# Euroopa Liidu L 41/2017

| | ISSN 1977-0650 |
| --- | --- |
| Euroopa Liidu
  Teataja | L 41 |
| | |
| Eestikeelne väljaanne | Õigusaktid | 60. aastakäik17. veebruar 2017 |

ISSN 1977-0650

Euroopa Liidu

Teataja

L 41

Eestikeelne väljaanne

Õigusaktid

60. aastakäik17. veebruar 2017

---

| Sisukord | | II   Muud kui seadusandlikud aktid | Lehekülg |
| --- | --- | --- | --- |
| | | RAHVUSVAHELISTE LEPINGUTEGA LOODUD ORGANITE VASTU VÕETUD AKTID |
| | * | ÜRO Euroopa Majanduskomisjoni (UNECE) eeskiri nr 10: ühtsed sätted, mis käsitlevad sõidukite tüübikinnitust seoses elektromagnetilise ühilduvusega [2017/260] | 1 |

Sisukord

II   Muud kui seadusandlikud aktid

Lehekülg

RAHVUSVAHELISTE LEPINGUTEGA LOODUD ORGANITE VASTU VÕETUD AKTID

*

ÜRO Euroopa Majanduskomisjoni (UNECE) eeskiri nr 10: ühtsed sätted, mis käsitlevad sõidukite tüübikinnitust seoses elektromagnetilise ühilduvusega [2017/260]

1

| ET | Aktid, mille peakiri on trükitud harilikus trükikirjas, käsitlevad põllumajandusküsimuste igapäevast korraldust ning nende kehtivusaeg on üldjuhul piiratud.
  Kõigi ülejäänud aktide pealkirjad on trükitud poolpaksus kirjas ja nende ette on märgitud tärn. |
| --- | --- |

ET

Aktid, mille peakiri on trükitud harilikus trükikirjas, käsitlevad põllumajandusküsimuste igapäevast korraldust ning nende kehtivusaeg on üldjuhul piiratud.

Kõigi ülejäänud aktide pealkirjad on trükitud poolpaksus kirjas ja nende ette on märgitud tärn.

---

II Muud kui seadusandlikud aktid

RAHVUSVAHELISTE LEPINGUTEGA LOODUD ORGANITE VASTU VÕETUD AKTID

| 17.2.2017 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 41/1 |
| --- | --- | --- | --- |

17.2.2017

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 41/1

---

Rahvusvahelise avaliku õiguse alusel on õiguslik toime ainult ÜRO Euroopa Majanduskomisjoni originaaltekstidel. Käesoleva eeskirja staatust ja jõustumise kuupäeva tuleb kontrollida ÜRO Euroopa Majanduskomisjoni staatusdokumendi TRANS/WP.29/343 viimasest versioonist, mis on kättesaadav Internetis:

http://www.unece.org/trans/main/wp29/wp29wgs/wp29gen/wp29fdocstts.html

ÜRO Euroopa Majanduskomisjoni (UNECE) eeskiri nr 10: ühtsed sätted, mis käsitlevad sõidukite tüübikinnitust seoses elektromagnetilise ühilduvusega [2017/260]

Sisaldab kogu kehtivat teksti kuni:

Sisaldab kogu kehtivat teksti kuni:

05-seeria muudatuste 1. täiendus – jõustumise kuupäev: 8. oktoober 2016

SISUKORD

EESKIRI

| 1. | Reguleerimisala |
| --- | --- |

1.

| 2. | Mõisted |
| --- | --- |

2.

| 3. | Tüübikinnituse taotlemine |
| --- | --- |

3.

| 4. | Tüübikinnitus |
| --- | --- |

4.

| 5. | Märgistus |
| --- | --- |

5.

| 6. | Nõuded muudele konfiguratsioonidele peale „REESSi elektrivõrgust laadimise režiimi“ |
| --- | --- |

6.

| 7. | Lisanõuded konfiguratsioonile „REESSi elektrivõrgust laadimise režiim“ |
| --- | --- |

7.

| 8. | Sõiduki tüübikinnituse muutmine või laiendamine pärast elektrilise/elektroonilise alakoostu lisamist või asendamist |
| --- | --- |

8.

| 9. | Toodangu nõuetele vastavus |
| --- | --- |

9.

| 10. | Karistused toodangu nõuetele mittevastavuse korral |
| --- | --- |

10.

| 11. | Tootmise lõpetamine |
| --- | --- |

11.

| 12. | Sõiduki või elektrilise/elektroonilise alakoostu tüübikinnituse muutmine või laiendamine |
| --- | --- |

12.

| 13. | Üleminekusätted |
| --- | --- |

13.

| 14. | Tüübikinnituskatsete eest vastutavate tehniliste teenistuste ja tüübikinnitusasutuste nimed ja aadressid |
| --- | --- |

14.

| 1. liide. | Käesolevas eeskirjas osutatud standardite loetelu |
| --- | --- |

1. liide.

| 2. liide. | Sõiduki lairiba võrdluspiirid. Antenni ja sõiduki vahe: 10 m |
| --- | --- |

2. liide.

| 3. liide. | Sõiduki lairiba võrdluspiirid. Antenni ja sõiduki vahe: 3 m |
| --- | --- |

3. liide.

| 4. liide. | Sõiduki kitsasriba võrdluspiirid. Antenni ja sõiduki vahe: 10 m |
| --- | --- |

4. liide.

| 5. liide. | Sõiduki kitsasriba võrdluspiirid. Antenni ja sõiduki vahe: 3 m |
| --- | --- |

5. liide.

| 6. liide. | Elektriline/elektrooniline alakoost (ESA). Lairiba võrdluspiirid |
| --- | --- |

6. liide.

| 7. liide. | Elektriline/elektrooniline alakoost (ESA). Kitsasriba võrdluspiirid |
| --- | --- |

7. liide.

| 8. liide. | Kõrgepinge tehisvõrk |
| --- | --- |

8. liide.

Lisad

| 1 | Tüübikinnitusmärkide näidised |
| --- | --- |

1

| 2A | Teatis sõiduki tüübikinnituse kohta seoses elektromagnetilise ühilduvusega |
| --- | --- |

2A

| 2B | Teatis elektrilise/elektroonilise alakoostu tüübikinnituse kohta seoses elektromagnetilise ühilduvusega |
| --- | --- |

2B

| 3A | Teatis sõiduki / osa / eraldi seadmestiku tüübikinnituse andmise, laiendamise, andmata jätmise, tühistamise või tootmise lõpetamise kohta vastavalt eeskirjale nr 10 |
| --- | --- |

3A

| 3B | Teatis elektrilise/elektroonilise alakoostu tüübikinnituse andmise, laiendamise, andmata jätmise, tühistamise või tootmise lõpetamise kohta vastavalt eeskirjale nr 10 |
| --- | --- |

3B

| 4 | Sõidukite lairibalise elektromagnetkiirguse mõõtmise meetod |
| --- | --- |

4

| 5 | Sõidukite kitsaribalise elektromagnetkiirguse mõõtmise meetod |
| --- | --- |

5

| 6 | Sõidukite elektromagnetkiirguse taluvuse katsetamise meetod |
| --- | --- |

6

| 7 | Elektriliste/elektrooniliste alakoostude lairibalise elektromagnetkiirguse mõõtmise meetod |
| --- | --- |

7

| 8 | Elektriliste/elektrooniliste alakoostude kitsaribalise elektromagnetkiirguse mõõtmise meetod |
| --- | --- |

8

| 9 | Elektriliste/elektrooniliste alakoostude elektromagnetkiirguse taluvuse katsetamise meetod(id) |
| --- | --- |

9

| 10 | Elektriliste/elektrooniliste alakoostude siirdeprotsessidest lähtuvate häirete taluvuse ja kiirguse katsetamise meetod(id) |
| --- | --- |

10

| 11 | Sõiduki vahelduvvoolujuhtmetes tekkivate vooluharmoonikutest põhjustatud häiringute katsetamise meetod(id) |
| --- | --- |

11

| 12 | Sõiduki vahelduvvoolujuhtmetes pinge muutustest, pinge kõikumistest ja värelusest tekkivate häiringute katsetamise meetod(id) |
| --- | --- |

12

| 13 | Sõidukite vahelduv- või alalisvoolujuhtmetes tekkivate raadiosageduslike häirete katsetamise meetod(id) |
| --- | --- |

13

| 14 | Sõidukite võrgu- ja kaugsideühendustest tekkivate raadiosageduslike häirete katsetamise meetod(id) |
| --- | --- |

14

| 15 | Meetod sõiduki häiretaluvuse katsetamiseks vahelduv- ja alalisvoolujuhtmetes tekkivate kiirete mittestatsionaarsete impulsside või impulsipakettide suhtes |
| --- | --- |

15

| 16 | Meetod sõiduki häiretaluvuse katsetamiseks vahelduv- või alalisvoolujuhtmetes tekkivate pingemuhkude suhtes |
| --- | --- |

16

| 17 | Elektriliste/elektrooniliste alakoostude vahelduvvoolujuhtmetes tekkivate vooluharmoonikutest põhjustatud häiringute katsetamise meetod(id) |
| --- | --- |

17

| 18 | Elektriliste/elektrooniliste alakoostude vahelduvvoolujuhtmetes pinge muutustest, pinge kõikumistest ja värelusest tekkivate häiringute katsetamise meetod(id) |
| --- | --- |

18

| 19 | Elektriliste/elektrooniliste alakoostude vahelduv- või alalisvoolujuhtmetes tekkivate raadiosageduslike häirete katsetamise meetod(id) |
| --- | --- |

19

| 20 | Elektriliste/elektrooniliste alakoostude võrgu- ja kaugsideühendustest tekkivate raadiosageduslike häirete katsetamise meetod(id) |
| --- | --- |

20

| 21 | Meetod elektriliste/elektrooniliste alakoostude häiretaluvuse katsetamiseks vahelduv- ja alalisvoolujuhtmetes tekkivate kiirete mittestatsionaarsete impulsside või impulsipakettide (EFT/B) suhtes |
| --- | --- |

21

| 22 | Meetod elektriliste/elektrooniliste alakoostude häiretaluvuse katsetamiseks vahelduv- või alalisvoolujuhtmetes tekkivate pingemuhkude suhtes |
| --- | --- |

22

1.   REGULEERIMISALA

Käesolevat eeskirja kohaldatakse:

| 1.1. | L-, M-, N- ja O-kategooria (1) sõidukite elektromagnetilise ühilduvuse suhtes; |
| --- | --- |

1.1.

L-, M-, N- ja O-kategooria (1) sõidukite elektromagnetilise ühilduvuse suhtes;

1

| 1.2. | punktis 3.2.1 esitatud piirangutega neile sõidukitele paigaldamiseks ettenähtud osade ja eraldi seadmestike elektromagnetilise ühilduvuse suhtes. |
| --- | --- |

1.2.

punktis 3.2.1 esitatud piirangutega neile sõidukitele paigaldamiseks ettenähtud osade ja eraldi seadmestike elektromagnetilise ühilduvuse suhtes.

| 1.3. | See hõlmab järgmist:






  a) | nõuded, mis käsitlevad selliste funktsioonide kiirguslike ja juhtivuslike häirete taluvust, mis on seotud sõiduki otsese juhtimisega ja juhi, sõitja ja teiste liiklejate kaitsmisega ning selliste häiretega, mis võivad tekitada juhis või teistes liiklejates segadust; mis on seotud sõiduki andmesiini toimimisega, mis on seotud sõiduki kohustuslikke andmeid mõjutavate häiretega; |
| --- | --- | --- |

1.3.

See hõlmab järgmist:

a)

nõuded, mis käsitlevad selliste funktsioonide kiirguslike ja juhtivuslike häirete taluvust, mis on seotud sõiduki otsese juhtimisega ja juhi, sõitja ja teiste liiklejate kaitsmisega ning selliste häiretega, mis võivad tekitada juhis või teistes liiklejates segadust; mis on seotud sõiduki andmesiini toimimisega, mis on seotud sõiduki kohustuslikke andmeid mõjutavate häiretega;

| b) | nõuded, mis käsitlevad soovimatu kiirgusemissiooni ja juhtivusliku kiirguse vältimist, et kaitsta enda sõiduki või kõrval või läheduses asuvate sõidukite elektriliste või elektrooniliste seadmete otstarbekohast kasutust, ning sõidukitele hiljem paigaldatavatest lisaseadmetest tingitud häirete vältimist; |
| --- | --- |

b)

nõuded, mis käsitlevad soovimatu kiirgusemissiooni ja juhtivusliku kiirguse vältimist, et kaitsta enda sõiduki või kõrval või läheduses asuvate sõidukite elektriliste või elektrooniliste seadmete otstarbekohast kasutust, ning sõidukitele hiljem paigaldatavatest lisaseadmetest tingitud häirete vältimist;

| c) | lisanõuded sõidukitele ja elektrilistele/elektroonilistele alakoostudele, millel on ühendussüsteemid REESSi laadimiseks, seoses sõiduki ja elektrivõrgu vahelise ühenduse emissiooni- ja häiretaluvuse kontrollimisega. |
| --- | --- |

c)

lisanõuded sõidukitele ja elektrilistele/elektroonilistele alakoostudele, millel on ühendussüsteemid REESSi laadimiseks, seoses sõiduki ja elektrivõrgu vahelise ühenduse emissiooni- ja häiretaluvuse kontrollimisega.

2.   MÕISTED

Käesolevas eeskirjas kasutatakse järgmisi mõisteid.

| 2.1. | „Elektromagnetiline ühilduvus“ – sõiduki või selle osa/osade või eraldi seadmestiku/seadmestike võime toimida rahuldavalt elektromagnetilises keskkonnas tekitamata liigseid elektromagnetilisi häireid. |
| --- | --- |

2.1.

„Elektromagnetiline ühilduvus“ – sõiduki või selle osa/osade või eraldi seadmestiku/seadmestike võime toimida rahuldavalt elektromagnetilises keskkonnas tekitamata liigseid elektromagnetilisi häireid.

| 2.2. | „Elektromagnetiline häire“ – mis tahes elektromagnetiline nähtus, mis võib halvendada sõiduki või selle osa/osade või eraldi seadmestiku/seadmestike või sõiduki läheduses asuva mis tahes muu seadise, seadme või süsteemi toimimist. Elektromagnetiliseks häireks võib olla elektromagnetiline müra, soovimatu signaal või levikeskkonna muutumine. |
| --- | --- |

2.2.

„Elektromagnetiline häire“ – mis tahes elektromagnetiline nähtus, mis võib halvendada sõiduki või selle osa/osade või eraldi seadmestiku/seadmestike või sõiduki läheduses asuva mis tahes muu seadise, seadme või süsteemi toimimist. Elektromagnetiliseks häireks võib olla elektromagnetiline müra, soovimatu signaal või levikeskkonna muutumine.

| 2.3. | „Elektromagnetiline häiretaluvus“ – sõiduki või selle osa/osade või eraldi seadmestiku/seadmestike võime toimida talitluse halvenemiseta (teatavate) elektromagnetiliste häirete korral, sealhulgas vajalik raadiosagedussignaal raadiosaatjast või sõidukisisese või -välise tööstusliku-teadusliku-meditsiinilise aparatuuri ribasisene kiirgus. |
| --- | --- |

2.3.

„Elektromagnetiline häiretaluvus“ – sõiduki või selle osa/osade või eraldi seadmestiku/seadmestike võime toimida talitluse halvenemiseta (teatavate) elektromagnetiliste häirete korral, sealhulgas vajalik raadiosagedussignaal raadiosaatjast või sõidukisisese või -välise tööstusliku-teadusliku-meditsiinilise aparatuuri ribasisene kiirgus.

| 2.4. | „Elektromagnetiline keskkond“ – kõik teatavas kohas esinevad elektromagnetilised nähtused. |
| --- | --- |

2.4.

„Elektromagnetiline keskkond“ – kõik teatavas kohas esinevad elektromagnetilised nähtused.

| 2.5. | „Lairibakiirgus“ – kiirgus, mille ribalaius on suurem kui teatava mõõteseadme või vastuvõtja ribalaius (Rahvusvaheline Raadiohäirete Erikomisjon (CISPR)25). |
| --- | --- |

2.5.

„Lairibakiirgus“ – kiirgus, mille ribalaius on suurem kui teatava mõõteseadme või vastuvõtja ribalaius (Rahvusvaheline Raadiohäirete Erikomisjon (CISPR)25).

| 2.6. | „Kitsasribakiirgus“ – kiirgus, mille ribalaius on väiksem kui teatava mõõteseadme või vastuvõtja ribalaius (CISPR 25). |
| --- | --- |

2.6.

„Kitsasribakiirgus“ – kiirgus, mille ribalaius on väiksem kui teatava mõõteseadme või vastuvõtja ribalaius (CISPR 25).

| 2.7. | „Elektriline/elektrooniline süsteem“ – elektri- ja/või elektronseadis(ed) või seadiste komplekt(id) koos elektriühendustega, mis moodustavad sõiduki osa, kuid mis ei pea saama tüübikinnitust sõidukist eraldi. |
| --- | --- |

2.7.

„Elektriline/elektrooniline süsteem“ – elektri- ja/või elektronseadis(ed) või seadiste komplekt(id) koos elektriühendustega, mis moodustavad sõiduki osa, kuid mis ei pea saama tüübikinnitust sõidukist eraldi.

| 2.8. | „Elektriline/elektrooniline alakoost“ – elektri- ja/või elektronseadis või seadiste komplekt(id) koos elektriühenduste ja juhtmestikuga, mis moodustavad sõiduki osa ja millel on üks või mitu erifunktsiooni. Elektrilisele/elektroonilisele alakoostule võib tootja taotluse korral tüübikinnituse anda kas „osana“ või „eraldi seadmestikuna“. |
| --- | --- |

2.8.

„Elektriline/elektrooniline alakoost“ – elektri- ja/või elektronseadis või seadiste komplekt(id) koos elektriühenduste ja juhtmestikuga, mis moodustavad sõiduki osa ja millel on üks või mitu erifunktsiooni. Elektrilisele/elektroonilisele alakoostule võib tootja taotluse korral tüübikinnituse anda kas „osana“ või „eraldi seadmestikuna“.

| 2.9. | „Sõidukitüüp“ seoses elektromagnetilise ühilduvusega – kõik sõidukid, mis ei erine oluliselt järgmistes aspektides:






  2.9.1. | mootoriruumi üldsuurus ja kuju; |
| --- | --- | --- |

2.9.

„Sõidukitüüp“ seoses elektromagnetilise ühilduvusega – kõik sõidukid, mis ei erine oluliselt järgmistes aspektides:

2.9.1.

mootoriruumi üldsuurus ja kuju;

| 2.9.2. | elektriliste ja/või elektrooniliste komponentide ja juhtmestiku üldine asetus; |
| --- | --- |

2.9.2.

elektriliste ja/või elektrooniliste komponentide ja juhtmestiku üldine asetus;

| 2.9.3. | esmane materjal, millest ehitatakse sõiduki kere või korpus (näiteks teras-, alumiinium- või klaaskiudkere). Eri materjalist paneelide olemasolu ei muuda sõiduki tüüpi, kui kere esmane materjal ei ole muutunud. Sellistest muudatustest tuleb siiski teatada. |
| --- | --- |

2.9.3.

esmane materjal, millest ehitatakse sõiduki kere või korpus (näiteks teras-, alumiinium- või klaaskiudkere). Eri materjalist paneelide olemasolu ei muuda sõiduki tüüpi, kui kere esmane materjal ei ole muutunud. Sellistest muudatustest tuleb siiski teatada.

| 2.10. | „Elektrilise/elektroonilise alakoostu tüüp“ seoses elektromagnetilise ühilduvusega – elektrilised/elektroonilised alakoostud, mis ei erine järgmistes olulistes aspektides:






  2.10.1. | elektrilise/elektroonilise alakoostu funktsioon; |
| --- | --- | --- |

2.10.

„Elektrilise/elektroonilise alakoostu tüüp“ seoses elektromagnetilise ühilduvusega – elektrilised/elektroonilised alakoostud, mis ei erine järgmistes olulistes aspektides:

2.10.1.

elektrilise/elektroonilise alakoostu funktsioon;

| 2.10.2. | vajaduse korral elektriliste ja/või elektrooniliste komponentide üldine asetus. |
| --- | --- |

2.10.2.

vajaduse korral elektriliste ja/või elektrooniliste komponentide üldine asetus.

| 2.11. | „Sõiduki juhtmestik“ – sõidukitootja paigaldatavad toitepinge-, siinisüsteemi- (nt CAN), signaal- või aktiivantennikaablid. |
| --- | --- |

2.11.

„Sõiduki juhtmestik“ – sõidukitootja paigaldatavad toitepinge-, siinisüsteemi- (nt CAN), signaal- või aktiivantennikaablid.

| 2.12. | „Häiretaluvusega seotud funktsioonid“ on:






  a) | funktsioonid, mis on seotud sõiduki otsese juhtimisega:






  i) | halvendades või muutes: nt mootori, ülekandesüsteemi, pidurite, vedrustuse, muutuva ülekandega roolivõimendi, kiiruspiirikute tööd; |
| --- | --- | --- | --- |

2.12.

„Häiretaluvusega seotud funktsioonid“ on:

a)

funktsioonid, mis on seotud sõiduki otsese juhtimisega:

i)

halvendades või muutes: nt mootori, ülekandesüsteemi, pidurite, vedrustuse, muutuva ülekandega roolivõimendi, kiiruspiirikute tööd;

| ii) | mõjutades sõidukijuhi asendit: nt istme või rooli paigutust; |
| --- | --- |

ii)

mõjutades sõidukijuhi asendit: nt istme või rooli paigutust;

| iii) | mõjutades nähtavust: nt lähituled, klaasipuhasti; |
| --- | --- |

iii)

mõjutades nähtavust: nt lähituled, klaasipuhasti;

| b) | funktsioonid, mis on seotud sõidukijuhi, kaassõitja ja teiste liiklejate kaitsmisega:
  nt turvapadi ja turvavöösüsteemid; |
| --- | --- |

b)

funktsioonid, mis on seotud sõidukijuhi, kaassõitja ja teiste liiklejate kaitsmisega:

nt turvapadi ja turvavöösüsteemid;

| c) | funktsioonid, mille häired võivad tekitada segadust sõidukijuhis või teistes liiklejates:






  i) | optilised häired: nt suunatulelaternate, piduritulelaternate, ülemiste ääretulelaternate, tagumise ääretulelaterna, häiresüsteemi valgusindikaatorite ebaõige toimimine, juhi otseses vaateväljas olevatest hoiatusindikaatoritest, tuledest või näidikutelt saadav valeteave, mis on seotud alapunktis a või b nimetatud funktsioonidega; |
| --- | --- | --- |

c)

funktsioonid, mille häired võivad tekitada segadust sõidukijuhis või teistes liiklejates:

i)

optilised häired: nt suunatulelaternate, piduritulelaternate, ülemiste ääretulelaternate, tagumise ääretulelaterna, häiresüsteemi valgusindikaatorite ebaõige toimimine, juhi otseses vaateväljas olevatest hoiatusindikaatoritest, tuledest või näidikutelt saadav valeteave, mis on seotud alapunktis a või b nimetatud funktsioonidega;

| ii) | akustilised häired: nt alarmsüsteemi, autopasuna ebaõige toimimine. |
| --- | --- |

ii)

akustilised häired: nt alarmsüsteemi, autopasuna ebaõige toimimine.

| d) | funktsioonid, mis on seotud sõiduki andmesiini toimimisega:
  tõkestades andmeedastust sõiduki andmesiinisüsteemide kaudu, mida kasutatakse andmete edastamiseks ja mis on vajalikud teiste häiretaluvusega seotud funktsioonide nõuetekohase toimimise tagamiseks; |
| --- | --- |

d)

funktsioonid, mis on seotud sõiduki andmesiini toimimisega:

tõkestades andmeedastust sõiduki andmesiinisüsteemide kaudu, mida kasutatakse andmete edastamiseks ja mis on vajalikud teiste häiretaluvusega seotud funktsioonide nõuetekohase toimimise tagamiseks;

| e) | funktsioonid, mis häirete korral mõjutavad sõiduki kohustuslikke andmeid: nt sõidumeerik, läbisõidumõõdik; |
| --- | --- |

e)

funktsioonid, mis häirete korral mõjutavad sõiduki kohustuslikke andmeid: nt sõidumeerik, läbisõidumõõdik;

| f) | elektrivõrgust laadimise režiimiga seotud funktsioonid:






  i) | sõiduki katsetamisel: põhjustades sõiduki ootamatut liikumist; |
| --- | --- | --- |

f)

elektrivõrgust laadimise režiimiga seotud funktsioonid:

i)

sõiduki katsetamisel: põhjustades sõiduki ootamatut liikumist;

| ii) | elektrilise/elektroonilise alakoostu katsetamisel: põhjustades ebakorrektseid laadimistingimusi (nt liigvool, ülepinge). |
| --- | --- |

ii)

elektrilise/elektroonilise alakoostu katsetamisel: põhjustades ebakorrektseid laadimistingimusi (nt liigvool, ülepinge).

| 2.13. | „REESS“ – laetav energiasalvestussüsteem, mis edastab elektrienergiat sõiduki elektrilisele jõuseadmele. |
| --- | --- |

2.13.

„REESS“ – laetav energiasalvestussüsteem, mis edastab elektrienergiat sõiduki elektrilisele jõuseadmele.

| 2.14. | „REESSi laadimise ühendussüsteem“ – sõidukile paigaldatud vooluahel, mida kasutatakse REESSi laadimiseks. |
| --- | --- |

2.14.

„REESSi laadimise ühendussüsteem“ – sõidukile paigaldatud vooluahel, mida kasutatakse REESSi laadimiseks.

| 2.15. | „REESSi elektrivõrgust laadimise režiim“ – sõiduki ja/või laadimissüsteemi tavapärane laadimisrežiim. |
| --- | --- |

2.15.

„REESSi elektrivõrgust laadimise režiim“ – sõiduki ja/või laadimissüsteemi tavapärane laadimisrežiim.

3.   TÜÜBIKINNITUSE TAOTLEMINE

3.1.   Sõidukitüübi kinnitamine

3.1.1.   Sõiduki tüübikinnituse taotluse seoses selle elektromagnetilise ühilduvusega esitab sõiduki tootja.

3.1.2.   Teatise näidisvorm on esitatud lisas 2A.

3.1.3.   Sõiduki tootja koostab nimekirja, milles kirjeldatakse kõiki asjakohaseid sõiduki elektrilisi/elektroonilisi süsteeme või alakooste, keremudeleid, kerematerjalide variante, juhtmestiku asetust, mootori variante, rooli asendit (vasakpoolne/parempoolne) ja teljevahe variante. Asjaomased sõiduki elektrilised/elektroonilised süsteemid või alakoostud on need, mis võivad tekitada märkimisväärset lai- või kitsasribakiirgust ja/või mis on seotud sõiduki häiretaluvusega seotud funktsioonidega (vt punkt 2.12), ja need, mis kujutavad endast REESSi laadimise ühendussüsteemi.

3.1.4.   Tootja ja tüübikinnitusasutuse vastastikusel kokkuleppel valitakse sellest nimekirjast välja kinnitatavat sõidukitüüpi esindav sõiduk. Sõiduki valiku aluseks on tootja pakutud elektrilised/elektroonilised süsteemid. Kõnealusest nimekirjast võib välja valida rohkem kui ühe sõiduki, kui tootja ja tüübikinnitusasutus on ühel arvamusel selles, et erinevad kasutatavad elektrilised/elektroonilised süsteemid võivad oluliselt mõjutada sõiduki elektromagnetilist ühilduvust, võrreldes esimese näidissõidukiga.

3.1.5.   Sõiduki(te) valik punkti 3.1.4 alusel piirdub sõiduki/elektrilise/elektroonilise süsteemi kombinatsioonidega, mis on ette nähtud tegelikuks tootmiseks.

3.1.6.   Tootja võib taotlusele lisada tehtud katsete aruande. Tüübikinnitusasutus võib tüübikinnitusteatise koostamisel kasutada kõiki esitatud andmeid.

3.1.7.   Kui tüübikinnituskatse eest vastutav tehniline teenistus teeb katse ise, esitatakse talle vastavalt punktile 3.1.4 kinnitatavat sõidukitüüpi esindav sõiduk.

3.1.8.   M-, N- ja O-kategooria sõidukite puhul peab sõidukitootja esitama selgituse sagedusribade, võimsustaseme, antenni asendite ja raadiosagedussaatjate paigaldamise nõuete kohta, isegi kui sõiduk ei ole tüübikinnituse andmise ajal raadiosagedussaatjaga varustatud. See peab hõlmama kõiki sõidukites tavapäraselt kasutatavaid mobiilseid raadioteenuseid. Kõnealune teave tuleb pärast tüübikinnituse saamist üldsusele kättesaadavaks teha.

Sõidukitootjad peavad tõendama, et selliste saatjate paigaldamine ei kahjusta sõiduki toimimist.

3.1.9.   Sõiduki tüübikinnitust taotletakse nii REESSi kui ka REESSi laadimise ühendussüsteemi jaoks, sest mõlemat käsitatakse elektrilise/elektroonilise süsteemina.

3.2.   Elektrilise/elektroonilise alakoostu tüübikinnitus

3.2.1.   Käesoleva eeskirja kohaldatavus elektriliste/elektrooniliste alakoostude suhtes:

Ühendatud käesoleva eeskirja (muu-detud kujul) alusel tüübikinnituse saanud liidese kaudu?

Püsivalt või ajutiselt sõiduki juhtmestikuga ühendatud?

REESSi laadimise ühendussüsteem on olemas?

Ei käsitleta

Märgistus puudub

Tüübikinnitust ei ole vaja

Eeskirja nr 10 ei kohaldata

Kohaldatakse eeskirja nr 10

Mehaaniliselt sõiduki külge kinnitatud, ilma tööriistadeta on seda võimatu lahti võtta või eemaldada?

Kasutusala piirdub tehniliste vahenditega liikumatus sõidukis

Passiivne ESA või süsteem (nt süüteküünlad, juhtmed, passiivantenn)?

Sõidukisse paigaldamiseks ette nähtud ESA?

Ei

Ei

Ei

Ei

Ei

Ei

Ei

Jah

Jah

Jah

Jah

Jah

Jah

Jah

Elektriliste/elektrooniliste alakoostude (ESA) liigitus

3.2.2.   Elektrilise/elektroonilise alakoostu tüübikinnituse taotluse seoses selle elektromagnetilise ühilduvusega esitab sõiduki või elektrilise/elektroonilise alakoostu tootja.

3.2.3.   Teatise näidisvorm on esitatud lisas 2B.

3.2.4.   Tootja võib taotlusele lisada tehtud katsete aruande. Tüübikinnitusasutus võib tüübikinnitusteatise koostamisel kasutada kõiki esitatud andmeid.

3.2.5.   Kui tüübikinnituskatse eest vastutav tehniline teenistus teeb katse ise, esitatakse talle tüübikinnituse saamiseks esitatud tüüpi esindava elektrilise/elektroonilise alakoostu näidis, kui tootjaga on arutatud nt paigutuses, komponentide ja sensorite arvus tehtavaid võimalikke muudatusi. Tehniline teenistus võib valida veel ühe näidise, kui ta peab seda vajalikuks.

3.2.6.   Näidisele (näidistele) tuleb selgelt ja kustumatult märkida tootja ärinimi või kaubamärk ja tüübimärgistus.

3.2.7.   Vajaduse korral märgitakse kõik kasutuspiirangud. Kõik sellised piirangud tuleb kanda lisasse 2B ja/või lisasse 3B.

3.2.8.   Varuosadena turule lastavad elektrilised/elektroonilised alakoostud ei vaja tüübikinnitust, kui need on selgelt varuosade identifitseerimisnumbriga tähistatud ja kui need on identsed juba tüübikinnituse saanud sõiduki jaoks ettenähtud originaalseadme tootja vastava osaga ja pärinevad samalt tootjalt.

3.2.9.   Varuosadena müüdavad ja mootorsõidukitesse paigaldamiseks ettenähtud osad ei vaja tüübikinnitust, kui neil puudub seos häiretaluvusega seotud funktsioonidega (vt punkt 2.12). Sellisel juhul peab tootja esitama kinnituse, et elektriline/elektrooniline alakoost vastab käesoleva eeskirja nõuetele ning eelkõige punktides 6.5, 6.6, 6.7, 6.8 ja 6.9 sätestatud piirnormidele.

3.2.10.   Kui elektriline/elektrooniline alakoost on valgusallikas või selle osa, peab taotleja esitama:

| a) | sellele elektrilisele/elektroonilisele alakoostule eeskirja nr 37, nr 99 või nr 128 alusel antud tüübikinnituse numbri
  või |
| --- | --- |

a)

sellele elektrilisele/elektroonilisele alakoostule eeskirja nr 37, nr 99 või nr 128 alusel antud tüübikinnituse numbri

või

| b) | tüübikinnitusasutuse poolt määratud tehnilise teenistuse katsearuande, mis kinnitab, et asjaomast elektrilist/elektroonilist alakoostu ei ole võimalik mehaaniliselt vahetada ühegi eeskirjade nr 37, nr 99 või nr 128 kohase valgusallika vastu. |
| --- | --- |

b)

tüübikinnitusasutuse poolt määratud tehnilise teenistuse katsearuande, mis kinnitab, et asjaomast elektrilist/elektroonilist alakoostu ei ole võimalik mehaaniliselt vahetada ühegi eeskirjade nr 37, nr 99 või nr 128 kohase valgusallika vastu.

4.   TÜÜBIKINNITUS

4.1.   Tüübikinnitusmenetlus

4.1.1.   Sõiduki tüübikinnitus

Sõiduki tüübikinnituse saamiseks võib sõiduki tootja kasutada järgmisi viise.

4.1.1.1.   Sõiduki seadmestiku tüübikinnitus

Sõiduki seadmestik võib saada tüübikinnituse, kui järgitakse käesoleva eeskirja punkti 6 sätteid ja vajaduse korral punkti 7 sätteid. Kui sõiduki tootja valib selle viisi, ei pea elektrilisi/elektroonilisi süsteeme või alakooste eraldi katsetama.

4.1.1.2.   Sõiduki tüübikinnitus üksikute elektriliste/elektrooniliste alakoostude katsetamise teel

Sõiduki tootja võib saada oma sõidukile tüübikinnituse, näidates tüübikinnitusasutusele, et kõik asjakohased (vt käesoleva eeskirja punkt 3.1.3) elektrilised/elektroonilised süsteemid või alakoostud on saanud eraldi tüübikinnituse vastavalt käesolevale eeskirjale ja need on paigaldatud eeskirjale lisatud tingimuste kohaselt.

4.1.1.3.   Tootja võib saada käesoleva eeskirja kohase tüübikinnituse, kui sõidukil ei ole sellist tüüpi seadmeid, mille suhtes tuleks läbi viia häiretaluvus- või kiirguskatsed. Selliste tüübikinnituste puhul ei ole katsetamine vajalik.

4.1.2.   Elektrilise/elektroonilise alakoostu tüübikinnitus

Tüübikinnituse võib anda elektrilisele/elektroonilisele alakoostule, mis paigaldatakse mis tahes sõidukitüübile (osa tüübikinnitus) või konkreetsele/konkreetsetele elektrilise/elektroonilise alakoostu tootja taotletud sõidukitüübile või -tüüpidele (eraldi seadmestiku tüübikinnitus).

4.1.3.   Elektrilistel/elektroonilistel alakoostudel, mida kasutatakse tahtlikuks raadiosignaali edastamiseks ja mis ei ole saanud tüübikinnitust koos tootjale antava sõiduki tüübikinnitusega, peab olema kaasas sobiv paigaldusjuhend.

4.2.   Tüübikinnituse andmine

4.2.1.   Sõiduk

4.2.1.1.   Sõidukile antakse tüübikinnitus, kui näidissõiduk vastab käesoleva eeskirja punkti 6 ja vajaduse korral punkti 7 nõuetele.

4.2.1.2.   Tüübikinnituse teatise näidisvorm on esitatud lisas 3A.

4.2.2.   Elektriline/elektrooniline alakoost

4.2.2.1.   Elektrilisele/elektroonilisele alakoostule antakse tüübikinnitus, kui selle alakoostusüsteemi näidis(ed) vastab (vastavad) käesoleva eeskirja punkti 6 ja vajaduse korral punkti 7 nõuetele.

4.2.2.2.   Tüübikinnituse teatise näidisvorm on esitatud lisas 3B.

4.2.3.   Tüübikinnitust andev kokkuleppeosalise tüübikinnitusasutus võib punktides 4.2.1.2 või 4.2.2.2 nimetatud teatiste koostamisel kasutada tunnustatud labori koostatud, selle heaks kiidetud või käesoleva eeskirja sätetele vastavat aruannet.

4.2.4.   Kui elektriline/elektrooniline alakoost on valgusallikas või selle osa ning punktis 3.2.10 nõutud dokumente ei ole esitatud, ei anta sellele elektrilise/elektroonilisele alakoostule eeskirja nr 10 kohast tüübikinnitust.

4.3.   Sõidukitüübile või elektrilisele/elektroonilisele alakoostule käesoleva eeskirja kohase tüübikinnituse andmisest või andmata jätmisest teatatakse käesolevat eeskirja kohaldavatele kokkuleppeosalistele käesoleva eeskirja lisas 3A või 3B esitatud näidisele vastaval vormil koos fotode ja/või diagrammide või ettenähtud mõõtkavas joonistega, mis on taotleja poolt esitatud formaadis, mis ei ole suurem kui A4 (210 × 297 mm) või mis on selliseks formaadiks kokku volditud.

5.   MÄRGISTUS

5.1.   Igale tüübikinnituse saanud sõidukile või elektrilisele/elektroonilisele alakoostule antakse tüübikinnitusnumber. Selle kaks esimest numbrit (praegu 05) näitavad tüübikinnituse andmise ajaks käesolevasse eeskirja viimati tehtud oluliste tehniliste muudatuste seeriat. Kokkuleppeosaline ei tohi anda sama tüübikinnitusnumbrit teist tüüpi sõidukile või elektrilisele/elektroonilisele alakoostule.

5.2.   Märgistuse olemasolu

5.2.1.   Sõiduk

Igal käesoleva eeskirja alusel tüübikinnituse saanud tüübile vastaval sõidukil peab olema punktis 5.3 kirjeldatud tüübikinnitusmärk.

5.2.2.   Alakoost

Igal käesoleva eeskirja alusel tüübikinnituse saanud tüübile vastaval elektrilisel/elektroonilisel alakoostul peab olema punktis 5.3 kirjeldatud tüübikinnitusmärk.

Sõidukitesse sisseehitatud ja seadmestikuna kinnitatud elektriliste/elektrooniliste süsteemide puhul ei ole märgistus vajalik.

5.3.   Igale käesoleva eeskirja kohaselt tüübikinnituse saanud sõidukitüübile vastavale sõidukile kinnitatakse tüübikinnitusteatise vormil kindlaks määratud nähtavasse ja hõlpsasti ligipääsetavasse kohta rahvusvaheline tüübikinnitusmärk. See peab koosnema:

| 5.3.1. | ringjoonega ümbritsetud E-tähest, millele järgneb tüübikinnituse andnud riigi tunnusnumber, (2) |
| --- | --- |

5.3.1.

ringjoonega ümbritsetud E-tähest, millele järgneb tüübikinnituse andnud riigi tunnusnumber, (2)

2

| 5.3.2. | punktis 5.3.1 nimetatud ringist paremal käesoleva eeskirja number, millele järgneb R-täht, mõttekriips ja tüübikinnituse number. |
| --- | --- |

5.3.2.

punktis 5.3.1 nimetatud ringist paremal käesoleva eeskirja number, millele järgneb R-täht, mõttekriips ja tüübikinnituse number.

5.4.   Tüübikinnitusmärgi näidis on esitatud käesoleva eeskirja lisas 1.

5.5.   Punktile 5.3 vastavate elektriliste/elektrooniliste alakoostude märgistus ei pea olema nähtav, kui elektriline/elektrooniline alakoost on paigaldatud sõidukisse.

6.   NÕUDED MUUDELE KONFIGURATSIOONIDELE PEALE „REESSI ELEKTRIVÕRGUST LAADIMISE REŽIIMI“

6.1.   Üldspetsifikatsioonid

6.1.1.   Sõiduk ja selle elektriline/elektrooniline süsteem (elektrilised/elektroonilised süsteemid) või alakoost(ud) projekteeritakse, ehitatakse ja paigaldatakse nii, et sõiduk vastaks tavakasutustingimustes käesoleva eeskirja nõuetele.

6.1.1.1.   Sõidukiga tehakse kiirgusemissiooni ja kiirgushäirete taluvuse katsed. Sõiduki tüübikinnituseks ei nõuta juhtivusliku kiirguse katseid või juhtivuslike häirete taluvuse katseid.

6.1.1.2.   Elektrilis(t)e/elektroonilis(t)e alakoostu(de)ga tehakse kiirgusemissiooni ja juhtivusliku kiirguse katsed ning kiirguslike ja juhtivuslike häirete taluvuse katsed.

6.1.2.   Enne katsetamist peab tehniline teenistus koostöös tootjaga ette valmistama katseplaani, mis sisaldab vähemalt töörežiimi, stimuleeritud funktsioone, jälgitavaid funktsioone, katse läbimise/mitteläbimise kriteeriumi või kriteeriume ja ettenähtud kiirgust.

6.2.   Sõidukite lairibalise elektromagnetkiirguse spetsifikatsioonid

6.2.1.   Mõõtemeetod

Teatavat sõidukitüüpi esindava sõiduki tekitatud elektromagnetkiirgust mõõdetakse lisas 4 kirjeldatud meetodi abil. Mõõtmismeetodi määrab kindlaks sõiduki tootja kooskõlastatult tehnilise teenistusega.

6.2.2.   Sõiduki lairibakiirguse piirnormid tüübikinnituse saamiseks

6.2.2.1.   Kui mõõtmised tehakse lisas 4 kirjeldatud meetodi abil ning sõiduki ja antenni vaheline kaugus on 10,0 ± 0,2 m, on piirnormideks 30–75 MHz sagedusalas 32 dB μV/m ja 75–400 MHz sagedusalas 32–43 dB μV/m, kusjuures sagedustel üle 75 MHz suureneb kõnealune piirnorm logaritmiliselt, nagu on kujutatud käesoleva eeskirja 2. liites. Sagedusalas 400 – 1 000 MHz jääb piirnorm konstantseks: 43 dB μV/m.

6.2.2.2.   Kui mõõtmised tehakse lisas 4 kirjeldatud meetodi abil ning sõiduki ja antenni vaheline kaugus on 3,0 ± 0,05 m, on piirvnormideks 30–75 MHz sagedusalas 42 dB μV/m ja 75–400 MHz sagedusalas 42–53 dB μV/m, kusjuures sagedustel üle 75 MHz suureneb kõnealune piirnorm logaritmiliselt, nagu on kujutatud käesoleva eeskirja 3. liites. Sagedusalas 400 – 1 000 MHz jääb piirnorm konstantseks: 53 dB μV/m.

6.2.2.3.   Teatavat sõidukitüüpi esindava sõiduki puhul on mõõdetud väärtused, mida väljendatakse ühikuga dB μV/m, tüübikinnituse piirnormidest väiksemad.

6.3.   Sõidukite kitsaribalise elektromagnetkiirguse spetsifikatsioonid

6.3.1.   Mõõtemeetod

Teatavat sõidukitüüpi esindava sõiduki tekitatud elektromagnetkiirgust mõõdetakse lisas 5 kirjeldatud meetodi abil. Mõõtmismeetodi määrab kindlaks sõiduki tootja kooskõlastatult tehnilise teenistusega.

6.3.2.   Sõiduki kitsasribakiirguse piirnormid tüübikinnituse saamiseks

6.3.2.1.   Kui mõõtmised tehakse lisas 5 kirjeldatud meetodi abil ning sõiduki ja antenni vaheline kaugus on 10,0 ± 0,2 m, on piirnormideks 30–75 MHz sagedusalas 22 dB μV/m ja 75–400 MHz sagedusalas 22–33 dB μV/m, kusjuures sagedustel üle 75 MHz suureneb kõnealune piirnorm logaritmiliselt, nagu on kujutatud käesoleva eeskirja 4. liites. Sagedusalas 400 – 1 000 MHz jääb piirnorm konstantseks: 33 dB μV/m.

6.3.2.2.   Kui mõõtmised tehakse lisas 5 kirjeldatud meetodi abil ning sõiduki ja antenni vaheline kaugus on 3,0 ± 0,05 m, on piirnormiks 30–75 MHz sagedusalas 32 dB μV/m ja 75–400 MHz sagedusalas 32–43 dB μV/m, kusjuures sagedustel üle 75 MHz suureneb kõnealune piirnorm logaritmiliselt, nagu on kujutatud käesoleva eeskirja 5. liites. Sagedusalas 400 – 1 000 MHz jääb piirnorm konstantseks: 43 dB μV/m.

