhinnad)

Viimased viis aastat

Sidusus ja võrreldavus

2017

7.

Sidusus – kogumaht ja komponentide summa

Millises ulatuses on alakomponentide summa võrdne kogumahuga

Sisemajanduse koguprodukt, jooksevhindades, sesoonselt korrigeerimata, kokku ja tarbimise komponentide summa (kvartali- ja aastaandmed), tabel 1

Kogulisandväärtus, jooksevhindades, kokku ja NACE Rev. 2 (2), taseme A*10 jaotused (kvartali- ja aastaandmed), tabel 1

Kogutööhõive (tuhat inimest), sesoonselt korrigeerimata, kokku ning töötajate ja mittepalgaliste töötajate summa (kvartali- ja aastaandmed), tabel 1

Kogutööhõive (tuhat inimest) kokku ja NACE Rev. 2 taseme A*10 jaotuste summa (aastaandmed) (tabel 1)

Viimased viis aastat

Sidusus ja võrreldavus

2017

8.

Sidusus – peamised koondnäitajad ja mittefinantssektori arvepidamine sektorite kaupa

Erinevused peamiste koondnäitajate andmete ja vastavate mittefinantssektori arvepidamise andmete vahel

Sisemajanduse koguprodukt, jooksevhindades, sesoonselt korrigeerimata (kvartali- ja aastaandmed):

Tabelite 1 ja 8/801 vahel

Kodumajapidamiste ja kodumajapidamisi teenindavate kasumitaotluseta institutsioonide sektori lõpptarbimiskulutused, jooksevhindades, sesoonselt korrigeerimata (kvartali- ja aastaandmed):

Tabelite 1 ja 8/801 vahel

Kapitali kogumahutus põhivarasse, jooksevhindades (aastaandmed):

Tabelite 1 ja 8 vahel

Hüvitised töötajatele, jooksevhindades (aastaandmed):

Tabelite 1 ja 8 vahel

Viimased viis aastat

Sidusus ja võrreldavus

2021

9.

Sidusus – peamised koondnäitajad ja regionaalne arvepidamine

Erinevused peamiste koondnäitajate andmete ja vastavate regionaalse arvepidamise andmete vahel

Kogulisandväärtus, jooksevhindades (aastaandmed):

Tabeli 1 kogusumma ning tabelites 10 ja 12 NUTS 2 piirkondade summa vahel

Tööhõive (tuhat inimest) (aastaandmed):

Tabeli 1 kogusumma ning tabelites 10 ja 12 NUTS 2 piirkondade summa vahel

Viimased viis aastat

Sidusus ja võrreldavus

2021

10.

Sidusus – peamised koondnäitajad ning pakkumise ja kasutamise tabelid

Erinevused peamiste koondnäitajate andmete ja vastavate andmete vahel pakkumise ja kasutamise tabelites

(kõik andmed jooksevhindades, aastaandmed)

Kogulisandväärtus:

Tabelite 1 ja 16 vahel

Netotootemaksud

Tabelite 1 ja 15 vahel

Lõpptarbimiskulutused, kodumajapidamiste lõpptarbimiskulutused, valitsemissektori lõpptarbimiskulutused, kodumajapidamisi teenindavate kasumitaotluseta institutsioonide lõpptarbimiskulutused:

Tabelite 1 ja 16 vahel

Kapitali kogumahutus, kapitali kogumahutus põhivarasse, varude muutus, väärisesemete soetamine miinus realiseerimine:

Tabelite 1 ja 16 vahel

Kaupade ja teenuste eksport:

Tabelite 1 ja 16 vahel

Kaupade ja teenuste import:

Tabelite 1 ja 15 vahel

Töötajate hüvitised:

Tabelite 1 ja 16 vahel

Tegevuse koguülejääk ja kogusegatulu:

Tabelite 1 ja 16 vahel

Viimased viis aastat

Sidusus ja võrreldavus

2021

11.

Sidusus – peamised koondnäitajad ja valitsemissektori finantsstatistika

Erinevused peamiste koondnäitajate andmete ja vastavate valitsemissektori finantsstatistika andmete vahel

(kõik andmed jooksevhindades)

Individuaalsed tarbimiskulutused (aastaandmed):

Tabelite 1 ja 2 vahel

Kollektiivsed tarbimiskulutused (aastaandmed):

Tabelite 1 ja 2 vahel

Tootemaksud (aastaandmed)

Tabelite 1 ja 9 vahel

Viimased viis aastat

Sidusus ja võrreldavus

2021

12.

Sidusus – mittefinantskontod sektorite kaupa ja valitsemissektori finantsstatistika

Erinevused mittefinantskontode andmete ja vastavate valitsemissektori finantsstatistika andmete vahel

Netolaenuandmine ja netolaenuvõtmine, valitsemissektor, jooksevhinnad (aastaandmed):

Tabelite 8 ja 2 vahel

Viimased viis aastat

Sidusus ja võrreldavus

2021

13.

Sidusus – mittefinantskontod sektorite kaupa ja finantskontod sektorite kaupa

Erinevused mittefinantskontode andmete ja vastavate valitsemissektori finantskontode andmete vahel

Netolaenuandmine ja netolaenuvõtmine, kõik sektorid, jooksevhinnad (aastaandmed):

Tabelite 8 ja 6 vahel

Viimased viis aastat

Sidusus ja võrreldavus

2019

4.2.   Kvalitatiivne teave

Kvaliteediaruanne peab sisaldama järgmisi kvalitatiivseid näitajaid:

| Nr | Näitaja | Määratlus | Kvaliteedinõuded | Rakendamine alates |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 1. | Andmete läbivaatamise põhimõtted | Metaandmed riiklike andmete läbivaatamise põhimõtete kohta, sealhulgas:






  — | lingid olemasolevatele siseriiklikult avaldatud metaandmetele; |

Nr

Näitaja

Määratlus

Kvaliteedinõuded

Rakendamine alates

1.

Andmete läbivaatamise põhimõtted

Metaandmed riiklike andmete läbivaatamise põhimõtete kohta, sealhulgas:

—

lingid olemasolevatele siseriiklikult avaldatud metaandmetele;

| — | lühiteave võrdlusaluse läbivaatamiste ja/või suurte korraliste läbivaatamiste kohta ja nende mõju sisemajanduse koguproduktile. |
| --- | --- |

—

lühiteave võrdlusaluse läbivaatamiste ja/või suurte korraliste läbivaatamiste kohta ja nende mõju sisemajanduse koguproduktile.

Täpsus ja usaldusväärsus

2017

2.

Metoodika dokumenteerimine

Loetelu kasutatud riiklikest väljaannetest andmeallikate kohta ning metoodikast, mis sisaldab nende väljaannete pealkirju ja linke, kui need on teada

Kättesaadavus ja selgus

2017

3.

Võrreldavate aegridade pikkus läbi aja

Metaandmed võrreldavate aegridade pikkuse kohta läbi aja, sealhulgas:

| — | lingid olemasolevatele siseriiklikult avaldatud metaandmetele; |
| --- | --- |

—

lingid olemasolevatele siseriiklikult avaldatud metaandmetele;

| — | lühiteave võrreldavate aegridade pikkuse kohta, aegridade katkestused ja selgitused katkestuste kohta. |
| --- | --- |

—

lühiteave võrreldavate aegridade pikkuse kohta, aegridade katkestused ja selgitused katkestuste kohta.

Sidusus ja võrreldavus

2021

---

(*1)  Kui ei ole märgitud teisiti, arvutatakse kvantitatiivsed näitajad Eurostati veebisaidil avaldatud liikmesriikide kõige värskemate andmete põhjal.

(1)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 26. mai 2003. aasta määrus (EÜ) nr 1059/2003, millega kehtestatakse ühine statistiliste territoriaalüksuste liigitus (NUTS) (ELT L 154, 21.6.2003, lk 1).

(2)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 20. detsembri 2006. aasta määrus (EÜ) nr 1893/2006, millega kehtestatakse majanduse tegevusalade statistiline klassifikaator NACE Revision 2 ning muudetakse nõukogu määrust (EMÜ) nr 3037/90 ja teatavaid EÜ määrusi, mis käsitlevad konkreetseid statistikavaldkondi (ELT L 393, 30.12.2006, lk 1).

---

| 20.12.2016 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 345/37 |
| --- | --- | --- | --- |

20.12.2016

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 345/37

---

KOMISJONI RAKENDUSMÄÄRUS (EL) 2016/2305,

19. detsember 2016,

millega kehtestatakse kindlad impordiväärtused, et määrata kindlaks teatava puu- ja köögivilja hind piiril

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 17. detsembri 2013. aasta määrust (EL) nr 1308/2013, millega kehtestatakse põllumajandustoodete ühine turukorraldus ning millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrused (EMÜ) nr 922/72, (EMÜ) nr 234/79, (EÜ) nr 1037/2001 ja (EÜ) nr 1234/2007 (1),

võttes arvesse komisjoni 7. juuni 2011. aasta rakendusmäärust (EL) nr 543/2011, millega kehtestatakse nõukogu määruse (EÜ) nr 1234/2007 üksikasjalikud rakenduseeskirjad seoses puu- ja köögiviljasektori ning töödeldud puu- ja köögivilja sektoriga, (2) eriti selle artikli 136 lõiget 1,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Rakendusmääruses (EL) nr 543/2011 on sätestatud vastavalt mitmepoolsete kaubandusläbirääkimiste Uruguay vooru tulemustele kriteeriumid, mille alusel kehtestab komisjon kolmandatest riikidest importimisel kõnealuse määruse XVI lisa A osas sätestatud toodete ja ajavahemike kohta kindlad impordiväärtused. |
| --- | --- |

(1)

Rakendusmääruses (EL) nr 543/2011 on sätestatud vastavalt mitmepoolsete kaubandusläbirääkimiste Uruguay vooru tulemustele kriteeriumid, mille alusel kehtestab komisjon kolmandatest riikidest importimisel kõnealuse määruse XVI lisa A osas sätestatud toodete ja ajavahemike kohta kindlad impordiväärtused.

| (2) | Iga turustuspäeva kindel impordiväärtus on arvutatud rakendusmääruse (EL) nr 543/2011 artikli 136 lõike 1 kohaselt, võttes arvesse päevaandmete erinevust. Seetõttu peaks käesolev määrus jõustuma selle Euroopa Liidu Teatajas avaldamise kuupäeval, |
| --- | --- |

(2)

Iga turustuspäeva kindel impordiväärtus on arvutatud rakendusmääruse (EL) nr 543/2011 artikli 136 lõike 1 kohaselt, võttes arvesse päevaandmete erinevust. Seetõttu peaks käesolev määrus jõustuma selle Euroopa Liidu Teatajas avaldamise kuupäeval,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Käesoleva määruse lisas määratakse kindlaks rakendusmääruse (EL) nr 543/2011 artikliga 136 ette nähtud kindlad impordiväärtused.

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub Euroopa Liidu Teatajas avaldamise päeval.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 19. detsember 2016

Komisjoni nimel

presidendi eest

põllumajanduse ja maaelu arengu peadirektoraadi

peadirektor

Jerzy PLEWA

---

(1)  
  ELT L 347, 20.12.2013, lk 671.

1

(2)  
  ELT L 157, 15.6.2011, lk 1.

2

---

LISA

Kindlad impordiväärtused, et määrata kindlaks teatava puu- ja köögivilja hind piiril

| (eurot 100 kg kohta) |
| --- |
| CN-kood | Kolmanda riigi kood (1) | Kindel impordiväärtus |
| 0702 00 00 | MA | 96,7 |
| SN | 241,4 |
| TN | 269,5 |
| TR | 113,9 |
| ZZ | 180,4 |
| 0707 00 05 | MA | 79,2 |
| TR | 155,8 |
| ZZ | 117,5 |
| 0709 93 10 | MA | 151,9 |
| TR | 168,6 |
| ZZ | 160,3 |
| 0805 10 20 | IL | 126,4 |
| TR | 67,1 |
| ZZ | 96,8 |
| 0805 20 10 | MA | 69,4 |
| ZZ | 69,4 |
| 0805 20 30 , 0805 20 50 , 0805 20 70 , 0805 20 90 | IL | 110,0 |
| JM | 129,1 |
| MA | 74,5 |
| TR | 75,3 |
| ZZ | 97,2 |
| 0805 50 10 | AR | 76,7 |
| TR | 85,6 |
| ZZ | 81,2 |
| 0808 10 80 | US | 132,4 |
| ZZ | 132,4 |
| 0808 30 90 | CN | 101,3 |
| ZZ | 101,3 |

(eurot 100 kg kohta)

CN-kood

Kolmanda riigi kood (1)

Kindel impordiväärtus

0702 00 00

MA

96,7

SN

241,4

TN

269,5

TR

113,9

ZZ

180,4

0707 00 05

MA

79,2

TR

155,8

ZZ

117,5

0709 93 10

MA

151,9

TR

168,6

ZZ

160,3

0805 10 20

IL

126,4

TR

67,1

ZZ

96,8

0805 20 10

MA

69,4

ZZ

69,4

0805 20 30 , 0805 20 50 , 0805 20 70 , 0805 20 90

IL

110,0

JM

129,1

MA

74,5

TR

75,3

ZZ

97,2

0805 50 10

AR

76,7

TR

85,6

ZZ

81,2

0808 10 80

US

132,4

ZZ

132,4

0808 30 90

CN

101,3

ZZ

101,3

---

(1)  Riikide nomenklatuur on sätestatud komisjoni 27. novembri 2012. aasta määruses (EL) nr 1106/2012, millega rakendatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EÜ) nr 471/2009 (mis käsitleb ühenduse statistikat väliskaubanduse kohta kolmandate riikidega) seoses riikide ja territooriumide nomenklatuuri ajakohastamisega (ELT L 328, 28.11.2012, lk 7). Kood „ZZ“ tähistab „muud päritolu“.

---

| 20.12.2016 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 345/39 |
| --- | --- | --- | --- |

20.12.2016

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 345/39

---

KOMISJONI RAKENDUSMÄÄRUS (EL) 2016/2306,

19. detsember 2016,

millega kehtestatakse jaotuskoefitsient kogustele, mille kohta on esitatud ajavahemikul 1.–7. detsembrini 2016 impordilitsentsitaotlused, ja määratakse kindlaks kogused, mis lisatakse määruse (EÜ) nr 533/2007 alusel kodulinnulihasektoris avatud tariifikvootide raames alaperioodiks 1. aprillist kuni 30. juunini 2017 kehtestatud kogustele

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 17. detsembri 2013. aasta määrust (EL) nr 1308/2013, millega kehtestatakse põllumajandustoodete ühine turukorraldus ning millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrused (EMÜ) nr 922/72, (EMÜ) nr 234/79, (EÜ) nr 1037/2001 ja (EÜ) nr 1234/2007, (1) eriti selle artiklit 188,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Komisjoni määrusega (EÜ) nr 533/2007 (2) on avatud aastased tariifikvoodid kodulinnulihasektori toodete importimiseks. |
| --- | --- |

(1)

Komisjoni määrusega (EÜ) nr 533/2007 (2) on avatud aastased tariifikvoodid kodulinnulihasektori toodete importimiseks.

| (2) | Ajavahemikul 1.–7. detsembrini 2016 esitatud impordilitsentsitaotlustega hõlmatud kogused alaperioodiks 1. jaanuarist kuni 31. märtsini 2017 on suuremad kui teatavate kvootide all saada olevad kogused. Seega tuleks kindlaks määrata, kui palju impordilitsentse võib välja anda, samuti tuleks määrata kindlaks taotletud koguse suhtes kohaldatav jaotuskoefitsient, mis on arvutatud vastavalt komisjoni määruse (EÜ) nr 1301/2006 (3) artikli 7 lõikele 2. |
| --- | --- |

(2)

Ajavahemikul 1.–7. detsembrini 2016 esitatud impordilitsentsitaotlustega hõlmatud kogused alaperioodiks 1. jaanuarist kuni 31. märtsini 2017 on suuremad kui teatavate kvootide all saada olevad kogused. Seega tuleks kindlaks määrata, kui palju impordilitsentse võib välja anda, samuti tuleks määrata kindlaks taotletud koguse suhtes kohaldatav jaotuskoefitsient, mis on arvutatud vastavalt komisjoni määruse (EÜ) nr 1301/2006 (3) artikli 7 lõikele 2.

| (3) | Ajavahemikul 1.–7. detsembrini 2016 esitatud impordilitsentsitaotlustega hõlmatud kogused alaperioodiks 1. jaanuarist kuni 31. märtsini 2017 on väiksemad kui teatavate kvootide all saada olevad kogused. Seetõttu tuleks kindlaks määrata kogused, millele taotlusi ei esitatud, ning lisada need järgmiseks kvoodi alaperioodiks kehtestatud kogustele. |
| --- | --- |

(3)

Ajavahemikul 1.–7. detsembrini 2016 esitatud impordilitsentsitaotlustega hõlmatud kogused alaperioodiks 1. jaanuarist kuni 31. märtsini 2017 on väiksemad kui teatavate kvootide all saada olevad kogused. Seetõttu tuleks kindlaks määrata kogused, millele taotlusi ei esitatud, ning lisada need järgmiseks kvoodi alaperioodiks kehtestatud kogustele.

| (4) | Meetme tõhususe tagamiseks peaks käesolev määrus jõustuma selle Euroopa Liidu Teatajas avaldamise päeval, |
| --- | --- |

(4)

Meetme tõhususe tagamiseks peaks käesolev määrus jõustuma selle Euroopa Liidu Teatajas avaldamise päeval,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

1.   Määruse (EÜ) nr 533/2007 kohaselt esitatud impordilitsentsitaotlustega hõlmatud koguste suhtes alaperioodiks 1. jaanuarist kuni 31. märtsini 2017 kohaldatakse käesoleva määruse lisas esitatud jaotuskoefitsienti.

2.   Kogused, mille kohta ei ole esitatud impordilitsentsitaotlusi vastavalt määrusele (EÜ) nr 533/2007 ja mis lisatakse alaperioodile 1. aprillist kuni 30. juunini 2017, on esitatud käesoleva määruse lisas.

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub selle Euroopa Liidu Teatajas avaldamise päeval.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 19. detsember 2016

Komisjoni nimel

presidendi eest

põllumajanduse ja maaelu arengu peadirektoraadi

peadirektor

Jerzy PLEWA

---

(1)  
  ELT L 347, 20.12.2013, lk 671.

1

(2)  Komisjoni 14. mai 2007. aasta määrus (EÜ) nr 533/2007, millega sätestatakse tariifikvootide avamine ja haldamine kodulinnulihasektoris (ELT L 125, 15.5.2007, lk 9).

2

(3)  Komisjoni 31. augusti 2006. aasta määrus (EÜ) nr 1301/2006, millega kehtestatakse ühised eeskirjad, et hallata põllumajandussaaduste ja -toodete imporditariifikvoote, mille suhtes kohaldatakse impordilitsentside süsteemi (ELT L 238, 1.9.2006, lk 13).

3

---

LISA

| Järjekorranumber | Jaotuskoefitsient – alaperioodiks 1. jaanuarist kuni 31. märtsini 2017 esitatud taotlused
  (%) | Taotlemata kogused, mis lisatakse alaperioodiks 1. aprillist kuni 30. juunini 2017 saada olevatele kogustele
  (kg) |
| --- | --- | --- |
| 09.4067 | 1,396651 | — |
| 09.4068 | — | 2 142 507 |
| 09.4069 | 0,146909 | — |
| 09.4070 | — | 1 335 750 |

Järjekorranumber

Jaotuskoefitsient – alaperioodiks 1. jaanuarist kuni 31. märtsini 2017 esitatud taotlused

(%)

Taotlemata kogused, mis lisatakse alaperioodiks 1. aprillist kuni 30. juunini 2017 saada olevatele kogustele

(kg)

09.4067

1,396651

—

09.4068

—

2 142 507

09.4069

0,146909

—

09.4070

—

1 335 750

---

| 20.12.2016 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 345/42 |
| --- | --- | --- | --- |

20.12.2016

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 345/42

---

KOMISJONI RAKENDUSMÄÄRUS (EL) 2016/2307,

19. detsember 2016,

millega kehtestatakse jaotuskoefitsient kogustele, mille kohta on esitatud ajavahemikul 1. kuni 7. detsembrini 2016 impordilitsentsitaotlused, ja määratakse kindlaks kogused, mis lisatakse määruse (EÜ) nr 1385/2007 alusel kodulinnulihasektoris avatud tariifikvootide raames alaperioodiks 1. aprillist kuni 30. juunini 2017 kehtestatud kogustele

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 17. detsembri 2013. aasta määrust (EL) nr 1308/2013, millega kehtestatakse põllumajandustoodete ühine turukorraldus ning millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrused (EMÜ) nr 922/72, (EMÜ) nr 234/79, (EÜ) nr 1037/2001 ja (EÜ) nr 1234/2007, (1) eriti selle artiklit 188,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Komisjoni määrusega (EÜ) nr 1385/2007 (2) on avatud aastased tariifikvoodid kodulinnulihasektori toodete importimiseks. |
| --- | --- |

(1)

Komisjoni määrusega (EÜ) nr 1385/2007 (2) on avatud aastased tariifikvoodid kodulinnulihasektori toodete importimiseks.

| (2) | Ajavahemikul 1. kuni 7. detsembrini 2016 esitatud impordilitsentsitaotlustega hõlmatud kogused alaperioodiks 1. jaanuarist kuni 31. märtsini 2017 on suuremad kui teatavate kvootide all saada olevad kogused. Seega tuleks kindlaks määrata, kui palju impordilitsentse võib välja anda, samuti tuleks määrata kindlaks taotletud koguse suhtes kohaldatav jaotuskoefitsient, mis on arvutatud vastavalt komisjoni määruse (EÜ) nr 1301/2006 (3) artikli 7 lõikele 2. |
| --- | --- |

(2)

Ajavahemikul 1. kuni 7. detsembrini 2016 esitatud impordilitsentsitaotlustega hõlmatud kogused alaperioodiks 1. jaanuarist kuni 31. märtsini 2017 on suuremad kui teatavate kvootide all saada olevad kogused. Seega tuleks kindlaks määrata, kui palju impordilitsentse võib välja anda, samuti tuleks määrata kindlaks taotletud koguse suhtes kohaldatav jaotuskoefitsient, mis on arvutatud vastavalt komisjoni määruse (EÜ) nr 1301/2006 (3) artikli 7 lõikele 2.

| (3) | Ajavahemikul 1. kuni 7. detsembrini 2016 esitatud impordilitsentsitaotlustega hõlmatud kogused alaperioodiks 1. jaanuarist kuni 31. märtsini 2017 on väiksemad kui teatavate kvootide all saada olevad kogused. Seetõttu tuleks kindlaks määrata kogused, millele taotlusi ei esitatud, ning lisada need järgmiseks kvoodi alaperioodiks kehtestatud kogustele. |
| --- | --- |

(3)

Ajavahemikul 1. kuni 7. detsembrini 2016 esitatud impordilitsentsitaotlustega hõlmatud kogused alaperioodiks 1. jaanuarist kuni 31. märtsini 2017 on väiksemad kui teatavate kvootide all saada olevad kogused. Seetõttu tuleks kindlaks määrata kogused, millele taotlusi ei esitatud, ning lisada need järgmiseks kvoodi alaperioodiks kehtestatud kogustele.

| (4) | Meetme tõhususe tagamiseks peaks käesolev määrus jõustuma selle Euroopa Liidu Teatajas avaldamise päeval, |
| --- | --- |

(4)

Meetme tõhususe tagamiseks peaks käesolev määrus jõustuma selle Euroopa Liidu Teatajas avaldamise päeval,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

1.   Määruse (EÜ) nr 1385/2007 kohaselt esitatud impordilitsentsitaotlustega hõlmatud kogused alaperioodiks 1. jaanuarist kuni 31. märtsini 2017 korrutatakse käesoleva määruse lisas esitatud jaotuskoefitsientidega.

2.   Kogused, mille kohta ei ole esitatud impordilitsentsitaotlusi vastavalt määrusele (EÜ) nr 1385/2007 ja mis lisatakse alaperioodile 1. aprillist kuni 30. juunini 2017, on esitatud käesoleva määruse lisas.

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub selle Euroopa Liidu Teatajas avaldamise päeval.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 19. detsember 2016

Komisjoni nimel

presidendi eest

põllumajanduse ja maaelu arengu peadirektoraadi

peadirektor

Jerzy PLEWA

---

(1)  
  ELT L 347, 20.12.2013, lk 671.

1

(2)  Komisjoni 26. novembri 2007. aasta määrus (EÜ) nr 1385/2007, milles sätestatakse nõukogu määruse (EÜ) nr 774/94 rakenduseeskirjad kodulinnulihasektoris teatavate ühenduse tariifikvootide avamise ja haldamise puhul (ELT L 309, 27.11.2007, lk 47).

2

(3)  Komisjoni 31. augusti 2006. aasta määrus (EÜ) nr 1301/2006, millega kehtestatakse ühised eeskirjad, et hallata põllumajandussaaduste ja -toodete imporditariifikvoote, mille suhtes kohaldatakse impordilitsentside süsteemi (ELT L 238, 1.9.2006, lk 13).

3

---

LISA

| Järjekorranumber | Jaotuskoefitsient – alaperioodiks 1. jaanuarist kuni 31. märtsini 2017 esitatud taotlused
  (%) | Taotlemata kogused, mis lisatakse alaperioodiks 1. aprillist kuni 30. juunini 2017 saada olevatele kogustele
  (kg) |
| --- | --- | --- |
| 09.4410 | 0,146563 | — |
| 09.4411 | 0,147907 | — |
| 09.4412 | 0,151103 | — |
| 09.4420 | 0,151492 | — |
| 09.4421 | — | 150 047 |
| 09.4422 | 0,151515 | — |

Järjekorranumber

Jaotuskoefitsient – alaperioodiks 1. jaanuarist kuni 31. märtsini 2017 esitatud taotlused

(%)

Taotlemata kogused, mis lisatakse alaperioodiks 1. aprillist kuni 30. juunini 2017 saada olevatele kogustele

(kg)

09.4410

0,146563

—

09.4411

0,147907

—

09.4412

0,151103

—

09.4420

0,151492

—

09.4421

—

150 047

09.4422

0,151515

—

---

| 20.12.2016 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 345/45 |
| --- | --- | --- | --- |

20.12.2016

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 345/45

---

KOMISJONI RAKENDUSMÄÄRUS (EL) 2016/2308,

19. detsember 2016,

millega kehtestatakse jaotuskoefitsient kogustele, mille kohta on esitatud ajavahemikul 1.–7. detsembrini 2016 impordiõiguste taotlused rakendusmääruse (EL) 2015/2078 alusel Ukrainast pärit kodulinnuliha jaoks avatud tariifikvootide raames

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 17. detsembri 2013. aasta määrust (EL) nr 1308/2013, millega kehtestatakse põllumajandustoodete ühine turukorraldus ning millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrused (EMÜ) nr 922/72, (EMÜ) nr 234/79, (EÜ) nr 1037/2001 ja (EÜ) nr 1234/2007, (1) eriti selle artikli 188 lõikeid 1 ja 3,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Komisjoni rakendusmäärusega (EL) 2015/2078 (2) on avatud aastased tariifikvoodid Ukrainast pärit kodulinnulihasektori toodete importimiseks. |
| --- | --- |

(1)

Komisjoni rakendusmäärusega (EL) 2015/2078 (2) on avatud aastased tariifikvoodid Ukrainast pärit kodulinnulihasektori toodete importimiseks.

| (2) | Ajavahemikul 1.–7. detsembrini 2016 esitatud impordiõiguste taotlustega hõlmatud kogused alaperioodiks 1. jaanuarist kuni 31. märtsini 2017 ületavad kvootide puhul järjekorranumbriga 09.4273 ette nähtud koguseid. Seega tuleks kindlaks määrata, kui palju impordiõigusi võib välja anda, samuti tuleks määrata kindlaks taotletud koguse suhtes kohaldatavad jaotuskoefitsiendid vastavalt komisjoni määruse (EÜ) nr 1301/2006 (3) artikli 6 lõikele 3 ja koostoimes kõnealuse määruse artikli 7 lõikega 2. |
| --- | --- |

(2)

Ajavahemikul 1.–7. detsembrini 2016 esitatud impordiõiguste taotlustega hõlmatud kogused alaperioodiks 1. jaanuarist kuni 31. märtsini 2017 ületavad kvootide puhul järjekorranumbriga 09.4273 ette nähtud koguseid. Seega tuleks kindlaks määrata, kui palju impordiõigusi võib välja anda, samuti tuleks määrata kindlaks taotletud koguse suhtes kohaldatavad jaotuskoefitsiendid vastavalt komisjoni määruse (EÜ) nr 1301/2006 (3) artikli 6 lõikele 3 ja koostoimes kõnealuse määruse artikli 7 lõikega 2.

| (3) | Meetme tõhususe tagamiseks peaks käesolev määrus jõustuma selle Euroopa Liidu Teatajas avaldamise päeval, |
| --- | --- |

(3)

Meetme tõhususe tagamiseks peaks käesolev määrus jõustuma selle Euroopa Liidu Teatajas avaldamise päeval,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Rakendusmääruse (EL) 2015/2078 kohaselt esitatud impordiõiguste taotlustega hõlmatud koguste suhtes alaperioodiks 1. jaanuarist kuni 31. märtsini 2017 kohaldatakse käesoleva määruse lisas esitatud jaotuskoefitsiente.

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub selle Euroopa Liidu Teatajas avaldamise päeval.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 19. detsember 2016

Komisjoni nimel

presidendi eest

põllumajanduse ja maaelu arengupeadirektoraadi

peadirektor

Jerzy PLEWA

---

(1)  
  ELT L 347, 20.12.2013, lk 671.

1

(2)  Komisjoni 18. novembri 2015. aasta rakendusmäärus (EL) 2015/2078, millega avatakse Ukrainast pärit kodulinnuliha jaoks liidu imporditariifikvoodid ja sätestatakse nende haldamine (ELT L 302, 19.11.2015, lk 63).

2

(3)  Komisjoni 31. augusti 2006. aasta määrus (EÜ) nr 1301/2006, millega kehtestatakse ühised eeskirjad, et hallata põllumajandussaaduste ja -toodete imporditariifikvoote, mille suhtes kohaldatakse impordilitsentside süsteemi (ELT L 238, 1.9.2006, lk 13).

3

---

LISA

| Järjekorranumber | Jaotuskoefitsient – alaperioodiks 1. jaanuarist kuni 31. märtsini 2017 esitatud taotlused
  (%) |
| --- | --- |
| 09.4273 | 8,891706 |
| 09.4274 | — |

Järjekorranumber

Jaotuskoefitsient – alaperioodiks 1. jaanuarist kuni 31. märtsini 2017 esitatud taotlused

(%)

09.4273

8,891706

09.4274

—

---

DIREKTIIVID

| 20.12.2016 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 345/48 |
| --- | --- | --- | --- |

20.12.2016

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 345/48

---

KOMISJONI DIREKTIIV (EL) 2016/2309,

16. detsember 2016,

millega kohandatakse neljandat korda Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2008/68/EÜ (ohtlike kaupade siseveo kohta) lisasid teaduse ja tehnika arenguga

(EMPs kohaldatav tekst)

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 24. septembri 2008. aasta direktiivi 2008/68/EÜ ohtlike kaupade siseveo kohta, (1) eriti selle artikli 8 lõiget 1,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Direktiivi 2008/68/EÜ I lisa jaotises I.1, II lisa jaotises II.1 ning III lisa jaotises III.1 viidatakse rahvusvahelistes lepingutes kehtestatud sätetele, milles käsitletakse kõnealuse direktiivi artiklis 2 määratletud ohtlike kaupade sisevedu maanteel, raudteel ja siseveeteedel. |
| --- | --- |

(1)

Direktiivi 2008/68/EÜ I lisa jaotises I.1, II lisa jaotises II.1 ning III lisa jaotises III.1 viidatakse rahvusvahelistes lepingutes kehtestatud sätetele, milles käsitletakse kõnealuse direktiivi artiklis 2 määratletud ohtlike kaupade sisevedu maanteel, raudteel ja siseveeteedel.

| (2) | Kõnealuste rahvusvaheliste lepingute sätteid ajakohastatakse kord kahe aasta jooksul. Sellest tulenevalt kohaldatakse kõnealuste lepingute viimaseid muudetud versioone alates 1. jaanuarist 2017 ning üleminekuperiood kestab 30. juunini 2017. |
| --- | --- |

(2)

Kõnealuste rahvusvaheliste lepingute sätteid ajakohastatakse kord kahe aasta jooksul. Sellest tulenevalt kohaldatakse kõnealuste lepingute viimaseid muudetud versioone alates 1. jaanuarist 2017 ning üleminekuperiood kestab 30. juunini 2017.

| (3) | Direktiivi 2008/68/EÜ I lisa jaotist I.1, II lisa jaotist II.1 ja III lisa jaotist III.1 tuleks vastavalt muuta. |
| --- | --- |

(3)

Direktiivi 2008/68/EÜ I lisa jaotist I.1, II lisa jaotist II.1 ja III lisa jaotist III.1 tuleks vastavalt muuta.

| (4) | Käesoleva direktiiviga ettenähtud meetmed on kooskõlas ohtlike kaupade veo komitee arvamusega, |
| --- | --- |

(4)

Käesoleva direktiiviga ettenähtud meetmed on kooskõlas ohtlike kaupade veo komitee arvamusega,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA DIREKTIIVI:

Artikkel 1

Direktiivi 2008/68/EÜ muudatused

Direktiivi 2008/68/EÜ muudetakse järgmiselt.

| 1) | I lisa jaotis I.1 asendatakse järgmisega:
  „I.1.   ADR
  Alates 1. jaanuarist 2017 kohaldatakse ADRi A ja B lisa, kusjuures sõna „lepinguosaline“ asendatakse vajaduse korral sõnaga „liikmesriik“.“ |
| --- | --- |

1)

I lisa jaotis I.1 asendatakse järgmisega:

„I.1.   ADR

Alates 1. jaanuarist 2017 kohaldatakse ADRi A ja B lisa, kusjuures sõna „lepinguosaline“ asendatakse vajaduse korral sõnaga „liikmesriik“.“

| 2) | II lisa jaotis II.1 asendatakse järgmisega:
  „II.1.   RID
  Alates 1. jaanuarist 2017 kohaldatakse COTIFi C liites sisalduvat RIDi lisa, kusjuures sõna „RIDi osalisriik“ asendatakse vajaduse korral sõnaga „liikmesriik“.“ |
| --- | --- |

2)

II lisa jaotis II.1 asendatakse järgmisega:

„II.1.   RID

Alates 1. jaanuarist 2017 kohaldatakse COTIFi C liites sisalduvat RIDi lisa, kusjuures sõna „RIDi osalisriik“ asendatakse vajaduse korral sõnaga „liikmesriik“.“

| 3) | III lisa jaotis III.1 asendatakse järgmisega:
  „III.1.   ADN
  Alates 1. jaanuarist 2017 kohaldatakse ADNile lisatud eeskirju, samuti ADNi artikli 3 punkte f ja h ning artikli 8 lõikeid 1 ja 3, kusjuures sõna „lepinguosaline“ asendatakse vajaduse korral sõnaga „liikmesriik“.“ |
| --- | --- |

3)

III lisa jaotis III.1 asendatakse järgmisega:

„III.1.   ADN

Alates 1. jaanuarist 2017 kohaldatakse ADNile lisatud eeskirju, samuti ADNi artikli 3 punkte f ja h ning artikli 8 lõikeid 1 ja 3, kusjuures sõna „lepinguosaline“ asendatakse vajaduse korral sõnaga „liikmesriik“.“

Artikkel 2

Ülevõtmine

1.   Liikmesriigid jõustavad käesoleva direktiivi järgimiseks vajalikud õigus- ja haldusnormid hiljemalt 30. juuniks 2017. Nad edastavad kõnealuste normide teksti viivitamata komisjonile.

Kui liikmesriigid need normid vastu võtavad, lisavad nad nendesse normidesse või nende normide ametliku avaldamise korral nende juurde viite käesolevale direktiivile. Sellise viitamise viisi näevad ette liikmesriigid.

2.   Liikmesriigid edastavad komisjonile käesoleva direktiiviga reguleeritavas valdkonnas nende poolt vastuvõetud põhiliste õigus- ja haldusnormide teksti.

Artikkel 3

Jõustumine

Käesolev direktiiv jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Euroopa Liidu Teatajas

Artikkel 4

Adressaadid

Käesolev direktiiv on adresseeritud liikmesriikidele.

Brüssel, 16. detsember 2016

Komisjoni nimel

president

Jean-Claude JUNCKER

---

(1)  
  ELT L 260, 30.9.2008, lk 13.

1

---

OTSUSED

| 20.12.2016 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 345/50 |
| --- | --- | --- | --- |

20.12.2016

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 345/50

---

NÕUKOGU OTSUS (EL) 2016/2310,

17. oktoober 2016,

Euroopa Liidu nimel võetava seisukoha kohta assotsiatsiooninõukogus, mis on loodud Euroopa – Vahemere piirkonna lepinguga (millega luuakse assotsiatsioon ühelt poolt Euroopa ühenduste ja nende liikmesriikide ning teiselt poolt Jordaania Hašimiidi Kuningriigi vahel) seoses ELi ja Jordaania partnerluse prioriteetide, sealhulgas kokkuleppe vastuvõtmisega

EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artiklit 217 koostoimes artikli 218 lõikega 9,

võttes arvesse Euroopa Komisjoni ning liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrge esindaja ettepanekut

ning arvestades järgmist:

| (1) | Euroopa – Vahemere piirkonna lepingule, millega luuakse assotsiatsioon ühelt poolt Euroopa ühenduste ja nende liikmesriikide ning teiselt poolt Jordaania Hašimiidi Kuningriigi vahel (1) („leping“), kirjutati alla 24. novembril 1997 ja see jõustus 1. mail 2002. |
| --- | --- |

(1)

Euroopa – Vahemere piirkonna lepingule, millega luuakse assotsiatsioon ühelt poolt Euroopa ühenduste ja nende liikmesriikide ning teiselt poolt Jordaania Hašimiidi Kuningriigi vahel (1) („leping“), kirjutati alla 24. novembril 1997 ja see jõustus 1. mail 2002.

| (2) | Kõrge esindaja ja Euroopa Komisjoni 18. novembri 2015. aasta Euroopa naabruspoliitika läbivaatamist käsitleva ühisteatise üle väljendati heameelt nõukogu 14. detsembri 2015. aasta järeldustes, milles nõukogu kinnitas muu hulgas kavatsust alustada partneritega 2016. aastal uut koostööetappi, mille tulemusel võidakse asjakohasel juhul seada uued partnerluse prioriteedid, mis keskenduvad kokkulepitud prioriteetidele ja huvidele. |
| --- | --- |

(2)

Kõrge esindaja ja Euroopa Komisjoni 18. novembri 2015. aasta Euroopa naabruspoliitika läbivaatamist käsitleva ühisteatise üle väljendati heameelt nõukogu 14. detsembri 2015. aasta järeldustes, milles nõukogu kinnitas muu hulgas kavatsust alustada partneritega 2016. aastal uut koostööetappi, mille tulemusel võidakse asjakohasel juhul seada uued partnerluse prioriteedid, mis keskenduvad kokkulepitud prioriteetidele ja huvidele.

| (3) | Liidu ja Jordaania ühise rahu, heaolu ja stabiilsuse ala kui jagatud eesmärgi saavutamiseks on vaja koostööd, eelkõige ühise vastutuse ja diferentseerimise kaudu, ning Jordaania olulise rolli arvessevõtmist piirkonnas. |
| --- | --- |

(3)

Liidu ja Jordaania ühise rahu, heaolu ja stabiilsuse ala kui jagatud eesmärgi saavutamiseks on vaja koostööd, eelkõige ühise vastutuse ja diferentseerimise kaudu, ning Jordaania olulise rolli arvessevõtmist piirkonnas.

| (4) | Lahendades kõige kiireloomulisemaid probleeme, jätkavad liit ja Jordaania oma pikaajalise partnerluse põhieesmärkide poole püüdlemist, suurendavad riigi ja piirkonna stabiilsust ja vastupanuvõimet ning edendavad jätkuvat ja teadmistepõhist majanduskasvu ja sotsiaalset arengut kooskõlas õigusriigi põhimõtetega ja demokraatliku valitsemisviisi alusel. |
| --- | --- |

(4)

Lahendades kõige kiireloomulisemaid probleeme, jätkavad liit ja Jordaania oma pikaajalise partnerluse põhieesmärkide poole püüdlemist, suurendavad riigi ja piirkonna stabiilsust ja vastupanuvõimet ning edendavad jätkuvat ja teadmistepõhist majanduskasvu ja sotsiaalset arengut kooskõlas õigusriigi põhimõtetega ja demokraatliku valitsemisviisi alusel.

| (5) | Seetõttu peaks liidu võetav seisukoht assotsiatsiooninõukogus põhinema käesolevale otsusele lisatud otsuse eelnõul, |
| --- | --- |

(5)

Seetõttu peaks liidu võetav seisukoht assotsiatsiooninõukogus põhinema käesolevale otsusele lisatud otsuse eelnõul,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

Artikkel 1

Seisukoht, mis võetakse Euroopa Liidu nimel assotsiatsiooninõukogus, mis on loodud Euroopa – Vahemere piirkonna lepinguga, millega luuakse assotsiatsioon ühelt poolt Euroopa ühenduste ja nende liikmesriikide ning teiselt poolt Jordaania Hašimiidi Kuningriigi vahel, seoses ELi ja Jordaania partnerluse prioriteetide, sealhulgas kokkuleppe vastuvõtmisega, põhineb käesolevale otsusele lisatud ELi–Jordaania assotsiatsiooninõukogu otsuse eelnõul.

Artikkel 2

Käesolev otsus jõustub selle vastuvõtmise päeval.

Luxembourg, 17. oktoober 2016

Nõukogu nimel

eesistuja

F. MOGHERINI

---

(1)  Euroopa – Vahemere piirkonna leping, millega luuakse assotsiatsioon ühelt poolt Euroopa ühenduste ja nende liikmesriikide ning teiselt poolt Jordaania Hašimiidi Kuningriigi vahel (EÜT L 129, 15.5.2002, lk 3).

1

---

EELNÕU

ELi – JORDAANIA 12. ASSOTSIATSIOONINÕUKOGU OTSUS nr 1/2016,

...,

millega lepitakse kokku ELi ja Jordaania partnerluse prioriteedid

ELi – JORDAANIA ASSOTSIATSIOONINÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa – Vahemere piirkonna lepingut, millega luuakse assotsiatsioon ühelt poolt Euroopa ühenduste ja nende liikmesriikide ning teiselt poolt Jordaania Hašimiidi Kuningriigi vahel,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Euroopa – Vahemere piirkonna leping, millega luuakse assotsiatsioon ühelt poolt Euroopa ühenduste ja nende liikmesriikide ja teiselt poolt Jordaania Hašimiidi Kuningriigi vahel („leping“), sõlmiti 24. novembril 1997 ja see jõustus 1. mail 2002. |
| --- | --- |

(1)

Euroopa – Vahemere piirkonna leping, millega luuakse assotsiatsioon ühelt poolt Euroopa ühenduste ja nende liikmesriikide ja teiselt poolt Jordaania Hašimiidi Kuningriigi vahel („leping“), sõlmiti 24. novembril 1997 ja see jõustus 1. mail 2002.

| (2) | Lepingu artikliga 91 antakse assotsiatsiooninõukogule õigus teha lepingu eesmärkide saavutamiseks otsuseid ja esitada sellekohaseid soovitusi. |
| --- | --- |

(2)

Lepingu artikliga 91 antakse assotsiatsiooninõukogule õigus teha lepingu eesmärkide saavutamiseks otsuseid ja esitada sellekohaseid soovitusi.

| (3) | Lepingu artikli 101 kohaselt võtavad lepinguosalised kõik üld- või erimeetmed, mida on vaja lepingust tulenevate kohustuste täitmiseks, ja tagavad lepingus sätestatud eesmärkide saavutamise. |
| --- | --- |

(3)

Lepingu artikli 101 kohaselt võtavad lepinguosalised kõik üld- või erimeetmed, mida on vaja lepingust tulenevate kohustuste täitmiseks, ja tagavad lepingus sätestatud eesmärkide saavutamise.

| (4) | Euroopa naabruspoliitika läbivaatamise tulemusena tehti ettepanek partneritega tehtava koostöö uue etapi alustamiseks, mis võimaldaks mõlemal pool suuremat omalustunnet. |
| --- | --- |

(4)

Euroopa naabruspoliitika läbivaatamise tulemusena tehti ettepanek partneritega tehtava koostöö uue etapi alustamiseks, mis võimaldaks mõlemal pool suuremat omalustunnet.

| (5) | EL ja Jordaania on leppinud kokku tugevdada oma partnerlust, leppides kokku 2016.–2018. aasta prioriteetides, eesmärgiga toetada ja tugevdada Jordaania vastupanuvõimet ja stabiilsust, püüdes samal ajal toime tulla pikaleveninud Süüria konflikti mõjuga. |
| --- | --- |

(5)

EL ja Jordaania on leppinud kokku tugevdada oma partnerlust, leppides kokku 2016.–2018. aasta prioriteetides, eesmärgiga toetada ja tugevdada Jordaania vastupanuvõimet ja stabiilsust, püüdes samal ajal toime tulla pikaleveninud Süüria konflikti mõjuga.

| (6) | Lepinguosalised on leppinud kokku ELi ja Jordaania partnerluse prioriteetide, sealhulgas kokkuleppe teksti, mis toetab lepingu rakendamist, keskendudes koostööle ühiste huvide valdkonnas, |
| --- | --- |

(6)

Lepinguosalised on leppinud kokku ELi ja Jordaania partnerluse prioriteetide, sealhulgas kokkuleppe teksti, mis toetab lepingu rakendamist, keskendudes koostööle ühiste huvide valdkonnas,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

Artikkel 1

Assotsiatsiooninõukogu soovitab lepinguosalistel rakendada käesoleva otsuse lisas esitatud ELi ja Jordaania partnerluse prioriteete, sealhulgas kokkulepet.

Artikkel 2

Assotsiatsiooninõukogu otsustab, et ELi ja Jordaania partnerluse prioriteedid, sealhulgas kokkulepe, asendavad 2012. aasta oktoobris jõustunud ELi ja Jordaania tegevuskava.

Artikkel 3

Käesolev otsus jõustub selle vastuvõtmise päeval.

