# Službeni list L 351/2016

| | ISSN 1977-0847 |
| --- | --- |
| Službeni list
  Europske unije | L 351 |
| | |
| Hrvatsko izdanje | Zakonodavstvo | Godište 59.22. prosinca 2016. |

ISSN 1977-0847

Službeni list

Europske unije

L 351

Hrvatsko izdanje

Zakonodavstvo

Godište 59.22. prosinca 2016.

---

| Sadržaj | | II.   Nezakonodavni akti | Stranica |
| --- | --- | --- | --- |
| | | ODLUKE |
| | * | Odluka Komisije (EU) 2016/2326 оd 21. listopada 2015. o državnoj potpori SA.38375 (2014/C ex 2014/NN) koju je dodijelio Luksemburg u korist društva Fiat
  (priopćeno pod brojem dokumenta C(2015) 7152)

   (
  1
  ) | 1 |
| | * | Odluka Komisije (EU) 2016/2327 оd 5. srpnja 2016. o državnoj potpori SA. 19864 – 2014/C (ex 2009/NN54) koju je provela Belgija – Financiranje javnih bolnica IRIS u regiji glavnog grada Bruxellesa
  (priopćeno pod brojem dokumenta C(2016) 4051)

   (
  1
  ) | 68 |

Sadržaj

II.   Nezakonodavni akti

Stranica

ODLUKE

*

Odluka Komisije (EU) 2016/2326 оd 21. listopada 2015. o državnoj potpori SA.38375 (2014/C ex 2014/NN) koju je dodijelio Luksemburg u korist društva Fiat
  (priopćeno pod brojem dokumenta C(2015) 7152)

   (
  1
  )

(priopćeno pod brojem dokumenta C(2015) 7152)

1

1

*

Odluka Komisije (EU) 2016/2327 оd 5. srpnja 2016. o državnoj potpori SA. 19864 – 2014/C (ex 2009/NN54) koju je provela Belgija – Financiranje javnih bolnica IRIS u regiji glavnog grada Bruxellesa
  (priopćeno pod brojem dokumenta C(2016) 4051)

   (
  1
  )

(priopćeno pod brojem dokumenta C(2016) 4051)

1

68

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Tekst značajan za EGP |

---

(1)   Tekst značajan za EGP

1

| HR | Akti čiji su naslovi tiskani običnim slovima su oni koji se odnose na svakodnevno upravljanje poljoprivrednim pitanjima, a općenito vrijede ograničeno razdoblje.
  Naslovi svih drugih akata tiskani su masnim slovima, a prethodi im zvjezdica. |
| --- | --- |

HR

Akti čiji su naslovi tiskani običnim slovima su oni koji se odnose na svakodnevno upravljanje poljoprivrednim pitanjima, a općenito vrijede ograničeno razdoblje.

Naslovi svih drugih akata tiskani su masnim slovima, a prethodi im zvjezdica.

---

II. Nezakonodavni akti

ODLUKE

| 22.12.2016 | HR | Službeni list Europske unije | L 351/1 |
| --- | --- | --- | --- |

22.12.2016

HR

Službeni list Europske unije

L 351/1

---

ODLUKA KOMISIJE (EU) 2016/2326

оd 21. listopada 2015.

o državnoj potpori SA.38375 (2014/C ex 2014/NN) koju je dodijelio Luksemburg u korist društva Fiat

(priopćeno pod brojem dokumenta C(2015) 7152)

(Vjerodostojan je samo tekst na francuskom jeziku)

(Tekst značajan za EGP)

EUROPSKA KOMISIJA,

uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije, a posebno njegov članak 108. stavak 2. prvi podstavak (1),

uzimajući u obzir Sporazum o Europskom gospodarskom prostoru, a posebno njegov članak 62. stavak 1. točku (a),

nakon poziva zainteresiranim stranama da dostave svoje primjedbe u skladu s navedenim člancima (2) i uzimajući u obzir te primjedbe,

budući da:

1.   POSTUPAK

POSTUPAK

| (1) | Dopisom od 19. lipnja 2013. Komisija je Luksemburgu poslala zahtjev za dostavljanje detaljnih podataka o nacionalnim praksama u području poreznih mišljenja (3). |
| --- | --- |

(1)

Dopisom od 19. lipnja 2013. Komisija je Luksemburgu poslala zahtjev za dostavljanje detaljnih podataka o nacionalnim praksama u području poreznih mišljenja (3).

3

| (2) | Dopisom od 17. srpnja 2013. luksemburška su tijela odgovorila općenito te su dostavila dio zatraženih informacija. Konkretno, njihov je odgovor obuhvaćao opis pravnih načela i nacionalnih pravila kojima je obvezana luksemburška porezna uprava (Administration des contributions directes) pri donošenju prethodnih poreznih presuda o oporezivanju društava („porezna mišljenja” (4)) te je u njemu naveden postupak putem kojeg je moguće dobiti takvu presudu i informacije koje porezni obveznik mora podnijeti te jesu li porezna mišljenja koje je donijela porezna uprava objavljena. Luksemburška tijela nisu odgovorila na zahtjev Komisije za dostavljanje popisa poreznih mišljenja koja je 2010., 2011. i 2012. donijela luksemburška porezna uprava te drugih relevantnih informacija poput naziva društava, njihovih djelatnosti, datuma poreznih mišljenja, razdoblja njihove primjene i vrste transakcija obuhvaćenih tim poreznim mišljenjima. |
| --- | --- |

(2)

Dopisom od 17. srpnja 2013. luksemburška su tijela odgovorila općenito te su dostavila dio zatraženih informacija. Konkretno, njihov je odgovor obuhvaćao opis pravnih načela i nacionalnih pravila kojima je obvezana luksemburška porezna uprava (Administration des contributions directes) pri donošenju prethodnih poreznih presuda o oporezivanju društava („porezna mišljenja” (4)) te je u njemu naveden postupak putem kojeg je moguće dobiti takvu presudu i informacije koje porezni obveznik mora podnijeti te jesu li porezna mišljenja koje je donijela porezna uprava objavljena. Luksemburška tijela nisu odgovorila na zahtjev Komisije za dostavljanje popisa poreznih mišljenja koja je 2010., 2011. i 2012. donijela luksemburška porezna uprava te drugih relevantnih informacija poput naziva društava, njihovih djelatnosti, datuma poreznih mišljenja, razdoblja njihove primjene i vrste transakcija obuhvaćenih tim poreznim mišljenjima.

Administration des contributions directes

4

| (3) | Dopisom od 30. kolovoza 2013. Komisija je luksemburškim tijelima uputila podsjetnik sa zahtjevima da joj dostave popis poreznih mišljenja donesenih 2010., 2011. i 2012. (5). |
| --- | --- |

(3)

Dopisom od 30. kolovoza 2013. Komisija je luksemburškim tijelima uputila podsjetnik sa zahtjevima da joj dostave popis poreznih mišljenja donesenih 2010., 2011. i 2012. (5).

5

| (4) | Dopisima od 20. i 23. rujna 2013. luksemburška su tijela izrazila žaljenje jer su određene informacije o Komisijinu zahtjevu za dostavljanje podataka objavljene u tisku. Nadalje, osporila su pravni temelj Komisijina zahtjeva za dostavljanje podataka. |
| --- | --- |

(4)

Dopisima od 20. i 23. rujna 2013. luksemburška su tijela izrazila žaljenje jer su određene informacije o Komisijinu zahtjevu za dostavljanje podataka objavljene u tisku. Nadalje, osporila su pravni temelj Komisijina zahtjeva za dostavljanje podataka.

| (5) | Dopisom od 2. listopada 2013. Komisija je odgovorila luksemburškim tijelima navodeći pravni temelj koji joj omogućuje pokretanje istrage na vlastitu inicijativu o luksemburškoj praksi u području poreznih mišljenja te im je dala dodatni rok za dostavu traženog popisa poreznih mišljenja. |
| --- | --- |

(5)

Dopisom od 2. listopada 2013. Komisija je odgovorila luksemburškim tijelima navodeći pravni temelj koji joj omogućuje pokretanje istrage na vlastitu inicijativu o luksemburškoj praksi u području poreznih mišljenja te im je dala dodatni rok za dostavu traženog popisa poreznih mišljenja.

| (6) | Sastanak između luksemburških tijela i Komisije održan je 11. listopada 2013. Luksemburška su tijela 14. listopada 2013. navela u dopisu da sumnjaju u to da se pravnom osnovom na koju se poziva Komisija mogao opravdati opseg i općenitost zahtjeva za dostavljanje podataka. Komisija je na to odgovorila dopisom od 15. listopada 2013. |
| --- | --- |

(6)

Sastanak između luksemburških tijela i Komisije održan je 11. listopada 2013. Luksemburška su tijela 14. listopada 2013. navela u dopisu da sumnjaju u to da se pravnom osnovom na koju se poziva Komisija mogao opravdati opseg i općenitost zahtjeva za dostavljanje podataka. Komisija je na to odgovorila dopisom od 15. listopada 2013.

| (7) | Uslijedila je nova razmjena dopisa između luksemburških tijela (dopisi od 11. studenoga i 2. prosinca 2013.) i Komisije (dopisi od 14. studenoga i 12. prosinca 2013.) u kojima su luksemburška tijela objasnila da zbog osnivanja nove vlade nisu mogla odgovoriti na zahtjev za dostavljanje podataka. Komisija je stoga produljila rok za odgovor do 15. siječnja 2014. navodeći u oba svoja dopisa da bi mogla biti obvezna donijeti odluku o nalogu za dostavljanje podataka ako ne primi odgovor na svoj zahtjev za dostavljanje podataka. |
| --- | --- |

(7)

Uslijedila je nova razmjena dopisa između luksemburških tijela (dopisi od 11. studenoga i 2. prosinca 2013.) i Komisije (dopisi od 14. studenoga i 12. prosinca 2013.) u kojima su luksemburška tijela objasnila da zbog osnivanja nove vlade nisu mogla odgovoriti na zahtjev za dostavljanje podataka. Komisija je stoga produljila rok za odgovor do 15. siječnja 2014. navodeći u oba svoja dopisa da bi mogla biti obvezna donijeti odluku o nalogu za dostavljanje podataka ako ne primi odgovor na svoj zahtjev za dostavljanje podataka.

| (8) | Dopisom od 15. siječnja 2014. luksemburška su tijela dostavila 22 porezna mišljenja iz razdoblja od 2010. do 2013., ali su iz tih dokumenata uklonjeni nazivi poreznih obveznika. Prema mišljenju luksemburških tijela, ta 22 porezna mišljenja, od kojih se jedno odnosilo na prethodni sporazum o cijenama („PSC”) upućen društvu nazvanom „FFT” („PSC FFT-a” ili „osporavano porezno mišljenje”), čine luksemburšku praksu u području poreznih mišljenja. |
| --- | --- |

(8)

Dopisom od 15. siječnja 2014. luksemburška su tijela dostavila 22 porezna mišljenja iz razdoblja od 2010. do 2013., ali su iz tih dokumenata uklonjeni nazivi poreznih obveznika. Prema mišljenju luksemburških tijela, ta 22 porezna mišljenja, od kojih se jedno odnosilo na prethodni sporazum o cijenama („PSC”) upućen društvu nazvanom „FFT” („PSC FFT-a” ili „osporavano porezno mišljenje”), čine luksemburšku praksu u području poreznih mišljenja.

| (9) | PSC FFT-a sadržavao je sljedeće dokumente (6):






  (a) | dopis [poreznog savjetnika] (*1) od 14. ožujka 2012. u ime njegova klijenta FFT-a, koji sadržava zahtjev luksemburškoj poreznoj upravi za odobravanje sporazuma o transfernim cijenama; |
| --- | --- | --- |

(9)

PSC FFT-a sadržavao je sljedeće dokumente (6):

6

(a)

dopis [poreznog savjetnika] (*1) od 14. ožujka 2012. u ime njegova klijenta FFT-a, koji sadržava zahtjev luksemburškoj poreznoj upravi za odobravanje sporazuma o transfernim cijenama;

*1

| (b) | izvješće o transfernim cijenama koje sadržava analizu transfernih cijena, a koje je izradio porezni savjetnik u prilog zahtjevu za PSC FFT-a („izvješće o transfernim cijenama”); |
| --- | --- |

(b)

izvješće o transfernim cijenama koje sadržava analizu transfernih cijena, a koje je izradio porezni savjetnik u prilog zahtjevu za PSC FFT-a („izvješće o transfernim cijenama”);

| (c) | dopis luksemburške porezne uprave od 3. rujna 2012. kojim prihvaća sporazum o transfernim cijenama koji je predložio porezni savjetnik. |
| --- | --- |

(c)

dopis luksemburške porezne uprave od 3. rujna 2012. kojim prihvaća sporazum o transfernim cijenama koji je predložio porezni savjetnik.

| (10) | Dopisom od 7. ožujka 2014. Komisija je od luksemburških tijela zatražila da potvrde da je „Fiat Finance and Trade Ltd” porezni obveznik pod nazivom FFT u PSC-u FFT-a. Navela je i da na temelju dostavljenih informacija nije mogla isključiti da PSC FFT-a predstavlja državnu potporu nespojivu s unutarnjim tržištem u korist FFT-a. Komisija je od luksemburških tijela zatražila da joj dostave relevantnu dodatnu informaciju potrebnu za ocjenu PSC-a FFT-a. Budući da luksemburška tijela nisu odgovorila na taj dopis, Komisija im je 7. travnja 2014. poslala podsjetnik (7). |
| --- | --- |

(10)

Dopisom od 7. ožujka 2014. Komisija je od luksemburških tijela zatražila da potvrde da je „Fiat Finance and Trade Ltd” porezni obveznik pod nazivom FFT u PSC-u FFT-a. Navela je i da na temelju dostavljenih informacija nije mogla isključiti da PSC FFT-a predstavlja državnu potporu nespojivu s unutarnjim tržištem u korist FFT-a. Komisija je od luksemburških tijela zatražila da joj dostave relevantnu dodatnu informaciju potrebnu za ocjenu PSC-a FFT-a. Budući da luksemburška tijela nisu odgovorila na taj dopis, Komisija im je 7. travnja 2014. poslala podsjetnik (7).

7

| (11) | Luksemburška su tijela 24. travnja 2014. odgovorila na dopis od 7. ožujka 2014. te su potvrdila da ne raspolažu nikakvim relevantnim dodatnim informacijama potrebnima za ocjenu PSC-a FFT-a. U pogledu pitanja podrazumijeva li se pod nazivom „FFT” društvo Fiat Finance and Trade Ltd, luksemburška su se tijela pozvala na odredbe luksemburškog zakonodavstva o povjerljivosti te su istaknula da im te odredbe zabranjuju potvrditi identitet predmetnog poreznog obveznika. |
| --- | --- |

(11)

Luksemburška su tijela 24. travnja 2014. odgovorila na dopis od 7. ožujka 2014. te su potvrdila da ne raspolažu nikakvim relevantnim dodatnim informacijama potrebnima za ocjenu PSC-a FFT-a. U pogledu pitanja podrazumijeva li se pod nazivom „FFT” društvo Fiat Finance and Trade Ltd, luksemburška su se tijela pozvala na odredbe luksemburškog zakonodavstva o povjerljivosti te su istaknula da im te odredbe zabranjuju potvrditi identitet predmetnog poreznog obveznika.

| (12) | Komisija je 24. ožujka 2014. donijela odluku o nalogu za dostavljanje podataka na temelju članka 10. Uredbe Vijeća (EZ) br. 659/1999 (8), kojom je od luksemburških tijela zatražila popis poreznih mišljenja iz uvodne izjave 2. |
| --- | --- |

(12)

Komisija je 24. ožujka 2014. donijela odluku o nalogu za dostavljanje podataka na temelju članka 10. Uredbe Vijeća (EZ) br. 659/1999 (8), kojom je od luksemburških tijela zatražila popis poreznih mišljenja iz uvodne izjave 2.

8

| (13) | Odlukom od 11. lipnja 2014. Komisija je pokrenula formalni istražni postupak iz članka 108. stavka 2. UFEU-a („odluka o pokretanju postupka”) (9) u pogledu PSC-a FFT-a. Odluka o pokretanju postupka bila je popraćena odlukom o nalogu za dostavljanje podataka („odluka o nalogu”), kojom je Luksemburgu bilo naloženo da u roku od mjesec dana od dana priopćenja navedene odluke dostavi sve potrebne dokumente, informacije i podatke na temelju kojih će Komisija moći odlučiti o postojanju navodne potpore i, prema potrebi, o spojivosti te potpore s unutarnjim tržištem. Komisija je osobito od Luksemburga zatražila da potvrdi identitet korisnika mjere. |
| --- | --- |

(13)

Odlukom od 11. lipnja 2014. Komisija je pokrenula formalni istražni postupak iz članka 108. stavka 2. UFEU-a („odluka o pokretanju postupka”) (9) u pogledu PSC-a FFT-a. Odluka o pokretanju postupka bila je popraćena odlukom o nalogu za dostavljanje podataka („odluka o nalogu”), kojom je Luksemburgu bilo naloženo da u roku od mjesec dana od dana priopćenja navedene odluke dostavi sve potrebne dokumente, informacije i podatke na temelju kojih će Komisija moći odlučiti o postojanju navodne potpore i, prema potrebi, o spojivosti te potpore s unutarnjim tržištem. Komisija je osobito od Luksemburga zatražila da potvrdi identitet korisnika mjere.

9

| (14) | Dopisom od 14. srpnja 2014. Luksemburg je dostavio svoje primjedbe na odluku o pokretanju postupka. Naveo je i da, s obzirom na to da Komisija nije mogla utvrditi postojanje državne potpore, nije mogao odgovoriti na pitanja postavljena u odluci o pokretanju postupka i u odluci o nalogu. |
| --- | --- |

(14)

Dopisom od 14. srpnja 2014. Luksemburg je dostavio svoje primjedbe na odluku o pokretanju postupka. Naveo je i da, s obzirom na to da Komisija nije mogla utvrditi postojanje državne potpore, nije mogao odgovoriti na pitanja postavljena u odluci o pokretanju postupka i u odluci o nalogu.

| (15) | Dopisom od 14. kolovoza 2014. Komisija je od Luksemburga zatražila da joj dostavi nedostajuće informacije navedene u odluci o pokretanju postupka i u odluci o nalogu. Zatražila je od Luksemburga i odobrenje da se izravno obrati FFT-u kako bi mu postavila pitanja na koja nije odgovoreno, u skladu s člankom 6.a Uredbe (EZ) br. 659/1999. |
| --- | --- |

(15)

Dopisom od 14. kolovoza 2014. Komisija je od Luksemburga zatražila da joj dostavi nedostajuće informacije navedene u odluci o pokretanju postupka i u odluci o nalogu. Zatražila je od Luksemburga i odobrenje da se izravno obrati FFT-u kako bi mu postavila pitanja na koja nije odgovoreno, u skladu s člankom 6.a Uredbe (EZ) br. 659/1999.

| (16) | Luksemburg je 3. rujna 2014. djelomično odgovorio na dotad neodgovorena pitanja te je naveo da ne raspolaže dijelom traženih informacija koje predstavljaju poslovne tajne FFT-a. Osim toga, potvrdio je da je FFT društvo Fiat Finance and Trade Ltd. te je odobrio Komisiji da svoja pitanja izravno upućuje FFT-u. |
| --- | --- |

(16)

Luksemburg je 3. rujna 2014. djelomično odgovorio na dotad neodgovorena pitanja te je naveo da ne raspolaže dijelom traženih informacija koje predstavljaju poslovne tajne FFT-a. Osim toga, potvrdio je da je FFT društvo Fiat Finance and Trade Ltd. te je odobrio Komisiji da svoja pitanja izravno upućuje FFT-u.

| (17) | Odluka o pokretanju postupka objavljena je 17. listopada 2014. u Službenom listu Europske unije (10). Komisija je pozvala treće zainteresirane osobe da podnesu svoje primjedbe na predmetnu mjeru potpore. Dopisom od 30. listopada 2014. primila je primjedbe FFT-a. |
| --- | --- |

(17)

Odluka o pokretanju postupka objavljena je 17. listopada 2014. u Službenom listu Europske unije (10). Komisija je pozvala treće zainteresirane osobe da podnesu svoje primjedbe na predmetnu mjeru potpore. Dopisom od 30. listopada 2014. primila je primjedbe FFT-a.

Službenom listu Europske unije

10

| (18) | Luksemburg je 22. prosinca 2014. dostavio popis korisnika poreznih mišljenja kako bi ispunio zahtjev za dostavljanje podataka iz dopisa Komisije od 19. lipnja 2013. Na tom su popisu navedena porezna mišljenja koja je luksemburška porezna uprava donijela 2010., 2011. i 2012. |
| --- | --- |

(18)

Luksemburg je 22. prosinca 2014. dostavio popis korisnika poreznih mišljenja kako bi ispunio zahtjev za dostavljanje podataka iz dopisa Komisije od 19. lipnja 2013. Na tom su popisu navedena porezna mišljenja koja je luksemburška porezna uprava donijela 2010., 2011. i 2012.

| (19) | Dopisom od 5. siječnja 2015. Luksemburg je dostavio svoje opaske na primjedbe primljene u odgovoru na odluku o pokretanju postupka. |
| --- | --- |

(19)

Dopisom od 5. siječnja 2015. Luksemburg je dostavio svoje opaske na primjedbe primljene u odgovoru na odluku o pokretanju postupka.

| (20) | Komisija je 12. veljače 2015. donijela odluku kojom obavješćuje Luksemburg da je, u skladu s člankom 6.a Uredbe (EZ) br. 659/1999, utvrdila da je formalni istražni postupak o osporavanom poreznom mišljenju do tada bio bespredmetan. Na temelju toga i uz odobrenje Luksemburga (11) Komisija je mogla uputiti svoja pitanja izravno FFT-u. |
| --- | --- |

(20)

Komisija je 12. veljače 2015. donijela odluku kojom obavješćuje Luksemburg da je, u skladu s člankom 6.a Uredbe (EZ) br. 659/1999, utvrdila da je formalni istražni postupak o osporavanom poreznom mišljenju do tada bio bespredmetan. Na temelju toga i uz odobrenje Luksemburga (11) Komisija je mogla uputiti svoja pitanja izravno FFT-u.

11

| (21) | Dopisima od 20. veljače 2015. Komisija je Luksemburgu i FFT-u poslala zahtjev za dostavljanje podataka. Zahtjev za dostavljanje podataka upućen FFT-u temeljio se na članku 6.a stavku 6. Uredbe (EZ) br. 659/1999. |
| --- | --- |

(21)

Dopisima od 20. veljače 2015. Komisija je Luksemburgu i FFT-u poslala zahtjev za dostavljanje podataka. Zahtjev za dostavljanje podataka upućen FFT-u temeljio se na članku 6.a stavku 6. Uredbe (EZ) br. 659/1999.

| (22) | Dopisom od 24. veljače 2015. Luksemburg je odgovorio na odluku Komisije od 12. veljače 2015. izrazivši svoje iznenađenje razvojem postupka u ovom predmetu te svoje sumnje u utemeljenost proglašavanja postupka bespredmetnim s obzirom na veliku količinu podataka koje je Luksemburg tijekom istrage dostavio Komisiji. |
| --- | --- |

(22)

Dopisom od 24. veljače 2015. Luksemburg je odgovorio na odluku Komisije od 12. veljače 2015. izrazivši svoje iznenađenje razvojem postupka u ovom predmetu te svoje sumnje u utemeljenost proglašavanja postupka bespredmetnim s obzirom na veliku količinu podataka koje je Luksemburg tijekom istrage dostavio Komisiji.

| (23) | Porukama elektroničke pošte od 26. veljače i 3. ožujka 2015. FFT je zatražio pojašnjenja o zahtjevu za dostavljanje podataka te produljenje roka za odgovor, koje mu je Komisija odobrila porukom elektroničke pošte od 5. ožujka 2015. |
| --- | --- |

(23)

Porukama elektroničke pošte od 26. veljače i 3. ožujka 2015. FFT je zatražio pojašnjenja o zahtjevu za dostavljanje podataka te produljenje roka za odgovor, koje mu je Komisija odobrila porukom elektroničke pošte od 5. ožujka 2015.

| (24) | Dopisom od 5. ožujka 2015. Komisija je odgovorila na dopis Luksemburga od 24. veljače 2015. |
| --- | --- |

(24)

Dopisom od 5. ožujka 2015. Komisija je odgovorila na dopis Luksemburga od 24. veljače 2015.

| (25) | Komisija je 23. ožujka 2015. (12), u odgovoru na popis poreznih mišljenja koji je Luksemburg dostavio 22. prosinca 2014., od njega zatražila da joj dostavi dodatne podatke o navedenim poreznim mišljenjima iz 2010., 2011. i 2012. Osobito je od Luksemburga zatražila da navede koja su se porezna mišljenja odnosila na funkciju riznice, a koje na neintegrirana ili neovisna društva. Komisija je od Luksemburga zatražila i da joj dostavi određeni broj poreznih mišljenja koja se odnose na određene grupe društava. |
| --- | --- |

(25)

Komisija je 23. ožujka 2015. (12), u odgovoru na popis poreznih mišljenja koji je Luksemburg dostavio 22. prosinca 2014., od njega zatražila da joj dostavi dodatne podatke o navedenim poreznim mišljenjima iz 2010., 2011. i 2012. Osobito je od Luksemburga zatražila da navede koja su se porezna mišljenja odnosila na funkciju riznice, a koje na neintegrirana ili neovisna društva. Komisija je od Luksemburga zatražila i da joj dostavi određeni broj poreznih mišljenja koja se odnose na određene grupe društava.

12

| (26) | Dopisom od 24. ožujka 2015. Luksemburg je odgovorio na Komisijin zahtjev za dostavljanje podataka od 20. veljače 2015. (13). |
| --- | --- |

(26)

Dopisom od 24. ožujka 2015. Luksemburg je odgovorio na Komisijin zahtjev za dostavljanje podataka od 20. veljače 2015. (13).

13

| (27) | Dopisom od 31. ožujka 2015. FFT je odgovorio na Komisijin zahtjev za dostavljanje podataka od 20. veljače 2015. Njegov je odgovor, među ostalim, sadržavao smjernice grupe Fiat o transfernim cijenama. |
| --- | --- |

(27)

Dopisom od 31. ožujka 2015. FFT je odgovorio na Komisijin zahtjev za dostavljanje podataka od 20. veljače 2015. Njegov je odgovor, među ostalim, sadržavao smjernice grupe Fiat o transfernim cijenama.

| (28) | Luksemburg je 23. travnja 2015. dostavio dodatne podatke o 1 900 poreznih mišljenja među onima koja su navedena u njegovom odgovoru od 22. prosinca 2014. Naveo je da se tri od tih navedenih mišljenja odnose na funkciju riznice: dva su donesena 2010., a jedno 2011. Komisija je 23. ožujka 2015. zatražila dostavu dva od tih poreznih mišljenja jer su se odnosila na društva navedena u njezinu zahtjevu od 23. ožujka 2015. |
| --- | --- |

(28)

Luksemburg je 23. travnja 2015. dostavio dodatne podatke o 1 900 poreznih mišljenja među onima koja su navedena u njegovom odgovoru od 22. prosinca 2014. Naveo je da se tri od tih navedenih mišljenja odnose na funkciju riznice: dva su donesena 2010., a jedno 2011. Komisija je 23. ožujka 2015. zatražila dostavu dva od tih poreznih mišljenja jer su se odnosila na društva navedena u njezinu zahtjevu od 23. ožujka 2015.

| (29) | Sastanak između FFT-a, luksemburških tijela i Komisije održan je 27. travnja 2015. |
| --- | --- |

(29)

Sastanak između FFT-a, luksemburških tijela i Komisije održan je 27. travnja 2015.

| (30) | Luksemburg je 4. lipnja 2015. dostavio dodatne podatke koje je Komisija zatražila 23. ožujka 2015. u pogledu 5 327 poreznih mišljenja među onima koja su navedena u njegovu odgovoru od 22. prosinca 2014. Osobito je naveo da se deset drugih poreznih mišljenja odnosi na funkcije riznice [...]. Nadalje, porezno mišljenje o društvu G dostavljeno je Komisiji 25. lipnja 2015. |
| --- | --- |

(30)

Luksemburg je 4. lipnja 2015. dostavio dodatne podatke koje je Komisija zatražila 23. ožujka 2015. u pogledu 5 327 poreznih mišljenja među onima koja su navedena u njegovu odgovoru od 22. prosinca 2014. Osobito je naveo da se deset drugih poreznih mišljenja odnosi na funkcije riznice [...]. Nadalje, porezno mišljenje o društvu G dostavljeno je Komisiji 25. lipnja 2015.

| (31) | Luksemburg je 18. lipnja 2015. dostavio porezno mišljenje o društvu E (porezno mišljenje iz 2011.). |
| --- | --- |

(31)

Luksemburg je 18. lipnja 2015. dostavio porezno mišljenje o društvu E (porezno mišljenje iz 2011.).

| (32) | Dopisom od 10. srpnja 2015. Luksemburg je iznio argumentaciju prema kojoj, u slučaju negativne konačne odluke, Komisija ne bi smjela moći retroaktivno od korisnika tražiti povrat eventualne potpore, odnosno od dana izdavanja poreznog mišljenja. |
| --- | --- |

(32)

Dopisom od 10. srpnja 2015. Luksemburg je iznio argumentaciju prema kojoj, u slučaju negativne konačne odluke, Komisija ne bi smjela moći retroaktivno od korisnika tražiti povrat eventualne potpore, odnosno od dana izdavanja poreznog mišljenja.

| (33) | Sastanak između financijskog direktora društva Fiat Chrysler Automobiles N.V., koje je sljednik društva Fiat S.p.A., luksemburških tijela i Komisije održan je 15. srpnja 2015. |
| --- | --- |

(33)

Sastanak između financijskog direktora društva Fiat Chrysler Automobiles N.V., koje je sljednik društva Fiat S.p.A., luksemburških tijela i Komisije održan je 15. srpnja 2015.

2.   OPIS MJERE

OPIS MJERE

2.1.   Opis korisnika

Opis korisnika

| (34) | FFT dio je grupe Fiat. U vrijeme osporavanog poreznog mišljenja grupu Fiat činili su Fiat S.p.A., društvo osnovano u skladu s talijanskim pravom, s pravnim sjedištem u Torinu, i sva društva koja je kontrolirao Fiat S.p.A. (u ovoj se Odluci skupno nazivaju „Fiat” ili „grupa Fiat”). Nakon što se 12. listopada 2014. društvo Fiat S.p.A. spojilo s društvom Fiat Investments N.V. Fiat Chrysler Automobiles N.V. postao je pravni sljednik društva Fiat S.p.A. (14). |
| --- | --- |

(34)

FFT dio je grupe Fiat. U vrijeme osporavanog poreznog mišljenja grupu Fiat činili su Fiat S.p.A., društvo osnovano u skladu s talijanskim pravom, s pravnim sjedištem u Torinu, i sva društva koja je kontrolirao Fiat S.p.A. (u ovoj se Odluci skupno nazivaju „Fiat” ili „grupa Fiat”). Nakon što se 12. listopada 2014. društvo Fiat S.p.A. spojilo s društvom Fiat Investments N.V. Fiat Chrysler Automobiles N.V. postao je pravni sljednik društva Fiat S.p.A. (14).

14

| (35) | Fiat obavlja industrijske djelatnosti te pruža financijske usluge u automobilskom sektoru. Komisija upućuje na uvodne izjave 20. i 21. odluke o pokretanju postupka u svrhu preciznijeg opisa djelatnosti Fiata. |
| --- | --- |

(35)

Fiat obavlja industrijske djelatnosti te pruža financijske usluge u automobilskom sektoru. Komisija upućuje na uvodne izjave 20. i 21. odluke o pokretanju postupka u svrhu preciznijeg opisa djelatnosti Fiata.

| (36) | FFT pruža usluge riznice i financiranja društvima grupe Fiat koja se (uglavnom) nalaze u Europi (ne uključujući Italiju). Upravlja i subjektima središnjeg upravljanja riznicom za društva grupe Fiat koja posluju u Ujedinjenoj Kraljevini, Danskoj, Belgiji, Nizozemskoj, Švicarskoj, Austriji, Njemačkoj i Španjolskoj. FFT djeluje iz Luksemburga u kojem se nalazi njegovo sjedište i putem dvaju podružnica, od kojih je jedna u Londonu (Ujedinjena Kraljevina), a druga u Madridu (Španjolska). |
| --- | --- |

(36)

FFT pruža usluge riznice i financiranja društvima grupe Fiat koja se (uglavnom) nalaze u Europi (ne uključujući Italiju). Upravlja i subjektima središnjeg upravljanja riznicom za društva grupe Fiat koja posluju u Ujedinjenoj Kraljevini, Danskoj, Belgiji, Nizozemskoj, Švicarskoj, Austriji, Njemačkoj i Španjolskoj. FFT djeluje iz Luksemburga u kojem se nalazi njegovo sjedište i putem dvaju podružnica, od kojih je jedna u Londonu (Ujedinjena Kraljevina), a druga u Madridu (Španjolska).

| (37) | Izvješće o transfernim cijenama koje je Luksemburg dostavio Komisiji 15. siječnja 2014. sadržava informacije o FFT-u, koje su sažete u uvodnim izjavama od 38. do 51. (15). |
| --- | --- |

(37)

Izvješće o transfernim cijenama koje je Luksemburg dostavio Komisiji 15. siječnja 2014. sadržava informacije o FFT-u, koje su sažete u uvodnim izjavama od 38. do 51. (15).

15

| (38) | Fiat je odlučio centralizirati financijske funkcije i funkcije riznice u pogledu kojih su sve djelatnosti koje se odnose na financiranje, financijske usluge pružene društvima, bankarske odnose, upravljanje mjenjačkim i tečajnim rizicima, središnje upravljanje riznicom, transakcije na tržištu novca, upravljanje riznicom, iniciranje naplate i plaćanje obavljala „rizničarska društva”. |
| --- | --- |

(38)

Fiat je odlučio centralizirati financijske funkcije i funkcije riznice u pogledu kojih su sve djelatnosti koje se odnose na financiranje, financijske usluge pružene društvima, bankarske odnose, upravljanje mjenjačkim i tečajnim rizicima, središnje upravljanje riznicom, transakcije na tržištu novca, upravljanje riznicom, iniciranje naplate i plaćanje obavljala „rizničarska društva”.

| (39) | Rizničarska društva organizirana su kako slijedi:






  — | Fiat Finance S.p.A. („FF”) rizničarsko je društvo s poslovnim nastanom u Italiji te je zaduženo za koordinaciju financiranja za potrebe društava grupe Fiat u Italiji, |
| --- | --- | --- |

(39)

Rizničarska društva organizirana su kako slijedi:

—

Fiat Finance S.p.A. („FF”) rizničarsko je društvo s poslovnim nastanom u Italiji te je zaduženo za koordinaciju financiranja za potrebe društava grupe Fiat u Italiji,

| — | FFT izvršava funkcije riznice za društva grupe Fiat s poslovnim nastanom u Europi (ne uključujući Italiju), |
| --- | --- |

—

FFT izvršava funkcije riznice za društva grupe Fiat s poslovnim nastanom u Europi (ne uključujući Italiju),

| — | Fiat Finance North America, Inc. („FFNA”) obavlja rizničarske funkcije za društva grupe Fiat s poslovnim nastanom u Sjedinjenim Američkim Državama, |
| --- | --- |

—

Fiat Finance North America, Inc. („FFNA”) obavlja rizničarske funkcije za društva grupe Fiat s poslovnim nastanom u Sjedinjenim Američkim Državama,

| — | Fiat Finance Canada Ltd. („FFC”) obavlja rizničarske funkcije za društva grupe Fiat s poslovnim nastanom u Kanadi, |
| --- | --- |

—

Fiat Finance Canada Ltd. („FFC”) obavlja rizničarske funkcije za društva grupe Fiat s poslovnim nastanom u Kanadi,

| — | Fiat Finance Brasil Ltda („FFB”) obavlja rizničarske funkcije za društva grupe Fiat s poslovnim nastanom u Brazilu. |
| --- | --- |

—

Fiat Finance Brasil Ltda („FFB”) obavlja rizničarske funkcije za društva grupe Fiat s poslovnim nastanom u Brazilu.

| (40) | Prekogranične transakcije među društvima unutar grupe u kojima sudjeluje FFT mogu se razvrstati u dvije glavne kategorije:






  — | transakcije među rizničarskim društvima (unutar sektora)






  — | T1 – zajmovi među društvima koje je FFT dodijelio FF-u: izvori financiranja FFT-a temelje se na obveznicama, bankovnim kreditnim linijama i depozitima među društvima, |
| --- | --- | --- | --- |

(40)

Prekogranične transakcije među društvima unutar grupe u kojima sudjeluje FFT mogu se razvrstati u dvije glavne kategorije:

—

transakcije među rizničarskim društvima (unutar sektora)

—

T1 – zajmovi među društvima koje je FFT dodijelio FF-u: izvori financiranja FFT-a temelje se na obveznicama, bankovnim kreditnim linijama i depozitima među društvima,

| — | T2 – zajmovi među društvima koje je FFNA dodijelio FFT-u: izvori financiranja FFNA-a temelje se uglavnom na izdanim osiguranim obveznicama. |
| --- | --- |

—

T2 – zajmovi među društvima koje je FFNA dodijelio FFT-u: izvori financiranja FFNA-a temelje se uglavnom na izdanim osiguranim obveznicama.

| — | transakcije među rizničarskim društvima i društvima grupe Fiat (unutar grupe)






  — | T3 – transakcije (zajmovi/depoziti) između FFT-a i društava grupe koja se nalaze u drugim državama (uglavnom europskim), |
| --- | --- | --- |

—

transakcije među rizničarskim društvima i društvima grupe Fiat (unutar grupe)

—

T3 – transakcije (zajmovi/depoziti) između FFT-a i društava grupe koja se nalaze u drugim državama (uglavnom europskim),

| — | T4 – jamstva koja daje Fiat S.p.A (16). na obveznice koje izdaju FFT i FFNA, bilateralne kreditne linije i ad hoc programi financiranja (odnosno komercijalni zapisi u Francuskoj za FFT). |
| --- | --- |

—

T4 – jamstva koja daje Fiat S.p.A (16). na obveznice koje izdaju FFT i FFNA, bilateralne kreditne linije i ad hoc programi financiranja (odnosno komercijalni zapisi u Francuskoj za FFT).

16

ad hoc

| (41) | Na slici dolje prikazani su poslovi financiranja (od T1 do T3).

  Glavne prekogranične transakcije unutar grupe




  Dugoročni zajmovi
  FF
  Kratkoročni zajmovi
  Depoziti
  FF&T
  Tržište
  FFNA |
| --- | --- |

(41)

Na slici dolje prikazani su poslovi financiranja (od T1 do T3).

Glavne prekogranične transakcije unutar grupe

Glavne prekogranične transakcije unutar grupe

Dugoročni zajmovi

FF

Kratkoročni zajmovi

Depoziti

FF&T

Tržište

FFNA

| (42) | U pogledu funkcija koje ispunjava, FFT bavi se tržišnim financiranjem i ulaganjima gotovine, odnosima s dionicima na financijskom tržištu, uslugama koordinacije i financijskog savjetovanja te uslugama upravljanja riznicom koje pruža društvima grupe, kratkoročnim ili srednjoročnim financiranjima među društvima i koordiniranjem s drugim financijskim društvima. |
| --- | --- |

(42)

U pogledu funkcija koje ispunjava, FFT bavi se tržišnim financiranjem i ulaganjima gotovine, odnosima s dionicima na financijskom tržištu, uslugama koordinacije i financijskog savjetovanja te uslugama upravljanja riznicom koje pruža društvima grupe, kratkoročnim ili srednjoročnim financiranjima među društvima i koordiniranjem s drugim financijskim društvima.

| (43) | U pogledu tržišnog financiranja i ulaganja gotovine, FFT mobilizira sredstva kako bi njima raspolagao u svrhu podupiranja transakcija i razvoja društava grupe te posljedičnog ulaganja tih sredstava. U pogledu upravljanja financijskim rizicima, FFT slijedi smjernice koje su uspostavljene na temelju relevantnih unutarnjih politika grupe (valutnog i kamatnog rizika). FFT-ova financiranja temelje se na instrumentima poput izdavanja obveznica (kroz „Global Medium Term Note” ili program „GMTN” u kojem je izdavatelj FFT zajedno s FFNA-om i FFC-om), ročnih bankovnih zajmova, dodijeljenih ili nedodijeljenih kreditnih linija itd. U pogledu upravljanja likvidnošću, FFT ulaže višak novca kod prvorazrednih bankovnih ustanova ili u likvidna sredstva koja vrlo dobro kotiraju. |
| --- | --- |

(43)

U pogledu tržišnog financiranja i ulaganja gotovine, FFT mobilizira sredstva kako bi njima raspolagao u svrhu podupiranja transakcija i razvoja društava grupe te posljedičnog ulaganja tih sredstava. U pogledu upravljanja financijskim rizicima, FFT slijedi smjernice koje su uspostavljene na temelju relevantnih unutarnjih politika grupe (valutnog i kamatnog rizika). FFT-ova financiranja temelje se na instrumentima poput izdavanja obveznica (kroz „Global Medium Term Note” ili program „GMTN” u kojem je izdavatelj FFT zajedno s FFNA-om i FFC-om), ročnih bankovnih zajmova, dodijeljenih ili nedodijeljenih kreditnih linija itd. U pogledu upravljanja likvidnošću, FFT ulaže višak novca kod prvorazrednih bankovnih ustanova ili u likvidna sredstva koja vrlo dobro kotiraju.

Global Medium Term Note

| (44) | Kada je riječ o izloženosti valutnom riziku, FFT njome uglavnom upravlja s pomoću terminskih deviznih transakcija i valutnih zamjena. Izloženost valutnom riziku uvelike je povezana s različitim trajanjem pasive i aktive te s upravljanjem. FFT uglavnom upotrebljava kamatne zamjene („IRS”) i kamatne unaprijedne ugovore („FRA”). |
| --- | --- |

(44)

Kada je riječ o izloženosti valutnom riziku, FFT njome uglavnom upravlja s pomoću terminskih deviznih transakcija i valutnih zamjena. Izloženost valutnom riziku uvelike je povezana s različitim trajanjem pasive i aktive te s upravljanjem. FFT uglavnom upotrebljava kamatne zamjene („IRS”) i kamatne unaprijedne ugovore („FRA”).

| (45) | U pogledu odnosa s dionicima financijskog tržišta, FFT u koordinaciji s FF-om nastupa prema tržištima i financijskim institucijama kako bi im dostavio informacije i podatke o grupi u prilog njezinoj solventnosti i financijskom stanju. |
| --- | --- |

(45)

U pogledu odnosa s dionicima financijskog tržišta, FFT u koordinaciji s FF-om nastupa prema tržištima i financijskim institucijama kako bi im dostavio informacije i podatke o grupi u prilog njezinoj solventnosti i financijskom stanju.

| (46) | U okviru usluga koordinacije i financijskog savjetovanja društava grupe, FFT je zadužen za pružanje financijske pomoći potonjim društvima, ispitivanje njihovih financijskih potreba, pronalaženje najboljih financijskih rješenja, sastavljanje financijskih ugovora i nadziranje učinkovitosti financijskih proizvoda u odnosu na potrebe društava grupe. |
| --- | --- |

(46)

U okviru usluga koordinacije i financijskog savjetovanja društava grupe, FFT je zadužen za pružanje financijske pomoći potonjim društvima, ispitivanje njihovih financijskih potreba, pronalaženje najboljih financijskih rješenja, sastavljanje financijskih ugovora i nadziranje učinkovitosti financijskih proizvoda u odnosu na potrebe društava grupe.

| (47) | FFT nadzire novčane tokove, potrebe za financiranjem i likvidnost društava grupe radi optimiranja djelotvornosti i učinkovitosti upravljanja resursima vlastitih sredstava grupe. FFT upravlja i subjektima središnjeg upravljanja riznicom u Ujedinjenoj Kraljevini, Danskoj, Belgiji, Nizozemskoj, Švicarskoj, Austriji, Njemačkoj i Španjolskoj. Salda po zemljama svakodnevno se objedinjuju na središnjem računu FFT-a radi upravljanja ukupnim financijskim položajem. Osobito, tijekom dana se s njihovih računa (u bankama) provode isplate i uplate u okviru uobičajenih poslovanja društava grupe. Salda računa društava grupe na kraju dana su pozitivna ili negativna. U oba su slučaja automatski pokrivena središnjim računom FFT-a koji je otvoren u svakoj zemlji. Zatim se ručnim transferima iznosi s različitih nacionalnih središnjih računa preusmjeravaju (ulazno ili izlazno) na jedinstveni središnji račun. Stoga se svakog dana tekući računi društava grupe vraćaju na nulu. Ovisno o dnevnom stanju tekućih računa društvima grupe koja sudjeluju u sustavima centraliziranja novca pripisuju se u kamate u korist ili na teret računa, koje se izračunavaju na temelju tablice cijena među društvima. |
| --- | --- |

(47)

FFT nadzire novčane tokove, potrebe za financiranjem i likvidnost društava grupe radi optimiranja djelotvornosti i učinkovitosti upravljanja resursima vlastitih sredstava grupe. FFT upravlja i subjektima središnjeg upravljanja riznicom u Ujedinjenoj Kraljevini, Danskoj, Belgiji, Nizozemskoj, Švicarskoj, Austriji, Njemačkoj i Španjolskoj. Salda po zemljama svakodnevno se objedinjuju na središnjem računu FFT-a radi upravljanja ukupnim financijskim položajem. Osobito, tijekom dana se s njihovih računa (u bankama) provode isplate i uplate u okviru uobičajenih poslovanja društava grupe. Salda računa društava grupe na kraju dana su pozitivna ili negativna. U oba su slučaja automatski pokrivena središnjim računom FFT-a koji je otvoren u svakoj zemlji. Zatim se ručnim transferima iznosi s različitih nacionalnih središnjih računa preusmjeravaju (ulazno ili izlazno) na jedinstveni središnji račun. Stoga se svakog dana tekući računi društava grupe vraćaju na nulu. Ovisno o dnevnom stanju tekućih računa društvima grupe koja sudjeluju u sustavima centraliziranja novca pripisuju se u kamate u korist ili na teret računa, koje se izračunavaju na temelju tablice cijena među društvima.

| (48) | Kamatna stopa na zajmove unutar grupe utvrđena je kao zbroj ponderiranog prosječnog troška kapitala grupe kojem se pridodaje marža. Kamatna stopa na depozite utvrđena je na nerizičnu kamatnu stopu uvećanu za maržu na kratkoročne depozite u bankama, kako je određeno politikom likvidnosti grupe. |
| --- | --- |

(48)

Kamatna stopa na zajmove unutar grupe utvrđena je kao zbroj ponderiranog prosječnog troška kapitala grupe kojem se pridodaje marža. Kamatna stopa na depozite utvrđena je na nerizičnu kamatnu stopu uvećanu za maržu na kratkoročne depozite u bankama, kako je određeno politikom likvidnosti grupe.

| (49) | U pogledu kratkoročnih i srednjoročnih financiranja među društvima i koordiniranja s drugim financijskim društvima, FFT postupa kako slijedi: u pogledu kratkoročnih financiranja, FFT stavlja društvima grupe na raspolaganje sredstva koja su nabavljena u velikim količinama po veleprodajnim uvjetima na uređenim tržištima (tržište obveznica) ili trgujući s financijskim institucijama; u pogledu srednjoročnih financiranja, transferi sredstava neprestano se odvijaju među financijskim društvima kako bi se bez tržišta udovoljilo financijskim zahtjevima društava grupe ako je ukupni financijski položaj grupe pozitivan. |
| --- | --- |

(49)

U pogledu kratkoročnih i srednjoročnih financiranja među društvima i koordiniranja s drugim financijskim društvima, FFT postupa kako slijedi: u pogledu kratkoročnih financiranja, FFT stavlja društvima grupe na raspolaganje sredstva koja su nabavljena u velikim količinama po veleprodajnim uvjetima na uređenim tržištima (tržište obveznica) ili trgujući s financijskim institucijama; u pogledu srednjoročnih financiranja, transferi sredstava neprestano se odvijaju među financijskim društvima kako bi se bez tržišta udovoljilo financijskim zahtjevima društava grupe ako je ukupni financijski položaj grupe pozitivan.

| (50) | U izvješću o transfernim cijenama istaknuti su sljedeći glavni rizici s kojima se uglavnom suočavaju rizničarska društva:






  — | tržišni rizik: FFT redovito procjenjuje svoju izloženost kamatnom i valutnom riziku (kako bi bio potpuno osiguran) te se od tih rizika osigurava izvedenim financijskim instrumentima u skladu s politikama grupe o upravljanju rizicima. Instrumenti koji se upotrebljavaju za takva osiguranja uglavnom su redovne valutne zamjene, terminske devizne transakcije i kamatne zamjene, |
| --- | --- | --- |

(50)

U izvješću o transfernim cijenama istaknuti su sljedeći glavni rizici s kojima se uglavnom suočavaju rizničarska društva:

—

tržišni rizik: FFT redovito procjenjuje svoju izloženost kamatnom i valutnom riziku (kako bi bio potpuno osiguran) te se od tih rizika osigurava izvedenim financijskim instrumentima u skladu s politikama grupe o upravljanju rizicima. Instrumenti koji se upotrebljavaju za takva osiguranja uglavnom su redovne valutne zamjene, terminske devizne transakcije i kamatne zamjene,

| — | kreditni rizik koji se odnosi na bankovne depozite ili druga slična kratkoročna ulaganja: u izvješću o transfernim cijenama utvrđeno je da je taj rizik smanjen jer FFT posluje samo s velikim financijskim institucijama i diverzificira raspoređivanje novca. Imovina grupe nije izložena tom riziku jer je interes grupe financijski podržati sva društva grupe (17). U duljem vremenskom razdoblju nije se pojavio nijedan slučaj insolventnosti unutar grupe. Društva grupe nemaju rezervacije za loša potraživanja u pogledu duga grupe, |
| --- | --- |

—

kreditni rizik koji se odnosi na bankovne depozite ili druga slična kratkoročna ulaganja: u izvješću o transfernim cijenama utvrđeno je da je taj rizik smanjen jer FFT posluje samo s velikim financijskim institucijama i diverzificira raspoređivanje novca. Imovina grupe nije izložena tom riziku jer je interes grupe financijski podržati sva društva grupe (17). U duljem vremenskom razdoblju nije se pojavio nijedan slučaj insolventnosti unutar grupe. Društva grupe nemaju rezervacije za loša potraživanja u pogledu duga grupe,

17

| — | rizik druge ugovorne strane u pogledu izvedene imovine koju drži prema trećim osobama (bankama): taj je rizik smanjen jer FFT posluje samo s velikim financijskim institucijama, a transakcije izvedenim instrumentima raspodijeljene su među brojnim institucijama. Imovina grupe nije izložena tom riziku iz prethodno navedenih razloga, |
| --- | --- |

—

rizik druge ugovorne strane u pogledu izvedene imovine koju drži prema trećim osobama (bankama): taj je rizik smanjen jer FFT posluje samo s velikim financijskim institucijama, a transakcije izvedenim instrumentima raspodijeljene su među brojnim institucijama. Imovina grupe nije izložena tom riziku iz prethodno navedenih razloga,

| — | operativni rizik: FFT provodi svoje financijske transakcije u skladu sa smjernicama i postupcima koje je utvrdio Fiat S.p.A. Financijska se poslovanja stalno nadziru te podliježu postupcima provjere upravljanja rizicima kako bi se izbjegla svaka pogreška u dnevnom postupanju. |
| --- | --- |

—

operativni rizik: FFT provodi svoje financijske transakcije u skladu sa smjernicama i postupcima koje je utvrdio Fiat S.p.A. Financijska se poslovanja stalno nadziru te podliježu postupcima provjere upravljanja rizicima kako bi se izbjegla svaka pogreška u dnevnom postupanju.

| (51) | FFT upravlja znatnom financijskom imovinom koja je osobito povezana sa zajmovima među društvima grupe, potraživanjima društava grupe i, u manjoj mjeri, s bankovnim depozitima. FFT upotrebljava informatičke sustave koji su potrebni za obavljanje dnevnih transakcija i nadziranje rezultata financijskih tržišta. |
| --- | --- |

(51)

FFT upravlja znatnom financijskom imovinom koja je osobito povezana sa zajmovima među društvima grupe, potraživanjima društava grupe i, u manjoj mjeri, s bankovnim depozitima. FFT upotrebljava informatičke sustave koji su potrebni za obavljanje dnevnih transakcija i nadziranje rezultata financijskih tržišta.

2.2.   Osporavano porezno mišljenje

Osporavano porezno mišljenje

| (52) | Ova se Odluka odnosi na PSC FFT-a, odnosno porezno mišljenje o transfernim cijenama koje je dopisom od 3. rujna 2012. donio Luksemburg u korist FFT-a. Osporavanim se poreznim mišljenjem potvrđuje metoda kojom se FFT-u raspoređuje dobit unutar grupe Fiat, a koju je predložio porezni savjetnik potonje grupe te omogućuje FFT-u da godišnje odredi iznos svojeg poreza na dobit trgovačkih društava koji plaća Luksemburgu. |
| --- | --- |

(52)

Ova se Odluka odnosi na PSC FFT-a, odnosno porezno mišljenje o transfernim cijenama koje je dopisom od 3. rujna 2012. donio Luksemburg u korist FFT-a. Osporavanim se poreznim mišljenjem potvrđuje metoda kojom se FFT-u raspoređuje dobit unutar grupe Fiat, a koju je predložio porezni savjetnik potonje grupe te omogućuje FFT-u da godišnje odredi iznos svojeg poreza na dobit trgovačkih društava koji plaća Luksemburgu.

2.2.1.   PSC FFT-a

PSC FFT-a

| (53) | Dokumenti koje je Luksemburg dostavio Komisiji kao dio cjeline ključnih elemenata u prilog osporavanom poreznom mišljenju obuhvaćaju dva dopisa i izvješće o transfernim cijenama iz uvodne izjave 9. |
| --- | --- |

(53)

Dokumenti koje je Luksemburg dostavio Komisiji kao dio cjeline ključnih elemenata u prilog osporavanom poreznom mišljenju obuhvaćaju dva dopisa i izvješće o transfernim cijenama iz uvodne izjave 9.

| (54) | Dopisom od 3. rujna 2012. luksemburška porezna uprava potvrdila je da je „analiza transfernih cijena u nastavku provedena u skladu s Okružnicom br. 164/2 od 28. siječnja 2011. te da se njome poštuje načelo nepristrane transakcije” (sic). Drugim riječima, luksemburška porezna uprava potvrdila je da je analiza transfernih cijena koju je proveo porezni savjetnik i koja je navedena u izvješću o transfernim cijenama dovela do naknade nepristrane transakcije u pogledu funkcija koje je obavljao i rizika koji je preuzeo FFT. „Naknada nepristrane transakcije” FFT-u, kako je utvrđena u izvješću o transfernim cijenama i potvrđena osporavanim poreznim mišljenjem, jest sljedeća: „U studiji o transfernim cijenama određena je primjerena naknada za vlastita sredstva izložena riziku kojom se ostvaruje naknada za funkcije koje obavlja društvo u iznosu od 2,542 milijuna EUR s predviđenim odstupanjem od +/- 10 %”. Uobičajena stopa oporezivanja društava u Luksemburgu od 28,80 % primjenjuje se na neto dobit koju FFT ostvaruje na temelju te naknade. U dopisu je, osim toga, navedeno da je odluka koju je donijela porezna uprava obvezujuća tijekom pet godina (odnosno od poslovne godine 2012. do 2016.) (18). |
| --- | --- |

(54)

Dopisom od 3. rujna 2012. luksemburška porezna uprava potvrdila je da je „analiza transfernih cijena u nastavku provedena u skladu s Okružnicom br. 164/2 od 28. siječnja 2011. te da se njome poštuje načelo nepristrane transakcije” (sic). Drugim riječima, luksemburška porezna uprava potvrdila je da je analiza transfernih cijena koju je proveo porezni savjetnik i koja je navedena u izvješću o transfernim cijenama dovela do naknade nepristrane transakcije u pogledu funkcija koje je obavljao i rizika koji je preuzeo FFT. „Naknada nepristrane transakcije” FFT-u, kako je utvrđena u izvješću o transfernim cijenama i potvrđena osporavanim poreznim mišljenjem, jest sljedeća: „U studiji o transfernim cijenama određena je primjerena naknada za vlastita sredstva izložena riziku kojom se ostvaruje naknada za funkcije koje obavlja društvo u iznosu od 2,542 milijuna EUR s predviđenim odstupanjem od +/- 10 %”. Uobičajena stopa oporezivanja društava u Luksemburgu od 28,80 % primjenjuje se na neto dobit koju FFT ostvaruje na temelju te naknade. U dopisu je, osim toga, navedeno da je odluka koju je donijela porezna uprava obvezujuća tijekom pet godina (odnosno od poslovne godine 2012. do 2016.) (18).

18

2.2.2.   Izvješće o transfernim cijenama

Izvješće o transfernim cijenama

| (55) | Iz izvješća o transfernim cijenama proizlazi da se transakcijska metoda neto marže („MTMN”) smatra najprimjerenijom za određivanje oporezive dobiti FFT-a u grupi Fiat. Prema mišljenju poreznog savjetnika, MTMN je osobito primjeren kada doprinos jedne strane u transakciji nije jedinstven i vrijedan. Budući da, prema mišljenju poreznog savjetnika, FFT pruža jedino financijske usluge, ta je metoda najprimjerenija za određivanje cijena nepristrane transakcije u skladu sa Smjernicama OECD-a o transfernim cijenama. Usto, s obzirom na to da FFT svoje funkcije obavlja samo za potrebe društava grupe Fiat koja ne primaju nikakvu sličnu vrstu usluga od trećih osoba, nije moguća nikakva interna usporedba. Prema tome, porezni savjetnik smatra da je najprimjerenije provesti vanjsku usporedbu tako da se odredi neto marža koju bi neovisna društva mogla ostvariti u sličnim transakcijama (19). |
| --- | --- |

(55)

Iz izvješća o transfernim cijenama proizlazi da se transakcijska metoda neto marže („MTMN”) smatra najprimjerenijom za određivanje oporezive dobiti FFT-a u grupi Fiat. Prema mišljenju poreznog savjetnika, MTMN je osobito primjeren kada doprinos jedne strane u transakciji nije jedinstven i vrijedan. Budući da, prema mišljenju poreznog savjetnika, FFT pruža jedino financijske usluge, ta je metoda najprimjerenija za određivanje cijena nepristrane transakcije u skladu sa Smjernicama OECD-a o transfernim cijenama. Usto, s obzirom na to da FFT svoje funkcije obavlja samo za potrebe društava grupe Fiat koja ne primaju nikakvu sličnu vrstu usluga od trećih osoba, nije moguća nikakva interna usporedba. Prema tome, porezni savjetnik smatra da je najprimjerenije provesti vanjsku usporedbu tako da se odredi neto marža koju bi neovisna društva mogla ostvariti u sličnim transakcijama (19).

19

| (56) | U izvješću o transfernim cijenama porezni savjetnik utvrđuje naknadu koja pripada FFT-u i predstavlja oporezivu dobit, u odnosu na kapital koji je tom društvu potreban za obavljanje njegovih funkcija i preuzimanje rizika koje snosi, uzevši u obzir upotrijebljenu imovinu (20). |
| --- | --- |

(56)

U izvješću o transfernim cijenama porezni savjetnik utvrđuje naknadu koja pripada FFT-u i predstavlja oporezivu dobit, u odnosu na kapital koji je tom društvu potreban za obavljanje njegovih funkcija i preuzimanje rizika koje snosi, uzevši u obzir upotrijebljenu imovinu (20).

20

| (57) | Ova je naknada utvrđena sljedećim postupcima: i. procjena FFT-ovih „vlastitih sredstava izloženih riziku”; ii. utvrđivanje vlastitih sredstava FFT-a koja se upotrebljavaju za obavljanje funkcija i pokrivanje financijskih ulaganja; iii. procjena očekivane naknade FFT-ovih „vlastitih sredstava izloženih riziku” primjenom modela procjene financijske imovine („MEDAF”) (21) i utvrđivanje prinosa kojim se ostvaruje naknada za vlastita sredstva koja se upotrebljavaju za obavljanje funkcija; i iv. izračun ukupne profitabilnosti koju bi primio FFT kao naknadu za preuzete rizike i obavljane funkcije, na temelju kombinacije rezultata koraka od i. do iii. |
| --- | --- |

(57)

Ova je naknada utvrđena sljedećim postupcima: i. procjena FFT-ovih „vlastitih sredstava izloženih riziku”; ii. utvrđivanje vlastitih sredstava FFT-a koja se upotrebljavaju za obavljanje funkcija i pokrivanje financijskih ulaganja; iii. procjena očekivane naknade FFT-ovih „vlastitih sredstava izloženih riziku” primjenom modela procjene financijske imovine („MEDAF”) (21) i utvrđivanje prinosa kojim se ostvaruje naknada za vlastita sredstva koja se upotrebljavaju za obavljanje funkcija; i iv. izračun ukupne profitabilnosti koju bi primio FFT kao naknadu za preuzete rizike i obavljane funkcije, na temelju kombinacije rezultata koraka od i. do iii.

21

| (58) | U pogledu koraka i., porezni savjetnik smatra na temelju funkcionalne analize iz izvješća o transfernim cijenama da FFT preuzima sljedeće rizike: operativni rizik, kreditni rizik i rizik druge ugovorne strane, dok smatra da je valutni rizik koji preuzima FFT jednak nuli. Analognom (22) primjenom Okvira Basel II (23) porezni savjetnik procijenio minimalne kapitalne zahtjeve FFT-a za preuzimanje sljedećih rizika: operativni rizik, rizik druge ugovorne stranke te tečajni i kreditni rizik, kako slijedi:






  — | operativni rizik: 15 % x (kamate na bankovne depozite – kamate na bankovne zajmove), |
| --- | --- | --- |

(58)

U pogledu koraka i., porezni savjetnik smatra na temelju funkcionalne analize iz izvješća o transfernim cijenama da FFT preuzima sljedeće rizike: operativni rizik, kreditni rizik i rizik druge ugovorne strane, dok smatra da je valutni rizik koji preuzima FFT jednak nuli. Analognom (22) primjenom Okvira Basel II (23) porezni savjetnik procijenio minimalne kapitalne zahtjeve FFT-a za preuzimanje sljedećih rizika: operativni rizik, rizik druge ugovorne stranke te tečajni i kreditni rizik, kako slijedi:

22

23

—

operativni rizik: 15 % x (kamate na bankovne depozite – kamate na bankovne zajmove),

| — | rizik druge ugovorne strane: 20 % x 6 % x (buduća izloženost + pozitivna fer vrijednost izvedenih instrumenata), |
| --- | --- |

—

rizik druge ugovorne strane: 20 % x 6 % x (buduća izloženost + pozitivna fer vrijednost izvedenih instrumenata),

| — | kreditni rizik: 20 % x 6 % x potraživanja od trećih osoba (godišnji prosjek). |
| --- | --- |

—

kreditni rizik: 20 % x 6 % x potraživanja od trećih osoba (godišnji prosjek).

| (59) | Iz tih izračuna proizlazi ono što porezni savjetnik naziva FFT-ovim „vlastitim sredstvima izloženima riziku”, koja odgovaraju hipotetskim regulatornim vlastitim sredstvima FFT-a na temelju Okvira Basel II koji je primijenio porezni savjetnik FFT-a, a koja su sažeta u tablici 1.

  Tablica 1.


  Minimalni kapitalni zahtjevi FFT-a







  (u tisućama EUR) |
| --- | --- |
| Minimalni kapitalni zahtjevi | 2011. |
| Operativni rizik | 938 |
| Rizik druge ugovorne strane | 2 603 |
| Valutni rizik | 0 |
| Kreditni rizik | 24 982 |
| Minimalni kapitalni zahtjevi koji proizlaze iz Okvira Basel II | 28 523 |

(59)

Iz tih izračuna proizlazi ono što porezni savjetnik naziva FFT-ovim „vlastitim sredstvima izloženima riziku”, koja odgovaraju hipotetskim regulatornim vlastitim sredstvima FFT-a na temelju Okvira Basel II koji je primijenio porezni savjetnik FFT-a, a koja su sažeta u tablici 1.

Tablica 1.

Tablica 1.

Minimalni kapitalni zahtjevi FFT-a

Minimalni kapitalni zahtjevi FFT-a

(u tisućama EUR)

Minimalni kapitalni zahtjevi

2011.

Operativni rizik

938

Rizik druge ugovorne strane

2 603

Valutni rizik

0

Kreditni rizik

24 982

Minimalni kapitalni zahtjevi koji proizlaze iz Okvira Basel II

28 523

| (60) | U pogledu koraka ii., ono što je u izvješću o transfernim cijenama nazvano „vlastitim sredstvima koja se upotrebljavaju za obavljanje funkcija” (24) procijenjeno je tako što se od ukupnih vlastitih sredstava FFT-a oduzeo udio minimalnih kapitalnih zahtjeva FFT-a koji proizlaze iz Okvira Basel II, kao što je procijenio porezni savjetnik, i udio vlastitih sredstava FFT-a koja su upotrijebljena za podupiranje financijskih ulaganja u FFNA i FFC. |
| --- | --- |

(60)

U pogledu koraka ii., ono što je u izvješću o transfernim cijenama nazvano „vlastitim sredstvima koja se upotrebljavaju za obavljanje funkcija” (24) procijenjeno je tako što se od ukupnih vlastitih sredstava FFT-a oduzeo udio minimalnih kapitalnih zahtjeva FFT-a koji proizlaze iz Okvira Basel II, kao što je procijenio porezni savjetnik, i udio vlastitih sredstava FFT-a koja su upotrijebljena za podupiranje financijskih ulaganja u FFNA i FFC.

24

| (61) | Prema mišljenju poreznog savjetnika FFT-a, vlastiti kapital FFT-a iznosio je potkraj 2011. 287,5 milijuna EUR, od čega:






  — | 28,5 milijuna EUR predstavlja minimalne kapitalne zahtjeve iz Okvira Basel II za pokrivanje rizika koje preuzima FFT („minimalna vlastita sredstva izložena riziku”
   (25)), |
| --- | --- | --- |

(61)

Prema mišljenju poreznog savjetnika FFT-a, vlastiti kapital FFT-a iznosio je potkraj 2011. 287,5 milijuna EUR, od čega:

—

28,5 milijuna EUR predstavlja minimalne kapitalne zahtjeve iz Okvira Basel II za pokrivanje rizika koje preuzima FFT („minimalna vlastita sredstva izložena riziku”
   (25)),

25

| — | 165,2 milijuna EUR upotrijebljeno je za nadoknađivanje udjela FFT-a u FFNA-u i FFC-u (26) („vlastita sredstava kojima se pokrivaju financijska ulaganja u FFNA i FFC”), i |
| --- | --- |

—

165,2 milijuna EUR upotrijebljeno je za nadoknađivanje udjela FFT-a u FFNA-u i FFC-u (26) („vlastita sredstava kojima se pokrivaju financijska ulaganja u FFNA i FFC”), i

26

| — | 93,7 milijuna EUR predstavljaju vlastita sredstva koja se upotrebljavaju za obavljanje funkcija („vlastita sredstva kojima se pokrivaju obavljane funkcije (27)
  ”). |
| --- | --- |

—

93,7 milijuna EUR predstavljaju vlastita sredstva koja se upotrebljavaju za obavljanje funkcija („vlastita sredstva kojima se pokrivaju obavljane funkcije (27)
  ”).

27

| (62) | U tablici 2. prikazana je podjela cjeline vlastitog kapitala FFT-a, kao što ju je predstavio porezni savjetnik u svojem izvješću o transfernim cijenama.

  Tablica 2.


  Raspodjela vlastitog kapitala FFT-a







  (u tisućama EUR) |
| --- | --- |
| Raspodjela vlastitog kapitala FFT-a u izvješću poreznog savjetnika | Vlastiti kapital iz 2011. |
| Minimalna vlastita sredstva izložena riziku | 28 523 |
| Vlastita sredstva kojima se pokrivaju financijska ulaganja u FFNA i FFC | 165 244 |
| Vlastita sredstva kojima se pokrivaju obavljane funkcije | 93 710 |
| Ukupno vlastiti kapital | 287 477 |

(62)

U tablici 2. prikazana je podjela cjeline vlastitog kapitala FFT-a, kao što ju je predstavio porezni savjetnik u svojem izvješću o transfernim cijenama.

Tablica 2.

Tablica 2.

Raspodjela vlastitog kapitala FFT-a

Raspodjela vlastitog kapitala FFT-a

(u tisućama EUR)

Raspodjela vlastitog kapitala FFT-a u izvješću poreznog savjetnika

Vlastiti kapital iz 2011.

Minimalna vlastita sredstva izložena riziku

28 523

Vlastita sredstva kojima se pokrivaju financijska ulaganja u FFNA i FFC

165 244

Vlastita sredstva kojima se pokrivaju obavljane funkcije

93 710

Ukupno vlastiti kapital

Ukupno vlastiti kapital

287 477

287 477

| (63) | U koraku iii. porezni savjetnik najprije predlaže naknadu udjela vlastitih sredstava FFT-a koji naziva „minimalna vlastita sredstva izložena riziku”, koji odgovara hipotetskom regulatornom kapitalu FFT-a kako ga je utvrdio porezni savjetnik u koraku i. procjenjujući povrat na vlastita sredstva koja su ulagači očekivali ostvariti („očekivani povrat prije oporezivanja”) primjenjujući metodu MEDAF, odnosno:
  Očekivani povrat prije oporezivanja = (nerizična kamatna stopa + β × premija na rizik na vlastita sredstva) / (1 – porezna stopa) |
| --- | --- |

(63)

U koraku iii. porezni savjetnik najprije predlaže naknadu udjela vlastitih sredstava FFT-a koji naziva „minimalna vlastita sredstva izložena riziku”, koji odgovara hipotetskom regulatornom kapitalu FFT-a kako ga je utvrdio porezni savjetnik u koraku i. procjenjujući povrat na vlastita sredstva koja su ulagači očekivali ostvariti („očekivani povrat prije oporezivanja”) primjenjujući metodu MEDAF, odnosno:

Očekivani povrat prije oporezivanja = (nerizična kamatna stopa + β × premija na rizik na vlastita sredstva) / (1 – porezna stopa)

| (64) | Tijekom primjene metode MEDAF porezni savjetnik FFT-a upotrijebio je sljedeće varijable:






  — | nerizičnu kamatnu stopu od 2,85 % (njemački savezni zajmovi na deset godina „Bund”, godišnji prosjek iz 2011.), |
| --- | --- | --- |

(64)

Tijekom primjene metode MEDAF porezni savjetnik FFT-a upotrijebio je sljedeće varijable:

—

nerizičnu kamatnu stopu od 2,85 % (njemački savezni zajmovi na deset godina „Bund”, godišnji prosjek iz 2011.),

| — | koeficijent beta (β) od 0,29 procijenjen (28) na temelju niza od 66 sličnih društava koja pružaju financijske usluge, a navedena su na internetskoj stranici A Damodarana (29), |
| --- | --- |

—

koeficijent beta (β) od 0,29 procijenjen (28) na temelju niza od 66 sličnih društava koja pružaju financijske usluge, a navedena su na internetskoj stranici A Damodarana (29),

28

29

| — | premija na rizik na vlastiti kapital od 5 % za Luksemburg, navedena na internetskoj stranici A Damodarana (ažurirana u srpnju 2011.), |
| --- | --- |

—

premija na rizik na vlastiti kapital od 5 % za Luksemburg, navedena na internetskoj stranici A Damodarana (ažurirana u srpnju 2011.),

| — | luksemburška porezna stopa od 28,80 %. |
| --- | --- |

—

luksemburška porezna stopa od 28,80 %.

| (65) | Primjenom tih varijabli u formuli iz uvodne izjave 63. porezni savjetnik FFT-a uspijeva postići „povrat na vlastiti kapital koji su ulagači očekivali dobiti u pogledu preuzetih rizika” od 6,05 %. |
| --- | --- |

(65)

Primjenom tih varijabli u formuli iz uvodne izjave 63. porezni savjetnik FFT-a uspijeva postići „povrat na vlastiti kapital koji su ulagači očekivali dobiti u pogledu preuzetih rizika” od 6,05 %.

povrat na vlastiti kapital koji su ulagači očekivali dobiti u pogledu preuzetih rizika

| (66) | U tablici 3. naveden je popis društava koje je porezni savjetnik FFT-a odabrao kao slična društva koja nezavisno djeluju u financijskom sektoru te popis njihovih koeficijenata beta, koji su upotrijebljeni pri izračunu koeficijenata beta u primjeni MEDAF-a.

  Tablica 3.


  Popis sličnih društava koja pružaju financijske usluge







  Naziv društva | Koeficijent beta |
| --- | --- | --- |
| ING Groep NV (EXTAM:INGA) | 3,00 |
| UBS AG (SWX:UBSN) | 1,80 |
| Wüstenrot & Württembergische AG (XTRA:WUW) | 0,41 |
| Deutsche Börse AG (XTRA:DB1) | 1,28 |
| Oslo Bors VPS Holding ASA (OTCNO:OSLO) | 0,13 |
| London Stock Exchange Group (LSE:LSE) | 1,24 |
| Fimalac SA (ENXTPA:FIM) | 0,68 |
| International Personal FinancePlc (LSE:IPF) | 1,92 |
| GrenkeLeasing AG (XTRA:GLJ) | 0,55 |
| Mittel S.p.A (CM:MIT) | 0,93 |
| GlobeOp Financial Services SA (LSE:GO) | 0,56 |
| KBC Ancora (ENXTBR:KBCA) | 3,61 |
| Aktiv Kapital ASA (OB:AIK) | 0,25 |
| IG Group Holdings Plc (LSE:IGG) | 0,75 |
| IFG Group plc (LSE: IFP) | 1,11 |
| Conafi Prestito S.p.A. (CM:CNP) | 0,74 |
| NEOVIA Financial Plc (AIM:NEC) | 0,60 |
| H&T Group Plc (AIM:HAT) | – 0,11 |
| Hesse Newman Capital AG (XTRA:RTM) | 0,29 |
| Acta Holding ASA (OB:ACTA) | 1,70 |
| Manx Financial Group PLC (AIM:MFX) | 0,30 |
| PLUS Markets Group plc (AIM:PMK) | – 0,05 |
| Law Debenture Corp. Plc (LSE:LVVDB) | 0,95 |
| Hypoport AG (DB:HYQ) | 0,70 |
| Perrot Duval Holding SA (SWX:PEDP) | 0,16 |
| Albemarie & Bond Holdings plc (AIM:ABM) | 0,21 |
| MCB Finance Group plc (AIM:MCRB) | Nije primjenjivo |
| Brightside Group plc (AIM:BRT) | 0,11 |
| DF Deutsche Forfait AG (DB:DE6) | 0,83 |
| Autobank AG (DB:AW2) | Nije primjenjivo |
| Ambrian capital plc (AIM:AMBR) | 0,83 |
| Gruppo MutuiOnline S.p.A (CM:MOL) | 0,77 |
| Park Group plc (AIM:PKG) | 0,09 |
| OVB Holding AG (XTRA:O4B) | – 0,19 |
| Albis Leasing AG (DB:ALG) | 0,57 |
| Hellenic Exchanges SA (ATSE:EXAE) | 1,42 |
| FORIS AG (XTRA:FRS) | 0,20 |
| Creon Corporation Plc (AIM:CRO) | 2,03 |
| Investeringsselskabet Luxor A/S (CPSE:LUXOR B) | 0,50 |
| Univerma AG | Nije primjenjivo |
| OFL AnlagenLeasing AG (DB:OFL) | 0,86 |
| Ideal GroupSA (ATSE:INTEK) | Nije primjenjivo |
| Nøtterø SpareBank (OB:NTSG) | 0,20 |
| Apulia Prontoprestitio S.p.A. (CM:APP) | 1,07 |
| Ultimate Finance Group plc (AIM:UFG) | 0,54 |
| Dresdner Factoring AG (XTRA:D2F) | 0,42 |
| Heidelberger Beteiligungsholding AG (DB:IPO) | 0,14 |
| ABC Arbitrage SA (ENXTPA:ABCA) | 0,48 |
| Baydonhill plc (AIM:BHL) | 0,04 |
| London Capital Group Holdings plc (AIM:LCG) | 0,72 |
| Imarex ASA (OB:IMAREX) | 0,48 |
| Toscana Finanza S.p.A. (CM:TF) | 0,49 |
| Banca Finnat Euramerica S.p.A. (CM:BFE) | 0,79 |
| S&U plc (LSE:SUS) | 0,27 |
| Bolsas y Mercados Españoles SA (CATS:BME) | 0,97 |
| Banca IFIS S.p.A. (CM:IF) | 0,69 |
| Paris Orleans SA (ENXTPA:PAOR) | 0,60 |
| SNS Reaal NV (ENXTAM:SR) | 2,37 |
| Close Brothers Group plc (LSE:CBG) | 0,94 |
| Provident Fiancial plc (LSE:PFG) | 0,35 |
| Pohola Bank plc (HLSE:POH1S) | 1,43 |
| Investec plc (LSE:INVP) | 1,73 |
| Banque Nationale de Belgique SA (ENXTBR:BNB) | 0,49 |
| Credit Suisse Group (SWX:CSGN) | 1,43 |
| Deutsche Bank AG (DB:DBK) | 1,98 |
| Schweizerische Nationalbank (SWX:SNBN) | 0,22 |
| Izvor: Damodaran |

(66)

U tablici 3. naveden je popis društava koje je porezni savjetnik FFT-a odabrao kao slična društva koja nezavisno djeluju u financijskom sektoru te popis njihovih koeficijenata beta, koji su upotrijebljeni pri izračunu koeficijenata beta u primjeni MEDAF-a.

Tablica 3.

Tablica 3.

Popis sličnih društava koja pružaju financijske usluge

Popis sličnih društava koja pružaju financijske usluge

Naziv društva

Koeficijent beta

ING Groep NV (EXTAM:INGA)

3,00

UBS AG (SWX:UBSN)

1,80

Wüstenrot & Württembergische AG (XTRA:WUW)

0,41

Deutsche Börse AG (XTRA:DB1)

1,28

Oslo Bors VPS Holding ASA (OTCNO:OSLO)

0,13

London Stock Exchange Group (LSE:LSE)

1,24

Fimalac SA (ENXTPA:FIM)

0,68

International Personal FinancePlc (LSE:IPF)

1,92

GrenkeLeasing AG (XTRA:GLJ)

0,55

Mittel S.p.A (CM:MIT)

0,93

GlobeOp Financial Services SA (LSE:GO)

0,56

KBC Ancora (ENXTBR:KBCA)

3,61

Aktiv Kapital ASA (OB:AIK)

0,25

IG Group Holdings Plc (LSE:IGG)

0,75

IFG Group plc (LSE: IFP)

1,11

Conafi Prestito S.p.A. (CM:CNP)

0,74

NEOVIA Financial Plc (AIM:NEC)

0,60

H&T Group Plc (AIM:HAT)

– 0,11

Hesse Newman Capital AG (XTRA:RTM)

0,29

Acta Holding ASA (OB:ACTA)

1,70

Manx Financial Group PLC (AIM:MFX)

0,30

PLUS Markets Group plc (AIM:PMK)

– 0,05

Law Debenture Corp. Plc (LSE:LVVDB)

0,95

Hypoport AG (DB:HYQ)

0,70

Perrot Duval Holding SA (SWX:PEDP)

0,16

Albemarie & Bond Holdings plc (AIM:ABM)

0,21

MCB Finance Group plc (AIM:MCRB)

Nije primjenjivo

Brightside Group plc (AIM:BRT)

0,11

DF Deutsche Forfait AG (DB:DE6)

0,83

Autobank AG (DB:AW2)

Nije primjenjivo

Ambrian capital plc (AIM:AMBR)

0,83

Gruppo MutuiOnline S.p.A (CM:MOL)

0,77

Park Group plc (AIM:PKG)

0,09

OVB Holding AG (XTRA:O4B)

– 0,19

Albis Leasing AG (DB:ALG)

0,57

Hellenic Exchanges SA (ATSE:EXAE)

1,42

FORIS AG (XTRA:FRS)

0,20

Creon Corporation Plc (AIM:CRO)

2,03

Investeringsselskabet Luxor A/S (CPSE:LUXOR B)

0,50

Univerma AG

Nije primjenjivo

OFL AnlagenLeasing AG (DB:OFL)

0,86

Ideal GroupSA (ATSE:INTEK)

Nije primjenjivo

Nøtterø SpareBank (OB:NTSG)

0,20

Apulia Prontoprestitio S.p.A. (CM:APP)

1,07

Ultimate Finance Group plc (AIM:UFG)

0,54

Dresdner Factoring AG (XTRA:D2F)

0,42

Heidelberger Beteiligungsholding AG (DB:IPO)

0,14

ABC Arbitrage SA (ENXTPA:ABCA)

0,48

Baydonhill plc (AIM:BHL)

0,04

London Capital Group Holdings plc (AIM:LCG)

0,72

Imarex ASA (OB:IMAREX)

0,48

Toscana Finanza S.p.A. (CM:TF)

0,49

Banca Finnat Euramerica S.p.A. (CM:BFE)

0,79

S&U plc (LSE:SUS)

0,27

Bolsas y Mercados Españoles SA (CATS:BME)

0,97

Banca IFIS S.p.A. (CM:IF)

0,69

Paris Orleans SA (ENXTPA:PAOR)

0,60

SNS Reaal NV (ENXTAM:SR)

2,37

Close Brothers Group plc (LSE:CBG)

0,94

Provident Fiancial plc (LSE:PFG)

0,35

Pohola Bank plc (HLSE:POH1S)

1,43

Investec plc (LSE:INVP)

1,73

Banque Nationale de Belgique SA (ENXTBR:BNB)

0,49

Credit Suisse Group (SWX:CSGN)

1,43

Deutsche Bank AG (DB:DBK)

1,98

Schweizerische Nationalbank (SWX:SNBN)

0,22

Izvor: Damodaran

Izvor:

| (67) | U tablici 4. prikazan je „raspon nepristrane transakcije” koeficijenata beta odabranih sličnih društava koje je dobio porezni savjetnik FFT-a.

  Tablica 4.


  Raspon nepristrane transakcije koeficijenta beta sličnih društava







  Raspon nepristrane transakcije | Koeficijenti beta |
| --- | --- | --- |
| Broj društava | 66 |
| Najviše | 3,61 |
| 90. percentil | 1,79 |
| 75. percentil | 1,04 |
| Medijan | 0,64 |
| 25. percentil | 0,29 |
| 10. percentil | 0,13 |
| Najmanje | 0,19 |

(67)

U tablici 4. prikazan je „raspon nepristrane transakcije” koeficijenata beta odabranih sličnih društava koje je dobio porezni savjetnik FFT-a.

Tablica 4.

Tablica 4.

Raspon nepristrane transakcije koeficijenta beta sličnih društava

Raspon nepristrane transakcije koeficijenta beta sličnih društava

Raspon nepristrane transakcije

Koeficijenti beta

Broj društava

66

Najviše

3,61

90. percentil

1,79

75. percentil

1,04

Medijan

0,64

25. percentil

0,29

10. percentil

0,13

Najmanje

0,19

| (68) | Zatim, porezni savjetnik FFT-a predlaže naknadu za udio vlastitog kapitala FFT-a koji naziva „vlastita sredstva kojima se pokrivaju obavljane funkcije” u tablici 2., a koji odgovara „vlastitim sredstvima koja se upotrebljavaju za obavljanje funkcija” koja su utvrđena u koraku ii., te primjenjuje tržišnu kamatnu stopu na kratkoročni depozit (30), koja bi, prema mišljenju poreznog savjetnika FFT-a, iznosila 0,87 %. |
| --- | --- |

(68)

Zatim, porezni savjetnik FFT-a predlaže naknadu za udio vlastitog kapitala FFT-a koji naziva „vlastita sredstva kojima se pokrivaju obavljane funkcije” u tablici 2., a koji odgovara „vlastitim sredstvima koja se upotrebljavaju za obavljanje funkcija” koja su utvrđena u koraku ii., te primjenjuje tržišnu kamatnu stopu na kratkoročni depozit (30), koja bi, prema mišljenju poreznog savjetnika FFT-a, iznosila 0,87 %.

30

| (69) | Porezni savjetnik FFT-a zatim predlaže da se ne naknadi udio vlastitog kapitala FFT-a koji označava kao „kapital kojim se pokrivaju financijska ulaganja FFT-a u FFNA i FFC”, nazvan „vlastita sredstva kojima se pokrivaju financijska ulaganja u FFNA i FFC” u tablici 2., odnosno da naknada bude jednaka nuli za potrebe oporezivanja. |
| --- | --- |

(69)

Porezni savjetnik FFT-a zatim predlaže da se ne naknadi udio vlastitog kapitala FFT-a koji označava kao „kapital kojim se pokrivaju financijska ulaganja FFT-a u FFNA i FFC”, nazvan „vlastita sredstva kojima se pokrivaju financijska ulaganja u FFNA i FFC” u tablici 2., odnosno da naknada bude jednaka nuli za potrebe oporezivanja.

| (70) | Naposljetku, u koraku iv. porezni savjetnik izračunava ukupnu naknadu koju FFT prima za svoje djelatnosti financiranja i riznice te za rizike koje preuzima. Ta se naknada sastoji od sljedećih elemenata koji su proizašli iz prethodno navedenih koraka od i. do iii.:






  — | „naknade za rizik”, koja je izračunana množenjem hipotetskih regulatornih vlastitih sredstava FFT-a, koja je porezni savjetnik procijenio na 28 500 000 EUR po analogiji primjenjujući Okvir Basel II u koraku ii., s očekivanim povratom prije oporezivanja, koji je porezni savjetnik procijenio na 6,05 % putem metode MEDAF u koraku iii., i |
| --- | --- | --- |

(70)

Naposljetku, u koraku iv. porezni savjetnik izračunava ukupnu naknadu koju FFT prima za svoje djelatnosti financiranja i riznice te za rizike koje preuzima. Ta se naknada sastoji od sljedećih elemenata koji su proizašli iz prethodno navedenih koraka od i. do iii.:

—

„naknade za rizik”, koja je izračunana množenjem hipotetskih regulatornih vlastitih sredstava FFT-a, koja je porezni savjetnik procijenio na 28 500 000 EUR po analogiji primjenjujući Okvir Basel II u koraku ii., s očekivanim povratom prije oporezivanja, koji je porezni savjetnik procijenio na 6,05 % putem metode MEDAF u koraku iii., i

| — | „naknade za funkcije”, koja je izračunana množenjem onoga što porezni savjetnik naziva vlastitim sredstvima FFT-a koja se upotrebljavaju za obavljanje funkcija, a procijenjena su na 93 710 000 EUR u koraku ii., s tržišnom kamatnom stopom na kratkoročne depozite, za koju porezni savjetnik FFT-a u koraku iii. smatra da iznosi 0,87 %. |
| --- | --- |

—

„naknade za funkcije”, koja je izračunana množenjem onoga što porezni savjetnik naziva vlastitim sredstvima FFT-a koja se upotrebljavaju za obavljanje funkcija, a procijenjena su na 93 710 000 EUR u koraku ii., s tržišnom kamatnom stopom na kratkoročne depozite, za koju porezni savjetnik FFT-a u koraku iii. smatra da iznosi 0,87 %.

| (71) | U tablici 5. prikazana je procjena ukupne profitabilnosti koju bi primio FFT u svrhu oporezivanja u Luksemburgu, koju je izradio porezni savjetnik.

  Tablica 5.


  Procjena porezne osnovice FFT-a







  (u tisućama EUR) |
| --- | --- |
| Naknada za vlastiti kapital | Dobit iz 2011. prije oporezivanja |
| Naknada za rizik | 1 726 |
| Naknada za funkcije | 816 |
| Naknada za vlastita sredstva kojima se pokrivaju financijska ulaganja u FFNA i FFC (31) | 0 |
| Ukupna dobit prije oporezivanja | 2 542 |

(71)

U tablici 5. prikazana je procjena ukupne profitabilnosti koju bi primio FFT u svrhu oporezivanja u Luksemburgu, koju je izradio porezni savjetnik.

Tablica 5.

Tablica 5.

Procjena porezne osnovice FFT-a

Procjena porezne osnovice FFT-a

(u tisućama EUR)

Naknada za vlastiti kapital

Dobit iz 2011. prije oporezivanja

Naknada za rizik

1 726

Naknada za funkcije

816

Naknada za vlastita sredstva kojima se pokrivaju financijska ulaganja u FFNA i FFC (31)

31

0

Ukupna dobit prije oporezivanja

Ukupna dobit prije oporezivanja

2 542

2 542

| (72) | Ukupan iznos od 2,542 milijuna EUR odgovara iznosu iz osporavanog poreznog mišljenja, za koji luksemburška porezna uprava smatra da predstavlja naknadu nepristrane transakcije (32). |
| --- | --- |

(72)

Ukupan iznos od 2,542 milijuna EUR odgovara iznosu iz osporavanog poreznog mišljenja, za koji luksemburška porezna uprava smatra da predstavlja naknadu nepristrane transakcije (32).

32

| (73) | U tablici 6. sažeti su zaključci do kojih je došao porezni savjetnik FFT-a na temelju prethodno navedenih koraka od i. do iv. iz uvodnih izjava od 58. do 72.

  Tablica 6.


  Rekapitulacija izračuna minimalnih kapitalnih zahtjeva i utjecaja na rezultat FFT-a prije oporezivanja








  Minimalni kapitalni zahtjevi | FFT | |
| --- | --- | --- | --- |
| | 2011. | |
| (u tisućama EUR) | |
| Operativni rizik | 938 | a |
| Rizik druge ugovorne strane | 2 603 | b |
| Valutni rizik | 0 | c |
| Kreditni rizik | 24 982 | d |
| Minimalni kapitalni zahtjevi | 28 523 | e = a + b + c + d |
| Vlastita sredstva za koja je ostvarena kamata na udio | 165 244 | x |
| Višak vlastitih sredstava | 93 710 | f = g – e – x |
| Vlastiti kapital | 287 477 | g |
| Pokazatelj neto dobiti | | |
| Očekivani povrat na vlastiti kapital | 6,05 % | h |
| Kratkoročna kamatna stopa | 0,87 % | i |
| Naknada za vlastiti kapital | | |
| Naknada za rizik | 1 726 | k = h x e |
| Naknada za funkcije | 816 | j = i x f |
| Ukupna dobit prije oporezivanja | 2 542 | l = k + j |
| a | = | 15 % x (financijski prihod od bankovnog depozita – financijski rashodi bankovnih zajmova) |
| b | = | 20 % x 6 % x (buduća izloženost + pozitivna poštena vrijednost izvedenih instrumenata koje ima prema trećima osobama) |
| c | = | 100 % osigurano izvedenim instrumentima |
| d | = | 20 % x 6 % x potraživanja od trećih osoba (godišnji prosjek) |
| h | = | procijenjen na temelju modela MEDAF |
| i | = | godišnji prosjek indeksa EONIA za 2011. |

(73)

U tablici 6. sažeti su zaključci do kojih je došao porezni savjetnik FFT-a na temelju prethodno navedenih koraka od i. do iv. iz uvodnih izjava od 58. do 72.

Tablica 6.

Tablica 6.

Rekapitulacija izračuna minimalnih kapitalnih zahtjeva i utjecaja na rezultat FFT-a prije oporezivanja

Rekapitulacija izračuna minimalnih kapitalnih zahtjeva i utjecaja na rezultat FFT-a prije oporezivanja

Minimalni kapitalni zahtjevi

FFT

2011.

(u tisućama EUR)

(u tisućama EUR)

Operativni rizik

938

a

Rizik druge ugovorne strane

2 603

b

Valutni rizik

0

c

Kreditni rizik

24 982

d

Minimalni kapitalni zahtjevi

28 523

e = a + b + c + d

Vlastita sredstva za koja je ostvarena kamata na udio

165 244

x

Višak vlastitih sredstava

93 710

f = g – e – x

Vlastiti kapital

287 477

g

Pokazatelj neto dobiti

Očekivani povrat na vlastiti kapital

6,05 %

h

Kratkoročna kamatna stopa

0,87 %

i

Naknada za vlastiti kapital

Naknada za rizik

1 726

k = h x e

Naknada za funkcije

816

j = i x f

Ukupna dobit prije oporezivanja

2 542

l = k + j

a

=

15 % x (financijski prihod od bankovnog depozita – financijski rashodi bankovnih zajmova)

b

=

20 % x 6 % x (buduća izloženost + pozitivna poštena vrijednost izvedenih instrumenata koje ima prema trećima osobama)

c

=

100 % osigurano izvedenim instrumentima

d

=

20 % x 6 % x potraživanja od trećih osoba (godišnji prosjek)

h

=

procijenjen na temelju modela MEDAF

i

=

godišnji prosjek indeksa EONIA za 2011.

Napomena: glavna je pretpostavka da ne postoji kreditni rizik / rizik druge ugovorne strane u transakcijama s društvima grupe.

2.3.   Opis luksemburških pravila o transfernim cijenama

Opis luksemburških pravila o transfernim cijenama

| (74) | Porezno mišljenje u korist FFT-a doneseno je na temelju članka 164. stavka 3. luksemburškog Zakonika o porezu na dohodak (Zakon o izmjenama Zakona o porezu na dohodak od 4. prosinca 1967., („ZPD”)) i Okružnice ZPD br. 164/2 od 28. siječnja 2010. („Okružnica”) (33). |
| --- | --- |

(74)

Porezno mišljenje u korist FFT-a doneseno je na temelju članka 164. stavka 3. luksemburškog Zakonika o porezu na dohodak (Zakon o izmjenama Zakona o porezu na dohodak od 4. prosinca 1967., („ZPD”)) i Okružnice ZPD br. 164/2 od 28. siječnja 2010. („Okružnica”) (33).

33

2.3.1.   Članak 164. luksemburškog Zakonika o porezu na dohodak

Članak 164. luksemburškog Zakonika o porezu na dohodak

| (75) | Člankom 164. stavak 3. Zakonika o porezu na dohodak određeno je da „[s]krivena raspodjela dobiti treba biti obuhvaćena oporezivim dohotkom. Skrivena raspodjela dobiti postoji osobito ako dioničar, član ili zainteresirana strana primi izravno ili neizravno koristi od društva ili udruge, koju uobičajeno ne bi ostvario da nema takvo svojstvo”. Tom je odredbom utvrđeno načelo nepristrane transakcije u luksemburškom poreznom pravu, prema kojem naknade za transakcije među društvima iste grupe trebaju biti jednake naknadama koje bi prihvatila neovisna društva koja pregovaraju u sličnim okolnostima u uvjetima nepristrane transakcije. |
| --- | --- |

(75)

Člankom 164. stavak 3. Zakonika o porezu na dohodak određeno je da „[s]krivena raspodjela dobiti treba biti obuhvaćena oporezivim dohotkom. Skrivena raspodjela dobiti postoji osobito ako dioničar, član ili zainteresirana strana primi izravno ili neizravno koristi od društva ili udruge, koju uobičajeno ne bi ostvario da nema takvo svojstvo”. Tom je odredbom utvrđeno načelo nepristrane transakcije u luksemburškom poreznom pravu, prema kojem naknade za transakcije među društvima iste grupe trebaju biti jednake naknadama koje bi prihvatila neovisna društva koja pregovaraju u sličnim okolnostima u uvjetima nepristrane transakcije.

2.3.2.   Okružnica ZPD br. 164/2

Okružnica ZPD br. 164/2

| (76) | Članak 164. stavak 3. ZPD-a pojašnjen je u Okružnici, kako slijedi: u odjeljku 1. utvrđeni su pojmovi „financijsko društvo grupe” (34), „financijska transakcija unutar grupe” (35) i „povezana poduzeća” (36). |
| --- | --- |

(76)

Članak 164. stavak 3. ZPD-a pojašnjen je u Okružnici, kako slijedi: u odjeljku 1. utvrđeni su pojmovi „financijsko društvo grupe” (34), „financijska transakcija unutar grupe” (35) i „povezana poduzeća” (36).

34

35

36

| (77) | Odjeljak 2. pod naslovom „Općenito” započinje sljedećim opisom usluga unutar grupe na koje se Okružnica primjenjuje: „Usluga unutar grupe (uključujući financijsku transakciju unutar grupe) pružena je ako bi, u sličnim okolnostima, neovisno poduzeće bilo spremno platiti drugom neovisnom poduzeću za provedbu te aktivnosti, ili ako bi je samo provelo.” Odjeljkom 2. Okružnice obuhvaćen je i opis načela nepristrane transakcije kako je utvrđeno u Smjernicama OECD-a o transfernim cijenama i preneseno u nacionalno pravo. U tom pogledu, u njemu je navedeno da „[a]ko je pružena usluga unutar grupe, potrebno je utvrditi, kao i u pogledu drugih vrsta transfera unutar grupe, je li dogovorena naknada u skladu s načelom nepristrane transakcije, odnosno odgovara li cijeni koju bi primijenila i prihvatila neovisna poduzeća u sličnim okolnostima” (37). |
| --- | --- |

(77)

Odjeljak 2. pod naslovom „Općenito” započinje sljedećim opisom usluga unutar grupe na koje se Okružnica primjenjuje: „Usluga unutar grupe (uključujući financijsku transakciju unutar grupe) pružena je ako bi, u sličnim okolnostima, neovisno poduzeće bilo spremno platiti drugom neovisnom poduzeću za provedbu te aktivnosti, ili ako bi je samo provelo.” Odjeljkom 2. Okružnice obuhvaćen je i opis načela nepristrane transakcije kako je utvrđeno u Smjernicama OECD-a o transfernim cijenama i preneseno u nacionalno pravo. U tom pogledu, u njemu je navedeno da „[a]ko je pružena usluga unutar grupe, potrebno je utvrditi, kao i u pogledu drugih vrsta transfera unutar grupe, je li dogovorena naknada u skladu s načelom nepristrane transakcije, odnosno odgovara li cijeni koju bi primijenila i prihvatila neovisna poduzeća u sličnim okolnostima” (37).

37

| (78) | U pogledu upućivanja na „slične okolnosti”, u Okružnici je navedeno da je analizom usporedivosti potrebno obuhvatiti elemente poput „obilježja transferiranih roba ili usluga, funkcije koje preuzimaju strane, ugovorne odredbe, ekonomske okolnosti strana i njihove industrijske ili komercijalne strategije” (38). |
| --- | --- |

(78)

U pogledu upućivanja na „slične okolnosti”, u Okružnici je navedeno da je analizom usporedivosti potrebno obuhvatiti elemente poput „obilježja transferiranih roba ili usluga, funkcije koje preuzimaju strane, ugovorne odredbe, ekonomske okolnosti strana i njihove industrijske ili komercijalne strategije” (38).

38

| (79) | U odjeljku 3. Okružnice objašnjeno je kako se određuje naknada nepristrane transakcije u pogledu, osobito, financijskih društava grupe. Funkcije koje preuzimaju ta društva, a prema kojima se određuju naknade svakog od njih, trebaju biti, u skladu s Okružnicom, usporedive s funkcijama koje preuzimaju neovisne financijske institucije koje podliježu nadzoru Odbora za nadzor financijskog sektora. Stoga se naknada nepristrane transakcije za preuzete funkcije (uzevši u obzir upotrijebljenu imovinu i preuzete rizike) „treba temeljiti na naknadi koju takve institucije zahtijevaju za usporedive kreditne transakcije” (39). |
| --- | --- |

(79)

U odjeljku 3. Okružnice objašnjeno je kako se određuje naknada nepristrane transakcije u pogledu, osobito, financijskih društava grupe. Funkcije koje preuzimaju ta društva, a prema kojima se određuju naknade svakog od njih, trebaju biti, u skladu s Okružnicom, usporedive s funkcijama koje preuzimaju neovisne financijske institucije koje podliježu nadzoru Odbora za nadzor financijskog sektora. Stoga se naknada nepristrane transakcije za preuzete funkcije (uzevši u obzir upotrijebljenu imovinu i preuzete rizike) „treba temeljiti na naknadi koju takve institucije zahtijevaju za usporedive kreditne transakcije” (39).

39

| (80) | Osim toga, financijske institucije, prije odobravanja zajma ili predujma, analiziraju rizike tako što procjenjuju posebno financijski rizik povezan s transakcijom, rizik svojstven zajmoprimcu, rizik poduzeća zajmoprimca i strukturni rizik. U pogledu troškova povezanih s odobravanjem zajmova, dodatni troškovi trebaju jednako tako obuhvatiti, među ostalim, „dodatne troškove proizašle iz ispunjavanja zahtjeva solventnosti, dodatne troškove povezane s kreditnim rizikom, troškove obrade ili dodatne troškove zbog valutnog rizika” (40). Kreditni se rizik utvrđuje na temelju uvjeta ugovora o zajmu i rezultata analize rizika. |
| --- | --- |

(80)

Osim toga, financijske institucije, prije odobravanja zajma ili predujma, analiziraju rizike tako što procjenjuju posebno financijski rizik povezan s transakcijom, rizik svojstven zajmoprimcu, rizik poduzeća zajmoprimca i strukturni rizik. U pogledu troškova povezanih s odobravanjem zajmova, dodatni troškovi trebaju jednako tako obuhvatiti, među ostalim, „dodatne troškove proizašle iz ispunjavanja zahtjeva solventnosti, dodatne troškove povezane s kreditnim rizikom, troškove obrade ili dodatne troškove zbog valutnog rizika” (40). Kreditni se rizik utvrđuje na temelju uvjeta ugovora o zajmu i rezultata analize rizika.

40

| (81) | Naposljetku, u skladu s Okružnicom, neovisni pružatelji financijskih usluga iznos naknade povezuju s iznosom pozajmljenog novca ili sa stvarnom vrijednosti imovine kojom se upravlja. Usto, kao i neovisni pružatelji usluga, „financijska društva grupe koja provode kreditne transakcije unutar grupe moraju jednako tako analizirati rizike prije odobravanja zajma povezanom poduzeću te razmotriti svaki čimbenik koji bi mogao utjecati na određivanje transferne cijene” (41). |
| --- | --- |

(81)

Naposljetku, u skladu s Okružnicom, neovisni pružatelji financijskih usluga iznos naknade povezuju s iznosom pozajmljenog novca ili sa stvarnom vrijednosti imovine kojom se upravlja. Usto, kao i neovisni pružatelji usluga, „financijska društva grupe koja provode kreditne transakcije unutar grupe moraju jednako tako analizirati rizike prije odobravanja zajma povezanom poduzeću te razmotriti svaki čimbenik koji bi mogao utjecati na određivanje transferne cijene” (41).

41

| (82) | U odjeljku 4. Okružnice navedeno je da porezna tijela daju podatke koji bi ih mogli obvezivati samo ako je predmetno društvo stvarno prisutno u Luksemburgu. Zatim su navedeni različiti uvjeti koje određeno financijsko društvo grupe treba ispuniti da bi bilo stvarno prisutno u zemlji. Vlastiti kapital društva osobito treba biti primjeren obavljanim funkcijama (uzevši u obzir upotrijebljenu imovinu i preuzete rizike), a treba iznositi najmanje 1 % nominalne vrijednosti odobrenog zajma ili odobrenih zajmova odnosno 2 milijuna EUR, bez drugih podataka. |
| --- | --- |

(82)

U odjeljku 4. Okružnice navedeno je da porezna tijela daju podatke koji bi ih mogli obvezivati samo ako je predmetno društvo stvarno prisutno u Luksemburgu. Zatim su navedeni različiti uvjeti koje određeno financijsko društvo grupe treba ispuniti da bi bilo stvarno prisutno u zemlji. Vlastiti kapital društva osobito treba biti primjeren obavljanim funkcijama (uzevši u obzir upotrijebljenu imovinu i preuzete rizike), a treba iznositi najmanje 1 % nominalne vrijednosti odobrenog zajma ili odobrenih zajmova odnosno 2 milijuna EUR, bez drugih podataka.

| (83) | U Okružnici su jednako tako navedene informacije i dokumenti koje je potrebno dostaviti da bi se dobili podatci koji obvezuju poreznu upravu. Sâm obvezujući zahtjev za dostavljanje podataka treba sadržavati, među ostalim, „studiju o transfernim cijenama koja ispunjuje Smjernice OECD-a u tom području s potpunim opisom predložene metodologije te detaljne informacije i analize u prilog toj metodologiji, na primjer utvrđivanje usporedivih elemenata i raspon rezultata koje se očekuje postići” (42). Naposljetku, u Okružnici je navedeno da razdoblje primjene poreznog mišljenja obično iznosi pet godina, osim ako se ne promijene činjenice i okolnosti, ako ne budu izmijenjene zakonske odredbe na kojima se temelji porezno mišljenje ili ako jedno od glavnih obilježja transakcije bude dopunjeno (43). |
| --- | --- |

(83)

U Okružnici su jednako tako navedene informacije i dokumenti koje je potrebno dostaviti da bi se dobili podatci koji obvezuju poreznu upravu. Sâm obvezujući zahtjev za dostavljanje podataka treba sadržavati, među ostalim, „studiju o transfernim cijenama koja ispunjuje Smjernice OECD-a u tom području s potpunim opisom predložene metodologije te detaljne informacije i analize u prilog toj metodologiji, na primjer utvrđivanje usporedivih elemenata i raspon rezultata koje se očekuje postići” (42). Naposljetku, u Okružnici je navedeno da razdoblje primjene poreznog mišljenja obično iznosi pet godina, osim ako se ne promijene činjenice i okolnosti, ako ne budu izmijenjene zakonske odredbe na kojima se temelji porezno mišljenje ili ako jedno od glavnih obilježja transakcije bude dopunjeno (43).

42

43

2.4.   Opis Smjernica OECD-a o transfernim cijenama

Opis Smjernica OECD-a o transfernim cijenama

| (84) | Organizacija za gospodarsku suradnju i razvoj („OECD”) daje svojim zemljama članicama smjernice o oporezivanju, navedene u svojim „Smjernicama o transfernim cijenama” („Smjernice OECD-a o transfernim cijenama”), koje predstavljaju neobvezujući pravni dokument sa smjernicama o transfernim cijenama (44). |
| --- | --- |

(84)

Organizacija za gospodarsku suradnju i razvoj („OECD”) daje svojim zemljama članicama smjernice o oporezivanju, navedene u svojim „Smjernicama o transfernim cijenama” („Smjernice OECD-a o transfernim cijenama”), koje predstavljaju neobvezujući pravni dokument sa smjernicama o transfernim cijenama (44).

44

| (85) | Transferne cijene znače fakturirane cijene poslovnih transakcija među različitim stranama iste grupe poduzeća. Multinacionalna društva financijski se potiču da rasporede što je moguće manje dobiti u državama s višim porezima na dobit, što može dovesti do previsokih transfernih cijena, koje ne treba prihvatiti za osnovicu izračuna oporezivog dohotka. Kako bi se izbjegao taj problem, porezne bi uprave trebale prihvaćati transferne cijene među društvima iste grupe samo kada su naknade transakcija na razini naknada na koje bi pristala neovisna društva koja pregovaraju u sličnim okolnostima u uvjetima nepristrane transakcije (45). To se naziva „načelom nepristrane transakcije”. |
| --- | --- |

(85)

Transferne cijene znače fakturirane cijene poslovnih transakcija među različitim stranama iste grupe poduzeća. Multinacionalna društva financijski se potiču da rasporede što je moguće manje dobiti u državama s višim porezima na dobit, što može dovesti do previsokih transfernih cijena, koje ne treba prihvatiti za osnovicu izračuna oporezivog dohotka. Kako bi se izbjegao taj problem, porezne bi uprave trebale prihvaćati transferne cijene među društvima iste grupe samo kada su naknade transakcija na razini naknada na koje bi pristala neovisna društva koja pregovaraju u sličnim okolnostima u uvjetima nepristrane transakcije (45). To se naziva „načelom nepristrane transakcije”.

45

| (86) | Načelna izjava o načelu nepristrane transakcije navedena je u članku 9. stavku 1. predloška porezne konvencije OECD-a, na kojoj se temelje bilateralne porezne konvencije koje sklapaju države članice OECD-a i rastući broj država nečlanica. Člankom 9. određeno je da „[k]ada su dva [povezana] poduzeća u svojim poslovnim ili financijskim odnosima povezana ugovorenim ili nametnutim uvjetima koji se razlikuju od uvjeta koje bi ugovorila neovisna poduzeća, dobiti koje bi jedno od poduzeća ostvarilo bez tih uvjeta, ali ih, zapravo, nije ostvarilo zbog tih uvjeta, mogu biti uključene u dobiti tog poduzeća i posljedično oporezovane”. |
| --- | --- |

(86)

Načelna izjava o načelu nepristrane transakcije navedena je u članku 9. stavku 1. predloška porezne konvencije OECD-a, na kojoj se temelje bilateralne porezne konvencije koje sklapaju države članice OECD-a i rastući broj država nečlanica. Člankom 9. određeno je da „[k]ada su dva [povezana] poduzeća u svojim poslovnim ili financijskim odnosima povezana ugovorenim ili nametnutim uvjetima koji se razlikuju od uvjeta koje bi ugovorila neovisna poduzeća, dobiti koje bi jedno od poduzeća ostvarilo bez tih uvjeta, ali ih, zapravo, nije ostvarilo zbog tih uvjeta, mogu biti uključene u dobiti tog poduzeća i posljedično oporezovane”.

| (87) | Odbor za porezna pitanja OECD-a donio je 27. lipnja 1995. izvornu verziju Smjernica o transfernim cijenama (46), koja je znatno ažurirana u srpnju 2010. (47). Budući da su te Smjernice neobvezujuće, potiču se porezne uprave zemalja članica OECD-a da ih slijede. Međutim, one općenito služe kao referenca i jasno utječu na porezne prakse država članica (a i država nečlanica) OECD-a. Usto, u brojnim su državama članicama OECD-a te Smjernice stekle pravnu snagu zakona ili služe kao referenca za tumačenje nacionalnog poreznog zakonodavstva. Ako u ovoj Odluci Komisija navodi Smjernice OECD-a o transfernim cijenama, to je zato što su navedene Smjernice priručnik u tom području koji je proizašao iz rasprava među stručnjacima unutar OECD-a te su u njima navedene pojedinosti o tehnikama za svladavanje zajedničkih izazova koji su nastali primjenom načela nepristrane transakcije u konkretnim situacijama. Iz Smjernica OECD-a o transfernim cijenama proizlaze smjernice za porezne uprave i multinacionalna poduzeća o primjeni načela nepristrane transakcije. Njima se ističe i međunarodni konsenzus u pogledu transfernih cijena. |
| --- | --- |

(87)

Odbor za porezna pitanja OECD-a donio je 27. lipnja 1995. izvornu verziju Smjernica o transfernim cijenama (46), koja je znatno ažurirana u srpnju 2010. (47). Budući da su te Smjernice neobvezujuće, potiču se porezne uprave zemalja članica OECD-a da ih slijede. Međutim, one općenito služe kao referenca i jasno utječu na porezne prakse država članica (a i država nečlanica) OECD-a. Usto, u brojnim su državama članicama OECD-a te Smjernice stekle pravnu snagu zakona ili služe kao referenca za tumačenje nacionalnog poreznog zakonodavstva. Ako u ovoj Odluci Komisija navodi Smjernice OECD-a o transfernim cijenama, to je zato što su navedene Smjernice priručnik u tom području koji je proizašao iz rasprava među stručnjacima unutar OECD-a te su u njima navedene pojedinosti o tehnikama za svladavanje zajedničkih izazova koji su nastali primjenom načela nepristrane transakcije u konkretnim situacijama. Iz Smjernica OECD-a o transfernim cijenama proizlaze smjernice za porezne uprave i multinacionalna poduzeća o primjeni načela nepristrane transakcije. Njima se ističe i međunarodni konsenzus u pogledu transfernih cijena.

46

47

| (88) | U Smjernicama OECD-a o transfernim cijenama navedeno je sljedećih pet metoda za utvrđivanje približne vrijednosti cijena nepristrane transakcije i raspodjele dobiti među poduzećima iste grupe: i. metoda usporedive cijene na slobodnom tržištu („metoda CUP”); ii. metoda uvećanog troška; iii. metoda prodajne cijene; iv. metoda transakcijske neto marže (MTMN) i v. transakcijska metoda podjele dobiti. Njima se uspostavlja razlika između tradicionalnih metoda utemeljenih na transakcijama (prve tri metode) i transakcijskih metoda utemeljenih na dobiti (zadnje dvije metode). Multinacionalna poduzeća i dalje mogu primjenjivati metode utvrđivanja transfernih cijena koje nisu opisane u tim Smjernicama pod uvjetom da te cijene ispunjavaju načelo nepristrane transakcije. |
| --- | --- |

(88)

U Smjernicama OECD-a o transfernim cijenama navedeno je sljedećih pet metoda za utvrđivanje približne vrijednosti cijena nepristrane transakcije i raspodjele dobiti među poduzećima iste grupe: i. metoda usporedive cijene na slobodnom tržištu („metoda CUP”); ii. metoda uvećanog troška; iii. metoda prodajne cijene; iv. metoda transakcijske neto marže (MTMN) i v. transakcijska metoda podjele dobiti. Njima se uspostavlja razlika između tradicionalnih metoda utemeljenih na transakcijama (prve tri metode) i transakcijskih metoda utemeljenih na dobiti (zadnje dvije metode). Multinacionalna poduzeća i dalje mogu primjenjivati metode utvrđivanja transfernih cijena koje nisu opisane u tim Smjernicama pod uvjetom da te cijene ispunjavaju načelo nepristrane transakcije.

| (89) | Metode CUP i MTMN relevantne su za ovu Odluku i stoga su podrobnije opisane u uvodnim izjavama od 90. do 92. |
| --- | --- |

(89)

Metode CUP i MTMN relevantne su za ovu Odluku i stoga su podrobnije opisane u uvodnim izjavama od 90. do 92.

| (90) | Metodom CUP uspoređuje se fakturirana cijena transferirane robe ili usluga u okviru kontrolirane transakcije (transakcija između dva poduzetnika koji su međusobno povezani) s fakturiranom cijenom transferirane robe ili usluga u okviru slične transakcije na slobodnom tržištu (transakcija između dva poduzetnika koji su međusobno neovisni) u sličnim okolnostima. |
| --- | --- |

(90)

Metodom CUP uspoređuje se fakturirana cijena transferirane robe ili usluga u okviru kontrolirane transakcije (transakcija između dva poduzetnika koji su međusobno povezani) s fakturiranom cijenom transferirane robe ili usluga u okviru slične transakcije na slobodnom tržištu (transakcija između dva poduzetnika koji su međusobno neovisni) u sličnim okolnostima.

| (91) | MTMN jedna je od „neizravnih metoda” za utvrđivanje približne vrijednosti cijena nepristrane transakcije i raspodjele dobiti među društvima iste grupe. Njome se procjenjuje mogući iznos dobiti na temelju načela nepristrane transakcije za cjelokupno promatrano poslovanje, a ne za pojedinačne transakcije. Njezin cilj nije odrediti cijenu prodanih dobara, nego procijeniti dobiti čije bi ostvarenje mogla očekivati neovisna društva od predmetnog poslovanja, poput prodaje robe. U tu se svrhu odabire primjerena osnova („pokazatelj razine dobiti”), poput troškova, prometa ili fiksnih ulaganja te se na nju se primjenjuje stopa dobiti koja odražava stopu koja je zabilježena u sličnim transakcijama na slobodnom tržištu. |
| --- | --- |

(91)

MTMN jedna je od „neizravnih metoda” za utvrđivanje približne vrijednosti cijena nepristrane transakcije i raspodjele dobiti među društvima iste grupe. Njome se procjenjuje mogući iznos dobiti na temelju načela nepristrane transakcije za cjelokupno promatrano poslovanje, a ne za pojedinačne transakcije. Njezin cilj nije odrediti cijenu prodanih dobara, nego procijeniti dobiti čije bi ostvarenje mogla očekivati neovisna društva od predmetnog poslovanja, poput prodaje robe. U tu se svrhu odabire primjerena osnova („pokazatelj razine dobiti”), poput troškova, prometa ili fiksnih ulaganja te se na nju se primjenjuje stopa dobiti koja odražava stopu koja je zabilježena u sličnim transakcijama na slobodnom tržištu.

| (92) | Budući da se metodom MTMN ne utvrđuje cijena pojedinačnih transakcija, oporezivi dohodak subjekta na koji se metoda primjenjuje ne mora izravno utjecati na oporezivi dohodak drugog subjekta iste grupe društava. Metoda se stoga razlikuje od primjene metode CUP, kojom se transferna cijena određuje kao cijena pojedinačne robe ili usluge koja je potom sastavni dio oporezivog dohotka, u visini istog iznosa, društva grupe koje prodaje i društva grupe koje kupuje predmetnu robu ili uslugu. |
| --- | --- |

(92)

Budući da se metodom MTMN ne utvrđuje cijena pojedinačnih transakcija, oporezivi dohodak subjekta na koji se metoda primjenjuje ne mora izravno utjecati na oporezivi dohodak drugog subjekta iste grupe društava. Metoda se stoga razlikuje od primjene metode CUP, kojom se transferna cijena određuje kao cijena pojedinačne robe ili usluge koja je potom sastavni dio oporezivog dohotka, u visini istog iznosa, društva grupe koje prodaje i društva grupe koje kupuje predmetnu robu ili uslugu.