6.3.2.3.   Teatavat sõidukitüüpi esindava sõiduki puhul on mõõdetud väärtused, mida väljendatakse ühikuga dB μV/m, tüübikinnituse piirnormist väiksemad.

6.3.2.4.   Olenemata käesoleva eeskirja punktides 6.3.2.1, 6.3.2.2 ja 6.3.2.3 sätestatud piirnormidest peetakse sõidukit kitsasribakiirguse piirnormidele vastavaks ja edasised katsed ei ole vajalikud, kui sõiduki ringhäälinguantenni signaali tugevus on lisa 5 punktis 1.3 kirjeldatud algetapil keskväärtuse detektoriga mõõdetuna sagedusalas 76–108 MHz vähem kui 20 dB μV.

6.4.   Sõidukite elektromagnetkiirguse taluvuse spetsifikatsioonid

6.4.1.   Katsemeetod

Teatavat sõidukitüüpi esindava sõiduki elektromagnetkiirguse taluvust katsetatakse lisas 6 kirjeldatud meetodi abil.

6.4.2.   Sõiduki häiretaluvuse piirnormid tüübikinnituse saamiseks

6.4.2.1.   Kui katsed tehakse lisas 6 kirjeldatud meetodil, peab väljatugevus olema 30 V/m (ruutkeskmine) rohkem kui 90 % ulatuses sagedusalast 20 – 2 000 MHz ja vähemalt 25 V/m (ruutkeskmine) kogu sagedusalas 20 – 2 000 MHz.

6.4.2.2.   Teatavat sõidukitüüpi esindavat sõidukit peetakse häiretaluvusnõuetele vastavaks, kui lisa 6 kohaselt tehtud katsete ajal ei halvene „häiretaluvusega seotud funktsioonide“ toimimine vastavalt lisa 6 punktile 2.1.

6.5.   Elektrilise/elektroonilise alakoostu tekitatud elektromagnetiliste lairibahäiretega seotud spetsifikatsioonid

6.5.1.   Mõõtemeetod

Teatavat elektrilise/elektroonilise alakoostu tüüpi esindava alakoostu tekitatud elektromagnetkiirgust mõõdetakse lisas 7 kirjeldatud meetodi abil.

6.5.2.   Elektrilise/elektroonilise alakoostu lairibakiirguse piirnormid tüübikinnituse saamiseks

6.5.2.1.   Kui mõõtmised tehakse lisas 7 kirjeldatud meetodi abil, on 30–75 MHz sagedusalas piirnormiks 62–52 dB μV/m, kusjuures sagedustel üle 30 MHz väheneb kõnealune piirnorm logaritmiliselt, ja 75–400 MHz sagedusalas 52–63 dB μV/m, kusjuures sagedustel üle 75 MHz suureneb kõnealune piirnorm logaritmiliselt, nagu on kujutatud käesoleva eeskirja 6. liites. Sagedusalas 400 – 1 000 MHz jääb piirnorm konstantseks: 63 dB μV/m.

6.5.2.2.   Teatavat elektrilise/elektroonilise alakoostu tüüpi esindava alakoostu puhul on mõõdetud väärtused, mida väljendatakse ühikuga dB μV/m, tüübikinnituse piirnormidest väiksemad.

6.6.   Elektrilise/elektroonilise alakoostu tekitatud elektromagnetiliste kitsasribahäiretega seotud spetsifikatsioonid

6.6.1.   Mõõtemeetod

Teatavat elektrilise/elektroonilise alakoostu tüüpi esindava alakoostu tekitatud elektromagnetkiirgust mõõdetakse lisas 8 kirjeldatud meetodi abil.

6.6.2.   Elektrilise/elektroonilise alakoostu kitsasribakiirguse piirnormid tüübikinnituse saamiseks

6.6.2.1.   Kui mõõtmised tehakse lisas 8 kirjeldatud meetodi abil, on 30–75 MHz sagedusalas piirnormideks 52–42 dB μV/m, kusjuures sagedustel üle 30 MHz väheneb kõnealune piirnorm logaritmiliselt, ja 75–400 MHz sagedusalas 42–53 dB μV/m, kusjuures sagedustel üle 75 MHz suureneb kõnealune piirnorm logaritmiliselt, nagu on kujutatud 7. liites. Sagedusalas 400 – 1 000 MHz jääb piirnorm konstantseks: 53 dB μV/m.

6.6.2.2.   Teatavat elektrilise/elektroonilise alakoostu tüüpi esindava alakoostu puhul on mõõdetud väärtused, mida väljendatakse ühikuga dB μV/m, tüübikinnituse piirnormidest väiksemad.

6.7.   Elektriliste/elektrooniliste alakoostude 12/24 V toitejuhtmetes tekkivate mittestatsionaarsete häirete emissiooniga seotud spetsifikatsioonid

6.7.1.   Katsemeetod

Teatavat elektrilise/elektroonilise alakoostu tüüpi esindava alakoostu kiirgust mõõdetakse tabelis 1 esitatud tasemete puhul standardile ISO 7637-2 vastava(te) meetodi(te) abil, nagu on kirjeldatud lisas 10.

Tabel 1

Tabel 1

Suurim lubatud impulsi amplituud

Suurim lubatud impulsi amplituud

| (V) |
| --- |
| | Suurim lubatud impulsi amplituud |
| Impulsi amplituudi polaarsus | 12 V süsteemiga sõidukid | 24 V süsteemiga sõidukid |
| Positiivne | + 75 | + 150 |
| Negatiivne | – 100 | – 450 |

(V)

Suurim lubatud impulsi amplituud

Impulsi amplituudi polaarsus

12 V süsteemiga sõidukid

24 V süsteemiga sõidukid

Positiivne

+ 75

+ 150

Negatiivne

– 100

– 450

6.8.   Elektriliste/elektrooniliste alakoostude elektromagnetkiirguse taluvusega seotud spetsifikatsioonid

6.8.1.   Katsemeetod(id)

Teatavat elektrilise/elektroonilise alakoostu tüüpi esindava alakoostu elektromagnetkiirguse taluvust katsetatakse lisas 9 kirjeldatud meetodi(te) abil.

6.8.2.   Elektrilise/elektroonilise alakoostu häiretaluvuse piirnormid tüübikinnituse saamiseks

6.8.2.1.   Kui katsed tehakse lisas 9 kirjeldatud meetodite abil, tuleb häiretaluvuskatsetel kasutada järgmisi väärtusi: 150 mm ribaliini katsemeetodi puhul 60 V/m (ruutkeskmine), 800 mm ribaliini katsemeetodi puhul 15 V/m (ruutkeskmine) TEM-kambri (TEM – transversaalne elektromagnetiline režiim) katsemeetodi puhul 75 V/m (ruutkeskmine), voolusisestuse (BCI) katsemeetodi puhul 60 mA (ruutkeskmine) ja vaba välja katsemeetodi puhul 30 V/m (ruutkeskmine) rohkem kui 90 % ulatuses sagedusalast 20 – 2 000 MHz ning 150 mm ribaliini katsemeetodi puhul vähemalt 50 V/m (ruutkeskmine), 800 mm ribaliini katsemeetodi puhul vähemalt 12,5 V/m (ruutkeskmine), TEM-kambri katsemeetodi puhul vähemalt 62,5 V/m (ruutkeskmine), voolusisestuse (BCI) katsemeetodi puhul vähemalt 50 mA (ruutkeskmine) ja vaba välja katsemeetodi puhul vähemalt 25 V/m (ruutkeskmine) kogu sagedusala 20 – 2 000 MHz ulatuses.

6.8.2.2.   Teatavat elektrilise/elektroonilise alakoostu tüüpi esindavat alakoostu peetakse häiretaluvusnõuetele vastavaks, kui lisa 9 kohaselt tehtud katsete ajal ei halvene „häiretaluvusega seotud funktsioonide“ toimimine.

6.9.   Spetsifikatsioonid, mis on seotud elektriliste/elektrooniliste alakoostude häiretaluvusega 12/24V toitejuhtmetes tekkivate mittestatsionaarsete häirete suhtes

6.9.1.   Katsemeetod

Seda tüüpi elektrilist/elektroonilist alakoostu esindava alakoostu häiretaluvust mõõdetakse tabelis 2 esitatud katsetasemete juures standardile ISO 7637-2 vastava(te) meetodi(te) abil, nagu on kirjeldatud lisas 10.

Tabel 2

Tabel 2

Elektrilise/elektroonilise alakoostu häiretaluvus

Elektrilise/elektroonilise alakoostu häiretaluvus

| Katseimpulsi number | Häiretaluvuskatse tase | Süsteemide funktsionaalne seisund: |
| --- | --- | --- |
| Seotud häiretaluvusega seotud funktsioonidega | Ei ole seotud häiretaluvusega seotud funktsioonidega |
| 1 | III | C | D |
| 2a | III | B | D |
| 2b | III | C | D |
| 3a/3b | III | A | D |
| 4 | III | B
  (el. alakoostu puhul, mis peab töötama mootori käivitusfaasis)
  C
  (muude el. alakoostude puhul) | D |

Katseimpulsi number

Häiretaluvuskatse tase

Süsteemide funktsionaalne seisund:

Seotud häiretaluvusega seotud funktsioonidega

Ei ole seotud häiretaluvusega seotud funktsioonidega

1

III

C

D

2a

III

B

D

2b

III

C

D

3a/3b

III

A

D

4

III

B

(el. alakoostu puhul, mis peab töötama mootori käivitusfaasis)

C

(muude el. alakoostude puhul)

D

6.10.   Erandid

6.10.1.   Kui sõiduk või elektriline/elektrooniline süsteem või alakoost ei sisalda elektroonilist ostsillaatorit, mille töösagedus on suurem kui 9 kHz, peetakse seda punktidele 6.3.2 või 6.6.2 ning lisadele 5 ja 8 vastavaks.

6.10.2.   Kui sõidukis ei ole „häiretaluvusega seotud funktsioonidega“ elektrilisi/elektroonilisi süsteeme, ei pea seda kiirgushäirete taluvuse suhtes katsetama ja seda peetakse käesoleva eeskirja punkti 6.4 ning lisa 6 nõuetele vastavaks.

6.10.3.   Kui elektrilisel/elektroonilisel alakoostul ei ole häiretaluvusega seotud funktsioone, ei pea seda kiirgushäirete taluvuse suhtes katsetama ja seda peetakse käesoleva eeskirja punkti 6.8 ning lisa 9 nõuetele vastavaks.

6.10.4.   Elektrostaatiline lahendus

Rehvidega sõidukite puhul käsitatakse sõiduki keret/šassiid elektriliselt isoleeritud tarindina. Märkimisväärsed elektrostaatilised jõud ilmnevad sõiduki väliskeskkonnaga seoses üksnes sõitja sisenemisel sõidukisse või sellest väljumisel. Kuna sõiduk on sel hetkel paigal, ei peeta elektrostaatilise lahenduse tüübikinnituskatsetusi vajalikuks.

6.10.5.   Elektriliste/elektrooniliste alakoostude 12/24 V toitejuhtmetes tekkivate mittestatsionaarsete häirete emissioon

Elektrilisi/elektroonilisi alakooste, mida ei lülitata, millel puuduvad lülitid või millega ei kaasne induktiivkoormust, ei pea mittestatsionaarse emissiooni suhtes katsetama ning neid peetakse punkti 6.7 nõuetele vastavaks.

6.10.6.   Vastuvõtjate funktsioneerimise kadu häiretaluvuskatse ajal, kui katsesignaal jääb vastuvõtja ribalaiusesse (raadiosagedust välistav riba), nagu on konkreetsete raadiosideteenuste/-toodete kohta ette nähtud ühtlustatud rahvusvahelises elektromagnetilise ühilduvuse standardis (EMC), ei tähenda tingimata kriteeriumidele mittevastamist.

6.10.7.   Raadiosagedussaatjaid tuleb katsetada saaterežiimil. Käesoleva eeskirjaga ei reguleerita vajalikku ribalaiusesse jäävat soovitud kiirgust (nt raadiosagedussaatjate süsteemidest lähtuvat) ega ribavälist raadiokiirgust. Käesoleva eeskirjaga reguleeritakse kõrvalkiirgust.

6.10.7.1.   „Vajalik ribalaius“– asjaomasele kiirgusklassile vastav ribalaius, mis võimaldab edastada informatsiooni vajaliku kiiruse ja kvaliteediga, mida näevad ette eritingimused (Rahvusvahelise Telekommunikatsiooni Liidu (ITU) raadioside-eeskirja nr 1.152 artikkel 1).

„Vajalik ribalaius“

6.10.7.2.   „Ribaväline kiirgus“– kiirgus vahetult vajalikust ribalaiusest välja jääva(te)l sagedus(t)el, mis tekib modulatsiooniprotsessi käigus, välja arvatud kõrvalkiirgus (ITU raadioside-eeskirja nr 1.144 artikkel 1).

„Ribaväline kiirgus“

6.10.7.3.   „Kõrvalkiirgus“– iga modulatsiooniprotsessi käigus tekivad soovimatud lisasignaalid. Termin, mis neid kõiki hõlmab, on „kõrvalkiirgus“. Kõrvalkiirgus on kiirgus vajalikust ribalaiusest välja jääva(te)l sagedus(t)el, mida võib summutada informatsiooni edastamist mõjutamata. Kõrvalkiirgus hõlmab vooluharmoonikute kiirgust, parasiitkiirgust, intermodulatsiooni saadusi ja sagedusmuundamise saadusi, kuid ei hõlma ribavälist kiirgust (ITU raadioside-eeskirja nr 1.145 artikkel 1).

„Kõrvalkiirgus“

7.   LISANÕUDED KONFIGURATSIOONILE „REESSI ELEKTRIVÕRGUST LAADIMISE REŽIIM“

7.1.   Üldspetsifikatsioonid

7.1.1.   Sõiduk ja selle elektriline/elektrooniline süsteem (elektrilised/elektroonilised süsteemid) või elektriline/elektrooniline alakoost (elektrilised/elektroonilised alakoostud) projekteeritakse, ehitatakse ja paigaldatakse nii, et konfiguratsioonis „REESSi elektrivõrgust laadimise režiim“ vastaks sõiduk käesoleva eeskirja nõuetele.

7.1.1.1.   
  „REESSi elektrivõrgust laadimise režiimi“ konfiguratsioonis olevat sõidukit katsetatakse tekkiva kiirguse, kiirgushäirete taluvuse, juhtivusliku kiirguse ja juhtivuslike häirete taluvuse suhtes.

7.1.1.2.   
  „REESSi elektrivõrgust laadimise režiimi“ konfiguratsioonis olevat elektrilist/elektroonilist alakoostu katsetatakse kiirgusemissiooni ja juhtivusliku kiirguse ning kiirguslike ja juhtivuslike häirete taluvuse suhtes.

7.1.2.   Enne katsetamist peab tehniline teenistus koostöös tootjaga ette valmistama „REESSi elektrivõrgust laadimise režiimi“ konfiguratsiooni katseplaani, mis sisaldab vähemalt töörežiimi, stimuleeritud funktsioone, jälgitavaid funktsioone, katse läbimise/mitteläbimise kriteeriumi või kriteeriume ja ettenähtud kiirgust.

7.1.3.   
  „REESSi elektrivõrgust laadimise režiimi“ konfiguratsioonis olevat sõidukit katsetatakse tootja tarnitud laadimisjuhtmega. Sellisel juhul peab laadimisjuhe saama tüübikinnituse sõiduki osana.

7.1.4.   Tehisvõrgud

Vahelduvvool juhitakse sõidukisse / elektrilisse/elektroonilisse alakoostu ühe või mitme CISPR 16-1-2 punktile 4.3 vastava 50 μH/50 Ω tehisvõrgu kaudu.

Alalisvool juhitakse sõidukisse / elektrilisse/elektroonilisse alakoostu ühe või mitme CISPR 25-le vastava 5 μH/50 Ω tehisvõrgu kaudu.

Kõrgepinge juhitakse elektrilisse/elektroonilisse alakoostu ühe või mitme 8. liites määratletud 5 μH/50 Ω kõrgepinge tehisvõrgu kaudu.

7.2.   Sõidukite lairibalise elektromagnetkiirguse spetsifikatsioonid

7.2.1.   Mõõtemeetod

Teatavat sõidukitüüpi esindava sõiduki tekitatud elektromagnetkiirgust mõõdetakse lisas 4 kirjeldatud meetodi abil. Mõõtmismeetodi määrab kindlaks sõiduki tootja kooskõlastatult tehnilise teenistusega.

7.2.2.   Sõiduki lairibakiirguse piirnormid tüübikinnituse saamiseks

7.2.2.1.   Kui mõõtmised tehakse lisas 4 kirjeldatud meetodi abil ning sõiduki ja antenni vaheline kaugus on 10,0 ± 0,2 m, on piirnormideks 30–75 MHz sagedusalas 32 dB μV/m ja 75–400 MHz sagedusalas 32–43 dB μV/m, kusjuures sagedustel üle 75 MHz suureneb kõnealune piirnorm logaritmiliselt, nagu on kujutatud 2. liites. Sagedusalas 400 – 1 000 MHz jääb piirnorm konstantseks: 43 dB μV/m.

7.2.2.2.   Kui mõõtmised tehakse lisas 4 kirjeldatud meetodi abil ning sõiduki ja antenni vaheline kaugus on 3,0 ± 0,05 m, on piirnormideks 30–75 MHz sagedusalas 42 dB μV/m ja 75–400 MHz sagedusalas 42–53 dB μV/m, kusjuures sagedustel üle 75 MHz suureneb kõnealune piirnorm logaritmiliselt, nagu on kujutatud 3. liites. Sagedusalas 400 – 1 000 MHz jääb piirnorm konstantseks: 53 dB μV/m.

Teatavat sõidukitüüpi esindava sõiduki puhul on mõõdetud väärtused, mida väljendatakse ühikuga dB μV/m, tüübikinnituse piirnormidest väiksemad.

7.3.   Sõiduki vahelduvvoolujuhtmetes tekkivate vooluharmoonikute häiringutega seotud spetsifikatsioonid

7.3.1.   Mõõtemeetod

Teatavat sõidukitüüpi esindava sõiduki vahelduvvoolujuhtmetes tekkivate vooluharmoonikute kiirgust mõõdetakse lisas 11 kirjeldatud meetodi abil. Mõõtmismeetodi määrab kindlaks sõiduki tootja kooskõlastatult tehnilise teenistusega.

7.3.2.   Sõiduki tüübikinnituseks nõutavad piirnormid

7.3.2.1.   Kui mõõtmised tehakse lisas 11 kirjeldatud meetodi abil, on nimivoolu ≤ 16 A faasi kohta ette nähtud piirimäärad sätestatud standardis IEC 61000-3-2 ja tabelis 3.

Tabel 3

Tabel 3

Vooluharmoonikute lubatud maksimumväärtus (nimivool ≤ 16 A faasi kohta)

Vooluharmoonikute lubatud maksimumväärtus (nimivool ≤ 16 A faasi kohta)

| Vooluharmooniku järk
  n | Harmooniku lubatud maksimumvoolutugevus
  A |
| --- | --- |
| Paaritud vooluharmoonikud |
| 3 | 2,3 |
| 5 | 1,14 |
| 7 | 0,77 |
| 9 | 0,40 |
| 11 | 0,33 |
| 13 | 0,21 |
| 15 ≤ n ≤ 39 | 0,15 × 15/n |
| Paaris vooluharmoonikud |
| 2 | 1,08 |
| 4 | 0,43 |
| 6 | 0,30 |
| 8 ≤ n ≤ 40 | 0,23 × 8/n |

Vooluharmooniku järk

n

Harmooniku lubatud maksimumvoolutugevus

A

Paaritud vooluharmoonikud

3

2,3

5

1,14

7

0,77

9

0,40

11

0,33

13

0,21

15 ≤ n ≤ 39

0,15 × 15/n

Paaris vooluharmoonikud

2

1,08

4

0,43

6

0,30

8 ≤ n ≤ 40

0,23 × 8/n

7.3.2.2.   Kui mõõtmised tehakse lisas 11 kirjeldatud meetodi abil, on nimivoolu > 16 A ja ≤ 75 A faasi kohta ette nähtud piirimäärad sätestatud standardis IEC 61000-3-12 ja tabelites 4, 5 ja 6.

Tabel 4

Tabel 4

Harmoonikute lubatud maksimumväärtus (nimivool > 16 A ja ≤ 75 A faasi kohta) muude kui tasakaalustatud kolmefaasiliste seadmete puhul

Harmoonikute lubatud maksimumväärtus (nimivool > 16 A ja ≤ 75 A faasi kohta) muude kui tasakaalustatud kolmefaasiliste seadmete puhul

| Minimaalne Rsce | Lubatav ühe harmooniku suhteline voolutugevus In/I1

  (%) | Vooluharmoonikute maksimaalne suhe
  (%) |
| --- | --- | --- |
| I3 | I5 | I7 | I9 | I11 | I13 | THD | PWHD |
| 33 | 21,6 | 10,7 | 7,2 | 3,8 | 3,1 | 2 | 23 | 23 |
| 66 | 24 | 13 | 8 | 5 | 4 | 3 | 26 | 26 |
| 120 | 27 | 15 | 10 | 6 | 5 | 4 | 30 | 30 |
| 250 | 35 | 20 | 13 | 9 | 8 | 6 | 40 | 40 |
| ≥ 350 | 41 | 24 | 15 | 12 | 10 | 8 | 47 | 47 |

Minimaalne Rsce

sce

Lubatav ühe harmooniku suhteline voolutugevus In/I1

n

1

(%)

Vooluharmoonikute maksimaalne suhe

(%)

I3

3

I5

5

I7

7

I9

9

I11

11

I13

13

THD

PWHD

33

21,6

10,7

7,2

3,8

3,1

2

23

23

66

24

13

8

5

4

3

26

26

120

27

15

10

6

5

4

30

30

250

35

20

13

9

8

6

40

40

≥ 350

41

24

15

12

10

8

47

47

12. või madalama järgu paaris vooluharmooniku suhteline väärtus peab olema väiksem kui 16/n %. 12-ndast kõrgemaid paaris vooluharmoonikuid võetakse THD-s (harmoonikute summaarne moonutustegur) ja PWHD-s (harmoonikute osaline kaalutud moonutustegur) arvesse kui paarituid vooluharmoonikuid.

Lineaarne interpoleerimine seadme lühisesuhte Rsce järjestikuste väärtuste vahel on lubatud.

sce

Tabel 5

Tabel 5

Vooluharmoonikute lubatud maksimumväärtus (nimivool > 16 A ja ≤ 75 A faasi kohta) tasakaalustatud kolmefaasiliste seadmete puhul

Vooluharmoonikute lubatud maksimumväärtus (nimivool > 16 A ja ≤ 75 A faasi kohta) tasakaalustatud kolmefaasiliste seadmete puhul

| Minimaalne Rsce | Lubatav ühe harmooniku suhteline voolutugevus In/I1

  (%) | Vooluharmoonikute maksimaalne suhe
  (%) |
| --- | --- | --- |
| I5 | I7 | I11 | I13 | THD | PWHD |
| 33 | 10,7 | 7,2 | 3,1 | 2 | 13 | 22 |
| 66 | 14 | 9 | 5 | 3 | 16 | 25 |
| 120 | 19 | 12 | 7 | 4 | 22 | 28 |
| 250 | 31 | 20 | 12 | 7 | 37 | 38 |
| ≥ 350 | 40 | 25 | 15 | 10 | 48 | 46 |

Minimaalne Rsce

sce

Lubatav ühe harmooniku suhteline voolutugevus In/I1

n

1

(%)

Vooluharmoonikute maksimaalne suhe

(%)

I5

5

I7

7

I11

11

I13

13

THD

PWHD

33

10,7

7,2

3,1

2

13

22

66

14

9

5

3

16

25

120

19

12

7

4

22

28

250

31

20

12

7

37

38

≥ 350

40

25

15

10

48

46

12. või madalama järgu paaris vooluharmooniku suhteline väärtus peab olema väiksem kui 16/n %. 12-ndast kõrgemaid paaris vooluharmoonikuid võetakse THD-s ja PWHD-s arvesse kui paarituid vooluharmoonikuid.

Lineaarne interpoleerimine Rsce järjestikuste väärtuste vahel on lubatud.

sce

Tabel 6

Tabel 6

Vooluharmoonikute lubatud maksimumväärtus (nimivool > 16 A ja ≤ 75 A faasi kohta) kolmefaasiliste seadmete puhul eritingimustes

Vooluharmoonikute lubatud maksimumväärtus (nimivool > 16 A ja ≤ 75 A faasi kohta) kolmefaasiliste seadmete puhul eritingimustes

| Minimaalne Rsce | Lubatav ühe harmooniku suhteline voolutugevus In/I1

  (%) | Vooluharmoonikute maksimaalne suhe
  (%) |
| --- | --- | --- |
| I5 | I7 | I11 | I13 | THD | PWHD |
| 33 | 10,7 | 7,2 | 3,1 | 2 | 13 | 22 |
| ≥ 120 | 40 | 25 | 15 | 10 | 48 | 46 |

Minimaalne Rsce

sce

Lubatav ühe harmooniku suhteline voolutugevus In/I1

n

1

(%)

Vooluharmoonikute maksimaalne suhe

(%)

I5

5

I7

7

I11

11

I13

13

THD

PWHD

33

10,7

7,2

3,1

2

13

22

≥ 120

40

25

15

10

48

46

12. või madalama järgu paaris vooluharmooniku suhteline väärtus peab olema väiksem kui 16/n %. 12-ndast kõrgemaid paaris vooluharmoonikuid võetakse THD-s ja PWHD-s arvesse kui paarituid vooluharmoonikuid.

7.4.   Sõidukite vahelduvvoolujuhtmetes pingemuutustest, pingekõikumistest ja värelusest tekkivate häiringutega seotud spetsifikatsioonid

7.4.1.   Mõõtemeetod

Teatava tüübi näidissõiduki vahelduvvoolujuhtmetes pinge muutustest, pinge kõikumistest ja värelusest tekkivaid häiringuid mõõdetakse lisas 12 kirjeldatud meetodi abil. Mõõtmismeetodi määrab kindlaks sõiduki tootja kooskõlastatult tehnilise teenistusega.

7.4.2.   Sõiduki tüübikinnituseks nõutavad piirnormid

7.4.2.1.   Kui mõõtmised tehakse lisas 12 kirjeldatud meetodil, on ≤ 16 A (faasi kohta) nimivoolu puhul ja ilma ühendamistingimusteta ühendamise puhul ette nähtud piirnormid sätestatud standardi IEC 61000-3-3 punktis 5.

7.4.2.2.   Kui mõõtmised tehakse lisas 12 kirjeldatud meetodi abil, on nimivooluga > 16 A ja ≤ 75 A (faasi kohta) seadmete kohta, mis ühendatakse ühendustingimuste kohaselt, ette nähtud piirnormid sätestatud standardi IEC 61000-3-11 punktis 5.

7.5.   Sõidukite vahelduv- või alalisvoolujuhtmetes tekkivate raadiosageduslike häiretega seotud spetsifikatsioonid

7.5.1.   Mõõtemeetod

Teatava tüübi näidissõiduki vahelduv- või alalisvoolujuhtmetes tekitatud raadiosageduse põhjustatud juhitud häirete emissiooni mõõdetakse lisas 13 kirjeldatud meetodi abil. Mõõtmismeetodi määrab kindlaks sõiduki tootja kooskõlastatult tehnilise teenistusega.

7.5.2.   Sõiduki tüübikinnituseks nõutavad piirnormid

7.5.2.1.   Kui mõõtmised tehakse lisas 13 kirjeldatud meetodi abil, on vahelduvvoolujuhtmetele ette nähtud piirnormid sätestatud standardis IEC 61000-6-3 ja tabelis 7.

Tabel 7

Tabel 7

Vahelduvvoolujuhtmetes tekkivate raadiosageduslike häirete lubatud maksimumväärtused

Vahelduvvoolujuhtmetes tekkivate raadiosageduslike häirete lubatud maksimumväärtused

| Sagedus (MHz) | Piirnormid ja detektorid |
| --- | --- |
| 0,15 kuni 0,5 | 66 kuni 56 dBμV (kvaasitipp) 56 kuni 46 dBμV (keskmine)
  (kahaneb lineaarselt sageduse logaritmiga) |
| 0,5 kuni 5 | 56 dBμV (kvaasitipp) 46 dBμV (keskmine) |
| 5 kuni 30 | 60 dBμV (kvaasitipp) 50 dBμV (keskmine) |

Sagedus (MHz)

Piirnormid ja detektorid

0,15 kuni 0,5

66 kuni 56 dBμV (kvaasitipp) 56 kuni 46 dBμV (keskmine)

(kahaneb lineaarselt sageduse logaritmiga)

0,5 kuni 5

56 dBμV (kvaasitipp) 46 dBμV (keskmine)

5 kuni 30

60 dBμV (kvaasitipp) 50 dBμV (keskmine)

7.5.2.2.   Kui mõõtmised tehakse lisas 13 kirjeldatud meetodi abil, on alalisvoolujuhtmetele ette nähtud piirnormid sätestatud standardis IEC 61000-6-3 ja tabelis 8.

Tabel 8

Tabel 8

Alalisvoolujuhtmetes tekitatud raadiosageduslike häirete lubatud maksimum

Alalisvoolujuhtmetes tekitatud raadiosageduslike häirete lubatud maksimum

| Sagedus (MHz) | Piirnormid ja detektorid |
| --- | --- |
| 0,15 kuni 0,5 | 79 dBμV (kvaasitipp)
  66 dBμV (keskmine) |
| 0,5 kuni 30 | 73 dBμV (kvaasitipp)
  60 dBμV (keskmine) |

Sagedus (MHz)

Piirnormid ja detektorid

0,15 kuni 0,5

79 dBμV (kvaasitipp)

66 dBμV (keskmine)

0,5 kuni 30

73 dBμV (kvaasitipp)

60 dBμV (keskmine)

7.6.   Sõidukite võrgu- ja kaugsideühendustest tekkivate raadiosageduslike häiretega seotud spetsifikatsioonid

7.6.1.   Mõõtemeetod

Selliseid raadiosageduslikke häireid, mida tekitavad teatava tüübi näidissõiduki võrgu- ja telekommunikatsiooniühendused, mõõdetakse lisas 14 kirjeldatud meetodi abil. Mõõtmismeetodi määrab kindlaks sõiduki tootja kooskõlastatult tehnilise teenistusega.

7.6.2.   Sõiduki tüübikinnituseks nõutavad piirnormid

7.6.2.1.   Kui mõõtmised tehakse lisas 14 kirjeldatud meetodi abil, on võrgu-ja telekommunikatsiooniühenduse (nagu on defineeritud CISPR22 punktis 3.6) puhul ette nähtud piirnormid sätestatud standardis IEC 61000-6-3 ja tabelis 9.

Tabel 9

Tabel 9

Raadiosageduslike häirete lubatud maksimum võrgule ja telekommunikatsioonidele juurdepääsu puhul

Raadiosageduslike häirete lubatud maksimum võrgule ja telekommunikatsioonidele juurdepääsu puhul

| Sagedus (MHz) | Pingevahemik (detektor) | Vooluvahemik (detektor) |
| --- | --- | --- |
| 0,15 kuni 0,5 | 84 kuni 74 dBμV (kvaasitipp)
  74 kuni 64 dBμV (keskmine)
  (kahaneb lineaarselt sageduse logaritmiga) | 40 kuni 30 dBμA (kvaasitipp)
  30 kuni 20 dBμA (keskmine)
  (kahaneb lineaarselt sageduse logaritmiga) |
| 0,5 kuni 30 | 74 dBμV (kvaasitipp)
  64 dBμV (keskmine) | 30 dBμA (kvaasitipp)
  20 dBμA (keskmine) |

Sagedus (MHz)

Pingevahemik (detektor)

Vooluvahemik (detektor)

0,15 kuni 0,5

84 kuni 74 dBμV (kvaasitipp)

74 kuni 64 dBμV (keskmine)

(kahaneb lineaarselt sageduse logaritmiga)

40 kuni 30 dBμA (kvaasitipp)

30 kuni 20 dBμA (keskmine)

(kahaneb lineaarselt sageduse logaritmiga)

0,5 kuni 30

74 dBμV (kvaasitipp)

64 dBμV (keskmine)

30 dBμA (kvaasitipp)

20 dBμA (keskmine)

7.7.   Sõidukite elektromagnetkiirguse taluvuse spetsifikatsioonid

7.7.1.   Katsemeetod

Teatavat sõidukitüüpi esindava näidissõiduki elektromagnetkiirguse taluvust katsetatakse lisas 6 kirjeldatud meetodi abil.

7.7.2.   Sõiduki häiretaluvuse piirnormid tüübikinnituse saamiseks

7.7.2.1.   Kui katsed tehakse lisas 6 kirjeldatud meetodil, peab väljatugevus olema 30 V/m (ruutkeskmine) üle 90 % ulatuses sagedusalast 20 – 2 000 MHz ja vähemalt 25 V/m (ruutkeskmine) kogu sagedusalas 20 – 2 000 MHz.

7.7.2.2.   Teatavat sõidukitüüpi esindavat sõidukit peetakse häiretaluvusnõuetele vastavaks, kui lisa 6 kohaselt tehtud katsete ajal ei halvene „häiretaluvusega seotud funktsioonid“, nagu sätestatud lisa 6 punktis 2.2.

7.8.   Sõidukite häiretaluvuse spetsifikatsioonid seoses vahelduv- ja alalisvoolujuhtmetes tekkivate kiirete mittestatsionaarsete impulsside või impulsipakettidega

7.8.1.   Katsemeetod

7.8.1.1.   Teatavat sõidukitüüpi esindava sõiduki häiretaluvust vahelduv- ja alalisvoolujuhtmetes tekkivate kiirete mittestatsionaarsete impulsside või impulsipakettide suhtes katsetatakse lisas 15 kirjeldatud meetodi abil.

7.8.2.   Sõiduki häiretaluvuse piirnormid tüübikinnituse saamiseks

7.8.2.1.   Kui katsed tehakse lisas 15 kirjeldatud meetodite abil, tuleb häiretaluvuskatsetel kasutada vahelduv- või alalisvoolujuhtmete puhul järgmisi väärtusi: ± 2 kV katsepinge avatud vooluringis, tõusuajaga (Tr) 5 ns ja hoideajaga (Th) 50 ns ning kordussagedusega 5 kHz vähemalt ühe minuti jooksul.

7.8.2.2.   Teatavat sõidukitüüpi esindavat sõidukit peetakse häiretaluvusnõuetele vastavaks, kui lisa 15 kohaselt tehtud katsete ajal ei halvene „häiretaluvusega seotud funktsioonid“, nagu sätestatud lisa 6 punktis 2.2.

7.9.   Spetsifikatsioonid, mis on seotud sõidukite häiretaluvusega piki vahelduv- või alalisvoolujuhtmeid juhitavate pingemuhkude suhtes

7.9.1.   Katsemeetod

7.9.1.1.   Teatavat sõidukitüüpi esindava sõiduki häiretaluvust piki vahelduv- või alalisvoolujuhtmeid juhitavate pingemuhkude suhtes katsetatakse lisas 16 kirjeldatud meetodi abil.

7.9.2.   Sõiduki häiretaluvuse piirnormid tüübikinnituse saamiseks

7.9.2.1.   Kui katsed tehakse lisas 16 kirjeldatud meetodite abil, tuleb häiretaluvuskatsetel kasutada järgmisi väärtusi:

| a) | vahelduvvoolujuhtmete puhul: ± 2 kV katsepinge avatud vooluringis liini ja maapinna vahel ning ± 1 kV liinide vahel (impulss 1,2 μs / 50 μs), tõusuajaga (Tr) 1,2 μs ja hoiuajaga (Th) 50 μs. Iga pingemuhku rakendatakse viis korda ja iga impulsi vahele jääb maksimaalselt 1 minut. Seda tuleb teha järgmiste faaside puhul: 0, 90, 180 ja 270°; |
| --- | --- |

a)

vahelduvvoolujuhtmete puhul: ± 2 kV katsepinge avatud vooluringis liini ja maapinna vahel ning ± 1 kV liinide vahel (impulss 1,2 μs / 50 μs), tõusuajaga (Tr) 1,2 μs ja hoiuajaga (Th) 50 μs. Iga pingemuhku rakendatakse viis korda ja iga impulsi vahele jääb maksimaalselt 1 minut. Seda tuleb teha järgmiste faaside puhul: 0, 90, 180 ja 270°;

| b) | alalisvoolujuhtmete puhul: ± 0,5 kV katsepinge avatud vooluringis liini ja maapinna vahel ning ± 0,5 kV liinide vahel, tõusuajaga (Tr) 1,2 μs ja hoiuajaga (Th) 50 μs. Iga pingemuhku rakendatakse viis korda ja iga impulsi vahele jääb maksimaalselt 1 minut. |
| --- | --- |

b)

alalisvoolujuhtmete puhul: ± 0,5 kV katsepinge avatud vooluringis liini ja maapinna vahel ning ± 0,5 kV liinide vahel, tõusuajaga (Tr) 1,2 μs ja hoiuajaga (Th) 50 μs. Iga pingemuhku rakendatakse viis korda ja iga impulsi vahele jääb maksimaalselt 1 minut.

7.9.2.2.   Teatavat sõidukitüüpi esindavat sõidukit peetakse häiretaluvusnõuetele vastavaks, kui lisa 16 kohaselt tehtud katsete ajal ei halvene „häiretaluvusega seotud funktsioonide“ toimimine vastavalt lisa 6 punktile 2.2.

7.10.   Elektrilise/elektroonilise alakoostu tekitatud elektromagnetiliste lairibahäiretega seotud spetsifikatsioonid

7.10.1.   Mõõtemeetod

Teatavat elektrilise/elektroonilise alakoostu tüüpi esindava alakoostu tekitatud elektromagnetkiirgust mõõdetakse lisas 7 kirjeldatud meetodi abil.

7.10.2.   Elektrilise/elektroonilise alakoostu lairiba piirnormid tüübikinnituse saamiseks

7.10.2.1.   Kui mõõtmised tehakse lisas 7 kirjeldatud meetodi abil, on 30–75 MHz sagedusalas piirnormiks 62–52 dBμV/m, kusjuures sagedustel üle 30 MHz väheneb kõnealune piirnorm logaritmiliselt, ja 75–400 MHz sagedusalas 52–63 dBμV/m, kusjuures sagedustel üle 75 MHz suureneb kõnealune piirnorm logaritmiliselt, nagu on kujutatud 6. liites. Sagedusalas 400 – 1 000 MHz jääb piirnorm konstantseks: 63 dBμV/m.

7.10.2.2.   Teatavat elektrilise/elektroonilise alakoostu tüüpi esindava alakoostu puhul on mõõdetud väärtused, mida väljendatakse ühikuga dBμV/m, tüübikinnituse piirnormidest väiksemad.

7.11.   Elektrilise/elektroonilise alakoostu vahelduvvoolujuhtmetes tekkivate vooluharmoonikute häiringuga seotud spetsifikatsioonid

7.11.1.   Mõõtemeetod

Teatavat elektrilise/elektroonilise alakoostu tüüpi esindava alakoostu vahelduvvoolujuhtmetes tekkivate vooluharmoonikute emissiooni mõõdetakse lisas 17 kirjeldatud meetodi abil. Mõõtmismeetodi määrab kindlaks sõiduki tootja kooskõlastatult tehnilise teenistusega.

7.11.2.   Elektrilise/elektroonilise alakoostu tüübikinnituseks nõutavad piirnormid

7.11.2.1.   Kui mõõtmised tehakse lisas 17 kirjeldatud meetodi abil, on nimivoolu ≤ 16 A faasi kohta ette nähtud piirimäärad sätestatud standardis IEC 61000-3-2 ja tabelis 10.

Tabel 10

Tabel 10

Vooluharmoonikute lubatud maksimumväärtus (nimivool ≤ 16 A faasi kohta)

Vooluharmoonikute lubatud maksimumväärtus (nimivool ≤ 16 A faasi kohta)

| Vooluharmooniku järk
  n | Harmooniku lubatud maksimumvoolutugevus
  A |
| --- | --- |
| Paaritud vooluharmoonikud |
| 3 | 2,3 |
| 5 | 1,14 |
| 7 | 0,77 |
| 9 | 0,40 |
| 11 | 0,33 |
| 13 | 0,21 |
| 15 ≤ n ≤ 39 | 0,15 × 15/n |
| Paaris vooluharmoonikud |
| 2 | 1,08 |
| 4 | 0,43 |
| 6 | 0,30 |
| 8 ≤ n ≤ 40 | 0,23 × 8/n |

Vooluharmooniku järk

n

Harmooniku lubatud maksimumvoolutugevus

A

Paaritud vooluharmoonikud

3

2,3

5

1,14

7

0,77

9

0,40

11

0,33

13

0,21

15 ≤ n ≤ 39

0,15 × 15/n

Paaris vooluharmoonikud

2

1,08

4

0,43

6

0,30

8 ≤ n ≤ 40

0,23 × 8/n

7.11.2.2.   Kui mõõtmised tehakse lisas 17 kirjeldatud meetodi abil, on nimivoolu > 16 A ja ≤ 75 A faasi kohta ette nähtud piirinormid sätestatud standardis IEC 61000-3-12 ja tabelites 11, 12 ja 13.

Tabel 11

Tabel 11

Harmoonikute lubatud maksimumväärtus (nimivool > 16 A ja ≤ 75 A faasi kohta) muude kui tasakaalustatud kolmefaasiliste seadmete puhul

Harmoonikute lubatud maksimumväärtus (nimivool > 16 A ja ≤ 75 A faasi kohta) muude kui tasakaalustatud kolmefaasiliste seadmete puhul

| Minimaalne Rsce | Lubatav ühe harmooniku suhteline voolutugevus In/I1

  (%) | Vooluharmoonikute maksimaalne suhe
  (%) |
| --- | --- | --- |
| I3 | I5 | I7 | I9 | I11 | I13 | THD | PWHD |
| 33 | 21,6 | 10,7 | 7,2 | 3,8 | 3,1 | 2 | 23 | 23 |
| 66 | 24 | 13 | 8 | 5 | 4 | 3 | 26 | 26 |
| 120 | 27 | 15 | 10 | 6 | 5 | 4 | 30 | 30 |
| 250 | 35 | 20 | 13 | 9 | 8 | 6 | 40 | 40 |
| ≥ 350 | 41 | 24 | 15 | 12 | 10 | 8 | 47 | 47 |

Minimaalne Rsce

sce

Lubatav ühe harmooniku suhteline voolutugevus In/I1

n

1

(%)

Vooluharmoonikute maksimaalne suhe

(%)

I3

3

I5

5

I7

7

I9

9

I11

11

I13

13

THD

PWHD

33

21,6

10,7

7,2

3,8

3,1

2

23

23

66

24

13

8

5

4

3

26

26

120

27

15

10

6

5

4

30

30

250

35

20

13

9

8

6

40

40

≥ 350

41

24

15

12

10

8

47

47

12. või madalama järgu paaris vooluharmooniku suhteline väärtus peab olema väiksem kui 16/n %. 12-ndast kõrgemaid paaris vooluharmoonikuid võetakse THD-s ja PWHD-s arvesse kui paarituid vooluharmoonikuid.

Lineaarne interpoleerimine Rsce järjestikuste väärtuste vahel on lubatud.

sce

Tabel 12

Tabel 12

Vooluharmoonikute lubatud maksimumväärtus (nimivool > 16 A ja ≤ 75 A faasi kohta) tasakaalustatud kolmefaasiliste seadmete puhul

Vooluharmoonikute lubatud maksimumväärtus (nimivool > 16 A ja ≤ 75 A faasi kohta) tasakaalustatud kolmefaasiliste seadmete puhul

| Minimaalne Rsce | Lubatav ühe harmooniku suhteline voolutugevus In/I1

  (%) | Vooluharmoonikute maksimaalne suhe
  (%) |
| --- | --- | --- |
| I5 | I7 | I11 | I13 | THD | PWHD |
| 33 | 10,7 | 7,2 | 3,1 | 2 | 13 | 22 |
| 66 | 14 | 9 | 5 | 3 | 16 | 25 |
| 120 | 19 | 12 | 7 | 4 | 22 | 28 |
| 250 | 31 | 20 | 12 | 7 | 37 | 38 |
| ≥ 350 | 40 | 25 | 15 | 10 | 48 | 46 |

Minimaalne Rsce

sce

Lubatav ühe harmooniku suhteline voolutugevus In/I1

n

1

(%)

Vooluharmoonikute maksimaalne suhe

(%)

I5

5

I7

7

I11

11

I13

13

THD

PWHD

33

10,7

7,2

3,1

2

13

22

66

14

9

5

3

16

25

120

19

12

7

4

22

28

250

31

20

12

7

37

38

≥ 350

40

25

15

10

48

46

12. või madalama järgu paaris vooluharmooniku suhteline väärtus peab olema väiksem kui 16/n %. 12-ndast kõrgemaid paaris vooluharmoonikuid võetakse THD-s ja PWHD-s arvesse kui paarituid vooluharmoonikuid.