...,

ELi–Jordaania assotsiatsiooninõukogu nimel

eesistuja

---

| 20.12.2016 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 345/53 |
| --- | --- | --- | --- |

20.12.2016

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 345/53

---

NÕUKOGU OTSUS (EL) 2016/2311,

8. detsember 2016,

millega lubatakse teatavatel liikmesriikidel anda Euroopa Liidu huvides nõusolek Kasahstani ühinemiseks rahvusvahelise lapseröövi tsiviilõiguslikke küsimusi käsitleva 1980. aasta Haagi konventsiooniga

EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artikli 81 lõiget 3 koostoimes artikliga 218,

võttes arvesse Euroopa Komisjoni ettepanekut,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi arvamust (1)

ning arvestades järgmist:

| (1) | Euroopa Liit on seadnud üheks eesmärgiks edendada lapse õiguste kaitset, nagu on sätestatud Euroopa Liidu lepingu artiklis 3. Selle poliitika oluliseks osaks on meetmed laste kaitsmiseks ebaseadusliku äraviimise või kinnihoidmise vastu. |
| --- | --- |

(1)

Euroopa Liit on seadnud üheks eesmärgiks edendada lapse õiguste kaitset, nagu on sätestatud Euroopa Liidu lepingu artiklis 3. Selle poliitika oluliseks osaks on meetmed laste kaitsmiseks ebaseadusliku äraviimise või kinnihoidmise vastu.

| (2) | Nõukogu on võtnud vastu määruse (EÜ) nr 2201/2003 (2) („Brüsseli IIa määrus“), mille eesmärk on kaitsta lapsi ebaseaduslikust äraviimisest või kinnipidamisest tuleneva kahjuliku mõju eest ning kehtestada menetlused, millega tagatakse laste kiire tagastamine nende alalisse elukohta, ning tagada suhtlusõiguse ja eestkosteõiguse kaitse. |
| --- | --- |

(2)

Nõukogu on võtnud vastu määruse (EÜ) nr 2201/2003 (2) („Brüsseli IIa määrus“), mille eesmärk on kaitsta lapsi ebaseaduslikust äraviimisest või kinnipidamisest tuleneva kahjuliku mõju eest ning kehtestada menetlused, millega tagatakse laste kiire tagastamine nende alalisse elukohta, ning tagada suhtlusõiguse ja eestkosteõiguse kaitse.

| (3) | Brüsseli IIa määrus täiendab ja tugevdab rahvusvahelist lapseröövi tsiviilõiguslikke küsimusi käsitlevat 25. oktoobri 1980. aasta Haagi konventsiooni („1980. aasta Haagi konventsioon“), millega kehtestatakse rahvusvahelisel tasandil osalisriikide ja keskasutuste vaheline kohustuste ja koostöö süsteem eesmärgiga tagastada kiiresti ebaseaduslikult äraviidud või kinnipeetud lapsed. |
| --- | --- |

(3)

Brüsseli IIa määrus täiendab ja tugevdab rahvusvahelist lapseröövi tsiviilõiguslikke küsimusi käsitlevat 25. oktoobri 1980. aasta Haagi konventsiooni („1980. aasta Haagi konventsioon“), millega kehtestatakse rahvusvahelisel tasandil osalisriikide ja keskasutuste vaheline kohustuste ja koostöö süsteem eesmärgiga tagastada kiiresti ebaseaduslikult äraviidud või kinnipeetud lapsed.

| (4) | Kõik liidu liikmesriigid on 1980. aasta Haagi konventsiooni osalised. |
| --- | --- |

(4)

Kõik liidu liikmesriigid on 1980. aasta Haagi konventsiooni osalised.

| (5) | Liit kutsub kolmandaid riike üles 1980. aasta Haagi konventsiooniga ühinema ning toetab 1980. aasta Haagi konventsiooni korrektset rakendamist, osaledes koos liikmesriikidega muu hulgas Haagi rahvusvahelise eraõiguse konverentsi poolt regulaarselt korraldatavates erikomisjonides. |
| --- | --- |

(5)

Liit kutsub kolmandaid riike üles 1980. aasta Haagi konventsiooniga ühinema ning toetab 1980. aasta Haagi konventsiooni korrektset rakendamist, osaledes koos liikmesriikidega muu hulgas Haagi rahvusvahelise eraõiguse konverentsi poolt regulaarselt korraldatavates erikomisjonides.

| (6) | Liidu liikmesriikide ja kolmandate riikide vahel kohaldatav ühine õigusraamistik on tõenäoliselt parim lahendus tundlikele rahvusvahelist lapseröövi käsitlevatele juhtumitele. |
| --- | --- |

(6)

Liidu liikmesriikide ja kolmandate riikide vahel kohaldatav ühine õigusraamistik on tõenäoliselt parim lahendus tundlikele rahvusvahelist lapseröövi käsitlevatele juhtumitele.

| (7) | 1980. aasta Haagi konventsioonis sätestatakse, et seda kohaldatakse ühineva riigi ja selliste osalisriikide vahel, kes on ühinemisele oma kirjaliku nõusoleku andnud. |
| --- | --- |

(7)

1980. aasta Haagi konventsioonis sätestatakse, et seda kohaldatakse ühineva riigi ja selliste osalisriikide vahel, kes on ühinemisele oma kirjaliku nõusoleku andnud.

| (8) | 1980. aasta Haagi konventsiooniga ei saa ühineda piirkondliku majandusintegratsiooni organisatsioonid nagu liit. Seetõttu ei saa liit konventsiooniga ühineda ega ühineva riigi ühinemist käsitlevat kirjalikku nõusolekut hoiule anda. |
| --- | --- |

(8)

1980. aasta Haagi konventsiooniga ei saa ühineda piirkondliku majandusintegratsiooni organisatsioonid nagu liit. Seetõttu ei saa liit konventsiooniga ühineda ega ühineva riigi ühinemist käsitlevat kirjalikku nõusolekut hoiule anda.

| (9) | Vastavalt Euroopa Liidu Kohtu arvamusele 1/13 kuuluvad 1980. aasta Haagi konventsiooniga ühinemiseks antud kirjalikud nõusolekud liidu ainupädevusse välisasjades. |
| --- | --- |

(9)

Vastavalt Euroopa Liidu Kohtu arvamusele 1/13 kuuluvad 1980. aasta Haagi konventsiooniga ühinemiseks antud kirjalikud nõusolekud liidu ainupädevusse välisasjades.

| (10) | Kasahstan andis 1980. aasta Haagi konventsiooni ühinemiskirja hoiule 3. juunil 2013. 1980. aasta Haagi konventsioon jõustus Kasahstani suhtes 1. septembril 2013. |
| --- | --- |

(10)

Kasahstan andis 1980. aasta Haagi konventsiooni ühinemiskirja hoiule 3. juunil 2013. 1980. aasta Haagi konventsioon jõustus Kasahstani suhtes 1. septembril 2013.

| (11) | Kasahstani ühinemiseks 1980. aasta Haagi konventsiooniga on seni nõusoleku andnud üksnes Madalmaade Kuningriik. Kasahstanis valitsevat olukorda hinnates on jõutud järeldusele, et liikmesriigid, kes ei ole veel andnud nõusolekut Kasahstani ühinemiseks, võivad anda liidu huvides nõusoleku Kasahstani ühinemiseks vastavalt 1980. aasta Haagi konventsiooni tingimustele. |
| --- | --- |

(11)

Kasahstani ühinemiseks 1980. aasta Haagi konventsiooniga on seni nõusoleku andnud üksnes Madalmaade Kuningriik. Kasahstanis valitsevat olukorda hinnates on jõutud järeldusele, et liikmesriigid, kes ei ole veel andnud nõusolekut Kasahstani ühinemiseks, võivad anda liidu huvides nõusoleku Kasahstani ühinemiseks vastavalt 1980. aasta Haagi konventsiooni tingimustele.

| (12) | Seetõttu tuleks liikmesriikidele, kes ei ole veel andnud nõusolekut Kasahstani ühinemiseks, anda luba sellega liidu huvides nõustuda ja anda hoiule oma kirjalikud nõusolekud Kasahstani ühinemiseks kooskõlas käesolevas otsuses sätestatud tingimustega. Madalmaade Kuningriik on Kasahstani ühinemiseks 1980. aasta Haagi konventsiooniga juba nõusoleku andnud ega peaks seepärast uut kirjalikku nõusolekut hoiule andma, kuna olemasolev kirjalik nõusolek on rahvusvahelise avaliku õiguse kohaselt kehtiv. |
| --- | --- |

(12)

Seetõttu tuleks liikmesriikidele, kes ei ole veel andnud nõusolekut Kasahstani ühinemiseks, anda luba sellega liidu huvides nõustuda ja anda hoiule oma kirjalikud nõusolekud Kasahstani ühinemiseks kooskõlas käesolevas otsuses sätestatud tingimustega. Madalmaade Kuningriik on Kasahstani ühinemiseks 1980. aasta Haagi konventsiooniga juba nõusoleku andnud ega peaks seepärast uut kirjalikku nõusolekut hoiule andma, kuna olemasolev kirjalik nõusolek on rahvusvahelise avaliku õiguse kohaselt kehtiv.

| (13) | Brüsseli IIa määrus on Ühendkuningriigile ja Iirimaale siduv ning nad osalevad käesoleva otsuse vastuvõtmisel ja kohaldamisel. |
| --- | --- |

(13)

Brüsseli IIa määrus on Ühendkuningriigile ja Iirimaale siduv ning nad osalevad käesoleva otsuse vastuvõtmisel ja kohaldamisel.

| (14) | Euroopa Liidu lepingule ja Euroopa Liidu toimimise lepingule lisatud protokolli nr 22 (Taani seisukoha kohta) artiklite 1 ja 2 kohaselt ei osale Taani käesoleva otsuse vastuvõtmisel ning see ei ole tema suhtes siduv ega kohaldatav, |
| --- | --- |

(14)

Euroopa Liidu lepingule ja Euroopa Liidu toimimise lepingule lisatud protokolli nr 22 (Taani seisukoha kohta) artiklite 1 ja 2 kohaselt ei osale Taani käesoleva otsuse vastuvõtmisel ning see ei ole tema suhtes siduv ega kohaldatav,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

Artikkel 1

1.   Liikmesriikidele, kes ei ole seda veel teinud, antakse luba anda liidu huvides nõusolek Kasahstani ühinemiseks rahvusvahelise lapseröövi tsiviilõiguslikke küsimusi käsitleva 25. oktoobri 1980. aasta Haagi konventsiooniga („1980. aasta Haagi konventsioon“).

2.   Lõikes 1 osutatud liikmesriigid annavad liidu huvides hiljemalt 9. detsembril 2017 hoiule kirjaliku nõusoleku Kasahstani ühinemiseks 1980. aasta Haagi konventsiooniga, mis on sõnastatud järgmiselt:

„[LIIKMESRIIGI täielik nimi] nõustub vastavalt nõukogu otsusele (EL) 2016/2311 Kasahstani ühinemisega rahvusvahelise lapseröövi tsiviilõiguslikke küsimusi käsitleva 25. oktoobri 1980. aasta Haagi konventsiooniga“.

3.   Iga liikmesriik teavitab oma Kasahstani ühinemiseks antud kirjaliku nõusoleku hoiuleandmisest nõukogu ja komisjoni ning edastab komisjonile kirjaliku nõusoleku teksti kahe kuu jooksul pärast selle hoiule andmist.

Artikkel 2

Liikmesriik, kes andis enne käesoleva otsuse vastuvõtmist hoiule oma kirjaliku nõusoleku Kasahstani ühinemiseks 1980. aasta Haagi konventsiooniga, ei anna hoiule uusi kirjalikke nõusolekuid.

Artikkel 3

Käesolev otsus jõustub järgmisel päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Artikkel 4

Käesolev otsus on suunatud kõigile liikmesriikidele peale Madalmaade Kuningriigi ja Taani Kuningriigi.

Brüssel, 8. detsember 2016

Nõukogu nimel

eesistuja

L. ŽITŇANSKÁ

---

(1)  Euroopa Parlamendi 5. oktoobri 2016. aasta arvamus (Euroopa Liidu Teatajas seni avaldamata).

1

Euroopa Liidu Teatajas

(2)  Nõukogu 27. novembri 2003. aasta määrus (EÜ) nr 2201/2003, mis käsitleb kohtualluvust ning kohtuotsuste tunnustamist ja täitmist kohtuasjades, mis on seotud abieluasjade ja vanemliku vastutusega, ning millega tunnistatakse kehtetuks määrus (EÜ) nr 1347/2000 (ELT L 338, 23.12.2003, lk 1).

2

---

| 20.12.2016 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 345/56 |
| --- | --- | --- | --- |

20.12.2016

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 345/56

---

NÕUKOGU OTSUS (EL) 2016/2312,

8. detsember 2016,

millega lubatakse Austria Vabariigil ja Rumeenial anda Euroopa Liidu huvides nõusolek Peruu ühinemiseks rahvusvahelise lapseröövi tsiviilõiguslikke küsimusi käsitleva 1980. aasta Haagi konventsiooniga

EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artikli 81 lõiget 3 koostoimes artikliga 218,

võttes arvesse Euroopa Komisjoni ettepanekut,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi arvamust (1)

ning arvestades järgmist:

| (1) | Euroopa Liit on seadnud üheks eesmärgiks edendada lapse õiguste kaitset, nagu on sätestatud Euroopa Liidu lepingu artiklis 3. Selle poliitika oluliseks osaks on meetmed laste kaitsmiseks ebaseadusliku äraviimise või kinnihoidmise eest. |
| --- | --- |

(1)

Euroopa Liit on seadnud üheks eesmärgiks edendada lapse õiguste kaitset, nagu on sätestatud Euroopa Liidu lepingu artiklis 3. Selle poliitika oluliseks osaks on meetmed laste kaitsmiseks ebaseadusliku äraviimise või kinnihoidmise eest.

| (2) | Nõukogu on võtnud vastu määruse (EÜ) nr 2201/2003 (2) („Brüsseli IIa määrus“), mille eesmärk on kaitsta lapsi ebaseaduslikust äraviimisest või kinnipidamisest tuleneva kahjuliku mõju eest ning kehtestada menetlused, millega tagatakse laste kiire tagastamine nende alalisse elukohta, ning tagada suhtlusõiguse ja eestkosteõiguse kaitse. |
| --- | --- |

(2)

Nõukogu on võtnud vastu määruse (EÜ) nr 2201/2003 (2) („Brüsseli IIa määrus“), mille eesmärk on kaitsta lapsi ebaseaduslikust äraviimisest või kinnipidamisest tuleneva kahjuliku mõju eest ning kehtestada menetlused, millega tagatakse laste kiire tagastamine nende alalisse elukohta, ning tagada suhtlusõiguse ja eestkosteõiguse kaitse.

| (3) | Brüsseli IIa määrus täiendab ja tugevdab rahvusvahelise lapseröövi tsiviilõiguslikke küsimusi käsitlevat 25. oktoobri 1980. aasta Haagi konventsiooni („1980. aasta Haagi konventsioon“), millega kehtestatakse rahvusvahelisel tasandil osalisriikide ja keskasutuste vaheline kohustuste ja koostöö süsteem eesmärgiga tagastada kiiresti ebaseaduslikult äraviidud või kinnipeetud lapsed. |
| --- | --- |

(3)

Brüsseli IIa määrus täiendab ja tugevdab rahvusvahelise lapseröövi tsiviilõiguslikke küsimusi käsitlevat 25. oktoobri 1980. aasta Haagi konventsiooni („1980. aasta Haagi konventsioon“), millega kehtestatakse rahvusvahelisel tasandil osalisriikide ja keskasutuste vaheline kohustuste ja koostöö süsteem eesmärgiga tagastada kiiresti ebaseaduslikult äraviidud või kinnipeetud lapsed.

| (4) | Kõik liidu liikmesriigid on 1980. aasta Haagi konventsiooni osalised. |
| --- | --- |

(4)

Kõik liidu liikmesriigid on 1980. aasta Haagi konventsiooni osalised.

| (5) | Liit kutsub kolmandaid riike üles 1980. aasta Haagi konventsiooniga ühinema ning toetab 1980. aasta Haagi konventsiooni korrektset rakendamist, osaledes koos liikmesriikidega muu hulgas Haagi rahvusvahelise eraõiguse konverentsi poolt regulaarselt korraldatavates erikomisjonides. |
| --- | --- |

(5)

Liit kutsub kolmandaid riike üles 1980. aasta Haagi konventsiooniga ühinema ning toetab 1980. aasta Haagi konventsiooni korrektset rakendamist, osaledes koos liikmesriikidega muu hulgas Haagi rahvusvahelise eraõiguse konverentsi poolt regulaarselt korraldatavates erikomisjonides.

| (6) | Liidu liikmesriikide ja kolmandate riikide vahel kohaldatav ühine õigusraamistik on tõenäoliselt parim lahendus tundlikele rahvusvahelist lapseröövi käsitlevatele juhtumitele. |
| --- | --- |

(6)

Liidu liikmesriikide ja kolmandate riikide vahel kohaldatav ühine õigusraamistik on tõenäoliselt parim lahendus tundlikele rahvusvahelist lapseröövi käsitlevatele juhtumitele.

| (7) | 1980. aasta Haagi konventsioonis sätestatakse, et seda kohaldatakse ühineva riigi ja selliste osalisriikide vahel, kes on ühinemisele oma kirjaliku nõusoleku andnud. |
| --- | --- |

(7)

1980. aasta Haagi konventsioonis sätestatakse, et seda kohaldatakse ühineva riigi ja selliste osalisriikide vahel, kes on ühinemisele oma kirjaliku nõusoleku andnud.

| (8) | 1980. aasta Haagi konventsiooniga ei saa ühineda piirkondliku majandusintegratsiooni organisatsioonid nagu liit. Seetõttu ei saa liit konventsiooniga ühineda ega ühineva riigi ühinemist käsitlevat kirjalikku nõusolekut hoiule anda. |
| --- | --- |

(8)

1980. aasta Haagi konventsiooniga ei saa ühineda piirkondliku majandusintegratsiooni organisatsioonid nagu liit. Seetõttu ei saa liit konventsiooniga ühineda ega ühineva riigi ühinemist käsitlevat kirjalikku nõusolekut hoiule anda.

| (9) | Vastavalt Euroopa Liidu Kohtu arvamusele 1/13 kuuluvad 1980. aasta Haagi konventsiooniga ühinemiseks antud kirjalikud nõusolekud liidu ainupädevusse välisasjades. |
| --- | --- |

(9)

Vastavalt Euroopa Liidu Kohtu arvamusele 1/13 kuuluvad 1980. aasta Haagi konventsiooniga ühinemiseks antud kirjalikud nõusolekud liidu ainupädevusse välisasjades.

| (10) | Peruu andis 1980. aasta Haagi konventsiooni ühinemiskirja hoiule 28. aprillil 2001. 1980. aasta Haagi konventsioon jõustus Peruu suhtes 1. augustil 2001. |
| --- | --- |

(10)

Peruu andis 1980. aasta Haagi konventsiooni ühinemiskirja hoiule 28. aprillil 2001. 1980. aasta Haagi konventsioon jõustus Peruu suhtes 1. augustil 2001.

| (11) | Kõik liikmesriigid, v.a Austria, Taani Kuningriik ja Rumeenia. Austria Vabariik ja Rumeenia on juba andnud nõusoleku Peruu ühinemiseks 1980. aasta Haagi konventsiooniga. Peruus valitsevat olukorda hinnates on jõutud järeldusele, et Austria Vabariik ja Rumeenia võivad anda liidu huvides nõusoleku Peruu ühinemiseks vastavalt 1980. aasta Haagi konventsiooni tingimustele. |
| --- | --- |

(11)

Kõik liikmesriigid, v.a Austria, Taani Kuningriik ja Rumeenia. Austria Vabariik ja Rumeenia on juba andnud nõusoleku Peruu ühinemiseks 1980. aasta Haagi konventsiooniga. Peruus valitsevat olukorda hinnates on jõutud järeldusele, et Austria Vabariik ja Rumeenia võivad anda liidu huvides nõusoleku Peruu ühinemiseks vastavalt 1980. aasta Haagi konventsiooni tingimustele.

| (12) | Seetõttu tuleks anda Austria Vabariigile ja Rumeeniale luba anda liidu huvides hoiule oma kirjalikud nõusolekud Peruu ühinemiseks kooskõlas käesolevas otsuses sätestatud tingimustega. Liidu muud liikmesriigid on Peruu ühinemiseks 1980. aasta Haagi konventsiooniga juba nõustoleku andnud ja ei peaks seepärast uut kirjalikku nõusolekut hoiule andma, kuna olemasolev kirjalik nõusolek on rahvusvahelise avaliku õiguse kohaselt kehtiv. |
| --- | --- |

(12)

Seetõttu tuleks anda Austria Vabariigile ja Rumeeniale luba anda liidu huvides hoiule oma kirjalikud nõusolekud Peruu ühinemiseks kooskõlas käesolevas otsuses sätestatud tingimustega. Liidu muud liikmesriigid on Peruu ühinemiseks 1980. aasta Haagi konventsiooniga juba nõustoleku andnud ja ei peaks seepärast uut kirjalikku nõusolekut hoiule andma, kuna olemasolev kirjalik nõusolek on rahvusvahelise avaliku õiguse kohaselt kehtiv.

| (13) | Brüsseli IIa määrus on Ühendkuningriigile ja Iirimaale siduv ning nad osalevad käesoleva otsuse vastuvõtmisel ja kohaldamisel. |
| --- | --- |

(13)

Brüsseli IIa määrus on Ühendkuningriigile ja Iirimaale siduv ning nad osalevad käesoleva otsuse vastuvõtmisel ja kohaldamisel.

| (14) | Euroopa Liidu lepingule ja Euroopa Liidu toimimise lepingule lisatud protokolli nr 22 (Taani seisukoha kohta) artiklite 1 ja 2 kohaselt ei osale Taani käesoleva otsuse vastuvõtmisel ning see ei ole tema suhtes siduv ega kohaldatav, |
| --- | --- |

(14)

Euroopa Liidu lepingule ja Euroopa Liidu toimimise lepingule lisatud protokolli nr 22 (Taani seisukoha kohta) artiklite 1 ja 2 kohaselt ei osale Taani käesoleva otsuse vastuvõtmisel ning see ei ole tema suhtes siduv ega kohaldatav,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

Artikkel 1

1.   Austria Vabariigile ja Rumeeniale antakse luba anda liidu huvides nõusolek Peruu ühinemiseks rahvusvahelise lapseröövi tsiviilõiguslikke küsimusi käsitleva 25. oktoobri 1980. aasta Haagi konventsiooniga („1980. aasta Haagi konventsioon“).

2.   Lõikes 1 osutatud liikmesriigid annavad liidu huvides hiljemalt 9. detsembril 2017 hoiule kirjaliku nõusoleku Peruu ühinemiseks 1980. aasta Haagi konventsiooniga, mis on sõnastatud järgmiselt:

„[LIIKMESRIIGI täielik nimi] nõustub vastavalt nõukogu otsusele (EL) 2016/2312 Peruu ühinemisega rahvusvahelise lapseröövi tsiviilõiguslikke küsimusi käsitleva 25. oktoobri 1980. aasta Haagi konventsiooniga“.

3.   Mõlemad liikmesriigid teavitavad nõukogu ja komisjoni oma Peruu ühinemiseks antud kirjaliku nõusoleku hoiuleandmisest ning edastavad komisjonile kirjaliku nõusoleku teksti kahe kuu jooksul pärast selle hoiule andmist.

Artikkel 2

Liikmesriigid, kes andsid enne käesoleva otsuse vastuvõtmist hoiule oma kirjalikud nõusolekud Peruu ühinemiseks 1980. aasta Haagi konventsiooniga, ei anna hoiule uusi kirjalikke nõusolekuid.

Artikkel 3

Käesolev otsus jõustub järgmisel päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Artikkel 4

Käesolev otsus on adresseeritud Austria Vabariigile ja Rumeeniale.

Brüssel, 8. detsember 2016

Nõukogu nimel

eesistuja

L. ŽITŇANSKÁ

---

(1)  Euroopa Parlamendi 5. oktoobri 2016. aasta arvamus (Euroopa Liidu Teatajas veel avaldamata).

1

Euroopa Liidu Teatajas

(2)  Nõukogu 27. novembri 2003. aasta määrus (EÜ) nr 2201/2003, mis käsitleb kohtualluvust ning kohtuotsuste tunnustamist ja täitmist kohtuasjades, mis on seotud abieluasjade ja vanemliku vastutusega, ning millega tunnistatakse kehtetuks määrus (EÜ) nr 1347/2000 (ELT L 338, 23.12.2003, lk 1).

2

---

| 20.12.2016 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 345/59 |
| --- | --- | --- | --- |

20.12.2016

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 345/59

---

NÕUKOGU OTSUS (EL) 2016/2313,

8. detsember 2016,

millega lubatakse teatavatel liikmesriikidel anda Euroopa Liidu huvides nõusolek Korea Vabariigi ühinemiseks rahvusvahelise lapseröövi tsiviilõiguslikke küsimusi käsitleva 1980. aasta Haagi konventsiooniga

EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artikli 81 lõiget 3 koostoimes artikliga 218,

võttes arvesse Euroopa Komisjoni ettepanekut,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi arvamust (1)

ning arvestades järgmist:

| (1) | Euroopa Liit on seadnud üheks eesmärgiks edendada lapse õiguste kaitset, nagu on sätestatud Euroopa Liidu lepingu artiklis 3. Selle poliitika oluliseks osaks on meetmed laste kaitsmiseks ebaseadusliku äraviimise või kinnihoidmise eest. |
| --- | --- |

(1)

Euroopa Liit on seadnud üheks eesmärgiks edendada lapse õiguste kaitset, nagu on sätestatud Euroopa Liidu lepingu artiklis 3. Selle poliitika oluliseks osaks on meetmed laste kaitsmiseks ebaseadusliku äraviimise või kinnihoidmise eest.

| (2) | Nõukogu on võtnud vastu määruse (EÜ) nr 2201/2003 (2) („Brüsseli IIa määrus“), mille eesmärk on kaitsta lapsi ebaseaduslikust äraviimisest või kinnipidamisest tuleneva kahjuliku mõju eest ning kehtestada menetlused, millega tagatakse laste kiire tagastamine nende alalisse elukohta, ning tagada suhtlusõiguse ja eestkosteõiguse kaitse. |
| --- | --- |

(2)

Nõukogu on võtnud vastu määruse (EÜ) nr 2201/2003 (2) („Brüsseli IIa määrus“), mille eesmärk on kaitsta lapsi ebaseaduslikust äraviimisest või kinnipidamisest tuleneva kahjuliku mõju eest ning kehtestada menetlused, millega tagatakse laste kiire tagastamine nende alalisse elukohta, ning tagada suhtlusõiguse ja eestkosteõiguse kaitse.

| (3) | Brüsseli IIa määrus täiendab ja tugevdab rahvusvahelist lapseröövi tsiviilõiguslikke küsimusi käsitlevat 25. oktoobri 1980. aasta Haagi konventsiooni („1980. aasta Haagi konventsioon“), millega kehtestatakse rahvusvahelisel tasandil osalisriikide ja keskasutuste vaheline kohustuste ja koostöö süsteem eesmärgiga tagastada kiiresti ebaseaduslikult äraviidud või kinnipeetud lapsed. |
| --- | --- |

(3)

Brüsseli IIa määrus täiendab ja tugevdab rahvusvahelist lapseröövi tsiviilõiguslikke küsimusi käsitlevat 25. oktoobri 1980. aasta Haagi konventsiooni („1980. aasta Haagi konventsioon“), millega kehtestatakse rahvusvahelisel tasandil osalisriikide ja keskasutuste vaheline kohustuste ja koostöö süsteem eesmärgiga tagastada kiiresti ebaseaduslikult äraviidud või kinnipeetud lapsed.

| (4) | Kõik liidu liikmesriigid on 1980. aasta Haagi konventsiooni osalised. |
| --- | --- |

(4)

Kõik liidu liikmesriigid on 1980. aasta Haagi konventsiooni osalised.

| (5) | Liit kutsub kolmandaid riike üles 1980. aasta Haagi konventsiooniga ühinema ning toetab 1980. aasta Haagi konventsiooni korrektset rakendamist, osaledes koos liikmesriikidega muu hulgas Haagi rahvusvahelise eraõiguse konverentsil regulaarselt korraldatavates erikomisjonides. |
| --- | --- |

(5)

Liit kutsub kolmandaid riike üles 1980. aasta Haagi konventsiooniga ühinema ning toetab 1980. aasta Haagi konventsiooni korrektset rakendamist, osaledes koos liikmesriikidega muu hulgas Haagi rahvusvahelise eraõiguse konverentsil regulaarselt korraldatavates erikomisjonides.

| (6) | Liidu liikmesriikide ja kolmandate riikide vahel kohaldatav ühine õigusraamistik on tõenäoliselt parim lahendus tundlikele rahvusvahelist lapseröövi käsitlevatele juhtumitele. |
| --- | --- |

(6)

Liidu liikmesriikide ja kolmandate riikide vahel kohaldatav ühine õigusraamistik on tõenäoliselt parim lahendus tundlikele rahvusvahelist lapseröövi käsitlevatele juhtumitele.

| (7) | 1980. aasta Haagi konventsioonis sätestatakse, et seda kohaldatakse ühineva riigi ja selliste osalisriikide vahel, kes on ühinemisele oma kirjaliku nõusoleku andnud. |
| --- | --- |

(7)

1980. aasta Haagi konventsioonis sätestatakse, et seda kohaldatakse ühineva riigi ja selliste osalisriikide vahel, kes on ühinemisele oma kirjaliku nõusoleku andnud.

| (8) | 1980. aasta Haagi konventsiooniga ei saa ühineda piirkondliku majandusintegratsiooni organisatsioonid nagu liit. Seetõttu ei saa liit konventsiooniga ühineda ega ühineva riigi ühinemist käsitlevat kirjalikku nõusolekut hoiule anda. |
| --- | --- |

(8)

1980. aasta Haagi konventsiooniga ei saa ühineda piirkondliku majandusintegratsiooni organisatsioonid nagu liit. Seetõttu ei saa liit konventsiooniga ühineda ega ühineva riigi ühinemist käsitlevat kirjalikku nõusolekut hoiule anda.

| (9) | Vastavalt Euroopa Liidu Kohtu arvamusele 1/13 kuuluvad 1980. aasta Haagi konventsiooniga ühinemiseks antud kirjalikud nõusolekud liidu ainupädevusse välisasjades. |
| --- | --- |

(9)

Vastavalt Euroopa Liidu Kohtu arvamusele 1/13 kuuluvad 1980. aasta Haagi konventsiooniga ühinemiseks antud kirjalikud nõusolekud liidu ainupädevusse välisasjades.

| (10) | Korea Vabariik andis 1980. aasta Haagi konventsiooni ühinemiskirja hoiule 13. detsembril 2012. 1980. aasta Haagi konventsioon jõustus Korea Vabariigi suhtes 1. märtsil 2013. |
| --- | --- |

(10)

Korea Vabariik andis 1980. aasta Haagi konventsiooni ühinemiskirja hoiule 13. detsembril 2012. 1980. aasta Haagi konventsioon jõustus Korea Vabariigi suhtes 1. märtsil 2013.

| (11) | Mitmed liikmesriigid on juba andnud nõusoleku Korea Vabariigi ühinemiseks 1980. aasta Haagi konventsiooniga. Korea Vabariigi olukorda hinnates on jõutud järeldusele, et liikmesriigid, kes ei ole veel andnud nõusolekut Korea Vabariigi ühinemiseks, võivad anda liidu huvides nõusoleku Korea Vabariigi ühinemiseks vastavalt 1980. aasta Haagi konventsiooni tingimustele. |
| --- | --- |

(11)

Mitmed liikmesriigid on juba andnud nõusoleku Korea Vabariigi ühinemiseks 1980. aasta Haagi konventsiooniga. Korea Vabariigi olukorda hinnates on jõutud järeldusele, et liikmesriigid, kes ei ole veel andnud nõusolekut Korea Vabariigi ühinemiseks, võivad anda liidu huvides nõusoleku Korea Vabariigi ühinemiseks vastavalt 1980. aasta Haagi konventsiooni tingimustele.

| (12) | Seetõttu tuleks lubada liikmesriikidel, kes ei ole veel andnud nõusolekut Korea Vabariigi ühinemiseks, anda hoiule oma kirjalikud nõusolekud Korea Vabariigi ühinemiseks, kooskõlas käesolevas otsuses sätestatud tingimustega. Tšehhi Vabariik, Iirimaa ja Leedu Vabariik, kes on Korea Vabariigi ühinemiseks 1980. aasta Haagi konventsiooniga juba nõusoleku andnud, ei peaks uusi kirjalikke nõusolekuid hoiule andma, kuna olemasolevad kirjalikud nõusolekud on rahvusvahelise avaliku õiguse kohaselt kehtivad. |
| --- | --- |

(12)

Seetõttu tuleks lubada liikmesriikidel, kes ei ole veel andnud nõusolekut Korea Vabariigi ühinemiseks, anda hoiule oma kirjalikud nõusolekud Korea Vabariigi ühinemiseks, kooskõlas käesolevas otsuses sätestatud tingimustega. Tšehhi Vabariik, Iirimaa ja Leedu Vabariik, kes on Korea Vabariigi ühinemiseks 1980. aasta Haagi konventsiooniga juba nõusoleku andnud, ei peaks uusi kirjalikke nõusolekuid hoiule andma, kuna olemasolevad kirjalikud nõusolekud on rahvusvahelise avaliku õiguse kohaselt kehtivad.

| (13) | Brüsseli IIa määrus on Ühendkuningriigile ja Iirimaale siduv ning nad osalevad käesoleva otsuse vastuvõtmisel ja kohaldamisel. |
| --- | --- |

(13)

Brüsseli IIa määrus on Ühendkuningriigile ja Iirimaale siduv ning nad osalevad käesoleva otsuse vastuvõtmisel ja kohaldamisel.

| (14) | Euroopa Liidu lepingule ja Euroopa Liidu toimimise lepingule lisatud protokolli nr 22 (Taani seisukoha kohta) artiklite 1 ja 2 kohaselt ei osale Taani käesoleva otsuse vastuvõtmisel ning see ei ole tema suhtes siduv ega kohaldatav, |
| --- | --- |

(14)

Euroopa Liidu lepingule ja Euroopa Liidu toimimise lepingule lisatud protokolli nr 22 (Taani seisukoha kohta) artiklite 1 ja 2 kohaselt ei osale Taani käesoleva otsuse vastuvõtmisel ning see ei ole tema suhtes siduv ega kohaldatav,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

Artikkel 1

1.   Liikmesriikidele, kes ei ole seda veel teinud, antakse luba anda liidu huvides nõusolek Korea Vabariigi ühinemiseks rahvusvahelise lapseröövi tsiviilõiguslikke küsimusi käsitleva 25. oktoobri 1980. aasta Haagi konventsiooniga („1980. aasta Haagi konventsioon“).

2.   Lõikes 1 osutatud liikmesriigid annavad liidu huvides hiljemalt 9. detsembril 2017 hoiule kirjaliku nõusoleku Korea Vabariigi ühinemiseks 1980. aasta Haagi konventsiooniga, mis on sõnastatud järgmiselt:

„[LIIKMESRIIGI täielik nimi] nõustub vastavalt nõukogu otsusele (EL) 2016/2313 Korea Vabariigi ühinemisega rahvusvahelise lapseröövi tsiviilõiguslikke küsimusi käsitleva 25. oktoobri 1980. aasta Haagi konventsiooniga“.

3.   Iga liikmesriik teavitab oma kirjalikust nõusolekust Korea Vabariigi ühinemise kohta nõukogu ja komisjoni ning edastab komisjonile kirjaliku nõusoleku teksti kahe kuu jooksul pärast selle hoiuleandmist.

Artikkel 2

Liikmesriigid, kes andsid enne käesoleva otsuse vastuvõtmist hoiule oma kirjalikud nõusolekud Korea Vabariigi ühinemiseks 1980. aasta Haagi konventsiooniga, ei anna hoiule uusi kirjalikke nõusolekuid.

Artikkel 3

Käesolev otsus jõustub järgmisel päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Artikkel 4

Käesolev otsus on adresseeritud kõigile liikmesriikidele, välja arvatud Tšehhi Vabariik, Iirimaa ja Leedu Vabariik.

Brüssel, 8. detsember 2016

Nõukogu nimel

eesistuja

L. ŽITŇANSKÁ

---

(1)  Euroopa Parlamendi 5. oktoobri 2016. aasta arvamus (Euroopa Liidu Teatajas seni avaldamata).

1

Euroopa Liidu Teatajas

(2)  Nõukogu 27. novembri 2003. aasta määrus (EÜ) nr 2201/2003, mis käsitleb kohtualluvust ning kohtuotsuste tunnustamist ja täitmist kohtuasjades, mis on seotud abieluasjade ja vanemliku vastutusega, ning millega tunnistatakse kehtetuks määrus (EÜ) nr 1347/2000 (ELT L 338, 23.12.2003, lk 1).

2

---

| 20.12.2016 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 345/62 |
| --- | --- | --- | --- |

20.12.2016

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 345/62

---

NÕUKOGU OTSUS (ÜVJP) 2016/2314,

19. detsember 2016,

millega muudetakse otsust (ÜVJP) 2015/778 Euroopa Liidu sõjalise operatsiooni kohta Vahemere lõunapiirkonna keskosas (EUNAVFOR MED SOPHIA)

EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Liidu lepingut, eriti selle artikli 42 lõiget 4 ja artikli 43 lõiget 2,

võttes arvesse liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrge esindaja ettepanekut

ning arvestades järgmist:

| (1) | Nõukogu võttis 18. mail 2015 vastu otsuse (ÜVJP) 2015/778 (1). |
| --- | --- |

(1)

Nõukogu võttis 18. mail 2015 vastu otsuse (ÜVJP) 2015/778 (1).

| (2) | Nõukogu võttis 20. juunil 2016 vastu otsuse (ÜVJP) 2016/993, (2) millega muudeti otsust (ÜVJP) 2015/778, lisades operatsiooni EUNAVFOR MED SOPHIA mandaadile kaks tugiülesannet, nimelt Liibüa rannikuvalve ja mereväe suutlikkuse suurendamine ja koolitamine ning teabe jagamisele ja ÜRO relvaembargo rakendamisele Liibüa ranniku lähedal avamerel kaasa aitamine. |
| --- | --- |

(2)

Nõukogu võttis 20. juunil 2016 vastu otsuse (ÜVJP) 2016/993, (2) millega muudeti otsust (ÜVJP) 2015/778, lisades operatsiooni EUNAVFOR MED SOPHIA mandaadile kaks tugiülesannet, nimelt Liibüa rannikuvalve ja mereväe suutlikkuse suurendamine ja koolitamine ning teabe jagamisele ja ÜRO relvaembargo rakendamisele Liibüa ranniku lähedal avamerel kaasa aitamine.

| (3) | Liibüa rannikuvalve ja mereväe võimalike praktikantide julgeolekukontrolli tuleks tõhustada teabevahetuse abil, mida peetakse Interpoli, Rahvusvahelise Kriminaalkohtu ja Ameerika Ühendriikidega ning samuti liikmesriikide, ÜRO Liibüa toetusmissiooni (UNSMIL), Euroopa Politseiameti (Europol) ja Euroopa Piiri- ja Rannikuvalve Ametiga (Frontex). |
| --- | --- |

(3)

Liibüa rannikuvalve ja mereväe võimalike praktikantide julgeolekukontrolli tuleks tõhustada teabevahetuse abil, mida peetakse Interpoli, Rahvusvahelise Kriminaalkohtu ja Ameerika Ühendriikidega ning samuti liikmesriikide, ÜRO Liibüa toetusmissiooni (UNSMIL), Euroopa Politseiameti (Europol) ja Euroopa Piiri- ja Rannikuvalve Ametiga (Frontex).

| (4) | ÜRO relvaembargo rakendamise kontekstis toimuvat teabevahetust avamerel Liibüa ranniku lähedal tuleks lubada kuni tasemeni „SECRET EU/UE SECRET“. |
| --- | --- |

(4)

ÜRO relvaembargo rakendamise kontekstis toimuvat teabevahetust avamerel Liibüa ranniku lähedal tuleks lubada kuni tasemeni „SECRET EU/UE SECRET“.

| (5) | EUNAVFOR MED SOPHIA jaoks tuleks luua võimalus vahetada teavet Interpoliga seoses võitlusega inimkaubanduse vastu või seoses relvaembargoga. |
| --- | --- |

(5)

EUNAVFOR MED SOPHIA jaoks tuleks luua võimalus vahetada teavet Interpoliga seoses võitlusega inimkaubanduse vastu või seoses relvaembargoga.

| (6) | Lisaks tuleks poliitika- ja julgeolekukomiteele anda volitused lubada liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrgel esindajal („kõrge esindaja“) vahetada teavet asjaomaste kolmandate riikide ja rahvusvaheliste organisatsioonidega, kui see on vajalik EUNAVFOR MED SOPHIA operatiivvajaduste täitmiseks. |
| --- | --- |

(6)

Lisaks tuleks poliitika- ja julgeolekukomiteele anda volitused lubada liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrgel esindajal („kõrge esindaja“) vahetada teavet asjaomaste kolmandate riikide ja rahvusvaheliste organisatsioonidega, kui see on vajalik EUNAVFOR MED SOPHIA operatiivvajaduste täitmiseks.

| (7) | Kõrgel esindajal peaks olema lubatud delegeerida volitused avaldada salastatud teavet ja sõlmida sel eesmärgil otsuses (ÜVJP) 2015/778 viidatud kokkuleppeid. |
| --- | --- |

(7)

Kõrgel esindajal peaks olema lubatud delegeerida volitused avaldada salastatud teavet ja sõlmida sel eesmärgil otsuses (ÜVJP) 2015/778 viidatud kokkuleppeid.

| (8) | Rõhutada tuleks vajadust, et EUNAVFOR MED SOPHIA järgib kohaldatavat õigust, kui ta kogub, säilitab ja vahetab isikuandmeid ja tõendeid. |
| --- | --- |

(8)

Rõhutada tuleks vajadust, et EUNAVFOR MED SOPHIA järgib kohaldatavat õigust, kui ta kogub, säilitab ja vahetab isikuandmeid ja tõendeid.

| (9) | Otsust (ÜVJP) 2015/778 tuleks seetõttu vastavalt muuta, |
| --- | --- |

(9)

Otsust (ÜVJP) 2015/778 tuleks seetõttu vastavalt muuta,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

Artikkel 1

Otsust (ÜVJP) 2015/778 muudetakse järgmiselt.

| 1) | Artikli 2 lõige 4 asendatakse järgmisega:

  „4.   Kooskõlas kohaldatava õigusega võib EUNAVFOR MED SOPHIA koguda ja säilitada EUNAVFOR MED SOPHIA osalevate laevade pardale võetud isikute kohta isikuandmeid, mis on seotud nende identifitseerimist hõlbustada võivate tunnustega, sealhulgas sõrmejäljed, samuti järgnevalt loetletud andmed, välja arvatud muud isikuandmed: perekonnanimi, neiupõlvenimi, eesnimed ja kõik varjunimed või oletatavad nimed; sünnikuupäev ja -koht, kodakondsus, sugu, elukoht, elukutse ja asukoht; juhiload, identifitseerimisdokumendid ja passiandmed. Sellised andmed ja selliste isikute poolt kasutatavate laevade ja varustusega seotud andmed võib ta edastada liikmesriikide asjaomastele õiguskaitseasutustele ja/või pädevatele liidu asutustele.“ |
| --- | --- |

1)

Artikli 2 lõige 4 asendatakse järgmisega:

„4.   Kooskõlas kohaldatava õigusega võib EUNAVFOR MED SOPHIA koguda ja säilitada EUNAVFOR MED SOPHIA osalevate laevade pardale võetud isikute kohta isikuandmeid, mis on seotud nende identifitseerimist hõlbustada võivate tunnustega, sealhulgas sõrmejäljed, samuti järgnevalt loetletud andmed, välja arvatud muud isikuandmed: perekonnanimi, neiupõlvenimi, eesnimed ja kõik varjunimed või oletatavad nimed; sünnikuupäev ja -koht, kodakondsus, sugu, elukoht, elukutse ja asukoht; juhiload, identifitseerimisdokumendid ja passiandmed. Sellised andmed ja selliste isikute poolt kasutatavate laevade ja varustusega seotud andmed võib ta edastada liikmesriikide asjaomastele õiguskaitseasutustele ja/või pädevatele liidu asutustele.“

| 2) | Artikli 2a lõige 5 asendatakse järgmisega:

  „5.   Lõikes 1 osutatud tugiülesande täitmiseks vajalikus ulatuses võib EUNAVFOR MED SOPHIA koguda, säilitada ja vahetada liikmesriikide, pädevate liidu asutuste, UNSMILi, Europoli, Interpoli, Frontexi, Rahvusvahelise Kriminaalkohtu ja Ameerika Ühendriikidega teavet, sealhulgas isikuandmeid, mis on kogutud võimalike praktikantide osas julgeolekukontrolli läbiviimise eesmärgil, tingimusel et nad on andnud selleks oma kirjaliku nõusoleku. Lisaks võib EUNAVFOR MED SOPHIA koguda ja säilitada praktikantide kirjalikul nõusolekul neid puudutavaid vajalikke tervise- ja biomeetrilisi andmeid.“ |
| --- | --- |

2)

Artikli 2a lõige 5 asendatakse järgmisega:

„5.   Lõikes 1 osutatud tugiülesande täitmiseks vajalikus ulatuses võib EUNAVFOR MED SOPHIA koguda, säilitada ja vahetada liikmesriikide, pädevate liidu asutuste, UNSMILi, Europoli, Interpoli, Frontexi, Rahvusvahelise Kriminaalkohtu ja Ameerika Ühendriikidega teavet, sealhulgas isikuandmeid, mis on kogutud võimalike praktikantide osas julgeolekukontrolli läbiviimise eesmärgil, tingimusel et nad on andnud selleks oma kirjaliku nõusoleku. Lisaks võib EUNAVFOR MED SOPHIA koguda ja säilitada praktikantide kirjalikul nõusolekul neid puudutavaid vajalikke tervise- ja biomeetrilisi andmeid.“

| 3) | Artikli 2b lõige 1 asendatakse järgmisega:

  „1.   Osana oma tugiülesandest aidata kaasa ÜRO relvaembargo rakendamisele Liibüa ranniku lähedal avamerel kogub EUNAVFOR MED SOPHIA teavet ning vahetab seda asjaomaste partnerite ja asutustega planeerimisdokumentides esitatud mehhanismide kaudu, et aidata kaasa kokkulepitud operatsioonipiirkonnas, nagu see on määratletud asjakohastes planeerimisdokumentides, ulatusliku teadlikkuse saavutamisele olukorrast merel. Kui selline teave on salastatud kuni tasemeni „EU SECRET/UE SECRET“, võidakse seda vahetada asjaomaste partnerite ja asutustega kooskõlas nõukogu otsusega 2013/488/EL (*1) ning käesoleva otsuse artikli 12 lõike 9 kohaselt operatiivtasandil sõlmitud kokkulepete alusel, austades seejuures täielikult vastastikkuse ja kaasamise põhimõtteid. EUNAVFOR MED SOPHIA käitleb saadud salastatud teavet igasuguse vahetegemiseta oma töötajate vahel ning üksnes tegevusnõuete alusel.


  (*1)  Nõukogu 23. septembri 2013. aasta otsus 2013/488/EL ELi salastatud teabe kaitseks vajalike julgeolekueeskirjade kohta (ELT L 274, 15.10.2013, lk 1).“
  " |
| --- | --- |

3)

Artikli 2b lõige 1 asendatakse järgmisega:

„1.   Osana oma tugiülesandest aidata kaasa ÜRO relvaembargo rakendamisele Liibüa ranniku lähedal avamerel kogub EUNAVFOR MED SOPHIA teavet ning vahetab seda asjaomaste partnerite ja asutustega planeerimisdokumentides esitatud mehhanismide kaudu, et aidata kaasa kokkulepitud operatsioonipiirkonnas, nagu see on määratletud asjakohastes planeerimisdokumentides, ulatusliku teadlikkuse saavutamisele olukorrast merel. Kui selline teave on salastatud kuni tasemeni „EU SECRET/UE SECRET“, võidakse seda vahetada asjaomaste partnerite ja asutustega kooskõlas nõukogu otsusega 2013/488/EL (*1) ning käesoleva otsuse artikli 12 lõike 9 kohaselt operatiivtasandil sõlmitud kokkulepete alusel, austades seejuures täielikult vastastikkuse ja kaasamise põhimõtteid. EUNAVFOR MED SOPHIA käitleb saadud salastatud teavet igasuguse vahetegemiseta oma töötajate vahel ning üksnes tegevusnõuete alusel.