2.5.   Dodatne informacije dostavljene nakon pokretanja formalnog istražnog postupka

Dodatne informacije dostavljene nakon pokretanja formalnog istražnog postupka

2.5.1.   Dopis Luksemburga od 3. rujna 2014.

Dopis Luksemburga od 3. rujna 2014.

| (93) | U odgovoru na pitanja postavljena u odluci o pokretanju postupka Luksemburg je obavijestio Komisiju da nije bio određen najveći iznos zajmova koji se odobravaju unutar grupe Fiat. |
| --- | --- |

(93)

U odgovoru na pitanja postavljena u odluci o pokretanju postupka Luksemburg je obavijestio Komisiju da nije bio određen najveći iznos zajmova koji se odobravaju unutar grupe Fiat.

| (94) | Luksemburg je dostavio i pojedinosti o prosječnim cijenama kredita i zajmova unutar grupe FFT u razdoblju od 2011. do 2013. Kamatna stopa koja se primjenjuje na kredite koje FFT odobrava unutar grupe iznosi [...]. Potkraj 2011. odgovarala je stopi Euribora uvećanoj za maržu od [6 – 9 %]. Prosječna kamatna stopa ostvarena na salda tekućih računa društava grupe 2012. iznosila je [6 – 9 %], a 2013. [6 – 9 %]. Prosječna stopa koju je FFT plaćao na depozite unutar grupe 2011. iznosila je [0-3 %], 2012. [0 – 3 %], a 2013. [0 – 3 %] (prosječne fiksne stope). |
| --- | --- |

(94)

Luksemburg je dostavio i pojedinosti o prosječnim cijenama kredita i zajmova unutar grupe FFT u razdoblju od 2011. do 2013. Kamatna stopa koja se primjenjuje na kredite koje FFT odobrava unutar grupe iznosi [...]. Potkraj 2011. odgovarala je stopi Euribora uvećanoj za maržu od [6 – 9 %]. Prosječna kamatna stopa ostvarena na salda tekućih računa društava grupe 2012. iznosila je [6 – 9 %], a 2013. [6 – 9 %]. Prosječna stopa koju je FFT plaćao na depozite unutar grupe 2011. iznosila je [0-3 %], 2012. [0 – 3 %], a 2013. [0 – 3 %] (prosječne fiksne stope).

| (95) | Luksemburg je izrazio svoje mišljenje i o prinosu na kapital koji je odobren u osporavanom poreznom mišljenju. Naveo je i da je prinos na kapital koji je uložen u udjele ostvaren isplatom dividende te da dividende po prirodi nisu predmet analize transfernih cijena jer ih društvo ostvaruje samo u svojstvu dioničara. Dividende stoga nisu uzete u obzir pri određivanju obujma obavljanih funkcija i preuzetih rizika. |
| --- | --- |

(95)

Luksemburg je izrazio svoje mišljenje i o prinosu na kapital koji je odobren u osporavanom poreznom mišljenju. Naveo je i da je prinos na kapital koji je uložen u udjele ostvaren isplatom dividende te da dividende po prirodi nisu predmet analize transfernih cijena jer ih društvo ostvaruje samo u svojstvu dioničara. Dividende stoga nisu uzete u obzir pri određivanju obujma obavljanih funkcija i preuzetih rizika.

| (96) | Luksemburg je objasnio i da je stjecanje udjela FFT-a u cijelosti financirano vlastitim sredstvima i da taj način financiranja automatski znači da ta sredstva više nisu raspoloživa za pokrivanje drugih rizika koje preuzima FFT. |
| --- | --- |

(96)

Luksemburg je objasnio i da je stjecanje udjela FFT-a u cijelosti financirano vlastitim sredstvima i da taj način financiranja automatski znači da ta sredstva više nisu raspoloživa za pokrivanje drugih rizika koje preuzima FFT.

| (97) | Luksemburg je uputio i na članak 57. Direktive 2006/48/EZ Europskog parlamenta i Vijeća (48) o osnivanju i obavljanju djelatnosti kreditnih institucija, na temelju kojeg nekonsolidirana vlastita sredstva kreditnih institucija ne obuhvaćaju udjele u drugim kreditnim institucijama koji iznose više od 10 % njihovog kapitala. |
| --- | --- |

(97)

Luksemburg je uputio i na članak 57. Direktive 2006/48/EZ Europskog parlamenta i Vijeća (48) o osnivanju i obavljanju djelatnosti kreditnih institucija, na temelju kojeg nekonsolidirana vlastita sredstva kreditnih institucija ne obuhvaćaju udjele u drugim kreditnim institucijama koji iznose više od 10 % njihovog kapitala.

48

| (98) | Luksemburg je, osim toga, uputio na osnovni pristup koji je utvrđen Okvirom Basel II, prema kojem se stopa od 15 % treba primijeniti na prosjek od tri razdoblja u kojima su ostvareni pozitivni godišnji bruto prihodi. |
| --- | --- |

(98)

Luksemburg je, osim toga, uputio na osnovni pristup koji je utvrđen Okvirom Basel II, prema kojem se stopa od 15 % treba primijeniti na prosjek od tri razdoblja u kojima su ostvareni pozitivni godišnji bruto prihodi.

2.5.2.   Dopis Luksemburga od 24. ožujka 2015.

Dopis Luksemburga od 24. ožujka 2015.

| (99) | U odgovoru na zahtjev Komisije koja ga je pozvala da joj dostavi primjere poreznih mišljenja čiji su primatelji porezni obveznici čiji je položaj sličan položaju FFT-a, Luksemburg je u svojem dopisu od 24. ožujka 2015. naveo da je položaj FFT-a bio vrlo poseban. Prema njegovu mišljenju, to se temelji na činjenici da je FFT financijska institucija koja prikuplja sredstva na tržištu, za razliku od većine financijskih institucija iz Luksemburga, koje s maržom pozajmljuju sredstva koja im stavljaju na raspolaganje druga društva grupe kojoj pripadaju. |
| --- | --- |

(99)

U odgovoru na zahtjev Komisije koja ga je pozvala da joj dostavi primjere poreznih mišljenja čiji su primatelji porezni obveznici čiji je položaj sličan položaju FFT-a, Luksemburg je u svojem dopisu od 24. ožujka 2015. naveo da je položaj FFT-a bio vrlo poseban. Prema njegovu mišljenju, to se temelji na činjenici da je FFT financijska institucija koja prikuplja sredstva na tržištu, za razliku od većine financijskih institucija iz Luksemburga, koje s maržom pozajmljuju sredstva koja im stavljaju na raspolaganje druga društva grupe kojoj pripadaju.

| (100) | Osim toga, prema mišljenju luksemburške porezne uprave, položaj svakog poreznog obveznika dovoljno je poseban da nije moguća usporedba s položajem drugih poreznih obveznika. Zato luksemburško nacionalno pravo sadržava samo jednu opću odredbu koja je okvir za transferne cijene (odnosno članak 164. ZPD-a), na temelju koje se najpreciznije moguće sagledava ekonomska stvarnost svakog slučaja, neovisno o tome je li ono predmet poreznog mišljenja. |
| --- | --- |

(100)

Osim toga, prema mišljenju luksemburške porezne uprave, položaj svakog poreznog obveznika dovoljno je poseban da nije moguća usporedba s položajem drugih poreznih obveznika. Zato luksemburško nacionalno pravo sadržava samo jednu opću odredbu koja je okvir za transferne cijene (odnosno članak 164. ZPD-a), na temelju koje se najpreciznije moguće sagledava ekonomska stvarnost svakog slučaja, neovisno o tome je li ono predmet poreznog mišljenja.

| (101) | Luksemburg je dostavio i poreznu osnovicu FFT-a za razdoblje od 2009. do 2013. na temelju poreznih prijava društva (49), koja je navedena u tablici 7.

  Tablica 7.


  Porezna osnovica FFT-a za razdoblje od 2009. do 2013.







  (u EUR) |
| --- | --- |
| 2009. | 2 643 424 |
| 2010. | 2 424 869 |
| 2011. | 2 600 416 |
| 2012. | 1 684 103 |
| 2013. | 2 095 969 |

(101)

Luksemburg je dostavio i poreznu osnovicu FFT-a za razdoblje od 2009. do 2013. na temelju poreznih prijava društva (49), koja je navedena u tablici 7.

49

Tablica 7.

Tablica 7.

Porezna osnovica FFT-a za razdoblje od 2009. do 2013.

Porezna osnovica FFT-a za razdoblje od 2009. do 2013.

(u EUR)

2009.

2 643 424

2010.

2 424 869

2011.

2 600 416

2012.

1 684 103

2013.

2 095 969

| (102) | Luksemburg je naveo da iz porezne prijave FFT-a za 2013. proizlazi da nije bila utemeljena sumnja iz uvodne izjave 64. odluke o pokretanju postupka, prema kojoj je porezna osnovica utvrđena u rasponu od 2 288 000 EUR do 2 796 000 EUR. Jasno je da se osporavanim poreznim mišljenjem odobrava jedino prihvaćena metoda i da su tržišni parametri promjenjivi. |
| --- | --- |

(102)

Luksemburg je naveo da iz porezne prijave FFT-a za 2013. proizlazi da nije bila utemeljena sumnja iz uvodne izjave 64. odluke o pokretanju postupka, prema kojoj je porezna osnovica utvrđena u rasponu od 2 288 000 EUR do 2 796 000 EUR. Jasno je da se osporavanim poreznim mišljenjem odobrava jedino prihvaćena metoda i da su tržišni parametri promjenjivi.

| (103) | Naposljetku, Luksemburg je na zahtjev Komisije dostavio i sva porezna mišljenja koja je prethodno donijela luksemburška porezna uprava u pogledu društava grupe Fiat. |
| --- | --- |

(103)

Naposljetku, Luksemburg je na zahtjev Komisije dostavio i sva porezna mišljenja koja je prethodno donijela luksemburška porezna uprava u pogledu društava grupe Fiat.

| (104) | Prvo, zahtjev za porezno mišljenje od 9. prosinca 2009. koje je prihvatila luksemburška porezna uprava odnosilo se na odobrenje porezne osnovice FFT-a [...]. |
| --- | --- |

(104)

Prvo, zahtjev za porezno mišljenje od 9. prosinca 2009. koje je prihvatila luksemburška porezna uprava odnosilo se na odobrenje porezne osnovice FFT-a [...].

| (105) | Drugo, luksemburška porezna uprava dostavila je dva dopisa od 3. rujna 2012. Prvi je dopis osporavano porezno mišljenje, koje se temelji na zahtjevu za porezno mišljenje od 14. ožujka 2012., kako je navedeno u uvodnoj izjavi 9. Taj je zahtjev za porezno mišljenje još jednom i u cijelosti dostavljen Komisiji u dopisu Luksemburga od 24. ožujka 2015. te je sadržavao informacije koje je Luksemburg zacrnio pri prvotnoj dostavi tog poreznog mišljenja Komisiji. |
| --- | --- |

(105)

Drugo, luksemburška porezna uprava dostavila je dva dopisa od 3. rujna 2012. Prvi je dopis osporavano porezno mišljenje, koje se temelji na zahtjevu za porezno mišljenje od 14. ožujka 2012., kako je navedeno u uvodnoj izjavi 9. Taj je zahtjev za porezno mišljenje još jednom i u cijelosti dostavljen Komisiji u dopisu Luksemburga od 24. ožujka 2015. te je sadržavao informacije koje je Luksemburg zacrnio pri prvotnoj dostavi tog poreznog mišljenja Komisiji.

| (106) | Drugi, gotovo identičan dopis dostavljen je kao odgovor na istodobni zahtjev za porezno mišljenje [...] podnesen luksemburškoj poreznoj upravi 18. travnja 2012. u pogledu društva nazvanog [F], koje se čini da odgovara FFT-u u drugoj strukturi financijskih društava grupe. U tom drugom zahtjevu za porezno mišljenje opis funkcija [društva F] jednak je opisu funkcija FFT-a kako je naveden u zahtjevu od 14. ožujka 2012. Ta druga struktura razlikuje se samo po tome što ima samo jednu podružnicu u Ujedinjenoj Kraljevini, ni jednu u Španjolskoj te što [društvo F] nije vlasnik [nijednog društva kćeri]. |
| --- | --- |

(106)

Drugi, gotovo identičan dopis dostavljen je kao odgovor na istodobni zahtjev za porezno mišljenje [...] podnesen luksemburškoj poreznoj upravi 18. travnja 2012. u pogledu društva nazvanog [F], koje se čini da odgovara FFT-u u drugoj strukturi financijskih društava grupe. U tom drugom zahtjevu za porezno mišljenje opis funkcija [društva F] jednak je opisu funkcija FFT-a kako je naveden u zahtjevu od 14. ožujka 2012. Ta druga struktura razlikuje se samo po tome što ima samo jednu podružnicu u Ujedinjenoj Kraljevini, ni jednu u Španjolskoj te što [društvo F] nije vlasnik [nijednog društva kćeri].

| (107) | Drugi zahtjev za porezno mišljenje, potkrijepljen izvješćem o transfernim cijenama, sadržava zaključak koji je oblikom jednak onom iz zahtjeva za porezno mišljenje FFT-a (ponovno naveden u uvodnoj izjavi 54.). Međutim, rezultat analize transfernih cijena uvelike se razlikuje. Naknada nepristrane transakcije [društva F], kako je utvrđena u izvješću o transfernim cijenama, glasi kako slijedi: „Studijom o transfernim cijenama određena je primjerena naknada koja se temelji na i. rizičnom kapitalu u iznosu od 44,6 milijuna EUR te ii. kapitalu kojim se osigurava naknada za funkcije koje obavlja društvo u iznosu od 8,8 milijuna EUR, s odstupanjem +/– 10 %”. |
| --- | --- |

(107)

Drugi zahtjev za porezno mišljenje, potkrijepljen izvješćem o transfernim cijenama, sadržava zaključak koji je oblikom jednak onom iz zahtjeva za porezno mišljenje FFT-a (ponovno naveden u uvodnoj izjavi 54.). Međutim, rezultat analize transfernih cijena uvelike se razlikuje. Naknada nepristrane transakcije [društva F], kako je utvrđena u izvješću o transfernim cijenama, glasi kako slijedi: „Studijom o transfernim cijenama određena je primjerena naknada koja se temelji na i. rizičnom kapitalu u iznosu od 44,6 milijuna EUR te ii. kapitalu kojim se osigurava naknada za funkcije koje obavlja društvo u iznosu od 8,8 milijuna EUR, s odstupanjem +/– 10 %”.

| (108) | Oba porezna mišljenja navedena su na popisu koji je Luksemburg dostavio Komisiji 4. lipnja 2015. u pogledu poreznih mišljenja koja se odnose na funkciju riznice (vidi uvodnu izjavu 29.). |
| --- | --- |

(108)

Oba porezna mišljenja navedena su na popisu koji je Luksemburg dostavio Komisiji 4. lipnja 2015. u pogledu poreznih mišljenja koja se odnose na funkciju riznice (vidi uvodnu izjavu 29.).

| (109) | Treće, Komisiji su dostavljena i druga dva zahtjeva za porezno mišljenje [...], koja je prihvatila luksemburška porezna uprava. Ti zahtjevi za porezno mišljenje potječu iz 2002. i 2012. te se odnose na druge aspekte strukture grupe Fiat u Luksemburgu. U ovoj se Odluci ne ispituju ta porezna mišljenja. |
| --- | --- |

(109)

Treće, Komisiji su dostavljena i druga dva zahtjeva za porezno mišljenje [...], koja je prihvatila luksemburška porezna uprava. Ti zahtjevi za porezno mišljenje potječu iz 2002. i 2012. te se odnose na druge aspekte strukture grupe Fiat u Luksemburgu. U ovoj se Odluci ne ispituju ta porezna mišljenja.

2.5.3.   Informacije koje je Fiat dostavio 31. ožujka 2015.

Informacije koje je Fiat dostavio 31. ožujka 2015.

2.5.3.1.   Informacije o društvima grupe Fiat koja su izravno povezana s FFT-om

Informacije o društvima grupe Fiat koja su izravno povezana s FFT-om

| (110) | Fiat podsjeća da je oko 40 % FFT-a u vlasništvu društva Fiat S.p.A., a oko 60 % u vlasništvu FF-a, društva kćeri u stopostotnom vlasništvu društva Fiat S.p.A (50). FFT je pak stopostotni vlasnik društava FFNA i FFC (51). Fiat podsjeća i da je FFT jedno od financijskih društava grupe Fiat koja su navedena u uvodnoj izjavi 39. |
| --- | --- |

(110)

Fiat podsjeća da je oko 40 % FFT-a u vlasništvu društva Fiat S.p.A., a oko 60 % u vlasništvu FF-a, društva kćeri u stopostotnom vlasništvu društva Fiat S.p.A (50). FFT je pak stopostotni vlasnik društava FFNA i FFC (51). Fiat podsjeća i da je FFT jedno od financijskih društava grupe Fiat koja su navedena u uvodnoj izjavi 39.

50

51

| (111) | Fiat je na zahtjev Komisije dostavio detaljne financijske informacije o financijskim društvima grupe. Dostavio je i godišnje izvješće društava FFT, FF, FFNA, FFC i FFB za godine od 2011. do 2013. te opis funkcija tih društava. U skladu s tim informacijama, FF zapošljava 52 osobe, od čega [20 – 30] u službi „financiranja” i [10 – 20] u službi „računovodstva”. FFT ima 14 zaposlenika, odnosno jednog direktora, [0 – 10] zaposlenih u izravnom dodiru s klijentima (koji djeluju iz Ujedinjene Kraljevine), [0 – 10] zaposlenika zaduženih za upravne zadatke i [0 – 10] osoba koje rade u računovodstvu i nadzoru. FFNA zapošljava pet osoba, dok FFC obavlja ograničene djelatnosti. |
| --- | --- |

(111)

Fiat je na zahtjev Komisije dostavio detaljne financijske informacije o financijskim društvima grupe. Dostavio je i godišnje izvješće društava FFT, FF, FFNA, FFC i FFB za godine od 2011. do 2013. te opis funkcija tih društava. U skladu s tim informacijama, FF zapošljava 52 osobe, od čega [20 – 30] u službi „financiranja” i [10 – 20] u službi „računovodstva”. FFT ima 14 zaposlenika, odnosno jednog direktora, [0 – 10] zaposlenih u izravnom dodiru s klijentima (koji djeluju iz Ujedinjene Kraljevine), [0 – 10] zaposlenika zaduženih za upravne zadatke i [0 – 10] osoba koje rade u računovodstvu i nadzoru. FFNA zapošljava pet osoba, dok FFC obavlja ograničene djelatnosti.

| (112) | Na temelju informacija koje je dostavio Fiat, knjigovodstvena vrijednost društava kćeri FFT (FFNA i FFC) iznosi [...]. U godišnjem izvješću FFT-a navedeno je da su društva FFNA i FFC otkupljena 2011. od društava Fiat S.p.A. i FF. FFT je od 2011. sastavljao konsolidirane financijske izvještaje u Luksemburgu. |
| --- | --- |

(112)

Na temelju informacija koje je dostavio Fiat, knjigovodstvena vrijednost društava kćeri FFT (FFNA i FFC) iznosi [...]. U godišnjem izvješću FFT-a navedeno je da su društva FFNA i FFC otkupljena 2011. od društava Fiat S.p.A. i FF. FFT je od 2011. sastavljao konsolidirane financijske izvještaje u Luksemburgu.

| (113) | FF i FFT financijska su društva za poslovanje u europodručju. Financijski podatci za razdoblje 2010. – 2013., sastavljeni na temelju dostavljenih godišnjih izvješća, navedeni su u tablicama 8. i 9. (52).

  Tablica 8.


  Financijski podatci o FFT-u za razdoblje od 2010. do 2013.










  (u tisućama EUR) |
| --- | --- |
| | 2010. | 2011. | 2012. | 2013. |
| | | | | |
| Kamate i slični prihodi | 613 561 | 650 641 | 664 707 | 736 561 |
| od kojih iz društava grupe potječe | 605 880 | 626 806 | 648 497 | 731 462 |
| Ostali prihodi | 72 292 | 76 910 | 29 185 | 10 125 |
| UKUPNI PRIHODI | 685 853 | 727 551 | 693 892 | 746 686 |
| | | | | |
| Operativni troškovi i amortizacija | 3 419 | 3 655 | 2 926 | 2 499 |
| Dospjele kamate i drugi financijski rashodi | 625 078 | 640 207 | 631 854 | 666 246 |
| od kojih plativo društvima grupe | 59 409 | 55 520 | 38 041 | 20 268 |
| od čega zaduživanje izdanjem obveznica i drugim jamstvima | 551 229 | 574 561 | 592 099 | 643 853 |
| Naplaćena provizija na jamstva koja se odnose na obveznice plaćene društvu Fiat S.p.A. (53) | 3 161 | 2 851 | 2 702 | 3 006 |
| Ostali izdatci | 51 709 | 78 211 | 54 702 | 72 805 |
| UKUPNI IZDATCI (bez poreza na dobit trgovačkih društava) | 683 367 | 724 924 | 692 185 | 745 032 |
| Dobit prije oporezivanja dobiti trgovačkih društava | 2 485 | 2 627 | 1 707 | 1 652 |
| Porez | 748 | 776 | 491 | 508 |
| Neto dobit | 1 737 | 1 851 | 1 217 | 1 146 |
| | | | | |
| Vlastiti kapital | 285 625 | 287 477 | 288 693 | 289 839 |
| Iznosi koji pripadaju društvima grupe | 4 354 692 | 2 275 578 | 1 530 146 | 1 661 930 |
| Izdani dužnički vrijednosni papiri | 7 716 844 | 7 746 301 | 9 116 345 | 11 030 180 |
| Druge obveze (bankovni dug, troškovi koje je potrebno platiti itd.) | 2 470 513 | 446 444 | 144 671 | 158 865 |
| UKUPNI VLASTITI KAPITAL I OBVEZE | 14 827 674 | 10 755 800 | 11 079 855 | 13 140 814 |
| | | | | |
| Potraživanja prema društvima grupe | 11 869 312 | 7 387 279 | 7 950 092 | 9 637 038 |
| Gotovina i vrijednosni papiri | 2 705 622 | 3 028 255 | 2 853 245 | 3 221 203 |
| Udjeli u povezanim društvima | 0 | 165 244 | 164 244 | 165 244 |
| Druga imovina (imovina, prihodi koji će biti primljeni itd.) | 252 740 | 175 022 | 112 274 | 117 329 |
| UKUPNA IMOVINA | 14 827 674 | 10 755 800 | 11 079 855 | 13 140 814 |

(113)

FF i FFT financijska su društva za poslovanje u europodručju. Financijski podatci za razdoblje 2010. – 2013., sastavljeni na temelju dostavljenih godišnjih izvješća, navedeni su u tablicama 8. i 9. (52).

52

Tablica 8.

Tablica 8.

Financijski podatci o FFT-u za razdoblje od 2010. do 2013.

Financijski podatci o FFT-u za razdoblje od 2010. do 2013.

(u tisućama EUR)

2010.

2011.

2012.

2013.

Kamate i slični prihodi

613 561

650 641

664 707

736 561

od kojih iz društava grupe potječe

605 880

626 806

648 497

731 462

Ostali prihodi

72 292

76 910

29 185

10 125

UKUPNI PRIHODI

685 853

727 551

693 892

746 686

Operativni troškovi i amortizacija

3 419

3 655

2 926

2 499

Dospjele kamate i drugi financijski rashodi

625 078

640 207

631 854

666 246

od kojih plativo društvima grupe

59 409

55 520

38 041

20 268

od čega zaduživanje izdanjem obveznica i drugim jamstvima

551 229

574 561

592 099

643 853

Naplaćena provizija na jamstva koja se odnose na obveznice plaćene društvu Fiat S.p.A. (53)

53

3 161

2 851

2 702

3 006

Ostali izdatci

51 709

78 211

54 702

72 805

UKUPNI IZDATCI (bez poreza na dobit trgovačkih društava)

683 367

724 924

692 185

745 032

Dobit prije oporezivanja dobiti trgovačkih društava

2 485

2 627

1 707

1 652

Porez

748

776

491

508

Neto dobit

1 737

1 851

1 217

1 146

Vlastiti kapital

285 625

287 477

288 693

289 839

Iznosi koji pripadaju društvima grupe

4 354 692

2 275 578

1 530 146

1 661 930

Izdani dužnički vrijednosni papiri

7 716 844

7 746 301

9 116 345

11 030 180

Druge obveze (bankovni dug, troškovi koje je potrebno platiti itd.)

2 470 513

446 444

144 671

158 865

UKUPNI VLASTITI KAPITAL I OBVEZE

14 827 674

10 755 800

11 079 855

13 140 814

Potraživanja prema društvima grupe

11 869 312

7 387 279

7 950 092

9 637 038

Gotovina i vrijednosni papiri

2 705 622

3 028 255

2 853 245

3 221 203

Udjeli u povezanim društvima

0

165 244

164 244

165 244

Druga imovina (imovina, prihodi koji će biti primljeni itd.)

252 740

175 022

112 274

117 329

UKUPNA IMOVINA

14 827 674

10 755 800

11 079 855

13 140 814

| (114) | FFT je krajem 2011., 2012. i 2013. kod različitih banaka izdao jamstva u korist društava grupe, u ukupnom iznosu od 2 560 802 EUR, 10 772 314 EUR odnosno 10 155 339 EUR.

  Tablica 9.


  Financijski podatci o FF-u za razdoblje od 2010. do 2013.










  (u tisućama EUR) |
| --- | --- |
| | 2010. | 2011. | 2012. | 2013. |
| | | | | |
| Financijski prihodi | 552 090 | 752 007 | 676 177 | 722 610 |
| Od kojih iz društava grupe potječe | 528 267 | 672 225 | 655 576 | 711 218 |
| Drugi dohodci (dividende, financijski dobitci od izvedenih prihoda, tečaja itd.) | 29 708 | 18 962 | 18 117 | 8 935 |
| Dohodci od usluga pruženih grupi | 6 410 | 7 616 | 2 336 | 2 027 |
| Operativni troškovi | 14 616 | 13 332 | 8 594 | 9 280 |
| Financijski troškovi | 550 331 | 729 851 | 654 763 | 706 825 |
| Od čega društva grupe | 523 123 | 698 009 | 625 216 | 687 712 |
| Dobit prije oporezivanja dobiti trgovačkih društava | 23 261 | 35 402 | 33 273 | 17 466 |
| Porez | 5 968 | 10 112 | 8 822 | 6 952 |
| Neto dobit | 17 292 | 25 290 | 24 450 | 10 514 |
| | | | | |
| Vlastiti kapital | 271 047 | 268 610 | 268 837 | 256 053 |
| Obveze | 14 878 871 | 12 567 582 | 11 277 171 | 12 758 761 |
| | | | | |
| Financijska imovina | 9 267 614 | 8 201 011 | 9 164 768 | 9 905 386 |
| Gotovina i vrijednosni papiri | 5 519 622 | 4 349 837 | 2 201 190 | 2 928 409 |
| Udjeli u povezanim društvima | 358 362 | 264 116 | 160 833 | 160 833 |
| Druga imovina (imovina, prihodi koji će biti primljeni itd.) | 4 320 | 21 228 | 19 217 | 20 186 |
| UKUPNA IMOVINA | 15 149 918 | 12 836 192 | 11 546 008 | 13 014 814 |

(114)

FFT je krajem 2011., 2012. i 2013. kod različitih banaka izdao jamstva u korist društava grupe, u ukupnom iznosu od 2 560 802 EUR, 10 772 314 EUR odnosno 10 155 339 EUR.

Tablica 9.

Tablica 9.

Financijski podatci o FF-u za razdoblje od 2010. do 2013.

Financijski podatci o FF-u za razdoblje od 2010. do 2013.

(u tisućama EUR)

2010.

2011.

2012.

2013.

Financijski prihodi

552 090

752 007

676 177

722 610

Od kojih iz društava grupe potječe

528 267

672 225

655 576

711 218

Drugi dohodci (dividende, financijski dobitci od izvedenih prihoda, tečaja itd.)

29 708

18 962

18 117

8 935

Dohodci od usluga pruženih grupi

6 410

7 616

2 336

2 027

Operativni troškovi

14 616

13 332

8 594

9 280

Financijski troškovi

550 331

729 851

654 763

706 825

Od čega društva grupe

523 123

698 009

625 216

687 712

Dobit prije oporezivanja dobiti trgovačkih društava

23 261

35 402

33 273

17 466

Porez

5 968

10 112

8 822

6 952

Neto dobit

17 292

25 290

24 450

10 514

Vlastiti kapital

271 047

268 610

268 837

256 053

Obveze

14 878 871

12 567 582

11 277 171

12 758 761

Financijska imovina

9 267 614

8 201 011

9 164 768

9 905 386

Gotovina i vrijednosni papiri

5 519 622

4 349 837

2 201 190

2 928 409

Udjeli u povezanim društvima

358 362

264 116

160 833

160 833

Druga imovina (imovina, prihodi koji će biti primljeni itd.)

4 320

21 228

19 217

20 186

UKUPNA IMOVINA

15 149 918

12 836 192

11 546 008

13 014 814

| (115) | Krajem 2013. (i krajem 2012.) udio FF-a u kapitalu povezanih poduzeća sastojao se od udjela u FFT-u u visini od 157 269 000 EUR (odnosno 60 % kapitala FFT-a), a u kapitalu FFB-a u visini od 2 013 000 EUR, te od interesa kojima se ne ostvaruje pravo ni na kakvu kontrolu u društvima grupe u visini od 725 000 EUR. Krajem 2011. 100 % dionica FFT-a bilo je uknjiženo kao udjeli FF-a u iznosu od 262 102 000 EUR. Krajem 2010., prije nego su FFNA i FFC prodani FFT-u 2011., FF imao je udjel od 7 213 000 EUR u FFC-u, 262 077 000 EUR u FFT-u, 87 055 EUR u FFNA-u te 2 013 000 EUR u FFB-u, odnosno ukupan udjel od 358 000 000 EUR u društvima kćerima koja su u stopostotnom vlasništvu Fiata, kako je navedeno u tablici 8. |
| --- | --- |

(115)

Krajem 2013. (i krajem 2012.) udio FF-a u kapitalu povezanih poduzeća sastojao se od udjela u FFT-u u visini od 157 269 000 EUR (odnosno 60 % kapitala FFT-a), a u kapitalu FFB-a u visini od 2 013 000 EUR, te od interesa kojima se ne ostvaruje pravo ni na kakvu kontrolu u društvima grupe u visini od 725 000 EUR. Krajem 2011. 100 % dionica FFT-a bilo je uknjiženo kao udjeli FF-a u iznosu od 262 102 000 EUR. Krajem 2010., prije nego su FFNA i FFC prodani FFT-u 2011., FF imao je udjel od 7 213 000 EUR u FFC-u, 262 077 000 EUR u FFT-u, 87 055 EUR u FFNA-u te 2 013 000 EUR u FFB-u, odnosno ukupan udjel od 358 000 000 EUR u društvima kćerima koja su u stopostotnom vlasništvu Fiata, kako je navedeno u tablici 8.

2.5.3.2.   Detaljne informacije o imovini i obvezama FFT-a

Detaljne informacije o imovini i obvezama FFT-a

| (116) | Fiat je dostavio nazive 61 ugovorne strane unutar grupe s kojima je FFT zaključio transakcije u razdoblju od 2011. do 2013. Dostavio je prosječan iznos između FFT-a i tih ugovornih strana u pogledu šest glavnih vjerovnika i dužnika za 2011., 2012. i 2013. Informacije koje se odnose na 2013. navedene su u tablici 10. (stupac koji se odnosi na kamate na prosječan saldo dodala je Komisija).

  Tablica 10.


  Ugovorne strane FFT-a u 2013.









  (u tisućama EUR) |
| --- | --- |
| Imovina | Prosječan iznos | Naplaćene kamate | Kamate podijeljene s prosječnim iznosom |
| Ugovorna strana 1 grupe Fiat | [10 000 000 ] | [500 000 ] | [...] |
| Ugovorna strana 2 grupe Fiat | [150 000 ] | [10 000 ] | [...] |
| Ugovorna strana 3 grupe Fiat | [150 000 ] | [10 000 ] | [...] |
| Ugovorna strana 4 grupe Fiat | [100 000 ] | [5 000 ] | [...] |
| Ugovorna strana 5 grupe Fiat | [50 000 ] | [4 000 ] | [...] |
| Ugovorna strana 6 grupe Fiat | [20 000 ] | [3 000 ] | [...] |
| Obveze | Prosječan iznos | Plaćene kamate | Kamate podijeljene s prosječnim iznosom |
| Ugovorna strana 7 grupe Fiat | [450 000 ] | [10 000 ] | [...] |
| Ugovorna strana 8 grupe Fiat | [250 000 ] | [400] | [...] |
| Ugovorna strana 9 grupe Fiat | [200 000 ] | [1 000 ] | [...] |
| Ugovorna strana 10 grupe Fiat | [50 000 ] | [200] | [...] |
| Ugovorna strana 11 grupe Fiat | [50 000 ] | [150] | [...] |
| Ugovorna strana 12 grupe Fiat | [50 000 ] | [150] | [...] |

(116)

Fiat je dostavio nazive 61 ugovorne strane unutar grupe s kojima je FFT zaključio transakcije u razdoblju od 2011. do 2013. Dostavio je prosječan iznos između FFT-a i tih ugovornih strana u pogledu šest glavnih vjerovnika i dužnika za 2011., 2012. i 2013. Informacije koje se odnose na 2013. navedene su u tablici 10. (stupac koji se odnosi na kamate na prosječan saldo dodala je Komisija).

Tablica 10.

Tablica 10.

Ugovorne strane FFT-a u 2013.

Ugovorne strane FFT-a u 2013.

(u tisućama EUR)

Imovina

Prosječan iznos

Naplaćene kamate

Kamate podijeljene s prosječnim iznosom

Ugovorna strana 1 grupe Fiat

[10 000 000 ]

[500 000 ]

[...]

Ugovorna strana 2 grupe Fiat

[150 000 ]

[10 000 ]

[...]

Ugovorna strana 3 grupe Fiat

[150 000 ]

[10 000 ]

[...]

Ugovorna strana 4 grupe Fiat

[100 000 ]

[5 000 ]

[...]

Ugovorna strana 5 grupe Fiat

[50 000 ]

[4 000 ]

[...]

Ugovorna strana 6 grupe Fiat

[20 000 ]

[3 000 ]

[...]

Obveze

Prosječan iznos

Plaćene kamate

Kamate podijeljene s prosječnim iznosom

Ugovorna strana 7 grupe Fiat

[450 000 ]

[10 000 ]

[...]

Ugovorna strana 8 grupe Fiat

[250 000 ]

[400]

[...]

Ugovorna strana 9 grupe Fiat

[200 000 ]

[1 000 ]

[...]

Ugovorna strana 10 grupe Fiat

[50 000 ]

[200]

[...]

Ugovorna strana 11 grupe Fiat

[50 000 ]

[150]

[...]

Ugovorna strana 12 grupe Fiat

[50 000 ]

[150]

[...]

| (117) | Fiat je dostavio i informacije o izdavanju dužničkih vrijednosnih papira FFT-a od 2009. u skladu s programom EMTN (54), što je glavni izvor financiranja FFT-a, te o njegovu prospektu izdanja. FFT je u tom razdoblju proveo 14 izdanja s najduljim rokovima od sedam godina. Izdao je obveznice izražene u eurima s kuponima od 5,75 % do 7,75 % (osim jednog izdanja po stopi od 9 %) i u švicarskim francima s kuponima od 4 % do 5 %. |
| --- | --- |

(117)

Fiat je dostavio i informacije o izdavanju dužničkih vrijednosnih papira FFT-a od 2009. u skladu s programom EMTN (54), što je glavni izvor financiranja FFT-a, te o njegovu prospektu izdanja. FFT je u tom razdoblju proveo 14 izdanja s najduljim rokovima od sedam godina. Izdao je obveznice izražene u eurima s kuponima od 5,75 % do 7,75 % (osim jednog izdanja po stopi od 9 %) i u švicarskim francima s kuponima od 4 % do 5 %.

54

| (118) | U informacijama koje je dostavio Fiat navedeni su rokovi poslova financiranja unutar grupe. Krajem 2013. ugovorni rok potraživanja bio je kraći od godine dana za iznos potraživanja od 12 613 000 EUR, na ukupan iznos od 12 858 000 EUR (gotovina i zajmovi društvima grupe navedeni su u tablici 9.). |
| --- | --- |

(118)

U informacijama koje je dostavio Fiat navedeni su rokovi poslova financiranja unutar grupe. Krajem 2013. ugovorni rok potraživanja bio je kraći od godine dana za iznos potraživanja od 12 613 000 EUR, na ukupan iznos od 12 858 000 EUR (gotovina i zajmovi društvima grupe navedeni su u tablici 9.).

| (119) | Iz dostavljenih informacija o različitim transakcijama unutar grupe proizlazi da se brojne transakcije provode svakodnevno. FFT ipak zaključuje i transakcije s različitim rokovima [...]. FFT grupi odobrava zajmove u različitim oblicima [...]. Krajem 2013. gotovo su svi depoziti imali rok [...]. Izdanja obveznica imala su drukčije rokove [...]. |
| --- | --- |

(119)

Iz dostavljenih informacija o različitim transakcijama unutar grupe proizlazi da se brojne transakcije provode svakodnevno. FFT ipak zaključuje i transakcije s različitim rokovima [...]. FFT grupi odobrava zajmove u različitim oblicima [...]. Krajem 2013. gotovo su svi depoziti imali rok [...]. Izdanja obveznica imala su drukčije rokove [...].

| (120) | Fiat je dostavio i dokument o politici likvidnosti grupe, o kojoj je riječ u izvješću o transfernim cijenama na kojem se temelji zahtjev za porezno mišljenje. U tom su dokumentu navedena interna pravila koja se primjenjuju na ulaganja gotovine grupe. [...] |
| --- | --- |

(120)

Fiat je dostavio i dokument o politici likvidnosti grupe, o kojoj je riječ u izvješću o transfernim cijenama na kojem se temelji zahtjev za porezno mišljenje. U tom su dokumentu navedena interna pravila koja se primjenjuju na ulaganja gotovine grupe. [...]

2.5.3.3.   Informacije o politici transfernih cijena grupe Fiat

Informacije o politici transfernih cijena grupe Fiat

| (121) | U svojem dopisu od 20. veljače 2015. Komisija je od grupe Fiat zatražila da objasni mehanizam koji joj omogućuje postizanje neto rezultata koji je jednak stabilnom omjeru vlastitog kapitala tijekom 2009., 2010. i 2011. (kao što proizlazi iz tablice 4. u uvodnoj izjavi 51. odluke o pokretanju postupka), unatoč znatnim odstupanjima u pogledu imovine, obveza te financijskih rashoda i prihoda. |
| --- | --- |

(121)

U svojem dopisu od 20. veljače 2015. Komisija je od grupe Fiat zatražila da objasni mehanizam koji joj omogućuje postizanje neto rezultata koji je jednak stabilnom omjeru vlastitog kapitala tijekom 2009., 2010. i 2011. (kao što proizlazi iz tablice 4. u uvodnoj izjavi 51. odluke o pokretanju postupka), unatoč znatnim odstupanjima u pogledu imovine, obveza te financijskih rashoda i prihoda.

| (122) | Fiat je dostavio dokument naslovljen „Transfer Pricing Policy” (politika transfernih cijena) kao odgovor na taj zahtjev za objašnjenje cijena zajmova i depozita unutar grupe. Iz tog dokumenta proizlazi da Fiat utvrđuje cijene zajmova unutar grupe koje odobravaju financijska društva grupe na način da potonja društva dobiju prethodno određen povrat. |
| --- | --- |

(122)

Fiat je dostavio dokument naslovljen „Transfer Pricing Policy” (politika transfernih cijena) kao odgovor na taj zahtjev za objašnjenje cijena zajmova i depozita unutar grupe. Iz tog dokumenta proizlazi da Fiat utvrđuje cijene zajmova unutar grupe koje odobravaju financijska društva grupe na način da potonja društva dobiju prethodno određen povrat.

| (123) | Funkcije koje su opisane kao da ih obavlja FFT i preuzeti rizik jednaki su opisu iz izvješća o transfernim cijenama, kako je sažet u uvodnim izjavama od 38. do 51., ne uključujući određene informacije. [...] dokument o politici transfernih cijena odnosi se na kreditni rizik i na rizik druge ugovorne strane, koji je u zahtjevu za porezno mišljenje u pogledu imovine grupe opisan kao nepostojeći, dok je u dokumentu taj rizik označen kao „ograničen”. |
| --- | --- |

(123)

Funkcije koje su opisane kao da ih obavlja FFT i preuzeti rizik jednaki su opisu iz izvješća o transfernim cijenama, kako je sažet u uvodnim izjavama od 38. do 51., ne uključujući određene informacije. [...] dokument o politici transfernih cijena odnosi se na kreditni rizik i na rizik druge ugovorne strane, koji je u zahtjevu za porezno mišljenje u pogledu imovine grupe opisan kao nepostojeći, dok je u dokumentu taj rizik označen kao „ograničen”.

| (124) | U dokumentu o politici transfernih cijena objašnjeno je da se utvrđivanje cijena transakcija unutar grupe procjenjuje kako slijedi. [...], procjenjuje iznos zajmova unutar grupe koje će financirati. [...], procjenjuje maržu koja će se primijeniti na zajmove unutar grupe na toj osnovi tako što dijeli iznos ciljnog povrata, uvećanog za operativne troškove, s ukupnim iznosom zajmova koje će financirati. Naposljetku, tu maržu pribraja troškovima financiranja financijskih društava kako bi se dobila procjena cijene zajmova unutar grupe. |
| --- | --- |

(124)

U dokumentu o politici transfernih cijena objašnjeno je da se utvrđivanje cijena transakcija unutar grupe procjenjuje kako slijedi. [...], procjenjuje iznos zajmova unutar grupe koje će financirati. [...], procjenjuje maržu koja će se primijeniti na zajmove unutar grupe na toj osnovi tako što dijeli iznos ciljnog povrata, uvećanog za operativne troškove, s ukupnim iznosom zajmova koje će financirati. Naposljetku, tu maržu pribraja troškovima financiranja financijskih društava kako bi se dobila procjena cijene zajmova unutar grupe.

| (125) | U dokumentu o politici transfernih cijena prikazana je ta metoda određivanja cijena zajmova unutar grupe na temelju brojčanih podataka iz 2012. Očekivani povrat na vlastiti kapital za 2012. procijenjen je na [4 – 7 %] za FF i FFT na konsolidiranoj osnovi. Dokument sadržava procjene koeficijenata beta za Europsku uniju za 2012. te nerizične kamatne stope i premije na rizik za Italiju i Luksemburg, koje su zasebno prikazane, te je na temelju toga procijenjen sljedeći očekivani prinos:

  Tablica 11.


  Informacije obuhvaćene internim dokumentom o politici transfernih cijena







  Raspon nepristrane transakcije | Koeficijenti beta |
| --- | --- | --- |
| Broj društava | 75 |
| 75. percentil | 1,22 |
| Medijan | 0,80 |
| 25. percentil | 0,34 |

(125)

U dokumentu o politici transfernih cijena prikazana je ta metoda određivanja cijena zajmova unutar grupe na temelju brojčanih podataka iz 2012. Očekivani povrat na vlastiti kapital za 2012. procijenjen je na [4 – 7 %] za FF i FFT na konsolidiranoj osnovi. Dokument sadržava procjene koeficijenata beta za Europsku uniju za 2012. te nerizične kamatne stope i premije na rizik za Italiju i Luksemburg, koje su zasebno prikazane, te je na temelju toga procijenjen sljedeći očekivani prinos:

Tablica 11.

Tablica 11.

Informacije obuhvaćene internim dokumentom o politici transfernih cijena

Informacije obuhvaćene internim dokumentom o politici transfernih cijena

Raspon nepristrane transakcije

Koeficijenti beta

Broj društava

75

75. percentil

1,22

Medijan

0,80

25. percentil

0,34

| (%) |
| --- |
| Varijabilni i očekivani ROE (55) | Italija | Luksemburg |
| Nerizična kamatna stopa | 1,57 | 1,57 |
| Stopa oporezivanja | 31,4 | 28,8 |
| Premija na rizik na vlastiti kapital | 7,73 | 6,00 |
| ROE – 75. percentil | 16,09 | 12,52 |
| ROE – Medijan | 11,27 | 8,92 |
| ROE – 25. percentil | 6,16 | 5,10 |

(%)

Varijabilni i očekivani ROE (55)

55

Italija

Luksemburg

Nerizična kamatna stopa

1,57

1,57

Stopa oporezivanja

31,4

28,8

Premija na rizik na vlastiti kapital

7,73

6,00

ROE – 75. percentil

16,09

12,52

ROE – Medijan

11,27

8,92

ROE – 25. percentil

6,16

5,10

| (126) | U dokumentu se, osim toga, razlikuju zajmovi na prethodno određeni rok, koji su dodijeljeni u prošlosti, za koje nije moguće izmijeniti uvjete cijena, od zajmova unutar grupe s promjenjivom kamatnom stopom. [...] |
| --- | --- |

(126)

U dokumentu se, osim toga, razlikuju zajmovi na prethodno određeni rok, koji su dodijeljeni u prošlosti, za koje nije moguće izmijeniti uvjete cijena, od zajmova unutar grupe s promjenjivom kamatnom stopom. [...]

2.5.4.   Dopis Luksemburga od 10. srpnja 2015.

Dopis Luksemburga od 10. srpnja 2015.

| (127) | U svojem dopisu od 10. srpnja 2015. Luksemburg tvrdi da bi Komisija prekršila načelo pravne sigurnosti kada bi u svojoj odluci o okončanju formalnog istražnog postupka naložila korisniku povrat navodne potpore. Upućuje na prethodne odluke Komisije o programima poreznih potpora koje su u tom pogledu relevantne, u okviru kojih je Komisija potvrdila da se na temelju tog načela može spriječiti povrat potpore (56) te je odobrila prijelazno razdoblje na temelju postojanja legitimnih očekivanja (57). |
| --- | --- |

(127)

U svojem dopisu od 10. srpnja 2015. Luksemburg tvrdi da bi Komisija prekršila načelo pravne sigurnosti kada bi u svojoj odluci o okončanju formalnog istražnog postupka naložila korisniku povrat navodne potpore. Upućuje na prethodne odluke Komisije o programima poreznih potpora koje su u tom pogledu relevantne, u okviru kojih je Komisija potvrdila da se na temelju tog načela može spriječiti povrat potpore (56) te je odobrila prijelazno razdoblje na temelju postojanja legitimnih očekivanja (57).

56

57

| (128) | Osim toga, Luksemburg tvrdi da s obzirom na to da pri određivanju transfernih cijena, u skladu sa Smjernicama OECD-a, nije moguće ni potrebno utvrditi točnu cijenu nepristrane transakcije, nije moguće naložiti povrat određenog iznosa potpore. Usto, Luksemburg tvrdi da, s obzirom na to da je mjera nova te da je u skladu s prethodnim odlukama, Komisija ne bi trebala naložiti povrat potpore u skladu s načelom zaštite legitimnih očekivanja (58). |
| --- | --- |

(128)

Osim toga, Luksemburg tvrdi da s obzirom na to da pri određivanju transfernih cijena, u skladu sa Smjernicama OECD-a, nije moguće ni potrebno utvrditi točnu cijenu nepristrane transakcije, nije moguće naložiti povrat određenog iznosa potpore. Usto, Luksemburg tvrdi da, s obzirom na to da je mjera nova te da je u skladu s prethodnim odlukama, Komisija ne bi trebala naložiti povrat potpore u skladu s načelom zaštite legitimnih očekivanja (58).

58

3.   RAZLOZI ZA POKRETANJE POSTUPKA

RAZLOZI ZA POKRETANJE POSTUPKA

| (129) | Komisija je odlučila pokrenuti formalni istražni postupak jer je najprije procijenila da je osporavanim poreznim mišljenjem FFT-u dodijeljena državna potpora koja je nespojiva s unutarnjim tržištem u smislu članka 107. stavka 1. UFEU-a. |
| --- | --- |

(129)

Komisija je odlučila pokrenuti formalni istražni postupak jer je najprije procijenila da je osporavanim poreznim mišljenjem FFT-u dodijeljena državna potpora koja je nespojiva s unutarnjim tržištem u smislu članka 107. stavka 1. UFEU-a.

| (130) | Komisija je osobito izrazila sumnje u spojivost osporavanog poreznog mišljenja s načelom nepristrane transakcije. Njezine su se sumnje odnosile na elemente navedene u nastavku, u uvodnim izjavama od 131. do 137. |
| --- | --- |

(130)

Komisija je osobito izrazila sumnje u spojivost osporavanog poreznog mišljenja s načelom nepristrane transakcije. Njezine su se sumnje odnosile na elemente navedene u nastavku, u uvodnim izjavama od 131. do 137.

| (131) | Prvo, činilo se da se poreznim mišljenjem prihvaća fiksna porezna osnovica od 2,542 milijuna EUR (+/– 10 %) za djelatnosti FFT-a u Luksemburgu, koja se mogla tek blago mijenjati i ostati stabilna, čak i da su se, na primjer, snažno razvile djelatnosti FFT-a na kojima se temelji određivanje porezne osnove. |
| --- | --- |

(131)

Prvo, činilo se da se poreznim mišljenjem prihvaća fiksna porezna osnovica od 2,542 milijuna EUR (+/– 10 %) za djelatnosti FFT-a u Luksemburgu, koja se mogla tek blago mijenjati i ostati stabilna, čak i da su se, na primjer, snažno razvile djelatnosti FFT-a na kojima se temelji određivanje porezne osnove.

| (132) | Drugo, Komisija je izrazila sumnje u primjerenost metode koju je odabrao porezni savjetnik FFT-a za procjenu naknade koju će to društvo primiti za funkcije koje obavlja. U svojoj je analizi transfernih cijena porezni savjetnik primijenio neizravnu metodu, MTMN, za izračun te naknade, ali Komisija smatra da je potrebno dati prednost izravnim metodama, osobito metodi CUP, u slučajevima u kojima se na tržištu mogu naći slične transakcije. U tom je pogledu Komisija zamijetila da Chrysler, američko društvo grupe Fiat, poseže izravno za tržištima kapitala za potrebe financiranja svojih poslova te da su neke od tih transakcija nalik onima koje provodi FFT. |
| --- | --- |

(132)

Drugo, Komisija je izrazila sumnje u primjerenost metode koju je odabrao porezni savjetnik FFT-a za procjenu naknade koju će to društvo primiti za funkcije koje obavlja. U svojoj je analizi transfernih cijena porezni savjetnik primijenio neizravnu metodu, MTMN, za izračun te naknade, ali Komisija smatra da je potrebno dati prednost izravnim metodama, osobito metodi CUP, u slučajevima u kojima se na tržištu mogu naći slične transakcije. U tom je pogledu Komisija zamijetila da Chrysler, američko društvo grupe Fiat, poseže izravno za tržištima kapitala za potrebe financiranja svojih poslova te da su neke od tih transakcija nalik onima koje provodi FFT.

| (133) | Treće, u pogledu primjene modela MEDAF za procjenu zahtijevanih povrata na vlastiti kapital, Komisija je izrazila sumnju u to da je porezni savjetnik FFT-a ispravno primijenio model MEDAF. Istaknula je da je prenisko bila utvrđena razina dvaju elementa kojima se određuje naknada FFT-a na temelju modela MEDAF, odnosno iznos vlastitog kapitala na koji se ostvaruje naknada i visina naknade koja se primjenjuje na taj iznos vlastitog kapitala. |
| --- | --- |

(133)

Treće, u pogledu primjene modela MEDAF za procjenu zahtijevanih povrata na vlastiti kapital, Komisija je izrazila sumnju u to da je porezni savjetnik FFT-a ispravno primijenio model MEDAF. Istaknula je da je prenisko bila utvrđena razina dvaju elementa kojima se određuje naknada FFT-a na temelju modela MEDAF, odnosno iznos vlastitog kapitala na koji se ostvaruje naknada i visina naknade koja se primjenjuje na taj iznos vlastitog kapitala.

| (134) | U pogledu iznosa vlastitog kapitala na koji se ostvaruje naknada, poreznim je mišljenjem prihvaćena primjena metode MEDAF jedino na dio vlastitog kapitala koji je bio označen kao „vlastita sredstva izložena riziku”, dok je vlastiti kapital uložen u FFNA i FFC bez prihvatljiva objašnjenja odbijen od vlastitog kapitala na koji se plaća naknada (59). Osim toga, pokazalo se da su „vlastita sredstva izložena riziku” dovela do preniske porezne osnovice jer nije bila obuhvaćena imovina unutar grupe, ponovno bez uvjerljivog razloga. U svojoj odluci o pokretanju postupka Komisija je dovela u pitanje pretpostavku prema kojoj nije bilo kreditnog rizika u transakcijama s društvima grupe. Komisija je izrazila i sumnju u izračun minimalnih kapitalnih zahtjeva u pogledu rizika druge ugovorne strane i kreditnog rizika. Konkretno, odabir relativno niskog ponderacijskog faktora rizika od 20 % za rizik druge ugovorne strane nije bio opravdan, a ništa ne upućuje na to što bi bilo predviđeno da je potrebno znatno izmijeniti zakonski okvir. U izvješću o transfernim cijenama poreznog savjetnika nije objašnjeno zašto „razlika između obračunanih kamata na bankovne depozite i obračunanih kamata na bankovne zajmove” predstavlja dobar pokazatelj operativnog rizika ni zašto se nameće ponderacijski faktor rizika od 15 %. Jednako tako, nije objašnjeno zašto je rizik druge ugovorne strane pomnožen sa 6 %, a ne s 8 %, s obzirom na to da minimalni kapitalni zahtjevi predviđeni u Okviru Basel II za rizik druge ugovorne strane, na koje se izričito upućuje u izvješću o transfernim cijenama, iznose 8 %. |
| --- | --- |

(134)

U pogledu iznosa vlastitog kapitala na koji se ostvaruje naknada, poreznim je mišljenjem prihvaćena primjena metode MEDAF jedino na dio vlastitog kapitala koji je bio označen kao „vlastita sredstva izložena riziku”, dok je vlastiti kapital uložen u FFNA i FFC bez prihvatljiva objašnjenja odbijen od vlastitog kapitala na koji se plaća naknada (59). Osim toga, pokazalo se da su „vlastita sredstva izložena riziku” dovela do preniske porezne osnovice jer nije bila obuhvaćena imovina unutar grupe, ponovno bez uvjerljivog razloga. U svojoj odluci o pokretanju postupka Komisija je dovela u pitanje pretpostavku prema kojoj nije bilo kreditnog rizika u transakcijama s društvima grupe. Komisija je izrazila i sumnju u izračun minimalnih kapitalnih zahtjeva u pogledu rizika druge ugovorne strane i kreditnog rizika. Konkretno, odabir relativno niskog ponderacijskog faktora rizika od 20 % za rizik druge ugovorne strane nije bio opravdan, a ništa ne upućuje na to što bi bilo predviđeno da je potrebno znatno izmijeniti zakonski okvir. U izvješću o transfernim cijenama poreznog savjetnika nije objašnjeno zašto „razlika između obračunanih kamata na bankovne depozite i obračunanih kamata na bankovne zajmove” predstavlja dobar pokazatelj operativnog rizika ni zašto se nameće ponderacijski faktor rizika od 15 %. Jednako tako, nije objašnjeno zašto je rizik druge ugovorne strane pomnožen sa 6 %, a ne s 8 %, s obzirom na to da minimalni kapitalni zahtjevi predviđeni u Okviru Basel II za rizik druge ugovorne strane, na koje se izričito upućuje u izvješću o transfernim cijenama, iznose 8 %.

59

| (135) | U pogledu naknade primijenjene na taj kapital, Komisija je izrazila sumnju u određivanje koeficijenta beta jer se on činio preniskim u usporedbi s drugim društvima koja pružaju financijske usluge. Izrazila je i sumnje u 25. percentil koji je porezni savjetnik odabrao umjesto medijana za izračun koeficijenta beta. |
| --- | --- |

(135)

U pogledu naknade primijenjene na taj kapital, Komisija je izrazila sumnju u određivanje koeficijenta beta jer se on činio preniskim u usporedbi s drugim društvima koja pružaju financijske usluge. Izrazila je i sumnje u 25. percentil koji je porezni savjetnik odabrao umjesto medijana za izračun koeficijenta beta.

| (136) | Četvrto, u pogledu očekivanog povrata na vlastiti kapital koji se smatra viškom u zahtjevu za porezno mišljenje, Komisija je izrazila sumnju u pogledu prihvaćanja, bez ikakva opravdanja, primjene vrlo niske stope od 0,87 % u osporavanom poreznom mišljenju. |
| --- | --- |

(136)

Četvrto, u pogledu očekivanog povrata na vlastiti kapital koji se smatra viškom u zahtjevu za porezno mišljenje, Komisija je izrazila sumnju u pogledu prihvaćanja, bez ikakva opravdanja, primjene vrlo niske stope od 0,87 % u osporavanom poreznom mišljenju.

| (137) | Budući da se čini da se analizom transfernih cijena koja je prihvaćena osporavanim poreznim mišljenjem nije poštovalo načelo nepristrane transakcije, Komisija je najprije procijenila da je tim poreznim mišljenjem dodijeljena prednost FFT-u. Smatralo se da je ta prednost stečena svake godine te da se ponavljala svaki put kada je dospjeli porez izračunan na temelju tog poreznog mišljenja prihvatila luksemburška porezna uprava. Prema mišljenju Komisije, ta je prednost jednako tako dodijeljena na selektivan način jer se njome odstupilo od upravne prakse tako što je prednost primio zasebno FFT u odnosu na društva koja su se nalazila u sličnoj činjeničnoj i pravnoj situaciji. |
| --- | --- |

(137)

Budući da se čini da se analizom transfernih cijena koja je prihvaćena osporavanim poreznim mišljenjem nije poštovalo načelo nepristrane transakcije, Komisija je najprije procijenila da je tim poreznim mišljenjem dodijeljena prednost FFT-u. Smatralo se da je ta prednost stečena svake godine te da se ponavljala svaki put kada je dospjeli porez izračunan na temelju tog poreznog mišljenja prihvatila luksemburška porezna uprava. Prema mišljenju Komisije, ta je prednost jednako tako dodijeljena na selektivan način jer se njome odstupilo od upravne prakse tako što je prednost primio zasebno FFT u odnosu na društva koja su se nalazila u sličnoj činjeničnoj i pravnoj situaciji.

| (138) | Bili su ispunjeni svi drugi uvjeti iz članka 107. stavka 1. UFEU-a, a u nedostatku očitog dokaza spojivosti Komisija je najprije zaključila da je osporavano porezno mišljenje predstavljalo državnu potporu nespojivu s unutarnjim tržištem. Prema tome, Komisija je odlučila pokrenuti formalni istražni postupak u pogledu tog poreznog mišljenja. |
| --- | --- |

(138)

Bili su ispunjeni svi drugi uvjeti iz članka 107. stavka 1. UFEU-a, a u nedostatku očitog dokaza spojivosti Komisija je najprije zaključila da je osporavano porezno mišljenje predstavljalo državnu potporu nespojivu s unutarnjim tržištem. Prema tome, Komisija je odlučila pokrenuti formalni istražni postupak u pogledu tog poreznog mišljenja.

| (139) | U svojoj odluci o pokretanju postupka Komisija je, osim toga, od Luksemburga zahtijevala na temelju članka 10. stavka 3. Uredbe (EZ) br. 659/1999 da dostavi sve dokumente, informacije i podatke o osporavanoj mjeri koji su bili potrebni za odlučivanje o postojanju državne potpore i, prema potrebi, o spojivosti te potpore s unutarnjim tržištem. U slučaju da Luksemburg ne dostavi sve tražene informacije, Komisija ga je pozvala da, u skladu s člankom 6.a stavkom 2. točkom (b) Uredbe (EZ) br. 659/1999, pristane na to da ona od korisnika osporavane mjere, odnosno od FFT-a, zatraži dostavu zahtijevanih podataka. |
| --- | --- |

(139)

U svojoj odluci o pokretanju postupka Komisija je, osim toga, od Luksemburga zahtijevala na temelju članka 10. stavka 3. Uredbe (EZ) br. 659/1999 da dostavi sve dokumente, informacije i podatke o osporavanoj mjeri koji su bili potrebni za odlučivanje o postojanju državne potpore i, prema potrebi, o spojivosti te potpore s unutarnjim tržištem. U slučaju da Luksemburg ne dostavi sve tražene informacije, Komisija ga je pozvala da, u skladu s člankom 6.a stavkom 2. točkom (b) Uredbe (EZ) br. 659/1999, pristane na to da ona od korisnika osporavane mjere, odnosno od FFT-a, zatraži dostavu zahtijevanih podataka.

4.   PRIMJEDBE LUKSEMBURGA

PRIMJEDBE LUKSEMBURGA

| (140) | Luksemburg je svoje primjedbe na odluku o pokretanju postupka dostavio 19. srpnja 2014. Najprije tvrdi da je prekršen postupak, a zatim i da je Komisija u odluci o pokretanju postupka počinila materijalne pogreške. |
| --- | --- |

(140)

Luksemburg je svoje primjedbe na odluku o pokretanju postupka dostavio 19. srpnja 2014. Najprije tvrdi da je prekršen postupak, a zatim i da je Komisija u odluci o pokretanju postupka počinila materijalne pogreške.

4.1.   Primjedbe Luksemburga na postupak Komisije

Primjedbe Luksemburga na postupak Komisije

| (141) | U pogledu postupka, Luksemburg tvrdi da pravilan postupak za donošenje odluke o nalogu za dostavljanje podataka nije proveden u ovom slučaju, u smislu da Uredbom (EZ) br. 659/1999 Komisiji nije omogućeno donošenje naloga u odluci o pokretanju postupka. Da bi se takav nalog mogao donijeti potrebno je postupiti kako je predviđeno u članku 10. Uredbe (EZ) br. 659/1999. |
| --- | --- |

(141)

U pogledu postupka, Luksemburg tvrdi da pravilan postupak za donošenje odluke o nalogu za dostavljanje podataka nije proveden u ovom slučaju, u smislu da Uredbom (EZ) br. 659/1999 Komisiji nije omogućeno donošenje naloga u odluci o pokretanju postupka. Da bi se takav nalog mogao donijeti potrebno je postupiti kako je predviđeno u članku 10. Uredbe (EZ) br. 659/1999.

| (142) | Luksemburg osim toga tvrdi u pogledu informacija koje su zatražene u odluci o nalogu da Komisija nije objasnila zašto bi objavljivanje identiteta korisnika bilo nužno za ocjenu mjere s obzirom na pravila o državnim potporama. Uzevši u obzir brojna curenja informacija i olake tvrdnje koje je Komisija iznijela u javnosti, Luksemburg nije mogao u toj fazi objaviti identitet korisnika. Nadalje, u odluci o nalogu nije bila navedena nijedna druga konkretna informacija koju je trebalo dostaviti. Međutim, prema Komisijinu priručniku o postupanju u nalogu je potrebno objasniti koje su informacije potrebne u okviru predmetnog postupka. |
| --- | --- |

(142)

Luksemburg osim toga tvrdi u pogledu informacija koje su zatražene u odluci o nalogu da Komisija nije objasnila zašto bi objavljivanje identiteta korisnika bilo nužno za ocjenu mjere s obzirom na pravila o državnim potporama. Uzevši u obzir brojna curenja informacija i olake tvrdnje koje je Komisija iznijela u javnosti, Luksemburg nije mogao u toj fazi objaviti identitet korisnika. Nadalje, u odluci o nalogu nije bila navedena nijedna druga konkretna informacija koju je trebalo dostaviti. Međutim, prema Komisijinu priručniku o postupanju u nalogu je potrebno objasniti koje su informacije potrebne u okviru predmetnog postupka.

| (143) | Luksemburg tvrdi i da, s obzirom na to da u odluci o pokretanju postupka nije objašnjeno zašto osporavano porezno mišljenje čini potporu, on ne može izvršiti obvezu privremene obustave. FFT treba podnijeti poreznu prijavu te će, s obzirom na to da Komisija u odluci o pokretanju postupka nije navela koja je primjerena metoda za izračun dospjelog poreza, luksemburška porezna uprava primijeniti metodologiju utvrđenu u poreznom mišljenju. |
| --- | --- |

(143)

Luksemburg tvrdi i da, s obzirom na to da u odluci o pokretanju postupka nije objašnjeno zašto osporavano porezno mišljenje čini potporu, on ne može izvršiti obvezu privremene obustave. FFT treba podnijeti poreznu prijavu te će, s obzirom na to da Komisija u odluci o pokretanju postupka nije navela koja je primjerena metoda za izračun dospjelog poreza, luksemburška porezna uprava primijeniti metodologiju utvrđenu u poreznom mišljenju.

| (144) | Luksemburg tvrdi i da je Komisija prekršila načela lojalne suradnje, nepristranosti i dobrog upravljanja, posebno jer nije odgovorila na njegove prijedloge za sastanak na kojem bi joj luksemburška tijela mogla objasniti metodologiju koja je primijenjena u osporavanom poreznom mišljenju. |
| --- | --- |

(144)

Luksemburg tvrdi i da je Komisija prekršila načela lojalne suradnje, nepristranosti i dobrog upravljanja, posebno jer nije odgovorila na njegove prijedloge za sastanak na kojem bi joj luksemburška tijela mogla objasniti metodologiju koja je primijenjena u osporavanom poreznom mišljenju.

| (145) | Luksemburg osporava Komisijinu odluku o pokretanju postupka o FFT-u (pod novim brojem predmeta, SA.38375) koja je različita od općeg postupka koji se odnosi na praksu u pogledu poreznih mišljenja u Luksemburgu te koji je pokrenut pod brojem predmeta SA.37267. Budući da je Luksemburg podnio žalbu na nalog za dostavljanje podataka koji je Komisija donijela u okviru predmeta SA.37267 pred Općim sudom, Komisija je mogla umjetno preskočiti poništenje navedenog naloga otvaranjem novog predmeta. |
| --- | --- |

(145)

Luksemburg osporava Komisijinu odluku o pokretanju postupka o FFT-u (pod novim brojem predmeta, SA.38375) koja je različita od općeg postupka koji se odnosi na praksu u pogledu poreznih mišljenja u Luksemburgu te koji je pokrenut pod brojem predmeta SA.37267. Budući da je Luksemburg podnio žalbu na nalog za dostavljanje podataka koji je Komisija donijela u okviru predmeta SA.37267 pred Općim sudom, Komisija je mogla umjetno preskočiti poništenje navedenog naloga otvaranjem novog predmeta.

| (146) | Naposljetku, Luksemburg tvrdi da je Komisija prekoračila ovlasti jer je pomiješala izvršavanje diskrecijske ovlasti i obično tumačenje pravila općeg prava. Konkretno, porezno mišljenje koje se odnosi na FFT nije obuhvaćeno izvršavanjem diskrecijske ovlasti luksemburške porezne uprave, nego je u skladu s člankom 164. stavkom 3. ZPD-a i s Okružnicom. Prema mišljenju Luksemburga, pri primjeni tih odredbi neizbježno je da se one moraju tumačiti s obzirom na činjenice svakog pojedinog slučaja kako bi se došlo do rješenja u skladu s osobitim okolnostima i koja su na njima utemeljena. Komisija zanemaruje razliku između, s jedne strane, diskrecijske ovlasti i, s druge strane, tumačenja pravila koja uključuju apstraktne pravne pojmove koja je zatim potrebno primijeniti na dotični predmet. Osim toga, uzimajući ulogu luksemburških tijela pri tumačenju luksemburškog prava, Komisija zadire u nadležnost država članica u području izravnog oporezivanja. |
| --- | --- |

(146)

Naposljetku, Luksemburg tvrdi da je Komisija prekoračila ovlasti jer je pomiješala izvršavanje diskrecijske ovlasti i obično tumačenje pravila općeg prava. Konkretno, porezno mišljenje koje se odnosi na FFT nije obuhvaćeno izvršavanjem diskrecijske ovlasti luksemburške porezne uprave, nego je u skladu s člankom 164. stavkom 3. ZPD-a i s Okružnicom. Prema mišljenju Luksemburga, pri primjeni tih odredbi neizbježno je da se one moraju tumačiti s obzirom na činjenice svakog pojedinog slučaja kako bi se došlo do rješenja u skladu s osobitim okolnostima i koja su na njima utemeljena. Komisija zanemaruje razliku između, s jedne strane, diskrecijske ovlasti i, s druge strane, tumačenja pravila koja uključuju apstraktne pravne pojmove koja je zatim potrebno primijeniti na dotični predmet. Osim toga, uzimajući ulogu luksemburških tijela pri tumačenju luksemburškog prava, Komisija zadire u nadležnost država članica u području izravnog oporezivanja.

| (147) | Prema mišljenju Luksemburga, budući da njegova porezna uprava nije izvršila svoju diskrecijsku ovlast u slučaju FFT-a, Komisija nije mogla dokazati da se osporavanim poreznim mišljenjem odstupilo od uobičajene upravne prakse. Luksemburg objašnjava da se njegov upravni postupak temelji na načelima zakonitosti i jednakosti, postupajući jednako prema svim poreznim obveznicima koji se nalaze u jednakom položaju. Luksemburg ističe da je odluka o pokretanju postupka ispitana samo s obzirom na Smjernice OECD-a o transfernim cijenama, a ne s obzirom na luksemburšku upravnu praksu. |
| --- | --- |

(147)

Prema mišljenju Luksemburga, budući da njegova porezna uprava nije izvršila svoju diskrecijsku ovlast u slučaju FFT-a, Komisija nije mogla dokazati da se osporavanim poreznim mišljenjem odstupilo od uobičajene upravne prakse. Luksemburg objašnjava da se njegov upravni postupak temelji na načelima zakonitosti i jednakosti, postupajući jednako prema svim poreznim obveznicima koji se nalaze u jednakom položaju. Luksemburg ističe da je odluka o pokretanju postupka ispitana samo s obzirom na Smjernice OECD-a o transfernim cijenama, a ne s obzirom na luksemburšku upravnu praksu.

4.2.   Primjedbe Luksemburga na materijalne pogreške u odluci o pokretanju postupka

Primjedbe Luksemburga na materijalne pogreške u odluci o pokretanju postupka

| (148) | Općenito, Luksemburg tvrdi da je Komisija počinila materijalnu pogrešku jer je kao referentni sustav za utvrđivanje selektivne prednosti uzela načelo nepristrane transakcije uspostavljeno Smjernicama OECD-a o transfernim cijenama, a ne nacionalno zakonodavstvo i praksu. |
| --- | --- |

(148)

Općenito, Luksemburg tvrdi da je Komisija počinila materijalnu pogrešku jer je kao referentni sustav za utvrđivanje selektivne prednosti uzela načelo nepristrane transakcije uspostavljeno Smjernicama OECD-a o transfernim cijenama, a ne nacionalno zakonodavstvo i praksu.

| (149) | Osim toga, Luksemburg tvrdi da je Komisija pogrešno protumačila Smjernice OECD-a o transfernim cijenama. Čini se da Komisija u uvodnoj izjavi (65. odluke o pokretanju postupka uspostavlja hijerarhiju metoda utvrđivanja transfernih cijena, tvrdeći da je potrebno dati prednosti izravnim metodama, a osobito metodi CUP, u odnosu na neizravne metode poput MTMN-a. Komisija stoga ne uzima u obzir činjenicu da se od 2010. Smjernicama OECD-a o transfernim cijenama razmatra samo je li hijerarhija metoda u skladu s trenutačnim zahtjevima i praksama. Upućivanjem na točku 1.13. navedenih Smjernica, Luksemburg navodi da je njima potvrđeno da „utvrđivanje transfernih cijena nije egzaktna znanost” i da „odabir metode utvrđivanja cijene nepristrane transakcije u mnogo slučajeva neće biti sasvim jasan”. Budući da je porezni savjetnik FFT-a smatrao da je odabir metode MTMN bio opravdan te da je primijenio članak 164. ZPD-a, luksemburška je porezna uprava jednostavno potvrdila pravnu ispravnost analize. |
| --- | --- |

(149)

Osim toga, Luksemburg tvrdi da je Komisija pogrešno protumačila Smjernice OECD-a o transfernim cijenama. Čini se da Komisija u uvodnoj izjavi (65. odluke o pokretanju postupka uspostavlja hijerarhiju metoda utvrđivanja transfernih cijena, tvrdeći da je potrebno dati prednosti izravnim metodama, a osobito metodi CUP, u odnosu na neizravne metode poput MTMN-a. Komisija stoga ne uzima u obzir činjenicu da se od 2010. Smjernicama OECD-a o transfernim cijenama razmatra samo je li hijerarhija metoda u skladu s trenutačnim zahtjevima i praksama. Upućivanjem na točku 1.13. navedenih Smjernica, Luksemburg navodi da je njima potvrđeno da „utvrđivanje transfernih cijena nije egzaktna znanost” i da „odabir metode utvrđivanja cijene nepristrane transakcije u mnogo slučajeva neće biti sasvim jasan”. Budući da je porezni savjetnik FFT-a smatrao da je odabir metode MTMN bio opravdan te da je primijenio članak 164. ZPD-a, luksemburška je porezna uprava jednostavno potvrdila pravnu ispravnost analize.

| (150) | Prema mišljenju Luksemburga, Komisija priznaje da se tumačenje i primjena načela nepristrane transakcije razlikuju od jedne do druge porezne uprave te među poreznim upravama i društvima (60). Stoga ona ne može dopustiti, s jedne strane, da se načelo nepristrane transakcije različito tumači i primjenjuje te, s druge strane, ne može smatrati da postoji samo jedna točna metoda prema kojoj bi Luksemburg trebao primijeniti načelo nepristrane transakcije. |
| --- | --- |

(150)

Prema mišljenju Luksemburga, Komisija priznaje da se tumačenje i primjena načela nepristrane transakcije razlikuju od jedne do druge porezne uprave te među poreznim upravama i društvima (60). Stoga ona ne može dopustiti, s jedne strane, da se načelo nepristrane transakcije različito tumači i primjenjuje te, s druge strane, ne može smatrati da postoji samo jedna točna metoda prema kojoj bi Luksemburg trebao primijeniti načelo nepristrane transakcije.

60

| (151) | Nadalje, Luksemburg prigovara Komisiji da u ovom slučaju nije primijenila predmetnu odredbu nacionalnog zakonodavstva, odnosno članak 164. stavak 3. ZPD-a, ni upravnu praksu koja iz nje proizlazi, nego je za referencu uzela samo Smjernice OECD-a o transfernim cijenama. Stoga je Komisija odredila metodu izračuna koja joj se činila najprimjerenijom, dok luksemburškim pravom nije utvrđena primjena određenih metoda za utvrđivanje transfernih cijena. Komisija stoga potpuno zanemaruje pravni okvir i luksemburšku upravnu praksu u tom području. Osim toga, Komisija za potrebe analize selektivnosti nije usporedila porezni tretman FFT-a s poreznim tretmanom drugih društava u sličnoj činjeničnoj i pravnoj situaciji u Luksemburgu. |
| --- | --- |

(151)

Nadalje, Luksemburg prigovara Komisiji da u ovom slučaju nije primijenila predmetnu odredbu nacionalnog zakonodavstva, odnosno članak 164. stavak 3. ZPD-a, ni upravnu praksu koja iz nje proizlazi, nego je za referencu uzela samo Smjernice OECD-a o transfernim cijenama. Stoga je Komisija odredila metodu izračuna koja joj se činila najprimjerenijom, dok luksemburškim pravom nije utvrđena primjena određenih metoda za utvrđivanje transfernih cijena. Komisija stoga potpuno zanemaruje pravni okvir i luksemburšku upravnu praksu u tom području. Osim toga, Komisija za potrebe analize selektivnosti nije usporedila porezni tretman FFT-a s poreznim tretmanom drugih društava u sličnoj činjeničnoj i pravnoj situaciji u Luksemburgu.

| (152) | U pogledu sumnji koje je Komisija izrazila u svojoj odluci o pokretanju postupka, Luksemburg prigovara Komisiji da se previše usredotočila, i suviše jednostrano, na navodnu poreznu strategiju Fiata na razini grupe, ne uzimajući u obzir činjenicu da je Fiat, s obzirom na to da je riječ o grupi, mogao tako strukturirati iz drugih razloga. |
| --- | --- |

(152)

U pogledu sumnji koje je Komisija izrazila u svojoj odluci o pokretanju postupka, Luksemburg prigovara Komisiji da se previše usredotočila, i suviše jednostrano, na navodnu poreznu strategiju Fiata na razini grupe, ne uzimajući u obzir činjenicu da je Fiat, s obzirom na to da je riječ o grupi, mogao tako strukturirati iz drugih razloga.

| (153) | Prvo, luksemburška porezna tijela zasigurno nisu prihvatila „fiksnu poreznu osnovicu” kako je navedeno u uvodnoj izjavi 64. odluke o pokretanju postupka. Oporezivi dohodak FFT-a temelji se na vrijednosti odobrenih zajmova, a iz izvješća o transfernim cijenama proizašla je samo primjena raspona baznih bodova marže koju je potrebno ostvariti. |
| --- | --- |

(153)

Prvo, luksemburška porezna tijela zasigurno nisu prihvatila „fiksnu poreznu osnovicu” kako je navedeno u uvodnoj izjavi 64. odluke o pokretanju postupka. Oporezivi dohodak FFT-a temelji se na vrijednosti odobrenih zajmova, a iz izvješća o transfernim cijenama proizašla je samo primjena raspona baznih bodova marže koju je potrebno ostvariti.

| (154) | Drugo, u pogledu zahtijevanog iznosa vlastitih sredstava i sumnji koje je Komisija izrazila u tom pogledu, Luksemburg smatra da je odabir Okvira Basel II razuman, kao i isključivanje udjela. Luksemburg tvrdi da je bilo logično da se iz izračuna isključe financijski udjeli jer oni nisu obuhvaćeni okvirom izračuna koji je ograničen na transferne cijene zajmova unutar grupe. Osim toga, u skladu s izvješćem o transfernim cijenama, za financiranje udjela upotrijebljen je iznos od 165 244 000 EUR, što odgovara kupovnoj cijeni udjela u vlasništvu FFT-a, te ga se stoga, prema mišljenju Luksemburga, ne može kritizirati. Nadalje, ne mogu se odbiti ni prihodi od udjela jer su u skladu s luksemburškim pravom izuzeti od odgovarajućih rashoda, poput rashoda od kamata. Naposljetku, budući da se naknada na udjele ostvaruje dividendom koja potječe od društava kćeri, čiji se iznos može mijenjati ovisno o rezultatima društava kćeri i njihovim potrebama za reinvestiranjem, koncept marže koja se primjenjuje na taj dotok prihoda komercijalno nema smisla. |
| --- | --- |

(154)

Drugo, u pogledu zahtijevanog iznosa vlastitih sredstava i sumnji koje je Komisija izrazila u tom pogledu, Luksemburg smatra da je odabir Okvira Basel II razuman, kao i isključivanje udjela. Luksemburg tvrdi da je bilo logično da se iz izračuna isključe financijski udjeli jer oni nisu obuhvaćeni okvirom izračuna koji je ograničen na transferne cijene zajmova unutar grupe. Osim toga, u skladu s izvješćem o transfernim cijenama, za financiranje udjela upotrijebljen je iznos od 165 244 000 EUR, što odgovara kupovnoj cijeni udjela u vlasništvu FFT-a, te ga se stoga, prema mišljenju Luksemburga, ne može kritizirati. Nadalje, ne mogu se odbiti ni prihodi od udjela jer su u skladu s luksemburškim pravom izuzeti od odgovarajućih rashoda, poput rashoda od kamata. Naposljetku, budući da se naknada na udjele ostvaruje dividendom koja potječe od društava kćeri, čiji se iznos može mijenjati ovisno o rezultatima društava kćeri i njihovim potrebama za reinvestiranjem, koncept marže koja se primjenjuje na taj dotok prihoda komercijalno nema smisla.

| (155) | Treće, Luksemburg tvrdi da je opravdano i isključivanje potraživanja unutar grupe iz izračuna jer su dugovanja FFT-a osigurana izričitim jamstvom u korist zajmodavaca FFT-a. S obzirom na industrijsku strategiju, gospodarske interese i rizik mogućeg stečaja za ugled društva, rizik neispunjavanja obveza FFT-a vrlo je nizak, a „slobodan” iznos od 93 710 000 EUR sasvim dovoljan za pokriće tog rizika. |
| --- | --- |

(155)

Treće, Luksemburg tvrdi da je opravdano i isključivanje potraživanja unutar grupe iz izračuna jer su dugovanja FFT-a osigurana izričitim jamstvom u korist zajmodavaca FFT-a. S obzirom na industrijsku strategiju, gospodarske interese i rizik mogućeg stečaja za ugled društva, rizik neispunjavanja obveza FFT-a vrlo je nizak, a „slobodan” iznos od 93 710 000 EUR sasvim dovoljan za pokriće tog rizika.

| (156) | Četvrto, Luksemburg prigovara Komisiji što je dovela u pitanje način na koji je izračunan koeficijent beta u svrhu određivanja premije na rizik. Prvo, ti izračuni nisu sasvim matematički te se mogu opravdati različiti rezultati. Prema tome, rezultati iz izvješća o transfernim cijenama savršeno se mogu opravdati te su solidni. Drugo, uz pretpostavku da Komisija dobije različite rezultate, ona mora svejedno ispitati dodjeljuje li se time prednost FFT-u u odnosu na poduzetnike s poslovnim nastanom u Luksemburgu. Treće, čak i u okviru alternativne procjene kojom se uspoređuje premija na rizik koja je izračunana za FFT s naknadom koja je plaćena dioničarima društava koja kotiraju na burzi, iz čega proizlazi postotak od 3,5 do 4 %, koji je znatno manji od premije na rizik od 6,05 % koja je izračunana za FFT, usporedba upućuje na to da je premiju na rizik od 6,05 % moguće u potpunosti opravdati i da u cijelosti zadovoljava zahtjeve iz članka 164. ZPD-a. |
| --- | --- |

(156)

Četvrto, Luksemburg prigovara Komisiji što je dovela u pitanje način na koji je izračunan koeficijent beta u svrhu određivanja premije na rizik. Prvo, ti izračuni nisu sasvim matematički te se mogu opravdati različiti rezultati. Prema tome, rezultati iz izvješća o transfernim cijenama savršeno se mogu opravdati te su solidni. Drugo, uz pretpostavku da Komisija dobije različite rezultate, ona mora svejedno ispitati dodjeljuje li se time prednost FFT-u u odnosu na poduzetnike s poslovnim nastanom u Luksemburgu. Treće, čak i u okviru alternativne procjene kojom se uspoređuje premija na rizik koja je izračunana za FFT s naknadom koja je plaćena dioničarima društava koja kotiraju na burzi, iz čega proizlazi postotak od 3,5 do 4 %, koji je znatno manji od premije na rizik od 6,05 % koja je izračunana za FFT, usporedba upućuje na to da je premiju na rizik od 6,05 % moguće u potpunosti opravdati i da u cijelosti zadovoljava zahtjeve iz članka 164. ZPD-a.

| (157) | Naposljetku, Luksemburg tvrdi da, s obzirom na to da je u „Kodeksu postupanja (oporezivanje poduzetnika)” Grupe izričito potvrđeno da je praksa poreznih mišljenja u Luksemburgu u skladu sa Smjernicama OECD-a, načelo legitimnih očekivanja podrazumijeva da bi se FFT trebao moći osloniti na porezno mišljenje od 3. rujna 2012. tijekom ukupnog razdoblja njegove primjene, odnosno, tijekom pet godina. |
| --- | --- |

(157)

Naposljetku, Luksemburg tvrdi da, s obzirom na to da je u „Kodeksu postupanja (oporezivanje poduzetnika)” Grupe izričito potvrđeno da je praksa poreznih mišljenja u Luksemburgu u skladu sa Smjernicama OECD-a, načelo legitimnih očekivanja podrazumijeva da bi se FFT trebao moći osloniti na porezno mišljenje od 3. rujna 2012. tijekom ukupnog razdoblja njegove primjene, odnosno, tijekom pet godina.

5.   PRIMJEDBE TREĆIH ZAINTERESIRANIH OSOBA

PRIMJEDBE TREĆIH ZAINTERESIRANIH OSOBA

| (158) | FFT je svoje primjedbe na odluku o pokretanju postupka dostavio 30. listopada 2014. Te su primjedbe zaprimljene u dva različita dokumenta. |
| --- | --- |

(158)

FFT je svoje primjedbe na odluku o pokretanju postupka dostavio 30. listopada 2014. Te su primjedbe zaprimljene u dva različita dokumenta.

5.1.   Prva cjelina primjedbi FFT-a

Prva cjelina primjedbi FFT-a

| (159) | Prva cjelina primjedbi FFT-a podijeljena je na dva dijela. U prvom je dijelu izneseno zašto FFT smatra da je Komisija nepravilno primijenila Smjernice OECD-a o transfernim cijenama na PSC FFT-a. U drugom je dijelu opisano zašto odlukom o pokretanju postupka nije poštovana zahtijevana pravna norma prema kojoj je potrebno utvrditi selektivnost na temelju članka 107. stavka 1. UFEU-a. |
| --- | --- |

(159)

Prva cjelina primjedbi FFT-a podijeljena je na dva dijela. U prvom je dijelu izneseno zašto FFT smatra da je Komisija nepravilno primijenila Smjernice OECD-a o transfernim cijenama na PSC FFT-a. U drugom je dijelu opisano zašto odlukom o pokretanju postupka nije poštovana zahtijevana pravna norma prema kojoj je potrebno utvrditi selektivnost na temelju članka 107. stavka 1. UFEU-a.

5.1.1.   Nepravilna primjena Smjernica OECD-a

Nepravilna primjena Smjernica OECD-a

| (160) | Prvo, suprotno onome što Komisija tvrdi u odluci o pokretanju postupka, FFT tvrdi da nije postigao sporazum s luksemburškom poreznom upravom o svojem fiksnom oporezivom dohotku. Sporazum se odnosio samo na metodu naknade za funkcije riznice koje je obavljao FFT. FFT od 2011. svake godine ažurira sve parametre koji se upotrebljavaju za procjenu vlastitog kapitala izloženog riziku i povrata na vlastiti kapital za potrebe izračuna ciljne dobiti. Osim toga, PSC FFT-a primjenjiv je samo u razdoblju od pet godina, pod uvjetom da se ne promijene činjenice ni okolnosti na kojima se temelji. Taj rok odgovara praksi poreznih mišljenja u drugim državama članicama. |
| --- | --- |

(160)

Prvo, suprotno onome što Komisija tvrdi u odluci o pokretanju postupka, FFT tvrdi da nije postigao sporazum s luksemburškom poreznom upravom o svojem fiksnom oporezivom dohotku. Sporazum se odnosio samo na metodu naknade za funkcije riznice koje je obavljao FFT. FFT od 2011. svake godine ažurira sve parametre koji se upotrebljavaju za procjenu vlastitog kapitala izloženog riziku i povrata na vlastiti kapital za potrebe izračuna ciljne dobiti. Osim toga, PSC FFT-a primjenjiv je samo u razdoblju od pet godina, pod uvjetom da se ne promijene činjenice ni okolnosti na kojima se temelji. Taj rok odgovara praksi poreznih mišljenja u drugim državama članicama.

| (161) | Drugo, ništa ne sprječava poreznog savjetnika FFT-a da odabere MTMN jer ne postoji nijedan element za unutarnju usporedbu u odnosu na transakcije FFT-a koji bi se mogao upotrijebiti za primjenu metode CUP. To je zato što i. FFT ne dodjeljuje zajmove trećim osobama i što ii. društva grupe Fiat ne primaju slične zajmove od trećih osoba. FFT upućuje na točku 2.2. Smjernica OECD-a o transfernim cijenama, prema kojoj se metodom odabira uvijek nastoji pronaći najprimjerenija metoda u pojedinačnom slučaju. FFT zatim navodi točku 2.4. tih Smjernica, u skladu s kojom postoje situacije u kojima su transakcijske metode koje se temelje na dobiti primjerenije od tradicionalnih metoda koje se temelje na transakcijama. |
| --- | --- |

(161)

Drugo, ništa ne sprječava poreznog savjetnika FFT-a da odabere MTMN jer ne postoji nijedan element za unutarnju usporedbu u odnosu na transakcije FFT-a koji bi se mogao upotrijebiti za primjenu metode CUP. To je zato što i. FFT ne dodjeljuje zajmove trećim osobama i što ii. društva grupe Fiat ne primaju slične zajmove od trećih osoba. FFT upućuje na točku 2.2. Smjernica OECD-a o transfernim cijenama, prema kojoj se metodom odabira uvijek nastoji pronaći najprimjerenija metoda u pojedinačnom slučaju. FFT zatim navodi točku 2.4. tih Smjernica, u skladu s kojom postoje situacije u kojima su transakcijske metode koje se temelje na dobiti primjerenije od tradicionalnih metoda koje se temelje na transakcijama.

| (162) | Prema mišljenju FFT-a, da je porezni savjetnik primijenio procjenu vrijednosti obveza FFT-a prema metodi CUP za utvrđivanje transfernih cijena koje se primjenjuju na zajmove odobrene društvima grupe, FFT bi pretrpio gubitke jer ne bi vratio trošak likvidnosti koja je potrebna za pokriće financijskih potreba grupe. FFT je manje složen subjekt od drugih društava grupe, čije se marže mogu provjeriti metodom MTMN. Ta se metoda sve češće upotrebljava u analizama transfernih cijena, a Smjernicama OECD-a o transfernim cijenama iz 2010. nije utvrđena nikakva hijerarhija metoda. |
| --- | --- |

(162)

Prema mišljenju FFT-a, da je porezni savjetnik primijenio procjenu vrijednosti obveza FFT-a prema metodi CUP za utvrđivanje transfernih cijena koje se primjenjuju na zajmove odobrene društvima grupe, FFT bi pretrpio gubitke jer ne bi vratio trošak likvidnosti koja je potrebna za pokriće financijskih potreba grupe. FFT je manje složen subjekt od drugih društava grupe, čije se marže mogu provjeriti metodom MTMN. Ta se metoda sve češće upotrebljava u analizama transfernih cijena, a Smjernicama OECD-a o transfernim cijenama iz 2010. nije utvrđena nikakva hijerarhija metoda.

| (163) | Nadalje, prema mišljenju FFT-a, vlastiti kapital često može biti rezultat ranijih odluka povezanih s djelatnostima društva, a da pritom nije izravno povezan s visinom vlastitog kapitala potrebnog za preuzimanje rizika povezanih s djelatnosti društva. |
| --- | --- |

(163)

Nadalje, prema mišljenju FFT-a, vlastiti kapital često može biti rezultat ranijih odluka povezanih s djelatnostima društva, a da pritom nije izravno povezan s visinom vlastitog kapitala potrebnog za preuzimanje rizika povezanih s djelatnosti društva.

| (164) | Naposljetku, FFT napominje da je Smjernicama OECD-a o transfernim cijenama potvrđeno da utvrđivanje transfernih cijena nije egzaktna znanost. U tom pogledu, upućuje na točku 1.13. tih Smjernica, a osobito na sljedeću tvrdnju: „[v]ažno je ne izgubiti iz vida cilj postizanja razumne približne vrijednosti rezultata nepristrane transakcije na temelju pouzdanih informacija. Potrebno je podsjetiti i da utvrđivanje transfernih cijena nije egzaktna znanost te zahtijeva da porezna uprava i porezni obveznik odrede približnu vrijednost”. FFT navodi da je ipak nastojao najbolje moguće procijeniti naknadu nepristrane transakcije za svoje djelatnosti. |
| --- | --- |

(164)

Naposljetku, FFT napominje da je Smjernicama OECD-a o transfernim cijenama potvrđeno da utvrđivanje transfernih cijena nije egzaktna znanost. U tom pogledu, upućuje na točku 1.13. tih Smjernica, a osobito na sljedeću tvrdnju: „[v]ažno je ne izgubiti iz vida cilj postizanja razumne približne vrijednosti rezultata nepristrane transakcije na temelju pouzdanih informacija. Potrebno je podsjetiti i da utvrđivanje transfernih cijena nije egzaktna znanost te zahtijeva da porezna uprava i porezni obveznik odrede približnu vrijednost”. FFT navodi da je ipak nastojao najbolje moguće procijeniti naknadu nepristrane transakcije za svoje djelatnosti.

| (165) | Treće, u pogledu primjerenosti vlastitog kapitala FFT-a, potonje društvo treba dokazati da je njegov kapital dostatan za preuzimanje rizika povezanih s njegovom djelatnosti financiranja. U Okružnici nisu iznesene nikakve posebne smjernice za određivanje primjerene visine vlastitih sredstava izloženih riziku. Zato je FFT odlučio analizirati vlastiti kapital kako bi procijenio koji je udjel tog vlastitog kapitala bio potreban za obavljanje njegovih djelatnosti i preuzimanje rizika s obzirom na Okvir Basel II. Usto, u Okružnici su uspoređena društva koja obavljaju djelatnosti međufinanciranja s neovisnim financijskim institucijama. U Okružnici je utvrđeno i da porezni obveznici koji provode transakcije financiranja unutar grupe trebaju raspolagati dostatnim vlastitim sredstvima za preuzimanje rizika financiranja povezanih s tim transakcijama. Suprotno tome, djelatnosti udjela nisu uzete u obzir u svrhu PSC-a FFT-a. Zato je bilo opravdano isključiti udjele FFT-a iz njegovih rizičnih vlastitih sredstava. Nadalje, iznos vlastitog kapitala koji je jednak ulaganju u društva kćeri FFT-a nije uzet u obzir jer su njime obuhvaćena ulaganja izvan portfelja u društva koja ostvaruju naknadu putem dividende. Međutim, dividende ne podliježu analizi transfernih cijena jer se njima ne uzima u obzir veličina obavljanih funkcija ni preuzetih rizika. Takav je odbitak jednako tako u skladu s Okvirom Basel II (61) i člankom 57. Direktive 2006/48/EZ Europskog parlamenta i Vijeća („CRD III”) (62). |
| --- | --- |

(165)

Treće, u pogledu primjerenosti vlastitog kapitala FFT-a, potonje društvo treba dokazati da je njegov kapital dostatan za preuzimanje rizika povezanih s njegovom djelatnosti financiranja. U Okružnici nisu iznesene nikakve posebne smjernice za određivanje primjerene visine vlastitih sredstava izloženih riziku. Zato je FFT odlučio analizirati vlastiti kapital kako bi procijenio koji je udjel tog vlastitog kapitala bio potreban za obavljanje njegovih djelatnosti i preuzimanje rizika s obzirom na Okvir Basel II. Usto, u Okružnici su uspoređena društva koja obavljaju djelatnosti međufinanciranja s neovisnim financijskim institucijama. U Okružnici je utvrđeno i da porezni obveznici koji provode transakcije financiranja unutar grupe trebaju raspolagati dostatnim vlastitim sredstvima za preuzimanje rizika financiranja povezanih s tim transakcijama. Suprotno tome, djelatnosti udjela nisu uzete u obzir u svrhu PSC-a FFT-a. Zato je bilo opravdano isključiti udjele FFT-a iz njegovih rizičnih vlastitih sredstava. Nadalje, iznos vlastitog kapitala koji je jednak ulaganju u društva kćeri FFT-a nije uzet u obzir jer su njime obuhvaćena ulaganja izvan portfelja u društva koja ostvaruju naknadu putem dividende. Međutim, dividende ne podliježu analizi transfernih cijena jer se njima ne uzima u obzir veličina obavljanih funkcija ni preuzetih rizika. Takav je odbitak jednako tako u skladu s Okvirom Basel II (61) i člankom 57. Direktive 2006/48/EZ Europskog parlamenta i Vijeća („CRD III”) (62).

61

62

| (166) | Četvrto, u pogledu Komisijine analize postupanja prema potraživanjima unutar grupe i činjenice da u PSC FFT-a nije uzeta u obzir sva imovina ne uključujući onu koja pripada trećim osobama, FFT tvrdi da je kreditni rejting grupe već obuhvaćen u trošku njegova financiranja grupe. Budući da FFT i sva povezana društva grupe imaju jednak kreditni rejting kao Fiat S.p.A (63)., FFT nije suočen s dodatnim kreditnim rizikom kada je riječ o njegovim zajmovima koje je dodijelio povezanim društvima unutar grupe. Prema tome, kamatna stopa koju FFT zahtijeva od svojih povezanih društava unutar grupe odgovara zbroju i. troška financiranja grupe, ii. provizija na jamstvo koje su uplaćene društvu Fiat S.p.A.; iii. operativnih troškova koje snosi kako bi mogao pružiti svoje usluge drugim društvima grupe; iv). „negativnog prinosa” koji proizlazi iz činjenice da veliki iznosi koje pozajmljuje FFT moraju biti kratkoročni i po nižim kamatnim stopama kako bi odgovorio na kratkoročnu potrebu za likvidnošću grupe; i v. naknade za kapital zbog preuzetih rizika, koja je povezana s funkcijama koje FFT preuzima pri upravljanju riznicom grupe. |
| --- | --- |

(166)

Četvrto, u pogledu Komisijine analize postupanja prema potraživanjima unutar grupe i činjenice da u PSC FFT-a nije uzeta u obzir sva imovina ne uključujući onu koja pripada trećim osobama, FFT tvrdi da je kreditni rejting grupe već obuhvaćen u trošku njegova financiranja grupe. Budući da FFT i sva povezana društva grupe imaju jednak kreditni rejting kao Fiat S.p.A (63)., FFT nije suočen s dodatnim kreditnim rizikom kada je riječ o njegovim zajmovima koje je dodijelio povezanim društvima unutar grupe. Prema tome, kamatna stopa koju FFT zahtijeva od svojih povezanih društava unutar grupe odgovara zbroju i. troška financiranja grupe, ii. provizija na jamstvo koje su uplaćene društvu Fiat S.p.A.; iii. operativnih troškova koje snosi kako bi mogao pružiti svoje usluge drugim društvima grupe; iv). „negativnog prinosa” koji proizlazi iz činjenice da veliki iznosi koje pozajmljuje FFT moraju biti kratkoročni i po nižim kamatnim stopama kako bi odgovorio na kratkoročnu potrebu za likvidnošću grupe; i v. naknade za kapital zbog preuzetih rizika, koja je povezana s funkcijama koje FFT preuzima pri upravljanju riznicom grupe.

63

| (167) | Peto, prema mišljenju FFT-a, bilo je opravdano upotrijebiti koeficijent od 6 % primijenjen na ponderiranu imovinu ovisno o riziku („PIR”) jer to odgovara FFT-ovom poimanju Okvira Basel II koji su lokalna regulatorna tijela, u skladu s CRD-om, prenijela na nebankovne financijske institucije u određenim državama EU-a (na primjer, u Italiji). Osim toga, budući da FFT svoju imovinu trećim osobama uglavnom izlaže putem bankovnih depozita, primijenjen je ponder rizika od 20 % u skladu sa standardiziranim pristupom iz Okvira Basel II (64). Jednako tako, u pogledu pondera rizika od 15 % koji je primijenjen na operativni rizik, FFT upućuje Komisiju na pristup osnovnog pokazatelja prema kojem je, u skladu s točkom 649. Okvira Basel II, potrebno primijeniti takav koeficijent. Usto, u okviru istog pristupa, bruto prihod odgovara neto prihodima od kamata koji je uvećan za neto prihode bez kamata, bruto prihode od svih rezervacija i operativne troškove, ali umanjen za izvanredne elemente. Budući da FFT nema prihoda bez kamata, opravdano je upućivanje na kamate na bankovne depozite, umanjene za kamate na bankovne zajmove, kao najbolja približna vrijednost operativnih rizika FFT-a. Kada je riječ o mogućoj izmjeni zakonskog okvira, FFT tvrdi da su odgovarajući kriteriji i dalje na snazi čak i u skladu s Okvirom Basel III (65) i Direktivom 2013/36/EU Europskog parlamenta i Vijeća (66) („CRD IV”) o pristupanju djelatnosti kreditnih institucija i bonitetnom nadzoru nad kreditnim institucijama i investicijskim društvima. |
| --- | --- |

(167)

Peto, prema mišljenju FFT-a, bilo je opravdano upotrijebiti koeficijent od 6 % primijenjen na ponderiranu imovinu ovisno o riziku („PIR”) jer to odgovara FFT-ovom poimanju Okvira Basel II koji su lokalna regulatorna tijela, u skladu s CRD-om, prenijela na nebankovne financijske institucije u određenim državama EU-a (na primjer, u Italiji). Osim toga, budući da FFT svoju imovinu trećim osobama uglavnom izlaže putem bankovnih depozita, primijenjen je ponder rizika od 20 % u skladu sa standardiziranim pristupom iz Okvira Basel II (64). Jednako tako, u pogledu pondera rizika od 15 % koji je primijenjen na operativni rizik, FFT upućuje Komisiju na pristup osnovnog pokazatelja prema kojem je, u skladu s točkom 649. Okvira Basel II, potrebno primijeniti takav koeficijent. Usto, u okviru istog pristupa, bruto prihod odgovara neto prihodima od kamata koji je uvećan za neto prihode bez kamata, bruto prihode od svih rezervacija i operativne troškove, ali umanjen za izvanredne elemente. Budući da FFT nema prihoda bez kamata, opravdano je upućivanje na kamate na bankovne depozite, umanjene za kamate na bankovne zajmove, kao najbolja približna vrijednost operativnih rizika FFT-a. Kada je riječ o mogućoj izmjeni zakonskog okvira, FFT tvrdi da su odgovarajući kriteriji i dalje na snazi čak i u skladu s Okvirom Basel III (65) i Direktivom 2013/36/EU Europskog parlamenta i Vijeća (66) („CRD IV”) o pristupanju djelatnosti kreditnih institucija i bonitetnom nadzoru nad kreditnim institucijama i investicijskim društvima.

64

65

66

| (168) | Šesto, u pogledu sumnji koje je Komisija izrazila o upotrijebljenom koeficijentu beta, FFT tvrdi da čak i kada bi se isključili određeni elementi usporedbe (na primjer nacionalne banke), raspon nepristrane transakcije ostao bi gotovo jednak. Budući da FFT djeluje kao financijsko društvo te se ne može poistovjetiti s bankom, FFT i [porezni savjetnik] smatraju koeficijente da su koeficijenti beta financijskih društava najprimjereniji elementi usporedbe. Usto, u Okružnici se jasno upućuje na pružatelje financijskih usluga. Na temelju toga razumno je uzeti u obzir skupinu društava koja djeluju u sektoru financijskih usluga kako bi se odredio primjeren koeficijent beta. Primjena 25. percentila raspona nepristrane transakcije u skladu je sa Smjernicama OECD-a o transfernim cijenama u kojima se smatra da svi bodovi raspona nepristrane transakcije dovode do cijena/dobiti nepristrane transakcije. Osim toga, smatra se da FFT preuzima ograničene rizike jer radi isključivo za društva grupe, a djelatnosti grupe snažno su integrirane te je u interesu društva majke podupirati djelatnosti svojih društava kćeri. |
| --- | --- |

(168)

Šesto, u pogledu sumnji koje je Komisija izrazila o upotrijebljenom koeficijentu beta, FFT tvrdi da čak i kada bi se isključili određeni elementi usporedbe (na primjer nacionalne banke), raspon nepristrane transakcije ostao bi gotovo jednak. Budući da FFT djeluje kao financijsko društvo te se ne može poistovjetiti s bankom, FFT i [porezni savjetnik] smatraju koeficijente da su koeficijenti beta financijskih društava najprimjereniji elementi usporedbe. Usto, u Okružnici se jasno upućuje na pružatelje financijskih usluga. Na temelju toga razumno je uzeti u obzir skupinu društava koja djeluju u sektoru financijskih usluga kako bi se odredio primjeren koeficijent beta. Primjena 25. percentila raspona nepristrane transakcije u skladu je sa Smjernicama OECD-a o transfernim cijenama u kojima se smatra da svi bodovi raspona nepristrane transakcije dovode do cijena/dobiti nepristrane transakcije. Osim toga, smatra se da FFT preuzima ograničene rizike jer radi isključivo za društva grupe, a djelatnosti grupe snažno su integrirane te je u interesu društva majke podupirati djelatnosti svojih društava kćeri.

| (169) | Sedmo, FFT ne dijeli Komisijine sumnje u pogledu činjenice da bi povrat na vlastiti kapital od 0,87 % bio prenizak. Višak vlastitog kapitala, odnosno onoga koji nije nužan za pokrivanje rizika koji FFT preuzima u okviru svojih financijskih djelatnosti, posuđuje se drugom društvu grupe koje treba dodatno financiranje ili se upotrebljava za financiranje operativnih troškova FFT-a u okviru pružanja financijskih usluga. Naknada za taj višak vlastitog kapitala treba se prilagoditi kratkoročnom ulaganju gotovine. |
| --- | --- |

(169)

Sedmo, FFT ne dijeli Komisijine sumnje u pogledu činjenice da bi povrat na vlastiti kapital od 0,87 % bio prenizak. Višak vlastitog kapitala, odnosno onoga koji nije nužan za pokrivanje rizika koji FFT preuzima u okviru svojih financijskih djelatnosti, posuđuje se drugom društvu grupe koje treba dodatno financiranje ili se upotrebljava za financiranje operativnih troškova FFT-a u okviru pružanja financijskih usluga. Naknada za taj višak vlastitog kapitala treba se prilagoditi kratkoročnom ulaganju gotovine.

5.1.2.   Analiza selektivnosti koju je provela Komisija

Analiza selektivnosti koju je provela Komisija

| (170) | FFT tvrdi da čak i da je Komisijina analiza poštovanja načela nepristrane transakcije točna, odlukom o pokretanju postupka nije nikako dokazano da je FFT stavljen u povoljniji položaj u odnosu na sve druge luksemburške porezne obveznike u sličnoj pravnoj i činjeničnoj situaciji. Odluka o pokretanju postupka ne sadržava nikakvu usporedbu položaja FFT-a s položajem drugih luksemburških poreznih obveznika, na primjer drugog 21 obveznika čije je PSC-ove ispitala Komisija. |
| --- | --- |

(170)

FFT tvrdi da čak i da je Komisijina analiza poštovanja načela nepristrane transakcije točna, odlukom o pokretanju postupka nije nikako dokazano da je FFT stavljen u povoljniji položaj u odnosu na sve druge luksemburške porezne obveznike u sličnoj pravnoj i činjeničnoj situaciji. Odluka o pokretanju postupka ne sadržava nikakvu usporedbu položaja FFT-a s položajem drugih luksemburških poreznih obveznika, na primjer drugog 21 obveznika čije je PSC-ove ispitala Komisija.

| (171) | FFT bio je ovlašten sklopiti PSC s luksemburškom poreznom upravom, kao i svaki drugi porezni obveznik koji je stvarno prisutan u Luksemburgu. |
| --- | --- |

(171)

FFT bio je ovlašten sklopiti PSC s luksemburškom poreznom upravom, kao i svaki drugi porezni obveznik koji je stvarno prisutan u Luksemburgu.

| (172) | Usto, budući da je ukupna stopa poreza na dobit trgovačkih društava u Luksemburgu za FFT iznosila 28,8 % (za poslovnu godinu 2011.), dok u Italiji stopa poreza na dobit trgovačkih društava iznosi oko 33 %, veća dobit FFT-a dovela bi do većeg odbitka troškova u Italiji jer je većinu zajmova FFT odobrio društvu Fiat Finance S.p.A. Prema tome, nije jasno koju je vrstu „potpore” primila grupa u cjelini ako je FFT prijavio nižu dobit u Luksemburgu i stoga imao niže odbitke kamata u Italiji. |
| --- | --- |

(172)

Usto, budući da je ukupna stopa poreza na dobit trgovačkih društava u Luksemburgu za FFT iznosila 28,8 % (za poslovnu godinu 2011.), dok u Italiji stopa poreza na dobit trgovačkih društava iznosi oko 33 %, veća dobit FFT-a dovela bi do većeg odbitka troškova u Italiji jer je većinu zajmova FFT odobrio društvu Fiat Finance S.p.A. Prema tome, nije jasno koju je vrstu „potpore” primila grupa u cjelini ako je FFT prijavio nižu dobit u Luksemburgu i stoga imao niže odbitke kamata u Italiji.

5.2.   Druga cjelina primjedbi FFT-a

Druga cjelina primjedbi FFT-a

5.2.1.   PSC-om se ne dodjeljuje „prednost”

PSC-om se ne dodjeljuje „prednost”

| (173) | Druga cjelina primjedbi FFT-a počinje općenitim objašnjenjem važnosti PSC-ova. Smatra se da su oni dio općeg poreznog sustava te su prihvaćeni luksemburškim poreznim sustavom. PSC FFT-a u skladu je sa smjernicama koje su utvrđene Okružnicom te se njime ne odstupa od luksemburškog općeg poreznog sustava. Trajanje PSC-a FFT-a, koje iznosi pet godina, u skladu je sa standardnim trajanjem PSC-ova sklopljenih u drugim državama članicama. |
| --- | --- |

(173)

Druga cjelina primjedbi FFT-a počinje općenitim objašnjenjem važnosti PSC-ova. Smatra se da su oni dio općeg poreznog sustava te su prihvaćeni luksemburškim poreznim sustavom. PSC FFT-a u skladu je sa smjernicama koje su utvrđene Okružnicom te se njime ne odstupa od luksemburškog općeg poreznog sustava. Trajanje PSC-a FFT-a, koje iznosi pet godina, u skladu je sa standardnim trajanjem PSC-ova sklopljenih u drugim državama članicama.

| (174) | Luksemburška pravila o transfernim cijenama, na kojima se temelji Okružnica, dio su općeg poreznog sustava, s obzirom na to da se primjenjuju među povezanim društvima unutar grupe u okviru transakcija među poduzetnicima. Luksemburškim pravilima o transfernim cijenama ne odstupa se od općeg poreznog sustava jer se njima u praksi poštuju Smjernice OECD-a o transfernim cijenama te im je cilj utvrditi dobit nepristrane transakcije. |
| --- | --- |

(174)

Luksemburška pravila o transfernim cijenama, na kojima se temelji Okružnica, dio su općeg poreznog sustava, s obzirom na to da se primjenjuju među povezanim društvima unutar grupe u okviru transakcija među poduzetnicima. Luksemburškim pravilima o transfernim cijenama ne odstupa se od općeg poreznog sustava jer se njima u praksi poštuju Smjernice OECD-a o transfernim cijenama te im je cilj utvrditi dobit nepristrane transakcije.

| (175) | U pogledu sumnji koje je Komisija izrazila u svojoj odluci o pokretanju postupka u pogledu odabira metode utvrđivanja transfernih cijena, FFT tvrdi da je MTMN općeprihvaćena metodologija koju je odobrio OECD te da je u skladu s luksemburškim općim poreznim sustavom. Komisija je potvrdila raširenu upotrebu MTMN-a, kao i činjenicu da njegova primjena može dovesti do poteškoća (67). Iako su smjernice u pogledu određenih specifičnih aspekata nedovoljne, Komisija smatra da ima pravo rješavati kontroverzna pitanja transfernih cijena vlastitim viđenjem načina na koji u ovom slučaju treba primijeniti MTMN. Nadalje, oporeziva dobit FFT-a u skladu je sa statutarnom dobiti, čime se dodatno potvrđuje da se upotrebom MTMN-a nije dodijelila nikakva gospodarska prednost FFT-u. |
| --- | --- |

(175)

U pogledu sumnji koje je Komisija izrazila u svojoj odluci o pokretanju postupka u pogledu odabira metode utvrđivanja transfernih cijena, FFT tvrdi da je MTMN općeprihvaćena metodologija koju je odobrio OECD te da je u skladu s luksemburškim općim poreznim sustavom. Komisija je potvrdila raširenu upotrebu MTMN-a, kao i činjenicu da njegova primjena može dovesti do poteškoća (67). Iako su smjernice u pogledu određenih specifičnih aspekata nedovoljne, Komisija smatra da ima pravo rješavati kontroverzna pitanja transfernih cijena vlastitim viđenjem načina na koji u ovom slučaju treba primijeniti MTMN. Nadalje, oporeziva dobit FFT-a u skladu je sa statutarnom dobiti, čime se dodatno potvrđuje da se upotrebom MTMN-a nije dodijelila nikakva gospodarska prednost FFT-u.

67

| (176) | Prema mišljenju FFT-a, porezna tijela trebala bi raspolagati određenim diskrecijskim prostorom kada primjenjuju MTMN, koji, kada je riječ o utvrđivanju oporezive dobiti, nikad ne dovodi do jednog rezultata nego do niza valjanih rezultata. Prema tome, razlika između oporezivog prihoda koji je dobio FFT (i koji su prihvatila luksemburška porezna tijela) i navodnog oporezivog prihoda koji je dobila Komisija ne bi se trebala smatrati prednošću u smislu pravila o državnim potporama. Takva prednost nastaje samo ako se mjerom uvelike odstupa od standardnih pravila za utvrđivanje transfernih cijena te ako se nadilazi diskrecijski prostor porezne uprave (68). U suprotnom bi slučaju došlo do uplitanja Komisije u ovlasti države članice u području oporezivanja. |
| --- | --- |

(176)

Prema mišljenju FFT-a, porezna tijela trebala bi raspolagati određenim diskrecijskim prostorom kada primjenjuju MTMN, koji, kada je riječ o utvrđivanju oporezive dobiti, nikad ne dovodi do jednog rezultata nego do niza valjanih rezultata. Prema tome, razlika između oporezivog prihoda koji je dobio FFT (i koji su prihvatila luksemburška porezna tijela) i navodnog oporezivog prihoda koji je dobila Komisija ne bi se trebala smatrati prednošću u smislu pravila o državnim potporama. Takva prednost nastaje samo ako se mjerom uvelike odstupa od standardnih pravila za utvrđivanje transfernih cijena te ako se nadilazi diskrecijski prostor porezne uprave (68). U suprotnom bi slučaju došlo do uplitanja Komisije u ovlasti države članice u području oporezivanja.

68

| (177) | Naposljetku, FFT tvrdi da je Komisija, kada je procjenjivala postojanje prednosti, trebala uzeti u obzir ukupni učinak „na grupu”. U tom pogledu grupa Fiat nije primila nikakvu prednost jer se u Luksemburgu svako povećanje porezne osnovice nadoknađuje povećanjem poreznog odbitka u drugim europskim zemljama (posljednjih godina uglavnom u Italiji). Prema mišljenju FFT-a, taj je učinak potvrđen u nekoliko Komisijinih odluka (69). |
| --- | --- |

(177)

Naposljetku, FFT tvrdi da je Komisija, kada je procjenjivala postojanje prednosti, trebala uzeti u obzir ukupni učinak „na grupu”. U tom pogledu grupa Fiat nije primila nikakvu prednost jer se u Luksemburgu svako povećanje porezne osnovice nadoknađuje povećanjem poreznog odbitka u drugim europskim zemljama (posljednjih godina uglavnom u Italiji). Prema mišljenju FFT-a, taj je učinak potvrđen u nekoliko Komisijinih odluka (69).

69

5.2.2.   Nepostojanje „selektivnosti”

Nepostojanje „selektivnosti”

| (178) | Prema mišljenju FFT-a, referentni sustav koji je potrebno uzeti u obzir pri procjeni selektivnosti može uključivati samo društva koja podliježu pravilima o transfernim cijenama, odnosno koja posluju isključivo s trećim osobama koje su vezane tim pravilima. To je potvrđeno u Odluci Komisije o sustavu groepsrentebox (70), u kojoj je navedeno, u pogledu djelatnosti financiranja zajmom, da se povezana poduzeća nalaze u činjeničnoj i pravnoj situaciji koja nije slična situaciji nepovezanih poduzeća. Jednako tako, kako bi dokazala selektivnost, Komisija je trebala dokazati da je FFT dobio PSC u uvjetima koji su drukčiji od uvjeta primijenjenih na druge subjekte luksemburške grupe koji obavljaju djelatnosti financiranja. Međutim, u Okružnici je objašnjeno da su PSC-ovi na raspolaganju svim društvima financijskih grupa. Stoga nema selektivnosti. |
| --- | --- |

(178)

Prema mišljenju FFT-a, referentni sustav koji je potrebno uzeti u obzir pri procjeni selektivnosti može uključivati samo društva koja podliježu pravilima o transfernim cijenama, odnosno koja posluju isključivo s trećim osobama koje su vezane tim pravilima. To je potvrđeno u Odluci Komisije o sustavu groepsrentebox (70), u kojoj je navedeno, u pogledu djelatnosti financiranja zajmom, da se povezana poduzeća nalaze u činjeničnoj i pravnoj situaciji koja nije slična situaciji nepovezanih poduzeća. Jednako tako, kako bi dokazala selektivnost, Komisija je trebala dokazati da je FFT dobio PSC u uvjetima koji su drukčiji od uvjeta primijenjenih na druge subjekte luksemburške grupe koji obavljaju djelatnosti financiranja. Međutim, u Okružnici je objašnjeno da su PSC-ovi na raspolaganju svim društvima financijskih grupa. Stoga nema selektivnosti.

groepsrentebox

70

| (179) | Općenito, Komisija prihvaća porezna mišljenja kao način da se poreznim obveznicima pruži pravna sigurnost i predvidivost u pogledu njihovog poreznog položaja. Porezna mišljenja koja je donijela luksemburška porezna uprava nisu diskrecijska jer se njima poštuju načela iz Okružnice u kojoj se posebno upućuje na načelo nepristrane transakcije utvrđeno u članku 9. predloška porezne konvencije OECD-a te su kojoj su navedene smjernice i pojašnjenja o minimalnim kapitalnim zahtjevima i analiza transfernih cijena koje mora poštovati luksemburško društvo koje obavlja djelatnost financiranja unutar grupe. Stoga je diskrecijski prostor luksemburške porezne uprave, pod uvjetom da postoji, ograničen smjernicama iz Okružnice. Nadalje, taj ograničeni diskrecijski prostor kojim raspolaže porezna uprava svojstven je primjeni Smjernica OECD-a o transfernim cijenama. Postojanje državne potpore ne može se temeljiti na samom tom elementu. Osim toga, FFT tvrdi da se PSC FFT-a redovito ispituje te se ne primjenjuje dulje od pet godina. |
| --- | --- |

(179)

Općenito, Komisija prihvaća porezna mišljenja kao način da se poreznim obveznicima pruži pravna sigurnost i predvidivost u pogledu njihovog poreznog položaja. Porezna mišljenja koja je donijela luksemburška porezna uprava nisu diskrecijska jer se njima poštuju načela iz Okružnice u kojoj se posebno upućuje na načelo nepristrane transakcije utvrđeno u članku 9. predloška porezne konvencije OECD-a te su kojoj su navedene smjernice i pojašnjenja o minimalnim kapitalnim zahtjevima i analiza transfernih cijena koje mora poštovati luksemburško društvo koje obavlja djelatnost financiranja unutar grupe. Stoga je diskrecijski prostor luksemburške porezne uprave, pod uvjetom da postoji, ograničen smjernicama iz Okružnice. Nadalje, taj ograničeni diskrecijski prostor kojim raspolaže porezna uprava svojstven je primjeni Smjernica OECD-a o transfernim cijenama. Postojanje državne potpore ne može se temeljiti na samom tom elementu. Osim toga, FFT tvrdi da se PSC FFT-a redovito ispituje te se ne primjenjuje dulje od pet godina.

| (180) | Nadalje, FFT tvrdi da Komisija nije dokazala da se primjena metode MTMN u PSC-u FFT-a razlikuje od drugih poreznih mišljenja koja su dobili poduzetnici koji se nalaze u sličnim situacijama kao FFT. Prema mišljenju FFT-a, nema nikakve sumnje u to da je slično društvo koje se nalazi u situaciji koja nalikuje njegovoj moglo zatražiti porezno mišljenje i utvrditi svoju oporezivu dobit na temelju MTMN-a. Budući da FFT i slična društva podliježu istom poreznom sustavu, nema smisla utvrđivati je li metoda utvrđivanja transfernih cijena primijenjena na FFT bila u skladu sa Smjernicama OECD-a o transfernim cijenama (što je u svakom slučaju bila). |
| --- | --- |

(180)

Nadalje, FFT tvrdi da Komisija nije dokazala da se primjena metode MTMN u PSC-u FFT-a razlikuje od drugih poreznih mišljenja koja su dobili poduzetnici koji se nalaze u sličnim situacijama kao FFT. Prema mišljenju FFT-a, nema nikakve sumnje u to da je slično društvo koje se nalazi u situaciji koja nalikuje njegovoj moglo zatražiti porezno mišljenje i utvrditi svoju oporezivu dobit na temelju MTMN-a. Budući da FFT i slična društva podliježu istom poreznom sustavu, nema smisla utvrđivati je li metoda utvrđivanja transfernih cijena primijenjena na FFT bila u skladu sa Smjernicama OECD-a o transfernim cijenama (što je u svakom slučaju bila).