Lineaarne interpoleerimine Rsce järjestikuste väärtuste vahel on lubatud.

sce

Tabel 13

Tabel 13

Vooluharmoonikute lubatud maksimumväärtus (nimivool > 16 A ja ≤ 75 A faasi kohta) kolmefaasiliste seadmete puhul eritingimustes

Vooluharmoonikute lubatud maksimumväärtus (nimivool > 16 A ja ≤ 75 A faasi kohta) kolmefaasiliste seadmete puhul eritingimustes

| Minimaalne Rsce | Lubatav ühe harmooniku suhteline voolutugevus In/I1

  (%) | Vooluharmoonikute maksimaalne suhe
  (%) |
| --- | --- | --- |
| I5 | I7 | I11 | I13 | THD | PWHD |
| 33 | 10,7 | 7,2 | 3,1 | 2 | 13 | 22 |
| ≥ 120 | 40 | 25 | 15 | 10 | 48 | 46 |

Minimaalne Rsce

sce

Lubatav ühe harmooniku suhteline voolutugevus In/I1

n

1

(%)

Vooluharmoonikute maksimaalne suhe

(%)

I5

5

I7

7

I11

11

I13

13

THD

PWHD

33

10,7

7,2

3,1

2

13

22

≥ 120

40

25

15

10

48

46

12. või madalama järgu paaris vooluharmooniku suhteline väärtus peab olema väiksem kui 16/n %. 12-ndast kõrgemaid paaris vooluharmoonikuid võetakse THD-s ja PWHD-s arvesse kui paarituid vooluharmoonikuid.

7.12.   Elektrilise/elektroonilise alakoostu vahelduvvoolujuhtmetes pingemuutustest, pingekõikumistest ja värelusest tekkivate häiringutega seotud spetsifikatsioonid

7.12.1.   Mõõtemeetod

Teatavat elektrilise/elektroonilise alakoostu tüüpi esindava alakoostu vahelduvvoolujuhtmetes pinge muutustest, pinge kõikumistest ja värelusest tekkivaid häiringuid mõõdetakse lisas 18 kirjeldatud meetodi abil. Mõõtmismeetodi määrab kindlaks elektrilise/elektroonilise alakoostu tootja kooskõlastatult tehnilise teenistusega.

7.12.2.   Elektrilise/elektroonilise alakoostu tüübikinnituseks nõutavad piirnormid

7.12.2.1.   Kui mõõtmised tehakse lisas 18 kirjeldatud meetodil, on ≤ 16 A (faasi kohta) nimivoolu ja ilma ühendamistingimusteta ühendamise puhul ette nähtud piirnormid sätestatud standardi IEC 61000-3-3 punktis 5.

7.12.2.2.   Kui mõõtmised tehakse lisas 18 kirjeldatud meetodi abil, on nimivooluga > 16 A ja ≤ 75 A (faasi kohta) seadmete kohta, mis ühendatakse ühendustingimuste kohaselt, ette nähtud piirnormid sätestatud standardi IEC 61000-3-11 punktis 5.

7.13.   Elektriliste/elektrooniliste alakoostude vahelduv- või alalisvoolujuhtmetes tekkivate raadiosageduslike häiretega seotud spetsifikatsioonid

7.13.1.   Mõõtemeetod

Teatavat elektrilise/elektroonilise alakoostu tüüpi esindava alakoostu vahelduv- või alalisvoolujuhtmetes tekitatud raadiosageduslike juhitud häireid mõõdetakse lisas 19 kirjeldatud meetodi abil. Mõõtmismeetodi määrab kindlaks elektrilise/elektroonilise alakoostu tootja kooskõlastatult tehnilise teenistusega.

7.13.2.   Elektrilise/elektroonilise alakoostu tüübikinnituseks nõutavad piirnormid

7.13.2.1.   Kui mõõtmised tehakse lisas 19 kirjeldatud meetodi abil, on vahelduvvoolujuhtmetes ette nähtud piirnormid sätestatud standardis IEC 61000-6-3 ja tabelis 14.

Tabel 14

Tabel 14

Vahelduvvoolujuhtmetes tekkivate raadiosageduslike häirete lubatud maksimumväärtused

Vahelduvvoolujuhtmetes tekkivate raadiosageduslike häirete lubatud maksimumväärtused

| Sagedus (MHz) | Piirnormid ja detektorid |
| --- | --- |
| 0,15 kuni 0,5 | 66 kuni 56 dBμV (kvaasitipp)
  56 kuni 46 dBμV (keskmine)
  (kahaneb lineaarselt sageduse logaritmiga) |
| 0,5 kuni 5 | 56 dBμV (kvaasitipp)
  46 dBμV (keskmine) |
| 5 kuni 30 | 60 dBμV (kvaasitipp)
  50 dBμV (keskmine) |

Sagedus (MHz)

Piirnormid ja detektorid

0,15 kuni 0,5

66 kuni 56 dBμV (kvaasitipp)

56 kuni 46 dBμV (keskmine)

(kahaneb lineaarselt sageduse logaritmiga)

0,5 kuni 5

56 dBμV (kvaasitipp)

46 dBμV (keskmine)

5 kuni 30

60 dBμV (kvaasitipp)

50 dBμV (keskmine)

7.13.2.2.   Kui mõõtmised tehakse lisas 19 kirjeldatud meetodi abil, on alalisvoolujuhtmetes ette nähtud piirnormid sätestatud standardis IEC 61000-6-3 ja tabelis 15.

Tabel 15

Tabel 15

Alalisvoolujuhtmetes tekitatud raadiosageduslike häirete lubatud maksimum

Alalisvoolujuhtmetes tekitatud raadiosageduslike häirete lubatud maksimum

| Sagedus (MHz) | Piirnormid ja detektorid |
| --- | --- |
| 0,15 kuni 0,5 | 79 dBμV (kvaasitipp)
  66 dBμV (keskmine) |
| 0,5 kuni 30 | 73 dBμV (kvaasitipp)
  60 dBμV (keskmine) |

Sagedus (MHz)

Piirnormid ja detektorid

0,15 kuni 0,5

79 dBμV (kvaasitipp)

66 dBμV (keskmine)

0,5 kuni 30

73 dBμV (kvaasitipp)

60 dBμV (keskmine)

7.14.   Elektriliste/elektrooniliste alakoostude võrgu- ja kaugsideühendustest tekkivate raadiosageduslike häiretega seotud spetsifikatsioonid

7.14.1.   Mõõtemeetod

Selliseid raadiosageduslikke häireid, mis tekivad elektrilise/elektroonilise alakoostu võrgule ja telekommunikatsioonile juurdepääsul teatavat elektrilise/elektroonilise alakoostu tüüpi esindavas alakoostus, mõõdetakse lisas 20 kirjeldatud meetodi abil. Mõõtmismeetodi määrab kindlaks elektrilise/elektroonilise alakoostu tootja kooskõlastatult tehnilise teenistusega.

7.14.2.   Elektrilise/elektroonilise alakoostu tüübikinnituseks nõutavad piirnormid

7.14.2.1.   Kui mõõtmised tehakse lisas 20 kirjeldatud meetodi abil, on võrgu-ja telekommunikatsiooniühenduse (nagu on defineeritud CISPR22 punktis 3.6) puhul ette nähtud piirnormid sätestatud standardis IEC 61000-6-3 ja tabelis 16.

Tabel 16

Tabel 16

Raadiosageduslike häirete lubatud maksimum võrgule ja telekommunikatsioonidele juurdepääsu puhul

Raadiosageduslike häirete lubatud maksimum võrgule ja telekommunikatsioonidele juurdepääsu puhul

| Sagedus (MHz) | Pingevahemik (detektor) | Vooluvahemik (detektor) |
| --- | --- | --- |
| 0,15 kuni 0,5 | 84 kuni 74 dBμV (kvaasitipp)
  74 kuni 64 dBμV (keskmine)
  (kahaneb lineaarselt sageduse logaritmiga) | 40 kuni 30 dBμA (kvaasitipp)
  30 kuni 20 dBμA (keskmine)
  (kahaneb lineaarselt sageduse logaritmiga) |
| 0,5 kuni 30 | 74 dBμV (kvaasitipp)
  64 dBμV (keskmine) | 30 dBμA (kvaasitipp)
  20 dBμA (keskmine) |

Sagedus (MHz)

Pingevahemik (detektor)

Vooluvahemik (detektor)

0,15 kuni 0,5

84 kuni 74 dBμV (kvaasitipp)

74 kuni 64 dBμV (keskmine)

(kahaneb lineaarselt sageduse logaritmiga)

40 kuni 30 dBμA (kvaasitipp)

30 kuni 20 dBμA (keskmine)

(kahaneb lineaarselt sageduse logaritmiga)

0,5 kuni 30

74 dBμV (kvaasitipp)

64 dBμV (keskmine)

30 dBμA (kvaasitipp)

20 dBμA (keskmine)

7.15.   Elektriliste/elektrooniliste alakoostude häiretaluvuse spetsifikatsioonid seoses vahelduv- ja alalisvoolujuhtmetes tekkivate kiirete mittestatsionaarsete impulsside või impulsipakettidega

7.15.1.   Katsemeetod

7.15.1.1.   Teatavat elektrilise/elektroonilise alakoostu tüüpi esindava alakoostu häiretaluvust seoses vahelduv- ja alalisvoolujuhtmetes tekkivate kiirete mittestatsionaarsete impulsside või impulsipakettidega katsetatakse lisas 21 kirjeldatud meetodi abil.

7.15.2.   Elektrilise/elektroonilise alakoostu häiretaluvuse piirnormid tüübikinnituse saamiseks

7.15.2.1.   Kui katsed tehakse lisas 21 kirjeldatud meetodite abil, tuleb häiretaluvuskatsetel vahelduv- või alalisvoolujuhtmete puhul kasutada järgmisi väärtusi: ± 2 kV katsepinge avatud vooluringis, tõusuajaga (Tr) 5 ns ja hoideajaga (Th) 50 ns ning kordussagedusega 5 kHz vähemalt ühe minuti jooksul.

7.15.2.2.   Teatavat elektrilise/elektroonilise alakoostu tüüpi esindavat alakoostu peetakse häiretaluvusnõuetele vastavaks, kui lisa 21 kohaselt tehtud katsete ajal ei halvene „häiretaluvusega seotud funktsioonide“ toimimine vastavalt lisa 9 punktile 2.2.

7.16.   Spetsifikatsioonid seoses elektriliste/elektrooniliste alakoostude häiretaluvusega pingemuhkude suhtes, mida juhitakse piki vahelduv- või alalisvoolujuhtmeid.

7.16.1.   Katsemeetod

7.16.1.1.   Teatavat elektrilise/elektroonilise alakoostu tüüpi esindava alakoostu häiretaluvust piki vahelduv- või alalisvoolujuhtmeid juhitavate pingemuhkude suhtes katsetatakse lisas 22 kirjeldatud meetodi abil.

7.16.2.   Elektrilise/elektroonilise alakoostu häiretaluvuse piirnormid tüübikinnituse saamiseks

7.16.2.1.   Kui katsed tehakse lisas 22 kirjeldatud meetodite abil, tuleb häiretaluvuskatsetel kasutada järgmisi väärtusi:

| a) | vahelduvvoolujuhtmete puhul: ± 2 kV katsepinge avatud vooluringis liini ja maapinna vahel ning ± 1 kV liinide vahel (impulss 1,2 μs / 50 μs), tõusuajaga (Tr) 1,2 μs ja hoiuajaga (Th) 50 μs. Iga pingemuhku rakendatakse viis korda ja iga impulsi vahele jääb maksimaalselt 1 minut. Seda tuleb teha järgmiste faaside puhul: 0, 90, 180 ja 270°; |
| --- | --- |

a)

vahelduvvoolujuhtmete puhul: ± 2 kV katsepinge avatud vooluringis liini ja maapinna vahel ning ± 1 kV liinide vahel (impulss 1,2 μs / 50 μs), tõusuajaga (Tr) 1,2 μs ja hoiuajaga (Th) 50 μs. Iga pingemuhku rakendatakse viis korda ja iga impulsi vahele jääb maksimaalselt 1 minut. Seda tuleb teha järgmiste faaside puhul: 0, 90, 180 ja 270°;

| b) | alalisvoolujuhtmete puhul: ± 0,5 kV katsepinge avatud vooluringis liini ja maapinna vahel ning ± 0,5 kV liinide vahel, tõusuajaga (Tr) 1,2 μs ja hoiuajaga (Th) 50 μs. Iga pingemuhku rakendatakse viis korda ja iga impulsi vahele jääb maksimaalselt 1 minut. |
| --- | --- |

b)

alalisvoolujuhtmete puhul: ± 0,5 kV katsepinge avatud vooluringis liini ja maapinna vahel ning ± 0,5 kV liinide vahel, tõusuajaga (Tr) 1,2 μs ja hoiuajaga (Th) 50 μs. Iga pingemuhku rakendatakse viis korda ja iga impulsi vahele jääb maksimaalselt 1 minut.

7.16.2.2.   Teatavat elektrilise/elektroonilise alakoostu tüüpi esindavat alakoostu peetakse häiretaluvusnõuetele vastavaks, kui lisa 22 kohaselt tehtud katsete ajal ei halvene „häiretaluvusega seotud funktsioonide“ toimimine vastavalt lisa 9 punktile 2.2.

7.17.   Elektriliste/elektrooniliste alakoostude 12/24 V toitejuhtmetes tekkivate mittestatsionaarsete häirete emissiooniga seotud spetsifikatsioonid

7.17.1.   Katsemeetod

Teatavat elektrilise/elektroonilise alakoostu tüüpi esindava alakoostu kiirgust mõõdetakse tabelis 17 toodud tasemete puhul lisas 10 kirjeldatud, standardile ISO 7637-2 vastava(te) meetodi(te) abil.

Tabel 17

Tabel 17

Suurim lubatud impulsi amplituud

Suurim lubatud impulsi amplituud

| (V) |
| --- |
| | Suurim lubatud impulsi amplituud |
| Impulsi amplituudi polaarsus | 12 V süsteemiga sõidukid | 24 V süsteemiga sõidukid |
| Positiivne | + 75 | + 150 |
| Negatiivne | – 100 | – 450 |

(V)

Suurim lubatud impulsi amplituud

Impulsi amplituudi polaarsus

12 V süsteemiga sõidukid

24 V süsteemiga sõidukid

Positiivne

+ 75

+ 150

Negatiivne

– 100

– 450

7.18.   Elektriliste/elektrooniliste alakoostude elektromagnetkiirguse taluvusega seotud spetsifikatsioonid

7.18.1.   Katsemeetod(id)

Teatavat elektrilise/elektroonilise alakoostu tüüpi esindava alakoostu elektromagnetkiirguse taluvust katsetatakse lisas 9 kirjeldatud meetodi(te) abil.

7.18.2.   Elektrilise/elektroonilise alakoostu taluvuse piirnormid tüübikinnituse saamiseks

7.18.2.1.   Kui katsed tehakse lisas 9 kirjeldatud meetodite abil, tuleb häiretaluvuskatsetel kasutada järgmisi väärtusi: 150 mm ribaliini katsemeetodi puhul 60 V/m (ruutkeskmine), 800 mm ribaliini katsemeetodi puhul 15 V/m (ruutkeskmine) TEM-kambri (TEM – transversaalne elektromagnetiline režiim) katsemeetodi puhul 75 V/m (ruutkeskmine), voolusisestuse (BCI) katsemeetodi puhul 60 mA (ruutkeskmine) ja vaba välja katsemeetodi puhul 30 V/m (ruutkeskmine) rohkem kui 90 % ulatuses sagedusalast 20 – 2 000 MHz ning 150 mm ribaliini katsemeetodi puhul vähemalt 50 V/m (ruutkeskmine), 800 mm ribaliini katsemeetodi puhul vähemalt 12,5 V/m (ruutkeskmine), TEM-kambri katsemeetodi puhul vähemalt 62,5 V/m (ruutkeskmine), voolusisestuse (BCI) katsemeetodi puhul vähemalt 50 mA (ruutkeskmine) ja vaba välja katsemeetodi puhul vähemalt 25 V/m (ruutkeskmine) kogu sagedusala 20 – 2 000 MHz ulatuses.

7.18.2.2.   Teatavat elektrilise/elektroonilise alakoostu tüüpi esindavat alakoostu peetakse häiretaluvusnõuetele vastavaks, kui lisa 9 kohaselt tehtud katsete ajal ei halvene „häiretaluvusega seotud funktsioonide“ toimimine.

7.19.   Spetsifikatsioonid, mis on seotud elektriliste/elektrooniliste alakoostude häiretaluvusega 12/24 V toitejuhtmetes tekkivate mittestatsionaarsete häirete suhtes

7.19.1.   Katsemeetod

Teatavat elektrilise/elektroonilise alakoostu tüüpi esindava alakoostu häiretaluvust mõõdetakse tabelis 18 esitatud katsetasemete juures standardile ISO 7637-2 vastava(te) meetodi(te) abil, nagu on kirjeldatud lisas 10.

Tabel 18

Tabel 18

Elektrilise/elektroonilise alakoostu häiretaluvus

Elektrilise/elektroonilise alakoostu häiretaluvus

| Katseimpulsi number | Häiretaluvuskatse tase | Süsteemide funktsionaalne seisund: |
| --- | --- | --- |
| Seotud häiretaluvusega seotud funktsioonidega | Ei ole seotud häiretaluvusega seotud funktsioonidega |
| 1 | III | C | D |
| 2a | III | B | D |
| 2b | III | C | D |
| 3a/3b | III | A | D |
| 4 | III | B
  (el. alakoostu puhul, mis peab töötama mootori käivitusfaasis)
  C
  (muude el. alakoostude puhul) | D |

Katseimpulsi number

Häiretaluvuskatse tase

Süsteemide funktsionaalne seisund:

Seotud häiretaluvusega seotud funktsioonidega

Ei ole seotud häiretaluvusega seotud funktsioonidega

1

III

C

D

2a

III

B

D

2b

III

C

D

3a/3b

III

A

D

4

III

B

(el. alakoostu puhul, mis peab töötama mootori käivitusfaasis)

C

(muude el. alakoostude puhul)

D

7.20.   Erandid

7.20.1.   Kui puudub otseühendus telekommunikatsioonivõrguga, mis hõlmab muid telekommunikatsiooniteenuseid peale laadimisteenuse, ei kohaldata lisasid 14 ja 20.

7.20.2.   Kui sõidukis kasutatakse juurdepääsuks võrgule ja kaugsidele selle vahelduv-/alalisvoolujuhtmetes elektriülekandeliini (PLT), ei kohaldata lisa 14.

7.20.3.   Kui elektrilises/elektroonilises alakoostus kasutatakse juurdepääsuks võrgule ja kaugsidele selle vahelduv-/alalisvoolujuhtmetes elektriülekandeliini (PLT), ei kohaldata lisa 20.

7.20.4.   Sõidukid ja/või elektrilised/ elektroonilised alakoostud, mis on ette nähtud kasutamiseks „REESSi elektrivõrgust laadimise režiimis“ selliselt, et need on ühendatud alalisvoolu laadimisjaamaga alalisvoolu võrgukaabli kaudu, mille pikkus ei ületa 30 m, ei pea vastama lisade 13, 15, 16, 19, 21 ja 22 nõuetele.

Tootja peab sellisel juhul esitama selgituse, et sõidukit ja/või elektrilist/ elektroonilist alakoostu võib kasutada „REESSi elektrivõrgust laadimise režiimis“ ainult kaabliga, mille pikkus ei ületa 30 m. Kõnealune teave tuleb pärast tüübikinnituse saamist üldsusele kättesaadavaks teha.

7.20.5.   Sõidukid ja/või elektrilised/ elektroonilised alakoostud, mis on ette nähtud kasutamiseks „REESSi elektrivõrgust laadimise režiimis“ selliselt, et nad on ühendatud kohaliku ja/või eraomandis oleva alalisvoolu laadimisjaamaga, millel puuduvad muud kasutajad, ei pea vastama lisade 13, 15, 16, 19, 21 ja 22 nõuetele.

Tootja peab sellisel juhul esitama selgituse, et sõidukit ja/või elektrilist/ elektroonilist alakoostu võib kasutada „REESSi elektrivõrgust laadimise režiimis“ ainult ühendatuna kohaliku ja/või eraomandis oleva alalisvoolu laadimisjaamaga, millel puuduvad muud kasutajad. Kõnealune teave tuleb pärast tüübikinnituse saamist üldsusele kättesaadavaks teha.

8.   SÕIDUKI TÜÜBIKINNITUSE MUUTMINE VÕI LAIENDAMINE PÄRAST ELEKTRILISE/ELEKTROONILISE ALAKOOSTU LISAMIST VÕI ASENDAMIST

8.1.   Kui sõiduki tootja on saanud sõiduki seadistuse tüübikinnituse ja soovib paigaldada täiendava või asendava elektrilise/elektroonilise süsteemi või alakoostu, mis on juba saanud käesoleva eeskirja alusel tüübikinnituse ja mis paigaldatakse vastavalt käesolevale eeskirjale lisatud tingimustele, võib sõiduki tüübikinnitust muuta ilma edasiste katseteta. Täiendavat või asendavat elektrilist/elektroonilist süsteemi või alakoostu käsitatakse toodangu vastavuse eesmärgil sõiduki osana.

8.2.   Kui täiendav(ad) või asendav(ad) osa(d) ei ole saanud käesoleva eeskirja kohast tüübikinnitust ja kui katsetamine on vajalik, peetakse kogu sõidukit tingimustele vastavaks, kui uus (uued) või muudetud osa(d) vastab (vastavad) punkti 6 või vajaduse korral punkti 7 asjaomastele nõuetele või kui võrdluskatse tulemusel selgub, et uus osa ei kahjusta tõenäoliselt sõidukitüübi vastavust.

8.3.   Sõiduki tüübikinnitus ei muutu kehtetuks, kui sõiduki tootja lisab tüübikinnituse saanud sõidukile muudele eeskirjadele vastavad kodu- või äriotstarbelised standardseadmed, välja arvatud mobiilsideseadmed, ja kui need paigaldatakse, asendatakse või eemaldatakse vastavalt seadmete ja sõiduki tootjate soovitustele. See ei takista sõiduki tootjat paigaldamast sideseadmeid vastavalt sõiduki tootja ja/või selliste sideseadmete tootja(te) paigaldusjuhendile. Sõiduki tootja esitab tõendid (kui katseasutus seda nõuab) selle kohta, et sellised saatjad ei kahjusta sõiduki toimimist. Tõendiks võib olla avaldus, et võimsustase ja paigaldus on sellised, et käesoleva eeskirja häiretaluvustasemed tagavad piisava kaitse, kui mõju avaldab üksnes saatja töö, st kui saatja töö ei toimu koostoimes punktis 6 kirjeldatud katsetega. Käesolev eeskiri ei luba kasutada sidesaatjat, kui selliste seadmete või nende kasutamise suhtes kehtivad muud nõuded.

9.   TOODANGU NÕUETELE VASTAVUS

Toodangu nõuetele vastavuse järelevalvemenetlus peab olema kooskõlas kokkuleppe 2. liitega (E/ECE/324-E/ECE/TRANS/505/Rev.2) ja vastama järgmistele nõuetele.

9.1.   Käesoleva eeskirja alusel tüübikinnituse saanud sõidukid või selle osad või elektrilised/elektroonilised alakoostud peavad olema valmistatud nii, et need vastavad kinnitatud tüübile, täites punkti 6 ja vajaduse korral punkti 7 nõudeid.

9.2.   Sõiduki või selle osa või eraldi seadmestiku nõuetele vastavust kontrollitakse käesoleva eeskirja lisas 3A ja/või 3B esitatud tüübikinnitusteatis(t)es sisalduvate andmete põhjal.

9.3.   Kui tüübikinnitusasutus ei ole rahul tootja kontrollimiskorraga, kohaldatakse punktide 9.3.1, 9.3.2 ja 9.3.3 sätteid.

9.3.1.   Kui kontrollitakse seeriast võetud sõiduki, osa või elektrilise/elektroonilise alakoostu nõuetele vastavust, peetakse toodangut käesoleva eeskirja elektromagnetiliste lai- ja kitsasribahäiretega seotud nõuetele vastavaks, kui mõõdetud tasemed ei ületa sõidukite puhul punktides 6.2.2.1, 6.2.2.2, 6.3.2.1, 6.3.2.2 ja vajaduse korral punktides 7.2.2.1, 7.2.2.2 ning elektriliste/elektrooniliste alakoostude puhul punktides 6.5.2.1, 6.6.2.1 ja vajaduse korral punktis 7.10.2.1 ettenähtud võrdluspiire rohkem kui 4 dB (60 %).

9.3.2.   Kui kontrollitakse seeriast võetud sõiduki, osa või elektrilise/elektroonilise alakoostu nõuetele vastavust, peetakse toodangut käesoleva eeskirja elektromagnetkiirguse taluvusega seotud nõuetele vastavaks, kui sõiduki otsene juhtimine ei halvene sõidukijuhile endale või teistele liiklejatele märgataval viisil, kui sõiduk on lisa 6 punktis 4 sätestatud seisundis ja seda mõjutav väljatugevus (V/m) on kuni 80 % võrdluspiiridest, mis on sätestatud sõidukite puhul punktis 6.4.2.1 ja vajaduse korral punktis 7.7.2.1 ning elektrilise/elektroonilise alakoostu puhul punktis 6.8.2.1 ja vajaduse korral punktis 7.18.2.1.

9.3.3.   Kui kontrollitakse seeriast võetud osa või eraldi seadmestiku nõuetele vastavust, peetakse toodangut käesoleva eeskirja juhtivuslike häirete ja kiirgusega seotud nõuetele vastavaks, kui osa või eraldi seadmestik ei kahjusta „häiretaluvusega seotud funktsioonide“ toimimist määral, mis on ette nähtud punktis 6.9.1 ja vajaduse korral punktis 7.19.1 ning mis ei ületa punktis 6.7.1 ja vajaduse korral punktis 7.17.1 esitatud tasemeid.

10.   KARISTUSED TOODANGU NÕUETELE MITTEVASTAVUSE KORRAL

10.1.   Sõidukile, osale või eraldi seadmestikule käesoleva eeskirja kohaselt antud tüübikinnituse võib tühistada, kui punktis 6 ja vajaduse korral punktis 7 sätestatud nõuded ei ole täidetud või valitud sõidukid ei läbi punktis 6 ja vajaduse korral punktis 7 ette nähtud katseid.

10.2.   Kui käesolevat eeskirja kohaldav kokkuleppeosaline tühistab tüübikinnituse, mille ta on varem andnud, teatab ta sellest kohe teistele käesolevat eeskirja kohaldavatele kokkuleppeosalistele, kasutades selleks käesoleva eeskirja lisades 3A ja 3B esitatud näidistele vastavat teatisevormi.

11.   TOOTMISE LÕPETAMINE

Kui tüübikinnituse omanik lõpetab käesoleva eeskirja kohaselt kinnituse saanud tüüpi sõiduki või elektrilise/elektroonilise alakoostu tootmise, teatab ta sellest tüübikinnituse andnud tüübikinnitusasutusele, kes omakorda teatab sellest teistele käesolevat eeskirja kohaldavatele 1958. aasta kokkuleppe osalistele, kasutades käesoleva eeskirja lisades 3A ja 3B esitatud näidistele vastavat teatisevormi.

12.   SÕIDUKI VÕI ELEKTRILISE/ELEKTROONILISE ALAKOOSTU TÜÜBIKINNITUSE MUUTMINE VÕI LAIENDAMINE

12.1.   Sõiduki tüübikinnituse andnud tüübikinnitusasutust teavitatakse igast sõiduki- või elektrilise/elektroonilise alakoostu tüübis tehtavast muudatusest. Sellisel juhul võib kõnealune tüübikinnitusasutus:

| 12.1.1. | võtta seisukoha, et tõenäoliselt ei avalda tehtud muudatused märkimisväärset negatiivset mõju ja et sõiduk või elektriline/elektrooniline alakoost vastab igal juhul endiselt nõuetele; või |
| --- | --- |

12.1.1.

võtta seisukoha, et tõenäoliselt ei avalda tehtud muudatused märkimisväärset negatiivset mõju ja et sõiduk või elektriline/elektrooniline alakoost vastab igal juhul endiselt nõuetele; või

| 12.1.2. | nõuda katsete eest vastutavalt tehniliselt teenistuselt täiendava katsearuande esitamist. |
| --- | --- |

12.1.2.

nõuda katsete eest vastutavalt tehniliselt teenistuselt täiendava katsearuande esitamist.

12.2.   Teade tüübikinnituse andmise või andmata jätmise kohta, millele on lisatud muudatuste üksikasjad, edastatakse käesolevat eeskirja kohaldavatele kokkuleppeosalistele käesoleva eeskirja punktis 4 ettenähtud korras.

12.3.   Tüübikinnituse laiendust väljastav tüübikinnitusasutus annab tüübikinnituse laiendusele seerianumbri ja teatab sellest teistele käesolevat eeskirja kohaldavatele 1958. aasta kokkuleppe osalistele, kasutades selleks käesoleva eeskirja lisas 3A ja 3B esitatud näidistele vastavat teatisevormi.

13.   ÜLEMINEKUSÄTTED

13.1.   Alates muudatuste seeria 03 jõustumiskuupäevast ei tohi ükski käesolevat eeskirja kohaldav kokkuleppeosaline keelduda tüübikinnituse andmisest käesoleva eeskirja alusel, mida on muudetud muudatuste seeriaga 03.

13.2.   12 kuud pärast 03-seeria muudatustega muudetud käesoleva eeskirja jõustumise kuupäeva annavad käesolevat eeskirja kohaldavad kokkuleppeosalised tüübikinnituse vaid siis, kui kinnitatav sõidukitüüp, osa või eraldi seadmestik vastab käesoleva eeskirja nõuetele, mida on muudetud 03-seeria muudatustega.

13.3.   Käesolevat eeskirja kohaldavad kokkuleppeosalised ei või keelduda käesoleva eeskirja varasemate seeriate muudatustele vastava tüübikinnituse laiendamisest.

13.4.   48 kuud pärast käesoleva eeskirja 03-seeria muudatuste jõustumist võivad käesolevat eeskirja kohaldavad kokkuleppeosalised keelduda käesoleva eeskirja 03-seeria muudatuste nõuetele mittevastava sõiduki, osa või eraldi seadmestiku esmasest riiklikust registreerimisest (esmakordne kasutuselevõtt).

13.5.   Alates 04-seeria muudatuste ametlikust jõustumiskuupäevast ei tohi ükski käesolevat eeskirja kohaldav kokkuleppeosaline keelduda tüübikinnituse andmisest käesoleva eeskirja alusel, mida on muudetud 04-seeria muudatustega.

13.6.   36 kuud pärast 04-seeria muudatustega muudetud käesoleva eeskirja jõustumise kuupäeva annavad käesolevat eeskirja kohaldavad kokkuleppeosalised tüübikinnituse vaid siis, kui kinnitatav sõidukitüüp, osa või eraldi seadmestik vastab käesoleva eeskirja nõuetele, mida on muudetud 04-seeria muudatustega.

13.7.   36 kuu jooksul pärast 04-seeria muudatuste jõustumiskuupäeva jätkavad käesolevat eeskirja kohaldavad kokkuleppeosalised tüübikinnituste andmist neile sõidukitüüpidele, osadele või eraldi seadmestikele, mis vastavad käesoleva varasemate seeriate muudatustega muudetud eeskirja nõuetele.

13.8.   Kuni 60 kuud pärast 04-seeria muudatuste jõustumise kuupäeva ei või käesolevat eeskirja kohaldavad kokkuleppeosalised keelduda riikliku või piirkondliku tüübikinnituse andmisest sõidukitüübile, osale või eraldi seadmestikule, mis on saanud tüübikinnituse käesoleva eeskirja varasemate seeriate muudatuste alusel.

13.9.   60 kuud pärast 04-seeria muudatuste jõustumise kuupäeva võivad käesolevat eeskirja kohaldavad kokkuleppeosalised keelduda riikliku või piirkondliku tüübikinnituse andmisest ja sellise sõidukitüübi esmakordsest registreerimisest või sellise osa või eraldi seadmestiku esmakordsest kasutuselevõtust, mis ei vasta käesoleva eeskirja 04-seeria muudatuste nõuetele.

13.10.   Olenemata punktidest 13.8 ja 13.9 jäävad kehtima tüübikinnitused, mis on antud käesoleva eeskirja varasemate seeriate muudatuste kohaselt sõidukitüüpidele, millel puudub REESSi laadimise ühendussüsteem, või osadele või eraldi seadmestikele, mis ei hõlma REESSi laadimiseks vajalikku ühendust, ning käesolevat eeskirja kohaldavad kokkuleppeosalised tunnustavad neid jätkuvalt.

13.11   36 kuud pärast 05-seeria muudatuste jõustumise kuupäeva annavad käesolevat eeskirja kohaldavad kokkuleppeosalised tüübikinnituse vaid siis, kui kinnitatav sõidukitüüp, osa või eraldi seadmestik vastab käesoleva eeskirja nõuetele, mida on muudetud 05-seeria muudatustega.

14.   TÜÜBIKINNITUSKATSETE EEST VASTUTAVATE TEHNILISTE TEENISTUSTE JA TÜÜBIKINNITUSASUTUSTE NIMED JA AADRESSID

Käesolevat eeskirja kohaldavad 1958. aasta kokkuleppe osalised peavad edastama ÜRO sekretariaadile tüübikinnituskatseid korraldavate tehniliste teenistuste nimed ja aadressid ning nende tüübikinnitusasutuste nimed ja aadressid, kes annavad tüübikinnitusi ja kellele tuleb saata teistes riikides välja antud tunnistused tüübikinnituse andmise, laiendamise, andmata jätmise või tühistamise kohta.

---

(1)  Nagu on määratletud sõidukite ehitust käsitlevas konsolideeritud resolutsioonis (R.E.3.), dokument (ECE/TRANS/WP.29/78/Rev.3, jaotis 2 – www.unece.org/trans/main/wp29/wp29wgs/wp29gen/wp29resolutions.html

1

(2)  1958. aasta kokkuleppe osalisriikide tunnusnumbrid on esitatud sõidukite ehitust käsitleva konsolideeritud resolutsiooni (R.E.3) 3. lisas (dokument TRANS/WP.29/78/Rev.) 3 – www.unece.org/trans/main/wp29/wp29wgs/wp29gen/wp29resolutions.html.

2

---

1. liide

Käesolevas eeskirjas viidatud standardite loetelu

| 1. | CISPR 12 „Vehicles', motorboats' and spark-ignited engine-driven devices' radio disturbance characteristics – Limits and methods of measurement“ (sõidukite, mootorpaatide ja sädesüütemootoriga töötavate seadmete raadiohäiringu näitajad – piirnormid ja mõõtmismeetodid), viies väljaanne 2001 ja Amd1: 2005. |
| --- | --- |

1.

CISPR 12 „Vehicles', motorboats' and spark-ignited engine-driven devices' radio disturbance characteristics – Limits and methods of measurement“ (sõidukite, mootorpaatide ja sädesüütemootoriga töötavate seadmete raadiohäiringu näitajad – piirnormid ja mõõtmismeetodid), viies väljaanne 2001 ja Amd1: 2005.

| 2. | CISPR 16-1-4 „Specifications for radio disturbance and immunity measuring apparatus and methods – Part 1: Radio disturbance and immunity measuring apparatus – Antennas and test sites for radiated disturbances mesaurements“ (raadiohäiringuid ja häiretaluvust mõõtvate aparaatide spetsifikatsioonid ja meetodid – 1. osa: raadiohäiringuid ja häiretaluvust mõõtvad aparaadid – antennid ja katsekohad kiirguslike häirete mõõtmiseks), kolmas väljaanne 2010. |
| --- | --- |

2.

CISPR 16-1-4 „Specifications for radio disturbance and immunity measuring apparatus and methods – Part 1: Radio disturbance and immunity measuring apparatus – Antennas and test sites for radiated disturbances mesaurements“ (raadiohäiringuid ja häiretaluvust mõõtvate aparaatide spetsifikatsioonid ja meetodid – 1. osa: raadiohäiringuid ja häiretaluvust mõõtvad aparaadid – antennid ja katsekohad kiirguslike häirete mõõtmiseks), kolmas väljaanne 2010.

| 3. | CISPR 25 „Limits and methods of measurement of radio disturbance characteristics for the protection of receivers used on board vehicles“, (raadiohäiringute näitajate piirnormid ja mõõtmismeetodid sõidukites kasutatavate vastuvõtjate kaitseks), teine väljaanne 2002 ja parandus 2004. |
| --- | --- |

3.

CISPR 25 „Limits and methods of measurement of radio disturbance characteristics for the protection of receivers used on board vehicles“, (raadiohäiringute näitajate piirnormid ja mõõtmismeetodid sõidukites kasutatavate vastuvõtjate kaitseks), teine väljaanne 2002 ja parandus 2004.

| 4. | ISO 7637-1 „Road vehicles – Electrical disturbance from conduction and coupling – Part 1: Definitions and general considerations“, second edition 2002 (maanteesõidukid – juhtivusest ja ühendamisest tingitud elektrilised häired – 1. osa: mõisted ja üldkaalutlused), teine väljaanne 2002 |
| --- | --- |

4.

ISO 7637-1 „Road vehicles – Electrical disturbance from conduction and coupling – Part 1: Definitions and general considerations“, second edition 2002 (maanteesõidukid – juhtivusest ja ühendamisest tingitud elektrilised häired – 1. osa: mõisted ja üldkaalutlused), teine väljaanne 2002

| 5. | ISO 7637-2 „Road vehicles – Electrical disturbance from conduction and coupling – Part 2: Definitions and general considerations“, (maanteesõidukid – juhtivusest ja ühendamisest tingitud elektrilised häired – 1. osa: Electrical transient conduction along supply lines only on vehicles with nominal 12 V or 24 V supply voltage“, second edition 2004 (maanteesõidukid – juhtivusest ja ühendamisest tingitud elektrilised häired – 2. osa: 12- või 24voldise nimitoitepingega sõiduautode toitejuhtmete siirdeelektrijuhtivus), teine väljaanne, 2004 |
| --- | --- |

5.

ISO 7637-2 „Road vehicles – Electrical disturbance from conduction and coupling – Part 2: Definitions and general considerations“, (maanteesõidukid – juhtivusest ja ühendamisest tingitud elektrilised häired – 1. osa: Electrical transient conduction along supply lines only on vehicles with nominal 12 V or 24 V supply voltage“, second edition 2004 (maanteesõidukid – juhtivusest ja ühendamisest tingitud elektrilised häired – 2. osa: 12- või 24voldise nimitoitepingega sõiduautode toitejuhtmete siirdeelektrijuhtivus), teine väljaanne, 2004

| 6. | ISO-EN 17025 „General requirements for the competence of testing and calibration laboratories“, (katse- ja kalibreerimislaborite kompetentsuse üldnõuded) teine väljaanne 2005 ja parandus 2006. |
| --- | --- |

6.

ISO-EN 17025 „General requirements for the competence of testing and calibration laboratories“, (katse- ja kalibreerimislaborite kompetentsuse üldnõuded) teine väljaanne 2005 ja parandus 2006.

| 7. | ISO 11451 „Road vehicles – Electrical disturbances by narrowband radiated electromagnetic energy – Vehicle test methods“ (maanteesõidukid – kitsaribalise elektromagnetkiirguse elektrilised häired – sõidukite katsemeetodid): | 1. osa. General and definitions (üldosa ja mõisted) (ISO 11451-1, kolmas väljaanne 2005 ja Amd1: 2008); |
| --- | --- | --- |

7.

ISO 11451 „Road vehicles – Electrical disturbances by narrowband radiated electromagnetic energy – Vehicle test methods“ (maanteesõidukid – kitsaribalise elektromagnetkiirguse elektrilised häired – sõidukite katsemeetodid):

1. osa. General and definitions (üldosa ja mõisted) (ISO 11451-1, kolmas väljaanne 2005 ja Amd1: 2008);

| | 2. osa. Off-vehicle radiation source (sõidukivälised kiirgusallikad) (ISO 11451-2, kolmas väljaanne 2005); |
| --- | --- |

2. osa. Off-vehicle radiation source (sõidukivälised kiirgusallikad) (ISO 11451-2, kolmas väljaanne 2005);

| | 4. osa. Bulk current injection (BCI) (voolusisestus (BCI)) (ISO 11451-4, esimene väljaanne 1995). |
| --- | --- |

4. osa. Bulk current injection (BCI) (voolusisestus (BCI)) (ISO 11451-4, esimene väljaanne 1995).

| 8. | ISO 11452 „Road vehicles – Electrical disturbances by narrowband radiated electromagnetic energy – Component test methods“ (maanteesõidukid – kitsaribalise elektromagnetkiirguse elektrilised häired – osade katsemeetodid): | 1. osa. General and definitions (üldosa ja mõisted) (ISO 11452-1, kolmas väljaanne 2005 ja Amd1: 2008); |
| --- | --- | --- |

8.

ISO 11452 „Road vehicles – Electrical disturbances by narrowband radiated electromagnetic energy – Component test methods“ (maanteesõidukid – kitsaribalise elektromagnetkiirguse elektrilised häired – osade katsemeetodid):

1. osa. General and definitions (üldosa ja mõisted) (ISO 11452-1, kolmas väljaanne 2005 ja Amd1: 2008);

| | 2. osa. Absorber-lined chamber (neeldevooderdusega kamber) (ISO 11451-2, teine väljaanne, 2004); |
| --- | --- |

2. osa. Absorber-lined chamber (neeldevooderdusega kamber) (ISO 11451-2, teine väljaanne, 2004);

| | 3. osa. Transverse electromagnetic mode (TEM) cell (transversaalse elektromagnetilise režiimi (TEM) kamber (ISO 11452-3, kolmas väljaanne, 2001); |
| --- | --- |

3. osa. Transverse electromagnetic mode (TEM) cell (transversaalse elektromagnetilise režiimi (TEM) kamber (ISO 11452-3, kolmas väljaanne, 2001);

| | 4. osa. Bulk current injection (BCI) (voolusisestus (BCI)) (ISO 11452-4, kolmas väljaanne 2005 ja parandus 1:2009); |
| --- | --- |

4. osa. Bulk current injection (BCI) (voolusisestus (BCI)) (ISO 11452-4, kolmas väljaanne 2005 ja parandus 1:2009);

| | 5. osa. Stripline (ribaliin) (ISO 11452-5, teine väljaanne 2002). |
| --- | --- |

5. osa. Stripline (ribaliin) (ISO 11452-5, teine väljaanne 2002).

| 9. | ITU Radio Regulations (ITU raadio-eeskirjad), väljaanne 2008. |
| --- | --- |

9.

ITU Radio Regulations (ITU raadio-eeskirjad), väljaanne 2008.

| 10. | IEC 61000-3-2 „Electromagnetic Compatibility (EMC) – Part 3-2 – Limits for harmonic current emissions (equipment input current ≤ 16 A per phase)“ (elektromagnetiline ühilduvus – osa 3-2 – vooluharmoonikute piirnormid (seadme nimivool ≤ 16 A faasi kohta), väljaanne 3.2 – 2005 + A1: 2008 + A2: 2009. |
| --- | --- |

10.

IEC 61000-3-2 „Electromagnetic Compatibility (EMC) – Part 3-2 – Limits for harmonic current emissions (equipment input current ≤ 16 A per phase)“ (elektromagnetiline ühilduvus – osa 3-2 – vooluharmoonikute piirnormid (seadme nimivool ≤ 16 A faasi kohta), väljaanne 3.2 – 2005 + A1: 2008 + A2: 2009.

| 11. | IEC 61000-3-3 „Electromagnetic Compatibility (EMC) – Part 3-3 – Limits – Limitation of voltage changes, voltage fluctuations and flicker in public low-voltage systems for equipment with rated current ≤ 16 A per phase and not subjected to conditional connection“ (elektromagnetiline ühilduvus – osa 3-3 – pingemuutuste, pinge kõikumiste ja väreluse piiramine üldkasutatavates madalpinge elektrivarustussüsteemides ≤ 16 A (faasi kohta) tarbivatele seadmetele, mis ühendatakse ilma ühendustingimusteta), väljaanne 2.0 – 2008. |
| --- | --- |

11.