(*1)  Nõukogu 23. septembri 2013. aasta otsus 2013/488/EL ELi salastatud teabe kaitseks vajalike julgeolekueeskirjade kohta (ELT L 274, 15.10.2013, lk 1).“
  "

*1

| 4) | Artikli 2b lõige 3 asendatakse järgmisega:

  „3.   Kooskõlas asjakohaste ÜRO Julgeolekunõukogu resolutsioonidega, sealhulgas ÜRO Julgeolekunõukogu resolutsiooniga 2292 (2016), võib EUNAVFOR MED SOPHIA lõike 2 kohaselt läbiviidava kontrolli käigus koguda ja säilitada tõendeid, mis on otseselt seotud Liibüa suhtes kehtestatud relvaembargo alusel keelatud esemete veoga. Ta võib edastada sellised tõendid liikmesriikide asjaomastele õiguskaitseasutustele ja/või pädevatele liidu asutustele, toimides kohaldatava õiguse kohaselt.“ |
| --- | --- |

4)

Artikli 2b lõige 3 asendatakse järgmisega:

„3.   Kooskõlas asjakohaste ÜRO Julgeolekunõukogu resolutsioonidega, sealhulgas ÜRO Julgeolekunõukogu resolutsiooniga 2292 (2016), võib EUNAVFOR MED SOPHIA lõike 2 kohaselt läbiviidava kontrolli käigus koguda ja säilitada tõendeid, mis on otseselt seotud Liibüa suhtes kehtestatud relvaembargo alusel keelatud esemete veoga. Ta võib edastada sellised tõendid liikmesriikide asjaomastele õiguskaitseasutustele ja/või pädevatele liidu asutustele, toimides kohaldatava õiguse kohaselt.“

| 5) | Artikkel 12 asendatakse järgmisega:

  „Artikkel 12
  Teabe avaldamine

  1.   Kõrgele esindajale antakse asjakohasel juhul ja kooskõlas EUNAVFOR MED SOPHIA vajadustega volitused avaldada määratletud kolmandatele riikidele, rahvusvahelistele organisatsioonidele ja asutustele ELi salastamata dokumente, mis on seotud operatsiooni käsitlevate nõukogu aruteludega, mille suhtes kehtib vastavalt nõukogu kodukorra (*2) artikli 6 lõikele 1 ametisaladuse hoidmise kohustus. Poliitika- ja julgeolekukomitee määrab igal üksikjuhul eraldi asjakohase kolmanda riigi, rahvusvahelise organisatsiooni ja rahvusvahelise asutuse.


  2.   Kõrgele esindajale antakse volitused avaldada määratletud kolmandatele riikidele, rahvusvahelistele organisatsioonidele ja asutustele kooskõlas otsusega 2013/488/EL asjakohastel juhtudel ja vastavalt EUNAVFOR MED SOPHIA vajadustele selle läbiviimisel loodud ELi salastatud teavet järgmiselt, austades seejuures täielikult vastastikkuse ja kaasamise põhimõtteid:






  a) | kuni tasemeni, mis on sätestatud liidu ja asjaomase kolmanda riigi vahel sõlmitud kohaldatavas salastatud teabe kaitse lepingus,või |
| --- | --- | --- |

5)

Artikkel 12 asendatakse järgmisega:

„Artikkel 12

Teabe avaldamine

1.   Kõrgele esindajale antakse asjakohasel juhul ja kooskõlas EUNAVFOR MED SOPHIA vajadustega volitused avaldada määratletud kolmandatele riikidele, rahvusvahelistele organisatsioonidele ja asutustele ELi salastamata dokumente, mis on seotud operatsiooni käsitlevate nõukogu aruteludega, mille suhtes kehtib vastavalt nõukogu kodukorra (*2) artikli 6 lõikele 1 ametisaladuse hoidmise kohustus. Poliitika- ja julgeolekukomitee määrab igal üksikjuhul eraldi asjakohase kolmanda riigi, rahvusvahelise organisatsiooni ja rahvusvahelise asutuse.

2.   Kõrgele esindajale antakse volitused avaldada määratletud kolmandatele riikidele, rahvusvahelistele organisatsioonidele ja asutustele kooskõlas otsusega 2013/488/EL asjakohastel juhtudel ja vastavalt EUNAVFOR MED SOPHIA vajadustele selle läbiviimisel loodud ELi salastatud teavet järgmiselt, austades seejuures täielikult vastastikkuse ja kaasamise põhimõtteid:

a)

kuni tasemeni, mis on sätestatud liidu ja asjaomase kolmanda riigi vahel sõlmitud kohaldatavas salastatud teabe kaitse lepingus,või

| b) | muudel juhtudel kuni tasemeni „CONFIDENTIEL UE/EU CONFIDENTIAL“. |
| --- | --- |

b)

muudel juhtudel kuni tasemeni „CONFIDENTIEL UE/EU CONFIDENTIAL“.

Poliitika- ja julgeolekukomitee määrab igal üksikjuhul eraldi asjakohase kolmanda riigi, rahvusvahelise organisatsiooni ja rahvusvahelise asutuse.

3.   EUNAVFOR MED SOPHIA käitleb saadud salastatud teavet igasuguse vahetegemiseta oma töötajate vahel ning üksnes tegevusnõuete alusel.

4.   Kõrgel esindajal on samuti volitused avaldada kooskõlas otsusega 2013/488/EL ÜRO-le vastavalt EUNAVFOR MED SOPHIA vajadustele selle läbiviimisel loodud ELi salastatud teavet kuni tasemeni „RESTREINT UE/EU RESTRICTED“.

5.   Kõrgel esindajal on volitused avaldada Interpolile asjakohast teavet, sealhulgas isikuandmeid, tehes seda vastavalt EUNAVFOR MED SOPHIA operatiivvajadustele.

6.   Enne liidu ja Interpoli vahelise kokkuleppe sõlmimist võib EUNAVFOR MED SOPHIA vahetada asjaomast teavet liikmesriikide Interpoli siseriiklike keskbüroodega, tehes seda vastavalt korrale, mille sõlmivad omavahel ELi operatsiooni ülem ja asjaomase siseriikliku keskbüroo juht.

7.   Spetsiifilise operatiivse vajaduse korral on kõrgel esindajal volitus avaldada seadusjärgsetele Liibüa ametiasutustele EUNAVFOR MED SOPHIA läbiviimisel loodud ELi salastatud teavet kuni tasemeni „RESTREINT UE/EU RESTRICTED“, tehes seda kooskõlas otsusega 2013/488/EL.

8.   Kõrgel esindajal on volitused sõlmida kokkuleppeid, mis on vajalikud käesoleva otsuse teabevahetusesätete rakendamiseks.

9.   Kõrge esindaja võib delegeerida volitused teabe avaldamiseks ja õiguse sõlmida käesolevas otsuses osutatud kokkuleppeid Euroopa välisteenistuse ametnikele, ELi operatsiooni ülemale või ELi vägede juhatajale, tehes seda kooskõlas otsuse 2013/488/EL VI lisa VII jaoga.

(*2)  Nõukogu 1. detsembri 2009. aasta otsus 2009/937/EL, millega võetakse vastu nõukogu kodukord (ELT L 325, 11.12.2009, lk 35).“
  "

*2

Artikkel 2

Käesolev otsus jõustub selle vastuvõtmise kuupäeval.

Brüssel, 19. detsember 2016

Nõukogu nimel

eesistuja

L. SÓLYMOS

---

(1)  Nõukogu 18. mai 2015. aasta otsus (ÜVJP) 2015/778 Euroopa Liidu sõjalise operatsiooni kohta Vahemere lõunapiirkonna keskosas (EUNAVFOR MED) (ELT L 122, 19.5.2015, lk 31).

1

(2)  Nõukogu 20. juuni 2016. aasta otsus (ÜVJP) 2016/993, millega muudetakse otsust (ÜVJP) 2015/778 Euroopa Liidu sõjalise operatsiooni kohta Vahemere lõunapiirkonna keskosas (EUNAVFOR MED SOPHIA) (ELT L 162, 21.6.2016, lk 18).

2

---

| 20.12.2016 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 345/65 |
| --- | --- | --- | --- |

20.12.2016

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 345/65

---

NÕUKOGU OTSUS (ÜVJP) 2016/2315,

19. detsember 2016,

millega muudetakse otsust 2014/512/ÜVJP, mis käsitleb piiravaid meetmeid seoses Venemaa tegevusega, mis destabiliseerib olukorda Ukrainas

EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Liidu lepingut, eriti selle artiklit 29,

võttes arvesse liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrge esindaja ettepanekut

ning arvestades järgmist:

| (1) | Nõukogu võttis 31. juulil 2014 vastu otsuse 2014/512/ÜVJP (1). |
| --- | --- |

(1)

Nõukogu võttis 31. juulil 2014 vastu otsuse 2014/512/ÜVJP (1).

| (2) | Euroopa Ülemkogu leppis 19. märtsil 2015 kokku, et võetakse vajalikud meetmed selleks, et seostada piiravate meetmete kestus selgelt Minski kokkulepete täieliku täitmisega, võttes arvesse, et täielik täitmine pidi toimuma 31. detsembriks 2015. |
| --- | --- |

(2)

Euroopa Ülemkogu leppis 19. märtsil 2015 kokku, et võetakse vajalikud meetmed selleks, et seostada piiravate meetmete kestus selgelt Minski kokkulepete täieliku täitmisega, võttes arvesse, et täielik täitmine pidi toimuma 31. detsembriks 2015.

| (3) | Nõukogu pikendas 1. juulil 2016 otsuse 2014/512/ÜVJP kehtivust kuni 31. jaanuarini 2017, et võimaldada nõukogul täiendavalt hinnata Minski kokkulepete täitmist. |
| --- | --- |

(3)

Nõukogu pikendas 1. juulil 2016 otsuse 2014/512/ÜVJP kehtivust kuni 31. jaanuarini 2017, et võimaldada nõukogul täiendavalt hinnata Minski kokkulepete täitmist.

| (4) | Olles hinnanud Minski kokkulepete täitmist, tuleks otsuse 2014/512/ÜVJP kehtivust pikendada veel kuue kuu võrra, et võimaldada nõukogul täiendavalt hinnata nende täitmist. |
| --- | --- |

(4)

Olles hinnanud Minski kokkulepete täitmist, tuleks otsuse 2014/512/ÜVJP kehtivust pikendada veel kuue kuu võrra, et võimaldada nõukogul täiendavalt hinnata nende täitmist.

| (5) | Otsust 2014/512/ÜVJP tuleks seetõttu vastavalt muuta, |
| --- | --- |

(5)

Otsust 2014/512/ÜVJP tuleks seetõttu vastavalt muuta,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

Artikkel 1

Otsuse 2014/512/ÜVJP artikli 9 lõike 1 esimene lõik asendatakse järgmisega:

„1.   Käesolevat otsust kohaldatakse kuni 31. juulini 2017.“

Artikkel 2

Käesolev otsus jõustub järgmisel päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Brüssel, 19. detsember 2016

Nõukogu nimel

eesistuja

M. LAJČÁK

---

(1)  Nõukogu 31. juuli 2014. aasta otsus 2014/512/ÜVJP, mis käsitleb piiravaid meetmeid seoses Venemaa tegevusega, mis destabiliseerib olukorda Ukrainas (ELT L 229, 31.7.2014, lk 13).

1

---

| 20.12.2016 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 345/66 |
| --- | --- | --- | --- |

20.12.2016

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 345/66

---

KOMISJONI RAKENDUSOTSUS (EL) 2016/2316,

16. detsember 2016,

millega muudetakse rakendusotsust (EL) 2015/1849 kahjulike organismide liitu sissetoomise ja seal leviku vastu võetavate meetmete kohta seoses teatavate Ghanast pärit köögiviljadega

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse nõukogu 8. mai 2000. aasta direktiivi 2000/29/EÜ taimedele või taimsetele saadustele kahjulike organismide ühendusse sissetoomise ja seal levimise vastu võetavate kaitsemeetmete kohta, (1) eriti selle artikli 16 lõike 3 kolmandat lauset,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Vastavalt komisjoni rakendusotsusele (EL) 2015/1849 (2) on keelatud tuua liidu territooriumile Ghanast pärit taimi, mis kuuluvad perekonda Capsicum L., Lagenaria Ser., Luffa Mill., Momordica L. või Solanum L., välja arvatud nende taimede seemned ja taimed liigist S. lycopersicum L. |
| --- | --- |

(1)

Vastavalt komisjoni rakendusotsusele (EL) 2015/1849 (2) on keelatud tuua liidu territooriumile Ghanast pärit taimi, mis kuuluvad perekonda Capsicum L., Lagenaria Ser., Luffa Mill., Momordica L. või Solanum L., välja arvatud nende taimede seemned ja taimed liigist S. lycopersicum L.

| (2) | Kõnealune keeld on tähtajaline. Seda kohaldatakse 2016. aasta lõpuni. Ghanas 2016. aasta septembris läbi viidud auditist ilmneb, et nimetatud kolmandas riigis esinevad endiselt puudujäägid eksportimisel kasutatavas fütosanitaarsertifitseerimise süsteemis. Sellest tulenevalt on asjakohane pikendada kõnealuse keelu kehtivusaega 31. detsembrini 2017. |
| --- | --- |

(2)

Kõnealune keeld on tähtajaline. Seda kohaldatakse 2016. aasta lõpuni. Ghanas 2016. aasta septembris läbi viidud auditist ilmneb, et nimetatud kolmandas riigis esinevad endiselt puudujäägid eksportimisel kasutatavas fütosanitaarsertifitseerimise süsteemis. Sellest tulenevalt on asjakohane pikendada kõnealuse keelu kehtivusaega 31. detsembrini 2017.

| (3) | Seepärast tuleks rakendusotsust (EL) 2015/1849 vastavalt muuta. |
| --- | --- |

(3)

Seepärast tuleks rakendusotsust (EL) 2015/1849 vastavalt muuta.

| (4) | Käesoleva otsusega ette nähtud meetmed on kooskõlas alalise taime-, looma-, toidu- ja söödakomitee arvamusega, |
| --- | --- |

(4)

Käesoleva otsusega ette nähtud meetmed on kooskõlas alalise taime-, looma-, toidu- ja söödakomitee arvamusega,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

Artikkel 1

Rakendusotsuse (EL) 2015/1849 artikkel 2 asendatakse järgmisega:

„Artikkel 2

Artiklit 1 kohaldatakse kuni 31. detsembrini 2017.“

Artikkel 2

Käesolev otsus on adresseeritud liikmesriikidele.

Brüssel, 16. detsember 2016

Komisjoni nimel

komisjoni liige

Vytenis ANDRIUKAITIS

---

(1)  
  EÜT L 169, 10.7.2000, lk 1.

1

(2)  Komisjoni 13. oktoobri 2015. aasta rakendusotsus (EL) 2015/1849 kahjulike organismide liitu sissetoomise ja seal leviku vastu võetavate meetmete kohta seoses teatavate Ghanast pärit köögiviljadega (ELT L 268, 15.10.2015, lk 33).

2

---

| 20.12.2016 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 345/67 |
| --- | --- | --- | --- |

20.12.2016

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 345/67

---

KOMISJONI RAKENDUSOTSUS (EL) 2016/2317,

16. detsember 2016,

millega muudetakse otsust 2008/294/EÜ ja rakendusotsust 2013/654/EL, et lihtsustada mobiilside pakkumist õhusõiduki pardal (MCA teenused) liidus

(teatavaks tehtud numbri C(2016) 8413 all)

(EMPs kohaldatav tekst)

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 7. märtsi 2002. aasta otsust nr 676/2002/EÜ Euroopa Ühenduse raadiospektripoliitika reguleeriva raamistiku kohta (raadiospektrit käsitlev otsus), (1) eriti selle artikli 4 lõiget 3,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Komisjoni otsuses 2008/294/EÜ (2) on sätestatud tehnilised tingimused ja kasutusnõuded GSM-, UMTS- ja LTE-side kasutamise (MCA teenuste) lubamiseks õhusõiduki pardal Euroopa Liidus. |
| --- | --- |

(1)

Komisjoni otsuses 2008/294/EÜ (2) on sätestatud tehnilised tingimused ja kasutusnõuded GSM-, UMTS- ja LTE-side kasutamise (MCA teenuste) lubamiseks õhusõiduki pardal Euroopa Liidus.

| (2) | Kehtivate õigusaktide kohaselt peab MCA varustuse osana olema õhusõiduki pardal võrgu juhtplokk, et takistada õhusõiduki pardal olevate mobiilsideterminalide katseid luua ühendust maapealsete mobiilsidevõrkudega. |
| --- | --- |

(2)

Kehtivate õigusaktide kohaselt peab MCA varustuse osana olema õhusõiduki pardal võrgu juhtplokk, et takistada õhusõiduki pardal olevate mobiilsideterminalide katseid luua ühendust maapealsete mobiilsidevõrkudega.

| (3) | Komisjon andis 7. oktoobril 2015 Euroopa Postside- ja Telekommunikatsiooniadministratsioonide Konverentsile (CEPT) otsuse nr 676/2002/EÜ artikli 4 lõike 2 kohaselt ülesande viia läbi tehnilised uuringud seoses vajadusega kasutada MCA teenuste valmidusega õhusõidukite pardal jätkuvalt kohustuslikus korras võrgu juhtplokki. |
| --- | --- |

(3)

Komisjon andis 7. oktoobril 2015 Euroopa Postside- ja Telekommunikatsiooniadministratsioonide Konverentsile (CEPT) otsuse nr 676/2002/EÜ artikli 4 lõike 2 kohaselt ülesande viia läbi tehnilised uuringud seoses vajadusega kasutada MCA teenuste valmidusega õhusõidukite pardal jätkuvalt kohustuslikus korras võrgu juhtplokki.

| (4) | Ülesannet täites esitas CEPT 17. novembril 2016 aruande nr 63, milles jõuti järeldusele, et võrgu juhtploki kasutamist on GSM- ja LTE-süsteemide puhul võimalik muuta vabatahtlikuks, sest et ilma võrgu juhtplokita toimiv mobiilside õhusõiduki pardal tagab mõistliku kaitse maapealsete võrkude häiringute eest. |
| --- | --- |

(4)

Ülesannet täites esitas CEPT 17. novembril 2016 aruande nr 63, milles jõuti järeldusele, et võrgu juhtploki kasutamist on GSM- ja LTE-süsteemide puhul võimalik muuta vabatahtlikuks, sest et ilma võrgu juhtplokita toimiv mobiilside õhusõiduki pardal tagab mõistliku kaitse maapealsete võrkude häiringute eest.

| (5) | Kooskõlas CEPTi aruandes esitatud järeldustega ei ole enam vaja võrgu juhtploki abil aktiivselt takistada mobiilsideterminalidel ühenduse loomist maapealsete mobiilsidevõrkudega, mis kasutavad sagedusala 2 570 – 2 690 MHz. Seega on komisjoni rakendusotsuse 2013/654/EL (3) artikkel 2 aegunud ja tuleks välja jätta. |
| --- | --- |

(5)

Kooskõlas CEPTi aruandes esitatud järeldustega ei ole enam vaja võrgu juhtploki abil aktiivselt takistada mobiilsideterminalidel ühenduse loomist maapealsete mobiilsidevõrkudega, mis kasutavad sagedusala 2 570 – 2 690 MHz. Seega on komisjoni rakendusotsuse 2013/654/EL (3) artikkel 2 aegunud ja tuleks välja jätta.

| (6) | Mis puutub aga UMTS-süsteemidesse, siis jõudis CEPT järeldusele, et võrgu juhtplokk on jätkuvalt vajalik, et takistada ühenduste loomist maapealsete UMTS-võrkude ja õhusõiduki pardal olevate kasutajaseadmete vahel. Uuringutest selgus, et nimetatud ühendused võivad osaliselt ja ajutiselt vähendada maapealsete ühenduvate ja naabertugijaamade läbilaskevõimet. Teine võimalus õhusõiduki salongi sisenevaid ja sealt väljuvaid signaale nõrgendada ning soovimatuid ühendusi ära hoida on piisava varjestuse lisamine õhusõiduki kerele. |
| --- | --- |

(6)

Mis puutub aga UMTS-süsteemidesse, siis jõudis CEPT järeldusele, et võrgu juhtplokk on jätkuvalt vajalik, et takistada ühenduste loomist maapealsete UMTS-võrkude ja õhusõiduki pardal olevate kasutajaseadmete vahel. Uuringutest selgus, et nimetatud ühendused võivad osaliselt ja ajutiselt vähendada maapealsete ühenduvate ja naabertugijaamade läbilaskevõimet. Teine võimalus õhusõiduki salongi sisenevaid ja sealt väljuvaid signaale nõrgendada ning soovimatuid ühendusi ära hoida on piisava varjestuse lisamine õhusõiduki kerele.

| (7) | MCA tehnilisi andmeid tuleks jätkuvalt läbi vaadata, et tagada nende alaline vastavus tehnika arengule. |
| --- | --- |

(7)

MCA tehnilisi andmeid tuleks jätkuvalt läbi vaadata, et tagada nende alaline vastavus tehnika arengule.

| (8) | Käesoleva otsusega ette nähtud meetmed on kooskõlas raadiospektrikomitee arvamusega, |
| --- | --- |

(8)

Käesoleva otsusega ette nähtud meetmed on kooskõlas raadiospektrikomitee arvamusega,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

Artikkel 1

Otsuse 2008/294/EÜ lisa asendatakse käesoleva otsuse lisaga.

Artikkel 2

Rakendusotsuse 2013/654/EL artikkel 2 jäetakse välja.

Artikkel 3

Käesolev otsus on adresseeritud liikmesriikidele.

Brüssel, 16. detsember 2016

Komisjoni nimel

komisjoni liige

Günther H. OETTINGER

---

(1)  
  EÜT L 108, 24.4.2002, lk 1.

1

(2)  Komisjoni 7. aprilli 2008. aasta otsus 2008/294/EÜ õhusõiduki pardal osutatavate mobiilsideteenuste spektrikasutuse ühtlustatud tingimuste kohta ühenduses (ELT L 98, 10.4.2008, lk 19).

2

(3)  Komisjoni 12. novembri 2013. aasta rakendusotsus 2013/654/EL, millega muudetakse otsust 2008/294/EÜ, et lisada õhusõiduki pardal osutatavate mobiilsideteenuste (MCA teenused) täiendavad juurdepääsutehnoloogiad ja sagedusalad (ELT L 303, 14.11.2013, lk 48).

3

---

LISA

1.   Õhusõiduki pardal mobiilside pakkumiseks lubatud sagedusalad ja süsteemid

Tabel 1

| Liik | Sagedus | Süsteem |
| --- | --- | --- |
| GSM 1 800 | 1 710 – 1 785 MHz (üleslüli)
  1 805 – 1 880 MHz (allalüli) | GSM, mis vastab ETSI avaldatud GSM-standarditele, eriti standarditele EN 301 502, EN 301 511 ja EN 302 480 või samaväärsetele spetsifikatsioonidele. |
| UMTS 2 100
  (FDD) | 1 920 – 1 980 MHz (üleslüli)
  2 110 – 2 170 MHz (allalüli) | UMTS, mis vastab ETSI avaldatud UMTSi standarditele, eriti standarditele EN 301 908-1, EN 301 908-2, EN 301 908-3 ja EN 301 908-11 või samaväärsetele spetsifikatsioonidele. |
| LTE 1 800
  (FDD) | 1 710 – 1 785 MHz (üleslüli)
  1 805 – 1 880 MHz (allalüli) | LTE, mis vastab ETSI avaldatud LTE standarditele, eriti standarditele EN 301 908-1, EN 301 908-13, EN 301 908-14 ja EN 301 908-15 või samaväärsetele spetsifikatsioonidele. |

Liik

Sagedus

Süsteem

GSM 1 800

1 710 – 1 785 MHz (üleslüli)

1 805 – 1 880 MHz (allalüli)

GSM, mis vastab ETSI avaldatud GSM-standarditele, eriti standarditele EN 301 502, EN 301 511 ja EN 302 480 või samaväärsetele spetsifikatsioonidele.

UMTS 2 100

(FDD)

1 920 – 1 980 MHz (üleslüli)

2 110 – 2 170 MHz (allalüli)

UMTS, mis vastab ETSI avaldatud UMTSi standarditele, eriti standarditele EN 301 908-1, EN 301 908-2, EN 301 908-3 ja EN 301 908-11 või samaväärsetele spetsifikatsioonidele.

LTE 1 800

(FDD)

1 710 – 1 785 MHz (üleslüli)

1 805 – 1 880 MHz (allalüli)

LTE, mis vastab ETSI avaldatud LTE standarditele, eriti standarditele EN 301 908-1, EN 301 908-13, EN 301 908-14 ja EN 301 908-15 või samaväärsetele spetsifikatsioonidele.

2.   Mobiilsideterminalide ja maapealsete võrkude vahelise ühenduse tõkestamine

Tabelis 2 loetletud sagedusalades vastuvõtvate mobiilsideterminalide katsed luua ühendust maapealsete UMTS-mobiilsidevõrkudega tuleb tõkestada:

| — | lisades õhusõiduki mobiilsidesüsteemi võrgu juhtploki, mis tõstab salongi mobiilside vastuvõtualade mürataset, ja/või |
| --- | --- |

—

lisades õhusõiduki mobiilsidesüsteemi võrgu juhtploki, mis tõstab salongi mobiilside vastuvõtualade mürataset, ja/või

| — | varjestades õhusõiduki keret, et veelgi nõrgendada sellesse sisenevat ja sealt väljuvat signaali. |
| --- | --- |

—

varjestades õhusõiduki keret, et veelgi nõrgendada sellesse sisenevat ja sealt väljuvat signaali.

Tabel 2

| Sagedusalad (MHz) | Maapealsed süsteemid |
| --- | --- |
| 925–960 MHz | UMTS (ja GSM, LTE) |
| 2 110 – 2 170 MHz | UMTS (ja LTE) |

Sagedusalad (MHz)

Maapealsed süsteemid

925–960 MHz

UMTS (ja GSM, LTE)

2 110 – 2 170 MHz

UMTS (ja LTE)

Õhusõiduki mobiilsideoperaatorid võivad ühtlasi otsustada kasutada võrgu juhtplokki muudes tabelis 3 loetletud sagedusalades.

Tabel 3

| Sagedusalad (MHz) | Maapealsed süsteemid |
| --- | --- |
| 460–470 MHz | LTE (1) |
| 791–821 MHz | LTE |
| 1 805 – 1 880 MHz | LTE ja GSM |
| 2 620 – 2 690 MHz | LTE |
| 2 570 – 2 620 MHz | LTE |

Sagedusalad (MHz)

Maapealsed süsteemid

460–470 MHz

LTE (1)

791–821 MHz

LTE

1 805 – 1 880 MHz

LTE ja GSM

2 620 – 2 690 MHz

LTE

2 570 – 2 620 MHz

LTE

3.   Tehnilised parameetrid

a)   Võrgu juhtploki või õhusõiduki tugijaama või õhusõiduki NodeB-tugijaama ekvivalentne isotroopne kiirgusvõimsus (e.i.r.p) väljaspool õhusõidukit

Tabel 4

Võrgu juhtploki või õhusõiduki tugijaama või õhusõiduki NodeB-tugijaama kogu e.i.r.p. väljaspool õhusõidukit ei tohi ületada:

| Kõrgus maapinnast
  (m) | Süsteemi maksimaalne e.i.r.p väljaspool õhusõidukit (dBm kanali kohta) |
| --- | --- |
| Võrgu juhtplokk | Õhusõiduki tugijaam / õhusõiduki NodeB-tugijaam | Õhusõiduki tugijaam / õhusõiduki NodeB-tugijaam ja võrgu juhtplokk |
| Sagedusala: 900 MHz | Sagedusala: 1 800 MHz | Sagedusala: 2 100 MHz |
| Sageduskanali laius = 3,84 MHz | Sageduskanali laius = 200 kHz | Sageduskanali laius = 3,84 MHz |
| 3 000 | – 6,2 | – 13,0 | 1,0 |
| 4 000 | – 3,7 | – 10,5 | 3,5 |
| 5 000 | – 1,7 | – 8,5 | 5,4 |
| 6 000 | – 0,1 | – 6,9 | 7,0 |
| 7 000 | 1,2 | – 5,6 | 8,3 |
| 8 000 | 2,3 | – 4,4 | 9,5 |

Kõrgus maapinnast

(m)

Süsteemi maksimaalne e.i.r.p väljaspool õhusõidukit (dBm kanali kohta)

Võrgu juhtplokk

Õhusõiduki tugijaam / õhusõiduki NodeB-tugijaam

Õhusõiduki tugijaam / õhusõiduki NodeB-tugijaam ja võrgu juhtplokk

Sagedusala: 900 MHz

Sagedusala: 1 800 MHz

Sagedusala: 2 100 MHz

Sageduskanali laius = 3,84 MHz

Sageduskanali laius = 200 kHz

Sageduskanali laius = 3,84 MHz

3 000

– 6,2

– 13,0

1,0

4 000

– 3,7

– 10,5

3,5

5 000

– 1,7

– 8,5

5,4

6 000

– 0,1

– 6,9

7,0

7 000

1,2

– 5,6

8,3

8 000

2,3

– 4,4

9,5

b)   Pardal asuva terminali ekvivalentne isotroopne kiirgusvõimsus (e.i.r.p.) väljaspool õhusõidukit

Tabel 5

Mobiilsideterminali e.i.r.p. väljaspool õhusõidukit ei tohi ületada:

| Kõrgus maapinnast
  (m) | GSM mobiilsideterminali maksimaalne e.i.r.p väljaspool õhusõidukit, dBm / 200 kHz | LTE mobiilsideterminali maksimaalne e.i.r.p väljaspool õhusõidukit, dBm / 5 MHz | UMTS mobiilsideterminali maksimaalne e.i.r.p väljaspool õhusõidukit, dBm / 3,84 MHz |
| --- | --- | --- | --- |
| GSM 1 800 MHz | LTE 1 800 MHz | UMTS 2 100 MHz |
| 3 000 | – 3,3 | 1,7 | 3,1 |
| 4 000 | – 1,1 | 3,9 | 5,6 |
| 5 000 | 0,5 | 5 | 7 |
| 6 000 | 1,8 | 5 | 7 |
| 7 000 | 2,9 | 5 | 7 |
| 8 000 | 3,8 | 5 | 7 |

Kõrgus maapinnast

(m)

GSM mobiilsideterminali maksimaalne e.i.r.p väljaspool õhusõidukit, dBm / 200 kHz

LTE mobiilsideterminali maksimaalne e.i.r.p väljaspool õhusõidukit, dBm / 5 MHz

UMTS mobiilsideterminali maksimaalne e.i.r.p väljaspool õhusõidukit, dBm / 3,84 MHz

GSM 1 800 MHz

LTE 1 800 MHz

UMTS 2 100 MHz

3 000

– 3,3

1,7

3,1

4 000

– 1,1

3,9

5,6

5 000

0,5

5

7

6 000

1,8

5

7

7 000

2,9

5

7

8 000

3,8

5

7

Kui õhusõiduki mobiilsideoperaatorid otsustavad kasutada võrgu juhtplokki tabelis 3 loetletud sagedusalades, siis kehtivad võrgu juhtploki või õhusõiduki tugijaama või õhusõiduki NodeB-tugijaama kogu e.i.r.p suhtes väljaspool õhusõidukit tabelis 6 esitatud maksimumväärtused koostoimes tabelis 4 esitatud väärtustega.

Tabel 6

| Kõrgus maapinnast
  (m) | Võrgu juhtploki või õhusõiduki tugijaama või õhusõiduki NodeB-tugijaama maksimaalne e.i.r.p väljaspool õhusõidukit |
| --- | --- |
| 460–470 MHz | 791–821 MHz | 1 805 – 1 880 MHz | 2 570 – 2 690 MHz |
| dBm / 1,25 MHz | dBm / 10 MHz | dBm / 200 kHz | dBm / 4,75 MHz |
| 3 000 | – 17,0 | – 0,87 | – 13,0 | 1,9 |
| 4 000 | – 14,5 | 1,63 | – 10,5 | 4,4 |
| 5 000 | – 12,6 | 3,57 | – 8,5 | 6,3 |
| 6 000 | – 11,0 | 5,15 | – 6,9 | 7,9 |
| 7 000 | – 9,6 | 6,49 | – 5,6 | 9,3 |
| 8 000 | – 8,5 | 7,65 | – 4,4 | 10,4 |

Kõrgus maapinnast

(m)

Võrgu juhtploki või õhusõiduki tugijaama või õhusõiduki NodeB-tugijaama maksimaalne e.i.r.p väljaspool õhusõidukit

460–470 MHz

791–821 MHz

1 805 – 1 880 MHz

2 570 – 2 690 MHz

dBm / 1,25 MHz

dBm / 10 MHz

dBm / 200 kHz

dBm / 4,75 MHz

3 000

– 17,0

– 0,87

– 13,0

1,9

4 000

– 14,5

1,63

– 10,5

4,4

5 000

– 12,6

3,57

– 8,5

6,3

6 000

– 11,0

5,15

– 6,9

7,9

7 000

– 9,6

6,49

– 5,6

9,3

8 000

– 8,5

7,65

– 4,4

10,4

c)   Kasutusnõuded

| I. | Minimaalne kõrgus, millel õhusõiduki pardal käitatav mobiilsidesüsteem võib edastada signaali, peab olema vähemalt 3 000 meetrit maapinnast. |
| --- | --- |

I.

Minimaalne kõrgus, millel õhusõiduki pardal käitatav mobiilsidesüsteem võib edastada signaali, peab olema vähemalt 3 000 meetrit maapinnast.

| II. | Õhusõiduki käitatav tugijaam peab kõigis sidepidamise etappides, sealhulgas algsel ühenduse loomisel, piirama kõigi sagedusalas 1 800 MHz edastavate GSM mobiilsideterminalide saatevõimsust nominaalväärtuseni 0 dBm / 200 kHz. |
| --- | --- |

II.

Õhusõiduki käitatav tugijaam peab kõigis sidepidamise etappides, sealhulgas algsel ühenduse loomisel, piirama kõigi sagedusalas 1 800 MHz edastavate GSM mobiilsideterminalide saatevõimsust nominaalväärtuseni 0 dBm / 200 kHz.

| III. | Õhusõiduki käitatav NodeB-tugijaam peab kõigis sidepidamise etappides piirama kõigi sagedusalas 1 800 MHz edastavate LTE mobiilsideterminalide saatevõimsust nominaalväärtuseni 5 dBm / 5 MHz. |
| --- | --- |

III.

Õhusõiduki käitatav NodeB-tugijaam peab kõigis sidepidamise etappides piirama kõigi sagedusalas 1 800 MHz edastavate LTE mobiilsideterminalide saatevõimsust nominaalväärtuseni 5 dBm / 5 MHz.

| IV. | Õhusõiduki käitatav NodeB-tugijaam peab kõigis sidepidamise etappides piirama kõigi sagedusalas 2 100 MHz edastavate UMTS mobiilsideterminalide saatevõimsust nominaalväärtuseni –6 dBm / 3,84 MHz ning kasutajaid ei tohiks olla rohkem kui 20. |
| --- | --- |

IV.

Õhusõiduki käitatav NodeB-tugijaam peab kõigis sidepidamise etappides piirama kõigi sagedusalas 2 100 MHz edastavate UMTS mobiilsideterminalide saatevõimsust nominaalväärtuseni –6 dBm / 3,84 MHz ning kasutajaid ei tohiks olla rohkem kui 20.

---

(1)  Riikide sideadministratsioonid võivad kasutada LTE-tehnoloogiat mitmesugusteks rakendusteks, nagu BB-PPDR, BB-PMR või mobiilsidevõrgud.

---

| 20.12.2016 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 345/72 |
| --- | --- | --- | --- |

20.12.2016

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 345/72

---

KOMISJONI RAKENDUSOTSUS (EL) 2016/2318,

16. detsember 2016,

Hispaania puhul tehtava erandi kohta brodifaakumit sisaldavate biotsiidide loa vastastikusest tunnustamisest kooskõlas Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 528/2012 artikliga 37

(teatavaks tehtud numbri C(2016) 8414 all)

(Ainult hispaaniakeelne tekst on autentne)

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 22. mai 2012. aasta määrust (EL) nr 528/2012, milles käsitletakse biotsiidide turul kättesaadavaks tegemist ja kasutamist, (1) ja eriti selle artikli 37 lõike 2 punkti b,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Äriühing Syngenta Crop Protection AG (edaspidi „taotleja“) esitas Hispaaniale täielikud taotlused toimeainet brodifaakumit sisaldavatele rodentitsiididele (edaspidi „kõnealused tooted“) Iirimaa poolt antud lubade vastastikuseks tunnustamiseks. Iirimaa andis loa kõnealuse toote kasutamiseks rodentitsiidina siseruumides, väljas hoonete ümbruses ja kanalisatsioonis kutseliste kasutajate ja vastava koolitusega kutseliste kasutajate poolt ning samuti siseruumides, väljas hoonete ümbruses üldsuse poolt. |
| --- | --- |

(1)

Äriühing Syngenta Crop Protection AG (edaspidi „taotleja“) esitas Hispaaniale täielikud taotlused toimeainet brodifaakumit sisaldavatele rodentitsiididele (edaspidi „kõnealused tooted“) Iirimaa poolt antud lubade vastastikuseks tunnustamiseks. Iirimaa andis loa kõnealuse toote kasutamiseks rodentitsiidina siseruumides, väljas hoonete ümbruses ja kanalisatsioonis kutseliste kasutajate ja vastava koolitusega kutseliste kasutajate poolt ning samuti siseruumides, väljas hoonete ümbruses üldsuse poolt.

| (2) | Hispaania tegi määruse (EL) nr 528/2012 artikli 37 lõike 2 kohaselt taotlejale ettepaneku piirata kõnealusele tootele antava loa tingimusi, mille kohaselt lubataks kõnealust toodet kasutada vaid vastava koolitusega kutselistel kasutajatel ja ainult siseruumides. Sellise piirangu eesmärk on keskkonna kaitse, nagu on osutatud määruse (EL) nr 528/2012 artikli 37 lõike 1 punktis a, et hoida ära muude kui sihtliiki kuuluvate loomade esmase ja teisese mürgituse juhte, mis tulenevad brodifaakumi ohtlikest omadustest – püsiv, bioakumuleeruv ja mürgine või väga püsiv ja väga bioakumuleeruv. |
| --- | --- |

(2)

Hispaania tegi määruse (EL) nr 528/2012 artikli 37 lõike 2 kohaselt taotlejale ettepaneku piirata kõnealusele tootele antava loa tingimusi, mille kohaselt lubataks kõnealust toodet kasutada vaid vastava koolitusega kutselistel kasutajatel ja ainult siseruumides. Sellise piirangu eesmärk on keskkonna kaitse, nagu on osutatud määruse (EL) nr 528/2012 artikli 37 lõike 1 punktis a, et hoida ära muude kui sihtliiki kuuluvate loomade esmase ja teisese mürgituse juhte, mis tulenevad brodifaakumi ohtlikest omadustest – püsiv, bioakumuleeruv ja mürgine või väga püsiv ja väga bioakumuleeruv.

| (3) | Taotleja ei nõustunud pakutud piirangutega ja arvas, et kõnealused meetmed ei ole piisavalt õigustatud määruse (EL) nr 528/2012 artikli 37 lõikes 1 sätestatud põhjustel. Seetõttu teavitas Hispaania 18. aprillil 2016 komisjoni kooskõlas kõnealuse määruse artikli 37 lõike 2 teise lõiguga. |
| --- | --- |

(3)

Taotleja ei nõustunud pakutud piirangutega ja arvas, et kõnealused meetmed ei ole piisavalt õigustatud määruse (EL) nr 528/2012 artikli 37 lõikes 1 sätestatud põhjustel. Seetõttu teavitas Hispaania 18. aprillil 2016 komisjoni kooskõlas kõnealuse määruse artikli 37 lõike 2 teise lõiguga.

| (4) | Komisjoni direktiivis 2010/10/EL (2) brodifaakumi loa suhtes kehtestatud tingimuste kohaselt tuleb brodifaakumit sisaldavate biotsiidide lubamise puhul kohaldada kõiki asjakohaseid ja olemasolevaid riskivähendamismeetmeid, et piirata muude kui sihtliiki kuuluvate loomade esmane ja teisene kokkupuude brodifaakumiga ning samuti kõnealuse aine pikaajalist mõju keskkonnale. Kõnealused meetmed võivad muu hulgas hõlmata kasutusõiguse andmist ainult kutselisele kasutajale või piiranguid seoses kõnealuste toodete kasutuspiirkonnaga. |
| --- | --- |

(4)

Komisjoni direktiivis 2010/10/EL (2) brodifaakumi loa suhtes kehtestatud tingimuste kohaselt tuleb brodifaakumit sisaldavate biotsiidide lubamise puhul kohaldada kõiki asjakohaseid ja olemasolevaid riskivähendamismeetmeid, et piirata muude kui sihtliiki kuuluvate loomade esmane ja teisene kokkupuude brodifaakumiga ning samuti kõnealuse aine pikaajalist mõju keskkonnale. Kõnealused meetmed võivad muu hulgas hõlmata kasutusõiguse andmist ainult kutselisele kasutajale või piiranguid seoses kõnealuste toodete kasutuspiirkonnaga.

| (5) | Komisjon märgib, et Hispaania ettepanek on osa antikoagulandina toimivate rodentitsiidide suhtes kohaldatavatest riiklikest riskivähendamismeetmetest, mis esitati komisjonile 2012. aastal, kui arutati riskivähendamismeetmeid, mida liikmesriigid kohaldavad antikoagulandina toimivate rodentitsiidide lubamise menetluse käigus. |
| --- | --- |

(5)

Komisjon märgib, et Hispaania ettepanek on osa antikoagulandina toimivate rodentitsiidide suhtes kohaldatavatest riiklikest riskivähendamismeetmetest, mis esitati komisjonile 2012. aastal, kui arutati riskivähendamismeetmeid, mida liikmesriigid kohaldavad antikoagulandina toimivate rodentitsiidide lubamise menetluse käigus.

| (6) | Seoses kasutusõiguse andmisega ainult vastava koolitusega kutselistele kasutajatele märgib komisjon, et kõnealusel kasutajate kategoorial on vajalikud teadmised, oskused ja pädevused, mis võimaldab neil kaaluda rodentitsiidide kasutamise riski muudele kui sihtloomadele. Seega peetakse kõnealust kasutajate kategooriat võimeliseks otsustama, milline rodentitsiid on vajalik saastumise tõrjeks, avaldades kõige vähem mõju keskkonnale. |
| --- | --- |

(6)

Seoses kasutusõiguse andmisega ainult vastava koolitusega kutselistele kasutajatele märgib komisjon, et kõnealusel kasutajate kategoorial on vajalikud teadmised, oskused ja pädevused, mis võimaldab neil kaaluda rodentitsiidide kasutamise riski muudele kui sihtloomadele. Seega peetakse kõnealust kasutajate kategooriat võimeliseks otsustama, milline rodentitsiid on vajalik saastumise tõrjeks, avaldades kõige vähem mõju keskkonnale.

| (7) | Seoses ettepanekuga lubada kasutamist ainult siseruumides, hoitakse ära brodifaakumi kokkupuude muude kui sihtloomadega, nagu väikesed hoonete ümber elavad imetajad, ning sellega hoitakse ära esmase mürgituse juhud. Seega võib see piirang aidata vähendada ka teisest mürgitust, mis tuleneb sellest, kui röövloomad söövad mürgiga saastunud loomi. |
| --- | --- |

(7)

Seoses ettepanekuga lubada kasutamist ainult siseruumides, hoitakse ära brodifaakumi kokkupuude muude kui sihtloomadega, nagu väikesed hoonete ümber elavad imetajad, ning sellega hoitakse ära esmase mürgituse juhud. Seega võib see piirang aidata vähendada ka teisest mürgitust, mis tuleneb sellest, kui röövloomad söövad mürgiga saastunud loomi.

| (8) | Pakutud erand on kooskõlas direktiivis 2010/10/EL sätestatud erisätetega, millega jäetakse liikmesriikidele teatav valikuvabadus kohaldada sobivaid ja kättesaadavaid riskivähendamismeetmeid brodifaakumit sisaldavate toodete lubamise tingimusena. Pakutud erand on õigustatud keskkonna kaitsega seotud põhjustel, eelkõige kuna selle eesmärk on hoida ära või vähendada muude kui sihtliiki kuuluvate loomade esmast ja teisest mürgitust. Seega arvab komisjon, et pakutud erand vastab määruse (EL) nr 528/2012 artikli 37 lõike 1 punktis a osutatud tingimustele vastastikusest tunnustamisest tehtava erandi kohta. |
| --- | --- |

(8)

Pakutud erand on kooskõlas direktiivis 2010/10/EL sätestatud erisätetega, millega jäetakse liikmesriikidele teatav valikuvabadus kohaldada sobivaid ja kättesaadavaid riskivähendamismeetmeid brodifaakumit sisaldavate toodete lubamise tingimusena. Pakutud erand on õigustatud keskkonna kaitsega seotud põhjustel, eelkõige kuna selle eesmärk on hoida ära või vähendada muude kui sihtliiki kuuluvate loomade esmast ja teisest mürgitust. Seega arvab komisjon, et pakutud erand vastab määruse (EL) nr 528/2012 artikli 37 lõike 1 punktis a osutatud tingimustele vastastikusest tunnustamisest tehtava erandi kohta.

| (9) | Käesoleva otsusega ette nähtud meetmed on kooskõlas alalise biotsiidikomitee arvamusega, |
| --- | --- |

(9)

Käesoleva otsusega ette nähtud meetmed on kooskõlas alalise biotsiidikomitee arvamusega,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

Artikkel 1

1.   Hispaania esitatud ettepanek teha erand vastastikusest tunnustamisest lõikes 2 nimetatud toodete puhul on õigustatud keskkonnakaitsega seotud põhjustel, mis on nimetatud määruse (EL) nr 528/2012 artikli 37 lõike 1 punktis a.

2.   Lõiget 1 kohaldatakse toodete suhtes, mis on biotsiidiregistris registreeritud järgmiste registrinumbrite all:

| a) | BC-KC011180-73; |
| --- | --- |

a)

BC-KC011180-73;

| b) | BC-VM011322-40. |
| --- | --- |

b)

BC-VM011322-40.

Artikkel 2

Käesolev otsus on adresseeritud Hispaania Kuningriigile.

Brüssel, 16. detsember 2016

Komisjoni nimel

komisjoni liige

Vytenis ANDRIUKAITIS

---

(1)  
  ELT L 167, 27.6.2012, lk 1.

1

(2)  Komisjoni 9. veebruari 2010. aasta direktiiv 2010/10/EL, millega muudetakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 98/8/EÜ, et kanda selle I lisasse toimeaine brodifaakum (ELT L 37, 10.2.2010, lk 44).