5.2.3.   Činjenična situacija FFT-a znatno se razlikuje od situacije u odlukama o koordinacijskim centrima

Činjenična situacija FFT-a znatno se razlikuje od situacije u odlukama o koordinacijskim centrima

| (181) | Prema mišljenju FFT-a, u odluci o pokretanju postupka prikazano je nekoliko znatnih razlika u odnosu na ranije odluke u kojima je Komisija dovela u pitanje primjenu metode utvrđivanja transfernih cijena (odnosno metodu uvećanog troška) kao porezne mjere koja je dovela do selektivne prednosti (71). U tim je odlukama sustav bio na raspolaganju samo poreznim obveznicima koji su ispunjavali određene zahtjeve, dok je odlukom o pokretanju postupka Komisija dovela u pitanje samo primjenu MTMN-a, odnosno posebno utvrđivanje oporezive dobiti u okviru postupka PSC-a koji je na raspolaganju svim luksemburškim poreznim obveznicima koji obavljaju djelatnosti financiranja s povezanim stranama. |
| --- | --- |

(181)

Prema mišljenju FFT-a, u odluci o pokretanju postupka prikazano je nekoliko znatnih razlika u odnosu na ranije odluke u kojima je Komisija dovela u pitanje primjenu metode utvrđivanja transfernih cijena (odnosno metodu uvećanog troška) kao porezne mjere koja je dovela do selektivne prednosti (71). U tim je odlukama sustav bio na raspolaganju samo poreznim obveznicima koji su ispunjavali određene zahtjeve, dok je odlukom o pokretanju postupka Komisija dovela u pitanje samo primjenu MTMN-a, odnosno posebno utvrđivanje oporezive dobiti u okviru postupka PSC-a koji je na raspolaganju svim luksemburškim poreznim obveznicima koji obavljaju djelatnosti financiranja s povezanim stranama.

71

| (182) | Usto, u tim odlukama prihod utvrđen metodom uvećanog troška može znatno odstupati od statutarne dobiti, što nije slučaj FFT-a čiji je prihod, koji je utvrđen metodom MTMN, u skladu s računovodstvenim rezultatom samog društva. Jednako tako, primjena metode utvrđivanja transfernih cijena u ranijim odlukama očito nije bila u skladu sa Smjernicama OECD-a o transfernim cijenama. U ovom slučaju te Smjernice nisu prekršene. Međutim, za razliku od napomena u odlukama o koordinacijskim centrima, ni Smjernice OECD-a o transfernim cijenama ne sadržavaju jasne upute u području utvrđivanja transfernih cijena za određene djelatnosti koje obavlja FFT (kao što su djelatnosti financiranja i riznice). |
| --- | --- |

(182)

Usto, u tim odlukama prihod utvrđen metodom uvećanog troška može znatno odstupati od statutarne dobiti, što nije slučaj FFT-a čiji je prihod, koji je utvrđen metodom MTMN, u skladu s računovodstvenim rezultatom samog društva. Jednako tako, primjena metode utvrđivanja transfernih cijena u ranijim odlukama očito nije bila u skladu sa Smjernicama OECD-a o transfernim cijenama. U ovom slučaju te Smjernice nisu prekršene. Međutim, za razliku od napomena u odlukama o koordinacijskim centrima, ni Smjernice OECD-a o transfernim cijenama ne sadržavaju jasne upute u području utvrđivanja transfernih cijena za određene djelatnosti koje obavlja FFT (kao što su djelatnosti financiranja i riznice).

| (183) | Osim toga, FFT tvrdi da Komisija nije uzela u obzir ni činjenicu da se PSC FFT-a temeljio na ekonomskoj studiji u skladu sa Smjernicama OECD-a o transfernim cijenama, što, međutim, dokazuje da utvrđivanje dobiti nije bilo proizvoljno i da luksemburška porezna tijela nisu izvršavala nikakvu diskrecijsku ovlast. |
| --- | --- |

(183)

Osim toga, FFT tvrdi da Komisija nije uzela u obzir ni činjenicu da se PSC FFT-a temeljio na ekonomskoj studiji u skladu sa Smjernicama OECD-a o transfernim cijenama, što, međutim, dokazuje da utvrđivanje dobiti nije bilo proizvoljno i da luksemburška porezna tijela nisu izvršavala nikakvu diskrecijsku ovlast.

6.   ODGOVOR LUKSEMBURGA NA PRIMJEDBE TREĆIH OSOBA

ODGOVOR LUKSEMBURGA NA PRIMJEDBE TREĆIH OSOBA

| (184) | Dopisom od 5. siječnja 2015. Luksemburg je naveo da se u potpunosti slaže s primjedbama Fiata. |
| --- | --- |

(184)

Dopisom od 5. siječnja 2015. Luksemburg je naveo da se u potpunosti slaže s primjedbama Fiata.

7.   OCJENA OSPORAVANE MJERE

OCJENA OSPORAVANE MJERE

7.1.   Postojanje potpore

Postojanje potpore

| (185) | U skladu s člankom 107. stavkom 1. UFEU-a, svaka potpora koju dodijeli država članica ili koja se dodjeljuje putem državnih sredstava u bilo kojem obliku koja narušava ili prijeti da će narušiti tržišno natjecanje stavljanjem određenih poduzetnika ili proizvodnje određene robe u povoljniji položaj, nespojiva je s unutarnjim tržištem u mjeri u kojoj utječe na trgovinu među državama članicama. |
| --- | --- |

(185)

U skladu s člankom 107. stavkom 1. UFEU-a, svaka potpora koju dodijeli država članica ili koja se dodjeljuje putem državnih sredstava u bilo kojem obliku koja narušava ili prijeti da će narušiti tržišno natjecanje stavljanjem određenih poduzetnika ili proizvodnje određene robe u povoljniji položaj, nespojiva je s unutarnjim tržištem u mjeri u kojoj utječe na trgovinu među državama članicama.

| (186) | Prema ustaljenoj sudskoj praksi, kvalifikacija državne potpore u smislu članka 107. stavka 1. UFEU-a zahtijeva prethodno ispunjenje svih uvjeta predviđenih tom odredbom (72). Stoga je jasno da, kako bi se neka mjera mogla smatrati državnom potporom u smislu te odredbe, prvo, mora podrazumijevati državnu intervenciju ili državna sredstva, drugo, ta intervencija mora utjecati na trgovinu među državama članicama, treće, njome se mora poduzetniku dodijeliti selektivna prednost i četvrto, njome se mora narušavati tržišno natjecanje ili prijetiti da će narušiti tržišno natjecanje (73). |
| --- | --- |

(186)

Prema ustaljenoj sudskoj praksi, kvalifikacija državne potpore u smislu članka 107. stavka 1. UFEU-a zahtijeva prethodno ispunjenje svih uvjeta predviđenih tom odredbom (72). Stoga je jasno da, kako bi se neka mjera mogla smatrati državnom potporom u smislu te odredbe, prvo, mora podrazumijevati državnu intervenciju ili državna sredstva, drugo, ta intervencija mora utjecati na trgovinu među državama članicama, treće, njome se mora poduzetniku dodijeliti selektivna prednost i četvrto, njome se mora narušavati tržišno natjecanje ili prijetiti da će narušiti tržišno natjecanje (73).

72

73

| (187) | U pogledu prvog uvjeta za postojanje potpore, osporavano porezno mišljenje izdala je Uprava za izravne doprinose (Administration des contributions directes) koja je dio porezne uprave Velikog Vojvodstva Luksemburga. U tom poreznom mišljenju luksemburška porezna uprava prihvatila je metodu pripisivanja dobiti FFT-u unutar grupe Fiat, koju je predložio porezni savjetnik te grupe, koja obvezuje luksemburšku poreznu upravu tijekom razdoblja od pet godina i na temelju koje FFT svake godine izračunava iznos poreza na dobit trgovačkih društava koji mora platiti Luksemburgu. Stoga se osporavano porezno mišljenje može pripisati Luksemburgu. |
| --- | --- |

(187)

U pogledu prvog uvjeta za postojanje potpore, osporavano porezno mišljenje izdala je Uprava za izravne doprinose (Administration des contributions directes) koja je dio porezne uprave Velikog Vojvodstva Luksemburga. U tom poreznom mišljenju luksemburška porezna uprava prihvatila je metodu pripisivanja dobiti FFT-u unutar grupe Fiat, koju je predložio porezni savjetnik te grupe, koja obvezuje luksemburšku poreznu upravu tijekom razdoblja od pet godina i na temelju koje FFT svake godine izračunava iznos poreza na dobit trgovačkih društava koji mora platiti Luksemburgu. Stoga se osporavano porezno mišljenje može pripisati Luksemburgu.

Administration des contributions directes

| (188) | U pogledu financiranja mjere državnim sredstvima, prema ustaljenoj sudskoj praksi Suda, mjera kojom javna tijela određenim poduzetnicima odobravaju izuzeće od oporezivanja kojim se, iako ono ne obuhvaća pozitivan prijenos državnih sredstava, korisnike stavlja u povoljniji financijski položaj u odnosu na druge porezne obveznike, predstavlja državnu potporu (74). Komisija će u odjeljku 7.2. dokazati da osporavano porezno mišljenje dovodi do smanjenja poreza koji FFT duguje Luksemburgu tako što se njime odstupa od poreza koji bi FFT u suprotnom slučaju bio dužan platiti na temelju općeg sustava poreza na dobit trgovačkih društava u Luksemburgu. Prema tome, potrebno je smatrati da osporavano porezno mišljenje dovodi do gubitka državnih sredstava s obzirom na to da iz svakog smanjenja poreza koji duguje FFT proizlazi gubitak poreznih prihoda kojima bi Luksemburg mogao raspolagati bez tog smanjenja. |
| --- | --- |

(188)

U pogledu financiranja mjere državnim sredstvima, prema ustaljenoj sudskoj praksi Suda, mjera kojom javna tijela određenim poduzetnicima odobravaju izuzeće od oporezivanja kojim se, iako ono ne obuhvaća pozitivan prijenos državnih sredstava, korisnike stavlja u povoljniji financijski položaj u odnosu na druge porezne obveznike, predstavlja državnu potporu (74). Komisija će u odjeljku 7.2. dokazati da osporavano porezno mišljenje dovodi do smanjenja poreza koji FFT duguje Luksemburgu tako što se njime odstupa od poreza koji bi FFT u suprotnom slučaju bio dužan platiti na temelju općeg sustava poreza na dobit trgovačkih društava u Luksemburgu. Prema tome, potrebno je smatrati da osporavano porezno mišljenje dovodi do gubitka državnih sredstava s obzirom na to da iz svakog smanjenja poreza koji duguje FFT proizlazi gubitak poreznih prihoda kojima bi Luksemburg mogao raspolagati bez tog smanjenja.

74

| (189) | U pogledu drugog uvjeta za postojanje državne potpore, FFT pripada grupi Fiat, koja je subjekt prisutan na svjetskoj razini koji svoje djelatnosti obavlja u svim državama članicama Unije, tako da svaka potpora u njegovu korist može utjecati na trgovinu unutar Unije. Nadalje, smatra se da mjera koju je odobrila država narušava ili prijeti da će narušiti tržišno natjecanje ako bi mogla poboljšati konkurentan položaj primatelja u odnosu na ostale poduzetnike s kojima se natječe (75). Budući da je na temelju osporavanog poreznog mišljenja FFT oslobođen poreznog duga koji bi inače bio obvezan platiti na temelju luksemburškog općeg sustava poreza na dobit trgovačkih društava, to porezno mišljenje narušava ili prijeti da će narušiti tržišno natjecanje jer jača financijski položaj FFT-a i grupe Fiat, tako da je u ovom slučaju ispunjen i četvrti uvjet za postojanje državne potpore. |
| --- | --- |

(189)

U pogledu drugog uvjeta za postojanje državne potpore, FFT pripada grupi Fiat, koja je subjekt prisutan na svjetskoj razini koji svoje djelatnosti obavlja u svim državama članicama Unije, tako da svaka potpora u njegovu korist može utjecati na trgovinu unutar Unije. Nadalje, smatra se da mjera koju je odobrila država narušava ili prijeti da će narušiti tržišno natjecanje ako bi mogla poboljšati konkurentan položaj primatelja u odnosu na ostale poduzetnike s kojima se natječe (75). Budući da je na temelju osporavanog poreznog mišljenja FFT oslobođen poreznog duga koji bi inače bio obvezan platiti na temelju luksemburškog općeg sustava poreza na dobit trgovačkih društava, to porezno mišljenje narušava ili prijeti da će narušiti tržišno natjecanje jer jača financijski položaj FFT-a i grupe Fiat, tako da je u ovom slučaju ispunjen i četvrti uvjet za postojanje državne potpore.

75

| (190) | U pogledu trećeg uvjeta za postojanje potpore, Komisija će u odjeljku 7.2. objasniti zašto smatra da je osporavanim poreznim mišljenjem dodijeljena selektivna prednost FFT-u, s obzirom na to da se njime dovodi do smanjenja poreza koji zainteresirana strana duguje Luksemburgu tako što se odstupa od poreza koji bi FFT morao platiti na temelju uobičajenog sustava poreza na dobit trgovačkih društava i stoga ispunjuje sve uvjete za postojanje potpore u smislu članka 107. stavka 1. UFEU-a. |
| --- | --- |

(190)

U pogledu trećeg uvjeta za postojanje potpore, Komisija će u odjeljku 7.2. objasniti zašto smatra da je osporavanim poreznim mišljenjem dodijeljena selektivna prednost FFT-u, s obzirom na to da se njime dovodi do smanjenja poreza koji zainteresirana strana duguje Luksemburgu tako što se odstupa od poreza koji bi FFT morao platiti na temelju uobičajenog sustava poreza na dobit trgovačkih društava i stoga ispunjuje sve uvjete za postojanje potpore u smislu članka 107. stavka 1. UFEU-a.

7.2.   Postojanje selektivne prednosti

Postojanje selektivne prednosti

| (191) | Prema ustaljenoj sudskoj praksi, „člankom 107. stavkom 1. UFEU-a propisano je da je potrebno utvrditi stavlja li se nacionalnom mjerom u danom pravnom sustavu ‚određene poduzetnike ili proizvodnje određene robe’ u povoljniji položaj u odnosu na druge koji se s obzirom na cilj navedenoga sustava nalaze u sličnoj činjeničnoj i pravnoj situaciji. U slučaju potvrdnog odgovora, predmetna mjera ispunjava uvjet selektivnosti” (76). |
| --- | --- |

(191)

Prema ustaljenoj sudskoj praksi, „člankom 107. stavkom 1. UFEU-a propisano je da je potrebno utvrditi stavlja li se nacionalnom mjerom u danom pravnom sustavu ‚određene poduzetnike ili proizvodnje određene robe’ u povoljniji položaj u odnosu na druge koji se s obzirom na cilj navedenoga sustava nalaze u sličnoj činjeničnoj i pravnoj situaciji. U slučaju potvrdnog odgovora, predmetna mjera ispunjava uvjet selektivnosti” (76).

76

| (192) | U predmetima koji se odnose na oporezivanje Sud je osmislio analizu u tri faze kako bi utvrdio je li određena porezna mjera selektivna (77). Najprije je potrebno utvrditi zajednički ili uobičajeni porezni sustav primjenjiv u državi članici, tzv. „referentni sustav”. U drugoj je fazi potrebno utvrditi odstupa li se predmetnom poreznom mjerom od tog sustava jer se njome uvode razlike između gospodarskih subjekata koji se s obzirom na ciljeve svojstvene tom sustavu nalaze u sličnoj činjeničnoj i pravnoj situaciji. Ako se mjerom odstupa od referentnog sustava, u trećoj je fazi potrebno utvrditi je li ta mjera opravdana prirodom ili općom strukturom referentnog sustava. Porezna mjera kojom se odstupa od primjene referentnog sustava može se opravdati ako predmetna država članica uspije dokazati da ta mjera proizlazi izravno iz temeljnih ili vodećih načela njezina poreznog sustava (78). U tom slučaju porezna mjera nije selektivna. Teret dokazivanja tijekom te treće faze snosi država članica. |
| --- | --- |

(192)

U predmetima koji se odnose na oporezivanje Sud je osmislio analizu u tri faze kako bi utvrdio je li određena porezna mjera selektivna (77). Najprije je potrebno utvrditi zajednički ili uobičajeni porezni sustav primjenjiv u državi članici, tzv. „referentni sustav”. U drugoj je fazi potrebno utvrditi odstupa li se predmetnom poreznom mjerom od tog sustava jer se njome uvode razlike između gospodarskih subjekata koji se s obzirom na ciljeve svojstvene tom sustavu nalaze u sličnoj činjeničnoj i pravnoj situaciji. Ako se mjerom odstupa od referentnog sustava, u trećoj je fazi potrebno utvrditi je li ta mjera opravdana prirodom ili općom strukturom referentnog sustava. Porezna mjera kojom se odstupa od primjene referentnog sustava može se opravdati ako predmetna država članica uspije dokazati da ta mjera proizlazi izravno iz temeljnih ili vodećih načela njezina poreznog sustava (78). U tom slučaju porezna mjera nije selektivna. Teret dokazivanja tijekom te treće faze snosi država članica.

77

78

7.2.1.   Određivanje referentnog sustava

Određivanje referentnog sustava

7.2.1.1.   Referentni sustav koji se sastoji od općeg sustava poreza na dobit trgovačkih društava u Luksemburgu

Referentni sustav koji se sastoji od općeg sustava poreza na dobit trgovačkih društava u Luksemburgu

| (193) | Općenito, za potrebe analize selektivnosti mjere potpore, referentni se sustav sastoji od dosljednog skupa pravila koja se na temelju objektivnih kriterija primjenjuju na sve poduzetnike iz njegova područja primjene koje je utvrđeno njegovim ciljem. |
| --- | --- |

(193)

Općenito, za potrebe analize selektivnosti mjere potpore, referentni se sustav sastoji od dosljednog skupa pravila koja se na temelju objektivnih kriterija primjenjuju na sve poduzetnike iz njegova područja primjene koje je utvrđeno njegovim ciljem.

| (194) | U ovom slučaju Komisija smatra da je referentni sustav opći sustav poreza na dobit trgovačkih društava u Luksemburgu, čiji je cilj oporezivanje dobiti svih društava koja su obveznici poreza u Luksemburgu (79). Luksemburški sustav poreza na dobit trgovačkih društava primjenjuje se na nacionalna društva i inozemna društva rezidentna u Luksemburgu, uključujući luksemburške podružnice inozemnih društava. U Luksemburgu se društvo smatra rezidentnim ako se njegovo registrirano sjedište ili središnja uprava nalazi u Luksemburgu. Nacionalna i inozemna društva rezidentna u Luksemburgu dužna su plaćati porez na dobit koju ostvaruju na svjetskoj razini, osim kada se primjenjuje sporazum o izbjegavanju dvostrukog oporezivanja. Nerezidentna društva podliježu plaćanju poreza na dobit samo na određene vrste posebnih prihoda luksemburškog podrijetla (80). Plaćaju porez na ostvarenu dobit, umanjenu za porezno priznate rashode i gubitke koji se mogu neograničeno prenositi. |
| --- | --- |

(194)

U ovom slučaju Komisija smatra da je referentni sustav opći sustav poreza na dobit trgovačkih društava u Luksemburgu, čiji je cilj oporezivanje dobiti svih društava koja su obveznici poreza u Luksemburgu (79). Luksemburški sustav poreza na dobit trgovačkih društava primjenjuje se na nacionalna društva i inozemna društva rezidentna u Luksemburgu, uključujući luksemburške podružnice inozemnih društava. U Luksemburgu se društvo smatra rezidentnim ako se njegovo registrirano sjedište ili središnja uprava nalazi u Luksemburgu. Nacionalna i inozemna društva rezidentna u Luksemburgu dužna su plaćati porez na dobit koju ostvaruju na svjetskoj razini, osim kada se primjenjuje sporazum o izbjegavanju dvostrukog oporezivanja. Nerezidentna društva podliježu plaćanju poreza na dobit samo na određene vrste posebnih prihoda luksemburškog podrijetla (80). Plaćaju porez na ostvarenu dobit, umanjenu za porezno priznate rashode i gubitke koji se mogu neograničeno prenositi.

79

80

| (195) | U Luksemburgu se na trgovačka društva primjenjuje porez na dobit („porez na dobit trgovačkih društava” odnosno „PDTD”), čija stopa iznosi 21 %, te, za društva sa sjedištem u gradu Luxembourgu, općinski porez na dobit trgovačkih društava („općinski trgovački porez”), čija stopa iznosi 6,75 %. Osim toga, na PDTD od 21 % primjenjuje se uvećanje od 5 % kako bi se financirao fond za zapošljavanje (81). Od 1. siječnja 2011. ukupna kumulativna stopa oporezivanja prihoda trgovačkih društava u Luksemburgu prema tome iznosi 28,80 % (82) (83). |
| --- | --- |

(195)

U Luksemburgu se na trgovačka društva primjenjuje porez na dobit („porez na dobit trgovačkih društava” odnosno „PDTD”), čija stopa iznosi 21 %, te, za društva sa sjedištem u gradu Luxembourgu, općinski porez na dobit trgovačkih društava („općinski trgovački porez”), čija stopa iznosi 6,75 %. Osim toga, na PDTD od 21 % primjenjuje se uvećanje od 5 % kako bi se financirao fond za zapošljavanje (81). Od 1. siječnja 2011. ukupna kumulativna stopa oporezivanja prihoda trgovačkih društava u Luksemburgu prema tome iznosi 28,80 % (82) (83).

porez na dobit trgovačkih društava

PDTD

općinski trgovački porez

81

82

83

| (196) | Izračun oporezive dobiti radi primjene luksemburškog poreza na dobit trgovačkih društava temelji se u načelu na poslovnim računima poreznog obveznika, što podliježe usklađivanjima propisanima luksemburškim poreznim zakonodavstvom, koja su uglavnom povezana s izuzećima od oporezivanja dividendi/dobitaka, s reintegracijom rashoda koji nisu porezno priznati (84), s ispravcima poreznog rezultata transakcija koje se ne provode u uvjetima nepristrane transakcije te s primjenom različitih pravila o amortizaciji na računovodstvenoj i na poreznoj razini. |
| --- | --- |

(196)

Izračun oporezive dobiti radi primjene luksemburškog poreza na dobit trgovačkih društava temelji se u načelu na poslovnim računima poreznog obveznika, što podliježe usklađivanjima propisanima luksemburškim poreznim zakonodavstvom, koja su uglavnom povezana s izuzećima od oporezivanja dividendi/dobitaka, s reintegracijom rashoda koji nisu porezno priznati (84), s ispravcima poreznog rezultata transakcija koje se ne provode u uvjetima nepristrane transakcije te s primjenom različitih pravila o amortizaciji na računovodstvenoj i na poreznoj razini.

84

| (197) | Dok je izračun oporezive dobiti neovisnih društava koja nisu integrirana/nacionalna i koja provode transakcije na tržištu relativno jednostavan jer se temelji na razlici između prihoda i rashoda na konkurentnom tržištu, izračun oporezive dobiti u slučaju porezno integriranih društava grupe, kao što je FFT, iziskuje upotrebu neizravnih podataka. Neovisna neintegrirana društva mogu na temelju svoje računovodstvene dobiti utvrditi osnovicu poreza na dobit trgovačkih društava s obzirom na to da ta dobit odražava cijene koje diktira tržište za stečena ulazna sredstva te proizvode i usluge koje društvo prodaje. Suprotno tome, integrirano društvo koje provodi transakcije s društvima koja pripadaju istoj grupi kao i to integrirano društvo mora procijeniti cijene primijenjene na te transakcije unutar grupe kako bi utvrdilo svoju oporezivu dobit u porezne svrhe, a tu procjenu provodi isto društvo koje nadzire grupu umjesto da je diktira tržište. |
| --- | --- |

(197)

Dok je izračun oporezive dobiti neovisnih društava koja nisu integrirana/nacionalna i koja provode transakcije na tržištu relativno jednostavan jer se temelji na razlici između prihoda i rashoda na konkurentnom tržištu, izračun oporezive dobiti u slučaju porezno integriranih društava grupe, kao što je FFT, iziskuje upotrebu neizravnih podataka. Neovisna neintegrirana društva mogu na temelju svoje računovodstvene dobiti utvrditi osnovicu poreza na dobit trgovačkih društava s obzirom na to da ta dobit odražava cijene koje diktira tržište za stečena ulazna sredstva te proizvode i usluge koje društvo prodaje. Suprotno tome, integrirano društvo koje provodi transakcije s društvima koja pripadaju istoj grupi kao i to integrirano društvo mora procijeniti cijene primijenjene na te transakcije unutar grupe kako bi utvrdilo svoju oporezivu dobit u porezne svrhe, a tu procjenu provodi isto društvo koje nadzire grupu umjesto da je diktira tržište.

| (198) | Međutim, ta razlika u području izračuna oporezive dobiti među neintegriranim društvima, odnosno društvima koja ne pripadaju grupi i stoga se smatraju „neovisnima”, te integriranim društvima, odnosno društvima koja pripadaju grupi, nikako ne utječe na cilj luksemburškog sustava poreza na dobit trgovačkih društava, a to je oporezivanje dobiti svih društava rezidentnih u Luksemburgu, neovisno o tome jesu li integrirana ili neintegrirana. PDTD odnosi se na subjekte prisutne u Luksemburgu koji podliježu porezu na dobit trgovačkih društava i uključuje
  „svaki gospodarski subjekt koji može izravno podlijegati porezu na dobit trgovačkih društava”. Ni oblik poduzetnika ni njegova struktura (grupa poduzetnika ili neovisni poduzetnik) ne predstavljaju odlučujući kriterij za oporezivanje dobiti trgovačkih društava u Luksemburgu. Nadalje, čak i ako se može smatrati da se odluke o financiranju donose u višem interesu cijele grupe, luksemburški porez na dobit trgovačkih društava naplaćuje se pojedinačnim subjektima, a ne grupama, te se osporavano porezno mišljenje odnosi isključivo na oporezivu dobit FFT-a tako da se svako smanjenje poreznih prihoda temelji pojedinačno na rezultatima tog društva. Iako je točno da su poreznim zakonodavstvom predviđene posebne odredbe primjenjive na grupe (na primjer, sustav porezne integracije (85)) cilj je tih odredbi uspostaviti jednakopravni položaj između neintegriranih društava i gospodarskih subjekata strukturiranih u grupe, a ne staviti grupe u povoljniji položaj (86). |
| --- | --- |

(198)

Međutim, ta razlika u području izračuna oporezive dobiti među neintegriranim društvima, odnosno društvima koja ne pripadaju grupi i stoga se smatraju „neovisnima”, te integriranim društvima, odnosno društvima koja pripadaju grupi, nikako ne utječe na cilj luksemburškog sustava poreza na dobit trgovačkih društava, a to je oporezivanje dobiti svih društava rezidentnih u Luksemburgu, neovisno o tome jesu li integrirana ili neintegrirana. PDTD odnosi se na subjekte prisutne u Luksemburgu koji podliježu porezu na dobit trgovačkih društava i uključuje
  „svaki gospodarski subjekt koji može izravno podlijegati porezu na dobit trgovačkih društava”. Ni oblik poduzetnika ni njegova struktura (grupa poduzetnika ili neovisni poduzetnik) ne predstavljaju odlučujući kriterij za oporezivanje dobiti trgovačkih društava u Luksemburgu. Nadalje, čak i ako se može smatrati da se odluke o financiranju donose u višem interesu cijele grupe, luksemburški porez na dobit trgovačkih društava naplaćuje se pojedinačnim subjektima, a ne grupama, te se osporavano porezno mišljenje odnosi isključivo na oporezivu dobit FFT-a tako da se svako smanjenje poreznih prihoda temelji pojedinačno na rezultatima tog društva. Iako je točno da su poreznim zakonodavstvom predviđene posebne odredbe primjenjive na grupe (na primjer, sustav porezne integracije (85)) cilj je tih odredbi uspostaviti jednakopravni položaj između neintegriranih društava i gospodarskih subjekata strukturiranih u grupe, a ne staviti grupe u povoljniji položaj (86).

„svaki gospodarski subjekt koji može izravno podlijegati porezu na dobit trgovačkih društava”.

85

86

| (199) | Prema tome, činjenica da se oporeziva dobit nužno drukčije izračunava za integrirana i neintegrirana društva nije uopće važna za utvrđivanje referentnog sustava u svrhu analize selektivnosti u ovom slučaju. S obzirom na to da se na temelju luksemburškog sustava poreza na dobit trgovačkih društava, dobit svih društava rezidentnih u Luksemburgu oporezuje na isti način, bez ikakve razlike između integriranih i neintegriranih društava, potrebno je smatrati da se te dvije vrste društava nalaze u sličnoj činjeničnoj i pravnoj situaciji s obzirom na svojstven cilj tog sustava (87). Naime, budući da je cilj osporavanog poreznog mišljenja utvrditi oporezivu dobit FFT-a radi naplate poreza na dobit trgovačkih društava na temelju luksemburškog općeg sustava poreza na dobit trgovačkih društava, taj je sustav referentan te se na temelju njega treba ispitati porezno mišljenje kako bi se utvrdilo je li FFT imao selektivnu prednost. |
| --- | --- |

(199)

Prema tome, činjenica da se oporeziva dobit nužno drukčije izračunava za integrirana i neintegrirana društva nije uopće važna za utvrđivanje referentnog sustava u svrhu analize selektivnosti u ovom slučaju. S obzirom na to da se na temelju luksemburškog sustava poreza na dobit trgovačkih društava, dobit svih društava rezidentnih u Luksemburgu oporezuje na isti način, bez ikakve razlike između integriranih i neintegriranih društava, potrebno je smatrati da se te dvije vrste društava nalaze u sličnoj činjeničnoj i pravnoj situaciji s obzirom na svojstven cilj tog sustava (87). Naime, budući da je cilj osporavanog poreznog mišljenja utvrditi oporezivu dobit FFT-a radi naplate poreza na dobit trgovačkih društava na temelju luksemburškog općeg sustava poreza na dobit trgovačkih društava, taj je sustav referentan te se na temelju njega treba ispitati porezno mišljenje kako bi se utvrdilo je li FFT imao selektivnu prednost.

87

| (200) | Naposljetku, kao odgovor na razne argumente koje je FFT iznio u prilog tvrdnjama da društva grupe i neovisna društva nisu obuhvaćena istim referentnim sustavom, Komisija napominje sljedeće. |
| --- | --- |

(200)

Naposljetku, kao odgovor na razne argumente koje je FFT iznio u prilog tvrdnjama da društva grupe i neovisna društva nisu obuhvaćena istim referentnim sustavom, Komisija napominje sljedeće.

| (201) | Prema mišljenju FFT-a, referentni sustav koji je potrebno uzeti u obzir pri ocjeni selektivnosti osporavanog poreznog mišljenja treba obuhvaćati samo poduzetnike koji podliježu pravilima o transfernim cijenama, odnosno koji posluju isključivo s povezanim poduzetnicima (88), tako da, kako bi dokazala selektivnost te mjere, Komisija treba dokazati da je FFT dobio porezno mišljenje u uvjetima koji se razlikuju od uvjeta primijenjenih na druge subjekte grupe koji posluju u Luksemburgu i obavljaju djelatnosti financiranja (89). FFT smatra da je to tumačenje potvrđeno odlukama Komisije o sustavu Groepsrentebox i poreznom sustavu kamata za grupe u Mađarskoj (90). |
| --- | --- |

(201)

Prema mišljenju FFT-a, referentni sustav koji je potrebno uzeti u obzir pri ocjeni selektivnosti osporavanog poreznog mišljenja treba obuhvaćati samo poduzetnike koji podliježu pravilima o transfernim cijenama, odnosno koji posluju isključivo s povezanim poduzetnicima (88), tako da, kako bi dokazala selektivnost te mjere, Komisija treba dokazati da je FFT dobio porezno mišljenje u uvjetima koji se razlikuju od uvjeta primijenjenih na druge subjekte grupe koji posluju u Luksemburgu i obavljaju djelatnosti financiranja (89). FFT smatra da je to tumačenje potvrđeno odlukama Komisije o sustavu Groepsrentebox i poreznom sustavu kamata za grupe u Mađarskoj (90).

88

89

sustavu Groepsrentebox

poreznom sustavu kamata za grupe u Mađarskoj

90

| (202) | Komisija najprije podsjeća da nije vezana svojom praksom odlučivanja. Svaku potencijalnu mjeru potpore potrebno je pojedinačno ocijeniti s obzirom na objektivne kriterije navedene u članku 107. stavku 1. UFEU-a tako da, čak i ako se utvrdi postojanje suprotne prakse odlučivanja, potonja praksa ne može utjecati na valjanost zaključaka ove Odluke (91). |
| --- | --- |

(202)

Komisija najprije podsjeća da nije vezana svojom praksom odlučivanja. Svaku potencijalnu mjeru potpore potrebno je pojedinačno ocijeniti s obzirom na objektivne kriterije navedene u članku 107. stavku 1. UFEU-a tako da, čak i ako se utvrdi postojanje suprotne prakse odlučivanja, potonja praksa ne može utjecati na valjanost zaključaka ove Odluke (91).

91

| (203) | U svakom slučaju, suprotno tvrdnjama FFT-a, nijednom se od tih odluka ne potvrđuje da se, kada porezna mjera pogoduje integriranom društvu, referentni sustav nužno mora ograničiti na tu vrstu društava. Osim toga, u oba slučaja cilj porezne mjere na koju se odnosi odluka Komisije nije sličan cilju mjere koja se ocjenjuje u ovom slučaju te se stoga zaključci koji se mogu izvesti iz tih odluka stoga ne primjenjuju na ovaj predmet. |
| --- | --- |

(203)

U svakom slučaju, suprotno tvrdnjama FFT-a, nijednom se od tih odluka ne potvrđuje da se, kada porezna mjera pogoduje integriranom društvu, referentni sustav nužno mora ograničiti na tu vrstu društava. Osim toga, u oba slučaja cilj porezne mjere na koju se odnosi odluka Komisije nije sličan cilju mjere koja se ocjenjuje u ovom slučaju te se stoga zaključci koji se mogu izvesti iz tih odluka stoga ne primjenjuju na ovaj predmet.

| (204) | Sustav Groepsrentebox uspostavila su nizozemska tijela kako bi se smanjila razlika u poreznom tretmanu između financiranja stjecanjem udjela i financiranja zajmom u kontekstu grupe te kako bi se stoga smanjila arbitraža između tih dvaju načina financiranja unutar grupe (92). U svojoj konačnoj odluci Komisija je napomenula da, s obzirom na cilj mjere da se smanji razlika u poreznom tretmanu između financiranja stjecanjem udjela i financiranja zajmom na razini grupe te da se stoga smanji arbitraža između tih dvaju načina financiranja unutar grupe, „arbitraža između financiranja stjecanjem udjela i financiranja zajmom moguća je samo u okviru grupe [i nije moguća za neovisne poduzetnike]” (93). S obzirom na to razmatranje i s obzirom na cilj sustava da se „smanje čimbenici kojima se potiče arbitraža između financiranja dokapitalizacijom i financiranja zajmom te da se osigura porezna neutralnost” (94), Komisija je smatrala da referentni sustav u tom predmetu uključuje samo poduzetnike koji podliježu porezu na dobit trgovačkih društava koja sudjeluju u odnosima unutar grupe (95). |
| --- | --- |

(204)

Sustav Groepsrentebox uspostavila su nizozemska tijela kako bi se smanjila razlika u poreznom tretmanu između financiranja stjecanjem udjela i financiranja zajmom u kontekstu grupe te kako bi se stoga smanjila arbitraža između tih dvaju načina financiranja unutar grupe (92). U svojoj konačnoj odluci Komisija je napomenula da, s obzirom na cilj mjere da se smanji razlika u poreznom tretmanu između financiranja stjecanjem udjela i financiranja zajmom na razini grupe te da se stoga smanji arbitraža između tih dvaju načina financiranja unutar grupe, „arbitraža između financiranja stjecanjem udjela i financiranja zajmom moguća je samo u okviru grupe [i nije moguća za neovisne poduzetnike]” (93). S obzirom na to razmatranje i s obzirom na cilj sustava da se „smanje čimbenici kojima se potiče arbitraža između financiranja dokapitalizacijom i financiranja zajmom te da se osigura porezna neutralnost” (94), Komisija je smatrala da referentni sustav u tom predmetu uključuje samo poduzetnike koji podliježu porezu na dobit trgovačkih društava koja sudjeluju u odnosima unutar grupe (95).

Groepsrentebox

92

93

94

95

| (205) | Cilj je osporavanog poreznog mišljenja utvrditi poreznu osnovicu FFT-a na temelju koje se izračunava porez koji to društvo duguje u skladu s luksemburškim porezom na dobit trgovačkih društava. Prvo, dok se cilj kojim se opravdava Odluka Groepsrentebox može smatrati valjanim isključivo u kontekstu grupe (zbog činjenice da u slučaju neovisnih društava nema poteškoća s arbitražom između različitih oblika financiranja), utvrđivanje porezne osnovice radi izračuna poreza koji se duguje svake godine na temelju poreza na dobit trgovačkih društava odnosi se jednako i na subjekte koji pripadaju grupi i na neovisna društva. |
| --- | --- |

(205)

Cilj je osporavanog poreznog mišljenja utvrditi poreznu osnovicu FFT-a na temelju koje se izračunava porez koji to društvo duguje u skladu s luksemburškim porezom na dobit trgovačkih društava. Prvo, dok se cilj kojim se opravdava Odluka Groepsrentebox može smatrati valjanim isključivo u kontekstu grupe (zbog činjenice da u slučaju neovisnih društava nema poteškoća s arbitražom između različitih oblika financiranja), utvrđivanje porezne osnovice radi izračuna poreza koji se duguje svake godine na temelju poreza na dobit trgovačkih društava odnosi se jednako i na subjekte koji pripadaju grupi i na neovisna društva.

Groepsrentebox

| (206) | Drugo, FFT obavlja funkciju financijskog društva i pruža usluge samo drugim društvima grupe Fiat. Međutim, transakcije koje provodi mogu se provoditi i izvan konteksta grupe. U Okružnici se ta vrsta financijskih transakcija unutar grupe uspoređuje s transakcijama koje provode neovisne financijske institucije (96) te se zahtijeva da naknada tih financijskih usluga bude u skladu s iznosom pozajmljenog novca ili sa stvarnom vrijednošću upravljane imovine, odnosno u skladu s naknadom koju bi zahtijevala neovisna financijska institucija. U Okružnici je stoga potvrđeno da se transakcije, čak i ako su provedene u kontekstu grupe, mogu izravno usporediti s uobičajenim transakcijama provedenima na tržištu. |
| --- | --- |

(206)

Drugo, FFT obavlja funkciju financijskog društva i pruža usluge samo drugim društvima grupe Fiat. Međutim, transakcije koje provodi mogu se provoditi i izvan konteksta grupe. U Okružnici se ta vrsta financijskih transakcija unutar grupe uspoređuje s transakcijama koje provode neovisne financijske institucije (96) te se zahtijeva da naknada tih financijskih usluga bude u skladu s iznosom pozajmljenog novca ili sa stvarnom vrijednošću upravljane imovine, odnosno u skladu s naknadom koju bi zahtijevala neovisna financijska institucija. U Okružnici je stoga potvrđeno da se transakcije, čak i ako su provedene u kontekstu grupe, mogu izravno usporediti s uobičajenim transakcijama provedenima na tržištu.

96

| (207) | Ta svojstva ovog predmeta dodatno potvrđuju da se razmatranje Komisije u Odluci Groepsrentebox, odnosno razmatranje da se u pogledu djelatnosti financiranja zajmom povezana društva ne nalaze u pravnoj i činjeničnoj situaciji koja je slična situaciji nepovezanih društava, ne može poistovjetiti sa situacijama u kojima je cilj poreznog mišljenja utvrđivanje porezne osnovice radi naplate poreza na dobit trgovačkih društava. Tvrdnja u Okružnici u pogledu sličnosti transakcija odražava načela na kojima se temelji načelo nepristrane transakcije, a prema kojima se komercijalni i financijski odnosi među povezanim društvima ne smiju razlikovati od odnosa ugovorenih među neovisnim poduzetnicima (97). Cilj je pravila o transfernim cijenama upravo usporediti transakcije među povezanim društvima iste grupe s transakcijama među neovisnim društvima i ispraviti bilo kakvog odstupanja. S obzirom na sve te elemente, FFT se pogrešno oslanja na Odluku Groepsrentebox kako bi potkrijepio svoju argumentaciju. |
| --- | --- |

(207)

Ta svojstva ovog predmeta dodatno potvrđuju da se razmatranje Komisije u Odluci Groepsrentebox, odnosno razmatranje da se u pogledu djelatnosti financiranja zajmom povezana društva ne nalaze u pravnoj i činjeničnoj situaciji koja je slična situaciji nepovezanih društava, ne može poistovjetiti sa situacijama u kojima je cilj poreznog mišljenja utvrđivanje porezne osnovice radi naplate poreza na dobit trgovačkih društava. Tvrdnja u Okružnici u pogledu sličnosti transakcija odražava načela na kojima se temelji načelo nepristrane transakcije, a prema kojima se komercijalni i financijski odnosi među povezanim društvima ne smiju razlikovati od odnosa ugovorenih među neovisnim poduzetnicima (97). Cilj je pravila o transfernim cijenama upravo usporediti transakcije među povezanim društvima iste grupe s transakcijama među neovisnim društvima i ispraviti bilo kakvog odstupanja. S obzirom na sve te elemente, FFT se pogrešno oslanja na Odluku Groepsrentebox kako bi potkrijepio svoju argumentaciju.

Groepsrentebox

97

Groepsrentebox

| (208) | Isti zaključak vrijedi i za Odluku o poreznom sustavu kamata za grupe u Mađarskoj, na koju se jednako tako oslanja FFT. Ta se odluka odnosila na sustav čiji je cilj bilo smanjenje arbitraže (u odnosima među mađarskim društvima) usklađivanjem oporezivanja kamata unutar grupe s oporezivanjem dividendi unutar grupe, čime se s tehničkog gledišta jača neutralnost poreznog sustava (98). Cilj smanjenja arbitraže, koji je Komisija u to vrijeme smatrala svojstvenim odnosima unutar grupe, razlikuje se od cilja mjere u ovom slučaju, koji se odnosi na utvrđivanje porezne osnovice FFT-a na koju se primjenjuje porez na dobit trgovačkih društava u Luksemburgu. Potonjim se ciljem FFT kao subjekt grupe ne razlikuje od bilo kojeg drugog (neovisnog) subjekta koji se obraća luksemburškim poreznim tijelima radi utvrđivanja njegove porezne osnovice. Točno je da je u slučaju FFT-a utvrđivanje porezne osnovice složenije jer se njime pretpostavlja primjena pravila o transfernim cijenama i načela nepristrane transakcije, dok u slučaju neovisnog društva oporezivi prihod u načelu odgovara računovodstvenom prihodu, što podliježe mogućim usklađivanjima koja su propisana poreznim zakonodavstvom. Međutim, cilj je zakonodavstva koje se odnosi na oporezivanje društava, kao i poreznih mišljenja, oporezivanje dobiti društava koja podliježu oporezivanju u Luksemburgu, koje se primjenjuje bez obzira na to je li porezni obveznik dio grupe. |
| --- | --- |

(208)

Isti zaključak vrijedi i za Odluku o poreznom sustavu kamata za grupe u Mađarskoj, na koju se jednako tako oslanja FFT. Ta se odluka odnosila na sustav čiji je cilj bilo smanjenje arbitraže (u odnosima među mađarskim društvima) usklađivanjem oporezivanja kamata unutar grupe s oporezivanjem dividendi unutar grupe, čime se s tehničkog gledišta jača neutralnost poreznog sustava (98). Cilj smanjenja arbitraže, koji je Komisija u to vrijeme smatrala svojstvenim odnosima unutar grupe, razlikuje se od cilja mjere u ovom slučaju, koji se odnosi na utvrđivanje porezne osnovice FFT-a na koju se primjenjuje porez na dobit trgovačkih društava u Luksemburgu. Potonjim se ciljem FFT kao subjekt grupe ne razlikuje od bilo kojeg drugog (neovisnog) subjekta koji se obraća luksemburškim poreznim tijelima radi utvrđivanja njegove porezne osnovice. Točno je da je u slučaju FFT-a utvrđivanje porezne osnovice složenije jer se njime pretpostavlja primjena pravila o transfernim cijenama i načela nepristrane transakcije, dok u slučaju neovisnog društva oporezivi prihod u načelu odgovara računovodstvenom prihodu, što podliježe mogućim usklađivanjima koja su propisana poreznim zakonodavstvom. Međutim, cilj je zakonodavstva koje se odnosi na oporezivanje društava, kao i poreznih mišljenja, oporezivanje dobiti društava koja podliježu oporezivanju u Luksemburgu, koje se primjenjuje bez obzira na to je li porezni obveznik dio grupe.

poreznom sustavu kamata za grupe u Mađarskoj

98

| (209) | Komisija iz toga zaključuje da je referentni sustav s obzirom na koji je potrebno ispitati osporavano porezno mišljenje luksemburški opći sustav poreza na dobit trgovačkih društava koji se sastoji od pravila o porezu na dobit trgovačkih društava (PDTD) u Luksemburgu koja su opisana u uvodnim izjavama od 193. do 208. Konkretno, taj se referentni sustav sastoji od dosljednog skupa pravila koja se primjenjuju na temelju objektivnih kriterija za oporezivanje dobiti neovisnih društava čija se oporeziva dobit obično podudara s računovodstvenom dobiti (podložno usklađivanjima koja su propisana poreznim zakonodavstvom), kao i društava grupe koja primjenjuju transferne cijene za raspodjelu dobiti. S obzirom na svojstven cilj tog sustava, potrebno je smatrati da se te dvije vrste društava, integrirana i neintegrirana društva, nalaze u sličnoj činjeničnoj i pravnoj situaciji. |
| --- | --- |

(209)

Komisija iz toga zaključuje da je referentni sustav s obzirom na koji je potrebno ispitati osporavano porezno mišljenje luksemburški opći sustav poreza na dobit trgovačkih društava koji se sastoji od pravila o porezu na dobit trgovačkih društava (PDTD) u Luksemburgu koja su opisana u uvodnim izjavama od 193. do 208. Konkretno, taj se referentni sustav sastoji od dosljednog skupa pravila koja se primjenjuju na temelju objektivnih kriterija za oporezivanje dobiti neovisnih društava čija se oporeziva dobit obično podudara s računovodstvenom dobiti (podložno usklađivanjima koja su propisana poreznim zakonodavstvom), kao i društava grupe koja primjenjuju transferne cijene za raspodjelu dobiti. S obzirom na svojstven cilj tog sustava, potrebno je smatrati da se te dvije vrste društava, integrirana i neintegrirana društva, nalaze u sličnoj činjeničnoj i pravnoj situaciji.

7.2.1.2.   Članak 164. stavak 3. ZPD-a, Okružnica i/ili upravna praksa u predmetnom području ne čine primjeren referentni sustav

Članak 164. stavak 3. ZPD-a, Okružnica i/ili upravna praksa u predmetnom području ne čine primjeren referentni sustav

| (210) | Luksemburg smatra da bi referentni sustav trebao uključivati samo društva grupe koja podliježu članku 164. stavku 3. ZPD-a (99)., dok se čini da FFT ide korak dalje smatrajući da bi se referentni sustav trebao temeljiti Okružnici i uključivati samo društva grupe koja obavljaju djelatnosti financiranja (100). U skladu s tim stajalištima, kako bi se mogla zaključiti selektivnost mjere, treba dokazati da je FFT stavljen u položaj koji se razlikuje od položaja drugih subjekata grupe koji obavljaju djelatnosti financiranja, a koji se nalaze u sličnoj činjeničnoj i pravnoj situaciji kao FFT s obzirom na ciljeve članka 164. stavka 3. ZPD-a i/ili Okružnice. Prema tome, Komisija je trebala usporediti osporavano porezno mišljenje s prethodnim sporazumom o cijenama ostalog 21 poreznog obveznika o kojima je obaviještena (vidi uvodnu izjavu 8.) (101). Prema mišljenju Luksemburga i FFT-a, s obzirom na to da je položaj u koji je stavljen FFT u skladu s člankom 164. stavkom 3. ZPD-a, s Okružnicom i s upravnom praksom u predmetnom području, poreznim mišljenjem nije dodijeljena nikakva selektivna prednost. |
| --- | --- |

(210)

Luksemburg smatra da bi referentni sustav trebao uključivati samo društva grupe koja podliježu članku 164. stavku 3. ZPD-a (99)., dok se čini da FFT ide korak dalje smatrajući da bi se referentni sustav trebao temeljiti Okružnici i uključivati samo društva grupe koja obavljaju djelatnosti financiranja (100). U skladu s tim stajalištima, kako bi se mogla zaključiti selektivnost mjere, treba dokazati da je FFT stavljen u položaj koji se razlikuje od položaja drugih subjekata grupe koji obavljaju djelatnosti financiranja, a koji se nalaze u sličnoj činjeničnoj i pravnoj situaciji kao FFT s obzirom na ciljeve članka 164. stavka 3. ZPD-a i/ili Okružnice. Prema tome, Komisija je trebala usporediti osporavano porezno mišljenje s prethodnim sporazumom o cijenama ostalog 21 poreznog obveznika o kojima je obaviještena (vidi uvodnu izjavu 8.) (101). Prema mišljenju Luksemburga i FFT-a, s obzirom na to da je položaj u koji je stavljen FFT u skladu s člankom 164. stavkom 3. ZPD-a, s Okružnicom i s upravnom praksom u predmetnom području, poreznim mišljenjem nije dodijeljena nikakva selektivna prednost.

99

100

101

| (211) | Komisija odbacuje to obrazloženje. |
| --- | --- |

(211)

Komisija odbacuje to obrazloženje.

| (212) | Kao što je objašnjeno u uvodnoj izjavi 198., cilj je luksemburškog sustava poreza na dobit trgovačkih društava oporezivanje dobiti svih društava pod njegovom poreznom nadležnošću, neovisno o tome je li riječ o integriranim ili neintegriranim društvima. Kao što je objašnjeno u uvodnoj izjavi 194., luksemburškim porezom na dobit trgovačkih društava oporezuje se dobit koju na svjetskoj razini ostvaruju nacionalna i inozemna društva rezidentna u Luksemburgu (osim kada se primjenjuje sporazum o izbjegavanju dvostrukog oporezivanja), uključujući luksemburške podružnice inozemnih društava, dok se nerezidentna društva oporezuju samo na temelju određenih vrsta posebnih prihoda luksemburškog podrijetla. |
| --- | --- |

(212)

Kao što je objašnjeno u uvodnoj izjavi 198., cilj je luksemburškog sustava poreza na dobit trgovačkih društava oporezivanje dobiti svih društava pod njegovom poreznom nadležnošću, neovisno o tome je li riječ o integriranim ili neintegriranim društvima. Kao što je objašnjeno u uvodnoj izjavi 194., luksemburškim porezom na dobit trgovačkih društava oporezuje se dobit koju na svjetskoj razini ostvaruju nacionalna i inozemna društva rezidentna u Luksemburgu (osim kada se primjenjuje sporazum o izbjegavanju dvostrukog oporezivanja), uključujući luksemburške podružnice inozemnih društava, dok se nerezidentna društva oporezuju samo na temelju određenih vrsta posebnih prihoda luksemburškog podrijetla.

| (213) | Ako se smatra, kao što smatraju Luksemburg i FFT, da referentni sustav uključuje samo društva grupe jer samo potonja društva moraju određivati cijene u skladu s načelom nepristrane transakcije kako bi se utvrdila njihova porezna osnovica, time se stvara umjetna razlika među društvima na temelju njihove strukture u svrhu utvrđivanja njihove oporezive dobiti, a tu razliku luksemburški opći sustav poreza na dobit trgovačkih društava ne priznaje pri oporezivanju dobiti društava koja su pod njegovom poreznom nadležnošću. |
| --- | --- |

(213)

Ako se smatra, kao što smatraju Luksemburg i FFT, da referentni sustav uključuje samo društva grupe jer samo potonja društva moraju određivati cijene u skladu s načelom nepristrane transakcije kako bi se utvrdila njihova porezna osnovica, time se stvara umjetna razlika među društvima na temelju njihove strukture u svrhu utvrđivanja njihove oporezive dobiti, a tu razliku luksemburški opći sustav poreza na dobit trgovačkih društava ne priznaje pri oporezivanju dobiti društava koja su pod njegovom poreznom nadležnošću.

| (214) | Jednako tako, FFT-ovo razlikovanje grupa od neovisnih društava na temelju djelatnosti koje obavlja predmetni subjekt grupe, uz tvrdnju da referentni sustav uključuje samo društva koja primjenjuju Okružnicu, nije u skladu s ciljem luksemburškog sustava poreza na dobit trgovačkih društava. Iako je točno da se djelatnosti FFT-a odnose gotovo isključivo na transakcije unutar grupe (102), financijske transakcije koje provodi mogle bi i izvan grupe provoditi neovisne financijske institucije, kao što je navedeno u Okružnici. Stoga je radi naplate luksemburškog poreza na dobit trgovačkih društava potrebno usporediti FFT s bilo kojom drugom vrstom društva, integriranog ili neintegriranog, koje obavlja gospodarske djelatnosti, s obzirom na to da, na temelju luksemburškog zakonodavstva koje se odnosi na oporezivanje društava, dobit neovisnih financijskih institucija podliježe istim pravilima o oporezivanju društava kao i dobit koja se ostvaruje transakcijama unutar grupe, a izračunava na temelju načela nepristrane transakcije. Prema tome, Komisija odbacuje argument FFT-a prema kojem referentni sustav treba uključivati samo društva grupe koja provode financijske transakcije grupe. |
| --- | --- |

(214)

Jednako tako, FFT-ovo razlikovanje grupa od neovisnih društava na temelju djelatnosti koje obavlja predmetni subjekt grupe, uz tvrdnju da referentni sustav uključuje samo društva koja primjenjuju Okružnicu, nije u skladu s ciljem luksemburškog sustava poreza na dobit trgovačkih društava. Iako je točno da se djelatnosti FFT-a odnose gotovo isključivo na transakcije unutar grupe (102), financijske transakcije koje provodi mogle bi i izvan grupe provoditi neovisne financijske institucije, kao što je navedeno u Okružnici. Stoga je radi naplate luksemburškog poreza na dobit trgovačkih društava potrebno usporediti FFT s bilo kojom drugom vrstom društva, integriranog ili neintegriranog, koje obavlja gospodarske djelatnosti, s obzirom na to da, na temelju luksemburškog zakonodavstva koje se odnosi na oporezivanje društava, dobit neovisnih financijskih institucija podliježe istim pravilima o oporezivanju društava kao i dobit koja se ostvaruje transakcijama unutar grupe, a izračunava na temelju načela nepristrane transakcije. Prema tome, Komisija odbacuje argument FFT-a prema kojem referentni sustav treba uključivati samo društva grupe koja provode financijske transakcije grupe.

102

| (215) | Prema tome, Komisija zaključuje da je u ovom slučaju referentni sustav s obzirom na koji je potrebno ispitati porezno mišljenje luksemburški opći sustav poreza na dobit trgovačkih društava opisan u uvodnim izjavama od 193. do 208., bez obzira na to oporezuje li se porezom na dobit trgovačkih društava dobit društava grupe ili neovisnih društava te bez obzira na djelatnosti koje ta društva obavljaju. |
| --- | --- |

(215)

Prema tome, Komisija zaključuje da je u ovom slučaju referentni sustav s obzirom na koji je potrebno ispitati porezno mišljenje luksemburški opći sustav poreza na dobit trgovačkih društava opisan u uvodnim izjavama od 193. do 208., bez obzira na to oporezuje li se porezom na dobit trgovačkih društava dobit društava grupe ili neovisnih društava te bez obzira na djelatnosti koje ta društva obavljaju.

7.2.2.   Selektivna prednost koja proizlazi iz odstupanja od općeg sustava poreza na dobit trgovačkih društava u Luksemburgu

Selektivna prednost koja proizlazi iz odstupanja od općeg sustava poreza na dobit trgovačkih društava u Luksemburgu

| (216) | Budući da se luksemburški opći sustav poreza na dobit trgovačkih društava smatra referentnim sustavom s obzirom na koji treba ispitati porezno mišljenje, potrebno je utvrditi odstupa li se tim poreznim mišljenjem od referentnog sustava koji dovodi do nejednakog postupanja među društvima koja se nalaze u sličnoj činjeničnoj i pravnoj situaciji. |
| --- | --- |

(216)

Budući da se luksemburški opći sustav poreza na dobit trgovačkih društava smatra referentnim sustavom s obzirom na koji treba ispitati porezno mišljenje, potrebno je utvrditi odstupa li se tim poreznim mišljenjem od referentnog sustava koji dovodi do nejednakog postupanja među društvima koja se nalaze u sličnoj činjeničnoj i pravnoj situaciji.

| (217) | U pogledu te druge faze analize selektivnosti, utvrđivanje odstupa li se poreznom mjerom od referentnog sustava općenito će biti popraćeno utvrđivanjem prednosti dodijeljene korisniku tom mjerom. Naime, ako neka porezna mjera dovodi do neopravdanog smanjenja poreza koji duguje korisnik, koji bi, da ta mjera ne postoji, trebao platiti veći porez na temelju referentnog sustava, to smanjenje predstavlja prednost dodijeljenu poreznom mjerom i odstupanje od referentnog sustava. |
| --- | --- |

(217)

U pogledu te druge faze analize selektivnosti, utvrđivanje odstupa li se poreznom mjerom od referentnog sustava općenito će biti popraćeno utvrđivanjem prednosti dodijeljene korisniku tom mjerom. Naime, ako neka porezna mjera dovodi do neopravdanog smanjenja poreza koji duguje korisnik, koji bi, da ta mjera ne postoji, trebao platiti veći porez na temelju referentnog sustava, to smanjenje predstavlja prednost dodijeljenu poreznom mjerom i odstupanje od referentnog sustava.

| (218) | Prema mišljenju Suda, u slučaju pojedinačne mjere potpore, za razliku od sustava,„utvrđivanje ekonomske prednosti omogućuje, načelno, pretpostavku da je selektivna” (103). U ovom je slučaju pojedinačna mjera potpore čiji je korisnik FFT osporavano porezno mišljenje, kojim je odobrena metodologija izračuna oporezive dobiti zainteresirane strane u Luksemburgu za funkcije koje obavlja unutar grupe Fiat, a zatim se ta dobit oporezuje na temelju luksemburškog općeg sustava poreza na dobit trgovačkih društava. |
| --- | --- |

(218)

Prema mišljenju Suda, u slučaju pojedinačne mjere potpore, za razliku od sustava,„utvrđivanje ekonomske prednosti omogućuje, načelno, pretpostavku da je selektivna” (103). U ovom je slučaju pojedinačna mjera potpore čiji je korisnik FFT osporavano porezno mišljenje, kojim je odobrena metodologija izračuna oporezive dobiti zainteresirane strane u Luksemburgu za funkcije koje obavlja unutar grupe Fiat, a zatim se ta dobit oporezuje na temelju luksemburškog općeg sustava poreza na dobit trgovačkih društava.

103

7.2.2.1.   Selektivna prednost koja proizlazi iz odstupanja u odnosu na načelo nepristrane transakcije

Selektivna prednost koja proizlazi iz odstupanja u odnosu na načelo nepristrane transakcije

| (219) | U načelu je svrha poreznog mišljenja unaprijed odrediti primjenu općeg poreznog sustava u konkretnom slučaju, uzimajući u obzir niz činjenica i okolnosti svojstvenih tom slučaju, za određeno razdoblje, i to pod uvjetom da se te činjenice i okolnosti bitno ne izmijene tijekom primjene tog poreznog mišljenja. Smatra se da se poreznim mišljenjem koje se temelji na metodi procjene kojom se neopravdano odstupa od rezultata uobičajene primjene općeg poreznog sustava njegovom korisniku dodjeljuje selektivna prednost s obzirom na to da se tim selektivnim postupanjem dovodi do smanjenja poreznog duga navedenog korisnika u predmetnoj državi članici u odnosu na društva koja se nalaze u sličnoj činjeničnoj i pravnoj situaciji. |
| --- | --- |

(219)

U načelu je svrha poreznog mišljenja unaprijed odrediti primjenu općeg poreznog sustava u konkretnom slučaju, uzimajući u obzir niz činjenica i okolnosti svojstvenih tom slučaju, za određeno razdoblje, i to pod uvjetom da se te činjenice i okolnosti bitno ne izmijene tijekom primjene tog poreznog mišljenja. Smatra se da se poreznim mišljenjem koje se temelji na metodi procjene kojom se neopravdano odstupa od rezultata uobičajene primjene općeg poreznog sustava njegovom korisniku dodjeljuje selektivna prednost s obzirom na to da se tim selektivnim postupanjem dovodi do smanjenja poreznog duga navedenog korisnika u predmetnoj državi članici u odnosu na društva koja se nalaze u sličnoj činjeničnoj i pravnoj situaciji.

| (220) | U smislu članka 107. stavka 1. UFEU-a, prednost je svaka gospodarska korist koju poduzetnik ne bi ostvario u uobičajenima tržišnim uvjetima, odnosno bez intervencije države (104). Prednost stoga postoji kad god se financijska situacija poduzetnika poboljša kao rezultat intervencije države (105). Takvo se poboljšanje dokazuje usporedbom financijske situacije poduzetnika koja proizlazi iz osporavane mjere i financijske situacije tog istog poduzetnika bez predmetne mjere (106). Prednost se može sastojati od dodjele pozitivnih gospodarskih prednosti te od smanjenja troškova koji inače terete proračun poduzetnika (107). |
| --- | --- |

(220)

U smislu članka 107. stavka 1. UFEU-a, prednost je svaka gospodarska korist koju poduzetnik ne bi ostvario u uobičajenima tržišnim uvjetima, odnosno bez intervencije države (104). Prednost stoga postoji kad god se financijska situacija poduzetnika poboljša kao rezultat intervencije države (105). Takvo se poboljšanje dokazuje usporedbom financijske situacije poduzetnika koja proizlazi iz osporavane mjere i financijske situacije tog istog poduzetnika bez predmetne mjere (106). Prednost se može sastojati od dodjele pozitivnih gospodarskih prednosti te od smanjenja troškova koji inače terete proračun poduzetnika (107).

104

105

106

107

| (221) | Kao što je objašnjeno u uvodnoj izjavi 52. i sljedećima, Luksemburg je donošenjem poreznog mišljenja prihvatio metodu utvrđivanja oporezive dobiti FFT-a u Luksemburgu koju je predložio porezni savjetnik tog društva u svojem izvješću o transfernim cijenama i koja je omogućila FFT-u da izračuna porez na dobit trgovačkih društava koji godišnje mora platiti Luksemburgu tijekom cijelog trajanja primjene tog poreznog mišljenja. Konkretno, u izvješću o transfernim cijenama koje je potvrđeno osporavanim poreznim mišljenjem utvrđena je, u nedostatku transakcija koje diktira tržište kao što bi bilo u slučaju neintegriranog neovisnog društva, dobit koju je potrebno dodijeliti tom društvu grupe Fiat, a koja se odražava u utvrđivanju cijena transakcija koje to društvo zaključuje s drugim društvima grupe. |
| --- | --- |

(221)

Kao što je objašnjeno u uvodnoj izjavi 52. i sljedećima, Luksemburg je donošenjem poreznog mišljenja prihvatio metodu utvrđivanja oporezive dobiti FFT-a u Luksemburgu koju je predložio porezni savjetnik tog društva u svojem izvješću o transfernim cijenama i koja je omogućila FFT-u da izračuna porez na dobit trgovačkih društava koji godišnje mora platiti Luksemburgu tijekom cijelog trajanja primjene tog poreznog mišljenja. Konkretno, u izvješću o transfernim cijenama koje je potvrđeno osporavanim poreznim mišljenjem utvrđena je, u nedostatku transakcija koje diktira tržište kao što bi bilo u slučaju neintegriranog neovisnog društva, dobit koju je potrebno dodijeliti tom društvu grupe Fiat, a koja se odražava u utvrđivanju cijena transakcija koje to društvo zaključuje s drugim društvima grupe.

| (222) | Sud je već presudio da se smanjenjem porezne osnovice, koje proizlazi iz porezne mjere kojom se poreznom obvezniku omogućuje da u okviru transakcija unutar grupe primijeni transferne cijene koje nisu slične cijenama koje bi neovisni poduzetnici koji pregovaraju u sličnim uvjetima u skladu s načelom nepristrane transakcije primjenjivali u uvjetima slobodnog tržišnog natjecanja, dodjeljuje selektivna prednost tom poreznom obvezniku jer je porez koji mora platiti na temelju općeg poreznog sustava manji od onog koji moraju platiti neovisna društva koja svoju poreznu osnovicu računaju na temelju računovodstvene dobiti (108). |
| --- | --- |

(222)

Sud je već presudio da se smanjenjem porezne osnovice, koje proizlazi iz porezne mjere kojom se poreznom obvezniku omogućuje da u okviru transakcija unutar grupe primijeni transferne cijene koje nisu slične cijenama koje bi neovisni poduzetnici koji pregovaraju u sličnim uvjetima u skladu s načelom nepristrane transakcije primjenjivali u uvjetima slobodnog tržišnog natjecanja, dodjeljuje selektivna prednost tom poreznom obvezniku jer je porez koji mora platiti na temelju općeg poreznog sustava manji od onog koji moraju platiti neovisna društva koja svoju poreznu osnovicu računaju na temelju računovodstvene dobiti (108).

108

| (223) | U presudi koju je donio o poreznom sustavu koji Belgija primjenjuje na koordinacijske centre (109), Sud je ispitao tužbu protiv Odluke Komisije kojom je zaključeno da se načinom utvrđivanja oporezivih prihoda koji je predviđen tim sustavom dodjeljuje selektivna prednost tim centrima (110). U skladu s tim sustavom, oporeziva dobit utvrđena je na paušalni iznos koji odgovara postotku ukupnog iznosa rashoda i troškova poslovanja iz kojih su isključeni troškovi osoblja i financijski rashodi. Prema mišljenju Suda, „da bi se ispitalo dodjeljuje li se utvrđivanjem oporezivih prihoda, koje je predviđeno u sustavu koordinacijskih centara, prednost potonjima, potrebno je, kao što smatra Komisija u točki 95. pobijane odluke, navedeni sustav usporediti sa sustavom općeg prava koji se temelji na razlici između prihoda i rashoda poduzetnika koji svoje djelatnosti obavlja u uvjetima slobodnog tržišnog natjecanja”. Sud je naveo i da se „isključivanjem [troškova osoblja i financijskih rashoda] iz troškova koji služe za utvrđivanje oporezivih prihoda navedenih centara ne omogućuje dobivanje transfernih cijena koje su slične cijenama koje bi se primjenjivale u uvjetima slobodnog tržišnog natjecanja”, čime se, prema mišljenju Suda, „[dodjeljuje] gospodarska prednost navedenim centrima” (111). |
| --- | --- |

(223)

U presudi koju je donio o poreznom sustavu koji Belgija primjenjuje na koordinacijske centre (109), Sud je ispitao tužbu protiv Odluke Komisije kojom je zaključeno da se načinom utvrđivanja oporezivih prihoda koji je predviđen tim sustavom dodjeljuje selektivna prednost tim centrima (110). U skladu s tim sustavom, oporeziva dobit utvrđena je na paušalni iznos koji odgovara postotku ukupnog iznosa rashoda i troškova poslovanja iz kojih su isključeni troškovi osoblja i financijski rashodi. Prema mišljenju Suda, „da bi se ispitalo dodjeljuje li se utvrđivanjem oporezivih prihoda, koje je predviđeno u sustavu koordinacijskih centara, prednost potonjima, potrebno je, kao što smatra Komisija u točki 95. pobijane odluke, navedeni sustav usporediti sa sustavom općeg prava koji se temelji na razlici između prihoda i rashoda poduzetnika koji svoje djelatnosti obavlja u uvjetima slobodnog tržišnog natjecanja”. Sud je naveo i da se „isključivanjem [troškova osoblja i financijskih rashoda] iz troškova koji služe za utvrđivanje oporezivih prihoda navedenih centara ne omogućuje dobivanje transfernih cijena koje su slične cijenama koje bi se primjenjivale u uvjetima slobodnog tržišnog natjecanja”, čime se, prema mišljenju Suda, „[dodjeljuje] gospodarska prednost navedenim centrima” (111).

109

110

111

| (224) | Prema tome, Sud je potvrdio da se poreznom mjerom kojom se društvo koje je dio grupe navodi da obračunava transferne cijene koje ne odražavaju cijene koje bi se obračunavale u uvjetima slobodnog tržišnoga natjecanja, odnosno cijene koje dogovaraju neovisni poduzetnici u sličnim okolnostima na temelju načela nepristrane transakcije, dodjeljuje prednost tom društvu jer se njome dovodi do smanjenja porezne osnovice, a time i dospjelog poreza u skladu s općim sustavom poreza na dobit trgovačkih društava. |
| --- | --- |

(224)

Prema tome, Sud je potvrdio da se poreznom mjerom kojom se društvo koje je dio grupe navodi da obračunava transferne cijene koje ne odražavaju cijene koje bi se obračunavale u uvjetima slobodnog tržišnoga natjecanja, odnosno cijene koje dogovaraju neovisni poduzetnici u sličnim okolnostima na temelju načela nepristrane transakcije, dodjeljuje prednost tom društvu jer se njome dovodi do smanjenja porezne osnovice, a time i dospjelog poreza u skladu s općim sustavom poreza na dobit trgovačkih društava.

| (225) | Načelo prema kojem bi se za transakcije među društvima iste grupe trebala plaćati naknada kao da su ih ugovorila neovisna društva koja pregovaraju u sličnim okolnostima u uvjetima nepristrane transakcije općenito se naziva „načelo nepristrane transakcije”. U svojoj presudi koja se odnosi na belgijske koordinacijske centre Sud je odobrio načelo nepristrane transakcije kao referentni kriterij za utvrđivanje ostvaruje li društvo grupe prednost u smislu članka 107. stavka 1. UFEU-a zbog porezne mjere kojom se utvrđuju njegove transferne cijene te, a stoga i njegova porezna osnovica. |
| --- | --- |

(225)

Načelo prema kojem bi se za transakcije među društvima iste grupe trebala plaćati naknada kao da su ih ugovorila neovisna društva koja pregovaraju u sličnim okolnostima u uvjetima nepristrane transakcije općenito se naziva „načelo nepristrane transakcije”. U svojoj presudi koja se odnosi na belgijske koordinacijske centre Sud je odobrio načelo nepristrane transakcije kao referentni kriterij za utvrđivanje ostvaruje li društvo grupe prednost u smislu članka 107. stavka 1. UFEU-a zbog porezne mjere kojom se utvrđuju njegove transferne cijene te, a stoga i njegova porezna osnovica.

| (226) | Cilj je načela nepristrane transakcije osigurati da se transakcije među društvima iste grupe porezno tretiraju s obzirom na iznos dobiti koja bi bila ostvarena da su iste transakcije zaključene među neovisnim društvima jer bi se inače s društvima grupe postupalo povlašteno u skladu s općim sustavom poreza na dobit trgovačkih društava u pogledu izračuna njihove oporezive dobiti, za razliku od neovisnih društava, što bi dovelo do nejednakog postupanja u odnosu na društva koja se nalaze u sličnoj činjeničnoj i pravnoj situaciji s obzirom na cilj takvog sustava, koji je oporezivati dobit svih društava koja su obuhvaćena njegovom poreznom jurisdikcijom. |
| --- | --- |

(226)

Cilj je načela nepristrane transakcije osigurati da se transakcije među društvima iste grupe porezno tretiraju s obzirom na iznos dobiti koja bi bila ostvarena da su iste transakcije zaključene među neovisnim društvima jer bi se inače s društvima grupe postupalo povlašteno u skladu s općim sustavom poreza na dobit trgovačkih društava u pogledu izračuna njihove oporezive dobiti, za razliku od neovisnih društava, što bi dovelo do nejednakog postupanja u odnosu na društva koja se nalaze u sličnoj činjeničnoj i pravnoj situaciji s obzirom na cilj takvog sustava, koji je oporezivati dobit svih društava koja su obuhvaćena njegovom poreznom jurisdikcijom.

| (227) | Prema tome, kako bi ocijenila je li Luksemburg FFT-u dodijelio selektivnu prednost, Komisija mora provjeriti razlikuje li se metoda koju je luksemburška porezna uprava odobrila osporavanim poreznim mišljenjem za utvrđivanje oporezive dobiti FFT-a u Luksemburgu od metode kojom se dobiva pouzdana približna vrijednost poslovnog rezultata temeljenog na tržištu i odstupa li se stoga od načela nepristrane transakcije. Ako je metoda koju je Luksemburg odobrio osporavanim poreznim mišljenjem dovela do smanjenja poreznog duga FFT-a u skladu s luksemburškim općim sustavom poreza na dobit trgovačkih društava u odnosu na neintegrirana društva čiju oporezivu dobit određuje tržište, smatra se da je tim poreznim mišljenjem FFT-u dodijeljena selektivna prednost u smislu članka 107. stavka 1. UFEU-a. |
| --- | --- |

(227)

Prema tome, kako bi ocijenila je li Luksemburg FFT-u dodijelio selektivnu prednost, Komisija mora provjeriti razlikuje li se metoda koju je luksemburška porezna uprava odobrila osporavanim poreznim mišljenjem za utvrđivanje oporezive dobiti FFT-a u Luksemburgu od metode kojom se dobiva pouzdana približna vrijednost poslovnog rezultata temeljenog na tržištu i odstupa li se stoga od načela nepristrane transakcije. Ako je metoda koju je Luksemburg odobrio osporavanim poreznim mišljenjem dovela do smanjenja poreznog duga FFT-a u skladu s luksemburškim općim sustavom poreza na dobit trgovačkih društava u odnosu na neintegrirana društva čiju oporezivu dobit određuje tržište, smatra se da je tim poreznim mišljenjem FFT-u dodijeljena selektivna prednost u smislu članka 107. stavka 1. UFEU-a.

| (228) | Stoga je načelo nepristrane transakcije nužno sastavni dio ocjene poreznih mjera dodijeljenih društvima grupe koju Komisija provodi na temelju članka 107. stavka 1. UFEU-a, neovisno o tome je li država članica uključila to načelo u svoj nacionalni pravni sustav. Primjenjuje se kako bi se za potrebe izračuna poreza na dobit trgovačkih društava utvrdilo je li oporeziva dobit društva koje je dio grupe izračunana primjenom metode koja je slična tržišnim uvjetima, tako da to društvo ne ostvaruje povlašteni tretman, u skladu s općim sustavom poreza na dobit trgovačkih društava, u odnosu na tretman namijenjen neintegriranim društvima čija se oporeziva dobit utvrđuje na temelju tržišta. Stoga, kako se izbjegla svaka nedoumica, Komisija u okviru ocjene državnih potpora ne primjenjuje načelo nepristrane transakcije koje proizlazi iz članka 9. predloška porezne konvencije OECD-a, koja predstavlja neobvezujući instrument. Riječ je o općem načelu jednakog postupanja u području oporezivanja koje proizlazi iz primjene članka 107. stavka 1. UFEU-a, kojim su obvezane države članice i čije područje primjene ne isključuje nacionalna porezna pravila (112). |
| --- | --- |

(228)

Stoga je načelo nepristrane transakcije nužno sastavni dio ocjene poreznih mjera dodijeljenih društvima grupe koju Komisija provodi na temelju članka 107. stavka 1. UFEU-a, neovisno o tome je li država članica uključila to načelo u svoj nacionalni pravni sustav. Primjenjuje se kako bi se za potrebe izračuna poreza na dobit trgovačkih društava utvrdilo je li oporeziva dobit društva koje je dio grupe izračunana primjenom metode koja je slična tržišnim uvjetima, tako da to društvo ne ostvaruje povlašteni tretman, u skladu s općim sustavom poreza na dobit trgovačkih društava, u odnosu na tretman namijenjen neintegriranim društvima čija se oporeziva dobit utvrđuje na temelju tržišta. Stoga, kako se izbjegla svaka nedoumica, Komisija u okviru ocjene državnih potpora ne primjenjuje načelo nepristrane transakcije koje proizlazi iz članka 9. predloška porezne konvencije OECD-a, koja predstavlja neobvezujući instrument. Riječ je o općem načelu jednakog postupanja u području oporezivanja koje proizlazi iz primjene članka 107. stavka 1. UFEU-a, kojim su obvezane države članice i čije područje primjene ne isključuje nacionalna porezna pravila (112).

112

| (229) | Prema tome, kao odgovor na argument Luksemburga prema kojem Komisija takvom ocjenom zamjenjuje nacionalna porezna tijela u pogledu tumačenja luksemburškog prava (113), Komisija podsjeća na to da ona ne ispituje poštuje li se osporavanim poreznim mišljenjem načelo nepristrane transakcije kako je utvrđeno u članku 164. stavku 3. ZPD-a ili u Okružnici, nego nastoji utvrditi je li luksemburška porezna uprava dodijelila selektivnu prednost FFT-u u smislu članka 107. stavka 1. UFEU-a donošenjem poreznog mišljenja kojim je odobrena raspodjela dobiti koja se razlikuje od iznosa dobiti koja bi se oporezivala u skladu s luksemburškim općim sustavom poreza na dobit trgovačkih društava kada bi iste transakcije provodila neovisna društva koja pregovaraju u sličnim okolnostima poštujući načelo nepristrane transakcije. |
| --- | --- |

(229)

Prema tome, kao odgovor na argument Luksemburga prema kojem Komisija takvom ocjenom zamjenjuje nacionalna porezna tijela u pogledu tumačenja luksemburškog prava (113), Komisija podsjeća na to da ona ne ispituje poštuje li se osporavanim poreznim mišljenjem načelo nepristrane transakcije kako je utvrđeno u članku 164. stavku 3. ZPD-a ili u Okružnici, nego nastoji utvrditi je li luksemburška porezna uprava dodijelila selektivnu prednost FFT-u u smislu članka 107. stavka 1. UFEU-a donošenjem poreznog mišljenja kojim je odobrena raspodjela dobiti koja se razlikuje od iznosa dobiti koja bi se oporezivala u skladu s luksemburškim općim sustavom poreza na dobit trgovačkih društava kada bi iste transakcije provodila neovisna društva koja pregovaraju u sličnim okolnostima poštujući načelo nepristrane transakcije.

113

| (230) | Naposljetku, kao odgovor na argument Luksemburga i FFT-a, prema kojem bi Komisijina ocjena sporazuma o transfernim cijenama odobrenog osporavanim poreznim mišljenjem nužno morala biti ograničena, s obzirom na to da utvrđivanje transfernih cijena nije egzaktna znanost, Komisija podsjeća da se element „približne vrijednosti” transfernih cijena mora razmatrati uzimajući u obzir taj cilj. Iako je u točki 1.13. Smjernica OECD-a o transfernim cijenama stvarno potvrđeno da transferne cijene nisu egzaktna znanost, u istoj je točki pojašnjeno da, prvo, „važno je ne izgubiti iz vida cilj postizanja razumne približne vrijednosti rezultata nepristrane transakcije na temelju pouzdanih informacija”. Cilj je Smjernica OECD-a o transfernim cijenama poreznim upravama i multinacionalnim poduzetnicima odrediti najprimjerenije metode radi procjene cijena nepristrane transakcije za prekogranične transakcije koje su povezana poduzeća provela u porezne svrhe. Taj se cilj ne može postići ako se činjenica da se transferne cijene utvrđuju približno može iskoristiti kako bi se zanemario konsenzus o primjerenim metodama određivanja transfernih cijena koji je postignut tim Smjernicama. Stoga nije moguće pozvati se na činjenicu da je načelo nepristrane transakcije približno kako bi se opravdala analiza transfernih cijena koja nije metodološki dosljedna ili se temelji na neprimjerenom odabiru sličnih elemenata. |
| --- | --- |

(230)

Naposljetku, kao odgovor na argument Luksemburga i FFT-a, prema kojem bi Komisijina ocjena sporazuma o transfernim cijenama odobrenog osporavanim poreznim mišljenjem nužno morala biti ograničena, s obzirom na to da utvrđivanje transfernih cijena nije egzaktna znanost, Komisija podsjeća da se element „približne vrijednosti” transfernih cijena mora razmatrati uzimajući u obzir taj cilj. Iako je u točki 1.13. Smjernica OECD-a o transfernim cijenama stvarno potvrđeno da transferne cijene nisu egzaktna znanost, u istoj je točki pojašnjeno da, prvo, „važno je ne izgubiti iz vida cilj postizanja razumne približne vrijednosti rezultata nepristrane transakcije na temelju pouzdanih informacija”. Cilj je Smjernica OECD-a o transfernim cijenama poreznim upravama i multinacionalnim poduzetnicima odrediti najprimjerenije metode radi procjene cijena nepristrane transakcije za prekogranične transakcije koje su povezana poduzeća provela u porezne svrhe. Taj se cilj ne može postići ako se činjenica da se transferne cijene utvrđuju približno može iskoristiti kako bi se zanemario konsenzus o primjerenim metodama određivanja transfernih cijena koji je postignut tim Smjernicama. Stoga nije moguće pozvati se na činjenicu da je načelo nepristrane transakcije približno kako bi se opravdala analiza transfernih cijena koja nije metodološki dosljedna ili se temelji na neprimjerenom odabiru sličnih elemenata.

| (231) | Zaključno, iako je moguće dokazati da se metoda koju je luksemburška porezna uprava odobrila osporavanim poreznim mišljenjem radi utvrđivanja oporezive dobiti FFT-a u Luksemburgu razlikuje od metode kojom se dobiva pouzdana približna vrijednost poslovnog rezultata temeljenog na tržištu i stoga od načela nepristrane transakcije, smatra se da je tim poreznim mišljenjem dodijeljena selektivna prednost FFT-u u smislu članka 107. stavka 1. UFEU-a, ako se njime dovodi do smanjenja poreznog duga FFT-a u skladu s luksemburškim općim sustavom poreza na dobit trgovačkih društava u odnosu na neintegrirana društva čija se porezna osnovica određuje prema dobiti koju ostvaruju u tržišnim uvjetima. |
| --- | --- |

(231)

Zaključno, iako je moguće dokazati da se metoda koju je luksemburška porezna uprava odobrila osporavanim poreznim mišljenjem radi utvrđivanja oporezive dobiti FFT-a u Luksemburgu razlikuje od metode kojom se dobiva pouzdana približna vrijednost poslovnog rezultata temeljenog na tržištu i stoga od načela nepristrane transakcije, smatra se da je tim poreznim mišljenjem dodijeljena selektivna prednost FFT-u u smislu članka 107. stavka 1. UFEU-a, ako se njime dovodi do smanjenja poreznog duga FFT-a u skladu s luksemburškim općim sustavom poreza na dobit trgovačkih društava u odnosu na neintegrirana društva čija se porezna osnovica određuje prema dobiti koju ostvaruju u tržišnim uvjetima.

7.2.2.2.   Uvodno očitovanje: sumnje u pogledu postojanja fiksne porezne osnovice

Uvodno očitovanje: sumnje u pogledu postojanja fiksne porezne osnovice

| (232) | Prva sumnja koju je Komisija izrazila u odluci o pokretanju postupka odnosila se na činjenicu da se činilo da je porezna osnovica FFT-a odobrena osporavanim poreznim mišljenjem predstavljala fiksni raspon. Osim toga, dokumenti dostavljeni tijekom formalne istrage pokazuju da je porezna osnovica FFT-a utvrđena na 2 milijuna EUR godišnje prije nego što je doneseno o porezno mišljenje. Iako je FFT u skladu s Okružnicom dužan obnoviti svoj zahtjev za porezno mišljenje na temelju izvješća o transfernim cijenama, iz potonjeg izvješća koje je izrađeno za potrebe osporavanog poreznog mišljenja proizašao je rezultat, u pogledu porezne osnovice, koji je gotovo istovjetan paušalnom iznosu koji je ranije odobren. |
| --- | --- |

(232)

Prva sumnja koju je Komisija izrazila u odluci o pokretanju postupka odnosila se na činjenicu da se činilo da je porezna osnovica FFT-a odobrena osporavanim poreznim mišljenjem predstavljala fiksni raspon. Osim toga, dokumenti dostavljeni tijekom formalne istrage pokazuju da je porezna osnovica FFT-a utvrđena na 2 milijuna EUR godišnje prije nego što je doneseno o porezno mišljenje. Iako je FFT u skladu s Okružnicom dužan obnoviti svoj zahtjev za porezno mišljenje na temelju izvješća o transfernim cijenama, iz potonjeg izvješća koje je izrađeno za potrebe osporavanog poreznog mišljenja proizašao je rezultat, u pogledu porezne osnovice, koji je gotovo istovjetan paušalnom iznosu koji je ranije odobren.

| (233) | Međutim, s obzirom na pojašnjenja koja je tijekom upravnog postupka dostavio Luksemburg, koji je pojasnio da je osporavanim poreznim mišljenjem odobrena metoda, a ne fiksni raspon (114), kao i na podatke koji dokazuju da je za 2012. i 2013. porezna osnovica FFT-a bila manja od donje granice raspona koji je navodno odobren tim poreznim mišljenjem (115), Komisija smatra da su njezine sumnje opravdane. |
| --- | --- |

(233)

Međutim, s obzirom na pojašnjenja koja je tijekom upravnog postupka dostavio Luksemburg, koji je pojasnio da je osporavanim poreznim mišljenjem odobrena metoda, a ne fiksni raspon (114), kao i na podatke koji dokazuju da je za 2012. i 2013. porezna osnovica FFT-a bila manja od donje granice raspona koji je navodno odobren tim poreznim mišljenjem (115), Komisija smatra da su njezine sumnje opravdane.

114

115

7.2.2.3.   Metodološki odabiri te odabiri parametara i usklađivanja na kojima se temelji osporavano porezno mišljenje

Metodološki odabiri te odabiri parametara i usklađivanja na kojima se temelji osporavano porezno mišljenje

| (234) | Osporavanim poreznim mišljenjem odobrena je metoda utvrđivanja raspodjele dobiti u korist FFT-a koja se temelji na analizi transfernih cijena koju je proveo porezni savjetnik potonjeg društva, koji je izračunao naknadu za funkcije financiranja unutar grupe i funkcije riznice koje je obavljao FFT te za rizik koji je preuzeo. |
| --- | --- |

(234)

Osporavanim poreznim mišljenjem odobrena je metoda utvrđivanja raspodjele dobiti u korist FFT-a koja se temelji na analizi transfernih cijena koju je proveo porezni savjetnik potonjeg društva, koji je izračunao naknadu za funkcije financiranja unutar grupe i funkcije riznice koje je obavljao FFT te za rizik koji je preuzeo.

| (235) | Nekoliko je metodoloških odabira na kojima se temelji ta analiza transfernih cijena: i. odluka o primjeni MTMN-a za procjenu oporezive dobiti FFT-a u Luksemburgu; ii. odabir kapitala kao pokazatelja dobiti u svrhu primjene MTMN-a; iii. odabir Okvira Basel II u svrhu izračuna tog kapitala; i iv. odluka o primjeni MEDAF-a koji se temelji na cijenama dionica za utvrđivanje zahtijevanog povrata na taj vlastiti kapital. |
| --- | --- |

(235)

Nekoliko je metodoloških odabira na kojima se temelji ta analiza transfernih cijena: i. odluka o primjeni MTMN-a za procjenu oporezive dobiti FFT-a u Luksemburgu; ii. odabir kapitala kao pokazatelja dobiti u svrhu primjene MTMN-a; iii. odabir Okvira Basel II u svrhu izračuna tog kapitala; i iv. odluka o primjeni MEDAF-a koji se temelji na cijenama dionica za utvrđivanje zahtijevanog povrata na taj vlastiti kapital.

| (236) | Kao što je pojašnjeno u sljedećim odjeljcima u uvodnim izjavama od 241. do 301., odabir i. proveden je među pet metoda koje su detaljno opisane i ispitane u Smjernicama OECD-a. Smjernice OECD-a odnose se i na odabir ii. pokazatelja dobiti radi primjene MTMN-a. Međutim, sljedeći metodološki odabiri iii. i iv. nisu obuhvaćeni tim Smjernicama. |
| --- | --- |

(236)

Kao što je pojašnjeno u sljedećim odjeljcima u uvodnim izjavama od 241. do 301., odabir i. proveden je među pet metoda koje su detaljno opisane i ispitane u Smjernicama OECD-a. Smjernice OECD-a odnose se i na odabir ii. pokazatelja dobiti radi primjene MTMN-a. Međutim, sljedeći metodološki odabiri iii. i iv. nisu obuhvaćeni tim Smjernicama.

| (237) | Porezni savjetnik FFT-a zatim odabire nekoliko parametara, odnosno stvarne brojčane podatke koji će se upotrebljavati kako bi se procijenio iznos vlastitog kapitala koji je potrebno nadoknaditi [za odabir iii.] i zahtijevane razine povrata na ta vlastita sredstva [za odabir iv.]. U pogledu iznosa vlastitog kapitala na koji se plaća naknada, porezni savjetnik odabire parametre za ponderiranje rizika i za minimalne kapitalne zahtjeve kako bi procijenio hipotetska regulatorna vlastita sredstva FFT-a. U pogledu zahtijevane razine povrata koju je potrebno primijeniti na taj vlastiti kapital, porezni savjetnik odabire parametre za nerizičnu kamatnu stopu, koeficijent beta i tržišnu premiju koji se zahtijevaju u svrhu primjene MEDAF-a (116). |
| --- | --- |

(237)

Porezni savjetnik FFT-a zatim odabire nekoliko parametara, odnosno stvarne brojčane podatke koji će se upotrebljavati kako bi se procijenio iznos vlastitog kapitala koji je potrebno nadoknaditi [za odabir iii.] i zahtijevane razine povrata na ta vlastita sredstva [za odabir iv.]. U pogledu iznosa vlastitog kapitala na koji se plaća naknada, porezni savjetnik odabire parametre za ponderiranje rizika i za minimalne kapitalne zahtjeve kako bi procijenio hipotetska regulatorna vlastita sredstva FFT-a. U pogledu zahtijevane razine povrata koju je potrebno primijeniti na taj vlastiti kapital, porezni savjetnik odabire parametre za nerizičnu kamatnu stopu, koeficijent beta i tržišnu premiju koji se zahtijevaju u svrhu primjene MEDAF-a (116).

116

| (238) | Naposljetku, porezni savjetnik odlučuje se da neće uzeti u obzir ukupnu razinu vlastitog kapitala FFT-a radi izračuna naknade nepristrane transakcije: u tu svrhu od tog vlastitog kapitala oduzima iznos udjela koje FFT drži u društvima FFNA i FFC te izračunava naknadu za obavljane funkcije na preostalom iznosu (117). Međutim, čini se da se ti odabiri ne odnose na parametre. Naprotiv, čini se da se njima unose usklađivanja metodologije za utvrđivanje raspodjele dobiti u korist FFT-a koja ne odgovaraju nijednoj metodologiji koja se uobičajeno primjenjuje. |
| --- | --- |

(238)

Naposljetku, porezni savjetnik odlučuje se da neće uzeti u obzir ukupnu razinu vlastitog kapitala FFT-a radi izračuna naknade nepristrane transakcije: u tu svrhu od tog vlastitog kapitala oduzima iznos udjela koje FFT drži u društvima FFNA i FFC te izračunava naknadu za obavljane funkcije na preostalom iznosu (117). Međutim, čini se da se ti odabiri ne odnose na parametre. Naprotiv, čini se da se njima unose usklađivanja metodologije za utvrđivanje raspodjele dobiti u korist FFT-a koja ne odgovaraju nijednoj metodologiji koja se uobičajeno primjenjuje.

117

| (239) | Ovisno o tim metodološkim odabirima, odabirima parametara u svrhu njihove primjene i primjene usklađivanja [...], porezni savjetnik dobiva razinu naknade za djelatnosti financiranja unutar grupe i riznice FFT-a, koja je odobrena osporavanim poreznim mišljenjem kao usklađena s Okružnicom i s načelom nepristrane transakcije. |
| --- | --- |

(239)

Ovisno o tim metodološkim odabirima, odabirima parametara u svrhu njihove primjene i primjene usklađivanja [...], porezni savjetnik dobiva razinu naknade za djelatnosti financiranja unutar grupe i riznice FFT-a, koja je odobrena osporavanim poreznim mišljenjem kao usklađena s Okružnicom i s načelom nepristrane transakcije.

| (240) | U odjeljcima u nastavku, u uvodnim izjavama od 241. do 301., Komisija pojašnjuje zašto smatra da nekoliko tih metodoloških odabira, odabira parametara i usklađivanja [...] dovodi do smanjenja poreza koji duguje FFT u skladu s luksemburškim općim sustavom poreza na dobit trgovačkih društava u odnosu na porez koji bi trebala platiti neintegrirana društva čija se oporeziva dobit određuju na temelju transakcija koje su zaključene u tržišnim uvjetima, a stoga i zašto se osporavanim poreznim mišljenjem, kojim su odobreni ti odabiri i usklađivanja, dodjeljuje selektivna prednost FFT-u u smislu članka 107. stavka 1. UFEU-a odstupanjem od načela nepristrane transakcije. |
| --- | --- |

(240)

U odjeljcima u nastavku, u uvodnim izjavama od 241. do 301., Komisija pojašnjuje zašto smatra da nekoliko tih metodoloških odabira, odabira parametara i usklađivanja [...] dovodi do smanjenja poreza koji duguje FFT u skladu s luksemburškim općim sustavom poreza na dobit trgovačkih društava u odnosu na porez koji bi trebala platiti neintegrirana društva čija se oporeziva dobit određuju na temelju transakcija koje su zaključene u tržišnim uvjetima, a stoga i zašto se osporavanim poreznim mišljenjem, kojim su odobreni ti odabiri i usklađivanja, dodjeljuje selektivna prednost FFT-u u smislu članka 107. stavka 1. UFEU-a odstupanjem od načela nepristrane transakcije.

7.2.2.4.   Odabir MTMN-a i funkcionalna analiza u izvješću o transfernim cijenama

Odabir MTMN-a i funkcionalna analiza u izvješću o transfernim cijenama

| (241) | U pogledu odabira i., naknadu odobrenu osporavanim poreznim mišljenjem za funkcije i rizik koje je preuzeo FFT procijenio je porezni savjetnik metodom MTMN (118). Taj je odabir proveden među pet metoda koje su detaljno opisane i ispitane u Smjernicama OECD-a. Općenito se u tim Smjernicama zahtijeva da se nađe najprimjerenija metoda za procjenu cijene nepristrane transakcije u kontekstu transfernih cijena (119). |
| --- | --- |

(241)

U pogledu odabira i., naknadu odobrenu osporavanim poreznim mišljenjem za funkcije i rizik koje je preuzeo FFT procijenio je porezni savjetnik metodom MTMN (118). Taj je odabir proveden među pet metoda koje su detaljno opisane i ispitane u Smjernicama OECD-a. Općenito se u tim Smjernicama zahtijeva da se nađe najprimjerenija metoda za procjenu cijene nepristrane transakcije u kontekstu transfernih cijena (119).

118

119

| (242) | Osim toga, za primjenu metode potrebna je upotreba jednog ili više parametara kako bi se tom metodom moglo doći do stvarnog rezultata. Metoda i parametri ne mogu se birati nasumično. Potpunim prepuštanjem tih odabira poreznom obvezniku pogodovalo bi se integriranim prekograničnim grupama u odnosu na društva koja zaključuju transakcije na tržištu: naime, integrirane prekogranične grupe mogle bi same birati metodu i parametre utvrđivanja transfernih cijena unutar grupe radi izračuna svoje porezne osnovice, dok potonja društva ostvaruju transakcije u tržišnim uvjetima i nemaju mogućnost usklađivanja svoje porezne osnovice. Stoga se ti odabiri moraju temeljiti na cilju utvrđivanja cijene nepristrane transakcije za transakcije unutar grupe. |
| --- | --- |

(242)

Osim toga, za primjenu metode potrebna je upotreba jednog ili više parametara kako bi se tom metodom moglo doći do stvarnog rezultata. Metoda i parametri ne mogu se birati nasumično. Potpunim prepuštanjem tih odabira poreznom obvezniku pogodovalo bi se integriranim prekograničnim grupama u odnosu na društva koja zaključuju transakcije na tržištu: naime, integrirane prekogranične grupe mogle bi same birati metodu i parametre utvrđivanja transfernih cijena unutar grupe radi izračuna svoje porezne osnovice, dok potonja društva ostvaruju transakcije u tržišnim uvjetima i nemaju mogućnost usklađivanja svoje porezne osnovice. Stoga se ti odabiri moraju temeljiti na cilju utvrđivanja cijene nepristrane transakcije za transakcije unutar grupe.

| (243) | Međutim, kada se cijena nepristrane transakcije procjenjuje u svrhu transfernih cijena, primjenom metode koja je drugi najbolji odabir ne dodjeljuje se sustavno prednost integriranim prekograničnim grupama. Stoga, ako se odabere takva metoda i ako se primjenjuje zajedno s nizom pretjerano opreznih parametara, izračunana naknada ipak može dovesti do rezultata koji je, u tom posebnom slučaju, jednak poslovnom rezultatu temeljenom na tržištu, ili do pretjeranog poreznog opterećenja, u kojem se slučaju poreznim mišljenjem kojim se odobrava ta druga metoda ne dodjeljuje nikakva prednost u smislu članka 107. stavka 1. UFEU-a. |
| --- | --- |

(243)

Međutim, kada se cijena nepristrane transakcije procjenjuje u svrhu transfernih cijena, primjenom metode koja je drugi najbolji odabir ne dodjeljuje se sustavno prednost integriranim prekograničnim grupama. Stoga, ako se odabere takva metoda i ako se primjenjuje zajedno s nizom pretjerano opreznih parametara, izračunana naknada ipak može dovesti do rezultata koji je, u tom posebnom slučaju, jednak poslovnom rezultatu temeljenom na tržištu, ili do pretjeranog poreznog opterećenja, u kojem se slučaju poreznim mišljenjem kojim se odobrava ta druga metoda ne dodjeljuje nikakva prednost u smislu članka 107. stavka 1. UFEU-a.

| (244) | Naprotiv, čak i ako se odabere najprimjerenija metoda, kada se upotrebljava zajedno s pretjerano povoljnim parametrima, naknadom dobivenom zahvaljujući toj metodi može se podcijeniti porez koji duguje porezni obveznik te mu se tako može dodijeliti prednost u smislu članka 107. stavka 1. UFEU-a. |
| --- | --- |

(244)

Naprotiv, čak i ako se odabere najprimjerenija metoda, kada se upotrebljava zajedno s pretjerano povoljnim parametrima, naknadom dobivenom zahvaljujući toj metodi može se podcijeniti porez koji duguje porezni obveznik te mu se tako može dodijeliti prednost u smislu članka 107. stavka 1. UFEU-a.

| (245) | U odluci o pokretanju postupka Komisija je iskazala sumnje u pogledu činjenice da je moguće da MTMN nije najprimjerenija metoda za utvrđivanje naknade nepristrane transakcije i stoga oporezive dobiti FFT-a. U odnosu na ostale četiri metode opisane u Smjernicama OECD-a o transfernim cijenama, metoda CUP izravnija je te bi se njome, ako bi se primijenila, dobila pouzdanija približna vrijednost poslovnog rezultata temeljenog na tržištu. |
| --- | --- |

(245)

U odluci o pokretanju postupka Komisija je iskazala sumnje u pogledu činjenice da je moguće da MTMN nije najprimjerenija metoda za utvrđivanje naknade nepristrane transakcije i stoga oporezive dobiti FFT-a. U odnosu na ostale četiri metode opisane u Smjernicama OECD-a o transfernim cijenama, metoda CUP izravnija je te bi se njome, ako bi se primijenila, dobila pouzdanija približna vrijednost poslovnog rezultata temeljenog na tržištu.

| (246) | Međutim, s obzirom na podatke dostavljene tijekom formalnog istražnog postupka, Komisija prihvaća argument FFT-a prema kojem je moguće da metoda CUP nije najprimjerenija u slučaju FFT-a. Iz tih podataka proizlazi da FFT zaključuje transakcije s različitim ugovornim stranama grupe Fiat i da se primjenjive stope, oblik i dospijeće odobrenih kredita i obveznica koje izdaje FFT mijenjaju, čak i ako se čini da se razred odgovarajućih instrumenata ne mijenja. Prema tome, budući da je za primjenu metode CUP u svrhu utvrđivanja transfernih cijena potrebno naći slične transakcije za svaki pojedinačni zajam koji je odobrio FFT, čini se da je porezni savjetnik primjereno primijenio MTMN radi procjene naknade nepristrane transakcije za funkcije koje obavlja i rizik koji preuzima FFT. |
| --- | --- |

(246)

Međutim, s obzirom na podatke dostavljene tijekom formalnog istražnog postupka, Komisija prihvaća argument FFT-a prema kojem je moguće da metoda CUP nije najprimjerenija u slučaju FFT-a. Iz tih podataka proizlazi da FFT zaključuje transakcije s različitim ugovornim stranama grupe Fiat i da se primjenjive stope, oblik i dospijeće odobrenih kredita i obveznica koje izdaje FFT mijenjaju, čak i ako se čini da se razred odgovarajućih instrumenata ne mijenja. Prema tome, budući da je za primjenu metode CUP u svrhu utvrđivanja transfernih cijena potrebno naći slične transakcije za svaki pojedinačni zajam koji je odobrio FFT, čini se da je porezni savjetnik primjereno primijenio MTMN radi procjene naknade nepristrane transakcije za funkcije koje obavlja i rizik koji preuzima FFT.

| (247) | Komisija, osim toga, priznaje da se analiza transfernih cijena u pogledu FFT-a temelji na povratu na vlastiti kapital koji je prihvatljivi pokazatelj učinkovitosti za financijski sektor i da se funkcije koje je obavljao FFT mogu usporediti s funkcijama financijskih institucija. Naime, složenost strukture imovine i obveza FFT-a potvrđuje da to društvo obavlja funkciju pretvorbe dospijeća, kao i funkciju financijskog posredništva, s obzirom na to da je usmjereno prema vanjskim ulagačima kako bi ispunilo potrebe financiranja grupe (120). Komisija stoga smatra da je primjena MTMN-a radi utvrđivanja transfernih cijena u slučaju FFT-a primjeren odabir. |
| --- | --- |

(247)

Komisija, osim toga, priznaje da se analiza transfernih cijena u pogledu FFT-a temelji na povratu na vlastiti kapital koji je prihvatljivi pokazatelj učinkovitosti za financijski sektor i da se funkcije koje je obavljao FFT mogu usporediti s funkcijama financijskih institucija. Naime, složenost strukture imovine i obveza FFT-a potvrđuje da to društvo obavlja funkciju pretvorbe dospijeća, kao i funkciju financijskog posredništva, s obzirom na to da je usmjereno prema vanjskim ulagačima kako bi ispunilo potrebe financiranja grupe (120). Komisija stoga smatra da je primjena MTMN-a radi utvrđivanja transfernih cijena u slučaju FFT-a primjeren odabir.

120

7.2.2.5.   Iznos vlastitog kapitala na koji se plaća naknada

Iznos vlastitog kapitala na koji se plaća naknada

| (248) | Iako Komisija smatra da je porezni savjetnik primjereno upotrijebio MTMN u slučaju FFT-a, ipak smatra da nekoliko tih metodoloških odabira, odabira parametara i usklađivanja [...] koje je proveo porezni savjetnik tijekom primjene metode nije primjereno za izračun porezne osnovice FFT-a u Luksemburgu. |
| --- | --- |

(248)

Iako Komisija smatra da je porezni savjetnik primjereno upotrijebio MTMN u slučaju FFT-a, ipak smatra da nekoliko tih metodoloških odabira, odabira parametara i usklađivanja [...] koje je proveo porezni savjetnik tijekom primjene metode nije primjereno za izračun porezne osnovice FFT-a u Luksemburgu.

7.2.2.6.   Upotreba hipotetskih regulatornih vlastitih sredstava FFT-a kao pokazatelja razine dobiti

Upotreba hipotetskih regulatornih vlastitih sredstava FFT-a kao pokazatelja razine dobiti

| (249) | Komisija ne smatra da su regulatorna vlastita sredstva koja je odabrao porezni savjetnik primjeren pokazatelj razine dobiti tijekom primjene MTMN-a radi procjene naknade nepristrane transakcije za funkcije koje obavlja FFT. Komisija smatra da, s obzirom na to da je porezni savjetnik odabrao MTMN, zajedno s povratom na vlastiti kapital procijenjenim metodom MEDAF, potrebno je upotrebljavati računovodstveni vlastiti kapital kao pokazatelj razine dobiti na koju se primjenjuje povrat na vlastiti kapital radi izračuna te naknade, ako je traženi rezultat pouzdana približna vrijednost poslovnog rezultata temeljenog na tržištu. |
| --- | --- |

(249)

Komisija ne smatra da su regulatorna vlastita sredstva koja je odabrao porezni savjetnik primjeren pokazatelj razine dobiti tijekom primjene MTMN-a radi procjene naknade nepristrane transakcije za funkcije koje obavlja FFT. Komisija smatra da, s obzirom na to da je porezni savjetnik odabrao MTMN, zajedno s povratom na vlastiti kapital procijenjenim metodom MEDAF, potrebno je upotrebljavati računovodstveni vlastiti kapital kao pokazatelj razine dobiti na koju se primjenjuje povrat na vlastiti kapital radi izračuna te naknade, ako je traženi rezultat pouzdana približna vrijednost poslovnog rezultata temeljenog na tržištu.

| (250) | Točnije, kako bi se osiguralo da porezna osnovica FFT-a odražava pouzdanu približnu vrijednost poslovnog rezultata temeljenog na tržištu u skladu s načelom nepristrane transakcije, metoda upotrijebljena kako bi se došlo do naknade nepristrane transakcije u slučaju funkcija koje obavlja mora biti metodološki dosljedna s računovodstvenog gledišta, što nije slučaj odabira poreznog savjetnika. |
| --- | --- |

(250)

Točnije, kako bi se osiguralo da porezna osnovica FFT-a odražava pouzdanu približnu vrijednost poslovnog rezultata temeljenog na tržištu u skladu s načelom nepristrane transakcije, metoda upotrijebljena kako bi se došlo do naknade nepristrane transakcije u slučaju funkcija koje obavlja mora biti metodološki dosljedna s računovodstvenog gledišta, što nije slučaj odabira poreznog savjetnika.

| (251) | Izvješćem o transfernim cijenama potvrđeno je da se procijenjena porezna osnovica FFT-a sastoji od dvaju elemenata: „naknade za rizik” i „naknade za funkcije” (121). Porezni savjetnik utvrđuje prvi element, naknadu za rizik FFT-a, množenjem procjene vlastitog kapitala na koji se plaća naknada, koja se dobiva izračunom hipotetskih regulatornih vlastitih sredstava FFT-a po analogiji na temelju Okvira Basel II (122), sa zahtijevanim povratom na taj vlastiti kapital procijenjenim na temelju MEDAF-a. |
| --- | --- |

(251)

Izvješćem o transfernim cijenama potvrđeno je da se procijenjena porezna osnovica FFT-a sastoji od dvaju elemenata: „naknade za rizik” i „naknade za funkcije” (121). Porezni savjetnik utvrđuje prvi element, naknadu za rizik FFT-a, množenjem procjene vlastitog kapitala na koji se plaća naknada, koja se dobiva izračunom hipotetskih regulatornih vlastitih sredstava FFT-a po analogiji na temelju Okvira Basel II (122), sa zahtijevanim povratom na taj vlastiti kapital procijenjenim na temelju MEDAF-a.

121

122

| (252) | Međutim, procjena MEDAF-a odnosi se na zahtijevanu teoretsku stopu povrata na ulaganja u vlastiti kapital, a koeficijent beta koji se upotrebljava pri tom izračunu temelji se na kretanju povrata na cijene dionica društava (ili povrata na vlastiti kapital) (123). Stoga se izračunom MEDAF-a po strukturi dobiva povrat na vlastiti kapital, a ne povrat na bilo koju drugu vrstu vlastitih sredstava, kao što su hipotetska regulatorna vlastita sredstva utvrđena po analogiji primjenom Okvira Basel II (124). |
| --- | --- |

(252)

Međutim, procjena MEDAF-a odnosi se na zahtijevanu teoretsku stopu povrata na ulaganja u vlastiti kapital, a koeficijent beta koji se upotrebljava pri tom izračunu temelji se na kretanju povrata na cijene dionica društava (ili povrata na vlastiti kapital) (123). Stoga se izračunom MEDAF-a po strukturi dobiva povrat na vlastiti kapital, a ne povrat na bilo koju drugu vrstu vlastitih sredstava, kao što su hipotetska regulatorna vlastita sredstva utvrđena po analogiji primjenom Okvira Basel II (124).

123

124

| (253) | Povrat na vlastiti kapital omjer je profitabilnosti. Vlastita sredstva nadoknađuju se s pomoću neto dobiti društva, odnosno od prihoda se oduzimaju svi rashodi koje snosi potonje društvo u obavljanju svoje djelatnosti, ali i svi financijski rashodi plaćeni vjerovnicima. Ta neto dobit stoga je dobit koja ostaje društvu kako bi isplatilo naknade dioničarima: predstavlja povrat na vlastiti kapital raspodjelom ili povećanjem vrijednosti društva. Stoga je radi dosljednosti potrebno da povrat na vlastiti kapital bude jednak neto računovodstvenoj dobiti koja preostaje dioničarima nakon plaćanja svih drugih rashoda, podijeljenoj s računovodstvenom vrijednošću dionica (odnosno vlastitim sredstvima) koju dobit nadoknađuje. |
| --- | --- |

(253)

Povrat na vlastiti kapital omjer je profitabilnosti. Vlastita sredstva nadoknađuju se s pomoću neto dobiti društva, odnosno od prihoda se oduzimaju svi rashodi koje snosi potonje društvo u obavljanju svoje djelatnosti, ali i svi financijski rashodi plaćeni vjerovnicima. Ta neto dobit stoga je dobit koja ostaje društvu kako bi isplatilo naknade dioničarima: predstavlja povrat na vlastiti kapital raspodjelom ili povećanjem vrijednosti društva. Stoga je radi dosljednosti potrebno da povrat na vlastiti kapital bude jednak neto računovodstvenoj dobiti koja preostaje dioničarima nakon plaćanja svih drugih rashoda, podijeljenoj s računovodstvenom vrijednošću dionica (odnosno vlastitim sredstvima) koju dobit nadoknađuje.

| (254) | Suprotno tome, nije dosljedno uzimati u obzir računovodstvenu neto dobit društva kako bi se nadoknadila regulatorna vlastita sredstva. Regulatorna vlastita sredstva dobivena su procjenom koju je regulatorno tijelo provelo u pogledu najmanje razine kapitaliziranosti koju treba održavati banka ili neka druga financijska institucija. Kao takva ne predstavljaju pravo na dobit reguliranog subjekta u tom istom udjelu. Osim toga, financijske institucije moraju u svakom trenutku držati tu razinu vlastitih sredstava. U tim okolnostima, to znači da općenito drže više od zahtijevane razine regulatornih vlastitih sredstava kako bi raspolagala manevarskim prostorom koji im omogućuje da ne prekrše minimalne kapitalne zahtjeve u slučaju gubitaka, čime se zatim smanjuju raspoloživa vlastita sredstva. Sav vlastiti kapital koji premašuje zahtijevanu minimalnu razinu mora se nadoknađivati na jednak način s gledišta ulagača. |
| --- | --- |

(254)

Suprotno tome, nije dosljedno uzimati u obzir računovodstvenu neto dobit društva kako bi se nadoknadila regulatorna vlastita sredstva. Regulatorna vlastita sredstva dobivena su procjenom koju je regulatorno tijelo provelo u pogledu najmanje razine kapitaliziranosti koju treba održavati banka ili neka druga financijska institucija. Kao takva ne predstavljaju pravo na dobit reguliranog subjekta u tom istom udjelu. Osim toga, financijske institucije moraju u svakom trenutku držati tu razinu vlastitih sredstava. U tim okolnostima, to znači da općenito drže više od zahtijevane razine regulatornih vlastitih sredstava kako bi raspolagala manevarskim prostorom koji im omogućuje da ne prekrše minimalne kapitalne zahtjeve u slučaju gubitaka, čime se zatim smanjuju raspoloživa vlastita sredstva. Sav vlastiti kapital koji premašuje zahtijevanu minimalnu razinu mora se nadoknađivati na jednak način s gledišta ulagača.

| (255) | Prema tome, kako bi se zajamčila dosljedna metodologija s računovodstvenog gledišta, a stoga i pouzdana približna vrijednost poslovnog rezultata temeljenog na tržištu, porezni savjetnik FFT-a trebao je na računovodstveni vlastiti kapital FFT-a primijeniti povrat na vlastiti kapital izračunan metodom MEDAF. Vodoravne strelice u tablici u nastavku pokazuju koji bi pristupi bili dosljedni s metodološkog stajališta. Dijagonalna strelica pokazuje pristup koji je odabrao porezni savjetnik FFT-a:



  Mjere povrata
  Kapitalme osnove
  Povrat na vlastiti capital (ROE) = dobit / vlastita sredstva prema MSFI-ju
  Procijenio FFT metodom MEDAF s koeficijentom beta temeljenim na uzorku od 66 društava
  Vlastita sredstva prema MSFI-ju
  Dostupno u bilanci FFT-a
  Povrat na regulatorna vlastita sredstva = dobit / regulatorna vlastita sredstva
  Nema dostupne procjene
  Regulatorna vlastita sredstva na temelju okvira Basel II
  Netočnu procjenu regulatornih vlastitih sredstava dostavio je FFT |
| --- | --- |

(255)

Prema tome, kako bi se zajamčila dosljedna metodologija s računovodstvenog gledišta, a stoga i pouzdana približna vrijednost poslovnog rezultata temeljenog na tržištu, porezni savjetnik FFT-a trebao je na računovodstveni vlastiti kapital FFT-a primijeniti povrat na vlastiti kapital izračunan metodom MEDAF. Vodoravne strelice u tablici u nastavku pokazuju koji bi pristupi bili dosljedni s metodološkog stajališta. Dijagonalna strelica pokazuje pristup koji je odabrao porezni savjetnik FFT-a:

Mjere povrata

Kapitalme osnove

Povrat na vlastiti capital (ROE) = dobit / vlastita sredstva prema MSFI-ju

Procijenio FFT metodom MEDAF s koeficijentom beta temeljenim na uzorku od 66 društava

Vlastita sredstva prema MSFI-ju

Dostupno u bilanci FFT-a

Povrat na regulatorna vlastita sredstva = dobit / regulatorna vlastita sredstva

Nema dostupne procjene

Regulatorna vlastita sredstva na temelju okvira Basel II

Netočnu procjenu regulatornih vlastitih sredstava dostavio je FFT

| (256) | Primjenom nedosljedne metodologije koja se sastoji od primjene povrata vlastitog kapitala na hipotetska regulatorna vlastita sredstva FFT-a, porezni savjetnik FFT-a dolazi do procijenjene razine naknade za funkcije koje obavlja i rizike koje snosi FFT, a koja ne čini pouzdanu približnu vrijednost poslovnog rezultata temeljenog na tržištu. Naime, njezin manjak dosljednosti ima znatan utjecaj na oporezivu naknadu FFT-a u Luksemburgu. Računovodstveni vlastiti kapital FFT-a 2011. iznosio je 287,5 milijuna EUR, ali porezni savjetnik upotrebljava hipotetska regulatorna vlastita sredstva FFT-a, odnosno 28,5 milijuna EUR, kao pokazatelj razine dobiti tijekom primjene MTMN-a. Primjenom procijenjenog povrata na vlastiti kapital do kojeg je porezni savjetnik došao s pomoću metode MEDAF na hipotetska regulatorna vlastita sredstva FFT-a, a ne na računovodstveni vlastiti kapital, oporeziva naknada FFT-a u Luksemburgu dijeli se s deset (125). Drugim riječima, metodološki odabiri poreznog savjetnika dovode do smanjenja porezne osnovice FFT-a u Luksemburgu u odnosu na porezno neintegrirana društva čiju oporezivu dobit određuju tržišni uvjeti. |
| --- | --- |

(256)

Primjenom nedosljedne metodologije koja se sastoji od primjene povrata vlastitog kapitala na hipotetska regulatorna vlastita sredstva FFT-a, porezni savjetnik FFT-a dolazi do procijenjene razine naknade za funkcije koje obavlja i rizike koje snosi FFT, a koja ne čini pouzdanu približnu vrijednost poslovnog rezultata temeljenog na tržištu. Naime, njezin manjak dosljednosti ima znatan utjecaj na oporezivu naknadu FFT-a u Luksemburgu. Računovodstveni vlastiti kapital FFT-a 2011. iznosio je 287,5 milijuna EUR, ali porezni savjetnik upotrebljava hipotetska regulatorna vlastita sredstva FFT-a, odnosno 28,5 milijuna EUR, kao pokazatelj razine dobiti tijekom primjene MTMN-a. Primjenom procijenjenog povrata na vlastiti kapital do kojeg je porezni savjetnik došao s pomoću metode MEDAF na hipotetska regulatorna vlastita sredstva FFT-a, a ne na računovodstveni vlastiti kapital, oporeziva naknada FFT-a u Luksemburgu dijeli se s deset (125). Drugim riječima, metodološki odabiri poreznog savjetnika dovode do smanjenja porezne osnovice FFT-a u Luksemburgu u odnosu na porezno neintegrirana društva čiju oporezivu dobit određuju tržišni uvjeti.