IEC 61000-3-3 „Electromagnetic Compatibility (EMC) – Part 3-3 – Limits – Limitation of voltage changes, voltage fluctuations and flicker in public low-voltage systems for equipment with rated current ≤ 16 A per phase and not subjected to conditional connection“ (elektromagnetiline ühilduvus – osa 3-3 – pingemuutuste, pinge kõikumiste ja väreluse piiramine üldkasutatavates madalpinge elektrivarustussüsteemides ≤ 16 A (faasi kohta) tarbivatele seadmetele, mis ühendatakse ilma ühendustingimusteta), väljaanne 2.0 – 2008.

| 12. | IEC 61000-3-11 „Electromagnetic Compatibility (EMC) – Part 3-11 – Limits – Limitation of voltage changes, voltage fluctuations and flicker in public low-voltage systems – Equipment with rated current ≤ 75 A per phase and subjected to conditional connection“ (elektromagnetiline ühilduvus – osa 3-3 – pingemuutuse, pinge kõikumise ja üldkasutatava madalpinge elektrivarustussüsteemi pinge kõikumise piirangud ≤ 75 A (faasi kohta) tarbivatele seadmetele, mis ühendatakse vastavalt ühendustingimustele), väljaanne 1.0 – 2000. |
| --- | --- |

12.

IEC 61000-3-11 „Electromagnetic Compatibility (EMC) – Part 3-11 – Limits – Limitation of voltage changes, voltage fluctuations and flicker in public low-voltage systems – Equipment with rated current ≤ 75 A per phase and subjected to conditional connection“ (elektromagnetiline ühilduvus – osa 3-3 – pingemuutuse, pinge kõikumise ja üldkasutatava madalpinge elektrivarustussüsteemi pinge kõikumise piirangud ≤ 75 A (faasi kohta) tarbivatele seadmetele, mis ühendatakse vastavalt ühendustingimustele), väljaanne 1.0 – 2000.

| 13. | IEC 61000-3-12 „Electromagnetic Compatibility (EMC) – Part 3-12 – Limits for harmonic current emissions produced by equipment connected to public low-voltage systems with input current > 16 A and ≤ 75 A per phase“ (elektromagnetiline ühilduvus – osa 3-12 – nimivooluga > 16 A and ≤ 75 A (faasi kohta) üldkasutatavates madalpinge elektrivarustussüsteemi ühendatavate seadmete vooluharmoonikute piiramine), väljaanne 1.0 – 2004. |
| --- | --- |

13.

IEC 61000-3-12 „Electromagnetic Compatibility (EMC) – Part 3-12 – Limits for harmonic current emissions produced by equipment connected to public low-voltage systems with input current > 16 A and ≤ 75 A per phase“ (elektromagnetiline ühilduvus – osa 3-12 – nimivooluga > 16 A and ≤ 75 A (faasi kohta) üldkasutatavates madalpinge elektrivarustussüsteemi ühendatavate seadmete vooluharmoonikute piiramine), väljaanne 1.0 – 2004.

| 14. | IEC 61000-4-4 „Electromagnetic Compatibility (EMC) – Part 4-4 – Testing and measurement techniques – Electrical fast transients/burst immunity test“ (elektromagnetiline ühilduvus – osa 4-4 – katsetamis- ja mõõtmismeetodid – häiretaluvuse katsetamine kiirete elektriliste mittestatsionaarsete impulsside ja impulsipakettide suhtes), väljaanne 2.0 – 2004. |
| --- | --- |

14.

IEC 61000-4-4 „Electromagnetic Compatibility (EMC) – Part 4-4 – Testing and measurement techniques – Electrical fast transients/burst immunity test“ (elektromagnetiline ühilduvus – osa 4-4 – katsetamis- ja mõõtmismeetodid – häiretaluvuse katsetamine kiirete elektriliste mittestatsionaarsete impulsside ja impulsipakettide suhtes), väljaanne 2.0 – 2004.

| 15. | IEC 61000-4-5 „Electromagnetic Compatibility (EMC) – Part 4-5 – Testing and measurement techniques – Surge immunity test“ (elektromagnetiline ühilduvus – osa 4-5 – katsetamis- ja mõõtmismeetodid – häiretaluvuse katsetamine pingemuhkude suhtes), väljaanne 2.0 – 2005. |
| --- | --- |

15.

IEC 61000-4-5 „Electromagnetic Compatibility (EMC) – Part 4-5 – Testing and measurement techniques – Surge immunity test“ (elektromagnetiline ühilduvus – osa 4-5 – katsetamis- ja mõõtmismeetodid – häiretaluvuse katsetamine pingemuhkude suhtes), väljaanne 2.0 – 2005.

| 16. | IEC 61000-6-2 „Electromagnetic Compatibility (EMC) – Part 6-2 – Generic standards Immunity for industrial environments“ (elektromagnetiline ühilduvus – osa 6-2 – üldised häiretaluvuse standardid tööstuskeskkonna jaoks), väljaanne 2.0 – 2005. |
| --- | --- |

16.

IEC 61000-6-2 „Electromagnetic Compatibility (EMC) – Part 6-2 – Generic standards Immunity for industrial environments“ (elektromagnetiline ühilduvus – osa 6-2 – üldised häiretaluvuse standardid tööstuskeskkonna jaoks), väljaanne 2.0 – 2005.

| 17. | IEC 61000-6-3 „Electromagnetic Compatibility (EMC) – Part 6-3 – Generic standards Emission standard for residential, commercial and light-industrial environments“ (elektromagnetiline ühilduvus – osa 6-3 – üldised standardid elu-, äri- ja kergetööstuskeskkonna jaoks), väljaanne 2.0 – 2006. |
| --- | --- |

17.

IEC 61000-6-3 „Electromagnetic Compatibility (EMC) – Part 6-3 – Generic standards Emission standard for residential, commercial and light-industrial environments“ (elektromagnetiline ühilduvus – osa 6-3 – üldised standardid elu-, äri- ja kergetööstuskeskkonna jaoks), väljaanne 2.0 – 2006.

| 18. | CISPR 16–2–1 „Specification for radio disturbances and immunity measuring apparatus and methods – Part 2-1 – Methods of measurement of disturbances and immunity – Conducted disturbances measurement“ (raadiohäiringute ja häiretaluvuse mõõteseadmete ja mõõtmismeetodite spetsifikatsioonid – osa 2-1 – häiringute ja häiretaluvuse mõõtmise meetodid – juhtivuslike häirete mõõtmine), väljaanne 2.0 – 2008. |
| --- | --- |

18.

CISPR 16–2–1 „Specification for radio disturbances and immunity measuring apparatus and methods – Part 2-1 – Methods of measurement of disturbances and immunity – Conducted disturbances measurement“ (raadiohäiringute ja häiretaluvuse mõõteseadmete ja mõõtmismeetodite spetsifikatsioonid – osa 2-1 – häiringute ja häiretaluvuse mõõtmise meetodid – juhtivuslike häirete mõõtmine), väljaanne 2.0 – 2008.

| 19. | CISPR 22 „Information Technology Equipment – Radio disturbances characteristics – Limits and methods of measurement“ (infotehnoloogia seadmed – raadiohäiringu näitajad – piirnormid ja mõõtmismeetodid ), väljaanne 6.0 – 2008. |
| --- | --- |

19.

CISPR 22 „Information Technology Equipment – Radio disturbances characteristics – Limits and methods of measurement“ (infotehnoloogia seadmed – raadiohäiringu näitajad – piirnormid ja mõõtmismeetodid ), väljaanne 6.0 – 2008.

| 20. | CISPR 16-1-2 „Specifications for radio disturbance and immunity measuring apparatus and methods – Part 1-2: Radio disturbance and immunity measuring apparatus – Ancillary equipment – Conducted disturbances“ (raadiohäiringute ja häiretaluvuse mõõteseadmete ja mõõtmismeetodite spetsifikatsioonid – osa 1-2 – häiringute ja häiretaluvuse mõõtmise seadmed – abiseadmed – juhtivuslikud häired, väljaanne 1.2: 2006. |
| --- | --- |

20.

CISPR 16-1-2 „Specifications for radio disturbance and immunity measuring apparatus and methods – Part 1-2: Radio disturbance and immunity measuring apparatus – Ancillary equipment – Conducted disturbances“ (raadiohäiringute ja häiretaluvuse mõõteseadmete ja mõõtmismeetodite spetsifikatsioonid – osa 1-2 – häiringute ja häiretaluvuse mõõtmise seadmed – abiseadmed – juhtivuslikud häired, väljaanne 1.2: 2006.

---

2. liide

Sõiduki lairibahäirete võrdluspiirid – antenni ja sõiduki vahe: 10 m

| Piirnorm E (dBμV/m) sagedusel F (MHz) |
| --- |
| 30–75 MHz | 75–400 MHz | 400 – 1 000  MHz |
| E = 32 | E = 32 + 15,13 log (F/75) | E = 43 |

Piirnorm E (dBμV/m) sagedusel F (MHz)

30–75 MHz

75–400 MHz

400 – 1 000  MHz

E = 32

E = 32 + 15,13 log (F/75)

E = 43

F (MHz)

E (dB)μV/m

Sõiduki tekitatud häiringute piirtase Lairibakiirguse piirnormid tüübikinnituse saamiseks – 10 m Kvaasitipudetektor – 120 kHz ribalaius

Sagedus megahertsides – logaritmskaala

(vt käesoleva eeskirja punkte 6.2.2.1. ja 7.2.2.1)

---

3. liide

Sõiduki lairibahäirete võrdluspiirid – antenni ja sõiduki vahe: 3 m

| Piirnorm E (dBμV/m) sagedusel F (MHz) |
| --- |
| 30 – 75 MHz | 75 – 400 MHz | 400 – 1 000  MHz |
| E = 42 | E = 42 + 15,13 log (F/75) | E = 53 |

Piirnorm E (dBμV/m) sagedusel F (MHz)

30 – 75 MHz

75 – 400 MHz

400 – 1 000  MHz

E = 42

E = 42 + 15,13 log (F/75)

E = 53

F (MHz)

E (dB)μV/m

Sõiduki tekitatud häiringute piirtase Lairibakiirguse piirnormid tüübikinnituse saamiseks – 3 m Kvaasitipudetektor – 120 kHz ribalaius

Sagedus megahertsides – logaritmskaala

(vt käesoleva eeskirja punkte 6.2.2.2 ja 7.2.2.2)

---

4. liide

Sõiduki kitsasribahäirete võrdluspiirid – antenni ja sõiduki vahe: 10 m

| Piirnorm E (dBμV/m) sagedusel F (MHz) |
| --- |
| 30 – 75 MHz | 75 – 400 MHz | 400 – 1 000  MHz |
| E = 22 | E = 22 + 15,13 log (F/75) | E = 33 |

Piirnorm E (dBμV/m) sagedusel F (MHz)

30 – 75 MHz

75 – 400 MHz

400 – 1 000  MHz

E = 22

E = 22 + 15,13 log (F/75)

E = 33

F (MHz)

E (dB)μV/m

Sõiduki tekitatud häiringute piirtase Kitsasribakiirguse piirnormid tüübikinnituse saamiseks – 10 m Keskväärtuse detektor – 120 kHz ribalaius

Sagedus megahertsides – logaritmskaala

(Vt käesoleva eeskirja punkt 6.3.2.1.)

---

5. liide

Sõiduki kitsasribahäirete võrdluspiirid – antenni ja sõiduki vahe: 3 m

| Piirnorm E (dBμV/m) sagedusel F (MHz) |
| --- |
| 30 – 75 MHz | 75 – 400 MHz | 400 – 1 000  MHz |
| E = 32 | E = 32 + 15,13 log (F/75) | E = 43 |

Piirnorm E (dBμV/m) sagedusel F (MHz)

30 – 75 MHz

75 – 400 MHz

400 – 1 000  MHz

E = 32

E = 32 + 15,13 log (F/75)

E = 43

F (MHz)

E (dB)μV/m

Sõiduki tekitatud häiringute piirtase Kitsasribakiirguse piirnormid tüübikinnituse saamiseks – 3 m Keskväärtuse detektor – 120 kHz ribalaius

Sagedus megahertsides – logaritmskaala

(Vt käesoleva eeskirja punkt 6.3.2.2.)

---

6. liide

Elektriline/elektrooniline alakoost (ESA) – lairibahäirete võrdluspiirid

| Piirnorm E (dBμV/m) sagedusel F (MHz) |
| --- |
| 30 – 75 MHz | 75 – 400 MHz | 400 – 1 000  MHz |
| E = 62 – 25,13 log (F/30) | E = 52 + 15,13 log (F/75) | E = 63 |

Piirnorm E (dBμV/m) sagedusel F (MHz)

30 – 75 MHz

75 – 400 MHz

400 – 1 000  MHz

E = 62 – 25,13 log (F/30)

E = 52 + 15,13 log (F/75)

E = 63

F (MHz)

E (dB)μV/m

ESA tekitatud häiringute piirtase Lairibakiirguse piirnormid tüübikinnituse saamiseks – 1 m Kvaasitipudetektor – 120 kHz ribalaius

Sagedus megahertsides – logaritmskaala

(vt käesoleva eeskirja punkte 6.5.2.1. ja 7.10.2.1)

---

7. liide

Elektriline/elektrooniline alakoost (ESA) – kitsasribahäirete võrdluspiirid

| Piirnorm E (dBμV/m) sagedusel F (MHz) |
| --- |
| 30 – 75 MHz | 75 – 400 MHz | 400 – 1 000  MHz |
| E = 52 – 25,13 log (F/30) | E = 42 + 15,13 log (F/75) | E = 53 |

Piirnorm E (dBμV/m) sagedusel F (MHz)

30 – 75 MHz

75 – 400 MHz

400 – 1 000  MHz

E = 52 – 25,13 log (F/30)

E = 42 + 15,13 log (F/75)

E = 53

F (MHz)

E (dB)μV/m

ESA tekitatud häiringute piirtase Kitsasribakiirguse piirnormid tüübikinnituse saamiseks – 1 m Keskväärtuse detektor – 120 kHz ribalaius

Sagedus megahertsides – logaritmskaala

(Vt käesoleva eeskirja punkt 6.6.2.1.)

---

8. liide

Kõrgepinge tehisvõrk

Joonis 1

Kõrgepinge tehisvõrk

| Selgitus | C2: 0,1 μF |
| --- | --- |
| L1: 5 μH | R1: 1 kΩ |
| C1: 0,1 μF | R2: 1 MΩ (C2 tühjendamine väärtuseni < 50 Vdc 60 s jooksul) |

Selgitus

C2: 0,1 μF

L1: 5 μH

R1: 1 kΩ

C1: 0,1 μF

R2: 1 MΩ (C2 tühjendamine väärtuseni < 50 Vdc 60 s jooksul)

Joonis 2

Kõrgepinge tehisvõrgu näivtakistus

Näivtakistus

Sagedus / MHz

Joonis 3

Kombineeritud kõrgepinge tehisvõrgud

Kõrgepinge (–) mõõtepesa

Kõrgepinge (–) juhe

Kõrgepinge (+) mõõtepesa

Maandus

Maandus

Kõrgepinge (+) juhe

---

LISA 1

TÜÜBIKINNITUSMÄRKIDE NÄIDISED

Näidis A

(Vt käesoleva eeskirja punkt 5.2.)

Image 11

Käesolev sõidukile või elektrilisele/elektroonilisele alakoostule kinnitatud tüübikinnitusmärk näitab, et asjaomane sõidukitüüp on saanud tüübikinnituse seoses elektromagnetilise ühilduvusega Madalmaades (E4) vastavalt eeskirjale nr 10 ning kannab tüübikinnitusnumbrit 05 2439. Tüübikinnitusnumber näitab, et tüübikinnitus on antud vastavalt eeskirjale nr 10, mida on muudetud 05-seeria muudatustega.

Näidis B

(Vt käesoleva eeskirja punkt 5.2.)

Image 12

Käesolev sõidukile või elektrilisele/elektroonilisele alakoostule kinnitatud tüübikinnitusmärk näitab, et asjaomane sõidukitüüp on saanud tüübikinnituse seoses elektromagnetilise ühilduvusega Madalmaades (E4) vastavalt eeskirjadele nr 10 ja 33 (1). Tüübikinnitusnumbrid näitavad, et tüübikinnituste andmise kuupäeval sisaldas eeskiri nr 10 05-seeria muudatusi ja eeskiri nr 33 oli oma esialgsel kujul.

---

(1)  Teine number on esitatud vaid näitena.

---

LISA 2A

TEATIS SÕIDUKI TÜÜBIKINNITUSE KOHTA SEOSES ELEKTROMAGNETILISE ÜHILDUVUSEGA

Järgmine teave tuleb esitada kolmes eksemplaris ja see peab sisaldama sisukorda.

Kõik joonised tuleb esitada sobivas mõõtkavas ja piisavalt üksikasjalikult A4 formaadis paberil või A4 formaadis voldikul.

Kui lisatakse fotod, peavad need olema piisavalt üksikasjalikud.

Kui süsteemid, osad ja eraldi seadmestikud sisaldavad elektroonilisi häälestusseadmeid, tuleb esitada andmed nende toimimise kohta.

Üldosa

1.   Mark (tootja kaubanimi): ...

2.   Tüüp: ...

3.   Sõiduki kategooria: ...

4.   Tootja nimi ja aadress: ...

Volitatud esindaja (kui on olemas) nimi ja aadress: ...

5.   Koostetehas(t)e aadress(id): ...

Sõiduki ehituse üldandmed

6.   Näidissõiduki foto(d) ja/või joonis(ed): ...

7.   Mootori paigutus ja asukoht: ...

Jõuseade

8.   Tootja: ...

9.   Tootja mootorikood, nagu see on märgitud mootorile: ...

10.   Sisepõlemismootor: ...

11.   Tööpõhimõte: ottomootor/diiselmootor, neljataktiline/kahetaktiline (1)

12.   Silindrite arv ja paigutus: ...

13.   Kütusetoide: ...

14.   Sissepritsega (ainult diiselmootoritel): jah/ei (1)

15.   Elektrooniline juhtseade: ...

16.   Mark (margid): ...

17.   Süsteemi kirjeldus: ...

18.   Sissepritse (ainult ottomootor): jah/ei (1)

19.   Elektrisüsteem: ...

20.   Nimipinge: ...V, maandatud plussiga/miinusega (1)

21.   Generaator: ...

22.   Tüüp: ...

23.   Süüde: ...

24.   Mark (margid): ...

25.   Tüüp (tüübid): ...

26.   Tööpõhimõte: ...

27.   Veeldatud naftagaasi kütuseseade: jah/ei (1)

28.   Mootori elektrooniline juhtimisseade veeldatud naftagaasi kütuseseadme jaoks: ...

29.   Mark (margid): ...

30.   Tüüp (tüübid): ...

31.   Maagaasi-kütuseseade: jah/ei (1)

32.   Mootori elektrooniline juhtseade maagaasi kütuseseadme jaoks: ...

33.   Mark (margid): ...

34.   Tüüp (tüübid): ...

35.   Elektrimootor: ...

36.   Tüüp (mähis, ergutusvool): ...

37.   Talitluspinge: ...

Gaasimootorid (teistsugustel põhimõtetel töötavate süsteemide korral esitada vastavad andmed)

38.   Elektrooniline juhtseade (ECU):

39.   Mark (margid): ...

40.   Tüüp (tüübid): ...

Jõuülekanne

41.   Liik (mehaaniline, hüdrauliline, elektriline jne): ...

42.   Elektriliste/elektrooniliste osade (olemasolu korral) lühikirjeldus: ...

Vedrustus

43.   Elektriliste/elektrooniliste osade (olemasolu korral) lühikirjeldus: ...

Rooliseade

44.   Elektriliste/elektrooniliste osade (olemasolu korral) lühikirjeldus: ...

Pidurid

45.   Mitteblokeeruv pidurisüsteem: jah/ei/vabatahtlik (1)

46.   Mitteblokeeruva pidurisüsteemiga sõidukite korral süsteemi toimimise kirjeldus (sh kõik elektroonilised osad), elektriskeemi plokkdiagramm, hüdro- või pneumoahela skeem: ...

Kere

47.   Kere tüüp: ...

48.   Kasutatud materjalid ja ehitusmeetodid: ...

49.   Tuuleklaas ja teised aknad:

50.   Aknaklaasitõstuki elektriliste/elektrooniliste osade (olemasolu korral) lühikirjeldus: ...

51.   Eeskirja nr 46 kohaldamisalasse kuuluvad kaudse nähtavuse seadmed: ...

52.   Elektriliste/elektrooniliste osade (olemasolu korral) lühikirjeldus: ...

53.   Turvavööd ja/või muud turvasüsteemid:

54.   Elektriliste/elektrooniliste osade (olemasolu korral) lühikirjeldus: ...

55.   Raadiohäirete summutamine:

56.   Mootoriruumi ja sellele lähima sõitjateruumi osa moodustava kereosa kuju ja koostismaterjalide kirjeldus ja joonised/fotod: ...

57.   Mootoriruumis asuvate metallosade (näiteks kütteseadmed, varuratas, õhufilter, roolimehhanism jne) asetuse joonised või fotod: ...

58.   Raadiohäirete kontrollseadmete tabel ja joonis: ...

59.   Üksikasjalikud andmed alalisvoolutakistuse nimiväärtuse kohta ja resistiivsete süütejuhtmete korral nende nimitakistus ühe meetri kohta: ...

Valgustus- ja valgussignaalseadmed

60.   Muude elektriliste/elektrooniliste osade kui lampide (olemasolu korral) lühikirjeldus: ...

Muu

61.   Seadmed sõiduki ilma loata kasutamise takistamiseks: ...

62.   Elektriliste/elektrooniliste osade (olemasolu korral) lühikirjeldus: ...

63.   Tabel raadiosagedussaatjate paigaldamise ja kasutamise kohta sõiduki(te)s vajaduse korral (vt käesoleva eeskirja punkt 3.1.8): ...

| Sagedusribad [Hz] | Maksimaalne väljundvõimsus [W] | Antenni asukoht sõidukil, paigaldamise ja/või kasutamise eritingimused |
| --- | --- | --- |

Sagedusribad [Hz]

Maksimaalne väljundvõimsus [W]

Antenni asukoht sõidukil, paigaldamise ja/või kasutamise eritingimused

64.   Sagedusalas 24 GHz töötava lähitoimeradariga varustatud sõiduk: jah/ei/vabatahtlik (1)

Tüübikinnituse taotleja peab vajaduse korral esitama ka järgmise:

| 1. liide: | loetelu kõigi käesoleva eeskirjaga hõlmatud elektriliste/elektrooniliste osade kohta (koos nende markide ja tüüpidega) (vt käesoleva eeskirja punktid 2.9 ja 2.10), mida eespool ei ole loetletud. |
| --- | --- |

1. liide:

loetelu kõigi käesoleva eeskirjaga hõlmatud elektriliste/elektrooniliste osade kohta (koos nende markide ja tüüpidega) (vt käesoleva eeskirja punktid 2.9 ja 2.10), mida eespool ei ole loetletud.

| 2. liide: | (käesolevas eeskirjaga hõlmatud) elektriliste ja/või elektrooniliste osade üldise paigutuse skeem või joonis ning juhtmestiku üldise paigutuse skeem ja/või joonis. |
| --- | --- |

2. liide:

(käesolevas eeskirjaga hõlmatud) elektriliste ja/või elektrooniliste osade üldise paigutuse skeem või joonis ning juhtmestiku üldise paigutuse skeem ja/või joonis.

| 3. liide: | Tüüpi esindava sõiduki kirjeldus: | Keremudel: ... |
| --- | --- | --- |

3. liide:

Tüüpi esindava sõiduki kirjeldus:

Keremudel: ...

| | Vasak- või parempoolne rool: ... |
| --- | --- |

Vasak- või parempoolne rool: ...

| | Teljevahe: ... |
| --- | --- |

Teljevahe: ...

| 4. liide: | ISO 17025 alusel akrediteeritud ja tüübikinnitusasutuse tunnustatud katselabori koostatud ning tootja poolt tüübikinnitustunnistuse koostamiseks esitatud asjakohane (asjakohased) katsearuanne (katsearuanded). |
| --- | --- |

4. liide:

ISO 17025 alusel akrediteeritud ja tüübikinnitusasutuse tunnustatud katselabori koostatud ning tootja poolt tüübikinnitustunnistuse koostamiseks esitatud asjakohane (asjakohased) katsearuanne (katsearuanded).

65.   Laadur: pardalaadur/väline/puudub (1)

66.   Laadimisvool: alalisvool/vahelduvvool (faaside arv/sagedus) (1)

67.   Maksimaalne nimivool (vajaduse korral igal režiimil): ...

68.   Laadimise nimipinge: ...

69.   Sõiduki liidese põhifunktsioonid: nt L1/L2/L3/N/E/juhtlüliti: ...

70.   Minimaalne Rsce väärtus (vt punkt 7.3)

71.   Laadimisjuhe tarnitud koos sõidukiga: jah/ei (1)

72.   Kui laadimisjuhe on tarnitud koos sõidukiga:

| | Pikkus (m) ... |
| --- | --- |

Pikkus (m) ...

| | Ristlõike pindala (mm2) ... |
| --- | --- |

Ristlõike pindala (mm2) ...

---

(1)  Mittevajalik maha tõmmata.

---

LISA 2B

TEATIS ELEKTRILISE/ELEKTROONILISE ALAKOOSTU TÜÜBIKINNITUSE KOHTA SEOSES ELEKTROMAGNETILISE ÜHILDUVUSEGA

Vajaduse korral tuleb esitada järgmine teave koos sisukorraga kolmes eksemplaris. Joonised tuleb esitada sobivas mõõtkavas ja piisavalt üksikasjalikult A4 formaadis paberil või A4 formaadis voldikul. Kui lisatakse fotod, peavad need olema piisavalt üksikasjalikud.

Kui süsteemid, osad ja eraldi seadmestikud sisaldavad elektroonilisi häälestusseadmeid, tuleb esitada andmed nende toimimise kohta.

1.   Mark (tootja kaubanimi): ...

2.   Tüüp: ...

3.   Tüübi identifitseerimisandmed, kui need on märgitud osale/eraldi seadmestikule (1):

3.1.   Kõnealuse märgistuse asukoht: ...

4.   Tootja nimi ja aadress: ...

Volitatud esindaja (kui on olemas) nimi ja aadress: ...

5.   Osade ja eraldi seadmestike puhul tüübikinnitusmärgi asukoht ja kinnitusviis: ...

6.   Koostetehas(t)e aadress(id): ...

7.   Käesolev elektriline/elektrooniline alakoost kinnitatakse osana/eraldi seadmestikuna (2)

8.   Võimalikud kasutamispiirangud ja paigaldustingimused: ...

9.   Elektrisüsteemi nimipinge: ...V, maandatud plussiga/miinusega (2) ...

| 1. liide: | Elektrilise/elektroonilise alakoostu tüüpi esindava alakoostu kirjeldus (elektriskeemi plokkdiagramm ja elektrilise/elektroonilise alakoostu põhiosade loetelu (nt mikroprotsessori mark ja tüüp, kvarts jne). |
| --- | --- |

1. liide:

Elektrilise/elektroonilise alakoostu tüüpi esindava alakoostu kirjeldus (elektriskeemi plokkdiagramm ja elektrilise/elektroonilise alakoostu põhiosade loetelu (nt mikroprotsessori mark ja tüüp, kvarts jne).

| 2. liide: | ISO 17025 alusel akrediteeritud ja tüübikinnitusasutuse tunnustatud katselabori koostatud ja tootja poolt tüübikinnitustunnistuse koostamiseks esitatud asjakohane (asjakohased) katsearuanne (katsearuanded).
  Kohaldatakse ainult laadimissüsteemide suhtes: ... |
| --- | --- |

2. liide:

ISO 17025 alusel akrediteeritud ja tüübikinnitusasutuse tunnustatud katselabori koostatud ja tootja poolt tüübikinnitustunnistuse koostamiseks esitatud asjakohane (asjakohased) katsearuanne (katsearuanded).

Kohaldatakse ainult laadimissüsteemide suhtes: ...

10.   Laadur: pardalaadur/väline (2) ...

11.   Laadimisvool: alalisvool/vahelduvvool (faaside arv/sagedus) (2) ...

12.   Maksimaalne nimivool (vajaduse korral igal režiimil): ...

13.   Laadimise nimipinge: ...

14.   Elektrilise/elektroonilise alakoostu liidese põhifunktsioonid: nt. L1/L2/L3/N/PE/juhtlüliti ...

15.   Minimaalne Rsce väärtus (vt käesoleva eeskirja punkt 7.11) ...

---

(1)  Kui tüübi identifitseerimisandmed sisaldavad märke, mis ei ole käesoleva teatisega hõlmatud osa või eraldi seadmestiku tüüpide kirjeldamisel asjakohased, asendatakse dokumentides need märgid sümboliga „?“ (näiteks ABC??123??).

(2)  Mittevajalik maha tõmmata.

---

LISA 3A

Image 13

TEATIS

(suurim formaat: A4 (210 × 297 mm))

(1)

Välja andnud: ametiasutuse nimi

milles käsitletakse: sõiduki / osa / eraldi seadmestiku (2) tüübikinnituse andmist

tüübikinnituse laiendamist

tüübikinnituse andmata jätmist

tüübikinnituse tühistamist

tootmise lõpetamist

vastavalt eeskirjale nr 10.

Tüübikinnituse nr: Laienduse nr:

1. Mark (tootja kaubanimi):

2. Tüüp:

3. Tüübi identifitseerimisandmed, kui need on märgitud sõidukile / osale / eraldi seadmestikule (2)

3.1. Kõnealuse märgistuse asukoht:

4. Sõiduki kategooria:

5. Tootja nimi ja aadress:

6. Osade ja eraldi seadmestike puhul tüübikinnitusmärgi asukoht ja kinnitusviis:

7. Koostetehas(t)e aadress(id):

8. Lisateave (vajaduse korral): vt liide

9. Katsete tegemise eest vastutav tehniline teenistus:

10. Katsearuande kuupäev:

11. Katsearuande number:

12. Märkused (olemasolu korral): vt liide

13. Koht:

14. Kuupäev:

15. Allkiri:

16. Lisatud on tüübikinnitusasutusele esitatud infopaketi indeks; infopaketti on võimalik taotluse korral saada.

17. Laiendamise põhjused:

Image 14

Tüübikinnitusteatise vormi nr ... liide, mis käsitleb sõiduki tüübikinnitust eeskirja nr 10 alusel

1. Lisateave:

2. Elektrisüsteemi nimipinge: V, maandatud plussiga/miinusega (2)

3. Kere tüüp:

4. Katsetatava(te)le sõiduki(te)le paigaldatud elektrooniliste süsteemide loetelu, mis ei piirdu teatises nimetatutega:

4.1. Sagedusalas 24 GHz töötava lähitoimeradariga varustatud sõiduk: jah/ei/ei ole kohustuslik (2)

5. ISO 17025 kohaselt akrediteeritud ja katsete eest vastutava tüübikinnitusasutuse poolt tunnustatud labor:

6. Märkused (nt kehtib nii vasak- kui ka parempoolse rooliga sõidukite puhul):

(1) Tüübikinnituse andnud / seda laiendanud / selle andmata jätnud või selle tühistanud riigi tunnusnumber (vt eeskirja tüübikinnitussätted).

(2) Mittevajalik maha tõmmata.

---

LISA 3B

Image 15

TEATIS

(suurim formaat: A4 (210 × 297 mm))

(1)

Välja andnud: ametiasutuse nimi

milles käsitletakse: elektrilise/elektroonilise alakoostu (2) tüübikinnituse andmist

tüübikinnituse laiendamist

tüübikinnituse andmata jätmist

tüübikinnituse tühistamist

tootmise lõpetamist

vastavalt eeskirjale nr 10.

Tüübikinnituse nr: Laienduse nr:

1. Mark (tootja kaubanimi):

2. Tüüp ja üldine/üldised kaubanduslik(ud) nimetus(ed):

3. Tüübi identifitseerimisandmed, kui need on märgitud sõidukile / osale / eraldi seadmestikule (2)

3.1. Kõnealuse märgistuse asukoht:

4. Sõiduki kategooria:

5. Tootja nimi ja aadress:

6. Osade ja eraldi seadmestike puhul tüübikinnitusmärgi asukoht ja kinnitusviis:

7. Koostetehas(t)e aadress(id):

8. Lisateave (vajaduse korral): vt liide

9. Katsete tegemise eest vastutav tehniline teenistus:

10. Katsearuande kuupäev:

11. Katsearuande number:

12. Märkused (olemasolu korral): vt liide

13. Koht:

14. Kuupäev:

15. Allkiri:

16. Lisatud on tüübikinnitusasutusele esitatud infopaketi indeks; infopaketti on võimalik taotluse korral saada.

17. Laiendamise põhjused:

Image 16

Tüübikinnitusteatise vormi nr ... liide, mis käsitleb elektrilise/elektroonilise alakoostu tüübikinnitust eeskirja nr 10 alusel

1. Lisateave:

1.1. Elektrisüsteemi nimipinge: V, maandatud plussiga/miinusega (2)

1.2. Käesolevat elektrilist/elektroonilist alakoostu võib kasutada mis tahes sõidukitüübi puhul järgmiste piirangutega:

1.2.1. Paigaldustingimused (olemasolu korral):

1.3. Käesolevat elektrilist/elektroonilist alakoostu võib kasutada üksnes järgmiste sõidukitüüpide puhul:

1.3.1. Paigaldustingimused (olemasolu korral):

1.4. Häiretaluvuse kindlakstegemiseks kasutatud katsemeetod(id) ja sagedusalad olid järgmised: (märkida lisale 9 vastav täpne meetod):

1.5. ISO 17025 kohaselt akrediteeritud ja katsete eest vastutava tüübikinnitusasutuse poolt tunnustatud labor:

2. Märkused:

(1) Tüübikinnituse andnud / seda laiendanud / selle andmata jätnud või selle tühistanud riigi tunnusnumber (vt eeskirja tüübikinnitussätted).

(2) Mittevajalik maha tõmmata.

---

LISA 4

SÕIDUKITE LAIRIBALISE ELEKTROMAGNETKIIRGUSE MÕÕTMISE MEETOD

1.   ÜLDOSA

1.1.   Käesolevas lisas kirjeldatud katsemeetodit kohaldatakse üksnes sõidukite suhtes. See meetod kehtib sõiduki mõlema konfiguratsiooni kohta:

| a) | muud konfiguratsioonid peale „REESSi elektrivõrgust laadimise režiimi“; |
| --- | --- |

a)

muud konfiguratsioonid peale „REESSi elektrivõrgust laadimise režiimi“;

| b) | „REESSi elektrivõrgust laadimise režiim“. |
| --- | --- |

b)

„REESSi elektrivõrgust laadimise režiim“.

1.2.   Katsemeetod

Selle katsega mõõdetakse sõidukile paigaldatud elektriliste või elektrooniliste süsteemide (nt süüteseadme või elektrimootori) tekitatud lairibakiirgust.

Kui käesolevas lisas ei ole sätestatud teisiti, tehakse katse vastavalt standardile CISPR 12.

2.   SÕIDUKI SEISUND KATSE AJAL

2.1.   Sõiduk muus konfiguratsioonis kui „REESSi elektrivõrgust laadimise režiim“.

2.1.1.   Mootor

Vastavalt standardile CISPR 12 peab mootor töötama.

2.1.2.   Muud sõiduki süsteemid

Kõik juhi või kaassõitja poolt püsivalt sisse lülitatavad seadmed, mis võivad tekitada lairibakiirgust, peavad töötama täisvõimsusel, nt klaasipuhastite mootorid või ventilaatorid. Sisse ei pea olema lülitatud autopasunad ega aknaklaasitõstukite elektrimootorid, kuna neid ei kasutata pidevalt.

2.2.   Sõiduk konfiguratsioonis „REESSi elektrivõrgust laadimise režiim“

Veoaku laetuse aste peab kogu sagedusvahemiku mõõtmise ajal olema 20–80 % maksimaalsest laetusest (selleks võib olla vaja sagedusvahemik osadeks jagada ja sõiduki veoaku tühjaks laadida, enne kui alustada järgmise sagedusvahemiku osa mõõtmist). Kui voolutarbimist saab kohandada, tuleb aluseks võtta väärtus, mis moodustab vähemalt 80 % selle nimiväärtusest.

Katseseade konfiguratsioonis „REESSi elektrivõrgust laadimise režiim“ oleva sõiduki ühendamiseks on näidatud käesoleva lisa liite joonistel 3a–3h (olenevalt sellest, kas tegemist on vahelduv- või alalisvooluga laadimisega, kus asub laadimispistik ning kas laadimine toimub koos sidega või mitte).

2.3.   Laadimisjaam / vooluvõrgu pistikupesa

Laadimisjaam võib asuda katse toimumise kohas või sellest väljaspool.

Märkus 1: kui sõiduki ja laadimisjaama vahelist sidet saab simuleerida, võib laadimisjaama asemel kasutada vooluvõrgu toidet.

Mõlemal juhul tuleb nii vooluvõrgu pistikupesa kui ka sidekaabli(te) pistikupesa asetada katsekohale järgmiselt:

| a) | pistikupesa asetatakse aluspinnale; |
| --- | --- |

a)

pistikupesa asetatakse aluspinnale;

| b) | vooluvõrgu/sidekaablite pistikupesade ning tehisvõrgu või näivtakistuse stabilisaatori vaheline juhtmestik peab olema võimalikult lühike; |
| --- | --- |

b)

vooluvõrgu/sidekaablite pistikupesade ning tehisvõrgu või näivtakistuse stabilisaatori vaheline juhtmestik peab olema võimalikult lühike;

| c) | vooluvõrgu või sidekaablite pistikupesade ning tehisvõrgu või näivtakistuse stabilisaatori vaheline juhtmestik peab olema võimalikult lähedal aluspinnale. |
| --- | --- |

c)

vooluvõrgu või sidekaablite pistikupesade ning tehisvõrgu või näivtakistuse stabilisaatori vaheline juhtmestik peab olema võimalikult lähedal aluspinnale.

Märkus 2: vooluvõrgu ja sidekaablite pistikupesadel peavad olema filtrid.

Kui laadimisjaam asub katsekoha sees, tuleb laadimisjaama ning vooluvõrgu või sidekaabli pistikupesa vaheline juhtmestik asetada järgmiselt:

| a) | laadimisjaama poolel peab juhtmestik rippuma vertikaalselt aluspinna suunas; |
| --- | --- |

a)

laadimisjaama poolel peab juhtmestik rippuma vertikaalselt aluspinna suunas;

| b) | juhtmestiku üleliigne osa asetatakse võimalikult aluspinna lähedale ja volditakse vajaduse korral Z-kujuliselt. |
| --- | --- |

b)

juhtmestiku üleliigne osa asetatakse võimalikult aluspinna lähedale ja volditakse vajaduse korral Z-kujuliselt.

Märkus 3: laadimisjaam tuleks asetada väljapoole vastuvõtuantenni kiirelaiust.

2.4.   Tehisvõrgud

Tehisvõrk (tehisvõrgud) asetatakse otse aluspinnale. Tehisvõrkude korpused ühendatakse aluspinnaga.

Iga tehisvõrgu mõõtepesa ühendatakse 50 Ω koormuse kaudu.

Tehisvõrgu paigutus peab vastama joonistele 3a–3h.

2.5.   Näivtakistuse stabilisaator

Sidekaablid viiakse sõidukini näivtakistuse stabilisaatori(te) kaudu.

Näivtakistuse stabilisaator(id) tuleb võrgu- ja sidekaablitega ühendada vastavalt CISPR 22 punktile 9.6.2.

Näivtakistuse stabilisaator(id) asetatakse otse aluspinnale. Näivtakistuse stabilisaatori(te) korpused ühendatakse aluspinnaga.

Iga näivtakistuse stabilisaatori mõõtepesa ühendatakse 50 Ω koormuse kaudu.

Näivtakistuse stabilisaatori paigutus peab vastama joonistele 3e–3h.

2.6.   Laadimis-/sidekaabel

Laadimis-/sidekaabel peab asetsema sirgjooneliselt tehisvõrgu (tehisvõrkude) või näivtakistuse stabilisaatori(te) ja sõiduki laadimispistiku vahel. Kaabli pikkus peaks olema 0,8 m (+ 0,2/– 0 m).

Kui kaabel on pikem kui 1 m, tuleks üleliigne osa voltida Z-kujuliselt kokku vähem kui 0,5 m laiuseks.

Sõiduki küljel peab laadimis-/sidekaabel rippuma vertikaalselt sõiduki kerest 100 mm (+ 200/– 0 mm) kaugusel.

Kogu kaabel tuleb asetada elektrit mittejuhtivale materjalile, mille suhteline läbitavus (dielektriline konstant) on väike (εr ≤ 1,4), 100 mm (± 25 mm) kõrgusele aluspinnast.

3.   MÕÕTMISKOHT

3.1.   Alternatiivina CISPR 12 nõuetele võib L-kategooria sõidukite puhul olla katsepinnaks mis tahes koht, mis vastab käesoleva lisa liite joonise tingimustele. Sellisel juhul peavad mõõteseadmed asuma väljaspool käesoleva lisa liite joonisel 1 kujutatud osa.

3.2.   Siseruumides olevaid katsekohti võib kasutada juhul, kui on võimalik näidata siseruumides ja väliskatsekohas saadud tulemuste vahelist korrelatsiooni. Siseruumides olevad katsekohad ei pea vastama väliskatsekoha mõõtudega seotud nõuetele, välja arvatud antenni ja sõiduki vaheline kaugus ning antenni kõrgus.

4.   KATSENÕUDED

4.1.   Poolkajavabas ruumis või väliskatsekohas tehtavate mõõtmiste puhul kehtivad piirnormid kogu sagedusalas 30 – 1 000 MHz.

4.2.   Mõõtmisi võib teha kvaasitipu- või tipudetektoritega. Käesoleva eeskirja punktides 6.2 ja 6.5 esitatud piirnormid kehtivad kvaasitipudetektorite puhul. Tipudetektorite kasutamise korral kohaldatakse parandustegurit 20 dB, nagu on ette nähtud standardis CISPR 12.

4.3.   Mõõtmised tehakse spektrianalüsaatori või skaneeriva vastuvõtjaga. Kasutatavad parameetrid on sätestatud tabelites 1 ja 2.

Tabel 1

Spektrianalüsaatori parameetrid

| Sagedusvahemik
  (MHz) | Tipudetektor | Kvaasitipudetektor | Keskväärtuse detektor |
| --- | --- | --- | --- |
| RBW – 3 dB | Skaneerimisaeg | RBW – 6 dB | Skaneerimisaeg | RBW – 3 dB | Skaneerimisaeg |
| 30 – 1 000 | 100/120 kHz | 100 ms/MHz | 120 kHz | 20 s/MHz | 100/120 kHz | 100 ms/MHz |
| Märkus: kui tipu mõõtmiseks kasutatakse spektrianalüsaatorit, peab videoriba laius olema eraldusvõime ribalaiusest vähemalt kolm korda suurem. |

Sagedusvahemik

(MHz)

Tipudetektor

Kvaasitipudetektor

Keskväärtuse detektor

RBW – 3 dB

Skaneerimisaeg

RBW – 6 dB

Skaneerimisaeg

RBW – 3 dB

Skaneerimisaeg

30 – 1 000

100/120 kHz

100 ms/MHz

120 kHz

20 s/MHz

100/120 kHz

100 ms/MHz

Märkus: kui tipu mõõtmiseks kasutatakse spektrianalüsaatorit, peab videoriba laius olema eraldusvõime ribalaiusest vähemalt kolm korda suurem.

Tabel 2

Skaneeriva vastuvõtja parameetrid

| Sagedusvahemik
  (MHz) | Tipudetektor | Kvaasitipudetektor | Keskväärtuse detektor |
| --- | --- | --- | --- |
| BW – 6 dB | Sammu suurus (1) | Viivitusaeg | BW – 6 dB | Sammu suurus (1) | Viivitusaeg | BW – 6 dB | Sammu suurus (1) | Viivitusaeg |
| 30 – 1 000 | 120 kHz | 50 kHz | 5 ms | 120 kHz | 50 kHz | 1 s | 120 kHz | 50 kHz | 5 ms |

Sagedusvahemik

(MHz)

Tipudetektor

Kvaasitipudetektor

Keskväärtuse detektor

BW – 6 dB

Sammu suurus (1)

Viivitusaeg

BW – 6 dB

Sammu suurus (1)

Viivitusaeg

BW – 6 dB

Sammu suurus (1)

Viivitusaeg

30 – 1 000

120 kHz

50 kHz

5 ms

120 kHz

50 kHz

1 s

120 kHz

50 kHz

5 ms

4.4.   Mõõtmised

Tehniline teenistus teeb katse vastavalt standardiga CISPR 12 kehtestatud intervallidele kogu sagedusalas 30 – 1 000 MHz.