2

---

| 20.12.2016 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 345/74 |
| --- | --- | --- | --- |

20.12.2016

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 345/74

---

KOMISJONI RAKENDUSOTSUS (EL) 2016/2319,

16. detsember 2016,

millega kinnitatakse vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusele (EÜ) nr 443/2009 CO2 eriheite keskmise taseme ja eriheite sihttaseme esialgsed arvutused sõiduautode tootjate jaoks 2015. kalendriaastal või muudetakse neid

(teatavaks tehtud numbri C(2016) 8579 all)

(Ainult bulgaaria-, hollandi-, inglis-, itaalia-, prantsus-, rootsi- ja saksakeelne tekst on autentsed)

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 23. aprilli 2009. aasta määrust (EÜ) nr 443/2009, millega kehtestatakse uute sõiduautode heitenormid väikesõidukite süsinikdioksiidiheite vähendamist käsitleva ühenduse tervikliku lähenemisviisi raames, (1) eriti selle artikli 8 lõike 5 teist lõiku,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Vastavalt määrusele (EÜ) nr 443/2009 peab komisjon arvutama igal aastal CO2 eriheite keskmise taseme ja eriheite sihttaseme iga sõiduautode tootja ning iga tootjate heiteühenduse kohta liidus. Kõnealuse arvutuse põhjal teeb komisjon kindlaks, kas tootjad ja heiteühendused on järginud neile kehtestatud eriheite sihttasemeid. |
| --- | --- |

(1)

Vastavalt määrusele (EÜ) nr 443/2009 peab komisjon arvutama igal aastal CO2 eriheite keskmise taseme ja eriheite sihttaseme iga sõiduautode tootja ning iga tootjate heiteühenduse kohta liidus. Kõnealuse arvutuse põhjal teeb komisjon kindlaks, kas tootjad ja heiteühendused on järginud neile kehtestatud eriheite sihttasemeid.

| (2) | Eriheite keskmise taseme ja eriheite sihttaseme arvutamiseks kasutatavad üksikasjalikud andmed põhinevad liikmesriigis eelneva kalendriaasta jooksul registreeritud uute sõiduautode registreerimisandmetel. |
| --- | --- |

(2)

Eriheite keskmise taseme ja eriheite sihttaseme arvutamiseks kasutatavad üksikasjalikud andmed põhinevad liikmesriigis eelneva kalendriaasta jooksul registreeritud uute sõiduautode registreerimisandmetel.

| (3) | Kõik liikmesriigid on 2015. aasta andmed kooskõlas määruse (EÜ) nr 443/2009 artikli 8 lõikega 2 komisjonile esitanud. Juhtudel, kus komisjon andmeid kontrollides leidis, et osa andmeid oli puudu või olid andmed ilmselgelt ebatäpsed, võttis komisjon asjaomaste liikmesriikidega ühendust ja kokkuleppel nende liikmesriikidega vastavalt korrigeeris või täiendas andmeid. Kui liikmesriigiga kokkulepet ei saavutatud, siis selle liikmesriigi esialgseid andmeid ei muudetud. |
| --- | --- |

(3)

Kõik liikmesriigid on 2015. aasta andmed kooskõlas määruse (EÜ) nr 443/2009 artikli 8 lõikega 2 komisjonile esitanud. Juhtudel, kus komisjon andmeid kontrollides leidis, et osa andmeid oli puudu või olid andmed ilmselgelt ebatäpsed, võttis komisjon asjaomaste liikmesriikidega ühendust ja kokkuleppel nende liikmesriikidega vastavalt korrigeeris või täiendas andmeid. Kui liikmesriigiga kokkulepet ei saavutatud, siis selle liikmesriigi esialgseid andmeid ei muudetud.

| (4) | Komisjon avaldas esialgsed andmed 13. aprillil 2016 ja teatas 97 tootjale esialgsed arvutused nende 2015. aasta CO2 eriheite keskmise taseme ja eriheite sihttaseme kohta. Tootjatel paluti andmeid kontrollida ja teavitada komisjoni vigadest kolme kuu jooksul alates teate saamisest. Ettenähtud tähtaja jooksul esitasid teated vigade kohta 44 tootjat. |
| --- | --- |

(4)

Komisjon avaldas esialgsed andmed 13. aprillil 2016 ja teatas 97 tootjale esialgsed arvutused nende 2015. aasta CO2 eriheite keskmise taseme ja eriheite sihttaseme kohta. Tootjatel paluti andmeid kontrollida ja teavitada komisjoni vigadest kolme kuu jooksul alates teate saamisest. Ettenähtud tähtaja jooksul esitasid teated vigade kohta 44 tootjat.

| (5) | Ülejäänud 53 tootja kohta, kes ei teavitanud andmetes esinenud vigadest või jätsid vastamata, tuleks esialgsed andmed ja eriheite keskmise taseme ja eriheite sihttaseme esialgsed arvutused kinnitada. Nelja tootja puhul ei kuulunud ükski esialgsetes andmetes märgitud sõiduk määruse (EÜ) nr 443/2009 kohaldamisalasse. |
| --- | --- |

(5)

Ülejäänud 53 tootja kohta, kes ei teavitanud andmetes esinenud vigadest või jätsid vastamata, tuleks esialgsed andmed ja eriheite keskmise taseme ja eriheite sihttaseme esialgsed arvutused kinnitada. Nelja tootja puhul ei kuulunud ükski esialgsetes andmetes märgitud sõiduk määruse (EÜ) nr 443/2009 kohaldamisalasse.

| (6) | Komisjon on kontrollinud tootjate teatatud vigu ja nende parandamise põhjendusi ning andmed on vastavalt kinnitatud või neid on muudetud. |
| --- | --- |

(6)

Komisjon on kontrollinud tootjate teatatud vigu ja nende parandamise põhjendusi ning andmed on vastavalt kinnitatud või neid on muudetud.

| (7) | Kui kannetest olid puudu identifitseerimisparameetrid, nagu tüüp, variant, versiooni kood või tüübikinnituse number, või kui need olid valed, tuleks arvesse võtta seda, et tootjad ei saa selliseid kandeid kontrollida ega parandada. Seepärast on kõnealuste kannete puhul asjakohane kohaldada CO2-heite ja sõiduki massi andmete suhtes veamäära. |
| --- | --- |

(7)

Kui kannetest olid puudu identifitseerimisparameetrid, nagu tüüp, variant, versiooni kood või tüübikinnituse number, või kui need olid valed, tuleks arvesse võtta seda, et tootjad ei saa selliseid kandeid kontrollida ega parandada. Seepärast on kõnealuste kannete puhul asjakohane kohaldada CO2-heite ja sõiduki massi andmete suhtes veamäära.

| (8) | Veamäära arvutamisel tuleb leida erinevus eriheidete sihttasemete vahedes (saadakse keskmise heite sihttaseme lahutamisel eriheite keskmisest väärtusest), kui ühel juhul on arvutamisel kaasa arvatud registreerimised, mida tootja kontrollida ei saa, ning teisel juhul on need arvestamata jäetud. Sõltumata sellest, kas see erinevus on positiivne või negatiivne, peaks veamäär alati parandama tootja positsiooni tema jaoks kehtestatud eriheite sihttaseme suhtes. |
| --- | --- |

(8)

Veamäära arvutamisel tuleb leida erinevus eriheidete sihttasemete vahedes (saadakse keskmise heite sihttaseme lahutamisel eriheite keskmisest väärtusest), kui ühel juhul on arvutamisel kaasa arvatud registreerimised, mida tootja kontrollida ei saa, ning teisel juhul on need arvestamata jäetud. Sõltumata sellest, kas see erinevus on positiivne või negatiivne, peaks veamäär alati parandama tootja positsiooni tema jaoks kehtestatud eriheite sihttaseme suhtes.

| (9) | Määruse (EÜ) nr 443/2009 artikli 10 lõike 2 kohaselt on tootja täitnud kõnealuse määruse artiklis 4 sätestatud eriheite sihttaseme nõudeid juhul, kui käesolevas otsuses osutatud keskmise heite näitajad on väiksemad eriheite sihttasemest (väljendatakse sihttaseme ja keskmise heite vahena, mis on negatiivne arv). Kui aga keskmine heide on suurem kui eriheite sihttase, siis tuleb kehtestada ülemääraste heitkoguste maks, välja arvatud juhul, kui asjaomase tootja puhul on tehtud kõnealuse sihttaseme osas erand või kui see tootja on heiteühenduse liige ja see heiteühendus täidab talle kehtestatud eriheite sihttaseme nõudeid. Eelneva põhjal leiti, et kaks tootjat on talle 2015. aastaks kehtestatud eriheite sihttaseme ületanud. |
| --- | --- |

(9)

Määruse (EÜ) nr 443/2009 artikli 10 lõike 2 kohaselt on tootja täitnud kõnealuse määruse artiklis 4 sätestatud eriheite sihttaseme nõudeid juhul, kui käesolevas otsuses osutatud keskmise heite näitajad on väiksemad eriheite sihttasemest (väljendatakse sihttaseme ja keskmise heite vahena, mis on negatiivne arv). Kui aga keskmine heide on suurem kui eriheite sihttase, siis tuleb kehtestada ülemääraste heitkoguste maks, välja arvatud juhul, kui asjaomase tootja puhul on tehtud kõnealuse sihttaseme osas erand või kui see tootja on heiteühenduse liige ja see heiteühendus täidab talle kehtestatud eriheite sihttaseme nõudeid. Eelneva põhjal leiti, et kaks tootjat on talle 2015. aastaks kehtestatud eriheite sihttaseme ületanud.

| (10) | 3. novembril 2015 tegi Volkswagen Group avalduse, mille kohaselt on mõne nende sõiduki tüübikinnitusega seotud CO2-heite taseme kindlaksmääramisel tuvastatud eeskirjade rikkumisi. Kuigi küsimust on põhjalikult uuritud, leiab komisjon siiski, et Volkswageni heiteühenduselt on vaja täiendavaid selgitusi; samuti on vaja asjaomase riikliku tüübikinnitusasutuse kinnitust selle kohta, et selliseid eeskirjade rikkumisi ei esine. Sellest tulenevalt ei saa Volkswageni heiteühenduse ja selle liikmetega (Audi AG, Audi Hungaria Motor Kft., Bugatti Automobiles S.A.S., Dr. Ing. h.c. F. Porsche AG, Quattro GmbH, Seat S.A., Skoda Auto A.S., and Volkswagen AG) seotud väärtusi kinnitada ega muuta. |
| --- | --- |

(10)

3. novembril 2015 tegi Volkswagen Group avalduse, mille kohaselt on mõne nende sõiduki tüübikinnitusega seotud CO2-heite taseme kindlaksmääramisel tuvastatud eeskirjade rikkumisi. Kuigi küsimust on põhjalikult uuritud, leiab komisjon siiski, et Volkswageni heiteühenduselt on vaja täiendavaid selgitusi; samuti on vaja asjaomase riikliku tüübikinnitusasutuse kinnitust selle kohta, et selliseid eeskirjade rikkumisi ei esine. Sellest tulenevalt ei saa Volkswageni heiteühenduse ja selle liikmetega (Audi AG, Audi Hungaria Motor Kft., Bugatti Automobiles S.A.S., Dr. Ing. h.c. F. Porsche AG, Quattro GmbH, Seat S.A., Skoda Auto A.S., and Volkswagen AG) seotud väärtusi kinnitada ega muuta.

| (11) | Komisjon jätab endale õiguse tootjat käsitlevad ning käesoleva otsusega kinnitatud või muudetud andmed läbi vaadata, kui asjaomased riiklikud asutused peaksid kinnitama eeskirjade rikkumisi seoses CO2-heite väärtustega, mida kasutati selleks, et määrata kindlaks, kas kõnealune tootja täidab eriheite sihttaseme nõudeid. |
| --- | --- |

(11)

Komisjon jätab endale õiguse tootjat käsitlevad ning käesoleva otsusega kinnitatud või muudetud andmed läbi vaadata, kui asjaomased riiklikud asutused peaksid kinnitama eeskirjade rikkumisi seoses CO2-heite väärtustega, mida kasutati selleks, et määrata kindlaks, kas kõnealune tootja täidab eriheite sihttaseme nõudeid.

| (12) | Aastal 2015 registreeritud uute sõiduautode CO2 eriheite keskmise taseme, eriheite sihttaseme ja nende kahe väärtuse erinevuse esialgsed arvutused tuleks seega kinnitada või neid tuleks vastavalt muuta, |
| --- | --- |

(12)

Aastal 2015 registreeritud uute sõiduautode CO2 eriheite keskmise taseme, eriheite sihttaseme ja nende kahe väärtuse erinevuse esialgsed arvutused tuleks seega kinnitada või neid tuleks vastavalt muuta,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

Artikkel 1

Tootjate andmed, mis on kooskõlas määruse (EÜ) nr 443/2009 artikli 8 lõikega 5 kinnitatud iga sõiduautode tootja või ühendatud autopargi [Termin on muutunud. Uus termin „heiteühendus“] suhtes 2015. kalendriaasta kohta või mida on vastavalt muudetud, on esitatud käesoleva otsuse lisas.

Artikkel 2

Käesolev otsus on adresseeritud järgmistele tootjatele ja vastavalt määruse (EÜ) nr 443/2009 artiklile 7 moodustatud heiteühendustele:

| (1) | ALFA Romeo S.p.A. |
| --- | --- |
| Giovanni c.so Agnelli 200 |
| 10135 Torino |
| Itaalia |

(1)

ALFA Romeo S.p.A.

Giovanni c.so Agnelli 200

10135 Torino

Itaalia

| (2) | Alpina Burkard Bovensiepen GmbH & Co.,KG |
| --- | --- |
| Alpenstraße 35–37 |
| 86807 Buchloe |
| Saksamaa |

(2)

Alpina Burkard Bovensiepen GmbH & Co.,KG

Alpenstraße 35–37

86807 Buchloe

Saksamaa

| (3) | Aston Martin Lagonda Ltd. |
| --- | --- |
| Gaydon Engineering Centre |
| Banbury Road |
| Gaydon |
| Warwickshire |
| CV35 0DB |
| Ühendkuningriik |

(3)

Aston Martin Lagonda Ltd.

Gaydon Engineering Centre

Banbury Road

Gaydon

Warwickshire

CV35 0DB

Ühendkuningriik

| (4) | Automobiles Citroën |
| --- | --- |
| Route de Gizy |
| 78943 Vélizy-Villacoublay |
| Cedex |
| Prantsusmaa |

(4)

Automobiles Citroën

Route de Gizy

78943 Vélizy-Villacoublay

Cedex

Prantsusmaa

| (5) | Automobiles Peugeot |
| --- | --- |
| Route de Gizy |
| 78943 Vélizy-Villacoublay |
| Cedex |
| Prantsusmaa |

(5)

Automobiles Peugeot

Route de Gizy

78943 Vélizy-Villacoublay

Cedex

Prantsusmaa

| (6) | AVTOVAZ JSC
  Esindaja ELis:





  LADA France S.A.S. |
| --- | --- |
| 13, Route Nationale 10 |
| 78310 Coignieres |
| Prantsusmaa |

(6)

AVTOVAZ JSC

Esindaja ELis:

LADA France S.A.S.

13, Route Nationale 10

78310 Coignieres

Prantsusmaa

| (7) | Bentley Motors Ltd. |
| --- | --- |
| Berliner Ring 2 |
| 38436 Wolfsburg |
| Saksamaa |

(7)

Bentley Motors Ltd.

Berliner Ring 2

38436 Wolfsburg

Saksamaa

| (8) | BLUECAR SAS |
| --- | --- |
| 31–32 quai de Dion Bouton |
| 92800 Puteaux |
| Prantsusmaa |

(8)

BLUECAR SAS

31–32 quai de Dion Bouton

92800 Puteaux

Prantsusmaa

| (9) | BLUECAR ITALY S.R.L. |
| --- | --- |
| Foro Bonaparte 54 |
| 20121 Milano (MI) |
| Itaalia |

(9)

BLUECAR ITALY S.R.L.

Foro Bonaparte 54

20121 Milano (MI)

Itaalia

| (10) | Bayerische Motoren Werke AG |
| --- | --- |
| Petuelring 130 |
| 80788 München |
| Saksamaa |

(10)

Bayerische Motoren Werke AG

Petuelring 130

80788 München

Saksamaa

| (11) | BMW M GmbH |
| --- | --- |
| Petuelring 130 |
| 80788 München |
| Saksamaa |

(11)

BMW M GmbH

Petuelring 130

80788 München

Saksamaa

| (12) | BYD AUTO INDUSTRY COMPANY LIMITED
  Esindaja ELis:





  BYD Europe B.V |
| --- | --- |
| 's-Gravelandseweg 256 |
| 3125 BK Schiedam |
| Madalmaad |

(12)

BYD AUTO INDUSTRY COMPANY LIMITED

Esindaja ELis:

BYD Europe B.V

's-Gravelandseweg 256

3125 BK Schiedam

Madalmaad

| (13) | Caterham Cars Ltd. |
| --- | --- |
| 2 Kennet Road |
| Dartford |
| Kent |
| DA1 4QN |
| Ühendkuningriik |

(13)

Caterham Cars Ltd.

2 Kennet Road

Dartford

Kent

DA1 4QN

Ühendkuningriik

| (14) | Chevrolet Italia S.p.A. |
| --- | --- |
| Bahnhofsplatz 1 IPC 39–12 |
| 65423 Rüsselsheim |
| Saksamaa |

(14)

Chevrolet Italia S.p.A.

Bahnhofsplatz 1 IPC 39–12

65423 Rüsselsheim

Saksamaa

| (15) | FCA US LLC
  Esindaja ELis:





  Fiat Chrysler Automobiles |
| --- | --- |
| Building 5 – Ground floor – Room A8N |
| C.so Settembrini, 40 |
| 10135 Torino |
| Itaalia |

(15)

FCA US LLC

Esindaja ELis:

Fiat Chrysler Automobiles

Building 5 – Ground floor – Room A8N

C.so Settembrini, 40

10135 Torino

Itaalia

| (16) | CNG-Technik GmbH |
| --- | --- |
| Niehl Plant, building Imbert 479 |
| Henry-Ford-Straße 1 |
| 50735 Köln |
| Saksamaa |

(16)

CNG-Technik GmbH

Niehl Plant, building Imbert 479

Henry-Ford-Straße 1

50735 Köln

Saksamaa

| (17) | Automobile Dacia SA |
| --- | --- |
| Guyancourt |
| 1 avenue du Golf |
| 78288 Guyancourt Cedex |
| Prantsusmaa |

(17)

Automobile Dacia SA

Guyancourt

1 avenue du Golf

78288 Guyancourt Cedex

Prantsusmaa

| (18) | Daihatsu Motor Co Ltd.
  Esindaja ELis:





  Toyota Motor Europe |
| --- | --- |
| Avenue du Bourget, 60 |
| 1140 Bruxelles/Brussel |
| Belgique/België |

(18)

Daihatsu Motor Co Ltd.

Esindaja ELis:

Toyota Motor Europe

Avenue du Bourget, 60

1140 Bruxelles/Brussel

Belgique/België

| (19) | Daimler AG |
| --- | --- |
| Zimmer 229 |
| Mercedesstr 137/1 |
| 70546 Stuttgart |
| Saksamaa |

(19)

Daimler AG

Zimmer 229

Mercedesstr 137/1

70546 Stuttgart

Saksamaa

| (20) | DFSK MOTOR CO. LTD.
  Esindaja ELis:





  Giotti Victoria S.r.l. |
| --- | --- |
| Pisana Road, 11/a |
| 50021 Barberino Val D'Elsa (Firenze) |
| Itaalia |

(20)

DFSK MOTOR CO. LTD.

Esindaja ELis:

Giotti Victoria S.r.l.

Pisana Road, 11/a

50021 Barberino Val D'Elsa (Firenze)

Itaalia

| (21) | Donkervoort Automobielen BV |
| --- | --- |
| Pascallaan 96 |
| 8218 NJ Lelystad |
| Madalmaad |

(21)

Donkervoort Automobielen BV

Pascallaan 96

8218 NJ Lelystad

Madalmaad

| (22) | Dr Motor Company Srl |
| --- | --- |
| S.S. 85, Venafrana km 37.500 |
| 86070 Macchia d'Isernia |
| Itaalia |

(22)

Dr Motor Company Srl

S.S. 85, Venafrana km 37.500

86070 Macchia d'Isernia

Itaalia

| (23) | Ferrari S.p.A. |
| --- | --- |
| Via Emilia Est 1163 |
| 41122 Modena |
| Itaalia |

(23)

Ferrari S.p.A.

Via Emilia Est 1163

41122 Modena

Itaalia

| (24) | FCA Italy S.p.A. |
| --- | --- |
| Building 5 – Ground floor – Room A8N |
| C.so Settembrini, 40 |
| 10135 Torino |
| Itaalia |

(24)

FCA Italy S.p.A.

Building 5 – Ground floor – Room A8N

C.so Settembrini, 40

10135 Torino

Itaalia

| (25) | Ford Motor Company of Brazil Ltda.
  Esindaja ELis:





  Ford Werke GmbH |
| --- | --- |
| Niehl Plant, building Imbert 479 |
| Henry-Ford-Straße 1 |
| 50735 Köln |
| Saksamaa |

(25)

Ford Motor Company of Brazil Ltda.

Esindaja ELis:

Ford Werke GmbH

Niehl Plant, building Imbert 479

Henry-Ford-Straße 1

50735 Köln

Saksamaa

| (26) | Ford India Private Ltd.
  Esindaja ELis:





  Ford Werke GmbH |
| --- | --- |
| Niehl Plant, building Imbert 479 |
| Henry-Ford-Straße 1 |
| 50735 Köln |
| Saksamaa |

(26)

Ford India Private Ltd.

Esindaja ELis:

Ford Werke GmbH

Niehl Plant, building Imbert 479

Henry-Ford-Straße 1

50735 Köln

Saksamaa

| (27) | Ford Motor Company of Australia Ltd.
  Esindaja ELis:





  Ford Werke GmbH |
| --- | --- |
| Niehl Plant, building Imbert 479 |
| Henry-Ford-Straße 1 |
| 50735 Köln |
| Saksamaa |

(27)

Ford Motor Company of Australia Ltd.

Esindaja ELis:

Ford Werke GmbH

Niehl Plant, building Imbert 479

Henry-Ford-Straße 1

50735 Köln

Saksamaa

| (28) | Ford Motor Company |
| --- | --- |
| Niehl Plant, building Imbert 479 |
| Henry-Ford-Straße 1 |
| 50735 Köln |
| Saksamaa |

(28)

Ford Motor Company

Niehl Plant, building Imbert 479

Henry-Ford-Straße 1

50735 Köln

Saksamaa

| (29) | Ford Werke GmbH |
| --- | --- |
| Niehl Plant, building Imbert 479 |
| Henry-Ford-Straße 1 |
| 50735 Köln |
| Saksamaa |

(29)

Ford Werke GmbH

Niehl Plant, building Imbert 479

Henry-Ford-Straße 1

50735 Köln

Saksamaa

| (30) | Fuji Heavy Industries Ltd.
  Esindaja ELis:





  Subaru Europe NV/SA |
| --- | --- |
| Leuvensesteenweg 555 B/8 |
| 1930 Zaventem |
| Belgique/België |

(30)

Fuji Heavy Industries Ltd.

Esindaja ELis:

Subaru Europe NV/SA

Leuvensesteenweg 555 B/8

1930 Zaventem

Belgique/België

| (31) | General Motors Company
  Esindaja ELis:





  Adam Opel AG |
| --- | --- |
| Bahnhofsplatz 1 IPC 39–12 |
| 65423 Rüsselsheim |
| Saksamaa |

(31)

General Motors Company

Esindaja ELis:

Adam Opel AG

Bahnhofsplatz 1 IPC 39–12

65423 Rüsselsheim

Saksamaa

| (32) | GM Korea Company
  Esindaja ELis:





  Adam Opel AG |
| --- | --- |
| Bahnhofsplatz 1 IPC 39–12 |
| 65423 Rüsselsheim |
| Saksamaa |

(32)

GM Korea Company

Esindaja ELis:

Adam Opel AG

Bahnhofsplatz 1 IPC 39–12

65423 Rüsselsheim

Saksamaa

| (33) | Great Wall Motor Company Ltd
  Esindaja ELis:





  Great Wall Motor Europe Technical Center GmbH |
| --- | --- |
| Otto-Hahn-Str. 5 |
| 63128 Dietzenbach |
| Saksamaa |

(33)

Great Wall Motor Company Ltd

Esindaja ELis:

Great Wall Motor Europe Technical Center GmbH

Otto-Hahn-Str. 5

63128 Dietzenbach

Saksamaa

| (34) | Honda Automobile (China) Co., Ltd.
  Esindaja ELis:





  Aalst Office |
| --- | --- |
| Wijngaardveld 1 (Noord V) |
| 9300 Aalst |
| Belgique/België |

(34)

Honda Automobile (China) Co., Ltd.

Esindaja ELis:

Aalst Office

Wijngaardveld 1 (Noord V)

9300 Aalst

Belgique/België

| (35) | Honda Motor Co., Ltd.
  Esindaja ELis:





  Aalst Office |
| --- | --- |
| Wijngaardveld 1 (Noord V) |
| 9300 Aalst |
| Belgique/België |

(35)

Honda Motor Co., Ltd.

Esindaja ELis:

Aalst Office

Wijngaardveld 1 (Noord V)

9300 Aalst

Belgique/België

| (36) | Honda Turkiye A.S.
  Esindaja ELis:





  Aalst Office |
| --- | --- |
| Wijngaardveld 1 (Noord V) |
| 9300 Aalst |
| Belgique/België |

(36)

Honda Turkiye A.S.

Esindaja ELis:

Aalst Office

Wijngaardveld 1 (Noord V)

9300 Aalst

Belgique/België

| (37) | Honda of the UK Manufacturing Ltd. |
| --- | --- |
| Aalst Office |
| Wijngaardveld 1 (Noord V) |
| 9300 Aalst |
| Belgique/België |

(37)

Honda of the UK Manufacturing Ltd.

Aalst Office

Wijngaardveld 1 (Noord V)

9300 Aalst

Belgique/België

| (38) | Hyundai Motor Company
  Esindaja ELis:





  Hyundai Motor Europe GmbH |
| --- | --- |
| Kaiserleipromenade 5 |
| 63067 Offenbach |
| Saksamaa |

(38)

Hyundai Motor Company

Esindaja ELis:

Hyundai Motor Europe GmbH

Kaiserleipromenade 5

63067 Offenbach

Saksamaa

| (39) | Hyundai Motor Europe GmbH |
| --- | --- |
| Kaiserleipromenade 5 |
| 63067 Offenbach |
| Saksamaa |

(39)

Hyundai Motor Europe GmbH

Kaiserleipromenade 5

63067 Offenbach

Saksamaa

| (40) | Hyundai Motor Manufacturing Czech s.r.o. |
| --- | --- |
| Kaiserleipromenade 5 |
| 63067 Offenbach |
| Saksamaa |

(40)

Hyundai Motor Manufacturing Czech s.r.o.

Kaiserleipromenade 5

63067 Offenbach

Saksamaa

| (41) | Hyundai Motor India Ltd.
  Esindaja ELis:





  Hyundai Motor Europe GmbH |
| --- | --- |
| Kaiserleipromenade 5 |
| 63067 Offenbach |
| Saksamaa |

(41)

Hyundai Motor India Ltd.

Esindaja ELis:

Hyundai Motor Europe GmbH

Kaiserleipromenade 5

63067 Offenbach

Saksamaa

| (42) | Hyundai Assan Otomotiv Sanayi Ve Ticaret A.S.
  Esindaja ELis:





  Hyundai Motor Europe GmbH |
| --- | --- |
| Kaiserleipromenade 5 |
| 63067 Offenbach |
| Saksamaa |

(42)

Hyundai Assan Otomotiv Sanayi Ve Ticaret A.S.

Esindaja ELis:

Hyundai Motor Europe GmbH

Kaiserleipromenade 5

63067 Offenbach

Saksamaa

| (43) | Isuzu Motors Limited
  Esindaja ELis:





  Isuzu Motors Europe NV |
| --- | --- |
| Bist 12 |
| 2630 Aartselaar |
| Belgique/België |

(43)

Isuzu Motors Limited

Esindaja ELis:

Isuzu Motors Europe NV

Bist 12

2630 Aartselaar

Belgique/België

| (44) | IVECO S.p.A. |
| --- | --- |
| Via Puglia 35 |
| 10156 Torino |
| Itaalia |

(44)

IVECO S.p.A.

Via Puglia 35

10156 Torino

Itaalia

| (45) | Jaguar Land Rover Ltd. |
| --- | --- |
| Abbey Road |
| Whitley |
| Coventry |
| CV3 4LF |
| Ühendkuningriik |

(45)

Jaguar Land Rover Ltd.

Abbey Road

Whitley

Coventry

CV3 4LF

Ühendkuningriik

| (46) | Jiangling Motor Holding Co Ltd.
  Esindaja ELis:





  LWMC Europe BV |
| --- | --- |
| Berenbroek 3 |
| 5707 DB Helmond |
| Madalmaad |

(46)

Jiangling Motor Holding Co Ltd.

Esindaja ELis:

LWMC Europe BV

Berenbroek 3

5707 DB Helmond

Madalmaad

| (47) | KIA Motors Corporation
  Esindaja ELis:





  Kia Motors Europe GmbH |
| --- | --- |
| Theodor-Heuss-Allee 11 |
| 60486 Frankfurt am Main |
| Saksamaa |

(47)

KIA Motors Corporation

Esindaja ELis:

Kia Motors Europe GmbH

Theodor-Heuss-Allee 11

60486 Frankfurt am Main

Saksamaa

| (48) | KIA Motors Slovakia s.r.o. |
| --- | --- |
| Kia Motors Europe GmbH |
| Theodor-Heuss-Allee 11 |
| 60486 Frankfurt am Main |
| Saksamaa |

(48)

KIA Motors Slovakia s.r.o.

Kia Motors Europe GmbH

Theodor-Heuss-Allee 11

60486 Frankfurt am Main

Saksamaa

| (49) | Koenigsegg Automotive AB |
| --- | --- |
| Valhall Park |
| 262 74 Angelholm |
| Rootsi |

(49)

Koenigsegg Automotive AB

Valhall Park

262 74 Angelholm

Rootsi

| (50) | KTM-Sportmotorcycle AG |
| --- | --- |
| Stallhofnerstrasse 3 |
| 5230 Mattighofen |
| Austria |

(50)

KTM-Sportmotorcycle AG

Stallhofnerstrasse 3

5230 Mattighofen

Austria

| (51) | LADA Automobile GmbH |
| --- | --- |
| Erlengrund 7–11 |
| 21614 Buxtehude |
| Saksamaa |

(51)

LADA Automobile GmbH

Erlengrund 7–11

21614 Buxtehude

Saksamaa

| (52) | LADA France S.A.S. |
| --- | --- |
| 13, Route Nationale 10 |
| 78310 Coignières |
| Prantsusmaa |

(52)

LADA France S.A.S.

13, Route Nationale 10

78310 Coignières

Prantsusmaa

| (53) | Automobili Lamborghini S.p.A |
| --- | --- |
| via Modena 12 |
| 40019 Sant'Agata Bolognese (BO) |
| Itaalia |

(53)

Automobili Lamborghini S.p.A

via Modena 12

40019 Sant'Agata Bolognese (BO)

Itaalia

| (54) | Litex Motors AD |
| --- | --- |
| 3 Lachezar Stanchev Str., 2nd floor, |
| 1706 Sofia |
| Bulgaaria |

(54)

Litex Motors AD

3 Lachezar Stanchev Str., 2nd floor,

1706 Sofia

Bulgaaria

| (55) | Lotus Cars Ltd. |
| --- | --- |
| Hethel |
| Norwich |
| Norfolk |
| NR 14 8EZ |
| Ühendkuningriik |

(55)

Lotus Cars Ltd.

Hethel

Norwich

Norfolk

NR 14 8EZ

Ühendkuningriik

| (56) | Magyar Suzuki Corporation Ltd. |
| --- | --- |
| Legal Department |
| Suzuki Allee 7 |
| 64625 Bensheim |
| Saksamaa |

(56)

Magyar Suzuki Corporation Ltd.

Legal Department

Suzuki Allee 7

64625 Bensheim

Saksamaa

| (57) | Mahindra & Mahindra Ltd.
  Esindaja ELis:





  Mahindra Europe S.r.l. |
| --- | --- |
| Via Cancelliera 35 |
| 00040 Ariccia (Rooma) |
| Itaalia |

(57)

Mahindra & Mahindra Ltd.

Esindaja ELis:

Mahindra Europe S.r.l.

Via Cancelliera 35

00040 Ariccia (Rooma)

Itaalia

| (58) | Maruti Suzuki India Ltd.
  Esindaja ELis:





  Suzuki Deutschland GmbH |
| --- | --- |
| Legal Department |
| Suzuki Allee 7 |
| 64625 Bensheim |
| Saksamaa |

(58)

Maruti Suzuki India Ltd.

Esindaja ELis:

Suzuki Deutschland GmbH

Legal Department

Suzuki Allee 7

64625 Bensheim

Saksamaa

| (59) | Maserati S.p.A. |
| --- | --- |
| Viale Ciro Menotti 322 |
| 41122 Modena |
| Itaalia |

(59)

Maserati S.p.A.

Viale Ciro Menotti 322

41122 Modena

Itaalia

| (60) | Mazda Motor Corporation
  Esindaja ELis:





  Mazda Motor Europe GmbH |
| --- | --- |
| European R&D Centre |
| Hiroshimastr 1 |
| 61440 Oberursel/Ts |
| Saksamaa |

(60)

Mazda Motor Corporation

Esindaja ELis:

Mazda Motor Europe GmbH

European R&D Centre

Hiroshimastr 1

61440 Oberursel/Ts

Saksamaa

| (61) | McLaren Automotive Ltd. |
| --- | --- |
| Chertsey Road |
| Woking |
| Surrey |
| GU21 4YH |
| Ühendkuningriik |

(61)

McLaren Automotive Ltd.

Chertsey Road

Woking

Surrey

GU21 4YH

Ühendkuningriik

| (62) | Mercedes-AMG GmbH |
| --- | --- |
| Mercedesstr 137/1 |
| Zimmer 229 HPC F 403 |
| 70327 Stuttgart |
| Saksamaa |

(62)

Mercedes-AMG GmbH

Mercedesstr 137/1

Zimmer 229 HPC F 403

70327 Stuttgart

Saksamaa

| (63) | MG Motor UK Ltd. |
| --- | --- |
| International HQ |
| Q Gate |
| Low Hill Lane |
| Birmingham |
| B31 2BQ |
| Ühendkuningriik |

(63)

MG Motor UK Ltd.

International HQ

Q Gate

Low Hill Lane

Birmingham

B31 2BQ

Ühendkuningriik

| (64) | Micro-Vett S.r.l |
| --- | --- |
| Via Lago Maggiore, 48 |
| 36077 Altavilla Vicentina (VI) |
| Itaalia |

(64)

Micro-Vett S.r.l

Via Lago Maggiore, 48

36077 Altavilla Vicentina (VI)

Itaalia

| (65) | Mitsubishi Motors Corporation MMC
  Esindaja ELis:





  Mitsubishi Motors Europe B.V. MME |
| --- | --- |
| Mitsubishi Avenue 21 |
| 6121 SH Born |
| Madalmaad |

(65)

Mitsubishi Motors Corporation MMC

Esindaja ELis:

Mitsubishi Motors Europe B.V. MME

Mitsubishi Avenue 21

6121 SH Born

Madalmaad

| (66) | Mitsubishi Motors Europe B.V. MME |
| --- | --- |
| Mitsubishi Avenue 21 |
| 6121 SH Born |
| Madalmaad |

(66)

Mitsubishi Motors Europe B.V. MME

Mitsubishi Avenue 21

6121 SH Born

Madalmaad

| (67) | Mitsubishi Motors Thailand Co., Ltd. MMTh
  Esindaja ELis:





  Mitsubishi Motors Europe B.V. MME |
| --- | --- |
| Mitsubishi Avenue 21 |
| 6121 SH Born |
| Madalmaad |

(67)

Mitsubishi Motors Thailand Co., Ltd. MMTh

Esindaja ELis:

Mitsubishi Motors Europe B.V. MME

Mitsubishi Avenue 21

6121 SH Born

Madalmaad

| (68) | Morgan Technologies Ltd. |
| --- | --- |
| Pickersleigh Road |
| Malvern Link |
| Worcestershire |
| WR14 2LL |
| Ühendkuningriik |

(68)

Morgan Technologies Ltd.

Pickersleigh Road

Malvern Link

Worcestershire

WR14 2LL

Ühendkuningriik

| (69) | National Electric Vehicle Sweden A.B. |
| --- | --- |
| Saabvägen 5 |
| SE-461 38 Trollhättan |
| Rootsi |

(69)

National Electric Vehicle Sweden A.B.

Saabvägen 5

SE-461 38 Trollhättan

Rootsi

| (70) | Nissan International SA
  Esindaja ELis:





  Renault Nissan Representation Office |
| --- | --- |
| Av des Arts 40 |
| 1040 Bruxelles/Brussel |
| Belgique/België |

(70)

Nissan International SA

Esindaja ELis:

Renault Nissan Representation Office

Av des Arts 40

1040 Bruxelles/Brussel

Belgique/België

| (71) | Adam Opel AG |
| --- | --- |
| Bahnhofsplatz 1IPC 39–12 |
| 65423 Rüsselsheim |
| Saksamaa |

(71)

Adam Opel AG

Bahnhofsplatz 1IPC 39–12

65423 Rüsselsheim

Saksamaa

| (72) | Pagani Automobili S.p.A. |
| --- | --- |
| Via dell' Artigianato 5 |
| 41018 San Cesario sul Panaro (Modena), |
| Itaalia |

(72)

Pagani Automobili S.p.A.

Via dell' Artigianato 5

41018 San Cesario sul Panaro (Modena),

Itaalia

| (73) | PERODUA Manufacturing SDN BHD
  Esindaja ELis:





  Perodua UK Limited |
| --- | --- |
| Suite 7 Queensgate House |
| 18 Cookham Road |
| Maidenhead, |
| Berkshire |
| SL6 8BD |
| Ühendkuningriik |

(73)

PERODUA Manufacturing SDN BHD

Esindaja ELis:

Perodua UK Limited

Suite 7 Queensgate House

18 Cookham Road

Maidenhead,

Berkshire

SL6 8BD

Ühendkuningriik

| (74) | PGO Automobiles |
| --- | --- |
| ZA de la pyramide |
| 30380 Saint-Christol-les-Alès |
| Prantsusmaa |

(74)

PGO Automobiles

ZA de la pyramide

30380 Saint-Christol-les-Alès

Prantsusmaa

| (75) | Radical Motorsport Ltd. |
| --- | --- |
| 24 Ivatt Way Business Park |
| Westwood |
| Peterborough |
| PE3 7PG |
| Ühendkuningriik |

(75)

Radical Motorsport Ltd.

24 Ivatt Way Business Park

Westwood

Peterborough

PE3 7PG

Ühendkuningriik

| (76) | Renault S.A.S. |
| --- | --- |
| Guyancourt |
| 1 avenue du Golf |
| 78288 Guyancourt Cedex |
| Prantsusmaa |

(76)

Renault S.A.S.

Guyancourt

1 avenue du Golf

78288 Guyancourt Cedex

Prantsusmaa

| (77) | Renault Trucks |
| --- | --- |
| 99 Route de Lyon TER L10 0 01 |
| 69802 Saint-Priest Cedex |
| Prantsusmaa |

(77)

Renault Trucks

99 Route de Lyon TER L10 0 01

69802 Saint-Priest Cedex

Prantsusmaa

| (78) | Rolls-Royce Motor Cars Ltd. |
| --- | --- |
| Petuelring 130 |
| 80788 München |
| Saksamaa |

(78)

Rolls-Royce Motor Cars Ltd.

Petuelring 130

80788 München

Saksamaa

| (79) | Secma S.A.S. |
| --- | --- |
| Rue Denfert-Rochereau |
| 59580 Aniche |
| Prantsusmaa |

(79)

Secma S.A.S.

Rue Denfert-Rochereau

59580 Aniche

Prantsusmaa

| (80) | SsangYong Motor Company
  Esindaja ELis:





  SsangYong Motor Europe Office |
| --- | --- |
| Herriotstrasse 1 |
| 60528 Frankfurt am Main |
| Saksamaa |

(80)

SsangYong Motor Company

Esindaja ELis:

SsangYong Motor Europe Office

Herriotstrasse 1

60528 Frankfurt am Main

Saksamaa

| (81) | Suzuki Motor Corporation
  Esindaja ELis:





  Suzuki Deutschland GmbH |
| --- | --- |
| Legal Department |
| Suzuki Allee 7 |
| 64625 Bensheim |
| Saksamaa |

(81)

Suzuki Motor Corporation

Esindaja ELis:

Suzuki Deutschland GmbH

Legal Department

Suzuki Allee 7

64625 Bensheim

Saksamaa

| (82) | Suzuki Motor Thailand Co. Ltd.
  Esindaja ELis:





  Suzuki Deutschland GmbH |
| --- | --- |
| Legal Department |
| Suzuki Allee 7 |
| 64625 Bensheim |
| Saksamaa |

(82)

Suzuki Motor Thailand Co. Ltd.

Esindaja ELis:

Suzuki Deutschland GmbH

Legal Department

Suzuki Allee 7

64625 Bensheim

Saksamaa

| (83) | Tata Motors Ltd.
  Esindaja ELis:





  Tata Motors European Technical Centre Plc |
| --- | --- |
| International Automotive Research Centre |
| University of Warwick |
| Coventry |
| CV4 7AL |
| Ühendkuningriik |

(83)

Tata Motors Ltd.

Esindaja ELis:

Tata Motors European Technical Centre Plc

International Automotive Research Centre

University of Warwick

Coventry

CV4 7AL

Ühendkuningriik

| (84) | Tazzari GL S.p.A. |
| --- | --- |
| VIA Selice Provinciale 42/E |
| 40026 Imola |
| Bologna |
| Itaalia |

(84)

Tazzari GL S.p.A.

VIA Selice Provinciale 42/E

40026 Imola

Bologna

Itaalia

| (85) | Tesla Motors Ltd.
  Esindaja ELis:





  Tesla Motors NL |
| --- | --- |
| 7–9 Atlasstraat |
| 5047 RG Tilburg |
| Madalmaad |

(85)

Tesla Motors Ltd.

Esindaja ELis:

Tesla Motors NL

7–9 Atlasstraat

5047 RG Tilburg

Madalmaad

| (86) | Toyota Motor Europe NV/SA |
| --- | --- |
| Avenue du Bourget 60 |
| 1140 Bruxelles/Brussel |
| Belgique/België |

(86)

Toyota Motor Europe NV/SA

Avenue du Bourget 60

1140 Bruxelles/Brussel

Belgique/België

| (87) | Volvo Car Corporation |
| --- | --- |
| VAK building |
| Assar Gabrielssons väg |
| 405 31 Göteborg |
| Rootsi |

(87)

Volvo Car Corporation

VAK building

Assar Gabrielssons väg

405 31 Göteborg

Rootsi

| (88) | Westfield Sports Cars |
| --- | --- |
| Unit 1 Gibbons Industrial Park |
| Dudley Road |
| Kingswinford |
| DY6 8XF |
| Ühendkuningriik |

(88)

Westfield Sports Cars

Unit 1 Gibbons Industrial Park

Dudley Road

Kingswinford

DY6 8XF

Ühendkuningriik

| (89) | Wiesmann GmbH |
| --- | --- |
| An der Lehmkuhle 87 |
| 48249 Dülmen |
| Saksamaa |

(89)

Wiesmann GmbH

An der Lehmkuhle 87

48249 Dülmen

Saksamaa

| (90) | Heiteühendus: BMW GROUP |
| --- | --- |
| Petuelring 130 |
| 80788 München |
| Saksamaa |

(90)

Heiteühendus: BMW GROUP

Petuelring 130

80788 München

Saksamaa

| (91) | Heiteühendus: Daimler AG |
| --- | --- |
| Mercedesstr 137/1 |
| Zimmer 229 |
| 70546 Stuttgart |
| Saksamaa |

(91)

Heiteühendus: Daimler AG

Mercedesstr 137/1

Zimmer 229

70546 Stuttgart

Saksamaa

| (92) | Heiteühendus: FCA Italy S.p.A. |
| --- | --- |
| Building 5 – Ground floor – Room A8N |
| C.so Settembrini, 40 |
| 10135 Torino |
| Itaalia |

(92)

Heiteühendus: FCA Italy S.p.A.

Building 5 – Ground floor – Room A8N

C.so Settembrini, 40

10135 Torino

Itaalia

| (93) | Heiteühendus: Ford Werke GmbH |
| --- | --- |
| Niehl Plant, building Imbert 479 |
| Henry Ford Strasse 1 |
| 50725 Köln |
| Saksamaa |

(93)

Heiteühendus: Ford Werke GmbH

Niehl Plant, building Imbert 479

Henry Ford Strasse 1

50725 Köln

Saksamaa

| (94) | Heiteühendus: General Motors |
| --- | --- |
| Bahnhofsplatz 1 IPC 39–12 |
| 65423 Rüsselsheim |
| Saksamaa |

(94)

Heiteühendus: General Motors

Bahnhofsplatz 1 IPC 39–12

65423 Rüsselsheim

Saksamaa

| (95) | Heiteühendus: Honda Motor Europe Ltd. |
| --- | --- |
| 470 London Road Slough |
| Berkshire |
| SL3 8QY |
| Ühendkuningriik |

(95)

Heiteühendus: Honda Motor Europe Ltd.

470 London Road Slough

Berkshire

SL3 8QY

Ühendkuningriik

| (96) | Heiteühendus: Hyundai |
| --- | --- |
| Hyundai Motor Europe GmbH |
| Kaiserleipromenade 5 |
| 63067 Offenbach |
| Saksamaa |

(96)

Heiteühendus: Hyundai

Hyundai Motor Europe GmbH

Kaiserleipromenade 5

63067 Offenbach

Saksamaa

| (97) | Heiteühendus: Kia |
| --- | --- |
| Theodor-Heuss-Allee 11 |
| 60486 Frankfurt am Main |
| Saksamaa |

(97)

Heiteühendus: Kia

Theodor-Heuss-Allee 11

60486 Frankfurt am Main

Saksamaa

| (98) | Heiteühendus: Mitsubishi Motors |
| --- | --- |
| Mitsubishi Avenue 21 |
| 6121 SH Born |
| Madalmaad |

(98)

Heiteühendus: Mitsubishi Motors

Mitsubishi Avenue 21

6121 SH Born

Madalmaad

| (99) | Heiteühendus: Renault |
| --- | --- |
| 1 Avenue du Golf |
| 78288 |
| Guyancourt Cedex |
| Prantsusmaa |

(99)

Heiteühendus: Renault

1 Avenue du Golf

78288

Guyancourt Cedex

Prantsusmaa

| (100) | Heiteühendus: Suzuki |
| --- | --- |
| Suzuki Allee 7 |
| 64625 Bensheim |
| Saksamaa |

(100)

Heiteühendus: Suzuki

Suzuki Allee 7

64625 Bensheim

Saksamaa

| (101) | Heiteühendus: Tata Motors Ltd., Jaguar Cars Ltd., Land Rover |
| --- | --- |
| Abbey Road |
| Whitley |
| Coventry |
| CV3 4LF |
| Ühendkuningriik |

(101)

Heiteühendus: Tata Motors Ltd., Jaguar Cars Ltd., Land Rover

Abbey Road

Whitley

Coventry

CV3 4LF

Ühendkuningriik

| (102) | Heiteühendus: Toyota-Daihatsu Group |
| --- | --- |
| Avenue du Bourget 60 |
| 1140 Bruxelles/Brussel |
| Belgique/België |

(102)

Heiteühendus: Toyota-Daihatsu Group

Avenue du Bourget 60

1140 Bruxelles/Brussel

Belgique/België

Brüssel, 16. detsember 2016

Komisjoni nimel

komisjoni liige

Miguel ARIAS CAÑETE

---

(1)  
  ELT L 140, 5.6.2009, lk 1.