125

| (257) | Budući da je razina vlastitog kapitala FFT-a vidljiva i da se MEDAF-om dobiva procjena povrata na vlastiti kapital, porezni savjetnik trebao je upotrijebiti računovodstveni vlastiti kapital FFT-a tijekom primjene MTMN-a umjesto hipotetske razine regulatornih vlastitih sredstava u svrhu utvrđivanja porezne osnovice FFT-a u Luksemburgu u skladu s načelom nepristrane transakcije. |
| --- | --- |

(257)

Budući da je razina vlastitog kapitala FFT-a vidljiva i da se MEDAF-om dobiva procjena povrata na vlastiti kapital, porezni savjetnik trebao je upotrijebiti računovodstveni vlastiti kapital FFT-a tijekom primjene MTMN-a umjesto hipotetske razine regulatornih vlastitih sredstava u svrhu utvrđivanja porezne osnovice FFT-a u Luksemburgu u skladu s načelom nepristrane transakcije.

| (258) | Komisija osporava argument FFT-a u tom pogledu prema kojem za utvrđivanje transfernih cijena nije potrebno uzeti u obzir njegovu stvarnu razinu vlastitog kapitala jer ta razina proizlazi iz ranijih odluka (126). Tim se argumentom tvrdi da je razina računovodstvenog vlastitog kapitala FFT-a previsoka iz povijesnih razloga i da se stoga ne treba nadoknaditi. Međutim, taj argument nije u skladu s tržišnim zahtjevima s obzirom na to da na konkurentnom tržištu nije održiva razina vlastitog kapitala koja je niža od optimalne. Naime, društvima je skuplje nadoknađivati vlastiti kapital nego potraživanja. Prema tome, ako bi društvo koje posluje u uvjetima slobodnog tržišnog natjecanja imalo pretjeranu razinu kapitala iz povijesnih razloga, kao što tvrdi FFT, ono bi svojim dioničarima vratilo višak vlastitog kapitala (na primjer, otkupom ili raspodjelom dionica) jer se ta sredstva mogu učinkovitije iskoristiti u drugim projektima ulaganja. Tijekom izračuna porezne osnovice društava koja posluju u uvjetima slobodnog tržišnog natjecanja, ta su društva dužna u cijelosti nadoknaditi vlastiti kapital koji su uložili njihovi dioničari u visini koja se može smatrati usklađenom s tržišnim zahtjevima. |
| --- | --- |

(258)

Komisija osporava argument FFT-a u tom pogledu prema kojem za utvrđivanje transfernih cijena nije potrebno uzeti u obzir njegovu stvarnu razinu vlastitog kapitala jer ta razina proizlazi iz ranijih odluka (126). Tim se argumentom tvrdi da je razina računovodstvenog vlastitog kapitala FFT-a previsoka iz povijesnih razloga i da se stoga ne treba nadoknaditi. Međutim, taj argument nije u skladu s tržišnim zahtjevima s obzirom na to da na konkurentnom tržištu nije održiva razina vlastitog kapitala koja je niža od optimalne. Naime, društvima je skuplje nadoknađivati vlastiti kapital nego potraživanja. Prema tome, ako bi društvo koje posluje u uvjetima slobodnog tržišnog natjecanja imalo pretjeranu razinu kapitala iz povijesnih razloga, kao što tvrdi FFT, ono bi svojim dioničarima vratilo višak vlastitog kapitala (na primjer, otkupom ili raspodjelom dionica) jer se ta sredstva mogu učinkovitije iskoristiti u drugim projektima ulaganja. Tijekom izračuna porezne osnovice društava koja posluju u uvjetima slobodnog tržišnog natjecanja, ta su društva dužna u cijelosti nadoknaditi vlastiti kapital koji su uložili njihovi dioničari u visini koja se može smatrati usklađenom s tržišnim zahtjevima.

126

| (259) | U Smjernicama OECD-a o transfernim cijenama navedeno je da povrat na kapital može biti dobar pokazatelj razine dobiti tijekom primjene MTMN-a u kapitalno intenzivnim financijskim djelatnostima (127) U tim istim Smjernicama upućuje se i na „uloženi kapital” kao na mogući primjereni pokazatelj razine dobiti tijekom primjene MTMN-a (128). Iako pojam „uloženog kapitala” nije preciznije određen u Smjernicama OECD-a, ne čini se da odgovara nazivu regulatornih vlastitih sredstava koji se upotrebljava u Okvirima Basel II ili Basel III ili u direktivama kojima se prenose. |
| --- | --- |

(259)

U Smjernicama OECD-a o transfernim cijenama navedeno je da povrat na kapital može biti dobar pokazatelj razine dobiti tijekom primjene MTMN-a u kapitalno intenzivnim financijskim djelatnostima (127) U tim istim Smjernicama upućuje se i na „uloženi kapital” kao na mogući primjereni pokazatelj razine dobiti tijekom primjene MTMN-a (128). Iako pojam „uloženog kapitala” nije preciznije određen u Smjernicama OECD-a, ne čini se da odgovara nazivu regulatornih vlastitih sredstava koji se upotrebljava u Okvirima Basel II ili Basel III ili u direktivama kojima se prenose.

127

128

| (260) | Ni u Okružnici nije dodatno određen kapital koji treba služiti kako pokazatelj razine dobiti tijekom primjene MTMN-a (129). U njoj je istaknuta razlika između dvije moguće osnove naknade za funkcije financiranja i riznice, odnosno između vrijednosti dodijeljenih zajmova i obujma imovine pod upravljanjem (130). Odabirom MTMN-a s hipotetskim regulatornim vlastitim sredstvima kao osnovom, FFT se ipak ne odlučuje za naknadu koja se izravno temelji na vrijednosti dodijeljenih zajmova, dok imovina pod upravljanjem upućuje na imovinu koja se drži u ime trećih osoba (na primjer, upravitelja fondova), a tu funkciju FFT u načelu ne obavlja. |
| --- | --- |

(260)

Ni u Okružnici nije dodatno određen kapital koji treba služiti kako pokazatelj razine dobiti tijekom primjene MTMN-a (129). U njoj je istaknuta razlika između dvije moguće osnove naknade za funkcije financiranja i riznice, odnosno između vrijednosti dodijeljenih zajmova i obujma imovine pod upravljanjem (130). Odabirom MTMN-a s hipotetskim regulatornim vlastitim sredstvima kao osnovom, FFT se ipak ne odlučuje za naknadu koja se izravno temelji na vrijednosti dodijeljenih zajmova, dok imovina pod upravljanjem upućuje na imovinu koja se drži u ime trećih osoba (na primjer, upravitelja fondova), a tu funkciju FFT u načelu ne obavlja.

129

130

| (261) | U svakom slučaju, iako se računovodstveni vlastiti kapital uobičajeno u financijskom sektoru upotrebljava kao osnova za izračun profitabilnosti društva, Komisija potvrđuje da se u načelu neka druga osnova kapitala može upotrebljavati za primjenu MTMN-a u svrhu utvrđivanja transfernih cijena, pod uvjetom da je metodologija koja je upotrijebljena kako bi se došlo do naknade transakcija unutar grupe dosljedna. U konkretnom slučaju FFT-a Komisija, međutim, smatra da je odabir poreznog savjetnika u tom pogledu, odnosno odabir hipotetskih regulatornih vlastitih sredstava FFT-a, neprimjeren za dobivanje pouzdane približne vrijednosti poslovnog rezultata temeljenog na tržištu, i to iz razloga navedenih u nastavku. |
| --- | --- |

(261)

U svakom slučaju, iako se računovodstveni vlastiti kapital uobičajeno u financijskom sektoru upotrebljava kao osnova za izračun profitabilnosti društva, Komisija potvrđuje da se u načelu neka druga osnova kapitala može upotrebljavati za primjenu MTMN-a u svrhu utvrđivanja transfernih cijena, pod uvjetom da je metodologija koja je upotrijebljena kako bi se došlo do naknade transakcija unutar grupe dosljedna. U konkretnom slučaju FFT-a Komisija, međutim, smatra da je odabir poreznog savjetnika u tom pogledu, odnosno odabir hipotetskih regulatornih vlastitih sredstava FFT-a, neprimjeren za dobivanje pouzdane približne vrijednosti poslovnog rezultata temeljenog na tržištu, i to iz razloga navedenih u nastavku.

| (262) | Prvo, budući da FFT nije regulirani financijski subjekt na koji se primjenjuje Okvir Basel II, ako se on upotrebljava samo u porezne svrhe, teško je provjeriti njegovu primjenu kako bi se procijenila hipotetska regulatorna vlastita sredstva. Naime, Okvirom Basel II utvrđena su zahtijevana regulatorna vlastita sredstva kao udio imovine koju drži institucija, ponderiran rizikom s kojim je povezana sva ta imovina. Konkretno, ponderiranje rizika u pogledu svake imovine, koje se provodi u tu regulatornu svrhu, ovisi osobito o kreditnom rejtingu ugovorne strane, ali i o drugim kriterijima koji se procjenjuju za svaku pojedinu imovinu. Zadaća koju ima uprava da provjeri ponderiranje rizika u pogledu svake imovine izlazi iz njezina okvira bonitetnog nadzora kada to ponderiranje služi izračunu porezne osnovice za utvrđivanje transfernih cijena, a ne minimalnih zahtjeva regulatornih vlastitih sredstava. Stoga nije vrlo vjerojatno da porezna uprava može lako provjeriti rezultate dobivene nakon te poslovne godine te da ih se može smatrati pouzdanom približnom vrijednošću poslovnog rezultata temeljenog na tržištu u skladu s načelom nepristrane transakcije. |
| --- | --- |

(262)

Prvo, budući da FFT nije regulirani financijski subjekt na koji se primjenjuje Okvir Basel II, ako se on upotrebljava samo u porezne svrhe, teško je provjeriti njegovu primjenu kako bi se procijenila hipotetska regulatorna vlastita sredstva. Naime, Okvirom Basel II utvrđena su zahtijevana regulatorna vlastita sredstva kao udio imovine koju drži institucija, ponderiran rizikom s kojim je povezana sva ta imovina. Konkretno, ponderiranje rizika u pogledu svake imovine, koje se provodi u tu regulatornu svrhu, ovisi osobito o kreditnom rejtingu ugovorne strane, ali i o drugim kriterijima koji se procjenjuju za svaku pojedinu imovinu. Zadaća koju ima uprava da provjeri ponderiranje rizika u pogledu svake imovine izlazi iz njezina okvira bonitetnog nadzora kada to ponderiranje služi izračunu porezne osnovice za utvrđivanje transfernih cijena, a ne minimalnih zahtjeva regulatornih vlastitih sredstava. Stoga nije vrlo vjerojatno da porezna uprava može lako provjeriti rezultate dobivene nakon te poslovne godine te da ih se može smatrati pouzdanom približnom vrijednošću poslovnog rezultata temeljenog na tržištu u skladu s načelom nepristrane transakcije.

| (263) | Drugo, budući da povrat na minimalna regulatorna vlastita sredstva nije pokazatelj učinkovitosti koji se uobičajeno upotrebljava u financijskom sektoru, prosjeci tih povrata uobičajeno nisu analizirani ni dostupni (131). Stoga svaki rezultat dobiven zahvaljujući toj osnovi kapitala zasigurno će dovesti do manje pouzdane približne vrijednosti poslovnog rezultata temeljenog na tržištu nego upotreba računovodstvenog vlastitog kapitala kao pokazatelja razine dobiti na koju se primjenjuje povrat na vlastiti kapital u skladu sa standardima sektora. |
| --- | --- |

(263)

Drugo, budući da povrat na minimalna regulatorna vlastita sredstva nije pokazatelj učinkovitosti koji se uobičajeno upotrebljava u financijskom sektoru, prosjeci tih povrata uobičajeno nisu analizirani ni dostupni (131). Stoga svaki rezultat dobiven zahvaljujući toj osnovi kapitala zasigurno će dovesti do manje pouzdane približne vrijednosti poslovnog rezultata temeljenog na tržištu nego upotreba računovodstvenog vlastitog kapitala kao pokazatelja razine dobiti na koju se primjenjuje povrat na vlastiti kapital u skladu sa standardima sektora.

131

| (264) | Treće, 66 usporedivih elemenata koje je porezni savjetnik odabrao radi procjene povrata na vlastiti kapital upotrebom MEDAF-a očito su neprimjereni za procjenu prosječnih regulatornih vlastitih sredstava u sektoru ili zahtijevanog povrata na ta vlastita sredstva. Naime, nekoliko tih društava nisu regulirani subjekti na koje se odnose okviri Basel (kao što su burze). Prema tome, ta društva ne bi mogla izračunati procjenu svojih zahtjeva regulatornih vlastitih sredstava te bi bilo nemoguće procijeniti minimalne regulatorne zahtjeve svake neregulirane institucije samo na temelju objavljenih podataka. |
| --- | --- |

(264)

Treće, 66 usporedivih elemenata koje je porezni savjetnik odabrao radi procjene povrata na vlastiti kapital upotrebom MEDAF-a očito su neprimjereni za procjenu prosječnih regulatornih vlastitih sredstava u sektoru ili zahtijevanog povrata na ta vlastita sredstva. Naime, nekoliko tih društava nisu regulirani subjekti na koje se odnose okviri Basel (kao što su burze). Prema tome, ta društva ne bi mogla izračunati procjenu svojih zahtjeva regulatornih vlastitih sredstava te bi bilo nemoguće procijeniti minimalne regulatorne zahtjeve svake neregulirane institucije samo na temelju objavljenih podataka.

| (265) | Osim toga, u ovom slučaju, upotrebom računovodstvenog vlastitog kapitala kao pokazatelja razine dobiti, porezni savjetnik ne bi morao izračunati različitu „naknadu za funkcije”, drugi element procijenjene porezne osnovice FFT-a u Luksemburgu, za koji se čini da se kao takav ne temelji ni na kakvoj pouzdanoj metodi, kao što je objašnjeno u uvodnoj izjavi 80. odluke o pokretanju postupka. Naime, čini se da ono što porezni savjetnik FFT-a u izvješću o transfernim cijenama naziva „vlastitim sredstvima koja se upotrebljavaju za obavljanje funkcija” ne odgovara nijednom od uobičajenih sastavnih dijelova vlastitih sredstava koja se upotrebljavaju u izračunu zahtjeva povrata u okviru procjene tržišta. Taj pojam nije definiran u izvješću o transfernim cijenama i ništa ne upućuje na to da takav rizik temeljen na nazivu koji je upotrijebio porezni savjetnik nije obuhvaćen jednom od kategorija regulatornih vlastitih sredstava, na primjer vlastitim sredstvima koja drži društvo za pokrivanje operativnog rizika, i osobito rizika povezanog s postupkom, da je porezni savjetnik točno procijenio hipotetska regulatorna vlastita sredstva FFT-a, što nije slučaj. U uvodnim izjavama od 277. do 289. u nastavku detaljno su opisane druge sumnje povezane s razvrstavanjem vlastitih sredstava na različite sastavne dijelove na koje se primjenjuju različite razine povrata, koje mogu biti jednake nuli. |
| --- | --- |

(265)

Osim toga, u ovom slučaju, upotrebom računovodstvenog vlastitog kapitala kao pokazatelja razine dobiti, porezni savjetnik ne bi morao izračunati različitu „naknadu za funkcije”, drugi element procijenjene porezne osnovice FFT-a u Luksemburgu, za koji se čini da se kao takav ne temelji ni na kakvoj pouzdanoj metodi, kao što je objašnjeno u uvodnoj izjavi 80. odluke o pokretanju postupka. Naime, čini se da ono što porezni savjetnik FFT-a u izvješću o transfernim cijenama naziva „vlastitim sredstvima koja se upotrebljavaju za obavljanje funkcija” ne odgovara nijednom od uobičajenih sastavnih dijelova vlastitih sredstava koja se upotrebljavaju u izračunu zahtjeva povrata u okviru procjene tržišta. Taj pojam nije definiran u izvješću o transfernim cijenama i ništa ne upućuje na to da takav rizik temeljen na nazivu koji je upotrijebio porezni savjetnik nije obuhvaćen jednom od kategorija regulatornih vlastitih sredstava, na primjer vlastitim sredstvima koja drži društvo za pokrivanje operativnog rizika, i osobito rizika povezanog s postupkom, da je porezni savjetnik točno procijenio hipotetska regulatorna vlastita sredstva FFT-a, što nije slučaj. U uvodnim izjavama od 277. do 289. u nastavku detaljno su opisane druge sumnje povezane s razvrstavanjem vlastitih sredstava na različite sastavne dijelove na koje se primjenjuju različite razine povrata, koje mogu biti jednake nuli.

naknadu za funkcije

| (266) | Prema tome, Komisija zaključuje da se osporavanim poreznim mišljenjem odstupa od poslovnog rezultata temeljenog na tržištu u skladu s načelom nepristrane transakcije jer je primijenjen odabir poreznog savjetnika, odnosno odabir hipotetskih regulatornih vlastitih sredstava FFT-a kao pokazatelja razine dobiti tijekom primjene MTMN-a, primjenjujući na njih povrat na vlastita sredstva procijenjen na temelju MEDAF-a u svrhu dobivanja sastavnog dijela oporezive dobiti FFT-a u Luksemburgu. Budući da taj metodološki odabir dovodi do smanjenja dospjelog poreza FFT-a na temelju luksemburškog općeg sustava poreza na dobit trgovačkih društava u odnosu na porezno neintegrirana društva koja zaključuju transakcije u tržišnim uvjetima (132), potrebno je smatrati da je osporavanim poreznim mišljenjem FFT-u dodijeljena selektivna prednost u smislu članka 107. stavka 1. UFEU-a. |
| --- | --- |

(266)

Prema tome, Komisija zaključuje da se osporavanim poreznim mišljenjem odstupa od poslovnog rezultata temeljenog na tržištu u skladu s načelom nepristrane transakcije jer je primijenjen odabir poreznog savjetnika, odnosno odabir hipotetskih regulatornih vlastitih sredstava FFT-a kao pokazatelja razine dobiti tijekom primjene MTMN-a, primjenjujući na njih povrat na vlastita sredstva procijenjen na temelju MEDAF-a u svrhu dobivanja sastavnog dijela oporezive dobiti FFT-a u Luksemburgu. Budući da taj metodološki odabir dovodi do smanjenja dospjelog poreza FFT-a na temelju luksemburškog općeg sustava poreza na dobit trgovačkih društava u odnosu na porezno neintegrirana društva koja zaključuju transakcije u tržišnim uvjetima (132), potrebno je smatrati da je osporavanim poreznim mišljenjem FFT-u dodijeljena selektivna prednost u smislu članka 107. stavka 1. UFEU-a.

132

7.2.2.7.   Nedosljedna primjena Okvira Basel II za izračun kapitala

Nedosljedna primjena Okvira Basel II za izračun kapitala

| (267) | Nadalje, ne dovodeći u pitanje prigovore Komisije u pogledu upotrebe hipotetskih regulatornih vlastitih sredstava FFT-a tijekom primjene MTMN-a, Komisija smatra i da se nedosljednim načinom na koji je porezni savjetnik FFT-a po analogiji primijenio Okvir Basel II kako bi dobio tu hipotetsku razinu regulatornih vlastitih sredstava dodjeljuje selektivna prednost FFT-u u smislu članka 107. stavka 7. UFEU-a jer iz njega proizlazi i smanjenje dospjelog poreza FFT-a na temelju luksemburškog općeg sustava poreza na dobit trgovačkih društava u odnosu na porezno neintegrirana društva koja zaključuju transakcije u tržišnim uvjetima. |
| --- | --- |

(267)

Nadalje, ne dovodeći u pitanje prigovore Komisije u pogledu upotrebe hipotetskih regulatornih vlastitih sredstava FFT-a tijekom primjene MTMN-a, Komisija smatra i da se nedosljednim načinom na koji je porezni savjetnik FFT-a po analogiji primijenio Okvir Basel II kako bi dobio tu hipotetsku razinu regulatornih vlastitih sredstava dodjeljuje selektivna prednost FFT-u u smislu članka 107. stavka 7. UFEU-a jer iz njega proizlazi i smanjenje dospjelog poreza FFT-a na temelju luksemburškog općeg sustava poreza na dobit trgovačkih društava u odnosu na porezno neintegrirana društva koja zaključuju transakcije u tržišnim uvjetima.

| (268) | Za točnu primjenu Okvira Basel II najprije se zahtijeva procjena imovine FFT-a ponderirane ovisno o riziku, a zatim primjena primjerenog omjera regulatornih vlastitih sredstava na tu procjenu. Porezni savjetnik FFT-a podcjenjuje oba elementa u izvješću o transfernim cijenama. |
| --- | --- |

(268)

Za točnu primjenu Okvira Basel II najprije se zahtijeva procjena imovine FFT-a ponderirane ovisno o riziku, a zatim primjena primjerenog omjera regulatornih vlastitih sredstava na tu procjenu. Porezni savjetnik FFT-a podcjenjuje oba elementa u izvješću o transfernim cijenama.

| (269) | Prvo, hipotetska imovina FFT-a ponderirana ovisno o riziku nije točno izračunana jer porezni savjetnik imovini unutar grupe pripisuje ponderiranje rizika jednako nuli (133). Kao što jasno proizlazi iz uvodne izjave (123), krediti unutar grupe, koji čine većinu imovine FFT-a, nisu nerizični, suprotno tvrdnjama Luksemburga i FFT-a, te ništa ne upućuje na to da za te kredite postoji manji rizik od kredita koje dodjeljuju banke. U svakom slučaju, s obzirom na činjenicu da se u internom dokumentu Fiata o politici transfernih cijena kreditni rizik i rizik druge ugovorne strane FFT-a kvalificiraju kao „ograničeni”, a ne kao nepostojeći, očito je neprimjereno ponderiranje rizika jednako nuli. Nadalje, hipotetska imovina FFT-a ponderirana ovisno o riziku nije točno izračunana jer ni Luksemburg ni FFT nikad nisu potkrijepili ponderiranje 20 % imovine trećih osoba. |
| --- | --- |

(269)

Prvo, hipotetska imovina FFT-a ponderirana ovisno o riziku nije točno izračunana jer porezni savjetnik imovini unutar grupe pripisuje ponderiranje rizika jednako nuli (133). Kao što jasno proizlazi iz uvodne izjave (123), krediti unutar grupe, koji čine većinu imovine FFT-a, nisu nerizični, suprotno tvrdnjama Luksemburga i FFT-a, te ništa ne upućuje na to da za te kredite postoji manji rizik od kredita koje dodjeljuju banke. U svakom slučaju, s obzirom na činjenicu da se u internom dokumentu Fiata o politici transfernih cijena kreditni rizik i rizik druge ugovorne strane FFT-a kvalificiraju kao „ograničeni”, a ne kao nepostojeći, očito je neprimjereno ponderiranje rizika jednako nuli. Nadalje, hipotetska imovina FFT-a ponderirana ovisno o riziku nije točno izračunana jer ni Luksemburg ni FFT nikad nisu potkrijepili ponderiranje 20 % imovine trećih osoba.

133

| (270) | Da je kao relevantno sredstvo usporedbe primijenjeno prosječno europsko ponderiranje rizika imovine banaka od 36 % na snazi 2010. (134) (koje je bilo dostupno kada je izdano osporavano porezno mišljenje) na svu imovinu FFT-a od 14 827 674 000 EUR da bi se pokazalo koja bi mogla biti točna razina hipotetske imovine FFT-a ponderirane ovisno o riziku, ta bi hipotetska imovina iznosila oko 5 338 000 000 EUR. Da je kao minimalna razina kapitaliziranosti prihvaćen omjer kapitalnih zahtjeva od 8 % predviđen Okvirom Basel, FFT bi morao raspolagati minimalnom hipotetskom razinom regulatornih vlastitih sredstava prema Okviru Basel II od oko 427 milijuna EUR, a ne minimalnom razinom od 28,5 milijuna EUR koju je procijenio porezni savjetnik FFT-a u izvješću o transfernim cijenama. |
| --- | --- |

(270)

Da je kao relevantno sredstvo usporedbe primijenjeno prosječno europsko ponderiranje rizika imovine banaka od 36 % na snazi 2010. (134) (koje je bilo dostupno kada je izdano osporavano porezno mišljenje) na svu imovinu FFT-a od 14 827 674 000 EUR da bi se pokazalo koja bi mogla biti točna razina hipotetske imovine FFT-a ponderirane ovisno o riziku, ta bi hipotetska imovina iznosila oko 5 338 000 000 EUR. Da je kao minimalna razina kapitaliziranosti prihvaćen omjer kapitalnih zahtjeva od 8 % predviđen Okvirom Basel, FFT bi morao raspolagati minimalnom hipotetskom razinom regulatornih vlastitih sredstava prema Okviru Basel II od oko 427 milijuna EUR, a ne minimalnom razinom od 28,5 milijuna EUR koju je procijenio porezni savjetnik FFT-a u izvješću o transfernim cijenama.

134

| (271) | Drugo, kreditni rizik i rizik druge ugovorne strane koje snosi FFT izračunava porezni savjetnik po analogiji s Okvirom Basel II (135), na temelju kojeg su banke dužne držati vlastita sredstva razmjerno svojoj ponderiranoj imovini ovisno o riziku, a taj je izračun proturječan tom Okviru. Za utvrđivanje vlastitih sredstava FFT-a izloženih riziku u analizi transfernih cijena, porezni savjetnik FFT-a za izračun tog rizika upotrebljava zahtjev omjera vlastitih sredstava od 6 %, dok točan omjer predviđen Okvirom iznosi 8 %. |
| --- | --- |

(271)

Drugo, kreditni rizik i rizik druge ugovorne strane koje snosi FFT izračunava porezni savjetnik po analogiji s Okvirom Basel II (135), na temelju kojeg su banke dužne držati vlastita sredstva razmjerno svojoj ponderiranoj imovini ovisno o riziku, a taj je izračun proturječan tom Okviru. Za utvrđivanje vlastitih sredstava FFT-a izloženih riziku u analizi transfernih cijena, porezni savjetnik FFT-a za izračun tog rizika upotrebljava zahtjev omjera vlastitih sredstava od 6 %, dok točan omjer predviđen Okvirom iznosi 8 %.

135

| (272) | Kao odgovor na zabrinutost koju je Komisija u tom pogledu izrazila u odluci o pokretanju postupka (136), FFT je opravdao omjer od 6 % pozivajući se na prenošenje zahtjeva na nebankovne financijske institucije u Italiji (137). Međutim, FFT nije iznio nikakvo drugo upućivanje na to prenošenje, a nije ni objasnio zašto bi prenošenje koje je proveo talijanski zakonodavac bilo primjenjivo u Luksemburgu ili bi moglo poslužiti kao referenca. |
| --- | --- |

(272)

Kao odgovor na zabrinutost koju je Komisija u tom pogledu izrazila u odluci o pokretanju postupka (136), FFT je opravdao omjer od 6 % pozivajući se na prenošenje zahtjeva na nebankovne financijske institucije u Italiji (137). Međutim, FFT nije iznio nikakvo drugo upućivanje na to prenošenje, a nije ni objasnio zašto bi prenošenje koje je proveo talijanski zakonodavac bilo primjenjivo u Luksemburgu ili bi moglo poslužiti kao referenca.

136

137

| (273) | Osim toga, dok bi se u kontekstu Okvira Basel II polovina zahtjeva od 8 % mogla sastojati od dopunskog kapitala, čini se da FFT ne posjeduje tu vrstu vlastitih sredstava koja se mogla upotrijebiti u regulatorne svrhe da se primijenio taj zahtjev. U nedostatku drugih prihvatljivih oblika raspoloživog kapitala, tih 8 % moralo bi se pokriti vlastitim kapitalom. |
| --- | --- |

(273)

Osim toga, dok bi se u kontekstu Okvira Basel II polovina zahtjeva od 8 % mogla sastojati od dopunskog kapitala, čini se da FFT ne posjeduje tu vrstu vlastitih sredstava koja se mogla upotrijebiti u regulatorne svrhe da se primijenio taj zahtjev. U nedostatku drugih prihvatljivih oblika raspoloživog kapitala, tih 8 % moralo bi se pokriti vlastitim kapitalom.

| (274) | Komisija, prema tome, ustraje u svojem mišljenju da omjer zahtjeva vlastitih sredstava na temelju Okvira Basel II iznosi 8 % te da je činjenicom da je porezni savjetnik upotrijebio omjer od 6 % i da ga je luksemburška porezna uprava prihvatila doveden u pitanje zaključak iznesen u osporavanom poreznom mišljenju, odnosno zaključak da raspoređivanje dobiti FFT-u koje iz toga proizlazi, odražava pouzdanu približnu vrijednost poslovnog rezultata temeljenog na tržištu u skladu s načelom nepristrane transakcije. |
| --- | --- |

(274)

Komisija, prema tome, ustraje u svojem mišljenju da omjer zahtjeva vlastitih sredstava na temelju Okvira Basel II iznosi 8 % te da je činjenicom da je porezni savjetnik upotrijebio omjer od 6 % i da ga je luksemburška porezna uprava prihvatila doveden u pitanje zaključak iznesen u osporavanom poreznom mišljenju, odnosno zaključak da raspoređivanje dobiti FFT-u koje iz toga proizlazi, odražava pouzdanu približnu vrijednost poslovnog rezultata temeljenog na tržištu u skladu s načelom nepristrane transakcije.

| (275) | Naposljetku, u pogledu izračuna operativnog rizika koji je proveo porezni savjetnik, iako Komisija prihvaća upotrebu postotka od 15 % na temelju objašnjenja koja su iznijeli FFT (138) i Luksemburg (139), čini se da osnovica na koju se primjenjuje ta marža od 15 % ne odgovara točnoj procjeni godišnjih bruto prihoda FFT-a. Porezni savjetnik FFT-a primjenjuje isključivo taj postotak na neto prihod od bankovnih depozita i kredita (140), što nije u skladu s metodologijom koju je naveo Luksemburg (141), dok se cijela djelatnost unutar grupe zanemaruje u izračunu bruto godišnjih prihoda. Međutim, bankovni krediti i depoziti čine samo mali dio imovine i obveza FFT-a. |
| --- | --- |

(275)

Naposljetku, u pogledu izračuna operativnog rizika koji je proveo porezni savjetnik, iako Komisija prihvaća upotrebu postotka od 15 % na temelju objašnjenja koja su iznijeli FFT (138) i Luksemburg (139), čini se da osnovica na koju se primjenjuje ta marža od 15 % ne odgovara točnoj procjeni godišnjih bruto prihoda FFT-a. Porezni savjetnik FFT-a primjenjuje isključivo taj postotak na neto prihod od bankovnih depozita i kredita (140), što nije u skladu s metodologijom koju je naveo Luksemburg (141), dok se cijela djelatnost unutar grupe zanemaruje u izračunu bruto godišnjih prihoda. Međutim, bankovni krediti i depoziti čine samo mali dio imovine i obveza FFT-a.

138

139

140

141

| (276) | Ukratko, Komisija zaključuje da, čak i ako su se minimalna hipotetska regulatorna vlastita sredstva FFT-a mogla prihvatiti kao pokazatelj razine dobiti tijekom primjene MTMN-a, porezni savjetnik podcijenio je ta vlastita sredstva primjenom proizvoljnog i niskog ponderacijskog faktora rizika na imovinu (isključivši većinu imovine iz ponderiranja rizika), primjenom omjera manjeg od minimuma propisanog Okvirom Basel II te neuključivanjem prihoda koji nastaju imovinom i obvezama grupe u bruto godišnje prihode FFT-a. Prema tome, Komisija zaključuje da se osporavanim poreznim mišljenjem, s obzirom na to da je u njemu prihvaćeni ti odabiri, odstupa od poslovnog rezultata temeljenog na tržištu u skladu s načelom nepristrane transakcije. Budući da ti odabiri dovode do smanjenja dospjelog poreza FFT-a na temelju luksemburškog općeg sustava poreza na dobit trgovačkih društava u odnosu na porezno neintegrirana društva koja zaključuju transakcije u tržišnim uvjetima, potrebno je smatrati da je osporavanim poreznim mišljenjem FFT-u dodijeljena selektivna prednost u smislu članka 107. stavka 1. UFEU-a. |
| --- | --- |

(276)

Ukratko, Komisija zaključuje da, čak i ako su se minimalna hipotetska regulatorna vlastita sredstva FFT-a mogla prihvatiti kao pokazatelj razine dobiti tijekom primjene MTMN-a, porezni savjetnik podcijenio je ta vlastita sredstva primjenom proizvoljnog i niskog ponderacijskog faktora rizika na imovinu (isključivši većinu imovine iz ponderiranja rizika), primjenom omjera manjeg od minimuma propisanog Okvirom Basel II te neuključivanjem prihoda koji nastaju imovinom i obvezama grupe u bruto godišnje prihode FFT-a. Prema tome, Komisija zaključuje da se osporavanim poreznim mišljenjem, s obzirom na to da je u njemu prihvaćeni ti odabiri, odstupa od poslovnog rezultata temeljenog na tržištu u skladu s načelom nepristrane transakcije. Budući da ti odabiri dovode do smanjenja dospjelog poreza FFT-a na temelju luksemburškog općeg sustava poreza na dobit trgovačkih društava u odnosu na porezno neintegrirana društva koja zaključuju transakcije u tržišnim uvjetima, potrebno je smatrati da je osporavanim poreznim mišljenjem FFT-u dodijeljena selektivna prednost u smislu članka 107. stavka 1. UFEU-a.

7.2.2.8.   Neprimjereni odbitci od vlastitih sredstava na koja se plaća naknada

Neprimjereni odbitci od vlastitih sredstava na koja se plaća naknada

| (277) | Ne samo da porezni savjetnik podcjenjuje hipotetska regulatorna vlastita sredstva FFT-a, nego i primjenjuje nekoliko odbitaka od preostalog vlastitog kapitala FFT-a, kojima se odstupa od poslovnog rezultata temeljenog na tržištu. Kao što proizlazi iz tablice 2., da bi se dobio iznos koji porezni savjetnik naziva „vlastita sredstva kojima se pokrivaju obavljene funkcije”, preostali vlastiti kapital FFT-a, koji je umanjen za njegova podcijenjena hipotetska regulatorna vlastita sredstva, oduzima se od onoga što porezni savjetnik naziva „vlastita sredstva kojima se pokrivaju financijska ulaganja u FFNA i FFC”. Međutim, da su hipotetska regulatorna vlastita sredstva FFT-a bila točno procijenjena, vjerojatno vlastiti kapital ne bi bio veći od regulatornih vlastitih sredstava (142). Prema tome, ne bi bio primjenjiv nijedan od tih dvaju sastavnih dijelova vlastitih sredstava. |
| --- | --- |

(277)

Ne samo da porezni savjetnik podcjenjuje hipotetska regulatorna vlastita sredstva FFT-a, nego i primjenjuje nekoliko odbitaka od preostalog vlastitog kapitala FFT-a, kojima se odstupa od poslovnog rezultata temeljenog na tržištu. Kao što proizlazi iz tablice 2., da bi se dobio iznos koji porezni savjetnik naziva „vlastita sredstva kojima se pokrivaju obavljene funkcije”, preostali vlastiti kapital FFT-a, koji je umanjen za njegova podcijenjena hipotetska regulatorna vlastita sredstva, oduzima se od onoga što porezni savjetnik naziva „vlastita sredstva kojima se pokrivaju financijska ulaganja u FFNA i FFC”. Međutim, da su hipotetska regulatorna vlastita sredstva FFT-a bila točno procijenjena, vjerojatno vlastiti kapital ne bi bio veći od regulatornih vlastitih sredstava (142). Prema tome, ne bi bio primjenjiv nijedan od tih dvaju sastavnih dijelova vlastitih sredstava.

142

| (278) | Unatoč tom razmatranju Komisija smatra i da je odluka poreznog savjetnika da izdvoji sastavni dio vlastitih sredstava koji se naziva „vlastita sredstva kojima se pokrivaju financijska ulaganja u FFNA i FFC” te da mu se pripiše naknada jednaka nuli radi procjene porezne osnovice FFT-a neprimjerena (143) jer dovodi do smanjenja dospjelog poreza FFT-a na temelju luksemburškog općeg sustava poreza na dobit trgovačkih društava u odnosu na porezno neintegrirana društva koja zaključuju svoje transakcije u tržišnim uvjetima. |
| --- | --- |

(278)

Unatoč tom razmatranju Komisija smatra i da je odluka poreznog savjetnika da izdvoji sastavni dio vlastitih sredstava koji se naziva „vlastita sredstva kojima se pokrivaju financijska ulaganja u FFNA i FFC” te da mu se pripiše naknada jednaka nuli radi procjene porezne osnovice FFT-a neprimjerena (143) jer dovodi do smanjenja dospjelog poreza FFT-a na temelju luksemburškog općeg sustava poreza na dobit trgovačkih društava u odnosu na porezno neintegrirana društva koja zaključuju svoje transakcije u tržišnim uvjetima.

143

| (279) | Najprije, nije jasno je li odabir poreznog savjetnika da razdvoji dva sastavna dijela vlastitog kapitala takozvana primjena Okvira Basel II ili je to što je porezni savjetnik odbio udjele u FFNA-u i FFC-u bilo usklađivanje ad hoc, a te bi udjele odbio i od vlastitog kapitala FFT-a radi izračuna porezne osnovice FFT-a da je točno odabrao računovodstveni vlastiti kapital FFT-a kao pokazatelj razine dobiti tijekom primjene MTMN-a. Kao što je objašnjeno u uvodnoj izjavi 238., to je zato što se čini da se porezni savjetnik nije oslonio ni na kakvu metodologiju koja se uobičajeno upotrebljava tijekom razvrstavanja vlastitog kapitala FFT-a na tri sastavna dijela (144). |
| --- | --- |

(279)

Najprije, nije jasno je li odabir poreznog savjetnika da razdvoji dva sastavna dijela vlastitog kapitala takozvana primjena Okvira Basel II ili je to što je porezni savjetnik odbio udjele u FFNA-u i FFC-u bilo usklađivanje ad hoc, a te bi udjele odbio i od vlastitog kapitala FFT-a radi izračuna porezne osnovice FFT-a da je točno odabrao računovodstveni vlastiti kapital FFT-a kao pokazatelj razine dobiti tijekom primjene MTMN-a. Kao što je objašnjeno u uvodnoj izjavi 238., to je zato što se čini da se porezni savjetnik nije oslonio ni na kakvu metodologiju koja se uobičajeno upotrebljava tijekom razvrstavanja vlastitog kapitala FFT-a na tri sastavna dijela (144).

ad hoc

144

| (280) | U svakom slučaju, iz razloga navedenih u uvodnim izjavama od 281. do 290., neprimjeren je odabir poreznog savjetnika da tom sastavnom dijelu vlastitog kapitala FFT-a nazvanom „vlastita sredstva kojima se pokrivaju financijska ulaganja u FFNA i FFC” pripiše naknadu jednaku nuli. Budući da taj odabir stvarno dovodi do neopravdanog smanjenja vlastitog kapitala na koji se plaća naknada, a stoga i porezne osnovice FFT-a u porezne svrhe, za svaku metodologiju u području transfernih cijena koja se temelji na tom odabiru ne može se smatrati da dovodi do pouzdane približne vrijednosti poslovnog rezultata temeljenog na tržištu u skladu s načelom nepristrane transakcije. |
| --- | --- |

(280)

U svakom slučaju, iz razloga navedenih u uvodnim izjavama od 281. do 290., neprimjeren je odabir poreznog savjetnika da tom sastavnom dijelu vlastitog kapitala FFT-a nazvanom „vlastita sredstva kojima se pokrivaju financijska ulaganja u FFNA i FFC” pripiše naknadu jednaku nuli. Budući da taj odabir stvarno dovodi do neopravdanog smanjenja vlastitog kapitala na koji se plaća naknada, a stoga i porezne osnovice FFT-a u porezne svrhe, za svaku metodologiju u području transfernih cijena koja se temelji na tom odabiru ne može se smatrati da dovodi do pouzdane približne vrijednosti poslovnog rezultata temeljenog na tržištu u skladu s načelom nepristrane transakcije.

| (281) | Prvo, argumenti Luksemburga u pogledu mogućnosti odbitka udjela u drugim kreditnim institucijama na temelju Okvira Basel II nisu primjenjivi na slučaj FFT-a (145). Kao što je navedeno u uvodnoj izjavi 262., to nije samo zato što FFT nije regulirana institucija, nego i zato što se stavci tog Okvira na koje se pozivaju Luksemburg i FFT primjenjuju na nekonsolidirane subjekte, dok su u ovom slučaju FFNA i FFC konsolidirani subjekti. Naime, kao što je objašnjeno u uvodnoj izjavi 112., FFT dostavlja konsolidirana izvješća Luksemburgu. U načelu bi konsolidirana vlastita sredstva bila veća od vlastitih sredstava u nekonsolidiranim izvješćima FFT-a prije bilo kakvog odbitka udjela. Prema tome, ako bi Luksemburg i Fiat pravilno primijenili regulatorne odbitke, procjena vlastitog kapitala na koji bi se primjenjivao povrat na vlastiti kapital bila bi veća te bi, prema tome, porezna osnovica FFT-a koja iz toga proizlazi u Luksemburgu bila jednako tako veća. |
| --- | --- |

(281)

Prvo, argumenti Luksemburga u pogledu mogućnosti odbitka udjela u drugim kreditnim institucijama na temelju Okvira Basel II nisu primjenjivi na slučaj FFT-a (145). Kao što je navedeno u uvodnoj izjavi 262., to nije samo zato što FFT nije regulirana institucija, nego i zato što se stavci tog Okvira na koje se pozivaju Luksemburg i FFT primjenjuju na nekonsolidirane subjekte, dok su u ovom slučaju FFNA i FFC konsolidirani subjekti. Naime, kao što je objašnjeno u uvodnoj izjavi 112., FFT dostavlja konsolidirana izvješća Luksemburgu. U načelu bi konsolidirana vlastita sredstva bila veća od vlastitih sredstava u nekonsolidiranim izvješćima FFT-a prije bilo kakvog odbitka udjela. Prema tome, ako bi Luksemburg i Fiat pravilno primijenili regulatorne odbitke, procjena vlastitog kapitala na koji bi se primjenjivao povrat na vlastiti kapital bila bi veća te bi, prema tome, porezna osnovica FFT-a koja iz toga proizlazi u Luksemburgu bila jednako tako veća.

145

| (282) | Drugo, općenito u pogledu odbitaka od vlastitog kapitala u Okviru Basel II i u ocjeni računovodstvenog vlastitog kapitala FFT-a, Komisija smatra neprihvatljivim argument Luksemburga prema kojem je FFT-ova kupnja udjela bila u cijelosti financirana vlastitim kapitalom (146), odnosno načinom financiranja koji bi automatski značio da ta sredstva više nisu dostupna za pokrivanje drugih rizika koje snosi FFT. Izvori financiranja, neovisno o tome je li riječ o vlastitom kapitalu ili o dugovima koji su dio obveza u bilanci, ne pripisuju se odredivoj imovini, osim ako su obveze posebnim zakonskim odredbama povezane s imovinom ili posebnom cjelinom imovine (kao što je slučaj za hipotekarne obveznice). Ako s obvezama društva nije povezano nikakvo posebno potraživanje, vlastiti kapital i obveze zajedno pridonose financiranju imovine društva. U slučaju nesolventnosti, ta bi sredstva bila raspoloživa za pokrivanje gubitaka koji proizlaze iz imovine FFT-a, suprotno prethodno navedenom argumentu koji je istaknuo Luksemburg. Činjenica da iznosi odbijeni od vlastitog kapitala FFT-a navedeni u izvješću o transfernim cijenama odgovaraju kupovnoj cijeni FFNA-a i FFC-a (147) nikako ne utječe na činjenicu da se izvori financiranja u načelu ne mogu dodijeliti posebnoj imovini, što bi bilo točno za bilo koji iznos udjela. Vlastiti kapital FFT-a u cijelosti je raspoloživ za podupiranje solventnosti FFT-a te se na njega u cijelosti mora platiti naknada ovisno o rizicima imovine FFT-a. |
| --- | --- |

(282)

Drugo, općenito u pogledu odbitaka od vlastitog kapitala u Okviru Basel II i u ocjeni računovodstvenog vlastitog kapitala FFT-a, Komisija smatra neprihvatljivim argument Luksemburga prema kojem je FFT-ova kupnja udjela bila u cijelosti financirana vlastitim kapitalom (146), odnosno načinom financiranja koji bi automatski značio da ta sredstva više nisu dostupna za pokrivanje drugih rizika koje snosi FFT. Izvori financiranja, neovisno o tome je li riječ o vlastitom kapitalu ili o dugovima koji su dio obveza u bilanci, ne pripisuju se odredivoj imovini, osim ako su obveze posebnim zakonskim odredbama povezane s imovinom ili posebnom cjelinom imovine (kao što je slučaj za hipotekarne obveznice). Ako s obvezama društva nije povezano nikakvo posebno potraživanje, vlastiti kapital i obveze zajedno pridonose financiranju imovine društva. U slučaju nesolventnosti, ta bi sredstva bila raspoloživa za pokrivanje gubitaka koji proizlaze iz imovine FFT-a, suprotno prethodno navedenom argumentu koji je istaknuo Luksemburg. Činjenica da iznosi odbijeni od vlastitog kapitala FFT-a navedeni u izvješću o transfernim cijenama odgovaraju kupovnoj cijeni FFNA-a i FFC-a (147) nikako ne utječe na činjenicu da se izvori financiranja u načelu ne mogu dodijeliti posebnoj imovini, što bi bilo točno za bilo koji iznos udjela. Vlastiti kapital FFT-a u cijelosti je raspoloživ za podupiranje solventnosti FFT-a te se na njega u cijelosti mora platiti naknada ovisno o rizicima imovine FFT-a.

146

147

| (283) | U svakom slučaju, čini se da godišnja izvješća FFT-a ne potvrđuju navod Luksemburga prema kojem su ta stjecanja financirana vlastitim kapitalom, ako ta tvrdnja znači da je grupa FFT-u dala dodatni vlastiti kapital radi stjecanja FFNA-a i FFC-a. Naime, razina vlastitih sredstava FFT-a (odnosno kapital i rezerve) u 2010., odnosno prije stjecanja, iznosila je 286 000 000 EUR, a u 2011., odnosno nakon stjecanja, 287 000 000 EUR. |
| --- | --- |

(283)

U svakom slučaju, čini se da godišnja izvješća FFT-a ne potvrđuju navod Luksemburga prema kojem su ta stjecanja financirana vlastitim kapitalom, ako ta tvrdnja znači da je grupa FFT-u dala dodatni vlastiti kapital radi stjecanja FFNA-a i FFC-a. Naime, razina vlastitih sredstava FFT-a (odnosno kapital i rezerve) u 2010., odnosno prije stjecanja, iznosila je 286 000 000 EUR, a u 2011., odnosno nakon stjecanja, 287 000 000 EUR.

| (284) | Luksemburg ističe i da rashodi koji proizlaze iz udjela nisu porezno priznati u Luksemburgu te da se dividende ne mogu oporezivati (148). Budući da se za udjele u FFNA-u i FFC-u plaća naknada putem dividendi, ne bi ih trebalo oporezivati ni uzimati u obzir pri ocjeni obavljanih funkcija i preuzetih rizika (149). Taj je argument jednako tako potrebno odbiti, kao i sličan argument FFT-a (150). Komisija u tom pogledu tvrdi da FFNA i FFC nisu isplatili nikakve dividende tijekom razdoblja primjene osporavanog poreznog mišljenja. Međutim, da je jedno od tih društava to učinilo, time se nikako ne bi izmijenio izračun oporezive naknade FFT-a, s obzirom na to da je tu naknadu porezni savjetnik utvrdio metodom MTMN primijenjenom na vlastiti kapital. MTMN transakcijska je metoda koja se temelji na dobiti koja se primjenjuje na razini vlastitog kapitala za funkcije riznice koje obavlja FFT. Da je porezni savjetnik FFT-a umjesto toga upotrijebio metodu CUP za utvrđivanje transfernih cijena, pojedinačne transakcije ili tokove naknade kao što su pojedinačni krediti ili, u slučaju FFT-a, plaćanja dividendi bili bi relevantni za izračun oporezive naknade FFT-a. Naime, metodom CUP utvrđuju se cijene pojedinačnih transakcija, dok se metodom MTMN procjenjuje profitabilnost funkcije. Međutim, iz razloga navedenih u uvodnoj izjavi 161., porezni savjetnik FFT-a smatrao da je MTMN bila primjerenija metoda u slučaju FFT-a. Stoga isticanjem relevantnosti određenih vrsta naknada isplaćenih za određenu imovinu FFT-a (dividende), Luksemburg i FFT nastoje kombinirati metode CUP i MTMN radi izračuna oporezive naknade FFT-a, a da u izvješću o transfernim cijenama nisu nikako opravdali tu hibridnu metodu. Uzimajući u obzir činjenicu da je porezni savjetnik u tom izvješću opravdao primjenu MTMN-a, upotreba te kombinacije bez drugog opravdanja ne dovodi do pouzdane približne vrijednosti poslovnog rezultata temeljenog na tržištu. |
| --- | --- |

(284)

Luksemburg ističe i da rashodi koji proizlaze iz udjela nisu porezno priznati u Luksemburgu te da se dividende ne mogu oporezivati (148). Budući da se za udjele u FFNA-u i FFC-u plaća naknada putem dividendi, ne bi ih trebalo oporezivati ni uzimati u obzir pri ocjeni obavljanih funkcija i preuzetih rizika (149). Taj je argument jednako tako potrebno odbiti, kao i sličan argument FFT-a (150). Komisija u tom pogledu tvrdi da FFNA i FFC nisu isplatili nikakve dividende tijekom razdoblja primjene osporavanog poreznog mišljenja. Međutim, da je jedno od tih društava to učinilo, time se nikako ne bi izmijenio izračun oporezive naknade FFT-a, s obzirom na to da je tu naknadu porezni savjetnik utvrdio metodom MTMN primijenjenom na vlastiti kapital. MTMN transakcijska je metoda koja se temelji na dobiti koja se primjenjuje na razini vlastitog kapitala za funkcije riznice koje obavlja FFT. Da je porezni savjetnik FFT-a umjesto toga upotrijebio metodu CUP za utvrđivanje transfernih cijena, pojedinačne transakcije ili tokove naknade kao što su pojedinačni krediti ili, u slučaju FFT-a, plaćanja dividendi bili bi relevantni za izračun oporezive naknade FFT-a. Naime, metodom CUP utvrđuju se cijene pojedinačnih transakcija, dok se metodom MTMN procjenjuje profitabilnost funkcije. Međutim, iz razloga navedenih u uvodnoj izjavi 161., porezni savjetnik FFT-a smatrao da je MTMN bila primjerenija metoda u slučaju FFT-a. Stoga isticanjem relevantnosti određenih vrsta naknada isplaćenih za određenu imovinu FFT-a (dividende), Luksemburg i FFT nastoje kombinirati metode CUP i MTMN radi izračuna oporezive naknade FFT-a, a da u izvješću o transfernim cijenama nisu nikako opravdali tu hibridnu metodu. Uzimajući u obzir činjenicu da je porezni savjetnik u tom izvješću opravdao primjenu MTMN-a, upotreba te kombinacije bez drugog opravdanja ne dovodi do pouzdane približne vrijednosti poslovnog rezultata temeljenog na tržištu.

148

149

150

| (285) | Treće, tijekom primjene MTMN-a na temelju vlastitog kapitala, pri bilo kakvoj procjeni tog vlastitog kapitala potrebno je osigurati da se FFT-u točno odredi kapital u skladu sa standardima sektora. To proizlazi i iz pristupa koji je predviđen u Okružnici, prema kojem se smatra da su funkcije koje obavljaju financijska društva unutar grupe u biti slične funkcijama koje obavljaju neovisne financijske institucije. |
| --- | --- |

(285)

Treće, tijekom primjene MTMN-a na temelju vlastitog kapitala, pri bilo kakvoj procjeni tog vlastitog kapitala potrebno je osigurati da se FFT-u točno odredi kapital u skladu sa standardima sektora. To proizlazi i iz pristupa koji je predviđen u Okružnici, prema kojem se smatra da su funkcije koje obavljaju financijska društva unutar grupe u biti slične funkcijama koje obavljaju neovisne financijske institucije.

| (286) | Krajem 2011., odnosno referentnog datuma navedenog u izvješću o transfernim cijenama, prosječni omjer financijske poluge, koji je definiran kao odnos između osnovnog kapitala i ukupne izloženosti bilance (151), iznosio je, prema Europskom nadzornom tijelu za bankarstvo, 2,9 % za banke prve kontrolirane skupine (veće europske banke) i 3,3 % za banke druge kontrolirane skupine (manje europske banke). Primjena omjera financijske poluge (vlastita sredstva / ukupna imovina) u skladu sa standardima sektora (i s novim Okvirom Basel III) pokazuje da vlastita sredstva prema MSFI-ju FFT-a nisu veća od onih na tržištu. Naime, na temelju tog izračuna, omjer financijske poluge FFT-a iznosio je [2 – 3 %] (152), [...]. Drugim riječima, [...] na temelju razine vlastitog kapitala FFT-a nije moguć nikakav odbitak, bez obzira na to je li riječ o procijenjenom višku vlastitih sredstava ili o bilo kojem drugom udjelu jer bi se takvim odbitcima smanjila razina vlastitog kapitala FFT-a [...]. |
| --- | --- |

(286)

Krajem 2011., odnosno referentnog datuma navedenog u izvješću o transfernim cijenama, prosječni omjer financijske poluge, koji je definiran kao odnos između osnovnog kapitala i ukupne izloženosti bilance (151), iznosio je, prema Europskom nadzornom tijelu za bankarstvo, 2,9 % za banke prve kontrolirane skupine (veće europske banke) i 3,3 % za banke druge kontrolirane skupine (manje europske banke). Primjena omjera financijske poluge (vlastita sredstva / ukupna imovina) u skladu sa standardima sektora (i s novim Okvirom Basel III) pokazuje da vlastita sredstva prema MSFI-ju FFT-a nisu veća od onih na tržištu. Naime, na temelju tog izračuna, omjer financijske poluge FFT-a iznosio je [2 – 3 %] (152), [...]. Drugim riječima, [...] na temelju razine vlastitog kapitala FFT-a nije moguć nikakav odbitak, bez obzira na to je li riječ o procijenjenom višku vlastitih sredstava ili o bilo kojem drugom udjelu jer bi se takvim odbitcima smanjila razina vlastitog kapitala FFT-a [...].

151

152

| (287) | Prema tome, razina kapitaliziranosti FFT-a ne omogućuje nikakvo smanjenje vlastitog kapitala ili hipotetskih regulatornih vlastitih sredstava u porezne svrhe (153), [...]. S obzirom na taj zaključak, zabrinutost izražena u uvodnoj izjavi 80. odluke o pokretanju postupka u pogledu razine smanjene stope naknade viška vlastitih sredstava neosnovana je jer različita naknada nije primjenjiva. |
| --- | --- |

(287)

Prema tome, razina kapitaliziranosti FFT-a ne omogućuje nikakvo smanjenje vlastitog kapitala ili hipotetskih regulatornih vlastitih sredstava u porezne svrhe (153), [...]. S obzirom na taj zaključak, zabrinutost izražena u uvodnoj izjavi 80. odluke o pokretanju postupka u pogledu razine smanjene stope naknade viška vlastitih sredstava neosnovana je jer različita naknada nije primjenjiva.

153

| (288) | Četvrto, odbijanje od vlastitog kapitala FFT-a njegovih udjela u društvima FFNA i FFC radi izračuna procjene kapitala na koji se plaća naknada u okviru analize transfernih cijena pokazalo se iznimno nedosljednim kada se ista metodologija primjenjuje na izvješća FF-a. U skladu s internim dokumentom Fiata o politici transfernih cijena (154), naknada FFT-a i FF-a za utvrđivanje cijena kredita utvrđuje se istom metodom, ali je u tom dokumentu opisana isključivo primjena te metode za detaljno utvrđivanje porezne osnovice FFT-a. Međutim, da je vlastiti kapital FF-a na koji se plaća naknada procijenjen prema istoj metodi koja je primijenjena na FFT u izvješću o transfernim cijenama, u 2010., kada je FF držao udjele u FFNA-u i FFC-u, ta bi procjena upućivala na to da je vlastiti kapital FF-a negativan (155). Naime, krajem 2010. vlastiti kapital FF-a iznosio je 271 milijun EUR, dok je ukupna vrijednost udjela koji bi se morao odbiti od tog vlastitog kapitala, kad bi bila primijenjena ista metoda koja je odobrena u osporavanom poreznom mišljenju, iznosila 358 milijuna EUR. Prema tome, vlastiti kapital FF-a na koji se plaća naknada bio bi negativan, u iznosu od 87 milijuna EUR. Budući da je vrijednost udjela bila veća od ukupnog iznosa vlastitog kapitala FF-a, procjena kapitala na koji se plaća naknada istom metodom koja je primijenjena u izvješću o transfernim cijenama za utvrđivanje porezne osnovice FFT-a u Luksemburgu dovela bi do negativnog vlastitog kapitala, kao što je slučaj nesolventnih društava. Međutim, budući da je FF u to vrijeme bio solventan, to je dovoljno da se dokaže da se odbitak udjela od vlastitog kapitala FFT-a ne čini kao dobra metoda za izračun procjene kapitala na koji se plaća naknada radi utvrđivanja porezne osnovice FFT-a u Luksemburgu. |
| --- | --- |

(288)

Četvrto, odbijanje od vlastitog kapitala FFT-a njegovih udjela u društvima FFNA i FFC radi izračuna procjene kapitala na koji se plaća naknada u okviru analize transfernih cijena pokazalo se iznimno nedosljednim kada se ista metodologija primjenjuje na izvješća FF-a. U skladu s internim dokumentom Fiata o politici transfernih cijena (154), naknada FFT-a i FF-a za utvrđivanje cijena kredita utvrđuje se istom metodom, ali je u tom dokumentu opisana isključivo primjena te metode za detaljno utvrđivanje porezne osnovice FFT-a. Međutim, da je vlastiti kapital FF-a na koji se plaća naknada procijenjen prema istoj metodi koja je primijenjena na FFT u izvješću o transfernim cijenama, u 2010., kada je FF držao udjele u FFNA-u i FFC-u, ta bi procjena upućivala na to da je vlastiti kapital FF-a negativan (155). Naime, krajem 2010. vlastiti kapital FF-a iznosio je 271 milijun EUR, dok je ukupna vrijednost udjela koji bi se morao odbiti od tog vlastitog kapitala, kad bi bila primijenjena ista metoda koja je odobrena u osporavanom poreznom mišljenju, iznosila 358 milijuna EUR. Prema tome, vlastiti kapital FF-a na koji se plaća naknada bio bi negativan, u iznosu od 87 milijuna EUR. Budući da je vrijednost udjela bila veća od ukupnog iznosa vlastitog kapitala FF-a, procjena kapitala na koji se plaća naknada istom metodom koja je primijenjena u izvješću o transfernim cijenama za utvrđivanje porezne osnovice FFT-a u Luksemburgu dovela bi do negativnog vlastitog kapitala, kao što je slučaj nesolventnih društava. Međutim, budući da je FF u to vrijeme bio solventan, to je dovoljno da se dokaže da se odbitak udjela od vlastitog kapitala FFT-a ne čini kao dobra metoda za izračun procjene kapitala na koji se plaća naknada radi utvrđivanja porezne osnovice FFT-a u Luksemburgu.

154

155

| (289) | Osim toga, do tog nedosljednog rezultata došlo bi i kad bi FFT stekao nove udjele tijekom razdoblja primjene osporavanog poreznog mišljenja. Potvrđivanjem metodološki pogrešnog odbitka udjela, osporavano porezno mišljenje stvarno bi moglo dovesti do oporezivanja FFT-a u Luksemburgu jednakog nuli pod uvjetom da je zbog vrijednosti kasnije stečenih udjela kapital FFT-a na koji se plaća naknada jednak nuli ili dovodi do negativnog iznosa. U tom slučaju funkcije financiranja unutar grupe koje obavlja FFT mogu ostati identične, ali bi oporezivanje bilo znatno manje odnosno jednako nuli ako bi se primijenila metoda potvrđena u osporavanom poreznom mišljenju. |
| --- | --- |

(289)

Osim toga, do tog nedosljednog rezultata došlo bi i kad bi FFT stekao nove udjele tijekom razdoblja primjene osporavanog poreznog mišljenja. Potvrđivanjem metodološki pogrešnog odbitka udjela, osporavano porezno mišljenje stvarno bi moglo dovesti do oporezivanja FFT-a u Luksemburgu jednakog nuli pod uvjetom da je zbog vrijednosti kasnije stečenih udjela kapital FFT-a na koji se plaća naknada jednak nuli ili dovodi do negativnog iznosa. U tom slučaju funkcije financiranja unutar grupe koje obavlja FFT mogu ostati identične, ali bi oporezivanje bilo znatno manje odnosno jednako nuli ako bi se primijenila metoda potvrđena u osporavanom poreznom mišljenju.

| (290) | Da je porezni savjetnik FFT-a pravilno primijenio Okvir Basel II kako bi utvrdio transferne cijene, ti odbitci ne bi bili mogući s obzirom na trenutačnu razinu kapitaliziranosti FFT-a. Međutim, budući da FFT nije regulirani subjekt, nisu raspoloživi nikakvi podatci o razini ponderirane imovine ovisno o riziku koju bi regulatorno tijelo financijskih institucija smatralo prihvatljivom. Ta hipotetska razina regulatornih vlastitih sredstava ne omogućuje FFT-u niti da drži udjele ako se njihova vrijednost mora odbiti od tih vlastitih sredstava (156). |
| --- | --- |

(290)

Da je porezni savjetnik FFT-a pravilno primijenio Okvir Basel II kako bi utvrdio transferne cijene, ti odbitci ne bi bili mogući s obzirom na trenutačnu razinu kapitaliziranosti FFT-a. Međutim, budući da FFT nije regulirani subjekt, nisu raspoloživi nikakvi podatci o razini ponderirane imovine ovisno o riziku koju bi regulatorno tijelo financijskih institucija smatralo prihvatljivom. Ta hipotetska razina regulatornih vlastitih sredstava ne omogućuje FFT-u niti da drži udjele ako se njihova vrijednost mora odbiti od tih vlastitih sredstava (156).

156

| (291) | S obzirom na ta razmatranja, Komisija zaključuje da osporavano porezno mišljenje, prihvaćanjem prijedloga poreznog savjetnika da se primijeni povrat procijenjen metodom MEDAF na hipotetska regulatorna vlastita sredstva, koja su podcijenjena zbog nepravilne primjene Okvira Basel II i neprimjerenih odbitaka, odstupa od načela nepristrane transakcije. Budući da to odstupanje dovodi do smanjenja porezne osnovice FFT-a na temelju luksemburškog općeg sustava poreza na dobit trgovačkih društava u odnosu na porezno neintegrirana društva koja zaključuju transakcije u tržišnim uvjetima, potrebno je smatrati da je osporavanim poreznim mišljenjem FFT-u dodijeljena selektivna prednost u smislu članka 107. stavka 1. UFEU-a. |
| --- | --- |

(291)

S obzirom na ta razmatranja, Komisija zaključuje da osporavano porezno mišljenje, prihvaćanjem prijedloga poreznog savjetnika da se primijeni povrat procijenjen metodom MEDAF na hipotetska regulatorna vlastita sredstva, koja su podcijenjena zbog nepravilne primjene Okvira Basel II i neprimjerenih odbitaka, odstupa od načela nepristrane transakcije. Budući da to odstupanje dovodi do smanjenja porezne osnovice FFT-a na temelju luksemburškog općeg sustava poreza na dobit trgovačkih društava u odnosu na porezno neintegrirana društva koja zaključuju transakcije u tržišnim uvjetima, potrebno je smatrati da je osporavanim poreznim mišljenjem FFT-u dodijeljena selektivna prednost u smislu članka 107. stavka 1. UFEU-a.

7.2.2.9.   Zahtijevana razina povrata primijenjena na kapital na koji se plaća naknada

Zahtijevana razina povrata primijenjena na kapital na koji se plaća naknada

| (292) | Osim svojeg zaključka o nedosljednom načinu na koji je porezni savjetnik FFT-a tijekom primjene MTMN-a došao do procijenjenog iznosa kapitala na koji se plaća naknada, Komisija smatra da način na koji je porezni savjetnik FFT-a dobio procijenjenu razinu zahtijevanog povrata koji se primjenjuje na tu osnovicu kapitala ne dovodi do pouzdane približne vrijednosti poslovnog rezultata temeljenog na tržištu da stoga nije u skladu s načelom nepristrane transakcije iz razloga navedenih u nastavku u uvodnim izjavama od 293. do 300. |
| --- | --- |

(292)

Osim svojeg zaključka o nedosljednom načinu na koji je porezni savjetnik FFT-a tijekom primjene MTMN-a došao do procijenjenog iznosa kapitala na koji se plaća naknada, Komisija smatra da način na koji je porezni savjetnik FFT-a dobio procijenjenu razinu zahtijevanog povrata koji se primjenjuje na tu osnovicu kapitala ne dovodi do pouzdane približne vrijednosti poslovnog rezultata temeljenog na tržištu da stoga nije u skladu s načelom nepristrane transakcije iz razloga navedenih u nastavku u uvodnim izjavama od 293. do 300.

| (293) | Prvo, koeficijent beta od 0,29 koji je odredio porezni savjetnik za upotrebu u metodi MEDAF vjerojatno se ne podudara s koeficijentima beta društava financijskog sektora koji se smatraju valjanim usporedivim elementima u analizi transfernih cijena i koje je trebalo odrediti kao referentni parametar za procijenjenu razinu zahtijevanog povrata. Razina koeficijenta beta tih društava katkad je vrlo visoka (vidi tablicu 3.), često mnogo viša od prosječnog koeficijenta beta na tržištu, koji iznosi 1. Komisija upućuje, na primjer, na koeficijent beta podindeksa Stoxx 50 Bank, koji je iznosio 1,36 za razdoblje od 31. prosinca 2009. do 31. prosinca 2011. (157), te na činjenicu da gotovo sve banke koje sudjeluju u tom indeksu imaju koeficijent beta veći od 1. |
| --- | --- |

(293)

Prvo, koeficijent beta od 0,29 koji je odredio porezni savjetnik za upotrebu u metodi MEDAF vjerojatno se ne podudara s koeficijentima beta društava financijskog sektora koji se smatraju valjanim usporedivim elementima u analizi transfernih cijena i koje je trebalo odrediti kao referentni parametar za procijenjenu razinu zahtijevanog povrata. Razina koeficijenta beta tih društava katkad je vrlo visoka (vidi tablicu 3.), često mnogo viša od prosječnog koeficijenta beta na tržištu, koji iznosi 1. Komisija upućuje, na primjer, na koeficijent beta podindeksa Stoxx 50 Bank, koji je iznosio 1,36 za razdoblje od 31. prosinca 2009. do 31. prosinca 2011. (157), te na činjenicu da gotovo sve banke koje sudjeluju u tom indeksu imaju koeficijent beta veći od 1.

157

| (294) | Drugo, na popisu 66 društava navedenih u tablici 3. navedena su društva koja djeluju u poslovnim sektorima koji se uvelike razlikuju od sektora FFT-a, a na popisu su navedene i dvije središnje banke: Banque Nationale de Belgique i Schweizerische Nationalbank. Brojna društva u tom uzorku obavljaju specijalizirane financijske djelatnosti kao što je financijski najam ili otkup potraživanja ili su burze, a ne banke (158), dok brojne europske banke koje u načelu sudjeluju u djelatnostima financiranja veleprodaje nisu uključene u uzorak. Usporedivi elementi koje je porezni savjetnik odabrao za izračun koeficijenta beta nisu primjereni za taj zadatak kako bi se dobila pouzdana približna vrijednost poslovnog rezultata temeljenog na tržištu. |
| --- | --- |

(294)

Drugo, na popisu 66 društava navedenih u tablici 3. navedena su društva koja djeluju u poslovnim sektorima koji se uvelike razlikuju od sektora FFT-a, a na popisu su navedene i dvije središnje banke: Banque Nationale de Belgique i Schweizerische Nationalbank. Brojna društva u tom uzorku obavljaju specijalizirane financijske djelatnosti kao što je financijski najam ili otkup potraživanja ili su burze, a ne banke (158), dok brojne europske banke koje u načelu sudjeluju u djelatnostima financiranja veleprodaje nisu uključene u uzorak. Usporedivi elementi koje je porezni savjetnik odabrao za izračun koeficijenta beta nisu primjereni za taj zadatak kako bi se dobila pouzdana približna vrijednost poslovnog rezultata temeljenog na tržištu.

158

| (295) | Treće, neovisno o primjerenosti ili neprimjerenosti usporedivih elemenata koji se nalaze u uzorku koji je odredio porezni savjetnik FFT-a, u analizi transfernih cijena bez ikakvog se opravdanja za izračun koeficijenta beta ne upotrebljava medijan nego 25. percentil. Na taj način FFT zadržava relativno nizak koeficijent beta od 0,29, dok bi se medijanom uzorka dobio koeficijent beta od 0,64 (159). Međutim, u skladu s točkom 3.57. Smjernica OECD-a o transfernim cijenama, što ima više poteškoća s usporedivosti, to se više rasponom nepristrane transakcije mora uzimati u obzir središnja tendencija uzorka. |
| --- | --- |

(295)

Treće, neovisno o primjerenosti ili neprimjerenosti usporedivih elemenata koji se nalaze u uzorku koji je odredio porezni savjetnik FFT-a, u analizi transfernih cijena bez ikakvog se opravdanja za izračun koeficijenta beta ne upotrebljava medijan nego 25. percentil. Na taj način FFT zadržava relativno nizak koeficijent beta od 0,29, dok bi se medijanom uzorka dobio koeficijent beta od 0,64 (159). Međutim, u skladu s točkom 3.57. Smjernica OECD-a o transfernim cijenama, što ima više poteškoća s usporedivosti, to se više rasponom nepristrane transakcije mora uzimati u obzir središnja tendencija uzorka.

159

| (296) | Komisija u tom pogledu napominje da koeficijent beta predstavlja nediverzificirani rizik povrata na vlastiti kapital. U tom bi okviru portfelj kredita banaka u načelu bio više diverzificiran od portfelja FFT-a, čija se izloženost uglavnom odnosi na društva automobilskog sektora koja pripadaju grupi Fiat. Stoga se može smatrati da je porezni savjetnik FFT-a trebao odabrati element naveden više na popisu usporedivih elemenata za utvrđivanje koeficijenta beta, svakako iznad medijana, a ne 25. percentil. |
| --- | --- |

(296)

Komisija u tom pogledu napominje da koeficijent beta predstavlja nediverzificirani rizik povrata na vlastiti kapital. U tom bi okviru portfelj kredita banaka u načelu bio više diverzificiran od portfelja FFT-a, čija se izloženost uglavnom odnosi na društva automobilskog sektora koja pripadaju grupi Fiat. Stoga se može smatrati da je porezni savjetnik FFT-a trebao odabrati element naveden više na popisu usporedivih elemenata za utvrđivanje koeficijenta beta, svakako iznad medijana, a ne 25. percentil.

| (297) | Naime, u samoj se Okružnici izričito upućuje na rizik druge ugovorne strane, a osobito na sektorski rizik, koji je ovdje pojačan jer FFT posluje u samo jednom sektoru, kada se Okružnicom utvrđuje primjerena naknada. Iako u Okružnici nije posebno navedeno kako se ti rizici moraju uključiti u stvarni izračun naknade, metoda koju je odabrao porezni savjetnik FFT-a, čijom se primjenom rizici kredita unutar grupe (za razliku od potraživanja od trećih osoba) ni na koji način ne ponderiraju i stoga ne dovode ni do kakvog zahtjeva vlastitih sredstava te ni do kakve naknade, nije u skladu s Okružnicom. Prema tome, ne mogu se prihvatiti razmatranja koja se odnose na smanjeni rizik djelatnosti FFT-a. |
| --- | --- |

(297)

Naime, u samoj se Okružnici izričito upućuje na rizik druge ugovorne strane, a osobito na sektorski rizik, koji je ovdje pojačan jer FFT posluje u samo jednom sektoru, kada se Okružnicom utvrđuje primjerena naknada. Iako u Okružnici nije posebno navedeno kako se ti rizici moraju uključiti u stvarni izračun naknade, metoda koju je odabrao porezni savjetnik FFT-a, čijom se primjenom rizici kredita unutar grupe (za razliku od potraživanja od trećih osoba) ni na koji način ne ponderiraju i stoga ne dovode ni do kakvog zahtjeva vlastitih sredstava te ni do kakve naknade, nije u skladu s Okružnicom. Prema tome, ne mogu se prihvatiti razmatranja koja se odnose na smanjeni rizik djelatnosti FFT-a.

| (298) | Nadalje, u internom dokumentu Fiata o politici transfernih cijena istaknuta je važna funkcija koja nije navedena u izvješću o transfernim cijenama. Kao što je navedeno u uvodnoj izjavi 123., FFT ne obavlja samo funkcije navedene u tom izvješću, nego izdaje i jamstva u korist društava grupe Fiat. Stoga su 2013. ta jamstva iznosila 10 milijuna EUR (160). Nadalje, u dokumentu o politici transfernih cijena potvrđeno je i da, suprotno onome što je navedeno u izvješću o transfernim cijenama, krediti unutar grupe predstavljaju određen rizik druge ugovorne strane i kreditni rizik (161). [...] |
| --- | --- |

(298)

Nadalje, u internom dokumentu Fiata o politici transfernih cijena istaknuta je važna funkcija koja nije navedena u izvješću o transfernim cijenama. Kao što je navedeno u uvodnoj izjavi 123., FFT ne obavlja samo funkcije navedene u tom izvješću, nego izdaje i jamstva u korist društava grupe Fiat. Stoga su 2013. ta jamstva iznosila 10 milijuna EUR (160). Nadalje, u dokumentu o politici transfernih cijena potvrđeno je i da, suprotno onome što je navedeno u izvješću o transfernim cijenama, krediti unutar grupe predstavljaju određen rizik druge ugovorne strane i kreditni rizik (161). [...]

160

161

| (299) | U pogledu jamstava koja Fiat S.p.A. daje FFT-u, navedenih u primjedbama Luksemburga (162), ta jamstva pokrivaju obveze FFT-a, a ne njegovu imovinu. Stoga od njih imaju koristi nositelji izdanih jamstava, ali se njima ne smanjuje rizik imovine FFT-a. Dobit u pogledu troškova financiranja koja se ostvaruje garancijom na jamstvima i obveznicama koje izdaje Fiat S.p.A. odražava se na društva grupe putem mehanizma utvrđivanja cijena opisanog u uvodnoj izjavi 124. Naime, cijena kredita koji se dodjeljuju društvima izračunava se primjenom marže troškova financiranja financijskih društava, koja odražava dobit koja se eventualno ostvaruje jamstvom društva majke. |
| --- | --- |

(299)

U pogledu jamstava koja Fiat S.p.A. daje FFT-u, navedenih u primjedbama Luksemburga (162), ta jamstva pokrivaju obveze FFT-a, a ne njegovu imovinu. Stoga od njih imaju koristi nositelji izdanih jamstava, ali se njima ne smanjuje rizik imovine FFT-a. Dobit u pogledu troškova financiranja koja se ostvaruje garancijom na jamstvima i obveznicama koje izdaje Fiat S.p.A. odražava se na društva grupe putem mehanizma utvrđivanja cijena opisanog u uvodnoj izjavi 124. Naime, cijena kredita koji se dodjeljuju društvima izračunava se primjenom marže troškova financiranja financijskih društava, koja odražava dobit koja se eventualno ostvaruje jamstvom društva majke.

162

| (300) | S obzirom na ta razmatranja, Komisija smatra da se ni implicitnim ni eksplicitnim jamstvima ne smanjuje znatno rizik koji FFT preuzima pri obavljanju svojih funkcija. Taj je rizik veći od rizika iznesenog u izvješću o transfernim cijenama zbog postojanja jamstava koja se izdaju društvima grupe i koja dovode do velike izvanbilančne izloženosti te je stoga trebalo odabrati koeficijent beta veći od 25. percentila. |
| --- | --- |

(300)

S obzirom na ta razmatranja, Komisija smatra da se ni implicitnim ni eksplicitnim jamstvima ne smanjuje znatno rizik koji FFT preuzima pri obavljanju svojih funkcija. Taj je rizik veći od rizika iznesenog u izvješću o transfernim cijenama zbog postojanja jamstava koja se izdaju društvima grupe i koja dovode do velike izvanbilančne izloženosti te je stoga trebalo odabrati koeficijent beta veći od 25. percentila.

| (301) | Zaključno, Komisija smatra da osporavano porezno mišljenje, odobravanjem koeficijenta beta od 0,29 koji je odabrao porezni savjetnik tijekom primjene metode MEDAF radi utvrđivanja povrata na vlastiti kapital koji treba primijeniti na hipotetska regulatorna vlastita sredstva FFT-a, dovodi do raspoređivanja dobiti FFT-u kojim se odstupa od tržišnih uvjeta u skladu s načelom nepristrane transakcije. Budući da to odstupanje dovodi do smanjenja poreza koji FFT treba platiti na temelju luksemburškog općeg sustava poreza na dobit trgovačkih društava u odnosu na neintegrirana društva koja zaključuju transakcije u tržišnim uvjetima, potrebno je smatrati da je osporavanim poreznim mišljenjem FFT-u dodijeljena selektivna prednost u smislu članka 107. stavka 1. UFEU-a. |
| --- | --- |

(301)

Zaključno, Komisija smatra da osporavano porezno mišljenje, odobravanjem koeficijenta beta od 0,29 koji je odabrao porezni savjetnik tijekom primjene metode MEDAF radi utvrđivanja povrata na vlastiti kapital koji treba primijeniti na hipotetska regulatorna vlastita sredstva FFT-a, dovodi do raspoređivanja dobiti FFT-u kojim se odstupa od tržišnih uvjeta u skladu s načelom nepristrane transakcije. Budući da to odstupanje dovodi do smanjenja poreza koji FFT treba platiti na temelju luksemburškog općeg sustava poreza na dobit trgovačkih društava u odnosu na neintegrirana društva koja zaključuju transakcije u tržišnim uvjetima, potrebno je smatrati da je osporavanim poreznim mišljenjem FFT-u dodijeljena selektivna prednost u smislu članka 107. stavka 1. UFEU-a.

7.2.2.10.   Zaključak o iznosu kapitala na koji se plaća naknada i zahtijevanoj razini povrata na taj kapital

Zaključak o iznosu kapitala na koji se plaća naknada i zahtijevanoj razini povrata na taj kapital

| (302) | Budući da se porezni savjetnik odlučio primijeniti MTMN u analizi transfernih cijena i s obzirom na prethodna razmatranja, Komisija smatra da, kako bi se FFT-u osigurala primjerena razina naknade temeljena na tržištu za funkcije financiranja i riznice koje obavlja unutar grupe Fiat u skladu s načelom nepristrane transakcije, ta se naknada mora utvrditi na temelju računovodstvenih vlastitih sredstava FFT-a u skladu s njegovim posebnim činjenicama i okolnostima. |
| --- | --- |

(302)

Budući da se porezni savjetnik odlučio primijeniti MTMN u analizi transfernih cijena i s obzirom na prethodna razmatranja, Komisija smatra da, kako bi se FFT-u osigurala primjerena razina naknade temeljena na tržištu za funkcije financiranja i riznice koje obavlja unutar grupe Fiat u skladu s načelom nepristrane transakcije, ta se naknada mora utvrditi na temelju računovodstvenih vlastitih sredstava FFT-a u skladu s njegovim posebnim činjenicama i okolnostima.

| (303) | Komisija prihvaća 2012. kao referentnu godinu za ocjenu porezne osnovice FFT-a u Luksemburgu. Komisija se ne protivi ni pretrazi u bazi usporedivih elemenata radi procjene povrata nepristrane transakcije, ali ustraje u svojim prigovorima u pogledu primjerenog odabira usporedivih elemenata iznesenima u uvodnoj izjavi 294. |
| --- | --- |

(303)

Komisija prihvaća 2012. kao referentnu godinu za ocjenu porezne osnovice FFT-a u Luksemburgu. Komisija se ne protivi ni pretrazi u bazi usporedivih elemenata radi procjene povrata nepristrane transakcije, ali ustraje u svojim prigovorima u pogledu primjerenog odabira usporedivih elemenata iznesenima u uvodnoj izjavi 294.

| (304) | Naime, u analizi u odjeljku 7.2.2.9. navedeno je da su rizici koje snosi FFT i koje je potrebno uzeti u obzir pri izračunu naknade nepristrane transakcije veći od rizika navedenih u izvješću o transfernim cijenama i da, stoga, povrat na vlastiti kapital prije primjene poreza od 6,05 % (i nakon poreza od 4,3 %) prihvaćen osporavanim poreznim mišljenjem, koji je porezni savjetnik FTT-a izračunao metodom MEDAF, uvelike nadilazi povrat na vlastiti kapital koji se zahtijeva u financijskom sektoru, a koji neprestano iznosi 10 % i više, čime se potvrđuje zaključak Komisije prema kojem usporedivi elementi koje je odabrao porezni savjetnik nisu bili primjereni. |
| --- | --- |

(304)

Naime, u analizi u odjeljku 7.2.2.9. navedeno je da su rizici koje snosi FFT i koje je potrebno uzeti u obzir pri izračunu naknade nepristrane transakcije veći od rizika navedenih u izvješću o transfernim cijenama i da, stoga, povrat na vlastiti kapital prije primjene poreza od 6,05 % (i nakon poreza od 4,3 %) prihvaćen osporavanim poreznim mišljenjem, koji je porezni savjetnik FTT-a izračunao metodom MEDAF, uvelike nadilazi povrat na vlastiti kapital koji se zahtijeva u financijskom sektoru, a koji neprestano iznosi 10 % i više, čime se potvrđuje zaključak Komisije prema kojem usporedivi elementi koje je odabrao porezni savjetnik nisu bili primjereni.

| (305) | Nadalje, usporedba prijavljene profitabilnosti FF-a i FFT-a, financijskih društava za poslovanje Fiata u europodručju, upućuje na to da razlika u dobiti između FF-a i FFT-a, unatoč sličnostima u strukturi imovine, funkcija i prihoda proizlazi iz namjere da se smanji razina prijavljene profitabilnosti u Luksemburgu. Na temelju strukture imovine i obveza te računa dobiti i gubitka FF-a i FFT-a (163), ta dva društva imaju vrlo sličan obujam bilance i strukturu imovine. Slični su i iznosi njihovih prihoda od kamata i njihovih rashoda. FF je glavna ugovorna strana FFT-a, koji s tržišta dobiva izvore financiranja i prenosi jedan dio financiranja na FF, koji ga pak pozajmljuje talijanskim društvima grupe Fiat. [...] |
| --- | --- |

(305)

Nadalje, usporedba prijavljene profitabilnosti FF-a i FFT-a, financijskih društava za poslovanje Fiata u europodručju, upućuje na to da razlika u dobiti između FF-a i FFT-a, unatoč sličnostima u strukturi imovine, funkcija i prihoda proizlazi iz namjere da se smanji razina prijavljene profitabilnosti u Luksemburgu. Na temelju strukture imovine i obveza te računa dobiti i gubitka FF-a i FFT-a (163), ta dva društva imaju vrlo sličan obujam bilance i strukturu imovine. Slični su i iznosi njihovih prihoda od kamata i njihovih rashoda. FF je glavna ugovorna strana FFT-a, koji s tržišta dobiva izvore financiranja i prenosi jedan dio financiranja na FF, koji ga pak pozajmljuje talijanskim društvima grupe Fiat. [...]

163

| (306) | Čini se da je cilj internog dokumenta Fiata o politici transfernih cijena plaćanje naknade dvama društvima sa sličnim povratom (164). Međutim, na razini društava, mnogo je viši zabilježeni i oporezivi stvarni povrat na vlastiti kapital FF-a nego za FFT-a. Na temelju podataka iz tablica u uvodnim izjavama 113. i 114., u tablicama u nastavku navedeni su ostvareni povrat na vlastiti kapital (ROE), izračunan za FF i FFT.









  FF | 2010. | 2011. | 2012. | 2013. |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Neto dobit u tisućama EUR | 17 292 | 25 290 | 24 450 | 10 514 |
| Vlastiti kapital u tisućama EUR | 271 047 | 268 610 | 268 837 | 256 053 |
| ROEl (%) | 6,4 | 9,4 | 9,1 | 4,1 |

(306)

Čini se da je cilj internog dokumenta Fiata o politici transfernih cijena plaćanje naknade dvama društvima sa sličnim povratom (164). Međutim, na razini društava, mnogo je viši zabilježeni i oporezivi stvarni povrat na vlastiti kapital FF-a nego za FFT-a. Na temelju podataka iz tablica u uvodnim izjavama 113. i 114., u tablicama u nastavku navedeni su ostvareni povrat na vlastiti kapital (ROE), izračunan za FF i FFT.

164

FF

2010.

2011.

2012.

2013.

Neto dobit u tisućama EUR

17 292

25 290

24 450

10 514

Vlastiti kapital u tisućama EUR

271 047

268 610

268 837

256 053

ROEl (%)

6,4

9,4

9,1

4,1

| FFT | 2010. | 2011. | 2012. | 2013. |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Neto dobit u tisućama EUR | 1 737 | 1 851 | 1 217 | 1 146 |
| Vlastiti kapital u tisućama EUR | 285 625 | 287 477 | 288 693 | 289 839 |
| ROE (%) | 0,6 | 0,6 | 0,4 | 0,4 |

FFT

2010.

2011.

2012.

2013.

Neto dobit u tisućama EUR

1 737

1 851

1 217

1 146

Vlastiti kapital u tisućama EUR

285 625

287 477

288 693

289 839

ROE (%)

0,6

0,6

0,4

0,4

| (307) | Iz tablica u uvodnoj izjavi 306. proizlazi da je za razdoblje od 2010. do 2013. prosječni povrat na vlastiti kapital iznosio 7,2 % za FF i 0,5 % za FFT, čime se ponovo potvrđuje da odabir poreznog savjetnika u pogledu usporedivih elemenata u izvješću o transfernim cijenama te povrat na vlastita sredstva koji iz toga proizlazi nisu bili primjereni. |
| --- | --- |

(307)

Iz tablica u uvodnoj izjavi 306. proizlazi da je za razdoblje od 2010. do 2013. prosječni povrat na vlastiti kapital iznosio 7,2 % za FF i 0,5 % za FFT, čime se ponovo potvrđuje da odabir poreznog savjetnika u pogledu usporedivih elemenata u izvješću o transfernim cijenama te povrat na vlastita sredstva koji iz toga proizlazi nisu bili primjereni.

| (308) | Kako bi se utvrdio primjereni povrat na vlastiti kapital koji je potrebno primijeniti na računovodstveni vlastiti kapital FFT-a, skupne statistike bankarskog sektora čine se primjerenijima nego skupina od 66 financijskih društava, za koja se čini da većinom obavljaju posebne financijske djelatnosti. Prvo bi rješenje u svakom slučaju omogućilo bolje približavanje središnjoj tendenciji. |
| --- | --- |

(308)

Kako bi se utvrdio primjereni povrat na vlastiti kapital koji je potrebno primijeniti na računovodstveni vlastiti kapital FFT-a, skupne statistike bankarskog sektora čine se primjerenijima nego skupina od 66 financijskih društava, za koja se čini da većinom obavljaju posebne financijske djelatnosti. Prvo bi rješenje u svakom slučaju omogućilo bolje približavanje središnjoj tendenciji.

| (309) | Kao što je navedeno u uvodnoj izjavi 304., trenutačni zahtijevani povrat na vlastiti kapital za europske banke iznosi oko 10 %, a ta je razina jednaka čak i tijekom financijske krize. Naime, podatci iz vremena osporavanog poreznog mišljenja potvrđuju tu razinu zahtijevanog povrata na vlastiti kapital. Stoga, prema publikaciji iz 2011. Banke za međunarodne namire „[n]aime, povrat na vlastita sredstva financijskih poduzetnika dugoročno iznosi, 11 – 12 %” (165). Nadalje, u jednoj studiji ESB-a iz 2011. utvrđeno je da „na prosječnoj razini kapitaliziranosti na uzorku [od 54 međunarodne banke], zahtijevani povrat na vlastiti kapital iznosi oko [...] 10,3 %” (166). Ta je razina jednako tako potvrđena u izvješćima o istraživanju vrijednosti nekretnina iz 2011. Tako Deutsche Bank navodi da „[Deutsche Bank] prati [cilj cijene dionice], koji odražava održivi povrat na vlastiti kapital iznad, ali oko deset,a trošak vlastitih sredstava koji se [Deutsche Bank] u trenutačnom ciklusu nada zadržati iznad 10 %” (167), dok Morgan Stanley i Oliver Wyman u izvješću o pretraživanju vrijednosti nekretnina od 19. ožujka 2015. utvrđuju ciljni povrat na 10 – 12 %. |
| --- | --- |

(309)

Kao što je navedeno u uvodnoj izjavi 304., trenutačni zahtijevani povrat na vlastiti kapital za europske banke iznosi oko 10 %, a ta je razina jednaka čak i tijekom financijske krize. Naime, podatci iz vremena osporavanog poreznog mišljenja potvrđuju tu razinu zahtijevanog povrata na vlastiti kapital. Stoga, prema publikaciji iz 2011. Banke za međunarodne namire „[n]aime, povrat na vlastita sredstva financijskih poduzetnika dugoročno iznosi, 11 – 12 %” (165). Nadalje, u jednoj studiji ESB-a iz 2011. utvrđeno je da „na prosječnoj razini kapitaliziranosti na uzorku [od 54 međunarodne banke], zahtijevani povrat na vlastiti kapital iznosi oko [...] 10,3 %” (166). Ta je razina jednako tako potvrđena u izvješćima o istraživanju vrijednosti nekretnina iz 2011. Tako Deutsche Bank navodi da „[Deutsche Bank] prati [cilj cijene dionice], koji odražava održivi povrat na vlastiti kapital iznad, ali oko deset,a trošak vlastitih sredstava koji se [Deutsche Bank] u trenutačnom ciklusu nada zadržati iznad 10 %” (167), dok Morgan Stanley i Oliver Wyman u izvješću o pretraživanju vrijednosti nekretnina od 19. ožujka 2015. utvrđuju ciljni povrat na 10 – 12 %.

165

166

167

| (310) | Komisija napominje i da naknada nepristrane transakcije ne smije biti manja od razlike između prihoda i rashoda društva. Posljedično, ako bi bilo potrebno uskladiti naknadu izdanih kredita i primljenih depozita FFT-a te ako bi naknada FFT-a koja bi iz toga proizašla bila veća od naknade izračunane na temelju transfernih cijena, trebala bi se oporezivati cijela zabilježena dobit jer treća osoba ne bi pristala smanjiti svoju naknadu bez opravdanog zahtjeva svojih ugovornih strana za povećanje primljene naknade za njihove depozite ili za smanjenje naknade plaćene za njihove primljene kredite. |
| --- | --- |

(310)

Komisija napominje i da naknada nepristrane transakcije ne smije biti manja od razlike između prihoda i rashoda društva. Posljedično, ako bi bilo potrebno uskladiti naknadu izdanih kredita i primljenih depozita FFT-a te ako bi naknada FFT-a koja bi iz toga proizašla bila veća od naknade izračunane na temelju transfernih cijena, trebala bi se oporezivati cijela zabilježena dobit jer treća osoba ne bi pristala smanjiti svoju naknadu bez opravdanog zahtjeva svojih ugovornih strana za povećanje primljene naknade za njihove depozite ili za smanjenje naknade plaćene za njihove primljene kredite.

| (311) | Komisija stoga smatra da, ako se MTMN upotrijebi u svrhu utvrđivanja transfernih cijena za izračun primjerene naknade koja pripada FFT-u za funkcije koje obavlja unutar grupe Fiat, točna procjena porezne osnovice FFT-a u Luksemburgu iznosi najmanje 10 % nakon primjene poreza na cijeli iznos njegovog računovodstvenog vlastitog kapitala, koji se smatra općenito usklađenim s prosjekom sektora u pogledu omjera financijske poluge. Porezna osnovica izračunana na tom temelju dovodi do raspodjele dobiti koja odražava uvjete na tržištu u skladu s načelom nepristrane transakcije jer je riječ o razini dobiti koju neovisne financijske institucije očekuju ostvariti na tržištu, tako da bilo koje porezno mišljenje kojim se prihvaća ta osnova za utvrđivanje dospjelog poreza FFT-a na temelju luksemburškog općeg sustava poreza na dobit trgovačkih društava ne dodjeljuje nikakvu selektivnu prednost u smislu članka 107. stavka 1. UFEU-a. |
| --- | --- |

(311)

Komisija stoga smatra da, ako se MTMN upotrijebi u svrhu utvrđivanja transfernih cijena za izračun primjerene naknade koja pripada FFT-u za funkcije koje obavlja unutar grupe Fiat, točna procjena porezne osnovice FFT-a u Luksemburgu iznosi najmanje 10 % nakon primjene poreza na cijeli iznos njegovog računovodstvenog vlastitog kapitala, koji se smatra općenito usklađenim s prosjekom sektora u pogledu omjera financijske poluge. Porezna osnovica izračunana na tom temelju dovodi do raspodjele dobiti koja odražava uvjete na tržištu u skladu s načelom nepristrane transakcije jer je riječ o razini dobiti koju neovisne financijske institucije očekuju ostvariti na tržištu, tako da bilo koje porezno mišljenje kojim se prihvaća ta osnova za utvrđivanje dospjelog poreza FFT-a na temelju luksemburškog općeg sustava poreza na dobit trgovačkih društava ne dodjeljuje nikakvu selektivnu prednost u smislu članka 107. stavka 1. UFEU-a.

7.2.3.   
  „Prednost za grupu”

„Prednost za grupu”

| (312) | U svojim opaskama na odluku o pokretanju postupka, FFT iznosi svoj argument prema kojem Komisija treba razmotriti „učinak mjere na grupu”, odnosno da grupa Fiat nije ostvarila nikakvu prednost jer se bilo kakvo povećanje porezne osnovice u Luksemburgu u cijelosti kompenzira povećanjem poreznog odbitka u drugim državama članicama (168). Prema mišljenju FFT-a, taj je učinak potvrđen u nekoliko Komisijinih odluka (169). |
| --- | --- |

(312)

U svojim opaskama na odluku o pokretanju postupka, FFT iznosi svoj argument prema kojem Komisija treba razmotriti „učinak mjere na grupu”, odnosno da grupa Fiat nije ostvarila nikakvu prednost jer se bilo kakvo povećanje porezne osnovice u Luksemburgu u cijelosti kompenzira povećanjem poreznog odbitka u drugim državama članicama (168). Prema mišljenju FFT-a, taj je učinak potvrđen u nekoliko Komisijinih odluka (169).

učinak mjere na grupu

168

169

| (313) | Komisija najprije podsjeća da nije vezana svojom praksom odlučivanja te da je svaku mjeru potrebno ocijeniti na temelju vlastitih rezultata s obzirom na članak 107. stavak 1. UFEU-a (170). U svakom slučaju, upućivanje FFT-a na odluku o sustavu poreznih odbitaka za kamate unutar grupe u Mađarskoj, za koji je Komisija potvrdila takav „učinak na grupu”, temelji se na pogrešnom tumačenju te odluke. U toj je odluci Komisija odbila argument Mađarske o ocjeni postojanja prednosti na razini grupe te je zaključila da se prednost mora ocijeniti na razini svakog subjekta. |
| --- | --- |

(313)

Komisija najprije podsjeća da nije vezana svojom praksom odlučivanja te da je svaku mjeru potrebno ocijeniti na temelju vlastitih rezultata s obzirom na članak 107. stavak 1. UFEU-a (170). U svakom slučaju, upućivanje FFT-a na odluku o sustavu poreznih odbitaka za kamate unutar grupe u Mađarskoj, za koji je Komisija potvrdila takav „učinak na grupu”, temelji se na pogrešnom tumačenju te odluke. U toj je odluci Komisija odbila argument Mađarske o ocjeni postojanja prednosti na razini grupe te je zaključila da se prednost mora ocijeniti na razini svakog subjekta.

170

učinak na grupu

| (314) | U se ovoj Odluci ispituje je li Luksemburg izdavanjem osporavanog poreznog mišljenja dodijelio selektivnu prednost FFT-u tako što je u toj državi članici smanjio njegov dospjeli porez. Prema tome, ocjena prema kojoj je tim poreznim mišljenjem dodijeljena prednost treba se odnositi na postupanje prema društvu u predmetnoj državi članici, odnosno FFT i Luksemburg, te ne treba uzimati u obzir mogućnost da je učinak neutralan na razini drugih društava grupe Fiat koja proizlazi iz postupanja prema tim društvima u drugim državama članicama (171). U svakom slučaju, prema sudskoj praksi (172), sama okolnost da se određena mjera izuzeća kompenzira povećanjem nekog drugog posebnog opterećenja koji nije povezan s prvom mjerom nije dovoljna da se prva mjera ne smatra državnom potporom. Drugim riječima, prednost koju država dodijeli društvu ne može se kompenzirati nepovoljnom situacijom u kojoj se nalazi drugo društvo, čak i ako oba društva pripadaju istoj grupi. |
| --- | --- |

(314)

U se ovoj Odluci ispituje je li Luksemburg izdavanjem osporavanog poreznog mišljenja dodijelio selektivnu prednost FFT-u tako što je u toj državi članici smanjio njegov dospjeli porez. Prema tome, ocjena prema kojoj je tim poreznim mišljenjem dodijeljena prednost treba se odnositi na postupanje prema društvu u predmetnoj državi članici, odnosno FFT i Luksemburg, te ne treba uzimati u obzir mogućnost da je učinak neutralan na razini drugih društava grupe Fiat koja proizlazi iz postupanja prema tim društvima u drugim državama članicama (171). U svakom slučaju, prema sudskoj praksi (172), sama okolnost da se određena mjera izuzeća kompenzira povećanjem nekog drugog posebnog opterećenja koji nije povezan s prvom mjerom nije dovoljna da se prva mjera ne smatra državnom potporom. Drugim riječima, prednost koju država dodijeli društvu ne može se kompenzirati nepovoljnom situacijom u kojoj se nalazi drugo društvo, čak i ako oba društva pripadaju istoj grupi.

171

172

7.2.4.   Podredno obrazloženje: selektivna prednost zbog odstupanja od članka 164. ZPD-a i/ili od Okružnice

Podredno obrazloženje: selektivna prednost zbog odstupanja od članka 164. ZPD-a i/ili od Okružnice

| (315) | Luksemburg i FFT istaknuli su da članak 164. ZPD-a ili Okružnica čine referentni sustav u odnosu na koji je potrebno utvrditi postojanje selektivne prednosti koja proizlazi iz osporavanog poreznog mišljenja. Luksemburg je istaknuo i da je luksemburška porezna uprava jednostavno protumačila pravila i da u slučaju FFT-a ništa ne upućuje na to da je odstupila od općenito primjenjivih poreznih odredbi, iako ih je Komisija ispitala (173). |
| --- | --- |

(315)

Luksemburg i FFT istaknuli su da članak 164. ZPD-a ili Okružnica čine referentni sustav u odnosu na koji je potrebno utvrditi postojanje selektivne prednosti koja proizlazi iz osporavanog poreznog mišljenja. Luksemburg je istaknuo i da je luksemburška porezna uprava jednostavno protumačila pravila i da u slučaju FFT-a ništa ne upućuje na to da je odstupila od općenito primjenjivih poreznih odredbi, iako ih je Komisija ispitala (173).

173

| (316) | Kao što je navedeno u uvodnim izjavama od 210. do 215., Komisija se ne slaže s argumentima Luksemburga i FFT-a u pogledu primjenjivog referentnog sustava. Međutim, kao podredno obrazloženje Komisija zaključuje da je poreznim mišljenjem i FFT-u dodijeljena selektivna prednost u okviru ograničenijeg referentnog sustava koji se sastoji od društava grupe koji primjenjuju transferne cijene i koji su obuhvaćeni člankom 164. stavkom 3. ZPD-a i Okružnicom. Tom je odredbom utvrđeno načelo nepristrane transakcije u luksemburškom poreznom pravu, prema kojem naknade za transakcije među društvima iste grupe trebaju biti na razini cijena koje bi prihvatila neovisna društva koja pregovaraju u sličnim okolnostima u uvjetima nepristrane transakcije. Odjeljkom 2. Okružnice obuhvaćen je, među ostalim, opis načela nepristrane transakcije kako je utvrđeno u Smjernicama OECD-a o transfernim cijenama i preneseno u nacionalno pravo (174). |
| --- | --- |

(316)

Kao što je navedeno u uvodnim izjavama od 210. do 215., Komisija se ne slaže s argumentima Luksemburga i FFT-a u pogledu primjenjivog referentnog sustava. Međutim, kao podredno obrazloženje Komisija zaključuje da je poreznim mišljenjem i FFT-u dodijeljena selektivna prednost u okviru ograničenijeg referentnog sustava koji se sastoji od društava grupe koji primjenjuju transferne cijene i koji su obuhvaćeni člankom 164. stavkom 3. ZPD-a i Okružnicom. Tom je odredbom utvrđeno načelo nepristrane transakcije u luksemburškom poreznom pravu, prema kojem naknade za transakcije među društvima iste grupe trebaju biti na razini cijena koje bi prihvatila neovisna društva koja pregovaraju u sličnim okolnostima u uvjetima nepristrane transakcije. Odjeljkom 2. Okružnice obuhvaćen je, među ostalim, opis načela nepristrane transakcije kako je utvrđeno u Smjernicama OECD-a o transfernim cijenama i preneseno u nacionalno pravo (174).

174

| (317) | Budući da je Komisija u odjeljku 7.2.2. već dokazala da je osporavanim poreznim mišljenjem odobren određen broj metodoloških odabira, odabira parametara primjene i usklađivanja ad hoc koje je porezni savjetnik FFT-a proveo radi utvrđivanja transfernih cijena za koje se ne može smatrati da su dovele do pouzdane približne vrijednosti poslovnog rezultata temeljenog na tržištu kojom se smanjuje porezna osnovica FFT-a u Luksemburgu, Komisija može zaključiti i da je tim poreznim mišljenjem dodijeljena selektivna prednost na temelju ograničenijeg referentnog sustava iz članka 164. stavka 3. ZPD-a ili iz Okružnice s obzirom na to da dovodi do smanjenja dospjelog poreza FFT-a u odnosu na situaciju u kojoj bi se točno primijenilo načelo nepristrane transakcije navedeno u toj odredbi. |
| --- | --- |

(317)

Budući da je Komisija u odjeljku 7.2.2. već dokazala da je osporavanim poreznim mišljenjem odobren određen broj metodoloških odabira, odabira parametara primjene i usklađivanja ad hoc koje je porezni savjetnik FFT-a proveo radi utvrđivanja transfernih cijena za koje se ne može smatrati da su dovele do pouzdane približne vrijednosti poslovnog rezultata temeljenog na tržištu kojom se smanjuje porezna osnovica FFT-a u Luksemburgu, Komisija može zaključiti i da je tim poreznim mišljenjem dodijeljena selektivna prednost na temelju ograničenijeg referentnog sustava iz članka 164. stavka 3. ZPD-a ili iz Okružnice s obzirom na to da dovodi do smanjenja dospjelog poreza FFT-a u odnosu na situaciju u kojoj bi se točno primijenilo načelo nepristrane transakcije navedeno u toj odredbi.

ad hoc

7.2.5.   Komisija nije utvrdila nikakvu dosljednu praksu poreznih mišljenja temeljenu na Okružnici koja bi mogla činiti primjereni referentni sustav

Komisija nije utvrdila nikakvu dosljednu praksu poreznih mišljenja temeljenu na Okružnici koja bi mogla činiti primjereni referentni sustav

| (318) | FFT je tvrdio i da bi Komisija, kako bi dokazala postojanje selektivnog postupanja u njegovu korist, trebala usporediti to porezno mišljenje s upravnom praksom luksemburške porezne uprave na temelju Okružnice, osobito s poreznim mišljenjima koja se izdaju drugim financijskim i rizničarskim društvima koja je Luksemburg dostavio Komisiji kao reprezentativni uzorak svoje prakse u području poreznih mišljenja (175). |
| --- | --- |

(318)

FFT je tvrdio i da bi Komisija, kako bi dokazala postojanje selektivnog postupanja u njegovu korist, trebala usporediti to porezno mišljenje s upravnom praksom luksemburške porezne uprave na temelju Okružnice, osobito s poreznim mišljenjima koja se izdaju drugim financijskim i rizničarskim društvima koja je Luksemburg dostavio Komisiji kao reprezentativni uzorak svoje prakse u području poreznih mišljenja (175).

175

| (319) | Komisija se ne slaže s tim obrazloženjem jer bi to značilo da je referentni sustav u odnosu na koji bi trebalo ispitati osporavano porezno mišljenje luksemburška praksa poreznih mišljenja temeljena na Okružnici koja se odnosi na druga financijska i rizničarska društva. Već je dokazala zašto je luksemburški opći sustav poreza na dobit trgovačkih društava primjereni referentni okvir za potrebe analize selektivnosti (176). |
| --- | --- |

(319)

Komisija se ne slaže s tim obrazloženjem jer bi to značilo da je referentni sustav u odnosu na koji bi trebalo ispitati osporavano porezno mišljenje luksemburška praksa poreznih mišljenja temeljena na Okružnici koja se odnosi na druga financijska i rizničarska društva. Već je dokazala zašto je luksemburški opći sustav poreza na dobit trgovačkih društava primjereni referentni okvir za potrebe analize selektivnosti (176).

176

| (320) | Neovisno o tome, Komisija će u okviru dodatnog podrednog obrazloženja dokazati zašto luksemburška praksa poreznih mišljenja temeljena na Okružnici čini primjereni referentni sustav kako bi se utvrdilo je li osporavanim poreznim mišljenjem FFT-u dodijeljena selektivna prednost. To je najprije objašnjeno činjenicom da je Okružnica sastavljena previše općenito i da se stoga njome ne mogu odrediti objektivni kriteriji primjenjivi na sva financijska i rizničarska društva koja podnose zahtjev za porezno mišljenje u svrhu utvrđivanja transfernih cijena. Nadalje, Komisijino ispitivanje poreznih mišljenja koja je izdao Luksemburg dokazuje i da ne postoji nikakav dosljedan skup pravila koja se općenito primjenjuju na temelju objektivnih kriterija s obzirom na koje se može ispitati osporavano porezno mišljenje kako bi se utvrdilo je li FFT ostvario selektivnu prednost koja proizlazi iz tog poreznog mišljenja. |
| --- | --- |

(320)

Neovisno o tome, Komisija će u okviru dodatnog podrednog obrazloženja dokazati zašto luksemburška praksa poreznih mišljenja temeljena na Okružnici čini primjereni referentni sustav kako bi se utvrdilo je li osporavanim poreznim mišljenjem FFT-u dodijeljena selektivna prednost. To je najprije objašnjeno činjenicom da je Okružnica sastavljena previše općenito i da se stoga njome ne mogu odrediti objektivni kriteriji primjenjivi na sva financijska i rizničarska društva koja podnose zahtjev za porezno mišljenje u svrhu utvrđivanja transfernih cijena. Nadalje, Komisijino ispitivanje poreznih mišljenja koja je izdao Luksemburg dokazuje i da ne postoji nikakav dosljedan skup pravila koja se općenito primjenjuju na temelju objektivnih kriterija s obzirom na koje se može ispitati osporavano porezno mišljenje kako bi se utvrdilo je li FFT ostvario selektivnu prednost koja proizlazi iz tog poreznog mišljenja.

7.2.5.1.   Okružnica je sastavljena previše općenito da bi bila primjereni referentni sustav

Okružnica je sastavljena previše općenito da bi bila primjereni referentni sustav

| (321) | Kao što je navedeno u uvodnoj izjavi 193., referentni se sustav sastoji od dosljednog skupa pravila koja se, općenito, na temelju objektivnih kriterija primjenjuju na sve poduzetnike iz njegova područja primjene koje je utvrđeno njegovim ciljem. Komisija smatra da za financijska i rizničarska društva grupe Okružnica ne može činiti takav sustav s obzirom na nepostojanje objektivnih kriterija kojima bi se omogućila dosljedna primjenu načela nepristrane transakcije na financijske transakcije unutar grupe. |
| --- | --- |

(321)

Kao što je navedeno u uvodnoj izjavi 193., referentni se sustav sastoji od dosljednog skupa pravila koja se, općenito, na temelju objektivnih kriterija primjenjuju na sve poduzetnike iz njegova područja primjene koje je utvrđeno njegovim ciljem. Komisija smatra da za financijska i rizničarska društva grupe Okružnica ne može činiti takav sustav s obzirom na nepostojanje objektivnih kriterija kojima bi se omogućila dosljedna primjenu načela nepristrane transakcije na financijske transakcije unutar grupe.

| (322) | Okružnica je sastavljena vrlo općenito te su sažeto opisani čimbenici koje porezna uprava treba uzeti u obzir u svrhu primjene načela nepristrane transakcije na društva za financiranje unutar grupe. Ti čimbenici obuhvaćaju potrebu da društva analiziraju preuzete rizike i utvrde dodatne troškove povezane s dodjelom zajma koji se dodaju osnovnom trošku, za što je potrebna analiza kreditnog rizika. Okružnicom je određeno i da „financijsko društvo grupe mora raspolagati dovoljnim vlastitim kapitalom kako bi moglo preuzeti rizike povezane s njegovom djelatnošću” i da „treba [...] na temelju činjenica i okolnosti svojstvenih svakom pojedinom slučaju ocijeniti koji se rizici preuzimaju [...] i raspolaže li društvo koje provodi financijske transakcije grupe dovoljnom razinom vlastitog kapitala kako bi se mogli preuzeti ti rizici” (177). |
| --- | --- |

(322)

Okružnica je sastavljena vrlo općenito te su sažeto opisani čimbenici koje porezna uprava treba uzeti u obzir u svrhu primjene načela nepristrane transakcije na društva za financiranje unutar grupe. Ti čimbenici obuhvaćaju potrebu da društva analiziraju preuzete rizike i utvrde dodatne troškove povezane s dodjelom zajma koji se dodaju osnovnom trošku, za što je potrebna analiza kreditnog rizika. Okružnicom je određeno i da „financijsko društvo grupe mora raspolagati dovoljnim vlastitim kapitalom kako bi moglo preuzeti rizike povezane s njegovom djelatnošću” i da „treba [...] na temelju činjenica i okolnosti svojstvenih svakom pojedinom slučaju ocijeniti koji se rizici preuzimaju [...] i raspolaže li društvo koje provodi financijske transakcije grupe dovoljnom razinom vlastitog kapitala kako bi se mogli preuzeti ti rizici” (177).

177

| (323) | Međutim, u Okružnici nisu navedene nikakve informacije o načinu procjene očekivanog povrata na vlastiti kapital, o tome je li prihvatljiva upotreba metode MEDAF te, ovisno o slučaju, o načinu utvrđivanja relevantnih parametara tog modela. Sadržava i malo informacija o vlastitim sredstvima koja je potrebno uzeti u obzir, osim da trebaju biti „dovoljn[a] kako bi se mogli preuzeti ti rizici”. |
| --- | --- |

(323)

Međutim, u Okružnici nisu navedene nikakve informacije o načinu procjene očekivanog povrata na vlastiti kapital, o tome je li prihvatljiva upotreba metode MEDAF te, ovisno o slučaju, o načinu utvrđivanja relevantnih parametara tog modela. Sadržava i malo informacija o vlastitim sredstvima koja je potrebno uzeti u obzir, osim da trebaju biti „dovoljn[a] kako bi se mogli preuzeti ti rizici”.

| (324) | U primjedbama na odluku o pokretanju postupka Luksemburg tvrdi da se porezno mišljenje temelji na izvršavanju ograničene diskrecijske ovlasti dodijeljene člankom 164. stavkom 3. ZPD-a kojim se načelo nepristrane transakcije unosi u luksemburško porezno pravo (178), ali navodi i da se „standardi u području poreza [...] tumače s obzirom na činjeničnu situaciju svakog slučaja, za što je po definiciji potrebno uzeti u obzir svojstva djelatnosti koje porezni obveznik stvarno obavlja te uvjeta njezina obavljanja” (179). Luksemburg jednako tako priznaje, s jedne strane, da je pravila potrebno tumačiti s obzirom na okolnosti svakog slučaja, ali ne objašnjava, s druge strane, kako prenijeti opće kriterije navedene u Okružnici u konkretno ispitivanje porezne situacije FFT-a ni kako zajamčiti dosljedno postupanje prema svim poreznim obveznicima kada je riječ o primjeni Okružnice. Stoga ne iznenađuje da osim upućivanja na Okružnicu na početku teksta, izvješće FFT-a u području transfernih cijena ne sadržava nikakvo upućivanje na kriterije Okružnice niti je u njemu pojašnjen način primjene Okružnice u konkretnom slučaju FFT-a. |
| --- | --- |

(324)

U primjedbama na odluku o pokretanju postupka Luksemburg tvrdi da se porezno mišljenje temelji na izvršavanju ograničene diskrecijske ovlasti dodijeljene člankom 164. stavkom 3. ZPD-a kojim se načelo nepristrane transakcije unosi u luksemburško porezno pravo (178), ali navodi i da se „standardi u području poreza [...] tumače s obzirom na činjeničnu situaciju svakog slučaja, za što je po definiciji potrebno uzeti u obzir svojstva djelatnosti koje porezni obveznik stvarno obavlja te uvjeta njezina obavljanja” (179). Luksemburg jednako tako priznaje, s jedne strane, da je pravila potrebno tumačiti s obzirom na okolnosti svakog slučaja, ali ne objašnjava, s druge strane, kako prenijeti opće kriterije navedene u Okružnici u konkretno ispitivanje porezne situacije FFT-a ni kako zajamčiti dosljedno postupanje prema svim poreznim obveznicima kada je riječ o primjeni Okružnice. Stoga ne iznenađuje da osim upućivanja na Okružnicu na početku teksta, izvješće FFT-a u području transfernih cijena ne sadržava nikakvo upućivanje na kriterije Okružnice niti je u njemu pojašnjen način primjene Okružnice u konkretnom slučaju FFT-a.

178

179

| (325) | Prema tome, zaključivši da je analiza transfernih cijena „provedena u skladu s Okružnicom br. 164/2 od 28. siječnja 2011. te da se njome poštuje načelo nepristrane transakcije”, luksemburška porezna uprava nije se oslonila ni na kakav objektivan kriterij naveden u Okružnici, s obzirom na to da taj dokument ne sadržava nikakav precizan i objektivan kriterij kojim bi se omogućila dosljedna primjena načela nepristrane transakcije na financijske transakcije unutar grupe. |
| --- | --- |

(325)

Prema tome, zaključivši da je analiza transfernih cijena „provedena u skladu s Okružnicom br. 164/2 od 28. siječnja 2011. te da se njome poštuje načelo nepristrane transakcije”, luksemburška porezna uprava nije se oslonila ni na kakav objektivan kriterij naveden u Okružnici, s obzirom na to da taj dokument ne sadržava nikakav precizan i objektivan kriterij kojim bi se omogućila dosljedna primjena načela nepristrane transakcije na financijske transakcije unutar grupe.

7.2.5.2.   Luksemburška praksa poreznih mišljenja previše je nedosljedna da bi bila primjeren referentni sustav.

Luksemburška praksa poreznih mišljenja previše je nedosljedna da bi bila primjeren referentni sustav.

| (326) | Osim općenitog teksta Okružnice, Komisija je ispitala porezna mišljenja koja joj je dostavio Luksemburg te je utvrdila da je njegova praksa u tom području za financijska i rizničarska društva grupe upućivala i na nepostojanje dosljednog skupa pravila koja se općenito primjenjuju na sve porezne obveznike koji se nalaze u sličnoj situaciji na temelju objektivnih kriterija. |
| --- | --- |

(326)

Osim općenitog teksta Okružnice, Komisija je ispitala porezna mišljenja koja joj je dostavio Luksemburg te je utvrdila da je njegova praksa u tom području za financijska i rizničarska društva grupe upućivala i na nepostojanje dosljednog skupa pravila koja se općenito primjenjuju na sve porezne obveznike koji se nalaze u sličnoj situaciji na temelju objektivnih kriterija.

| (327) | Od 21 poreznog mišljenja, koja su prvotno iznesena u isto vrijeme kad i APA FFT-a, samo se dva odnose na djelatnosti financiranja odobrene na temelju Okružnice te su popraćena izvješćem o transfernim cijenama.






  — | porezno mišljenje od [...] 2013. (br. 2) (180) odnosi se na primjenu Okružnice na djelatnosti međufinanciranja [...], |
| --- | --- | --- |

(327)

Od 21 poreznog mišljenja, koja su prvotno iznesena u isto vrijeme kad i APA FFT-a, samo se dva odnose na djelatnosti financiranja odobrene na temelju Okružnice te su popraćena izvješćem o transfernim cijenama.