Et kontrollida sõiduki vastavust käesoleva lisa nõuetele, võib tehniline teenistus teise võimalusena jagada sagedusala 14 sagedusribaks 30–34, 34–45, 45–60, 60–80, 80–100, 100–130, 130–170, 170–225, 225–300, 300–400, 400–525, 525–700, 700–850 ja 850 – 1 000 MHz ja teha katsed 14 sagedusel, mis annavad iga riba puhul kõrgeima kiirgustaseme, juhul kui tootja esitab kogu sagedusriba kohta mõõteandmed, mis on saadud ISO 17025 kohaldatavate osade alusel akrediteeritud ja tüübikinnitusasutuse poolt tunnustatud katselaborilt.

Kui katse ajal ületatakse piirnormi, tuleb kindlaks teha, et seda põhjustab sõiduk, mitte taustkiirgus.

4.5.   Näidud

Kõigi 14 sagedusala puhul võetakse mõõdetava sageduse iseloomulikuks näiduks näit, mis on asjaomase piirnormiga (horisontaal- ja vertikaalpolarisatsioon ning antenni asukoht sõiduki vasakul ja paremal pool) seotud näitude hulgas suurim.

---

(1)  Üksnes lairibahäiringute puhul võib sageduse sammu maksimaalset suurust suurendada kuni ribalaiuse väärtuseni.

Liide

Joonis 1

Tühi horisontaalne pind, millel ei esine elektromagnetilist peegeldust

Ellipsiga piiritletud pind

Mootori keskpunkt, mis paikneb antenni keskpunktist tõmmatud ristsirgel

Väike diameeter

F = 10,0 ± 0,2 m

(3,00 ± 0,05 m)

SÕIDUK

Antenn

Suur diameeter = 2F

Joonis 2

Antenni asend sõiduki suhtes

Joonis 2a

Dipoolantenn kiirguse vertikaalkomponentide mõõtmise asendis

Image 18

3,00 ± 0,05 m

(1,80 ± 0,05 m)

10,0 ± 0,2 m

(3,00 ± 0,05 m)

Eestvaade

Joonis 2b

Joonis 2b

Dipoolantenn kiirguse horisontaalkomponentide mõõtmise asendis

Dipoolantenn kiirguse horisontaalkomponentide mõõtmise asendis

Image 19

Mootori keskpunkt

Mootor

Sõiduk

10,0 ± 0,2 m

(3,00 ± 0,05 m)

Plane

Joonis 3

Joonis 3

Sõiduk konfiguratsioonis „REESSi elektrivõrgust laadimise režiim“

Sõiduk konfiguratsioonis „REESSi elektrivõrgust laadimise režiim“

Näide katseseadmest, kus pistik asub sõiduki küljel (vahelduvvool ilma sideta)

Joonis 3a

Joonis 3a

Image 20

100 (+200 / –0) mm

10,00 ± 0,2 m

3,00 ± 0,05 m

(1,80 ± 0,05 m)

(3,00 ± 0,05 m)

0,8 (+0,2 / –0) m

Eestvaade

Joonis 3b

Joonis 3b

Image 21

Üleliigne pikkus kokkuvoldituna

0,5 m max

0,8 (+0,2 / –0) m

Pealtvaade

(3,00 ± 0,05 m)

10,0 ± 0,2 m

Selgitus:

| 1 | Katsetatav sõiduk |
| --- | --- |
| 2 | Isoleertugi |
| 3 | Laadimisjuhe |
| 4 | Maandatud tehisvõrgud |
| 5 | Vooluvõrgu pistikupesa |

1

Katsetatav sõiduk

2

Isoleertugi

3

Laadimisjuhe

4

Maandatud tehisvõrgud

5

Vooluvõrgu pistikupesa

Sõiduk konfiguratsioonis „REESSi elektrivõrgust laadimise režiim“

Sõiduk konfiguratsioonis „REESSi elektrivõrgust laadimise režiim“

Näide katseseadmest, kus pistik asub sõiduki ees/taga (vahelduvvool ilma sideta)

Joonis 3c

Joonis 3c

Image 22

0,8 (+0,2 / –0) m

Eestvaade

3,00 ± 0,05 m

(1,80 ± 0,05 m)

10,00 ± 0,2 m

(3,00 ± 0,05 m)

Joonis 3d

Joonis 3d

Image 23

Üleliigne pikkus kokkuvoldituna

Pealtvaade

0,5 m max

0,8 (+0,2 / –0) m

0,1 (+0,2 / –0) m

(3,00 ± 0,05 m)

10,0 ± 0,2 m

Selgitus:

| 1 | Katsetatav sõiduk |
| --- | --- |
| 2 | Isoleertugi |
| 3 | Laadimisjuhe |
| 4 | Maandatud tehisvõrgud |
| 5 | Vooluvõrgu pistikupesa |

1

Katsetatav sõiduk

2

Isoleertugi

3

Laadimisjuhe

4

Maandatud tehisvõrgud

5

Vooluvõrgu pistikupesa

Sõiduk konfiguratsioonis „REESSi elektrivõrgust laadimise režiim“

Sõiduk konfiguratsioonis „REESSi elektrivõrgust laadimise režiim“

Näide katseseadmest, kus pistik asub sõiduki küljel (vahelduv- või alalisvool koos sidega)

Joonis 3e

Joonis 3e

Image 24

100 (+200 / –0) mm

0,8 (+0,2 / –0) m

Eestvaade

3,00 ± 0,05 m

(1,80 ± 0,05 m)

10,00 ± 0,2 m

(3,00 ± 0,05 m)

Joonis 3f

Joonis 3f

Image 25

Pealtvaade

max 0,5 m

0,8 (+0,2 / –0) m

Üleliigne pikkus kokkuvoldituna

10,0 ± 0,2 m

(3,00 ± 0,05 m)

Selgitus:

| 1 | Katsetatav sõiduk |
| --- | --- |
| 2 | Isoleertugi |
| 3 | Laadimis-/sidekaabel |
| 4 | Maandatud vahelduv- või alalisvoolu tehisvõrgud |
| 5 | Vooluvõrgu pistikupesa |
| 6 | Maandatud näivtakistuse stabilisaator(id) |
| 7 | Laadimisjaam |

1

Katsetatav sõiduk

2

Isoleertugi

3

Laadimis-/sidekaabel

4

Maandatud vahelduv- või alalisvoolu tehisvõrgud

5

Vooluvõrgu pistikupesa

6

Maandatud näivtakistuse stabilisaator(id)

7

Laadimisjaam

Sõiduk konfiguratsioonis „REESSi elektrivõrgust laadimise režiim“

Sõiduk konfiguratsioonis „REESSi elektrivõrgust laadimise režiim“

Näide katseseadmest, kus pistik asub sõiduki ees/taga (vahelduv- või alalisvool koos sidega)

Joonis 3g

Joonis 3g

Image 26

3,00 ± 0,05 m

(1,80 ± 0,05 m)

0,8 (+0,2 / –0) m

10,00 ± 0,2 m

(3,00 ± 0,05 m)

Eestvaade

Joonis 3h

Joonis 3h

Image 27

max 0,5 m

Üleliigne pikkus kokkuvoldituna

0,8 (+0,2 / –0) m

0,1 (+0,2 / –0) m

(3,00 ± 0,05 m)

10,0 ± 0,2 m

Pealtvaade

Selgitus:

| 1 | Katsetatav sõiduk |
| --- | --- |
| 2 | Isoleertugi |
| 3 | Laadimis-/sidekaabel |
| 4 | Maandatud vahelduv- või alalisvoolu tehisvõrgud |
| 5 | Vooluvõrgu pistikupesa |
| 6 | Maandatud näivtakistuse stabilisaator(id) |
| 7 | Laadimisjaam |

1

Katsetatav sõiduk

2

Isoleertugi

3

Laadimis-/sidekaabel

4

Maandatud vahelduv- või alalisvoolu tehisvõrgud

5

Vooluvõrgu pistikupesa

6

Maandatud näivtakistuse stabilisaator(id)

7

Laadimisjaam

---

LISA 5

SÕIDUKITE KITSARIBALISE ELEKTROMAGNETKIIRGUSE MÕÕTMISE MEETOD

1.   ÜLDOSA

1.1.   Käesolevas lisas kirjeldatud katsemeetodit kohaldatakse üksnes sõidukite suhtes. Meetod kehtib üksnes sõiduki muu konfiguratsiooni kohta kui „REESSi elektrivõrgust laadimise režiim“.

1.2.   Katsemeetod

Selle katsega mõõdetakse kitsaribalist elektromagnetkiirgust, mida võib tekitada mikroprotsessorsüsteem või muu kitsasribakiirguse allikas.

Kui käesolevas lisas ei ole sätestatud teisiti, tehakse katse vastavalt CISPR 12-le või CISPR 25-le).

1.3.   Kõigepealt mõõdetakse keskväärtuse detektori abil sõiduki raadioantenni FM-sagedusala (76–108 MHz) kiirgustase. Kui käesoleva eeskirja punktis 6.3.2.4 ette nähtud taset ei ületata, peetakse sõidukit kõnealuse sagedusala osas käesoleva lisa nõuetele vastavaks ja täielikku katset ei tehta.

1.4.   Alternatiivina võib L-kategooria sõidukite puhul mõõtmise koha valida vastavalt lisa 4 punktidele 3.1 ja 3.2.

2.   SÕIDUKI SEISUND KATSE AJAL

2.1.   Süüde peab olema sees. Mootor ei tohi töötada.

2.2.   Sõiduki elektroonilised süsteemid peavad toimima normaalselt ja sõiduk peab olema paigal.

2.3.   Kõik siseostsillaatoritega > 9 kHz varustatud või korduvaid signaale andvad seadmed, mille juht või kaassõitja võib püsivalt sisse lülitada, peavad töötama nõuetekohaselt.

3.   KATSENÕUDED

3.1.   Poolkajavabas ruumis või väliskatsekohas tehtavate mõõtmiste puhul kehtivad piirmäärad kogu sagedusalas 30 – 1 000 MHz.

3.2.   Mõõtmised tehakse keskväärtuse detektoriga.

3.3.   Mõõtmised tehakse spektrianalüsaatori või skaneeriva vastuvõtjaga. Kasutatavad parameetrid on sätestatud tabelites 1 ja 2.

Tabel 1

Spektrianalüsaatori parameetrid

| Sagedusvahemik
  (MHz) | Tipudetektor | Kvaasitipudetektor | Keskväärtuse detektor |
| --- | --- | --- | --- |
| RBW – 3 dB | Skaneerimisaeg | RBW – 6 dB | Skaneerimisaeg | RBW – 3 dB | Skaneerimisaeg |
| 30 – 1 000 | 100/120 kHz | 100 ms/MHz | 120 kHz | 20 s/MHz | 100/120 kHz | 100 ms/MHz |
| Märkus: kui tipu mõõtmiseks kasutatakse spektrianalüsaatorit, peab videoriba laius olema eraldusvõime ribalaiusest vähemalt kolm korda suurem. |

Sagedusvahemik

(MHz)

Tipudetektor

Kvaasitipudetektor

Keskväärtuse detektor

RBW – 3 dB

Skaneerimisaeg

RBW – 6 dB

Skaneerimisaeg

RBW – 3 dB

Skaneerimisaeg

30 – 1 000

100/120 kHz

100 ms/MHz

120 kHz

20 s/MHz

100/120 kHz

100 ms/MHz

Märkus: kui tipu mõõtmiseks kasutatakse spektrianalüsaatorit, peab videoriba laius olema eraldusvõime ribalaiusest vähemalt kolm korda suurem.

Tabel 2

Skaneeriva vastuvõtja parameetrid

| Sagedusvahemik
  (MHz) | Tipudetektor | Kvaasitipudetektor | Keskväärtuse detektor |
| --- | --- | --- | --- |
| BW – 6 dB | Sammu suurus (1) | Viivitusaeg | BW – 6 dB | Sammu suurus (1) | Viivitusaeg | BW – 6 dB | Sammu suurus (1) | Viivitusaeg |
| 30 – 1 000 | 120 kHz | 50 kHz | 5 ms | 120 kHz | 50 kHz | 1 s | 120 kHz | 50 kHz | 5 ms |

Sagedusvahemik

(MHz)

Tipudetektor

Kvaasitipudetektor

Keskväärtuse detektor

BW – 6 dB

Sammu suurus (1)

Viivitusaeg

BW – 6 dB

Sammu suurus (1)

Viivitusaeg

BW – 6 dB

Sammu suurus (1)

Viivitusaeg

30 – 1 000

120 kHz

50 kHz

5 ms

120 kHz

50 kHz

1 s

120 kHz

50 kHz

5 ms

3.4.   Mõõtmised

Tehniline teenistus teeb katse vastavalt standardiga CISPR 12 kehtestatud intervallidele kogu sagedusalas 30 – 1 000 MHz.

Selleks et kontrollida sõiduki vastavust käesoleva lisa nõuetele, võib tehniline teenistus teise võimalusena jagada sagedusala 14 sagedusribaks 30–34, 34–45, 45–60, 60–80, 80–100, 100–130, 130–170, 170–225, 225–300, 300–400, 400–525, 525–700, 700–850 ja 850 – 1 000 MHz ja teha katsed 14 sagedusel, mis annavad iga riba puhul kõrgeima kiirgustaseme, juhul kui tootja esitab kogu sagedusriba kohta mõõteandmed, mis on saadud ISO 17025 kohaldatavate osade alusel akrediteeritud ja tüübikinnitusasutuse poolt tunnustatud katselaborilt.

Kui katse ajal ületatakse piirnormi, tuleb kindlaks teha, et seda põhjustab sõiduk, mitte taustkiirgus, sealhulgas elektrilise/elektroonilise alakoostu tekitatud lairibakiirgus.

3.5.   Näidud

Kõigi 14 sagedusala puhul võetakse mõõdetava sageduse iseloomulikuks näiduks näit, mis on asjaomase piirnormiga (horisontaal- ja vertikaalpolarisatsioon ning antenni asukoht sõiduki vasakul ja paremal pool) seotud näitude hulgas suurim.

---

(1)  Üksnes lairibahäiringute puhul võib sageduse sammu maksimaalset suurust suurendada kuni ribalaiuse väärtuseni.

---

LISA 6

SÕIDUKITE ELEKTROMAGNETKIIRGUSE TALUVUSE KATSETAMISE MEETOD

1.   ÜLDOSA

1.1.   Käesolevas lisas kirjeldatud katsemeetodit kohaldatakse üksnes sõidukite suhtes. See meetod kehtib sõiduki mõlema konfiguratsiooni kohta:

| a) | muud konfiguratsioonid peale „REESSi elektrivõrgust laadimise režiimi“ |
| --- | --- |

a)

muud konfiguratsioonid peale „REESSi elektrivõrgust laadimise režiimi“

| b) | „REESSi elektrivõrgust laadimise režiim“. |
| --- | --- |

b)

„REESSi elektrivõrgust laadimise režiim“.

1.2.   Katsemeetod

Selle katse eesmärgiks on tõendada sõiduki elektrooniliste süsteemide häiretaluvust. Sõiduk allutatakse käesolevas lisas kirjeldatud elektromagnetväljale. Sõidukit jälgitakse katse ajal.

Kui käesolevas lisas ei ole sätestatud teisiti, tehakse katse vastavalt standardile ISO 11451-2.

1.3.   Muud katsemeetodid

Kõigi sõidukite katsed võib teha ka väliskatsekohas. Katsekoht peab vastama elektromagnetväljakiirgust käsitlevatele (riiklikele) õigusaktidele.

Kui sõiduki pikkus on üle 12 m ja/või laius üle 2,60 m ja/või kõrgus üle 4 m, tuleb sagedusalas 20 – 2 000 MHz käesoleva eeskirja punktis 6.8.2.1 kindlaksmääratud tasemetel rakendada voolusisestuse (BCI) meetodit vastavalt standardile ISO 11451-4.

2.   SÕIDUKI SEISUND KATSE AJAL

2.1.   Sõiduk muus konfiguratsioonis kui „REESSi elektrivõrgust laadimise režiim“

2.1.1.   Sõiduk peab olema koormamata, välja arvatud vajalikud katseseadmed.

2.1.1.1.   Mootor peab käitama veorattaid tavaliselt püsikiirusel 50 km/h, kui ei ole sõidukist tingitud tehnilisi põhjusi teistsuguste tingimuste kehtestamiseks. L1- ja L2-kategooria sõidukite puhul on püsikiiruseks tavaliselt 25 km/h. Sõiduk peab olema nõuetekohaselt koormatud dünamomeetril või dünamomeetri puudumisel isoleeritud tugedel, et kliirens oleks võimalikult väike. Vajaduse korral võib jõuülekandevõllid, ajamirihmad või -ketid lahti ühendada (nt veoautod, kahe- ja kolmerattalised sõidukid).

2.1.1.2.   Sõiduki suhtes kehtestatud põhitingimused

Käesolevas punktis määratakse kindlaks sõiduki häiretaluvuskatse miinimumtingimused (niivõrd, kuivõrd need on kohaldatavad) ning katse mitteläbimise kriteeriumid. Muid sõidukisüsteeme, mis võivad mõjutada häiretaluvusega seotud funktsioone, tuleb katsetada tootja ja tehnilise teenistuse vahel kokku lepitud viisil.

| Sõiduki katsetingimused „50 km/h tsükli“ puhul | Mitteläbimise kriteeriumid |
| --- | --- |
| Sõiduki kiirus 50 km/h (L1 ja L2-kategooria sõidukite puhul vastavalt 25 km/h) ± 20 % (sõiduk sõidab rullidel). Kui sõiduk on varustatud kiirushoidikuga, peab see töötama. | Kiiruse hälve suurem kui ± 10 % nimikiirusest. Automaatkäigukasti puhul: ülekandearvu muutus, mis toob kaasa kiiruse hälbe, mis on suurem kui ± 10 % nimikiirusest. |
| Lähituled SISSE LÜLITATUD (käsirežiim) | Tuled VÄLJA LÜLITATUD |
| Esiklaasipuhasti SISSE LÜLITATUD (käsirežiim) maksimumkiirusele | Esiklaasipuhasti täielikult peatatud |
| Juhipoolne suunatuli SISSE LÜLITATUD | Sageduse muutus (alla 0,75 Hz või üle 2,25 Hz). Töötsükli muutus (alla 25 % või üle 75 %). |
| Reguleeritav vedrustus normaalasendis | Ootamatu oluline hälve |
| Juhiiste ja rool keskmises asendis | Ootamatu hälve üle 10 % koguulatusest |
| Signalisatsioon välja lülitatud | Signalisatsiooni ootamatu aktiveerumine |
| Autopasun VÄLJA LÜLITATUD | Autopasuna ootamatu aktiveerumine |
| Turvapadi ja turvavöösüsteem tööseisundis ning kaassõitja turvapadi ooteseisundis (kui see funktsioon on olemas) | Ootamatu aktiveerumine |
| Automaatuksed suletud | Ootamatu avanemine |
| Reguleeritava käsipiduri kang normaalasendis | Ootamatu aktiveerumine |

Sõiduki katsetingimused „50 km/h tsükli“ puhul

Mitteläbimise kriteeriumid

Sõiduki kiirus 50 km/h (L1 ja L2-kategooria sõidukite puhul vastavalt 25 km/h) ± 20 % (sõiduk sõidab rullidel). Kui sõiduk on varustatud kiirushoidikuga, peab see töötama.

Kiiruse hälve suurem kui ± 10 % nimikiirusest. Automaatkäigukasti puhul: ülekandearvu muutus, mis toob kaasa kiiruse hälbe, mis on suurem kui ± 10 % nimikiirusest.

Lähituled SISSE LÜLITATUD (käsirežiim)

Tuled VÄLJA LÜLITATUD

Esiklaasipuhasti SISSE LÜLITATUD (käsirežiim) maksimumkiirusele

Esiklaasipuhasti täielikult peatatud

Juhipoolne suunatuli SISSE LÜLITATUD

Sageduse muutus (alla 0,75 Hz või üle 2,25 Hz). Töötsükli muutus (alla 25 % või üle 75 %).

Reguleeritav vedrustus normaalasendis

Ootamatu oluline hälve

Juhiiste ja rool keskmises asendis

Ootamatu hälve üle 10 % koguulatusest

Signalisatsioon välja lülitatud

Signalisatsiooni ootamatu aktiveerumine

Autopasun VÄLJA LÜLITATUD

Autopasuna ootamatu aktiveerumine

Turvapadi ja turvavöösüsteem tööseisundis ning kaassõitja turvapadi ooteseisundis (kui see funktsioon on olemas)

Ootamatu aktiveerumine

Automaatuksed suletud

Ootamatu avanemine

Reguleeritava käsipiduri kang normaalasendis

Ootamatu aktiveerumine

| Sõiduki katsetingimused „pidurdustsükli“ puhul | Mitteläbimise kriteeriumid |
| --- | --- |
| Määratakse kindlaks pidurdustsükli katsekavas. See peab hõlmama ka piduripedaali tööd (v.a juhul, kui tehnilised põhjused seda ei võimalda), kuid ei pruugi hõlmata mitteblokeeruva pidurisüsteemi tööd. | Tsükli vältel lülituvad stopptuled välja.
  Pidurite märgutuli PÕLEB, aga funktsioon ei rakendu.
  Ootamatu aktiveerumine |

Sõiduki katsetingimused „pidurdustsükli“ puhul

Mitteläbimise kriteeriumid

Määratakse kindlaks pidurdustsükli katsekavas. See peab hõlmama ka piduripedaali tööd (v.a juhul, kui tehnilised põhjused seda ei võimalda), kuid ei pruugi hõlmata mitteblokeeruva pidurisüsteemi tööd.

Tsükli vältel lülituvad stopptuled välja.

Pidurite märgutuli PÕLEB, aga funktsioon ei rakendu.

Ootamatu aktiveerumine

2.1.1.3.   Kõik seadmed, mida juht või kaassõitja saab püsivalt sisse lülitada, peavad töötama normaalselt.

2.1.1.4.   Kõik muud juhi sõidukijuhtimist mõjutavad süsteemid peavad toimima nagu sõiduki tavakasutuse korral.

2.1.2.   Kui sõidukis on elektrilised/elektroonilised süsteemid, mis on lahutamatult seotud sõiduki otsese juhtimisega, kuid mis ei toimi punktis 2.1 kirjeldatud tingimustel, on tootjal lubatud esitada tehnilisele teenistusele aruanne või lisatõendid selle kohta, et sõiduki elektriline/elektrooniline süsteem vastab käesoleva eeskirja nõuetele. Sellised tõendid säilitatakse tüübikinnitusdokumentide hulgas.

2.1.3.   Sõiduki jälgimiseks kasutatakse üksnes seadmeid, mis ei tekita häireid. Sõiduki välispoolt ja sõitjateruumi tuleb jälgida, et teha kindlaks, kas käesoleva lisa nõuded on täidetud (nt kasutades üht v mitut videokaamerat, mikrofoni jms).

2.2.   Sõiduk konfiguratsioonis „REESSi elektrivõrgust laadimise režiim“

2.2.1.   Sõiduk peab olema koormamata, välja arvatud vajalikud katseseadmed.

2.2.1.1.   Sõiduk peab olema liikumatu, mootor VÄLJA LÜLITATUD ja laadimisrežiimil.

2.2.1.2.   Sõiduki suhtes kehtestatud põhitingimused

Käesolevas punktis määratakse kindlaks sõiduki häiretaluvuskatse miinimumtingimused (niivõrd, kuivõrd need on kohaldatavad) ning katse mitteläbimise kriteeriumid. Muid sõidukisüsteeme, mis võivad mõjutada häiretaluvusega seotud funktsioone, tuleb katsetada tootja ja tehnilise teenistuse vahel kokku lepitud viisil.

| Sõiduki katsetingimused „REESSi laadimisrežiimi“ puhul | Mitteläbimise kriteeriumid |
| --- | --- |
| REESS peab olema laadimisrežiimis. REESSi laetuse aste peab kogu sagedusvahemiku mõõtmise ajal olema 20–80 % maksimaalsest laetusest (selleks võib-olla vaja sagedusvahemik osadeks jagada ja sõiduki veoaku tühjaks laadida, enne kui alustada järgmise sagedusvahemiku osa mõõtmist). Kui voolutarbimist saab kohandada, tuleb aluseks võtta väärtus, mis moodustab vähemalt 20 % selle nimiväärtusest. | Sõiduk hakkab liikuma. |

Sõiduki katsetingimused „REESSi laadimisrežiimi“ puhul

Mitteläbimise kriteeriumid

REESS peab olema laadimisrežiimis. REESSi laetuse aste peab kogu sagedusvahemiku mõõtmise ajal olema 20–80 % maksimaalsest laetusest (selleks võib-olla vaja sagedusvahemik osadeks jagada ja sõiduki veoaku tühjaks laadida, enne kui alustada järgmise sagedusvahemiku osa mõõtmist). Kui voolutarbimist saab kohandada, tuleb aluseks võtta väärtus, mis moodustab vähemalt 20 % selle nimiväärtusest.

Sõiduk hakkab liikuma.

2.2.1.3.   Kõik muud seadmed, mida juht või kaassõitja saab püsivalt sisse lülitada, peavad olema VÄLJA LÜLITATUD.

2.2.2.   Sõiduki jälgimiseks kasutatakse üksnes seadmeid, mis ei tekita häireid. Sõiduki välispoolt ja sõitjateruumi tuleb jälgida, et teha kindlaks, kas käesoleva lisa nõuded on täidetud (nt kasutades üht v mitut videokaamerat, mikrofoni jms).

2.2.3.   Katseseade konfiguratsioonis „REESSi elektrivõrgust laadimise režiim“ oleva sõiduki ühendamiseks on näidatud käesoleva lisa liite joonistel 4a–4h (olenevalt sellest, kas tegemist on vahelduv- või alalisvooluga laadimisega, kus asub laadimispistik ning kas laadimine toimub koos sidega või mitte).

2.3.   Laadimisjaam / vooluvõrgu pistikupesa

Laadimisjaam võib asuda katse toimumise kohas või sellest väljaspool.

Märkus 1: kui sõiduki ja laadimisjaama vahelist sidet saab simuleerida, võib laadimisjaama asemel kasutada vooluvõrgu toidet.

Mõlemal juhul tuleb nii vooluvõrgu pistikupesa kui ka sidekaabli(te) pistikupesa asetada katsekohale järgmiselt:

| a) | pistikupesa asetatakse aluspinnale; |
| --- | --- |

a)

pistikupesa asetatakse aluspinnale;

| b) | vooluvõrgu/sidekaablite pistikupesade ning tehisvõrgu või näivtakistuse stabilisaatori vaheline juhtmestik peab olema võimalikult lühike; |
| --- | --- |

b)

vooluvõrgu/sidekaablite pistikupesade ning tehisvõrgu või näivtakistuse stabilisaatori vaheline juhtmestik peab olema võimalikult lühike;

| c) | vooluvõrgu või sidekaablite pistikupesade ning tehisvõrgu või näivtakistuse stabilisaatori vaheline juhtmestik peab olema võimalikult lähedal aluspinnale. |
| --- | --- |

c)

vooluvõrgu või sidekaablite pistikupesade ning tehisvõrgu või näivtakistuse stabilisaatori vaheline juhtmestik peab olema võimalikult lähedal aluspinnale.

Märkus 2: vooluvõrgu ja sidekaablite pistikupesadel peavad olema filtrid.

Kui laadimisjaam asub katsekoha sees, tuleb laadimisjaama ning vooluvõrgu või sidekaabli pistikupesa vaheline juhtmestik asetada järgmiselt:

| a) | laadimisjaama poolel peab juhtmestik rippuma vertikaalselt aluspinna suunas; |
| --- | --- |

a)

laadimisjaama poolel peab juhtmestik rippuma vertikaalselt aluspinna suunas;

| b) | juhtmestiku üleliigne osa asetatakse võimalikult aluspinna lähedale ja volditakse vajaduse korral Z-kujuliselt. |
| --- | --- |

b)

juhtmestiku üleliigne osa asetatakse võimalikult aluspinna lähedale ja volditakse vajaduse korral Z-kujuliselt.

Märkus 3: laadimisjaam tuleks asetada väljapoole saateantenni kiirelaiust.

2.4.   Tehisvõrgud

Tehisvõrk (tehisvõrgud) asetatakse otse aluspinnale. Tehisvõrkude korpused ühendatakse aluspinnaga.

Iga tehisvõrgu mõõtepesa ühendatakse 50 Ω koormuse kaudu.

Tehisvõrgu paigutus peab vastama joonistele 4a–4h.

2.5.   Näivtakistuse stabilisaator

Sidekaablid viiakse sõidukini näivtakistuse stabilisaatori(te) kaudu.

Näivtakistuse stabilisaator(id) tuleb võrgu- ja sidekaablitega ühendada vastavalt CISPR 22 punktile 9.6.2.

Näivtakistuse stabilisaator(id) asetatakse otse aluspinnale. Näivtakistuse stabilisaatori(te) korpused ühendatakse aluspinnaga.

Iga näivtakistuse stabilisaatori mõõtepesa ühendatakse 50 Ω koormuse kaudu.

Näivtakistuse stabilisaatori paigutus peab vastama joonistele 4e–4h.

2.6.   Laadimis- /sidekaabel

Laadimis- /sidekaabel peab asetsema sirgjooneliselt tehisvõrgu (tehisvõrkude) või näivtakistuse stabilisaatori(te) ja sõiduki laadimispistiku vahel. Kaabli pikkus peaks olema 0,8 m (+ 0,2/– 0 m).

Kui kaabel on pikem kui 1 m, tuleks üleliigne osa voltida Z-kujuliselt kokku vähem kui 0,5 m laiuseks.

Sõiduki küljel peab laadimis- /sidekaabel rippuma vertikaalselt sõiduki kerest 100 mm (+ 200/– 0 mm) kaugusel.

Kogu kaabel tuleb asetada elektrit mittejuhtivale materjalile, mille suhteline läbitavus (dielektriline konstant) on väike (εr ≤ 1,4), 100 mm (± 25 mm) kõrgusele aluspinnast.

3.   VÕRDLUSPUNKT

3.1.   Käesoleva lisa kohaldamisel tähendab võrdluspunkt punkti, kus tehakse kindlaks väljatugevus, ja see punkt määratakse kindlaks järgmiselt.

3.2.   M-, N- ja O-kategooria sõidukite puhul vastavalt standardile ISO 11451-2.

3.3.   L-kategooria sõidukite puhul:

3.3.1.   horisontaalselt vähemalt 2 m antenni faasikeskmest või vertikaalselt vähemalt 1 m ülekandesüsteemi kiirguselementidest;

3.3.2.   sõiduki keskjoonel (keskpikitasapind);

3.3.3.   1,0 ± 0,05 m kõrgusel pinnast, millel sõiduk seisab, või 2,0 ± 0,05 m kõrgusel, kui antud mudeli teatava sõiduki katuse miinimumkõrgus on üle 3,0 m,

3.3.4.   kolmerattaliste sõidukite puhul 1,0 ± 0,2 m kaugusel sõiduki esiratta vertikaalse keskjoone taga (käesoleva lisa liite joonise 1 punkt C),

või kaherattaliste sõidukite puhul 0,2 ± 0,2 m kaugusel sõiduki esiratta vertikaalse keskjoone taga (käesoleva lisa liite joonise 2 punkt D).

3.3.5.   Kui kiirgusega otsustatakse katsetada sõiduki tagumist osa, määratakse võrdluspunkt kindlaks vastavalt punktidele 3.3.1–3.3.4. Sõiduk paigutatakse sel juhul tagumise osaga antenni poole, nagu seda oleks pööratud horisontaalselt 180° ümber tema keskpunkti, st et kaugus antenni ja sõidukikere lähima osa vahel jääb samaks. Seda on kujutatud käesoleva lisa liite joonisel 3.

4.   KATSENÕUDED

4.1.   Sagedusala, viivitusajad, polarisatsioon

Sõiduki suhtes kasutatakse vertikaalpolariseeritud elektromagnetkiirgust sagedustel 20 – 2 000 MHz.

Katsesignaali modulatsioon peab olema:

| a) | amplituudmodulatsioon (AM), modulatsioon 1 kHz ja 80 % modulatsioonisügavus sagedusalas 20–800 MHz ja |
| --- | --- |

a)

amplituudmodulatsioon (AM), modulatsioon 1 kHz ja 80 % modulatsioonisügavus sagedusalas 20–800 MHz ja

| b) | impulssmodulatsioon (PM), ton = 577 μs, periood = 4 600 μs sagedusalas 800 – 2 000 MHz; |
| --- | --- |

b)

impulssmodulatsioon (PM), ton = 577 μs, periood = 4 600 μs sagedusalas 800 – 2 000 MHz;

kui tehniline teenistus ja sõiduki tootja ei ole kokku leppinud teisiti.

Sageduse sammu suurus ja viivitusaeg valitakse vastavalt standardile ISO 11452-1.

4.1.1.   Tehniline teenistus teeb katse vastavalt standardiga ISO 11451-1 kehtestatud intervallidele kogu sagedusalas 20 – 2 000 MHz.

Selleks et kontrollida sõiduki vastavust käesoleva lisa nõuetele, võib tehniline teenistus teise võimalusena valida väiksema arvu üksiksagedusi, näiteks 27, 45, 65, 90, 120, 150, 190, 230, 280, 380, 450, 600, 750, 900, 1 300 ja 1 800 MHz, juhul kui tootja esitab kogu sagedusriba kohta mõõteandmed, mis on saadud ISO 17025 kohaldatavate osade kohaselt akrediteeritud ja tüübikinnitusasutuse poolt tunnustatud katselaborilt.

Kui sõiduk ei läbi käesolevas lisas ette nähtud katset, tuleb kontrollida, et see tulemus on saadud asjakohastes katsetingimustes ja mitte kontrollimatute väljade tekkimise tõttu.

5.   VAJALIKU VÄLJATUGEVUSE TEKITAMINE

5.1.   Katsemeetodid

5.1.1.   Katsevälja tingimuste kindlakstegemiseks kasutatakse asendusmeetodit vastavalt standardile ISO 11451-1.

5.1.2.   Kalibreerimine

Ülekandesüsteemide jaoks kasutatakse seadme võrdluspunktis ühte väljamõõturit.

Antennide jaoks kasutatakse võrdlusjoonel nelja väljamõõturit.

5.1.3.   Katseetapp

Sõiduk paigutatakse nii, et selle keskjoon jääb seadme võrdluspunkti või -joone kohale. Sõiduk seisab tavaliselt esiosaga liikumatu antenni suunas. Kui aga elektrooniline juhtplokk koos juhtmestikuga on peamiselt sõiduki tagaosas, peaks sõiduk olema katse tegemisel tavaliselt tagumise osaga antenni suunas. Pika sõiduki puhul (st välja arvatud L-, M1- ja N1-kategooria sõidukid), mille elektroonilised juhtplokid koos juhtmestikuga asuvad peamiselt sõiduki keskel, võib võrdluspunkti määrata kas sõiduki parema või vasaku külje suhtes. See võrdluspunkt peab olema sõiduki pikkuse keskpunktis või sõiduki küljel punktis, mille tootja on valinud koos tüübikinnitusasutusega, võttes arvesse elektrooniliste süsteemide jaotumist ja juhtmestiku paigutust.

Sellise katse saab teha üksnes juhul, kui ruumi füüsiline konstruktsioon seda võimaldab. Antenni asukoht tuleb katsearuandes ära märkida.

Liide

Joonis 1

1,0 ± 0,2 m

Võrdluspunkt asub sellel tasandil

Esiratta vertikaaltelg (punkt C)

Joonis 2

Esiratta vertikaaltelg (punkt D)

Võrdluspunkt asub sellel tasandil

0,2 ± 0,2 m

Joonis 3

Teine etapp:

Sõiduki pööramine

Esikülg

Esimene etapp:

Võrdluspunkti määramine

Tagakülg

Antenn

Sõiduki ja antenni vahel hoitav vahekaugus

Sõiduk

Tagakülg

Esikülg

Võrdlus-punkt

Sõiduk

Joonis 4

Sõiduk konfiguratsioonis „REESSi elektrivõrgust laadimise režiim“

Näide katseseadmest, kus pistik asub sõiduki küljel (vahelduvvoolu laadimine ilma sideta)

Joonis 4a

Image 31

0,8 (+0,2 / –0) m

100 (+200 / –0) mm

Eestvaade

Joonis 4b

Joonis 4b

Image 32

max 0,5 m

Üleliigne pikkus kokkuvoldituna

0,8 (+0,2 / –0) m

≥ 2,0 m

Pealtvaade

Võrdluspunkt

Selgitus:

| 1 | Katsetatav sõiduk |
| --- | --- |
| 2 | Isoleertugi |
| 3 | Laadimisjuhe |
| 4 | Maandatud tehisvõrgud |
| 5 | Vooluvõrgu pistikupesa |

1

Katsetatav sõiduk

2

Isoleertugi

3

Laadimisjuhe

4

Maandatud tehisvõrgud

5

Vooluvõrgu pistikupesa

Näide katseseadmest, kus pistik asub sõiduki ees/taga (vahelduvvooluga laadimine ilma sideta)

Joonis 4c

Joonis 4c

Image 33

0,8 (+0,2 / –0) m

Eestvaade

Joonis 4d

Joonis 4d

Image 34

max 0,5 m

Üleliigne pikkus kokkuvoldituna

Pealtvaade

≥ 2,0 m

0,1 (+0,2 / –0) m

Võrdluspunkt

0,8 (+0,2 / –0) m

Selgitus:

| 1 | Katsetatav sõiduk |
| --- | --- |
| 2 | Isoleertugi |
| 3 | Laadimisjuhe |
| 4 | Maandatud tehisvõrgud |
| 5 | Vooluvõrgu pistikupesa |

1

Katsetatav sõiduk

2

Isoleertugi

3

Laadimisjuhe

4

Maandatud tehisvõrgud

5

Vooluvõrgu pistikupesa

Näide katseseadmest, kus pistik asub sõiduki küljel (vahelduv- või alalisvooluga laadimine koos sidega)

Joonis 4e

Joonis 4e

Image 35

100 (+200 / –0) mm

0,8 (+0,2 / –0) m

Eestvaade

Joonis 4f

Joonis 4f

Image 36

max 0,5 m

Üleliigne pikkus kokkuvoldituna

0,8 (+0,2 / –0) m

≥ 2,0 m

Pealtvaade

Võrdluspunkt

Selgitus:

| 1 | Katsetatav sõiduk |
| --- | --- |
| 2 | Isoleertugi |
| 3 | Laadimis-/sidekaabel |
| 4 | Maandatud vahelduv- või alalisvoolu tehisvõrgud |
| 5 | Vooluvõrgu pistikupesa |
| 6 | Maandatud näivtakistuse stabilisaator(id) |
| 7 | Laadimisjaam |

1

Katsetatav sõiduk

2

Isoleertugi

3

Laadimis-/sidekaabel

4

Maandatud vahelduv- või alalisvoolu tehisvõrgud

5

Vooluvõrgu pistikupesa

6

Maandatud näivtakistuse stabilisaator(id)

7

Laadimisjaam

Näide katseseadmest, kus pistik asub sõiduki ees/taga (vahelduv- või alalisvooluga laadimine koos sidega)

Joonis 4g

Joonis 4g

Image 37

0,8 (+0,2 / –0) m

Eestvaade

Joonis 4h

Joonis 4h

Image 38

0,1 (+0,2 / –0) m

≥ 2,0 m

0,8 (+0,2 / –0) m

max 0,5 m

Üleliigne pikkus kokkuvoldituna

Pealtvaade

Võrdluspunkt

Selgitus:

| 1 | Katsetatav sõiduk |
| --- | --- |
| 2 | Isoleertugi |
| 3 | Laadimis-/sidekaabel |
| 4 | Maandatud vahelduv- või alalisvoolu tehisvõrgud |
| 5 | Vooluvõrgu pistikupesa |
| 6 | Maandatud näivtakistuse stabilisaator(id) |
| 7 | Laadimisjaam |

1

Katsetatav sõiduk

2

Isoleertugi

3

Laadimis-/sidekaabel

4

Maandatud vahelduv- või alalisvoolu tehisvõrgud

5

Vooluvõrgu pistikupesa

6

Maandatud näivtakistuse stabilisaator(id)

7

Laadimisjaam

---

LISA 7

ELEKTRILISTE/ELEKTROONILISTE ALAKOOSTUDE LAIRIBALISE ELEKTROMAGNETKIIRGUSE MÕÕTMISE MEETOD

1.   ÜLDOSA

1.1.   Käesolevas lisas kirjeldatud katsemeetodit võib kohaldada elektriliste/elektrooniliste alakoostude suhtes, mis paigaldatakse lisa 4 nõuetele vastavatesse sõidukitesse.

See meetod kehtib mõlemat liiki elektrilise/elektroonilise alakoostu kohta:

| a) | muus konfiguratsioonis kui „REESSi elektrivõrgust laadimise režiim“ kasutatavad elektrilised/elektroonilised alakoostud; |
| --- | --- |

a)

muus konfiguratsioonis kui „REESSi elektrivõrgust laadimise režiim“ kasutatavad elektrilised/elektroonilised alakoostud;

| b) | konfiguratsioonis „REESSi elektrivõrgust laadimise režiim“ kasutatavad elektrilised/elektroonilised alakoostud. |
| --- | --- |

b)

konfiguratsioonis „REESSi elektrivõrgust laadimise režiim“ kasutatavad elektrilised/elektroonilised alakoostud.

1.2.   Katsemeetod

Selle katsega mõõdetakse elektriliste/elektrooniliste alakoostude (nt süütesüsteem, elektrimootor, pardaaku laadimisseade jne) tekitatud lairibakiirgust.

Kui käesolevas lisas ei ole sätestatud teisiti, tehakse katse vastavalt standardile CISPR 25.

2.   ELEKTRILISE/ELEKTROONILISE ALAKOOSTU SEISUND KATSETE AJAL

2.1.   Katsetatav elektriline/elektrooniline alakoost peab töötama tavalisel töörežiimil, eelistatult maksimumkoormusel.

Konfiguratsioonis „REESSi elektrivõrgust laadimise režiim“ kasutatavad elektrilised/elektroonilised alakoostud peavad olema laadimisrežiimis.

Veoaku laetuse aste peab kogu sagedusvahemiku mõõtmise ajal olema 20–80 % maksimaalsest laetusest (selleks võib olla vaja sagedusvahemik osadeks jagada ja sõiduki veoaku tühjaks laadida, enne kui alustada järgmise sagedusvahemiku osa mõõtmist).

Kui katse sooritatakse ilma REESSita, tuleb elektrilist/elektroonilist alakoostu katsetada nimivooluga. Kui voolutarbimist saab kohandada, tuleb aluseks võtta väärtus, mis moodustab vähemalt 80 % selle nimiväärtusest.

3.   KATSEKORRALDUS

3.1.   Kui elektrilist/elektroonilist alakoostu ei kasutata konfiguratsioonis „REESSi elektrivõrgust laadimise režiim“, tehakse katse CISPR 25 punktis 6.4 kirjeldatud ALSE-meetodil.

3.2.   
  „REESSi elektrivõrgust laadimise režiimi“ konfiguratsioonis olevat elektrilist/elektroonilist alakoostu katsetatakse vastavalt käesoleva lisa liite joonisele 2.

3.2.1.   Varjestuse konfiguratsioon peab vastama sõidukiseeria konfiguratsioonile. Üldiselt tuleb kõik kõrgepingeosad nõuetekohaselt maandada madala näivtakistuse kaudu (nt tehisvõrk, kaablid, läbiviigud jne). Elektrilised/elektroonilised alakoostud peavad olema maandatud. Väline kõrgepingetoide ühendatakse läbiviikühenduse filtri kaudu.

3.2.2.   Kui ei ole ette nähtud teisiti, peab aluspinna esiservaga paralleelse madal- ja kõrgepingejuhtmestiku pikkus olema 1 500 mm (± 75 mm). Katsejuhtmestiku kogupikkus koos läbiviiguga peab olema 1 700 mm (+ 300/– 0 mm). Madal- ja kõrgepingejuhtmestiku vaheline kaugus peab olema 100 mm (+ 100/– 0 mm).