1

---

LISA

Tabel 1

Tootjate andmed, mis on kinnitatud või mida on muudetud vastavalt määruse (EÜ) nr 443/2009 artikli 8 lõike 5 teisele lõigule

| A | B | C | D | E | F | G | H | I |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Tootja nimi | Heiteühendus ja erandid | Registreeritud sõiduautode arv | Keskmine CO2 eriheide (100 %) | Eriheite sihttase | Vahe sihttasemeni | Korrigeeritud vahe sihttasemeni | Keskmine mass | Keskmine CO2-heide (100 %) |
| ALFA ROMEO SPA | P3 | 18 961 | 116,269 | 128,395 | – 12,126 | – 12,127 | 1 336,89 | 116,269 |
| ALPINA BURKARD BOVENSIEPEN GmbH E CO KG | DMD | 690 | 172,174 | | | | 1 873,54 | 172,174 |
| ASTON MARTIN LAGONDA LTD | D | 1 449 | 312,204 | 310,000 | 2,204 | 2,178 | 1 833,65 | 312,241 |
| AUTOMOBILES CITROEN | | 618 570 | 105,713 | 124,141 | – 18,428 | – 18,428 | 1 243,79 | 105,768 |
| AUTOMOBILES PEUGEOT | | 857 421 | 103,659 | 124,904 | – 21,245 | – 21,245 | 1 260,49 | 103,712 |
| AVTOVAZ JSC | P10 | 905 | 202,287 | 124,300 | 77,987 | 77,987 | 1 247,28 | 202,287 |
| BENTLEY MOTORS LTD | D | 2 251 | 290,891 | 298,000 | – 7,109 | – 7,156 | 2 491,43 | 290,891 |
| BLUECAR SAS | | 934 | 0,000 | 127,529 | – 127,529 | – 127,529 | 1 317,92 | 0,000 |
| BLUECAR ITALY SRL | | 258 | 0,000 | 124,882 | – 124,882 | – 124,882 | 1 260,00 | 0,000 |
| BAYERISCHE MOTOREN WERKE AG | P1 | 886 972 | 124,883 | 138,988 | – 14,105 | – 14,196 | 1 568,67 | 125,554 |
| BMW M GmbH | P1 | 11 335 | 197,640 | 148,016 | 49,624 | 48,975 | 1 766,23 | 197,642 |
| BYD AUTO INDUSTRY COMPANY LIMITED | | 9 | 0,000 | 179,493 | – 179,493 | – 179,493 | 2 455,00 | 0,000 |
| CATERHAM CARS LIMITED | DMD | 103 | 149,282 | | | | 626,17 | 149,282 |
| CHEVROLET ITALIA SPA | P5 | 3 | 131,667 | 130,731 | 0,936 | 0,936 | 1 388,00 | 131,667 |
| FCA US LLC | P3 | 99 453 | 158,760 | 148,516 | 10,244 | 10,131 | 1 777,17 | 158,768 |
| CNG–TECHNIK GmbH | P4 | 18 375 | 115,794 | 122,176 | – 6,382 | – 6,413 | 1 200,80 | 115,892 |
| AUTOMOBILE DACIA SA | P10 | 378 487 | 122,694 | 122,337 | 0,357 | 0,357 | 1 204,33 | 122,694 |
| DAIMLER AG | P2 | 800 292 | 124,079 | 138,620 | – 14,541 | – 14,795 | 1 560,62 | 124,623 |
| DFSK MOTOR CO LTD | DMD | 3 | 184,000 | | | | 1 251,33 | 184,000 |
| DONKERVOORT AUTOMOBIELEN BV | DMD | 5 | 178,000 | | | | 865,00 | 178,000 |
| DR MOTOR COMPANY SRL | DMD | 435 | 145,848 | | | | 1 187,63 | 145,848 |
| FERRARI SPA | D | 2 250 | 299,448 | 295,000 | 4,448 | 4,448 | 1 696,77 | 299,448 |
| FCA ITALY SPA | P3 | 703 652 | 116,300 | 120,249 | – 3,949 | – 3,953 | 1 158,63 | 116,300 |
| FORD MOTOR COMPANY | P4 | 3 521 | 252,307 | 146,403 | 105,904 | 105,790 | 1 730,93 | 252,307 |
| FORD-WERKE GmbH | P4 | 993 376 | 117,701 | 128,204 | – 10,503 | – 10,508 | 1 332,69 | 117,701 |
| FUJI HEAVY INDUSTRIES LTD | ND | 29 538 | 159,924 | 164,616 | – 4,692 | – 4,692 | 1 622,52 | 159,924 |
| GENERAL MOTORS COMPANY | P5 | 1 383 | 281,883 | 154,339 | 127,544 | 127,544 | 1 904,58 | 282,343 |
| GM KOREA COMPANY | P5 | 1 391 | 126,398 | 125,077 | 1,321 | 1,321 | 1 264,27 | 126,398 |
| GREAT WALL MOTOR COMPANY LIMITED | DMD | 62 | 184,113 | | | | 1 745,19 | 184,113 |
| HONDA AUTOMOBILE CHINA CO LTD | P6 | 380 | 124,718 | 119,495 | 5,223 | 5,223 | 1 142,13 | 124,718 |
| HONDA MOTOR CO LTD | P6 | 19 845 | 119,878 | 125,749 | – 5,871 | – 5,871 | 1 278,98 | 119,878 |
| HONDA TURKIYE AS | P6 | 691 | 155,174 | 126,494 | 28,680 | 28,680 | 1 295,28 | 155,174 |
| HONDA OF THE UK MANUFACTURING LTD | P6 | 104 589 | 133,387 | 133,699 | – 0,312 | – 0,312 | 1 452,94 | 133,387 |
| HYUNDAI MOTOR COMPANY | P7 | 64 425 | 134,125 | 136,218 | – 2,093 | – 2,093 | 1 508,07 | 134,232 |
| HYUNDAI ASSAN OTOMOTIV SANAYI VE TICARET AS | P7 | 155 198 | 113,524 | 116,604 | – 3,080 | – 3,080 | 1 078,87 | 113,524 |
| HYUNDAI MOTOR MANUFACTURING CZECH SRO | P7 | 236 926 | 134,525 | 133,738 | 0,787 | 0,787 | 1 453,80 | 134,525 |
| HYUNDAI MOTOR EUROPE GmbH | P7 | 5 | 97,800 | 118,529 | – 20,729 | – 20,729 | 1 121,00 | 97,800 |
| HYUNDAI MOTOR INDIA LTD | P7 | 1 156 | 114,454 | 117,769 | – 3,315 | – 3,315 | 1 104,37 | 114,454 |
| ISUZU MOTORS LTD | DMD | 13 | 209,462 | | | | 2 054,08 | 209,462 |
| JAGUAR LAND ROVER LIMITED | P12/ND | 172 731 | 164,029 | 178,025 | – 13,996 | – 13,996 | 1 996,54 | 164,029 |
| JIANGLING MOTOR HOLDING CO LTD | DMD | 1 | 137,000 | | | | 1 355,00 | 137,000 |
| KIA MOTORS CORPORATION | P8 | 228 169 | 120,295 | 127,138 | – 6,843 | – 6,843 | 1 309,37 | 121,589 |
| KIA MOTORS SLOVAKIA SRO | P8 | 151 870 | 137,690 | 133,038 | 4,652 | 4,652 | 1 438,48 | 137,690 |
| KOENIGSEGG AUTOMOTIVE AB | DMD | 2 | 370,500 | | | | 1 397,50 | 370,500 |
| KTM-SPORTMOTORCYCLE AG | DMD | 33 | 191,788 | | | | 904,55 | 191,788 |
| LADA AUTOMOBILE GmbH | DMD | 900 | 216,190 | | | | 1 285,00 | 216,190 |
| LADA FRANCE SAS | P10 | 1 | 179,000 | 129,452 | 49,548 | 49,548 | 1 360,00 | 179,000 |
| AUTOMOBILI LAMBORGHINI SPA | D | 693 | 317,201 | 325,000 | – 7,799 | – 7,920 | 1 663,87 | 317,201 |
| LITEX MOTORS AD | DMD | 25 | 180,120 | | | | 1 724,60 | 180,120 |
| LOTUS CARS LIMITED | DMD | 694 | 203,032 | | | | 1 187,26 | 203,032 |
| MAGYAR SUZUKI CORPORATION LTD | P11/ND | 125 532 | 120,485 | 123,114 | – 2,629 | – 2,630 | 1 160,99 | 120,485 |
| MAHINDRA & MAHINDRA LTD | DMD | 410 | 177,888 | | | | 1 896,87 | 177,888 |
| MARUTI SUZUKI INDIA LTD | P11/ND | 5 278 | 97,890 | 123,114 | – 25,224 | – 25,224 | 931,84 | 97,890 |
| MASERATI SPA | D | 5 336 | 195,311 | 255,000 | – 59,689 | – 59,689 | 1 973,32 | 195,311 |
| MAZDA MOTOR CORPORATION | ND | 194 752 | 126,779 | 129,426 | – 2,647 | – 2,647 | 1 362,10 | 126,779 |
| MCLAREN AUTOMOTIVE LIMITED | D | 325 | 267,446 | 275,000 | – 7,554 | – 7,554 | 1 526,25 | 267,446 |
| MERCEDES-AMG GmbH | P2 | 3 832 | 208,663 | 144,858 | 63,805 | 63,712 | 1 697,11 | 208,685 |
| MG MOTOR UK LIMITED | D | 3 114 | 133,934 | 146,000 | – 12,066 | – 12,066 | 1 309,64 | 133,934 |
| MICRO-VETT SRL | | 1 | 0,000 | 128,263 | – 128,263 | – 128,263 | 1 334,00 | 0,000 |
| MITSUBISHI MOTORS CORPORATION MMC | P9 | 95 403 | 104,631 | 142,028 | – 37,397 | – 37,402 | 1 635,19 | 113,834 |
| MITSUBISHI MOTORS EUROPE BV MME | P9 | 1 | 125,000 | 113,457 | 11,543 | 11,543 | 1 010,00 | 125,000 |
| MITSUBISHI MOTORS THAILAND CO LTD MMTH | P9 | 27 831 | 96,744 | 109,703 | – 12,959 | – 12,974 | 927,87 | 96,804 |
| MORGAN TECHNOLOGIES LTD | DMD | 427 | 193,948 | | | | 1 086,30 | 193,948 |
| NATIONAL ELECTRIC VEHICLE SWEDEN | DMD | 129 | 200,000 | | | | 1 614,00 | 200,000 |
| NISSAN INTERNATIONAL SA | | 548 682 | 113,778 | 129,730 | – 15,952 | – 15,952 | 1 366,10 | 115,106 |
| ADAM OPEL AG | P5 | 915 120 | 126,775 | 130,695 | – 3,920 | – 3,920 | 1 387,20 | 126,785 |
| PAGANI AUTOMOBILI SPA | DMD | 1 | 349,000 | | | | 1 487,00 | 349,000 |
| PERODUA MANUFACTURING SDN BHD | DMD | 2 | 137,000 | | | | 1 010,00 | 137,000 |
| PGO AUTOMOBILES | DMD | 19 | 174,158 | | | | 1 007,16 | 174,158 |
| RADICAL MOTOSPORT LTD | DMD | 4 | 314,500 | | | | 1 073,50 | 314,500 |
| RENAULT SAS | P10 | 984 980 | 105,304 | 125,023 | – 19,719 | – 19,719 | 1 263,09 | 106,191 |
| RENAULT TRUCKS | DMD | 22 | 183,000 | | | | 2 209,68 | 183,000 |
| ROLLS-ROYCE MOTOR CARS LTD | P1 | 553 | 331,461 | 181,335 | 150,126 | 150,076 | 2 495,30 | 331,461 |
| SECMA SAS | DMD | 35 | 132,600 | | | | 658,00 | 132,600 |
| SSANGYONG MOTOR COMPANY | D | 13 225 | 165,625 | 180,000 | – 14,375 | – 14,375 | 1 704,98 | 165,625 |
| SUZUKI MOTOR CORPORATION | P11/ND | 12 654 | 164,370 | 123,114 | 41,256 | 41,256 | 1 161,70 | 164,370 |
| SUZUKI MOTOR THAILAND CO LTD | P11/ND | 25 442 | 96,326 | 123,114 | – 26,788 | – 26,788 | 882,30 | 96,326 |
| TATA MOTORS LIMITED | P12/ND | 315 | 185,238 | 178,025 | 7,213 | 7,213 | 2 068,79 | 185,238 |
| TAZZARI GL SPA | | 2 | 0,000 | 99,838 | – 99,838 | – 99,838 | 712,00 | 0,000 |
| TESLA MOTORS LTD | | 9 284 | 0,000 | 167,440 | – 167,440 | – 167,440 | 2 191,26 | 0,000 |
| TOYOTA MOTOR EUROPE NV SA | P13 | 585 317 | 108,264 | 127,386 | – 19,122 | – 19,257 | 1 314,81 | 108,309 |
| VOLVO CAR CORPORATION | | 266 318 | 120,670 | 145,148 | – 24,478 | – 24,478 | 1 703,46 | 121,828 |
| WESTFIELD SPORTS CARS | DMD | 2 | 177,500 | | | | 715,00 | 177,500 |
| WIESMANN GmbH | DMD | 5 | 281,800 | | | | 1 423,00 | 281,800 |

A

B

C

D

E

F

G

H

I

Tootja nimi

Heiteühendus ja erandid

Registreeritud sõiduautode arv

Keskmine CO2 eriheide (100 %)

Eriheite sihttase

Vahe sihttasemeni

Korrigeeritud vahe sihttasemeni

Keskmine mass

Keskmine CO2-heide (100 %)

ALFA ROMEO SPA

P3

18 961

116,269

128,395

– 12,126

– 12,127

1 336,89

116,269

ALPINA BURKARD BOVENSIEPEN GmbH E CO KG

DMD

690

172,174

1 873,54

172,174

ASTON MARTIN LAGONDA LTD

D

1 449

312,204

310,000

2,204

2,178

1 833,65

312,241

AUTOMOBILES CITROEN

618 570

105,713

124,141

– 18,428

– 18,428

1 243,79

105,768

AUTOMOBILES PEUGEOT

857 421

103,659

124,904

– 21,245

– 21,245

1 260,49

103,712

AVTOVAZ JSC

P10

905

202,287

124,300

77,987

77,987

1 247,28

202,287

BENTLEY MOTORS LTD

D

2 251

290,891

298,000

– 7,109

– 7,156

2 491,43

290,891

BLUECAR SAS

934

0,000

127,529

– 127,529

– 127,529

1 317,92

0,000

BLUECAR ITALY SRL

258

0,000

124,882

– 124,882

– 124,882

1 260,00

0,000

BAYERISCHE MOTOREN WERKE AG

P1

886 972

124,883

138,988

– 14,105

– 14,196

1 568,67

125,554

BMW M GmbH

P1

11 335

197,640

148,016

49,624

48,975

1 766,23

197,642

BYD AUTO INDUSTRY COMPANY LIMITED

9

0,000

179,493

– 179,493

– 179,493

2 455,00

0,000

CATERHAM CARS LIMITED

DMD

103

149,282

626,17

149,282

CHEVROLET ITALIA SPA

P5

3

131,667

130,731

0,936

0,936

1 388,00

131,667

FCA US LLC

P3

99 453

158,760

148,516

10,244

10,131

1 777,17

158,768

CNG–TECHNIK GmbH

P4

18 375

115,794

122,176

– 6,382

– 6,413

1 200,80

115,892

AUTOMOBILE DACIA SA

P10

378 487

122,694

122,337

0,357

0,357

1 204,33

122,694

DAIMLER AG

P2

800 292

124,079

138,620

– 14,541

– 14,795

1 560,62

124,623

DFSK MOTOR CO LTD

DMD

3

184,000

1 251,33

184,000

DONKERVOORT AUTOMOBIELEN BV

DMD

5

178,000

865,00

178,000

DR MOTOR COMPANY SRL

DMD

435

145,848

1 187,63

145,848

FERRARI SPA

D

2 250

299,448

295,000

4,448

4,448

1 696,77

299,448

FCA ITALY SPA

P3

703 652

116,300

120,249

– 3,949

– 3,953

1 158,63

116,300

FORD MOTOR COMPANY

P4

3 521

252,307

146,403

105,904

105,790

1 730,93

252,307

FORD-WERKE GmbH

P4

993 376

117,701

128,204

– 10,503

– 10,508

1 332,69

117,701

FUJI HEAVY INDUSTRIES LTD

ND

29 538

159,924

164,616

– 4,692

– 4,692

1 622,52

159,924

GENERAL MOTORS COMPANY

P5

1 383

281,883

154,339

127,544

127,544

1 904,58

282,343

GM KOREA COMPANY

P5

1 391

126,398

125,077

1,321

1,321

1 264,27

126,398

GREAT WALL MOTOR COMPANY LIMITED

DMD

62

184,113

1 745,19

184,113

HONDA AUTOMOBILE CHINA CO LTD

P6

380

124,718

119,495

5,223

5,223

1 142,13

124,718

HONDA MOTOR CO LTD

P6

19 845

119,878

125,749

– 5,871

– 5,871

1 278,98

119,878

HONDA TURKIYE AS

P6

691

155,174

126,494

28,680

28,680

1 295,28

155,174

HONDA OF THE UK MANUFACTURING LTD

P6

104 589

133,387

133,699

– 0,312

– 0,312

1 452,94

133,387

HYUNDAI MOTOR COMPANY

P7

64 425

134,125

136,218

– 2,093

– 2,093

1 508,07

134,232

HYUNDAI ASSAN OTOMOTIV SANAYI VE TICARET AS

P7

155 198

113,524

116,604

– 3,080

– 3,080

1 078,87

113,524

HYUNDAI MOTOR MANUFACTURING CZECH SRO

P7

236 926

134,525

133,738

0,787

0,787

1 453,80

134,525

HYUNDAI MOTOR EUROPE GmbH

P7

5

97,800

118,529

– 20,729

– 20,729

1 121,00

97,800

HYUNDAI MOTOR INDIA LTD

P7

1 156

114,454

117,769

– 3,315

– 3,315

1 104,37

114,454

ISUZU MOTORS LTD

DMD

13

209,462

2 054,08

209,462

JAGUAR LAND ROVER LIMITED

P12/ND

172 731

164,029

178,025

– 13,996

– 13,996

1 996,54

164,029

JIANGLING MOTOR HOLDING CO LTD

DMD

1

137,000

1 355,00

137,000

KIA MOTORS CORPORATION

P8

228 169

120,295

127,138

– 6,843

– 6,843

1 309,37

121,589

KIA MOTORS SLOVAKIA SRO

P8

151 870

137,690

133,038

4,652

4,652

1 438,48

137,690

KOENIGSEGG AUTOMOTIVE AB

DMD

2

370,500

1 397,50

370,500

KTM-SPORTMOTORCYCLE AG

DMD

33

191,788

904,55

191,788

LADA AUTOMOBILE GmbH

DMD

900

216,190

1 285,00

216,190

LADA FRANCE SAS

P10

1

179,000

129,452

49,548

49,548

1 360,00

179,000

AUTOMOBILI LAMBORGHINI SPA

D

693

317,201

325,000

– 7,799

– 7,920

1 663,87

317,201

LITEX MOTORS AD

DMD

25

180,120

1 724,60

180,120

LOTUS CARS LIMITED

DMD

694

203,032

1 187,26

203,032

MAGYAR SUZUKI CORPORATION LTD

P11/ND

125 532

120,485

123,114

– 2,629

– 2,630

1 160,99

120,485

MAHINDRA & MAHINDRA LTD

DMD

410

177,888

1 896,87

177,888

MARUTI SUZUKI INDIA LTD

P11/ND

5 278

97,890

123,114

– 25,224

– 25,224

931,84

97,890

MASERATI SPA

D

5 336

195,311

255,000

– 59,689

– 59,689

1 973,32

195,311

MAZDA MOTOR CORPORATION

ND

194 752

126,779

129,426

– 2,647

– 2,647

1 362,10

126,779

MCLAREN AUTOMOTIVE LIMITED

D

325

267,446

275,000

– 7,554

– 7,554

1 526,25

267,446

MERCEDES-AMG GmbH

P2

3 832

208,663

144,858

63,805

63,712

1 697,11

208,685

MG MOTOR UK LIMITED

D

3 114

133,934

146,000

– 12,066

– 12,066

1 309,64

133,934

MICRO-VETT SRL

1

0,000

128,263

– 128,263

– 128,263

1 334,00

0,000

MITSUBISHI MOTORS CORPORATION MMC

P9

95 403

104,631

142,028

– 37,397

– 37,402

1 635,19

113,834

MITSUBISHI MOTORS EUROPE BV MME

P9

1

125,000

113,457

11,543

11,543

1 010,00

125,000

MITSUBISHI MOTORS THAILAND CO LTD MMTH

P9

27 831

96,744

109,703

– 12,959

– 12,974

927,87

96,804

MORGAN TECHNOLOGIES LTD

DMD

427

193,948

1 086,30

193,948

NATIONAL ELECTRIC VEHICLE SWEDEN

DMD

129

200,000

1 614,00

200,000

NISSAN INTERNATIONAL SA

548 682

113,778

129,730

– 15,952

– 15,952

1 366,10

115,106

ADAM OPEL AG

P5

915 120

126,775

130,695

– 3,920

– 3,920

1 387,20

126,785

PAGANI AUTOMOBILI SPA

DMD

1

349,000

1 487,00

349,000

PERODUA MANUFACTURING SDN BHD

DMD

2

137,000

1 010,00

137,000

PGO AUTOMOBILES

DMD

19

174,158

1 007,16

174,158

RADICAL MOTOSPORT LTD

DMD

4

314,500

1 073,50

314,500

RENAULT SAS

P10

984 980

105,304

125,023

– 19,719

– 19,719

1 263,09

106,191

RENAULT TRUCKS

DMD

22

183,000

2 209,68

183,000

ROLLS-ROYCE MOTOR CARS LTD

P1

553

331,461

181,335

150,126

150,076

2 495,30

331,461

SECMA SAS

DMD

35

132,600

658,00

132,600

SSANGYONG MOTOR COMPANY

D

13 225

165,625

180,000

– 14,375

– 14,375

1 704,98

165,625

SUZUKI MOTOR CORPORATION

P11/ND

12 654

164,370

123,114

41,256

41,256

1 161,70

164,370

SUZUKI MOTOR THAILAND CO LTD

P11/ND

25 442

96,326

123,114

– 26,788

– 26,788

882,30

96,326

TATA MOTORS LIMITED

P12/ND

315

185,238

178,025

7,213

7,213

2 068,79

185,238

TAZZARI GL SPA

2

0,000

99,838

– 99,838

– 99,838

712,00

0,000

TESLA MOTORS LTD

9 284

0,000

167,440

– 167,440

– 167,440

2 191,26

0,000

TOYOTA MOTOR EUROPE NV SA

P13

585 317

108,264

127,386

– 19,122

– 19,257

1 314,81

108,309

VOLVO CAR CORPORATION

266 318

120,670

145,148

– 24,478

– 24,478

1 703,46

121,828

WESTFIELD SPORTS CARS

DMD

2

177,500

715,00

177,500

WIESMANN GmbH

DMD

5

281,800

1 423,00

281,800

Tabel 2

Heiteühenduste andmed, mis on kinnitatud või mida on muudetud vastavalt määruse (EÜ) nr 443/2009 artikli 8 lõike 5 teisele lõigule

| A | B | C | D | E | F | G | H | I |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Heiteühenduse nimi | Heiteühendus | Registreeritud sõiduautode arv | Keskmine CO2 eriheide (100 %) | Eriheite sihttase | Vahe sihttasemeni | Korrigeeritud vahe sihttasemeni | Keskmine mass | Keskmine CO2-heide (100 %) |
| BMW GROUP | P1 | 898 860 | 125,921 | 139,128 | – 13,207 | – 13,368 | 1 571,73 | 126,589 |
| DAIMLER AG | P2 | 804 124 | 124,48 | 138,650 | – 14,170 | – 14,424 | 1 561,27 | 125,023 |
| FCA ITALY SPA | P3 | 822 066 | 121,436 | 123,857 | – 2,421 | – 2,439 | 1 237,57 | 121,437 |
| FORD-WERKE GmbH | P4 | 1 015 279 | 118,133 | 128,158 | – 10,025 | – 10,034 | 1 331,69 | 118,135 |
| GENERAL MOTORS | P5 | 917 897 | 127,008 | 130,722 | – 3,714 | – 3,714 | 1 387,8 | 127,018 |
| HONDA MOTOR EUROPE LTD | P6 | 125 505 | 131,344 | 132,359 | – 1,015 | – 1,015 | 1 423,63 | 131,344 |
| HYUNDAI | P7 | 457 710 | 127,297 | 128,237 | – 0,940 | – 0,940 | 1 333,42 | 127,312 |
| KIA | P8 | 380 039 | 127,201 | 129,496 | – 2,295 | – 2,295 | 1 360,97 | 128,023 |
| MITSUBISHI MOTORS | P9 | 123 235 | 103,033 | 134,727 | – 31,694 | – 31,701 | 1 475,44 | 109,988 |
| RENAULT | P10 | 1 364 373 | 110,163 | 124,277 | – 14,114 | – 14,114 | 1 246,78 | 110,833 |
| SUZUKI | P11/ND | 168 906 | 119,428 | 129,426 | – 9,998 | – 9,999 | 1 111,9 | 119,428 |
| TATA MOTORS LTD, JAGUAR CARS LTD, LAND ROVER | P12/ND | 173 046 | 164,067 | 178,025 | – 13,958 | – 13,958 | 1 996,67 | 164,067 |
| TOYOTA-DAHAITSU GROUP | P13 | 585 317 | 108,264 | 127,386 | – 19,122 | – 19,257 | 1 314,81 | 108,309 |

A

B

C

D

E

F

G

H

I

Heiteühenduse nimi

Heiteühendus

Registreeritud sõiduautode arv

Keskmine CO2 eriheide (100 %)

Eriheite sihttase

Vahe sihttasemeni

Korrigeeritud vahe sihttasemeni

Keskmine mass

Keskmine CO2-heide (100 %)

BMW GROUP

P1

898 860

125,921

139,128

– 13,207

– 13,368

1 571,73

126,589

DAIMLER AG

P2

804 124

124,48

138,650

– 14,170

– 14,424

1 561,27

125,023

FCA ITALY SPA

P3

822 066

121,436

123,857

– 2,421

– 2,439

1 237,57

121,437

FORD-WERKE GmbH

P4

1 015 279

118,133

128,158

– 10,025

– 10,034

1 331,69

118,135

GENERAL MOTORS

P5

917 897

127,008

130,722

– 3,714

– 3,714

1 387,8

127,018

HONDA MOTOR EUROPE LTD

P6

125 505

131,344

132,359

– 1,015

– 1,015

1 423,63

131,344

HYUNDAI

P7

457 710

127,297

128,237

– 0,940

– 0,940

1 333,42

127,312

KIA

P8

380 039

127,201

129,496

– 2,295

– 2,295

1 360,97

128,023

MITSUBISHI MOTORS

P9

123 235

103,033

134,727

– 31,694

– 31,701

1 475,44

109,988

RENAULT

P10

1 364 373

110,163

124,277

– 14,114

– 14,114

1 246,78

110,833

SUZUKI

P11/ND

168 906

119,428

129,426

– 9,998

– 9,999

1 111,9

119,428

TATA MOTORS LTD, JAGUAR CARS LTD, LAND ROVER

P12/ND

173 046

164,067

178,025

– 13,958

– 13,958

1 996,67

164,067

TOYOTA-DAHAITSU GROUP

P13

585 317

108,264

127,386

– 19,122

– 19,257

1 314,81

108,309

Selgitavad märkused tabelite 1 ja 2 kohta

Veerg A

Tabel 1: „Tootja nimi“ – asjaomase tootja poolt komisjonile teatatud nimi või juhul, kui sellist teadet ei ole esitatud, liikmesriigi registreerimisasutuses registreeritud nimi.

Tabel 2: „Heiteühenduse nimi“ – heiteühenduse juhataja esitatud heiteühenduse nimi.

Veerg B

„D“– tootjale on 2015. aastaks tehtud väiketootjat käsitlev erand vastavalt määruse (EÜ) nr 443/2009 artikli 11 lõikele 3;

„ND“– tootjale on 2015. aastaks tehtud nišitootjat käsitlev erand vastavalt määruse (EÜ) nr 443/2009 artikli 11 lõikele 4;

„DMD“– kohaldatakse määruse (EÜ) nr 443/2009 artikli 2 lõike 4 kohast de minimis erandit, st kui tootja ja temaga seotud ettevõtjate toodetud uusi sõiduautosid registreeriti 2015. aastal alla 1000, ei pea eriheite sihttaset täitma;

„P“– tootja on vastavalt määruse (EÜ) nr 443/2009 artiklile 7 moodustatud heiteühenduse (loetletud tabelis 2) liige ja ühise tegutsemise leping kehtis ka 2015. aastal.

Veerg C

„Registreeritud sõiduautode arv“– kalendriaasta jooksul liikmesriikides registreeritud uute sõiduautode koguarv, kusjuures arvesse ei ole võetud selliseid registreerimisi, mis on seotud kannetega, kus sõiduki massi ja/või CO2 väärtused puuduvad, ja selliste kannetega, mida tootja ei tunnista. Muul juhul ei või liikmesriikide teatatud registreeritud sõiduautode arvu muuta.

Veerg D

„Keskmine CO2 eriheide (100 %)“– keskmine CO2 eriheide, mis on arvutatud kõigi (100 %) tootjaga seostatud sõidukite põhjal. Vajaduse korral võetakse keskmise CO2 eriheite puhul arvesse vigu, millest on asjaomane tootja komisjonile teatanud. Arvutamisel on kasutatud kandeid, mis sisaldavad massi ja CO2-heite kehtivat väärtust. Keskmise CO2 eriheite puhul võetakse arvesse heite vähendamist, mis tuleneb erisoodustusi [Termin on muutunud. Varem tõlgitud „üliühik“.] käsitlevatest määruse (EÜ) nr 443/2009 artikli 5 sätetest, kõnealuse määruse artiklis 6 osutatud bensiini E85 kasutamisest või sama määruse artiklis 12 nimetatud ökoinnovatsioonist.

Veerg E

„Eriheite sihttase“– heite sihttase, mis on arvutatud kõigi tootjaga seostatud sõidukite keskmise massi põhjal, kasutades määruse (EÜ) nr 443/2009 I lisas sätestatud valemit.

Veerg F

„Vahe sihttasemeni“– erinevus veerus D esitatud keskmise eriheite ja veerus E esitatud eriheite sihttaseme vahel. Kui veerus F esitatud väärtus on positiivne arv, on keskmine eriheide suurem kui eriheite sihttase.

Veerg G

„Korrigeeritud vahe sihttasemeni“– kui selles veerus esitatud väärtused erinevad veerus F esitatud väärtustest, on veerus F esitatud väärtusi korrigeeritud, et võtta arvesse veamäära. Veamäära kohaldatakse ainult juhul, kui tootja on teatanud komisjonile kannetest, mille komisjoni määruse (EL) nr 1014/2010 (1) artikli 9 lõike 3 kohane veakood on B. Veamäär arvutatakse järgmise valemi põhjal:

viga = [(AC1 – TG1) – (AC2 – TG2)] absoluutväärtus;

AC1= keskmine CO2 eriheide, k.a identifitseerimata sõidukid (vastavalt veerule D);

TG1= eriheite sihttase, k.a identifitseerimata sõidukid (vastavalt veerule E);

AC2= keskmine CO2 eriheide, v.a identifitseerimata sõidukid;

TG2= eriheite sihttase, v.a identifitseerimata sõidukid.

Veerg I

„Keskmine CO2-heide (100 %)“– keskmine CO2 eriheide, mis on arvutatud kõigi (100 %) tootjaga seostatud sõidukite põhjal. Vajaduse korral võetakse keskmise CO2 eriheite puhul arvesse vigu, millest asjaomane tootja on komisjonile teatanud. Arvutamisel on kasutatud kandeid, mis sisaldavad massi ja CO2-heite kehtivat väärtust, kuid ei sisalda heite vähendamist, mis tuleneb erisoodustusi käsitlevatest määruse (EÜ) nr 443/2009 artikli 5 sätetest, kõnealuse määruse artiklis 6 osutatud bensiini E85 kasutamisest või sama määruse artiklis 12 nimetatud ökoinnovatsioonist.

---

(1)  Komisjoni 10. novembri 2010. aasta määrus (EL) nr 1014/2010, uute sõiduautode registreerimisandmete seire ja esitamise kohta vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusele (EÜ) nr 443/2009 (ELT L 293, 11.11.2010, lk 15).

---

| 20.12.2016 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 345/96 |
| --- | --- | --- | --- |

20.12.2016

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 345/96

---

KOMISJONI RAKENDUSOTSUS (EL) 2016/2320,

16. detsember 2016,

millega kinnitatakse vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusele (EL) nr 510/2011 CO2 eriheite keskmise taseme ja eriheite sihttaseme esialgsed arvutused uute väikeste tarbesõidukite tootjate jaoks 2015. kalendriaastal või muudetakse neid

(teatavaks tehtud numbri C(2016) 8583 all)

(Ainult eesti-, hispaania-, hollandi-, inglis-, itaalia-, portugali-, prantsus-, rootsi- ja saksakeelne tekst on autentsed)

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 11. mai 2011. aasta määrust (EL) nr 510/2011, millega kehtestatakse uute väikeste tarbesõidukite heitenormid, lähtudes väikesõidukite CO2-heite vähendamist käsitlevast liidu terviklikust lähenemisviisist, (1) eriti selle artikli 8 lõiget 6,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Vastavalt määrusele (EL) nr 510/2011 peab komisjon arvutama igal aastal CO2 eriheite keskmise taseme ja eriheite sihttaseme iga väikeste tarbesõidukite tootja jaoks liidus. Kõnealuse arvutuse põhjal teeb komisjon kindlaks, kas tootjad ja heiteühendused on järginud neile kehtestatud eriheite sihttasemeid. |
| --- | --- |

(1)

Vastavalt määrusele (EL) nr 510/2011 peab komisjon arvutama igal aastal CO2 eriheite keskmise taseme ja eriheite sihttaseme iga väikeste tarbesõidukite tootja jaoks liidus. Kõnealuse arvutuse põhjal teeb komisjon kindlaks, kas tootjad ja heiteühendused on järginud neile kehtestatud eriheite sihttasemeid.

| (2) | Vastavalt määruse (EL) nr 510/2011 artiklile 4 määratakse tootjate jaoks 2015. aasta CO2 eriheite keskmine tase kindlaks kõnealuse artikli kolmanda lõigu kohaselt ning võetakse arvesse 75 % tootja uutest väikestest tarbesõidukitest, mis kõnealusel aastal registreeriti. |
| --- | --- |

(2)

Vastavalt määruse (EL) nr 510/2011 artiklile 4 määratakse tootjate jaoks 2015. aasta CO2 eriheite keskmine tase kindlaks kõnealuse artikli kolmanda lõigu kohaselt ning võetakse arvesse 75 % tootja uutest väikestest tarbesõidukitest, mis kõnealusel aastal registreeriti.

| (3) | Eriheite keskmise taseme ja eriheite sihttaseme arvutamiseks kasutatavad üksikasjalikud andmed põhinevad liikmesriigis eelneva kalendriaasta jooksul registreeritud uute väikeste tarbesõidukite registreerimisandmetel. Mitmeastmelise tüübikinnitusega väikeste tarbesõidukite puhul vastutab CO2 eriheite eest komplekteeritud sõiduki baassõiduki tootja. |
| --- | --- |

(3)

Eriheite keskmise taseme ja eriheite sihttaseme arvutamiseks kasutatavad üksikasjalikud andmed põhinevad liikmesriigis eelneva kalendriaasta jooksul registreeritud uute väikeste tarbesõidukite registreerimisandmetel. Mitmeastmelise tüübikinnitusega väikeste tarbesõidukite puhul vastutab CO2 eriheite eest komplekteeritud sõiduki baassõiduki tootja.

| (4) | Kõik liikmesriigid on 2015. aasta andmed kooskõlas määruse (EL) nr 510/2011 artikli 8 lõikega 2 komisjonile esitanud. Juhtudel, kus komisjon andmeid kontrollides leidis, et osa andmeid oli puudu või olid andmed ilmselgelt ebatäpsed, võttis komisjon asjaomaste liikmesriikidega ühendust ja kokkuleppel nende liikmesriikidega vastavalt korrigeeris või täiendas andmeid. Kui kokkulepet liikmesriigiga ei saavutatud, siis selle liikmesriigi esialgseid andmeid ei muudetud. |
| --- | --- |

(4)

Kõik liikmesriigid on 2015. aasta andmed kooskõlas määruse (EL) nr 510/2011 artikli 8 lõikega 2 komisjonile esitanud. Juhtudel, kus komisjon andmeid kontrollides leidis, et osa andmeid oli puudu või olid andmed ilmselgelt ebatäpsed, võttis komisjon asjaomaste liikmesriikidega ühendust ja kokkuleppel nende liikmesriikidega vastavalt korrigeeris või täiendas andmeid. Kui kokkulepet liikmesriigiga ei saavutatud, siis selle liikmesriigi esialgseid andmeid ei muudetud.

| (5) | Komisjon avaldas esialgsed andmed 17. mail 2016 ja teatas 60 tootjale esialgsed arvutused nende 2015. aasta CO2 eriheite keskmise taseme ja eriheite sihttaseme kohta. Tootjatel paluti andmeid kontrollida ja teavitada komisjoni vigadest kolme kuu jooksul alates teate saamisest. 21 tootjat esitasid teate vigade kohta. |
| --- | --- |

(5)

Komisjon avaldas esialgsed andmed 17. mail 2016 ja teatas 60 tootjale esialgsed arvutused nende 2015. aasta CO2 eriheite keskmise taseme ja eriheite sihttaseme kohta. Tootjatel paluti andmeid kontrollida ja teavitada komisjoni vigadest kolme kuu jooksul alates teate saamisest. 21 tootjat esitasid teate vigade kohta.

| (6) | Ülejäänud 39 tootja kohta, kes ei teavitanud andmetes esinenud vigadest või jätsid vastamata, tuleks esialgsed andmed ja eriheite keskmise taseme ja eriheite sihttaseme esialgsed arvutused kinnitada. |
| --- | --- |

(6)

Ülejäänud 39 tootja kohta, kes ei teavitanud andmetes esinenud vigadest või jätsid vastamata, tuleks esialgsed andmed ja eriheite keskmise taseme ja eriheite sihttaseme esialgsed arvutused kinnitada.

| (7) | Komisjon on kontrollinud tootjate teatatud vigu ja nende parandamise põhjendusi ning andmed on vastavalt kinnitatud või neid on muudetud. |
| --- | --- |

(7)

Komisjon on kontrollinud tootjate teatatud vigu ja nende parandamise põhjendusi ning andmed on vastavalt kinnitatud või neid on muudetud.

| (8) | Kui kannetest olid puudu vastavad sõiduki tehasetähised või identifitseerimisparameetrid, nagu tüüp, variant, versiooni kood või tüübikinnituse number, või kui need olid valed, tuleks arvesse võtta seda, et tootjad ei saa selliseid kandeid kontrollida ega parandada. Seega on kõnealuste kannete puhul asjakohane, et CO2-heite ja sõiduki massi andmete suhtes kohaldatakse veamäära. |
| --- | --- |

(8)

Kui kannetest olid puudu vastavad sõiduki tehasetähised või identifitseerimisparameetrid, nagu tüüp, variant, versiooni kood või tüübikinnituse number, või kui need olid valed, tuleks arvesse võtta seda, et tootjad ei saa selliseid kandeid kontrollida ega parandada. Seega on kõnealuste kannete puhul asjakohane, et CO2-heite ja sõiduki massi andmete suhtes kohaldatakse veamäära.

| (9) | Veamäära arvutamisel tuleks leida erinevus vahedes eriheite sihttasemeni (saadakse keskmise eriheite sihttaseme lahutamisel eriheite keskmisest arvutatud väärtusest), kui ühel juhul on arvutamisel kaasa arvatud registreerimised, mida tootja kontrollida ei saa, ning teisel juhul on need arvestamata jäetud. Sõltumata sellest, kas see erinevus on positiivne või negatiivne, peaks veamäär alati parandama tootja positsiooni tema jaoks kehtestatud eriheite sihttaseme suhtes. |
| --- | --- |

(9)

Veamäära arvutamisel tuleks leida erinevus vahedes eriheite sihttasemeni (saadakse keskmise eriheite sihttaseme lahutamisel eriheite keskmisest arvutatud väärtusest), kui ühel juhul on arvutamisel kaasa arvatud registreerimised, mida tootja kontrollida ei saa, ning teisel juhul on need arvestamata jäetud. Sõltumata sellest, kas see erinevus on positiivne või negatiivne, peaks veamäär alati parandama tootja positsiooni tema jaoks kehtestatud eriheite sihttaseme suhtes.

| (10) | Määruse (EL) nr 510/2011 artikli 10 lõike 2 kohaselt loetakse, et tootja täidab kõnealuse määruse artiklis 4 sätestatud eriheite sihttaseme nõudeid juhul, kui käesolevas otsuses osutatud keskmise heite näitajad on väiksemad eriheite sihttasemest (väljendatakse sihttaseme ja keskmise heite miinusmärgiga vahena). Kui aga keskmine heide on suurem kui eriheite sihttase, siis tuleb kehtestada ülemääraste heitkoguste maks, välja arvatud juhul, kui asjaomase tootja puhul on tehtud kõnealuse sihttaseme osas erand või kui see tootja on heiteühenduse liige ja see heiteühendus täidab talle kehtestatud eriheite sihttaseme nõudeid. |
| --- | --- |

(10)

Määruse (EL) nr 510/2011 artikli 10 lõike 2 kohaselt loetakse, et tootja täidab kõnealuse määruse artiklis 4 sätestatud eriheite sihttaseme nõudeid juhul, kui käesolevas otsuses osutatud keskmise heite näitajad on väiksemad eriheite sihttasemest (väljendatakse sihttaseme ja keskmise heite miinusmärgiga vahena). Kui aga keskmine heide on suurem kui eriheite sihttase, siis tuleb kehtestada ülemääraste heitkoguste maks, välja arvatud juhul, kui asjaomase tootja puhul on tehtud kõnealuse sihttaseme osas erand või kui see tootja on heiteühenduse liige ja see heiteühendus täidab talle kehtestatud eriheite sihttaseme nõudeid.

| (11) | 3. novembril 2015 tegi Volkswagen Group avalduse, mille kohaselt on mõne nende sõiduki tüübikinnitusega seotud CO2-heite taseme kindlaksmääramisel tuvastatud eeskirjade rikkumisi. Kuigi küsimust on põhjalikult uuritud, leiab komisjon siiski, et Volkswageni heiteühenduselt on vaja täiendavaid selgitusi; samuti on vaja asjaomase riikliku tüübikinnitusasutuse kinnitust selle kohta, et selliseid eeskirjade rikkumisi ei esine. Sellest tulenevalt ei saa Volkswageni heiteühenduse ja selle liikmetega (Audi AG, Dr. Ing. h.c.F. Porsche AG, Quattro GmbH, Seat S.A., Skoda Auto A.S. ja Volkswagen AG) seotud väärtusi kinnitada ega muuta. |
| --- | --- |

(11)

3. novembril 2015 tegi Volkswagen Group avalduse, mille kohaselt on mõne nende sõiduki tüübikinnitusega seotud CO2-heite taseme kindlaksmääramisel tuvastatud eeskirjade rikkumisi. Kuigi küsimust on põhjalikult uuritud, leiab komisjon siiski, et Volkswageni heiteühenduselt on vaja täiendavaid selgitusi; samuti on vaja asjaomase riikliku tüübikinnitusasutuse kinnitust selle kohta, et selliseid eeskirjade rikkumisi ei esine. Sellest tulenevalt ei saa Volkswageni heiteühenduse ja selle liikmetega (Audi AG, Dr. Ing. h.c.F. Porsche AG, Quattro GmbH, Seat S.A., Skoda Auto A.S. ja Volkswagen AG) seotud väärtusi kinnitada ega muuta.

| (12) | Komisjon jätab endale õiguse tootjat käsitlevad ning käesoleva otsusega kinnitatud või muudetud andmed läbi vaadata, kui asjaomased riiklikud asutused peaksid kinnitama eeskirjade rikkumisi seoses CO2-heite väärtustega, mida kasutati selleks, et määrata kindlaks, kas kõnealune tootja täidab eriheite sihttaseme nõudeid. |
| --- | --- |

(12)

Komisjon jätab endale õiguse tootjat käsitlevad ning käesoleva otsusega kinnitatud või muudetud andmed läbi vaadata, kui asjaomased riiklikud asutused peaksid kinnitama eeskirjade rikkumisi seoses CO2-heite väärtustega, mida kasutati selleks, et määrata kindlaks, kas kõnealune tootja täidab eriheite sihttaseme nõudeid.

| (13) | Aastal 2015 registreeritud uute väikeste tarbesõidukite CO2 eriheite keskmise taseme, eriheite sihttaseme ja nende kahe väärtuse erinevuse esialgsed arvutused tuleks seega kinnitada või neid tuleks vastavalt muuta, |
| --- | --- |

(13)

Aastal 2015 registreeritud uute väikeste tarbesõidukite CO2 eriheite keskmise taseme, eriheite sihttaseme ja nende kahe väärtuse erinevuse esialgsed arvutused tuleks seega kinnitada või neid tuleks vastavalt muuta,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

Artikkel 1

Andmed, mis on iga väikeste tarbesõidukite tootja või tootjate heiteühenduse suhtes 2015. kalendriaasta kohta kooskõlas määruse (EL) nr 510/2011 artikli 8 lõikega 6 kinnitatud või mida on muudetud, on esitatud käesoleva otsuse lisas.

Artikkel 2

Käesolev otsus on adresseeritud järgmistele tootjatele ja vastavalt määruse (EL) nr 510/2011 artiklile 7 moodustatud heiteühendustele:

| 1) | ALFA Romeo S.p.A. |
| --- | --- |
| C.so Giovanni Agnelli 200 |
| 10135 Torino |
| Itaalia |

1)

ALFA Romeo S.p.A.

C.so Giovanni Agnelli 200

10135 Torino

Itaalia

| 2) | Automobiles Citroën |
| --- | --- |
| Route de Gizy |
| 78943 Vélizy-Villacoublay |
| Cedex Prantsusmaa |

2)

Automobiles Citroën

Route de Gizy

78943 Vélizy-Villacoublay

Cedex Prantsusmaa

| 3) | Automobiles Peugeot |
| --- | --- |
| Route de Gizy |
| 78943 Vélizy-Villacoublay |
| Cedex Prantsusmaa |

3)

Automobiles Peugeot

Route de Gizy

78943 Vélizy-Villacoublay

Cedex Prantsusmaa

| 4) | AVTOVAZ JSC
  Esindaja ELis:





  LADA France S.A.S. |
| --- | --- |
| 13, Route Nationale 10 |
| 78310 Coignieres |
| Prantsusmaa |

4)

AVTOVAZ JSC

Esindaja ELis:

LADA France S.A.S.