—

porezno mišljenje od [...] 2013. (br. 2) (180) odnosi se na primjenu Okružnice na djelatnosti međufinanciranja [...],

180

| — | porezno mišljenje od [...] 2013. (br. 4) odnosi se jednako tako na analizu primjene načela nepristrane transakcije na temelju Okružnice na djelatnosti financiranja unutar grupe. [...] |
| --- | --- |

—

porezno mišljenje od [...] 2013. (br. 4) odnosi se jednako tako na analizu primjene načela nepristrane transakcije na temelju Okružnice na djelatnosti financiranja unutar grupe. [...]

| (328) | Brzim čitanjem tih dvaju poreznih mišljenja i usporedbom s osporavanim poreznim mišljenjem pokazala se nedosljednost u postupanju prema financijskim društvima na temelju Okružnice i u ispitivanju oporezive dobiti koje je provela luksemburška porezna uprava. Neovisno o tome je li u ta dva predmetna porezna mišljenja točno primijenjena metoda CUP, izričito priznaju da je za transakcije međufinanciranja ta metoda u svakom slučaju najprimjerenija na temelju funkcionalne analize i analize raspoloživosti usporedivih elemenata, koji osobito uključuju banke. To je u skladu i s Okružnicom, u kojoj se smatra da su funkcije koje obavljaju financijska društva unutar grupe u biti slične funkcijama koje obavljaju neovisne financijske institucije. Za razliku od tih dvaju poreznih mišljenja, metoda CUP nije primijenjena za osporavano porezno mišljenje jer je porezni savjetnik FFT-a metodu MTMN smatrao najprikladnijom jer se „metoda MTMN čini primjerenom” (181). |
| --- | --- |

(328)

Brzim čitanjem tih dvaju poreznih mišljenja i usporedbom s osporavanim poreznim mišljenjem pokazala se nedosljednost u postupanju prema financijskim društvima na temelju Okružnice i u ispitivanju oporezive dobiti koje je provela luksemburška porezna uprava. Neovisno o tome je li u ta dva predmetna porezna mišljenja točno primijenjena metoda CUP, izričito priznaju da je za transakcije međufinanciranja ta metoda u svakom slučaju najprimjerenija na temelju funkcionalne analize i analize raspoloživosti usporedivih elemenata, koji osobito uključuju banke. To je u skladu i s Okružnicom, u kojoj se smatra da su funkcije koje obavljaju financijska društva unutar grupe u biti slične funkcijama koje obavljaju neovisne financijske institucije. Za razliku od tih dvaju poreznih mišljenja, metoda CUP nije primijenjena za osporavano porezno mišljenje jer je porezni savjetnik FFT-a metodu MTMN smatrao najprikladnijom jer se „metoda MTMN čini primjerenom” (181).

metoda MTMN čini primjerenom

181

| (329) | Druga tri porezna mišljenja koja je podnio Luksemburg jednako se tako odnose na djelatnosti financiranja unutar grupe temeljene na Okružnici, ali nisu popraćena izvješćem o transfernim cijenama kojim se opravdava zahtjev:






  — | porezno mišljenje od [...] 2012. (br. 1) odnosi se na financijsku djelatnost [...], |
| --- | --- | --- |

(329)

Druga tri porezna mišljenja koja je podnio Luksemburg jednako se tako odnose na djelatnosti financiranja unutar grupe temeljene na Okružnici, ali nisu popraćena izvješćem o transfernim cijenama kojim se opravdava zahtjev:

—

porezno mišljenje od [...] 2012. (br. 1) odnosi se na financijsku djelatnost [...],

| — | porezno mišljenje od [...] 2012. (br. 5) odnosi se osobito na kredit s indeksiranom kamatnom stopom [...], |
| --- | --- |

—

porezno mišljenje od [...] 2012. (br. 5) odnosi se osobito na kredit s indeksiranom kamatnom stopom [...],

| — | porezno mišljenje od [...] 2013. (br. 22) odnosi se osobito na financijsku djelatnost [...]. |
| --- | --- |

—

porezno mišljenje od [...] 2013. (br. 22) odnosi se osobito na financijsku djelatnost [...].

| (330) | U pogledu usporedbe poreznih mišljenja br. 1, 5 i 22 s osporavanim poreznim mišljenjem, očita razlika u postupanju koju je uvela luksemburška porezna uprava temelji se na činjenici da, za razliku od osporavanog poreznog mišljenja, zahtjevi za porezna mišljenja br. 1, 5 i 22 nisu bili popraćeni izvješćem o transfernim cijenama, iako se to u Okružnici izričito zahtijeva (182). |
| --- | --- |

(330)

U pogledu usporedbe poreznih mišljenja br. 1, 5 i 22 s osporavanim poreznim mišljenjem, očita razlika u postupanju koju je uvela luksemburška porezna uprava temelji se na činjenici da, za razliku od osporavanog poreznog mišljenja, zahtjevi za porezna mišljenja br. 1, 5 i 22 nisu bili popraćeni izvješćem o transfernim cijenama, iako se to u Okružnici izričito zahtijeva (182).

182

| (331) | Druga dva porezna mišljenja koja je Luksemburg dostavio Komisiji odnose se na financijske djelatnosti, ali se ne temelje na Okružnici:






  — | porezno mišljenje od [...] 2012. (br. 6) odnosi se na restrukturiranje poduzetnika. Sadržava osobito kredit s indeksiranom kamatnom stopom [...], |
| --- | --- | --- |

(331)

Druga dva porezna mišljenja koja je Luksemburg dostavio Komisiji odnose se na financijske djelatnosti, ali se ne temelje na Okružnici:

—

porezno mišljenje od [...] 2012. (br. 6) odnosi se na restrukturiranje poduzetnika. Sadržava osobito kredit s indeksiranom kamatnom stopom [...],

| — | porezno mišljenje od [...] 2012. (br. 21) odnosi se na stjecanje [...]. |
| --- | --- |

—

porezno mišljenje od [...] 2012. (br. 21) odnosi se na stjecanje [...].

| (332) | Naposljetku, Komisija je ispitala dva porezna mišljenja koja je dostavio Luksemburg među 13 poreznih mišljenja koja se odnose na rizničarsku funkciju i koja su utvrđena na popisu od 5 323 poreznih mišljenja koja je Luksemburg dostavio 22. prosinca 2014. (183). Oba se porezna mišljenja temelje na Okružnici:






  — | porezno mišljenje koje se odnosi na funkcije riznice društva E sastoji se od bilježaka sa sastanka koje je dostavio porezni savjetnik društva, a potpisali su ih [...] predstavnici luksemburške porezne uprave. [...], |
| --- | --- | --- |

(332)

Naposljetku, Komisija je ispitala dva porezna mišljenja koja je dostavio Luksemburg među 13 poreznih mišljenja koja se odnose na rizničarsku funkciju i koja su utvrđena na popisu od 5 323 poreznih mišljenja koja je Luksemburg dostavio 22. prosinca 2014. (183). Oba se porezna mišljenja temelje na Okružnici:

183

—

porezno mišljenje koje se odnosi na funkcije riznice društva E sastoji se od bilježaka sa sastanka koje je dostavio porezni savjetnik društva, a potpisali su ih [...] predstavnici luksemburške porezne uprave. [...],

| — | porezno mišljenje od [...] koje se odnosi na funkcije riznice društva G i kojim se odobrava zahtjev koji je isti dan podnijelo to društvo. [...] |
| --- | --- |

—

porezno mišljenje od [...] koje se odnosi na funkcije riznice društva G i kojim se odobrava zahtjev koji je isti dan podnijelo to društvo. [...]

| (333) | Komisija napominje da se, za razliku od osporavanog poreznog mišljenja, ni u jednom od tih poreznih mišljenja ne primjenjuje metoda MTMN ni MEDAF te da se čini da ni u jednom od njih nije utvrđena porezna osnovica društva kao povrat na hipotetska regulatorna vlastita sredstva. Osim toga, iako se zahtjevom za porezno mišljenje društva G upućuje na izvješće o transfernim cijenama koje je potrebno kasnije dostaviti, čini se da to izvješće nikad nije podneseno luksemburškoj poreznoj upravi (184). Naposljetku, čak i ako se u poreznom mišljenju društva G ne upućuje jasno na razinu marže ni na što se ona primjenjuje, ono se razlikuje od osporavanog poreznog mišljenja jer se, u skladu sa zahtjevom za porezno mišljenje, marža temelji na imovini te se dodaje povratu na vlastiti kapital. Ukratko, čini se da porezni tretman odobren tim dvama društvima za njihove funkcije riznice nije u skladu ni s jednim pristupom ili metodom koji proizlaze iz osporavanog poreznog mišljenja. |
| --- | --- |

(333)

Komisija napominje da se, za razliku od osporavanog poreznog mišljenja, ni u jednom od tih poreznih mišljenja ne primjenjuje metoda MTMN ni MEDAF te da se čini da ni u jednom od njih nije utvrđena porezna osnovica društva kao povrat na hipotetska regulatorna vlastita sredstva. Osim toga, iako se zahtjevom za porezno mišljenje društva G upućuje na izvješće o transfernim cijenama koje je potrebno kasnije dostaviti, čini se da to izvješće nikad nije podneseno luksemburškoj poreznoj upravi (184). Naposljetku, čak i ako se u poreznom mišljenju društva G ne upućuje jasno na razinu marže ni na što se ona primjenjuje, ono se razlikuje od osporavanog poreznog mišljenja jer se, u skladu sa zahtjevom za porezno mišljenje, marža temelji na imovini te se dodaje povratu na vlastiti kapital. Ukratko, čini se da porezni tretman odobren tim dvama društvima za njihove funkcije riznice nije u skladu ni s jednim pristupom ili metodom koji proizlaze iz osporavanog poreznog mišljenja.

184

| (334) | Luksemburg tvrdi da se FFT ne može usporediti s drugim financijskim društvima s obzirom na to da prikuplja sredstva na tržištu, dok druga financijska društva uglavnom dobivaju financiranje unutar grupe. Tvrdi i da se FFT ne može usporediti ni s jednim drugim društvom koje je porezni obveznik u Luksemburgu: „situacija svakog poreznog obveznika dovoljno je specifična kako bi se spriječila bilo kakva relevantna usporedba sa slučajevima drugih poreznih obveznika” (185). |
| --- | --- |

(334)

Luksemburg tvrdi da se FFT ne može usporediti s drugim financijskim društvima s obzirom na to da prikuplja sredstva na tržištu, dok druga financijska društva uglavnom dobivaju financiranje unutar grupe. Tvrdi i da se FFT ne može usporediti ni s jednim drugim društvom koje je porezni obveznik u Luksemburgu: „situacija svakog poreznog obveznika dovoljno je specifična kako bi se spriječila bilo kakva relevantna usporedba sa slučajevima drugih poreznih obveznika” (185).

185

| (335) | Komisija se ne slaže s tim tvrdnjama i u tom pogledu ističe da je nepostojanje dosljednog skupa pravila, koja se općenito primjenjuju na financijska i rizničarska društva koja su podnijela zahtjev za porezno mišljenje na temelju objektivnih kriterija, izvrsno prikazano postojanjem drugog poreznog mišljenja u korist [društva F]. U poreznom mišljenju [društva F], koje je doneseno istog dana te se odnosi na iste funkcije kao osporavano porezno mišljenje ([društvo F] financiralo je industrijski segment [...] u drugoj strukturi financijskih društava grupe), donesen je znatno različiti zaključak u pogledu poreznih osnovica različitih društava, bez vidljivog opravdanja za takvu razliku u tretmanu. Naime, u osporavanom poreznom mišljenju odobrena je porezna osnovica od oko 2,5 milijuna EUR, dok je u osporavanom poreznom mišljenju u korist [društva F] odobrena naknada sličnih djelatnosti financiranja i riznice iz koje proizlazi porezna osnovica od [...] EUR. Ta utvrđena razlika u tretmanu među gotovo istovjetnim društvima bez vidljivog opravdanja dokazuje i da luksemburška praksa poreznih mišljenja, koja se temelji na općim odredbama Okružnice, ne čini primjeren referentni sustav u svrhu analize selektivnosti. |
| --- | --- |

(335)

Komisija se ne slaže s tim tvrdnjama i u tom pogledu ističe da je nepostojanje dosljednog skupa pravila, koja se općenito primjenjuju na financijska i rizničarska društva koja su podnijela zahtjev za porezno mišljenje na temelju objektivnih kriterija, izvrsno prikazano postojanjem drugog poreznog mišljenja u korist [društva F]. U poreznom mišljenju [društva F], koje je doneseno istog dana te se odnosi na iste funkcije kao osporavano porezno mišljenje ([društvo F] financiralo je industrijski segment [...] u drugoj strukturi financijskih društava grupe), donesen je znatno različiti zaključak u pogledu poreznih osnovica različitih društava, bez vidljivog opravdanja za takvu razliku u tretmanu. Naime, u osporavanom poreznom mišljenju odobrena je porezna osnovica od oko 2,5 milijuna EUR, dok je u osporavanom poreznom mišljenju u korist [društva F] odobrena naknada sličnih djelatnosti financiranja i riznice iz koje proizlazi porezna osnovica od [...] EUR. Ta utvrđena razlika u tretmanu među gotovo istovjetnim društvima bez vidljivog opravdanja dokazuje i da luksemburška praksa poreznih mišljenja, koja se temelji na općim odredbama Okružnice, ne čini primjeren referentni sustav u svrhu analize selektivnosti.

| (336) | Ukratko, ispitivanje prakse luksemburške porezne uprave u području poreznih mišljenja ne omogućuje utvrđivanje dosljednog skupa pravila koja se, općenito, na temelju objektivnih kriterija primjenjuju na sve poduzetnike iz njegova područja primjene koje je utvrđeno njegovim ciljem. Stoga ta praksa ne može činiti okvir na temelju kojeg se osporavano porezno mišljenje ispituje kako bi se utvrdilo je li FFT primio selektivnu prednost u smislu članka 107. stavka 1. UFEU-a. |
| --- | --- |

(336)

Ukratko, ispitivanje prakse luksemburške porezne uprave u području poreznih mišljenja ne omogućuje utvrđivanje dosljednog skupa pravila koja se, općenito, na temelju objektivnih kriterija primjenjuju na sve poduzetnike iz njegova područja primjene koje je utvrđeno njegovim ciljem. Stoga ta praksa ne može činiti okvir na temelju kojeg se osporavano porezno mišljenje ispituje kako bi se utvrdilo je li FFT primio selektivnu prednost u smislu članka 107. stavka 1. UFEU-a.

7.2.6.   Opravdanje poreznog sustava na temelju njegove prirode ili opće strukture

Opravdanje poreznog sustava na temelju njegove prirode ili opće strukture

| (337) | Ni Luksemburg ni FFT nisu iznijeli ni najmanji razlog kojim bi se moglo opravdati selektivno postupanje prema FFT-u koje proizlazi iz osporavanog poreznog mišljenja. Komisija podsjeća da je na državi članici da dostavi takvo opravdanje. |
| --- | --- |

(337)

Ni Luksemburg ni FFT nisu iznijeli ni najmanji razlog kojim bi se moglo opravdati selektivno postupanje prema FFT-u koje proizlazi iz osporavanog poreznog mišljenja. Komisija podsjeća da je na državi članici da dostavi takvo opravdanje.

| (338) | U svakom slučaju, nije utvrđen nijedan razlog kojim bi se moglo opravdati povlašteno postupanje prema FFT-u zbog osporavanog poreznog mišljenja, a za koji bi se moglo smatrati da proizlazi izravno iz temeljnih ili vodećih načela referentnog sustava ili da proizlazi iz važnih mehanizama potrebnih za njegovo funkcioniranje i učinkovitost (186), neovisno o tome je li referentni sustav luksemburški opći sustav poreza na dobit trgovačkih društava, kao što tvrdi Komisija, ili članak 164. ZPD-a i Okružnica, kao što tvrde Luksemburg i Fiat. |
| --- | --- |

(338)

U svakom slučaju, nije utvrđen nijedan razlog kojim bi se moglo opravdati povlašteno postupanje prema FFT-u zbog osporavanog poreznog mišljenja, a za koji bi se moglo smatrati da proizlazi izravno iz temeljnih ili vodećih načela referentnog sustava ili da proizlazi iz važnih mehanizama potrebnih za njegovo funkcioniranje i učinkovitost (186), neovisno o tome je li referentni sustav luksemburški opći sustav poreza na dobit trgovačkih društava, kao što tvrdi Komisija, ili članak 164. ZPD-a i Okružnica, kao što tvrde Luksemburg i Fiat.

186

7.2.7.   Zaključak o postojanju selektivne prednosti

Zaključak o postojanju selektivne prednosti

| (339) | Komisija zaključuje da je osporavanim poreznim mišljenjem, dodijeljena selektivna prednost FFT-u u smislu članka 107. stavka 1. UFEU-a, tako što je njime odobrena metoda kojom je omogućeno da se FFT-u unutar grupe Fiat dodijeli dobit koja se razlikuje od tržišnog rezultata u skladu s načelom nepristrane transakcije te kojom se dovodi do smanjenja poreza koji duguje FFT na temelju luksemburškog općeg sustava poreza na dobit trgovačkih društava, u usporedbi s porezom koji duguju neintegrirana društva koja su porezni obveznici u državi i koja obavljaju transakcije u tržišnim uvjetima. |
| --- | --- |

(339)

Komisija zaključuje da je osporavanim poreznim mišljenjem, dodijeljena selektivna prednost FFT-u u smislu članka 107. stavka 1. UFEU-a, tako što je njime odobrena metoda kojom je omogućeno da se FFT-u unutar grupe Fiat dodijeli dobit koja se razlikuje od tržišnog rezultata u skladu s načelom nepristrane transakcije te kojom se dovodi do smanjenja poreza koji duguje FFT na temelju luksemburškog općeg sustava poreza na dobit trgovačkih društava, u usporedbi s porezom koji duguju neintegrirana društva koja su porezni obveznici u državi i koja obavljaju transakcije u tržišnim uvjetima.

| (340) | Kao podredno obrazloženje, Komisija zaključuje da je osporavanim poreznim mišljenjem dodijeljena selektivna prednost FFT-u u smislu članka 107. stavka 1. Ugovora, tako što je njime odobrena metoda kojom je omogućeno da se FFT-u unutar grupe Fiat dodijeli dobit koja se razlikuje od tržišnog rezultata u skladu s načelom nepristrane transakcije i dovodi do smanjenja poreza koji duguje FFT na temelju članka 164. stavka 3. ZPD-a i Okružnice, u usporedbi s porezom koji duguju neintegrirana društva koja su porezni obveznici u Luksemburgu. |
| --- | --- |

(340)

Kao podredno obrazloženje, Komisija zaključuje da je osporavanim poreznim mišljenjem dodijeljena selektivna prednost FFT-u u smislu članka 107. stavka 1. Ugovora, tako što je njime odobrena metoda kojom je omogućeno da se FFT-u unutar grupe Fiat dodijeli dobit koja se razlikuje od tržišnog rezultata u skladu s načelom nepristrane transakcije i dovodi do smanjenja poreza koji duguje FFT na temelju članka 164. stavka 3. ZPD-a i Okružnice, u usporedbi s porezom koji duguju neintegrirana društva koja su porezni obveznici u Luksemburgu.

7.3.   Korisnik osporavane mjere

Korisnik osporavane mjere

| (341) | Komisija smatra da je osporavanim poreznim mišljenjem dodijeljena selektivna prednost FFT-u u smislu članka 107. stavka 1. UFEU-a s obzirom na to da je njime smanjena oporeziva dobit tog subjekta u Luksemburgu u odnosu na neintegrirana društva čija se oporeziva dobit utvrđuje na temelju transakcija koje se obavljaju u tržišnim uvjetima. Međutim, Komisija napominje da FFT pripada multinacionalnoj grupi, u ovom slučaju grupi Fiat Chrysler Automobiles („FCA”), te da je njegova funkcija unutar te grupe pružanje usluga financiranja i riznice drugim društvima grupe Fiat, a naknada za tu funkciju predmet je osporavanog poreznog mišljenja. |
| --- | --- |

(341)

Komisija smatra da je osporavanim poreznim mišljenjem dodijeljena selektivna prednost FFT-u u smislu članka 107. stavka 1. UFEU-a s obzirom na to da je njime smanjena oporeziva dobit tog subjekta u Luksemburgu u odnosu na neintegrirana društva čija se oporeziva dobit utvrđuje na temelju transakcija koje se obavljaju u tržišnim uvjetima. Međutim, Komisija napominje da FFT pripada multinacionalnoj grupi, u ovom slučaju grupi Fiat Chrysler Automobiles („FCA”), te da je njegova funkcija unutar te grupe pružanje usluga financiranja i riznice drugim društvima grupe Fiat, a naknada za tu funkciju predmet je osporavanog poreznog mišljenja.

| (342) | Za potrebe primjene pravila u području državnih potpora može se smatrati da nekoliko različitih pravnih subjekata čine jednu gospodarsku jedinicu. Ta se gospodarska jedinica stoga smatra predmetnim poduzetnikom koji je korisnik mjere potpore. Kao što je Sud u prošlosti tvrdio „[p]ojam poduzetnika u kontekstu prava tržišnog natjecanja treba razumjeti kao pojam kojim se označava gospodarska jedinica, [...] iako, s pravnoga gledišta, tu gospodarsku jedinicu čini nekoliko fizičkih ili pravnih osoba” (187). Da bi odredio čini li nekoliko subjekata gospodarsku jedinicu, Sud gleda na postojanje kontrolnog udjela ili funkcionalnih, ekonomskih ili organskih veza (188). U ovom slučaju, FFT je u vlasništvu društava Fiat S.p.A. (danas Fiat Chrysler Automobiles, NV) i FF, koje je u stopostotnom vlasništvu društva Fiat, S.p.A. (189). Stoga je FFT pod stopostotnom kontrolom društva Fiat S.p.A., koje kontrolira i grupu Fiat (190). |
| --- | --- |

(342)

Za potrebe primjene pravila u području državnih potpora može se smatrati da nekoliko različitih pravnih subjekata čine jednu gospodarsku jedinicu. Ta se gospodarska jedinica stoga smatra predmetnim poduzetnikom koji je korisnik mjere potpore. Kao što je Sud u prošlosti tvrdio „[p]ojam poduzetnika u kontekstu prava tržišnog natjecanja treba razumjeti kao pojam kojim se označava gospodarska jedinica, [...] iako, s pravnoga gledišta, tu gospodarsku jedinicu čini nekoliko fizičkih ili pravnih osoba” (187). Da bi odredio čini li nekoliko subjekata gospodarsku jedinicu, Sud gleda na postojanje kontrolnog udjela ili funkcionalnih, ekonomskih ili organskih veza (188). U ovom slučaju, FFT je u vlasništvu društava Fiat S.p.A. (danas Fiat Chrysler Automobiles, NV) i FF, koje je u stopostotnom vlasništvu društva Fiat, S.p.A. (189). Stoga je FFT pod stopostotnom kontrolom društva Fiat S.p.A., koje kontrolira i grupu Fiat (190).

187

188

189

190

| (343) | Nadalje, grupa Fiat odlučila je u Luksemburgu osnovati FFT zbog čega mu je izdano osporavano porezno mišljenje jer je, kao što je navedeno u uvodnoj izjavi 52., u njemu utvrđena dobit koja se dodjeljuje FFT-u unutar grupe za usluge financiranja i riznice koje pruža društvima grupe. Konačno, osporavano porezno mišljenje odluka je kojom je odobrena metoda utvrđivanja transfernih cijena za transakcije obavljene u okviru grupe Fiat te bilo kakvo povlašteno porezno postupanje luksemburške porezne uprave prema FFT-u pogoduje cijeloj grupi Fiat dodjelom dodatnih sredstava ne samo FFT-u, nego cijeloj grupi. Drugim riječima, kao što je navedeno u uvodnoj izjavi 221., kada je potrebno utvrditi transferne cijene kako bi se odredile cijene proizvoda i usluga koje se pružaju unutar različitih pravnih subjekata jedne te iste grupe, mehanizam utvrđivanja transfernih cijena po samoj svojoj naravi utječe na više od jednog društva grupe (povećanjem cijena unutar jednog društva smanjit će se dobit drugog društva). |
| --- | --- |

(343)

Nadalje, grupa Fiat odlučila je u Luksemburgu osnovati FFT zbog čega mu je izdano osporavano porezno mišljenje jer je, kao što je navedeno u uvodnoj izjavi 52., u njemu utvrđena dobit koja se dodjeljuje FFT-u unutar grupe za usluge financiranja i riznice koje pruža društvima grupe. Konačno, osporavano porezno mišljenje odluka je kojom je odobrena metoda utvrđivanja transfernih cijena za transakcije obavljene u okviru grupe Fiat te bilo kakvo povlašteno porezno postupanje luksemburške porezne uprave prema FFT-u pogoduje cijeloj grupi Fiat dodjelom dodatnih sredstava ne samo FFT-u, nego cijeloj grupi. Drugim riječima, kao što je navedeno u uvodnoj izjavi 221., kada je potrebno utvrditi transferne cijene kako bi se odredile cijene proizvoda i usluga koje se pružaju unutar različitih pravnih subjekata jedne te iste grupe, mehanizam utvrđivanja transfernih cijena po samoj svojoj naravi utječe na više od jednog društva grupe (povećanjem cijena unutar jednog društva smanjit će se dobit drugog društva).

| (344) | Posljedično, unatoč tome što je grupa organizirana u različite pravne osobnosti, u okviru sporazuma o utvrđivanju cijena, ti se poduzetnici moraju smatrati jednom grupom koja je korisnik osporavane mjere potpore (191). |
| --- | --- |

(344)

Posljedično, unatoč tome što je grupa organizirana u različite pravne osobnosti, u okviru sporazuma o utvrđivanju cijena, ti se poduzetnici moraju smatrati jednom grupom koja je korisnik osporavane mjere potpore (191).

191

| (345) | Naposljetku, u ovom slučaju, iznos poreza koji FFT plaća u Luksemburgu utječe na uvjete cijena kredita unutar grupe koje to društvo dodjeljuje društvima grupe Fiat, uzimajući u obzir činjenicu da se te cijene temelje na ponderiranom prosječnom trošku kapitala i na marži (192), tako da se smanjenjem poreza koji duguje FFT nužno snizuju uvjeti cijena njegovih kredita unutar grupe. Smanjenje poreza FFT-a u Luksemburgu ne pogoduje samo tom društvu, nego i svim društvima grupe koja financira FFT, a stoga i grupi Fiat. |
| --- | --- |

(345)

Naposljetku, u ovom slučaju, iznos poreza koji FFT plaća u Luksemburgu utječe na uvjete cijena kredita unutar grupe koje to društvo dodjeljuje društvima grupe Fiat, uzimajući u obzir činjenicu da se te cijene temelje na ponderiranom prosječnom trošku kapitala i na marži (192), tako da se smanjenjem poreza koji duguje FFT nužno snizuju uvjeti cijena njegovih kredita unutar grupe. Smanjenje poreza FFT-a u Luksemburgu ne pogoduje samo tom društvu, nego i svim društvima grupe koja financira FFT, a stoga i grupi Fiat.

192

7.4.   Zaključak o postojanju potpore

Zaključak o postojanju potpore

| (346) | S obzirom na prethodno navedeno, Komisija zaključuje da je osporavanim poreznim mišljenjem koje je Luksemburg izdao FFT-u tom društvu i grupi Fiat dodijeljena selektivna prednost koja je pripisiva toj državi, koja je financirana državnim sredstvima, kojom se narušava ili prijeti da će narušiti tržišno natjecanje i koja može utjecati na trgovinu unutar Unije. Stoga porezno mišljenje predstavlja državnu potporu u smislu članka 107. stavka 1. UFEU-a. |
| --- | --- |

(346)

S obzirom na prethodno navedeno, Komisija zaključuje da je osporavanim poreznim mišljenjem koje je Luksemburg izdao FFT-u tom društvu i grupi Fiat dodijeljena selektivna prednost koja je pripisiva toj državi, koja je financirana državnim sredstvima, kojom se narušava ili prijeti da će narušiti tržišno natjecanje i koja može utjecati na trgovinu unutar Unije. Stoga porezno mišljenje predstavlja državnu potporu u smislu članka 107. stavka 1. UFEU-a.

| (347) | Budući da je osporavano porezno mišljenje dovelo do smanjenja troškova koje bi FFT inače morao snositi u okviru svojih tekućih djelatnosti, potrebno je smatrati da je njime FFT-u i grupi Fiat dodijeljena operativna potpora. |
| --- | --- |

(347)

Budući da je osporavano porezno mišljenje dovelo do smanjenja troškova koje bi FFT inače morao snositi u okviru svojih tekućih djelatnosti, potrebno je smatrati da je njime FFT-u i grupi Fiat dodijeljena operativna potpora.

8.   NESPOJIVOST POTPORE S UNUTARNJIM TRŽIŠTEM

NESPOJIVOST POTPORE S UNUTARNJIM TRŽIŠTEM

| (348) | Državna potpora smatra se spojivom s unutarnjim tržištem ako pripada jednoj od kategorija navedenih u članku 107. stavku 2. UFEU-a (193). Može se smatrati spojivom s unutarnjim tržištem i ako Komisija utvrdi da pripada jednoj od kategorija navedenih u članku 107. stavku 3. UFEU-a. Međutim, na državi je članici koja je dodijelila potporu da dokaže da je ta državna potpora spojiva s unutarnjim tržištem na temelju članka 107. stavaka 2. i 3. UFEU-a. |
| --- | --- |

(348)

Državna potpora smatra se spojivom s unutarnjim tržištem ako pripada jednoj od kategorija navedenih u članku 107. stavku 2. UFEU-a (193). Može se smatrati spojivom s unutarnjim tržištem i ako Komisija utvrdi da pripada jednoj od kategorija navedenih u članku 107. stavku 3. UFEU-a. Međutim, na državi je članici koja je dodijelila potporu da dokaže da je ta državna potpora spojiva s unutarnjim tržištem na temelju članka 107. stavaka 2. i 3. UFEU-a.

193

| (349) | Luksemburg se nije pozvao ni na jedno odstupanje predviđeno u odredbama navedenima u uvodnoj izjavi 345. kako bi utvrdio spojivost potpore koja je osporavanim poreznim mišljenjem dodijeljena FFT-u i grupi Fiat. |
| --- | --- |

(349)

Luksemburg se nije pozvao ni na jedno odstupanje predviđeno u odredbama navedenima u uvodnoj izjavi 345. kako bi utvrdio spojivost potpore koja je osporavanim poreznim mišljenjem dodijeljena FFT-u i grupi Fiat.

| (350) | Osim toga, kao što je navedeno u uvodnoj izjavi 347., potrebno je smatrati da je osporavanim poreznim mišljenjem FFT-u i grupi Fiat dodijeljena operativna potpora. Općenito, takva se potpora inače ne može smatrati spojivom s unutarnjim tržištem na temelju članka 107. stavka 3. točke (c) UFEU-a, s obzirom na to da se njome ne pogoduje razvoju određenih gospodarskih djelatnosti ili određenih gospodarskih područja te da porezni poticaji nisu vremenski ograničeni, ne smanjuju se progresivno te nisu proporcionalni onome što je potrebno za ublažavanje određene nepovoljne gospodarske situacije na predmetnim područjima. |
| --- | --- |

(350)

Osim toga, kao što je navedeno u uvodnoj izjavi 347., potrebno je smatrati da je osporavanim poreznim mišljenjem FFT-u i grupi Fiat dodijeljena operativna potpora. Općenito, takva se potpora inače ne može smatrati spojivom s unutarnjim tržištem na temelju članka 107. stavka 3. točke (c) UFEU-a, s obzirom na to da se njome ne pogoduje razvoju određenih gospodarskih djelatnosti ili određenih gospodarskih područja te da porezni poticaji nisu vremenski ograničeni, ne smanjuju se progresivno te nisu proporcionalni onome što je potrebno za ublažavanje određene nepovoljne gospodarske situacije na predmetnim područjima.

| (351) | Iz toga proizlazi da je državna potpora koju je Luksemburg osporavanim poreznim mišljenjem dodijelio FFT-u i grupi Fiat nespojiva s unutarnjim tržištem. |
| --- | --- |

(351)

Iz toga proizlazi da je državna potpora koju je Luksemburg osporavanim poreznim mišljenjem dodijelio FFT-u i grupi Fiat nespojiva s unutarnjim tržištem.

9.   NEZAKONITOST POTPORE

NEZAKONITOST POTPORE

| (352) | U skladu s člankom 108. stavkom 3. UFEU-a, države članice dužne su obavještavati Komisiju o svim planovima za dodjelu potpore (obveza prijavljivanja) i ne smiju primijeniti predložene mjere potpore dok Komisija o njima ne donese konačnu odluku (obveza privremene obustave). |
| --- | --- |

(352)

U skladu s člankom 108. stavkom 3. UFEU-a, države članice dužne su obavještavati Komisiju o svim planovima za dodjelu potpore (obveza prijavljivanja) i ne smiju primijeniti predložene mjere potpore dok Komisija o njima ne donese konačnu odluku (obveza privremene obustave).

| (353) | Komisija napominje da joj Luksemburg nije prijavio nijedan plan donošenja osporavanog poreznog mišljenja te nije poštovao obvezu privremene obustave koju je imao na temelju članka 108. stavka 3. UFEU-a. Prema tome, u skladu s člankom 1. točkom (f) Uredbe Vijeća (EU) 2015/1589 (194), osporavano porezno mišljenje predstavlja nezakonitu državnu potporu koja je provedena kršeći članak 108. stavak 3. UFEU-a. |
| --- | --- |

(353)

Komisija napominje da joj Luksemburg nije prijavio nijedan plan donošenja osporavanog poreznog mišljenja te nije poštovao obvezu privremene obustave koju je imao na temelju članka 108. stavka 3. UFEU-a. Prema tome, u skladu s člankom 1. točkom (f) Uredbe Vijeća (EU) 2015/1589 (194), osporavano porezno mišljenje predstavlja nezakonitu državnu potporu koja je provedena kršeći članak 108. stavak 3. UFEU-a.

194

10.   POVRAT

POVRAT

| (354) | Člankom 16. stavkom 1. Uredbe (EU) 2015/1589 Komisiji je propisana obveza da naloži povrat svake nezakonite potpore nespojive s unutarnjim tržištem. Tom je odredbom pojašnjeno i da predmetna država članica poduzima sve potrebne mjere za povrat sredstava nezakonite potpore koja je proglašena nespojivom s unutarnjim tržištem. Člankom 16. stavkom 2. Uredbe (EU) 2015/1589 predviđeno je da potpora koja se treba vratiti uključuje i kamatu od dana kada je nezakonita potpora stavljena na raspolaganje korisniku do dana njezina povrata. U Uredbi Komisije (EZ) br. 794/2004 (195) detaljno su navedene metode za izračun kamata koje je potrebno vratiti. Naposljetku, člankom 16. stavkom 3. Uredbe (EU) 2015/1589 određeno je da se „povrat potpore izvršava [...] bez odgađanja i u skladu s postupcima predviđenim nacionalnim pravom dotične države članice, pod uvjetom da isti omogućavaju neposredno i stvarno izvršenje odluke Komisije”. |
| --- | --- |

(354)

Člankom 16. stavkom 1. Uredbe (EU) 2015/1589 Komisiji je propisana obveza da naloži povrat svake nezakonite potpore nespojive s unutarnjim tržištem. Tom je odredbom pojašnjeno i da predmetna država članica poduzima sve potrebne mjere za povrat sredstava nezakonite potpore koja je proglašena nespojivom s unutarnjim tržištem. Člankom 16. stavkom 2. Uredbe (EU) 2015/1589 predviđeno je da potpora koja se treba vratiti uključuje i kamatu od dana kada je nezakonita potpora stavljena na raspolaganje korisniku do dana njezina povrata. U Uredbi Komisije (EZ) br. 794/2004 (195) detaljno su navedene metode za izračun kamata koje je potrebno vratiti. Naposljetku, člankom 16. stavkom 3. Uredbe (EU) 2015/1589 određeno je da se „povrat potpore izvršava [...] bez odgađanja i u skladu s postupcima predviđenim nacionalnim pravom dotične države članice, pod uvjetom da isti omogućavaju neposredno i stvarno izvršenje odluke Komisije”.

195

10.1.   Legitimna očekivanja i pravna sigurnost

Legitimna očekivanja i pravna sigurnost

| (355) | Člankom 16. stavkom 1. Uredbe (EU) 2015/1589 propisano je i da Komisija ne smije zahtijevati povrat sredstava potpore ako je to u suprotnosti s općim načelima prava. |
| --- | --- |

(355)

Člankom 16. stavkom 1. Uredbe (EU) 2015/1589 propisano je i da Komisija ne smije zahtijevati povrat sredstava potpore ako je to u suprotnosti s općim načelima prava.

| (356) | Luksemburg najprije tvrdi da na temelju načela legitimnih očekivanja odluka kojom je utvrđeno postojanje potpore ne može stupiti na snagu prije kraja razdoblja primjene predmetnog poreznog mišljenja, odnosno, u ovom slučaju, prije kraja porezne godine 2016. Prema mišljenju Luksemburga, grupa „Kodeks postupanja” i forum OECD-a o štetnim poreznim praksama sigurni su da je praksa poreznih mišljenja temeljena na Okružnici u skladu s kodeksom postupanja i sa Smjernicama OECD-a. Luksemburg stoga tvrdi da je na sastanku Vijeća održanom 27. svibnja 2011. izričito potvrđeno da s obzirom na donošenje Okružnice nije potrebno ispitati praksu poreznih mišljenja na temelju kodeksa postupanja (196). |
| --- | --- |

(356)

Luksemburg najprije tvrdi da na temelju načela legitimnih očekivanja odluka kojom je utvrđeno postojanje potpore ne može stupiti na snagu prije kraja razdoblja primjene predmetnog poreznog mišljenja, odnosno, u ovom slučaju, prije kraja porezne godine 2016. Prema mišljenju Luksemburga, grupa „Kodeks postupanja” i forum OECD-a o štetnim poreznim praksama sigurni su da je praksa poreznih mišljenja temeljena na Okružnici u skladu s kodeksom postupanja i sa Smjernicama OECD-a. Luksemburg stoga tvrdi da je na sastanku Vijeća održanom 27. svibnja 2011. izričito potvrđeno da s obzirom na donošenje Okružnice nije potrebno ispitati praksu poreznih mišljenja na temelju kodeksa postupanja (196).

196

| (357) | Prema ustaljenoj sudskoj praksi, država članica čija su tijela dodijelila potporu kršeći postupovna pravila iz članka 108. stavka 3. UFEU-a ne može se pozvati na legitimna očekivanja korisnika kako bi opravdala nepoštovanje obveze poduzimanja mjera potrebnih za izvršenje odluke Komisije kojom joj je izrečen povrat potpore. Priznavanjem takve mogućnosti članci 107. i 108. UFEU-a lišili bi se svakog korisnog učinka jer bi se nacionalna tijela stoga mogla osloniti na vlastito nezakonito ponašanje kako bi narušila učinkovitost odlukâ koje je Komisija donijela u skladu s navedenim člancima UFEU-a (197). Stoga nije na predmetnoj državi članici, nego na poduzetniku korisniku, da se pozove na iznimne okolnosti na kojima bi se mogla temeljiti njegova legitimna očekivanja kako bi se usprotivio povratu nezakonite potpore (198). Budući da se FFT u tom pogledu nije pozvao ni na jedan argument u primjedbama koje je dostavio Komisiji, potonja smatra da se argument Luksemburga koji se temelji na načelu legitimnih očekivanja ne može prihvatiti u svrhu ove Odluke. |
| --- | --- |

(357)

Prema ustaljenoj sudskoj praksi, država članica čija su tijela dodijelila potporu kršeći postupovna pravila iz članka 108. stavka 3. UFEU-a ne može se pozvati na legitimna očekivanja korisnika kako bi opravdala nepoštovanje obveze poduzimanja mjera potrebnih za izvršenje odluke Komisije kojom joj je izrečen povrat potpore. Priznavanjem takve mogućnosti članci 107. i 108. UFEU-a lišili bi se svakog korisnog učinka jer bi se nacionalna tijela stoga mogla osloniti na vlastito nezakonito ponašanje kako bi narušila učinkovitost odlukâ koje je Komisija donijela u skladu s navedenim člancima UFEU-a (197). Stoga nije na predmetnoj državi članici, nego na poduzetniku korisniku, da se pozove na iznimne okolnosti na kojima bi se mogla temeljiti njegova legitimna očekivanja kako bi se usprotivio povratu nezakonite potpore (198). Budući da se FFT u tom pogledu nije pozvao ni na jedan argument u primjedbama koje je dostavio Komisiji, potonja smatra da se argument Luksemburga koji se temelji na načelu legitimnih očekivanja ne može prihvatiti u svrhu ove Odluke.

197

198

| (358) | U svakom slučaju, kako bi se mogao prihvatiti argument u pogledu legitimnih očekivanja, on mora biti potkrijepljen Komisijinim prethodnim postupkom na kojem se temelje precizna jamstva (199). Prema mišljenju Luksemburga, dogovor postignut na sastanku grupe „Kodeks postupanja” o tome da nije potrebno procijeniti luksemburšku poreznu mjeru koja se odnosi na poduzetnike koji obavljaju djelatnosti financiranja unutar grupe s obzirom na kriterije kodeksa postupanja precizno je jamstvo koje može dovesti do legitimnih očekivanja. Komisija podsjeća da je kodeks postupanja koji je donijelo Vijeće ECOFIN (200) pravno neobvezujući instrument čiji je cilj ponuditi državama članicama prostor za raspravu posvećen mjerama koje imaju ili mogu imati znatan utjecaj na odabir područja na kojem će poduzetnici unutar Unije obavljati svoje gospodarske djelatnosti. Kodeks postupanja i propisi o državnim potporama imaju različite ciljeve. Naime, dok je cilj kodeksa postupanja suzbijanje nepoštenog poreznog tržišnog natjecanja među državama članicama, cilj je propisa o državnim potporama ublažiti narušavanje tržišnog natjecanja koje proizlazi iz povlaštenog postupanja država članica prema određenim poduzetnicima, osobito u obliku smanjenja poreza. Osim toga, dok grupa „Kodeks postupanja” raspolaže određenim diskrecijskim prostorom, Komisija nema nikakvu diskrecijsku ovlast za određivanje je li neka mjera obuhvaćena pojmom državne potpore, s obzirom na to da je taj pojam objektivan. Prema tome, dogovor postignut unutar grupe „Kodeks postupanja” ne može ni obvezati ni ograničiti postupanje Komisije pri izvršavanju njezinih ovlasti koje su joj dodijeljene UFEU-om u području državnih potpora (201). |
| --- | --- |

(358)

U svakom slučaju, kako bi se mogao prihvatiti argument u pogledu legitimnih očekivanja, on mora biti potkrijepljen Komisijinim prethodnim postupkom na kojem se temelje precizna jamstva (199). Prema mišljenju Luksemburga, dogovor postignut na sastanku grupe „Kodeks postupanja” o tome da nije potrebno procijeniti luksemburšku poreznu mjeru koja se odnosi na poduzetnike koji obavljaju djelatnosti financiranja unutar grupe s obzirom na kriterije kodeksa postupanja precizno je jamstvo koje može dovesti do legitimnih očekivanja. Komisija podsjeća da je kodeks postupanja koji je donijelo Vijeće ECOFIN (200) pravno neobvezujući instrument čiji je cilj ponuditi državama članicama prostor za raspravu posvećen mjerama koje imaju ili mogu imati znatan utjecaj na odabir područja na kojem će poduzetnici unutar Unije obavljati svoje gospodarske djelatnosti. Kodeks postupanja i propisi o državnim potporama imaju različite ciljeve. Naime, dok je cilj kodeksa postupanja suzbijanje nepoštenog poreznog tržišnog natjecanja među državama članicama, cilj je propisa o državnim potporama ublažiti narušavanje tržišnog natjecanja koje proizlazi iz povlaštenog postupanja država članica prema određenim poduzetnicima, osobito u obliku smanjenja poreza. Osim toga, dok grupa „Kodeks postupanja” raspolaže određenim diskrecijskim prostorom, Komisija nema nikakvu diskrecijsku ovlast za određivanje je li neka mjera obuhvaćena pojmom državne potpore, s obzirom na to da je taj pojam objektivan. Prema tome, dogovor postignut unutar grupe „Kodeks postupanja” ne može ni obvezati ni ograničiti postupanje Komisije pri izvršavanju njezinih ovlasti koje su joj dodijeljene UFEU-om u području državnih potpora (201).

199

200

201

| (359) | Isto obrazloženje vrijedi i za dogovore postignute na forumu OECD-a o štetnim poreznim praksama. Na sastanku održanom 6. prosinca 2011., forum OECD-a postigao je sljedeći dogovor (na engleskom jeziku): „[...] sljedećih deset sustava nije dodatno ispitano... Luksemburg – iscrpna porezna analiza financiranja unutar grupe” (slobodni prijevod). OECD nije institucija Unije niti je Unija članica te organizacije (202). Njegovi zaključci, koji nisu obvezujući, ne mogu obvezati institucije Unije. Osim što forum OECD-a nije pružio precizna jamstva, nije niti detaljnije ispitao luksemburšku poreznu analizu djelatnosti financiranja unutar grupe. Stoga je na temelju tog citata nemoguće izvesti bilo kakav zaključak ili na njemu temeljiti bilo kakvu tvrdnju o primjeni pravila o državnim potporama na osporavano porezno mišljenje. |
| --- | --- |

(359)

Isto obrazloženje vrijedi i za dogovore postignute na forumu OECD-a o štetnim poreznim praksama. Na sastanku održanom 6. prosinca 2011., forum OECD-a postigao je sljedeći dogovor (na engleskom jeziku): „[...] sljedećih deset sustava nije dodatno ispitano... Luksemburg – iscrpna porezna analiza financiranja unutar grupe” (slobodni prijevod). OECD nije institucija Unije niti je Unija članica te organizacije (202). Njegovi zaključci, koji nisu obvezujući, ne mogu obvezati institucije Unije. Osim što forum OECD-a nije pružio precizna jamstva, nije niti detaljnije ispitao luksemburšku poreznu analizu djelatnosti financiranja unutar grupe. Stoga je na temelju tog citata nemoguće izvesti bilo kakav zaključak ili na njemu temeljiti bilo kakvu tvrdnju o primjeni pravila o državnim potporama na osporavano porezno mišljenje.

202

| (360) | Drugo, Luksemburg tvrdi da je Komisija prekršila načelo pravne sigurnosti. Poziva se na prethodnu praksu odlučivanja Komisije prema kojoj je pristala ograničiti naknadu na temelju tog načela. |
| --- | --- |

(360)

Drugo, Luksemburg tvrdi da je Komisija prekršila načelo pravne sigurnosti. Poziva se na prethodnu praksu odlučivanja Komisije prema kojoj je pristala ograničiti naknadu na temelju tog načela.

| (361) | Međutim, ne postoji nikakva prethodna praksa odlučivanja koja je mogla dovesti do neizvjesnosti u pogledu činjenice da se poreznim mišljenjem može dodijeliti državna potpora. Naime, u odluci na koju se poziva Luksemburg Komisija je ograničila povrat zbog neizvjesnosti koja je nastala zbog prethodne odluke Komisije. Suprotno tome, u ovom se slučaju u Obavijesti o izravnom oporezivanju poduzetnika izričito upućuje na porezna mišljenja i na okolnosti u kojima je potrebno smatrati da dovode do dodjele državne potpore. |
| --- | --- |

(361)

Međutim, ne postoji nikakva prethodna praksa odlučivanja koja je mogla dovesti do neizvjesnosti u pogledu činjenice da se poreznim mišljenjem može dodijeliti državna potpora. Naime, u odluci na koju se poziva Luksemburg Komisija je ograničila povrat zbog neizvjesnosti koja je nastala zbog prethodne odluke Komisije. Suprotno tome, u ovom se slučaju u Obavijesti o izravnom oporezivanju poduzetnika izričito upućuje na porezna mišljenja i na okolnosti u kojima je potrebno smatrati da dovode do dodjele državne potpore.

| (362) | U pogledu argumenta Luksemburga, prema kojem nije moguće točno odrediti iznos potpore, osobito s obzirom na to da je prihvaćeni pristup nov, te prema kojem je stoga potrebno isključiti povrat, Komisija napominje da je u svojoj prethodnoj praksi odlučivanja primijenila načelo nepristrane transakcije osobito na mjere koje je donio Luksemburg, te da je zaključila da kršenje tog načela može predstavljati državnu potporu (203). Osim toga, taj je zaključak potvrdio Sud (204). Stoga pristup Komisije u pogledu osporavanog poreznog mišljenja ne sadržava nove elemente. Države članice ne mogu zanemariti da sporazum sklopljen između poreznog tijela i društva, u skladu s kojim se prema potonjem društvu postupa povlašteno tako da mu se umjetno snizuje porezna osnovica jer se upotrijebljenim transfernim cijenama ne dolazi do pouzdane približne vrijednosti poslovnog rezultata temeljenog na tržištu, dovodi do kršenja propisa o državnim potporama te ga je, ako je bio sumnjiv, trebalo prijaviti Komisiji. |
| --- | --- |

(362)

U pogledu argumenta Luksemburga, prema kojem nije moguće točno odrediti iznos potpore, osobito s obzirom na to da je prihvaćeni pristup nov, te prema kojem je stoga potrebno isključiti povrat, Komisija napominje da je u svojoj prethodnoj praksi odlučivanja primijenila načelo nepristrane transakcije osobito na mjere koje je donio Luksemburg, te da je zaključila da kršenje tog načela može predstavljati državnu potporu (203). Osim toga, taj je zaključak potvrdio Sud (204). Stoga pristup Komisije u pogledu osporavanog poreznog mišljenja ne sadržava nove elemente. Države članice ne mogu zanemariti da sporazum sklopljen između poreznog tijela i društva, u skladu s kojim se prema potonjem društvu postupa povlašteno tako da mu se umjetno snizuje porezna osnovica jer se upotrijebljenim transfernim cijenama ne dolazi do pouzdane približne vrijednosti poslovnog rezultata temeljenog na tržištu, dovodi do kršenja propisa o državnim potporama te ga je, ako je bio sumnjiv, trebalo prijaviti Komisiji.

203

204

| (363) | Naposljetku, u pogledu navodnih poteškoća s određivanjem iznosa potpore, čime bi se opravdalo to što nije naložen povrat, Sud je prethodno utvrdio (205) da Komisija nije dužna navesti točan iznos potpore koji je potrebno vratiti. Pravom Unije samo se zahtijeva da se nezakonito dodijeljena potpora vrati kako bi se ponovno uspostavila prethodna situacija i da se povrat provede u skladu s pravilima nacionalnog prava (206). Posljedično, Komisija može samo utvrditi obvezu povrata predmetnih potpora i prepustiti nacionalnim tijelima da izračunaju točan iznos potpora koje je potrebno vratiti (207). |
| --- | --- |

(363)

Naposljetku, u pogledu navodnih poteškoća s određivanjem iznosa potpore, čime bi se opravdalo to što nije naložen povrat, Sud je prethodno utvrdio (205) da Komisija nije dužna navesti točan iznos potpore koji je potrebno vratiti. Pravom Unije samo se zahtijeva da se nezakonito dodijeljena potpora vrati kako bi se ponovno uspostavila prethodna situacija i da se povrat provede u skladu s pravilima nacionalnog prava (206). Posljedično, Komisija može samo utvrditi obvezu povrata predmetnih potpora i prepustiti nacionalnim tijelima da izračunaju točan iznos potpora koje je potrebno vratiti (207).

205

206

207

| (364) | Komisija stoga može zaključiti da argumenti koji se temelje na načelu legitimnih očekivanja i pravne sigurnosti koje je istaknuo Luksemburg nisu osnovani u pogledu obveze povrata potpore koju je osporavanim poreznim mišljenjem nezakonito dodijelio FFT-u. |
| --- | --- |

(364)

Komisija stoga može zaključiti da argumenti koji se temelje na načelu legitimnih očekivanja i pravne sigurnosti koje je istaknuo Luksemburg nisu osnovani u pogledu obveze povrata potpore koju je osporavanim poreznim mišljenjem nezakonito dodijelio FFT-u.

10.2.   Metoda povrata

Metoda povrata

| (365) | U skladu s UFEU-om i ustaljenom sudskom praksom Suda, Komisija je ovlaštena odlučiti da predmetna država članica mora ukinuti ili izmijeniti mjeru za koju je Komisija utvrdila da nije spojiva s unutarnjim tržištem. Sud je jednako tako dosljedno tvrdio da je cilj obveze države članice da ukine potporu koju Komisija smatra nespojivom s unutarnjim tržištem ponovna uspostava prethodnog stanja. U tom je kontekstu Sud utvrdio da je taj cilj postignut kada korisnik vrati iznose koji su mu dodijeljeni kao nezakonita potpora, čime gubi prednost koju je ostvarivao u odnosu na svoje konkurente na tržištu, te se ponovno uspostavlja stanje koje je prethodilo isplati potpore. |
| --- | --- |

(365)

U skladu s UFEU-om i ustaljenom sudskom praksom Suda, Komisija je ovlaštena odlučiti da predmetna država članica mora ukinuti ili izmijeniti mjeru za koju je Komisija utvrdila da nije spojiva s unutarnjim tržištem. Sud je jednako tako dosljedno tvrdio da je cilj obveze države članice da ukine potporu koju Komisija smatra nespojivom s unutarnjim tržištem ponovna uspostava prethodnog stanja. U tom je kontekstu Sud utvrdio da je taj cilj postignut kada korisnik vrati iznose koji su mu dodijeljeni kao nezakonita potpora, čime gubi prednost koju je ostvarivao u odnosu na svoje konkurente na tržištu, te se ponovno uspostavlja stanje koje je prethodilo isplati potpore.

| (366) | U slučaju kada je nezakonita državna potpora dodijeljena u obliku porezne mjere, u točki 35. Obavijesti o izravnom oporezivanju poduzetnika (208) navedeno je da se iznos koji je potrebno vratiti izračunava na temelju usporedbe između stvarno plaćenog poreza i poreza koji je trebalo platiti u skladu s pravilima koja se inače primjenjuju. Kako bi se dobio iznos poreza koji je trebalo platiti da su se poštovala pravila koja se općenito primjenjuju, odnosno da je pravilno primijenjeno načelo nepristrane transakcije radi utvrđivanja porezne osnovice FFT-a u Luksemburgu, luksemburška porezna uprava mora izmijeniti metodu godišnjeg izračuna koju je FFT upotrijebio u okviru metode MTMN na temelju metode MEDAF, odnosno, i. iznos vlastitog kapitala na koji se ostvaruje naknada i ii. razinu naknade koja je primijenjena na taj iznos vlastitog kapitala i koja se zahtijeva u skladu s ocjenom iznesenom u prethodnoj uvodnoj izjavi (311). |
| --- | --- |

(366)

U slučaju kada je nezakonita državna potpora dodijeljena u obliku porezne mjere, u točki 35. Obavijesti o izravnom oporezivanju poduzetnika (208) navedeno je da se iznos koji je potrebno vratiti izračunava na temelju usporedbe između stvarno plaćenog poreza i poreza koji je trebalo platiti u skladu s pravilima koja se inače primjenjuju. Kako bi se dobio iznos poreza koji je trebalo platiti da su se poštovala pravila koja se općenito primjenjuju, odnosno da je pravilno primijenjeno načelo nepristrane transakcije radi utvrđivanja porezne osnovice FFT-a u Luksemburgu, luksemburška porezna uprava mora izmijeniti metodu godišnjeg izračuna koju je FFT upotrijebio u okviru metode MTMN na temelju metode MEDAF, odnosno, i. iznos vlastitog kapitala na koji se ostvaruje naknada i ii. razinu naknade koja je primijenjena na taj iznos vlastitog kapitala i koja se zahtijeva u skladu s ocjenom iznesenom u prethodnoj uvodnoj izjavi (311).

208

| (367) | Nijednom se odredbom prava Unije ne zahtijeva da Komisija prilikom nalaganja povrata potpore koja je proglašena nespojivom s unutarnjim tržištem odredi točan iznos potpore koji treba vratiti. Naprotiv, dovoljno je da Komisijina odluka sadržava podatke koji adresatu omogućuju da sâm utvrdi taj iznos bez pretjeranih poteškoća (209). |
| --- | --- |

(367)

Nijednom se odredbom prava Unije ne zahtijeva da Komisija prilikom nalaganja povrata potpore koja je proglašena nespojivom s unutarnjim tržištem odredi točan iznos potpore koji treba vratiti. Naprotiv, dovoljno je da Komisijina odluka sadržava podatke koji adresatu omogućuju da sâm utvrdi taj iznos bez pretjeranih poteškoća (209).

209

| (368) | Komisija je u odjeljku 7.2.2.10. i osobito u uvodnoj izjavi 311. predložila metodu kojom se može otkloniti selektivna prednost koja je FFT-u dodijeljena osporavanim poreznim mišljenjem (210) ako Luksemburg zadrži metodu MTMN za utvrđivanje porezne osnovice FFT-a. Međutim, svjesna je toga da se i drugim metodama utvrđivanja transfernih cijena može doći do pouzdane približne vrijednosti poslovnog rezultata temeljenog na tržištu u skladu s načelom nepristrane transakcije. Posljedično, kada bi Luksemburg prije datuma provedbe ove Odluke predložio metodu povrata kojom se primjenjuje neka druga metoda utvrđivanja transfernih cijena, Komisija bi bila spremna prihvatiti tu metodu kada bi se njome dovelo do pouzdane približne vrijednosti poslovnog rezultata temeljenog na tržištu i kada se njome, neovisno o odabranoj metodi, ne bi ponovili odabiri i usklađivanja koje je porezni savjetnik FFT-a u proveo izvješću o transfernim cijenama, a koje Komisija smatra odstupanjima od načela nepristrane transakcije. |
| --- | --- |

(368)

Komisija je u odjeljku 7.2.2.10. i osobito u uvodnoj izjavi 311. predložila metodu kojom se može otkloniti selektivna prednost koja je FFT-u dodijeljena osporavanim poreznim mišljenjem (210) ako Luksemburg zadrži metodu MTMN za utvrđivanje porezne osnovice FFT-a. Međutim, svjesna je toga da se i drugim metodama utvrđivanja transfernih cijena može doći do pouzdane približne vrijednosti poslovnog rezultata temeljenog na tržištu u skladu s načelom nepristrane transakcije. Posljedično, kada bi Luksemburg prije datuma provedbe ove Odluke predložio metodu povrata kojom se primjenjuje neka druga metoda utvrđivanja transfernih cijena, Komisija bi bila spremna prihvatiti tu metodu kada bi se njome dovelo do pouzdane približne vrijednosti poslovnog rezultata temeljenog na tržištu i kada se njome, neovisno o odabranoj metodi, ne bi ponovili odabiri i usklađivanja koje je porezni savjetnik FFT-a u proveo izvješću o transfernim cijenama, a koje Komisija smatra odstupanjima od načela nepristrane transakcije.

210

| (369) | Osobito, Komisija ne uviđa nijedan razlog zbog kojeg bi trebalo uskladiti vlastita sredstva radi izračuna iznosa vlastitih sredstava na koja se plaća naknada. Osim toga, u pogledu procijenjene naknade nepristrane transakcije tih vlastitih sredstava, iako se može činiti da je upotreba metode MEDAF nepotrebno obvezujuća, ništa ne sprječava da se ta metoda upotrebljava u svrhu utvrđivanja transfernih cijena, osim ako se upotrebljava kako bi se znatno odstupalo od poslovnog rezultata temeljenog na tržištu, koji se odražava u povratu na vlastiti kapital koji je vidljiv kod sličnih društava. |
| --- | --- |

(369)

Osobito, Komisija ne uviđa nijedan razlog zbog kojeg bi trebalo uskladiti vlastita sredstva radi izračuna iznosa vlastitih sredstava na koja se plaća naknada. Osim toga, u pogledu procijenjene naknade nepristrane transakcije tih vlastitih sredstava, iako se može činiti da je upotreba metode MEDAF nepotrebno obvezujuća, ništa ne sprječava da se ta metoda upotrebljava u svrhu utvrđivanja transfernih cijena, osim ako se upotrebljava kako bi se znatno odstupalo od poslovnog rezultata temeljenog na tržištu, koji se odražava u povratu na vlastiti kapital koji je vidljiv kod sličnih društava.

10.3.   Subjekt koji mora vratiti potporu

Subjekt koji mora vratiti potporu

| (370) | S obzirom na primjedbe iznesene u uvodnim izjavama 341. do 345., Komisija smatra da Luksemburg najprije mora od FFT-a zahtijevati povrat nezakonite potpore nespojive s unutarnjim tržištem koja je dodijeljena na temelju osporavanog poreznog mišljenja. Ako FFT ne može vratiti cijeli iznos potpore dodijeljene dodijeljena na temelju osporavanog poreznog mišljenja, Luksemburg mora zahtijevati povrat preostalog iznosa te potpore od društva Fiat Chrysler Automobiles N.V., koje je postalo pravni sljednik društva Fiat S.p.A., s obzirom na to da to društvo kontrolira grupu Fiat, kako bi se ponovno uspostavila konkurentnost koja je prethodno vladala na tržištu. |
| --- | --- |

(370)

S obzirom na primjedbe iznesene u uvodnim izjavama 341. do 345., Komisija smatra da Luksemburg najprije mora od FFT-a zahtijevati povrat nezakonite potpore nespojive s unutarnjim tržištem koja je dodijeljena na temelju osporavanog poreznog mišljenja. Ako FFT ne može vratiti cijeli iznos potpore dodijeljene dodijeljena na temelju osporavanog poreznog mišljenja, Luksemburg mora zahtijevati povrat preostalog iznosa te potpore od društva Fiat Chrysler Automobiles N.V., koje je postalo pravni sljednik društva Fiat S.p.A., s obzirom na to da to društvo kontrolira grupu Fiat, kako bi se ponovno uspostavila konkurentnost koja je prethodno vladala na tržištu.

11.   ZAKLJUČAK

ZAKLJUČAK

| (371) | Komisija utvrđuje da je Luksemburg osporavanim poreznim mišljenjem nezakonito dodijelio državnu potporu FFT-u i grupi Fiat, kršeći članak 108. stavak 3. UFEU-a, da je ta potpora nespojiva s unutarnjim tržištem i da, slijedom toga, na temelju članka 16. Uredbe (EU) 2015/1589, Luksemburg mora od FFT-a zahtijevati njezin povrat, a ako FFT ne vrati cijeli iznos potpore, od društva Fiat Chrysler Automobiles N.V. mora zahtijevati iznos potpore koji nije vraćen, |
| --- | --- |

(371)

Komisija utvrđuje da je Luksemburg osporavanim poreznim mišljenjem nezakonito dodijelio državnu potporu FFT-u i grupi Fiat, kršeći članak 108. stavak 3. UFEU-a, da je ta potpora nespojiva s unutarnjim tržištem i da, slijedom toga, na temelju članka 16. Uredbe (EU) 2015/1589, Luksemburg mora od FFT-a zahtijevati njezin povrat, a ako FFT ne vrati cijeli iznos potpore, od društva Fiat Chrysler Automobiles N.V. mora zahtijevati iznos potpore koji nije vraćen,

DONIJELA JE OVU ODLUKU:

Članak 1.

Porezno mišljenje koje je Luksemburg 3. rujna 2012. donio u korist društva Fiat Finance and Trade Ltd i kojim je društvu omogućeno da svoju poreznu osnovicu u Luksemburgu utvrdi na godišnjoj osnovi za razdoblje od pet godina, čini potporu u smislu članka 107. stavka 1. UFEU-a koja je nespojiva s unutarnjim tržištem i koju je Luksemburg nezakonito proveo kršeći članak 108. stavak 3. UFEU-a.

Članak 2.

1.   Luksemburg je dužan od društva Fiat Finance and Trade Ltd zahtijevati povrat nespojive i nezakonite potpore iz članka 1.

2.   Iznos koji Fiat Finance and Trade Ltd ne može vratiti u skladu s povratom opisanim u stavku 1. vratit će Fiat Chrysler Automobiles N.V.

3.   Na iznose koje je potrebno vratiti obračunavaju se kamate od dana kada su potpore stavljene na raspolaganje korisnicima do dana njihova stvarnog povrata.

4.   Kamate se obračunavaju na temelju složenog kamatnog računa u skladu s poglavljem V. Uredbe Komisije (EZ) br. 794/2004.

Članak 3.

1.   Povrat dodijeljenih potpora iz članka 1. provodi se neposredno i učinkovito.

2.   Luksemburg mora osigurati da se ova Odluka provede u roku od četiri mjeseca od datuma njezina priopćenja.

Članak 4.

1.   Tijekom dva mjeseca nakon priopćenja ove Odluke Luksemburg Komisiji dostavlja informacije o metodi upotrijebljenoj za izračun točnog iznosa potpore.

2.   Luksemburg je dužan obavještavati Komisiju o napretku nacionalnih mjera poduzetih radi provedbe ove Odluke do potpunog povrata potpore iz članka 1. Na zahtjev Komisije odmah dostavlja podatke o već poduzetim i predviđenim mjerama radi usklađivanja s ovom Odlukom.

Članak 5.

Ova je Odluka upućena Velikom Vojvodstvu Luksemburgu.

Sastavljeno u Bruxellesu 21. listopada 2015.

Za Komisiju

Margrethe VESTAGER

Članica Komisije

---

(1)  S učinkom od 1. prosinca 2009., članci 87. i 88. Ugovora o EZ-u postali su članak 107. odnosno članak 108. Ugovora o funkcioniranju Europske unije („UFEU”). U oba slučaja odredbe su u bîti identične. Za potrebe ove Odluke upućivanja na članke 107. i 108. UFEU-a treba tumačiti, prema potrebi, kao upućivanja na članke 87. i 88. Ugovora o EZ-u. U UFEU-u su uvedene i određene terminološke promjene, primjerice izraz „Zajednica” zamijenjen je izrazom „Unija”, a izraz „zajedničko tržište” izrazom „unutarnje tržište”. U ovoj se Odluci rabi terminologija iz UFEU-a.

1

(2)  
  SL C 369, 17.10.2014., str. 37.

2

(3)  Upućivanje HT.4020 – Prakse u području poreznih mišljenja.

3

(4)  U svojim dopisima luksemburška tijela upotrebljavaju pojam „prethodna porezna presuda (décision anticipative)”, a ne „porezno mišljenje (ruling fiscal)”. Međutim, oba izraza upućuju na istovrsni postupak kojim se poreznom obvezniku pruža određeni stupanj sigurnosti u pogledu načina na koji će se zakonodavstvo u pogledu oporezivanja društava primijeniti u danom slučaju. U ovoj će se Odluci upotrebljavati pojam „porezno mišljenje”, no njegovo je značenje jednako onom „prethodne porezne presude”.

4

décision anticipative

ruling fiscal

(5)  Pod brojem predmeta SA.37267 (2013/CP) – Prakse u području poreznih mišljenja – LU

5

(6)  Luksemburška su tijela zacrnila određene informacije, posebno nazive društava i društava kćeri.

6

(*1)  Određeni su odlomci ovog teksta skriveni kako se ne bi otkrile povjerljive informacije. Ti su dijelovi označeni trotočkom u uglatim zagradama.

*1

(7)  U pogledu Komisijine istrage o FFT-u, Komisija je otvorila novi broj predmeta te je podsjetnik od 7. travnja 2014. i sve naknadne obavijesti uputila pod brojem predmeta SA.38375 (2014/CP) – Luksemburg – Navodna potpora FFT-u.

7

(8)  Uredba Vijeća (EZ) br. 659/1999 od 22. ožujka 1999. o utvrđivanju detaljnih pravila primjene članka 93. Ugovora o [funkcioniranju Europske unije] (SL L 83, 27.3.1999., str. 1.) Uredba (EZ) br. 659/1999 stavljena je izvan snage Uredbom Vijeća (EU) 2015/1589 od 13. srpnja 2015. o utvrđivanju detaljnih pravila primjene članka 108. Ugovora o funkcioniranju Europske unije (SL L 248, 24.9.2015., str. 9.) s učinkom od 14. listopada 2015. Sve poduzete postupovne mjere donesene su na temelju Uredbe (EZ) br. 659/1999. Svako upućivanje na Uredbu (EZ) br. 659/1999 potrebno je smatrati upućivanjem na Uredbu (EU) br. 2015/1589 te ga je potrebno tumačiti u skladu s korelacijskom tablicom Priloga II. potonje Uredbe.

8

(9)  Vidjeti bilješku 2.

9

(10)  Vidjeti bilješku 2.

10

(11)  Vidjeti uvodnu izjavu 16.

11

(12)  Vidjeti bilješku 5.

12

(13)  Dopis od 24. ožujka 2015. Komisiji je dostavljen 24. ožujka 2014., a zatim ponovno 26. ožujka 2015.

13

(14)  Vidjeti godišnje izvješće društva Fiat Chrysler Automobiles za poslovnu godinu 2014. Svako upućivanje u ovoj Odluci na Fiat S.p.A. potrebno je smatrati upućivanjem na Fiat Chrysler Automobiles N.V. i obrnuto.

14

(15)  Izvješće o transfernim cijenama ponekad upućuje na FFT, a ponekad na „FF&T” što označava isti subjekt.

15

(16)  Djelomično je zacrnjen opis funkcija koje obavlja „Fiat S.p.A.” u verziji osporavanog poreznog mišljenja koju je dostavio Luksemburg, a koji je naveden u odluci o pokretanju postupka,. Tom je opisu dodana napomena „Fiat S.p.A.” na temelju neuređene verzije tog poreznog mišljenja, koju je Luksemburg dostavio 24. ožujka 2014.

16

(17)  U izvješću o transfernim cijenama taj navod nije dokazan.

17

(18)  Međutim, osporavano porezno mišljenje prestaje biti na snazi ako se pokaže da su nepotpune ili netočne činjenice ili okolnosti opisane u zahtjevu, ili ako se ključni elementi stvarnih transakcija razlikuju od onih iz opisa navedenog u zahtjevu za informacije ili ako prethodni sporazum o cijenama više nije u skladu s nacionalnim ili međunarodnim pravom.

18

(19)  U uvodnim izjavama od 44. do 46. odluke o pokretanju postupka temeljitije su pojašnjena obrazloženja koja je porezni savjetnik iznio u pogledu odabira MTMN-a za određivanje oporezive dobiti FFT-a.

19

(20)  Vidjeti uvodnu izjavu 51.

20

(21)  MEDAF se upotrebljava za procjenu zahtijevane teoretske stope povrata na imovinu, a osobito na vlastiti kapital. U uvodnim izjavama od 39. do 42. odluke o pokretanju postupka preciznije je opisana metoda MEDAF.

21

(22)  Budući da FFT nije regulirani subjekt, tumačenje Okvira Basel II u slučaju FFT-a koje je iznio porezni savjetnik u svrhu donošenja osporavanog poreznog mišljenja nije ispitalo niti odobrilo tijelo za regulaciju financijskih institucija.

22

(23)  Bazelski odbor za nadzor banaka, Međunarodna konvergencija mjerenja kapitala i kapitalnih standarda – Revidirani okvir, lipanj 2004. (dalje u tekstu: „Okvir Basel II”).

23

Međunarodna konvergencija mjerenja kapitala i kapitalnih standarda – Revidirani okvir

(24)  Ne čini se da „vlastita sredstva koja se upotrebljavaju za obavljanje funkcija” odgovaraju ijednoj posebno definiranoj regulatornoj kategoriji vlastitih sredstava.

24

(25)  Izrazi „vlastita sredstva izložena riziku”, „minimalni kapitalni zahtjevi”, „minimalna vlastita sredstva koja se zahtijevaju Okvirom Basel II”, „minimalna vlastita sredstva izložena riziku” i „minimalna vlastita sredstva” međusobno se izmjenjuju kroz izvješće o transfernim cijenama, ali upućuju na isti pojam, odnosno na hipotetska regulatorna vlastita sredstva FFT-a, kako ih je procijenio porezni savjetnik primjenjujući po analogiji Okvir Basel II.

25

(26)  Vlastita sredstva FFT-a umanjena su za vrijednost udjela u FFNA-u i FFC-u, za koje su isplaćene dividende.

26

(27)  
  „Vlastita sredstva kojima se pokrivaju obavljane funkcije” još je jedan naziv koji porezni savjetnik upotrebljava za izraz „vlastita sredstva koja se upotrebljavaju za obavljanje funkcija”, koji je porezni savjetnik uveo u izvješće.

27

(28)  Primjenjujući metodu MEDAF porezni je savjetnik upotrijebio 25. percentil koeficijenta beta jer je smatrao da je FFT preuzeo ograničene rizike.

28

(29)  Podatci koje je prikupio profesor A. Damodaran dostupni su na internetskoj stranici: http://pages.stern.nyu.edu/~adamodar/

29

(30)  Godišnji prosjek indeksa EONIA (Euro OverNight Index Average) za 2011.

30

(31)  Udjelom se smatra ulaganje u dionice (vlastita sredstva) društva.

31

(32)  Uvodna izjava 54.

32

(33)  Dostupno na sljedećoj internetskoj stranici: http://www.impotsdirects.public.lu/legislation/legi11/Circulaire_L_I_R__n___164-2_du_28_janvier_2011.pdf.

33

(34)  
  „Financijskim društvom grupe” treba smatrati subjekt koji uglavnom provodi financijske transakcije unutar grupe, osim posjedovanja udjela (Okružnica, str. 1.).

34

(35)  
  „Financijskom transakcijom unutar grupe” treba smatrati svaku aktivnost koja obuhvaća odobravanje zajmova ili predujmova sredstava povezanim poduzećima, koji su refinancirani sredstvima i financijskim instrumentima poput javne ponude, privatnih pozajmica, predujmova sredstava ili bankovnih zajmova (Okružnica, str. 1.).

35

(36)  Dva su poduzeća „povezana poduzeća” ako jedno od njih izravno ili neizravno sudjeluje u upravljanju, kontroli ili kapitalu drugog poduzeća ili ako iste osobe sudjeluju, izravno ili neizravno, u upravljanju, kontroli ili kapitalu obaju poduzećâ (Okružnica, str. 1.).

36

(37)  Okružnica, str. 2.

37

(38)  
  Ibid.

38

Ibid.

(39)  
  Ibid.

39

Ibid.

(40)  Okružnica, str. 3.

40

(41)  Okružnica, str. 4.

41

(42)  Okružnica, str. 7.

42

(43)  Okružnica, str. od 5. do 8.

43

(44)  Potiču se porezne uprave država članica OECD-a da slijede te Smjernice. Međutim, one općenito služe kao referenca i jasno utječu na porezne prakse država članica (a i država nečlanica) OECD-a.

44

(45)  Porezne uprave i zakonodavci znaju za taj problem te je poreznim zakonodavstvom općenito omogućeno poreznoj upravi da ispravlja porezne prijave integriranih poduzeća koja netočno primjenjuju transferne cijene tako što ih zamjenjuje cijenama koje odgovaraju pouzdanoj približnoj vrijednosti cijena koje su prihvatila neovisna poduzeća koja pregovaraju u sličnim okolnostima uvjetima nepristrane transakcije.

45

(46)  Smjernice OECD-a o transfernim cijenama za multinacionalna poduzeća i porezne uprave, OECD, srpanj 1995.

46

(47)  Smjernice OECD-a o transfernim cijenama za multinacionalna poduzeća i porezne uprave, OECD, 22. srpanj 2010.

47

(48)  Direktiva 2006/48/EZ Europskog parlamenta i Vijeća od 14. lipnja 2006. o osnivanju i obavljanju djelatnosti kreditnih institucija (SL L 177, 30.6.2006., str. 1.)

48

(49)  Luksemburg je te vrijednosti dostavio u okviru podataka dostavljenih 24. ožujka 2015. Vrijednosti koje se odnose na poreznu osnovicu nisu posve jednake oporezivim dobitima koje su iskazane u izvješćima.

49

(50)  Vidjeti uvodnu izjavu 21. odluke o pokretanju postupka.

50

(51)  Vidjeti uvodnu izjavu 24. odluke o pokretanju postupka.

51

(52)  Vidjeti uvodnu izjavu 51. odluke o pokretanju postupka u pogledu financijskih podataka o FFT-u za razdoblje od 2009. do 2011. koji su navedeni u izvješću o transfernim cijenama. U tablici 8. upućuje se na terminologiju koja je upotrijebljena u godišnjem izvješću i u informacijama koje je Fiat dostavio 31. ožujka 2015., a koja možda ne odgovara u potpunosti onoj koju je porezni savjetnik upotrijebio u izvješću o transfernim cijenama.

52

(53)  Luksemburg je pojasnio da je društvu Fiat S.p.A. za godine od 2011. do 2013. plaćena jamstvena premija, a za 2010. ta informacija nije navedena u godišnjem izvješću.

53

(*2)  Brojke u zagradama potrebno je tumačiti kao da pred njima stoji riječ „oko”. Brojke su zaokružene na višekratnike 50, 500, 5 000, 500 000 ili 5 000 000.

*2

(54)  
  „Euro Medium Term Note” – Europski program izdanja srednjoročnih komercijalnih zapisa

54

(55)  Povrat na vlastiti kapital.

55

(56)  Odluka Komisije 2014/200/EU od 17. srpnja 2013. o državnoj potpori SA.21233 C/11 (ex NN/11, ex CP 137/06) koju provodi Španjolska Porezne mjere koje se primjenjuju na određene ugovore o financijskom zakupu također poznate i kao španjolski sustav poreznih poticaja na zakup (eng. Spanish Tax Lease System) (SL L 114, 16.4.2014., str. 1.).

56

(57)  Odluka Komisije 2008/283/EZ od 13. studenoga 2007. o izmjeni Odluke 2003/757/EZ o programu potpora koji je Belgija primijenila za koordinacijske centre s poslovnim nastanom u Belgiji (SL L 90, 2.4.2008., str. 7.).

57

(58)  Odluka Komisije 2006/621/EZ od 2. kolovoza 2004. o državnoj potpori koju je Francuska provela u korist društva France Télécom (SL L 257, 20.9.2006., str. 11.).

58

(59)  To je u izvješću o transfernim cijenama objašnjeno činjenicom da će se naknada za ulaganja u FFNA i FFC ostvariti kroz dividendu.

59

(60)  Luksemburg u tom pogledu upućuje na Komunikaciju Komisije Europskom parlamentu, Vijeću i Europskom gospodarskom i socijalnom odboru od 4. lipnja 2014. o radu zajedničkog foruma EU-a o transfernim cijenama u razdoblju od srpnja 2012. do siječnja 2014., COM(2014) 315 final.

60

(61)  Navodi se sljedeći odjeljak: „49. xv. U svrhu izračuna omjera vlastitih sredstava koji je ponderiran ovisno o rizicima, odlučeno je da će se provesti sljedeći odbitci od vlastitih sredstava. Ti odbitci obuhvaćaju sljedeće: [...] ulaganja u društva kćeri koja pružaju bankovne i financijske usluge te koja nisu konsolidirana u nacionalnim sustavima. Uobičajena bi praksa obuhvaćala konsolidiranje društava kćeri u svrhu procjene visine vlastitih sredstava bankovnih grupa. Ako se ta praksa ne provodi, važno je izvršiti odbitak u svrhu izbjegavanja višestruke upotrebe istih vlastitih sredstava u različitim jedinicama grupe. Ta će se ulaganja odbiti u skladu s prethodno navedenom točkom 37. Imovina koja obuhvaća udjele u društvima kćerima čiji je kapital odbijen od kapitala društva majke neće se uključiti u ukupnu imovinu u svrhu izračuna omjera”.

61

(62)  Člankom 57. utvrđeno je da nekonsolidirana vlastita sredstva kreditnih institucija ne obuhvaćaju „(l) udjel[e] u drugim kreditnim i financijskim institucijama, koji iznose više od 10 % njihovog kapitala”.

62

(63)  To je objašnjeno visokom razinom integriranja djelatnosti grupe i ranijom podrškom koju je Fiat S.p.A. pružio svojim društvima kćerima. Prema mišljenju FFT-a, kreditne agencije služe se konsolidiranim izvješćima grupe pri procjeni kreditnog rejtinga društva Fiat S.p.A.

63

(64)  FFT posluje jedino s velikim financijskim institucijama u državama europodručja, uglavnom u onima gdje su nacionalni nadzornici odobrili „opciju 1” (opcija prema kojoj je moguće upućivanje na kreditni rejting države, a ne na rejting banke). Osim toga, CRD III dodjeljuje ponder rizika od 0 % za države koje izdaju obveznice u vlastitoj valuti bez obzira na svoj kreditni rejting (Prilog VI. dio 1. točka 1.2. podtočka 4.). Posljedično, prema razumijevanju FFT-a i [poreznog savjetnika] Okvira Basel II i pravila CRD-a, na predmetne banke mogao bi se primijeniti ponder rizika manji za jedan stupanj od onoga koji se primjenjuje na državu u kojoj banka posluje. Takva primjena Okvira Basel II dovodi do primjene pondera rizika od 20 % za izloženost FFT-a bankama. To se jednako tako primjenjuje na kreditni rizik i na rizik druge ugovorne strane FFT-a prema bankama.

64

(65)  Bazelski odbor za nadzor banaka, Međunarodni regulatorni okvir za banke (Basel III)

65

(66)  Direktiva 2013/36/EU Europskog parlamenta i Vijeća od 26. lipnja 2013. o pristupanju djelatnosti kreditnih institucija i bonitetnom nadzoru nad kreditnim institucijama i investicijskim društvima, izmjeni Direktive 2002/87/EZ te stavljanju izvan snage direktiva 2006/48/EZ i 2006/49/EZ (SL L 176, 27.6.2013., str. 338.).

66

(67)  FFT podupire taj argument upućivanjem na točku 5.3.2. Obavijesti Komisije o porezu na dobit trgovačkih društava na unutarnjem tržištu (COM(2001) 582 final od 23. listopada 2011.).

67

(68)  U tom kontekstu, FFT upućuje na Odluku Komisije o društvu Umicore (Odluka Komisije od 26. svibnja 2010. o državnoj potpori dodijeljenoj društvu Umicore S.A., C 76/2003 (ex NN 69/2003)), u kojoj je Komisija tvrdila da porezna prednost mora biti „neproporcionalna” da bi je se ispitalo s obzirom na pravila o državnim potporama.

68

ex

(69)  Osobito u Odluci Komisije od 28. listopada 2009. o državnoj potpori C 10/07 (ex NN 13/07), koju je provela Mađarska u svrhu poreznih odbitaka na kamate unutar grupe („Odluka o poreznom sustavu kamata za grupe u Mađarskoj”).

69

ex

(70)  Odluka Komisije 2009/809/EZ od 8. srpnja 2009. o državnoj potpori C 4/2007 (ex N 465/2006) o sustavu groepsrentebox koji Nizozemska namjerava provesti (C 4/07 (ex N 465/2006)) (SL L 288, 4.11.2009., str. 26.) („Odluka Groepsrentebox”).

70

groepsrentebox

ex

(71)  Odluka Komisije 2004/77/EZ od 24. lipnja 2003. o sustavu potpora koji je Belgija provela u obliku poreznog sustava prethodnog poreznog mišljenja primjenjivog na društvo US Foreign Sales Corporations (SL L 23, 28.1.2004., str. 14.); Odluka Komisije 2003/755/EZ od 17. veljače 2003. o programu potpora koji je Belgija provela u korist koordinacijskih centara sa sjedištem u Belgiji (SL L 282, 30.10.2003., str. 25.); Odluka Komisije 2003/501/EZ od 16. listopada 2002. o programu državne potpore C 49/2001 (ex NN 46/2000) – Koordinacijski centri – koji je proveo Luksemburg (SL L 170, 9.7.2003., str. 20.); Odluka Komisije 2004/76/EZ od 13. svibnja 2003. o programu državne potpore koji je Francuska provela u korist središnjica i logističkih centara (SL L 23, 28.1.2004., str. 1.); Odluka Komisije 2003/512/EZ od 5. rujna 2002. o programu potpora koji je Njemačka provela u korist kontrolnih i koordinacijskih centara (SL L 177, 16.7.2003., str. 17.).

71

ex

(72)  Vidjeti presudu Suda od 2. rujna 2010. u predmetu C-399/08 P, Komisija/Deutsche Post, ECLI:EU:C:2010:481, točku 38. i navedenu sudsku praksu.

72

(73)  Vidjeti presudu Suda od 2. rujna 2010. u predmetu C-399/08 P, Komisija/Deutsche Post, ECLI:EU:C:2010:481, točku 39. i navedenu sudsku praksu.

73

(74)  Vidjeti presudu od 15. studenoga 2011. u spojenim predmetima C-106/09 P i C-107/09 P, Komisija/Government of Gibraltar i Ujedinjena Kraljevina, ECLI:EU:C:2011:732, točku 72. i navedenu sudsku praksu.

74

(75)  Vidjeti presudu od 17. rujna 1980. u predmetu 730/79, Philip Morris, ECLI:EU:C:1980:209, točku 11.; te presudu od 15. lipnja 2000. u spojenim predmetima T-298/97, T-312/97 itd., Alzetta, ECLI:EU:T:2000:151, točka 80.

75

(76)  Vidjeti presudu od 3. ožujka 2005. u predmetu C-172/03, Heiser ECLI:EU:C:2005:130, točku 40.

76

(77)  Vidjeti presudu od 8. rujna 2011. u spojenim predmetima C-78/08 do C-80/08, Paint Graphos i dr. ECLI:EU:C:2011:550.

77

(78)  Vidjeti presudu od 8. rujna 2011. u spojenim predmetima C-78/08 do C-80/08, Paint Graphos i dr. ECLI:EU:C:2011:550, točku 65.

78

(79)  Vidjeti i presudu od 8. rujna 2011. u spojenim predmetima C-78/08 do C-80/08, Paint Graphos i dr. ECLI:EU:C:2011:550, točku 50.

79

(80)  Toj kategoriji pripadaju prihodi koji se mogu pripisati stalnoj poslovnoj jedinici smještenoj u Luksemburgu, prihodi od profesionalnih usluga pruženih u zemlji, dividende, kamate zajmova za ulaganje u vlasnički kapital i kamate obveznica ako je isplatitelj država, rezidentna fizička osoba ili rezidentno društvo, kao i dobitci ostvareni prodajom udjela od najmanje 10 % u kapitalu rezidentnih društava (osim sredstava rizičnog kapitala).

80

(81)  U 2012. Solidarno uvećanje povećano je s 5 % na 7 % od porezne godine 2013.

81

(82)  S obzirom na izmjene unesene za poreznu godinu 2013. kumulativna stopa oporezivanja prihoda trgovačkih društava povećana je za grad Luxembourg s 28,80 % na 29,22 %.

82

(83)  Osim toga, u Luksemburgu se na društva primjenjuje i godišnji porez na kapital kojim se oporezuje njihova neto imovina te koji čini doprinos od 0,5 % na neto vrijednost svjetske imovine društva na dan 1. siječnja svake godine.

83

(84)  Na primjer, reintegracijom rashoda od kamata na imovinu kojom se ostvaruju prihodi ili honorari, koji nisu obuhvaćeni tekućim poslovanjem društva.

84

(85)  Sustav porezne integracije primjenjuje se ako su ispunjeni određeni uvjeti: društvo majka izravno ili neizravno drži najmanje 95 % udjela u kapitalu društva kćeri od početka računovodstvenog razdoblja tijekom kojeg je podnesen zahtjev za primjenu sustava porezne integracije; društvo kći rezidentno je društvo kapitala u potpunosti oporezivo u Luksemburgu; društvo majka jednako je tako rezidentno društvo kapitala u potpunosti oporezivo u Luksemburgu ili podružnica nerezidentnog društva koja je na području sjedišta u potpunosti oporeziva porezom koji odgovara porezu na dobit trgovačkih društava u Luksemburgu; i sustav porezne integracije zahtijeva se za najmanje pet poslovnih godina.

85

(86)  Integrirano društvo može gubitke ostvarene u svojim određenim poslovnim jedinicama nadoknaditi dobiti ostvarenom u drugima. Sustavom porezne integracije grupa društava izjednačuje se sa samo jednim poreznim obveznikom. Tako se mogu izbjeći poteškoće grupa društava u odnosu na integrirana društva u pogledu oporezivanja dobiti. Sustav porezne integracije nije mjera potpore ako grupa društava nakon što je integrirana nije stavljena u povoljniji položaj u odnosu na položaj integriranog društva.

86

(87)  Općenito se smatra da se svi poduzetnici koji ostvaruju dohodak nalaze u sličnoj činjeničnoj i pravnoj situaciji u pogledu izravnog oporezivanja poduzetnika.

87

(88)  Primjedbe FFT-a na odluku o pokretanju postupka, točka 2.1.

88

(89)  Primjedbe FFT-a na odluku o pokretanju postupka, točka 2.1.3.

89

(90)  Vidjeti bilješke 60. i 67.

90

(91)  Vidjeti presudu od 20. svibnja 2010. u predmetu C-138/09, Todaro Nunziatina & C., ECLI:EU:C:2010:291, točku 21.

91

(92)  Sustavom je bilo predviđeno da se pozitivan preostali iznos između naplaćenih kamata na zajmove grupe i plaćenih kamata u okviru financijskih transakcija unutar grupe oporezivao u sustavu groepsrentebox po stopi od 5 % umjesto uobičajene stope od 25,5 % koja se u to vrijeme primjenjivala na porez na dobit trgovačkih društava.

92

groepsrentebox

(93)  Odluka Groepsrentebox, uvodna izjava 85.

93

Groepsrentebox

(94)  Odluka Groepsrentebox, uvodna izjava 101.

94

Groepsrentebox

(95)  Odluka Groepsrentebox, uvodna izjava 107.

95

Groepsrentebox

(96)  U Okružnici je navedeno da „u pogledu financijskih društava grupe, preuzete funkcije u okviru dodjele zajmova subjektima grupe sadržajno se mogu usporediti s funkcijama koje preuzimaju neovisne financijske institucije koje podliježu nadzoru Odbora za nadzor financijskog sektora”.

96

(97)  Vidjeti članak 9. predloška porezne konvencije OECD-a.

97

(98)  U tom je predmetu mjerom predviđena mogućnost da društva svoju poreznu osnovicu u Mađarskoj smanje za 50 % iznosa neto kamata primljenih od povezanih društava, odnosno 50 % razlike između kamata primljenih od tih društava i kamata koje im ona plaćaju. Prema tome, oporezuje se samo polovina naplaćenih neto kamata dok bi se u okviru uobičajene primjene poreznog sustava oporezivao ukupan iznos kamata. Suprotno tome, porezna osnovica povezanog poduzetnika koji je platio neto kamate uvećava se za 50 % ukupnog iznosa plaćenih neto kamata. Stoga, umjesto smanjenja ukupnog iznosa plaćenih neto kamata, kao što bi bio slučaj u okviru uobičajene primjene poreznog sustava, ta društva iznos mogu umanjiti samo za polovinu svoje porezne osnovice. Sustav se primjenjuje samo na kamate koje plaćaju i naplaćuju povezana društva te je njegov cilj ublažiti razliku između financiranja vlastitim sredstvima i financiranja zajmom unutar grupe.

98

(99)  Primjedbe Luksemburga na odluku o pokretanju postupka, točka 73.

99

(100)  Druga cjelina primjedbi FFT-a, točke 2.1.3. i 2.1.4.

100

(101)  Prva cjelina primjedbi FFT-a, točka 60.

101

(102)  Kao što je navedeno u uvodnoj izjavi 206.

102

(103)  Vidjeti presudu od 4. lipnja 2015. u predmetu C-15/14 P Komisija/MOL, ECLI:EU:C:2015:362, točku 60. Vidjeti presudu od 26. veljače 2015. u predmetu T-385/12, Orange/Komisija ECLI:EU:T:2015:117.

103

(104)  Predmet C-39/94, SFEI i dr., ECLI:EU:C:1996:285, točka 60.; predmet C-342/96, Španjolska/Komisija, ECLI:EU:C:1999:210, točka 41.

104

(105)  Ta prednost ne treba biti „neproporcionalna”, kao što FFT tvrdi u svojim očitovanjima (odjeljci 1.7.1. i 1.7.2.). Kako bi prednost predstavljala državnu potporu, dovoljno je da ispunjuje ostale uvjete navedene u članku 107. stavku 1. UFEU-a. Odluka Umicore (Odluka Komisije od 26. svibnja 2010. o državnoj potpori dodijeljenoj društvu Umicore S.A., C 76/2003 (ex NN 69/2003)) koju navodi FFT nije relevantna u ovom slučaju s obzirom na to da Komisija nije vezana svojom praksom odlučivanja (Vidjeti uvodnu izjavu 202.). U svakom slučaju, budući da se ovaj predmet i predmet Umicore razlikuju, nije moguće pronaći poveznice između tih dvaju predmeta. Predmet Umicore odnosio se na to da je Umicore primjenjivao izuzeća od PDV-a u okviru određenih prodaja srebra poduzetnicima sa sjedištem u drugim državama članicama. U prosincu 2000. belgijska Posebna porezna inspekcija zaključila je transakciju s poduzetnikom. Takva je transakcija bila upravna praksa belgijskih poreznih tijela, ali isključivo kada se odnosila na činjenice predmeta, a ne na razinu oporezivanja: „Međutim, u skladu s člankom 84. Zakona o PDV-u, takve su transakcije moguće samo ako ne podrazumijevaju izuzeća ili smanjenja poreza. U skladu s tim načelom transakcija se stoga ne može odnositi na iznos poreza koji proizlazi iz utvrđenih činjenica nego na činjenična pitanja” (točka 154.).

105

Umicore

ex

(106)  Vidjeti predmet 173/73, Italija/Komisija, ECLI:EU:C:1974:71, točka 13.

106

(107)  Vidjeti na primjer predmet C-387/92, Banco Exterior de Espana, ECLI:EU:C:1994:100.

107

(108)  Vidjeti spojene predmete C-182/03 i C-217/03, Belgija i Forum 187 ASBL/Komisija, ECLI:EU:C:2006:416.

108

(109)  
  Ibid,

109

Ibid,

(110)  Odluka Komisije od 17. veljače 2003. o programu potpora koji je Belgija provela u korist koordinacijskih centara sa sjedištem u Belgiji (SL L 282, 30.10.2003., str. 25.)

110

(111)  Vidjeti spojene predmete C-182/03 i C-217/03, Belgija i Forum 187 ASBL/Komisija, ECLI:EU:C:2006:416, točke 96. i 97.

111

(112)  Vidjeti spojene predmete C-182/03 i C-217/03, Belgija i Forum 187 ASBL/Komisija, ECLI:EU:C:2006:416, točku 81.

112

(113)  Primjedbe Luksemburga na odluku o pokretanju postupka, točke od 38. do 40.

113

(114)  Vidjeti uvodnu izjavu 102.

114

(115)  Vidjeti tablicu 7.

115

(116)  Vidjeti uvodnu izjavu 64.

116

(117)  Vidjeti uvodnu izjavu 70.

117

(118)  Za opis MTMN-a, Vidjeti uvodnu izjavu 91.

118

(119)  Komisija ne prihvaća argument FFT-a, iznesen u uvodnoj izjavi 162., prema kojem bi se činjenicom da se metoda MTMN sve češće upotrebljava opravdala njezina primjena. Taj je argument proturječan upućivanju FFT-a na točku 2.2. Smjernica OECD-a, kao što je navedeno u uvodnoj izjavi 161., prema kojoj je „cilj odabira metode transfernih cijena uvijek naći najprimjereniju metodu u konkretnom slučaju”. Taj cilj Smjernica OECD-a nije u skladu s tumačenjem prema kojem porezni obveznik slobodno može birati među različitim metodama neovisno o činjenicama i okolnostima pojedinog slučaja.

119

(120)  To je suprotno situaciji u kojoj društvo, iako dodjeljuje kredite unutar grupe, ograničava svoje funkcije na transakcije „licem u lice”, za koje neovisno društvo ne bi pristalo isplatiti naknade trećoj osobi, s obzirom na to da za takve transakcije nema gospodarskog opravdanja neovisno o drugim funkcijama i transakcijama (transakcije „licem u lice” mogu se upotrebljavati za pokrivanje rizika koji proizlaze iz druge djelatnosti). Posljedično, takve transakcije, jednako kao i druge funkcije, ne mogu se usporediti s glavnim funkcijama financijske institucije. Njihova cijena ne može se točno utvrditi na temelju vlastitih sredstava s obzirom na to da u drugim sektorima mogu biti primjereniji drugi pokazatelji, kao što je povrat od ukupne imovine ili povrat od prodaje.

120

(121)  Vidjeti bilješku 114..

121

(122)  Vidjeti uvodne izjave 58. i 59.

122

(123)  Vidjeti i uvodnu izjavu 68. odluke o pokretanju postupka.

123

(124)  Za ostale primjere razlika između različitih pokazatelja dobiti koji se temelje na vlastitim sredstvima, Vidjeti osobito McKinsey Working Papers on Risk, br. 24, „The use of economic capital in performance management for banks”, siječanj 2011., a posebno grafikon 10., str. 13.

124

(125)  U izvješću o transfernim cijenama porezni savjetnik dolazi do naknade za rizik od 1 726 000 EUR, dok bi ta naknada iznosila 17 392 000 EUR ako bi se na računovodstvena vlastita sredstva FFT-a primijenio povrat od 6,05 % kapitala koji je izračunao porezni savjetnik.

125

(126)  Uvodna izjava 163.

126

(127)  Vidjeti točku 2.97. Smjernica OECD-a.

127

(128)  Vidjeti točku 2.86. Smjernica OECD-a.

128

(129)  U Okružnici je navedeno da pružatelji usluga o kojima je riječ uglavnom obavljaju funkcije slične onima koje obavljaju regulirane institucije. U Okružnici se upućuje i na moguće dodatke kojima se uvećavaju rashodi povezani s dodjelom zajma i kojima se uzima u obzir obveza poštovanja zahtjeva solventnosti. Međutim, u Okružnici se vlastita sredstva na koja se plaća naknada ne ograničavaju na te zahtjeve solventnosti.

129

(130)  Vidjeti uvodnu izjavu 81.

130

(131)  Primjena povrata na regulatorna vlastita sredstva otežana je u praksi zbog različitih vrsta regulatornih vlastitih sredstava koja drže regulirane institucije, kao što su osnovni i dopunski kapital, dok je vlastiti kapital jedina vrsta kapitala kojom raspolaže FFT. Ta je složenost naglašena u Okviru Basel III. Regulirane financijske institucije uglavnom ne priopćuju iznos svojih minimalnih regulatornih vlastitih sredstava, ali on se može neizravno ponovno izračunati. Naprotiv, priopćuju stvarnu razinu regulatornih vlastitih sredstava koja drže, a koja je uvijek viša od zahtijevane minimalne razine. Naposljetku, povrat na vlastiti kapital usklađen prema riziku, koji se može smatrati sličnim povratu na regulatorna vlastita sredstva, katkad upotrebljavaju regulirane institucije u svrhu internog utvrđivanja cijena. Međutim, u ovom se slučaju kao pokazatelj dobiti institucija upotrebljava pojedinačna imovina, a ne cjelokupna te se stoga u načelu ni ne objavljuje.

131

(132)  Vidjeti uvodnu izjavu 256.

132

(133)  Vidjeti tablicu 6.

133

(134)  FMI WP/12/36, How Risky Are Banks' Risk Weighted Assets? Sonali Das i Amadou N.R. Sy, 2012., str. 6.

134

(135)  Uvodne izjave 58. i 59.

135

(136)  Odluka o pokretanju postupka, uvodna izjava 72.

136

(137)  Uvodna izjava 167.

137

(138)  
  Ibid.

138

Ibid.

(139)  Uvodna izjava 98.

139

(140)  Vidjeti uvodnu izjavu 58.

140

(141)  Vidjeti bilješku 136.

141

(142)  U nedostatku dostatnih podataka za izračun točne procjene minimalnih regulatornih vlastitih sredstava FFT-a, prosjek sektora bio bi jednak minimalnim regulatornim vlastitim sredstvima od 427 milijuna EUR (vidjeti uvodnu izjavu 270.), što je više od ukupnih vlastitih sredstava FFT-a koja iznose 287 milijuna EUR.

142

(143)  Uvodna izjava 69. i tablica 1.

143

(144)  Uvodna izjava 61.

144

(145)  Uvodna izjava 97.

145

(146)  Uvodna izjava 96.

146

(147)  Kao što je Luksemburg naveo u uvodnoj izjavi 154.

147

(148)  Vidjeti uvodnu izjavu 154.

148

(149)  Vidjeti uvodnu izjavu 95.

149

(150)  Vidjeti uvodnu izjavu 165.

150

(151)  Financijska poluga udio je imovine koja se financira vlastitim sredstvima. Budući da se ostatak imovine financira dugovima, financijska je poluga mjera zaduživanja, te, obratno, kapitaliziranosti društva.

151

(152)  U slučaju FFT-a, sva su vlastita sredstva osnovni kapital jer FFT ne upotrebljava instrumente ostalih kategorija.

152

(153)  Vidjeti uvodnu izjavu 268.

153

(154)  Opisano u uvodnim izjavama od 121. do 126.

154

(155)  Na temelju računovodstvenih podataka FF-a navedenih u tablici u uvodnoj izjavi 114.

155

(156)  Hipotetska regulatorna vlastita sredstva od 427 milijuna EUR jednako bi tako bila veća od vlastitih sredstava od 286 milijuna EUR koja drži FFT u vrijeme stjecanja FFNA-a i FFC-a.

156

(157)  Izvješće o transfernim cijenama potječe iz 2011. Stoga je primijenjeno to referentno razdoblje. Radi usporedbe, u razdoblju od 12. svibnja 2012. do 12. svibnja 2014. koeficijent beta indeksa iznosio je 1,3.

157

(158)  Vidjeti tablicu 6. odluke o pokretanju postupka.

158

(159)  Vidjeti tablicu 4.

159

(160)  Vidjeti uvodnu izjavu 114.

160

(161)  Kao što je navedeno u uvodnoj izjavi 123.

161

(162)  Vidjeti uvodnu izjavu 155.

162

(163)  Vidjeti uvodne izjave 113. i 114.

163

(164)  Vidjeti tablicu u uvodnoj izjavi 125.

164

(165)  Banka za međunarodne namire, 81. godišnje izvješće, 1. travnja 2010.–31. ožujka 2011., 26. lipnja 2011., str. 90.

165

(166)  ESB, Izvješće o financijskoj stabilnosti, prosinac 2011., str. 130. (slobodni prijevod)

166

(167)  Deutsche Bank, European Banks: Running the Numbers: Spring edition, 5. travnja 2011. (slobodni prijevod) U izvješću banke Deutsche Bank od 20. ožujka 2015. implicitni trošak vlastitih sredstava za europske banke procijenjen je na 10 %.

167

(168)  Prvi dio primjedbi FFT-a, točka 64.; druga cjelina primjedbi FFT-a, točke 1.8.1. i sljedeće točke, točka 3.1.8.

168

(169)  Ponajprije u odluci o sustavu poreznih odbitaka za kamate unutar grupe u Mađarskoj.

169

(170)  Vidjeti uvodnu izjavu 202.

170

(171)  Vidjeti i Odluku Groepsrentebox, točke od 80. do 82.; Odluku o poreznom sustavu kamata za grupe u Mađarskoj, točke 131. i 132.

171

(172)  Vidjeti predmet C-81/10 P, France Télécom/Komisija ECLI:EU:C:2011:811, točku 43., predmet C-66/02, Italija/Komisija ECLI:EU:C:2005:768, točku 34.; vidjeti i spojene predmete T-427/04 i T-17/05 Francuska i France Télécom/Komisija ECLI:EU:T:2009:474, točke 207. i 215.

172

,

(173)  Primjedbe Luksemburga na odluku o pokretanju postupka, točka 28.

173

(174)  Vidjeti uvodnu izjavu 77.

174

(175)  Prvi dio primjedbi FFT-a, točka 60.; drugi dio primjedbi FFT-a, točka 1.4.

175

(176)  Odjeljak 7.2.1.1.

176

(177)  Okružnica, str. 3. i 4.

177

(178)  Primjedbe Luksemburga na odluku o pokretanju postupka, točka 34.

178

(179)  Primjedbe Luksemburga na odluku o pokretanju postupka, točka 36.

179

(180)  Brojčana oznaka odnosi se na porezna mišljenja koja je Luksemburg dostavio Komisiji.

180

(181)  Str. 34. izvješća FFT-a o transfernim cijenama

181

(182)  Vidjeti uvodnu izjavu 83.

182

(183)  Među njima su se dva mišljenja odnosila na zahtjeve FFT-a i [društva F], Vidjeti uvodne izjave 28. i 29.

183

(184)  Zahtjev Komisije od 23. lipnja 2015. obuhvaća sva izvješća o transfernim cijenama koja je dostavilo društvo, a obavijest Luksemburga od 25. lipnja 2015. ne uključuje nijedno takvo kasnije izvješće.

184

(185)  Dopis Luksemburga od 24. ožujka 2015., odgovor na pitanje br. 6

185

(186)  Presuda u spojenim predmetima od C-78/08 do C-80/08 Paint Graphos i dr. ECLI:EU:C:2011:550, točka 69.

186

(187)  Presuda u predmetu C-170/83 Hydrotherm ECLI:EU:C:1984:271, točka 11. Presuda u predmetu T-137/02 Pollmeier Malchow/Komisija ECLI:EU:T:2004:304, točka 50.

187

(188)  Presude u predmetu C-480/09 P Acea Electrabel Produzione SpA/Komisija ECLI:EU:C:2010:787, točke od 47. do 55. i u predmetu C-222/04 Cassa di Risparmio di Firenze SpA i dr. ECLI:EU:C:2006:8, točka 112.

188

(189)  Vidjeti uvodnu izjavu 110.

189

(190)  Vidjeti uvodnu izjavu 34.

190

(191)  Vidjeti po analogiji točku 11. presude u predmetu 323/82, Intermills ECLI:EU:C:1984:345, koja glasi kako slijedi: „Iz informacija koje su dostavili sami tužitelji proizlazi da je nakon restrukturiranja Valonska regija kontrolirala društvo Intermills i tri industrijska društva te da je, nakon prijenosa proizvodnih pogona na tri novoosnovana društva, društvo i dalje bilo zainteresirano za njih. Stoga valja utvrditi da, unatoč tome što svako od triju industrijskih društava ima pravnu osobnost koja je različita od bivšeg društva Intermills, ta društva zajedno čine jednu grupu, barem u pogledu potpore koju su dodijelila belgijska tijela [...]”.

191

(192)  Vidjeti uvodnu izjavu 48.

192

(193)  U ovom slučaju nisu primjenjiva odstupanja iz članka 107. stavka 2. UFEU-a, koja se odnose na potpore socijalnog karaktera koje se dodjeljuju pojedinim potrošačima, potpore za otklanjanje štete nastale zbog prirodnih nepogoda ili izvanrednih događaja te potpore koje se dodjeljuju gospodarstvu određenih područja Savezne Republike Njemačke.

193

(194)  Uredba Vijeća (EU) 2015/1589 od 13. srpnja 2015. o utvrđivanju detaljnih pravila primjene članka 108. Ugovora o funkcioniranju Europske unije (SL L 248, 24.9.2015., str. 9.)

194

(195)  Uredba Komisije (EZ) br. 794/2004 od 21. travnja 2004. o provedbi Uredbe Vijeća (EZ) br. 659/1999 o utvrđivanju detaljnih pravila za primjenu članka 93. Ugovora o EZ (SL L 140, 30.4.2004., str. 1.).

195

(196)  Primjedbe Luksemburga na odluku o pokretanju postupka, točka 104. i sljedeće točke Luksemburg navodi točku 19. izvješća grupe „Kodeks postupanja” (izravno oporezivanje poduzetnika) Vijeću (ECOFIN), u kojoj je određeno sljedeće (na engleskom jeziku): „With respect to the Luxembourg tax measure concerning companies engaged in intra-group financing activities the Group discussed the agreed description at the meeting on 17 February 2011. Luxembourg informed the Group that Circular No 164/2 dated 28 January 2011 determines the conditions for providing advance pricing agreements confirming the remuneration of the transactions. At the meeting on 11 April 2011, Luxembourg informed that Group that Circular No 164/2 bis dated 8 April 2011 ensured that advance confirmations granted prior to the entry into force of Circular No 164/2 would cease to be valid by 31 December 2011. With the benefit of this information, the Group agreed that there was no need for this measure to be assessed against the criteria of the Code of Conduct.”

196

(197)  Vidjeti presude u predmetu C-5/89 Komisija/Savezna Republika Njemačka, ECLI:EU:C:1990:320, točku 17., i u predmetu C-310/99 Italija/Komisija ECLI:EU:C:2002:143, točku 104.

197

(198)  Vidjeti presudu u predmetu T-67/94 Ladbroke Racing/Komisija ECLI:EU:T:1998:7, točku 183.; vidjeti i presudu u spojenim predmetima T-116/01 i T-118/01, P&O European Ferries (Vizcaya) SA i Diputacion Floral de Vizcaya/Komisija ECLI:EU:T:2003:217, točku 202.

198

(199)  Vidjeti presudu u predmetu T-290/97, Mehibas Dordtselaan/Komisija ECLI:EU:T:2000:8, točku 59. i u spojenim predmetima C-182/03 i C-217/03, Belgija i Forum 187 ASBL/Komisija ECLI:EU:C:2006:416, točku 147.

199

(200)  Zaključci sa sastanka Vijeća Ecofin od 1. prosinca 1997. u pogledu politike oporezivanja (SL C 2, 6.1.1998., str. 1.). Vidjeti i dokumente dostupne na sljedećoj internetskoj stranici: http://ec.europa.eu/taxation_customs/business/company-tax/harmful-tax-competition_en#code_conduct.

200

(201)  Vidjeti u tom pogledu i mišljenje nezavisnog odvjetnika Légera u predmetu C-217/03, Belgija i Forum 187 ASBL/Komisija ECLI:EU:C:2006:89, točku 376.

201

(202)  U Dodatnom protokolu br. 1 uz Konvenciju OECD-a od 14. prosinca 1960. potpisnici Konvencije dogovorili su da Europska komisija sudjeluje u radu organizacije. Osim članova i predstavnici Europske komisije sudjeluju u raspravama koje se odnose na program rada OECD-a te su partneri u radu cijele organizacije i njezinih različitih tijela. Međutim, iako je sudjelovanje Europske komisije mnogo šire od sudjelovanja promatrača, Komisija nema nikakvo pravo glasa i ne sudjeluje službeno u donošenju instrumenata koji se podnose Vijeću na donošenje.

202

(203)  Odluka Komisije od 11. srpnja 2001. u predmetu C 47/2001 (ex NN 42/2000) – Njemačka: kontrolni i koordinacijski centri inozemnih poduzeća (SL C 304, 30.10.2001., str. 2.) Odluka Komisije 2003/501/EZ.

203

ex

(204)  Vidjeti bilješku 105.

204

(205)  Iako je riječ o „nemogućnosti povrata”, a ne o „poteškoćama s određivanjem iznosa potpore”.

205

(206)  Presuda u spojenim predmetima T-427/04 i T-17/05 Francuska/Komisija ECLI:EU:T:2009:474, točka 297.

206

(207)  Presuda u spojenim predmetima T-427/04 i T-17/05 Francuska/Komisija ECLI:EU:T:2009:474, točka 299.

207

(208)  Obavijest Komisije o primjeni propisa o državnim potporama na mjere koje se odnose na izravno oporezivanje poduzetnika (SL C 384, 10.12.1998., str. 3.).

208

(209)  Presuda u predmetu C-441/06, Komisija/Francuska, ECLI:EU:C:2007:616, točka 29. i navedena sudska praksa.

209

(210)  Vidjeti osobito uvodne izjave od 308. do 311.

210

---

| 22.12.2016 | HR | Službeni list Europske unije | L 351/68 |
| --- | --- | --- | --- |

22.12.2016

HR

Službeni list Europske unije

L 351/68

---

ODLUKA KOMISIJE (EU) 2016/2327

оd 5. srpnja 2016.

o državnoj potpori SA. 19864 – 2014/C (ex 2009/NN54) koju je provela Belgija – Financiranje javnih bolnica IRIS u regiji glavnog grada Bruxellesa

(priopćeno pod brojem dokumenta C(2016) 4051)

(Vjerodostojni su samo tekstovi na francuskom i nizozemskom jeziku)

(Tekst značajan za EGP)

EUROPSKA KOMISIJA,

uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije, a posebno njegov članak 108. stavak 2. prvi podstavak (1),

uzimajući u obzir Sporazum o Europskom gospodarskom prostoru, a posebno njegov članak 62. stavak 1. točku (a),

nakon poziva zainteresiranim stranama da dostave primjedbe u skladu s navedenim člancima (2) i uzimajući u obzir njihove primjedbe,

budući da:

1.   POSTUPAK

POSTUPAK

| (1) | Dopisima od 7. rujna 2005. i 17. listopada 2005., zabilježenima 12. rujna 2005., odnosno 19. listopada 2005., Komisija je zaprimila pritužbu protiv države Belgije u pogledu navodnog dodjeljivanja nezakonitih i nespojivih potpora od 1995. za pet javnih bolnica (3) (u daljnjem tekstu: IRIS-H) (4) koje pripadaju mreži IRIS (5) (u daljnjem tekstu: IRIS) regije glavnoga grada Bruxellesa. Pritužbu su uložile dvije udruge (Coordination bruxelloise d'institutions sociales et de santé (CBI) i Association bruxelloise des institutions de soins privées (ABISP)) koje predstavljaju bolnice pod upravom pravnih osoba privatnog prava (u daljnjem tekstu: privatne bolnice) i pojedinačno pod upravom nekoliko njihovih članova (6). |
| --- | --- |

(1)

Dopisima od 7. rujna 2005. i 17. listopada 2005., zabilježenima 12. rujna 2005., odnosno 19. listopada 2005., Komisija je zaprimila pritužbu protiv države Belgije u pogledu navodnog dodjeljivanja nezakonitih i nespojivih potpora od 1995. za pet javnih bolnica (3) (u daljnjem tekstu: IRIS-H) (4) koje pripadaju mreži IRIS (5) (u daljnjem tekstu: IRIS) regije glavnoga grada Bruxellesa. Pritužbu su uložile dvije udruge (Coordination bruxelloise d'institutions sociales et de santé (CBI) i Association bruxelloise des institutions de soins privées (ABISP)) koje predstavljaju bolnice pod upravom pravnih osoba privatnog prava (u daljnjem tekstu: privatne bolnice) i pojedinačno pod upravom nekoliko njihovih članova (6).

3

4

5

Coordination bruxelloise d'institutions sociales et de santé

Association bruxelloise des institutions de soins privées

6

| (2) | Pritužba je usredotočena na sljedeće: i. odsutnost jasne definicije ili nedovoljno jasnu definiciju i ovlaštenja posebnih javnih usluga koje su isključivo dodijeljene IRIS-H-u; ii. nadoknade javnih tijela za gubitke IRIS-H-a; iii. prekomjernu nadoknadu troškova povezanih s javnim uslugama IRIS-H-a s pomoću regionalnog fonda Fonds Régional Bruxellois de Refinancement des Trésories Communales („FRBRTC”); iv. nedostatak transparentnosti u načinu javnog financiranja IRIS-H-a; te v. unakrsno subvencioniranje nebolničkih djelatnosti IRIS-H-a s pomoću javnih sredstava primljenih za ispunjavanje zadaća bolnice (7). |
| --- | --- |

(2)

Pritužba je usredotočena na sljedeće: i. odsutnost jasne definicije ili nedovoljno jasnu definiciju i ovlaštenja posebnih javnih usluga koje su isključivo dodijeljene IRIS-H-u; ii. nadoknade javnih tijela za gubitke IRIS-H-a; iii. prekomjernu nadoknadu troškova povezanih s javnim uslugama IRIS-H-a s pomoću regionalnog fonda Fonds Régional Bruxellois de Refinancement des Trésories Communales („FRBRTC”); iv. nedostatak transparentnosti u načinu javnog financiranja IRIS-H-a; te v. unakrsno subvencioniranje nebolničkih djelatnosti IRIS-H-a s pomoću javnih sredstava primljenih za ispunjavanje zadaća bolnice (7).

Fonds Régional Bruxellois de Refinancement des Trésories Communales

7

| (3) | Nakon što su belgijska nadležna tijela dostavila dodatne informacije, dana 10. siječnja 2008. službe Komisije dopisom su obavijestile podnositelje pritužbe o svojem preliminarnom mišljenju o pritužbi (8) i pozvale su ih da dostave nove informacije kako bi mogle ponovno ispitati provedeno preliminarno ocjenjivanje pritužbe; u suprotnom će se smatrati da je pritužba povučena. Nakon što su primile odgovor podnositelja pritužbe, službe Komisije potvrdile su svoju preliminarnu ocjenu u dopisu od 10. travnja 2008. |
| --- | --- |

(3)

Nakon što su belgijska nadležna tijela dostavila dodatne informacije, dana 10. siječnja 2008. službe Komisije dopisom su obavijestile podnositelje pritužbe o svojem preliminarnom mišljenju o pritužbi (8) i pozvale su ih da dostave nove informacije kako bi mogle ponovno ispitati provedeno preliminarno ocjenjivanje pritužbe; u suprotnom će se smatrati da je pritužba povučena. Nakon što su primile odgovor podnositelja pritužbe, službe Komisije potvrdile su svoju preliminarnu ocjenu u dopisu od 10. travnja 2008.

8

| (4) | Podnositelji pritužbe obavijestili su Komisiju da su podnijeli tužbu za poništenje pred Prvostupanjskim sudom Europskih zajednica (koji je 1. prosinca 2009. postao Opći sud Europske unije; u daljnjem tekstu: Opći sud) protiv dopisa od 10. siječnja 2008., koji su smatrali odlukom Komisije (9). Nadalje, 20. lipnja 2008. podnositelji pritužbe podnijeli su tužbu za poništenje dopisa službi Komisije od 10. travnja 2008. (10). Opći sud obustavio je ta dva postupka pokrenuta pred njim do 31. listopada 2009., nakon što je Komisija obavijestila Opći sud da ima namjeru donijeti odluku na temelju Uredbe Vijeća (EZ) br. 659/1999 (11). Kako bi mogle donijeti tu odluku, službe Komisije zatražile su dodatne informacije od belgijskih nadležnih tijela i od podnositelja pritužbe. |
| --- | --- |

(4)

Podnositelji pritužbe obavijestili su Komisiju da su podnijeli tužbu za poništenje pred Prvostupanjskim sudom Europskih zajednica (koji je 1. prosinca 2009. postao Opći sud Europske unije; u daljnjem tekstu: Opći sud) protiv dopisa od 10. siječnja 2008., koji su smatrali odlukom Komisije (9). Nadalje, 20. lipnja 2008. podnositelji pritužbe podnijeli su tužbu za poništenje dopisa službi Komisije od 10. travnja 2008. (10). Opći sud obustavio je ta dva postupka pokrenuta pred njim do 31. listopada 2009., nakon što je Komisija obavijestila Opći sud da ima namjeru donijeti odluku na temelju Uredbe Vijeća (EZ) br. 659/1999 (11). Kako bi mogle donijeti tu odluku, službe Komisije zatražile su dodatne informacije od belgijskih nadležnih tijela i od podnositelja pritužbe.