3.2.3.   Kogu juhtmestik tuleb asetada elektrit mittejuhtivale materjalile, mille suhteline läbitavus on väike (εr ≤ 1,4), 50 mm (± 5 mm) kõrgusele aluspinnast.

3.2.4.   Kõrgepinge miinus- ja plusskaablite ja kolmefaasiliste kaablite varjestatud toitekaablid võivad olla koaksiaalkaablid või ühises varjestuses sõltuvalt kasutatavast pistikusüsteemist. Teise variandina võib kasutada sõiduki algupärast kõrgepingejuhtmestikku.

3.2.5.   Kui ei ole ette nähtud teisiti, peab elektrilise/elektroonilise alakoostu korpus olema aluspinnaga ühendatud kas otse või kindlaksmääratud näivtakistuse kaudu.

3.2.6.   Pardalaadurite puhul peavad vahelduv-/alalisvoolujuhtmed asetsema võimalikult kaugel antennist (madal- ja kõrgepingejuhtmestiku taga). Vahelduv-/alalisvoolujuhtmete ja lähima madal- või kõrgepingejuhtmestiku vaheline kaugus peab olema 100 mm (+ 100/– 0 mm).

3.3.   Alternatiivne mõõtmiskoht

Alternatiivina neeldevooderdusega varjestatud ruumile (ALSE) võib kasutada väliskatseala, mis vastab standardi CISPR 16-1-4 nõuetele (vt käesoleva lisa liide).

3.4.   Keskkond

Enne ja pärast põhikatset tuleb mõõtmistega tagada, et keskkonnas ei esineks kõrvalisi helisid ja signaale, mis võivad mõõtmist märgatavalt mõjutada. Sellise mõõtmise korral peavad kõrvalised helid või signaalid, välja arvatud tahtlik kitsasribakiirgus, olema vähemalt 6 dB madalamad kui käesoleva eeskirja punktis 6.5.2.1 esitatud häirepiirnormid.

4.   KATSENÕUDED

4.1.   Poolkajavabas ruumis või väliskatsekohas tehtavate mõõtmiste puhul kehtivad piirnormid kogu sagedusalas 30 – 1 000 MHz.

4.2.   Mõõtmisi võib teha kvaasitipu- või tipudetektoritega. Käesoleva eeskirja punktides 6.2 ja 6.5 esitatud piirnormid kehtivad kvaasitipudetektorite puhul. Tipudetektorite kasutamise korral kohaldatakse parandustegurit 20 dB, nagu on ette nähtud standardis CISPR 12.

4.3.   Mõõtmised tehakse spektrianalüsaatori või skaneeriva vastuvõtjaga. Kasutatavad parameetrid on sätestatud tabelites 1 ja 2.

Tabel 1

Spektrianalüsaatori parameetrid

| Sagedusvahemik
  (MHz) | Tipudetektor | Kvaasitipudetektor | Keskväärtuse detektor |
| --- | --- | --- | --- |
| RBW – 3 dB | Skaneerimisaeg | RBW – 6 dB | Skaneerimisaeg | RBW – 3 dB | Skaneerimisaeg |
| 30 – 1 000 | 100/120 kHz | 100 ms/MHz | 120 kHz | 20 s/MHz | 100/120 kHz | 100 ms/MHz |
| Märkus: kui tipu mõõtmiseks kasutatakse spektrianalüsaatorit, peab videoriba laius olema eraldusvõime ribalaiusest vähemalt kolm korda suurem. |

Sagedusvahemik

(MHz)

Tipudetektor

Kvaasitipudetektor

Keskväärtuse detektor

RBW – 3 dB

Skaneerimisaeg

RBW – 6 dB

Skaneerimisaeg

RBW – 3 dB

Skaneerimisaeg

30 – 1 000

100/120 kHz

100 ms/MHz

120 kHz

20 s/MHz

100/120 kHz

100 ms/MHz

Märkus: kui tipu mõõtmiseks kasutatakse spektrianalüsaatorit, peab videoriba laius olema eraldusvõime ribalaiusest vähemalt kolm korda suurem.

Tabel 2

Skaneeriva vastuvõtja parameetrid

| Sagedusvahemik
  (MHz) | Tipudetektor | Kvaasitipudetektor | Keskväärtuse detektor |
| --- | --- | --- | --- |
| BW – 6 dB | Sammu suurus (1) | Viivitusaeg | BW – 6 dB | Sammu suurus (1) | Viivitusaeg | BW – 6 dB | Sammu suurus (1) | Viivitusaeg |
| 30 – 1 000 | 120 Hz | 50 kHz | 5 ms | 120 Hz | 50 kHz | 1 s | 120 kHz | 50 kHz | 5 ms |
| Märkus: elektroonilise juhtseadeta kommutaatormootori tekitatud kiirguse puhul võib sammu maksimaalset suurust suurendada kuni viiekordse ribalaiuseni. |

Sagedusvahemik

(MHz)

Tipudetektor

Kvaasitipudetektor

Keskväärtuse detektor

BW – 6 dB

Sammu suurus (1)

Viivitusaeg

BW – 6 dB

Sammu suurus (1)

Viivitusaeg

BW – 6 dB

Sammu suurus (1)

Viivitusaeg

30 – 1 000

120 Hz

50 kHz

5 ms

120 Hz

50 kHz

1 s

120 kHz

50 kHz

5 ms

Märkus: elektroonilise juhtseadeta kommutaatormootori tekitatud kiirguse puhul võib sammu maksimaalset suurust suurendada kuni viiekordse ribalaiuseni.

4.4.   Mõõtmised

Kui ei ole ette nähtud teisiti, tuleb katsetada konfiguratsiooni, mille korral madalpingejuhtmestik on antennile kõige lähemal.

Antenni faasikese peab sagedustel kuni 1 000 MHz olema samal teljel juhtmestiku pikiosa keskmega.

Tehniline teenistus teeb katse vastavalt standardiga CISPR 12 kehtestatud intervallidele kogu sagedusalas 30 – 1 000 MHz.

Selleks et kontrollida elektrilise/elektroonilise alakoostu vastavust käesoleva lisa nõuetele, võib tehniline teenistus teise võimalusena jagada sagedusala 14 sagedusribaks 30–34, 34–45, 45–60, 60–80, 80–100, 100–130, 130–170, 170–225, 225–300, 300–400, 400–525, 525–700, 700–850 ja 850 – 1 000 MHz ja teha katsed 14 sagedusel, mis annavad iga riba puhul kõrgeima kiirgustaseme, juhul kui tootja esitab kogu sagedusriba kohta mõõteandmed, mis on saadud ISO 17025 kohaldatavate osade kohaselt akrediteeritud ja tüübikinnitusasutuse poolt tunnustatud katselaborilt.

Kui katse ajal ületatakse piirnormi, tuleb kindlaks teha, et seda põhjustab elektriline/elektrooniline alakoost, mitte taustkiirgus.

4.5.   Näidud

Kõigi 14 sagedusala puhul võetakse mõõdetava sageduse iseloomulikuks näiduks näit, mis on asjaomase piirnormiga (horisontaal- ja vertikaalpolarisatsioon) seotud näitude hulgas suurim.

---

(1)  Üksnes lairibahäiringute puhul võib sageduse sammu maksimaalset suurust suurendada kuni ribalaiuse väärtuseni.

Liide

Joonis 1

Väliskatseala: elektrilise/elektroonilise alakoostu katsepinna piir

Tasane tühi pind, kus puuduvad elektromagnetilist kiirgust peegeldavad pinnad

Antenn

1 m

Katsekeha aluspinnal

Minimaalne raadius 15 m

Joonis 2

Konfiguratsioonis „REESSi elektrivõrgust laadimise režiim“ kasutatava elektrilise/elektroonilise alakoostu katsekorraldus (nt topeltkoonusega antenn)

Image 40

Pealtvaade (horisontaalpolarisatsioon)

Selgitus:

| 1 | Elektriline/elektrooniline alakoost (lokaalselt maandatud, kui katsekorras on nii ette nähtud) | 13 | Raadiosageduslikku kiirgust neelav materjal |
| --- | --- | --- | --- |
| 2 | Madalpinge katsejuhtmestik | 14 | Simulatsiooni- ja seiresüsteem |
| 3 | Madalpinge koormusesimulaator (asetus ja maandus vastavalt CISPR 25 punktile 6.4.2.5) | 15 | Kõrgepingejuhtmestik |
| 4 | Toiteallikas (asukoht ei ole kindlaks määratud) | 16 | Kõrgepinge koormusesimulaator |
| 5 | Madalpinge tehisvõrk | 17 | Kõrgepinge tehisvõrk |
| 6 | Aluspind (ühendatud varjestatud ruumiga) | 18 | Kõrgepinge toiteallikas |
| 7 | Väikese suhtelise läbitavusega alus (εr ≤ 1,4) | 19 | Kõrgepinge läbiviik |
| 8 | Topeltkoonusega antenn | 25 | Vahelduv-/alalisvoolulaaduri juhtmestik |
| 10 | Kvaliteetne koaksiaalkaabel (topeltvarjestatud, 50 Ω) | 26 | Vahelduv-/alalisvoolu koormusesimulaator (nt programmeeritav loogiline kontroller (PLC)) |
| 11 | Vaheseinaga läbiviik | 27 | 50 μH liinitakistuse stabiliseerimise võrk (LISN) vahelduvvoolu korral ja kõrgepinge tehisvõrk (HVAN) alalisvoolu korral |
| 12 | Mõõtevahend | 28 | Vahelduv- ja alalisvoolu toiteallikas |
| | | 29 | Vahelduv- ja alalisvoolu läbiviik |

1

Elektriline/elektrooniline alakoost (lokaalselt maandatud, kui katsekorras on nii ette nähtud)

13

Raadiosageduslikku kiirgust neelav materjal

2

Madalpinge katsejuhtmestik

14

Simulatsiooni- ja seiresüsteem

3

Madalpinge koormusesimulaator (asetus ja maandus vastavalt CISPR 25 punktile 6.4.2.5)

15

Kõrgepingejuhtmestik

4

Toiteallikas (asukoht ei ole kindlaks määratud)

16

Kõrgepinge koormusesimulaator

5

Madalpinge tehisvõrk

17

Kõrgepinge tehisvõrk

6

Aluspind (ühendatud varjestatud ruumiga)

18

Kõrgepinge toiteallikas

7

Väikese suhtelise läbitavusega alus (εr ≤ 1,4)

r

19

Kõrgepinge läbiviik

8

Topeltkoonusega antenn

25

Vahelduv-/alalisvoolulaaduri juhtmestik

10

Kvaliteetne koaksiaalkaabel (topeltvarjestatud, 50 Ω)

26

Vahelduv-/alalisvoolu koormusesimulaator (nt programmeeritav loogiline kontroller (PLC))

11

Vaheseinaga läbiviik

27

50 μH liinitakistuse stabiliseerimise võrk (LISN) vahelduvvoolu korral ja kõrgepinge tehisvõrk (HVAN) alalisvoolu korral

12

Mõõtevahend

28

Vahelduv- ja alalisvoolu toiteallikas

29

Vahelduv- ja alalisvoolu läbiviik

---

LISA 8

ELEKTRILISTE/ELEKTROONILISTE ALAKOOSTUDE (ESADE) KITSARIBALISE ELEKTROMAGNETKIIRGUSE MÕÕTMISE MEETOD

1.   ÜLDOSA

1.1.   Käesolevas lisas kirjeldatud katsemeetodit võib kohaldada elektriliste/elektrooniliste alakoostude suhtes, mis paigaldatakse lisa 5 nõuetele vastavatesse sõidukitesse.

Meetod kehtib üksnes selliste elektriliste/elektrooniliste alakoostude kohta, mida ei kasutata „REESSi elektrivõrgust laadimise režiimis“.

1.2.   Katsemeetod

Selle katsega mõõdetakse kitsaribalist elektromagnetkiirgust, mida võib tekitada nt mikroprotsessorsüsteem.

Kui käesolevas lisas ei ole sätestatud teisiti, tehakse katse vastavalt standardile CISPR 25.

2.   ELEKTRILISE/ELEKTROONILISE ALAKOOSTU SEISUND KATSETE AJAL

Katsetatav elektriline/elektrooniline alakoost peab töötama tavalisel töörežiimil, eelistatult maksimumkoormusel.

3.   KATSEKORRALDUS

3.1.   Katse tehakse CISPR 25 punktis 6.4 kirjeldatud ALSE-meetodil.

3.2.   Alternatiivne mõõtmiskoht

Alternatiivina neeldevooderdusega varjestatud ruumile (ALSE) võib kasutada väliskatseala, mis vastab standardi CISPR 16-1-4 nõuetele (vt lisa 7 liite joonis 1).

3.3.   Keskkond

Enne ja pärast põhikatset tuleb mõõtmistega tagada, et keskkonnas ei esineks kõrvalisi helisid ja signaale, mis võivad mõõtmist märgatavalt mõjutada. Sellise mõõtmise korral peavad kõrvalised helid või signaalid, välja arvatud tahtlik kitsasribakiirgus, olema vähemalt 6 dB madalamad kui käesoleva eeskirja punktis 6.6.2.1 esitatud häirepiirnormid.

4.   KATSENÕUDED

4.1.   Poolkajavabas ruumis või väliskatsekohas tehtavate mõõtmiste puhul kehtivad piirnormid kogu sagedusalas 30 – 1 000 MHz.

4.2.   Mõõtmised tehakse keskväärtuse detektoriga.

4.3.   Mõõtmised tehakse spektrianalüsaatori või skaneeriva vastuvõtjaga. Kasutatavad parameetrid on sätestatud tabelites 1 ja 2.

Tabel 1

Spektrianalüsaatori parameetrid

| Sagedusvahemik
  (MHz) | Tipudetektor | Kvaasitipudetektor | Keskväärtuse detektor |
| --- | --- | --- | --- |
| RBW – 3 dB | Skaneerimisaeg | RBW – 6 dB | Skaneerimisaeg | RBW – 3 dB | Skaneerimisaeg |
| 30 – 1 000 | 100/120 kHz | 100 ms/MHz | 120 kHz | 20 s/MHz | 100/120 kHz | 100 ms/MHz |
| Märkus: kui tipu mõõtmiseks kasutatakse spektrianalüsaatorit, peab videoriba laius olema eraldusvõime ribalaiusest (RBW) vähemalt kolm korda suurem. |

Sagedusvahemik

(MHz)

Tipudetektor

Kvaasitipudetektor

Keskväärtuse detektor

RBW – 3 dB

Skaneerimisaeg

RBW – 6 dB

Skaneerimisaeg

RBW – 3 dB

Skaneerimisaeg

30 – 1 000

100/120 kHz

100 ms/MHz

120 kHz

20 s/MHz

100/120 kHz

100 ms/MHz

Märkus: kui tipu mõõtmiseks kasutatakse spektrianalüsaatorit, peab videoriba laius olema eraldusvõime ribalaiusest (RBW) vähemalt kolm korda suurem.

Tabel 2

Skaneeriva vastuvõtja parameetrid

| Sagedusvahemik
  (MHz) | Tipudetektor | Kvaasitipudetektor | Keskväärtuse detektor |
| --- | --- | --- | --- |
| BW – 6 dB | Sammu suurus (1) | Viivitusaeg | BW – 6 dB | Sammu suurus (1) | Viivitusaeg | BW – 6 dB | Sammu suurus (1) | Viivitusaeg |
| 30 – 1 000 | 120 kHz | 50 kHz | 5 ms | 120 kHz | 50 kHz | 1 s | 120 kHz | 50 kHz | 5 ms |
| Märkus: elektroonilise juhtseadeta kommutaatormootori tekitatud kiirguse puhul võib sammu maksimaalset suurust suurendada kuni viiekordse ribalaiuseni. |

Sagedusvahemik

(MHz)

Tipudetektor

Kvaasitipudetektor

Keskväärtuse detektor

BW – 6 dB

Sammu suurus (1)

Viivitusaeg

BW – 6 dB

Sammu suurus (1)

Viivitusaeg

BW – 6 dB

Sammu suurus (1)

Viivitusaeg

30 – 1 000

120 kHz

50 kHz

5 ms

120 kHz

50 kHz

1 s

120 kHz

50 kHz

5 ms

Märkus: elektroonilise juhtseadeta kommutaatormootori tekitatud kiirguse puhul võib sammu maksimaalset suurust suurendada kuni viiekordse ribalaiuseni.

4.4.   Mõõtmised

Tehniline teenistus teeb katse vastavalt standardiga CISPR 12 kehtestatud intervallidele kogu sagedusalas 30 – 1 000 MHz.

Selleks et kontrollida elektrilise/elektroonilise alakoostu vastavust käesoleva lisa nõuetele, võib tehniline teenistus teise võimalusena jagada sagedusala 14 sagedusribaks 30–34, 34–45, 45–60, 60–80, 80–100, 100–130, 130–170, 170–225, 225–300, 300–400, 400–525, 525–700, 700–850 ja 850 – 1 000 MHz ja teha katsed 14 sagedusel, mis annavad iga riba puhul kõrgeima kiirgustaseme, juhul kui tootja esitab kogu sagedusriba kohta mõõteandmed, mis on saadud ISO 17025 kohaldatavate osade kohaselt akrediteeritud ja tüübikinnitusasutuse poolt tunnustatud katselaborilt. Kui katse ajal ületatakse piirnormi, tuleb kindlaks teha, et seda põhjustab elektriline/elektrooniline alakoost, mitte taustkiirgus, sealhulgas elektrilise/elektroonilise alakoostu tekitatud lairibakiirgus.

4.5.   Näidud

Kõigi 14 sagedusala puhul võetakse mõõdetava sageduse iseloomulikuks näiduks näit, mis on asjaomase piirnormiga (horisontaal- ja vertikaalpolarisatsioon) seotud näitude hulgas suurim.

---

(1)  Üksnes lairibahäiringute puhul võib sageduse sammu maksimaalset suurust suurendada kuni ribalaiuse väärtuseni.

---

LISA 9

ELEKTRILISTE/ELEKTROONILISTE ALAKOOSTUDE ELEKTROMAGNETKIIRGUSE TALUVUSE KATSETAMISE MEETOD(ID)

1.   ÜLDOSA

1.1.   Käesolevas lisas kirjeldatud katsemeetodit (katsemeetodeid) kohaldatakse elektriliste/elektrooniliste alakoostude suhtes.

1.2.   Katsemeetodid

See meetod kehtib mõlemat liiki elektrilise/elektroonilise alakoostu kohta:

| a) | muus konfiguratsioonis kui „REESSi elektrivõrgust laadimise režiim“ kasutatavad elektrilised/elektroonilised alakoostud; |
| --- | --- |

a)

muus konfiguratsioonis kui „REESSi elektrivõrgust laadimise režiim“ kasutatavad elektrilised/elektroonilised alakoostud;

| b) | konfiguratsioonis „REESSi elektrivõrgust laadimise režiim“ kasutatavad elektrilised/elektroonilised alakoostud. |
| --- | --- |

b)

konfiguratsioonis „REESSi elektrivõrgust laadimise režiim“ kasutatavad elektrilised/elektroonilised alakoostud.

1.2.1.   Elektrilised/elektroonilised alakoostud võivad vastata järgmiste katsemeetodite tootja valitud kombinatsiooni nõuetele, tingimusel, et katse tehakse kogu käesoleva lisa punktis 3.1 ette nähtud sagedusala ulatuses:

| a) | neeldumiskambri katse vastavalt standardile ISO 11452-2; |
| --- | --- |

a)

neeldumiskambri katse vastavalt standardile ISO 11452-2;

| b) | TEM-kambri katse vastavalt standardile ISO 11452-3; |
| --- | --- |

b)

TEM-kambri katse vastavalt standardile ISO 11452-3;

| c) | voolusisestuse (BCI) katse vastavalt standardile ISO 11452-4; |
| --- | --- |

c)

voolusisestuse (BCI) katse vastavalt standardile ISO 11452-4;

| d) | ribaliini katse vastavalt standardile ISO 11452-5; |
| --- | --- |

d)

ribaliini katse vastavalt standardile ISO 11452-5;

| e) | 800 mm ribaliini katse vastavalt käesoleva lisa punktile 4.5. |
| --- | --- |

e)

800 mm ribaliini katse vastavalt käesoleva lisa punktile 4.5.

Elektrilised/elektroonilised alakoostud, mida kasutatakse konfiguratsioonis „REESSI elektrivõrgust laadimise režiim“, peavad vastama järgmiste katsemeetodite tootja valitud kombinatsiooni nõuetele, kui katse tehakse kogu käesoleva lisa punktis 3.1 ette nähtud sagedusala ulatuses: neeldumiskambri katse vastavalt standardile ISO 11452-2 ja voolusisestuse (BCI) katse vastavalt standardile ISO 11452-4.

(Sagedusala ja üldised katsetingimused põhinevad standardil ISO 11452-1).

2.   ELEKTRILISE/ELEKTROONILISE ALAKOOSTU SEISUND KATSETE AJAL

2.1.   Katsetingimused peavad vastama standardile ISO 11452-1.

2.2.   Katsetatav elektriline/elektrooniline alakoost peab olema sisse lülitatud ja reguleeritud tööks tavatingimustes. See paigaldatakse käesoleva lisa kohaselt, kui katsemeetoditega ei ole ette nähtud teisiti.

Konfiguratsioonis „REESSi elektrivõrgust laadimise režiim“ kasutatavad elektrilised/elektroonilised alakoostud peavad olema laadimisrežiimis.

Veoaku laetuse aste peab kogu sagedusvahemiku mõõtmise ajal olema 20–80 % maksimaalsest laetusest (selleks võib olla vaja sagedusvahemik osadeks jagada ja sõiduki veoaku tühjaks laadida, enne kui alustada järgmise sagedusvahemiku osa mõõtmist).

Kui katse sooritatakse ilma REESSita, tuleb elektrilist/elektroonilist alakoostu katsetada nimivooluga. Kui voolutarbimist saab kohandada, tuleb aluseks võtta väärtus, mis moodustab vähemalt 20 % selle nimiväärtusest.

2.3.   Ükski elektrilise/elektroonilise alakoostu käitamiseks vajalik lisaseade ei tohi olla kalibreerimise ajaks paigaldatud. Kalibreerimise ajal ei tohi ükski lisaseade olla võrdluspunktile lähemal kui 1 m.

2.4.   Et tagada mõõtmistulemuste korratavus, kui katseid ja mõõtmisi korratakse, peavad katsesignaale tekitavad seadmed ja nende paigutus olema samad, mis igal kalibreerimisetapil.

2.5.   Kui katsetatav elektriline/elektrooniline alakoost koosneb rohkem kui ühest üksusest, peaksid ühenduskaabliteks ideaaljuhul olema sõidukis kasutatavad juhtmestikud. Kui neid ei ole võimalik kasutada, peab elektroonilise juhtploki ja tehisvõrgu vaheline kaugus vastama kindlaksmääratud standardile. Kõik juhtmestiku kaablid tuleb ühendada võimalikult realistlikult ning kasutada eelistatavalt tegelikke koormusi ja aktuaatoreid.

3.   ÜLDISED KATSENÕUDED

3.1.   Sagedusala, viivitusajad

Mõõtmised tehakse sagedusalas 20 – 2 000 MHz standardile ISO 11452-1 vastavatel sagedusastmetel.

Katsesignaali modulatsioon peab olema:

| a) | amplituudmodulatsioon (AM), modulatsiooniga 1 kHz ja 80 % modulatsioonisügavusega sagedusalas 20 – 800 MHz, ja |
| --- | --- |

a)

amplituudmodulatsioon (AM), modulatsiooniga 1 kHz ja 80 % modulatsioonisügavusega sagedusalas 20 – 800 MHz, ja

| b) | impulssmodulatsioon (PM), ton = 577 μs, periood = 4 600 μs sagedusalas 800 – 2 000 MHz; |
| --- | --- |

b)

impulssmodulatsioon (PM), ton = 577 μs, periood = 4 600 μs sagedusalas 800 – 2 000 MHz;

kui tehniline teenistus ja elektrilise/elektroonilise alakoostu tootja ei ole kokku leppinud teisiti.

Sageduse sammu suurus ja viivitusaeg valitakse vastavalt standardile ISO 11452-1.

3.2.   Tehniline teenistus teeb katse vastavalt standardiga ISO 11452-1 kehtestatud intervallidele kogu sagedusalas 20 – 2 000 MHz.

Selleks et kontrollida elektrilise/elektroonilise alakoostu vastavust käesoleva lisa nõuetele, võib tehniline teenistus teise võimalusena valida väiksema arvu üksiksagedusi, näiteks 27, 45, 65, 90, 120, 150, 190, 230, 280, 380, 450, 600, 750, 900, 1 300 ja 1 800 MHz, juhul kui tootja esitab kogu sagedusriba kohta mõõteandmed, mis on saadud ISO 17025 kohaldatavate osade kohaselt akrediteeritud ja tüübikinnitusasutuse poolt tunnustatud katselaborilt.

3.3.   Kui elektrine/elektrooniline alakoost ei läbi käesolevas lisas kirjeldatud katseid, tuleb kontrollida, et see tulemus on saadud nõuetekohastes katsetingimustes ja mitte kontrollimatute väljade tekkimise tulemusena.

4.   KATSETE TEGEMISE ERINÕUDED

4.1.   Neeldumiskambri katse

4.1.1.   Katsemeetod

See katsemeetod võimaldab katsetada sõiduki elektrilisi/elektroonilisi süsteeme, rakendades elektrilise/elektroonilise alakoostu suhtes antenni tekitatud elektromagnetkiirgust.

4.1.2.   Katsemeetodid

Katsevälja tingimuste kindlakstegemiseks kasutatakse „asendusmeetodit“ vastavalt standardile ISO 1452-2.

Katse tehakse vertikaalpolarisatsiooniga.

4.1.2.1.   
  „REESSi elektrivõrgust laadimise režiimi“ konfiguratsioonis olevat elektrilist/elektroonilist alakoostu katsetatakse vastavalt käesoleva lisa 3.liitele.

4.1.2.1.1.   Varjestuse konfiguratsioon peab vastama sõidukiseeria konfiguratsioonile. Üldiselt tuleb kõik kõrgepingeosad nõuetekohaselt maandada madala näivtakistuse kaudu (nt tehisvõrk, kaablid, ühendused jne). Elektrilised/elektroonilised alakoostud peavad olema maandatud. Väline kõrgepingetoide ühendatakse läbiviikühenduse filtri kaudu.

4.1.2.1.2.   Kui ei ole ette nähtud teisiti, peab aluspinna esiservaga paralleelse madal- ja kõrgepingejuhtmestiku pikkus olema 1 500 mm (± 75 mm). Katsejuhtmestiku kogupikkus koos läbiviiguga peab olema 1 700 mm (+ 300/– 0 mm). Madal- ja kõrgepingejuhtmestiku vaheline kaugus peab olema 100 mm (+ 100/– 0 mm).

4.1.2.1.3.   Kogu juhtmestik tuleb asetada elektrit mittejuhtivale materjalile, mille suhteline läbitavus on väike (εr ≤ 1,4), 50 mm (± 5 mm) kõrgusele aluspinnast.

4.1.2.1.4.   Kõrgepinge miinus- ja plusskaablite ja kolmefaasiliste kaablite varjestatud toitekaablid võivad olla koaksiaalkaablid või ühises varjestuses sõltuvalt kasutatavast pistikusüsteemist. Teise variandina võib kasutada sõiduki algupärast kõrgepingejuhtmestikku.

4.1.2.1.5.   Kui ei ole ette nähtud teisiti, peab elektrilise/elektroonilise alakoostu korpus olema aluspinnaga ühendatud kas otse või kindlaksmääratud näivtakistuse kaudu.

4.1.2.1.6.   Pardalaadurite puhul peavad vahelduv-/alalisvoolujuhtmed asetsema võimalikult kaugel antennist (madal- ja kõrgepingejuhtmestiku taga). Vahelduv-/alalisvoolujuhtmete ja lähima madal- või kõrgepingejuhtmestiku vaheline kaugus peab olema 100 mm (+ 100/– 0 mm).

4.1.2.1.7.   Kui ei ole ette nähtud teisiti, tuleb katsetada konfiguratsiooni, milles madalpingejuhtmestik on antennile kõige lähemal.

4.2.   TEM-kambri katse (vt käesoleva lisa 2. liide)

4.2.1.   Katsemeetod

TEM-kamber (transversaalse elektromagnetilise režiimi kamber) tekitab sisejuhi (vahesein) ja korpuse (aluspind) vahel ühtlased väljad.

4.2.2.   Katsemeetodid

Katse tehakse vastavalt standardile ISO 11452-3.

Sõltuvalt katsetatavast elektrilisest/elektroonilisest alakoostust rakendab tehniline teenistus maksimaalse väljasidestuse meetodit elektrilise/elektroonilise alakoostu või TEM-kambrisisese juhtmestiku suhtes.

4.3.   Voolusisestuse (BCI) katse

4.3.1.   Katsemeetod

Selle meetodi abil viiakse läbi häiretaluvuskatsed, indutseerides sisestussondi abil elektrivoolu otse juhtmestikku.

4.3.2.   Katsemeetodid

Katse tehakse vastavalt standardile ISO 11452-4 katsestendil. Teise võimalusena võib elektrilist/elektroonilist alakoostu katsetada sõidukile paigaldatuna vastavalt standardile ISO 11451-4, kui:

| a) | sisestussond asetatakse katsetatavast elektrilisest/elektroonilisest alakoostust 150 mm kaugusele, |
| --- | --- |

a)

sisestussond asetatakse katsetatavast elektrilisest/elektroonilisest alakoostust 150 mm kaugusele,

| b) | sisestatud voolu arvutamiseks langevalt võimsuselt kasutatakse võrdlusmeetodit, |
| --- | --- |

b)

sisestatud voolu arvutamiseks langevalt võimsuselt kasutatakse võrdlusmeetodit,

| c) | meetodi sagedusala on kindlaks määratud sisestussondi spetsifikatsiooniga. |
| --- | --- |

c)

meetodi sagedusala on kindlaks määratud sisestussondi spetsifikatsiooniga.

4.3.2.1.   
  „REESSi elektrivõrgust laadimise režiimi“ konfiguratsioonis olevat elektrilist/elektroonilist alakoostu katsetatakse vastavalt käesoleva lisa 4. liitele.

4.3.2.1.1.   Varjestuse konfiguratsioon peab vastama sõidukiseeria konfiguratsioonile. Üldiselt tuleb kõik kõrgepingeosad maandada nõuetekohaselt madala näivtakistuse kaudu (nt tehisvõrk, kaablid, ühendused jne) Elektrilised/elektroonilised alakoostud peavad olema maandatud. Väline kõrgepingetoide ühendatakse läbiviikühenduse filtri kaudu.

4.3.2.1.2.   Kui ei ole ette nähtud teisiti, peab madal- ja kõrgepingejuhtmestiku pikkus olema 1 700 mm (+ 300/– 0 mm). Madal- ja kõrgepingejuhtmestiku vaheline kaugus peab olema 100 mm (+ 100/– 0 mm).

4.3.2.1.3.   Kogu juhtmestik tuleb asetada elektrit mittejuhtivale materjalile, mille suhteline läbitavus on väike (εr ≤ 1,4), 50 (± 5) mm kõrgusele aluspinnast.

4.3.2.1.4.   Kõrgepinge miinus- ja plusskaablite ja kolmefaasiliste kaablite varjestatud toitekaablid võivad olla koaksiaalkaablid või ühises varjestuses sõltuvalt kasutatavast pistikusüsteemist. Teise variandina võib kasutada sõiduki algupärast kõrgepingejuhtmestikku.

4.3.2.1.5.   Kui ei ole ette nähtud teisiti, peab elektrilise/elektroonilise alakoostu korpus olema aluspinnaga ühendatud kas otse või kindlaksmääratud näivtakistuse kaudu.

4.3.2.1.6.   Kui ei ole ette nähtud teisiti, peab katse tegemisel sisestussond ümbritsema iga järgmist juhtmestikku:

| a) | madalpingejuhtmestik; |
| --- | --- |

a)

madalpingejuhtmestik;

| b) | kõrgepingejuhtmestik; |
| --- | --- |

b)

kõrgepingejuhtmestik;

| c) | vahelduvvoolujuhtmed (vajaduse korral); |
| --- | --- |

c)

vahelduvvoolujuhtmed (vajaduse korral);

| d) | alalisvoolujuhtmed (vajaduse korral). |
| --- | --- |

d)

alalisvoolujuhtmed (vajaduse korral).

4.4.   Ribaliini katse

4.4.1.   Katsemeetod

Selle katsemeetodi puhul allutatakse elektrilise/elektroonilise alakoostu komponente ühendav juhtmestik kindlaksmääratud väljatugevustele.

4.4.2.   Katsemeetodid

Katse tehakse vastavalt standardile ISO 11452-5.

4.5.   800 mm ribaliini katse

4.5.1.   Katsemeetod

Ribaliin koosneb kahest paralleelsest metallplaadist, mis asuvad teineteisest 800 mm kaugusel. Katsetatav seade asetatakse plaatide vahele ja allutatakse elektromagnetväljale (vt käesoleva lisa 1. liide).

Selle meetodi abil saab katsetada täielikke elektroonilisi süsteeme, sealhulgas sensoreid ja lülitusseadiseid ning juhtpulte ja juhtmestikku. See sobib seadmetele, mille suurim läbimõõt on vähem kui üks kolmandik plaatidevahelisest kaugusest.

4.5.2.   Katsemeetodid

4.5.2.1.   Ribaliini paigutus

Ribaliin paigutatakse varjestatud ruumi (et vältida väliskiirgust) ning elektromagnetilise peegelduse vältimiseks 2 m kaugusele seintest ja kõikidest metallkarpidest. Nende peegelduste summutamiseks võib kasutada raadiosageduslikku kiirgust neelavat materjali. Ribaliin asetatakse elektrit mittejuhtivatele tugedele vähemalt 0,4 m kõrgusele põrandast.

4.5.2.2.   Ribaliini kalibreerimine

Väljamõõturi pea asetatakse kahe paralleelse plaadi vahelise ruumi piki-, vertikaal- ja põikimõõtme keskmisesse kolmandikku; katsetatavat süsteemi ei tohi sel ajal seal olla.

Seonduvad mõõteseadmed paigutatakse varjestatud ruumist väljapoole. Igal soovitud katsesagedusel antakse ribaliinile võimsus, mis tekitaks antennis vajaliku väljatugevuse. Tüübikinnituskatsete puhul kasutatakse seda langeva võimsuse taset või muud sellega otseselt seotud ja välja piiritlemiseks vajalikku parameetrit, kui katsekohad ja seadmed ei muutu sel määral, et kalibreerimist oleks vaja korrata.

4.5.2.3.   Katsetatava elektrilise/elektroonilise alakoostu paigaldamine

Põhijuhtplokk asetatakse paralleelsete plaatidevahelise ruumi piki-, vertikaal- ja põikimõõtme keskmisesse kolmandikku. See kinnitatakse elektrit mittejuhtivast materjalist toele.

4.5.2.4.   Põhijuhtmestiku ja sensori/lülitusseadise kaablid

Põhijuhtmestiku ja mis tahes sensori/lülitusseadise kaablid peavad kulgema vertikaalselt kontrollplokist ülemise alusplaadini (nii tekib maksimaalne sidestus elektromagnetväljaga). Seejärel veetakse need piki plaadi allosa selle vaba servani, ümber selle ja piki alusplaadi ülaosa ribaliini sisendi lülitusteni. Kaablid veetakse seonduvate seadmeteni, mis paigutatakse elektromagnetvälja mõjualast väljapoole, nt varjestatud ruumi põrandale pikisuunas 1 m kaugusele ribaliinist.

1. liide

Joonis 1

800 mm ribaliini katsetamine

Messingkandur

N-tüüpi konnektori toide

Messingkandur

N-tüüpi konnektori monitor

Messingkandur

Messingkandur

470 Ω 2 w

13 x 820 Ω 2 w

470 Ω 2 w

2 x 120 Ω 2 w

270 Ω 2 w

330 Ω 2 w

Ribaliini toite detailid

| 1 | = | Alusplaat |
| --- | --- | --- |
| 2 | = | Põhijuhtmestik ja sensori/lülitusseadise juhtmed |
| 3 | = | Puitraam |
| 4 | = | Käitatav plaat |
| 5 | = | Isolaator |
| 6 | = | Katseobjekt |

1

=

Alusplaat

2

=

Põhijuhtmestik ja sensori/lülitusseadise juhtmed

3

=

Puitraam

4

=

Käitatav plaat

5

=

Isolaator

6

=

Katseobjekt

Joonis 2

800 mm ribaliini mõõtmed

Image 42

Kõik mõõtmed millimeetrites

Pealtvaade

Külgvaade

Maa

Isoleertugi

Lubatud tööpiirkond

Lubatud tööpiirkond

2. liide

Tüüpilise TEM-kambri mõõtmed

Järgmises tabelis on esitatud kambri mõõtmed ettenähtud sagedusülempiiride korral:

| Ülemine sagedus
  (MHz) | Kambri kujutegur
  W: b | Kambri kujutegur
  L/W | Plaatide vahe
  b (cm) | Vahesein
  S (cm) |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 200 | 1,69 | 0,66 | 56 | 70 |
| 200 | 1,00 | 1 | 60 | 50 |

Ülemine sagedus

(MHz)

Kambri kujutegur

W: b

Kambri kujutegur

L/W

Plaatide vahe

b (cm)

Vahesein

S (cm)

200

1,69

0,66

56

70

200

1,00

1

60

50

3. liide

Neeldumiskambri katse

Konfiguratsioonis „REESSi elektrivõrgust laadimise režiim“ kasutatava elektrilise/elektroonilise alakoostu katse korraldus. Katse tehakse vastavalt standardile ISO 11452-2.

Image 43

Pealtvaade (vertikaalpolarisatsioon)

Selgitus:

| 1 | Elektriline/elektrooniline alakoost (lokaalselt maandatud, kui katsekorras on nii ette nähtud) | 13 | Raadiosageduslikku kiirgust neelav materjal |
| --- | --- | --- | --- |
| 2 | Madalpinge katsejuhtmestik | 14 | Simulatsiooni- ja seiresüsteem |
| 3 | Madalpinge koormusesimulaator (asetus ja maandus vastavalt CISPR 25 punktile 6.4.2.5) | 15 | Kõrgepingejuhtmestik |
| 4 | Toiteallikas (asukoht ei ole kindlaks määratud) | 16 | Kõrgepinge koormusesimulaator |
| 5 | Madalpinge tehisvõrk | 17 | Kõrgepinge tehisvõrk |
| 6 | Aluspind (ühendatud varjestatud ruumiga) | 18 | Kõrgepinge toiteallikas |
| 7 | Väikese suhtelise läbitavusega alus (εr ≤ 1,4) | 19 | Kõrgepinge läbiviik |
| 8 | Ruuporantenn | 25 | Vahelduv-/alalisvoolulaaduri juhtmestik |
| 10 | Kvaliteetne koaksiaalkaabel (topeltvarjestatud, 50 Ω) | 26 | Vahelduv-/alalisvoolu koormusesimulaator (nt programmeeritav loogiline kontroller (PLC)) |
| 11 | Vaheseinaga läbiviik | 27 | 50μH liinitakistuse stabiliseerimise võrk (LISN) vahelduvvoolu korral ja kõrgepinge tehisvõrk (HVAN) alalisvoolu korral |
| 12 | Raadiosagedusliku (RF) signaali generaator ja võimendi | 28 | Vahelduv- ja alalisvoolu toiteallikas |
| | | 29 | Vahelduv- ja alalisvoolu läbiviik |

1

Elektriline/elektrooniline alakoost (lokaalselt maandatud, kui katsekorras on nii ette nähtud)

13

Raadiosageduslikku kiirgust neelav materjal

2

Madalpinge katsejuhtmestik

14

Simulatsiooni- ja seiresüsteem

3

Madalpinge koormusesimulaator (asetus ja maandus vastavalt CISPR 25 punktile 6.4.2.5)

15

Kõrgepingejuhtmestik

4

Toiteallikas (asukoht ei ole kindlaks määratud)

16

Kõrgepinge koormusesimulaator

5

Madalpinge tehisvõrk

17

Kõrgepinge tehisvõrk

6

Aluspind (ühendatud varjestatud ruumiga)

18

Kõrgepinge toiteallikas

7

Väikese suhtelise läbitavusega alus (εr ≤ 1,4)

r

19

Kõrgepinge läbiviik

8

Ruuporantenn

25

Vahelduv-/alalisvoolulaaduri juhtmestik

10

Kvaliteetne koaksiaalkaabel (topeltvarjestatud, 50 Ω)

26

Vahelduv-/alalisvoolu koormusesimulaator (nt programmeeritav loogiline kontroller (PLC))

11

Vaheseinaga läbiviik

27

50μH liinitakistuse stabiliseerimise võrk (LISN) vahelduvvoolu korral ja kõrgepinge tehisvõrk (HVAN) alalisvoolu korral

12

Raadiosagedusliku (RF) signaali generaator ja võimendi

28

Vahelduv- ja alalisvoolu toiteallikas

29

Vahelduv- ja alalisvoolu läbiviik

4. liide

Voolusisestuse (BCI) katse

Konfiguratsioonis „REESSi elektrivõrgust laadimise režiim“ kasutatava elektrilise/elektroonilise alakoostu katse korraldus Katse tehakse vastavalt standardile ISO 11452-4.

Image 44

Pealtvaade (asendusmeetodi näide)

Selgitus:

| 1 | Elektriline/elektrooniline alakoost (lokaalselt maandatud, kui katsekorras on nii ette nähtud) | 11 | Kõrgepinge alalisvoolu juhtmestik |
| --- | --- | --- | --- |
| 2 | Madalpinge katsejuhtmestik | 12 | Kõrgepinge tehisvõrk |
| 3 | Madalpingetoide | 13 | Kõrgepinge alalisvoolu koormus |
| 4 | Madalpinge liinitakistuse stabiliseerimise võrk (LISN) | 14 | Kõrgepinge alalisvoolu läbiviik |
| 5 | Madalpinge koormusesimulaator | 15 | Kõrgepinge alalisvoolu koormusesimulaator |
| 6 | Simulatsiooni- ja seiresüsteem | 16 | Kõrgepinge vahelduv-/alalisvoolulaaduri juhtmestik |
| 7 | Väikese suhtelise läbitavusega alus | 17 | 50 μH liinitakistuse stabiliseerimise võrk (LISN) vahelduvvoolu korral ja kõrgepinge tehisvõrk (HV AN) alalisvoolu korral |
| 8 | Aluspind | 18 | Kõrgepinge vahelduv-/alalisvoolu toiteallikas |
| 9 | Sisestussond | 19 | Kõrgepinge vahelduv-/alalisvoolu läbiviik |
| 10 | Raadiosagedusliku (RF) signaali generaator ja võimendi | 20 | Kõrgepinge vahelduv-/alalisvoolu koormusesimulaator (nt programmeeritav loogiline kontroller (PLC)) |

1

Elektriline/elektrooniline alakoost (lokaalselt maandatud, kui katsekorras on nii ette nähtud)

11

Kõrgepinge alalisvoolu juhtmestik

2

Madalpinge katsejuhtmestik

12

Kõrgepinge tehisvõrk

3

Madalpingetoide

13

Kõrgepinge alalisvoolu koormus

4

Madalpinge liinitakistuse stabiliseerimise võrk (LISN)

14

Kõrgepinge alalisvoolu läbiviik

5

Madalpinge koormusesimulaator

15

Kõrgepinge alalisvoolu koormusesimulaator

6

Simulatsiooni- ja seiresüsteem

16

Kõrgepinge vahelduv-/alalisvoolulaaduri juhtmestik

7

Väikese suhtelise läbitavusega alus

17

50 μH liinitakistuse stabiliseerimise võrk (LISN) vahelduvvoolu korral ja kõrgepinge tehisvõrk (HV AN) alalisvoolu korral

8

Aluspind

18

Kõrgepinge vahelduv-/alalisvoolu toiteallikas

9

Sisestussond

19

Kõrgepinge vahelduv-/alalisvoolu läbiviik

10

Raadiosagedusliku (RF) signaali generaator ja võimendi

20

Kõrgepinge vahelduv-/alalisvoolu koormusesimulaator (nt programmeeritav loogiline kontroller (PLC))

---

LISA 10

ELEKTRILISTE/ELEKTROONILISTE ALAKOOSTUDE SIIRDEPROTSESSIDEST LÄHTUVATE HÄIRETE TALUVUSE JA KIIRGUSE KATSETAMISE MEETOD(ID)

1.   Üldosa

See katsemeetod tõendab elektrilise/elektroonilise alakoostu häiretaluvust sõiduki toiteallika juhtivuslike siirete suhtes ja määrab kindlaks elektrilise/elektroonilise alakoostu juhtivuslike siirete piirnormid sõiduki toiteallikale.