13, Route Nationale 10

78310 Coignieres

Prantsusmaa

| 5) | BLUECAR SAS |
| --- | --- |
| 31–32 quai de Dion Bouton |
| 92800 Puteaux |
| Prantsusmaa |

5)

BLUECAR SAS

31–32 quai de Dion Bouton

92800 Puteaux

Prantsusmaa

| 6) | Bayerische Motoren Werke AG |
| --- | --- |
| Petuelring 130 |
| 80788 München |
| Saksamaa |

6)

Bayerische Motoren Werke AG

Petuelring 130

80788 München

Saksamaa

| 7) | BMW M GmbH |
| --- | --- |
| Petuelring 130 |
| 80788 München |
| Saksamaa |

7)

BMW M GmbH

Petuelring 130

80788 München

Saksamaa

| 8) | FCA US LLC
  Esindaja ELis:





  Fiat Chrysler Automobiles |
| --- | --- |
| Building 5 – Ground floor – Room A8N |
| C.so Settembrini, 40 |
| 10135 Torino |
| Itaalia |

8)

FCA US LLC

Esindaja ELis:

Fiat Chrysler Automobiles

Building 5 – Ground floor – Room A8N

C.so Settembrini, 40

10135 Torino

Itaalia

| 9) | CNG-Technik GmbH |
| --- | --- |
| Niehl Plant, building Imbert 479 |
| Henry-Ford-Straße 1 |
| 50735 Köln |
| Saksamaa |

9)

CNG-Technik GmbH

Niehl Plant, building Imbert 479

Henry-Ford-Straße 1

50735 Köln

Saksamaa

| 10) | COMARTH ENGINEERING S.L. |
| --- | --- |
| Carril Alejandrico 79 |
| ES-30570 Beniajan – Murcia |
| Hispaania |

10)

COMARTH ENGINEERING S.L.

Carril Alejandrico 79

ES-30570 Beniajan – Murcia

Hispaania

| 11) | Automobile Dacia S.A. |
| --- | --- |
| Guyancourt |
| 1 avenue du Golf |
| 78288 Guyancourt Cedex |
| Prantsusmaa |

11)

Automobile Dacia S.A.

Guyancourt

1 avenue du Golf

78288 Guyancourt Cedex

Prantsusmaa

| 12) | Daimler AG |
| --- | --- |
| Mercedesstr 137/1 Zimmer 229 |
| HPC F403 |
| 70327 Stuttgart |
| Saksamaa |

12)

Daimler AG

Mercedesstr 137/1 Zimmer 229

HPC F403

70327 Stuttgart

Saksamaa

| 13) | DFSK MOTOR CO., LTD.
  Esindaja ELis:





  Giotti Victoria Srl Via. |
| --- | --- |
| Sr.l. Pissana Road 11/a 50021 |
| Barberino Val D' Elsa (Florence) |
| Itaalia |

13)

DFSK MOTOR CO., LTD.

Esindaja ELis:

Giotti Victoria Srl Via.

Sr.l. Pissana Road 11/a 50021

Barberino Val D' Elsa (Florence)

Itaalia

| 14) | Esagono Energia S.r.l. |
| --- | --- |
| Via Puecher 9 |
| 20060 Pozzuolo Martesana (MI) |
| Itaalia |

14)

Esagono Energia S.r.l.

Via Puecher 9

20060 Pozzuolo Martesana (MI)

Itaalia

| 15) | FCA Italy S.p.A. |
| --- | --- |
| Building 5 – Ground floor – Room A8N |
| C.so Settembrini, 40 |
| 10135 Torino |
| Itaalia |

15)

FCA Italy S.p.A.

Building 5 – Ground floor – Room A8N

C.so Settembrini, 40

10135 Torino

Itaalia

| 16) | Ford Motor Company of Australia Ltd.
  Esindaja ELis:





  Ford Werke GmbH |
| --- | --- |
| Niehl Plant, building Imbert 479 |
| Henry-Ford-Straße 1 |
| 50735 Köln |
| Saksamaa |

16)

Ford Motor Company of Australia Ltd.

Esindaja ELis:

Ford Werke GmbH

Niehl Plant, building Imbert 479

Henry-Ford-Straße 1

50735 Köln

Saksamaa

| 17) | Ford Motor Company |
| --- | --- |
| Niehl Plant, building Imbert 479 |
| Henry-Ford-Straße 1 |
| 50735 Köln |
| Saksamaa |

17)

Ford Motor Company

Niehl Plant, building Imbert 479

Henry-Ford-Straße 1

50735 Köln

Saksamaa

| 18) | Ford Werke GmbH |
| --- | --- |
| Niehl Plant, building Imbert 479 |
| Henry-Ford-Straße 1 |
| 50735 Köln |
| Saksamaa |

18)

Ford Werke GmbH

Niehl Plant, building Imbert 479

Henry-Ford-Straße 1

50735 Köln

Saksamaa

| 19) | Fuji Heavy Industries Ltd.
  Esindaja ELis:





  Subaru Europe NV/SA |
| --- | --- |
| Leuvensesteenweg 555 B/8 |
| 1930 Zaventem |
| Belgia |

19)

Fuji Heavy Industries Ltd.

Esindaja ELis:

Subaru Europe NV/SA

Leuvensesteenweg 555 B/8

1930 Zaventem

Belgia

| 20) | Mitsubishi Fuso Truck & Bus Corporation
  Esindaja ELis:





  Daimler AG |
| --- | --- |
| Mercedesstr 137/1 Zimmer 229 |
| HPC F403 |
| 70327 Stuttgart |
| Saksamaa |

20)

Mitsubishi Fuso Truck & Bus Corporation

Esindaja ELis:

Daimler AG

Mercedesstr 137/1 Zimmer 229

HPC F403

70327 Stuttgart

Saksamaa

| 21) | Mitsubishi Fuso Truck Europe SA
  Esindaja ELis:





  Daimler AG |
| --- | --- |
| Mercedesstr 137/1 Zimmer 229 |
| HPC F403 |
| 70327 Stuttgart |
| Saksamaa |

21)

Mitsubishi Fuso Truck Europe SA

Esindaja ELis:

Daimler AG

Mercedesstr 137/1 Zimmer 229

HPC F403

70327 Stuttgart

Saksamaa

| 22) | LLC Automobile Plant Gaz |
| --- | --- |
| Poe 2 |
| Lähte Tartumaa |
| 60502 |
| Eesti |

22)

LLC Automobile Plant Gaz

Poe 2

Lähte Tartumaa

60502

Eesti

| 23) | General Motors Company |
| --- | --- |
| Adam Opel AG |
| Bahnhofsplatz 1 IPC 39–12 |
| 65423 Rüsselsheim |
| Saksamaa |

23)

General Motors Company

Adam Opel AG

Bahnhofsplatz 1 IPC 39–12

65423 Rüsselsheim

Saksamaa

| 24) | GAC Gonow Auto Co. Ltd.
  Esindaja ELis:





  AUTORIMESSA MONTE MARIO SRL |
| --- | --- |
| Via della Muratella, 797 |
| 00054 Maccarese (RM) |
| Itaalia |

24)

GAC Gonow Auto Co. Ltd.

Esindaja ELis:

AUTORIMESSA MONTE MARIO SRL

Via della Muratella, 797

00054 Maccarese (RM)

Itaalia

| 25) | Great Wall Motor Company Ltd.
  Esindaja ELis:





  Great Wall Motor Europe Technical Center GmbH |
| --- | --- |
| Otto-Hahn-Str. 5 |
| 63128 Dietzenbach |
| Saksamaa |

25)

Great Wall Motor Company Ltd.

Esindaja ELis:

Great Wall Motor Europe Technical Center GmbH

Otto-Hahn-Str. 5

63128 Dietzenbach

Saksamaa

| 26) | Honda Motor Co., Ltd.
  Esindaja ELis:





  Aalst Office |
| --- | --- |
| Wijngaardveld 1 (Noord V) |
| 9300 Aalst |
| Belgia |

26)

Honda Motor Co., Ltd.

Esindaja ELis:

Aalst Office

Wijngaardveld 1 (Noord V)

9300 Aalst

Belgia

| 27) | Honda of the UK Manufacturing Ltd. |
| --- | --- |
| Aalst Office |
| Wijngaardveld 1 (Noord V) |
| 9300 Aalst |
| Belgia |

27)

Honda of the UK Manufacturing Ltd.

Aalst Office

Wijngaardveld 1 (Noord V)

9300 Aalst

Belgia

| 28) | Hyundai Motor Company
  Esindaja ELis:





  Hyundai Motor Europe GmbH |
| --- | --- |
| Kaiserleipromenade 5 |
| 63067 Offenbach |
| Saksamaa |

28)

Hyundai Motor Company

Esindaja ELis:

Hyundai Motor Europe GmbH

Kaiserleipromenade 5

63067 Offenbach

Saksamaa

| 29) | Hyundai Assan Otomotiv Sanayi Ve Ticaret A.S.
  Esindaja ELis:





  Hyundai Motor Europe GmbH |
| --- | --- |
| Kaiserleipromenade 5 |
| 63067 Offenbach |
| Saksamaa |

29)

Hyundai Assan Otomotiv Sanayi Ve Ticaret A.S.

Esindaja ELis:

Hyundai Motor Europe GmbH

Kaiserleipromenade 5

63067 Offenbach

Saksamaa

| 30) | Hyundai Motor Manufacturing Czech s.r.o. |
| --- | --- |
| Kaiserleipromenade 5 |
| 63067 Offenbach |
| Saksamaa |

30)

Hyundai Motor Manufacturing Czech s.r.o.

Kaiserleipromenade 5

63067 Offenbach

Saksamaa

| 31) | Isuzu Motors Limited
  Esindaja ELis:





  Isuzu Motors Europe NV |
| --- | --- |
| Bist 12 |
| 2630 Aartselaar |
| Belgia |

31)

Isuzu Motors Limited

Esindaja ELis:

Isuzu Motors Europe NV

Bist 12

2630 Aartselaar

Belgia

| 32) | IVECO S.p.A. |
| --- | --- |
| Via Puglia 35 |
| 10156 Torino |
| Itaalia |

32)

IVECO S.p.A.

Via Puglia 35

10156 Torino

Itaalia

| 33) | Jaguar Land Rover Limited |
| --- | --- |
| Abbey Road |
| Whitley |
| Coventry |
| CV3 4LF |
| Ühendkuningriik |

33)

Jaguar Land Rover Limited

Abbey Road

Whitley

Coventry

CV3 4LF

Ühendkuningriik

| 34) | KIA Motors Corporation
  Esindaja ELis:





  Kia Motors Europe GmbH |
| --- | --- |
| Theodor-Heuss-Allee 11 |
| 60486 Frankfurt am Main |
| Saksamaa |

34)

KIA Motors Corporation

Esindaja ELis:

Kia Motors Europe GmbH

Theodor-Heuss-Allee 11

60486 Frankfurt am Main

Saksamaa

| 35) | KIA Motors Slovakia s.r.o. |
| --- | --- |
| Theodor-Heuss-Allee 11 |
| 60486 Frankfurt am Main |
| Saksamaa |

35)

KIA Motors Slovakia s.r.o.

Theodor-Heuss-Allee 11

60486 Frankfurt am Main

Saksamaa

| 36) | LADA Automobile GmbH |
| --- | --- |
| Erlengrund 7–11 |
| 21614 Buxtehude |
| Saksamaa |

36)

LADA Automobile GmbH

Erlengrund 7–11

21614 Buxtehude

Saksamaa

| 37) | Magyar Suzuki Corporation Ltd. |
| --- | --- |
| Legal Department Suzuki-Allee 7 |
| 64625 Bensheim |
| Saksamaa |

37)

Magyar Suzuki Corporation Ltd.

Legal Department Suzuki-Allee 7

64625 Bensheim

Saksamaa

| 38) | Mahindra & Mahindra Ltd.
  Esindaja ELis:





  Mahindra Europe S.r.l. |
| --- | --- |
| Via Cancelliera 35 |
| 00040 Ariccia (Rooma) |
| Itaalia |

38)

Mahindra & Mahindra Ltd.

Esindaja ELis:

Mahindra Europe S.r.l.

Via Cancelliera 35

00040 Ariccia (Rooma)

Itaalia

| 39) | Mazda Motor Corporation
  Esindaja ELis:





  Mazda Motor Europe GmbH |
| --- | --- |
| European R&D Centre |
| Hiroshimastr 1 |
| 61440 Oberursel/Ts |
| Saksamaa |

39)

Mazda Motor Corporation

Esindaja ELis:

Mazda Motor Europe GmbH

European R&D Centre

Hiroshimastr 1

61440 Oberursel/Ts

Saksamaa

| 40) | M.F.T.B.C.
  Esindaja ELis:





  Daimler AG |
| --- | --- |
| Mercedesstr 137/1 Zimmer 229 |
| HPC F403 |
| 70327 Stuttgart |
| Saksamaa |

40)

M.F.T.B.C.

Esindaja ELis:

Daimler AG

Mercedesstr 137/1 Zimmer 229

HPC F403

70327 Stuttgart

Saksamaa

| 41) | Mitsubishi Motors Corporation MMC
  Esindaja ELis:





  Mitsubishi Motors Europe B.V. MME |
| --- | --- |
| Mitsubishi Avenue 21 |
| 6121 SG Born |
| Madalmaad |

41)

Mitsubishi Motors Corporation MMC

Esindaja ELis:

Mitsubishi Motors Europe B.V. MME

Mitsubishi Avenue 21

6121 SG Born

Madalmaad

| 42) | Mitsubishi Motors Thailand Co., Ltd. MMTh
  Esindaja ELis:





  Mitsubishi Motors Europe BV MME |
| --- | --- |
| Mitsubishi Avenue 21 |
| 6121 SG Born |
| Madalmaad |

42)

Mitsubishi Motors Thailand Co., Ltd. MMTh

Esindaja ELis:

Mitsubishi Motors Europe BV MME

Mitsubishi Avenue 21

6121 SG Born

Madalmaad

| 43) | Nissan International SA
  Esindaja ELis:





  Renault Nissan Representation Office |
| --- | --- |
| Av des Arts 40 |
| 1040 Bruxelles |
| Belgia |

43)

Nissan International SA

Esindaja ELis:

Renault Nissan Representation Office

Av des Arts 40

1040 Bruxelles

Belgia

| 44) | Adam Opel AG |
| --- | --- |
| Bahnhofsplatz 1IPC 39–12 |
| 65423 Rüsselsheim |
| Saksamaa |

44)

Adam Opel AG

Bahnhofsplatz 1IPC 39–12

65423 Rüsselsheim

Saksamaa

| 45) | Piaggio & C S.p.A. |
| --- | --- |
| Viale Rinaldo Piaggio 25 |
| 56025 Pontedera (PI) |
| Itaalia |

45)

Piaggio & C S.p.A.

Viale Rinaldo Piaggio 25

56025 Pontedera (PI)

Itaalia

| 46) | Renault S.A.S. |
| --- | --- |
| Guyancourt |
| 1 avenue du Golf |
| 78288 Guyancourt Cedex |
| Prantsusmaa |

46)

Renault S.A.S.

Guyancourt

1 avenue du Golf

78288 Guyancourt Cedex

Prantsusmaa

| 47) | Renault Trucks |
| --- | --- |
| 99 Route de Lyon TER L10 0 01 |
| 69802 Saint-Priest Cedex |
| Prantsusmaa |

47)

Renault Trucks

99 Route de Lyon TER L10 0 01

69802 Saint-Priest Cedex

Prantsusmaa

| 48) | SAIC MAXUS Automotive Co. Ltd. (SAIC Motor Commercial Vehicle Co. Ltd.)
  Esindaja ELis:





  SAIC Luc, S.a.r.l. |
| --- | --- |
| President Building |
| 37A avenue J.F. Kennedy |
| 1855 Luksemburg |
| Luksemburg |

48)

SAIC MAXUS Automotive Co. Ltd. (SAIC Motor Commercial Vehicle Co. Ltd.)

Esindaja ELis:

SAIC Luc, S.a.r.l.

President Building

37A avenue J.F. Kennedy

1855 Luksemburg

Luksemburg

| 49) | SsangYong Motor Company
  Esindaja ELis:





  SsangYong Motor Europe Office |
| --- | --- |
| Herriotstrasse 1 |
| 60528 Frankfurt am Main |
| Saksamaa |

49)

SsangYong Motor Company

Esindaja ELis:

SsangYong Motor Europe Office

Herriotstrasse 1

60528 Frankfurt am Main

Saksamaa

| 50) | StreetScooter GmbH |
| --- | --- |
| Jülicher Straße 191 |
| 52070 Aachen |
| Saksamaa |

50)

StreetScooter GmbH

Jülicher Straße 191

52070 Aachen

Saksamaa

| 51) | Suzuki Motor Corporation
  Esindaja ELis:





  Suzuki Deutschland GmbH |
| --- | --- |
| Legal Department Suzuki-Allee 7 |
| 64625 Bensheim |
| Saksamaa |

51)

Suzuki Motor Corporation

Esindaja ELis:

Suzuki Deutschland GmbH

Legal Department Suzuki-Allee 7

64625 Bensheim

Saksamaa

| 52) | Tata Motors Limited
  Esindaja ELis:





  Tata Motors European Technical Centre Plc |
| --- | --- |
| Internal Automotive Research Centre |
| University of Warwick |
| Coventry |
| CV4 7AL |
| Ühendkuningriik |

52)

Tata Motors Limited

Esindaja ELis:

Tata Motors European Technical Centre Plc

Internal Automotive Research Centre

University of Warwick

Coventry

CV4 7AL

Ühendkuningriik

| 53) | Toyota Motor Europe NV/SA |
| --- | --- |
| Avenue du Bourget 60 |
| 1140 Bruxelles |
| Belgia |

53)

Toyota Motor Europe NV/SA

Avenue du Bourget 60

1140 Bruxelles

Belgia

| 54) | Toyota Caetano Portugal S.A. |
| --- | --- |
| Avenida Vasco de Gama 1410, |
| 4431-956 Vila Nova de Gaia |
| Portugal |

54)

Toyota Caetano Portugal S.A.

Avenida Vasco de Gama 1410,

4431-956 Vila Nova de Gaia

Portugal

| 55) | Volvo Car Corporation |
| --- | --- |
| VAK building Assar Gabrielssons väg |
| SE-405 31 Göteborg |
| Rootsi |

55)

Volvo Car Corporation

VAK building Assar Gabrielssons väg

SE-405 31 Göteborg

Rootsi

| 56) | Heiteühendus: Daimler AG |
| --- | --- |
| Mercedesstr 137/1 |
| Zimmer 229 |
| 70546 Stuttgart |
| Saksamaa |

56)

Heiteühendus: Daimler AG

Mercedesstr 137/1

Zimmer 229

70546 Stuttgart

Saksamaa

| 57) | Heiteühendus: FCA Italy S.p.A. |
| --- | --- |
| Building 5 – Ground floor – Room A8N |
| C.so Settembrini, 40 |
| 10135 Torino |
| Itaalia |

57)

Heiteühendus: FCA Italy S.p.A.

Building 5 – Ground floor – Room A8N

C.so Settembrini, 40

10135 Torino

Itaalia

| 58) | Heiteühendus: Ford Werke GmbH |
| --- | --- |
| Neihl Plant, building Imbert 479 |
| Henry-Ford-Straße 1 |
| 50735 Köln |
| Saksamaa |

58)

Heiteühendus: Ford Werke GmbH

Neihl Plant, building Imbert 479

Henry-Ford-Straße 1

50735 Köln

Saksamaa

| 59) | Heiteühendus: General Motors |
| --- | --- |
| Bahnhofsplatz 1 IPC 39–12 |
| 65423 Rüsselsheim |
| Saksamaa |

59)

Heiteühendus: General Motors

Bahnhofsplatz 1 IPC 39–12

65423 Rüsselsheim

Saksamaa

| 60) | Heiteühendus: Kia |
| --- | --- |
| Theodor-Heuss-Allee 11 |
| 60486 Frankfurt am Main |
| Saksamaa |

60)

Heiteühendus: Kia

Theodor-Heuss-Allee 11

60486 Frankfurt am Main

Saksamaa

| 61) | Heiteühendus: Mitsubishi Motors |
| --- | --- |
| Mitsubishi Avenue 21 |
| 6121 SG Born |
| Madalmaad |

61)

Heiteühendus: Mitsubishi Motors

Mitsubishi Avenue 21

6121 SG Born

Madalmaad

| 62) | Heiteühendus: Renault |
| --- | --- |
| 1 Avenue du Golf |
| 78288 |
| Guyancourt Cedex |
| Prantsusmaa |

62)

Heiteühendus: Renault

1 Avenue du Golf

78288

Guyancourt Cedex

Prantsusmaa

Brüssel, 16. detsember 2016

Komisjoni nimel

komisjoni liige

Miguel ARIAS CAÑETE

---

(1)  
  ELT L 145, 31.5.2011, lk 1.

1

---

LISA

Tabel 1

Tootjate andmed, mis on kinnitatud või mida on muudetud vastavalt määruse (EL) nr 510/2011 artikli 8 lõikele 6

| A | B | C | D | E | F | G | H | I |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Tootja nimi | Heiteühendus ja erandid | Registreeritud sõidukite arv | Keskmine CO2 eriheide (75 %) | Eriheite sihttase | Vahe sihttasemeni | Korrigeeritud vahe sihttasemeni | Keskmine mass | Keskmine CO2-heide (100 %) |
| ALFA ROMEO SPA | | 9 | 111,833 | 147,482 | – 35,649 | – 35,649 | 1 410,11 | 128,000 |
| AUTOMOBILES CITROEN | | 145 739 | 133,123 | 164,595 | – 31,472 | – 31,472 | 1 594,12 | 149,771 |
| AUTOMOBILES PEUGEOT | | 147 199 | 133,424 | 165,947 | – 32,523 | – 32,523 | 1 608,66 | 151,046 |
| AVTOVAZ JSC | P7 | 23 | 209,471 | 136,757 | 72,714 | 72,714 | 1 294,78 | 211,957 |
| BLUECAR SAS | | 236 | 0,000 | 137,697 | – 137,697 | – 137,697 | 1 304,89 | 0,000 |
| BAYERISCHE MOTOREN WERKE AG | | 537 | 125,376 | 173,786 | – 48,410 | – 48,410 | 1 692,95 | 135,836 |
| BMW M GmbH | | 348 | 133,253 | 185,755 | – 52,502 | – 52,502 | 1 821,64 | 140,974 |
| FCA US LLC | P2 | 943 | 197,222 | 207,485 | – 10,263 | – 10,276 | 2 055,30 | 210,082 |
| CNG–TECHNIK GmbH | P3 | 659 | 118,526 | 155,176 | – 36,650 | – 36,650 | 1 492,84 | 121,299 |
| COMARTH ENGINEERING SL | | 3 | 0,000 | 92,509 | – 92,509 | – 92,509 | 819,00 | 0,000 |
| AUTOMOBILE DACIA SA | P7 | 23 348 | 120,846 | 135,495 | – 14,649 | – 14,655 | 1 281,22 | 132,506 |
| DAIMLER AG | P1 | 132 571 | 177,569 | 211,675 | – 34,106 | – 34,216 | 2 100,36 | 189,404 |
| DFSK MOTOR CO LTD | DMD | 287 | 162,572 | | | | 1 150,46 | 168,010 |
| ESAGONO ENERGIA SRL | | 14 | 0,000 | 133,987 | – 133,987 | – 133,987 | 1 265,00 | 0,000 |
| FCA ITALY SPA | P2 | 130 731 | 145,481 | 173,839 | – 28,358 | – 28,371 | 1 693,52 | 157,915 |
| FORD MOTOR COMPANY OF AUSTRALIA LIMITED | P3 | 23 786 | 224,791 | 221,618 | 3,173 | 3,173 | 2 207,27 | 235,541 |
| FORD MOTOR COMPANY | P3 | 48 | 186,639 | 215,917 | – 29,278 | – 29,676 | 2 145,97 | 205,583 |
| FORD–WERKE GmbH | P3 | 199 794 | 157,473 | 191,136 | – 33,663 | – 33,664 | 1 879,51 | 170,806 |
| FUJI HEAVY INDUSTRIES LTD | | 62 | 152,783 | 169,848 | – 17,065 | – 17,065 | 1 650,60 | 157,065 |
| MITSUBISHI FUSO TRUCK & BUS CORPORATION | P1 | 500 | 235,821 | 265,154 | – 29,333 | – 29,494 | 2 675,40 | 238,206 |
| MITSUBISHI FUSO TRUCK EUROPE SA | P1 | 3 | 235,000 | 276,432 | – 41,432 | – 41,432 | 2 796,67 | 237,667 |
| LLC AUTOMOBILE PLANT GAZ | DMD | 13 | 285,000 | | | | 2 218,08 | 285,000 |
| GENERAL MOTORS COMPANY | P4 | 10 | 280,000 | 256,933 | 23,067 | 23,067 | 2 587,00 | 302,100 |
| GONOW AUTO CO LTD | D | 65 | 157,333 | 175,000 | – 17,667 | – 17,667 | 1 194,15 | 177,246 |
| GREAT WALL MOTOR COMPANY LIMITED | DMD | 217 | 197,179 | | | | 1 851,72 | 204,065 |
| HONDA MOTOR CO LTD | | 4 | 145,333 | 161,376 | – 16,043 | – 16,043 | 1 559,50 | 153,750 |
| HONDA OF THE UK MANUFACTURING LTD | | 97 | 120,722 | 166,185 | – 45,463 | – 45,463 | 1 611,22 | 133,588 |
| HYUNDAI MOTOR COMPANY | | 1 375 | 189,669 | 211,403 | – 21,734 | – 21,734 | 2 097,43 | 198,119 |
| HYUNDAI ASSAN OTOMOTIV SANAYI VE | | 118 | 109,693 | 111,275 | – 1,582 | – 1,582 | 1 020,78 | 110,788 |
| HYUNDAI MOTOR MANUFACTURING CZECH SRO | | 232 | 119,494 | 160,712 | – 41,218 | – 41,218 | 1 552,37 | 140,629 |
| ISUZU MOTORS LIMITED | | 12 765 | 194,373 | 209,025 | – 14,652 | – 14,652 | 2 071,86 | 201,294 |
| IVECO SPA | | 31 685 | 211,664 | 229,635 | – 17,971 | – 17,971 | 2 293,47 | 219,356 |
| JAGUAR LAND ROVER LIMITED | D | 18 460 | 258,906 | 276,930 | – 18,024 | – 18,024 | 2 044,31 | 267,932 |
| KIA MOTORS CORPORATION | P5 | 460 | 110,509 | 141,711 | – 31,202 | – 31,202 | 1 348,05 | 121,196 |
| KIA MOTORS SLOVAKIA SRO | P5 | 327 | 117,331 | 151,588 | – 34,257 | – 34,257 | 1 454,26 | 126,994 |
| LADA AUTOMOBILE GmbH | DMD | 55 | 216,000 | | | | 1 232,45 | 216,164 |
| MAGYAR SUZUKI CORPORATION LTD | | 72 | 116,370 | 133,814 | – 17,444 | – 17,444 | 1 263,14 | 119,833 |
| MAHINDRA & MAHINDRA LTD | DMD | 215 | 204,311 | | | | 2 016,34 | 208,544 |
| MAZDA MOTOR CORPORATION | DMD | 323 | 149,533 | | | | 1 797,72 | 167,241 |
| MFTBC | P1 | 33 | 236,000 | 264,418 | – 28,418 | – 28,418 | 2 667,48 | 239,364 |
| MITSUBISHI MOTORS CORPORATION MMC | P6/D | 940 | 162,221 | 210,000 | – 47,779 | – 47,779 | 1 915,75 | 179,735 |
| MITSUBISHI MOTORS THAILAND CO LTD MMTH | P6/D | 15 226 | 189,604 | 210,000 | – 20,396 | – 20,396 | 1 948,99 | 194,682 |
| NISSAN INTERNATIONAL SA | | 38 535 | 127,710 | 187,288 | – 59,578 | – 59,578 | 1 838,13 | 176,384 |
| ADAM OPEL AG | P4 | 91 895 | 149,226 | 178,934 | – 29,708 | – 29,708 | 1 748,30 | 160,767 |
| PIAGGIO & C SPA | D | 2 621 | 117,812 | 155,000 | – 37,188 | – 37,188 | 1 099,63 | 146,263 |
| RENAULT SAS | P7 | 214 368 | 121,899 | 171,206 | – 49,307 | – 49,307 | 1 665,20 | 148,006 |
| RENAULT TRUCKS | | 7 334 | 198,444 | 226,246 | – 27,802 | – 27,802 | 2 257,03 | 210,868 |
| SAIC MOTOR COMMERCIAL VEHICLE CO LTD | DMD | 63 | 250,000 | | | | 2 181,90 | 250,000 |
| SSANGYONG MOTOR COMPANY | D | 711 | 196,533 | 210,000 | – 13,467 | – 13,467 | 2 055,36 | 199,992 |
| STREETSCOOTER GmbH | | 237 | 0,000 | 147,216 | – 147,216 | – 147,216 | 1 407,25 | 0,000 |
| SUZUKI MOTOR CORPORATION | DMD | 337 | 136,849 | | | | 1 201,79 | 143,650 |
| TATA MOTORS LIMITED | | 53 | 196,000 | 202,176 | – 6,176 | – 6,176 | 1 998,21 | 196,000 |
| TOYOTA MOTOR EUROPE NV SA | | 32 764 | 178,014 | 193,955 | – 15,941 | – 16,108 | 1 909,82 | 188,484 |
| TOYOTA CAETANO PORTUGAL, S.A. | DMD | 42 | 245,839 | | | | 1 870,16 | 250,762 |
| VOLVO CAR CORPORATION | | 751 | 116,297 | 169,633 | – 53,336 | – 53,336 | 1 648,29 | 127,759 |

A

B

C

D

E

F

G

H

I

Tootja nimi

Heiteühendus ja erandid

Registreeritud sõidukite arv

Keskmine CO2 eriheide (75 %)

Eriheite sihttase

Vahe sihttasemeni

Korrigeeritud vahe sihttasemeni

Keskmine mass

Keskmine CO2-heide (100 %)

ALFA ROMEO SPA

9

111,833

147,482

– 35,649

– 35,649

1 410,11

128,000

AUTOMOBILES CITROEN

145 739

133,123

164,595

– 31,472

– 31,472

1 594,12

149,771

AUTOMOBILES PEUGEOT

147 199

133,424

165,947

– 32,523

– 32,523

1 608,66

151,046

AVTOVAZ JSC

P7

23

209,471

136,757

72,714

72,714

1 294,78

211,957

BLUECAR SAS

236

0,000

137,697

– 137,697

– 137,697

1 304,89

0,000

BAYERISCHE MOTOREN WERKE AG

537

125,376

173,786

– 48,410

– 48,410

1 692,95

135,836

BMW M GmbH

348

133,253

185,755

– 52,502

– 52,502

1 821,64

140,974

FCA US LLC

P2

943

197,222

207,485

– 10,263

– 10,276

2 055,30

210,082

CNG–TECHNIK GmbH

P3

659

118,526

155,176

– 36,650

– 36,650

1 492,84

121,299

COMARTH ENGINEERING SL

3

0,000

92,509

– 92,509

– 92,509

819,00

0,000

AUTOMOBILE DACIA SA

P7

23 348

120,846

135,495

– 14,649

– 14,655

1 281,22

132,506

DAIMLER AG

P1

132 571

177,569

211,675

– 34,106

– 34,216

2 100,36

189,404

DFSK MOTOR CO LTD

DMD

287

162,572

1 150,46

168,010

ESAGONO ENERGIA SRL

14

0,000

133,987

– 133,987

– 133,987

1 265,00

0,000

FCA ITALY SPA

P2

130 731

145,481

173,839

– 28,358

– 28,371

1 693,52

157,915

FORD MOTOR COMPANY OF AUSTRALIA LIMITED

P3

23 786

224,791

221,618

3,173

3,173

2 207,27

235,541

FORD MOTOR COMPANY

P3

48

186,639

215,917

– 29,278

– 29,676

2 145,97

205,583

FORD–WERKE GmbH

P3

199 794

157,473

191,136

– 33,663

– 33,664

1 879,51

170,806

FUJI HEAVY INDUSTRIES LTD

62

152,783

169,848

– 17,065

– 17,065

1 650,60

157,065

MITSUBISHI FUSO TRUCK & BUS CORPORATION

P1

500

235,821

265,154

– 29,333

– 29,494

2 675,40

238,206

MITSUBISHI FUSO TRUCK EUROPE SA

P1

3

235,000

276,432

– 41,432

– 41,432

2 796,67

237,667

LLC AUTOMOBILE PLANT GAZ

DMD

13

285,000

2 218,08

285,000

GENERAL MOTORS COMPANY

P4

10

280,000

256,933

23,067

23,067

2 587,00

302,100

GONOW AUTO CO LTD

D

65

157,333

175,000

– 17,667

– 17,667

1 194,15

177,246

GREAT WALL MOTOR COMPANY LIMITED

DMD

217

197,179

1 851,72

204,065

HONDA MOTOR CO LTD

4

145,333

161,376

– 16,043

– 16,043

1 559,50

153,750

HONDA OF THE UK MANUFACTURING LTD

97

120,722

166,185

– 45,463

– 45,463

1 611,22

133,588

HYUNDAI MOTOR COMPANY

1 375

189,669

211,403

– 21,734

– 21,734

2 097,43

198,119

HYUNDAI ASSAN OTOMOTIV SANAYI VE

118

109,693

111,275

– 1,582

– 1,582

1 020,78

110,788

HYUNDAI MOTOR MANUFACTURING CZECH SRO

232

119,494

160,712

– 41,218

– 41,218

1 552,37

140,629

ISUZU MOTORS LIMITED

12 765

194,373

209,025

– 14,652

– 14,652

2 071,86

201,294

IVECO SPA

31 685

211,664

229,635

– 17,971

– 17,971

2 293,47

219,356

JAGUAR LAND ROVER LIMITED

D

18 460

258,906

276,930

– 18,024

– 18,024

2 044,31

267,932

KIA MOTORS CORPORATION

P5

460

110,509

141,711

– 31,202

– 31,202

1 348,05

121,196

KIA MOTORS SLOVAKIA SRO

P5

327

117,331

151,588

– 34,257

– 34,257

1 454,26

126,994

LADA AUTOMOBILE GmbH

DMD

55

216,000

1 232,45

216,164

MAGYAR SUZUKI CORPORATION LTD

72

116,370

133,814

– 17,444

– 17,444

1 263,14

119,833

MAHINDRA & MAHINDRA LTD

DMD

215

204,311

2 016,34

208,544

MAZDA MOTOR CORPORATION

DMD

323

149,533

1 797,72

167,241

MFTBC

P1

33

236,000

264,418

– 28,418

– 28,418

2 667,48

239,364

MITSUBISHI MOTORS CORPORATION MMC

P6/D

940

162,221

210,000

– 47,779

– 47,779

1 915,75

179,735

MITSUBISHI MOTORS THAILAND CO LTD MMTH

P6/D

15 226

189,604

210,000

– 20,396

– 20,396

1 948,99

194,682

NISSAN INTERNATIONAL SA

38 535

127,710

187,288

– 59,578

– 59,578

1 838,13

176,384

ADAM OPEL AG

P4

91 895

149,226

178,934

– 29,708

– 29,708

1 748,30

160,767

PIAGGIO & C SPA

D

2 621

117,812

155,000

– 37,188

– 37,188

1 099,63

146,263

RENAULT SAS

P7

214 368

121,899

171,206

– 49,307

– 49,307

1 665,20

148,006

RENAULT TRUCKS

7 334

198,444

226,246

– 27,802

– 27,802

2 257,03

210,868

SAIC MOTOR COMMERCIAL VEHICLE CO LTD

DMD

63

250,000

2 181,90

250,000

SSANGYONG MOTOR COMPANY

D

711

196,533

210,000

– 13,467

– 13,467

2 055,36

199,992

STREETSCOOTER GmbH

237

0,000

147,216

– 147,216

– 147,216

1 407,25

0,000

SUZUKI MOTOR CORPORATION

DMD

337

136,849

1 201,79

143,650

TATA MOTORS LIMITED

53

196,000

202,176

– 6,176

– 6,176

1 998,21

196,000

TOYOTA MOTOR EUROPE NV SA

32 764

178,014

193,955

– 15,941

– 16,108

1 909,82

188,484

TOYOTA CAETANO PORTUGAL, S.A.

DMD

42

245,839

1 870,16

250,762

VOLVO CAR CORPORATION

751

116,297

169,633

– 53,336

– 53,336

1 648,29

127,759

Tabel 2

Heiteühenduste andmed, mis on kinnitatud või mida on muudetud vastavalt määruse (EL) nr 510/2011 artikli 8 lõikele 6

| A | B | C | D | E | F | G | H | I |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Heiteühenduse nimi | Heiteühendus | Registreeritud sõidukite arv | Keskmine CO2 eriheide (75 %) | Eriheite sihttase | Vahe sihttasemeni | Korrigeeritud vahe sihttasemeni | Keskmine mass | Keskmine CO2–heide (100 %) |
| DAIMLER AG | P1 | 133 107 | 177,711 | 211,891 | –34,180 | –34,291 | 2 102,68 | 189,600 |
| FCA ITALY SPA | P2 | 131 674 | 145,707 | 174,080 | –28,373 | –28,385 | 1 696,11 | 158,288 |
| FORD–WERKE GmbH | P3 | 224 287 | 161,830 | 194,269 | –32,439 | –32,440 | 1 913,19 | 177,533 |
| GENERAL MOTORS | P4 | 91 906 | 149,228 | 178,942 | –29,714 | –29,714 | 1 748,39 | 160,782 |
| KIA | P5 | 787 | 113,330 | 145,815 | –32,485 | –32,485 | 1 392,18 | 123,605 |
| MITSUBISHI MOTORS | P6/D | 16 167 | 187,871 | 210,000 | –22,129 | –22,129 | 1 947,06 | 193,813 |
| HEITEÜHENDUS RENAULT | P7 | 237 739 | 121,542 | 167,696 | –46,154 | –46,158 | 1 627,46 | 146,490 |

A

B

C

D

E

F

G

H

I

Heiteühenduse nimi

Heiteühendus

Registreeritud sõidukite arv

Keskmine CO2 eriheide (75 %)

Eriheite sihttase

Vahe sihttasemeni

Korrigeeritud vahe sihttasemeni

Keskmine mass

Keskmine CO2–heide (100 %)

DAIMLER AG

P1

133 107

177,711

211,891

–34,180

–34,291

2 102,68

189,600

FCA ITALY SPA

P2

131 674

145,707

174,080

–28,373

–28,385

1 696,11

158,288

FORD–WERKE GmbH

P3

224 287

161,830

194,269

–32,439

–32,440

1 913,19

177,533

GENERAL MOTORS

P4

91 906

149,228

178,942

–29,714

–29,714

1 748,39

160,782

KIA

P5

787

113,330

145,815

–32,485

–32,485

1 392,18

123,605

MITSUBISHI MOTORS

P6/D

16 167

187,871

210,000

–22,129

–22,129

1 947,06

193,813

HEITEÜHENDUS RENAULT

P7

237 739

121,542

167,696

–46,154

–46,158

1 627,46

146,490

Selgitavad märkused tabelite 1 ja 2 kohta

Veerg A

Tabel 1: „Tootja nimi“ – asjaomase tootja poolt komisjonile teatatud nimi või juhul, kui sellist teadet ei ole esitatud, liikmesriigi registreerimisasutuses registreeritud nimi.

Tabel 2: „Heiteühenduse nimi“ – heiteühenduse juhataja poolt esitatud heiteühenduse nimi.

Veerg B

„D“– tootjale on 2015. aastaks tehtud väiketootjat käsitlev erand vastavalt määruse (EL) nr 510/2011 artikli 11 lõikele 3.

„DMD“– kohaldatakse määruse (EL) nr 510/2011 artikli 2 lõike 4 kohast de minimis erandit, st kui tootja ja temaga seotud ettevõtjate toodetud uusi sõidukeid registreeriti 2015. aastal alla 1000, ei pea ta eriheite sihttaset täitma.

„P“– tootja on vastavalt määruse (EL) nr 510/2011 artiklile 7 moodustatud heiteühenduse (loetletud tabelis 2) liige ja ühise tegutsemise leping kehtis ka 2015. aastal.

Veerg C

„Registreeritud autode arv“– kalendriaasta jooksul liikmesriikides registreeritud uute väikeste tarbesõidukite koguarv, kusjuures arvesse ei ole võetud selliseid registreerimisi, mis on seotud kannetega, kus sõiduki massi või CO2 väärtused puuduvad, ja selliste kannetega, mida tootja ei tunnista. Muul juhul ei või liikmesriikide teatatud registreeritud sõidukite arvu muuta.

Veerg D

„Keskmine CO2 eriheide (75 %)“– keskmine CO2 eriheide, mis on arvutatud tootja autopargi 75 % kõige väiksema heitega sõidukite põhjal vastavalt määruse (EL) nr 510/2011 artikli 4 kolmandale lõigule. Vajaduse korral võetakse keskmise CO2 eriheite puhul arvesse vigu, millest on asjaomane tootja komisjonile teatanud. Arvutamisel on kasutatud kandeid, mis sisaldavad massi ja CO2-heite kehtivat väärtust. Keskmise CO2 eriheite puhul võetakse arvesse heite vähendamist, mis tuleneb erisoodustusi käsitlevatest määruse (EL) nr 510/2011 artikli 5 sätetest, kõnealuse määruse artiklis 6 osutatud bensiini E85 kasutamisest või sama määruse artiklis 12 nimetatud ökoinnovatsioonist.

Veerg E

„Eriheite sihttase“– heite sihttase, mis on arvutatud kõigi tootjaga seostatud sõidukite keskmise massi põhjal, kasutades määruse (EL) nr 510/2011 I lisas sätestatud valemit.

Veerg F

„Vahe sihttasemeni“– erinevus veerus D esitatud keskmise eriheite ja veerus E esitatud eriheite sihttaseme vahel. Kui veerus F esitatud väärtus on positiivne arv, on keskmine CO2 eriheide suurem kui eriheite sihttase.

Veerg G

„Korrigeeritud vahe sihttasemeni“– kui selles veerus esitatud väärtused erinevad veerus F esitatud väärtustest, on veerus F esitatud väärtusi korrigeeritud, et võtta arvesse veamäära. Veamäär arvutatakse järgmise valemi põhjal:

viga= [(AC1 – TG1) – (AC2 – TG2)] absoluutväärtus;

AC1= keskmine CO2 eriheide, k.a identifitseerimata sõidukid (vastavalt veerule D);

TG1= eriheite sihttase, k.a identifitseerimata sõidukid (vastavalt veerule E);

AC2= keskmine CO2 eriheide, v.a identifitseerimata sõidukid;

TG2= eriheite sihttase, v.a identifitseerimata sõidukid.

Veerg I

„Keskmine CO2-heide (100 %)“– keskmine CO2 eriheide, mis on arvutatud kõigi (100 %) tootjaga seostatud sõidukite põhjal. Vajaduse korral võetakse keskmise CO2 eriheite puhul arvesse vigu, millest on asjaomane tootja komisjonile teatanud. Arvutamisel on kasutatud kandeid, mis sisaldavad massi ja CO2-heite kehtivat väärtust, kuid ei sisalda heite vähendamist, mis tuleneb erisoodustusi käsitlevatest määruse (EL) nr 510/2011 artikli 5 sätetest, kõnealuse määruse artiklis 6 osutatud bensiini E85 kasutamisest või sama määruse artiklis 12 nimetatud ökoinnovatsioonist.

---

| 20.12.2016 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 345/112 |
| --- | --- | --- | --- |

20.12.2016

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 345/112

---

KOMISJONI RAKENDUSOTSUS (EL) 2016/2321,

19. detsember 2016,

milles käsitletakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1257/2013 (laevade ringlussevõtu kohta) kohaselt antava ringlussevõtuks valmisoleku sertifikaadi vormi

(EMPs kohaldatav tekst)

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 20. novembri 2013. aasta määrust (EL) nr 1257/2013 laevade ringlussevõtu kohta ning määruse (EÜ) nr 1013/2006 ja direktiivi 2009/16/EÜ muutmise kohta, (1) eriti selle artikli 9 lõiget 9,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Määruses (EL) nr 1257/2013 on laevaomanikele, haldusasutustele ja tunnustatud organisatsioonidele sätestatud nõuded ringlussevõtuks valmisoleku sertifikaatide andmise, kinnitamise, pikendamise ja pardal leidumise kohta. |
| --- | --- |

(1)

Määruses (EL) nr 1257/2013 on laevaomanikele, haldusasutustele ja tunnustatud organisatsioonidele sätestatud nõuded ringlussevõtuks valmisoleku sertifikaatide andmise, kinnitamise, pikendamise ja pardal leidumise kohta.

| (2) | Vastavalt määruse (EL) nr 1257/2013 artikli 6 lõike 2 punktile c peab ringlussevõtmiseks määratud laevadel olema ringlussevõtuks valmisoleku sertifikaat. |
| --- | --- |

(2)

Vastavalt määruse (EL) nr 1257/2013 artikli 6 lõike 2 punktile c peab ringlussevõtmiseks määratud laevadel olema ringlussevõtuks valmisoleku sertifikaat.

| (3) | Vastavalt määruse (EL) nr 1257/2013 artiklile 7 tuleb enne laeva ringlussevõttu koostada konkreetse laeva ringlussevõtu kava. Laeva ringlussevõtu kava peab käsitlema kõiki konkreetse laevaga seotud aspekte, mida ei hõlmata laevade ringlussevõtu koha kavas või mis nõuavad erimenetlust. |
| --- | --- |

(3)

Vastavalt määruse (EL) nr 1257/2013 artiklile 7 tuleb enne laeva ringlussevõttu koostada konkreetse laeva ringlussevõtu kava. Laeva ringlussevõtu kava peab käsitlema kõiki konkreetse laevaga seotud aspekte, mida ei hõlmata laevade ringlussevõtu koha kavas või mis nõuavad erimenetlust.

| (4) | Vastavalt määruse (EL) nr 1257/2013 artiklile 8 tuleb laevade suhtes kohaldada ülevaatust, mida teevad haldusasutuse või selle poolt volitatud tunnustatud organisatsiooni ametnikud. Ülevaatuse eesmärk on kinnitada, et ohtlike materjalide loend vastab määruses sätestatud kohaldatavatele nõuetele. |
| --- | --- |

(4)

Vastavalt määruse (EL) nr 1257/2013 artiklile 8 tuleb laevade suhtes kohaldada ülevaatust, mida teevad haldusasutuse või selle poolt volitatud tunnustatud organisatsiooni ametnikud. Ülevaatuse eesmärk on kinnitada, et ohtlike materjalide loend vastab määruses sätestatud kohaldatavatele nõuetele.

| (5) | Vastavalt määruse (EL) nr 1257/2013 artikli 9 lõikele 9 annab haldusasutus või selle poolt volitatud tunnustatud organisatsioon pärast lõpliku ülevaatuse edukat läbimist ringlussevõtuks valmisoleku sertifikaadi. Kõnealusele sertifikaadile lisatakse ohtlike materjalide loend ja laeva ringlussevõtu kava. Ringlussevõtuks valmisoleku sertifikaadi vorm peab olema kooskõlas 15. mail 2009 vastu võetud Hongkongi rahvusvahelise konventsiooni (milles käsitletakse laevade ohutut ja keskkonnahoidlikku ringlussevõttu, edaspidi „Hongkongi konventsioon“) liitega 4. |
| --- | --- |

(5)

Vastavalt määruse (EL) nr 1257/2013 artikli 9 lõikele 9 annab haldusasutus või selle poolt volitatud tunnustatud organisatsioon pärast lõpliku ülevaatuse edukat läbimist ringlussevõtuks valmisoleku sertifikaadi. Kõnealusele sertifikaadile lisatakse ohtlike materjalide loend ja laeva ringlussevõtu kava. Ringlussevõtuks valmisoleku sertifikaadi vorm peab olema kooskõlas 15. mail 2009 vastu võetud Hongkongi rahvusvahelise konventsiooni (milles käsitletakse laevade ohutut ja keskkonnahoidlikku ringlussevõttu, edaspidi „Hongkongi konventsioon“) liitega 4.

| (6) | Käesoleva otsusega ettenähtud meetmed on kooskõlas määruse (EL) nr 1257/2013 artikli 25 kohaselt asutatud laevade ringlussevõtu määruse komitee arvamusega, |
| --- | --- |

(6)

Käesoleva otsusega ettenähtud meetmed on kooskõlas määruse (EL) nr 1257/2013 artikli 25 kohaselt asutatud laevade ringlussevõtu määruse komitee arvamusega,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

Artikkel 1

Määruse (EL) nr 1257/2013 artikli 9 lõike 9 kohaselt antav ja artikli 10 lõike 5 kohaselt kinnitatav ringlussevõtuks valmisoleku sertifikaat peab olema kooskõlas käesoleva otsuse lisas esitatud vormiga.