9

10

11

| (5) | U svojoj odluci od 28. listopada 2009. (12) (u daljnjem tekstu: odluka Komisije iz 2009., također vidjeti odjeljak 4.1.), Komisija je odlučila da neće iznijeti prigovore u pogledu potpore za financiranje javnih bolnica iz mreže IRIS regije glavnog grada Bruxellesa jer je predmetno financiranje proglašeno spojivim sa zajedničkim tržištem pod uvjetima utvrđenima u Odluci Komisije 2005/842/EZ (u daljnjem tekstu: Odluka o uslugama od općeg gospodarskog interesa iz 2005.) (13), i izravno na temelju članka 86. stavka 2. Ugovora o EZ-u (sadašnjeg članka 106. stavka 2. UFEU-a) s obzirom na ovlaštenja koja su prethodila stupanju na snagu Odluke o uslugama od općeg gospodarskog interesa iz 2005. 19. prosinca 2005. |
| --- | --- |

(5)

U svojoj odluci od 28. listopada 2009. (12) (u daljnjem tekstu: odluka Komisije iz 2009., također vidjeti odjeljak 4.1.), Komisija je odlučila da neće iznijeti prigovore u pogledu potpore za financiranje javnih bolnica iz mreže IRIS regije glavnog grada Bruxellesa jer je predmetno financiranje proglašeno spojivim sa zajedničkim tržištem pod uvjetima utvrđenima u Odluci Komisije 2005/842/EZ (u daljnjem tekstu: Odluka o uslugama od općeg gospodarskog interesa iz 2005.) (13), i izravno na temelju članka 86. stavka 2. Ugovora o EZ-u (sadašnjeg članka 106. stavka 2. UFEU-a) s obzirom na ovlaštenja koja su prethodila stupanju na snagu Odluke o uslugama od općeg gospodarskog interesa iz 2005. 19. prosinca 2005.

12

13

| (6) | Nadalje, podnositelji pritužbe podnijeli su tužbu za poništenje te odluke Komisije pred Općim sudom. Svojom presudom od 7. studenoga 2012. u predmetu T-137/10 (14) (također vidjeti odjeljak 4.2.) Opći sud poništio je tu odluku presudivši da su donošenjem odluke povrijeđena postupovna prava podnositeljâ pritužbe. Opći sud zaključio je da je Komisija trebala izraziti svoje sumnje u pogledu spojivosti predmetnih mjera s unutarnjim tržištem, uzimajući u obzir argumente koje su u tom pogledu iznijeli podnositelji pritužbe. Opći sud zaključio je, među ostalim, da je Komisija trebala pokrenuti formalni istražni postupak kako bi prikupila sve bitne elemente za provjeru spojivosti skupa predmetnih mjera potpore s unutarnjim tržištem, kako bi podnositelji pritužbe i ostale zainteresirane strane mogle iznijeti svoje primjedbe u okviru tog postupka (15). |
| --- | --- |

(6)

Nadalje, podnositelji pritužbe podnijeli su tužbu za poništenje te odluke Komisije pred Općim sudom. Svojom presudom od 7. studenoga 2012. u predmetu T-137/10 (14) (također vidjeti odjeljak 4.2.) Opći sud poništio je tu odluku presudivši da su donošenjem odluke povrijeđena postupovna prava podnositeljâ pritužbe. Opći sud zaključio je da je Komisija trebala izraziti svoje sumnje u pogledu spojivosti predmetnih mjera s unutarnjim tržištem, uzimajući u obzir argumente koje su u tom pogledu iznijeli podnositelji pritužbe. Opći sud zaključio je, među ostalim, da je Komisija trebala pokrenuti formalni istražni postupak kako bi prikupila sve bitne elemente za provjeru spojivosti skupa predmetnih mjera potpore s unutarnjim tržištem, kako bi podnositelji pritužbe i ostale zainteresirane strane mogle iznijeti svoje primjedbe u okviru tog postupka (15).

14

15

| (7) | Dopisom od 1. listopada 2014. Komisija je obavijestila Belgiju o svojoj odluci da pokrene postupak predviđen člankom 108. stavkom 2. UFEU-a u pogledu mjera za subvencioniranje IRIS-H-a regije glavnog grada Bruxellesa s pomoću javnih sredstava. |
| --- | --- |

(7)

Dopisom od 1. listopada 2014. Komisija je obavijestila Belgiju o svojoj odluci da pokrene postupak predviđen člankom 108. stavkom 2. UFEU-a u pogledu mjera za subvencioniranje IRIS-H-a regije glavnog grada Bruxellesa s pomoću javnih sredstava.

| (8) | Odluka Komisije o pokretanju postupka (u daljnjem tekstu: odluka o pokretanju postupka) objavljena je u Službenom listu Europske unije (16). Komisija je pozvala zainteresirane strane da dostave svoje primjedbe o mjerama. |
| --- | --- |

(8)

Odluka Komisije o pokretanju postupka (u daljnjem tekstu: odluka o pokretanju postupka) objavljena je u Službenom listu Europske unije (16). Komisija je pozvala zainteresirane strane da dostave svoje primjedbe o mjerama.

Službenom listu Europske unije

16

| (9) | Dopisom od 22. listopada 2014. belgijske su vlasti zatražili produljenje roka za dostavljanje svojih primjedaba o odluci o pokretanju postupka. Komisija je odobrila to produljenje dopisom od 23. listopada 2014. Novo produljenje zatraženo je porukom elektroničke pošte od 1. prosinca 2014., a odobreno je dopisom Komisije od 2. prosinca 2014. Dopisom od 16. prosinca 2014. Kraljevina Belgija podnijela je svoje primjedbe o odluci o pokretanju postupka. |
| --- | --- |

(9)

Dopisom od 22. listopada 2014. belgijske su vlasti zatražili produljenje roka za dostavljanje svojih primjedaba o odluci o pokretanju postupka. Komisija je odobrila to produljenje dopisom od 23. listopada 2014. Novo produljenje zatraženo je porukom elektroničke pošte od 1. prosinca 2014., a odobreno je dopisom Komisije od 2. prosinca 2014. Dopisom od 16. prosinca 2014. Kraljevina Belgija podnijela je svoje primjedbe o odluci o pokretanju postupka.

| (10) | Komisija je zaprimila primjedbe zainteresiranih strana (vidjeti odjeljak 5. u nastavku) 15. prosinca 2014., 5. siječnja 2015. i 9. siječnja 2015. Komisija je dopisima od 13. i 20. veljače 2015. dostavila te primjedbe Belgiji, koja je imala mogućnost odgovoriti na njih. Primjedbe Belgije primljene su u dopisu od 13. ožujka 2015., koji je zabilježen 17. ožujka 2015. |
| --- | --- |

(10)

Komisija je zaprimila primjedbe zainteresiranih strana (vidjeti odjeljak 5. u nastavku) 15. prosinca 2014., 5. siječnja 2015. i 9. siječnja 2015. Komisija je dopisima od 13. i 20. veljače 2015. dostavila te primjedbe Belgiji, koja je imala mogućnost odgovoriti na njih. Primjedbe Belgije primljene su u dopisu od 13. ožujka 2015., koji je zabilježen 17. ožujka 2015.

| (11) | Na temelju navedenoga Komisija je ponovno ispitala spis i protumačila određene elemente drugačije nego što je to učinila u ocjeni koju je dala u svojoj poništenoj odluci iz 2009. |
| --- | --- |

(11)

Na temelju navedenoga Komisija je ponovno ispitala spis i protumačila određene elemente drugačije nego što je to učinila u ocjeni koju je dala u svojoj poništenoj odluci iz 2009.

2.   KONTEKST

KONTEKST

| (12) | IRIS-H djeluju u složenom zakonodavnom i regulatornom okruženju, koje određuju različita javna tijela. Globalna procjena spojivosti javnog financiranja koje primaju te bolnice s pravilima u području državne potpore prvenstveno mora ukratko opisati zakonodavni i regulatorni okvir koji se primjenjuje na IRIS-H. Taj opis obuhvaća predstavljanje Zakona o CPAS-u (na temelju kojega su osnovane IRIS-H), kratki pregled osnivanja IRIS-H-a, pregled zakonodavnih i drugih dokumenata kojima se uređuje djelovanje IRIS-H-a, kratak opis glavnih djelatnosti IRIS-H-a te navođenje različitih primjenjivih modela financiranja. |
| --- | --- |

(12)

IRIS-H djeluju u složenom zakonodavnom i regulatornom okruženju, koje određuju različita javna tijela. Globalna procjena spojivosti javnog financiranja koje primaju te bolnice s pravilima u području državne potpore prvenstveno mora ukratko opisati zakonodavni i regulatorni okvir koji se primjenjuje na IRIS-H. Taj opis obuhvaća predstavljanje Zakona o CPAS-u (na temelju kojega su osnovane IRIS-H), kratki pregled osnivanja IRIS-H-a, pregled zakonodavnih i drugih dokumenata kojima se uređuje djelovanje IRIS-H-a, kratak opis glavnih djelatnosti IRIS-H-a te navođenje različitih primjenjivih modela financiranja.

2.1.   Pravo na socijalnu pomoć i Zakon o CPAS-u

Pravo na socijalnu pomoć i Zakon o CPAS-u

| (13) | U Belgiji je pravo na socijalnu pomoć ustavno pravo. Člankom 23. belgijskog Ustava utvrđeno je kako slijedi:

  „Svatko ima pravo na dostojanstveni život. U tu su svrhu zakonom, uredbom ili pravilnikom iz članka 134. zajamčena, uzimajući u obzir odgovarajuće obveze, gospodarska, socijalna i kulturna prava te su utvrđeni uvjeti za njihovu primjenu. Ta prava osobito obuhvaćaju sljedeće:
  (...)






  2. | pravo na socijalno osiguranje, na zdravstvenu zaštitu i socijalnu, medicinsku i pravnu pomoć.” (neslužbeni prijevod) |
| --- | --- | --- |

(13)

U Belgiji je pravo na socijalnu pomoć ustavno pravo. Člankom 23. belgijskog Ustava utvrđeno je kako slijedi:

„Svatko ima pravo na dostojanstveni život. U tu su svrhu zakonom, uredbom ili pravilnikom iz članka 134. zajamčena, uzimajući u obzir odgovarajuće obveze, gospodarska, socijalna i kulturna prava te su utvrđeni uvjeti za njihovu primjenu. Ta prava osobito obuhvaćaju sljedeće:

(...)

2.

| (14) | Djelotvorni pristup građana socijalnoj pomoći prvenstveno je uređen organskim zakonom od 8. srpnja 1976. (17) (u daljnjem tekstu: Zakon o CPAS-u), kojim su osnovani javni centri za socijalno djelovanje (u daljnjem tekstu: CPAS). Ti su centri pravne osobe uređene javnim pravom, prisutne u svim belgijskim općinama. CPAS-ima upravljaju odbori, čije članove bira općinski odbor predmetne općine. Na temelju članka 1. Zakona o CPAS-u:

  „Svi imaju pravo na socijalnu pomoć. Svrha socijalne pomoći jest omogućavanje da svi žive dostojanstvenim životom. Osnivaju se javni centri za socijalnu pomoć čija je svrha osiguranje te pomoći u skladu s uvjetima utvrđenima ovim zakonom.” |
| --- | --- |

(14)

Djelotvorni pristup građana socijalnoj pomoći prvenstveno je uređen organskim zakonom od 8. srpnja 1976. (17) (u daljnjem tekstu: Zakon o CPAS-u), kojim su osnovani javni centri za socijalno djelovanje (u daljnjem tekstu: CPAS). Ti su centri pravne osobe uređene javnim pravom, prisutne u svim belgijskim općinama. CPAS-ima upravljaju odbori, čije članove bira općinski odbor predmetne općine. Na temelju članka 1. Zakona o CPAS-u:

17

„Svi imaju pravo na socijalnu pomoć. Svrha socijalne pomoći jest omogućavanje da svi žive dostojanstvenim životom. Osnivaju se javni centri za socijalnu pomoć čija je svrha osiguranje te pomoći u skladu s uvjetima utvrđenima ovim zakonom.”

| (15) | U praksi CPAS pruža socijalnu pomoć osobama koje ne raspolažu potrebnim sredstvima za dostojanstveni život i koje ne mogu koristiti druge oblike socijalne sigurnosti (npr. naknadu za nezaposlenost). U tom je kontekstu člankom 57. stavkom 1. Zakona o CPAS-u predviđeno da je svrha CPAS-a zajamčiti da osobe i obitelji primaju pomoć od zajednice. Ta je zadaća opisana kako slijedi:

  „Valja zajamčiti ne samo palijativnu ili kurativnu, već i preventivnu pomoć. Valja poticati socijalno sudjelovanje korisnika. Ta pomoć može biti materijalna, socijalna, zdravstvena, zdravstveno-socijalna i psihološka.” |
| --- | --- |

(15)

U praksi CPAS pruža socijalnu pomoć osobama koje ne raspolažu potrebnim sredstvima za dostojanstveni život i koje ne mogu koristiti druge oblike socijalne sigurnosti (npr. naknadu za nezaposlenost). U tom je kontekstu člankom 57. stavkom 1. Zakona o CPAS-u predviđeno da je svrha CPAS-a zajamčiti da osobe i obitelji primaju pomoć od zajednice. Ta je zadaća opisana kako slijedi:

„Valja zajamčiti ne samo palijativnu ili kurativnu, već i preventivnu pomoć. Valja poticati socijalno sudjelovanje korisnika. Ta pomoć može biti materijalna, socijalna, zdravstvena, zdravstveno-socijalna i psihološka.”

| (16) | Svaki CPAS mora pružati socijalnu pomoć osobama i obiteljima, ali raspolaže određenom diskrecijskom ovlasti u pogledu načina na koji se ta pomoć pruža. Konkretno, CPAS može pružati tu pomoć na sljedeće načine:






  — | samostalno i izravno ili |
| --- | --- | --- |

(16)

Svaki CPAS mora pružati socijalnu pomoć osobama i obiteljima, ali raspolaže određenom diskrecijskom ovlasti u pogledu načina na koji se ta pomoć pruža. Konkretno, CPAS može pružati tu pomoć na sljedeće načine:

—

samostalno i izravno ili

| — | „ako se to pokaže potrebnim i, ako je to primjenjivo, u okviru postojećeg programa” (također vidjeti uvodnu izjavu 19.), putem ustanova ili službi koje osniva (na temelju članka 60., stavka 6., članka 79. i članka 118. Zakona o CPAS-u); u potonjem slučaju CPAS koji je osnovao tu ustanovu ili službu također mora utvrditi njezinu svrhu. Sve socijalne obveze koje CPAS povjeri toj ustanovi ili toj službi moraju biti zajamčene u skladu s tom svrhom; |
| --- | --- |

—

„ako se to pokaže potrebnim i, ako je to primjenjivo, u okviru postojećeg programa” (također vidjeti uvodnu izjavu 19.), putem ustanova ili službi koje osniva (na temelju članka 60., stavka 6., članka 79. i članka 118. Zakona o CPAS-u); u potonjem slučaju CPAS koji je osnovao tu ustanovu ili službu također mora utvrditi njezinu svrhu. Sve socijalne obveze koje CPAS povjeri toj ustanovi ili toj službi moraju biti zajamčene u skladu s tom svrhom;

| — | putem ustanova ili službi s kojima surađuje (članak 61. Zakona o CPAS-u), u kojem slučaju predmetne ustanove ili službe mora osnovati:






  — | sâm CPAS (vidjeti prethodnu alineju); |
| --- | --- | --- |

—

putem ustanova ili službi s kojima surađuje (članak 61. Zakona o CPAS-u), u kojem slučaju predmetne ustanove ili službe mora osnovati:

—

sâm CPAS (vidjeti prethodnu alineju);

| — | treća osoba, koja utvrđuje njihovu svrhu. |
| --- | --- |

—

treća osoba, koja utvrđuje njihovu svrhu.

| (17) | U potonja dva slučaja CPAS prenosi svoje obveze u pogledu socijalne pomoći (ili njihov dio) isključivo ako je taj prijenos u skladu sa svrhom ustanove s kojom surađuje. S jedne strane, ako je ustanovu osnovao CPAS, CPAS nadzire njezinu svrhu. S druge strane, u slučaju potpuno odvojene ustanove (treća ustanova), suradnja je ograničena s obzirom na svrhu te ustanove. |
| --- | --- |

(17)

U potonja dva slučaja CPAS prenosi svoje obveze u pogledu socijalne pomoći (ili njihov dio) isključivo ako je taj prijenos u skladu sa svrhom ustanove s kojom surađuje. S jedne strane, ako je ustanovu osnovao CPAS, CPAS nadzire njezinu svrhu. S druge strane, u slučaju potpuno odvojene ustanove (treća ustanova), suradnja je ograničena s obzirom na svrhu te ustanove.

| (18) | Pravna obveza CPAS-a da pruža socijalnu pomoć, neovisno o tome radi li se o materijalnoj, socijalnoj, medicinskoj, medicinsko-socijalnoj ili psihološkoj pomoći, ista je neovisno o tome pruža li CPAS tu pomoć izravno ili putem ustanova koje je osnovao ili s kojima surađuje. Člankom 57. Zakona o CPAS-u utvrđeno je da CPAS (isključivo CPAS) ima obvezu pružati pomoć u svim slučajevima. Svi oblici prijenosa ovlasti predstavljaju oblik izvršenja te obveze i ne oslobađaju CPAS odgovornosti da ispunjava ili nastavlja ispunjavati svoju obvezu. |
| --- | --- |

(18)

Pravna obveza CPAS-a da pruža socijalnu pomoć, neovisno o tome radi li se o materijalnoj, socijalnoj, medicinskoj, medicinsko-socijalnoj ili psihološkoj pomoći, ista je neovisno o tome pruža li CPAS tu pomoć izravno ili putem ustanova koje je osnovao ili s kojima surađuje. Člankom 57. Zakona o CPAS-u utvrđeno je da CPAS (isključivo CPAS) ima obvezu pružati pomoć u svim slučajevima. Svi oblici prijenosa ovlasti predstavljaju oblik izvršenja te obveze i ne oslobađaju CPAS odgovornosti da ispunjava ili nastavlja ispunjavati svoju obvezu.

| (19) | Zahtjevi koji se primjenjuju na slučajeve u kojima CPAS želi osnovati ustanovu ili službu (primjerice bolnicu) u svrhu ispunjavanja (dijela) svoje zadaće pružanja socijalne pomoći utvrđeni su u članku 60. stavku 6. Zakona o CPAS-u:

  „Gdje je to potrebno i, ako je to primjenjivo, u okviru postojećeg programa, javni centar za socijalnu pomoć osniva ustanove ili službe socijalne, kurativne ili preventivne naravi, proširuje ih i upravlja njima.
  Potreba za osnivanjem ili proširenjem ustanove ili službe mora proizlaziti iz dokumenta koji sadrži ispitivanje potreba općine i/ili regije te koji sadrži podatke o postojećim sličnim ustanovama ili službama, opis njihova rada, preciznu procjenu njihove cijene i troškova, kao i, ako je to moguće, podatke koji omogućuju provođenje usporedbe sa sličnim ustanovama ili službama.
  Odluka o osnivanju ili proširenju ustanova ili službi koje mogu primati subvencije na razini ulaganja ili funkcioniranja donosi se isključivo na temelju dokumenta iz kojeg je vidljivo da su ispunjeni uvjeti predviđeni zakonodavstvom i organskim propisima za dodjelu tih subvencija.
  Ne dovodeći u pitanje odobrenja koja valja ishoditi od tijela javne vlasti, ako može dovesti do intervencije u pogledu terećenja općinskog proračuna ili njegova povećanja, odluku o osnivanju ili proširenju ustanove ili službe ocjenjuje općinsko vijeće.” |
| --- | --- |

(19)

Zahtjevi koji se primjenjuju na slučajeve u kojima CPAS želi osnovati ustanovu ili službu (primjerice bolnicu) u svrhu ispunjavanja (dijela) svoje zadaće pružanja socijalne pomoći utvrđeni su u članku 60. stavku 6. Zakona o CPAS-u:

„Gdje je to potrebno i, ako je to primjenjivo, u okviru postojećeg programa, javni centar za socijalnu pomoć osniva ustanove ili službe socijalne, kurativne ili preventivne naravi, proširuje ih i upravlja njima.

Potreba za osnivanjem ili proširenjem ustanove ili službe mora proizlaziti iz dokumenta koji sadrži ispitivanje potreba općine i/ili regije te koji sadrži podatke o postojećim sličnim ustanovama ili službama, opis njihova rada, preciznu procjenu njihove cijene i troškova, kao i, ako je to moguće, podatke koji omogućuju provođenje usporedbe sa sličnim ustanovama ili službama.

Odluka o osnivanju ili proširenju ustanova ili službi koje mogu primati subvencije na razini ulaganja ili funkcioniranja donosi se isključivo na temelju dokumenta iz kojeg je vidljivo da su ispunjeni uvjeti predviđeni zakonodavstvom i organskim propisima za dodjelu tih subvencija.

Ne dovodeći u pitanje odobrenja koja valja ishoditi od tijela javne vlasti, ako može dovesti do intervencije u pogledu terećenja općinskog proračuna ili njegova povećanja, odluku o osnivanju ili proširenju ustanove ili službe ocjenjuje općinsko vijeće.”

| (20) | Obveza pružanja pomoći (socijalne, medicinske, medicinsko-socijalne ili psihološke) osobama i obiteljima utvrđena člankom 57. Zakona o CPAS-u jest:






  — | opća: pomoć se pruža neovisno o ideološkim, filozofskim ili vjerskim uvjerenjima primatelja (članak 59. Zakona o CPAS-u) i o manjku sredstava predmetne osobe. Zadaća CPAS-a jest pružati pomoć ovisno o stupnju siromaštva predmetne osobe. Na toj osnovi svaki CPAS ima obvezu pružati pomoć svima. Ako osnuje ustanovu ili službu za provođenje te zadaće, ta ustanova ili služba podliježu istoj obvezi; |
| --- | --- | --- |

(20)

Obveza pružanja pomoći (socijalne, medicinske, medicinsko-socijalne ili psihološke) osobama i obiteljima utvrđena člankom 57. Zakona o CPAS-u jest:

—

opća: pomoć se pruža neovisno o ideološkim, filozofskim ili vjerskim uvjerenjima primatelja (članak 59. Zakona o CPAS-u) i o manjku sredstava predmetne osobe. Zadaća CPAS-a jest pružati pomoć ovisno o stupnju siromaštva predmetne osobe. Na toj osnovi svaki CPAS ima obvezu pružati pomoć svima. Ako osnuje ustanovu ili službu za provođenje te zadaće, ta ustanova ili služba podliježu istoj obvezi;

opća:

| — | nema vremenskog ograničenja: pomoć se pruža dok traje potreba za socijalnom pomoći. Dakle, CPAS ima obvezu zajamčiti dosljednost pomoći te ustanove ili službe koja pruža tu pomoć. |
| --- | --- |

—

nema vremenskog ograničenja: pomoć se pruža dok traje potreba za socijalnom pomoći. Dakle, CPAS ima obvezu zajamčiti dosljednost pomoći te ustanove ili službe koja pruža tu pomoć.

nema vremenskog ograničenja:

| (21) | Na temelju načela autonomije općina, svaki CPAS u svojoj općini samostalno odlučuje o najboljem načinu za ispunjavanje svoje obveze pružanja socijalne pomoći (uključujući zdravstvenu pomoć), u skladu sa Zakonom o CPAS-u. Ustavni izbor uređenja socijalne pomoći na razini općine također ovisi o želji i potrebi za provedbom politike socijalne pomoći što je bliže moguće stanovništvu. Nakon što CPAS odluči osnovati ustanovu za pružanje zdravstvene skrbi kurativne naravi kako bi odgovorio na potrebe lokalnog stanovništva za skrbi, tako osnovana ustanova uređena je Zakonom CPAS-i i saveznim regulatornim okvirom koji se primjenjuje na bolnice (vidjeti uvodnu izjavu 32.), koji se primjenjuje na sve bolnice neovisno na njihov status (javne ili privatne) i kojim se jamči zajednički organizacijski okvir za čitavu zemlju. Međutim, za razliku od privatnih bolnica, glavna svrha bolnica koje osniva CPAS-, kao što su IRIS-H, jest trajan doprinos pružanju socijalne pomoći. Točna priroda obveza IRIS-H-a u području socijalne pomoći (također vidjeti odjeljak 7.3.4.1. u nastavku) utvrđena je statutima IRIS-H-a te strateškim planovima mreže IRIS, u skladu s odredbama Zakona o CPAS-u (osobito člancima 120. i 135.d tog Zakona). |
| --- | --- |

(21)

Na temelju načela autonomije općina, svaki CPAS u svojoj općini samostalno odlučuje o najboljem načinu za ispunjavanje svoje obveze pružanja socijalne pomoći (uključujući zdravstvenu pomoć), u skladu sa Zakonom o CPAS-u. Ustavni izbor uređenja socijalne pomoći na razini općine također ovisi o želji i potrebi za provedbom politike socijalne pomoći što je bliže moguće stanovništvu. Nakon što CPAS odluči osnovati ustanovu za pružanje zdravstvene skrbi kurativne naravi kako bi odgovorio na potrebe lokalnog stanovništva za skrbi, tako osnovana ustanova uređena je Zakonom CPAS-i i saveznim regulatornim okvirom koji se primjenjuje na bolnice (vidjeti uvodnu izjavu 32.), koji se primjenjuje na sve bolnice neovisno na njihov status (javne ili privatne) i kojim se jamči zajednički organizacijski okvir za čitavu zemlju. Međutim, za razliku od privatnih bolnica, glavna svrha bolnica koje osniva CPAS-, kao što su IRIS-H, jest trajan doprinos pružanju socijalne pomoći. Točna priroda obveza IRIS-H-a u području socijalne pomoći (također vidjeti odjeljak 7.3.4.1. u nastavku) utvrđena je statutima IRIS-H-a te strateškim planovima mreže IRIS, u skladu s odredbama Zakona o CPAS-u (osobito člancima 120. i 135.d tog Zakona).

| (22) | Konačno, na temelju članka 106. Zakona o CPAS-u, općine moraju pokriti deficit svojih CPAS-a ako potonji više ne raspolažu dostatnim sredstvima za pokrivanje troškova povezanih s njihovim obvezama u pogledu socijalne pomoći. |
| --- | --- |

(22)

Konačno, na temelju članka 106. Zakona o CPAS-u, općine moraju pokriti deficit svojih CPAS-a ako potonji više ne raspolažu dostatnim sredstvima za pokrivanje troškova povezanih s njihovim obvezama u pogledu socijalne pomoći.

2.2.   Uspostava bolnica IRIS

Uspostava bolnica IRIS

| (23) | Kako je prethodno objašnjeno (vidjeti uvodnu izjavu 15.), socijalna pomoć koju pružaju CPAS-i obuhvaća medicinsku i medicinsko-socijalnu pomoć i može biti kako kurativne, tako i preventivne naravi. Tu pomoć može pružati: i. izravno CPAS, ii. CPAS posredstvom trećih osoba (primjerice privatne bolnice) u skladu s njegovom pravnom autonomijom ili iii. osobito ako CPAS želi nadzirati način na koji se ti ciljevi ispunjavaju, osnivanjem ustanove ili službe zadužene za ispunjavanje dijela te zadaće (u tom je slučaju zadaća definirana u statutu te ustanove ili službe i, u slučaju IRIS-H-a, u strateškim planovima mreže IRIS (vidjeti uvodne izjave 16. i 21.). Kako bi ispunili svoju zadaću pružanja zdravstvene pomoći, CPAS-i su osnovali i (su)upravljaju bolnicama u nekoliko belgijskih gradova i općina. |
| --- | --- |

(23)

Kako je prethodno objašnjeno (vidjeti uvodnu izjavu 15.), socijalna pomoć koju pružaju CPAS-i obuhvaća medicinsku i medicinsko-socijalnu pomoć i može biti kako kurativne, tako i preventivne naravi. Tu pomoć može pružati: i. izravno CPAS, ii. CPAS posredstvom trećih osoba (primjerice privatne bolnice) u skladu s njegovom pravnom autonomijom ili iii. osobito ako CPAS želi nadzirati način na koji se ti ciljevi ispunjavaju, osnivanjem ustanove ili službe zadužene za ispunjavanje dijela te zadaće (u tom je slučaju zadaća definirana u statutu te ustanove ili službe i, u slučaju IRIS-H-a, u strateškim planovima mreže IRIS (vidjeti uvodne izjave 16. i 21.). Kako bi ispunili svoju zadaću pružanja zdravstvene pomoći, CPAS-i su osnovali i (su)upravljaju bolnicama u nekoliko belgijskih gradova i općina.

| (24) | CPAS-i su u prošlosti u šest predmetnih briselskih općina (18) sami pružali socijalnu pomoć medicinske i socijalno-medicinske naravi putem osam javnih bolnica (19) raspoređenih na osam različitih lokacija. Tim su bolnicama izravno upravljali njihovi CPAS-i i nisu posjedovale pravnu osobnost. Stoga je bilo jasno da te bolnice doprinose ispunjavaju obveze pružanja socijalne pomoći njihovih CPAS-a. Međutim, tijekom prve polovice devedesetih godina 20. stoljeća, briselske javne vlasti ocijenile su da strukturni deficiti tih bolnica ugrožavaju njihov kontinuitet i održivost. Kako bi zajamčile dugoročni kontinuitet i održivost briselskih javnih bolnica, te su javne vlasti odlučile provesti njihovo restrukturiranje. |
| --- | --- |

(24)

CPAS-i su u prošlosti u šest predmetnih briselskih općina (18) sami pružali socijalnu pomoć medicinske i socijalno-medicinske naravi putem osam javnih bolnica (19) raspoređenih na osam različitih lokacija. Tim su bolnicama izravno upravljali njihovi CPAS-i i nisu posjedovale pravnu osobnost. Stoga je bilo jasno da te bolnice doprinose ispunjavaju obveze pružanja socijalne pomoći njihovih CPAS-a. Međutim, tijekom prve polovice devedesetih godina 20. stoljeća, briselske javne vlasti ocijenile su da strukturni deficiti tih bolnica ugrožavaju njihov kontinuitet i održivost. Kako bi zajamčile dugoročni kontinuitet i održivost briselskih javnih bolnica, te su javne vlasti odlučile provesti njihovo restrukturiranje.

18

19

| (25) | Prva faza tog restrukturiranja pokrenuta je 19. svibnja 1994., kada je potpisan sporazum o suradnji između savezne belgijske vlade, regije glavnog grada Bruxellesa i briselske Commission communautaire commune za bolničku politiku. Tim je sporazumom predviđena provedba pakta o restrukturiranju kako bi se zajamčio kontinuitet i održivost javnih i lokalnih bolničkih službi. U članku 2. tog sporazuma o suradnji utvrđeno je sljedeće:

  „Ovaj pakt o restrukturiranju mora ispuniti sljedeće uvjete:






  1. | Mora sadržavati jamstva u pogledu održavanja, s jedne strane, specifičnosti javnih bolnica u odnosu na ostale javne bolnice izborom pravnih i koordinacijskih struktura kojima se jamči prednost javnog sektora u upravljačkim tijelima i postupcima donošenja odluke te, s druge strane, lokalnih korijena, jačanjem zastupljenosti izravno izabranih predstavnika u sastavu upravljačkih tijela.” (20) (neslužbeni prijevod) |
| --- | --- | --- |

(25)

Prva faza tog restrukturiranja pokrenuta je 19. svibnja 1994., kada je potpisan sporazum o suradnji između savezne belgijske vlade, regije glavnog grada Bruxellesa i briselske Commission communautaire commune za bolničku politiku. Tim je sporazumom predviđena provedba pakta o restrukturiranju kako bi se zajamčio kontinuitet i održivost javnih i lokalnih bolničkih službi. U članku 2. tog sporazuma o suradnji utvrđeno je sljedeće:

Commission communautaire commune

„Ovaj pakt o restrukturiranju mora ispuniti sljedeće uvjete:

1.

Mora sadržavati jamstva u pogledu održavanja, s jedne strane, specifičnosti javnih bolnica u odnosu na ostale javne bolnice izborom pravnih i koordinacijskih struktura kojima se jamči prednost javnog sektora u upravljačkim tijelima i postupcima donošenja odluke te, s druge strane, lokalnih korijena, jačanjem zastupljenosti izravno izabranih predstavnika u sastavu upravljačkih tijela.” (20) (neslužbeni prijevod)

održavanja,

specifičnosti javnih bolnica

jamči prednost javnog sektora u upravljačkim tijelima

lokalnih korijena, jačanjem zastupljenosti izravno izabranih predstavnika

20

| (26) | U tu je svrhu u preambuli sporazuma o suradnji predviđeno sljedeće:

  „Budući da je financijski deficit javnih bolničkih institucija koje se nalaze na području regije glavnog grada Bruxellesa dosegao zabrinjavajuće razmjere,
  budući da je, unatoč brojnim planovima sanacije, financijska bilanca tih ustanova izrazito nestabilna, zbog čega opterećuje općinske proračune u strukturnom pogledu,
  budući da je, s obzirom na navedeno, potrebno uvesti mehanizme koordinacije i suradnje između općina i javnih centara za socijalnu pomoć te ustanova osnovanih u skladu s poglavljem XII. organskog Zakona od 8. srpnja 1976. o javnim centrima za socijalnu pomoć, koji su odgovorni za brojne javne bolničke institucije koje se nalaze na području regije glavnog grada Bruxellesa,
  budući da takvi mehanizmi koordinacije i suradnje jamče kontinuitet i održivost javnih bolnica na način da omogućuju sinergije opreme i infrastrukture, kao i sredstava za njihovo upravljanje i razvoj te doprinose smanjenju deficita općinskih proračuna,
  budući da se ovim sporazumom ne mijenjaju pravila o financiranju bolnica, nego se njime samo želi umanjiti strukturni deficit, koji utječe na javne centre za socijalnu pomoć i općine.”
   (21) |
| --- | --- |

(26)

U tu je svrhu u preambuli sporazuma o suradnji predviđeno sljedeće:

„Budući da je financijski deficit javnih bolničkih institucija koje se nalaze na području regije glavnog grada Bruxellesa dosegao zabrinjavajuće razmjere,

budući da je, unatoč brojnim planovima sanacije, financijska bilanca tih ustanova izrazito nestabilna, zbog čega opterećuje općinske proračune u strukturnom pogledu,

budući da je, s obzirom na navedeno, potrebno uvesti mehanizme koordinacije i suradnje između općina i javnih centara za socijalnu pomoć te ustanova osnovanih u skladu s poglavljem XII. organskog Zakona od 8. srpnja 1976. o javnim centrima za socijalnu pomoć, koji su odgovorni za brojne javne bolničke institucije koje se nalaze na području regije glavnog grada Bruxellesa,

budući da takvi mehanizmi koordinacije i suradnje jamče kontinuitet i održivost javnih bolnica na način da omogućuju sinergije opreme i infrastrukture, kao i sredstava za njihovo upravljanje i razvoj te doprinose smanjenju deficita općinskih proračuna,

jamče kontinuitet i održivost javnih bolnica

budući da se ovim sporazumom ne mijenjaju pravila o financiranju bolnica, nego se njime samo želi umanjiti strukturni deficit, koji utječe na javne centre za socijalnu pomoć i općine.”
   (21)

21

| (27) | Na temelju navedenoga Commission communautaire commune bruxelloise usvojila je 22. prosinca 1995. rješenje o uvođenju poglavlja XII.a u inačicu Zakona o CPAS-u koja se primjenjuje u regiji glavnog grada Bruxellesa. Pripremni radovi za to rješenje (22) upućuju na sporazum o suradnji od 19. svibnja 1994. (vidjeti uvodnu izjavu 25.), čiji je glavni cilj bio zajamčiti održivost javnih briselskih bolnica putem predloženog restrukturiranja (23). |
| --- | --- |

(27)

Na temelju navedenoga Commission communautaire commune bruxelloise usvojila je 22. prosinca 1995. rješenje o uvođenju poglavlja XII.a u inačicu Zakona o CPAS-u koja se primjenjuje u regiji glavnog grada Bruxellesa. Pripremni radovi za to rješenje (22) upućuju na sporazum o suradnji od 19. svibnja 1994. (vidjeti uvodnu izjavu 25.), čiji je glavni cilj bio zajamčiti održivost javnih briselskih bolnica putem predloženog restrukturiranja (23).

Commission communautaire commune bruxelloise

22

23

| (28) | Glavni temelji restrukturiranja jesu sljedeći elementi:






  — | CPAS ustupa izravno upravljanje svojim javnim bolnicama novoosnovanim pravnim osobama (koje se nazivaju „udrugama iz poglavlja XII.”) koje je osnovao CPAS (zajedno s predmetnim općinama, udrugom koja zastupa liječnike koji rade u toj bolnici i, ako je to primjenjivo, Université libre de Bruxelles (ULB) i/ili Vrije Universiteit Brussel (VUB).
  Time su CPAS-i odustali od svoje prethodne odluke da će sami upravljati vlastitim bolnicama. Kako je to dopušteno člankom 60. stavkom 6. i člankom 118. Zakona o CPAS-u (vidjeti uvodnu izjavu 19.), CPAS-i su odlučili utemeljiti udrugu koja im omogućuje da pružaju medicinsku i medicinsko-socijalnu pomoć zajednici.
  Na taj su način javne briselske bolnice likvidirane, a njihove su djelatnosti prenesene na osam lokalnih bolničkih udruga osnovanih na temelju poglavlja XII. Zakona o CPAS-u. IRIS-H na taj su način ostvarile pravnu i financijsku samostalnost (24)
  1. siječnja 1996. Osnovano je sljedećih osam bolničkih udruga: CHU Brugmann – HUDERF, CH Brien, CHU Saint-Pierre (CHU-SP), CH Etterbeek-Ixelles, CH Baron Lambert, CH Bracops, CH Molière i Institut Bordet (IB).
  Potom je tih osam bolnica razvrstano u skupine kako je navedeno u nastavku u pet trenutačno postojećih bolnica IRIS-H, pri čemu su zadržane sve postojeće lokacije. Dana 1. siječnja 1997. bolnice CHU Brugmann (CHU-B) i Hôpital universitaire des enfants Reine Fabiola (HUDERF) podijeljene su u dvije zasebne pravne osobe. Dana 1. srpnja 1999. CHU Brugmann i CH Brien okupljeni su u jedno tijelo pod nazivom CHU Brugmann. Na isti su datum CH Etterbeek-Ixelles, CH Baron Lambert, CH Bracops i CH Molière spojeni u Hôpitaux Iris Sud. Ako nije drugačije navedeno, u ovoj odluci izraz „IRIS-H” znači pet lokalnih aktualnih bolničkih udruga (25); |
| --- | --- | --- |

(28)

Glavni temelji restrukturiranja jesu sljedeći elementi:

—

CPAS ustupa izravno upravljanje svojim javnim bolnicama novoosnovanim pravnim osobama (koje se nazivaju „udrugama iz poglavlja XII.”) koje je osnovao CPAS (zajedno s predmetnim općinama, udrugom koja zastupa liječnike koji rade u toj bolnici i, ako je to primjenjivo, Université libre de Bruxelles (ULB) i/ili Vrije Universiteit Brussel (VUB).

Université libre de Bruxelles

Vrije Universiteit Brussel

Time su CPAS-i odustali od svoje prethodne odluke da će sami upravljati vlastitim bolnicama. Kako je to dopušteno člankom 60. stavkom 6. i člankom 118. Zakona o CPAS-u (vidjeti uvodnu izjavu 19.), CPAS-i su odlučili utemeljiti udrugu koja im omogućuje da pružaju medicinsku i medicinsko-socijalnu pomoć zajednici.

Na taj su način javne briselske bolnice likvidirane, a njihove su djelatnosti prenesene na osam lokalnih bolničkih udruga osnovanih na temelju poglavlja XII. Zakona o CPAS-u. IRIS-H na taj su način ostvarile pravnu i financijsku samostalnost (24)
  1. siječnja 1996. Osnovano je sljedećih osam bolničkih udruga: CHU Brugmann – HUDERF, CH Brien, CHU Saint-Pierre (CHU-SP), CH Etterbeek-Ixelles, CH Baron Lambert, CH Bracops, CH Molière i Institut Bordet (IB).

24

Potom je tih osam bolnica razvrstano u skupine kako je navedeno u nastavku u pet trenutačno postojećih bolnica IRIS-H, pri čemu su zadržane sve postojeće lokacije. Dana 1. siječnja 1997. bolnice CHU Brugmann (CHU-B) i Hôpital universitaire des enfants Reine Fabiola (HUDERF) podijeljene su u dvije zasebne pravne osobe. Dana 1. srpnja 1999. CHU Brugmann i CH Brien okupljeni su u jedno tijelo pod nazivom CHU Brugmann. Na isti su datum CH Etterbeek-Ixelles, CH Baron Lambert, CH Bracops i CH Molière spojeni u Hôpitaux Iris Sud. Ako nije drugačije navedeno, u ovoj odluci izraz „IRIS-H” znači pet lokalnih aktualnih bolničkih udruga (25);

25

| — | stvaranje krovne strukture pod nazivom IRIS (na temelju poglavlja XII.a Zakona o CPAS-u), koja treba zajamčiti koordinaciju i nadzor bolničkih djelatnosti svih udruga osnovanih u skladu s poglavljem XII. (26). Glavna svrha krovne strukture IRIS jest postizanje održive financijske ravnoteže za djelatnosti bolnice koje provode IRIS-H. Njezini su glavni zadaci koordinacija djelatnosti IRIS-H-a, izrada strateškog plana za mrežu IRIS, poboljšanje kvalitete ponuđenih usluga i provođenje nadzora nad proračunom mreže. |
| --- | --- |

—

stvaranje krovne strukture pod nazivom IRIS (na temelju poglavlja XII.a Zakona o CPAS-u), koja treba zajamčiti koordinaciju i nadzor bolničkih djelatnosti svih udruga osnovanih u skladu s poglavljem XII. (26). Glavna svrha krovne strukture IRIS jest postizanje održive financijske ravnoteže za djelatnosti bolnice koje provode IRIS-H. Njezini su glavni zadaci koordinacija djelatnosti IRIS-H-a, izrada strateškog plana za mrežu IRIS, poboljšanje kvalitete ponuđenih usluga i provođenje nadzora nad proračunom mreže.

26

| (29) | U skladu s poglavljem XII. Zakona o CPAS-u, svaka lokalna bolnička udruga osnovana je na temelju statuta, kojima se, među ostalim, utvrđuje njezina svrha, prava i obveze njezinih članova i njezina upravljačka tijela. (27). Svaka udruga ima glavnu skupštinu i upravni odbor, u kojima su zastupljene različite strane koje su utemeljile udrugu (vidjeti uvodnu izjavu 28.), ali predstavnici tijela javne vlasti (odnosno, općine i CPAS-a) imaju većinu mjesta u tim upravljačkim tijelima (28). Stoga ne postoji sumnja da svakim IRIS-H upravljaju javne vlasti. Isto tako, općine i CPAS-i raspolažu velikom većinom u glavnoj skupštini i upravnom odboru krovne strukture IRIS. |
| --- | --- |

(29)

U skladu s poglavljem XII. Zakona o CPAS-u, svaka lokalna bolnička udruga osnovana je na temelju statuta, kojima se, među ostalim, utvrđuje njezina svrha, prava i obveze njezinih članova i njezina upravljačka tijela. (27). Svaka udruga ima glavnu skupštinu i upravni odbor, u kojima su zastupljene različite strane koje su utemeljile udrugu (vidjeti uvodnu izjavu 28.), ali predstavnici tijela javne vlasti (odnosno, općine i CPAS-a) imaju većinu mjesta u tim upravljačkim tijelima (28). Stoga ne postoji sumnja da svakim IRIS-H upravljaju javne vlasti. Isto tako, općine i CPAS-i raspolažu velikom većinom u glavnoj skupštini i upravnom odboru krovne strukture IRIS.

27

28

| (30) | Poglavljem XII.a Zakona o CPAS-u među ostalim su utvrđena pravila o kontroli i upravnom nadzoru koja se primjenjuju na lokalne bolničke udruge. Točnije, krovna organizacija IRIS dužna je izraditi strateški plan koji obuhvaća lokalne udruge osnovane u skladu s poglavljem XII. Na temelju tog plana svaka lokalna bolnička udruga dužna je izraditi planove upravljanja i planove financiranja i podnijeti ih mreži IRIS, koja daje svoju ocjenu (vidjeti članak 135.d Zakona o CPAS-u). Lokalne bolničke udruge također moraju zatražiti odobrenje mreže IRIS prije donošenja određenih velikih odluka (vidjeti članak 135.e) i podliježu tromjesečnoj kontroli mreže IRIS (vidjeti članak 135.g). Mreža IRIS također imenuje jednog povjerenika pri svakoj lokalnoj bolničkoj udruzi; taj povjerenik sudjeluje na sastancima upravljačkih tijela tih udruga i raspolaže pravom na ulaganje veta na odluke koje nisu u skladu s odlukama koje je donijela mreža IRIS (vidjeti članak 135.h). |
| --- | --- |

(30)

Poglavljem XII.a Zakona o CPAS-u među ostalim su utvrđena pravila o kontroli i upravnom nadzoru koja se primjenjuju na lokalne bolničke udruge. Točnije, krovna organizacija IRIS dužna je izraditi strateški plan koji obuhvaća lokalne udruge osnovane u skladu s poglavljem XII. Na temelju tog plana svaka lokalna bolnička udruga dužna je izraditi planove upravljanja i planove financiranja i podnijeti ih mreži IRIS, koja daje svoju ocjenu (vidjeti članak 135.d Zakona o CPAS-u). Lokalne bolničke udruge također moraju zatražiti odobrenje mreže IRIS prije donošenja određenih velikih odluka (vidjeti članak 135.e) i podliježu tromjesečnoj kontroli mreže IRIS (vidjeti članak 135.g). Mreža IRIS također imenuje jednog povjerenika pri svakoj lokalnoj bolničkoj udruzi; taj povjerenik sudjeluje na sastancima upravljačkih tijela tih udruga i raspolaže pravom na ulaganje veta na odluke koje nisu u skladu s odlukama koje je donijela mreža IRIS (vidjeti članak 135.h).

| (31) | Konačno, kako je objašnjeno u uvodnim izjavama 31. i 32. odluke o pokretanju postupka, restrukturiranje javnih briselskih bolnica koje nadzire i kojima upravlja CPAS također podrazumijeva financijsku komponentu. Konkretno, regija glavnog grada Bruxellesa odobrila je putem Regionalnih briselskih fondova za refinanciranje općinskih blagajni (Fonds régional bruxellois de refinancement des trésoreries communales, u daljnjem tekstu: FRBRTC) pozajmicu od gotovo 4 milijarde belgijskih franaka (oko 100 milijuna EUR) na razdoblje od 20 godina općinama koje upravljaju javnom bolnicom (putem svojih CPAS-a) (29). Te su općine uplatile ta sredstva svojim lokalnim bolnicama kako bi pokrile dio njihovih financijskih obveza (30). Dana 6. lipnja 1996. regija glavnog grada Bruxellesa odlučila je da neće tražiti povrat te pozajmice i povezanih kamata pod uvjetom da sporazumi o restrukturiranju budu u potpunosti provedeni i da financijski planovi budu ispoštovani. |
| --- | --- |

(31)

Konačno, kako je objašnjeno u uvodnim izjavama 31. i 32. odluke o pokretanju postupka, restrukturiranje javnih briselskih bolnica koje nadzire i kojima upravlja CPAS također podrazumijeva financijsku komponentu. Konkretno, regija glavnog grada Bruxellesa odobrila je putem Regionalnih briselskih fondova za refinanciranje općinskih blagajni (Fonds régional bruxellois de refinancement des trésoreries communales, u daljnjem tekstu: FRBRTC) pozajmicu od gotovo 4 milijarde belgijskih franaka (oko 100 milijuna EUR) na razdoblje od 20 godina općinama koje upravljaju javnom bolnicom (putem svojih CPAS-a) (29). Te su općine uplatile ta sredstva svojim lokalnim bolnicama kako bi pokrile dio njihovih financijskih obveza (30). Dana 6. lipnja 1996. regija glavnog grada Bruxellesa odlučila je da neće tražiti povrat te pozajmice i povezanih kamata pod uvjetom da sporazumi o restrukturiranju budu u potpunosti provedeni i da financijski planovi budu ispoštovani.

Fonds régional bruxellois de refinancement des trésoreries communales

29

30

2.3.   Regulatorni okvir koji se primjenjuje na bolnice IRIS

Regulatorni okvir koji se primjenjuje na bolnice IRIS

| (32) | Iz prethodnog odjeljka jasno proizlazi da su bolnice IRIS osnovane na temelju Zakona o CPAS-u kako bi CPAS mogao ispunjavati svoje obveze u pogledu socijalne pomoći. Stoga su te bolnice prvenstveno uređene Zakonom o CPAS-u. Međutim, budući da se radi o bolnicama, također podliježu koordiniranom Zakonu o bolnicama (LCH) (31) od 7. kolovoza 1987., čiji članak 147. (novi članak 163. LCH-a u inačici od 10. srpnja 2008.) (32) glasi kako slijedi:

  „Što se tiče bolnica kojima upravlja Javni centar za socijalnu skrb (CPAS) i liječnika koji rade u tim bolnicama, odredbama ovog koordiniranog zakona dopunjuje se Organski zakon od 8. srpnja 1976. o javnim centrima za socijalnu skrb, osobito njegovi članci 48., 51., 52., 53., 54., 55., 56. i 94.” (neslužbeni prijevod) |
| --- | --- |

(32)

Iz prethodnog odjeljka jasno proizlazi da su bolnice IRIS osnovane na temelju Zakona o CPAS-u kako bi CPAS mogao ispunjavati svoje obveze u pogledu socijalne pomoći. Stoga su te bolnice prvenstveno uređene Zakonom o CPAS-u. Međutim, budući da se radi o bolnicama, također podliježu koordiniranom Zakonu o bolnicama (LCH) (31) od 7. kolovoza 1987., čiji članak 147. (novi članak 163. LCH-a u inačici od 10. srpnja 2008.) (32) glasi kako slijedi:

31

32

„Što se tiče bolnica kojima upravlja Javni centar za socijalnu skrb (CPAS) i liječnika koji rade u tim bolnicama, odredbama ovog koordiniranog zakona dopunjuje se Organski zakon od 8. srpnja 1976. o javnim centrima za socijalnu skrb, osobito njegovi članci 48., 51., 52., 53., 54., 55., 56. i 94.” (neslužbeni prijevod)

| (33) | LCH-om su, među ostalim, definirane vrste bolnica koje mogu biti službeno odobrene (33); uvjeti upravljanja bolnicom i struktura medicinske djelatnosti (34); bolnički planovi (35); norme i uvjeti za odobrenje bolnica i bolničkih službi (36); pravni odnosi između bolnice i zaposlenih liječnika, financijski status bolničkih liječnika, što osobito podrazumijeva utvrđivanje naknada, sadržaj naknada i središnje plaćanje naknada (37). |
| --- | --- |

(33)

LCH-om su, među ostalim, definirane vrste bolnica koje mogu biti službeno odobrene (33); uvjeti upravljanja bolnicom i struktura medicinske djelatnosti (34); bolnički planovi (35); norme i uvjeti za odobrenje bolnica i bolničkih službi (36); pravni odnosi između bolnice i zaposlenih liječnika, financijski status bolničkih liječnika, što osobito podrazumijeva utvrđivanje naknada, sadržaj naknada i središnje plaćanje naknada (37).

33

34

35

36

37

| (34) | Nadalje, IRIS-H također podliježu pravilima utvrđenima statutom lokalnih bolničkih udruga, kojima su, među ostalim, utvrđeni svrha IRIS-H te prava i obveze članova udruge (također vidjeti uvodnu izjavu 29.). |
| --- | --- |

(34)

Nadalje, IRIS-H također podliježu pravilima utvrđenima statutom lokalnih bolničkih udruga, kojima su, među ostalim, utvrđeni svrha IRIS-H te prava i obveze članova udruge (također vidjeti uvodnu izjavu 29.).

| (35) | Konačno, lokalne bolničke udruge stavljene su pod nadzor krovne organizacije IRIS, čime se ograničava njihova sposobnost da samostalno donose određene odluke o financiranju i upravljanju (vidjeti uvodnu izjavu 30.). Važno je napomenuti da krovna organizacija IRIS donosi višegodišnje strateške planove za lokalne bolničke udruge, kako je predviđeno člankom 135.d Zakona o CPAS-u. |
| --- | --- |

(35)

Konačno, lokalne bolničke udruge stavljene su pod nadzor krovne organizacije IRIS, čime se ograničava njihova sposobnost da samostalno donose određene odluke o financiranju i upravljanju (vidjeti uvodnu izjavu 30.). Važno je napomenuti da krovna organizacija IRIS donosi višegodišnje strateške planove za lokalne bolničke udruge, kako je predviđeno člankom 135.d Zakona o CPAS-u.

| (36) | Konačno, regulatorni okvir u kojem djeluju IRIS-H obuhvaća Zakon o CPAS-u, LCH, statute lokalnih bolničkih udruga i ograničavajuće strateške planove koje donosi krovna organizacija IRIS. |
| --- | --- |

(36)

Konačno, regulatorni okvir u kojem djeluju IRIS-H obuhvaća Zakon o CPAS-u, LCH, statute lokalnih bolničkih udruga i ograničavajuće strateške planove koje donosi krovna organizacija IRIS.

2.4.   Glavne djelatnosti bolnica IRIS

Glavne djelatnosti bolnica IRIS

| (37) | Glavna djelatnost IRIS-H sastoji se od pružanja bolničkih usluga pacijentima iz regije glavnog grada Bruxellesa. IRIS-H ukupno zapošljavaju gotovo 10 000 osoba, obavljaju više od milijun konzultacija godišnje i čine najveću hitnu službu u Belgiji. Pružaju potpune medicinske usluge iz svih velikih područja medicine. Dvije od tih bolnica specijalizirane su za određene discipline (Hôpital universitaire des enfants Reine Fabiola specijalizirana je za pedijatriju, dok je Institut Bordet specijaliziran za onkologiju). |
| --- | --- |

(37)

Glavna djelatnost IRIS-H sastoji se od pružanja bolničkih usluga pacijentima iz regije glavnog grada Bruxellesa. IRIS-H ukupno zapošljavaju gotovo 10 000 osoba, obavljaju više od milijun konzultacija godišnje i čine najveću hitnu službu u Belgiji. Pružaju potpune medicinske usluge iz svih velikih područja medicine. Dvije od tih bolnica specijalizirane su za određene discipline (Hôpital universitaire des enfants Reine Fabiola specijalizirana je za pedijatriju, dok je Institut Bordet specijaliziran za onkologiju).

| (38) | Osim medicinskih usluga, IRIS-H također obavljaju niz povezanih socijalnih djelatnosti. Socijalni radnici zaposleni u IRIS-H pružaju pomoć pacijentima u nepovoljnom položaju i njihovim obiteljima kako bi riješili administrativne, financijske, odnosne i socijalne poteškoće. |
| --- | --- |

(38)

Osim medicinskih usluga, IRIS-H također obavljaju niz povezanih socijalnih djelatnosti. Socijalni radnici zaposleni u IRIS-H pružaju pomoć pacijentima u nepovoljnom položaju i njihovim obiteljima kako bi riješili administrativne, financijske, odnosne i socijalne poteškoće.

| (39) | Pet IRIS-H-a trenutačno pruža medicinske usluge i povezane socijalne usluge putem mreže od jedanaest lokacija u Bruxellesu. Te se lokacije nalaze u šest općina (Anderlecht, Grad Bruxelles, Etterbeek, Forest, Ixelles i Schaerbeek). |
| --- | --- |

(39)

Pet IRIS-H-a trenutačno pruža medicinske usluge i povezane socijalne usluge putem mreže od jedanaest lokacija u Bruxellesu. Te se lokacije nalaze u šest općina (Anderlecht, Grad Bruxelles, Etterbeek, Forest, Ixelles i Schaerbeek).

| (40) | IRIS-H opisuju svoju zadaću kako slijedi: „Od rođenja do kraja života naše su bolnice na usluzi svima, u svakom trenutku njihova postojanja, neovisno o zdravstvenim problemima.” (38). Deset od 11 lokacija IRIS-H-a nalazi se u općinama u kojima prosječni dohodak ne premašuje srednji dohodak (39) regije glavnog grada Bruxellesa. Na temelju razredbe koju je utvrdila savezna javna služba za javno zdravlje (vidjeti tablicu u kojoj je navedena ta razredba u uvodnoj izjavi 185.), tri velike bolnice mreže IRIS koje pružaju potpune usluge (CHU Saint-Pierre, CHU Brugmann i bolnice Iris Sud (HIS)) jesu tri bolnice u kojima pacijenti predstavljaju čine najranjiviju društveno-gospodarsku skupinu u Belgiji. To je stanje dodatno otežano činjenicom da tijekom 2012. gotovo 11 % pacijenata primljenih u CHU Saint-Pierre i CHU Brugmann nije imalo obavezno belgijsko zdravstveno osiguranje i nije moglo platiti liječenje, dok je 15 % pacijenata tih bolnica (također) ovisilo o potpori CPAS-a. |
| --- | --- |

(40)

IRIS-H opisuju svoju zadaću kako slijedi: „Od rođenja do kraja života naše su bolnice na usluzi svima, u svakom trenutku njihova postojanja, neovisno o zdravstvenim problemima.” (38). Deset od 11 lokacija IRIS-H-a nalazi se u općinama u kojima prosječni dohodak ne premašuje srednji dohodak (39) regije glavnog grada Bruxellesa. Na temelju razredbe koju je utvrdila savezna javna služba za javno zdravlje (vidjeti tablicu u kojoj je navedena ta razredba u uvodnoj izjavi 185.), tri velike bolnice mreže IRIS koje pružaju potpune usluge (CHU Saint-Pierre, CHU Brugmann i bolnice Iris Sud (HIS)) jesu tri bolnice u kojima pacijenti predstavljaju čine najranjiviju društveno-gospodarsku skupinu u Belgiji. To je stanje dodatno otežano činjenicom da tijekom 2012. gotovo 11 % pacijenata primljenih u CHU Saint-Pierre i CHU Brugmann nije imalo obavezno belgijsko zdravstveno osiguranje i nije moglo platiti liječenje, dok je 15 % pacijenata tih bolnica (također) ovisilo o potpori CPAS-a.

38

39

| (41) | Konačno, IRIS-H također obavljaju određene povezane djelatnosti (primjerice, prijevoz pacijenata između bolnica ambulantnim kolima, jaslice za djecu članova osoblja, ustanove za njegu i oporavak starijih, škole za medicinske sestre, istraživačke ustanove, stambenu infrastrukturu s uslugama, ustanove za psihijatrijsku skrb, trgovinu za pacijente i posjetitelje, najam televizora za pacijente, najam soba trećim osobama, kantinu i parkirališne objekte). Te povezane djelatnosti čine tek vrlo mali postotak svih djelatnosti IRIS-H-a, što je vidljivo iz njihova skromnog doprinosa (prosječno manje od 2 %) ukupnim prihodima IRIS-H. |
| --- | --- |

(41)

Konačno, IRIS-H također obavljaju određene povezane djelatnosti (primjerice, prijevoz pacijenata između bolnica ambulantnim kolima, jaslice za djecu članova osoblja, ustanove za njegu i oporavak starijih, škole za medicinske sestre, istraživačke ustanove, stambenu infrastrukturu s uslugama, ustanove za psihijatrijsku skrb, trgovinu za pacijente i posjetitelje, najam televizora za pacijente, najam soba trećim osobama, kantinu i parkirališne objekte). Te povezane djelatnosti čine tek vrlo mali postotak svih djelatnosti IRIS-H-a, što je vidljivo iz njihova skromnog doprinosa (prosječno manje od 2 %) ukupnim prihodima IRIS-H.

| (42) | Sve te djelatnosti čine troškove i prihode IRIS-H. Njihovi su troškovi, osim njihovih posebnih aktivnosti, utvrđeni statutom javnih bolnica, kojim su utvrđena određena ograničenja kojima ne podliježu privatne bolnice. Operativni troškovi koje snose bolnice IRIS u okviru provedbe svojih usluga od općeg gospodarskog interesa i povezanih djelatnosti posebice su povećani zbog čimbenika kao što su:






  — | obveza plaćanja bonusa za jezične kompetencije (40) dvojezičnim zaposlenicima, što predstavlja procijenjeni godišnji trošak (41) od (...) (42) milijuna EUR na teret IRIS-H; |
| --- | --- | --- |

(42)

Sve te djelatnosti čine troškove i prihode IRIS-H. Njihovi su troškovi, osim njihovih posebnih aktivnosti, utvrđeni statutom javnih bolnica, kojim su utvrđena određena ograničenja kojima ne podliježu privatne bolnice. Operativni troškovi koje snose bolnice IRIS u okviru provedbe svojih usluga od općeg gospodarskog interesa i povezanih djelatnosti posebice su povećani zbog čimbenika kao što su:

—

obveza plaćanja bonusa za jezične kompetencije (40) dvojezičnim zaposlenicima, što predstavlja procijenjeni godišnji trošak (41) od (...) (42) milijuna EUR na teret IRIS-H;

40

41

42

| — | mirovinski sustav primjenjiv za službenike uprave (43) (imenovane dužnosnike), kojim su predviđene veće mirovine nego one u okviru sustava koji se primjenjuje na zaposlenike privatnog sektora i u kojem IRIS-H moraju doprinijeti s iznosom procijenjenim na (...) milijuna EUR godišnje; |
| --- | --- |

—

mirovinski sustav primjenjiv za službenike uprave (43) (imenovane dužnosnike), kojim su predviđene veće mirovine nego one u okviru sustava koji se primjenjuje na zaposlenike privatnog sektora i u kojem IRIS-H moraju doprinijeti s iznosom procijenjenim na (...) milijuna EUR godišnje;

43

| — | troškovi povezani s dugotrajnim bolestima službenika uprave (44), koje snose IRIS-H (a ne sustav socijalnog osiguranja), u godišnjem procijenjenom iznosu od (...) milijuna EUR; |
| --- | --- |

—

troškovi povezani s dugotrajnim bolestima službenika uprave (44), koje snose IRIS-H (a ne sustav socijalnog osiguranja), u godišnjem procijenjenom iznosu od (...) milijuna EUR;

44

| — | povećanja plaća koje bolnicama u mreži IRIS nameće regija glavnog grada Bruxellesa (45), koja utvrđuje iznose plaća za zaposlenike općine, CPAS i IRIS-H i pokriva tek 60 % tih povećanja, što ostavlja godišnji trošak od oko (...) milijuna EUR, koji snose IRIS-H; |
| --- | --- |

—

povećanja plaća koje bolnicama u mreži IRIS nameće regija glavnog grada Bruxellesa (45), koja utvrđuje iznose plaća za zaposlenike općine, CPAS i IRIS-H i pokriva tek 60 % tih povećanja, što ostavlja godišnji trošak od oko (...) milijuna EUR, koji snose IRIS-H;

45

| — | obavezni doprinosi bolnica IRIS troškovima krovne organizacije IRIS (46), u godišnjem iznosu procijenjenom na (...) milijuna EUR. |
| --- | --- |

—

obavezni doprinosi bolnica IRIS troškovima krovne organizacije IRIS (46), u godišnjem iznosu procijenjenom na (...) milijuna EUR.

46

| (43) | Te preostale troškove snose IRIS-H i nisu obuhvaćeni ostalim izvorima javnog financiranja (kao što je BMF; vidjeti uvodnu izjavu 46.(a)). |
| --- | --- |

(43)

Te preostale troškove snose IRIS-H i nisu obuhvaćeni ostalim izvorima javnog financiranja (kao što je BMF; vidjeti uvodnu izjavu 46.(a)).

2.5.   Načini financiranja i računovodstveni sustavi bolnica IRIS

Načini financiranja i računovodstveni sustavi bolnica IRIS

2.5.1.   Načini financiranja

Načini financiranja

| (44) | Temeljno načelo financiranja IRIS-H-a utvrđeno je u članku 46. (47) statutâ svake od pet lokalnih bolničkih udruga (vidjeti uvodne izjave 28. i 29.), u kojima je utvrđeno sljedeće:

  „Ne dovodeći u pitanje članak sto deveti Zakona o bolnicama od sedmoga kolovoza tisuću devetsto osamdeset sedme, dobit financijske godine dijeli se između partnera koji posjeduju najmanje petinu ukupnog broja glasova Glavne skupštine, prema nahođenju Glavne skupštine.”
   (48)

  Na toj su osnovi općine i CPAS obvezni u potpunosti snositi sve deficite IRIS-H-a prijavljene u njihovim financijskim računima. Nadalje, na temelju članka 106. Zakona o CPAS-u, općine su dužne pokriti čitavi deficit njihovih CPAS-a (vidjeti uvodnu izjavu 22.). Zbog toga općine (izravno i s obzirom na njihovu obvezu financiranja u pogledu njihovih CPAS-a) u konačnici jamče održivost IRIS-H-a na način da u potpunosti snose sve deficite koje te bolnice mogu imati. |
| --- | --- |

(44)

Temeljno načelo financiranja IRIS-H-a utvrđeno je u članku 46. (47) statutâ svake od pet lokalnih bolničkih udruga (vidjeti uvodne izjave 28. i 29.), u kojima je utvrđeno sljedeće:

47

„Ne dovodeći u pitanje članak sto deveti Zakona o bolnicama od sedmoga kolovoza tisuću devetsto osamdeset sedme, dobit financijske godine dijeli se između partnera koji posjeduju najmanje petinu ukupnog broja glasova Glavne skupštine, prema nahođenju Glavne skupštine.”
   (48)

48

Na toj su osnovi općine i CPAS obvezni u potpunosti snositi sve deficite IRIS-H-a prijavljene u njihovim financijskim računima. Nadalje, na temelju članka 106. Zakona o CPAS-u, općine su dužne pokriti čitavi deficit njihovih CPAS-a (vidjeti uvodnu izjavu 22.). Zbog toga općine (izravno i s obzirom na njihovu obvezu financiranja u pogledu njihovih CPAS-a) u konačnici jamče održivost IRIS-H-a na način da u potpunosti snose sve deficite koje te bolnice mogu imati.

| (45) | Samo je po sebi razumljivo da mjera u kojoj općine i CPAS-i moraju intervenirati kako bi pokrili moguće deficite IRIS-H-a u skladu s člankom 46. njihovih statuta ovisi o mjeri u kojoj IRIS-H mogu pokriti svoje troškove sredstvima iz drugih izvora financiranja. |
| --- | --- |

(45)

Samo je po sebi razumljivo da mjera u kojoj općine i CPAS-i moraju intervenirati kako bi pokrili moguće deficite IRIS-H-a u skladu s člankom 46. njihovih statuta ovisi o mjeri u kojoj IRIS-H mogu pokriti svoje troškove sredstvima iz drugih izvora financiranja.

| (46) | LCH opisuje pet izvora financiranja jednako dostupnih javnim i privatnim bolnicama. Troškovi rada belgijskih bolnica prvenstveno su pokriveni prvim trima (49), dok se četvrti i peti izvor odnose na troškove ulaganja bolnica.






  (a) | Prvi izvor financiranja jest proračun financijskih sredstava (u daljnjem tekstu: BMF) (50), koji utvrđuje savezni ministar zdravlja i u kojem se uzimaju u obzir isključivo troškovi bolničke skrbi za koje se može tražiti naknada od sustava socijalne sigurnosti. BMF se utvrđuje za svaku bolnicu u skladu s ograničenjima ukupnog proračuna savezne vlade. Dostupni savezni proračun dijeli se između svih bolnica i ne pokriva nužno sve njihove prihvatljive troškove. Od 2002. proračun se za svaku bolnicu utvrđuje prvenstveno uzimajući u obzir broj dana tijekom kojih su tijekom prethodne godine pružali skrb. Taj se iznos potom isplaćuje svakoj bolnici na dva različita načina. Oko 85 % (fiksni dio) tog iznosa isplaćuje se bolnicama na mjesečnoj osnovi, dok se preostalih 15 % (promjenjivi dio) isplaćuje na temelju broja primljenih pacijenata i broja dana tijekom kojih je bolnica tijekom prethodne godine pružala skrb. Na kraju svake godine BMF se ponovno računa na temelju stvarnih rezultata za tu godinu; na temelju tog izračuna bolnica dobiva ili mora nadoknaditi određeni iznos. BMF se uređuje Kraljevskim ukazom od 25. travnja 2002. o uvjetima i pravilima koja se primjenjuju na utvrđivanje BMF-a koji se dodjeljuje bolnicama. Kraljevskim se ukazom osobito utvrđuju uvjeti za utvrđivanje BMF-a, vrste troškova koje može nadoknaditi država i kriteriji koje valja primijeniti u tom smislu (51). Valja primijetiti da BMF nije uveden u svrhu pokrivanja stvarnih troškova svake bolnice, nego da je utvrđen u obliku paušalnog financiranja na temelju stvarnih povijesnih troškova tih bolnica. Stoga BMF može biti nedovoljan u slučaju značajnog povećanja troškova ili drugih promjena u organizaciji i strukturi troškova bolnice. |
| --- | --- | --- |

(46)

LCH opisuje pet izvora financiranja jednako dostupnih javnim i privatnim bolnicama. Troškovi rada belgijskih bolnica prvenstveno su pokriveni prvim trima (49), dok se četvrti i peti izvor odnose na troškove ulaganja bolnica.

49

(a)

Prvi izvor financiranja jest proračun financijskih sredstava (u daljnjem tekstu: BMF) (50), koji utvrđuje savezni ministar zdravlja i u kojem se uzimaju u obzir isključivo troškovi bolničke skrbi za koje se može tražiti naknada od sustava socijalne sigurnosti. BMF se utvrđuje za svaku bolnicu u skladu s ograničenjima ukupnog proračuna savezne vlade. Dostupni savezni proračun dijeli se između svih bolnica i ne pokriva nužno sve njihove prihvatljive troškove. Od 2002. proračun se za svaku bolnicu utvrđuje prvenstveno uzimajući u obzir broj dana tijekom kojih su tijekom prethodne godine pružali skrb. Taj se iznos potom isplaćuje svakoj bolnici na dva različita načina. Oko 85 % (fiksni dio) tog iznosa isplaćuje se bolnicama na mjesečnoj osnovi, dok se preostalih 15 % (promjenjivi dio) isplaćuje na temelju broja primljenih pacijenata i broja dana tijekom kojih je bolnica tijekom prethodne godine pružala skrb. Na kraju svake godine BMF se ponovno računa na temelju stvarnih rezultata za tu godinu; na temelju tog izračuna bolnica dobiva ili mora nadoknaditi određeni iznos. BMF se uređuje Kraljevskim ukazom od 25. travnja 2002. o uvjetima i pravilima koja se primjenjuju na utvrđivanje BMF-a koji se dodjeljuje bolnicama. Kraljevskim se ukazom osobito utvrđuju uvjeti za utvrđivanje BMF-a, vrste troškova koje može nadoknaditi država i kriteriji koje valja primijeniti u tom smislu (51). Valja primijetiti da BMF nije uveden u svrhu pokrivanja stvarnih troškova svake bolnice, nego da je utvrđen u obliku paušalnog financiranja na temelju stvarnih povijesnih troškova tih bolnica. Stoga BMF može biti nedovoljan u slučaju značajnog povećanja troškova ili drugih promjena u organizaciji i strukturi troškova bolnice.

50

51

| (b) | Drugi izvor financiranja predstavljaju iznosi primljeni u okviru socijalnog osiguranja, odnosno iznosi koje Nacionalni institut za osiguranje u slučaju bolesti i invaliditeta (fran. Institut national d'assurance maladie-invalidité, u daljnjem tekstu: INAMI) isplaćuje bolnicama za skrb koju pružaju pacijentima. To se financiranje temelji na Zakonu o osiguranju u slučaju bolesti i invaliditeta (52), odnosno njegovoj pročišćenoj inačici utvrđenoj u Zakonu od 14. srpnja 1994. (53), kojim se definira belgijski sustav socijalne sigurnosti u području bolesti i invaliditeta i utvrđuju medicinske usluge i lijekovi za koje se može ostvariti naknada od sustava socijalne sigurnosti. Bolnice fakturiraju dio liječničkih honorara i troškova lijekova izdanih pacijentima izravno INAMI-ju. Međutim, iznosi koje isplaćuje INAMI ne pokrivaju sve troškove koje nastaju za bolnice u okviru pružanja njihovih bolničkih usluga. Zbog toga bolnice koje ne raspolažu drugim dostatnim izvorima financiranja mogu postati deficitarne. |
| --- | --- |

(b)

Drugi izvor financiranja predstavljaju iznosi primljeni u okviru socijalnog osiguranja, odnosno iznosi koje Nacionalni institut za osiguranje u slučaju bolesti i invaliditeta (fran. Institut national d'assurance maladie-invalidité, u daljnjem tekstu: INAMI) isplaćuje bolnicama za skrb koju pružaju pacijentima. To se financiranje temelji na Zakonu o osiguranju u slučaju bolesti i invaliditeta (52), odnosno njegovoj pročišćenoj inačici utvrđenoj u Zakonu od 14. srpnja 1994. (53), kojim se definira belgijski sustav socijalne sigurnosti u području bolesti i invaliditeta i utvrđuju medicinske usluge i lijekovi za koje se može ostvariti naknada od sustava socijalne sigurnosti. Bolnice fakturiraju dio liječničkih honorara i troškova lijekova izdanih pacijentima izravno INAMI-ju. Međutim, iznosi koje isplaćuje INAMI ne pokrivaju sve troškove koje nastaju za bolnice u okviru pružanja njihovih bolničkih usluga. Zbog toga bolnice koje ne raspolažu drugim dostatnim izvorima financiranja mogu postati deficitarne.

Institut national d'assurance maladie-invalidité

52

53

| (c) | Treći izvor financiranja sastoji se od plaćanja koja bolnicama izravno vrše pacijenti ili njihov osiguravatelj u slučaju bolesti ili invaliditeta. Ta su plaćanja nužna jer socijalno osiguranje ne pokriva sve liječničke honorare niti cijene lijekova i ostalih pruženih usluga (kao što su implantati). Osim toga, ako pacijenti odaberu jednokrevetnu sobu, osim normalne cijene boravka u bolnici i uobičajenih liječničkih honorara mogu se naplaćivati i dodatni troškovi (stoga se standardne cijene koje se naplaćuje za svako liječenje uvećavaju). Konačno, pacijentima se također mogu naplatiti dodatni troškovi povezani s korištenjem dopunskih usluga (kao što su najam televizora, korištenje bolničkog parkirališta itd.).
  Bolnica mora primati sva plaćanja koja vrše pacijenti ili treće osobe namijenjena podmirivanju troškova liječničke skrbi primljene u bolnici koja se odnosi na hospitalizirane pacijente na centralizirani način (54). Bolnice i njihovi liječnici sklapaju ugovore kojima se utvrđuje postotak zadržanih sredstava koji bolnice mogu primijeniti kako bi pokrile troškove ubiranja naknada i ostale troškove koji se ne financiraju u okviru BMF-a (55). Jednako kao i za uobičajene naknade za liječnike, bolnice mogu primjenjivati zadržana sredstva iz jednog dijela prethodno spomenutih dodatno naplaćenih iznosa kako bi pokrile dio svojih troškova (također u skladu s ugovorom sklopljenim između bolnice i njezinih liječnika). Dakle, dio naknada za liječnike ne koristi se za plaćanje liječnika, nego za pokrivanje troškova rada bolnica. |
| --- | --- |

(c)

Treći izvor financiranja sastoji se od plaćanja koja bolnicama izravno vrše pacijenti ili njihov osiguravatelj u slučaju bolesti ili invaliditeta. Ta su plaćanja nužna jer socijalno osiguranje ne pokriva sve liječničke honorare niti cijene lijekova i ostalih pruženih usluga (kao što su implantati). Osim toga, ako pacijenti odaberu jednokrevetnu sobu, osim normalne cijene boravka u bolnici i uobičajenih liječničkih honorara mogu se naplaćivati i dodatni troškovi (stoga se standardne cijene koje se naplaćuje za svako liječenje uvećavaju). Konačno, pacijentima se također mogu naplatiti dodatni troškovi povezani s korištenjem dopunskih usluga (kao što su najam televizora, korištenje bolničkog parkirališta itd.).

Bolnica mora primati sva plaćanja koja vrše pacijenti ili treće osobe namijenjena podmirivanju troškova liječničke skrbi primljene u bolnici koja se odnosi na hospitalizirane pacijente na centralizirani način (54). Bolnice i njihovi liječnici sklapaju ugovore kojima se utvrđuje postotak zadržanih sredstava koji bolnice mogu primijeniti kako bi pokrile troškove ubiranja naknada i ostale troškove koji se ne financiraju u okviru BMF-a (55). Jednako kao i za uobičajene naknade za liječnike, bolnice mogu primjenjivati zadržana sredstva iz jednog dijela prethodno spomenutih dodatno naplaćenih iznosa kako bi pokrile dio svojih troškova (također u skladu s ugovorom sklopljenim između bolnice i njezinih liječnika). Dakle, dio naknada za liječnike ne koristi se za plaćanje liječnika, nego za pokrivanje troškova rada bolnica.

54

55

| (d) | Četvrti izvor financiranja namijenjen je isključivo pokrivanju troškova ulaganja koje snose bolnice. Bolnička ulaganja prvenstveno financira država (savezna vlada i predmetna regija plaćaju po jedan dio), dok se preostali dio financira vlastitim sredstvima bolnica u kombinaciji s bankovnim zajmovima. Sredstva financiranja koja odobravaju javne vlasti namijenjena su pokrivanju troškova izgradnje ili obnove bolnice ili službe, kao i troškova prve opreme i prve nabave medicinskih uređaja (56). Za subvencije ulaganjima utvrđuju se gornje granice (primjerice, na paušalni iznos po kvadratnom metru ili po jedinici). |
| --- | --- |

(d)

Četvrti izvor financiranja namijenjen je isključivo pokrivanju troškova ulaganja koje snose bolnice. Bolnička ulaganja prvenstveno financira država (savezna vlada i predmetna regija plaćaju po jedan dio), dok se preostali dio financira vlastitim sredstvima bolnica u kombinaciji s bankovnim zajmovima. Sredstva financiranja koja odobravaju javne vlasti namijenjena su pokrivanju troškova izgradnje ili obnove bolnice ili službe, kao i troškova prve opreme i prve nabave medicinskih uređaja (56). Za subvencije ulaganjima utvrđuju se gornje granice (primjerice, na paušalni iznos po kvadratnom metru ili po jedinici).

56

| (e) | Peti i posljednji izvor javnog financiranja povezan je s ulaganjima i odnosi se na troškove izrade studija i građevinskih projekata, ali i na troškove zatvaranja i obustave rada bolnice li bolničke službe (57). U praksi ta vrsta financiranja nije uobičajena. |
| --- | --- |

(e)

Peti i posljednji izvor javnog financiranja povezan je s ulaganjima i odnosi se na troškove izrade studija i građevinskih projekata, ali i na troškove zatvaranja i obustave rada bolnice li bolničke službe (57). U praksi ta vrsta financiranja nije uobičajena.

57

| (47) | Člankom 109. LCH-a (koji je postao članak 125. LCH-a u njegovoj inačici od 10. srpnja 2008. (58)) predviđen je dodatni mehanizam financiranja, koji mogu koristiti samo javne bolnice (kao što su IRIS-H). Na temelju te odredbe deficite javnih bolnica koji nastaju uslijed provođenja njihovih bolničkih djelatnosti moraju pokriti općine pod čijim su nadzorom (putem njihovog CPAS-a ili središnje strukture, kao što je IRIS). Načelo (djelomičnog) pokrivanja deficita od strane općina već je činilo dio zakona koji je prethodio LCH-u, odnosno Zakona od 23. prosinca 1963. (59), i potvrđeno je člankom 34. Zakona od 28. prosinca 1973. (60). Kriteriji koje valja uzeti u obzir prilikom utvrđivanja deficita koje pokrivaju općine definirani su u kraljevskom ukazu (61). Na temelju navedenoga savezni ministar javnog zdravlja svake godine utvrđuje iznos deficita za svaku javnu bolnicu. U praksi deficit koji mora biti pokriven kako je utvrdio ministar nije u potpunosti jednakovrijedan deficitu navedenom u računima za upravljanje bolnicom jer određeni elementi troškova (primjerice, rezultati obavljanja nebolničkih djelatnosti koje su, kako je navedeno u uvodnoj izjavi 155. (62), u potpunosti povezane u odnosu na bolničke djelatnosti u slučaju IRIS-H( tih računa nisu obuhvaćeni deficitom iz članka 109. LCH-a. |
| --- | --- |

(47)

Člankom 109. LCH-a (koji je postao članak 125. LCH-a u njegovoj inačici od 10. srpnja 2008. (58)) predviđen je dodatni mehanizam financiranja, koji mogu koristiti samo javne bolnice (kao što su IRIS-H). Na temelju te odredbe deficite javnih bolnica koji nastaju uslijed provođenja njihovih bolničkih djelatnosti moraju pokriti općine pod čijim su nadzorom (putem njihovog CPAS-a ili središnje strukture, kao što je IRIS). Načelo (djelomičnog) pokrivanja deficita od strane općina već je činilo dio zakona koji je prethodio LCH-u, odnosno Zakona od 23. prosinca 1963. (59), i potvrđeno je člankom 34. Zakona od 28. prosinca 1973. (60). Kriteriji koje valja uzeti u obzir prilikom utvrđivanja deficita koje pokrivaju općine definirani su u kraljevskom ukazu (61). Na temelju navedenoga savezni ministar javnog zdravlja svake godine utvrđuje iznos deficita za svaku javnu bolnicu. U praksi deficit koji mora biti pokriven kako je utvrdio ministar nije u potpunosti jednakovrijedan deficitu navedenom u računima za upravljanje bolnicom jer određeni elementi troškova (primjerice, rezultati obavljanja nebolničkih djelatnosti koje su, kako je navedeno u uvodnoj izjavi 155. (62), u potpunosti povezane u odnosu na bolničke djelatnosti u slučaju IRIS-H( tih računa nisu obuhvaćeni deficitom iz članka 109. LCH-a.

58

59

60

61

62

| (48) | Zaključno, na IRIS-H sada se primjenjuje mehanizam potpunog financiranja kojim se jamči pokrivanje čitavog deficita koji mogu stvoriti. Pet općih mjera financiranja predviđenih LCH-om (vidjeti uvodnu izjavu 46.) pokriva većinu troškova rada bolnice i ulaganja u bolnicu. U slučaju da ti izvori nisu dostatni za pokrivanje troškova povezanih s djelatnostima bolnice, člankom 46. statuta IRIS-a predviđena je obveza općina da u potpunosti pokriju sav manjak IRIS-H (vidjeti uvodne izjave 44. i 45.). Obračunski deficit iz članka 46. statuta obavezno obuhvaća „deficit iz članka 109. LCH-a” (63) (vidjeti uvodnu izjavu 47.). Pokrivajući čitavi obračunski deficit općine također ispunjavaju svoju obvezu na temelju članka 109. LCH-a. Načini plaćanja tog mehanizma za naknadu deficita opisani su u nastavku (vidjeti odjeljak 7.3.5.). |
| --- | --- |

(48)

Zaključno, na IRIS-H sada se primjenjuje mehanizam potpunog financiranja kojim se jamči pokrivanje čitavog deficita koji mogu stvoriti. Pet općih mjera financiranja predviđenih LCH-om (vidjeti uvodnu izjavu 46.) pokriva većinu troškova rada bolnice i ulaganja u bolnicu. U slučaju da ti izvori nisu dostatni za pokrivanje troškova povezanih s djelatnostima bolnice, člankom 46. statuta IRIS-a predviđena je obveza općina da u potpunosti pokriju sav manjak IRIS-H (vidjeti uvodne izjave 44. i 45.). Obračunski deficit iz članka 46. statuta obavezno obuhvaća „deficit iz članka 109. LCH-a” (63) (vidjeti uvodnu izjavu 47.). Pokrivajući čitavi obračunski deficit općine također ispunjavaju svoju obvezu na temelju članka 109. LCH-a. Načini plaćanja tog mehanizma za naknadu deficita opisani su u nastavku (vidjeti odjeljak 7.3.5.).

63

2.5.2.   Računovodstvene obveze

Računovodstvene obveze

| (49) | Sve bolnice (javne i privatne) podliježu obvezama u području računovodstva i transparentnosti. Svaka bolnica mora imati odvojeni računovodstveni sustav iz kojeg je vidljiva cijena svake usluge te koji poštuje određene elemente Zakona od 17. srpnja 1975. (64) o računovodstvu i godišnjim računima poduzeća (65). Nebolničke djelatnosti moraju se bilježiti u zasebnim računima. Bolnice također moraju imenovati revizora, koji provodi certifikaciju njihovog računovodstva i godišnjih računa (66). Konačno, bolnice moraju dostavljati određene (financijske) informacije saveznom ministru za javno zdravlje (67), čija je savezna javna služba za javno zdravlje zadužena za provođenje nadzora nad poštivanjem odredaba LCH-a (68). |
| --- | --- |

(49)

Sve bolnice (javne i privatne) podliježu obvezama u području računovodstva i transparentnosti. Svaka bolnica mora imati odvojeni računovodstveni sustav iz kojeg je vidljiva cijena svake usluge te koji poštuje određene elemente Zakona od 17. srpnja 1975. (64) o računovodstvu i godišnjim računima poduzeća (65). Nebolničke djelatnosti moraju se bilježiti u zasebnim računima. Bolnice također moraju imenovati revizora, koji provodi certifikaciju njihovog računovodstva i godišnjih računa (66). Konačno, bolnice moraju dostavljati određene (financijske) informacije saveznom ministru za javno zdravlje (67), čija je savezna javna služba za javno zdravlje zadužena za provođenje nadzora nad poštivanjem odredaba LCH-a (68).

64

65

66

67

68

3.   OPIS MJERA OBUHVAĆENIH PRITUŽBOM

OPIS MJERA OBUHVAĆENIH PRITUŽBOM

| (50) | Kako tvrde podnositelji pritužbe, regija glavnog grada Bruxellesa odlučila je de facto preuzeti ulogu predmetnih briselskih općina u pogledu naknade deficita IRIS-H-a. Podnositelji pritužbe osobito spominju intervencije Regionalnih briselskih fondova za refinanciranje općinskih blagajni (u daljnjem tekstu: FRBRTC), koje je osnovala regija glavnog grada Bruxellesa (69). Među ostalim navode da je sama regija glavnog grada Bruxellesa također odobrila općinama posebne subvencije (70) (u iznosu do 10 milijuna EUR godišnje od 2003.), koje su, kako tvrde, isplaćene bolnicama mreže IRIS na ime potpore. |
| --- | --- |

(50)

Kako tvrde podnositelji pritužbe, regija glavnog grada Bruxellesa odlučila je de facto preuzeti ulogu predmetnih briselskih općina u pogledu naknade deficita IRIS-H-a. Podnositelji pritužbe osobito spominju intervencije Regionalnih briselskih fondova za refinanciranje općinskih blagajni (u daljnjem tekstu: FRBRTC), koje je osnovala regija glavnog grada Bruxellesa (69). Među ostalim navode da je sama regija glavnog grada Bruxellesa također odobrila općinama posebne subvencije (70) (u iznosu do 10 milijuna EUR godišnje od 2003.), koje su, kako tvrde, isplaćene bolnicama mreže IRIS na ime potpore.

de facto

69

70

| (51) | Iako podnositelji pritužbe ne osporavaju nadležnost regije glavnog grada Bruxellesa u pogledu općina, smatraju da ono što nazivaju regionalnim financiranjem IRIS-H-a nadilazi ono što je predviđeno pod pokrivanjem deficita, kako je utvrđeno člankom 109. LCH-a (također vidjeti uvodnu izjavu 47.). Podnositelji pritužbe tvrde da su IRIS-H imale korist od sredstava regionalnog financiranja odobrenih općinama u kojima se nalaze, pri čemu se to financiranje ne može opravdati na temelju odredaba LCH-a. Podnositelji pritužbe ne pozivaju se na obvezu pokrivanja deficita predviđenu člankom 46. statuta IRIS-H-a. |
| --- | --- |

(51)

Iako podnositelji pritužbe ne osporavaju nadležnost regije glavnog grada Bruxellesa u pogledu općina, smatraju da ono što nazivaju regionalnim financiranjem IRIS-H-a nadilazi ono što je predviđeno pod pokrivanjem deficita, kako je utvrđeno člankom 109. LCH-a (također vidjeti uvodnu izjavu 47.). Podnositelji pritužbe tvrde da su IRIS-H imale korist od sredstava regionalnog financiranja odobrenih općinama u kojima se nalaze, pri čemu se to financiranje ne može opravdati na temelju odredaba LCH-a. Podnositelji pritužbe ne pozivaju se na obvezu pokrivanja deficita predviđenu člankom 46. statuta IRIS-H-a.

| (52) | Konačno, podnositelji pritužbe navode dodjeljivanje oko 100 milijuna EUR putem FRBRTC-a u kontekstu restrukturiranja javnih briselskih bolnica, što je dovelo do stvaranja IRIS-H-a (također vidjeti odjeljak 2.2.). Podnositelji pritužbe tvrde da je ta radnja dovela do prekomjernih nadoknada IRIS-H. |
| --- | --- |

(52)

Konačno, podnositelji pritužbe navode dodjeljivanje oko 100 milijuna EUR putem FRBRTC-a u kontekstu restrukturiranja javnih briselskih bolnica, što je dovelo do stvaranja IRIS-H-a (također vidjeti odjeljak 2.2.). Podnositelji pritužbe tvrde da je ta radnja dovela do prekomjernih nadoknada IRIS-H.

4.   RAZLOZI POKRETANJA POSTUPKA

RAZLOZI POKRETANJA POSTUPKA

4.1.   Odluka Komisije iz 2009.

Odluka Komisije iz 2009.

| (53) | Kako je prethodno navedeno (vidjeti uvodnu izjavu 5.), 28. listopada 2009. Komisija je donijela odluku da neće iznijeti prigovore (71), tvrdeći pritom da javno financiranje IRIS-H-a u regiji glavnog grada Bruxellesa predstavlja državnu potporu spojivu s unutarnjim tržištem jer se radi o nadoknadi za pružanje usluga od općeg gospodarskog interesa. Komisija je tu odluku utemeljila na Odluci o uslugama od općeg gospodarskog interesa iz 2005., kao i, izravno, na članku 86. stavku 2. Ugovora o EZ-u (sadašnjem članku 106. stavku 2. UFEU-a). |
| --- | --- |

(53)

Kako je prethodno navedeno (vidjeti uvodnu izjavu 5.), 28. listopada 2009. Komisija je donijela odluku da neće iznijeti prigovore (71), tvrdeći pritom da javno financiranje IRIS-H-a u regiji glavnog grada Bruxellesa predstavlja državnu potporu spojivu s unutarnjim tržištem jer se radi o nadoknadi za pružanje usluga od općeg gospodarskog interesa. Komisija je tu odluku utemeljila na Odluci o uslugama od općeg gospodarskog interesa iz 2005., kao i, izravno, na članku 86. stavku 2. Ugovora o EZ-u (sadašnjem članku 106. stavku 2. UFEU-a).

71

| (54) | Komisija je u svojoj odluci ocijenila da IRIS-H imaju tri zadaće bolnica javne službe: prvo, opću zadaću bolnice svojstvenu svim bolnicama (kako javnim, tako i privatnim) na temelju LCH-a (72); drugo, obvezu liječenja svih pacijenata u svim okolnostima, čak i kada nije potrebna hitna medicinska skrb (73); i treće, obvezu pružanja punog opsega bolničkih usluga na različitim lokacijama (74). Osim toga, Komisija je zaključila da su IRIS-H zadužene za nebolničku zadaću javne službe koja se sastoji u pružanju socijalne pomoći osim medicinske skrbi (75). Konačno, u odluci se također spominje obveza dvojezičnosti (76). Procijenjeno je da su te zadaće povjerene bolnicama IRIS na temelju LCH-a, Zakona o CPAS-u, strateških planova mreže IRIS i konvencije potpisane između IRIS-H-a i CPAS-a. Komisija je također ocijenila da su parametri dodjeljivanja nadoknade utvrđeni ex ante (77) i da se primjenjuju primjereni postupci za sprječavanje i ispravljanje prekomjernih nadoknada (78). Konačno, Komisija je također sa zadovoljstvom primijetila da IRIS-H vode odvojene račune za svoje bolničke djelatnosti i nebolničke djelatnosti (79), čime je zajamčeno nepostojanje unakrsnog subvencioniranja komercijalnih djelatnosti (osim usluga od općeg gospodarskog interesa) IRIS-H-a (80). |
| --- | --- |

(54)

Komisija je u svojoj odluci ocijenila da IRIS-H imaju tri zadaće bolnica javne službe: prvo, opću zadaću bolnice svojstvenu svim bolnicama (kako javnim, tako i privatnim) na temelju LCH-a (72); drugo, obvezu liječenja svih pacijenata u svim okolnostima, čak i kada nije potrebna hitna medicinska skrb (73); i treće, obvezu pružanja punog opsega bolničkih usluga na različitim lokacijama (74). Osim toga, Komisija je zaključila da su IRIS-H zadužene za nebolničku zadaću javne službe koja se sastoji u pružanju socijalne pomoći osim medicinske skrbi (75). Konačno, u odluci se također spominje obveza dvojezičnosti (76). Procijenjeno je da su te zadaće povjerene bolnicama IRIS na temelju LCH-a, Zakona o CPAS-u, strateških planova mreže IRIS i konvencije potpisane između IRIS-H-a i CPAS-a. Komisija je također ocijenila da su parametri dodjeljivanja nadoknade utvrđeni ex ante (77) i da se primjenjuju primjereni postupci za sprječavanje i ispravljanje prekomjernih nadoknada (78). Konačno, Komisija je također sa zadovoljstvom primijetila da IRIS-H vode odvojene račune za svoje bolničke djelatnosti i nebolničke djelatnosti (79), čime je zajamčeno nepostojanje unakrsnog subvencioniranja komercijalnih djelatnosti (osim usluga od općeg gospodarskog interesa) IRIS-H-a (80).

72

73

74

75

76

ex ante

77

78

79

80

| (55) | Komisija je također ispitala jesu li IRIS-H u prošlosti (u razdoblju između 1996. i 2007. godine) primale prekomjerne nadoknade (81) i zaključila je da to nije bio slučaj (82). Osim procjene ukupnih mjera financiranja, Komisija je također ispitala navodni mehanizam predujmova. Budući da je redovito dolazilo do toga da se nadoknada na temelju članka 109. LCH-a isplaćuje s velikim zakašnjenjem, koje je nekad iznosilo i do 10 godina, IRIS-H primale su predujam za ta dugovanja putem FRBRTC-a. Komisija je zaključila da, budući da su ti navodni predujmovi ionako morali biti nadoknađeni nakon plaćanja nadoknade deficita u skladu s člankom 109. LCH-a, nisu mogu dovesti do prekomjerne nadoknade za IRIS-H (83). |
| --- | --- |

(55)

Komisija je također ispitala jesu li IRIS-H u prošlosti (u razdoblju između 1996. i 2007. godine) primale prekomjerne nadoknade (81) i zaključila je da to nije bio slučaj (82). Osim procjene ukupnih mjera financiranja, Komisija je također ispitala navodni mehanizam predujmova. Budući da je redovito dolazilo do toga da se nadoknada na temelju članka 109. LCH-a isplaćuje s velikim zakašnjenjem, koje je nekad iznosilo i do 10 godina, IRIS-H primale su predujam za ta dugovanja putem FRBRTC-a. Komisija je zaključila da, budući da su ti navodni predujmovi ionako morali biti nadoknađeni nakon plaćanja nadoknade deficita u skladu s člankom 109. LCH-a, nisu mogu dovesti do prekomjerne nadoknade za IRIS-H (83).

81

82

83

4.2.   Presuda Općeg suda o poništenju iz 2012.

Presuda Općeg suda o poništenju iz 2012.

| (56) | Kao odgovor na odluku Komisije iz 2009., podnositelji pritužbe pokrenuli su tužbu za poništenje te odluke pred Općim sudom (84). Podnositelji pritužbe tvrdili su da je Komisija povrijedila njihova postupovna prava kad nije pokrenula formalni postupak ispitivanja jer je Komisija trebala utvrditi postojanje ozbiljnih poteškoća u okviru predmetnog ispitivanja (85). |
| --- | --- |

(56)

Kao odgovor na odluku Komisije iz 2009., podnositelji pritužbe pokrenuli su tužbu za poništenje te odluke pred Općim sudom (84). Podnositelji pritužbe tvrdili su da je Komisija povrijedila njihova postupovna prava kad nije pokrenula formalni postupak ispitivanja jer je Komisija trebala utvrditi postojanje ozbiljnih poteškoća u okviru predmetnog ispitivanja (85).

84

85

| (57) | U svojoj presudi od 7. studenoga 2012. u predmetu T-137/10 Opći sud poništio je odluku Komisije iz 2009. i zaključio da Komisija mora pokrenuti formalni postupak ispitivanja (86). |
| --- | --- |

(57)

U svojoj presudi od 7. studenoga 2012. u predmetu T-137/10 Opći sud poništio je odluku Komisije iz 2009. i zaključio da Komisija mora pokrenuti formalni postupak ispitivanja (86).

86

| (58) | Opći se sud prvo usredotočio na pitanje jesu li IRIS-H promijenile jasno definirane zadaće javne usluge (87). Prvo je naveo da su se sve strane složile da sve javne i privatne bolnice na temelju LCH-a imaju opću javnu zadaću bolnica (88). Stoga je jedini izvor sumnje predstavljalo pitanje je li Komisija počinila pogrešku kada je u svojem prethodnom ispitivanju zaključila da IRIS-H imaju zadaće pružanja javnih usluga bolnice i dodatne nebolničke zadaće (89). Opći je sud zaključio da postoje sumnje u pogledu pitanja jesu li odredbe na kojima je Komisija utemeljila svoju odluku bile dostatne kako bi se bolnicama IRIS dodijelile dodatne zadaće liječenja svih pacijenata u svim okolnostima (90), pružanja bolničkih usluga na različitim mjestima (91) i pružanja dodatnih socijalnih usluga (92). Nadalje, što se tiče navodne zadaće koja se sastoji u pružanja bolničkih usluga na različitim lokacijama, Opći je sud primijetio da je teško utvrditi po čemu se ta zadaća razlikuje od općih u pogledu planiranja i funkcioniranja koji se primjenjuju na sve bolnice koje podliježu LCH-u (93). |
| --- | --- |

(58)

Opći se sud prvo usredotočio na pitanje jesu li IRIS-H promijenile jasno definirane zadaće javne usluge (87). Prvo je naveo da su se sve strane složile da sve javne i privatne bolnice na temelju LCH-a imaju opću javnu zadaću bolnica (88). Stoga je jedini izvor sumnje predstavljalo pitanje je li Komisija počinila pogrešku kada je u svojem prethodnom ispitivanju zaključila da IRIS-H imaju zadaće pružanja javnih usluga bolnice i dodatne nebolničke zadaće (89). Opći je sud zaključio da postoje sumnje u pogledu pitanja jesu li odredbe na kojima je Komisija utemeljila svoju odluku bile dostatne kako bi se bolnicama IRIS dodijelile dodatne zadaće liječenja svih pacijenata u svim okolnostima (90), pružanja bolničkih usluga na različitim mjestima (91) i pružanja dodatnih socijalnih usluga (92). Nadalje, što se tiče navodne zadaće koja se sastoji u pružanja bolničkih usluga na različitim lokacijama, Opći je sud primijetio da je teško utvrditi po čemu se ta zadaća razlikuje od općih u pogledu planiranja i funkcioniranja koji se primjenjuju na sve bolnice koje podliježu LCH-u (93).

87

88

89

90

91

92

93

| (59) | Nadalje, Opći se sud posvetio pitanju je li Komisija dokazala postojanje jasnih zahtjeva za isplatu nadoknade (94). Što se tiče zadaća bolnice, Opći sud bavio se mehanizmom pokrivanja deficita utemeljenim na članku 109. LCH-a (95), ističući pritom da podnositelji pritužbe nisu osporili taj mehanizam (96), kao i pretpostavljenim mehanizmom regionalnog financiranja putem FRBRTC-a, koji je osnovan kako bi se isplaćivali privremeni predujmovi iznosa potrebni za pokrivanje deficita IRIS-H-a prije stupanja na snagu pokrivanja deficitâ predviđenog člankom 109. LCH-a (97). Što se tiče članka 109., Opći je sud presudio da podnositelji pritužbe nisu iznijeli argumente koji utječu na pozitivnu ocjenu tog članka od strane Komisije (98). S druge strane, što se tiče navodnih predujmova isplaćenih putem mehanizma FRBRTC, Opći sud zaključio je da Komisija nije utvrdila zahtjeve za izračun tih predujmova (99) i da stoga nije pristupila provođenju potpunog ispitivanja tih predujmova (100). Opći sud dodao je da je Komisija osporila vlastitu odluku kada je na raspravama ustvrdila da je FRBRTC tek mehanizam kojim regija glavnog grada Bruxellesa financira briselske općine, a ne IRIS-H (101). |
| --- | --- |

(59)

Nadalje, Opći se sud posvetio pitanju je li Komisija dokazala postojanje jasnih zahtjeva za isplatu nadoknade (94). Što se tiče zadaća bolnice, Opći sud bavio se mehanizmom pokrivanja deficita utemeljenim na članku 109. LCH-a (95), ističući pritom da podnositelji pritužbe nisu osporili taj mehanizam (96), kao i pretpostavljenim mehanizmom regionalnog financiranja putem FRBRTC-a, koji je osnovan kako bi se isplaćivali privremeni predujmovi iznosa potrebni za pokrivanje deficita IRIS-H-a prije stupanja na snagu pokrivanja deficitâ predviđenog člankom 109. LCH-a (97). Što se tiče članka 109., Opći je sud presudio da podnositelji pritužbe nisu iznijeli argumente koji utječu na pozitivnu ocjenu tog članka od strane Komisije (98). S druge strane, što se tiče navodnih predujmova isplaćenih putem mehanizma FRBRTC, Opći sud zaključio je da Komisija nije utvrdila zahtjeve za izračun tih predujmova (99) i da stoga nije pristupila provođenju potpunog ispitivanja tih predujmova (100). Opći sud dodao je da je Komisija osporila vlastitu odluku kada je na raspravama ustvrdila da je FRBRTC tek mehanizam kojim regija glavnog grada Bruxellesa financira briselske općine, a ne IRIS-H (101).

94

95

96

97

98

99

100

101

| (60) | Što se tiče javnog financiranja u korist navodne dodatne socijalne zadaće IRIS-H-a (102), Opći sud naveo je da je i u ovom slučaju financiranje izvršeno putem FRBRTC-a, koji je sklopio ugovor s predmetnim briselskim općinama kako bi im dodijelio posebno subvencioniranje u svrhu njihova financiranja socijalnih zadaća koje pružaju IRIS-H (103). Opći je sud zaključio da u tom ugovoru nisu utvrđeni prethodni kriteriji za isplatu nadoknade povezani s navodnim dodatnim socijalnim zadaćama IRIS-H-a (104). |
| --- | --- |

(60)

Što se tiče javnog financiranja u korist navodne dodatne socijalne zadaće IRIS-H-a (102), Opći sud naveo je da je i u ovom slučaju financiranje izvršeno putem FRBRTC-a, koji je sklopio ugovor s predmetnim briselskim općinama kako bi im dodijelio posebno subvencioniranje u svrhu njihova financiranja socijalnih zadaća koje pružaju IRIS-H (103). Opći je sud zaključio da u tom ugovoru nisu utvrđeni prethodni kriteriji za isplatu nadoknade povezani s navodnim dodatnim socijalnim zadaćama IRIS-H-a (104).

102

103

104

| (61) | Nadalje, Opći sud posvetio se pitanju je li Komisija dokazala postojanje postupka čija je svrha sprječavanje prekomjernih nadoknada i nepostojanje takvih prekomjernih nadoknada (105). Opći je sud najprije zaključio da su LCH-om predviđena dovoljna jamstva da postupak predviđen njegovim člankom 109. neće dovesti do prekomjernih nadoknada (106). Također je zaključio da Komisija nije dokazala postojanje sličnog mehanizma koji se odnosi na navodnu isplatu predujmova od strane općina (107) i osobito je istaknuo nepostojanje zakonske obveze nametnute bolnicama IRIS prema kojoj bi vratile te predujmove nakon što prime sredstva kojima se financiraju njihovi deficiti na temelju članka 109. LCH-a (108). Što se tiče posebnih subvencija za koje Komisija tvrdi da se njima financira dodatna socijalna zadaća, Opći je sud zaključio da su ocjene Komisije u pogledu uvjeta kojima se jamči izbjegavanje prekomjerne nadoknade u okviru financiranja socijalnih zadaća nedostatne (109). |
| --- | --- |

(61)

Nadalje, Opći sud posvetio se pitanju je li Komisija dokazala postojanje postupka čija je svrha sprječavanje prekomjernih nadoknada i nepostojanje takvih prekomjernih nadoknada (105). Opći je sud najprije zaključio da su LCH-om predviđena dovoljna jamstva da postupak predviđen njegovim člankom 109. neće dovesti do prekomjernih nadoknada (106). Također je zaključio da Komisija nije dokazala postojanje sličnog mehanizma koji se odnosi na navodnu isplatu predujmova od strane općina (107) i osobito je istaknuo nepostojanje zakonske obveze nametnute bolnicama IRIS prema kojoj bi vratile te predujmove nakon što prime sredstva kojima se financiraju njihovi deficiti na temelju članka 109. LCH-a (108). Što se tiče posebnih subvencija za koje Komisija tvrdi da se njima financira dodatna socijalna zadaća, Opći je sud zaključio da su ocjene Komisije u pogledu uvjeta kojima se jamči izbjegavanje prekomjerne nadoknade u okviru financiranja socijalnih zadaća nedostatne (109).

105

106

107

108

109

| (62) | Što se tiče pitanja jesu li IRIS-H u praksi primile prekomjernu nadoknadu (110), Opći je sud primijetio da je analiza izrazito opsežna i da obuhvaća sve poslovne rezultate IRIS-H-a ostvarene tijekom razdoblja duljeg od deset godina (111). Ne odlučujući konkretno o zaključku Komisije prema kojem nije došlo do prekomjerne nadoknade, Opći je sud presudio da opseg i složenost procjene koju je izvršila Komisija sami po sebi predstavljaju pokazatelj koji potvrđuje tvrdnju podnositeljâ pritužbe koja se temelji na postojanju ozbiljnih poteškoća (112). |
| --- | --- |

(62)

Što se tiče pitanja jesu li IRIS-H u praksi primile prekomjernu nadoknadu (110), Opći je sud primijetio da je analiza izrazito opsežna i da obuhvaća sve poslovne rezultate IRIS-H-a ostvarene tijekom razdoblja duljeg od deset godina (111). Ne odlučujući konkretno o zaključku Komisije prema kojem nije došlo do prekomjerne nadoknade, Opći je sud presudio da opseg i složenost procjene koju je izvršila Komisija sami po sebi predstavljaju pokazatelj koji potvrđuje tvrdnju podnositeljâ pritužbe koja se temelji na postojanju ozbiljnih poteškoća (112).

110

111

112

| (63) | Konačno, podnositelji pritužbe iznijeli su argument prema kojem je Komisija u provođenju procjena morala uzeti u obzir kriterij gospodarske učinkovitosti pružatelja usluga od općeg gospodarskog interesa (113). Međutim, Opći sud odbio je taj argument i zaključio je kako slijedi:

  „kriterij povezan s učinkovitošću poduzetnika u području pružanja usluga od općeg gospodarskog interesa ne proizlazi iz procjene spojivosti državne potpore u pogledu članka 86. stavka 2. Ugovora o EZ-u (sadašnji članak 106. stavak 2. UFEU-a), zbog čega izbor koji se odnosi na gospodarsku učinkovitost javnog korisnika koji su provele javne vlasti ne može biti kritiziran u tom pogledu.
  ”
   (114) |
| --- | --- |

(63)

Konačno, podnositelji pritužbe iznijeli su argument prema kojem je Komisija u provođenju procjena morala uzeti u obzir kriterij gospodarske učinkovitosti pružatelja usluga od općeg gospodarskog interesa (113). Međutim, Opći sud odbio je taj argument i zaključio je kako slijedi:

113

„kriterij povezan s učinkovitošću poduzetnika u području pružanja usluga od općeg gospodarskog interesa ne proizlazi iz procjene spojivosti državne potpore u pogledu članka 86. stavka 2. Ugovora o EZ-u (sadašnji članak 106. stavak 2. UFEU-a), zbog čega izbor koji se odnosi na gospodarsku učinkovitost javnog korisnika koji su provele javne vlasti ne može biti kritiziran u tom pogledu.
  ”
   (114)

zbog čega izbor koji se odnosi na gospodarsku učinkovitost javnog korisnika koji su provele javne vlasti ne može biti kritiziran u tom pogledu.

114

| (64) | U svojim zaključcima Opći sud navodi sljedeće:

  „(Podnositelj pritužbe) ističe skup potvrđujućih pokazatelja koji dokazuju postojanje ozbiljnih sumnji u pogledu spojivosti ispitivanih mjera i kriterija koji se odnose na primjenu članka 86. stavka 2. Ugovora o EZ-u (sadašnji članak 106. stavak 2. UFEU-a), a koji se odnose, prvo, na postojanje jasno utvrđenog ovlaštenja za zadaće pružanja javnih usluga bolnice i socijalnih usluga, specifičnih za IRIS-H, drugo, postojanje prethodno utvrđenih kriterija za isplatu nadoknade te, treće, postojanje uvjeta koji jamče izbjegavanje prekomjerne nadoknade u okviru financiranja tih zadaća javne usluge (...).”
   (115) |
| --- | --- |

(64)

U svojim zaključcima Opći sud navodi sljedeće:

„(Podnositelj pritužbe) ističe skup potvrđujućih pokazatelja koji dokazuju postojanje ozbiljnih sumnji u pogledu spojivosti ispitivanih mjera i kriterija koji se odnose na primjenu članka 86. stavka 2. Ugovora o EZ-u (sadašnji članak 106. stavak 2. UFEU-a), a koji se odnose, prvo, na postojanje jasno utvrđenog ovlaštenja za zadaće pružanja javnih usluga bolnice i socijalnih usluga, specifičnih za IRIS-H, drugo, postojanje prethodno utvrđenih kriterija za isplatu nadoknade te, treće, postojanje uvjeta koji jamče izbjegavanje prekomjerne nadoknade u okviru financiranja tih zadaća javne usluge (...).”
   (115)

ističe skup potvrđujućih pokazatelja koji dokazuju postojanje ozbiljnih sumnji u pogledu spojivosti ispitivanih mjera i kriterija koji se odnose na primjenu članka 86. stavka 2. Ugovora o EZ-u

a koji se odnose, prvo, na postojanje jasno utvrđenog ovlaštenja za zadaće pružanja javnih usluga bolnice i socijalnih usluga, specifičnih za IRIS-H, drugo, postojanje prethodno utvrđenih kriterija za isplatu nadoknade te, treće, postojanje uvjeta koji jamče izbjegavanje prekomjerne nadoknade u okviru financiranja tih zadaća javne usluge

115

4.3.   Odluka Komisije o pokretanju postupka od 1. listopada 2014.
   (116)

Odluka Komisije o pokretanju postupka od 1. listopada 2014.