2.   Häiretaluvus 12/24 V toitejuhtmetes tekkivate mittestatsionaarsete häirete suhtes

Toitejuhtmeid ja teisi elektriliste/elektrooniliste alakoostude ühendusi, mis võivad olla toitejuhtmetega ühendatud, mõjutatakse katseimpulssidega 1, 2a, 2b, 3a, 3b ja 4 vastavalt rahvusvahelisele standardile ISO 7637-2.

3.   Elektriliste/elektrooniliste alakoostude tekitatud mittestatsionaarsed häired 12/24 V toitejuhtmetes

Mõõtmised tehakse vastavalt rahvusvahelisele standardile ISO 7637-2 toitejuhtmetega ja teiste elektriliste/elektrooniliste alakoostude ühendustega, mis võivad olla toitejuhtmetega ühendatud.

---

LISA 11

SÕIDUKI VAHELDUVVOOLUJUHTMETES TEKKIVATE VOOLUHARMOONIKUTEST PÕHJUSTATUD HÄIRINGUTE KATSETAMISE MEETOD(ID)

1.   ÜLDOSA

1.1.   Käesolevas lisas kirjeldatud katsemeetodit kohaldatakse „REESSi elektrivõrgust laadimise režiimi“ konfiguratsioonis olevate sõidukite suhtes.

1.2.   Katsemeetod

See katse on ette nähtud selleks, et mõõta „REESSi elektrivõrgust laadimise režiimi“ konfiguratsioonis oleva sõiduki vahelduvvoolujuhtmete kaudu tekitatud vooluharmoonikute taset, et tagada selle vastavus elu-, äri- ja kergetööstuskeskkonna nõuetele.

Kui käesolevas lisas ei ole sätestatud teisiti, tehakse katse vastavalt järgmistele standarditele:

| a) | IEC 61000-3-2, kui tegemist on A-klassi seadmestikuga, mille sisendvool on laadimisrežiimil ≤ 16 A faasi kohta; |
| --- | --- |

a)

IEC 61000-3-2, kui tegemist on A-klassi seadmestikuga, mille sisendvool on laadimisrežiimil ≤ 16 A faasi kohta;

| b) | IEC 61000-3-12, kui sisendvool laadimisrežiimil on > 16 A ja ≤ 75 A faasi kohta. |
| --- | --- |

b)

IEC 61000-3-12, kui sisendvool laadimisrežiimil on > 16 A ja ≤ 75 A faasi kohta.

2.   SÕIDUKI SEISUND KATSE AJAL

2.1.   Sõiduk peab olema konfiguratsioonis „REESSi elektrivõrgust laadimise režiim“.

Veoaku laetuse aste peab kogu mõõtmise ajal olema 20–80 % maksimaalsest laetusest (selleks võib olla vaja mõõtmine ajaliselt osadeks jagada ja sõiduki veoaku tühjaks laadida, enne kui alustada järgmise osa mõõtmist). Kui voolutarbimist saab kohandada, tuleb aluseks võtta väärtus, mis moodustab vähemalt 80 % selle nimiväärtusest.

Sõiduk peab olema liikumatu, mootor VÄLJA LÜLITATUD.

Kõik muud seadmed, mida juht või kaassõitja saab püsivalt sisse lülitada, peavad olema VÄLJA LÜLITATUD.

3.   KATSEKORRALDUS

3.1.   Mõõtmisteks kasutatav katseaeg on sama, mis kvaasi-statsionaarsete seadmete puhul, nagu on sätestatud standardi IEC 61000-3-2 tabelis 4.

3.2.   Ühefaasilise seadme katse skeem konfiguratsioonis „REESSi elektrivõrgust laadimise režiimis“ oleva sõiduki katsetamiseks on näidatud käesoleva lisa liite joonisel 1.

3.3.   Kolmefaasilise seadme katse skeem konfiguratsioonis „REESSi elektrivõrgust laadimise režiimis“ oleva sõiduki katsetamiseks on näidatud käesoleva lisa liite joonisel 2.

4.   KATSENÕUDED

4.1.   Paaris ja paaritute vooluharmoonikute mõõtmised tehakse kuni 40. vooluharmoonikuni.

4.2.   Piirnormid ühefaasiliste või kolmefaasiliste seadmete „REESSi elektrivõrgust laadimise režiimi“ jaoks, mille nimivool on ≤ 16 A faasi kohta, on esitatud käesoleva eeskirja punkti 7.3.2.1 tabelis 3.

4.3.   Piirnormid ühefaasiliste seadmete „REESSi elektrivõrgust laadimise režiimi“ jaoks, mille nimivool on > 16 A ≤ 75 A faasi kohta, on esitatud punkti 7.3.2.2 tabelis 4.

4.4.   Piirnormid kolmefaasiliste seadmete „REESSi elektrivõrgust laadimise režiimi“ jaoks, mille nimivool on > 16 A ja ≤ 75 A faasi kohta, on esitatud punkti 7.3.2.2 tabelis 5.

4.5.   Kui kolmefaasilise seadme puhul „REESSi elektrivõrgust laadimise režiimis“, mille nimivool on > 16 A ja ≤ 75 A faasi kohta, on täidetud vähemalt üks standardi IEC 61000-3-12 punkti 5.2 tingimustest (a, b või c), võib kohaldada punkti 7.3.2.2 tabelis 6 esitatud piirnorme.

Liide

Joonis 1

Sõiduk konfiguratsioonis „REESSi elektrivõrgust laadimise režiim“ – ühefaasilise laaduri katse skeem

Kaabel (volditakse, kui pikem kui 1 m) 100 ± 25 mm kõrgusel pinnast ja vähemalt 10 cm kaugusel autokerest

Pikkus max 10 m

Toiteallikas – sise-näivtakistus ZS ja avatud vooluringi pinge G

Mõõteseade sisendnäivtakistusega ZM

Joonis 2

Sõiduk konfiguratsioonis „REESSi elektrivõrgust laadimise režiim“ – kolmefaasilise laaduri katse skeem

Mõõteseade sisendnäivtakistusega ZM

Kaabel (volditakse, kui pikem kui 1 m) 100 ± 25 mm kõrgusel pinnast ja vähemalt 10 cm kaugusel autokerest

Pikkus max 10 m

Toiteallikas – sise-näivtakistus ZS ja avatud vooluringi pinge G

---

LISA 12

SÕIDUKI VAHELDUVVOOLUJUHTMETES PINGE MUUTUSTEST, PINGE KÕIKUMISTEST JA VÄRELUSEST TEKKIVATE HÄIRINGUTE KATSETAMISE MEETOD(ID)

1.   ÜLDOSA

1.1.   Käesolevas lisas kirjeldatud katsemeetodit kohaldatakse konfiguratsioonis „REESSi elektrivõrgust laadimise režiim“ olevate sõidukite suhtes.

1.2.   Katsemeetod

See katse on mõeldud pinge muutuste, pinge kõikumiste ja väreluse mõõtmiseks konfiguratsioonis „REESSi elektrivõrgust laadimise režiim“ oleva sõiduki vahelduvvoolujuhtmetes, et tagada selle vastavus elu-, äri- ja kergetööstuskeskkonna nõuetele.

Kui käesolevas lisas ei ole sätestatud teisiti, tehakse katse vastavalt järgmistele standarditele:

| a) | IEC 61000-3-3, kui nimivool „REESSi laadimise režiimis“ on ≤ 16 A faasi kohta ning seade ühendatakse ilma ühendustingimusteta, |
| --- | --- |

a)

IEC 61000-3-3, kui nimivool „REESSi laadimise režiimis“ on ≤ 16 A faasi kohta ning seade ühendatakse ilma ühendustingimusteta,

| b) | IEC 61000-3-11, kui nimivool „REESSi laadimise režiimis“ on > 16 A ja ≤ 75 A faasi kohta ning seade ühendatakse vastavalt ühendustingimustele. |
| --- | --- |

b)

IEC 61000-3-11, kui nimivool „REESSi laadimise režiimis“ on > 16 A ja ≤ 75 A faasi kohta ning seade ühendatakse vastavalt ühendustingimustele.

2.   SÕIDUKI SEISUND KATSE AJAL

2.1.   Sõiduk peab olema konfiguratsioonis „REESSi elektrivõrgust laadimise režiim“.

Veoaku laetuse aste peab kogu mõõtmise ajal olema 20–80 % maksimaalsest laetusest (selleks võib olla vaja mõõtmine ajaliselt osadeks jagada ja sõiduki veoaku tühjaks laadida, enne kui alustada järgmise osa mõõtmist). Kui voolutarbimist saab kohandada, tuleb aluseks võtta väärtus, mis moodustab vähemalt 80 % selle nimiväärtusest.

Sõiduk peab olema liikumatu, mootor VÄLJA LÜLITATUD.

Kõik muud seadmed, mida juht või kaassõitja saab püsivalt sisse lülitada, peavad olema VÄLJA LÜLITATUD.

3.   KATSEKORRALDUS

3.1.   Katsed konfiguratsioonis „REESSi elektrivõrgust laadimise režiim“ oleva sõidukiga (nimivool ≤ 16 A faasi kohta ning ühendamine ilma ühendamistingimusteta) tehakse standardi IEC 61000-3-3 punkti 4 kohaselt.

3.2.   Katsed konfiguratsioonis „REESSi elektrivõrgust laadimise režiim“ oleva sõidukiga (nimivool > 16 A ja ≤ 75 A faasi kohta ning ühendamine ühendustingimuste kohaselt) tehakse standardi IEC 61000-3-11 punkti 6 kohaselt.

3.3.   Katse skeem konfiguratsioonis „REESSi elektrivõrgust laadimise režiim“ oleva sõiduki katsetamiseks on näidatud käesoleva lisa liite joonistel 1a ja 1b.

4.   KATSENÕUDED

4.1.   Määrata tuleb järgmised ajaga seotud näitajad: „lühiajaline värelus“, „pikaajaline värelus“ ja „pinge suhteline muutumine“.

4.2.   Piirnormid konfiguratsioonis „REESSi elektrivõrgust laadimise režiim“ oleva sõiduki jaoks (nimivool ≤ 16 A faasi kohta ja ühendatud ilma ühendustingimusteta) on esitatud käesoleva eeskirja punktis 7.4.2.1.

4.3.   Piirnormid konfiguratsioonis „REESSi elektrivõrgust laadimise režiim“ oleva sõiduki jaoks (nimivool > 16 A ja ≤ 75 A faasi kohta ja ühendatud ühendustingimuste kohaselt) on esitatud käesoleva eeskirja punktis 7.4.2.2.

Liide

Joonis 1a

Sõiduk konfiguratsioonis „REESSi elektrivõrgust laadimise režiim“ – ühefaasilise seadme katse skeem

Pikkus max 10 m

Kaabel (volditakse, kui pikem kui 10 m) 100 ± 25 mm kõrgusel pinnast ja vähemalt 10 cm kaugusel autokerest

Toiteallikas – avatud vooluringi pinge G ja näivtakistus (RP + j XP)

Mõõteseade

Joonis 1b

Sõiduk konfiguratsioonis „REESSi elektrivõrgust laadimise režiim“ – kolmefaasilise seadme katse skeem

Toiteallikas – avatud vooluringi pinge G ja näivtakistus (RP + j XP)

Mõõteseade

Pikkus max 10 m

Kaabel (volditakse, kui pikem kui 10 m) 100 ± 25 mm kõrgusel pinnast ja vähemalt 10 cm kaugusel autokerest

---

LISA 13

SÕIDUKITE VAHELDUV- VÕI ALALISVOOLUJUHTMETES TEKKIVATE RAADIOSAGEDUSLIKE HÄIRETE KATSETAMISE MEETOD(ID)

1.   ÜLDOSA

1.1.   Käesolevas lisas kirjeldatud katsemeetodit kohaldatakse „REESSi elektrivõrgust laadimise režiimi“ konfiguratsioonis olevate sõidukite suhtes.

1.2.   Katsemeetod

Selle katsega mõõdetakse „REESSi elektrivõrgust laadimise režiimi“ konfiguratsioonis oleva sõiduki tekitatud raadiosageduslike häirete taset selle vahelduv- või alalisvooluljuhtmetes, et tagada selle vastavus elu-, äri- ja kergetööstuskeskkonna nõuetele.

Kui käesolevas lisas ei ole sätestatud teisiti, tehakse katse vastavalt standardile CISPR 16-2-1.

2.   SÕIDUKI SEISUND KATSE AJAL

2.1.   Sõiduk peab olema konfiguratsioonis „REESSi elektrivõrgust laadimise režiim“.

Veoaku laetuse aste peab kogu sagedusvahemiku mõõtmise ajal olema 20–80 % maksimaalsest laetusest (selleks võib olla vaja sagedusvahemik osadeks jagada ja sõiduki veoaku tühjaks laadida, enne kui alustada järgmise sagedusvahemiku osa mõõtmist). Kui voolutarbimist saab kohandada, tuleb aluseks võtta väärtus, mis moodustab vähemalt 80 % selle nimiväärtusest.

Sõiduk peab olema liikumatu, mootor VÄLJA LÜLITATUD.

Kõik muud seadmed, mida juht või kaassõitja saab püsivalt sisse lülitada, peavad olema VÄLJA LÜLITATUD.

3.   KATSEKORRALDUS

3.1.   Katse tehakse vastavalt CISPR 16-2-1 punktile 7.4.1 nagu põrandal seisvate seadmete puhul.

3.2.   Sõidukil mõõtmiseks kasutatavat tehislikku vooluvõrku on kirjeldatud standardi CISPR 16-1-2 punktis 4.3.

Tehisvõrgud

Tehisvõrk (tehisvõrgud) asetatakse otse aluspinnale. Tehisvõrkude korpused ühendatakse aluspinnaga.

Iga tehisvõrgu mõõtepesa ühendatakse 50 Ω koormuse kaudu.

Tehisvõrgu paigutus peab vastama käesoleva lisa liite joonistele 1a–1d.

3.3.   Katse skeem konfiguratsioonis „REESSi elektrivõrgust laadimise režiim“ oleva sõiduki ühendamiseks on näidatud käesoleva lisa liite joonistel 1a–1d.

3.4.   Mõõtmised tehakse spektrianalüsaatori või skaneeriva vastuvõtjaga. Kasutatavad parameetrid on sätestatud tabelites 1 ja 2.

Tabel 1

Spektrianalüsaatori parameetrid

| Sagedusvahemik
  (MHz) | Tipudetektor | Kvaasitipudetektor | Keskväärtuse detektor |
| --- | --- | --- | --- |
| RBW – 3 dB | Skaneerimisaeg | RBW – 6 dB | Skaneerimisaeg | RBW – 3 dB | Skaneerimisaeg |
| 0,15–30 | 9/10 kHz | 10 s/MHz | 9 kHz | 200 s/MHz | 9/10 kHz | 10 s/MHz |
| Märkus: kui tipu mõõtmiseks kasutatakse spektrianalüsaatorit, peab videoriba laius olema eraldusvõime ribalaiusest vähemalt kolm korda suurem. |

Sagedusvahemik

(MHz)

Tipudetektor

Kvaasitipudetektor

Keskväärtuse detektor

RBW – 3 dB

Skaneerimisaeg

RBW – 6 dB

Skaneerimisaeg

RBW – 3 dB

Skaneerimisaeg

0,15–30

9/10 kHz

10 s/MHz

9 kHz

200 s/MHz

9/10 kHz

10 s/MHz

Märkus: kui tipu mõõtmiseks kasutatakse spektrianalüsaatorit, peab videoriba laius olema eraldusvõime ribalaiusest vähemalt kolm korda suurem.

Tabel 2

Skaneeriva vastuvõtja parameetrid

| Sagedusvahemik
  (MHz) | Tipudetektor | Kvaasitipudetektor | Keskväärtuse detektor |
| --- | --- | --- | --- |
| BW – 6 dB | Sammu suurus (1) | Viivitusaeg | BW – 6 dB | Sammu suurus (1) | Viivitusaeg | BW – 6 dB | Sammu suurus (1) | Viivitusaeg |
| 0,15–30 | 9 kHz | 5 kHz | 50 ms | 9 kHz | 5 kHz | 1 s | 9 kHz | 5 kHz | 50 ms |

Sagedusvahemik

(MHz)

Tipudetektor

Kvaasitipudetektor

Keskväärtuse detektor

BW – 6 dB

Sammu suurus (1)

Viivitusaeg

BW – 6 dB

Sammu suurus (1)

Viivitusaeg

BW – 6 dB

Sammu suurus (1)

Viivitusaeg

0,15–30

9 kHz

5 kHz

50 ms

9 kHz

5 kHz

1 s

9 kHz

5 kHz

50 ms

4.   KATSENÕUDED

4.1.   Poolkajavabas ruumis või väliskatsekohas tehtavate mõõtmiste puhul kehtivad piirnormid kogu sagedusalas 0,15–30 MHz.

4.2.   Mõõdetakse keskväärtus- ja kas kvaasitipu- või tipudetektoritega. Vastavad piirnormid on esitatud käesoleva eeskirja punktis 7.5.

Tabel 7 – vahelduvvoolujuhtmed ja tabel 8 alalisvoolujuhtmed. Tipudetektorite kasutamise korral kohaldatakse parandustegurit 20 dB, nagu on ette nähtud standardis CISPR 12.

---

(1)  Üksnes lairibahäiringute puhul võib sageduse sammu maksimaalset suurust suurendada kuni ribalaiuse väärtuseni.

Liide

Joonis 1

Sõiduk konfiguratsioonis „REESSi elektrivõrgust laadimise režiim“

Näide katseseadmest, kus pistik asub sõiduki küljel (vahelduvvool ilma sideta)

Joonis 1a

Image 49

100 (+200 / –0) mm

0,8 (+0,2 / –0) m

Eestvaade

Joonis 1b

Joonis 1b

Image 50

Pealtvaade

Kaabel (volditakse, kui pikem kui 1 m) 100 ± 25 mm kõrgusel pinnast ja vähemalt 10 cm kaugusel autokerest

0,8 (+0,2 / –0) m

max 0,5 m

Selgitus:

| 1 | Katsetatav sõiduk |
| --- | --- |
| 2 | Isoleertugi |
| 3 | Laadimisjuhe |
| 4 | Maandatud tehisvõrk (tehisvõrgud) (vahelduv- või alalisvoolujuhtmed) |
| 5 | Vooluvõrgu pistikupesa |
| 6 | Mõõtevastuvõtja |

1

Katsetatav sõiduk

2

Isoleertugi

3

Laadimisjuhe

4

Maandatud tehisvõrk (tehisvõrgud) (vahelduv- või alalisvoolujuhtmed)

5

Vooluvõrgu pistikupesa

6

Mõõtevastuvõtja

Sõiduk konfiguratsioonis „REESSi elektrivõrgust laadimise režiim“

Sõiduk konfiguratsioonis „REESSi elektrivõrgust laadimise režiim“

Näide katseseadmest, kus pistik asub sõiduki ees/taga (vahelduvvool ilma sideta)

Joonis 1c

Joonis 1c

Image 51

0,8 (+0,2 / –0) m

Eestvaade

Joonis 1d

Joonis 1d

Image 52

0,1 (+0,2 / –0) m

Kaabel (volditakse, kui pikem kui 1 m) 100 ± 25 mm kõrgusel pinnast ja vähemalt 10 cm kaugusel autokerest

0,8 (+0,2 / –0) m

max 0,5 m

Pealtvaade

Selgitus:

| 1 | Katsetatav sõiduk |
| --- | --- |
| 2 | Isoleertugi |
| 3 | Laadimisjuhe |
| 4 | Maandatud tehisvõrk (tehisvõrgud) (vahelduv- või alalisvoolujuhtmed) |
| 5 | Vooluvõrgu pistikupesa |
| 6 | Mõõtevastuvõtja |

1

Katsetatav sõiduk

2

Isoleertugi

3

Laadimisjuhe

4

Maandatud tehisvõrk (tehisvõrgud) (vahelduv- või alalisvoolujuhtmed)

5

Vooluvõrgu pistikupesa

6

Mõõtevastuvõtja

---

LISA 14

SÕIDUKITE VÕRGU- JA KAUGSIDEÜHENDUSTEST TEKKIVATE RAADIOSAGEDUSLIKE HÄIRETE KATSETAMISE MEETOD(ID)

1.   ÜLDTEAVE

1.1.   Käesolevas lisas kirjeldatud katsemeetodit kohaldatakse „REESSi elektrivõrgust laadimise režiimi“ konfiguratsioonis olevate sõidukite suhtes.

1.2.   Katsemeetod

See katse on ette nähtud selleks, et mõõta konfiguratsioonis „REESSi elektrivõrgust laadimise režiim“ oleva sõiduki võrgu- ja kaugsideühendustest tekkivate raadiosageduslike häirete taset, et tagada selle vastavus elu-, äri- ja kergetööstuskeskkonna nõuetele.

Kui käesolevas lisas ei ole sätestatud teisiti, tehakse katse vastavalt standardile CISPR 22.

2.   SÕIDUKI SEISUND KATSE AJAL

2.1.   Sõiduk peab olema konfiguratsioonis „REESSi elektrivõrgust laadimise režiim“. Veoaku laetuse aste peab kogu sagedusvahemiku mõõtmise ajal olema 20–80 % maksimaalsest laetusest (selleks võib olla vaja sagedusvahemik osadeks jagada ja sõiduki veoaku tühjaks laadida, enne kui alustada järgmise sagedusvahemiku osa mõõtmist). Kui voolutarbimist saab kohandada, tuleb aluseks võtta väärtus, mis moodustab vähemalt 80 % selle nimiväärtusest.

Sõiduk peab olema liikumatu, mootor VÄLJA LÜLITATUD.

Kõik muud seadmed, mida juht või kaassõitja saab püsivalt sisse lülitada, peavad olema VÄLJA LÜLITATUD.

3.   KATSEKORRALDUS

3.1.   Katsed tehakse vastavalt standardi CISPR 22 punktile 5 juhtivusliku kiirguse kohta.

3.2.   Sõidukil mõõtmiseks kasutatavat näivtakistuse stabilisaatorit on kirjeldatud standardi CISPR 22 punktis 9.6.2.

Näivtakistuse stabilisaator

Sidekaablid viiakse sõidukini näivtakistuse stabilisaatori(te) kaudu.

Näivtakistuse stabilisaator(id) asetatakse otse aluspinnale. Näivtakistuse stabilisaatori(te) korpused ühendatakse aluspinnaga.

Iga näivtakistuse stabilisaatori mõõtepesa ühendatakse 50 Ω koormuse kaudu. Näivtakistuse stabilisaatori paigutus peab vastama käesoleva lisa liite joonistele 1a–1d.

3.3.   Katse skeem konfiguratsioonis „REESSi elektrivõrgust laadimise režiim“ oleva sõiduki ühendamiseks on näidatud käesoleva lisa liite joonistel 1a–1d.

Kui sõiduki funktsionaalsust ei ole näivtakistuse stabilisaatori kasutamise tõttu võimalik tagada, kohaldatakse standardis CISPR 22 kirjeldatud alternatiivset meetodit (käesoleva lisa liite jooniste 2a–2d kohaselt).

3.4.   Mõõtmised tehakse spektrianalüsaatori või skaneeriva vastuvõtjaga. Kasutatavad parameetrid on sätestatud tabelites 1 ja 2.

Tabel 1

Spektrianalüsaatori parameetrid

| Sagedusvahemik
  (MHz) | Tipudetektor | Kvaasitipudetektor | Keskväärtuse detektor |
| --- | --- | --- | --- |
| RBW – 3 dB | Skaneerimisaeg | RBW – 6 dB | Skaneerimisaeg | RBW – 3 dB | Skaneerimisaeg |
| 0,15–30 | 9/10 kHz | 10 s/MHz | 9 kHz | 200 s/MHz | 9/10 kHz | 10 s/MHz |
| Märkus: kui tipu mõõtmiseks kasutatakse spektrianalüsaatorit, peab videoriba laius olema eraldusvõime ribalaiusest vähemalt kolm korda suurem. |

Sagedusvahemik

(MHz)

Tipudetektor

Kvaasitipudetektor

Keskväärtuse detektor

RBW – 3 dB

Skaneerimisaeg

RBW – 6 dB

Skaneerimisaeg

RBW – 3 dB

Skaneerimisaeg

0,15–30

9/10 kHz

10 s/MHz

9 kHz

200 s/MHz

9/10 kHz

10 s/MHz

Märkus: kui tipu mõõtmiseks kasutatakse spektrianalüsaatorit, peab videoriba laius olema eraldusvõime ribalaiusest vähemalt kolm korda suurem.

Tabel 2

Skaneeriva vastuvõtja parameetrid

| Sagedusvahemik
  (MHz) | Tipudetektor | Kvaasitipudetektor | Keskväärtuse detektor |
| --- | --- | --- | --- |
| BW – 6 dB | Sammu suurus (1) | Viivitusaeg | BW – 6 dB | Sammu suurus (1) | Viivitusaeg | BW – 6 dB | Sammu suurus (1) | Viivitusaeg |
| 0,15–30 | 9 kHz | 5 kHz | 50 ms | 9 kHz | 5 kHz | 1 s | 9 kHz | 5 kHz | 50 ms |

Sagedusvahemik

(MHz)

Tipudetektor

Kvaasitipudetektor

Keskväärtuse detektor

BW – 6 dB

Sammu suurus (1)

Viivitusaeg

BW – 6 dB

Sammu suurus (1)

Viivitusaeg

BW – 6 dB

Sammu suurus (1)

Viivitusaeg

0,15–30

9 kHz

5 kHz

50 ms

9 kHz

5 kHz

1 s

9 kHz

5 kHz

50 ms

4.   KATSENÕUDED

4.1.   Poolkajavabas ruumis või väliskatsekohas tehtavate mõõtmiste puhul kehtivad piirnormid kogu sagedusalas 0,15–30 MHz.

4.2.   Mõõdetakse keskväärtus- ja kas kvaasitipu- või tipudetektoritega. Piirnormid on esitatud tabeli 9 punktis 7.6. Tipudetektorite kasutamise korral kohaldatakse parandustegurit 20 dB, nagu on ette nähtud standardis CISPR 12.

---

(1)  Üksnes lairibahäiringute puhul võib sageduse sammu maksimaalset suurust suurendada kuni ribalaiuse väärtuseni.

Liide

Joonis 1

Sõiduk konfiguratsioonis „REESSi elektrivõrgust laadimise režiim“

Näide katseseadmest, kus pistik asub sõiduki küljel (vahelduv- või alalisvool koos sidega)

Joonis 1a

Image 53

0,8 (+0,2 / –0) m

100 (+200 / –0) mm

Eestvaade

Joonis 1b

Joonis 1b

Image 54

max 0,5 m

0,8 (+0,2 / –0) m

Kaabel (volditakse, kui pikem kui 1 m) 100 ± 25 mm kõrgusel pinnast ja vähemalt 10 cm kaugusel autokerest

Pealtvaade

Selgitus:

| 1 | Katsetatav sõiduk | 5 | Vooluvõrgu pistikupesa |
| --- | --- | --- | --- |
| 2 | Isoleertugi | 6 | Maandatud näivtakistuse stabilisaator(id) (sidekaablite jaoks) |
| 3 | Laadimis-/sidekaabel | 7 | Laadimisjaam |
| 4 | Maandatud vaheldusv- või alalisvoolu tehisvõrk (tehisvõrgud) (vahelduv- või alalisvoolujuhtmed) | 8 | Mõõtevastuvõtja |

1

Katsetatav sõiduk

5

Vooluvõrgu pistikupesa

2

Isoleertugi

6

Maandatud näivtakistuse stabilisaator(id) (sidekaablite jaoks)

3

Laadimis-/sidekaabel

7

Laadimisjaam

4

Maandatud vaheldusv- või alalisvoolu tehisvõrk (tehisvõrgud) (vahelduv- või alalisvoolujuhtmed)

8

Mõõtevastuvõtja

Sõiduk konfiguratsioonis „REESSi elektrivõrgust laadimise režiim“

Sõiduk konfiguratsioonis „REESSi elektrivõrgust laadimise režiim“

Näide katseseadmest, kus pistik asub sõiduki ees/taga (vahelduv- või alalisvool koos sidega)

Joonis 1c

Joonis 1c

Image 55

Eestvaade

0,8 (+0,2 / –0) m

Joonis 1d

Joonis 1d

Image 56

max 0,5 m

0,8 (+0,2 / –0) m

Kaabel (volditakse, kui pikem kui 1 m) 100 ± 25 mm kõrgusel pinnast ja vähemalt 10 cm kaugusel autokerest

Pealtvaade

0,1 (+0,2 / –0) m

Selgitus:

| 1 | Katsetatav sõiduk | 5 | Vooluvõrgu pistikupesa |
| --- | --- | --- | --- |
| 2 | Isoleertugi | 6 | Maandatud näivtakistuse stabilisaator(id) (sidekaablite jaoks) |
| 3 | Laadimis-/sidekaabel | 7 | Laadimisjaam |
| 4 | Maandatud vaheldusv- või alalisvoolu tehisvõrk (tehisvõrgud) (vahelduv- või alalisvoolujuhtmed) | 8 | Mõõtevastuvõtja |

1

Katsetatav sõiduk

5

Vooluvõrgu pistikupesa

2

Isoleertugi

6

Maandatud näivtakistuse stabilisaator(id) (sidekaablite jaoks)

3

Laadimis-/sidekaabel

7

Laadimisjaam

4

Maandatud vaheldusv- või alalisvoolu tehisvõrk (tehisvõrgud) (vahelduv- või alalisvoolujuhtmed)

8

Mõõtevastuvõtja

Joonis 2

Joonis 2

Alternatiivne mõõtmismeetod konfiguratsioonis „REESSi elektrivõrgust laadimise režiim“ oleva sõiduki puhul

Alternatiivne mõõtmismeetod konfiguratsioonis „REESSi elektrivõrgust laadimise režiim“ oleva sõiduki puhul

Näide katseseadmest, kus pistik asub sõiduki küljel (vahelduv- või alalisvool koos sidega)

Joonis 2a

Joonis 2a

Image 57

500 (+100 / –0) mm

200 (+100 / –0) mm

100 (+200 / –0) mm

0,8 (+0,2 / –0) m

Eestvaade

Joonis 2b

Joonis 2b

Image 58

200 (+100 / –0) mm

Pealtvaade

500 (+100 / –0) mm

max 0,5 m

0,8 (+0,2 / –0) m

Kaabel (volditakse, kui pikem kui 1 m) 100 ± 25 mm kõrgusel pinnast ja vähemalt 10 cm kaugusel autokerest

Selgitus:

| 1 | Katsetatav sõiduk | 7 | Laadimisjaam |
| --- | --- | --- | --- |
| 2 | Isoleertugi | 8 | Voolusisestussond |
| 3 | Laadimis-/sidekaabel | 9 | Sidekaablid |
| 4 | Maandatud vahelduv- või alalisvoolu tehisvõrk (tehisvõrgud) (vahelduv- või alalisvoolujuhtmed) | 10 | Mõõtevastuvõtja |
| 5 | Vooluvõrgu pistikupesa | 11 | Mahtuvuslik pingeandur |

1

Katsetatav sõiduk

7

Laadimisjaam

2

Isoleertugi

8

Voolusisestussond

3

Laadimis-/sidekaabel

9

Sidekaablid

4

Maandatud vahelduv- või alalisvoolu tehisvõrk (tehisvõrgud) (vahelduv- või alalisvoolujuhtmed)

10

Mõõtevastuvõtja

5

Vooluvõrgu pistikupesa

11

Mahtuvuslik pingeandur

Alternatiivne mõõtmismeetod konfiguratsioonis „REESSi elektrivõrgust laadimise režiim“ oleva sõiduki puhul

Näide katseseadmest, kus pistik asub sõiduki ees/taga (vahelduv- või alalisvool koos sidega)

Joonis 2c

Joonis 2c

Image 59

500 (+100 / –0) mm

200 (+100 / –0) mm

0,8 (+0,2 / –0) m

Eestvaade

Joonis 2d

Joonis 2d

Image 60

500 (+100/-0) mm

200 (+100 / –0) mm

Pealtvaade

Kaabel (volditakse, kui pikem kui 1 m) 100 ± 25 mm kõrgusel pinnast ja vähemalt 10 cm kaugusel autokerest

max 0,5 m

0,8 (+0,2 / –0) m

Selgitus:

| 1 | Katsetatav sõiduk | 7 | Laadimisjaam |
| --- | --- | --- | --- |
| 2 | Isoleertugi | 8 | Vooluandur (või mahtuvuslik pingeandur) |
| 3 | Laadimis-/sidekaabel | 9 | Sidekaablid |
| 4 | Maandatud vahelduv- või alalisvoolu tehisvõrk (tehisvõrgud) (vahelduv- või alalisvoolujuhtmed) | 10 | Mõõtevastuvõtja |
| 5 | Vooluvõrgu pistikupesa | 11 | Mahtuvuslik pingeandur |

1

Katsetatav sõiduk

7

Laadimisjaam

2

Isoleertugi

8

Vooluandur (või mahtuvuslik pingeandur)

3

Laadimis-/sidekaabel

9

Sidekaablid

4

Maandatud vahelduv- või alalisvoolu tehisvõrk (tehisvõrgud) (vahelduv- või alalisvoolujuhtmed)

10

Mõõtevastuvõtja

5

Vooluvõrgu pistikupesa

11

Mahtuvuslik pingeandur

---

LISA 15

MEETOD(ID) SÕIDUKI HÄIRETALUVUSE KATSETAMISEKS VAHELDUV- JA ALALISVOOLUJUHTMETES TEKKIVATE KIIRETE MITTESTATSIONAARSETE IMPULSSIDE VÕI IMPULSIPAKETTIDE SUHTES

1.   ÜLDTEAVE

1.1.   Käesolevas lisas kirjeldatud katsemeetodit kohaldatakse üksnes sõidukite suhtes. Meetod käsitleb üksnes sõiduki konfiguratsiooni, mida kasutatakse „REESSi elektrivõrgust laadimise režiimis“.

1.2.   Katsemeetod

Selle katse eesmärgiks on tõendada sõiduki elektrooniliste süsteemide häiretaluvust. Sõiduki vahelduv- või alalisvoolujuhtmesse lastakse kiired mittestatsionaarsed impulsid või impulsipaketid käesolevas lisas kirjeldatud viisil. Sõidukit jälgitakse katse ajal.

Kui käesolevas lisas ei ole sätestatud teisiti, tehakse katse vastavalt standardile IEC 61000-4-4.

2.   SÕIDUKI SEISUND KATSETE AJAL KONFIGURATSIOONIS, MIDA KASUTATAKSE „REESSI ELEKTRIVÕRGUST LAADIMISE REŽIIMIS“

2.1.   Sõiduk peab olema koormamata, välja arvatud vajalikud katseseadmed.

2.1.1.   Sõiduk peab olema liikumatu, mootor VÄLJA LÜLITATUD ja laadimisrežiimil.

2.1.2.   Sõiduki suhtes kehtestatud põhitingimused

Käesolevas punktis määratakse kindlaks sõiduki häiretaluvuskatse miinimumtingimused (niivõrd, kuivõrd need on kohaldatavad) ning katse mitteläbimise kriteeriumid. Muid sõidukisüsteeme, mis võivad mõjutada häiretaluvusega seotud funktsioone, tuleb katsetada tootja ja tehnilise teenistuse vahel kokku lepitud viisil.

| Sõiduki katsetingimused „REESSi laadimisrežiimi“ puhul | Mitteläbimise kriteeriumid |
| --- | --- |
| REESS peab olema laadimisrežiimis. Veoaku laetuse aste peab kogu mõõtmise ajal olema 20–80 % maksimaalsest laetusest (selleks võib olla vaja mõõtmine ajaliselt osadeks jagada ja sõiduki veoaku tühjaks laadida, enne kui alustada järgmise osa mõõtmist). Kui voolutarbimist saab kohandada, tuleb aluseks võtta väärtus, mis moodustab vähemalt 20 % selle nimiväärtusest. | Sõiduk hakkab liikuma |

Sõiduki katsetingimused „REESSi laadimisrežiimi“ puhul

Mitteläbimise kriteeriumid

REESS peab olema laadimisrežiimis. Veoaku laetuse aste peab kogu mõõtmise ajal olema 20–80 % maksimaalsest laetusest (selleks võib olla vaja mõõtmine ajaliselt osadeks jagada ja sõiduki veoaku tühjaks laadida, enne kui alustada järgmise osa mõõtmist). Kui voolutarbimist saab kohandada, tuleb aluseks võtta väärtus, mis moodustab vähemalt 20 % selle nimiväärtusest.

Sõiduk hakkab liikuma

2.1.3.   Kõik muud seadmed, mida juht või kaassõitja saab püsivalt sisse lülitada, peavad olema VÄLJA LÜLITATUD.

2.2.   Sõiduki jälgimiseks kasutatakse üksnes seadmeid, mis ei tekita häireid. Sõiduki välispoolt ja sõitjateruumi tuleb jälgida, et teha kindlaks, kas käesoleva lisa nõuded on täidetud (nt kasutades üht v mitut videokaamerat, mikrofoni jms).

3.   KATSESEADMED

3.1.   Katseseadmed koosnevad võrdlusaluspinnast (varjestatud ruum ei ole nõutav), mittestatsionaarsete impulsside ja impulsipakettide generaatorist, sidestus-/lahtisidestusahelast (CDN) ja mahutuvusliku sidestusega sulgurist.

3.2.   Mittestatsionaarsete impulsside ja impulsipakettide generaator peab vastama standardi IEC 61000-4-4 punktis 6.1 sätestatud tingimusele.

3.3.   Sidestus-/lahtisidestusahel peab vastama standardi IEC 61000-4-4 punktis 6.2 sätestatud tingimusele. Kui vahelduv- või alalisvoolujuhtmetes ei saa kasutada CDN-ahelat, võib kasutada standardi IEC 61000-4-4 punktis 6.3 ette nähtud mahutuvusliku sidestusega sulgurit.

4.   KATSETINGIMUSED

4.1.   Sõiduki katse skeem põhineb laboratooriumitüüpi katseskeemil, nagu kirjeldatud standardi IEC 61000-4-4 punktis 7.2.

4.2.   Sõiduk asetatakse otse aluspinnale.

4.3.   Tehniline teenistus teeb katse käesoleva eeskirja punkti 7.7.2.1 kohaselt.

Et kontrollida sõiduki vastavust käesoleva lisa nõuetele, võib tehniline teenistus teise võimalusena jätta katse tegemata, kui tootja esitab mõõteandmed, mis on saadud ISO 17025 kohaldatavate osade alusel akrediteeritud ja tüübikinnitusasutuse poolt tunnustatud katselaborilt.

5.   NÕUTUD KATSETASEME KINDLAKSMÄÄRAMINE

5.1.   Katsemeetodid

5.1.1.   Katsetaseme nõuete kindlaksmääramiseks kasutatakse standardi IEC 61000-4-4 kohast katsemeetodit.

5.1.2.   Katseetapp

Sõiduk paigutatakse aluspinnale. Sõiduki vahelduv- või alalisvoolujuhtmesse lastakse tavarežiimis kiire mittestatsionaarne impulss või impulsipakett, kasutades käesoleva lisa liite joonisel 1 kirjeldatud CDN-ahelat.

Katse skeem tuleb märkida katsearuandesse.

Liide

Joonis 1

Sõiduk konfiguratsioonis „REESSi elektrivõrgust laadimise režiim“, ühendatud alalis/vahelduvvoolujuhtmetega

Image 61

Vahelduv-/alalisvoolu- võrk

Kiirtee mittestatsionaarsete impulsside/impulsipaketi (EFT/B) katse

Kaabel (volditakse, kui pikem kui 1 m) 100 ± 25 mm kõrgusel pinnast ja vähemalt 10 cm kaugusel autokerest

EFT/B generaator

Filter

CDN

0,8 (+0,2 / –0) m

---

LISA 16

MEETOD SÕIDUKI HÄIRETALUVUSE KATSETAMISEKS VAHELDUV- VÕI ALALISVOOLUJUHTMETES TEKKIVATE PINGEMUHKUDE SUHTES

1.   ÜLDTEAVE

1.1.   Käesolevas lisas kirjeldatud katsemeetodit kohaldatakse üksnes sõidukite suhtes. Meetod käsitleb üksnes sõiduki konfiguratsiooni, mida kasutatakse „REESSi elektrivõrgust laadimise režiimis“.

1.2.   Katsemeetod

Selle katse eesmärgiks on tõendada sõiduki elektrooniliste süsteemide häiretaluvust. Sõiduki vahelduv- või alalisvoolujuhtmesse lastakse pingemuhud käesolevas lisas kirjeldatu kohaselt. Sõidukit jälgitakse katse ajal.

Kui käesolevas lisas ei ole sätestatud teisiti, tehakse katse vastavalt standardile IEC 61000-4-5.

2.   SÕIDUKI SEISUND KATSETE AJAL KONFIGURATSIOONIS, MIDA KASUTATAKSE „REESSI ELEKTRIVÕRGUST LAADIMISE REŽIIMIS“

2.1.   Sõiduk peab olema koormamata, välja arvatud vajalikud katseseadmed.

2.1.1.   Sõiduk peab olema liikumatu, mootor VÄLJA LÜLITATUD ja laadimisrežiimil.

2.1.2.   Sõiduki suhtes kehtestatud põhitingimused

Käesolevas punktis määratakse kindlaks sõiduki häiretaluvuskatse miinimumtingimused (niivõrd, kuivõrd need on kohaldatavad) ning katse mitteläbimise kriteeriumid. Muid sõidukisüsteeme, mis võivad mõjutada häiretaluvusega seotud funktsioone, tuleb katsetada tootja ja tehnilise teenistuse vahel kokku lepitud viisil.

| Sõiduki katsetingimused „REESSi laadimisrežiimi“ puhul | Mitteläbimise kriteeriumid |
| --- | --- |
| REESS peab olema laadimisrežiimis. Veoaku laetuse aste peab kogu mõõtmise ajal olema 20–80 % maksimaalsest laetusest (selleks võib olla vaja mõõtmine ajaliselt osadeks jagada ja sõiduki veoaku tühjaks laadida, enne kui alustada järgmise osa mõõtmist). Kui voolutarbimist saab kohandada, tuleb aluseks võtta väärtus, mis moodustab vähemalt 20 % selle nimiväärtusest. | Sõiduk hakkab liikuma |

Sõiduki katsetingimused „REESSi laadimisrežiimi“ puhul

Mitteläbimise kriteeriumid

REESS peab olema laadimisrežiimis. Veoaku laetuse aste peab kogu mõõtmise ajal olema 20–80 % maksimaalsest laetusest (selleks võib olla vaja mõõtmine ajaliselt osadeks jagada ja sõiduki veoaku tühjaks laadida, enne kui alustada järgmise osa mõõtmist). Kui voolutarbimist saab kohandada, tuleb aluseks võtta väärtus, mis moodustab vähemalt 20 % selle nimiväärtusest.

Sõiduk hakkab liikuma

2.1.3.   Kõik muud seadmed, mida juht või kaassõitja saab püsivalt sisse lülitada, peavad olema VÄLJA LÜLITATUD.

2.2.   Sõiduki jälgimiseks kasutatakse üksnes seadmeid, mis ei tekita häireid. Sõiduki välispoolt ja sõitjateruumi tuleb jälgida, et teha kindlaks, kas käesoleva lisa nõuded on täidetud (nt kasutades üht või mitut videokaamerat, mikrofoni jms).

3.   KATSESEADMED

3.1.   Katseseadmed koosnevad võrdlusaluspinnast (varjestatud ruum ei ole nõutav), impulsspingegeneraatorist ja sidestus-/lahtisidestusahelast (CDN-ahelast).

3.2.   Impulsspingegeneraator peab vastama standardi IEC 61000-4-5 punktis 6.1 sätestatud tingimusele.

3.3.   Sidestus-/lahtisidestusahel peab vastama standardi IEC 61000-4-5 punktis 6.3 sätestatud tingimusele.

4.   KATSETINGIMUSED

4.1.   Sõiduki katseks ettevalmistamine põhineb standardi IEC 61000-4-5 punktis 7.2 kirjeldatud ettevalmistamisel.

4.2.   Sõiduk asetatakse otse aluspinnale.

4.3.   Tehniline teenistus teeb katse käesoleva eeskirja punkti 7.8.2.1 kohaselt.

Et kontrollida sõiduki vastavust käesoleva lisa nõuetele, võib tehniline teenistus teise võimalusena jätta katse tegemata, kui tootja esitab mõõteandmed, mis on saadud ISO 17025 kohaldatavate osade alusel akrediteeritud ja tüübikinnitusasutuse poolt tunnustatud katselaborilt.