Artikkel 2

Käesolev otsus jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Brüssel, 19. detsember 2016

Komisjoni nimel

president

Jean-Claude JUNCKER

---

(1)  
  ELT L 330, 10.12.2013, lk 1.

1

---

LISA

Image 1

RINGLUSSEVÕTUKS VALMISOLEKU SERTIFIKAAT

vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusele (EL) nr 1257/2013 laevade ringlussevõtu kohta

(Märkus: sertifikaadile lisatakse ohtlike materjalide loend ja laeva ringlussevõtu kava)

(ametlik pitser) (riik)

Välja antud vastavalt määruse (EL) nr 1257/2013 sätetele

(riigi nimi)

(määruse (EL) nr 1257/2013 kohaselt volitatud isiku või organisatsiooni täielik nimetus)

Laeva andmed

Laeva nimi

Eraldusnumbrid või -tähed

Registreerimissadam

Kogumahutavus

IMO number

Laevaomaniku nimi ja aadress

Registreeritud omaniku IMO tunnusnumber

Ühingu IMO tunnusnumber

Ehitamise kuupäev

Image 2

Laevade ringlussevõtu koha / laevade ringlussevõtu kohtade andmed

Laevade ringlussevõtu koha nimi

Ringlussevõtuettevõtja tunnusnumber (1)

Täielik aadress

Asjaomase laevade ringlussevõtu koha Euroopa loetelu kande kehtivuse lõppemise kuupäev

(1) Euroopa loetelus märgitud tunnusnumber.

Ohtlike materjalide loendi andmed

Ohtlike materjalide loendi identifitseerimise/kontrollimise number:

Märkus: kooskõlas määruse (EL) nr 1257/2013 artikli 9 lõikega 9 on ohtlike materjalide loend lisatud ringlussevõtuks valmisoleku sertifikaadile. Ohtlike materjalide loendi koostamisel tuleks lähtuda Rahvusvahelise Mereorganisatsiooni väljatöötatud suunistes esitatud standardvormist ja võtta vajaduse korral arvesse suuniseid, milles käsitletakse määruse (EL) nr 1257/2013 aspekte, näiteks aineid, mis on loetletud kõnealuses määruses, kuid mitte Hongkongi konventsioonis.

Laeva ringlussevõtu kava andmed

Laeva ringlussevõtu kava identifitseerimise/kontrollimise number:

Märkus: kooskõlas määruse (EL) nr 1257/2013 artikli 9 lõikega 9 on laeva ringlussevõtu kava lisatud ringlussevõtuks valmisoleku sertifikaadile.

KÄESOLEVAGA TÕENDATAKSE, ET:

1. laeval on tehtud määruse (EL) nr 1257/2013 artikliga 8 ette nähtud ülevaatus;

2. laeval on määruse (EL) nr 1257/2013 artikli 5 lõikega 7 ette nähtud kehtiv ohtlike materjalide loend;

3. laeva ringlussevõtu kava on koostatud vastavalt määruse (EL) nr 1257/2013 artikli 7 lõikele 2; ning

4. laevade ringlussevõtu koht / laevade ringlussevõtu kohad, kus laev on kavas ringlusse võtta, on kantud Euroopa loetellu vastavalt määruse (EL) nr 1257/2013 artiklile 16.

Käesolev sertifikaat kehtib kuni (pp/kk/aaaa)

(kuupäev)

Välja antud

(sertifikaadi väljaandmise koht)

(pp/kk/aaaa)

(väljaandmise kuupäev) (sertifikaadi välja andnud volitatud ametiisiku allkiri)

(vajaduse korral ametiasutuse pitser või tempel)

Image 3

KINNITUS, ET SERTIFIKAADI KEHTIVUST PIKENDATAKSE LAEVADE RINGLUSSEVÕTU KOHA SADAMASSE JÕUDMISENI, KUI KOHALDATAKSE ARTIKLI 10 LÕIGET 5 (*)

See sertifikaat kehtib vastavalt määruse (EL) nr 1257/2013 (laevade ringlussevõtu kohta) artikli 10 lõikele 5 üheks vahepeatusteta reisiks:

sadamast

sadamasse

Allkiri:

(volitatud ametiisiku allkiri)

Koht:

Kuupäev: (pp/kk/aaaa)

(vajaduse korral ametiasutuse pitser või tempel)

(*) Kui haldusasutus peab seda vajalikuks, tehakse sellest kinnituse leheküljest koopia ja lisatakse sertifikaadile.

---

| 20.12.2016 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 345/117 |
| --- | --- | --- | --- |

20.12.2016

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 345/117

---

KOMISJONI RAKENDUSOTSUS (EL) 2016/2322,

19. detsember 2016,

milles käsitletakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1257/2013 (laevade ringlussevõtu kohta) kohase laeva ringlussevõtu lõpetamisteate vormi

(EMPs kohaldatav tekst)

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 20. novembri 2013. aasta määrust (EL) nr 1257/2013 laevade ringlussevõtu kohta ning määruse (EÜ) nr 1013/2006 ja direktiivi 2009/16/EÜ muutmise kohta, (1) eriti selle artikli 13 lõike 3 punkti b,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Määruses (EL) nr 1257/2013 on sätestatud nõuded, mida laevade ringlussevõtu ettevõtjad, laevade ringlussevõtu kohad ning laevade ringlussevõtu koha käitajad peavad liidu liikmesriigi lipu all sõitva laeva ringlussevõtmise korral täitma. |
| --- | --- |

(1)

Määruses (EL) nr 1257/2013 on sätestatud nõuded, mida laevade ringlussevõtu ettevõtjad, laevade ringlussevõtu kohad ning laevade ringlussevõtu koha käitajad peavad liidu liikmesriigi lipu all sõitva laeva ringlussevõtmise korral täitma.

| (2) | Vastavalt määruse (EL) nr 1257/2013 artikli 13 lõike 2 punktile c peab laevade ringlussevõtu koha käitaja saatma 14 päeva jooksul alates laeva ringlussevõtu kava kohaselt täielikust või osalisest ringlussevõtust laevale ringlussevõtuks valmisoleku sertifikaadi andnud haldusasutusele lõpetamisteate. Lõpetamisteate vorm peab olema kooskõlas 15. mail 2009 vastu võetud Hongkongi rahvusvahelise konventsiooni (milles käsitletakse laevade ohutut ja keskkonnahoidlikku ringlussevõttu, edaspidi „Hongkongi konventsioon“) liitega 7. |
| --- | --- |

(2)

Vastavalt määruse (EL) nr 1257/2013 artikli 13 lõike 2 punktile c peab laevade ringlussevõtu koha käitaja saatma 14 päeva jooksul alates laeva ringlussevõtu kava kohaselt täielikust või osalisest ringlussevõtust laevale ringlussevõtuks valmisoleku sertifikaadi andnud haldusasutusele lõpetamisteate. Lõpetamisteate vorm peab olema kooskõlas 15. mail 2009 vastu võetud Hongkongi rahvusvahelise konventsiooni (milles käsitletakse laevade ohutut ja keskkonnahoidlikku ringlussevõttu, edaspidi „Hongkongi konventsioon“) liitega 7.

| (3) | Määruse (EL) nr 1257/2013 artikli 3 lõike 6 kohaselt on „laeva ringlussevõtt“ laeva täielik või osaline lammutamine. Seepärast tuleb osalise lammutamise korral esitada ringlussevõtu lõpetamisteade. Lõpetamisteate vorm osutab ühele laevade ringlussevõtu kohale. Kui laeva lammutatakse mitmes kohas, peab iga lammutamises osalev koht esitama lõpetamisteate eraldi. |
| --- | --- |

(3)

Määruse (EL) nr 1257/2013 artikli 3 lõike 6 kohaselt on „laeva ringlussevõtt“ laeva täielik või osaline lammutamine. Seepärast tuleb osalise lammutamise korral esitada ringlussevõtu lõpetamisteade. Lõpetamisteate vorm osutab ühele laevade ringlussevõtu kohale. Kui laeva lammutatakse mitmes kohas, peab iga lammutamises osalev koht esitama lõpetamisteate eraldi.

| (4) | Käesoleva otsusega ette nähtud meetmed on kooskõlas määruse (EL) nr 1257/2013 artikli 25 kohaselt asutatud laevade ringlussevõtu määruse komitee arvamusega, |
| --- | --- |

(4)

Käesoleva otsusega ette nähtud meetmed on kooskõlas määruse (EL) nr 1257/2013 artikli 25 kohaselt asutatud laevade ringlussevõtu määruse komitee arvamusega,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

Artikkel 1

Määruse (EL) nr 1257/2013 artikli 13 lõike 2 punkti c kohane lõpetamisteade peab olema kooskõlas käesoleva otsuse lisas esitatud vormiga.

Artikkel 2

Käesolev otsus jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Brüssel, 19. detsember 2016

Komisjoni nimel

president

Jean-Claude JUNCKER

---

(1)  
  ELT L 330, 10.12.2013, lk 1.

1

---

LISA

Image 4

LAEVA RINGLUSSEVÕTU LÕPETAMISTEATE TÕENDI VORM

vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusele (EL) nr 1257/2013 laevade ringlussevõtu kohta

Käesolev dokument on lõpetamisteade

ringlussevõtu lõpetamise kohta.

(laeva nimi ringlussevõtuks vastuvõtmisel / registrist kustutamisel)

Laeva andmed ringlussevõtuks vastuvõtmisel

Eraldusnumbrid või -tähed

Registreerimissadam

Kogumahutavus

IMO number

Laevaomaniku nimi ja aadress

Registreeritud omaniku IMO tunnusnumber

Ühingu IMO tunnusnumber

Ehitamise kuupäev

KÄESOLEVA DOKUMENDIGA KINNITATAKSE, ET:

laeva ringlussevõtt on lõpetatud kooskõlas laeva ringlussevõtu kava ning määrusega (EL) nr 1257/2013

(laevade ringlussevõtu koha nimi ja asukoht)

ning et laeva ringlussevõtt lõpetati vastavalt määrusele (EL) nr 1257/2013:

(pp/kk/aaaa)

(ringlussevõtu lõpetamise kuupäev)

Välja antud

(ringlussevõtu lõpetamise tõendi väljaandmise koht)

(pp/kk/aaaa)

(väljaandmise kuupäev)

(laevade ringlussevõtu koha käitaja või volitatud esindaja allkiri)

---

| 20.12.2016 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 345/119 |
| --- | --- | --- | --- |

20.12.2016

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 345/119

---

KOMISJONI RAKENDUSOTSUS (EL) 2016/2323,

19. detsember 2016,

millega kehtestatakse laevade ringlussevõtu kohtade Euroopa loetelu vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusele (EL) nr 1257/2013 laevade ringlussevõtu kohta

(EMPs kohaldatav tekst)

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 20. novembri 2013. aasta määrust (EL) nr 1257/2013 laevade ringlussevõtu kohta ning määruse (EÜ) nr 1013/2006 ja direktiivi 2009/16/EÜ muutmise kohta, (1) eriti selle artiklit 16,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Vastavalt määruse (EL) nr 1257/2013 artikli 16 lõikele 1 peab komisjon võtma vastu rakendusaktid, et koostada Euroopa loetelu laevade ringlussevõtu kohtadest, mis asuvad liidus ja millest liikmesriigid on teatanud vastavalt artikli 14 lõikele 3, ja laevade ringlussevõtu kohtadest, mis asuvad kolmandas riigis ning mille loetellu kandmine põhineb sama määruse artikli 15 kohaselt esitatud või kogutud teabe ja lisatõendite hindamisel. |
| --- | --- |

(1)

Vastavalt määruse (EL) nr 1257/2013 artikli 16 lõikele 1 peab komisjon võtma vastu rakendusaktid, et koostada Euroopa loetelu laevade ringlussevõtu kohtadest, mis asuvad liidus ja millest liikmesriigid on teatanud vastavalt artikli 14 lõikele 3, ja laevade ringlussevõtu kohtadest, mis asuvad kolmandas riigis ning mille loetellu kandmine põhineb sama määruse artikli 15 kohaselt esitatud või kogutud teabe ja lisatõendite hindamisel.

| (2) | Liikmesriigid on teatanud kokku 18 liidus asuvast laevade ringlussevõtu kohast, mis vastavad määruses (EL) nr 1257/2013 sätestatud asjakohastele nõuetele. Vastavalt kõnealuse määruse artikli 16 lõike 1 punktile a tuleb need laevade ringlussevõtu kohad kanda Euroopa loetellu. |
| --- | --- |

(2)

Liikmesriigid on teatanud kokku 18 liidus asuvast laevade ringlussevõtu kohast, mis vastavad määruses (EL) nr 1257/2013 sätestatud asjakohastele nõuetele. Vastavalt kõnealuse määruse artikli 16 lõike 1 punktile a tuleb need laevade ringlussevõtu kohad kanda Euroopa loetellu.

| (3) | Seoses kolmandas riigis asuvate laevade ringlussevõtu kohtadega, mille puhul on esitatud komisjonile määruse (EL) nr 1257/2013 artikli 15 kohane taotlus kanda need Euroopa loetellu, on siiani käimas esitatud või kogutud asjakohase teabe ja lisatõendite hindamine. Komisjon peab pärast hindamise lõpuleviimist võtma vastu rakendusaktid, mis käsitlevad väljaspool liitu asuvaid laevade ringlussevõtu kohti. |
| --- | --- |

(3)

Seoses kolmandas riigis asuvate laevade ringlussevõtu kohtadega, mille puhul on esitatud komisjonile määruse (EL) nr 1257/2013 artikli 15 kohane taotlus kanda need Euroopa loetellu, on siiani käimas esitatud või kogutud asjakohase teabe ja lisatõendite hindamine. Komisjon peab pärast hindamise lõpuleviimist võtma vastu rakendusaktid, mis käsitlevad väljaspool liitu asuvaid laevade ringlussevõtu kohti.

| (4) | Euroopa loetelu peab sisaldama teavet, mis on esitatud määruse (EL) nr 1257/2013 artikli 16 lõike 2 teises lõigus. Nende nõuete kajastamiseks peaks Euroopa loetelu ülesehitus vastama nimetatud sättele. Vastavalt kõnealuse määruse artikli 16 lõikele 3 tuleb Euroopa loetelus esitada kuupäev, mil laevade ringlussevõtu koha loetelu kande kehtivus lõppeb. |
| --- | --- |

(4)

Euroopa loetelu peab sisaldama teavet, mis on esitatud määruse (EL) nr 1257/2013 artikli 16 lõike 2 teises lõigus. Nende nõuete kajastamiseks peaks Euroopa loetelu ülesehitus vastama nimetatud sättele. Vastavalt kõnealuse määruse artikli 16 lõikele 3 tuleb Euroopa loetelus esitada kuupäev, mil laevade ringlussevõtu koha loetelu kande kehtivus lõppeb.

| (5) | Käesoleva otsusega ettenähtud meetmed on kooskõlas määruse (EL) nr 1257/2013 artikli 25 kohaselt asutatud laevade ringlussevõtu määruse komitee arvamusega, |
| --- | --- |

(5)

Käesoleva otsusega ettenähtud meetmed on kooskõlas määruse (EL) nr 1257/2013 artikli 25 kohaselt asutatud laevade ringlussevõtu määruse komitee arvamusega,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

Artikkel 1

Koostatakse määruse (EL) nr 1257/2013 artikli 16 lõikele 1 vastav laevade ringlussevõtu kohtade Euroopa loetelu, mis on esitatud käesoleva otsuse lisas.

Artikkel 2

Käesolev otsus jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Brüssel, 19. detsember 2016

Komisjoni nimel

president

Jean-Claude JUNCKER

---

(1)  
  ELT L 330, 10.12.2013, lk 1.

1

---

LISA

MÄÄRUSE (EL) NR 1257/2013 ARTIKLI 16 LÕIKE 1 KOHANE LAEVADE RINGLUSSEVÕTU KOHTADE EUROOPA LOETELU

Liidu liikmesriigis asuvad laevade ringlussevõtu kohad

| Ringlussevõtukoha nimi | Ringlussevõtu meetod | Ringlussevõtuks sobivate laevade tüüp ja suurus | Piirangud ja tingimused, mille alusel laevade ringlussevõtu kohta käitatakse, sh seoses ohtlike jäätmete käitlemisega | Pädeva asutuse poolt sõnaselgelt või vaikimisi laeva ringlussevõtu kava heakskiitmise menetluse üksikasjad (1) | Maksimaalne aastane laevade ringlussevõtu maht, mis arvutatakse kõnealuses ringlussevõtukohas konkreetsel aastal ringlusse võetud laevade summaarse massina tühimassi tonnides (2) | Euroopa loetelu kande kehtivuse lõppkuupäev (3) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| BELGIA |
| NV Galloo Recycling Ghent |
| Scheepszatestraat 9 |
| 9000 Gent |
| Belgia |
| Tel +32 92512521 |
| E-post: peter.wyntin@galloo.com |

Ringlussevõtukoha nimi

Ringlussevõtu meetod

Ringlussevõtuks sobivate laevade tüüp ja suurus

Piirangud ja tingimused, mille alusel laevade ringlussevõtu kohta käitatakse, sh seoses ohtlike jäätmete käitlemisega

Pädeva asutuse poolt sõnaselgelt või vaikimisi laeva ringlussevõtu kava heakskiitmise menetluse üksikasjad (1)

Maksimaalne aastane laevade ringlussevõtu maht, mis arvutatakse kõnealuses ringlussevõtukohas konkreetsel aastal ringlusse võetud laevade summaarse massina tühimassi tonnides (2)

Euroopa loetelu kande kehtivuse lõppkuupäev (3)

BELGIA

NV Galloo Recycling Ghent

Scheepszatestraat 9

9000 Gent

Belgia

Tel +32 92512521

E-post: peter.wyntin@galloo.com

Kai ääres (sadamabasseinis), kaldpind

Kõik määruse (EL) nr 1257/2013 artikli 3 lõikes 1 määratletud laevatüübid

Laeva maksimaalmõõtmed:

| | Pikkus: 265 meetrit |
| --- | --- |

Pikkus: 265 meetrit

| | Laius: 36 meetrit |
| --- | --- |

Laius: 36 meetrit

| | Süvis: 12,5 meetrit |
| --- | --- |

Süvis: 12,5 meetrit

Vaikimisi antud heakskiit, läbivaatamisaeg kuni 30 päeva

34 000  (4)

31. märts 2020

TAANI

| Fornæs ApS |
| --- |
| Rolshøjvej 12–16 |
| 8500 Grenå |
| Taani |
| www.fornaes.dk |

Fornæs ApS

Rolshøjvej 12–16

8500 Grenå

Taani

www.fornaes.dk

Demonteerimine kai ääres ja seejärel lammutamine veekindlal pinnal, kus on tõhus äravoolusüsteem

Kõik määruse (EL) nr 1257/2013 artikli 3 lõikes 1 määratletud laevatüübid

Laeva maksimaalmõõtmed:

| | Pikkus: 150 meetrit |
| --- | --- |

Pikkus: 150 meetrit

| | Laius: 25 meetrit |
| --- | --- |

Laius: 25 meetrit

| | Süvis: 6 meetrit |
| --- | --- |

Süvis: 6 meetrit

| | GT: 10 000 |
| --- | --- |

GT: 10 000

Norddjursi omavalitsusel on õigus suunata ohtlikud jäätmed keskkonna seisukohalt heakskiidetud vastuvõtukohta.

Vaikimisi antud heakskiit, läbivaatamisaeg kuni 2 nädalat

30 000  (5)

30. juuni 2021

| Smedegaarden A/S |
| --- |
| Vikingkaj 5 |
| 6700 Esbjerg |
| Taani |
| www.smedegaarden.net |

Smedegaarden A/S

Vikingkaj 5

6700 Esbjerg

Taani

www.smedegaarden.net

Demonteerimine kai ääres ja seejärel lammutamine veekindlal pinnal, kus on tõhus äravoolusüsteem

Kõik määruse (EL) nr 1257/2013 artikli 3 lõikes 1 määratletud laevatüübid

Laeva maksimaalmõõtmed:

| | Pikkus: 170 meetrit |
| --- | --- |

Pikkus: 170 meetrit

| | Laius: 40 meetrit |
| --- | --- |

Laius: 40 meetrit

| | Süvis: 7,5 meetrit |
| --- | --- |

Süvis: 7,5 meetrit

Vaikimisi antud heakskiit, läbivaatamisaeg kuni 2 nädalat

20 000  (6)

15. september 2021

PRANTSUSMAA

| GARDET & DE BEZENAC Recycling/Groupe BAUDELET ENVIRONNEMENT – GIE MUG |
| --- |
| 616, Boulevard Jules Durand |
| 76600 Le Havre |
| Prantsusmaa |
| Tel +33 235557750 |
| E-post: p.dupalut@gardet-bezenac.com |

GARDET & DE BEZENAC Recycling/Groupe BAUDELET ENVIRONNEMENT – GIE MUG

616, Boulevard Jules Durand

76600 Le Havre

Prantsusmaa

Tel +33 235557750

E-post: p.dupalut@gardet-bezenac.com

Ujuvilolekus ja ellingul

Kõik määruse (EL) nr 1257/2013 artikli 3 lõikes 1 määratletud laevatüübid

Laeva maksimaalmõõtmed:

| | Pikkus: 150 meetrit |
| --- | --- |

Pikkus: 150 meetrit

| | Laius: 18 meetrit |
| --- | --- |

Laius: 18 meetrit

| | LDT: 7 000 |
| --- | --- |

LDT: 7 000

Keskkonnaalased piirangud on esitatud prefekti loas.

Selgesõnaline heakskiit – kinnitusotsuse tegemiseks pädev asutus on keskkonnaministeerium.

16 000  (7)

30. detsember 2021

| Grand Port Maritime de Bordeaux |
| --- |
| 152, Quai de Bacalan – CS 41320 – 33082 Bordeaux Cedex |
| Prantsusmaa |
| Tel +33 556905800 |
| E-post: p-brocart@bordeaux-port.fr |

Grand Port Maritime de Bordeaux

152, Quai de Bacalan – CS 41320 – 33082 Bordeaux Cedex

Prantsusmaa

Tel +33 556905800

E-post: p-brocart@bordeaux-port.fr

Sadamas, kuivdokis

Kõik määruse (EL) nr 1257/2013 artikli 3 lõikes 1 määratletud laevatüübid

Laeva maksimaalmõõtmed (kuivdokk):

| | Pikkus: 240 meetrit |
| --- | --- |

Pikkus: 240 meetrit

| | Laius: 37 meetrit |
| --- | --- |

Laius: 37 meetrit

| | Süvis: 17 meetrit |
| --- | --- |

Süvis: 17 meetrit

Keskkonnaalased piirangud on esitatud prefekti loas.

Selgesõnaline heakskiit – kinnitusotsuse tegemiseks pädev asutus on keskkonnaministeerium.

18 000  (8)

21. oktoober 2021

| Les Recycleurs bretons |
| --- |
| Zone Industrielle de Kerbriant 29 610 Plouigneau |
| Plouigneau |
| Prantsusmaa |
| Tel +33 611747401 |
| E-post: Jm.abiven@recycleurs-bretons.fr |

Les Recycleurs bretons

Zone Industrielle de Kerbriant 29 610 Plouigneau

Plouigneau

Prantsusmaa

Tel +33 611747401

E-post: Jm.abiven@recycleurs-bretons.fr

Sadamas, kuivdokis

Kõik määruse (EL) nr 1257/2013 artikli 3 lõikes 1 määratletud laevatüübid

Laeva maksimaalmõõtmed (kuivdokk):

| | Pikkus: 225 meetrit |
| --- | --- |

Pikkus: 225 meetrit

| | Laius: 34 meetrit |
| --- | --- |

Laius: 34 meetrit

| | Süvis: 27 meetrit |
| --- | --- |

Süvis: 27 meetrit

Keskkonnaalased piirangud on esitatud prefekti loas.

Selgesõnaline heakskiit – kinnitusotsuse tegemiseks pädev asutus on keskkonnaministeerium.

5 500  (9)

24. mai 2021

LÄTI

| A/S „Tosmares kuģubūvētava“ |
| --- |
| Ģenerāļa Baloža street 42/44, Liepaja, LV-3402 |
| Läti |
| Tel +371 63401919 |
| E-post: shipyard@tosmare.lv |

A/S „Tosmares kuģubūvētava“

Ģenerāļa Baloža street 42/44, Liepaja, LV-3402

Läti

Tel +371 63401919

E-post: shipyard@tosmare.lv

Laeva lammutamine (kuivdokis ja sadamabasseinis).

Kõik määruse (EL) nr 1257/2013 artikli 3 lõikes 1 määratletud laevatüübid

Laeva maksimaalmõõtmed:

| | Pikkus: 165 m |
| --- | --- |

Pikkus: 165 m

| | Laius: 22 m |
| --- | --- |

Laius: 22 m

| | Süvis: 7 m |
| --- | --- |

Süvis: 7 m

| | DWT: 14 000 |
| --- | --- |

DWT: 14 000

| | GT: 200 – 12 000 |
| --- | --- |

GT: 200 – 12 000

| | Mass: 100 – 5 000 tonni |
| --- | --- |

Mass: 100 – 5 000 tonni

| | LDT: 100 – 5 000 |
| --- | --- |

LDT: 100 – 5 000

Vt riiklik luba nr LI-10-IB-0024.

Selgesõnaline heakskiit – kirjalik teade 30 tööpäeva pärast

0 (10)

11. juuni 2020

LEEDU

| UAB APK |
| --- |
| Minijos 180 (kaikoht 133A), LT 93269, Klaipėda, |
| Leedu |
| Tel +370 46365776 |
| Faks: +370 46365776 |
| E-post: uab.apk@gmail.com |

UAB APK

Minijos 180 (kaikoht 133A), LT 93269, Klaipėda,

Leedu

Tel +370 46365776

Faks: +370 46365776

E-post: uab.apk@gmail.com

Sadamas (kai ääres)

Kõik määruse (EL) nr 1257/2013 artikli 3 lõikes 1 määratletud laevatüübid

Laeva maksimaalmõõtmed:

| | Pikkus: 130 meetrit |
| --- | --- |

Pikkus: 130 meetrit

| | Laius: 35 meetrit |
| --- | --- |

Laius: 35 meetrit

| | Süvis: 10 meetrit |
| --- | --- |

Süvis: 10 meetrit

| | GT: 3 500 |
| --- | --- |

GT: 3 500

Vt riiklik luba nr TL-KL.1–15/2015.

Selgesõnaline heakskiit – kirjalik teade 30 tööpäeva pärast

1 500  (11)

17. märts 2020

| UAB Armar |
| --- |
| Minijos 180 (kaikoht 127A), LT 93269, Klaipėda, |
| Leedu |
| Tel +370 68532607 |
| E-post: armar.uab@gmail.com; albatrosas33@gmail.com |

UAB Armar

Minijos 180 (kaikoht 127A), LT 93269, Klaipėda,

Leedu

Tel +370 68532607

E-post: armar.uab@gmail.com; albatrosas33@gmail.com

Sadamas (kai ääres)

Kõik määruse (EL) nr 1257/2013 artikli 3 lõikes 1 määratletud laevatüübid

Laeva maksimaalmõõtmed:

| | Pikkus: 80 meetrit |
| --- | --- |

Pikkus: 80 meetrit

| | Laius: 16 meetrit |
| --- | --- |

Laius: 16 meetrit

| | Süvis: 6 meetrit |
| --- | --- |

Süvis: 6 meetrit

| | GT: 1 500 |
| --- | --- |

GT: 1 500

Vt riiklik luba nr TL-KL.1–16/2015.

Selgesõnaline heakskiit – kirjalik teade 30 tööpäeva pärast

3 910  (12)

17. märts 2020

| UAB Vakaru refonda |
| --- |
| Minijos 180 (kaikoht 129, 130, 131A, 131, 132, 133A), LT 93269, Klaipėda, |
| Leedu |
| Tel +370 46483940 / 46483891 |
| Faks: +370 46483891 |
| E-post: refonda@wsy.lt |

UAB Vakaru refonda

Minijos 180 (kaikoht 129, 130, 131A, 131, 132, 133A), LT 93269, Klaipėda,

Leedu

Tel +370 46483940 / 46483891

Faks: +370 46483891

E-post: refonda@wsy.lt

Sadamas (kai ääres)

Kõik määruse (EL) nr 1257/2013 artikli 3 lõikes 1 määratletud laevatüübid

Laeva maksimaalmõõtmed:

| | Pikkus: 230 meetrit |
| --- | --- |

Pikkus: 230 meetrit

| | Laius: 55 meetrit |
| --- | --- |

Laius: 55 meetrit

| | Süvis: 14 meetrit |
| --- | --- |

Süvis: 14 meetrit

| | GT: 70 000 |
| --- | --- |

GT: 70 000

Vt riiklik luba nr (11.2)-30–161/2011/TL-KL.1–18/2015.

Selgesõnaline heakskiit – kirjalik teade 30 tööpäeva pärast

20 140  (13)

21. mai 2020

MADALMAAD

| Keppel-Verolme |
| --- |
| Prof. Gerbrandyweg 25 |
| 3197 KK Rotterdam-Botlek |
| Madalmaad |
| Tel +31 181234353 |
| E-post: mzoethout@keppelverolme.nl |

Keppel-Verolme

Prof. Gerbrandyweg 25

3197 KK Rotterdam-Botlek

Madalmaad

Tel +31 181234353

E-post: mzoethout@keppelverolme.nl

Laeva lammutamine

Laeva maksimaalmõõtmed:

| | Pikkus: 405 meetrit |
| --- | --- |

Pikkus: 405 meetrit

| | Laius: 90 meetrit |
| --- | --- |

Laius: 90 meetrit

| | Süvis: 11,6 meetrit |
| --- | --- |

Süvis: 11,6 meetrit

Kohal on tegevusluba, mis sisaldab piiranguid ja tingimusi keskkonnahoidlikuks tegevuseks.

Selgesõnaline heakskiit

52 000  (14)

21. juuli 2021

Scheepsrecycling Nederland B.V.

Havenweg 1; 3295 XZ s-Gravendeel

Postbus 5234; 3295 ZJ s-Gravendeel

Madalmaad

Tel +31 786736055

E-post: info@sloperij-nederland.nl

Laeva lammutamine

Laeva maksimaalmõõtmed:

| | Pikkus: 200 meetrit |
| --- | --- |

Pikkus: 200 meetrit

| | Laius: 33 meetrit |
| --- | --- |

Laius: 33 meetrit

| | Süvis: 6 meetrit |
| --- | --- |

Süvis: 6 meetrit

| | Kõrgus: 45 meetrit (Botlekbridge) |
| --- | --- |

Kõrgus: 45 meetrit (Botlekbridge)

Laeva ringlussevõtu toimingud algavad vees, et muuta kere kergemaks; vints, millega laev haalatakse rambile, suudab tõmmata 2 000 tonni.

Kohal on tegevusluba, mis sisaldab piiranguid ja tingimusi keskkonnahoidlikuks tegevuseks.

Selgesõnaline heakskiit

9 300  (15)

27. september 2021

POOLA

| ALMEX Sp. Z o.o. |
| --- |
| ul. Ks. Stanislawa Kujota 1 |
| 70–605 Szczecin |
| Poola |

ALMEX Sp. Z o.o.

ul. Ks. Stanislawa Kujota 1

70–605 Szczecin

Poola

Sadamasillad ja ringlussevõtuplatsid maismaa ja mere piiril

Kõik laevatüübid

Laeva maksimaalmõõtmed:

| | Pikkus: 120 meetrit |
| --- | --- |

Pikkus: 120 meetrit

| | Laius: 20 meetrit |
| --- | --- |

Laius: 20 meetrit

| | Süvis: 6 meetrit |
| --- | --- |

Süvis: 6 meetrit

| | DWT: 6 000 |
| --- | --- |

DWT: 6 000

| | GT: 2 500 |
| --- | --- |

GT: 2 500

| | LDT: 2 500 |
| --- | --- |

LDT: 2 500

Vt luba WOŚ.II.7243.7.4.2014.IB.

Selgesõnaline heakskiit

(üksikasjad tuleb esitada 2017. aasta alguses, kui uued siseriiklikud õigusaktid jõustuvad)

4 000  (16)

30. juuni 2017

PORTUGAL

| Navalria – Docas, Construções e Reparações Navais |
| --- |
| Porto Comercial, Terminal Sul, Apartado 39, 3811-901 Aveiro |
| Portugal |

Navalria – Docas, Construções e Reparações Navais

Porto Comercial, Terminal Sul, Apartado 39, 3811-901 Aveiro

Portugal

Lammutamine kuivdokis, saasteärastus ja lammutamine horisontaaltasandil ja kaldtasandil vastavalt laeva suurusele.

Horisontaaltasandi nimivõimsus: 700 tonni

Kaldtasandi nimivõimsus: 900 tonni

Tegevuse tingimused on esitatud dokumendile AL n.o 5/2015/CCDRC (26. jaanuar 2016) lisatud spetsifikaatides.

1 900 tonni (17)

26. jaanuar 2020

HISPAANIA

| DDR VESSELS XXI, S.L. |
| --- |
| El Museli sadam |
| Gijon |
| Hispaania |
| Tel +34 630144416 |
| E-post: abarredo@ddr-vessels.com |

DDR VESSELS XXI, S.L.

El Museli sadam

Gijon

Hispaania

Tel +34 630144416

E-post: abarredo@ddr-vessels.com

Lammutusramp

Kõik laevatüübid, v.a tuumalaevad

Laeva maksimaalmõõtmed:

| | Pikkus: 84,95 meetrit
  (Kuni 169,9 meetri pikkused laevad, mille ümberminekumoment rambil on null või negatiivne, võib heaks kiita sõltuvalt põhjaliku teostatavusuuringu tulemustest). |
| --- | --- |

Pikkus: 84,95 meetrit

(Kuni 169,9 meetri pikkused laevad, mille ümberminekumoment rambil on null või negatiivne, võib heaks kiita sõltuvalt põhjaliku teostatavusuuringu tulemustest).

Piirangud on esitatud integreeritud keskkonnaloas.

Ühtki konkreetset menetlust ei ole veel kindlaks määratud.

0 (18)

28. juuli 2020

ÜHENDKUNINGRIIK

| Able UK Limited |
| --- |
| Teesside Environmental Reclamation and Recycling Centre |
| Graythorp Dock |
| Tees Road |
| Hartlepool |
| Cleveland |
| TS25 2DB |
| Ühendkuningriik |
| Tel +44 1642806080 |
| E-post: info@ableuk.com |

Able UK Limited

Teesside Environmental Reclamation and Recycling Centre

Graythorp Dock

Tees Road

Hartlepool

Cleveland

TS25 2DB

Ühendkuningriik

Tel +44 1642806080

E-post: info@ableuk.com

Laeva lammutamine ja sellega seotud töötlemine, mis on lubatud kuivdokis ja sadamabasseinis.

Kõik loaga lubatud mõõtmetega laevad.

Laeva maksimaalmõõtmed:

| | Pikkus: 337,5 meetrit |
| --- | --- |

Pikkus: 337,5 meetrit

| | Laius: 120 meetrit |
| --- | --- |

Laius: 120 meetrit

| | Süvis: 6,65 meetrit |
| --- | --- |

Süvis: 6,65 meetrit

Kohal on laevade ringlussevõtu kava, mis vastab ELi määruste nõuetele.

Koht on heaks kiidetud loaga (viide EPR/VP3296ZM), millega piiratakse toiminguid ja seatakse tingimused ringlussevõtukoha käitajale.

Heakskiitmine toimub pädevate asutuste (keskkonnaamet ning tervise- ja ohutusamet) lepinguga laevade ringlussevõtu koha kava kohta, mis kiidetakse ametlikult heaks kehtiva keskkonnaloa muudetud versiooniga.

66 340  (19)

6. oktoober 2020

| Harland and Wolff Heavy Industries Limited |
| --- |
| Queen's Island |
| Belfast |
| BT3 9DU |
| Ühendkuningriik |
| Tel +44 2890458456 |
| E-post: trevor.hutchinson@harland-wolff.com |

Harland and Wolff Heavy Industries Limited

Queen's Island

Belfast

BT3 9DU

Ühendkuningriik

Tel +44 2890458456

E-post: trevor.hutchinson@harland-wolff.com

Laeva lammutamine ja sellega seotud töötlemine, mis on lubatud kuivdokis ja sadamabasseinis.

Kõik laevad, mille mõõtmed on esitatud kokkulepitud töökavas.

Laeva maksimaalmõõtmed:

Peamine (suurim) dokk on mõõtmetega 556 m × 93 m × 1,2 m DWT ja see saab vastu võtta nende mõõtmete piiresse jäävaid laevu. Suurim kuivdokk on 1,2 miljonit DWT.

Kohal on laevade ringlussevõtu kava, mis vastab ELi määruste nõuetele. Koht on heaks kiidetud jäätmekäitluslitsentsiga (loa number N/07/21/V2), millega piiratakse toiminguid ja seatakse tingimused ringlussevõtukoha käitajale.

Heakskiitmine toimub pädevate asutuste (Northern Ireland Environment Agency (NIEA) ning Health and Safety Executive for Northern Ireland (HSENI)) ühislepinguga laevade ringlussevõtu koha kava kohta, mis kiidetakse ametlikult heaks kehtiva jäätmekäitluslitsentsi muudetud versiooniga.

13 200  (20)

3. august 2020

| Swansea Drydock Ltd |
| --- |
| Prince of Wales Dry Dock |
| Swansea |
| Wales |
| SA1 1LY |
| Ühendkuningriik |
| Tel +44 1792654592 |
| E-post: info@swanseadrydocks.com |

Swansea Drydock Ltd

Prince of Wales Dry Dock

Swansea

Wales

SA1 1LY

Ühendkuningriik

Tel +44 1792654592

E-post: info@swanseadrydocks.com

Laeva lammutamine ja sellega seotud töötlemine, mis on lubatud kuivdokis ja sadamabasseinis.

Kõik loaga lubatud mõõtmetega laevad.

Laeva maksimaalmõõtmed:

| | Pikkus: 200 meetrit |
| --- | --- |

Pikkus: 200 meetrit

| | Laius: 27 meetrit |
| --- | --- |

Laius: 27 meetrit

| | Süvis: 7 meetrit |
| --- | --- |

Süvis: 7 meetrit

Kohal on laevade ringlussevõtu kava, mis vastab ELi määruste nõuetele.

Koht on heaks kiidetud loaga (viide EPR/UP3298VL), millega piiratakse toiminguid ja seatakse tingimused ringlussevõtukoha käitajale.

Heakskiitmine toimub pädevate asutuste (Walesi loodusvarade amet ning tervise- ja ohutusamet) lepinguga laevade ringlussevõtu koha kava kohta, mis kiidetakse ametlikult heaks kehtiva keskkonnaloa muudetud versiooniga.

7 275  (21)

2. juuli 2020

Lühendid:

| DWT | dedveit ehk kandevõime |
| --- | --- |
| GT | kogumahutavus |
| LDT | laeva tühimass |

DWT

dedveit ehk kandevõime

GT

kogumahutavus

LDT

laeva tühimass

---

(1)  Vastavalt määruse (EL) nr 1257/2013 (laevade ringlussevõtu kohta) artikli 7 lõikele 3.

(2)  Määruse (EL) nr 1257/2013 artikli 32 lõikes 1 sätestatakse, et „
  maksimaalse aastase laevade ringlussevõtu mahu kindlaksmääramiseks võetakse iga laevade ringlussevõtu koha puhul arvesse viimase kümne aasta suurim näitaja, äsja loa saanud laevade ringlussevõtu koha puhul kõnealuse ringlussevõtu koha suurim aastane näitaja
  “.

(3)  Euroopa loetelu kande kehtivuse lõppkuupäev vastab liikmesriigi laevade ringlussevõtu kohale antud loa kehtivuse lõppkuupäevale.

(4)  Esitatud teabe kohaselt on ringlussevõtukoha teoreetiline maksimaalne aastane laevade ringlussevõtu maht on 50 000 LDT aastas.

(5)  Vt allmärkus 4.

(6)  Vt allmärkus 4.

(7)  Esitatud teabe kohaselt on ringlussevõtukoha teoreetiline maksimaalne aastane laevade ringlussevõtu maht on 18 000 LDT aastas.

(8)  Esitatud teabe kohaselt on ringlussevõtukoha teoreetiline maksimaalne aastane laevade ringlussevõtu maht on 23 000 LDT aastas.

(9)  Esitatud teabe kohaselt on ringlussevõtukoha teoreetiline maksimaalne aastane laevade ringlussevõtu maht on 10 000 LDT aastas.

(10)  Esitatud teabe kohaselt on ringlussevõtukoha teoreetiline maksimaalne aastane laevade ringlussevõtu maht on 15 000 LDT aastas.

(11)  Loa kohaselt tohib ringlussevõtukoht võtta ringlusse maksimaalselt 30 000 LDT aastas.

(12)  Loa kohaselt tohib ringlussevõtukoht võtta ringlusse maksimaalselt 6 000 LDT aastas.

(13)  Loa kohaselt tohib ringlussevõtukoht võtta ringlusse maksimaalselt 45 000 LDT aastas.

(14)  Esitatud teabe kohaselt on ringlussevõtukoha teoreetiline maksimaalne aastane laevade ringlussevõtu maht on 100 000 LDT aastas.

(15)  Esitatud teabe kohaselt on ringlussevõtukoha teoreetiline maksimaalne aastane laevade ringlussevõtu maht on 45 000 LDT aastas.

(16)  Vt allmärkus 9.

(17)  Maksimaalse aastase laevade ringlussevõtu mahu kohta teavet ei esitatud.

(18)  Esitatud teabe kohaselt on ringlussevõtukoha teoreetiline maksimaalne aastane laevade ringlussevõtu maht on 60 000 LDT aastas.

(19)  Loa kohaselt tohib ringlussevõtukoht võtta ringlusse maksimaalselt 230 000 LDT aastas.

(20)  Loa kohaselt tohib ringlussevõtukoht võtta ringlusse maksimaalselt 300 000 LDT aastas.

(21)  Loa kohaselt tohib ringlussevõtukoht võtta ringlusse maksimaalselt 74 999 LDT aastas.

---

| 20.12.2016 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 345/129 |
| --- | --- | --- | --- |

20.12.2016

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 345/129

---

KOMISJONI RAKENDUSOTSUS (EL) 2016/2324,

19. detsember 2016,

milles käsitletakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1257/2013 (laevade ringlussevõtu kohta) kohast vormi laeva ringlussevõtu kavandatud algusest teatamise kohta

(EMPs kohaldatav tekst)

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 20. novembri 2013. aasta määrust (EL) nr 1257/2013 laevade ringlussevõtu kohta ning määruse (EÜ) nr 1013/2006 ja direktiivi 2009/16/EÜ muutmise kohta, (1) eriti selle artikli 13 lõike 3 punkti a,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Määruses (EL) nr 1257/2013 on sätestatud nõuded, mida laevade ringlussevõtu ettevõtjad, laevade ringlussevõtu kohad ning laevade ringlussevõtu koha käitajad peavad liidu liikmesriigi lipu all sõitva laeva ringlussevõtmise korral täitma. |
| --- | --- |

(1)

Määruses (EL) nr 1257/2013 on sätestatud nõuded, mida laevade ringlussevõtu ettevõtjad, laevade ringlussevõtu kohad ning laevade ringlussevõtu koha käitajad peavad liidu liikmesriigi lipu all sõitva laeva ringlussevõtmise korral täitma.

| (2) | Vastavalt määruse (EL) nr 1257/2013 artikli 13 lõike 2 punktile b peab laevade ringlussevõtu koha käitaja teatama haldusasutusele, et laevade ringlussevõtu koht on kõigiti valmis laeva ringlussevõttu alustama. Teadete vorm peab olema kooskõlas 15. mail 2009 vastu võetud Hongkongi rahvusvahelise konventsiooni (milles käsitletakse laevade ohutut ja keskkonnahoidlikku ringlussevõttu, edaspidi „Hongkongi konventsioon“) liitega 6. |
| --- | --- |

(2)

Vastavalt määruse (EL) nr 1257/2013 artikli 13 lõike 2 punktile b peab laevade ringlussevõtu koha käitaja teatama haldusasutusele, et laevade ringlussevõtu koht on kõigiti valmis laeva ringlussevõttu alustama. Teadete vorm peab olema kooskõlas 15. mail 2009 vastu võetud Hongkongi rahvusvahelise konventsiooni (milles käsitletakse laevade ohutut ja keskkonnahoidlikku ringlussevõttu, edaspidi „Hongkongi konventsioon“) liitega 6.

| (3) | Määruse (EL) nr 1257/2013 artikli 3 lõike 6 kohaselt on „laeva ringlussevõtt“ laeva täielik või osaline lammutamine. Seepärast tuleb osalise lammutamise korral esitada laeva ringlussevõtu kavandatud algust käsitlev teade. Laeva ringlussevõtu kavandatud algust käsitleva teate vorm osutab vaid üht laevade ringlussevõtu kohta. Kui laeva lammutatakse mitmes kohas, peab iga lammutamises osalev koht esitama laeva ringlussevõtu kavandatud algust käsitleva teate eraldi. |
| --- | --- |

(3)

Määruse (EL) nr 1257/2013 artikli 3 lõike 6 kohaselt on „laeva ringlussevõtt“ laeva täielik või osaline lammutamine. Seepärast tuleb osalise lammutamise korral esitada laeva ringlussevõtu kavandatud algust käsitlev teade. Laeva ringlussevõtu kavandatud algust käsitleva teate vorm osutab vaid üht laevade ringlussevõtu kohta. Kui laeva lammutatakse mitmes kohas, peab iga lammutamises osalev koht esitama laeva ringlussevõtu kavandatud algust käsitleva teate eraldi.

| (4) | Käesoleva otsusega ettenähtud meetmed on kooskõlas määruse (EL) nr 1257/2013 artikli 25 kohaselt asutatud laevade ringlussevõtu määruse komitee arvamusega, |
| --- | --- |

(4)

Käesoleva otsusega ettenähtud meetmed on kooskõlas määruse (EL) nr 1257/2013 artikli 25 kohaselt asutatud laevade ringlussevõtu määruse komitee arvamusega,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

Artikkel 1

Määruse (EL) nr 1257/2013 artikli 13 lõike 2 punkti b kohased laeva ringlussevõtu kavandatud algust käsitlevad teated peavad olema kooskõlas käesoleva otsuse lisas esitatud vormiga.