116

| (65) | U svjetlu zaključaka Općeg suda (117), prema kojima Komisija mora dokazati svoje sumnje u pogledu spojivosti spornog financiranja IRIS-H-a s unutarnjim tržištem na temelju članka 106. stavka 2. UFEU-a, Komisija morala je pokrenuti formalni postupak ispitivanja, što je učinila odlukom od 1. listopada 2014. U svojoj je odluci o pokretanju postupka Komisija primijetila da su, prema belgijskim vlastima, predmetne briselske općine i CPAS-i odabrali povjeriti bolnicama IRIS, ali ne i privatnim bolnicama, sljedeće dodatne obveze (118), kojima se opravdavaju mjere nadoknade deficita koje se provode u korist IRIS-H:






  (a) | obvezu pružanja medicinske pomoći svim pacijentima u svim okolnostima: IRIS-H ne smiju odbiti primiti pacijente koji ne mogu platiti njihove usluge i/ili koji nemaju osiguranje, čak i ako ti pacijenti ne zahtijevaju hitnu medicinsku skrb. Privatne bolnice imaju obvezu primiti samo pacijente koji zahtijevaju hitnu medicinsku skrb, ali nemaju tu obvezu u slučajevima koji nisu hitni; |
| --- | --- | --- |

(65)

U svjetlu zaključaka Općeg suda (117), prema kojima Komisija mora dokazati svoje sumnje u pogledu spojivosti spornog financiranja IRIS-H-a s unutarnjim tržištem na temelju članka 106. stavka 2. UFEU-a, Komisija morala je pokrenuti formalni postupak ispitivanja, što je učinila odlukom od 1. listopada 2014. U svojoj je odluci o pokretanju postupka Komisija primijetila da su, prema belgijskim vlastima, predmetne briselske općine i CPAS-i odabrali povjeriti bolnicama IRIS, ali ne i privatnim bolnicama, sljedeće dodatne obveze (118), kojima se opravdavaju mjere nadoknade deficita koje se provode u korist IRIS-H:

117

118

(a)

obvezu pružanja medicinske pomoći svim pacijentima u svim okolnostima: IRIS-H ne smiju odbiti primiti pacijente koji ne mogu platiti njihove usluge i/ili koji nemaju osiguranje, čak i ako ti pacijenti ne zahtijevaju hitnu medicinsku skrb. Privatne bolnice imaju obvezu primiti samo pacijente koji zahtijevaju hitnu medicinsku skrb, ali nemaju tu obvezu u slučajevima koji nisu hitni;

| (b) | obvezu pružanja punog opsega bolničkih usluga na različitim mjestima: općine i CPAS-i donijeli su odluku o zadržavanju različitih bolničkih lokacija na kojima se pruža potpuna medicinska skrb kako bi zajamčili pristup skrbi svim pacijentima. Alternativno rješenje, koje se sastojalo u preraspoređivanju kreveta i pratećih usluga na manji broj lokacija, čime bi se smanjili troškovi, namjerno je odbačeno. Taj je izbor osobito bitan za pacijente u nepovoljnom položaju i njihove obitelji jer se IRIS-H većinom nalaze u blizini ili u četvrtima u kojima većinom živi stanovništvo u nepovoljnom položaju; |
| --- | --- |

(b)

obvezu pružanja punog opsega bolničkih usluga na različitim mjestima: općine i CPAS-i donijeli su odluku o zadržavanju različitih bolničkih lokacija na kojima se pruža potpuna medicinska skrb kako bi zajamčili pristup skrbi svim pacijentima. Alternativno rješenje, koje se sastojalo u preraspoređivanju kreveta i pratećih usluga na manji broj lokacija, čime bi se smanjili troškovi, namjerno je odbačeno. Taj je izbor osobito bitan za pacijente u nepovoljnom položaju i njihove obitelji jer se IRIS-H većinom nalaze u blizini ili u četvrtima u kojima većinom živi stanovništvo u nepovoljnom položaju;

| (c) | obvezu pružanja socijalnih usluga pacijentima i njihovim obiteljima: socijalni radnici pružaju pomoć pacijentima u nepovoljnom položaju i njihovim obiteljima kako bi riješili administrativne, financijske, odnosne i socijalne poteškoće. Osim toga, utvrđuju prethodne socijalne odnose radi omogućivanja financijske intervencije CPAS-a. Iako i javne i privatne bolnice moraju zapošljavati socijalne radnike u određenim bolničkim službama (primjerice, na gerijatrijskim i psihijatrijskim odjelima), belgijske javne vlasti tvrde da IRIS-H imaju dodatnu specifičnu zadaću, koja se sastoji u pružanju opsežnijih socijalnih usluga i koja podrazumijeva veće troškove, što dovodi do nadoknade u skladu s LCH-om. |
| --- | --- |

(c)

obvezu pružanja socijalnih usluga pacijentima i njihovim obiteljima: socijalni radnici pružaju pomoć pacijentima u nepovoljnom položaju i njihovim obiteljima kako bi riješili administrativne, financijske, odnosne i socijalne poteškoće. Osim toga, utvrđuju prethodne socijalne odnose radi omogućivanja financijske intervencije CPAS-a. Iako i javne i privatne bolnice moraju zapošljavati socijalne radnike u određenim bolničkim službama (primjerice, na gerijatrijskim i psihijatrijskim odjelima), belgijske javne vlasti tvrde da IRIS-H imaju dodatnu specifičnu zadaću, koja se sastoji u pružanju opsežnijih socijalnih usluga i koja podrazumijeva veće troškove, što dovodi do nadoknade u skladu s LCH-om.

| (66) | S obzirom na sumnje koje je iznio Opći sudl (119), Komisija je pozvala belgijske javne vlasti, podnositelje pritužbe i ostale zainteresirane strane da dostave sve relevantne informacije u svrhu provjere spojivosti spornog javnog financiranja s unutarnjim tržištem, osobito u pogledu sljedećih točaka:






  — | točne definicije navodnih dodatnih zadaća IRIS-H-a i dokumenata na kojima se temelje ovlaštenja za provođenje tih zadaća (vidjeti uvodne izjave 87. do 89. Odluke o pokretanju postupka); |
| --- | --- | --- |

(66)

S obzirom na sumnje koje je iznio Opći sudl (119), Komisija je pozvala belgijske javne vlasti, podnositelje pritužbe i ostale zainteresirane strane da dostave sve relevantne informacije u svrhu provjere spojivosti spornog javnog financiranja s unutarnjim tržištem, osobito u pogledu sljedećih točaka:

119

—

točne definicije navodnih dodatnih zadaća IRIS-H-a i dokumenata na kojima se temelje ovlaštenja za provođenje tih zadaća (vidjeti uvodne izjave 87. do 89. Odluke o pokretanju postupka);

| — | pravne osnove primjenjive na nadoknadu deficita IRIS-H-a (kojima se pripisuju troškovi svake navodne dodatne zadaće) (vidjeti uvodnu izjavu 91, Odluke o pokretanju postupka); |
| --- | --- |

—

pravne osnove primjenjive na nadoknadu deficita IRIS-H-a (kojima se pripisuju troškovi svake navodne dodatne zadaće) (vidjeti uvodnu izjavu 91, Odluke o pokretanju postupka);

| — | pitanja postoje li (dostatne) mjere kojima se jamči izbjegavanje prekomjerne nadoknade za navodne dodatne zadaće, među ostalim putem mehanizma nadoknade deficita u kombinaciji s nadoknadivim predujmovima (ako je to primjenjivo) te imaju li IRIS-H pravnu obvezu nadoknade svih predujmova koje su primile kako bi izbjegle prekomjernu nadoknadu (vidjeti uvodnu izjavu 95. Odluke o pokretanju postupka); |
| --- | --- |

—

pitanja postoje li (dostatne) mjere kojima se jamči izbjegavanje prekomjerne nadoknade za navodne dodatne zadaće, među ostalim putem mehanizma nadoknade deficita u kombinaciji s nadoknadivim predujmovima (ako je to primjenjivo) te imaju li IRIS-H pravnu obvezu nadoknade svih predujmova koje su primile kako bi izbjegle prekomjernu nadoknadu (vidjeti uvodnu izjavu 95. Odluke o pokretanju postupka);

| — | ako se plaćanja posebnih subvencija u najvećem iznosu od 10 milijuna EUR godišnje (vidjeti uvodnu izjavu 50. ove odluke) trebaju smatrati radnjom koja se razlikuje od nadoknade deficita IRIS-H-a, pitanja postoje li dostatne mjere kojima bi se zajamčilo da nadoknada ne premašuje iznos nužan za pokrivanje troškova nastalih izvršenjem tih obveza javne usluge (vidjeti uvodnu izjavu 96. Odluke o pokretanju postupka); |
| --- | --- |

—

ako se plaćanja posebnih subvencija u najvećem iznosu od 10 milijuna EUR godišnje (vidjeti uvodnu izjavu 50. ove odluke) trebaju smatrati radnjom koja se razlikuje od nadoknade deficita IRIS-H-a, pitanja postoje li dostatne mjere kojima bi se zajamčilo da nadoknada ne premašuje iznos nužan za pokrivanje troškova nastalih izvršenjem tih obveza javne usluge (vidjeti uvodnu izjavu 96. Odluke o pokretanju postupka);

| — | pitanja je li bolnicama IRIS dodijeljena prekomjerna naknada nakon što su počele provoditi svoje djelatnosti u svojstvu neovisnih pravnih struktura (vidjeti uvodnu izjavu 97. Odluke o pokretanju postupka); |
| --- | --- |

—

pitanja je li bolnicama IRIS dodijeljena prekomjerna naknada nakon što su počele provoditi svoje djelatnosti u svojstvu neovisnih pravnih struktura (vidjeti uvodnu izjavu 97. Odluke o pokretanju postupka);

| — | svih detaljnih korisnih argumenata s pratećom dokumentacijom u kojima je objašnjeno jesu li, zašto i u kojoj mjeri mjere javnog financiranja IRIS-H-a obuhvaćene područjem primjene Odluke o uslugama od općeg gospodarskog interesa iz 2012. ili Okvira o uslugama od općeg gospodarskog interesa iz 2012. (vidjeti uvodnu izjavu 98. Odluke o pokretanju postupka), ili Odluke o uslugama od općeg gospodarskog interesa iz 2005. (vidjeti uvodnu izjavu 100. Odluke o pokretanju postupka) kriteriji utvrđeni u tim dokumentima. |
| --- | --- |

—

svih detaljnih korisnih argumenata s pratećom dokumentacijom u kojima je objašnjeno jesu li, zašto i u kojoj mjeri mjere javnog financiranja IRIS-H-a obuhvaćene područjem primjene Odluke o uslugama od općeg gospodarskog interesa iz 2012. ili Okvira o uslugama od općeg gospodarskog interesa iz 2012. (vidjeti uvodnu izjavu 98. Odluke o pokretanju postupka), ili Odluke o uslugama od općeg gospodarskog interesa iz 2005. (vidjeti uvodnu izjavu 100. Odluke o pokretanju postupka) kriteriji utvrđeni u tim dokumentima.

| (67) | Komisija je također iskoristila donošenje Odluke o pokretanju postupka kako bi pokušala ishoditi pojašnjenja o dodatnim činjeničnim pitanjima, kako slijedi:






  — | o pitanju jesu li bilo kakva sredstva FRBRTC-a (vidjeti uvodnu izjavu 50. ove odluke), u ovom slučaju posebne subvencije, isplaćena bolnicama IRIS, odnosno predstavljaju li FRBRTC i posebne subvencije jednostavne mehanizme financiranja između regije glavnog grada Bruxellesa i briselskih općina (vidjeti uvodnu izjavu 17. Odluke o pokretanju postupka); |
| --- | --- | --- |

(67)

Komisija je također iskoristila donošenje Odluke o pokretanju postupka kako bi pokušala ishoditi pojašnjenja o dodatnim činjeničnim pitanjima, kako slijedi:

—

o pitanju jesu li bilo kakva sredstva FRBRTC-a (vidjeti uvodnu izjavu 50. ove odluke), u ovom slučaju posebne subvencije, isplaćena bolnicama IRIS, odnosno predstavljaju li FRBRTC i posebne subvencije jednostavne mehanizme financiranja između regije glavnog grada Bruxellesa i briselskih općina (vidjeti uvodnu izjavu 17. Odluke o pokretanju postupka);

| — | o naravi obveze predviđene člankom 60. Stavkom 6. Zakona o CPAS-u (vidjeti uvodnu izjavu 19. ove odluke), mogućnostima zatvaranja javne bolnice i razlici između mehanizma bolničkog planiranja (vidjeti uvodnu izjavu 26. Odluke o pokretanju postupka); |
| --- | --- |

—

o naravi obveze predviđene člankom 60. Stavkom 6. Zakona o CPAS-u (vidjeti uvodnu izjavu 19. ove odluke), mogućnostima zatvaranja javne bolnice i razlici između mehanizma bolničkog planiranja (vidjeti uvodnu izjavu 26. Odluke o pokretanju postupka);

| — | o pitanju imaju li dodatne socijalne usluge koje pružaju IRIS-H gospodarsku narav (vidjeti uvodnu izjavu 48. Odluke o pokretanju postupka); |
| --- | --- |

—

o pitanju imaju li dodatne socijalne usluge koje pružaju IRIS-H gospodarsku narav (vidjeti uvodnu izjavu 48. Odluke o pokretanju postupka);

| — | o pitanju može li se prijenos posebnih subvencija (regije glavnog grada Bruxellesa općinama) općina bolnicama IRIS smatrati radnjom odvojenom od mehanizma pokrivanja deficita (vidjeti uvodnu izjavu 92. Odluke o otvaranju postupka) te, ako je to slučaj, o primjenjivoj pravnoj osnovi kojom su utvrđeni precizni uvjeti za navedeno; |
| --- | --- |

—

o pitanju može li se prijenos posebnih subvencija (regije glavnog grada Bruxellesa općinama) općina bolnicama IRIS smatrati radnjom odvojenom od mehanizma pokrivanja deficita (vidjeti uvodnu izjavu 92. Odluke o otvaranju postupka) te, ako je to slučaj, o primjenjivoj pravnoj osnovi kojom su utvrđeni precizni uvjeti za navedeno;

| — | o pitanju postoji li mehanizam isplate predujmova, pravnoj osnovi tog mehanizma i načinu izvršenja plaćanja (ako je primjenjivo) te o pitanju mogu li se ti predujmovi smatrati mjerom potpore odvojenom od mehanizma pokrivanja deficita, kao i o konkretnim odredbama o mogućem financiranju tih predujmova (ako je primjenjivo) od strane FRBRTC-a (vidjeti uvodnu izjavu 93. Odluke o pokretanju postupka); |
| --- | --- |

—

o pitanju postoji li mehanizam isplate predujmova, pravnoj osnovi tog mehanizma i načinu izvršenja plaćanja (ako je primjenjivo) te o pitanju mogu li se ti predujmovi smatrati mjerom potpore odvojenom od mehanizma pokrivanja deficita, kao i o konkretnim odredbama o mogućem financiranju tih predujmova (ako je primjenjivo) od strane FRBRTC-a (vidjeti uvodnu izjavu 93. Odluke o pokretanju postupka);

| — | o ostalim pojašnjenjima pojma kontinuiteta i održivosti (odnosno opstanka i dugoročne održivosti javnih bolnica; također vidjeti uvodnu izjavu 91. ove odluke), njegovoj pravnoj osnovi (osobito na razini mreže IRIS i IRIS-H-a), njegovim posljedicama i načinu na koji održivost opravdava mehanizme nadoknade deficita koji koriste bolnice (vidjeti uvodne izjave 102. i 103. Odluke o pokretanju postupka); |
| --- | --- |

—

o ostalim pojašnjenjima pojma kontinuiteta i održivosti (odnosno opstanka i dugoročne održivosti javnih bolnica; također vidjeti uvodnu izjavu 91. ove odluke), njegovoj pravnoj osnovi (osobito na razini mreže IRIS i IRIS-H-a), njegovim posljedicama i načinu na koji održivost opravdava mehanizme nadoknade deficita koji koriste bolnice (vidjeti uvodne izjave 102. i 103. Odluke o pokretanju postupka);

| — | o tome postoje li razlozi, osim onih izričito navedenih o Odluci o pokretanju postupka (odnosno, postojanje dodatnih zadaća od općeg gospodarskog interesa i održivost javnih bolnica) kojima se može opravdati dodatno financiranje IRIS-H-a (vidjeti uvodnu izjavu 103. Odluke o pokretanju postupka). |
| --- | --- |

—

o tome postoje li razlozi, osim onih izričito navedenih o Odluci o pokretanju postupka (odnosno, postojanje dodatnih zadaća od općeg gospodarskog interesa i održivost javnih bolnica) kojima se može opravdati dodatno financiranje IRIS-H-a (vidjeti uvodnu izjavu 103. Odluke o pokretanju postupka).

5.   PRIMJEDBE ZAINTERESIRANIH STRANA

PRIMJEDBE ZAINTERESIRANIH STRANA

| (68) | Komisija je zaprimila primjedbe četiriju zainteresiranih strana (CBI, ABISP, Zorgnet Vlaanderen i UNCPSY), koje donosimo u nastavku: |
| --- | --- |

(68)

Komisija je zaprimila primjedbe četiriju zainteresiranih strana (CBI, ABISP, Zorgnet Vlaanderen i UNCPSY), koje donosimo u nastavku:

5.1.   CBI

CBI

| (69) | U odgovoru na Odluku o pokretanju postupka CBI, podnositelj pritužbe, napominje da, prema njemu, ta Odluka ne sadrži nijedan novi element ili argument ili novo objašnjenje koje bi omogućilo utvrđivanje posebne zadaće povjerene bolnicama IRIS ili koje se odnosi na mehanizme nadoknade za tu navodnu zadaću ili kontrola koje se provode u tom pogledu. Podnositelj pritužbe prvenstveno se poziva na argumente koje je iznio u prethodnim primjedbama. |
| --- | --- |

(69)

U odgovoru na Odluku o pokretanju postupka CBI, podnositelj pritužbe, napominje da, prema njemu, ta Odluka ne sadrži nijedan novi element ili argument ili novo objašnjenje koje bi omogućilo utvrđivanje posebne zadaće povjerene bolnicama IRIS ili koje se odnosi na mehanizme nadoknade za tu navodnu zadaću ili kontrola koje se provode u tom pogledu. Podnositelj pritužbe prvenstveno se poziva na argumente koje je iznio u prethodnim primjedbama.

| (70) | CBI potvrđuje svoje stajalište, prema kojemu: 1.) bolnicama IRIS nisu dodijeljene posebne usluge od općeg gospodarskog interesa koje bi obavljale uz zadaće koje imaju sve belgijske bolnice (javne i privatne) i 2.) čak i da je Komisija zaključila da postoje takve dodatne zadaće, one nisu dovoljno jasno definirane kako bi ispunile zahtjeve zakonodavstva Unije u tom području. CBI također primjećuje da je prijedlogom političkog programa nove belgijske vlade (objavljenim u srpnju 2014.) predviđena
  „izmjena rješenja od 13. veljače 2003. radi utvrđivanja zadaća od općinskog interesa kojima se opravdavaju subvencije općinama”. Podnositelji pritužbe smatraju da ta formulacija ukazuje na to da trenutačno ne postoje takve zadaće, ali da će biti definirane u budućnosti. |
| --- | --- |

(70)

CBI potvrđuje svoje stajalište, prema kojemu: 1.) bolnicama IRIS nisu dodijeljene posebne usluge od općeg gospodarskog interesa koje bi obavljale uz zadaće koje imaju sve belgijske bolnice (javne i privatne) i 2.) čak i da je Komisija zaključila da postoje takve dodatne zadaće, one nisu dovoljno jasno definirane kako bi ispunile zahtjeve zakonodavstva Unije u tom području. CBI također primjećuje da je prijedlogom političkog programa nove belgijske vlade (objavljenim u srpnju 2014.) predviđena
  „izmjena rješenja od 13. veljače 2003. radi utvrđivanja zadaća od općinskog interesa kojima se opravdavaju subvencije općinama”. Podnositelji pritužbe smatraju da ta formulacija ukazuje na to da trenutačno ne postoje takve zadaće, ali da će biti definirane u budućnosti.

„izmjena rješenja od 13. veljače 2003. radi utvrđivanja zadaća od općinskog interesa kojima se opravdavaju subvencije općinama”.

| (71) | Što se tiče zahtjeva članka 60. stavka 6. Zakona o CPAS-u, CBI smatra da oni ni na koji način ne doprinose LCH-u u smislu definicija dodatnih ili specifičnih usluga od općeg gospodarskog interesa koje se primjenjuju isključivo na javne bolnice, kao što su IRIS-H. Podnositelj pritužbe također tvrdi da se čini da se dodatna socijalna zadaća sastoji isključivo u većem opsegu socijalnih usluga od one koju pružaju druge bolnice, koju naziva
  „temeljnom socijalnom zadaćom (koja je zajednička javnim i privatnim bolnicama)”. CBI smatra da to nije dovoljno kako bi se smatralo da IRIS-H imaju dodatnu socijalnu zadaću. Nadalje, što se tiče pitanja imaju li te zadaće gospodarsku narav, CBI tvrdi da ih sama činjenica da se usluge pružaju besplatno ne lišava njihove gospodarske naravi. Konačno, CBI tvrdi da su dodatne socijalne usluge neodvojive od goleme usluge zdravstvene skrbi, koja bez sumnje posjeduje gospodarsku narav, što nikad nije dovedeno u pitanje. |
| --- | --- |

(71)

Što se tiče zahtjeva članka 60. stavka 6. Zakona o CPAS-u, CBI smatra da oni ni na koji način ne doprinose LCH-u u smislu definicija dodatnih ili specifičnih usluga od općeg gospodarskog interesa koje se primjenjuju isključivo na javne bolnice, kao što su IRIS-H. Podnositelj pritužbe također tvrdi da se čini da se dodatna socijalna zadaća sastoji isključivo u većem opsegu socijalnih usluga od one koju pružaju druge bolnice, koju naziva
  „temeljnom socijalnom zadaćom (koja je zajednička javnim i privatnim bolnicama)”. CBI smatra da to nije dovoljno kako bi se smatralo da IRIS-H imaju dodatnu socijalnu zadaću. Nadalje, što se tiče pitanja imaju li te zadaće gospodarsku narav, CBI tvrdi da ih sama činjenica da se usluge pružaju besplatno ne lišava njihove gospodarske naravi. Konačno, CBI tvrdi da su dodatne socijalne usluge neodvojive od goleme usluge zdravstvene skrbi, koja bez sumnje posjeduje gospodarsku narav, što nikad nije dovedeno u pitanje.

„temeljnom socijalnom zadaćom (koja je zajednička javnim i privatnim bolnicama)”.

| (72) | Kako tvrdi CBI, zadaća pružanja univerzalne skrbi jednako se primjenjuje na privatne i javne bolnice. CBI smatra da ne treba činiti razliku između javnih i privatnih bolnica u pogledu liječenja „socijalnih pacijenata”, neovisno o tome radi li se o hitnom slučaju ili skrbi nakon hitnog slučaja. U tom kontekstu CBI upućuje na presudu Prvostupanjskog suda u Bruxellesu (120) koja se odnosi na hitnu medicinsku pomoć (121) strancima koji nezakonito borave u Belgiji (u daljnjem tekstu: migranti bez dokumenata), iz koje je vidljivo da, u tim okolnostima, pomoć mogu pružiti i javne i privatne bolnice. CBI dodaje da, prema publikaciji (122) iz 2004. koju je objavila organizacija Mutualités Chrétiennes (123), privatne bolnice brinu se za više od 60 % „socijalnih pacijenata” u regiji glavnog grada Bruxellesa. Podnositelj pritužbe također smatra da Zakonom o CPAS-u, strateškim planovima mreže IRIS i konvencijama o „rezidentnosti u svrhu pružanja pomoći” nije utvrđena nikakva dodatna zadaća (124). |
| --- | --- |

(72)

Kako tvrdi CBI, zadaća pružanja univerzalne skrbi jednako se primjenjuje na privatne i javne bolnice. CBI smatra da ne treba činiti razliku između javnih i privatnih bolnica u pogledu liječenja „socijalnih pacijenata”, neovisno o tome radi li se o hitnom slučaju ili skrbi nakon hitnog slučaja. U tom kontekstu CBI upućuje na presudu Prvostupanjskog suda u Bruxellesu (120) koja se odnosi na hitnu medicinsku pomoć (121) strancima koji nezakonito borave u Belgiji (u daljnjem tekstu: migranti bez dokumenata), iz koje je vidljivo da, u tim okolnostima, pomoć mogu pružiti i javne i privatne bolnice. CBI dodaje da, prema publikaciji (122) iz 2004. koju je objavila organizacija Mutualités Chrétiennes (123), privatne bolnice brinu se za više od 60 % „socijalnih pacijenata” u regiji glavnog grada Bruxellesa. Podnositelj pritužbe također smatra da Zakonom o CPAS-u, strateškim planovima mreže IRIS i konvencijama o „rezidentnosti u svrhu pružanja pomoći” nije utvrđena nikakva dodatna zadaća (124).

120

121

122

123

124

| (73) | Što se tiče „zadaća koja se obavljaju na različitim mjestima”, CBI ocjenjuje da točni sadržaj obveze pružanja bolničke skrbi „na različitim mjestima” nije objašnjen, kao ni mjera u kojoj se tom obvezom nameću dodatni troškovi za IRIS-H. Što se tiče dodatne socijalne zadaće, CBI smatra da člankom 57. Zakona o CPAS-u bolnicama IRIS nisu nametnute dodatne obveze i da one ni u kojem slučaju nisu definirane na razumljiv način (kao ni strateški planovi mreže IRIS ili konvencije o „rezidentnosti u svrhu pružanja pomoći”). |
| --- | --- |

(73)

Što se tiče „zadaća koja se obavljaju na različitim mjestima”, CBI ocjenjuje da točni sadržaj obveze pružanja bolničke skrbi „na različitim mjestima” nije objašnjen, kao ni mjera u kojoj se tom obvezom nameću dodatni troškovi za IRIS-H. Što se tiče dodatne socijalne zadaće, CBI smatra da člankom 57. Zakona o CPAS-u bolnicama IRIS nisu nametnute dodatne obveze i da one ni u kojem slučaju nisu definirane na razumljiv način (kao ni strateški planovi mreže IRIS ili konvencije o „rezidentnosti u svrhu pružanja pomoći”).

| (74) | Što se tiče pitanja jasne definicije zahtjeva za nadoknadu, CBI primjećuje da, prema belgijskim vlastima, IRIS-H obavljaju specifičnu zadaću koja se razlikuje od one privatnih bolnica i da specifična zadaća nije definirana LCH-om, nego se temelji na drugoj pravnoj osnovi. Kako tvrdi CBI, jasno je isključena mogućnost da se LCH-om mogu definirati kriteriji za isplatu nadoknada koji se odnose na jednu ili više zadaća javne usluge koji nisu predviđeni tim zakonom. Osim toga, CBI primjećuje da ne postoji nikakva istovjetnost između navodnih pravnih osnova za predmetne specifične zadaće i mehanizama nadoknade. Podnositelj pritužbe primjećuje da ne postoji razlika između deficita koji proizlaze iz troškova navodnih specifičnih zadaća i troškova koji proizlaze iz troškova provođenja osnovne zadaće. Konačno, CBI se poziva na niz mišljenja belgijske Financijske inspekcije, u kojima stoji da je nemoguće kontrolirati korištenje posebnih subvencija dodijeljenih na temelju rješenja od 13. veljače 2003. jer tim rješenjem nisu utvrđene zadaće od općinskog interesa za koje su subvencije dodijeljene. |
| --- | --- |

(74)

Što se tiče pitanja jasne definicije zahtjeva za nadoknadu, CBI primjećuje da, prema belgijskim vlastima, IRIS-H obavljaju specifičnu zadaću koja se razlikuje od one privatnih bolnica i da specifična zadaća nije definirana LCH-om, nego se temelji na drugoj pravnoj osnovi. Kako tvrdi CBI, jasno je isključena mogućnost da se LCH-om mogu definirati kriteriji za isplatu nadoknada koji se odnose na jednu ili više zadaća javne usluge koji nisu predviđeni tim zakonom. Osim toga, CBI primjećuje da ne postoji nikakva istovjetnost između navodnih pravnih osnova za predmetne specifične zadaće i mehanizama nadoknade. Podnositelj pritužbe primjećuje da ne postoji razlika između deficita koji proizlaze iz troškova navodnih specifičnih zadaća i troškova koji proizlaze iz troškova provođenja osnovne zadaće. Konačno, CBI se poziva na niz mišljenja belgijske Financijske inspekcije, u kojima stoji da je nemoguće kontrolirati korištenje posebnih subvencija dodijeljenih na temelju rješenja od 13. veljače 2003. jer tim rješenjem nisu utvrđene zadaće od općinskog interesa za koje su subvencije dodijeljene.

| (75) | CBI također ponavlja svoje prethodno iznesene tvrdnje, prema kojima nije poduzeta nijedna mjera za izbjegavanje isplate prekomjernih nadoknada. Također dodaje da je, s obzirom na nepostojanje precizne definicije specifičnih zadaća koje obavljaju IRIS-H, nemoguće utvrditi koje djelatnosti trebaju biti obuhvaćene nadoknadom. Stoga je prema mišljenju CBI-ja nemoguće provjeriti postojanje mehanizma kontrole kojim se mogu izbjeći prekomjerne nadoknade. |
| --- | --- |

(75)

CBI također ponavlja svoje prethodno iznesene tvrdnje, prema kojima nije poduzeta nijedna mjera za izbjegavanje isplate prekomjernih nadoknada. Također dodaje da je, s obzirom na nepostojanje precizne definicije specifičnih zadaća koje obavljaju IRIS-H, nemoguće utvrditi koje djelatnosti trebaju biti obuhvaćene nadoknadom. Stoga je prema mišljenju CBI-ja nemoguće provjeriti postojanje mehanizma kontrole kojim se mogu izbjeći prekomjerne nadoknade.

| (76) | Konačno, CBI primjećuje da, iako se održivost javnih bolnica spominje u sporazumu o suradnji od 19. svibnja 1994., tim se dokumentom ne definira zadaća te vrste i ne predstavlja ovlaštenje. Konkretno, CBI smatra da se iz tog dokumenta ni u kojem slučaju ne može zaključiti da općina ili grad moraju posjedovati javnu bolnicu na svojem teritoriju te da njime nije utvrđeno pravilo koje se odnosi na planiranje bolničkih usluga u Belgiji za koje je potrebno korištenje službe u javnoj bolnici. |
| --- | --- |

(76)

Konačno, CBI primjećuje da, iako se održivost javnih bolnica spominje u sporazumu o suradnji od 19. svibnja 1994., tim se dokumentom ne definira zadaća te vrste i ne predstavlja ovlaštenje. Konkretno, CBI smatra da se iz tog dokumenta ni u kojem slučaju ne može zaključiti da općina ili grad moraju posjedovati javnu bolnicu na svojem teritoriju te da njime nije utvrđeno pravilo koje se odnosi na planiranje bolničkih usluga u Belgiji za koje je potrebno korištenje službe u javnoj bolnici.

5.2.   ABISP

ABISP

| (77) | Briselska udruga privatnih ustanova za pružanje skrbi (fran. Association bruxelloise des institutions de soins privées, ABISP), jedan od prvotnih podnositelja pritužbe (vidjeti uvodnu izjavu 1.), u svojim primjedbama o Odluci o pokretanju postupka primjećuje da sve belgijske bolnice, neovisno o njihovom statutu ili vlasničkoj strukturi, imaju zakonsku obvezu obavljanja zadaće od općeg interesa. U tim se okolnostima ABISP poziva na članak 2. LCH-a (125). Konačno, ABISP podsjeća da je povukao pritužbu. |
| --- | --- |

(77)

Briselska udruga privatnih ustanova za pružanje skrbi (fran. Association bruxelloise des institutions de soins privées, ABISP), jedan od prvotnih podnositelja pritužbe (vidjeti uvodnu izjavu 1.), u svojim primjedbama o Odluci o pokretanju postupka primjećuje da sve belgijske bolnice, neovisno o njihovom statutu ili vlasničkoj strukturi, imaju zakonsku obvezu obavljanja zadaće od općeg interesa. U tim se okolnostima ABISP poziva na članak 2. LCH-a (125). Konačno, ABISP podsjeća da je povukao pritužbu.

Association bruxelloise des institutions de soins privées

125

5.3.   Zorgnet Vlaanderen

Zorgnet Vlaanderen

| (78) | Zorgnet Vlaanderen predstavlja više od 500 flamanskih pružatelja skrbi (kao što su opće bolnice, ustanove za psihijatrijsku skrb i domovi za starije osobe). U svojim primjedbama na Odluku o pokretanju postupka, Zorgnet Vlaanderen ističe da sve belgijske bolnice, neovisno o tome jesu li javne ili privatne, podliježu istim obvezama javne usluge u okviru LCH-a. Osim toga, primjećuje da LCH-om nisu definirani uvjeti koji se odnose na pravni oblik (javno ili privatno tijelo) koji moraju biti ispunjeni kako bi se ustanova smatrala bolnicom. Osim toga, Zorgnet Vlaanderen primjećuje da se u definiciji obveza javne usluge bolnica ne spominje regionalna specifičnost. Konačno, tvrdi da bolnice u Flandriji i regiji glavnog grada Bruxellesa ne ispunjavaju drugačiju socijalnu zadaću. |
| --- | --- |

(78)

Zorgnet Vlaanderen predstavlja više od 500 flamanskih pružatelja skrbi (kao što su opće bolnice, ustanove za psihijatrijsku skrb i domovi za starije osobe). U svojim primjedbama na Odluku o pokretanju postupka, Zorgnet Vlaanderen ističe da sve belgijske bolnice, neovisno o tome jesu li javne ili privatne, podliježu istim obvezama javne usluge u okviru LCH-a. Osim toga, primjećuje da LCH-om nisu definirani uvjeti koji se odnose na pravni oblik (javno ili privatno tijelo) koji moraju biti ispunjeni kako bi se ustanova smatrala bolnicom. Osim toga, Zorgnet Vlaanderen primjećuje da se u definiciji obveza javne usluge bolnica ne spominje regionalna specifičnost. Konačno, tvrdi da bolnice u Flandriji i regiji glavnog grada Bruxellesa ne ispunjavaju drugačiju socijalnu zadaću.

Zorgnet Vlaanderen

Zorgnet Vlaanderen

Zorgnet Vlaanderen

5.4.   UNCPSY

UNCPSY

| (79) | Nacionalna unija privatnih psihijatrijskih klina (fran. Union nationale des cliniques psychiatriques privées, UNCPSY) jest udruga privatnih francuskih psihijatrijskih klinika. U svojim primjedbama na Odluku o pokretanju postupka UNCPSY tvrdi da, kako bi se utvrdilo premašuje li javno financiranje neto troškove javne usluge, ti neto troškovi ne mogu biti ograničeni. Osim toga, tvrdi da u toj procjeni valja voditi računa o kvaliteti upravljanja pružatelja usluga. U tim okolnostima UNCPSY smatra da Komisija treba usporediti javne i privatne bolnice kako bi utvrdila je li potpora razmjera u smislu članka 106. stavka 2. UFEU-a. |
| --- | --- |

(79)

Nacionalna unija privatnih psihijatrijskih klina (fran. Union nationale des cliniques psychiatriques privées, UNCPSY) jest udruga privatnih francuskih psihijatrijskih klinika. U svojim primjedbama na Odluku o pokretanju postupka UNCPSY tvrdi da, kako bi se utvrdilo premašuje li javno financiranje neto troškove javne usluge, ti neto troškovi ne mogu biti ograničeni. Osim toga, tvrdi da u toj procjeni valja voditi računa o kvaliteti upravljanja pružatelja usluga. U tim okolnostima UNCPSY smatra da Komisija treba usporediti javne i privatne bolnice kako bi utvrdila je li potpora razmjera u smislu članka 106. stavka 2. UFEU-a.

Union nationale des cliniques psychiatriques privées

| (80) | U tim okolnostima Komisija u primjećuje da su primjedbe UNCPSY-ja protivne zaključku Općeg suda iz t. 300. njegove presude od 7. studenoga 2012. (T-137/10), prema kojem gospodarska učinkovitost poduzetnika u pružanju usluga od općeg gospodarskog interesa nije obuhvaćena procjenom, na temelju članka 106. stavka 2. UFEU-a, spojivosti javnog financiranja koje je poduzetnik primio u pogledu pravila u području državne potpore (vidjeti u tom pogledu uvodnu izjavu 63.). |
| --- | --- |

(80)

U tim okolnostima Komisija u primjećuje da su primjedbe UNCPSY-ja protivne zaključku Općeg suda iz t. 300. njegove presude od 7. studenoga 2012. (T-137/10), prema kojem gospodarska učinkovitost poduzetnika u pružanju usluga od općeg gospodarskog interesa nije obuhvaćena procjenom, na temelju članka 106. stavka 2. UFEU-a, spojivosti javnog financiranja koje je poduzetnik primio u pogledu pravila u području državne potpore (vidjeti u tom pogledu uvodnu izjavu 63.).

6.   PRIMJEDBE KRALJEVINE BELGIJE

PRIMJEDBE KRALJEVINE BELGIJE

6.1.   Primjedbe Belgije o Odluci o pokretanju postupka

Primjedbe Belgije o Odluci o pokretanju postupka

| (81) | U svojem odgovoru na odluku Komisije od 1. listopada 2014., a osobito na uvodnu izjavu 17. te odluke, belgijske vlasti navode da financijske intervencije regije glavnog grada Bruxellesa (odnosno, posebne subvencije u iznosu od najviše 10 milijuna EUR godišnje) i FRBRTC-a predstavljaju prijenose financijskih sredstava dodijeljene isključivo općinama, a ne i bolnicama IRIS. Na temelju navedenoga belgijske vlasti smatraju da se radi o prijenosu financijskih sredstava između javnih vlasti koji nije obuhvaćen člankom 107. stavkom 1. UFEU-a Prema belgijskim vlastima, ni regija glavnog grada Bruxellesa ni FRBRTC nisu dodijelili potporu bolnicama IRIS. Belgijske vlasti smatraju da su ti prijenosi sredstava provedeni u okviru nadležnosti Regije u području općeg financiranja općina, što omogućuje općinama da obavljaju svoje zadaće od općeg interesa, među ostalim zadaće CPAS-a. U tim se okolnostima upućivanja podnositelja pritužbe na mišljenja Financijske inspekcije odnose isključivo na regiju glavnog grada Bruxellesa i općine, ali ne i na IRIS-H. Konačno, belgijske vlasti tvrde da, na temelju posebnog zakona od 8. kolovoza 1980. o institucionalnim reformama i mišljenju belgijskog Državnog vijeća (126), regija glavnog grada Bruxellesa smije financirati samo općine, a ne i IRIS-H-a, jer financiranje posebnih bolničkih zadaća ne spada pod nadležnost regije. |
| --- | --- |

(81)

U svojem odgovoru na odluku Komisije od 1. listopada 2014., a osobito na uvodnu izjavu 17. te odluke, belgijske vlasti navode da financijske intervencije regije glavnog grada Bruxellesa (odnosno, posebne subvencije u iznosu od najviše 10 milijuna EUR godišnje) i FRBRTC-a predstavljaju prijenose financijskih sredstava dodijeljene isključivo općinama, a ne i bolnicama IRIS. Na temelju navedenoga belgijske vlasti smatraju da se radi o prijenosu financijskih sredstava između javnih vlasti koji nije obuhvaćen člankom 107. stavkom 1. UFEU-a Prema belgijskim vlastima, ni regija glavnog grada Bruxellesa ni FRBRTC nisu dodijelili potporu bolnicama IRIS. Belgijske vlasti smatraju da su ti prijenosi sredstava provedeni u okviru nadležnosti Regije u području općeg financiranja općina, što omogućuje općinama da obavljaju svoje zadaće od općeg interesa, među ostalim zadaće CPAS-a. U tim se okolnostima upućivanja podnositelja pritužbe na mišljenja Financijske inspekcije odnose isključivo na regiju glavnog grada Bruxellesa i općine, ali ne i na IRIS-H. Konačno, belgijske vlasti tvrde da, na temelju posebnog zakona od 8. kolovoza 1980. o institucionalnim reformama i mišljenju belgijskog Državnog vijeća (126), regija glavnog grada Bruxellesa smije financirati samo općine, a ne i IRIS-H-a, jer financiranje posebnih bolničkih zadaća ne spada pod nadležnost regije.

126

| (82) | Što se tiče sumnji iznesenih u uvodnoj izjavi 26. Odluke o pokretanju postupka, belgijske vlasti pojašnjavaju razliku između zahtjeva iz članka 60. stavka 6. Zakona o CPAS-u, s jedne strane, i mogućnosti zatvaranja javne bolnice s mehanizmom bolničkog planiranja s druge strane. Kako tvrde belgijske vlasti, člankom 60. stavkom 6. Zakona o CPAS-u (127) utvrđeni su uvjeti koji moraju biti ispunjeni kako bi CPAS mogao osnovati bolnicu. CPAS među ostalim mora provesti analizu kako bi utvrdio je li bolnica zaista potrebna, uzimajući u obzir potrebe regije, osobito medicinsko-socijalne potrebe i postojanje slične infrastrukture. Belgijske vlasti također ističu da se mehanizam planiranja za bolnice sastoji u tome da savezna vlada utvrdi najveći broj bolničkih kreveta po regiji. Savezna vlada temelji svoju odluku isključivo na utvrđenim bolničkim potrebama, ne uzimajući u obzir socijalne potrebe u svakoj regiji (128). Belgijske vlasti objašnjavaju da se za regiju glavnog grada Bruxellesa najveći broj kreveta utvrđuje za čitavu regije, a ne pojedinačno za svaku od 19 općina. S druge strane, svaki od 19 CPAS-a regije glavnog grada Bruxellesa samostalno odlučuje o tome hoće li osnovati bolnicu na području svoje općine s obzirom na lokalne potrebe. |
| --- | --- |

(82)

Što se tiče sumnji iznesenih u uvodnoj izjavi 26. Odluke o pokretanju postupka, belgijske vlasti pojašnjavaju razliku između zahtjeva iz članka 60. stavka 6. Zakona o CPAS-u, s jedne strane, i mogućnosti zatvaranja javne bolnice s mehanizmom bolničkog planiranja s druge strane. Kako tvrde belgijske vlasti, člankom 60. stavkom 6. Zakona o CPAS-u (127) utvrđeni su uvjeti koji moraju biti ispunjeni kako bi CPAS mogao osnovati bolnicu. CPAS među ostalim mora provesti analizu kako bi utvrdio je li bolnica zaista potrebna, uzimajući u obzir potrebe regije, osobito medicinsko-socijalne potrebe i postojanje slične infrastrukture. Belgijske vlasti također ističu da se mehanizam planiranja za bolnice sastoji u tome da savezna vlada utvrdi najveći broj bolničkih kreveta po regiji. Savezna vlada temelji svoju odluku isključivo na utvrđenim bolničkim potrebama, ne uzimajući u obzir socijalne potrebe u svakoj regiji (128). Belgijske vlasti objašnjavaju da se za regiju glavnog grada Bruxellesa najveći broj kreveta utvrđuje za čitavu regije, a ne pojedinačno za svaku od 19 općina. S druge strane, svaki od 19 CPAS-a regije glavnog grada Bruxellesa samostalno odlučuje o tome hoće li osnovati bolnicu na području svoje općine s obzirom na lokalne potrebe.

127

128

| (83) | Belgijske vlasti također su objasnile da zatvaranje javne bolnice ili njezin prijenos na partnera u privatnom sektoru nije formalno ili specifično uređeno LCH-om ili Zakonom o CPAS-u (129). Međutim, kako tvrde belgijske vlasti, sudskom praksom belgijskog Državnog vijeća pojašnjeni su uvjeti za zatvaranje i/ili prijenos ustanova koje je osnovao CPAS. U svojoj presudi br. 113.428 od 9. prosinca 2002. Državno vijeće naredilo je poništenje prijenosa sanatorija u vlasništvu CPAS-a privatnom subjektu. Među ostalim također je presudilo da valja procijeniti potrebu za pružanjem medicinsko-socijalnih usluga prije donošenja odluke o zatvaranju ili prijenosu ustanove. U toj procjeni valja uzeti u obzir procjenu provedenu prilikom osnivanja ustanove, kao i sve promjene do kojih je došlo nakon odluke o otvaranju ustanove. Osim toga, belgijske vlasti napominju da se ta procjena ne može temeljiti isključivo na financijskom stanju ustanove niti na troškovima njezina održavanja. Na temelju navedenoga belgijske vlasti zaključuju da CPAS ne može zatvoriti svoju bolnicu ako prethodno nije utvrdio da više ne postoje medicinske i socijalne potrebe zbog kojih je bolnica osnovana. |
| --- | --- |

(83)

Belgijske vlasti također su objasnile da zatvaranje javne bolnice ili njezin prijenos na partnera u privatnom sektoru nije formalno ili specifično uređeno LCH-om ili Zakonom o CPAS-u (129). Međutim, kako tvrde belgijske vlasti, sudskom praksom belgijskog Državnog vijeća pojašnjeni su uvjeti za zatvaranje i/ili prijenos ustanova koje je osnovao CPAS. U svojoj presudi br. 113.428 od 9. prosinca 2002. Državno vijeće naredilo je poništenje prijenosa sanatorija u vlasništvu CPAS-a privatnom subjektu. Među ostalim također je presudilo da valja procijeniti potrebu za pružanjem medicinsko-socijalnih usluga prije donošenja odluke o zatvaranju ili prijenosu ustanove. U toj procjeni valja uzeti u obzir procjenu provedenu prilikom osnivanja ustanove, kao i sve promjene do kojih je došlo nakon odluke o otvaranju ustanove. Osim toga, belgijske vlasti napominju da se ta procjena ne može temeljiti isključivo na financijskom stanju ustanove niti na troškovima njezina održavanja. Na temelju navedenoga belgijske vlasti zaključuju da CPAS ne može zatvoriti svoju bolnicu ako prethodno nije utvrdio da više ne postoje medicinske i socijalne potrebe zbog kojih je bolnica osnovana.

129

| (84) | Kako tvrde belgijske vlasti, prilikom stvaranja javne bolnice valja poštovati obveze iz članka 60. stavka 6. Zakona o CPAS-u i bolničkog planiranja javnih vlasti, dok je u slučaju privatnih bolnica bitno samo planiranje. Temeljem članka 60. stavka 6. Zakona o CPAS-u, otvaranje nove javne bolnice mora biti opravdano postojanjem stvarne potrebe. Osim toga, belgijske vlasti objašnjavaju da, ako se otvori javna bolnica s kapacitetom koji je jednak broju kreveta predviđenim bolničkim planom, više nema mjesta za drugu (javnu ili privatnu) bolnicu u tom području u okviru tog plana, u kojem slučaju više ne postoje drugi načini odgovora na potrebe stanovništva. Belgijske vlasti primjećuju da, ako CPAS u određenom trenutku želi zatvoriti svoju javnu bolnicu, najprije se mora uvjeriti da ta bolnica više nije potrebna u svjetlu sudske prakse Državnog vijeća. Za razliku od CPAS-a, privatni subjekt koji odluči zatvoriti svoju bolnicu nema zakonsku obvezu uvjeriti se da će stanovništvo i dalje imati pristup zdravstvenoj skrbi. Kako tvrde belgijske vlasti, privatna bolnica ostaje otvorena samo na temelju vlastite odluke, koja se u svakom trenutku može promijeniti. Belgijske vlasti navode primjer iznenadnog zatvaranja bolnice Hôpital français, privatne bolnice u općini Berchem-Sainte-Agathe (Bruxelles) 2008. godine (130). Zaključno, belgijske vlasti objašnjavaju da mehanizam bolničkog planiranja ograničava slobodu javnih i privatnih subjekata da osnivaju bolnice (osnivanje bolnice moguće je samo ako još nije dosegnut najveći broj kreveta u određenoj zoni). Međutim, belgijske vlasti također tvrde da obveze koje proizlaze iz Zakona o CPAS-u nameću dodatna ograničenja CPAS-ima u području otvaranja i zatvaranja javne bolnice, dok se privatne bolnice mogu otvarati i zatvarati u svakom trenutku. |
| --- | --- |

(84)

Kako tvrde belgijske vlasti, prilikom stvaranja javne bolnice valja poštovati obveze iz članka 60. stavka 6. Zakona o CPAS-u i bolničkog planiranja javnih vlasti, dok je u slučaju privatnih bolnica bitno samo planiranje. Temeljem članka 60. stavka 6. Zakona o CPAS-u, otvaranje nove javne bolnice mora biti opravdano postojanjem stvarne potrebe. Osim toga, belgijske vlasti objašnjavaju da, ako se otvori javna bolnica s kapacitetom koji je jednak broju kreveta predviđenim bolničkim planom, više nema mjesta za drugu (javnu ili privatnu) bolnicu u tom području u okviru tog plana, u kojem slučaju više ne postoje drugi načini odgovora na potrebe stanovništva. Belgijske vlasti primjećuju da, ako CPAS u određenom trenutku želi zatvoriti svoju javnu bolnicu, najprije se mora uvjeriti da ta bolnica više nije potrebna u svjetlu sudske prakse Državnog vijeća. Za razliku od CPAS-a, privatni subjekt koji odluči zatvoriti svoju bolnicu nema zakonsku obvezu uvjeriti se da će stanovništvo i dalje imati pristup zdravstvenoj skrbi. Kako tvrde belgijske vlasti, privatna bolnica ostaje otvorena samo na temelju vlastite odluke, koja se u svakom trenutku može promijeniti. Belgijske vlasti navode primjer iznenadnog zatvaranja bolnice Hôpital français, privatne bolnice u općini Berchem-Sainte-Agathe (Bruxelles) 2008. godine (130). Zaključno, belgijske vlasti objašnjavaju da mehanizam bolničkog planiranja ograničava slobodu javnih i privatnih subjekata da osnivaju bolnice (osnivanje bolnice moguće je samo ako još nije dosegnut najveći broj kreveta u određenoj zoni). Međutim, belgijske vlasti također tvrde da obveze koje proizlaze iz Zakona o CPAS-u nameću dodatna ograničenja CPAS-ima u području otvaranja i zatvaranja javne bolnice, dok se privatne bolnice mogu otvarati i zatvarati u svakom trenutku.

130

| (85) | Što se tiče obveza koje se navodno primjenjuju samo na bonice IRIS (vidjeti uvodne izjave 87. do 89. Odluke o pokretanju postupka), belgijske vlasti ističu da su te obveze izravna posljedica činjenice da su IRIS-H osnovane u svrhu doprinosa pružanju socijalne skrbi CPAS-a (vidjeti odjeljak 2.2.). Belgijske vlasti ocjenjuju da te obveze proizlaze iz Zakona o CPAS-u, temeljem kojeg su osnovane IRIS-H, i da se primjenjuju na bolnice IRIS na temelju njihovog statuta i strateških planova mreže IRIS. Belgijske vlasti također upućuju na te dokumente za točnu definiciju tih obveza. U svrhu sažetosti te kako bi se izbjegla ponavljanja, Komisija će u svojoj procjeni navesti samo bitne odlomke (vidjeti odjeljak 7.3.4.1.). |
| --- | --- |

(85)

Što se tiče obveza koje se navodno primjenjuju samo na bonice IRIS (vidjeti uvodne izjave 87. do 89. Odluke o pokretanju postupka), belgijske vlasti ističu da su te obveze izravna posljedica činjenice da su IRIS-H osnovane u svrhu doprinosa pružanju socijalne skrbi CPAS-a (vidjeti odjeljak 2.2.). Belgijske vlasti ocjenjuju da te obveze proizlaze iz Zakona o CPAS-u, temeljem kojeg su osnovane IRIS-H, i da se primjenjuju na bolnice IRIS na temelju njihovog statuta i strateških planova mreže IRIS. Belgijske vlasti također upućuju na te dokumente za točnu definiciju tih obveza. U svrhu sažetosti te kako bi se izbjegla ponavljanja, Komisija će u svojoj procjeni navesti samo bitne odlomke (vidjeti odjeljak 7.3.4.1.).

| (86) | U svojoj Odluci o pokretanju postupka (vidjeti uvodnu izjavu 48.), Komisija je iznijela svoje sumnje u pogledu gospodarske naravi dodatnih socijalnih usluga koje pružaju IRIS-H. U svojem odgovoru na Odluku o pokretanju postupka, belgijske vlasti ocjenjuju da te socijalne usluge nemaju gospodarsku narav. U bitnome tvrde da socijalna pomoć koju briselski CPAS-i pružaju u obliku materijalne, socijalne, medicinske, medicinsko-socijalne i psihološke pomoći ne čini dio konkurentnog tržišta i da to ostaje slučaj čak i ako dio socijalne pomoći (odnosno, dodatne socijalne usluge) pružaju IRIS-H na temelju ovlaštenja. |
| --- | --- |

(86)

U svojoj Odluci o pokretanju postupka (vidjeti uvodnu izjavu 48.), Komisija je iznijela svoje sumnje u pogledu gospodarske naravi dodatnih socijalnih usluga koje pružaju IRIS-H. U svojem odgovoru na Odluku o pokretanju postupka, belgijske vlasti ocjenjuju da te socijalne usluge nemaju gospodarsku narav. U bitnome tvrde da socijalna pomoć koju briselski CPAS-i pružaju u obliku materijalne, socijalne, medicinske, medicinsko-socijalne i psihološke pomoći ne čini dio konkurentnog tržišta i da to ostaje slučaj čak i ako dio socijalne pomoći (odnosno, dodatne socijalne usluge) pružaju IRIS-H na temelju ovlaštenja.

| (87) | Što se tiče pravne osnove za nadoknadu deficita (vidjeti t. 91. Odluke o pokretanju postupka), belgijske vlasti ocjenjuju da je obveza općina da pokrivaju deficit svojih javnih bolnica predviđena člankom 46. statutâ IRIS-H-a, kao i člankom 109. LCH-a. Navode da je u članku 109. LCH-a utvrđeno opće načelo primjenjivo na sve belgijske javne bolnice, kojim se utvrđuje minimalna obveza općina (budući da su općine obavezne pokrivati samo dio deficita, vidjeti također uvodnu izjavu 47.). Belgijske vlasti također navode da je člankom 46. statutâ IRIS-H-a utvrđena obveza koja se primjenjuje samo na šest općina koje su osnovale bolnice IRIS i koje su odlučile premašiti minimum utvrđen člankom 109. LCH-a na način da pokriju čitavi obračunski deficit IRIS-H-a. |
| --- | --- |

(87)

Što se tiče pravne osnove za nadoknadu deficita (vidjeti t. 91. Odluke o pokretanju postupka), belgijske vlasti ocjenjuju da je obveza općina da pokrivaju deficit svojih javnih bolnica predviđena člankom 46. statutâ IRIS-H-a, kao i člankom 109. LCH-a. Navode da je u članku 109. LCH-a utvrđeno opće načelo primjenjivo na sve belgijske javne bolnice, kojim se utvrđuje minimalna obveza općina (budući da su općine obavezne pokrivati samo dio deficita, vidjeti također uvodnu izjavu 47.). Belgijske vlasti također navode da je člankom 46. statutâ IRIS-H-a utvrđena obveza koja se primjenjuje samo na šest općina koje su osnovale bolnice IRIS i koje su odlučile premašiti minimum utvrđen člankom 109. LCH-a na način da pokriju čitavi obračunski deficit IRIS-H-a.

| (88) | U uvodnoj izjavi 92. Odluke o pokretanju postupka Komisija je postavila pitanje može li se prijenos posebnih subvencija (koje regija glavnog grada Bruxellesa dodjeljuje općinama) od strane općina bolnicama IRIS smatrati zasebnom radnjom u odnosu na mehanizam pokrivanja deficita. Belgijske vlasti u svojem odgovoru tvrde da briselske općine koriste samo posebne subvencije kako bi (djelomično) ispunile svoju obvezu pokrivanja deficitâ IRIS-H-a. Kako je detaljno objašnjeno u nastavku (vidjeti odjeljak 7.3.5.), nadoknada deficitâ isplaćuje se u nekoliko faza, među kojima je i prijenos posebnih subvencija općine bolnici IRIS, ali sva se ta plaćanja vrše na istoj osnovi, odnosno na temelju obveze općina da pokriju deficit. |
| --- | --- |

(88)

U uvodnoj izjavi 92. Odluke o pokretanju postupka Komisija je postavila pitanje može li se prijenos posebnih subvencija (koje regija glavnog grada Bruxellesa dodjeljuje općinama) od strane općina bolnicama IRIS smatrati zasebnom radnjom u odnosu na mehanizam pokrivanja deficita. Belgijske vlasti u svojem odgovoru tvrde da briselske općine koriste samo posebne subvencije kako bi (djelomično) ispunile svoju obvezu pokrivanja deficitâ IRIS-H-a. Kako je detaljno objašnjeno u nastavku (vidjeti odjeljak 7.3.5.), nadoknada deficitâ isplaćuje se u nekoliko faza, među kojima je i prijenos posebnih subvencija općine bolnici IRIS, ali sva se ta plaćanja vrše na istoj osnovi, odnosno na temelju obveze općina da pokriju deficit.

| (89) | Komisija je također zatražila pojašnjenja o navodnom mehanizmu plaćanja predujmova (ako je to primjenjivo), pravnoj osnovi tog mehanizma i njegovu načinu funkcioniranja, razlici u odnosu na mehanizam pokrivanja deficita i ulozi koju FRBRTC igra u njegovom financiranju (vidjeti uvodnu izjavu 93. Odluke o pokretanju postupka). Belgijske vlasti procjenjuju da ne postoji mehanizam plaćanja predujmova. Konkretnije, objašnjavaju da obveza pokrivanja deficita IRIS-H-a stupa na snagu nakon pojave deficita. Kako tvrde belgijske vlasti, članak 46. statuta IRIS-H-a upućuje na obračunski deficit, koji je vidljiv u financijskim izvješćima bolnica najkasnije šest mjeseci nakon kraja financijske godine. S druge strane, izračun deficita iz članka 109. LCH-a koji provodi savezna javna služba za javno zdravlje traje dulje (do 10 godina). Međutim, belgijske vlasti tvrde da, budući da je deficit iz članka 109. LCH-a jednostavno dio obračunskog deficita koji se odmah pokriva na temelju članka 46. statutâ IRIS-H-a, bolnice ne primaju predujmove koji se mogu smatrati potporom različitom od mehanizma pokrivanja deficitâ. Konačno, belgijske vlasti ponavljaju da je FRBRTC općinama isplatio sredstva financiranja zahvaljujući kojima su mogle ispuniti svoje obveze pokrivanja deficitâ koja, kako je prethodno objašnjeno, ne predstavljaju mehanizam plaćanja predujmova. |
| --- | --- |

(89)

Komisija je također zatražila pojašnjenja o navodnom mehanizmu plaćanja predujmova (ako je to primjenjivo), pravnoj osnovi tog mehanizma i njegovu načinu funkcioniranja, razlici u odnosu na mehanizam pokrivanja deficita i ulozi koju FRBRTC igra u njegovom financiranju (vidjeti uvodnu izjavu 93. Odluke o pokretanju postupka). Belgijske vlasti procjenjuju da ne postoji mehanizam plaćanja predujmova. Konkretnije, objašnjavaju da obveza pokrivanja deficita IRIS-H-a stupa na snagu nakon pojave deficita. Kako tvrde belgijske vlasti, članak 46. statuta IRIS-H-a upućuje na obračunski deficit, koji je vidljiv u financijskim izvješćima bolnica najkasnije šest mjeseci nakon kraja financijske godine. S druge strane, izračun deficita iz članka 109. LCH-a koji provodi savezna javna služba za javno zdravlje traje dulje (do 10 godina). Međutim, belgijske vlasti tvrde da, budući da je deficit iz članka 109. LCH-a jednostavno dio obračunskog deficita koji se odmah pokriva na temelju članka 46. statutâ IRIS-H-a, bolnice ne primaju predujmove koji se mogu smatrati potporom različitom od mehanizma pokrivanja deficitâ. Konačno, belgijske vlasti ponavljaju da je FRBRTC općinama isplatio sredstva financiranja zahvaljujući kojima su mogle ispuniti svoje obveze pokrivanja deficitâ koja, kako je prethodno objašnjeno, ne predstavljaju mehanizam plaćanja predujmova.

| (90) | Što se tiče mjera kojima se želi izbjeći prekomjerna nadoknada i nepostojanja prekomjerne nadoknade (vidjeti točke 95. – 97. Odluke o pokretanju postupka), belgijske vlasti iznose sljedeće argumente. Prvo objašnjavaju da se odluke o nadoknadi deficita donose jedanput godišnje, nakon što postane izvjesno koliko iznosi procijenjeni deficit za financijsku godinu, zbog čega ne postoji rizik od prekomjerne nadoknade. Dodaju kako je belgijskim pravnim okvirom (osobito Zakonom od 14. studenoga 1983. i Zakonom o CPAS-u) općinama dopušteno da se uvjere da IRIS-H ispravno koriste državnu potporu te da povrate tu potporu u slučaju nepoštivanja uvjeta ili u slučaju prekomjerne nadoknade. Nadalje, kako bi dokazale nepostojanje prekomjerne nadoknade, belgijske vlasti upućuju na različite tablice podnesene Komisiji iz kojih su vidljivi deficit i intervencije općina za svaku od pet bolnica IRIS u razdoblju između 1996. i 2014. godine (za te brojke također vidjeti odjeljak 7.3.5.). |
| --- | --- |

(90)

Što se tiče mjera kojima se želi izbjeći prekomjerna nadoknada i nepostojanja prekomjerne nadoknade (vidjeti točke 95. – 97. Odluke o pokretanju postupka), belgijske vlasti iznose sljedeće argumente. Prvo objašnjavaju da se odluke o nadoknadi deficita donose jedanput godišnje, nakon što postane izvjesno koliko iznosi procijenjeni deficit za financijsku godinu, zbog čega ne postoji rizik od prekomjerne nadoknade. Dodaju kako je belgijskim pravnim okvirom (osobito Zakonom od 14. studenoga 1983. i Zakonom o CPAS-u) općinama dopušteno da se uvjere da IRIS-H ispravno koriste državnu potporu te da povrate tu potporu u slučaju nepoštivanja uvjeta ili u slučaju prekomjerne nadoknade. Nadalje, kako bi dokazale nepostojanje prekomjerne nadoknade, belgijske vlasti upućuju na različite tablice podnesene Komisiji iz kojih su vidljivi deficit i intervencije općina za svaku od pet bolnica IRIS u razdoblju između 1996. i 2014. godine (za te brojke također vidjeti odjeljak 7.3.5.).

| (91) | Kako je zatraženo, belgijske vlasti u svojem odgovoru također iznose dodatna pojašnjenja o pojmu „pérennité” (kontinuitet i održivost) (vidjeti uvodne izjave 102. – 103. Odluke o pokretanju postupka). Kako tvrde belgijske vlasti, obveza osiguranja kontinuiteta i održivosti IRIS-H-a izravno se temelji na Zakonu o CPAS-u. Kako je prethodno objašnjeno (vidjeti odjeljak 2.1.), svaki CPAS može osnovati ustanove zadužene za pružanje socijalne pomoći, uključujući medicinsku i medicinsko-socijalnu pomoć, ako može dokazati da je to potrebno za ispunjenje stvarne potrebe u skladu s člankom 60. stavkom 6. Zakona o CPAS-u. Kako navode belgijske vlasti, šest od 19 CPAS-a iz regije glavnog grada Bruxellesa osnovalo je bolnice (koje nemaju status zasebne pravne osnove) kako bi pružale socijalnu pomoć i sami su upravljali tim bolnicama do kraja 1995. Belgijske vlasti tvrde da restrukturiranje javnih bolnica koje je dovelo do osnivanja javnih bolnica IRIS, koje su postale pravno neovisne od CPAS-a 1. siječnja 1996. (također vidjeti odjeljak 2.2.) ni na koji način ne mijenja obvezu CPAS-a da pružaju socijalnu pomoć, izravno ili putem bolnica IRIS. U tim okolnostima belgijske vlasti primjećuju da je glavni cilj restrukturiranja i osnivanja mreže IRIS i bolnica IRIS bio zajamčiti kontinuitet usluga javnih bolnica u regiji glavnog grada Bruxellesa (također vidjeti uvodnu izjavu 27.). Dakle, primjećuju da, kako bi se zajamčio kontinuitet i održivost IRIS-H-a, kao i ispunjenje socijalnih potreba stanovništva, općine i CPAS-i moraju pokriti sav deficit tih bolnica na temelju članka 46. statuta IRIS-H-a. Osim toga, belgijske vlasti zaključuju da, dokle god postoji ta stvarna potreba, sukladno sudskoj praksi Državnog vijeća (vidjeti uvodnu izjavu 83.), javne vlasti ne smiju zatvoriti IRIS-H ili ih ustupiti vlasniku iz privatnog sektora. |
| --- | --- |

(91)

Kako je zatraženo, belgijske vlasti u svojem odgovoru također iznose dodatna pojašnjenja o pojmu „pérennité” (kontinuitet i održivost) (vidjeti uvodne izjave 102. – 103. Odluke o pokretanju postupka). Kako tvrde belgijske vlasti, obveza osiguranja kontinuiteta i održivosti IRIS-H-a izravno se temelji na Zakonu o CPAS-u. Kako je prethodno objašnjeno (vidjeti odjeljak 2.1.), svaki CPAS može osnovati ustanove zadužene za pružanje socijalne pomoći, uključujući medicinsku i medicinsko-socijalnu pomoć, ako može dokazati da je to potrebno za ispunjenje stvarne potrebe u skladu s člankom 60. stavkom 6. Zakona o CPAS-u. Kako navode belgijske vlasti, šest od 19 CPAS-a iz regije glavnog grada Bruxellesa osnovalo je bolnice (koje nemaju status zasebne pravne osnove) kako bi pružale socijalnu pomoć i sami su upravljali tim bolnicama do kraja 1995. Belgijske vlasti tvrde da restrukturiranje javnih bolnica koje je dovelo do osnivanja javnih bolnica IRIS, koje su postale pravno neovisne od CPAS-a 1. siječnja 1996. (također vidjeti odjeljak 2.2.) ni na koji način ne mijenja obvezu CPAS-a da pružaju socijalnu pomoć, izravno ili putem bolnica IRIS. U tim okolnostima belgijske vlasti primjećuju da je glavni cilj restrukturiranja i osnivanja mreže IRIS i bolnica IRIS bio zajamčiti kontinuitet usluga javnih bolnica u regiji glavnog grada Bruxellesa (također vidjeti uvodnu izjavu 27.). Dakle, primjećuju da, kako bi se zajamčio kontinuitet i održivost IRIS-H-a, kao i ispunjenje socijalnih potreba stanovništva, općine i CPAS-i moraju pokriti sav deficit tih bolnica na temelju članka 46. statuta IRIS-H-a. Osim toga, belgijske vlasti zaključuju da, dokle god postoji ta stvarna potreba, sukladno sudskoj praksi Državnog vijeća (vidjeti uvodnu izjavu 83.), javne vlasti ne smiju zatvoriti IRIS-H ili ih ustupiti vlasniku iz privatnog sektora.

| (92) | Konačno, u uvodnoj izjavi 103. Odluke o pokretanju postupka, Komisija želi znati postoje li i drugi razlozi kojima se može opravdati dodatno financiranje IRIS-H-a. Belgijske vlasti u tom pogledu primjećuju da bolnice IRIS nemaju samo svrhu stvaranja „održivih” usluga, zadaća i programa bolnica, što je omogućeno privatnim belgijskim bolnicama. Upravo suprotno, kako tvrde belgijske vlasti, IRIS-H moraju zajamčiti što je moguće širi opseg usluga zdravstvene skrbi, osobito kako bi zajamčile pristup, među ostalim najranjivijim članovima društva, svim uslugama liječenja potrebnim za njihovu bolest, čak i ako liječenje uvelike premašuje norme planiranja i odobrenja koje se primjenjuju na sve bolnice na temelju LCH-a. U tim okolnostima belgijske vlasti također se upućuju na t. 162. presude Općeg suda od 7. studenoga 2012., prema kojoj bi
  „nadoknade za deficite javnih bolnica mogle biti potrebne iz zdravstvenih i socijalnih razloga kako bi se osigurao kontinuitet i održivost bolničkog sustava”. Belgijske vlasti također primjećuju da statut javne bolnice podrazumijeva određene troškove koji se ne mogu u potpunosti nadoknaditi saveznim mjerama financiranja. Primjećuju da ti troškovi, među ostalim, obuhvaćaju plaćanje premija za jezične vještine dvojezičnim članovima osoblja, više troškove mirovina i osiguranja od bolesti za članove upravljačkog osoblja (dužnosnike) i obavezna povećanja naknada (koji se isključivo plaćaju djelomično) od strane regije glavnog grada Bruxellesa. |
| --- | --- |

(92)

Konačno, u uvodnoj izjavi 103. Odluke o pokretanju postupka, Komisija želi znati postoje li i drugi razlozi kojima se može opravdati dodatno financiranje IRIS-H-a. Belgijske vlasti u tom pogledu primjećuju da bolnice IRIS nemaju samo svrhu stvaranja „održivih” usluga, zadaća i programa bolnica, što je omogućeno privatnim belgijskim bolnicama. Upravo suprotno, kako tvrde belgijske vlasti, IRIS-H moraju zajamčiti što je moguće širi opseg usluga zdravstvene skrbi, osobito kako bi zajamčile pristup, među ostalim najranjivijim članovima društva, svim uslugama liječenja potrebnim za njihovu bolest, čak i ako liječenje uvelike premašuje norme planiranja i odobrenja koje se primjenjuju na sve bolnice na temelju LCH-a. U tim okolnostima belgijske vlasti također se upućuju na t. 162. presude Općeg suda od 7. studenoga 2012., prema kojoj bi
  „nadoknade za deficite javnih bolnica mogle biti potrebne iz zdravstvenih i socijalnih razloga kako bi se osigurao kontinuitet i održivost bolničkog sustava”. Belgijske vlasti također primjećuju da statut javne bolnice podrazumijeva određene troškove koji se ne mogu u potpunosti nadoknaditi saveznim mjerama financiranja. Primjećuju da ti troškovi, među ostalim, obuhvaćaju plaćanje premija za jezične vještine dvojezičnim članovima osoblja, više troškove mirovina i osiguranja od bolesti za članove upravljačkog osoblja (dužnosnike) i obavezna povećanja naknada (koji se isključivo plaćaju djelomično) od strane regije glavnog grada Bruxellesa.

„nadoknade za deficite javnih bolnica mogle biti potrebne iz zdravstvenih i socijalnih razloga kako bi se osigurao kontinuitet i održivost bolničkog sustava”.

6.2.   Primjedbe Belgije o primjedbama trećih strana

Primjedbe Belgije o primjedbama trećih strana

| (93) | Belgijske vlasti ponajprije navode da se primjedbe CBI-ja, ABSIP-a i Zorgnet Vlaanderena o Komisijinoj Odluci o pokretanju postupka temelje na istom argumentu, a to je da, kako tvrde te organizacije, IRIS-H nemaju obvezu pružanja dodatnih usluga od općeg gospodarskog interesa osim onih usluga od općeg gospodarskog interesa obaveznih za sve bolnice (javne ili privatne) u Belgiji. Kako tvrde belgijske vlasti, ta se tvrdnja oslanja na isti temelj, odnosno na argument da je LCH-om privatnim i javnim bolnicama nametnuta ista obveza pružanja javne usluge, neovisno o regionalnim razmatranjima. Međutim, kako tvrde belgijske vlasti, intervenijenti ne objašnjavaju na koji se način Zakon o CPAS-u ne primjenjuje na bolnice IRIS budući da je, kako tvrdi Belgija, taj zakon sama pravna osnova za postojanje IRIS-H-a. Belgijske vlasti napominju da je u članku 147. LCH-a izričito navedeno da, u slučaju bolnica kojima upravlja CPAS (kao što su IRIS-H (131)), LCH nadopunjuje Zakon o CPAS-u, što potvrđuje da LCH nije jedina relevantna pravna osnova koja se primjenjuje na bolnice kojima upravlja CPAS. |
| --- | --- |

(93)

Belgijske vlasti ponajprije navode da se primjedbe CBI-ja, ABSIP-a i Zorgnet Vlaanderena o Komisijinoj Odluci o pokretanju postupka temelje na istom argumentu, a to je da, kako tvrde te organizacije, IRIS-H nemaju obvezu pružanja dodatnih usluga od općeg gospodarskog interesa osim onih usluga od općeg gospodarskog interesa obaveznih za sve bolnice (javne ili privatne) u Belgiji. Kako tvrde belgijske vlasti, ta se tvrdnja oslanja na isti temelj, odnosno na argument da je LCH-om privatnim i javnim bolnicama nametnuta ista obveza pružanja javne usluge, neovisno o regionalnim razmatranjima. Međutim, kako tvrde belgijske vlasti, intervenijenti ne objašnjavaju na koji se način Zakon o CPAS-u ne primjenjuje na bolnice IRIS budući da je, kako tvrdi Belgija, taj zakon sama pravna osnova za postojanje IRIS-H-a. Belgijske vlasti napominju da je u članku 147. LCH-a izričito navedeno da, u slučaju bolnica kojima upravlja CPAS (kao što su IRIS-H (131)), LCH nadopunjuje Zakon o CPAS-u, što potvrđuje da LCH nije jedina relevantna pravna osnova koja se primjenjuje na bolnice kojima upravlja CPAS.

Zorgnet Vlaanderen

131

| (94) | Belgijske vlasti smatraju netočnom tvrdnju CBI-ja da je iz namjere briselske vlade da izmijeni rješenje od 13. veljače 2003. na način da precizno utvrdi zadaće od općeg interesa kojima se opravdava plaćanje posebnih subvencija općinama (vidjeti uvodnu izjavu 70.) vidljivo da trenutačno ne postoje posebne zadaće (primjenjive isključivo na IRIS-H). Belgijske vlasti osobito navode da se posebne subvencije predviđene tim rješenjem dodjeljuju isključivo općinama, a ne bolnicama IRIS. Belgija između ostalog potvrđuje da intervencije FRBRTC-a i same regije glavnog grada Bruxellesa (u iznosu od najviše 10 milijuna EUR godišnje (132)) u svrhu potpore općinama predstavljaju prijenose sredstava između javnih vlasti koji nisu obuhvaćeni područjem primjene članka 107. stavka 1. UFEU-a. Belgijske vlasti ponavljaju da regija glavnog grada Bruxellesa ili FRBRTC nisu dodijelili takve iznose bolnicama IRIS. Upravo suprotno, kako tvrdi Belgija, radi se tek o prijenosima između regije i općina obuhvaćenima nadležnošću javnog financiranja općina od strane regije. To je globalno financiranje osmišljeno kako bi općine mogle ispuniti svoje zadaće od općinskog interesa, koje obuhvaćaju zadaće CPAS-a. Kako tvrde belgijske vlasti, reforma najavljena u rješenju od 13. veljače 2003. također ne predstavlja priznavanje nepostojanja dodatnih usluga od općeg gospodarskog interesa dodijeljenih bolnicama IRIS. Na općinama je da utvrde usluge od općeg gospodarskog interesa dodijeljene bolnicama koje osnivaju, a predmetno rješenje nije bitno u tom kontekstu jer se odnosi isključivo na unutardržavno financiranje. |
| --- | --- |

(94)

Belgijske vlasti smatraju netočnom tvrdnju CBI-ja da je iz namjere briselske vlade da izmijeni rješenje od 13. veljače 2003. na način da precizno utvrdi zadaće od općeg interesa kojima se opravdava plaćanje posebnih subvencija općinama (vidjeti uvodnu izjavu 70.) vidljivo da trenutačno ne postoje posebne zadaće (primjenjive isključivo na IRIS-H). Belgijske vlasti osobito navode da se posebne subvencije predviđene tim rješenjem dodjeljuju isključivo općinama, a ne bolnicama IRIS. Belgija između ostalog potvrđuje da intervencije FRBRTC-a i same regije glavnog grada Bruxellesa (u iznosu od najviše 10 milijuna EUR godišnje (132)) u svrhu potpore općinama predstavljaju prijenose sredstava između javnih vlasti koji nisu obuhvaćeni područjem primjene članka 107. stavka 1. UFEU-a. Belgijske vlasti ponavljaju da regija glavnog grada Bruxellesa ili FRBRTC nisu dodijelili takve iznose bolnicama IRIS. Upravo suprotno, kako tvrdi Belgija, radi se tek o prijenosima između regije i općina obuhvaćenima nadležnošću javnog financiranja općina od strane regije. To je globalno financiranje osmišljeno kako bi općine mogle ispuniti svoje zadaće od općinskog interesa, koje obuhvaćaju zadaće CPAS-a. Kako tvrde belgijske vlasti, reforma najavljena u rješenju od 13. veljače 2003. također ne predstavlja priznavanje nepostojanja dodatnih usluga od općeg gospodarskog interesa dodijeljenih bolnicama IRIS. Na općinama je da utvrde usluge od općeg gospodarskog interesa dodijeljene bolnicama koje osnivaju, a predmetno rješenje nije bitno u tom kontekstu jer se odnosi isključivo na unutardržavno financiranje.

132

| (95) | Belgijske vlasti također odbacuju opis socijalnih zadaća koji CBI iznosi u svojim primjedbama, a koji smatraju netočnim. CBI među ostalim tvrdi da je LCH-om definirana „osnovna socijalna zadaća” zajednička javnim i privatnim bolnicama, ali da je samo IRIS-H ispunjavaju na najintenzivniji način. U tom se pogledu „dodatne” socijalne zadaće bolnica IRIS ne mogu razdvojiti od bolničkih usluga i čine njihov sastavni dio. Belgijske vlasti ne dijele to stajalište. Smatraju da, osim činjenice da CBI izričito priznaje postojanje intrinzične razlike između javnih i privatnih bolnica (odnosno, veći obujam socijalnih usluga koje pružaju IRIS-H), CBI ne navodi što točno smatra „osnovnom socijalnom zadaćom”, što smatra bolničkom uslugom od općeg gospodarskog interesa te da ne definira pravnu osnovu na kojoj se temelji ta zadaća, kao ni posebno ovlaštenje koje se njome nameće. Belgijske vlasti smatraju da se samo Zakonom o CPAS-u „osnovne socijalne zadaće” mogu dodijeliti javnim bolnicama. Kako tvrde belgijske vlasti, što se tiče javnih bolnica, LCH tek dopunjuje Zakon o CPAS-u (vidjeti članak 147. Zakona o CPAS-u). Temeljna zadaća, odnosno „osnovna zadaća” bolnica IRIS definirana je Zakonom o CPAS-u ili na temelju njega, što znači da nije „zajednička” svim bolnicama. Kako tvrde belgijske vlasti, ta zadaća nema gospodarsku narav. Stoga su IRIS-H osnovane na temelju Zakona o CPAS-u, a nakon osnivanja moraju postići sukladnost s dodatnim pravilima utvrđenim LCH-om (133). |
| --- | --- |

(95)

Belgijske vlasti također odbacuju opis socijalnih zadaća koji CBI iznosi u svojim primjedbama, a koji smatraju netočnim. CBI među ostalim tvrdi da je LCH-om definirana „osnovna socijalna zadaća” zajednička javnim i privatnim bolnicama, ali da je samo IRIS-H ispunjavaju na najintenzivniji način. U tom se pogledu „dodatne” socijalne zadaće bolnica IRIS ne mogu razdvojiti od bolničkih usluga i čine njihov sastavni dio. Belgijske vlasti ne dijele to stajalište. Smatraju da, osim činjenice da CBI izričito priznaje postojanje intrinzične razlike između javnih i privatnih bolnica (odnosno, veći obujam socijalnih usluga koje pružaju IRIS-H), CBI ne navodi što točno smatra „osnovnom socijalnom zadaćom”, što smatra bolničkom uslugom od općeg gospodarskog interesa te da ne definira pravnu osnovu na kojoj se temelji ta zadaća, kao ni posebno ovlaštenje koje se njome nameće. Belgijske vlasti smatraju da se samo Zakonom o CPAS-u „osnovne socijalne zadaće” mogu dodijeliti javnim bolnicama. Kako tvrde belgijske vlasti, što se tiče javnih bolnica, LCH tek dopunjuje Zakon o CPAS-u (vidjeti članak 147. Zakona o CPAS-u). Temeljna zadaća, odnosno „osnovna zadaća” bolnica IRIS definirana je Zakonom o CPAS-u ili na temelju njega, što znači da nije „zajednička” svim bolnicama. Kako tvrde belgijske vlasti, ta zadaća nema gospodarsku narav. Stoga su IRIS-H osnovane na temelju Zakona o CPAS-u, a nakon osnivanja moraju postići sukladnost s dodatnim pravilima utvrđenim LCH-om (133).

133

| (96) | Što se tiče primjedbi CBI-ja o zadaći pružanja univerzalne skrbi, belgijske vlasti primjećuju da CBI ograničava zadaću pružanja univerzalne skrbi, za koju tvrdi da je zajednička svim bolnicama, samo na hitnu skrb i usluge nakon pružanja hitne skrbi. Belgijske vlast smatraju da CBI implicitno priznaje da privatne briselske bolnice nemaju obvezu liječiti pacijente osim u hitnim slučajevima i situacijama nakon hitnih slučajeva, što predstavlja najveći dio skrbi koja se pruža osobama u nepovoljnom položaju. Nadalje, belgijske vlasti tvrde da upućivanje CBI-ja na zadaću od javnog interesa opisanu u članku 2. LCH-a ne predstavlja temelj za takvu obvezu. Tvrde da činjenica da su bolnice obvezne pružati osnovnu uslugu bolnice ne podrazumijeva da su obvezne obavljati zadaću pružanja skrbi svim osobama u svim okolnostima, neovisno o tome je li osoba u mogućnosti platiti usluge. To uvelike dokazuje samo postojanje posebnih pravila kojima se uređuju hitni slučajevi. Belgijske vlasti tvrde da zadaća od općeg interesa ne može biti implicitna, nego da je izričito nametnuta. Smatraju da je potrebno utvrditi konkretne zahtjeve za hitne slučajeve jer se u definiciji osnovne zadaće bolnice utvrđenoj LCH-om ne spominju hitni slučajevi. Belgijske vlasti iznose argument prema kojemu se Zakon od 8. srpnja 1964. (134) i njegove provedbene uredbe bave hitnom medicinskom skrbi (135) i uslugama hitne pomoći (uključujući usluge kola hitne pomoći). Na toj osnovi određene javne i privatne bolnice obavljaju određene zadaće u području hitne medicinske skrbi. |
| --- | --- |

(96)

Što se tiče primjedbi CBI-ja o zadaći pružanja univerzalne skrbi, belgijske vlasti primjećuju da CBI ograničava zadaću pružanja univerzalne skrbi, za koju tvrdi da je zajednička svim bolnicama, samo na hitnu skrb i usluge nakon pružanja hitne skrbi. Belgijske vlast smatraju da CBI implicitno priznaje da privatne briselske bolnice nemaju obvezu liječiti pacijente osim u hitnim slučajevima i situacijama nakon hitnih slučajeva, što predstavlja najveći dio skrbi koja se pruža osobama u nepovoljnom položaju. Nadalje, belgijske vlasti tvrde da upućivanje CBI-ja na zadaću od javnog interesa opisanu u članku 2. LCH-a ne predstavlja temelj za takvu obvezu. Tvrde da činjenica da su bolnice obvezne pružati osnovnu uslugu bolnice ne podrazumijeva da su obvezne obavljati zadaću pružanja skrbi svim osobama u svim okolnostima, neovisno o tome je li osoba u mogućnosti platiti usluge. To uvelike dokazuje samo postojanje posebnih pravila kojima se uređuju hitni slučajevi. Belgijske vlasti tvrde da zadaća od općeg interesa ne može biti implicitna, nego da je izričito nametnuta. Smatraju da je potrebno utvrditi konkretne zahtjeve za hitne slučajeve jer se u definiciji osnovne zadaće bolnice utvrđenoj LCH-om ne spominju hitni slučajevi. Belgijske vlasti iznose argument prema kojemu se Zakon od 8. srpnja 1964. (134) i njegove provedbene uredbe bave hitnom medicinskom skrbi (135) i uslugama hitne pomoći (uključujući usluge kola hitne pomoći). Na toj osnovi određene javne i privatne bolnice obavljaju određene zadaće u području hitne medicinske skrbi.

134

135

| (97) | Međutim, belgijske vlasti tvrde da obveza pružanja hitne skrbi u javnim i privatnim bolnicama ne proizlazi iz LCH-a, nego iz opće obveze pružanja pomoći svim ugroženim osobama. Kako tvrde belgijske vlasti, bolnice su dužne pružati pomoć u situacijama u kojima je potrebna hitna medicinska skrb ovisno o svojoj strukturi i dostupnoj stručnosti (136). Ta se obveza jednako odnosi na javne i privatne bolnice i na sve ostale osobe, s obzirom na obvezu pružanja pomoći ugroženoj osobi. Belgijske vlasti također objašnjavaju da se, na temelju članka 422.b belgijskog Kaznenog zakonika, ta obveza primjenjuje jedino u hitnim slučajevima, osobito u slučajevima u kojima je potrebna hitna medicinska skrb zbog ugroženosti ljudskog života. Međutim, belgijske vlasti napominju da u svim ostalim situacijama (odnosno, u situacijama koje nisu hitne) bolnice nemaju obvezu pružati univerzalnu skrb i ne moraju liječiti pacijente koji ne mogu platiti liječenje. Konačno, belgijske vlasti napominju da, iako je očito da belgijske bolnice nemaju pravo vršiti diskriminaciju na temelju financijske situacije pacijenata (odnosno, na temelju činjenice da je osoba siromašna), ako pacijent ne može ili ne želi platiti, nisu obvezne pružati usluge skrbi izvan hitnih situacija. |
| --- | --- |

(97)

Međutim, belgijske vlasti tvrde da obveza pružanja hitne skrbi u javnim i privatnim bolnicama ne proizlazi iz LCH-a, nego iz opće obveze pružanja pomoći svim ugroženim osobama. Kako tvrde belgijske vlasti, bolnice su dužne pružati pomoć u situacijama u kojima je potrebna hitna medicinska skrb ovisno o svojoj strukturi i dostupnoj stručnosti (136). Ta se obveza jednako odnosi na javne i privatne bolnice i na sve ostale osobe, s obzirom na obvezu pružanja pomoći ugroženoj osobi. Belgijske vlasti također objašnjavaju da se, na temelju članka 422.b belgijskog Kaznenog zakonika, ta obveza primjenjuje jedino u hitnim slučajevima, osobito u slučajevima u kojima je potrebna hitna medicinska skrb zbog ugroženosti ljudskog života. Međutim, belgijske vlasti napominju da u svim ostalim situacijama (odnosno, u situacijama koje nisu hitne) bolnice nemaju obvezu pružati univerzalnu skrb i ne moraju liječiti pacijente koji ne mogu platiti liječenje. Konačno, belgijske vlasti napominju da, iako je očito da belgijske bolnice nemaju pravo vršiti diskriminaciju na temelju financijske situacije pacijenata (odnosno, na temelju činjenice da je osoba siromašna), ako pacijent ne može ili ne želi platiti, nisu obvezne pružati usluge skrbi izvan hitnih situacija.

136

| (98) | U svojim primjedbama u odgovoru na primjedbe CBI-ja belgijske vlasti također stavljaju u kontekst upućivanje CBI-ja na presudu Prvostupanjskog suda u Bruxellesu (vidjeti uvodnu izjavu 72.). Kako tvrde belgijske vlasti, presuda na koju se poziva CBI odnosi se isključivo na vrlo specifični slučaj hitne medicinske pomoći (137) za migranta bez dokumenata koji je trebao psihijatrijsku pomoć. Napominju da IRIS-H ne pružaju takvu vrstu pomoći. Belgijske vlasti tvrde da je tom presudom potvrđeno da hitnu medicinsku pomoć migrantima bez dokumenata najčešće pružaju bolnice koje je osnovao CPAS ili bolnice s kojima je CPAS potpisao sporazum (138). Konačno, belgijske vlasti ističu da CBI ne opravdava i ne pokušava opravdati navodnu obvezu privatnih bolnica da liječe sve pacijente u situacijama „nakon hitnog slučaja”. Kako tvrde belgijske vlasti, privatne bolnice nemaju takvu obvezu u situacijama „nakon hitnog slučaja”, dok su IRIS-H dužne liječiti sve pacijente u svim okolnostima, čak i ako ne postoji potreba za hitnom medicinskom skrbi. |
| --- | --- |

(98)

U svojim primjedbama u odgovoru na primjedbe CBI-ja belgijske vlasti također stavljaju u kontekst upućivanje CBI-ja na presudu Prvostupanjskog suda u Bruxellesu (vidjeti uvodnu izjavu 72.). Kako tvrde belgijske vlasti, presuda na koju se poziva CBI odnosi se isključivo na vrlo specifični slučaj hitne medicinske pomoći (137) za migranta bez dokumenata koji je trebao psihijatrijsku pomoć. Napominju da IRIS-H ne pružaju takvu vrstu pomoći. Belgijske vlasti tvrde da je tom presudom potvrđeno da hitnu medicinsku pomoć migrantima bez dokumenata najčešće pružaju bolnice koje je osnovao CPAS ili bolnice s kojima je CPAS potpisao sporazum (138). Konačno, belgijske vlasti ističu da CBI ne opravdava i ne pokušava opravdati navodnu obvezu privatnih bolnica da liječe sve pacijente u situacijama „nakon hitnog slučaja”. Kako tvrde belgijske vlasti, privatne bolnice nemaju takvu obvezu u situacijama „nakon hitnog slučaja”, dok su IRIS-H dužne liječiti sve pacijente u svim okolnostima, čak i ako ne postoji potreba za hitnom medicinskom skrbi.

137

138

7.   OCJENA MJERA

OCJENA MJERA

7.1.   Predmet ove odluke

Predmet ove odluke

| (99) | Pritužba se odnosi na mjeru potpore od oko 100 milijuna EUR dodijeljene u okolnostima restrukturiranja koje je dovelo do stvaranja IRIS-H-a (vidjeti odjeljak 2.2.). Međutim, kako je navedeno u odjeljku 3.1. Odluke o pokretanju postupka, Komisija je donijela mjeru u pogledu ove potpore tek nakon isteka roka zastare za nadoknadu potpore za restrukturiranje. Prema tome, ta mjera potpore nije obuhvaćena formalnim postupkom ispitivanja koji je otvorila Komisija, zbog čega neće biti predmetom ove odluke. |
| --- | --- |

(99)

Pritužba se odnosi na mjeru potpore od oko 100 milijuna EUR dodijeljene u okolnostima restrukturiranja koje je dovelo do stvaranja IRIS-H-a (vidjeti odjeljak 2.2.). Međutim, kako je navedeno u odjeljku 3.1. Odluke o pokretanju postupka, Komisija je donijela mjeru u pogledu ove potpore tek nakon isteka roka zastare za nadoknadu potpore za restrukturiranje. Prema tome, ta mjera potpore nije obuhvaćena formalnim postupkom ispitivanja koji je otvorila Komisija, zbog čega neće biti predmetom ove odluke.

| (100) | Osim mjere na koju se primjenjuje zastara, pritužba se formalno odnosila na i. sredstva koja je FRBRTC isplatio općinama odgovornim za IRIS-H i ii. posebne subvencije (do najviše 10 milijuna EUR godišnje) koje je općinama isplatila regija glavnog grada Bruxellesa na temelju rješenja od 13. veljače 2003. |
| --- | --- |

(100)

Osim mjere na koju se primjenjuje zastara, pritužba se formalno odnosila na i. sredstva koja je FRBRTC isplatio općinama odgovornim za IRIS-H i ii. posebne subvencije (do najviše 10 milijuna EUR godišnje) koje je općinama isplatila regija glavnog grada Bruxellesa na temelju rješenja od 13. veljače 2003.

| (101) | Međutim, te se dvije vrste sredstava dodjeljuju isključivo općinama odgovornima za IRIS-H, a ne i samim bolnicama IRIS. U stvarnosti predstavljaju tek tok financiranja između regije glavnog grada Bruxellesa i šest briselskih općina odgovornih za IRIS-H, što znači da ne predstavljaju državnu potporu u korist IRIS-H-a. |
| --- | --- |

(101)

Međutim, te se dvije vrste sredstava dodjeljuju isključivo općinama odgovornima za IRIS-H, a ne i samim bolnicama IRIS. U stvarnosti predstavljaju tek tok financiranja između regije glavnog grada Bruxellesa i šest briselskih općina odgovornih za IRIS-H, što znači da ne predstavljaju državnu potporu u korist IRIS-H-a.

| (102) | Točno je da je Komisija u svojoj poništenoj odluci iz 2009. zamijenila isplate preko FRBRTC-a s mehanizmom nadoknade deficitâ predviđenim člankom 109. LCH-a i da je propustila provesti zasebnu procjenu kriterijâ za nadoknadu tih dviju mjera (139). Osim toga, općine koriste sredstva FRBRTC-a kako bi nadoknadile deficit IRIS-H-a (140) i općine su imale obvezu isplatiti sredstva FRBRTC-a bolnicama IRIS u roku od najviše sedam radnih dana (141). |
| --- | --- |

(102)

Točno je da je Komisija u svojoj poništenoj odluci iz 2009. zamijenila isplate preko FRBRTC-a s mehanizmom nadoknade deficitâ predviđenim člankom 109. LCH-a i da je propustila provesti zasebnu procjenu kriterijâ za nadoknadu tih dviju mjera (139). Osim toga, općine koriste sredstva FRBRTC-a kako bi nadoknadile deficit IRIS-H-a (140) i općine su imale obvezu isplatiti sredstva FRBRTC-a bolnicama IRIS u roku od najviše sedam radnih dana (141).

139

140

141

| (103) | Međutim, kako je potvrđeno podacima primljenima u okviru odgovora na prethodno objašnjenu Odluku o pokretanju postupka (vidjeti uvodnu izjavu 230.), prijenosi sredstava FRBRTC-a i regije glavnog grada Bruxellesa općinama odgovornim za IRIS-H potrebni su jer su vlastita sredstva kojima raspolažu te općine nedovoljna za ispunjavanje obveze općina za nadoknadu deficita u pogledu IRIS-H-a. U tim su okolnostima FRBRTC i regija glavnog grada Bruxellesa zatražili od briselskih općina da stave sredstva FRBRTC-a i posebne subvencije na raspolaganje bolnicama IRIS gotovo neposredno nakon primitka tih sredstava. Neovisno o toj obvezi prijenosa sredstava, obveza nadoknade deficitâ IRIS-H-a primjenjuje se isključivo na predmetne općine, a te bolnice nemaju nikakvo pravo na nadoknadu od regije glavnog grada Bruxellesa ili FRBRTC-a. Isto tako, i same općine, a ne regija glavnog grada Bruxellesa, nameću neke obveze bolnicama IRIS (vidjeti odjeljak 7.3.4.1.). Prema tome, samo se sredstva koja općine isplaćuju u koristi IRIS-H-a za nadoknadu njihovih deficita, neovisno o tome financiraju li se iz vlastitih resursa općina ili sredstava koje općinama isplaćuje regija glavnog grada Bruxellesa, mogu smatrati državnom potporom u smislu članka 107. stavka 1. UFEU-a. |
| --- | --- |

(103)

Međutim, kako je potvrđeno podacima primljenima u okviru odgovora na prethodno objašnjenu Odluku o pokretanju postupka (vidjeti uvodnu izjavu 230.), prijenosi sredstava FRBRTC-a i regije glavnog grada Bruxellesa općinama odgovornim za IRIS-H potrebni su jer su vlastita sredstva kojima raspolažu te općine nedovoljna za ispunjavanje obveze općina za nadoknadu deficita u pogledu IRIS-H-a. U tim su okolnostima FRBRTC i regija glavnog grada Bruxellesa zatražili od briselskih općina da stave sredstva FRBRTC-a i posebne subvencije na raspolaganje bolnicama IRIS gotovo neposredno nakon primitka tih sredstava. Neovisno o toj obvezi prijenosa sredstava, obveza nadoknade deficitâ IRIS-H-a primjenjuje se isključivo na predmetne općine, a te bolnice nemaju nikakvo pravo na nadoknadu od regije glavnog grada Bruxellesa ili FRBRTC-a. Isto tako, i same općine, a ne regija glavnog grada Bruxellesa, nameću neke obveze bolnicama IRIS (vidjeti odjeljak 7.3.4.1.). Prema tome, samo se sredstva koja općine isplaćuju u koristi IRIS-H-a za nadoknadu njihovih deficita, neovisno o tome financiraju li se iz vlastitih resursa općina ili sredstava koje općinama isplaćuje regija glavnog grada Bruxellesa, mogu smatrati državnom potporom u smislu članka 107. stavka 1. UFEU-a.

| (104) | Komisija zaključuje da unutardržavno financiranje (regije glavnog grada Bruxellesa općinama, neovisno o tome radi li se o izravnom financiranju ili neizravnom financiranju putem FRBRTC-a) predstavlja tek izvor financiranja sredstava koje općine isplaćuju u ime nadoknade deficitâ, a ne mjeru kojom IRIS-H mogu koristiti pored te nadoknade deficitâ. Nadalje, tokovi financiranja između regije glavnog grada Bruxellesa i predmetnih briselskih općina, kao i njihove pravne osnove (među ostalima i rješenje od 13. veljače 2003.) ne ocjenjuju se kao takvi u ovoj odluci. Ova odluka Komisije usredotočuje se na plaćanja koja su općine izvršile u korist IRIS-H-a u svrhu nadoknade njihovih deficita, a za koja općine uvelike ovise o unutardržavnom financiranju koje omogućuje regija glavnog grada Bruxellesa (142). Međutim, iako se njome ne ispituju mjere na koje se službeno pozivaju podnositelji pritužbe, procjenom u pogledu pravila u području državne potpore koja se odnosi na nadoknadu deficitâ bolnica od strane općina u biti će se odgovoriti na pitanja podnositelja pritužbe koja se odnose na postojanje državne potpore, jer će de facto također obuhvatiti sredstva koja regija glavnog grada Bruxellesa, izravno ili putem FRBRTC-a, isplaćuje općinama, koje ih potom u potpunosti koriste za nadoknadu deficita IRIS-H-a. Zbog toga se analizom postojanja prekomjerne nadoknade opisanom u nastavku (vidjeti tablice 9. do 13. u odjeljku 7.3.5.) također ispituju plaćanja izvršena u ime nadoknade deficitâ koja su financirana sredstvima FRBRTC-a i posebnim subvencijama regije glavnog grada Bruxellesa. Konačno, valja istaknuti da je dio plaćanja koja su općine izvršile u ime nadoknade deficita koji je financirala regija glavnog grada Bruxellesa ili koji je financiran putem FRBRTC-a (143) bio nedovoljan da se u potpunosti pokriju deficiti IRIS-H te da ta plaćanja ni u jednom trenutku u razdoblju između 1996. i 2014. nisu dovela do situacije u kojoj je bolnica IRIS primila prekomjernu nadoknadu i morala vratiti (dio) nadoknade svojeg deficita (vidjeti također uvodne izjave 234. i 238.). |
| --- | --- |

(104)

Komisija zaključuje da unutardržavno financiranje (regije glavnog grada Bruxellesa općinama, neovisno o tome radi li se o izravnom financiranju ili neizravnom financiranju putem FRBRTC-a) predstavlja tek izvor financiranja sredstava koje općine isplaćuju u ime nadoknade deficitâ, a ne mjeru kojom IRIS-H mogu koristiti pored te nadoknade deficitâ. Nadalje, tokovi financiranja između regije glavnog grada Bruxellesa i predmetnih briselskih općina, kao i njihove pravne osnove (među ostalima i rješenje od 13. veljače 2003.) ne ocjenjuju se kao takvi u ovoj odluci. Ova odluka Komisije usredotočuje se na plaćanja koja su općine izvršile u korist IRIS-H-a u svrhu nadoknade njihovih deficita, a za koja općine uvelike ovise o unutardržavnom financiranju koje omogućuje regija glavnog grada Bruxellesa (142). Međutim, iako se njome ne ispituju mjere na koje se službeno pozivaju podnositelji pritužbe, procjenom u pogledu pravila u području državne potpore koja se odnosi na nadoknadu deficitâ bolnica od strane općina u biti će se odgovoriti na pitanja podnositelja pritužbe koja se odnose na postojanje državne potpore, jer će de facto također obuhvatiti sredstva koja regija glavnog grada Bruxellesa, izravno ili putem FRBRTC-a, isplaćuje općinama, koje ih potom u potpunosti koriste za nadoknadu deficita IRIS-H-a. Zbog toga se analizom postojanja prekomjerne nadoknade opisanom u nastavku (vidjeti tablice 9. do 13. u odjeljku 7.3.5.) također ispituju plaćanja izvršena u ime nadoknade deficitâ koja su financirana sredstvima FRBRTC-a i posebnim subvencijama regije glavnog grada Bruxellesa. Konačno, valja istaknuti da je dio plaćanja koja su općine izvršile u ime nadoknade deficita koji je financirala regija glavnog grada Bruxellesa ili koji je financiran putem FRBRTC-a (143) bio nedovoljan da se u potpunosti pokriju deficiti IRIS-H te da ta plaćanja ni u jednom trenutku u razdoblju između 1996. i 2014. nisu dovela do situacije u kojoj je bolnica IRIS primila prekomjernu nadoknadu i morala vratiti (dio) nadoknade svojeg deficita (vidjeti također uvodne izjave 234. i 238.).

142

de facto

143

| (105) | Komisija će u ovom slučaju ocijeniti nadoknade koje su općine izvršile od 1996. kako bi pokrile deficite IRIS-H-a (144). Na temelju navedenoga, u dijagramu 1. navedenom u nastavku prikazana su javna financiranja koja čine predmet ove odluke (u pravokutniku iscrtanom neprekidnom linijom), kao i mjere unutardržavnog financiranja na koje se pozivaju podnositelji pritužbe (u pravokutniku iscrtanom isprekidanom linijom). Više informacija o ovim mjerama bit će dostupno u odjeljku 7.3.5. ove odluke.

  Dijagram 1.


  Tijek financiranja i predmet ove odluke




  Službeno obuhvaćeno pritužbom
  Potpuno pokrivanje deficitâ (cl. 46, statuta IRIS-H-a)
  Djelomično pokrivarje deficitâ (cl. 109. LCH-a) uz trenutaćni povrat
  Predmet odluke
  Posebne subvencije (najviše)
  Financiranje putem FRBRTC (1)
  Pet IRIS- H-a (4)
  Šest briselskih općina (2) i CPAS-a (3)
  Regija glavnog grada Bruxellesa
  (1) Regionalni bris elski fondoviza refinanciranje općinskih blagajni.
  (2) Grad Bruxelles, Anderlecht, Etterbeek, Ixelles, Saint-Gilles i Schaerbeek (do kraja 2013.).
  (3) Javni centri za socijalnu pomoć (povezanis općinama).
  (4) CHU Saint-Pierre, CHU Brugmann, Institut Bordet, Hôpital universitaire des enfants Reine Fabiola (HUDERF) i balnice IRIS Sud. |
| --- | --- |

(105)

Komisija će u ovom slučaju ocijeniti nadoknade koje su općine izvršile od 1996. kako bi pokrile deficite IRIS-H-a (144). Na temelju navedenoga, u dijagramu 1. navedenom u nastavku prikazana su javna financiranja koja čine predmet ove odluke (u pravokutniku iscrtanom neprekidnom linijom), kao i mjere unutardržavnog financiranja na koje se pozivaju podnositelji pritužbe (u pravokutniku iscrtanom isprekidanom linijom). Više informacija o ovim mjerama bit će dostupno u odjeljku 7.3.5. ove odluke.

144

Dijagram 1.

Dijagram 1.

Tijek financiranja i predmet ove odluke

Tijek financiranja i predmet ove odluke

Službeno obuhvaćeno pritužbom

Potpuno pokrivanje deficitâ (cl. 46, statuta IRIS-H-a)

Djelomično pokrivarje deficitâ (cl. 109. LCH-a) uz trenutaćni povrat

Predmet odluke

Posebne subvencije (najviše)

Financiranje putem FRBRTC (1)

Pet IRIS- H-a (4)

Šest briselskih općina (2) i CPAS-a (3)

Regija glavnog grada Bruxellesa

(1) Regionalni bris elski fondoviza refinanciranje općinskih blagajni.

(2) Grad Bruxelles, Anderlecht, Etterbeek, Ixelles, Saint-Gilles i Schaerbeek (do kraja 2013.).

(3) Javni centri za socijalnu pomoć (povezanis općinama).

(4) CHU Saint-Pierre, CHU Brugmann, Institut Bordet, Hôpital universitaire des enfants Reine Fabiola (HUDERF) i balnice IRIS Sud.

7.2.   Državna potpora u smislu članka 107. stavka 1. UFEU-a

Državna potpora u smislu članka 107. stavka 1. UFEU-a

| (106) | Člankom 107. stavkom 1. UFEU-a utvrđeno je sljedeće:
  „svaka potpora koju dodijeli država članica ili koja se dodjeljuje putem državnih sredstava u bilo kojem obliku kojim se narušava ili prijeti da će narušiti tržišno natjecanje stavljanjem određenih poduzetnika ili proizvodnje određene robe u povoljniji položaj, nespojiva je s unutarnjim tržištem u mjeri u kojoj utječe na trgovinu među državama članicama.”
  Prema tome, mjera predstavlja državnu potporu ako su ispunjena četiri sljedeća uvjeta (145):






  (a) | mora donijeti selektivnu gospodarsku prednost određenom poduzetniku; |
| --- | --- | --- |

(106)

Člankom 107. stavkom 1. UFEU-a utvrđeno je sljedeće:
  „svaka potpora koju dodijeli država članica ili koja se dodjeljuje putem državnih sredstava u bilo kojem obliku kojim se narušava ili prijeti da će narušiti tržišno natjecanje stavljanjem određenih poduzetnika ili proizvodnje određene robe u povoljniji položaj, nespojiva je s unutarnjim tržištem u mjeri u kojoj utječe na trgovinu među državama članicama.”
  Prema tome, mjera predstavlja državnu potporu ako su ispunjena četiri sljedeća uvjeta (145):

„svaka potpora koju dodijeli država članica ili koja se dodjeljuje putem državnih sredstava u bilo kojem obliku kojim se narušava ili prijeti da će narušiti tržišno natjecanje stavljanjem određenih poduzetnika ili proizvodnje određene robe u povoljniji položaj, nespojiva je s unutarnjim tržištem u mjeri u kojoj utječe na trgovinu među državama članicama.”

145

(a)

mora donijeti selektivnu gospodarsku prednost određenom poduzetniku;

| (b) | mora se financirati državnim sredstvima; |
| --- | --- |

(b)

mora se financirati državnim sredstvima;

| (c) | mora narušavati ili prijetiti da će narušiti tržišno natjecanje; |
| --- | --- |

(c)

mora narušavati ili prijetiti da će narušiti tržišno natjecanje;

| (d) | mora biti takva da utječe na trgovinu među državama članicama. |
| --- | --- |

(d)

mora biti takva da utječe na trgovinu među državama članicama.

7.2.1.   Selektivna gospodarska prednost dodijeljena poduzetniku

Selektivna gospodarska prednost dodijeljena poduzetniku

7.2.1.1.   Pojam poduzetnika

Pojam poduzetnika

Opća načela

| (107) | Dodjeljivanje javnih sredstava određenom subjektu smatra se državnom potporom samo ako je taj subjekt „poduzetnik” u smislu članka 107. stavka 1. Prema ustaljenoj sudskoj praksi Suda Europske unije, poduzetnik je svaki subjekt koji obavlja gospodarsku djelatnost (146). Dakle, kako bi se subjekt smatrao poduzetnikom, u obzir se uzima narav njegove djelatnosti, neovisno o pravnom statusu tog subjekta ili načinu financiranja (147). Djelatnost se općenito mora smatrati gospodarskom ako se sastoji u pružanju robe i usluga na tržištu (148). Subjekt koji istovremeno provodi gospodarske i negospodarske djelatnosti mora se smatrati poduzetnikom samo u pogledu gospodarskih djelatnosti (149). Činjenica da subjekt djeluje na neprofitnoj osnovi ne znači nužno da njegove djelatnosti nisu gospodarske naravi (150). |
| --- | --- |

(107)

Dodjeljivanje javnih sredstava određenom subjektu smatra se državnom potporom samo ako je taj subjekt „poduzetnik” u smislu članka 107. stavka 1. Prema ustaljenoj sudskoj praksi Suda Europske unije, poduzetnik je svaki subjekt koji obavlja gospodarsku djelatnost (146). Dakle, kako bi se subjekt smatrao poduzetnikom, u obzir se uzima narav njegove djelatnosti, neovisno o pravnom statusu tog subjekta ili načinu financiranja (147). Djelatnost se općenito mora smatrati gospodarskom ako se sastoji u pružanju robe i usluga na tržištu (148). Subjekt koji istovremeno provodi gospodarske i negospodarske djelatnosti mora se smatrati poduzetnikom samo u pogledu gospodarskih djelatnosti (149). Činjenica da subjekt djeluje na neprofitnoj osnovi ne znači nužno da njegove djelatnosti nisu gospodarske naravi (150).

146

147

148

149

150

Medicinske usluge

| (108) | Kada bolnice i drugi pružatelji usluga zdravstvene skrbi pružaju usluge zdravstvene skrbi uz naknadu (151), neovisno o tome plaćaju li tu naknadu izravno pacijenti ili dolazi iz drugih izvora, općenito se smatra da ta skrb predstavlja gospodarsku djelatnost (152). Financiranjem koje primaju IRIS-H u obliku različitih subvencija saveznih vlasti ili vlasti jedinica unutar savezne strukture (vidjeti primjerice uvodnu izjavu 46. točke (a), (d) i (e) u pogledu javnog financiranja odobrenog svim bolnicama i uvodnu izjavu 44. u pogledu nadoknade deficita dodijeljen bolnicama IRIS), kojemu se pridodaju izravna plaćanja pacijenata (vidjeti uvodnu izjavu 46. točku (c)) i plaćanja INAMI-ja (vidjeti uvodnu izjavu 46. točku (b)), plaćaju se bolnice IRIS za pružene medicinske usluge, zbog čega se, u ovim okolnostima, može smatrati ekonomskom kompenzacijom za pružene usluge bolnice. Takav sustav podrazumijeva određeni stupanj tržišnog natjecanja među bolnicama u smislu pružanja usluga zdravstvene skrbi. Činjenica da je bolnica koja pruža takve za naknadu javna bolnica nimalo ne uklanja njezinu gospodarsku narav (153). |
| --- | --- |

(108)

Kada bolnice i drugi pružatelji usluga zdravstvene skrbi pružaju usluge zdravstvene skrbi uz naknadu (151), neovisno o tome plaćaju li tu naknadu izravno pacijenti ili dolazi iz drugih izvora, općenito se smatra da ta skrb predstavlja gospodarsku djelatnost (152). Financiranjem koje primaju IRIS-H u obliku različitih subvencija saveznih vlasti ili vlasti jedinica unutar savezne strukture (vidjeti primjerice uvodnu izjavu 46. točke (a), (d) i (e) u pogledu javnog financiranja odobrenog svim bolnicama i uvodnu izjavu 44. u pogledu nadoknade deficita dodijeljen bolnicama IRIS), kojemu se pridodaju izravna plaćanja pacijenata (vidjeti uvodnu izjavu 46. točku (c)) i plaćanja INAMI-ja (vidjeti uvodnu izjavu 46. točku (b)), plaćaju se bolnice IRIS za pružene medicinske usluge, zbog čega se, u ovim okolnostima, može smatrati ekonomskom kompenzacijom za pružene usluge bolnice. Takav sustav podrazumijeva određeni stupanj tržišnog natjecanja među bolnicama u smislu pružanja usluga zdravstvene skrbi. Činjenica da je bolnica koja pruža takve za naknadu javna bolnica nimalo ne uklanja njezinu gospodarsku narav (153).

151

152

153

| (109) | U ovom slučaju glavne djelatnosti IRIS-H-a jesu bolničke djelatnosti koje se sastoje u pružanju usluga zdravstvene skrbi. Te djelatnosti pružaju i drugi subjekti, među ostalima klinike, privatne bolnice i ostali specijalizirani centri, među njima i privatne bolnice podnositelja pritužbe. Stoga se smatra da te bolničke djelatnosti, koje IRIS-H provode u zamjenu za naknadu u okruženju tržišnog natjecanja, imaju gospodarsku narav. |
| --- | --- |

(109)

U ovom slučaju glavne djelatnosti IRIS-H-a jesu bolničke djelatnosti koje se sastoje u pružanju usluga zdravstvene skrbi. Te djelatnosti pružaju i drugi subjekti, među ostalima klinike, privatne bolnice i ostali specijalizirani centri, među njima i privatne bolnice podnositelja pritužbe. Stoga se smatra da te bolničke djelatnosti, koje IRIS-H provode u zamjenu za naknadu u okruženju tržišnog natjecanja, imaju gospodarsku narav.

| (110) | Elementi solidarnosti ugrađeni u belgijski nacionalni sustav zdravstvene skrbi ne dovode u pitanje gospodarsku narav tih bolničkih djelatnosti. Valja podsjetiti da je Opći sud u pogledu nacionalnog zdravstvenog sustava kojim upravljaju ministri i ostala tijela i koji djeluje
  „sukladno načelima solidarnosti u svojem načinu financiranja putem socijalnih davanja i drugih državnih doprinosa te u svojem besplatnom pružanju usluga povezanim subjektima na temelju univerzalnog pokrića”
  presudio da predmetna upravljačka tijela ne djeluju kao poduzetnici u provođenju svoje djelatnosti upravljanja nacionalnog zdravstvenog sustava (154). Međutim, Komisija smatra da valja utvrditi razliku između upravljanja nacionalnim zdravstvenim sustavom koje provode javna tijela koristeći svoja prava javne vlasti, i pružanja bolničkih usluga u zamjenu za naknadu u okruženju tržišnog natjecanja (što je ovdje slučaj, kako je navedeno u uvodnim izjavama 108. i 109.). |
| --- | --- |

(110)

Elementi solidarnosti ugrađeni u belgijski nacionalni sustav zdravstvene skrbi ne dovode u pitanje gospodarsku narav tih bolničkih djelatnosti. Valja podsjetiti da je Opći sud u pogledu nacionalnog zdravstvenog sustava kojim upravljaju ministri i ostala tijela i koji djeluje
  „sukladno načelima solidarnosti u svojem načinu financiranja putem socijalnih davanja i drugih državnih doprinosa te u svojem besplatnom pružanju usluga povezanim subjektima na temelju univerzalnog pokrića”
  presudio da predmetna upravljačka tijela ne djeluju kao poduzetnici u provođenju svoje djelatnosti upravljanja nacionalnog zdravstvenog sustava (154). Međutim, Komisija smatra da valja utvrditi razliku između upravljanja nacionalnim zdravstvenim sustavom koje provode javna tijela koristeći svoja prava javne vlasti, i pružanja bolničkih usluga u zamjenu za naknadu u okruženju tržišnog natjecanja (što je ovdje slučaj, kako je navedeno u uvodnim izjavama 108. i 109.).

„sukladno načelima solidarnosti u svojem načinu financiranja putem socijalnih davanja i drugih državnih doprinosa te u svojem besplatnom pružanju usluga povezanim subjektima na temelju univerzalnog pokrića”

154

| (111) | Prema tome, što se tiče pružanja usluga zdravstvene skrbi, mora se smatrati da IRIS-H predstavljaju poduzetnike u smislu članka 107. stavka 1. UFEU-a. |
| --- | --- |

(111)

Prema tome, što se tiče pružanja usluga zdravstvene skrbi, mora se smatrati da IRIS-H predstavljaju poduzetnike u smislu članka 107. stavka 1. UFEU-a.

Socijalne usluge

| (112) | Kako je objašnjeno u uvodnoj izjavi 38., IRIS-H pružaju skup socijalnih usluga svojim socijalno ugroženim pacijentima i njihovim obiteljima. Ovisno o potrebama pacijenata, te usluge obuhvaćaju psihološko-socijalnu pomoć, socijalno-administrativnu ili socijalno-materijalnu pomoć. Specifična narav socijalnih usluga podrazumijeva da akteri ovlašteni za pružanje tih usluga raspolažu potrebnim resursima, kao što je stručno osoblje specijalizirano za pružanje tih usluga. |
| --- | --- |

(112)

Kako je objašnjeno u uvodnoj izjavi 38., IRIS-H pružaju skup socijalnih usluga svojim socijalno ugroženim pacijentima i njihovim obiteljima. Ovisno o potrebama pacijenata, te usluge obuhvaćaju psihološko-socijalnu pomoć, socijalno-administrativnu ili socijalno-materijalnu pomoć. Specifična narav socijalnih usluga podrazumijeva da akteri ovlašteni za pružanje tih usluga raspolažu potrebnim resursima, kao što je stručno osoblje specijalizirano za pružanje tih usluga.

| (113) | Nesumnjivo je da dodatne socijalne djelatnosti koje IRIS-H navodno moraju obavljati imaju isključivo socijalnu svrhu. Međutim, kako proizlazi iz sudske prakse Suda Europske unije, posve socijalna svrha sustava na temelju kojeg su određenom subjektu povjerene zadaće sama nije dovoljna da, općenito govoreći, isključi gospodarsku narav tih zadaća (155). |
| --- | --- |

(113)

Nesumnjivo je da dodatne socijalne djelatnosti koje IRIS-H navodno moraju obavljati imaju isključivo socijalnu svrhu. Međutim, kako proizlazi iz sudske prakse Suda Europske unije, posve socijalna svrha sustava na temelju kojeg su određenom subjektu povjerene zadaće sama nije dovoljna da, općenito govoreći, isključi gospodarsku narav tih zadaća (155).

155

| (114) | U svojoj odluci o pokretanju postupka Komisija je nastojala odgovoriti na pitanje predstavljaju li dodatne socijalne djelatnosti koje IRIS-H navodno obavljaju gospodarsku djelatnost. U svojem odgovoru na odluku Komisije o pokretanju postupka belgijske vlast tvrde da socijalne djelatnosti nemaju gospodarski karakter jer ne čine dio tržišnog natjecanja. Međutim, podnositelji pritužbe tvrde da nije moguće razlikovati socijalne djelatnosti od bolničkih djelatnosti, koje imaju gospodarski karakter. Iako je Komisija pažljivo ispitala argumente belgijskih vlasti, ne može isključiti da obavljanje dodatnih socijalnih aktivnosti predstavlja gospodarsku djelatnost. Osim toga, kako je objašnjeno u nastavku (vidjeti uvodnu izjavu 165.), Komisija smatra da se dodatne gospodarske djelatnosti u stvarnosti ne mogu razlikovati od bolničkih djelatnosti gospodarske prirode. |
| --- | --- |

(114)

U svojoj odluci o pokretanju postupka Komisija je nastojala odgovoriti na pitanje predstavljaju li dodatne socijalne djelatnosti koje IRIS-H navodno obavljaju gospodarsku djelatnost. U svojem odgovoru na odluku Komisije o pokretanju postupka belgijske vlast tvrde da socijalne djelatnosti nemaju gospodarski karakter jer ne čine dio tržišnog natjecanja. Međutim, podnositelji pritužbe tvrde da nije moguće razlikovati socijalne djelatnosti od bolničkih djelatnosti, koje imaju gospodarski karakter. Iako je Komisija pažljivo ispitala argumente belgijskih vlasti, ne može isključiti da obavljanje dodatnih socijalnih aktivnosti predstavlja gospodarsku djelatnost. Osim toga, kako je objašnjeno u nastavku (vidjeti uvodnu izjavu 165.), Komisija smatra da se dodatne gospodarske djelatnosti u stvarnosti ne mogu razlikovati od bolničkih djelatnosti gospodarske prirode.

| (115) | U svrhu nastavka procjene, u nastavku ove odluke pretpostavlja se da pružanje dodatnih socijalnih usluga predstavlja djelatnost gospodarske prirode. |
| --- | --- |

(115)

U svrhu nastavka procjene, u nastavku ove odluke pretpostavlja se da pružanje dodatnih socijalnih usluga predstavlja djelatnost gospodarske prirode.

Povezane djelatnosti

| (116) | Kako je navedeno u uvodnoj izjavi 41., IRIS-H također sudjeluju u skupu povezanih djelatnosti. Komisija primjećuje da se čini da određene djelatnosti, ako se ocjenjuju odvojeno od glavnih djelatnosti IRIS-H-a, nisu djelatnosti gospodarske prirode (primjerice, istraživačke djelatnosti), dok se za ostale na prvi pogled čini da su gospodarske djelatnosti (primjerice, bolnička kantina ili časopis za pacijente i posjetitelje). Međutim, može se istaknuti da se, zbog njihove uske povezanosti s glavnim (gospodarskim) djelatnostima IRIS-H-a, može smatrati da skup spomenutih povezanih aktivnosti također predstavlja gospodarske djelatnosti. |
| --- | --- |

(116)

Kako je navedeno u uvodnoj izjavi 41., IRIS-H također sudjeluju u skupu povezanih djelatnosti. Komisija primjećuje da se čini da određene djelatnosti, ako se ocjenjuju odvojeno od glavnih djelatnosti IRIS-H-a, nisu djelatnosti gospodarske prirode (primjerice, istraživačke djelatnosti), dok se za ostale na prvi pogled čini da su gospodarske djelatnosti (primjerice, bolnička kantina ili časopis za pacijente i posjetitelje). Međutim, može se istaknuti da se, zbog njihove uske povezanosti s glavnim (gospodarskim) djelatnostima IRIS-H-a, može smatrati da skup spomenutih povezanih aktivnosti također predstavlja gospodarske djelatnosti.

| (117) | U svrhu nastavka procjene, u nastavku ove odluke pretpostavlja se da povezane aktivnosti predstavljaju djelatnosti gospodarske prirode. |
| --- | --- |

(117)

U svrhu nastavka procjene, u nastavku ove odluke pretpostavlja se da povezane aktivnosti predstavljaju djelatnosti gospodarske prirode.

7.2.1.2.   Gospodarska prednost

Gospodarska prednost

Opća procjena

| (118) | U smislu članka 107. stavka 1. UFEU-a, prednost znači svaka gospodarska prednost koju poduzetnik ne bi ostvario u uobičajenim tržišnim uvjetima, odnosno bez intervencije države (156). Važan je samo učinak mjere na poduzetnika, a ne razlog ili cilj intervencije države (157). Prednost postoji ako je financijsko stanje poduzetnika poboljšano zahvaljujući intervenciji države. |
| --- | --- |

(118)

U smislu članka 107. stavka 1. UFEU-a, prednost znači svaka gospodarska prednost koju poduzetnik ne bi ostvario u uobičajenim tržišnim uvjetima, odnosno bez intervencije države (156). Važan je samo učinak mjere na poduzetnika, a ne razlog ili cilj intervencije države (157). Prednost postoji ako je financijsko stanje poduzetnika poboljšano zahvaljujući intervenciji države.

156

157

| (119) | U ovom slučaju valja primijetiti da su različiti sustavi javnog financiranja (kako su opisani u odjeljku 2.5.1.) koji pokrivaju opće i dodatne bolničke djelatnosti, među kojima i nadoknada deficita, bolnicama IRIS omogućili da iskoristit skup mjera u svrhu olakšavanja troškova koje inače snose pružatelji te vrste djelatnosti. Prema tome, podložno ispitivanju u pogledu načela presude Altmark provedenom u razmatranjima navedenim u nastavku, može se smatrati da se mehanizamom nadoknade deficita koji je predmetom ove odluke bolnicama IRIS daje gospodarska prednost koju ne bi imale u uobičajenim tržišnim uvjetima, odnosno bez intervencije države. |
| --- | --- |

(119)

U ovom slučaju valja primijetiti da su različiti sustavi javnog financiranja (kako su opisani u odjeljku 2.5.1.) koji pokrivaju opće i dodatne bolničke djelatnosti, među kojima i nadoknada deficita, bolnicama IRIS omogućili da iskoristit skup mjera u svrhu olakšavanja troškova koje inače snose pružatelji te vrste djelatnosti. Prema tome, podložno ispitivanju u pogledu načela presude Altmark provedenom u razmatranjima navedenim u nastavku, može se smatrati da se mehanizamom nadoknade deficita koji je predmetom ove odluke bolnicama IRIS daje gospodarska prednost koju ne bi imale u uobičajenim tržišnim uvjetima, odnosno bez intervencije države.