5.   NÕUTUD KATSETASEME KINDLAKSMÄÄRAMINE

5.1.   Katsemeetodid

5.1.1.   Katsetaseme nõuete kindlaksmääramiseks kasutatakse standardi IEC 61000-4-5 kohast katsemeetodit.

5.1.2.   Katseetapp

Sõiduk paigutatakse aluspinnale. Sõiduki vahelduv- või alalisvoolujuhtmesse lastakse pingemuhk iga juhtme ja maanduse vahele ning juhtmete vahele, kasutades selleks CDN-ahelat käesoleva lisa liite joonistel 1–4 kirjeldatud viisil.

Katse skeem tuleb märkida katsearuandesse.

Liide

Sõiduk konfiguratsioonis „REESSi elektrivõrgust laadimise režiim“

Joonis 1

Sõiduk konfiguratsioonis „REESSi elektrivõrgust laadimise režiim“ – ühendus võrgujuhtme ja (ühefaasilise) alalis- ja vahelduvvoolu juhtmete vahel

Image 62

Maanduri nullpotentsiaaliala

Vahelduv-/alalisvoolu- võrk

Impulsspinge- generaator

CDN

Kaabel (volditakse, kui pikem kui 1 m) 100 ± 25 mm kõrgusel pinnast ja vähemalt 10 cm kaugusel autokerest

0,8 (+0,2 / –0) m

Joonis 2

Joonis 2

Sõiduk konfiguratsioonis „REESSi elektrivõrgust laadimise režiim“ – iga võrgujuhtme ühendus maandusega (ühefaasilise alalis- ja vahelduvvoolu juhtmed)

Sõiduk konfiguratsioonis „REESSi elektrivõrgust laadimise režiim“ – iga võrgujuhtme ühendus maandusega (ühefaasilise alalis- ja vahelduvvoolu juhtmed)

Image 63

Vahelduv-/alalisvoolu- võrk

Maanduri nullpotentsiaaliala

CDN

Impulsspinge- generaator

Kaabel (volditakse, kui pikem kui 1 m) 100 ± 25 mm kõrgusel pinnast ja vähemalt 10 cm kaugusel autokerest

0,8 (+0,2 / –0) m

Joonis 3

Joonis 3

Sõiduk konfiguratsioonis „REESSi elektrivõrgust laadimise režiim“ – kolmefaasilise vahelduvvoolu juhtmete ühendamine

Sõiduk konfiguratsioonis „REESSi elektrivõrgust laadimise režiim“ – kolmefaasilise vahelduvvoolu juhtmete ühendamine

Image 64

Vahelduv vooluvõrk

Maanduri nullpotentsiaaliala

0,8 (+0,2 / –0) m

Kaabel (volditakse, kui pikem kui 1 m) 100 ± 25 mm kõrgusel pinnast ja vähemalt 10 cm kaugusel autokerest

CDN

Impulsspinge- generaator

Joonis 4

Joonis 4

Sõiduk konfiguratsioonis „REESS elektrivõrgust laadimise režiimis“ – ühendus iga võrgujuhtme ja maanduse vahel (kolmefaasilise vahelduvvoolu juhtmed

Sõiduk konfiguratsioonis „REESS elektrivõrgust laadimise režiimis“ – ühendus iga võrgujuhtme ja maanduse vahel (kolmefaasilise vahelduvvoolu juhtmed

Image 65

Maanduri nullpotentsiaaliala

Vahelduv vooluvõrk

Impulsspinge- generaator

0,8 (+0,2 / –0) m

Kaabel (volditakse, kui pikem kui 1 m) 100 ± 25 mm kõrgusel pinnast ja vähemalt 10 cm kaugusel autokerest

CDN

---

LISA 17

ELEKTRILISTE/ELEKTROONILISTE ALAKOOSTUDE VAHELDUVVOOLUJUHTMETES TEKKIVATE VOOLUHARMOONIKUTEST PÕHJUSTATUD HÄIRINGUTE KATSETAMISE MEETOD(ID)

1.   ÜLDTEAVE

1.1.   Käesolevas lisas kirjeldatud katsemeetodit kohaldatakse konfiguratsioonis „REESSi elektrivõrgust laadimise režiim“ olevate elektriliste/elektrooniliste alakoostude suhtes.

1.2.   Katsemeetod

See katse on ette nähtud selleks, et mõõta „REESSi elektrivõrgust laadimise režiimi“ konfiguratsioonis oleva elektrilise/elektroonilise alakoostu tekitatud vooluharmoonikute taset selle vahelduvvoolujuhtmetes, et tagada selle vastavus elu-, äri- ja kergetööstuskeskkonna nõuetele.

Kui käesolevas lisas ei ole sätestatud teisiti, tehakse katse vastavalt järgmistele standarditele:

| a) | IEC 61000-3-2, kui tegemist on A-klassi seadmestikuga, mille sisendvool on laadimisrežiimil ≤ 16 A faasi kohta; |
| --- | --- |

a)

IEC 61000-3-2, kui tegemist on A-klassi seadmestikuga, mille sisendvool on laadimisrežiimil ≤ 16 A faasi kohta;

| b) | IEC 61000-3-12, kui sisendvool laadimisrežiimil on > 16 A ja ≤ 75 A faasi kohta. |
| --- | --- |

b)

IEC 61000-3-12, kui sisendvool laadimisrežiimil on > 16 A ja ≤ 75 A faasi kohta.

2.   ELEKTRILISE/ELEKTROONILISE ALAKOOSTU SEISUND KATSETE AJAL

2.1.   Elektriline/elektrooniline alakoost peab olema konfiguratsioonis „REESSi elektrivõrgust laadimise režiim“.

Veoaku laetuse aste peab kogu mõõtmise ajal olema 20–80 % maksimaalsest laetusest (selleks võib olla vaja mõõtmine ajaliselt osadeks jagada ja sõiduki veoaku tühjaks laadida, enne kui alustada järgmise osa mõõtmist).

Kui voolutarbimist saab kohandada, tuleb aluseks võtta väärtus, mis moodustab vähemalt 80 % selle nimiväärtusest.

3.   KATSEKORRALDUS

3.1.   Mõõtmisteks kasutatav katseaeg on sama mis kvaasi-statsionaarsete seadmete puhul, nagu on ette nähtud standardi IEC 610004-3-2 tabelis 4.

3.2.   Katse skeem konfiguratsioonis „REESSi elektrivõrgust laadimise režiim“ oleva ühefaasilise elektrilise/elektroonilise alakoostu katsetamiseks on näidatud käesoleva lisa 1. liite joonisel 1.

3.3.   Katse skeem konfiguratsioonis „REESSi elektrivõrgust laadimise režiimis“ oleva kolmefaasilise elektrilise/elektroonilise alakoostu katsetamiseks on näidatud käesoleva lisa liite joonisel 2.

4.   KATSENÕUDED

4.1.   Paaris ja paaritute vooluharmoonikute mõõtmised tehakse kuni 40. vooluharmoonikuni.

4.2.   Piirnormid „REESSi elektrivõrgust laadimise režiimis“ kasutatava ühefaasilise või kolmefaasilise elektrilise/elektroonilise alakoostu jaoks, mille nimivool on ≤ 16 A faasi kohta, on esitatud käesoleva eeskirja punkti 7.11.2.1 tabelis 10.

4.3.   Piirnormid „REESSi elektrivõrgust laadimise režiimis“ kasutatava ühefaasilise elektrilise/elektroonilise alakoostu jaoks, mille nimivool on > 16 A ≤ 75 A faasi kohta, on esitatud käesoleva eeskirja punkti 7.11.2.2 tabelis 11.

4.4.   Piirnormid „REESSi elektrivõrgust laadimise režiimis“ kasutatava kolmefaasilise elektrilise/elektroonilise alakoostu jaoks, mille nimivool on > 16 A ja ≤ 75 A faasi kohta, on esitatud käesoleva eeskirja punkti 7.11.2.2 tabelis 12.

4.5.   Kui „REESSi elektrivõrgust laadimise režiimis“ kasutatava kolmefaasilise elektrilise/elektroonilise alakoostu puhul, mille nimivool on > 16 A ja ≤ 75 A faasi kohta, on täidetud vähemalt üks standardi IEC 61000-3-12 punkti 5.2 tingimustest (a, b või c), võib kohaldada punkti 7.11.2.2 tabelis 13 esitatud piirnorme.

Liide

Joonis 1

Elektriline/elektrooniline alakoost (ESA) konfiguratsioonis „REESSi elektrivõrgust laadimise režiim“ – ühefaasilise seadme katse skeem

Toiteallikas – sisenäivtakis-tus ZS ja avatud vooluringi pinge G

Kaabli pikkus max 10 m

ESA

Mõõteseade sisendnäivtakistusega ZM

Joonis 2

Elektriline/elektrooniline alakoost (ESA) konfiguratsioonis „REESSi elektrivõrgust laadimise režiim“ – kolmefaasilise seadme katse skeem

Toiteallikas – sisenäivtakis-tus ZS ja avatud vooluringi pinge G

ESA

Kaabli pikkus max 10 m

Mõõteseade sisendnäivtakistusega ZM

---

LISA 18

ELEKTRILISE/ELEKTROONILISE ALAKOOSTU VAHELDUVVOOLUJUHTMETES PINGE MUUTUSTEST, PINGE KÕIKUMISTEST JA VÄRELUSEST TEKKIVATE HÄIRINGUTE KATSETAMISE MEETOD(ID)

1.   ÜLDTEAVE

1.1.   Käesolevas lisas kirjeldatud katsemeetodit kohaldatakse konfiguratsioonis „REESSi elektrivõrgust laadimise režiim“ olevate elektriliste/elektrooniliste alakoostude suhtes.

1.2.   Katsemeetod

See katse on mõeldud pinge muutuste, pinge kõikumiste ja väreluse mõõtmiseks konfiguratsioonis „REESSi elektrivõrgust laadimise režiim“ oleva elektrilise/elektroonilise alakoostu vahelduvvoolujuhtmetes, et tagada selle vastavus elu-, äri- ja kergetööstuskeskkonna nõuetele.

Kui käesolevas lisas ei ole sätestatud teisiti, tehakse katse vastavalt järgmistele standarditele:

| a) | IEC 61000-3-3, kui nimivool „REESSi laadimise režiimis“ on ≤ 16 A faasi kohta ning seade ühendatakse ilma ühendustingimusteta, |
| --- | --- |

a)

IEC 61000-3-3, kui nimivool „REESSi laadimise režiimis“ on ≤ 16 A faasi kohta ning seade ühendatakse ilma ühendustingimusteta,

| b) | IEC 61000-3-11, kui nimivool „REESSi laadimise režiimis“ on > 16 A ja ≤ 75 A faasi kohta ning seade ühendatakse vastavalt ühendustingimustele. |
| --- | --- |

b)

IEC 61000-3-11, kui nimivool „REESSi laadimise režiimis“ on > 16 A ja ≤ 75 A faasi kohta ning seade ühendatakse vastavalt ühendustingimustele.

2.   ELEKTRILISE/ELEKTROONILISE ALAKOOSTU SEISUND KATSETE AJAL

2.1.   Elektriline/elektrooniline alakoost peab olema konfiguratsioonis „REESSi elektrivõrgust laadimise režiim“.

Veoaku laetuse aste peab kogu mõõtmise ajal olema 20–80 % maksimaalsest laetusest (selleks võib olla vaja mõõtmine ajaliselt osadeks jagada ja sõiduki veoaku tühjaks laadida, enne kui alustada järgmise osa mõõtmist).

Kui voolutarbimist saab kohandada, tuleb aluseks võtta väärtus, mis moodustab vähemalt 80 % selle nimiväärtusest.

3.   KATSEKORRALDUS

3.1.   Katsed konfiguratsioonis „REESSi elektrivõrgust laadimise režiim“ oleva elektrilise/elektroonilise alakoostuga (nimivool ≤ 16 A faasi kohta ning ühendatud ilma ühendustingimusteta) tehakse standardi IEC 61000-3-3 punkti 4 kohaselt.

3.2.   Katsed konfiguratsioonis „REESSi elektrivõrgust laadimise režiim“ oleva elektrilise/elektroonilise alakoostuga (nimivool > 16 A ja ≤ 75 A faasi kohta ning ühendatud ühendustingimuste kohaselt) tehakse standardi IEC 61000-3-11 punkti 6 kohaselt.

3.3.   Katse skeem konfiguratsioonis „REESSi elektrivõrgust laadimise režiim“ oleva elektrilise/elektroonilise alakoostu katsetamiseks on näidatud käesoleva lisa liite joonistel 1a ja 1b.

4.   KATSENÕUDED

4.1.   Määrata tuleb järgmised ajaga seotud näitajad: „lühiajaline värelus“, „pikaajaline värelus“ ja „pinge suhteline muutumine“.

4.2.   Piirnormid konfiguratsioonis „REESSi elektrivõrgust laadimise režiim“ oleva elektrilise/elektroonilise alakoostu jaoks, mille nimivool on ≤ 16 A faasi kohta ja mis on ühendatud ilma ühendustingimusteta, on esitatud käesoleva eeskirja punktis 7.12.2.1.

4.3.   Piirnormid konfiguratsioonis „REESSi elektrivõrgust laadimise režiim“ oleva elektrilise/elektroonilise alakoostu jaoks, mille nimivool on > 16 A ja ≤ 75 A faasi kohta ja mis on ühendatud ühendustingimuste kohaselt, on esitatud käesoleva eeskirja punktis 7.12.2.2.

Liide

Joonis 1a

Elektriline/elektrooniline alakoost (ESA) konfiguratsioonis „REESSi elektrivõrgust laadimise režiim“ – ühefaasilise seadme katse skeem

Toiteallikas – avatud vooluringi pinge G ja näivtakistus (RP + j XP)

Mõõteseade

ESA

Joonis 1b

Elektriline/elektrooniline alakoost (ESA) konfiguratsioonis „REESSi elektrivõrgust laadimise režiim“ – kolmefaasilise seadme katse skeem

Toiteallikas – avatud vooluringi pinge G ja näivtakistus (RP + j XP)

ESA

Mõõteseade

---

LISA 19

ELEKTRILISTE/ELEKTROONILISTE ALAKOOSTUDE VAHELDUV- VÕI ALALISVOOLUJUHTMETES TEKKIVATE RAADIOSAGEDUSLIKE HÄIRETE KATSETAMISE MEETOD(ID)

1.   ÜLDTEAVE

1.1.   Käesolevas lisas kirjeldatud katsemeetodit kohaldatakse konfiguratsioonis „REESSi elektrivõrgust laadimise režiim“ olevate elektriliste/elektrooniliste alakoostude suhtes.

1.2.   Katsemeetod

See katse on mõeldud konfiguratsioonis „REESSi elektrivõrgust laadimise režiim“ oleva elektrilise/elektroonilise alakoostu tekitatud raadiosageduslike häirete taseme mõõtmiseks selle vahelduv- või alalisvoolujuhtmetes, et tagada selle vastavus elu-, äri- ja kergetööstuskeskkonna nõuetele.

Kui käesolevas lisas ei ole sätestatud teisiti, tehakse katse vastavalt standardile CISPR 16-2-1.

2.   ELEKTRILISE/ELEKTROONILISE ALAKOOSTU SEISUND KATSETE AJAL

2.1.   Elektriline/elektrooniline alakoost peab olema konfiguratsioonis „REESSi elektrivõrgust laadimise režiim“.

Veoaku laetuse aste peab kogu sagedusvahemiku mõõtmise ajal olema 20–80 % maksimaalsest laetusest (selleks võib olla vaja sagedusvahemik osadeks jagada ja sõiduki veoaku tühjaks laadida, enne kui alustada järgmise sagedusvahemiku osa mõõtmist).

Kui katse sooritatakse ilma REESSita, tuleb elektrilist/elektroonilist alakoostu katsetada nimivooluga. Kui voolutarbimist saab kohandada, tuleb aluseks võtta väärtus, mis moodustab vähemalt 80 % selle nimiväärtusest.

3.   KATSEKORRALDUS

3.1.   Katse tehakse vastavalt CISPR 16-2-1 punktile 7.4.1 nagu laua peal seisvate seadmete puhul.

3.2.   Sõiduki osadel mõõtmiseks kasutatavat tehislikku vooluvõrku on kirjeldatud standardi CISPR 16-1-2 punktis 4.3.

Tehisvõrgud

Tehisvõrk (tehisvõrgud) asetatakse otse aluspinnale. Tehisvõrkude korpused ühendatakse aluspinnaga.

Vahelduv- ja alalisvoolujuhtmetes tekkivaid häireid mõõdetakse üksteise järel igas juhtmes, ühendades mõõtevastuvõtja vastava tehisvõrgu mõõtepesaga; muude toitejuhtmetega ühendatud tehisvõrgu mõõtepesa ühendatakse 50 Ω koormuse kaudu.

Tehisvõrk peab asuma sõiduki laadimispistiku ees, sellega samal sõidukipoolel ja sellega samal joonel.

3.3.   Katse skeem konfiguratsioonis „REESSi elektrivõrgust laadimise režiim“ oleva elektrilise/elektroonilise alakoostu ühendamiseks on näidatud käesoleva lisa liite joonisel 1.

3.4.   Mõõtmised tehakse spektrianalüsaatori või skaneeriva vastuvõtjaga. Kasutatavad parameetrid on sätestatud tabelites 1 ja 2.

Tabel 1

Spektrianalüsaatori parameetrid

| Sagedusvahemik
  (MHz) | Tipudetektor | Kvaasitipudetektor | Keskväärtuse detektor |
| --- | --- | --- | --- |
| RBW – 3 dB | Skaneerimisaeg | RBW – 6 dB | Skaneerimisaeg | RBW – 3 dB | Skaneerimisaeg |
| 0,15–30 | 9/10 kHz | 10 s/MHz | 9 kHz | 200 s/MHz | 9/10 kHz | 10 s/MHz |
| Märkus: kui tipu mõõtmiseks kasutatakse spektrianalüsaatorit, peab videoriba laius olema eraldusvõime ribalaiusest vähemalt kolm korda suurem. |

Sagedusvahemik

(MHz)

Tipudetektor

Kvaasitipudetektor

Keskväärtuse detektor

RBW – 3 dB

Skaneerimisaeg

RBW – 6 dB

Skaneerimisaeg

RBW – 3 dB

Skaneerimisaeg

0,15–30

9/10 kHz

10 s/MHz

9 kHz

200 s/MHz

9/10 kHz

10 s/MHz

Märkus: kui tipu mõõtmiseks kasutatakse spektrianalüsaatorit, peab videoriba laius olema eraldusvõime ribalaiusest vähemalt kolm korda suurem.

Tabel 2

Skaneeriva vastuvõtja parameetrid

| Sagedusvahemik
  (MHz) | Tipudetektor | Kvaasitipudetektor | Keskväärtuse detektor |
| --- | --- | --- | --- |
| BW – 6 dB | Sammu suurus (1) | Viivitusaeg | BW – 6 dB | Sammu suurus (1) | Viivitusaeg | BW – 6 dB | Sammu suurus (1) | Viivitusaeg |
| 0,15–30 | 9 kHz | 5 kHz | 50 ms | 9 kHz | 5 kHz | 1 s | 9 kHz | 5 kHz | 50 ms |
| Märkus: elektroonilise juhtseadeta kommutaatormootori tekitatud kiirguse puhul võib sammu maksimaalset suurust suurendada kuni viiekordse ribalaiuseni. |

Sagedusvahemik

(MHz)

Tipudetektor

Kvaasitipudetektor

Keskväärtuse detektor

BW – 6 dB

Sammu suurus (1)

Viivitusaeg

BW – 6 dB

Sammu suurus (1)

Viivitusaeg

BW – 6 dB

Sammu suurus (1)

Viivitusaeg

0,15–30

9 kHz

5 kHz

50 ms

9 kHz

5 kHz

1 s

9 kHz

5 kHz

50 ms

Märkus: elektroonilise juhtseadeta kommutaatormootori tekitatud kiirguse puhul võib sammu maksimaalset suurust suurendada kuni viiekordse ribalaiuseni.

4.   KATSENÕUDED

4.1   Poolkajavabas ruumis või väliskatsekohas tehtavate mõõtmiste puhul kehtivad piirnormid kogu sagedusalas 0,15–30 MHz.

4.2   Mõõdetakse keskväärtus- ja kas kvaasitipu- või tipudetektoritega. Piirnormid vahelduvvoolujuhtmete puhul on esitatud käesoleva eeskirja punkti 7.13.2.1 tabelis 14 ja alalisvoolujuhtmete puhul käesoleva eeskirja punkti 7.13.2.2 tabelis 15. Tipudetektorite kasutamise korral kohaldatakse parandustegurit 20 dB, nagu on ette nähtud standardis CISPR 12.

---

(1)  Üksnes lairibahäiringute puhul võib sageduse sammu maksimaalset suurust suurendada kuni ribalaiuse väärtuseni.

Liide

Joonis 1

Elektriline/elektrooniline alakoost (ESA) konfiguratsioonis „REESSi elektrivõrgust laadimise režiim“

Aluspind

Kaabel (volditakse, kui pikem kui 1 m) 100 ± 25 mm kõrgusel pinnast ja vähemalt 10 cm kaugusel ESAst

Vooluvõrk

Tehisvõrk

0,8 (+0,2 / –0) m

ESA

Selgitus:

| 1 | Katsetatav elektriline/elektrooniline alakoost |
| --- | --- |
| 2 | Isoleertugi |
| 3 | Laadimisjuhe |
| 4 | Maandatud vahelduv- või alalisvoolu tehisvõrk (tehisvõrgud) |
| 5 | Vooluvõrgu pistikupesa |
| 6 | Mõõtevastuvõtja |

1

Katsetatav elektriline/elektrooniline alakoost

2

Isoleertugi

3

Laadimisjuhe

4

Maandatud vahelduv- või alalisvoolu tehisvõrk (tehisvõrgud)

5

Vooluvõrgu pistikupesa

6

Mõõtevastuvõtja

---

LISA 20

ELEKTRILISTE/ELEKTROONILISTE ALAKOOSTUDE VÕRGU- JA KAUGSIDEÜHENDUSTEST TEKKIVATE RAADIOSAGEDUSLIKE HÄIRETE KATSETAMISE MEETOD(ID)

1.   ÜLDTEAVE

1.1.   Käesolevas lisas kirjeldatud katsemeetodit kohaldatakse konfiguratsioonis „REESSi elektrivõrgust laadimise režiim“ olevate elektriliste/elektrooniliste alakoostude suhtes.

1.2.   Katsemeetod

See katse on ette nähtud selleks, et mõõta konfiguratsioonis „REESSi elektrivõrgust laadimise režiimis“ oleva elektrilise/elektroonilise alakoostu võrgu- ja kaugsideühendustest tekkivate raadiosageduslike häirete taset, et tagada selle vastavus elu-, äri- ja kergetööstuskeskkonna nõuetele.

Kui käesolevas lisas ei ole sätestatud teisiti, tehakse katse vastavalt standardile CISPR 22.

2.   ELEKTRILISE/ELEKTROONILISE ALAKOOSTU SEISUND KATSETE AJAL

2.1.   Elektriline/elektrooniline alakoost peab olema konfiguratsioonis „REESSi elektrivõrgust laadimise režiim“.

Veoaku laetuse aste peab kogu sagedusvahemiku mõõtmise ajal olema 20–80 % maksimaalsest laetusest (selleks võib olla vaja sagedusvahemik osadeks jagada ja sõiduki veoaku tühjaks laadida, enne kui alustada järgmise sagedusvahemiku osa mõõtmist).

Kui katse sooritatakse ilma REESSita, tuleb elektrilist/elektroonilist alakoostu katsetada nimivooluga. Kui voolutarbimist saab kohandada, tuleb aluseks võtta väärtus, mis moodustab vähemalt 80 % selle nimiväärtusest.

3.   KATSEKORRALDUS

3.1.   Katsed tehakse vastavalt standardi CISPR 22 punktidele 8 ja 9 juhtivusliku kiirguse kohta.

3.2.   Näivtakistuse stabilisaator

Sidekaablid viiakse elektrilise/elektroonilise alakoostuni näivtakistuse stabilisaatori(te) kaudu.

Võrgu- ja sidekaablitega ühendatavat näivtakistuse stabilisaatorit on kirjeldatud CISPR 22 punktis 9.6.2.

Näivtakistuse stabilisaator(id) asetatakse otse aluspinnale. Näivtakistuse stabilisaatori(te) korpused ühendatakse aluspinnaga.

Võrgu- ja sidekaablites tekkivaid häireid mõõdetakse üksteise järel igas kaablis, ühendades mõõtevastuvõtja vastava näivtakistuse stabilisaatori mõõtepesaga; muude kaablitega ühendatud näivtakistuse stabilisaatori mõõtepesa ühendatakse 50 Ω koormuse kaudu.

Näivtakistuse stabilisaator peab asuma sõiduki laadimispistiku ees, sellega samal sõidukipoolel ja sellega samal joonel.

3.3.   Katse skeem konfiguratsioonis „REESSi elektrivõrgust laadimise režiim“ oleva elektrilise/elektroonilise alakoostu ühendamiseks on näidatud käesoleva lisa liite joonisel 1.

3.4.   Mõõtmised tehakse spektrianalüsaatori või skaneeriva vastuvõtjaga. Kasutatavad parameetrid on sätestatud tabelites 1 ja 2.

Tabel 1

Spektrianalüsaatori parameetrid

| Sagedusvahemik
  (MHz) | Tipudetektor | Kvaasitipudetektor | Keskväärtuse detektor |
| --- | --- | --- | --- |
| RBW – 3 dB | Skaneerimisaeg | RBW – 6 dB | Skaneerimisaeg | RBW – 3 dB | Skaneerimisaeg |
| 0,15–30 | 9/10 kHz | 10 s/MHz | 9 kHz | 200 s/MHz | 9/10 kHz | 10 s/MHz |
| Märkus: kui tipu mõõtmiseks kasutatakse spektrianalüsaatorit, peab videoriba laius olema eraldusvõime ribalaiusest vähemalt kolm korda suurem. |

Sagedusvahemik

(MHz)

Tipudetektor

Kvaasitipudetektor

Keskväärtuse detektor

RBW – 3 dB

Skaneerimisaeg

RBW – 6 dB

Skaneerimisaeg

RBW – 3 dB

Skaneerimisaeg

0,15–30

9/10 kHz

10 s/MHz

9 kHz

200 s/MHz

9/10 kHz

10 s/MHz

Märkus: kui tipu mõõtmiseks kasutatakse spektrianalüsaatorit, peab videoriba laius olema eraldusvõime ribalaiusest vähemalt kolm korda suurem.

Tabel 2

Skaneeriva vastuvõtja parameetrid

| Sagedusvahemik
  (MHz) | Tipudetektor | Kvaasitipudetektor | Keskväärtuse detektor |
| --- | --- | --- | --- |
| BW – 6 dB | Sammu suurus (1) | Viivitusaeg | BW – 6 dB | Sammu suurus (1) | Viivitusaeg | BW – 6 dB | Sammu suurus (1) | Viivitusaeg |
| 0,15–30 | 9 kHz | 5 kHz | 50 ms | 9 kHz | 5 kHz | 1 s | 9 kHz | 5 kHz | 50 ms |

Sagedusvahemik

(MHz)

Tipudetektor

Kvaasitipudetektor

Keskväärtuse detektor

BW – 6 dB

Sammu suurus (1)

Viivitusaeg

BW – 6 dB

Sammu suurus (1)

Viivitusaeg

BW – 6 dB

Sammu suurus (1)

Viivitusaeg

0,15–30

9 kHz

5 kHz

50 ms

9 kHz

5 kHz

1 s

9 kHz

5 kHz

50 ms

4.   KATSENÕUDED

4.1.   Poolkajavabas ruumis või väliskatsekohas tehtavate mõõtmiste puhul kehtivad piirnormid kogu sagedusalas 0,15–30 MHz.

4.2.   Mõõdetakse keskväärtus- ja kas kvaasitipu- või tipudetektoritega. Vastavad piirnormid on esitatud käesoleva eeskirja punktis 7.14.2.1 tabelis 16. Tipudetektorite kasutamise korral kohaldatakse parandustegurit 20 dB, nagu on ette nähtud standardis CISPR 12.

---

(1)  Üksnes lairibahäiringute puhul võib sageduse sammu maksimaalset suurust suurendada kuni ribalaiuse väärtuseni.

Liide

Joonis 1

Elektriline/elektrooniline alakoost (ESA) konfiguratsioonis „REESSi elektrivõrgust laadimise režiim“

max 0,5 m

Aluspind

0,8 (+0,2 / –0) m

Kaabel (volditakse, kui pikem kui 1 m) 100 ± 25 mm kõrgusel pinnast ja vähemalt 10 cm kaugusel ESAst

Pealtvaade

ESA

Selgitus:

| 1 | Katsetatav elektriline/elektrooniline alakoost |
| --- | --- |
| 2 | Isoleertugi |
| 3 | Laadimis-/sidekaabel |
| 4 | Maandatud vahelduv- või alalisvoolu tehisvõrk (tehisvõrgud) |
| 5 | Vooluvõrgu pistikupesa |
| 6 | Maandatud näivtakistuse stabilisaator(id) |
| 7 | Laadimisjaam |
| 8. | Mõõtevastuvõtja |

1

Katsetatav elektriline/elektrooniline alakoost

2

Isoleertugi

3

Laadimis-/sidekaabel

4

Maandatud vahelduv- või alalisvoolu tehisvõrk (tehisvõrgud)

5

Vooluvõrgu pistikupesa

6

Maandatud näivtakistuse stabilisaator(id)

7

Laadimisjaam

8.

Mõõtevastuvõtja

---

LISA 21

MEETOD(ID) ELEKTRILISTE/ELEKTROONILISTE ALAKOOSTUDE HÄIRETALUVUSE KATSETAMISEKS VAHELDUV- JA ALALISVOOLUJUHTMETES TEKKIVATE KIIRETE MITTESTATSIONAARSETE IMPULSSIDE VÕI IMPULSIPAKETTIDE (EFT/B) SUHTES

1.   ÜLDTEAVE

1.1.   Käesolevas lisas kirjeldatud katsemeetodit kohaldatakse üksnes elektriliste/elektrooniliste alakoostude suhtes. Kõnealust meetodit kohaldatakse ainult konfiguratsioonis „REESSi elektrivõrgust laadimise režiim“ oleva elektrilise/elektroonilise alakoostu suhtes

1.2.   Katsemeetod

Selle katse eesmärgiks on tõendada elektrilise/elektroonilise alakoostu häiretaluvust. Elektrilise/elektroonilise alakoostu vahelduv- või alalisvoolujuhtmesse lastakse kiired mittestatsionaarsed impulsid või impulsipaketid käesolevas lisas kirjeldatud viisil. Elektrilist/elektroonilist alakoostu jälgitakse katse ajal.

Kui käesolevas lisas ei ole sätestatud teisiti, tehakse katse vastavalt standardile IEC 61000-4-4.

2.   ELEKTRILISE/ELEKTROONILISE ALAKOOSTU SEISUND KATSETE AJAL KONFIGURATSIOONIS „REESSI ELEKTRIVÕRGUST LAADIMISE REŽIIM“

2.1.   Elektrilise/elektroonilise alakoostu suhtes kehtivad põhitingimused

Käesolevas punktis määratakse kindlaks elektrilise/elektroonilise alakoostu häiretaluvuskatse miinimumtingimused (niivõrd, kuivõrd need on kohaldatavad) ning katse mitteläbimise kriteeriumid.

| Elektrilise/elektroonilise alakoostu katsetingimused „REESSi laadimisrežiimi“ puhul | Mitteläbimise kriteeriumid |
| --- | --- |
| Elektriline/elektrooniline alakoost peab olema konfiguratsioonis „REESSi elektrivõrgust laadimise režiim“.
  Veoaku laetuse aste peab kogu mõõtmise ajal olema 20–80 % maksimaalsest laetusest (selleks võib olla vaja mõõtmine ajaliselt osadeks jagada ja sõiduki veoaku tühjaks laadida, enne kui alustada järgmise osa mõõtmist).
  Kui voolutarbimist saab kohandada, tuleb aluseks võtta väärtus, mis moodustab vähemalt 20 % selle nimiväärtusest. | Ebakorrektsed laadimistingimused
  (nt liigvool, ülepinge) |

Elektrilise/elektroonilise alakoostu katsetingimused „REESSi laadimisrežiimi“ puhul

Mitteläbimise kriteeriumid

Elektriline/elektrooniline alakoost peab olema konfiguratsioonis „REESSi elektrivõrgust laadimise režiim“.

Veoaku laetuse aste peab kogu mõõtmise ajal olema 20–80 % maksimaalsest laetusest (selleks võib olla vaja mõõtmine ajaliselt osadeks jagada ja sõiduki veoaku tühjaks laadida, enne kui alustada järgmise osa mõõtmist).

Kui voolutarbimist saab kohandada, tuleb aluseks võtta väärtus, mis moodustab vähemalt 20 % selle nimiväärtusest.

Ebakorrektsed laadimistingimused

(nt liigvool, ülepinge)

2.2.   Elektrilise/elektroonilise alakoostu jälgimiseks kasutatakse üksnes seadmeid, mis ei tekita häireid. Elektrilist/elektroonilist alakoostu tuleb jälgida, et teha kindlaks, kas käesoleva lisa nõuded on täidetud (nt kasutades üht või mitut videokaamerat, mikrofoni jms).

3.   KATSESEADMED

3.1.   Katseseadmed koosnevad võrdlusaluspinnast (varjestatud ruum ei ole nõutav), mittestatsionaarsete impulsside ja impulsipakettide (EFT/B) generaatorist, sidestus-/lahtisidestusahelast (CDN) ja mahtuvusliku sidestusega sulgurist.

3.2.   Mittestatsionaarsete impulsside ja impulsipakettide (EFT/B) generaator peab vastama standardi IEC 61000-4-4 punktis 6.1 sätestatud tingimusele.

3.3.   Sidestus-/lahtisidestusahel peab vastama standardi IEC 61000-4-4 punktis 6.2 sätestatud tingimusele. Kui vahelduv- või alalisvoolujuhtmetes ei saa kasutada CDN-ahelat, võib kasutada standardi IEC 61000-4-4 punktis 6.3 ette nähtud mahutuvusliku sidestusega sulgurit.

4.   KATSE ÜLESSEADMINE

4.1.   Elektrilise/elektroonilise alakoostu katse skeem põhineb laboratooriumitüüpi katseskeemil, nagu on kirjeldatud standardi IEC 61000-4-4 punktis 7.2.

4.2.   Elektriline/elektrooniline alakoost asetatakse otse aluspinnale.

4.3.   Tehniline teenistus teeb katse käesoleva eeskirja punkti 7.15.2.1 kohaselt.

Et kontrollida elektrilise/elektroonilise alakoostu vastavust käesoleva lisa nõuetele, võib tehniline teenistus teise võimalusena jätta katse tegemata, juhul kui tootja esitab mõõteandmed, mis on saadud ISO 17025 kohaldatavate osade alusel akrediteeritud ja tüübikinnitusasutuse poolt tunnustatud katselaborilt.

5.   NÕUTUD KATSETASEME KINDLAKSMÄÄRAMINE

5.1.   Katsemeetodid

5.1.1.   Katsetaseme nõuete kindlaksmääramiseks kasutatakse standardi IEC 61000-4-4 kohast katsemeetodit.

5.1.2.   Katseetapp

Elektriline/elektrooniline alakoost paigutatakse aluspinnale. Elektrilise/elektroonilise alakoostu vahelduv- või alalisvoolujuhtmesse lastakse tavarežiimis kiire mittestatsionaarne impulss või impulsipakett (EFT/B), kasutades käesoleva lisa liite joonisel 1 kirjeldatud CDN-ahelat.

Katse skeem tuleb märkida katsearuandesse.

Liide

Joonis 1

Elektriline/elektrooniline alakoost (ESA) konfiguratsioonis „REESSi elektrivõrgust laadimise režiim“

Filtrid

EFT/B generaator

0,5 ± 0,05 m

Kaabel (volditakse, kui pikem kui 1 m) 100 ± 25 mm kõrgusel pinnast ja vähemalt 10 cm kaugusel ESAst

Vooluvõrk

CDN

ESA

---

LISA 22

MEETOD(ID) ELEKTRILISE/ELEKTROONILISE ALAKOOSTU HÄIRETALUVUSE KATSETAMISEKS VAHELDUV- VÕI ALALISVOOLUJUHTMETES TEKKIVATE PINGEMUHKUDE SUHTES

1.   ÜLDTEAVE

1.1.   Käesolevas lisas kirjeldatud katsemeetodit kohaldatakse üksnes elektriliste/elektrooniliste alakoostude suhtes. Seda meetodit kohaldatakse ainult konfiguratsioonis „REESSi elektrivõrgust laadimise režiim“ olevate elektriliste/elektrooniliste alakoostude suhtes

1.2.   Katsemeetod

Selle katse eesmärgiks on tõendada elektrilise/elektroonilise alakoostu häiretaluvust. Elektrilise/elektroonilise alakoostu vahelduv- või alalisvoolujuhtmesse lastakse pingemuhud käesolevas lisas kirjeldatu kohaselt. Elektrilist/elektroonilist alakoostu jälgitakse katse ajal.

Kui käesolevas lisas ei ole sätestatud teisiti, tehakse katse vastavalt standardile IEC 61000-4-5.

2.   ELEKTRILISE/ELEKTROONILISE ALAKOOSTU SEISUND KATSETE AJAL KONFIGURATSIOONIS „REESSI ELEKTRIVÕRGUST LAADIMISE REŽIIM“

2.1.   Elektriline/elektrooniline alakoost on laadimisrežiimis.

2.1.2.   Elektrilise/elektroonilise alakoostu suhtes kehtivad põhitingimused

Käesolevas punktis määratakse kindlaks elektrilise/elektroonilise alakoostu häiretaluvuskatse miinimumtingimused (niivõrd, kuivõrd need on kohaldatavad) ning katse mitteläbimise kriteeriumid.

| Elektrilise/elektroonilise alakoostu katsetingimused „REESSi laadimisrežiimi“ puhul | Mitteläbimise kriteeriumid |
| --- | --- |
| Elektriline/elektrooniline alakoost peab olema konfiguratsioonis „REESSi elektrivõrgust laadimise režiim“.
  Veoaku laetuse aste peab kogu sagedusvahemiku mõõtmise ajal olema 20–80 % maksimaalsest laetusest (selleks võib olla vaja sagedusvahemik osadeks jagada ja sõiduki veoaku tühjaks laadida, enne kui alustada järgmise sagedusvahemiku osa mõõtmist).
  Kui katse sooritatakse ilma REESSita, tuleb elektrilist/elektroonilist alakoostu katsetada nimivooluga. Kui voolutarbimist saab kohandada, tuleb aluseks võtta väärtus, mis moodustab vähemalt 20 % selle nimiväärtusest. | Ebakorrektsed laadimistingimused
  (nt liigvool, ülepinge) |

Elektrilise/elektroonilise alakoostu katsetingimused „REESSi laadimisrežiimi“ puhul

Mitteläbimise kriteeriumid

Elektriline/elektrooniline alakoost peab olema konfiguratsioonis „REESSi elektrivõrgust laadimise režiim“.

Veoaku laetuse aste peab kogu sagedusvahemiku mõõtmise ajal olema 20–80 % maksimaalsest laetusest (selleks võib olla vaja sagedusvahemik osadeks jagada ja sõiduki veoaku tühjaks laadida, enne kui alustada järgmise sagedusvahemiku osa mõõtmist).

Kui katse sooritatakse ilma REESSita, tuleb elektrilist/elektroonilist alakoostu katsetada nimivooluga. Kui voolutarbimist saab kohandada, tuleb aluseks võtta väärtus, mis moodustab vähemalt 20 % selle nimiväärtusest.

Ebakorrektsed laadimistingimused

(nt liigvool, ülepinge)

2.2.   Elektrilise/elektroonilise alakoostu jälgimiseks kasutatakse üksnes seadmeid, mis ei tekita häireid. Elektrilist/elektroonilist alakoostu tuleb jälgida, et teha kindlaks, kas käesoleva lisa nõuded on täidetud (nt kasutades üht või mitut videokaamerat, mikrofoni jms).

3.   KATSESEADMED

3.1.   Katseseadmed koosnevad võrdlusaluspinnast (varjestatud ruum ei ole nõutav), impulsspingegeneraatorist ja sidestus-/lahtisidestusahelast (CDN-ahelast).

3.2.   Impulsspingegeneraator peab vastama standardi IEC 61000-4-5 punktis 6.1 sätestatud tingimusele.

3.3.   Sidestus-/lahtisidestusahel peab vastama standardi IEC 61000-4-5 punktis 6.3 sätestatud tingimusele.

4.   KATSE ÜLESSEADMINE

4.1.   Elektrilise/elektroonilise alakoostu katseks ettevalmistamine põhineb standardi IEC 61000-4-5 punktis 7.2 kirjeldatud ettevalmistamisel.

4.2.   Elektriline/elektrooniline alakoost asetatakse otse aluspinnale.

4.3.   Tehniline teenistus teeb katse käesoleva eeskirja punkti 7.16.2.1 kohaselt.

Et kontrollida elektrilise/elektroonilise alakoostu vastavust käesoleva lisa nõuetele, võib tehniline teenistus teise võimalusena jätta katse tegemata, juhul kui tootja esitab mõõteandmed, mis on saadud ISO 17025 kohaldatavate osade alusel akrediteeritud ja tüübikinnitusasutuse poolt tunnustatud katselaborilt.

5.   NÕUTUD KATSETASEME KINDLAKSMÄÄRAMINE

5.1.   Katsemeetodid

5.1.1.   Katsetaseme nõuete kindlaksmääramiseks kasutatakse standardi IEC 61000-4-5 kohast katsemeetodit.

5.1.2.   Katseetapp

Elektriline/elektrooniline alakoost paigutatakse aluspinnale. Elektrilise/elektroonilise alakoostu vahelduv- või alalisvoolujuhtmesse lastakse pingemuhk iga juhtme ja maanduse vahele ning juhtmete vahele, kasutades selleks CDN-ahelat käesoleva lisa liite joonistel 1–4 kirjeldatud viisil.

Katse skeem tuleb märkida katsearuandesse.

Liide

Elektriline/elektrooniline alakoost (ESA) konfiguratsioonis „REESSi elektrivõrgust laadimise režiim“

Joonis 1

Elektriline/elektrooniline alakoost (ESA) konfiguratsioonis „REESSi elektrivõrgust laadimise režiim“ – ühendus võrgujuhtme ja (ühefaasilise) alalis- ja vahelduvvoolu juhtmete vahel

Maanduri nullpotentsiaaliala

ESA

Kaabel (volditakse, kui pikem kui 1 m) 100 ± 25 mm kõrgusel pinnast ja vähemalt 10 cm kaugusel ESAst

Pikkus max 2 m

CDN

Vahelduv-/alalisvoolu võrk

Impulsspinge generaator

Joonis 2

Elektriline/elektrooniline alakoost (ESA) konfiguratsioonis „REESSi elektrivõrgust laadimise režiim“ – ühendus iga võrgujuhtme ja maanduse vahel (ühefaasilise alalis- ja vahelduvvoolu juhtmed)

Maanduri nullpotentsiaaliala

ESA

Pikkus max 2 m

Impulsspinge generaator

CDN

Vahelduv-/alalisvoolu võrk

Kaabel (volditakse, kui pikem kui 1 m) 100 ± 25 mm kõrgusel pinnast ja vähemalt 10 cm kaugusel ESAst

Joonis 3

Elektriline/elektrooniline alakoost (ESA) konfiguratsioonis „REESSi elektrivõrgust laadimise režiim“ – kolmefaasilise vahelduvvoolu juhtmete ühendamine

CDN

Maanduri nullpotentsiaaliala

Kaabel (volditakse, kui pikem kui 1 m) 100 ± 25 mm kõrgusel pinnast ja vähemalt 10 cm kaugusel ESAst

Pikkus max 2 m

ESA

Vahelduv-vooluvõrk

Impulsspinge generaator

Joonis 4

Elektriline/elektrooniline alakoost (ESA) konfiguratsioonis „REESSi elektrivõrgust laadimise režiim“ – ühendus iga võrgujuhtme ja maanduse vahel (kolmefaasilise vahelduvvoolu juhtmed)

Maanduri nullpotentsiaaliala

CDN

ESA

Pikkus max 2 m

Kaabel (volditakse, kui pikem kui 1 m) 100 ± 25 mm kõrgusel pinnast ja vähemalt 10 cm kaugusel ESAst

Impulsspinge generaator

Vahelduv-vooluvõrk

---