Artikkel 2

Käesolev otsus jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Brüssel, 19. detsember 2016

Komisjoni nimel

president

Jean-Claude JUNCKER

---

(1)  
  ELT L 330, 10.12.2013, lk 1.

1

---

LISA

Image 5

TEADE LAEVA RINGLUSSEVÕTU KAVANDATUD ALGUSE KOHTA

vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusele (EL) nr 1257/2013 laevade ringlussevõtu kohta

(laevade ringlussevõtu koha nimi)

asukohaga ,

(laevade ringlussevõtu koha täielik aadress)

kantud määrusega (EL) nr 1257/2013 loodud Euroopa loetellu,

teatab, et laevade ringlussevõtu koht on kõigiti valmis alustama laeva ringlussevõttu.

(IMO number)

Ringlussevõtuks valmisoleku sertifikaat on välja antud

(riigi nimi)

valitsuse nimel poolt

(määruse (EL) nr 1257/2013 kohaselt volitatud isiku või organisatsiooni täielik nimi)

(kuupäev pp/kk/aaaa)

(väljaandmise kuupäev)

(laevade ringlussevõtu koha käitaja või volitatud esindaja allkiri)

---

| 20.12.2016 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 345/131 |
| --- | --- | --- | --- |

20.12.2016

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 345/131

---

KOMISJONI RAKENDUSOTSUS (EL) 2016/2325,

19. detsember 2016,

milles käsitletakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1257/2013 (laevade ringlussevõtu kohta) kohaselt välja antava ohtlike materjalide loendi sertifikaadi vormi

(EMPs kohaldatav tekst)

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 20. novembri 2013. aasta määrust (EL) nr 1257/2013 laevade ringlussevõtu kohta ning määruse (EÜ) nr 1013/2006 ja direktiivi 2009/16/EÜ muutmise kohta, (1) eriti selle artikli 9 lõiget 1,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Määruses (EL) nr 1257/2013 on laevaomanikele, haldusasutustele ja tunnustatud organisatsioonidele sätestatud nõuded laevades leiduvate ohtlike materjalide loendi väljatöötamise, ülevaatuse ja sertifitseerimise kohta. |
| --- | --- |

(1)

Määruses (EL) nr 1257/2013 on laevaomanikele, haldusasutustele ja tunnustatud organisatsioonidele sätestatud nõuded laevades leiduvate ohtlike materjalide loendi väljatöötamise, ülevaatuse ja sertifitseerimise kohta.

| (2) | Vastavalt määruse (EL) nr 1257/2013 artiklile 5 peab laeva pardal olema ohtlike materjalide loend. |
| --- | --- |

(2)

Vastavalt määruse (EL) nr 1257/2013 artiklile 5 peab laeva pardal olema ohtlike materjalide loend.

| (3) | Vastavalt määruse (EL) nr 1257/2013 artiklile 32 hakatakse kohustust, et laeva pardal peab olema ohtlike materjalide loend, kohaldama olemasolevate laevade suhtes alates 31. detsembrist 2020 ja uute laevade suhtes hiljemalt 31. detsembril 2018 ning ringlussevõtule saadetavate laevade suhtes alates kuupäevast, mil määruse (EL) nr 1257/2013 kohaselt avaldatakse Euroopa loetelu. |
| --- | --- |

(3)

Vastavalt määruse (EL) nr 1257/2013 artiklile 32 hakatakse kohustust, et laeva pardal peab olema ohtlike materjalide loend, kohaldama olemasolevate laevade suhtes alates 31. detsembrist 2020 ja uute laevade suhtes hiljemalt 31. detsembril 2018 ning ringlussevõtule saadetavate laevade suhtes alates kuupäevast, mil määruse (EL) nr 1257/2013 kohaselt avaldatakse Euroopa loetelu.

| (4) | Vastavalt määruse (EL) nr 1257/2013 artiklile 8 tuleb laevade suhtes kohaldada ülevaatust, mida teevad haldusasutuse või selle poolt volitatud tunnustatud organisatsiooni ametnikud. Ülevaatuste eesmärk on kontrollida, kas ohtlike materjalide loend vastab kõnealuses määruses sätestatud kohaldatavatele nõuetele. |
| --- | --- |

(4)

Vastavalt määruse (EL) nr 1257/2013 artiklile 8 tuleb laevade suhtes kohaldada ülevaatust, mida teevad haldusasutuse või selle poolt volitatud tunnustatud organisatsiooni ametnikud. Ülevaatuste eesmärk on kontrollida, kas ohtlike materjalide loend vastab kõnealuses määruses sätestatud kohaldatavatele nõuetele.

| (5) | Vastavalt määruse (EL) nr 1257/2013 artikli 9 lõikele 1 annab haldusasutus või selle poolt volitatud tunnustatud organisatsioon pärast esmase või korralise ülevaatuse edukat läbimist välja ohtlike materjalide sertifikaadi. Ohtlike materjalide sertifikaadi vorm peab olema kooskõlas 15. mail 2009 vastu võetud Hongkongi rahvusvahelise konventsiooni (milles käsitletakse laevade ohutut ja keskkonnahoidlikku ringlussevõttu, edaspidi „Hongkongi konventsioon“) lisa liitega 3. |
| --- | --- |

(5)

Vastavalt määruse (EL) nr 1257/2013 artikli 9 lõikele 1 annab haldusasutus või selle poolt volitatud tunnustatud organisatsioon pärast esmase või korralise ülevaatuse edukat läbimist välja ohtlike materjalide sertifikaadi. Ohtlike materjalide sertifikaadi vorm peab olema kooskõlas 15. mail 2009 vastu võetud Hongkongi rahvusvahelise konventsiooni (milles käsitletakse laevade ohutut ja keskkonnahoidlikku ringlussevõttu, edaspidi „Hongkongi konventsioon“) lisa liitega 3.

| (6) | Käesoleva otsusega ette nähtud meetmed on kooskõlas määruse (EL) nr 1257/2013 artikli 25 kohaselt asutatud laevade ringlussevõtu määruse komitee arvamusega, |
| --- | --- |

(6)

Käesoleva otsusega ette nähtud meetmed on kooskõlas määruse (EL) nr 1257/2013 artikli 25 kohaselt asutatud laevade ringlussevõtu määruse komitee arvamusega,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

Artikkel 1

Määruse (EL) nr 1257/2013 artikli 9 kohaselt välja antav ja kinnitatav ohtlike materjalide sertifikaat peab olema kooskõlas käesoleva otsuse lisas esitatud vormiga.

Artikkel 2

Käesolev otsus jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Brüssel, 19. detsember 2016

Komisjoni nimel

president

Jean-Claude JUNCKER

---

(1)  
  ELT L 330. 10.12.2013, lk 1.

1

---

LISA

OHTLIKE MATERJALIDE LOENDI SERTIFIKAAT

vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusele (EL) nr 1257/2013 laevade ringlussevõtu kohta

(Märkus: sertifikaadile lisatakse ohtlike materjalide loendi I osa)

(ametlik pitser) (riik)

Välja antud vastavalt määruse (EL) nr 1257/2013 sätetele

(riigi nimi)

(määruse (EL) nr 1257/2013 kohaselt volitatud isiku või organisatsiooni täielik nimetus)

Laeva andmed

Laeva nimi

Eraldusnumbrid või -tähed

Registreerimissadam

Kogumahutavus

IMO number

Laevaomaniku nimi ja aadress

IMO registreeritud omaniku tunnusnumber

Ühingu IMO tunnusnumber

Ehitamise kuupäev

Ohtlike materjalide loendi I osa andmed

Ohtlike materjalide loendi I osa identifitseerimise/kontrollimise number:

Märkus: kooskõlas määruse (EL) nr 1257/2013 artikli 9 lõikega 1 lisatakse käesolevale sertifikaadile ohtlike materjalide loendi I osa. Ohtlike materjalide loendi I osa koostamisel tuleb lähtuda Rahvusvahelise Mereorganisatsiooni välja töötatud suunistes esitatud standardvormist ja võtta vajaduse korral arvesse suuniseid, milles käsitletakse määruse (EL) nr 1257/2013 aspekte, näiteks aineid, mis on loetletud kõnealuses määruses, kuid mitte Hongkongi konventsioonis.

KÄESOLEVAGA TÕENDATAKSE, ET:

laeval on tehtud määruse (EL) nr 1257/2013 artikliga 8 ette nähtud ülevaatus, ja et ülevaatus näitab, et ohtlike materjalide loendi I osa vastab täielikult kõnealuse määruse kohaldatavatele nõuetele.

Käesoleva sertifikaadi aluseks oleva ülevaatuse lõpuleviimise kuupäev: (pp/kk/aaaa)

Käesolev sertifikaat kehtib kuni (pp/kk/aaaa)

Välja antud

(sertifikaadi andmise koht)

(pp/kk/aaaa)

(andmise kuupäev) (sertifikaadi välja andnud volitatud ametiisiku allkiri)

(vajaduse korral ametiasutuse pitser või tempel)

KINNITUS, ET SERTIFIKAATI PIKENDATAKSE, KUI SEE KEHTIB VÄHEM KUI VIIS AASTAT, KUI KOHALDATAKSE ARTIKLI 9 LÕIGET 5 (*)

Laev vastab määruse (EL) nr 1257/2013 (laevade ringlussevõtu kohta) asjakohastele sätetele ja see sertifikaat kehtib vastavalt kõnealuse määruse artikli 9 lõikele 5 kuni

(pp/kk/aaaa)

Allkiri:

(volitatud ametiisiku allkiri)

Koht:

Kuupäev: (pp/kk/aaaa)

(vajaduse korral ametiasutuse pitser või tempel)

KINNITUS, KUI KORRALINE ÜLEVAATUS ON TEHTUD JA KUI KOHALDATAKSE ARTIKLI 9 LÕIGET 4 (*)

Laev vastab määruse (EL) nr 1257/2013 (laevade ringlussevõtu kohta) asjakohastele sätetele ja see sertifikaat kehtib vastavalt kõnealuse määruse artikli 9 lõikele 4 kuni (pp/kk/aaaa):

Allkiri:

(volitatud ametiisiku allkiri)

Koht:

Kuupäev: (pp/kk/aaaa)

(vajaduse korral ametiasutuse pitser või tempel)

KINNITUS, ET SERTIFIKAADI KEHTIVUST PIKENDATAKSE ÜLEVAATUSE ANKRUALALE JÕUDMISENI VÕI TÄHTAJAPIKENDUSENI, KUI KOHALDATAKSE ARTIKLI 9 LÕIGET 7 VÕI 8 (*)

Seda sertifikaati tuleb lugeda kehtivaks vastavalt määruse (EL) nr 1257/2013 (laevade ringlussevõtu kohta) artikli 9 lõikele 7 või 8 (**) kuni (pp/kk/aaaa):

Allkiri:

(volitatud ametiisiku allkiri)

Koht:

Kuupäev: (pp/kk/aaaa)

(vajaduse korral ametiasutuse pitser või tempel)

TÄIENDAVA ÜLEVAATUSE KINNITUS, KUI KOHALDATAKSE ARTIKLI 9 LÕIGET 2 (*)

Täiendav ülevaatus tehti vastavalt määruse (EL) nr 1257/2013 (laevade ringlussevõtu kohta) artikli 8 lõikele 6 ja leiti, et laev vastab kõnealuse määruse asjakohastele sätetele.

Allkiri:

(volitatud ametiisiku allkiri)

Koht:

Kuupäev: (pp/kk/aaaa)

(vajaduse korral ametiasutuse pitser või tempel)

(*) Kui haldusasutus peab seda vajalikuks, tehakse sellest kinnituse leheküljest koopia ja lisatakse sertifikaadile.

(**) Mittevajalik kustutada.

---

Parandused

| 20.12.2016 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 345/136 |
| --- | --- | --- | --- |

20.12.2016

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 345/136

---

Protokolli (millega määratakse neljaks aastaks kindlaks Euroopa Ühenduse ja Mauritaania Islamivabariigi vahelise kalandusalase partnerluslepinguga ettenähtud kalapüügivõimalused ja rahaline toetus) parandus

(
  Euroopa Liidu Teataja L 315, 1. detsember 2015
  )

| 1. | Leheküljel 37 1. lisa 1. liites püügiliigi 1 all 1. osas „Kalapüügipiirkond“ |
| --- | --- |

1.

Leheküljel 37 1. lisa 1. liites püügiliigi 1 all 1. osas „Kalapüügipiirkond“

asendatakse

| „... a) | Põhja pool laiuskraadi 19° 00′ 00′′ N järgmisi punkte ühendavast joonest:






  20° 46′ 30′′ N | 17° 03′ 00′′ W |
| --- | --- | --- |
| 20° 40′ 00′′ N | 17° 08′ 30′′ W |
| 20° 10′ 12′′ N | 17° 16′ 12′′ W |
| 19° 35′ 24′′ N | 16° 51′ 00′′ W |
| 19° 9′ 12′′ N | 16° 45′ 36′′ W |
| 19° 19′ 12′′ N | 16° 41′ 24′′ W |
| 19° 00′ 00′′ N | 16° 22′ 00′′ W |

„... a)

Põhja pool laiuskraadi 19° 00′ 00′′ N järgmisi punkte ühendavast joonest:

20° 46′ 30′′ N

17° 03′ 00′′ W

20° 40′ 00′′ N

17° 08′ 30′′ W

20° 10′ 12′′ N

17° 16′ 12′′ W

19° 35′ 24′′ N

16° 51′ 00′′ W

19° 9′ 12′′ N

16° 45′ 36′′ W

19° 19′ 12′′ N

16° 41′ 24′′ W

19° 00′ 00′′ N

16° 22′ 00′′ W

| b) | Lõuna pool laiuskraadi 19° 00′ 00′′ N kuni laiuskraadini 17° 50′ 00′′ N, 9 meremiili kaugusel arvestatuna madalaima veetaseme märgist. |
| --- | --- |

b)

Lõuna pool laiuskraadi 19° 00′ 00′′ N kuni laiuskraadini 17° 50′ 00′′ N, 9 meremiili kaugusel arvestatuna madalaima veetaseme märgist.

| c) | Lõuna pool laiuskraadi 17° 50′ 00′′ N, 6 meremiili kaugusel arvestatuna madalaima veetaseme märgist. |
| --- | --- |

c)

Lõuna pool laiuskraadi 17° 50′ 00′′ N, 6 meremiili kaugusel arvestatuna madalaima veetaseme märgist.

...“

järgmisega:

| „... a) | Põhja pool laiuskraadi 19°00,00 N järgmisi punkte ühendavast joonest:






  20°46,30 N | 17°03,00 W |
| --- | --- | --- |
| 20°40,00 N | 17°08,30 W |
| 20°10,12 N | 17°16,12 W |
| 19°35,24 N | 16°51,00 W |
| 19°19,12 N | 16°45,36 W |
| 19°19,12 N | 16°41,24 W |
| 19°00,00 N | 16°22,00 W |

„... a)

Põhja pool laiuskraadi 19°00,00 N järgmisi punkte ühendavast joonest:

20°46,30 N

17°03,00 W

20°40,00 N

17°08,30 W

20°10,12 N

17°16,12 W

19°35,24 N

16°51,00 W

19°19,12 N

16°45,36 W

19°19,12 N

16°41,24 W

19°00,00 N

16°22,00 W

| b) | Lõuna pool laiuskraadi 19°00,00 N kuni laiuskraadini 17°50,00 N, 9 meremiili kaugusel arvestatuna madalaima veetaseme märgist. |
| --- | --- |

b)

Lõuna pool laiuskraadi 19°00,00 N kuni laiuskraadini 17°50,00 N, 9 meremiili kaugusel arvestatuna madalaima veetaseme märgist.

| c) | Lõuna pool laiuskraadi 17°50,00 N, 6 meremiili kaugusel arvestatuna madalaima veetaseme märgist. |
| --- | --- |

c)

Lõuna pool laiuskraadi 17°50,00 N, 6 meremiili kaugusel arvestatuna madalaima veetaseme märgist.

...“.

| 2. | Lehekülgedel 38-39 1. lisa 1. liites püügiliigi 2 all 1. osas „Kalapüügipiirkond“ |
| --- | --- |

2.

Lehekülgedel 38-39 1. lisa 1. liites püügiliigi 2 all 1. osas „Kalapüügipiirkond“

asendatakse

| „... a) | Põhja pool laiuskraadi 19°15′60′′ N, järgmisi punkte ühendavast joonest läänes:






  20° 46′ 30′′ N | 17° 03′ 00′′ W |
| --- | --- | --- |
| 20° 36′ 00′′ N | 17° 11′ 00′′ W |
| 20° 36′ 00′′ N | 17° 36′ 00′′ W |
| 20° 03′ 00′′ N | 17° 36′ 00′′ W |
| 19° 45′ 70′′ N | 17° 03′ 00′′ W |
| 19° 29′ 00′′ N | 16° 51′ 50′′ W |
| 19° 15′ 60′′ N | 16° 51′ 50′′ W |
| 19° 15′ 60′′ N | 16° 49′ 60′′ W |

„... a)

Põhja pool laiuskraadi 19°15′60′′ N, järgmisi punkte ühendavast joonest läänes:

20° 46′ 30′′ N

17° 03′ 00′′ W

20° 36′ 00′′ N

17° 11′ 00′′ W

20° 36′ 00′′ N

17° 36′ 00′′ W

20° 03′ 00′′ N

17° 36′ 00′′ W

19° 45′ 70′′ N

17° 03′ 00′′ W

19° 29′ 00′′ N

16° 51′ 50′′ W

19° 15′ 60′′ N

16° 51′ 50′′ W

19° 15′ 60′′ N

16° 49′ 60′′ W

| b) | Lõuna pool laiuskraadi 19° 15′ 60′′ N kuni laiuskraadini 17° 50′ 00′′ N, lääne pool 18 meremiili joonest, mõõdetuna madalaima veetaseme märgist. |
| --- | --- |

b)

Lõuna pool laiuskraadi 19° 15′ 60′′ N kuni laiuskraadini 17° 50′ 00′′ N, lääne pool 18 meremiili joonest, mõõdetuna madalaima veetaseme märgist.

| c) | Lõuna pool laiuskraadi 17° 50′ 00′′ N, lääne pool 12 meremiili joonest, mõõdetuna madalaima veetaseme märgist. |
| --- | --- |

c)

Lõuna pool laiuskraadi 17° 50′ 00′′ N, lääne pool 12 meremiili joonest, mõõdetuna madalaima veetaseme märgist.

...“

järgmisega:

| „... a) | Põhja pool laiuskraadi 19°15,60 N, järgmisi punkte ühendavast joonest läänes:






  20°46,30 N | 17°03,00 W |
| --- | --- | --- |
| 20°36,00 N | 17°11,00 W |
| 20°36,00 N | 17°36,00 W |
| 20°03,00 N | 17°36,00 W |
| 19°45,70 N | 17°03,00 W |
| 19°29,00 N | 16°51,50 W |
| 19°15,60 N | 16°51,50 W |
| 19°15,60 N | 16°49,60 W |

„... a)

Põhja pool laiuskraadi 19°15,60 N, järgmisi punkte ühendavast joonest läänes:

20°46,30 N

17°03,00 W

20°36,00 N

17°11,00 W

20°36,00 N

17°36,00 W

20°03,00 N

17°36,00 W

19°45,70 N

17°03,00 W

19°29,00 N

16°51,50 W

19°15,60 N

16°51,50 W

19°15,60 N

16°49,60 W

| b) | Lõuna pool laiuskraadi 19°15,60 N kuni laiuskraadini 17°50,00 N, lääne pool 18 meremiili joonest, mõõdetuna madalaima veetaseme märgist. |
| --- | --- |

b)

Lõuna pool laiuskraadi 19°15,60 N kuni laiuskraadini 17°50,00 N, lääne pool 18 meremiili joonest, mõõdetuna madalaima veetaseme märgist.

| c) | Lõuna pool laiuskraadi 17°50,00 N, lääne pool 12 meremiili joonest, mõõdetuna madalaima veetaseme märgist. |
| --- | --- |

c)

Lõuna pool laiuskraadi 17°50,00 N, lääne pool 12 meremiili joonest, mõõdetuna madalaima veetaseme märgist.

...“.

| 3. | Leheküljel 40 1. lisa 1. liites püügiliigi 3 all 1. osas „Kalapüügipiirkond“ |
| --- | --- |

3.

Leheküljel 40 1. lisa 1. liites püügiliigi 3 all 1. osas „Kalapüügipiirkond“

asendatakse

| „... a) | Põhja pool laiuskraadi 19° 48′ 50′′ N alates 3 miili joonest arvestatuna Cap Blanci – Cap Timirisi lähtejoonest |
| --- | --- |

„... a)

Põhja pool laiuskraadi 19° 48′ 50′′ N alates 3 miili joonest arvestatuna Cap Blanci – Cap Timirisi lähtejoonest

| b) | Lõuna pool laiuskraadi 19° 48′ 50′′ N kuni laiuskraadini 19°21′00′′ N, lääne pool pikkuskraadi 16° 45′ 00′′ W |
| --- | --- |

b)

Lõuna pool laiuskraadi 19° 48′ 50′′ N kuni laiuskraadini 19°21′00′′ N, lääne pool pikkuskraadi 16° 45′ 00′′ W

| c) | Lõuna pool laiuskraadi 19° 21′ 00′′ N: 3 meremiili joonest lääne poole, mõõdetuna madalaima veetaseme märgist |
| --- | --- |

c)

Lõuna pool laiuskraadi 19° 21′ 00′′ N: 3 meremiili joonest lääne poole, mõõdetuna madalaima veetaseme märgist

...“

järgmisega:

| „... a) | Põhja pool laiuskraadi 19°48,50 N alates 3 miili joonest arvestatuna Cap Blanci – Cap Timirisi lähtejoonest |
| --- | --- |

„... a)

Põhja pool laiuskraadi 19°48,50 N alates 3 miili joonest arvestatuna Cap Blanci – Cap Timirisi lähtejoonest

| b) | Lõuna pool laiuskraadi 19°48,50 N kuni laiuskraadini 19°21,00 N, lääne pool pikkuskraadi 16°45,00 W |
| --- | --- |

b)

Lõuna pool laiuskraadi 19°48,50 N kuni laiuskraadini 19°21,00 N, lääne pool pikkuskraadi 16°45,00 W

| c) | Lõuna pool laiuskraadi 19°21,00 N: 3 meremiili joonest lääne poole, mõõdetuna madalaima veetaseme märgist |
| --- | --- |

c)

Lõuna pool laiuskraadi 19°21,00 N: 3 meremiili joonest lääne poole, mõõdetuna madalaima veetaseme märgist

...“.

| 4. | Leheküljel 42 1. lisa 1. liites püügiliigi 4 all 1. osas „Kalapüügipiirkond“ |
| --- | --- |

4.

Leheküljel 42 1. lisa 1. liites püügiliigi 4 all 1. osas „Kalapüügipiirkond“

asendatakse

| „... a) | Põhja pool laiuskraadi 19° 21′ 00′′ N, lääne pool 30 meremiili joonest, mõõdetuna alates Cap Blanci – Cap Timirisi lähtejoonest. |
| --- | --- |

„... a)

Põhja pool laiuskraadi 19° 21′ 00′′ N, lääne pool 30 meremiili joonest, mõõdetuna alates Cap Blanci – Cap Timirisi lähtejoonest.

| b) | Lõuna pool laiuskraadi 19° 21′ 00′′ N, lääne pool 30 meremiili joonest, mõõdetuna madalaima veetaseme märgist. |
| --- | --- |

b)

Lõuna pool laiuskraadi 19° 21′ 00′′ N, lääne pool 30 meremiili joonest, mõõdetuna madalaima veetaseme märgist.

...“

järgmisega:

| „... a) | Põhja pool laiuskraadi 19°21,00 N, lääne pool 30 meremiili joonest, mõõdetuna alates Cap Blanci – Cap Timirisi lähtejoonest. |
| --- | --- |

„... a)

Põhja pool laiuskraadi 19°21,00 N, lääne pool 30 meremiili joonest, mõõdetuna alates Cap Blanci – Cap Timirisi lähtejoonest.

| b) | Lõuna pool laiuskraadi 19°21,00 N, lääne pool 30 meremiili joonest, mõõdetuna madalaima veetaseme märgist. |
| --- | --- |

b)

Lõuna pool laiuskraadi 19°21,00 N, lääne pool 30 meremiili joonest, mõõdetuna madalaima veetaseme märgist.

...“.

| 5. | Leheküljel 43 1. lisa 1. liites kalapüügiliigi 5 all 1. osas „Kalapüügipiirkond“ |
| --- | --- |

5.

Leheküljel 43 1. lisa 1. liites kalapüügiliigi 5 all 1. osas „Kalapüügipiirkond“

asendatakse

„Pinnaõngejadalaevad

| a) | Põhja pool laiuskraadi 19° 21′ 00′′ N, lääne pool 30 meremiili joonest, mõõdetuna alates Cap Blanci – Cap Timirisi lähtejoonest. |
| --- | --- |

a)

Põhja pool laiuskraadi 19° 21′ 00′′ N, lääne pool 30 meremiili joonest, mõõdetuna alates Cap Blanci – Cap Timirisi lähtejoonest.

| b) | Lõuna pool laiuskraadi 19° 21′ 00′′ N, lääne pool 30 meremiili joonest, mõõdetuna madalaima veetaseme märgist. |
| --- | --- |

b)

Lõuna pool laiuskraadi 19° 21′ 00′′ N, lääne pool 30 meremiili joonest, mõõdetuna madalaima veetaseme märgist.

Ritvõngedega tuunipüügilaevad

| a) | Põhja pool laiuskraadi 19° 21′ 00′′ N, lääne pool 15 meremiili joonest, mõõdetuna alates Cap Blanci – Cap Timirisi lähtejoonest. |
| --- | --- |

a)

Põhja pool laiuskraadi 19° 21′ 00′′ N, lääne pool 15 meremiili joonest, mõõdetuna alates Cap Blanci – Cap Timirisi lähtejoonest.

| b) | Lõuna pool laiuskraadi 19° 21′ 00′′ N, lääne pool 12 meremiili joonest, mõõdetuna madalaima veetaseme märgist. |
| --- | --- |

b)

Lõuna pool laiuskraadi 19° 21′ 00′′ N, lääne pool 12 meremiili joonest, mõõdetuna madalaima veetaseme märgist.

Püük elussöödaga

| a) | Põhja pool laiuskraadi 19° 48′ 50′′ N, lääne pool 3 meremiili joonest, mõõdetuna alates Cap Blanci – Cap Timirisi lähtejoonest. |
| --- | --- |

a)

Põhja pool laiuskraadi 19° 48′ 50′′ N, lääne pool 3 meremiili joonest, mõõdetuna alates Cap Blanci – Cap Timirisi lähtejoonest.

| b) | Lõuna pool laiuskraadi 19° 48′ 50′′ N kuni laiuskraadini 19° 21′ 00′′ N, lääne pool pikkuskraadi 16° 45′ 00′′ W |
| --- | --- |

b)

Lõuna pool laiuskraadi 19° 48′ 50′′ N kuni laiuskraadini 19° 21′ 00′′ N, lääne pool pikkuskraadi 16° 45′ 00′′ W

| c) | Lõuna pool laiuskraadi 19° 21′ 00′′ N, lääne pool 3 meremiili joonest, mõõdetuna madalaima veetaseme märgist. |
| --- | --- |

c)

Lõuna pool laiuskraadi 19° 21′ 00′′ N, lääne pool 3 meremiili joonest, mõõdetuna madalaima veetaseme märgist.

...“

järgmisega:

„Pinnaõngejadalaevad

| a) | Põhja pool laiuskraadi 19°21,00 N, lääne pool 30 meremiili joonest, mõõdetuna alates Cap Blanci – Cap Timirisi lähtejoonest. |
| --- | --- |

a)

Põhja pool laiuskraadi 19°21,00 N, lääne pool 30 meremiili joonest, mõõdetuna alates Cap Blanci – Cap Timirisi lähtejoonest.

| b) | Lõuna pool laiuskraadi 19°21,00 N, lääne pool 30 meremiili joonest, mõõdetuna madalaima veetaseme märgist. |
| --- | --- |

b)

Lõuna pool laiuskraadi 19°21,00 N, lääne pool 30 meremiili joonest, mõõdetuna madalaima veetaseme märgist.

Ritvõngedega tuunipüügilaevad

| a) | Põhja pool laiuskraadi 19°21,00 N, lääne pool 15 meremiili joonest, mõõdetuna alates Cap Blanci – Cap Timirisi lähtejoonest. |
| --- | --- |

a)

Põhja pool laiuskraadi 19°21,00 N, lääne pool 15 meremiili joonest, mõõdetuna alates Cap Blanci – Cap Timirisi lähtejoonest.

| b) | Lõuna pool laiuskraadi 19°21,00 N, lääne pool 12 meremiili joonest, mõõdetuna madalaima veetaseme märgist. |
| --- | --- |

b)

Lõuna pool laiuskraadi 19°21,00 N, lääne pool 12 meremiili joonest, mõõdetuna madalaima veetaseme märgist.

Püük elussöödaga

| a) | Põhja pool laiuskraadi 19°48,50 N, lääne pool 3 meremiili joonest, mõõdetuna alates Cap Blanci – Cap Timirisi lähtejoonest. |
| --- | --- |

a)

Põhja pool laiuskraadi 19°48,50 N, lääne pool 3 meremiili joonest, mõõdetuna alates Cap Blanci – Cap Timirisi lähtejoonest.

| b) | Lõuna pool laiuskraadi 19°48,50 N kuni laiuskraadini 19°21,00 N, lääne pool pikkuskraadi 16°45,00 W |
| --- | --- |

b)

Lõuna pool laiuskraadi 19°48,50 N kuni laiuskraadini 19°21,00 N, lääne pool pikkuskraadi 16°45,00 W

| c) | Lõuna pool laiuskraadi 19°21,00 N, lääne pool 3 meremiili joonest, mõõdetuna madalaima veetaseme märgist. |
| --- | --- |

c)

Lõuna pool laiuskraadi 19°21,00 N, lääne pool 3 meremiili joonest, mõõdetuna madalaima veetaseme märgist.

...“.

| 6. | Lehekülgedel 44-45 1. lisa 1. liites kalapüügiliigi 6 all 1. osas „Kalapüügipiirkond“ |
| --- | --- |

6.

Lehekülgedel 44-45 1. lisa 1. liites kalapüügiliigi 6 all 1. osas „Kalapüügipiirkond“

asendatakse

| „... a) | Põhja pool laiuskraadi 19° 00′ 00′′ N: järgmisi punkte ühendav joon:






  20° 46′ 30′′ N | 17° 03′ 00′′ W |
| --- | --- | --- |
| 20° 36′ 00′′ N | 17° 11′ 00′′ W |
| 20° 36′ 00′′ N | 17° 30′ 00′′ W |
| 20° 21′ 50′′ N | 17° 30′ 00′′ W |
| 20° 10′ 00′′ N | 17° 35′ 00′′ W |
| 20° 00′ 00′′ N | 17° 30′ 00′′ W |
| 19° 45′ 00′′ N | 17° 05′ 00′′ W |
| 19° 00′ 00′′ N | 16° 34′ 50′′ W |
| 19° 00′ 00′′ N | 16° 39′ 50′′ W |

„... a)

Põhja pool laiuskraadi 19° 00′ 00′′ N: järgmisi punkte ühendav joon:

20° 46′ 30′′ N

17° 03′ 00′′ W

20° 36′ 00′′ N

17° 11′ 00′′ W

20° 36′ 00′′ N

17° 30′ 00′′ W

20° 21′ 50′′ N

17° 30′ 00′′ W

20° 10′ 00′′ N

17° 35′ 00′′ W

20° 00′ 00′′ N

17° 30′ 00′′ W

19° 45′ 00′′ N

17° 05′ 00′′ W

19° 00′ 00′′ N

16° 34′ 50′′ W

19° 00′ 00′′ N

16° 39′ 50′′ W

| b) | Lõuna pool laiuskraadi 19° 00′ 00′′ N kuni laiuskraadini 17° 30′ N, 20 meremiili kaugusel arvestatuna madalaima veetaseme märgist. |
| --- | --- |

b)

Lõuna pool laiuskraadi 19° 00′ 00′′ N kuni laiuskraadini 17° 30′ N, 20 meremiili kaugusel arvestatuna madalaima veetaseme märgist.

| c) | Lõuna pool laiuskraadi 17° 30′ N: järgmisi punkte ühendav joon:






  17° 30′ 00′′ N | 16° 17′ 00′′ W |
| --- | --- | --- |
| 17° 12′ 00′′ N | 16° 23′ 00′′ W |
| 16° 36′ 00′′ N | 16° 42′ 00′′ W |
| 16° 13′ 00′′ N | 16° 40′ 00′′ W |
| 16° 04′ 00′′ N | 16° 41′ 00′′ W |

c)

Lõuna pool laiuskraadi 17° 30′ N: järgmisi punkte ühendav joon:

17° 30′ 00′′ N

16° 17′ 00′′ W

17° 12′ 00′′ N

16° 23′ 00′′ W

16° 36′ 00′′ N

16° 42′ 00′′ W

16° 13′ 00′′ N

16° 40′ 00′′ W

16° 04′ 00′′ N

16° 41′ 00′′ W

...“

järgmisega:

| „... a) | Põhja pool laiuskraadi 19°00,00 N: järgmisi punkte ühendav joon:






  20°46,30 N | 17°03,00 W |
| --- | --- | --- |
| 20°36,00 N | 17°11,00 W |
| 20°36,00 N | 17°30,00 W |
| 20°21,50 N | 17°30,00 W |
| 20°10,00 N | 17°35,00 W |
| 20°00,00 N | 17°30,00 W |
| 19°45,00 N | 17°05,00 W |
| 19°00,00 N | 16°34,50 W |
| 19°00,00 N | 16°39,50 W |

„... a)

Põhja pool laiuskraadi 19°00,00 N: järgmisi punkte ühendav joon:

20°46,30 N

17°03,00 W

20°36,00 N

17°11,00 W

20°36,00 N

17°30,00 W

20°21,50 N

17°30,00 W

20°10,00 N

17°35,00 W

20°00,00 N

17°30,00 W

19°45,00 N

17°05,00 W

19°00,00 N

16°34,50 W

19°00,00 N

16°39,50 W

| b) | Lõuna pool laiuskraadi 19°00,00 N kuni laiuskraadini 17°30 N, 20 meremiili kaugusel arvestatuna madalaima veetaseme märgist. |
| --- | --- |

b)

Lõuna pool laiuskraadi 19°00,00 N kuni laiuskraadini 17°30 N, 20 meremiili kaugusel arvestatuna madalaima veetaseme märgist.

| c) | Lõuna pool laiuskraadi 17°30 N: järgmisi punkte ühendav joon:






  17°30,00 N | 16°17,00 W |
| --- | --- | --- |
| 17°12,00 N | 16°23,00 W |
| 16°36,00 N | 16°42,00 W |
| 16°13,00 N | 16°40,00 W |
| 16°04,00 N | 16°41,00 W |

c)

Lõuna pool laiuskraadi 17°30 N: järgmisi punkte ühendav joon:

17°30,00 N

16°17,00 W

17°12,00 N

16°23,00 W

16°36,00 N

16°42,00 W

16°13,00 N

16°40,00 W

16°04,00 N

16°41,00 W

...“.

| 7. | Leheküljel 46 1. lisa 1. liites kalapüügiliigi 7 all 1. osas „Kalapüügipiirkond“ |
| --- | --- |

7.

Leheküljel 46 1. lisa 1. liites kalapüügiliigi 7 all 1. osas „Kalapüügipiirkond“

asendatakse

| „... a) | Põhja pool laiuskraadi 19°00′00′′ N: järgmisi punkte ühendav joon:






  20° 46′ 30′′ N | 17° 03′ 00′′ W |
| --- | --- | --- |
| 20° 36′ 00′′ N | 17° 11′ 00′′ W |
| 20° 36′ 00′′ N | 17° 30′ 00′′ W |
| 20° 21′ 50′′ N | 17° 30′ 00′′ W |
| 20° 10′ 00′′ N | 17° 35′ 00′′ W |
| 20° 00′ 00′′ N | 17° 30′ 00′′ W |
| 19° 45′ 00′′ N | 17° 05′ 00′′ W |
| 19° 00′ 00′′ N | 16° 34′ 50′′ W |
| 19° 00′ 00′′ N | 16° 39′ 50′′ W |

„... a)

Põhja pool laiuskraadi 19°00′00′′ N: järgmisi punkte ühendav joon:

20° 46′ 30′′ N

17° 03′ 00′′ W

20° 36′ 00′′ N

17° 11′ 00′′ W

20° 36′ 00′′ N

17° 30′ 00′′ W

20° 21′ 50′′ N

17° 30′ 00′′ W

20° 10′ 00′′ N

17° 35′ 00′′ W

20° 00′ 00′′ N

17° 30′ 00′′ W

19° 45′ 00′′ N

17° 05′ 00′′ W

19° 00′ 00′′ N

16° 34′ 50′′ W

19° 00′ 00′′ N

16° 39′ 50′′ W

| b) | Lõuna pool laiuskraadi 19° 00′ 00′′ N kuni laiuskraadini 17° 30′ N, 20 meremiili kaugusel arvestatuna madalaima veetaseme märgist. |
| --- | --- |

b)

Lõuna pool laiuskraadi 19° 00′ 00′′ N kuni laiuskraadini 17° 30′ N, 20 meremiili kaugusel arvestatuna madalaima veetaseme märgist.

| c) | Lõuna pool laiuskraadi 17° 30′ N: järgmisi punkte ühendav joon:






  17° 30′ 00′′ N | 16° 17′ 00′′ W |
| --- | --- | --- |
| 17° 12′ 00′′ N | 16° 23′ 00′′ W |
| 16° 36′ 00′′ N | 16° 42′ 00′′ W |
| 16° 13′ 00′′ N | 16° 40′ 00′′ W |
| 16° 04′ 00′′ N | 16° 41′ 00′′ W |

c)

Lõuna pool laiuskraadi 17° 30′ N: järgmisi punkte ühendav joon:

17° 30′ 00′′ N

16° 17′ 00′′ W

17° 12′ 00′′ N

16° 23′ 00′′ W

16° 36′ 00′′ N

16° 42′ 00′′ W

16° 13′ 00′′ N

16° 40′ 00′′ W

16° 04′ 00′′ N

16° 41′ 00′′ W

...“

järgmisega:

| „... a) | Põhja pool laiuskraadi 19°00,00 N: järgmisi punkte ühendav joon:






  20°46,30 N | 17°03,00 W |
| --- | --- | --- |
| 20°36,00 N | 17°11,00 W |
| 20°36,00 N | 17°30,00 W |
| 20°21,50 N | 17°30,00 W |
| 20°10,00 N | 17°35,00 W |
| 20°00,00 N | 17°30,00 W |
| 19°45,00 N | 17°05,00 W |
| 19°00,00 N | 16°34,50 W |
| 19°00,00 N | 16°39,50 W |

„... a)

Põhja pool laiuskraadi 19°00,00 N: järgmisi punkte ühendav joon:

20°46,30 N

17°03,00 W

20°36,00 N

17°11,00 W

20°36,00 N

17°30,00 W

20°21,50 N

17°30,00 W

20°10,00 N

17°35,00 W

20°00,00 N

17°30,00 W

19°45,00 N

17°05,00 W

19°00,00 N

16°34,50 W

19°00,00 N

16°39,50 W

| b) | Lõuna pool laiuskraadi 19°00,00 N kuni laiuskraadini 17°30 N, 20 meremiili kaugusel arvestatuna madalaima veetaseme märgist. |
| --- | --- |

b)

Lõuna pool laiuskraadi 19°00,00 N kuni laiuskraadini 17°30 N, 20 meremiili kaugusel arvestatuna madalaima veetaseme märgist.

| c) | Lõuna pool laiuskraadi 17°30 N: järgmisi punkte ühendav joon:






  17°30,00 N | 16°17,00 W |
| --- | --- | --- |
| 17°12,00 N | 16°23,00 W |
| 16°36,00 N | 16°42,00 W |
| 16°13,00 N | 16°40,00 W |
| 16°04,00 N | 16°41,00 W |

c)

Lõuna pool laiuskraadi 17°30 N: järgmisi punkte ühendav joon:

17°30,00 N

16°17,00 W

17°12,00 N

16°23,00 W

16°36,00 N

16°42,00 W

16°13,00 N

16°40,00 W

16°04,00 N

16°41,00 W

...“.

| 8. | Leheküljel 49 1. lisa 2. liites „Mauritaania kalapüügipiirkonna piirid“ |
| --- | --- |

8.

Leheküljel 49 1. lisa 2. liites „Mauritaania kalapüügipiirkonna piirid“

asendatakse

| „Lõunapiir | 16° 04′ | N | 19° 33′ 05′′ | W |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Koordinaadid | 16° 17′ | N | 19° 32′ 05′′ | W |
| Koordinaadid | 16° 28′ 05′′ | N | 19° 32′ 05′′ | W |
| Koordinaadid | 16° 38′ | N | 19° 33′ 02′′ | W |
| Koordinaadid | 17° 00′ | N | 19° 32′ 01′′ | W |
| Koordinaadid | 17° 06′ | N | 19° 36′ 08′′ | W |
| Koordinaadid | 17° 26′ 08′′ | N | 19° 37′ 09′′ | W |
| Koordinaadid | 17° 31′ 09′′ | N | 19° 38′ | W |
| Koordinaadid | 17° 44′ 01′′ | N | 19° 38′ | W |
| Koordinaadid | 17° 53′ 03′′ | N | 19° 38′ | W |
| Koordinaadid | 18° 02′ 05′′ | N | 19° 42′ 01′′ | W |
| Koordinaadid | 18° 07′ 08′′ | N | 19° 44′ 02′′ | W |
| Koordinaadid | 18° 13′ 04′′ | N | 19° 47′ | W |
| Koordinaadid | 18° 18′ 08′′ | N | 19° 49′ | W |
| Koordinaadid | 18° 24′ | N | 19° 51′ 05′′ | W |
| Koordinaadid | 18° 28′ 08′′ | N | 19° 53′ 08′′ | W |
| Koordinaadid | 18° 34′ 09′′ | N | 19° 56′ | W |
| Koordinaadid | 18° 44′ 02′′ | N | 20° 00′ | W |
| Koordinaadid | 19° 00′ | N | 19° 43′ | W |
| Koordinaadid | 19° 23′ | N | 20° 01′ | W |
| Koordinaadid | 19° 30′ | N | 20° 04′ | W |
| Koordinaadid | 20° 00′ | N | 20° 14′ 05′′ | W |
| Koordinaadid | 20° 30′ | N | 20° 25′ 05′′ | W |
| Põhjapiir | 20° 46′ | N | 20° 04′ 05′′ | W“ |

„Lõunapiir

16° 04′

N

19° 33′ 05′′

W

Koordinaadid

16° 17′

N

19° 32′ 05′′

W

Koordinaadid

16° 28′ 05′′

N

19° 32′ 05′′

W

Koordinaadid

16° 38′

N

19° 33′ 02′′

W

Koordinaadid

17° 00′

N

19° 32′ 01′′

W

Koordinaadid

17° 06′

N

19° 36′ 08′′

W

Koordinaadid

17° 26′ 08′′

N

19° 37′ 09′′

W

Koordinaadid

17° 31′ 09′′

N

19° 38′

W

Koordinaadid

17° 44′ 01′′

N

19° 38′

W

Koordinaadid

17° 53′ 03′′

N

19° 38′

W

Koordinaadid

18° 02′ 05′′

N

19° 42′ 01′′

W

Koordinaadid

18° 07′ 08′′

N

19° 44′ 02′′

W

Koordinaadid

18° 13′ 04′′

N

19° 47′

W

Koordinaadid

18° 18′ 08′′

N

19° 49′

W

Koordinaadid

18° 24′

N

19° 51′ 05′′

W

Koordinaadid

18° 28′ 08′′

N

19° 53′ 08′′

W

Koordinaadid

18° 34′ 09′′

N

19° 56′

W

Koordinaadid

18° 44′ 02′′

N

20° 00′

W

Koordinaadid

19° 00′

N

19° 43′

W

Koordinaadid

19° 23′

N

20° 01′

W

Koordinaadid

19° 30′

N

20° 04′

W

Koordinaadid

20° 00′

N

20° 14′ 05′′

W

Koordinaadid

20° 30′

N

20° 25′ 05′′

W

Põhjapiir

20° 46′

N

20° 04′ 05′′

W“

järgmisega:

| „Lõunapiir | 16°04 | N | 19°33,5 | W |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Koordinaadid | 16°17 | N | 19°32,5 | W |
| Koordinaadid | 16°28,5 | N | 19°32,5 | W |
| Koordinaadid | 16°38 | N | 19°33,2 | W |
| Koordinaadid | 17°00 | N | 19°32,1 | W |
| Koordinaadid | 17°06 | N | 19°36,8 | W |
| Koordinaadid | 17°26,8 | N | 19°37,9 | W |
| Koordinaadid | 17°31,9 | N | 19°38 | W |
| Koordinaadid | 17°44,1 | N | 19°38 | W |
| Koordinaadid | 17°53,3 | N | 19°38 | W |
| Koordinaadid | 18°02,5 | N | 19°42,1 | W |
| Koordinaadid | 18°07,8 | N | 19°44,2 | W |
| Koordinaadid | 18°13,4 | N | 19°47 | W |
| Koordinaadid | 18°18,8 | N | 19°49 | W |
| Koordinaadid | 18°24 | N | 19°51,5 | W |
| Koordinaadid | 18°28,8 | N | 19°53,8 | W |
| Koordinaadid | 18°34,9 | N | 19°56 | W |
| Koordinaadid | 18°44,2 | N | 20°00 | W |
| Koordinaadid | 19°00 | N | 19°43 | W |
| Koordinaadid | 19°23 | N | 20°01 | W |
| Koordinaadid | 19°30 | N | 20°04 | W |
| Koordinaadid | 20°00 | N | 20°14,5 | W |
| Koordinaadid | 20°30 | N | 20°25,5 | W |
| Põhjapiir | 20°46 | N | 20°04,5 | W“. |

„Lõunapiir

16°04

N

19°33,5

W

Koordinaadid

16°17

N

19°32,5

W

Koordinaadid

16°28,5

N

19°32,5

W

Koordinaadid

16°38

N

19°33,2

W

Koordinaadid

17°00

N

19°32,1

W

Koordinaadid

17°06

N

19°36,8

W

Koordinaadid

17°26,8

N

19°37,9

W

Koordinaadid

17°31,9

N

19°38

W

Koordinaadid

17°44,1

N

19°38

W

Koordinaadid

17°53,3

N

19°38

W

Koordinaadid

18°02,5

N

19°42,1

W

Koordinaadid

18°07,8

N

19°44,2

W

Koordinaadid

18°13,4

N

19°47

W

Koordinaadid

18°18,8

N

19°49

W

Koordinaadid

18°24

N

19°51,5

W

Koordinaadid

18°28,8

N

19°53,8

W

Koordinaadid

18°34,9

N

19°56

W

Koordinaadid

18°44,2

N

20°00

W

Koordinaadid

19°00

N

19°43

W

Koordinaadid

19°23

N

20°01

W

Koordinaadid

19°30

N

20°04

W

Koordinaadid

20°00

N

20°14,5

W

Koordinaadid

20°30

N

20°25,5

W

Põhjapiir

20°46

N

20°04,5

W“.

---