Altmark

| (120) | Komisija primjećuje da bi se moglo smatrati da javno financiranja bolnica IRIS nije donijelo nikakvu prednost tim bolnicama pod uvjetom da se sastojalo samo od dodjele nadoknade za usluge koje te bolnice pružaju u skladu s pripadajućim obvezama javne usluge, ako su ispunjeni uvjeti utvrđeni u presudi Altmark. |
| --- | --- |

(120)

Komisija primjećuje da bi se moglo smatrati da javno financiranja bolnica IRIS nije donijelo nikakvu prednost tim bolnicama pod uvjetom da se sastojalo samo od dodjele nadoknade za usluge koje te bolnice pružaju u skladu s pripadajućim obvezama javne usluge, ako su ispunjeni uvjeti utvrđeni u presudi Altmark.

| (121) | Sud Europske unije u toj je presudi utvrdio da nadoknada troškova koji nastaju prilikom pružanja usluge od općeg gospodarskog interesa putem državnih sredstava ne predstavlja prednost pod uvjetom da su ispunjeni sljedeći kumulativni uvjeti (158):






  (a) | podupirani poduzetnik mora zaista imati obvezu pružanja javnih usluga, a ta obveza mora biti jasno definirana; |
| --- | --- | --- |

(121)

Sud Europske unije u toj je presudi utvrdio da nadoknada troškova koji nastaju prilikom pružanja usluge od općeg gospodarskog interesa putem državnih sredstava ne predstavlja prednost pod uvjetom da su ispunjeni sljedeći kumulativni uvjeti (158):

158

(a)

podupirani poduzetnik mora zaista imati obvezu pružanja javnih usluga, a ta obveza mora biti jasno definirana;

| (b) | kriteriji na temelju kojih se nadoknada računa moraju biti prethodno utvrđeni na nepristrani i transparentni način; |
| --- | --- |

(b)

kriteriji na temelju kojih se nadoknada računa moraju biti prethodno utvrđeni na nepristrani i transparentni način;

| (c) | nadoknada ne smije premašivati iznos potreban za pokrivanje svih ili dijela troškova nastalih izvršenjem obveza pružanja javne usluge, uzimajući u obzir povezane račune, kao i razumnu dobit za izvršenje tih obveza; |
| --- | --- |

(c)

nadoknada ne smije premašivati iznos potreban za pokrivanje svih ili dijela troškova nastalih izvršenjem obveza pružanja javne usluge, uzimajući u obzir povezane račune, kao i razumnu dobit za izvršenje tih obveza;

| (d) | ako se izbor poduzetnika zaduženog za izvršenje obveza javne usluge ne vrši u okviru postupka javne nabave koji se provodi u svrhu odabira kandidata koji može pružati te usluge po najnižem trošku za zajednicu, razina potrebne nadoknade utvrđuje se na temelju analize troškova koje bi u sklopu izvršavanja tih obveza malo prosječno poduzeće kojim se dobro upravlja i koje je dobro opremljeno. |
| --- | --- |

(d)

ako se izbor poduzetnika zaduženog za izvršenje obveza javne usluge ne vrši u okviru postupka javne nabave koji se provodi u svrhu odabira kandidata koji može pružati te usluge po najnižem trošku za zajednicu, razina potrebne nadoknade utvrđuje se na temelju analize troškova koje bi u sklopu izvršavanja tih obveza malo prosječno poduzeće kojim se dobro upravlja i koje je dobro opremljeno.

| (122) | Načela i razmatranja utvrđena u presudi Altmark primjenjuju se ex tunc, odnosno, jednako se primjenjuju i na pravne odnose koji su postojali prije donošenja predmetne presude (159). Prema tome, kriteriji procjene utvrđeni u presudi Altmark u potpunosti su primjenjivi na činjeničnu i pravnu situaciju u ovom slučaju, čak i što se tiče potpore dodijeljene bolnicama IRIS prije datuma donošenja presude Altmark (160). |
| --- | --- |

(122)

Načela i razmatranja utvrđena u presudi Altmark primjenjuju se ex tunc, odnosno, jednako se primjenjuju i na pravne odnose koji su postojali prije donošenja predmetne presude (159). Prema tome, kriteriji procjene utvrđeni u presudi Altmark u potpunosti su primjenjivi na činjeničnu i pravnu situaciju u ovom slučaju, čak i što se tiče potpore dodijeljene bolnicama IRIS prije datuma donošenja presude Altmark (160).

ex tunc

159

160

| (123) | Za potrebe ove odluke Komisija je odlučila prvo ispitati četvrti kriterij Altmark (za koji valja utvrditi je li izbor poduzetnika koji pruža uslugu od općeg gospodarskog interesa proveden u okviru postupka javne nabave ili, u suprotnom, je li nadoknada isplaćena za tu uslugu od općeg gospodarskog interesa bila utemeljena na analizi troškova srednjeg poduzetnika kojim se dobro upravlja). Komisija utvrđuje da IRIS-H nisu odabrane u okviru postupka javne nabave za obveze pružanja javne usluge koje dodjeljuju belgijske vlasti. Stoga možemo zaključiti da je u ovom slučaju ispunjen prvi dio predmetnog kriterija. |
| --- | --- |

(123)

Za potrebe ove odluke Komisija je odlučila prvo ispitati četvrti kriterij Altmark (za koji valja utvrditi je li izbor poduzetnika koji pruža uslugu od općeg gospodarskog interesa proveden u okviru postupka javne nabave ili, u suprotnom, je li nadoknada isplaćena za tu uslugu od općeg gospodarskog interesa bila utemeljena na analizi troškova srednjeg poduzetnika kojim se dobro upravlja). Komisija utvrđuje da IRIS-H nisu odabrane u okviru postupka javne nabave za obveze pružanja javne usluge koje dodjeljuju belgijske vlasti. Stoga možemo zaključiti da je u ovom slučaju ispunjen prvi dio predmetnog kriterija.

| (124) | Što se tiče drugog dijela ispitivanog kriterija, Komisija prvo primjećuje da belgijske vlasti nisu istaknule da IRIS-H u tom smislu predstavljaju učinkovita poduzeća. Nadalje, Komisija je utvrdila da podaci koje su dostavile belgijske vlasti i podnositelji pritužbe nisu dovoljni kako bi se ustanovilo da mehanizmi nadoknade troškova nastalih izvršenjem obveza javne usluge nametnutih bolnicama IRIS poštuju kriterij učinkovitog operatora u smislu četvrtog zahtjeva utvrđenog u presudi Altmark. Ništa ne ukazuje na to da je isplaćena nadoknada utvrđena na temelju analize troškova srednjeg poduzeća s istim značajkama kao što su one utvrđene relevantnom sudskom praksom sudova Unije. Osim toga, ne postoje dostatni elementi koji dokazuju da se same IRIS-H mogu smatrati srednjim poduzećima kojima se dobro upravlja i koja su dobro opremljena. Čini se da u svrhu utvrđivanja dodijeljene nadoknade nisu uzeta u obzir razmatranja koja se odnose na zdravo upravljanje ili na primjerenost opreme. Konačno, valja istaknuti da mehanizam nadoknade deficita IRIS-H-a do kojeg dolazi uslijed pružanja usluga od općeg gospodarskog interesa i povezanih djelatnosti, ne uzimajući u obzir učinkovitost upravljanja bolnicama, ne ispunjava četvrti kriterij Altmark. |
| --- | --- |

(124)

Što se tiče drugog dijela ispitivanog kriterija, Komisija prvo primjećuje da belgijske vlasti nisu istaknule da IRIS-H u tom smislu predstavljaju učinkovita poduzeća. Nadalje, Komisija je utvrdila da podaci koje su dostavile belgijske vlasti i podnositelji pritužbe nisu dovoljni kako bi se ustanovilo da mehanizmi nadoknade troškova nastalih izvršenjem obveza javne usluge nametnutih bolnicama IRIS poštuju kriterij učinkovitog operatora u smislu četvrtog zahtjeva utvrđenog u presudi Altmark. Ništa ne ukazuje na to da je isplaćena nadoknada utvrđena na temelju analize troškova srednjeg poduzeća s istim značajkama kao što su one utvrđene relevantnom sudskom praksom sudova Unije. Osim toga, ne postoje dostatni elementi koji dokazuju da se same IRIS-H mogu smatrati srednjim poduzećima kojima se dobro upravlja i koja su dobro opremljena. Čini se da u svrhu utvrđivanja dodijeljene nadoknade nisu uzeta u obzir razmatranja koja se odnose na zdravo upravljanje ili na primjerenost opreme. Konačno, valja istaknuti da mehanizam nadoknade deficita IRIS-H-a do kojeg dolazi uslijed pružanja usluga od općeg gospodarskog interesa i povezanih djelatnosti, ne uzimajući u obzir učinkovitost upravljanja bolnicama, ne ispunjava četvrti kriterij Altmark.

| (125) | Prema tome, Komisija smatra da četvrti kriterij utvrđen u presudi Altmark u ovom slučaju nije ispunjen. Budući da su uvjeti utvrđeni u presudi Altmark kumulativni, činjenica da jedan od njih nije ispunjen nužno dovodi do zaključka da mehanizam nadoknade deficita koji se ispituje u ovoj odluci dovodi do gospodarske prednosti u smislu članka 107. stavka 1. UFEU-a. |
| --- | --- |

(125)

Prema tome, Komisija smatra da četvrti kriterij utvrđen u presudi Altmark u ovom slučaju nije ispunjen. Budući da su uvjeti utvrđeni u presudi Altmark kumulativni, činjenica da jedan od njih nije ispunjen nužno dovodi do zaključka da mehanizam nadoknade deficita koji se ispituje u ovoj odluci dovodi do gospodarske prednosti u smislu članka 107. stavka 1. UFEU-a.

7.2.1.3.   Selektivnost

Selektivnost

| (126) | Kako bi bila obuhvaćena područjem primjene članka 107. Stavka 1. UFEU-a, državnom mjerom mora stavljati „određeni(e) poduzetnik(e) ili proizvodnj(u) određene robe” u povoljniji položaj. Prema tome, samo su mjere kojima se poduzetnici stavljaju u povoljniji položaj na način da im se daje selektivna prednost obuhvaćene načelom potpore. |
| --- | --- |

(126)

Kako bi bila obuhvaćena područjem primjene članka 107. Stavka 1. UFEU-a, državnom mjerom mora stavljati „određeni(e) poduzetnik(e) ili proizvodnj(u) određene robe” u povoljniji položaj. Prema tome, samo su mjere kojima se poduzetnici stavljaju u povoljniji položaj na način da im se daje selektivna prednost obuhvaćene načelom potpore.

| (127) | Komisija primjećuje da se mehanizam nadoknade koji se provodi u svrhu pokrivanja deficitâ briselskih bolnica (vidjeti uvodnu izjavu 44.), ali ne i privatnih bolnica, mora smatrati selektivnim jer isključuje privatne bolnice i sve ostale pružatelje usluga zdravstvene skrbi, kao i operatore iz drugih sektora djelatnosti. |
| --- | --- |

(127)

Komisija primjećuje da se mehanizam nadoknade koji se provodi u svrhu pokrivanja deficitâ briselskih bolnica (vidjeti uvodnu izjavu 44.), ali ne i privatnih bolnica, mora smatrati selektivnim jer isključuje privatne bolnice i sve ostale pružatelje usluga zdravstvene skrbi, kao i operatore iz drugih sektora djelatnosti.

7.2.2.   Državna sredstva

Državna sredstva

| (128) | Kako bi se mjera smatrala državnom potporom u smislu članka 107. stavka 1. UFEU-a, mora ju dodijeliti država ili mora biti dodijeljena iz državnih sredstava. Državna sredstva podrazumijevaju sva sredstva javnog sektora (161), uključujući sredstva unutardržavnih tijela (decentraliziranih tijela, saveznih jedinica, regionalnih i drugih tijela) (162). |
| --- | --- |

(128)

Kako bi se mjera smatrala državnom potporom u smislu članka 107. stavka 1. UFEU-a, mora ju dodijeliti država ili mora biti dodijeljena iz državnih sredstava. Državna sredstva podrazumijevaju sva sredstva javnog sektora (161), uključujući sredstva unutardržavnih tijela (decentraliziranih tijela, saveznih jedinica, regionalnih i drugih tijela) (162).

161

162

| (129) | U ovom slučaju izvor nadoknade deficitâ koju IRIS-H primaju od svojih općina za pružanje usluga od općeg gospodarskog interesa i povezanih djelatnosti predstavljaju javna sredstva i pripisiv je državi. |
| --- | --- |

(129)

U ovom slučaju izvor nadoknade deficitâ koju IRIS-H primaju od svojih općina za pružanje usluga od općeg gospodarskog interesa i povezanih djelatnosti predstavljaju javna sredstva i pripisiv je državi.

7.2.3.   Narušavanje tržišnog natjecanja i učinci na trgovinu

Narušavanje tržišnog natjecanja i učinci na trgovinu

| (130) | Javna potpora poduzetnicima predstavlja državnu potporu u smislu članka 107. stavka 1. UFEU-a samo ako „narušava ili prijeti da će narušiti tržišno natjecanje”, i to samo „u mjeri u kojoj utječe na trgovinu među državama članicama”. |
| --- | --- |

(130)

Javna potpora poduzetnicima predstavlja državnu potporu u smislu članka 107. stavka 1. UFEU-a samo ako „narušava ili prijeti da će narušiti tržišno natjecanje”, i to samo „u mjeri u kojoj utječe na trgovinu među državama članicama”.

7.2.3.1.   Narušavanje tržišnog natjecanja

Narušavanje tržišnog natjecanja

| (131) | Smatra se da mjera potpore koju dodjeljuje država narušava ili prijeti da će narušiti tržišno natjecanje ako može dovesti do jačanja konkurentskog položaja primatelja u odnosu na poduzetnike s kojima se tržišno natječe (163). U praksi se pretpostavlja da je do narušavanja tržišnog natjecanja došlo ako je država dodijelila financijsku prednost poduzetniku u liberaliziranom sektoru u kojom postoji ili može postojati tržišno natjecanje. |
| --- | --- |

(131)

Smatra se da mjera potpore koju dodjeljuje država narušava ili prijeti da će narušiti tržišno natjecanje ako može dovesti do jačanja konkurentskog položaja primatelja u odnosu na poduzetnike s kojima se tržišno natječe (163). U praksi se pretpostavlja da je do narušavanja tržišnog natjecanja došlo ako je država dodijelila financijsku prednost poduzetniku u liberaliziranom sektoru u kojom postoji ili može postojati tržišno natjecanje.

163

| (132) | Uzimajući u obzir određeni stupanj tržišnog natjecanja između javnih bolnica, privatnih bolnica i drugih ustanova za pružanje zdravstvene skrbi, javno financiranje dodijeljeno ustanovama koje pružaju zdravstvenu skrb (među kojima su i IRIS-H) u svrhu financiranja bolničkih djelatnosti koje provode može dovesti do narušavanja tržišnog natjecanja. Isto vrijedi za dodatne socijalne usluge koje pružaju IRIS-H. |
| --- | --- |

(132)

Uzimajući u obzir određeni stupanj tržišnog natjecanja između javnih bolnica, privatnih bolnica i drugih ustanova za pružanje zdravstvene skrbi, javno financiranje dodijeljeno ustanovama koje pružaju zdravstvenu skrb (među kojima su i IRIS-H) u svrhu financiranja bolničkih djelatnosti koje provode može dovesti do narušavanja tržišnog natjecanja. Isto vrijedi za dodatne socijalne usluge koje pružaju IRIS-H.

7.2.3.2.   Učinci na trgovinu između država članica

Učinci na trgovinu između država članica

Opća načela

| (133) | Sudovi Unije ocijenili su da „ako se državnom financijskom potporom jača položaj određenog poduzetnika u odnosu na konkurentske poduzetnika u pogledu trgovine unutar EU-a, smatra se da je ta potpora utjecala na konkurentske poduzetnike” (164). |
| --- | --- |

(133)

Sudovi Unije ocijenili su da „ako se državnom financijskom potporom jača položaj određenog poduzetnika u odnosu na konkurentske poduzetnika u pogledu trgovine unutar EU-a, smatra se da je ta potpora utjecala na konkurentske poduzetnike” (164).

ako se državnom financijskom potporom jača položaj određenog poduzetnika u odnosu na konkurentske poduzetnika u pogledu trgovine unutar EU-a, smatra se da je ta potpora utjecala na konkurentske poduzetnike

164

| (134) | Može se smatrati da javna potpora utječe na trgovinu unutar EU-a čak i ako korisnici ne sudjeluju izravno u prekograničnoj trgovini. Primjerice, subvencija može otežati ulazak operatora iz drugih država članica na tržište na način da održava ili povećava lokalnu ponudu (165), ili može otežati njihovu primjenu prava na poslovni nastan. |
| --- | --- |

(134)

Može se smatrati da javna potpora utječe na trgovinu unutar EU-a čak i ako korisnici ne sudjeluju izravno u prekograničnoj trgovini. Primjerice, subvencija može otežati ulazak operatora iz drugih država članica na tržište na način da održava ili povećava lokalnu ponudu (165), ili može otežati njihovu primjenu prava na poslovni nastan.

165

| (135) | Iz ustaljene sudske prakse proizlazi da Komisija ne mora provesti gospodarsku analizu stvarnog stanja na predmetnim tržištima, na dijelu tržišta poduzetnika koji primaju pomoć, položaja konkurentskih poduzetnika ili trgovine između država članica (166). U slučaju nezakonito dodijeljene državne potpore Komisija ne mora dokazati stvarni učinak koji je ta potpora imala na tržišno natjecanje i trgovinu. |
| --- | --- |

(135)

Iz ustaljene sudske prakse proizlazi da Komisija ne mora provesti gospodarsku analizu stvarnog stanja na predmetnim tržištima, na dijelu tržišta poduzetnika koji primaju pomoć, položaja konkurentskih poduzetnika ili trgovine između država članica (166). U slučaju nezakonito dodijeljene državne potpore Komisija ne mora dokazati stvarni učinak koji je ta potpora imala na tržišno natjecanje i trgovinu.

166

| (136) | Međutim, učinak na trgovinu unutar EU-a ne može biti u potpunosti hipotetski ili pretpostavljen. Potrebno je dokazati na koji način mjera ugrožava ili može ugroziti tržišno natjecanje te može imati učinak na trgovinsku razmjenu među državama članicama na temelju predvidljivih učinaka mjere (167). |
| --- | --- |

(136)

Međutim, učinak na trgovinu unutar EU-a ne može biti u potpunosti hipotetski ili pretpostavljen. Potrebno je dokazati na koji način mjera ugrožava ili može ugroziti tržišno natjecanje te može imati učinak na trgovinsku razmjenu među državama članicama na temelju predvidljivih učinaka mjere (167).

167

| (137) | U tom pogledu Komisija je u nekoliko predmeta (168) ocijenila da određene aktivnosti imaju u potpunosti lokalnu narav i ne proizvode takav učinak. Čini se da je potrebno osobito provjeriti nudi li korisnik robu ili usluge na ograničenom području države članice, može li privući klijente iz drugih država članica te može li se predvidjeti da će mjera imati tek zanemarivi učinak na prekogranične uvjete za ulaganje ili osnivanje poduzeća. |
| --- | --- |

(137)

U tom pogledu Komisija je u nekoliko predmeta (168) ocijenila da određene aktivnosti imaju u potpunosti lokalnu narav i ne proizvode takav učinak. Čini se da je potrebno osobito provjeriti nudi li korisnik robu ili usluge na ograničenom području države članice, može li privući klijente iz drugih država članica te može li se predvidjeti da će mjera imati tek zanemarivi učinak na prekogranične uvjete za ulaganje ili osnivanje poduzeća.

168

Procjena

| (138) | U skladu s prethodno navedenim načelima, Komisija ističe da se učinak na trgovinu može utvrditi s obzirom na različite čimbenike, prvenstveno s obzirom na „klijenta” (koji je povezan s područjem na kojem se nude roba i usluga i područjem porijekla klijenata) te na „dobavljača” (pitanje je stvara li određena mjera prepreke prekograničnim ulaganjima i osnivanjima poduzeća za pružatelje usluga koji predstavljaju stvarnu ili moguću konkurenciju). Kako bi se utvrdilo utječe li mjera na trgovinu između država članica, dovoljno je utvrditi postojanje učinka na trgovinu koji proizlazi iz najmanje jednog od ovih čimbenika. |
| --- | --- |

(138)

U skladu s prethodno navedenim načelima, Komisija ističe da se učinak na trgovinu može utvrditi s obzirom na različite čimbenike, prvenstveno s obzirom na „klijenta” (koji je povezan s područjem na kojem se nude roba i usluga i područjem porijekla klijenata) te na „dobavljača” (pitanje je stvara li određena mjera prepreke prekograničnim ulaganjima i osnivanjima poduzeća za pružatelje usluga koji predstavljaju stvarnu ili moguću konkurenciju). Kako bi se utvrdilo utječe li mjera na trgovinu između država članica, dovoljno je utvrditi postojanje učinka na trgovinu koji proizlazi iz najmanje jednog od ovih čimbenika.

| (139) | Što se tiče učinka mjera na strani „klijenta”, Komisija u ovom slučaju primjećuje da zdravstveni sektor općenito i, konkretno, sektor zdravstvene skrbi koja se pruža u bolničkom okruženju predstavljaju predmet trgovine unutar Unije. Komisija također primjećuje da raste prekogranična mobilnost pacijenata. Doduše, usluge zdravstvene skrbi i dalje su pod nadležnošću država članica, a mobilnost pacijenata podliježe strogim odredbama kojima su uređene intervencije u nacionalne sustave socijalne sigurnosti. U praksi se bolnička skrb općenito pruža u blizini prebivališta pacijenta, u kulturnom okruženju koje je poznato pacijentu i koje mu omogućuje da uspostavi odnos povjerenja s liječnicima koji pružaju skrb. Do prekograničnog kretanja osobito dolazi u pograničnim regijama ili u slučaju da pacijenti žele izrazito specijalizirano liječenje određenog zdravstvenog problema. |
| --- | --- |

(139)

Što se tiče učinka mjera na strani „klijenta”, Komisija u ovom slučaju primjećuje da zdravstveni sektor općenito i, konkretno, sektor zdravstvene skrbi koja se pruža u bolničkom okruženju predstavljaju predmet trgovine unutar Unije. Komisija također primjećuje da raste prekogranična mobilnost pacijenata. Doduše, usluge zdravstvene skrbi i dalje su pod nadležnošću država članica, a mobilnost pacijenata podliježe strogim odredbama kojima su uređene intervencije u nacionalne sustave socijalne sigurnosti. U praksi se bolnička skrb općenito pruža u blizini prebivališta pacijenta, u kulturnom okruženju koje je poznato pacijentu i koje mu omogućuje da uspostavi odnos povjerenja s liječnicima koji pružaju skrb. Do prekograničnog kretanja osobito dolazi u pograničnim regijama ili u slučaju da pacijenti žele izrazito specijalizirano liječenje određenog zdravstvenog problema.

| (140) | U ovom slučaju Komisija ocjenjuje da predmetne mjere mogu utjecati na trgovinu između država članica. Pojedinosti iz ovog predmeta razlikuju ga od predmeta u kojima se smatralo da javne potpore dodijeljene bolnicama ne utječu na trgovinu između država članica (169). Komisija se pri donošenju ovog zaključka osobito oslanja na kombinaciju sljedećih elemenata:






  (a) | IRIS-H obuhvaćaju izrazito specijalizirane bolnice međunarodnog ugleda. Sveučilišna dječja bolnica Reine Fabiola i Institut Bordet specijalizirani su za pedijatrijsku skrb, odnosno liječenje raka, dok sveučilišne bolnice CHU Saint-Pierre i CHU Brugmann pružaju različite oblike specijalizirane skrbi i uživaju međunarodni ugled. Bolnice koje uživaju takav ugled mogu privući međunarodne pacijente, osobito one iz drugih država članica, neovisno o činjenici da se zadaća IRIS-H-a sastoji u pružanju socijalnih usluga zdravstvene skrbi lokalnoj zajednici u Bruxellesu (vidjeti odjeljak 7.3.4.1.). |
| --- | --- | --- |

(140)

U ovom slučaju Komisija ocjenjuje da predmetne mjere mogu utjecati na trgovinu između država članica. Pojedinosti iz ovog predmeta razlikuju ga od predmeta u kojima se smatralo da javne potpore dodijeljene bolnicama ne utječu na trgovinu između država članica (169). Komisija se pri donošenju ovog zaključka osobito oslanja na kombinaciju sljedećih elemenata:

169

(a)

IRIS-H obuhvaćaju izrazito specijalizirane bolnice međunarodnog ugleda. Sveučilišna dječja bolnica Reine Fabiola i Institut Bordet specijalizirani su za pedijatrijsku skrb, odnosno liječenje raka, dok sveučilišne bolnice CHU Saint-Pierre i CHU Brugmann pružaju različite oblike specijalizirane skrbi i uživaju međunarodni ugled. Bolnice koje uživaju takav ugled mogu privući međunarodne pacijente, osobito one iz drugih država članica, neovisno o činjenici da se zadaća IRIS-H-a sastoji u pružanju socijalnih usluga zdravstvene skrbi lokalnoj zajednici u Bruxellesu (vidjeti odjeljak 7.3.4.1.).

| (b) | Briselske bolnice IRIS nalaze se relativno blizu velikim gradovima u Francuskoj, Nizozemskoj i Njemačkoj. Primjerice, gradovi Aix-la-Chapelle, Lille, Eindhoven i Rotterdam nalaze se na udaljenosti manjoj od 150 kilometara. Osim toga, Bruxelles je izravno povezan s drugim velikim europskim gradovima kao što su Pariz, London, Amsterdam i Köln zahvaljujući brzim željezničkim vezama, koji omogućuju putovanja kraća od dva sata. Konačno, Bruxelles ima međunarodnu zračnu luku koja nudi letove prema svim velikim europskim i međunarodnim centrima. Zahvaljujući zemljopisnom položaju Bruxellesa i brojnim vezama koje nudi, međunarodni pacijenti koje se žele liječiti u bolnicama IRIS mogu jednostavno doputovati do njih, osobito ako žive u blizini belgijske granice ili u nekom od gradova povezanih s Bruxellesom brzom željezničkom vezom. |
| --- | --- |

(b)

Briselske bolnice IRIS nalaze se relativno blizu velikim gradovima u Francuskoj, Nizozemskoj i Njemačkoj. Primjerice, gradovi Aix-la-Chapelle, Lille, Eindhoven i Rotterdam nalaze se na udaljenosti manjoj od 150 kilometara. Osim toga, Bruxelles je izravno povezan s drugim velikim europskim gradovima kao što su Pariz, London, Amsterdam i Köln zahvaljujući brzim željezničkim vezama, koji omogućuju putovanja kraća od dva sata. Konačno, Bruxelles ima međunarodnu zračnu luku koja nudi letove prema svim velikim europskim i međunarodnim centrima. Zahvaljujući zemljopisnom položaju Bruxellesa i brojnim vezama koje nudi, međunarodni pacijenti koje se žele liječiti u bolnicama IRIS mogu jednostavno doputovati do njih, osobito ako žive u blizini belgijske granice ili u nekom od gradova povezanih s Bruxellesom brzom željezničkom vezom.

| (c) | Regija glavnog grada Bruxellesa općenito i IRIS-H jesu višejezični. Francuski i nizozemski su službeni jezici, a IRIS-H moraju pružati usluge na obama navedenim jezicima. Prema tome, te su bolnice osobito atraktivne državljanima Francuske i Nizozemske. Osim toga, engleski jezik izrazito je raširen u regiji glavnog grada Bruxellesa, što olakšava pristup pacijentima iz vrlo različitih okruženja. |
| --- | --- |

(c)

Regija glavnog grada Bruxellesa općenito i IRIS-H jesu višejezični. Francuski i nizozemski su službeni jezici, a IRIS-H moraju pružati usluge na obama navedenim jezicima. Prema tome, te su bolnice osobito atraktivne državljanima Francuske i Nizozemske. Osim toga, engleski jezik izrazito je raširen u regiji glavnog grada Bruxellesa, što olakšava pristup pacijentima iz vrlo različitih okruženja.

| (d) | U regiji glavnog grada Bruxellesa živi veliki broj državljana drugih država članica. Od 321 europskog grada obuhvaćenog „anketom o gradovima” Eurostata, Bruxelles je imao drugu najvišu stopu stanovnika koji su državljani trećih zemalja (33,8 % u 2012.) te drugu najvišu stopu stanovnika koji su državljani drugih država članica Europske unije (20,3 % u 2012.) (170). Državljani drugih država članica Europske unije često mogu odabrati mjesto u kojem žele primiti liječničku skrb; najčešće je to država čiji su državljani ili država u kojoj žive. |
| --- | --- |

(d)

U regiji glavnog grada Bruxellesa živi veliki broj državljana drugih država članica. Od 321 europskog grada obuhvaćenog „anketom o gradovima” Eurostata, Bruxelles je imao drugu najvišu stopu stanovnika koji su državljani trećih zemalja (33,8 % u 2012.) te drugu najvišu stopu stanovnika koji su državljani drugih država članica Europske unije (20,3 % u 2012.) (170). Državljani drugih država članica Europske unije često mogu odabrati mjesto u kojem žele primiti liječničku skrb; najčešće je to država čiji su državljani ili država u kojoj žive.

170

| (141) | Što se tiče dodatnih socijalnih djelatnosti IRIS-H-a, Komisija primjećuje da, budući da se ne može isključiti da provođenje tih djelatnosti predstavlja gospodarsku djelatnosti te s obzirom na uske veze koje postoje između tih djelatnosti i općih gospodarskih djelatnosti IRIS-H-a, u tom se pogledu može primjenjivati prethodno izloženi argument. Međutim, uzimajući u obzir razmatranja navedena u nastavku (vidjeti odjeljak 7.3.), Komisija smatra da, iako javno financiranje dodatnih socijalnih usluga utječe na trgovinu između država članica, financiranje dodijeljeno tim aktivnostima predstavlja državnu potporu spojivu s unutarnjim tržištem. Zbog postupovne učinkovitosti na kraju nije potrebno utvrditi utječe li javno financiranje dodatnih socijalnih djelatnosti na trgovinu između država članica. |
| --- | --- |

(141)

Što se tiče dodatnih socijalnih djelatnosti IRIS-H-a, Komisija primjećuje da, budući da se ne može isključiti da provođenje tih djelatnosti predstavlja gospodarsku djelatnosti te s obzirom na uske veze koje postoje između tih djelatnosti i općih gospodarskih djelatnosti IRIS-H-a, u tom se pogledu može primjenjivati prethodno izloženi argument. Međutim, uzimajući u obzir razmatranja navedena u nastavku (vidjeti odjeljak 7.3.), Komisija smatra da, iako javno financiranje dodatnih socijalnih usluga utječe na trgovinu između država članica, financiranje dodijeljeno tim aktivnostima predstavlja državnu potporu spojivu s unutarnjim tržištem. Zbog postupovne učinkovitosti na kraju nije potrebno utvrditi utječe li javno financiranje dodatnih socijalnih djelatnosti na trgovinu između država članica.

| (142) | Ista razmatranja se primjenjuju na povezane aktivnosti IRIS-H-a (vidjeti uvodne izjave 41., 116. i 117.). Kako tvrdi Komisija, kad bi javno financiranje (ako je to slučaj) većine povezanih aktivnosti IRIS-H-a (primjerice, usluge jaslice za djecu članova osoblja, najam soba, trgovina za pacijente i posjetitelje, kantina i parkiralište, najam televizora za pacijente) bilo predmetom odvojene procjene, bilo bi moguće tvrditi da to javno financiranje nema nikakav učinak na trgovinu između država članica. Međutim, s obzirom na usku vezu između povezanih aktivnosti i glavnih aktivnosti IRIS-H-a, možemo pretpostaviti da javno financiranje (ako je to slučaj) tih povezanih aktivnosti također utječe na trgovinu između država članica. U svakom slučaju, budući da javno financiranje povezanih aktivnosti predstavlja državnu potporu spojivu s unutarnjim tržištem (vidjeti odjeljak 7.3.), Komisija ne smatra da je potrebno donijeti konačnu odluku o tom pitanju. |
| --- | --- |

(142)

Ista razmatranja se primjenjuju na povezane aktivnosti IRIS-H-a (vidjeti uvodne izjave 41., 116. i 117.). Kako tvrdi Komisija, kad bi javno financiranje (ako je to slučaj) većine povezanih aktivnosti IRIS-H-a (primjerice, usluge jaslice za djecu članova osoblja, najam soba, trgovina za pacijente i posjetitelje, kantina i parkiralište, najam televizora za pacijente) bilo predmetom odvojene procjene, bilo bi moguće tvrditi da to javno financiranje nema nikakav učinak na trgovinu između država članica. Međutim, s obzirom na usku vezu između povezanih aktivnosti i glavnih aktivnosti IRIS-H-a, možemo pretpostaviti da javno financiranje (ako je to slučaj) tih povezanih aktivnosti također utječe na trgovinu između država članica. U svakom slučaju, budući da javno financiranje povezanih aktivnosti predstavlja državnu potporu spojivu s unutarnjim tržištem (vidjeti odjeljak 7.3.), Komisija ne smatra da je potrebno donijeti konačnu odluku o tom pitanju.

| (143) | U svrhu provedbe procjene, nastavak ove odluke temelji se na pretpostavci da javno financiranje dodatnih socijalnih aktivnosti i povezanih aktivnosti može utjecati na trgovinu između država članica. |
| --- | --- |

(143)

U svrhu provedbe procjene, nastavak ove odluke temelji se na pretpostavci da javno financiranje dodatnih socijalnih aktivnosti i povezanih aktivnosti može utjecati na trgovinu između država članica.

| (144) | Budući da je zaključila da mjere obuhvaćene ispitivanjem u ovom slučaju mogu utjecati na trgovinu između država članica barem u jednom pogledu („klijent”), Komisija smatra da nije potrebno utvrditi mogu li također utjecati na trgovinu između država članica u pogledu prekograničnih ulaganja i prava na poslovni nastan (vidjeti uvodnu izjavu 138.). |
| --- | --- |

(144)

Budući da je zaključila da mjere obuhvaćene ispitivanjem u ovom slučaju mogu utjecati na trgovinu između država članica barem u jednom pogledu („klijent”), Komisija smatra da nije potrebno utvrditi mogu li također utjecati na trgovinu između država članica u pogledu prekograničnih ulaganja i prava na poslovni nastan (vidjeti uvodnu izjavu 138.).

7.2.4.   Zaključak

Zaključak

| (145) | S obzirom na prethodna razmatranja, Komisija smatra da su, što se tiče mjera ispitanih u ovom slučaju, ispunjeni kumulativni zahtjevi za postojanje državne potpore i da te mjere stoga predstavljaju državnu potporu u smislu članka 107. stavka 1. UFEU-a. |
| --- | --- |

(145)

S obzirom na prethodna razmatranja, Komisija smatra da su, što se tiče mjera ispitanih u ovom slučaju, ispunjeni kumulativni zahtjevi za postojanje državne potpore i da te mjere stoga predstavljaju državnu potporu u smislu članka 107. stavka 1. UFEU-a.

7.3.   Spojivost s unutarnjim tržištem

Spojivost s unutarnjim tržištem

7.3.1.   Pravna osnova

Pravna osnova

7.3.1.1.   Opća načela

Opća načela

| (146) | Budući da nadoknada deficita koja se primjenjuje na IRIS-H predstavlja državnu potporu u smislu članka 107. stavka 1. UFEU-a, valja ocijeniti njezinu spojivost s unutarnjim tržištem. Razlozi zbog kojih se državna mjera može ili mora proglasiti spojivom s unutarnjim tržištem navedeni su u članku 106. stavku 2. i članku 107. stavcima 2. i 3. UFEU-a. |
| --- | --- |

(146)

Budući da nadoknada deficita koja se primjenjuje na IRIS-H predstavlja državnu potporu u smislu članka 107. stavka 1. UFEU-a, valja ocijeniti njezinu spojivost s unutarnjim tržištem. Razlozi zbog kojih se državna mjera može ili mora proglasiti spojivom s unutarnjim tržištem navedeni su u članku 106. stavku 2. i članku 107. stavcima 2. i 3. UFEU-a.

| (147) | Budući da belgijske vlasti dosljedno tvrde da javno financiranje IRIS-H-a predstavlja nadoknadu za pružanje usluga od općeg gospodarskog interesa, spojivost nadoknade deficita s unutarnjim tržištem valja prvenstveno ocijeniti u svjetlu članka 106. stavka 2. UFEU-a. Njime je predviđeno sljedeće:

  „Poduzeća kojima je povjereno obavljanje usluga od općega gospodarskog interesa ili koja su po svojoj naravi monopoli koji ostvaruju prihod, podliježu pravilima sadržanima u Ugovorima, a osobito pravilima o tržišnom natjecanju, i to u mjeri u kojoj primjena takvih pravila ne sprečava, de iure ili de facto, obavljanje posebnih zadaća koje su im povjerene. Na razvoj trgovine ne smije se utjecati u mjeri u kojoj bi to bilo suprotno interesima Unije.” |
| --- | --- |

(147)

Budući da belgijske vlasti dosljedno tvrde da javno financiranje IRIS-H-a predstavlja nadoknadu za pružanje usluga od općeg gospodarskog interesa, spojivost nadoknade deficita s unutarnjim tržištem valja prvenstveno ocijeniti u svjetlu članka 106. stavka 2. UFEU-a. Njime je predviđeno sljedeće:

„Poduzeća kojima je povjereno obavljanje usluga od općega gospodarskog interesa ili koja su po svojoj naravi monopoli koji ostvaruju prihod, podliježu pravilima sadržanima u Ugovorima, a osobito pravilima o tržišnom natjecanju, i to u mjeri u kojoj primjena takvih pravila ne sprečava, de iure ili de facto, obavljanje posebnih zadaća koje su im povjerene. Na razvoj trgovine ne smije se utjecati u mjeri u kojoj bi to bilo suprotno interesima Unije.”

7.3.1.2.   Vremenska primjena članka 106. stavka 2. UFEU-a: uvodne napomene

Vremenska primjena članka 106. stavka 2. UFEU-a: uvodne napomene

| (148) | Komisija je utvrdila precizne uvjete za primjenu članka 106. stavka 2. UFEU-a u skupu pravnih instrumenata, među kojima je najnoviji Okvir za usluge od općega gospodarskog interesa iz 2012. (171) i Odluka o uslugama od općeg gospodarskog interesa iz 2012. (172) (u daljnjem tekstu zajedno se nazivaju paket povezan s uslugama od općeg gospodarskog interesa iz 2012.); Komisija je prethodno objavila i primijenila Okvir za usluge od općeg gospodarskog interesa iz 2005. (173) i Odluku o uslugama od općeg gospodarskog interesa iz 2005 (174). Sve mjere potpore koje ispunjavaju kriterije utvrđene u Odluci o uslugama od općeg gospodarskog interesa iz 2012. smatraju se spojivima s unutarnjim tržištem i nije ih potrebno prijaviti. Mjere potpore koje nisu obuhvaćene područjem primjene Odluke o uslugama od općeg gospodarskog interesa iz 2012. jer ne ispunjavaju sve kriterije utvrđene u toj Odluci moraju se ocijeniti sukladno Okviru o uslugama od općeg gospodarskog interesa iz 2012. nakon što su prijavljene. |
| --- | --- |

(148)

Komisija je utvrdila precizne uvjete za primjenu članka 106. stavka 2. UFEU-a u skupu pravnih instrumenata, među kojima je najnoviji Okvir za usluge od općega gospodarskog interesa iz 2012. (171) i Odluka o uslugama od općeg gospodarskog interesa iz 2012. (172) (u daljnjem tekstu zajedno se nazivaju paket povezan s uslugama od općeg gospodarskog interesa iz 2012.); Komisija je prethodno objavila i primijenila Okvir za usluge od općeg gospodarskog interesa iz 2005. (173) i Odluku o uslugama od općeg gospodarskog interesa iz 2005 (174). Sve mjere potpore koje ispunjavaju kriterije utvrđene u Odluci o uslugama od općeg gospodarskog interesa iz 2012. smatraju se spojivima s unutarnjim tržištem i nije ih potrebno prijaviti. Mjere potpore koje nisu obuhvaćene područjem primjene Odluke o uslugama od općeg gospodarskog interesa iz 2012. jer ne ispunjavaju sve kriterije utvrđene u toj Odluci moraju se ocijeniti sukladno Okviru o uslugama od općeg gospodarskog interesa iz 2012. nakon što su prijavljene.

171

172

173

174

| (149) | U ovom je slučaju nadoknada deficitâ IRIS-H-a koja se ispituje isplaćena 1996. godine, što znači da je prethodila donošenju Odluke i Okvira o uslugama od općeg gospodarskog interesa iz 2012. Međutim, u paketu povezanom s uslugama od općeg gospodarskog interesa iz 2012. – u članku 10. Odluke o uslugama od općeg gospodarskog interesa iz 2012. i u točki 69. Okvira o uslugama od općeg gospodarskog interesa iz 2012. – utvrđena su pravila za njegovu primjenu i na potporu dodijeljenu prije njegova stupanja na snagu, do kojeg je došlo 31. siječnja 2012. U članku 10. točki (b) Odluke o uslugama od općeg gospodarskog interesa iz 2012. utvrđeno je sljedeće:

  „svaka potpora koja je stupila na snagu prije stupanja na snagu ove Odluke (odnosno prije 31. siječnja 2012.), a nije bila usklađena s unutarnjim tržištem, niti je bila izuzeta od obveze prijave u skladu s Odlukom 2005/842/EZ, no ispunjava uvjete utvrđene ovom Odlukom, smatrat će se usklađenom s unutarnjim tržištem i izuzetom od obveze prethodne prijave”.
  Što se tiče Okvira o uslugama od općeg gospodarskog interesa iz 2012., u njegovim točkama 68. i 69. utvrđeno je da će Komisija primjenjivati načela predviđena tim okvirom na sve prijavljene projekte, neovisno o tome je li prijava izvršena prije ili nakon početka primjene okvira, odnosno 31. siječnja 2012., kao i na sve nezakonite potpore o kojima će odlučivati prije 31. siječnja 2012., čak i ako je potpora dodijeljena prije 31. siječnja 2012. |
| --- | --- |

(149)

U ovom je slučaju nadoknada deficitâ IRIS-H-a koja se ispituje isplaćena 1996. godine, što znači da je prethodila donošenju Odluke i Okvira o uslugama od općeg gospodarskog interesa iz 2012. Međutim, u paketu povezanom s uslugama od općeg gospodarskog interesa iz 2012. – u članku 10. Odluke o uslugama od općeg gospodarskog interesa iz 2012. i u točki 69. Okvira o uslugama od općeg gospodarskog interesa iz 2012. – utvrđena su pravila za njegovu primjenu i na potporu dodijeljenu prije njegova stupanja na snagu, do kojeg je došlo 31. siječnja 2012. U članku 10. točki (b) Odluke o uslugama od općeg gospodarskog interesa iz 2012. utvrđeno je sljedeće:

„svaka potpora koja je stupila na snagu prije stupanja na snagu ove Odluke (odnosno prije 31. siječnja 2012.), a nije bila usklađena s unutarnjim tržištem, niti je bila izuzeta od obveze prijave u skladu s Odlukom 2005/842/EZ, no ispunjava uvjete utvrđene ovom Odlukom, smatrat će se usklađenom s unutarnjim tržištem i izuzetom od obveze prethodne prijave”.

Što se tiče Okvira o uslugama od općeg gospodarskog interesa iz 2012., u njegovim točkama 68. i 69. utvrđeno je da će Komisija primjenjivati načela predviđena tim okvirom na sve prijavljene projekte, neovisno o tome je li prijava izvršena prije ili nakon početka primjene okvira, odnosno 31. siječnja 2012., kao i na sve nezakonite potpore o kojima će odlučivati prije 31. siječnja 2012., čak i ako je potpora dodijeljena prije 31. siječnja 2012.

| (150) | Prema tome, pravila za primjenu Odluke o uslugama od općeg gospodarskog interesa iz 2012. i Okvira o uslugama od općeg gospodarskog interesa iz 2012., kako su prethodno opisana, podrazumijevaju da se javno financiranje IRIS-H-a nakon 1996. može ocjenjivati na temelju paketa povezanog s uslugama od općeg gospodarskog interesa iz 2012. Ako mehanizam nadoknade deficita ispunjava uvjete utvrđene u Odluci o uslugama od općeg gospodarskog interesa iz 2012. ili Okvira o uslugama od općeg gospodarskog interesa iz 2012., spojiv je s unutarnjim tržištem za razdoblje nakon 1996. godine. |
| --- | --- |

(150)

Prema tome, pravila za primjenu Odluke o uslugama od općeg gospodarskog interesa iz 2012. i Okvira o uslugama od općeg gospodarskog interesa iz 2012., kako su prethodno opisana, podrazumijevaju da se javno financiranje IRIS-H-a nakon 1996. može ocjenjivati na temelju paketa povezanog s uslugama od općeg gospodarskog interesa iz 2012. Ako mehanizam nadoknade deficita ispunjava uvjete utvrđene u Odluci o uslugama od općeg gospodarskog interesa iz 2012. ili Okvira o uslugama od općeg gospodarskog interesa iz 2012., spojiv je s unutarnjim tržištem za razdoblje nakon 1996. godine.

| (151) | Konačno, valja istaknuti prijelaznu odredbu iz članka 10. točke (a) Odluke o uslugama od općeg gospodarskog interesa iz 2012., sukladno kojoj će svaki program potpora koji je stupio na snagu prije stupanja na snagu te Odluke (odnosno prije 31. siječnja 2012.), a koji je bio usklađen s unutarnjim tržištem i izuzet od obveze prijave u skladu s Odlukom 2005/842/EZ, nastaviti biti usklađen s unutarnjim tržištem i izuzet od obveze prijave za sljedeće razdoblje od dvije godine (odnosno do 30. siječnja 2014.). To znači da će se pomoć dodijeljena na temelju predmetnog programa tijekom razdoblja između stupanja na snagu Odluke o uslugama od općeg gospodarskog interesa iz 2005., 19. prosinca 2005., te stupanja na snagu Odluke o uslugama od općeg gospodarskog interesa iz 2012., 31. siječnja 2012., smatrati spojivom s unutarnjim tržištem, ali samo od datuma od kojeg je dodijeljena do uključivo 30. siječnja 2014. U svakom slučaju, prijelazna odredba iz članka 10. stavka (a) Odluke o uslugama od općeg gospodarskog interesa iz 2012. ne primjenjuje se na potpore dodijeljene od 31. siječnja 2012., a procjena spojivosti provodi se na temelju Odluke o uslugama od općeg gospodarskog interesa iz 2012. |
| --- | --- |

(151)

Konačno, valja istaknuti prijelaznu odredbu iz članka 10. točke (a) Odluke o uslugama od općeg gospodarskog interesa iz 2012., sukladno kojoj će svaki program potpora koji je stupio na snagu prije stupanja na snagu te Odluke (odnosno prije 31. siječnja 2012.), a koji je bio usklađen s unutarnjim tržištem i izuzet od obveze prijave u skladu s Odlukom 2005/842/EZ, nastaviti biti usklađen s unutarnjim tržištem i izuzet od obveze prijave za sljedeće razdoblje od dvije godine (odnosno do 30. siječnja 2014.). To znači da će se pomoć dodijeljena na temelju predmetnog programa tijekom razdoblja između stupanja na snagu Odluke o uslugama od općeg gospodarskog interesa iz 2005., 19. prosinca 2005., te stupanja na snagu Odluke o uslugama od općeg gospodarskog interesa iz 2012., 31. siječnja 2012., smatrati spojivom s unutarnjim tržištem, ali samo od datuma od kojeg je dodijeljena do uključivo 30. siječnja 2014. U svakom slučaju, prijelazna odredba iz članka 10. stavka (a) Odluke o uslugama od općeg gospodarskog interesa iz 2012. ne primjenjuje se na potpore dodijeljene od 31. siječnja 2012., a procjena spojivosti provodi se na temelju Odluke o uslugama od općeg gospodarskog interesa iz 2012.

| (152) | Prema tome, Komisija prvo ocjenjuje ispunjava li javno financiranje koje je predmetom predmetne odluke dodijeljeno bolnicama IRIS od 1996. uvjete utvrđene u Odluci o uslugama od općeg gospodarskog interesa iz 2012. Samo u slučaju da to financiranje ne ispunjava navedene uvjete Komisija provodi procjenu tog financiranja na temelju Odluke o uslugama od općeg gospodarskog interesa iz 2005. (koja se odnosi na potpore dodijeljene između 19. prosinca 2005. i 31. siječnja 2012.) i Okvira o uslugama od općeg gospodarskog interesa iz 2012. |
| --- | --- |

(152)

Prema tome, Komisija prvo ocjenjuje ispunjava li javno financiranje koje je predmetom predmetne odluke dodijeljeno bolnicama IRIS od 1996. uvjete utvrđene u Odluci o uslugama od općeg gospodarskog interesa iz 2012. Samo u slučaju da to financiranje ne ispunjava navedene uvjete Komisija provodi procjenu tog financiranja na temelju Odluke o uslugama od općeg gospodarskog interesa iz 2005. (koja se odnosi na potpore dodijeljene između 19. prosinca 2005. i 31. siječnja 2012.) i Okvira o uslugama od općeg gospodarskog interesa iz 2012.

7.3.2.   Primjena članka 106. stavka 2. UFEU-a: prava usluga od općeg gospodarskog interesa

Primjena članka 106. stavka 2. UFEU-a: prava usluga od općeg gospodarskog interesa

| (153) | Članak 106. stavak 2. UFEU-a i Odluka o uslugama od općeg gospodarskog interesa iz 2012. koja se temelji na njemu primjenjuju se samo na nadoknade isplaćene određenom poduzeću zaduženom za upravljanje „stvarnom uslugom od općeg gospodarskog interesa” (175). Sud Europske unije utvrdio je da su usluge od općeg gospodarskog interesa usluge posebne prirode u odnosu na ostale usluge u okviru gospodarskog života (176). Osim toga, utvrđeno je da, u oduststvu konkretnog zakonodavstva kojim se na razini Unije utvrđuju kriteriji za određivanje postojanja usluge od općeg gospodarskog interesa, države članice raspolažu širokom marginom prosudbe u pogledu definicije onog što smatraju uslugom od općeg gospodarskog interesa te u pogledu dodjeljivanja nadoknade pružatelju usluge (177). Nadležnost Komisije u tom području ograničena je na provođenje provjere toga je li država članica počinila očitu pogrešku kada je uslugu nazvala uslugom od općeg gospodarskog interesa. |
| --- | --- |

(153)

Članak 106. stavak 2. UFEU-a i Odluka o uslugama od općeg gospodarskog interesa iz 2012. koja se temelji na njemu primjenjuju se samo na nadoknade isplaćene određenom poduzeću zaduženom za upravljanje „stvarnom uslugom od općeg gospodarskog interesa” (175). Sud Europske unije utvrdio je da su usluge od općeg gospodarskog interesa usluge posebne prirode u odnosu na ostale usluge u okviru gospodarskog života (176). Osim toga, utvrđeno je da, u oduststvu konkretnog zakonodavstva kojim se na razini Unije utvrđuju kriteriji za određivanje postojanja usluge od općeg gospodarskog interesa, države članice raspolažu širokom marginom prosudbe u pogledu definicije onog što smatraju uslugom od općeg gospodarskog interesa te u pogledu dodjeljivanja nadoknade pružatelju usluge (177). Nadležnost Komisije u tom području ograničena je na provođenje provjere toga je li država članica počinila očitu pogrešku kada je uslugu nazvala uslugom od općeg gospodarskog interesa.

stvarnom uslugom od općeg gospodarskog interesa

175

176

177

| (154) | Komisija smatra da sve gospodarske djelatnosti bolnica IRIS za koje one primaju javna sredstva (odnosno, raspon socijalnih i bolničkih zadaća koje provode te bolnice) predstavljaju stvarne usluge od općeg gospodarskog interesa, kako tvrde belgijske vlasti, ili povezane aktivnosti. Sve medicinske i socijalne usluge o kojima je riječ u ovom slučaju imaju konkretne značajke u odnosu na druge gospodarske djelatnosti, odnosno, u biti su važne za zdravstvenu i socijalnu dobrobit društva. Dakle, belgijske vlasti nisu počinile očitu pogrešku kad su te usluge nazvale uslugama od općeg gospodarskog interesa. |
| --- | --- |

(154)

Komisija smatra da sve gospodarske djelatnosti bolnica IRIS za koje one primaju javna sredstva (odnosno, raspon socijalnih i bolničkih zadaća koje provode te bolnice) predstavljaju stvarne usluge od općeg gospodarskog interesa, kako tvrde belgijske vlasti, ili povezane aktivnosti. Sve medicinske i socijalne usluge o kojima je riječ u ovom slučaju imaju konkretne značajke u odnosu na druge gospodarske djelatnosti, odnosno, u biti su važne za zdravstvenu i socijalnu dobrobit društva. Dakle, belgijske vlasti nisu počinile očitu pogrešku kad su te usluge nazvale uslugama od općeg gospodarskog interesa.

| (155) | Što se tiče povezanih aktivnosti iz uvodne izjave 41., Komisija ističe da se aktivnost može smatrati povezanom s uslugom od općeg gospodarskog interesa ako je izravno povezana i potrebna za pružanje te usluge od općeg gospodarskog interesa, ili ako je intrinzično povezana. U potonjem su slučaju za provođenje predmetnih aktivnosti potrebni isti ulazni elementi kao i za usluge od općeg gospodarskog interesa, primjerice, materijal, oprema, rad i fiksni kapital. Povezane aktivnosti također trebaju ostati ograničene u svojem opsegu. Komisija smatra da se sve aktivnosti opisane u uvodnoj izjavi 41. mogu smatrati povezanima s glavnom uslugom od općeg gospodarskog interesa IRIS-H-a. Aktivnosti koje se smatraju povezanim pomoćnim uslugama 1.) izravno su povezane i potrebne kako bi bolnica IRIS mogla pružati uslugu od općeg gospodarskog interesa jer predstavljaju aktivnosti koje moderna bolnica mora pružati uz medicinske i socijalne usluge i/ili 2.) intrinzično su povezane s uslugom od općeg gospodarskog interesa jer koriste bolničku infrastrukturu (odnosno zgrade i zemljište). Uzimajući u obzir ograničeni dio koji predstavljaju povezane pomoćne usluge u ukupnim prihodima IRIS-H-a (koji u prosjeku iznosi manje od 2 %), Komisija također smatra da opseg svih povezanih pomoćnih usluga ostaje izrazito ograničen. |
| --- | --- |

(155)

Što se tiče povezanih aktivnosti iz uvodne izjave 41., Komisija ističe da se aktivnost može smatrati povezanom s uslugom od općeg gospodarskog interesa ako je izravno povezana i potrebna za pružanje te usluge od općeg gospodarskog interesa, ili ako je intrinzično povezana. U potonjem su slučaju za provođenje predmetnih aktivnosti potrebni isti ulazni elementi kao i za usluge od općeg gospodarskog interesa, primjerice, materijal, oprema, rad i fiksni kapital. Povezane aktivnosti također trebaju ostati ograničene u svojem opsegu. Komisija smatra da se sve aktivnosti opisane u uvodnoj izjavi 41. mogu smatrati povezanima s glavnom uslugom od općeg gospodarskog interesa IRIS-H-a. Aktivnosti koje se smatraju povezanim pomoćnim uslugama 1.) izravno su povezane i potrebne kako bi bolnica IRIS mogla pružati uslugu od općeg gospodarskog interesa jer predstavljaju aktivnosti koje moderna bolnica mora pružati uz medicinske i socijalne usluge i/ili 2.) intrinzično su povezane s uslugom od općeg gospodarskog interesa jer koriste bolničku infrastrukturu (odnosno zgrade i zemljište). Uzimajući u obzir ograničeni dio koji predstavljaju povezane pomoćne usluge u ukupnim prihodima IRIS-H-a (koji u prosjeku iznosi manje od 2 %), Komisija također smatra da opseg svih povezanih pomoćnih usluga ostaje izrazito ograničen.

7.3.3.   Primjenjivost Odluke o uslugama od općeg gospodarskog interesa iz 2012.

Primjenjivost Odluke o uslugama od općeg gospodarskog interesa iz 2012.

| (156) | Komisija smatra da je dodjela javnih sredstava bolnicama IRIS za pružanje usluge od općeg gospodarskog interesa obuhvaćena materijalnim područjem primjene Odluke o uslugama od općeg gospodarskog interesa iz 2012., kako je predviđeno člankom 2. te Odluke Kako je utvrđeno u njezinom članku 2. stavku 1. točkama (b) i (c), Odluka o uslugama od općeg gospodarskog interesa iz 2012. primjenjuje se na državne potpore dodijeljene u obliku nadoknada za usluge od općeg gospodarskog interesa bolnicama koje pružaju medicinsku skrb (uključujući obavljanje povezanih pomoćnih usluge koje su neposredno povezane s njihovim osnovnim djelatnostima, naročito u području istraživanja) te na poduzetnike koji pružaju usluge od općeg gospodarskog interesa s ciljem ispunjavanja socijalnih potreba koje se, između ostalog, odnose na zdravstvenu zaštitu te socijalnu uključenost socijalno ranjivih skupina. Budući da se usluge od općeg gospodarskog interesa i povezane pomoćne djelatnosti za koje je bolnicama IRIS dodijeljeno javno financiranje mogu uključiti u kategorije djelatnosti, Komisija zaključuje da je mehanizam isplate nadoknade deficita opisan u ovom slučaju obuhvaćen materijalnim područjem primjene Odluke o uslugama od općeg gospodarskog interesa iz 2012. Prema tome, troškovi koji nastaju uslijed provedbe djelatnosti IRIS-H-a (usluga od općeg gospodarskog interesa i povezanih pomoćnih usluga) mogu biti obuhvaćeni nadoknadama dodijeljenim sukladno Odluci o uslugama od općeg gospodarskog interesa iz 2012. |
| --- | --- |

(156)

Komisija smatra da je dodjela javnih sredstava bolnicama IRIS za pružanje usluge od općeg gospodarskog interesa obuhvaćena materijalnim područjem primjene Odluke o uslugama od općeg gospodarskog interesa iz 2012., kako je predviđeno člankom 2. te Odluke Kako je utvrđeno u njezinom članku 2. stavku 1. točkama (b) i (c), Odluka o uslugama od općeg gospodarskog interesa iz 2012. primjenjuje se na državne potpore dodijeljene u obliku nadoknada za usluge od općeg gospodarskog interesa bolnicama koje pružaju medicinsku skrb (uključujući obavljanje povezanih pomoćnih usluge koje su neposredno povezane s njihovim osnovnim djelatnostima, naročito u području istraživanja) te na poduzetnike koji pružaju usluge od općeg gospodarskog interesa s ciljem ispunjavanja socijalnih potreba koje se, između ostalog, odnose na zdravstvenu zaštitu te socijalnu uključenost socijalno ranjivih skupina. Budući da se usluge od općeg gospodarskog interesa i povezane pomoćne djelatnosti za koje je bolnicama IRIS dodijeljeno javno financiranje mogu uključiti u kategorije djelatnosti, Komisija zaključuje da je mehanizam isplate nadoknade deficita opisan u ovom slučaju obuhvaćen materijalnim područjem primjene Odluke o uslugama od općeg gospodarskog interesa iz 2012. Prema tome, troškovi koji nastaju uslijed provedbe djelatnosti IRIS-H-a (usluga od općeg gospodarskog interesa i povezanih pomoćnih usluga) mogu biti obuhvaćeni nadoknadama dodijeljenim sukladno Odluci o uslugama od općeg gospodarskog interesa iz 2012.

7.3.4.   Akt o ovlaštenju

Akt o ovlaštenju

| (157) | Prvi bitni kriterij spojivosti naveden u Odluci o uslugama od općeg gospodarskog interesa iz 2012. jest da se obavljanje usluge od općeg gospodarskog interesa povjerava predmetnom poduzetniku na temelju jednog ili više pravnih akata, o čijem obliku može odlučiti svaka država članica. (178). Taj akt ili akti moraju sadržavati, osobito:






  — | sadržaj i trajanje obveza pružanja javne usluge (179); |
| --- | --- | --- |

(157)

Prvi bitni kriterij spojivosti naveden u Odluci o uslugama od općeg gospodarskog interesa iz 2012. jest da se obavljanje usluge od općeg gospodarskog interesa povjerava predmetnom poduzetniku na temelju jednog ili više pravnih akata, o čijem obliku može odlučiti svaka država članica. (178). Taj akt ili akti moraju sadržavati, osobito:

178

—

sadržaj i trajanje obveza pružanja javne usluge (179);

179

| — | poduzetnika i, kada je primjereno, predmetno državno područje (180); |
| --- | --- |

—

poduzetnika i, kada je primjereno, predmetno državno područje (180);

180

| — | vrstu svih isključivih ili posebnih prava koja je tom poduzetniku dodijelilo za to nadležno tijelo (181); |
| --- | --- |

—

vrstu svih isključivih ili posebnih prava koja je tom poduzetniku dodijelilo za to nadležno tijelo (181);

181

| — | opis mehanizma naknade i parametre za izračun, kontrolu i reviziju naknade (182); |
| --- | --- |

—

opis mehanizma naknade i parametre za izračun, kontrolu i reviziju naknade (182);

182

| — | mjere za izbjegavanje i povrat moguće prekomjerne naknade (183). |
| --- | --- |

—

mjere za izbjegavanje i povrat moguće prekomjerne naknade (183).

183

| (158) | Osim toga, Odlukom o uslugama od općeg gospodarskog interesa iz 2012. utvrđeno je da ovlaštenje mora sadržavati pozivanje na ovu Odluku (184). |
| --- | --- |

(158)

Osim toga, Odlukom o uslugama od općeg gospodarskog interesa iz 2012. utvrđeno je da ovlaštenje mora sadržavati pozivanje na ovu Odluku (184).

184

7.3.4.1.   Narav i trošak obavljanja obveza javne usluge povjerenih bolnicama IRIS

Narav i trošak obavljanja obveza javne usluge povjerenih bolnicama IRIS

| (159) | U svojoj presudi o poništenju od 7. studenoga 2012. Opći sud dao je preliminarno očitovanje, koje glasi kako slijedi: „ako se na različite javne i privatne subjekte kojima je povjerena ista javna usluga primjenjuju različiti zahtjevi, što pretpostavlja različitu visinu troškova i nadoknade, te razlike moraju jasno proizlaziti iz njihovih ovlaštenja, među ostalim kako bi se omogućila promjena spojivosti subvencije s načelom jednakog postupanja. Komisija ne može proglasiti državnu potporu koja u svojim određenim uvjetima krši opća načela prava Unije, kao što je načelo jednakog postupanja, spojivom s unutarnjim tržištem (presuda Suda Europske unije od 15. travnja 2008., Nuova Agricast, C-390/06, Zb. str. I-2577., t. 51.)” (185). |
| --- | --- |

(159)

U svojoj presudi o poništenju od 7. studenoga 2012. Opći sud dao je preliminarno očitovanje, koje glasi kako slijedi: „ako se na različite javne i privatne subjekte kojima je povjerena ista javna usluga primjenjuju različiti zahtjevi, što pretpostavlja različitu visinu troškova i nadoknade, te razlike moraju jasno proizlaziti iz njihovih ovlaštenja, među ostalim kako bi se omogućila promjena spojivosti subvencije s načelom jednakog postupanja. Komisija ne može proglasiti državnu potporu koja u svojim određenim uvjetima krši opća načela prava Unije, kao što je načelo jednakog postupanja, spojivom s unutarnjim tržištem (presuda Suda Europske unije od 15. travnja 2008., Nuova Agricast, C-390/06, Zb. str. I-2577., t. 51.)” (185).

185

| (160) | U točki 66. presude u predmetu Nuova Agricast (186) utvrđeno je da „poštivanje načela jednakog postupanja zahtijeva da se s usporedivim situacijama ne može postupati na različite načine te da se s različitim situacijama ne može postupati na isti način, osim ako takvo postupanje nije objektivno opravdano (vidjeti među ostalim presudu od 26. listopada 2006., Koninklijke Coöperatie Cosun, C-248/04, Zb. Str. I-10211., t. 72. i navedenu sudsku praksu).” |
| --- | --- |

(160)

U točki 66. presude u predmetu Nuova Agricast (186) utvrđeno je da „poštivanje načela jednakog postupanja zahtijeva da se s usporedivim situacijama ne može postupati na različite načine te da se s različitim situacijama ne može postupati na isti način, osim ako takvo postupanje nije objektivno opravdano (vidjeti među ostalim presudu od 26. listopada 2006., Koninklijke Coöperatie Cosun, C-248/04, Zb. Str. I-10211., t. 72. i navedenu sudsku praksu).”

186

| (161) | Međutim, Komisija primjećuje da načelo nediskriminacije nije navedeno kao jedan od kriterija spojivosti u Odluci o uslugama od općeg gospodarskog interesa iz 2012. Neovisno o tome, Komisija namjerava ispitati nalaze li se javne bolnice IRIS i briselske javne bolnice u sličnoj ili različitoj pravnoj i činjeničnoj situaciji. U tim okolnostima, opisujući prirodu obveza javne usluge povjerenih bolnicama IRIS, Komisija će pokazati je li usporediva obveza dodijeljena privatnim briselskim bolnicama. |
| --- | --- |

(161)

Međutim, Komisija primjećuje da načelo nediskriminacije nije navedeno kao jedan od kriterija spojivosti u Odluci o uslugama od općeg gospodarskog interesa iz 2012. Neovisno o tome, Komisija namjerava ispitati nalaze li se javne bolnice IRIS i briselske javne bolnice u sličnoj ili različitoj pravnoj i činjeničnoj situaciji. U tim okolnostima, opisujući prirodu obveza javne usluge povjerenih bolnicama IRIS, Komisija će pokazati je li usporediva obveza dodijeljena privatnim briselskim bolnicama.

| (162) | Kako je objašnjeno u prethodnom tekstu (vidjeti odjeljak 2.3.), IRIS-H podliježu regulatornom okviru koji se sastoji od Zakona o CPAS-u (na temelju kojeg su osnovane IRIS-H), LCH-a, statuta lokalnih bolničkih udruga i strateških planova koje je usvojila krovna organizacija IRIS. Budući da javne vlasti (odnosno općine i CPAS-i) imaju većinsku kontrolu nad lokalnim udrugama obuhvaćenima poglavljem XII. Zakona o CPAS-u te nad krovnom organizacijom IRIS, IRIS-H moraju imati statute i strateške planove, koji se stoga mogu smatrati valjanim aktima o ovlaštenju, čija će priroda biti utvrđena u nastavku (vidjeti uvodne izjave 164., 170. et seq.). U tim okolnostima također je zanimljivo istaknuti da javne vlasti mogu izravno nadzirati svakodnevne aktivnosti IRIS-H-a i dati dodatne upute, ako je to potrebno. |
| --- | --- |

(162)

Kako je objašnjeno u prethodnom tekstu (vidjeti odjeljak 2.3.), IRIS-H podliježu regulatornom okviru koji se sastoji od Zakona o CPAS-u (na temelju kojeg su osnovane IRIS-H), LCH-a, statuta lokalnih bolničkih udruga i strateških planova koje je usvojila krovna organizacija IRIS. Budući da javne vlasti (odnosno općine i CPAS-i) imaju većinsku kontrolu nad lokalnim udrugama obuhvaćenima poglavljem XII. Zakona o CPAS-u te nad krovnom organizacijom IRIS, IRIS-H moraju imati statute i strateške planove, koji se stoga mogu smatrati valjanim aktima o ovlaštenju, čija će priroda biti utvrđena u nastavku (vidjeti uvodne izjave 164., 170. et seq.). U tim okolnostima također je zanimljivo istaknuti da javne vlasti mogu izravno nadzirati svakodnevne aktivnosti IRIS-H-a i dati dodatne upute, ako je to potrebno.

et seq.

| (163) | Također je primijećeno (vidjeti uvodnu izjavu 24.) da su bolnicama IRIS prvotno upravljali CPAS-i, koji su ih osnovali kako bi ispunili njihovu obvezu socijalne pomoći u skladu sa Zakonom o CPAS-u. Kako bi se zajamčio kontinuitet i održivost javnih briselskih bolnica (vidjeti uvodnu izjavu 24.), bilo je potrebno restrukturiranje, koje je dovelo do stvaranja bolnica IRIS (koje imaju oblik lokalnih udruga obuhvaćenih poglavljem XII. Zakona o CPAS-u s financijskom i pravnom neovisnošću). Međutim, tim restrukturiranjem nije izmijenjena temeljna zadaća briselskih bolnica IRIS (187), a to je pružanje medicinske i socijalno-medicinske skrbi te doprinošenje izvršavanju obveze socijalne pomoći CPAS-a, koji su ih osnovali. |
| --- | --- |

(163)

Također je primijećeno (vidjeti uvodnu izjavu 24.) da su bolnicama IRIS prvotno upravljali CPAS-i, koji su ih osnovali kako bi ispunili njihovu obvezu socijalne pomoći u skladu sa Zakonom o CPAS-u. Kako bi se zajamčio kontinuitet i održivost javnih briselskih bolnica (vidjeti uvodnu izjavu 24.), bilo je potrebno restrukturiranje, koje je dovelo do stvaranja bolnica IRIS (koje imaju oblik lokalnih udruga obuhvaćenih poglavljem XII. Zakona o CPAS-u s financijskom i pravnom neovisnošću). Međutim, tim restrukturiranjem nije izmijenjena temeljna zadaća briselskih bolnica IRIS (187), a to je pružanje medicinske i socijalno-medicinske skrbi te doprinošenje izvršavanju obveze socijalne pomoći CPAS-a, koji su ih osnovali.

187

| (164) | Medicinska skrb koju pružaju IRIS-H također je definirana LCH-om, kojim je utvrđen relevantni okvir koji se primjenjuje na organizaciju čitavog belgijskog bolničkog sektora. Na temelju navedenog LCH povjerava osnovnu bolničku zadaću svim belgijskim bolnicama, neovisno o tome jesu li javne ili privatne, uključujući i IRIS-H. Člankom 2. LCH-a osobito su utvrđene ustanove koje se mogu smatrati bolnicama, dok su člancima 68. do 76.e Zakona utvrđeni su uvjeti ovlaštenja bolnica i bolničkih usluga (koje su dodatno opisane u provedbenim uredbama kojima su utvrđeni uvjeti u području kvalitete, zahtjevi u području osoblja itd.). Člancima 23. do 45. LCH-a utvrđeni su zahtjevi koji se odnose na sustav bolničkog planiranja, kojim se utvrđuju ograničenja u pogledu broja bolničkih kreveta, bolničkih usluga i određene medicinske opreme (kao što su skeneri) koja se može pustiti u rad i koristiti. Samo dopuštene bolničke usluge koje ispunjavaju uvjete planiranja smatraju se prihvatljivima za javno financiranje. Kako je navedeno u Odluci o pokretanju postupka (188) i potvrđeno nepostojanjem primjedbi trećih strana u tom pogledu, nije postojala i dalje ne postoji nikakva sumnja u pogledu jasnoće osnovne zadaće bolnica, kako je definirana LCH-om. Također je jasno da IRIS-H ispunjavaju te zahtjeve jer posjeduju sva potrebna ovlaštenja i jer je njihov rad odobren u okviru sustava planiranja. |
| --- | --- |

(164)

Medicinska skrb koju pružaju IRIS-H također je definirana LCH-om, kojim je utvrđen relevantni okvir koji se primjenjuje na organizaciju čitavog belgijskog bolničkog sektora. Na temelju navedenog LCH povjerava osnovnu bolničku zadaću svim belgijskim bolnicama, neovisno o tome jesu li javne ili privatne, uključujući i IRIS-H. Člankom 2. LCH-a osobito su utvrđene ustanove koje se mogu smatrati bolnicama, dok su člancima 68. do 76.e Zakona utvrđeni su uvjeti ovlaštenja bolnica i bolničkih usluga (koje su dodatno opisane u provedbenim uredbama kojima su utvrđeni uvjeti u području kvalitete, zahtjevi u području osoblja itd.). Člancima 23. do 45. LCH-a utvrđeni su zahtjevi koji se odnose na sustav bolničkog planiranja, kojim se utvrđuju ograničenja u pogledu broja bolničkih kreveta, bolničkih usluga i određene medicinske opreme (kao što su skeneri) koja se može pustiti u rad i koristiti. Samo dopuštene bolničke usluge koje ispunjavaju uvjete planiranja smatraju se prihvatljivima za javno financiranje. Kako je navedeno u Odluci o pokretanju postupka (188) i potvrđeno nepostojanjem primjedbi trećih strana u tom pogledu, nije postojala i dalje ne postoji nikakva sumnja u pogledu jasnoće osnovne zadaće bolnica, kako je definirana LCH-om. Također je jasno da IRIS-H ispunjavaju te zahtjeve jer posjeduju sva potrebna ovlaštenja i jer je njihov rad odobren u okviru sustava planiranja.

188

| (165) | Osim osnovne zadaće bolnice koja je povjerena svim belgijskim javnim i privatnim bolnicama, odluka Komisije od 28. listopada 2009. (vidjeti odjeljak 4.1. ove odluke), presuda o poništenju Općeg suda od 7. studenoga 2012. (vidjeti odjeljak 4.2. ove odluke) i odluka Komisije o pokretanju postupka od 1. listopada 2014. (vidjeti odjeljak 4.3. ove odluke) sadrže pozivanja na tri dodatne (ili specifične) usluge od općeg gospodarskog interesa, koje se prvenstveno odnose na 1.) univerzalni pristup uslugama skrbi, 2.) obvezu pružanja usluga na različitim lokacijama i 3.) dodatne socijalne usluge, koje su povjerene isključivo bolnicama IRIS. Međutim, to ne znači da se osnovna zadaća bolnice i dodatne usluge od općeg gospodarskog interesa nužno moraju ocjenjivati neovisno jedne o drugima. U tom je pogledu u uvodnoj izjavi 2. Odluke o pokretanju postupka spomenuto da su belgijske vlasti istaknule da osnova zadaća bolnice čini dio šire usluge od općeg gospodarskog interesa, odnosno obveze pružanja socijalne skrbi propisane Zakonom o CPAS-u, ili nadopunjuje tu uslugu od općeg gospodarskog interesa. |
| --- | --- |

(165)

Osim osnovne zadaće bolnice koja je povjerena svim belgijskim javnim i privatnim bolnicama, odluka Komisije od 28. listopada 2009. (vidjeti odjeljak 4.1. ove odluke), presuda o poništenju Općeg suda od 7. studenoga 2012. (vidjeti odjeljak 4.2. ove odluke) i odluka Komisije o pokretanju postupka od 1. listopada 2014. (vidjeti odjeljak 4.3. ove odluke) sadrže pozivanja na tri dodatne (ili specifične) usluge od općeg gospodarskog interesa, koje se prvenstveno odnose na 1.) univerzalni pristup uslugama skrbi, 2.) obvezu pružanja usluga na različitim lokacijama i 3.) dodatne socijalne usluge, koje su povjerene isključivo bolnicama IRIS. Međutim, to ne znači da se osnovna zadaća bolnice i dodatne usluge od općeg gospodarskog interesa nužno moraju ocjenjivati neovisno jedne o drugima. U tom je pogledu u uvodnoj izjavi 2. Odluke o pokretanju postupka spomenuto da su belgijske vlasti istaknule da osnova zadaća bolnice čini dio šire usluge od općeg gospodarskog interesa, odnosno obveze pružanja socijalne skrbi propisane Zakonom o CPAS-u, ili nadopunjuje tu uslugu od općeg gospodarskog interesa.

| (166) | U tim okolnostima Komisija smatra da spoj osnovne zadaće bolnice koja je povjerena svim bolnicama na temelju LCH-a i triju obveza pružanja dodatne usluge od općeg gospodarskog interesa (189) dodijeljenih isključivo bolnicama IRIS de facto predstavlja „socijalnu uslugu pružanja zdravstvene skrbi od općeg gospodarskog interesa”, koja pripada bolnicama IRIS i koju pružaju samo bolnice IRIS. Ispitivajući stvarnost svih obveza pružanja usluga od opće socijalne skrbi dodijeljenih bolnicama IRIS i na temelju svoje analize prirode i značajki tih usluga, Komisija smatra da nije prikladno ispitivati tri obveze dopunskih usluga od općeg gospodarskog interesa dodijeljenih na razini općina neovisno o osnovnoj zadaći bolnica povjerenoj na temelju LCH-a. Obveze pružanja dodatnih usluga od općeg gospodarskog interesa temelje se i oslanjaju, s jedne strane, na osnovnoj zadaći bolnica koja je bolnicama IRIS povjerena na temelju LCH-a, a s druge strane nadilaze tu osnovnu obvezu na način da obvezuju IRIS-H 1.) da pružaju široki raspon usluga zdravstvene skrbi svim pacijentima, neovisno o tome jesu li u mogućnosti platiti (univerzalni pristup zdravstvenoj skrbi) (vidjeti uvodne izjave 170. – 190.), 2.) na različitim lokacijama (osiguranje blizine usluga) (vidjeti uvodne izjave 191. – 204.), pri čemu su 3.) dužne posvetiti posebnu pozornost socijalnim potrebama pacijenata (putem dodatnih socijalnih usluga) (vidjeti uvodne izjave 205. – 214.) Što se tiče osnovne usluge bolnice povjerene na temelju LCH-a (vidjeti uvodnu izjavu 164.), tri dodatne obveze ne mogu se smatrati samostalnim djelatnostima, što je jasno vidljivo iz činjenice da te obveze nikad ne bi bile dodijeljene bez temeljne obveze obavljanja zadaće bolnice na temelju LCH-a. Konačno, taj pristup u određenoj mjeri također potvrđuju podnositelji pritužbe kada tvrde (vidjeti uvodnu izjavu 71.) da se dodatne socijalne usluge ne mogu odvojiti od opće usluge pružanja zdravstvene skrbi. |
| --- | --- |

(166)

U tim okolnostima Komisija smatra da spoj osnovne zadaće bolnice koja je povjerena svim bolnicama na temelju LCH-a i triju obveza pružanja dodatne usluge od općeg gospodarskog interesa (189) dodijeljenih isključivo bolnicama IRIS de facto predstavlja „socijalnu uslugu pružanja zdravstvene skrbi od općeg gospodarskog interesa”, koja pripada bolnicama IRIS i koju pružaju samo bolnice IRIS. Ispitivajući stvarnost svih obveza pružanja usluga od opće socijalne skrbi dodijeljenih bolnicama IRIS i na temelju svoje analize prirode i značajki tih usluga, Komisija smatra da nije prikladno ispitivati tri obveze dopunskih usluga od općeg gospodarskog interesa dodijeljenih na razini općina neovisno o osnovnoj zadaći bolnica povjerenoj na temelju LCH-a. Obveze pružanja dodatnih usluga od općeg gospodarskog interesa temelje se i oslanjaju, s jedne strane, na osnovnoj zadaći bolnica koja je bolnicama IRIS povjerena na temelju LCH-a, a s druge strane nadilaze tu osnovnu obvezu na način da obvezuju IRIS-H 1.) da pružaju široki raspon usluga zdravstvene skrbi svim pacijentima, neovisno o tome jesu li u mogućnosti platiti (univerzalni pristup zdravstvenoj skrbi) (vidjeti uvodne izjave 170. – 190.), 2.) na različitim lokacijama (osiguranje blizine usluga) (vidjeti uvodne izjave 191. – 204.), pri čemu su 3.) dužne posvetiti posebnu pozornost socijalnim potrebama pacijenata (putem dodatnih socijalnih usluga) (vidjeti uvodne izjave 205. – 214.) Što se tiče osnovne usluge bolnice povjerene na temelju LCH-a (vidjeti uvodnu izjavu 164.), tri dodatne obveze ne mogu se smatrati samostalnim djelatnostima, što je jasno vidljivo iz činjenice da te obveze nikad ne bi bile dodijeljene bez temeljne obveze obavljanja zadaće bolnice na temelju LCH-a. Konačno, taj pristup u određenoj mjeri također potvrđuju podnositelji pritužbe kada tvrde (vidjeti uvodnu izjavu 71.) da se dodatne socijalne usluge ne mogu odvojiti od opće usluge pružanja zdravstvene skrbi.

189

| (167) | Što se tiče pristupa opisanog u prethodnim uvodnim izjavama (vidjeti uvodne izjave 162. do 166.), Komisija želi istaknuti sljedeće tri točke. Prvo, usluge od općeg gospodarskog interesa koje pružaju IRIS-H sastoje se ni manje ni više od osnovne usluge bolnice koja im je dodijeljena (vidjeti uvodnu izjavu 164.) i triju obveza dodatne usluge od općeg gospodarskog interesa koje im pripadaju (vidjeti uvodne izjave 170. et seq.). Drugo, kako ćemo prikazati u nastavku, IRIS-H i privatne belgijske bolnice ne nalaze se u usporedivoj situaciji, posebice s obzirom na činjenicu da je samo bolnicama IRIS dodijeljena obveza pružanja triju dodatnih usluga od općeg gospodarskog interesa (vidjeti uvodne izjave 170. et seq.), što znači da jedine obavljaju uslugu od općeg gospodarskog interesa koja se odnosi na socijalne zdravstvene usluge, kako je definirano u ovoj odluci (vidjeti uvodne izjave 166. do 167.). Treće, IRIS-H također podliježu ograničenjima koji utječu na izvršenje usluga od općeg gospodarskog interesa koje se odnose na socijalne zdravstvene usluge, odnosno svojem javnom statusu (vidjeti uvodnu izjavu 42.) i potrebi za osiguranjem kontinuiteta i održivosti pružanja te usluge od općeg gospodarskog interesa (vidjeti uvodne izjave 91. i 168.)). Dijagram 2. u nastavku prikazuje ta dva elementa:

  Dijagram 2.


  Obveze, ograničenja i sustavi javnog financiranja koji se primjenjuju na javne bolnice IRIS u odnosu na privatne bolnice




  Usluga od općeg gospodarskog interesa u području socijalne zdravstvene skrbi
  Kontinultet i održivost (javnih bolničklh usluga)
  Javni status (dvojezičnost, dužnosnici ...)
  Financiranje deficita od strane općina (čl. 46. statuta IRIS- H-a)
  Privatne bolnice
  Javne bolnice IRIS
  Obveza pružanja univerzalne skrbi
  Savezno financiranje (LCH)
  Osnovna zadaća bolnice (LCH)
  Osnovna zadaća bolnice (LCH)
  Obveza pružanja skrbi na različitim lokacijama
  Dodatna socijalna obveza |
| --- | --- |

(167)

Što se tiče pristupa opisanog u prethodnim uvodnim izjavama (vidjeti uvodne izjave 162. do 166.), Komisija želi istaknuti sljedeće tri točke. Prvo, usluge od općeg gospodarskog interesa koje pružaju IRIS-H sastoje se ni manje ni više od osnovne usluge bolnice koja im je dodijeljena (vidjeti uvodnu izjavu 164.) i triju obveza dodatne usluge od općeg gospodarskog interesa koje im pripadaju (vidjeti uvodne izjave 170. et seq.). Drugo, kako ćemo prikazati u nastavku, IRIS-H i privatne belgijske bolnice ne nalaze se u usporedivoj situaciji, posebice s obzirom na činjenicu da je samo bolnicama IRIS dodijeljena obveza pružanja triju dodatnih usluga od općeg gospodarskog interesa (vidjeti uvodne izjave 170. et seq.), što znači da jedine obavljaju uslugu od općeg gospodarskog interesa koja se odnosi na socijalne zdravstvene usluge, kako je definirano u ovoj odluci (vidjeti uvodne izjave 166. do 167.). Treće, IRIS-H također podliježu ograničenjima koji utječu na izvršenje usluga od općeg gospodarskog interesa koje se odnose na socijalne zdravstvene usluge, odnosno svojem javnom statusu (vidjeti uvodnu izjavu 42.) i potrebi za osiguranjem kontinuiteta i održivosti pružanja te usluge od općeg gospodarskog interesa (vidjeti uvodne izjave 91. i 168.)). Dijagram 2. u nastavku prikazuje ta dva elementa:

et seq.

et seq.

Dijagram 2.

Dijagram 2.

Obveze, ograničenja i sustavi javnog financiranja koji se primjenjuju na javne bolnice IRIS u odnosu na privatne bolnice

Obveze, ograničenja i sustavi javnog financiranja koji se primjenjuju na javne bolnice IRIS u odnosu na privatne bolnice

Usluga od općeg gospodarskog interesa u području socijalne zdravstvene skrbi

Kontinultet i održivost (javnih bolničklh usluga)

Javni status (dvojezičnost, dužnosnici ...)

Financiranje deficita od strane općina (čl. 46. statuta IRIS- H-a)

Privatne bolnice

Javne bolnice IRIS

Obveza pružanja univerzalne skrbi

Savezno financiranje (LCH)

Osnovna zadaća bolnice (LCH)

Osnovna zadaća bolnice (LCH)

Obveza pružanja skrbi na različitim lokacijama

Dodatna socijalna obveza

| (168) | S obzirom da tri obveze pružanja dodatnih usluga od općeg gospodarskog interesa nadilaze minimalne zahtjeve primjenjive na sve bolnice (javne ili privatne u Belgiji), dovode do troškova koji nisu obuhvaćeni BMF-om ili su djelomično obuhvaćeni BMF-om (vidjeti odjeljak 2.5.1.) i sustavom socijalne sigurnosti. Ako navedenom dodamo visoke troškove koji proizlaze iz njihovog javnog statusa (dužnosnici, dvojezičnost itd., također vidjeti uvodnu izjavu 42.), to objašnjava zašto su IRIS-H prijavile deficite za većinu godina u razdoblju između 1996. i 2014. Računovodstveni deficiti IRIS-H-a u razdoblju između 1996. i 2014. ukupno iznose oko 250 milijuna EUR (vidjeti uvodnu izjavu 234.). CPAS-i i predmetne briselske općine žele i moraju (190) zajamčiti kontinuitet i održivost IRIS-H-a kako bi osigurali pružanje usluga od općeg gospodarskog interesa u području socijalne zdravstvene skrbi i ispunjavanje obveze socijalne skrbi koju imaju CPAS-i (vidjeti također odjeljak 2.2.). Zbog toga pokrivaju sav deficit, što im omogućuje da nadoknade preostale troškove usluga od općeg gospodarskog interesa koje se odnose na socijalnu zdravstvenu skrb (koje čine osnovna usluga bolnice i tri obveze dodatnih usluga od općeg gospodarskog interesa) (191) te da na taj način zajamče kontinuitet i održivost IRIS-H-a (vidjeti uvodnu izjavu 91.). Na taj način pokrivanjem deficita ne čini se razlika između različitih obveza pružanja usluga od općeg gospodarskog interesa. U tim okolnostima valja provjeriti može li se općenito isključiti prekomjerna nadoknada (primjerice za različite kombinirane usluge od općeg gospodarskog interesa), kako je objašnjeno u nastavku (vidjeti tablice 9. do 13. odjeljka 7.3.5.). |
| --- | --- |

(168)

S obzirom da tri obveze pružanja dodatnih usluga od općeg gospodarskog interesa nadilaze minimalne zahtjeve primjenjive na sve bolnice (javne ili privatne u Belgiji), dovode do troškova koji nisu obuhvaćeni BMF-om ili su djelomično obuhvaćeni BMF-om (vidjeti odjeljak 2.5.1.) i sustavom socijalne sigurnosti. Ako navedenom dodamo visoke troškove koji proizlaze iz njihovog javnog statusa (dužnosnici, dvojezičnost itd., također vidjeti uvodnu izjavu 42.), to objašnjava zašto su IRIS-H prijavile deficite za većinu godina u razdoblju između 1996. i 2014. Računovodstveni deficiti IRIS-H-a u razdoblju između 1996. i 2014. ukupno iznose oko 250 milijuna EUR (vidjeti uvodnu izjavu 234.). CPAS-i i predmetne briselske općine žele i moraju (190) zajamčiti kontinuitet i održivost IRIS-H-a kako bi osigurali pružanje usluga od općeg gospodarskog interesa u području socijalne zdravstvene skrbi i ispunjavanje obveze socijalne skrbi koju imaju CPAS-i (vidjeti također odjeljak 2.2.). Zbog toga pokrivaju sav deficit, što im omogućuje da nadoknade preostale troškove usluga od općeg gospodarskog interesa koje se odnose na socijalnu zdravstvenu skrb (koje čine osnovna usluga bolnice i tri obveze dodatnih usluga od općeg gospodarskog interesa) (191) te da na taj način zajamče kontinuitet i održivost IRIS-H-a (vidjeti uvodnu izjavu 91.). Na taj način pokrivanjem deficita ne čini se razlika između različitih obveza pružanja usluga od općeg gospodarskog interesa. U tim okolnostima valja provjeriti može li se općenito isključiti prekomjerna nadoknada (primjerice za različite kombinirane usluge od općeg gospodarskog interesa), kako je objašnjeno u nastavku (vidjeti tablice 9. do 13. odjeljka 7.3.5.).

190

191

| (169) | Kako je navedeno u uvodnim izjavama 165. do 167., Komisija je došla do zaključka da se dodatne obveze IRIS-H-a i osnovna usluga bolnice moraju razmatrati zajedno, kao da čine de facto uslugu od općeg gospodarskog interesa u području socijalne zdravstvene skrbi. Iako je osnovna usluga bolnica već prethodno definirana (vidjeti uvodnu izjavu 164.), točna priroda svake obveze pružanja dodatnih usluga od općeg gospodarskog interesa definirana je u nastavku ovog odjeljka. Osim toga, također je objašnjeno na koji su način dodatne obveze pružanja usluga od općeg gospodarskog interesa međusobno povezane i na koji način doprinose uslugama od općeg gospodarskog interesa u području socijalne zdravstvene skrbi. |
| --- | --- |

(169)

Kako je navedeno u uvodnim izjavama 165. do 167., Komisija je došla do zaključka da se dodatne obveze IRIS-H-a i osnovna usluga bolnice moraju razmatrati zajedno, kao da čine de facto uslugu od općeg gospodarskog interesa u području socijalne zdravstvene skrbi. Iako je osnovna usluga bolnica već prethodno definirana (vidjeti uvodnu izjavu 164.), točna priroda svake obveze pružanja dodatnih usluga od općeg gospodarskog interesa definirana je u nastavku ovog odjeljka. Osim toga, također je objašnjeno na koji su način dodatne obveze pružanja usluga od općeg gospodarskog interesa međusobno povezane i na koji način doprinose uslugama od općeg gospodarskog interesa u području socijalne zdravstvene skrbi.

de facto

I.   Obveza pružanja medicinske pomoći svim pacijentima u svim okolnostima bez obzira na to mogu li platiti ili ne (obveza univerzalne skrbi)

| (170) | Kako tvrde belgijske vlasti, IRIS-H dužne su liječiti sve pacijente, čak i ako oni ne mogu platiti i/ili nisu osigurani, i to u svim okolnostima, uključujući pacijente koji ne zahtijevaju hitnu medicinsku skrb. Podnositelji prituže osporavaju činjenicu da se ta obveza primjenjuje na IRIS-H i tvrde da privatne briselske bolnice ne smiju odbiti pacijente i da u stvari liječe brojne takozvane „socijalne” pacijente. U prilog svojim navodima podnositelji pritužbe ističu da je LCH-om povjerena ista zadaća bolnica svim bolnicama te se, kako je navedeno u t. 150. presude o poništenju od 7. studenoga 2012., također pozivaju na opće načelo nediskriminacije kojim je bolnicama zabranjeno da odabiru pacijente s obzirom na njihova ideološka, filozofska ili vjerska uvjerenja ili na njihovo imovinsko stanje. Kako tvrde podnositelji pritužbe, javne i privatne bolnice podliježu istoj obvezi liječenja pacijenata u hitnim slučajevima i u situacijama „nakon hitnog slučaja”. |
| --- | --- |

(170)

Kako tvrde belgijske vlasti, IRIS-H dužne su liječiti sve pacijente, čak i ako oni ne mogu platiti i/ili nisu osigurani, i to u svim okolnostima, uključujući pacijente koji ne zahtijevaju hitnu medicinsku skrb. Podnositelji prituže osporavaju činjenicu da se ta obveza primjenjuje na IRIS-H i tvrde da privatne briselske bolnice ne smiju odbiti pacijente i da u stvari liječe brojne takozvane „socijalne” pacijente. U prilog svojim navodima podnositelji pritužbe ističu da je LCH-om povjerena ista zadaća bolnica svim bolnicama te se, kako je navedeno u t. 150. presude o poništenju od 7. studenoga 2012., također pozivaju na opće načelo nediskriminacije kojim je bolnicama zabranjeno da odabiru pacijente s obzirom na njihova ideološka, filozofska ili vjerska uvjerenja ili na njihovo imovinsko stanje. Kako tvrde podnositelji pritužbe, javne i privatne bolnice podliježu istoj obvezi liječenja pacijenata u hitnim slučajevima i u situacijama „nakon hitnog slučaja”.

| (171) | Komisija ponajprije ističe da LCH ne sadrži nijednu formulaciju koja se može protumačiti na način da obvezuje bolnice (javne ili privatne) da liječe pacijente u svim okolnostima, neovisno o tome mogu li platiti liječenje. Međutim, belgijskim je pravom predviđena opća obveza pružanja pomoći osobi u opasnosti. Kako ističu belgijske vlasti, sukladno članku 422.c belgijskog Kaznenog zakonika, ta se obveza primjenjuje na hitne situacije, osobito na medicinske hitne slučajeve u kojima je ugrožen ljudski život. Stoga su bolnice obvezne pružati pomoć u hitnim slučajevima ovisno o njihovoj organizaciji i dostupnom stručnom osoblju. Toj obvezi podliježu i javne i privatne bolnice, kao i svi građani, sukladno svojoj dužnosti pružanja pomoći osobama u opasnosti. Stoga nema sumnje u tom da su briselske javne i privatne bolnice obvezne liječiti pacijente u hitnim slučajevima, neovisno o tome mogu li platiti liječenje. Isto tako, liječnički kodeks izričito omogućava liječnicima da odbiju pacijente, osim u hitnim slučajevima (192). |
| --- | --- |

(171)

Komisija ponajprije ističe da LCH ne sadrži nijednu formulaciju koja se može protumačiti na način da obvezuje bolnice (javne ili privatne) da liječe pacijente u svim okolnostima, neovisno o tome mogu li platiti liječenje. Međutim, belgijskim je pravom predviđena opća obveza pružanja pomoći osobi u opasnosti. Kako ističu belgijske vlasti, sukladno članku 422.c belgijskog Kaznenog zakonika, ta se obveza primjenjuje na hitne situacije, osobito na medicinske hitne slučajeve u kojima je ugrožen ljudski život. Stoga su bolnice obvezne pružati pomoć u hitnim slučajevima ovisno o njihovoj organizaciji i dostupnom stručnom osoblju. Toj obvezi podliježu i javne i privatne bolnice, kao i svi građani, sukladno svojoj dužnosti pružanja pomoći osobama u opasnosti. Stoga nema sumnje u tom da su briselske javne i privatne bolnice obvezne liječiti pacijente u hitnim slučajevima, neovisno o tome mogu li platiti liječenje. Isto tako, liječnički kodeks izričito omogućava liječnicima da odbiju pacijente, osim u hitnim slučajevima (192).

192

| (172) | Nadalje, podnositelji pritužbe oslanjaju se na presudu prvostupanjskog suda u Bruxellesu (193) kada tvrde da ne postoji razlika između javnih i privatnih bolnica u pogledu liječenja „socijalnih pacijenata”, neovisno o tome radi li s o hitnom slučaju ili o situaciji nakon hitnog slučaja. Ta se presuda odnosi na izrazito specifični slučaju hitne medicinske pomoći koju CPAS mora pružati na temelju članka 57. stavka 2. Zakona o CPAS-u. Prvostupanjski sud u Bruxellesu primijetio je da sam CPAS zapravo nikad ne pruža hitnu medicinsku pomoć, nego to čine specijalizirane medicinske službe, te da se u tom pogledu ni na koji način ne može opravdati razlika između javne i privatne službe. Međutim, Komisija primjećuje da se obveza pružanja hitne medicinske pomoći primjenjuje na CPAS, a ne na bolnice koje pružaju usluge skrbi. U ovom je slučaju privatna biselska psihijatrijska bolnica hitno primila migranta bez dokumenata i zatražila od CPAS-a da plati za pruženu hitnu medicinsku uslugu zbog očite neimaštine migranta. Sud u Bruxellesu zaključio je da, ako CPAS ne pruža hitnu medicinsku pomoć u bolnici kojom upravlja, mora platiti usluge skrbi koje je pružila privatna bolnica čija je hitna služba odlučila primiti pacijenta zbog hitnosti situacije. Ta se presuda očito odnosi na izvanrednu situaciju koja odstupa od uobičajenog okvira socijalne pomoći na kojem CPAS temelji svoje vlastite (javne) bolnice. U ovom je slučaju ovo odstupanje proizašlo iz činjenice da javne bolnice ne pružaju psihijatrijsku skrb koja je bila potrebna u ovoj situaciji. Osim toga, sud u Bruxellesu istaknuo je da
  „ako se skrb pruža u ustanovi koja ovisi o predmetnom CPAS-u ili s kojom je CPAS potpisao sporazum, može doći do toga da se hospitalizacija provede u drugoj ustanovi zbog hitnosti situacije u kojoj se nalazi osoba koju je potrebno hospitalizirati”. Sud je također primijetio kako, da je predmetni CPAS (u ovom slučaju CPAS iz Ucclea) osnovao vlastitu psihijatrijsku bolnicu ili da je sklopio ugovor s takvom bolnicom, predmetna privatna bolnica ne bi morala pružiti skrb predmetnom migrantu, nego bi mogla zatražiti njegovo prebacivanje u tu bolnicu. Budući da to nije bio slučaj, nije postojalo drugo rješenje i od CPAS-a je zatraženo da privatnoj bolnici nadoknadi troškove skrbi pružene pacijentu. Nadalje, iz presude suda u Bruxellesu na koju se pozivaju podnositelji pritužbe može se zaključiti da privatne bolnice u određenim hitnim slučajevima također mogu pružiti hitnu medicinsku pomoć migrantima bez dokumenata i da CPAS mora nadoknaditi troškove tim privatnim bolnicama ako je na taj način oslobođen svoje obveze pružanja hitne medicinske pomoći. Prema tome, činjenica da privatne briselske bolnice mogu pružati hitnu medicinsku pomoć u ograničenom broju slučajeva (194) ne može se tumačiti kao opća obveza liječenja svih pacijenata neovisno o tome mogu li platiti liječenje nametnuta tim bolnicama. |
| --- | --- |

(172)

Nadalje, podnositelji pritužbe oslanjaju se na presudu prvostupanjskog suda u Bruxellesu (193) kada tvrde da ne postoji razlika između javnih i privatnih bolnica u pogledu liječenja „socijalnih pacijenata”, neovisno o tome radi li s o hitnom slučaju ili o situaciji nakon hitnog slučaja. Ta se presuda odnosi na izrazito specifični slučaju hitne medicinske pomoći koju CPAS mora pružati na temelju članka 57. stavka 2. Zakona o CPAS-u. Prvostupanjski sud u Bruxellesu primijetio je da sam CPAS zapravo nikad ne pruža hitnu medicinsku pomoć, nego to čine specijalizirane medicinske službe, te da se u tom pogledu ni na koji način ne može opravdati razlika između javne i privatne službe. Međutim, Komisija primjećuje da se obveza pružanja hitne medicinske pomoći primjenjuje na CPAS, a ne na bolnice koje pružaju usluge skrbi. U ovom je slučaju privatna biselska psihijatrijska bolnica hitno primila migranta bez dokumenata i zatražila od CPAS-a da plati za pruženu hitnu medicinsku uslugu zbog očite neimaštine migranta. Sud u Bruxellesu zaključio je da, ako CPAS ne pruža hitnu medicinsku pomoć u bolnici kojom upravlja, mora platiti usluge skrbi koje je pružila privatna bolnica čija je hitna služba odlučila primiti pacijenta zbog hitnosti situacije. Ta se presuda očito odnosi na izvanrednu situaciju koja odstupa od uobičajenog okvira socijalne pomoći na kojem CPAS temelji svoje vlastite (javne) bolnice. U ovom je slučaju ovo odstupanje proizašlo iz činjenice da javne bolnice ne pružaju psihijatrijsku skrb koja je bila potrebna u ovoj situaciji. Osim toga, sud u Bruxellesu istaknuo je da
  „ako se skrb pruža u ustanovi koja ovisi o predmetnom CPAS-u ili s kojom je CPAS potpisao sporazum, može doći do toga da se hospitalizacija provede u drugoj ustanovi zbog hitnosti situacije u kojoj se nalazi osoba koju je potrebno hospitalizirati”. Sud je također primijetio kako, da je predmetni CPAS (u ovom slučaju CPAS iz Ucclea) osnovao vlastitu psihijatrijsku bolnicu ili da je sklopio ugovor s takvom bolnicom, predmetna privatna bolnica ne bi morala pružiti skrb predmetnom migrantu, nego bi mogla zatražiti njegovo prebacivanje u tu bolnicu. Budući da to nije bio slučaj, nije postojalo drugo rješenje i od CPAS-a je zatraženo da privatnoj bolnici nadoknadi troškove skrbi pružene pacijentu. Nadalje, iz presude suda u Bruxellesu na koju se pozivaju podnositelji pritužbe može se zaključiti da privatne bolnice u određenim hitnim slučajevima također mogu pružiti hitnu medicinsku pomoć migrantima bez dokumenata i da CPAS mora nadoknaditi troškove tim privatnim bolnicama ako je na taj način oslobođen svoje obveze pružanja hitne medicinske pomoći. Prema tome, činjenica da privatne briselske bolnice mogu pružati hitnu medicinsku pomoć u ograničenom broju slučajeva (194) ne može se tumačiti kao opća obveza liječenja svih pacijenata neovisno o tome mogu li platiti liječenje nametnuta tim bolnicama.

193

„ako se skrb pruža u ustanovi koja ovisi o predmetnom CPAS-u ili s kojom je CPAS potpisao sporazum, može doći do toga da se hospitalizacija provede u drugoj ustanovi zbog hitnosti situacije u kojoj se nalazi osoba koju je potrebno hospitalizirati”.

194

| (173) | Konačno, što se tiče načela nediskriminacije (koje su spomenuli podnositelji pritužbe; vidjeti uvodnu izjavu 170.), očito je da nijedna bolnica u Belgiji nema pravo vršiti diskriminaciju na temelju financijske situacije pacijenta (odnosno, na temelju činjenice da je pacijent bogat ili siromašan) ili na temelju drugog osobnog kriterija (primjerice, etničkog podrijetla ili vjerskog uvjerenja). Međutim, u slučaju nepostojanja hitnog slučaja, načelo nediskriminacije ne može biti opravdanje za zahtjev da bolnica pruža besplatnu skrb ako se može jasno predvidjeti da pacijent neće moći platiti liječenje. Ako su ti uvjeti ispunjeni u nehitnim situacijama, bolnice imaju objektivno opravdanje za vršenje razlike time što odbijaju te pacijente (195). Kako je prethodno navedeno (vidjeti uvodnu izjavu 171.), etički kodeks koji se primjenjuje na belgijske liječnike izričito im omogućuje da odbiju pacijente u situacijama koji nisu hitni slučajevi. Istraživanje provedeno među stečajnim upraviteljima (196) među ostalim pokazuje da liječnici i bolnice ponekad odbijaju pacijente koji su u prošlosti imali poteškoće s plaćanjem liječenja. U tim je okolnostima zanimljivo istaknuti da bolnice ne odbijaju pacijente automatski, nego od njih traže da uplate predujam, što može odvratiti osobe koje su u nepovoljnom položaju. Iz empirijskih podataka može se zaključiti da privatne bolnice ponekad upućuju pacijente u bolnicu kojom upravlja CPAS (197). Tome je tako jer je 2013. u belgijskom Senatu predložen zakon (koji nije usvojen) u svrhu sprječavanja odbijanja pružanja zdravstvene skrbi pacijentima koji imaju financijske poteškoće, kao i naplaćivanja predujma (198). Stoga se ne može pozivati na tvrdnju da se načelom nediskriminacije svim belgijskim bolnicama (javnim i privatnim) nameće obveza liječenja svih pacijenata u svim okolnostima (odnosno, u slučajevima koji nisu hitni), čak i ako pacijenti ne mogu platiti liječenje. |
| --- | --- |

(173)

Konačno, što se tiče načela nediskriminacije (koje su spomenuli podnositelji pritužbe; vidjeti uvodnu izjavu 170.), očito je da nijedna bolnica u Belgiji nema pravo vršiti diskriminaciju na temelju financijske situacije pacijenta (odnosno, na temelju činjenice da je pacijent bogat ili siromašan) ili na temelju drugog osobnog kriterija (primjerice, etničkog podrijetla ili vjerskog uvjerenja). Međutim, u slučaju nepostojanja hitnog slučaja, načelo nediskriminacije ne može biti opravdanje za zahtjev da bolnica pruža besplatnu skrb ako se može jasno predvidjeti da pacijent neće moći platiti liječenje. Ako su ti uvjeti ispunjeni u nehitnim situacijama, bolnice imaju objektivno opravdanje za vršenje razlike time što odbijaju te pacijente (195). Kako je prethodno navedeno (vidjeti uvodnu izjavu 171.), etički kodeks koji se primjenjuje na belgijske liječnike izričito im omogućuje da odbiju pacijente u situacijama koji nisu hitni slučajevi. Istraživanje provedeno među stečajnim upraviteljima (196) među ostalim pokazuje da liječnici i bolnice ponekad odbijaju pacijente koji su u prošlosti imali poteškoće s plaćanjem liječenja. U tim je okolnostima zanimljivo istaknuti da bolnice ne odbijaju pacijente automatski, nego od njih traže da uplate predujam, što može odvratiti osobe koje su u nepovoljnom položaju. Iz empirijskih podataka može se zaključiti da privatne bolnice ponekad upućuju pacijente u bolnicu kojom upravlja CPAS (197). Tome je tako jer je 2013. u belgijskom Senatu predložen zakon (koji nije usvojen) u svrhu sprječavanja odbijanja pružanja zdravstvene skrbi pacijentima koji imaju financijske poteškoće, kao i naplaćivanja predujma (198). Stoga se ne može pozivati na tvrdnju da se načelom nediskriminacije svim belgijskim bolnicama (javnim i privatnim) nameće obveza liječenja svih pacijenata u svim okolnostima (odnosno, u slučajevima koji nisu hitni), čak i ako pacijenti ne mogu platiti liječenje.

195

196

197

198

| (174) | Kako proizlazi iz prethodno navedenog, Komisija zaključuje da valja uspostaviti razliku između hitnih i nehitnih slučajeva. U hitnim slučajevima javne i privatne bolnice podliježu istoj općoj obvezi (koja se temelji na belgijskom Kaznenom zakoniku), prema kojoj su dužne liječiti pacijente koji se nalaze u situacija koja zahtijeva hitnu medicinsku pomoć. Međutim, ne postoji pravni temelj koji obvezuje privatne bolnice ili im nameće obvezu da također liječe sve pacijente u situacijama koje ne predstavljaju hitne slučajeve i neovisno o tome mogu li platiti liječenje. Takva obveza nije predviđena ni LCH-om ni Kaznenim zakonikom i ne može se smatrati da se načelom nediskriminacije nameće takva obveza. Konačno, obveza pružanja hitne medicinske skrbi migrantima bez dokumenata primjenjuje se na CPAS-e, a ne na bolnice koje pružaju takvu skrb. |
| --- | --- |

(174)

Kako proizlazi iz prethodno navedenog, Komisija zaključuje da valja uspostaviti razliku između hitnih i nehitnih slučajeva. U hitnim slučajevima javne i privatne bolnice podliježu istoj općoj obvezi (koja se temelji na belgijskom Kaznenom zakoniku), prema kojoj su dužne liječiti pacijente koji se nalaze u situacija koja zahtijeva hitnu medicinsku pomoć. Međutim, ne postoji pravni temelj koji obvezuje privatne bolnice ili im nameće obvezu da također liječe sve pacijente u situacijama koje ne predstavljaju hitne slučajeve i neovisno o tome mogu li platiti liječenje. Takva obveza nije predviđena ni LCH-om ni Kaznenim zakonikom i ne može se smatrati da se načelom nediskriminacije nameće takva obveza. Konačno, obveza pružanja hitne medicinske skrbi migrantima bez dokumenata primjenjuje se na CPAS-e, a ne na bolnice koje pružaju takvu skrb.

Obveza pružanja univerzalne skrbi koja se primjenjuje na IRIS-H

Obveza pružanja univerzalne skrbi koja se primjenjuje na IRIS-H

| (175) | Međutim, za razliku od privatnih bolnica, IRIS-H moraju (199) liječiti sve pacijente u svim okolnostima, uključujući situacije koje ne predstavljaju hitne slučajeve, neovisno o sposobnosti pacijenata da plate liječenje i/ili o njihovom statusu u pogledu osiguranja, na temelju konkretnih odredaba koje se primjenjuju samo na IRIS-H, odnosno na temelju njihova statuta i strateških planova sustava IRIS, kako je navedeno u nastavku. Kako je prethodno objašnjeno (vidjeti uvodnu izjavu 24.), bolnice IRIS osnovali su CPAS-i kako bi mogli ispuniti svoju zadaću pružanja socijalne pomoći svima kojima je to potrebno. CPAS-i su dužni pružati takvu pomoć (uključujući medicinsku i socijalno-medicinsku skrb) svim osobama i obiteljima kojima je to potrebno (200). CPAS-i pružaju svoje usluge besplatno i osnovani su prvenstveno u svrhu pružanja pomoći najpotrebitijim osobama. U tom je pogledu člankom 5. statuta IRIS-H-a utvrđeno kako slijedi:






  „(1) | Ne dovodeći u pitanje ovlasti krovne udruge IRIS i službe iris-achats (nabava), kao i ostalih tijela koje krovna udruga IRIS može osnovati na temelju članka 35.j organskog zakona od 8. srpnja 1976. Javnih centara za socijalnu pomoć i u skladu s zakonskim i regulatornim odredbama, udruga ima najšire ovlasti u provođenju svoje zadaće bolnice.Obavlja tu zadaću u svrhu, s jedne strane, osiguranja pružanja kvalitetne medicinske skrbi po najnižim troškovima za sve osobe, neovisno o njihovim primanjima, osiguranju, porijeklu i filozofskim uvjerenjima te, s druge strane, u svrhu postizanja održive financijske bilance udruge.”
   (201) |
| --- | --- | --- |

(175)

Međutim, za razliku od privatnih bolnica, IRIS-H moraju (199) liječiti sve pacijente u svim okolnostima, uključujući situacije koje ne predstavljaju hitne slučajeve, neovisno o sposobnosti pacijenata da plate liječenje i/ili o njihovom statusu u pogledu osiguranja, na temelju konkretnih odredaba koje se primjenjuju samo na IRIS-H, odnosno na temelju njihova statuta i strateških planova sustava IRIS, kako je navedeno u nastavku. Kako je prethodno objašnjeno (vidjeti uvodnu izjavu 24.), bolnice IRIS osnovali su CPAS-i kako bi mogli ispuniti svoju zadaću pružanja socijalne pomoći svima kojima je to potrebno. CPAS-i su dužni pružati takvu pomoć (uključujući medicinsku i socijalno-medicinsku skrb) svim osobama i obiteljima kojima je to potrebno (200). CPAS-i pružaju svoje usluge besplatno i osnovani su prvenstveno u svrhu pružanja pomoći najpotrebitijim osobama. U tom je pogledu člankom 5. statuta IRIS-H-a utvrđeno kako slijedi:

199

200

„(1)

provođenju svoje zadaće bolnice

Obavlja tu zadaću u svrhu, s jedne strane, osiguranja pružanja kvalitetne medicinske skrbi po najnižim troškovima za sve osobe, neovisno o njihovim primanjima, osiguranju, porijeklu i filozofskim uvjerenjima te, s druge strane, u svrhu postizanja održive financijske bilance udruge.”
   (201)

osiguranja pružanja kvalitetne medicinske skrbi po najnižim troškovima za sve osobe, neovisno o njihovim primanjima, osiguranju, porijeklu i filozofskim uvjerenjima

201

| (176) | Isto tako, u uvodu strateškog plana IRIS za razdoblje između 1996. i 2001. navedeno je sljedeće:

  „Kako bi u svakom trenutku izvršavala svoju socijalnu zadaću, javna bolnica iz mreže IRIS dužna je pružati raspon usluga koji svima jamči najkvalitetniju skrb u financijskim uvjetima koji su općenito prihvatljivi svima te koje moraju biti dostupne svim pacijentima, neovisno o njihovim primanjima, osiguranju, porijeklu i ideološkim uvjerenjima”
   (202). |
| --- | --- |

(176)

Isto tako, u uvodu strateškog plana IRIS za razdoblje između 1996. i 2001. navedeno je sljedeće:

„Kako bi u svakom trenutku izvršavala svoju socijalnu zadaću, javna bolnica iz mreže IRIS dužna je pružati raspon usluga koji svima jamči najkvalitetniju skrb u financijskim uvjetima koji su općenito prihvatljivi svima te koje moraju biti dostupne svim pacijentima, neovisno o njihovim primanjima, osiguranju, porijeklu i ideološkim uvjerenjima”
   (202).

jamči najkvalitetniju skrb u financijskim uvjetima koji su općenito prihvatljivi svima te koje moraju biti dostupne svim pacijentima, neovisno o njihovim primanjima, osiguranju

202

| (177) | U tom je uvodu također navedeno sljedeće:

  „
  Glavni cilj plana iris jest održavanje ojačane bolničke mreže dostupne svima, neovisno o primanjima, osiguranju, porijeklu te ideološkim i filozofskim uvjerenjima u Bruxellesu.”
   (203) |
| --- | --- |

(177)

U tom je uvodu također navedeno sljedeće:

„
  Glavni cilj plana iris jest održavanje ojačane bolničke mreže dostupne svima, neovisno o primanjima, osiguranju, porijeklu te ideološkim i filozofskim uvjerenjima u Bruxellesu.”
   (203)

Glavni cilj

dostupne svima, neovisno o primanjima, osiguranju

203

| (178) | U drugom odjeljku tog plana navedeno je da je poveljom o pacijentima IRIS zajamčen

  „
  pristup svim pacijentima, neovisno o njihovom porijeklu, primanjima, filozofskim i ideološkim uvjerenjima, osiguranju.”
   (204) |
| --- | --- |

(178)

U drugom odjeljku tog plana navedeno je da je poveljom o pacijentima IRIS zajamčen

„
  pristup svim pacijentima, neovisno o njihovom porijeklu, primanjima, filozofskim i ideološkim uvjerenjima, osiguranju.”
   (204)

pristup svim pacijentima, neovisno o

primanjima

osiguranju

204

| (179) | Osim toga, strateški plan IRIS za razdoblje između 1996. i 2001. sadrži pododjeljak 2.5.4. pod nazivom „Primanje i liječenje svih osoba koje dođu u bolnicu iz mreže IRIS”, koji sadrži sljedeće odredbe:

  „Osnovna zadaća javnih bolnica (odnosno IRIS-H-a) jest pružanje socijalnih medicinskih usluga; na temelju te zadaće obvezne su odgovarati na zahtjeve socijalnih zadaća, i to čak i ako ta zadaća nije priznata zakonodavstvom i propisima kojima se uređuje bolnički sektor.
  Zadaća javnih bolnica jest primiti i pružiti skrb svim pacijentima neovisno o njihovom podrijetlu, uvjetima, kulturi, uvjerenjima i bolestima. Iz navedenoga proizlazi da, budući da su javne, naše bolnice moraju odgovoriti na načela univerzalnosti, jednakosti, kontinuiteta i promjena.






  1. | Načelo univerzalnosti nameće obvezu primanja svih pacijenata, neovisno o tome tko su. Dakle, bolnica mora pružati medicinsku skrb na najvišoj mogućoj razini kako bi mogla odgovoriti na potrebe sviju. |
| --- | --- | --- |

(179)

Osim toga, strateški plan IRIS za razdoblje između 1996. i 2001. sadrži pododjeljak 2.5.4. pod nazivom „Primanje i liječenje svih osoba koje dođu u bolnicu iz mreže IRIS”, koji sadrži sljedeće odredbe:

„Osnovna zadaća javnih bolnica (odnosno IRIS-H-a) jest pružanje socijalnih medicinskih usluga; na temelju te zadaće obvezne su odgovarati na zahtjeve socijalnih zadaća, i to čak i ako ta zadaća nije priznata zakonodavstvom i propisima kojima se uređuje bolnički sektor.

pružanje socijalnih medicinskih usluga

čak i ako ta zadaća nije priznata zakonodavstvom i propisima kojima se uređuje bolnički sektor

Zadaća javnih bolnica jest primiti i pružiti skrb svim pacijentima neovisno o njihovom podrijetlu, uvjetima, kulturi, uvjerenjima i bolestima. Iz navedenoga proizlazi da, budući da su javne, naše bolnice moraju odgovoriti na načela univerzalnosti, jednakosti, kontinuiteta i promjena.

primiti i pružiti skrb svim pacijentima

1.

Načelo univerzalnosti nameće obvezu primanja svih pacijenata, neovisno o tome tko su. Dakle, bolnica mora pružati medicinsku skrb na najvišoj mogućoj razini kako bi mogla odgovoriti na potrebe sviju.

Načelo univerzalnosti nameće obvezu primanja svih pacijenata, neovisno o tome tko su. Dakle, bolnica mora pružati medicinsku skrb na najvišoj mogućoj razini kako bi mogla odgovoriti na potrebe sviju.

| 2. | Načelo jednakosti je ustavno pravo koje nameće obvezu primanja svih osoba, bez provođenja diskriminacije. (...)” (205) |
| --- | --- |

2.

Načelo jednakosti je ustavno pravo koje nameće obvezu primanja svih osoba, bez provođenja diskriminacije. (...)” (205)

205

| (180) | Iz navedenoga jasno proizlazi da se sposobnost pacijenata da plaćaju liječenje i njihovo materijalno stanje ne uzimaju u obzir prilikom njihova prihvata u bolnici IRIS, što znači da je pristup zdravstvenoj skrbi dostupan svim, uključujući u situacijama koje ne predstavljaju hitne slučajeve. Razni elementi strateškog plana IRIS za razdoblje između 1996. i 2001. Također pokazuju socijalnu narav bolničke skrbi koju pružaju IRIS-H (primjerice, „radi omogućivanja pružanja medicinske skrbi lišene tržišne logike” (206)) i snažnu volju za pružanje kvalitetne skrbi svim slojevima briselskog stanovništva, osobito najpotrebitijima (207). |
| --- | --- |

(180)

Iz navedenoga jasno proizlazi da se sposobnost pacijenata da plaćaju liječenje i njihovo materijalno stanje ne uzimaju u obzir prilikom njihova prihvata u bolnici IRIS, što znači da je pristup zdravstvenoj skrbi dostupan svim, uključujući u situacijama koje ne predstavljaju hitne slučajeve. Razni elementi strateškog plana IRIS za razdoblje između 1996. i 2001. Također pokazuju socijalnu narav bolničke skrbi koju pružaju IRIS-H (primjerice, „radi omogućivanja pružanja medicinske skrbi lišene tržišne logike” (206)) i snažnu volju za pružanje kvalitetne skrbi svim slojevima briselskog stanovništva, osobito najpotrebitijima (207).

medicinske skrbi lišene tržišne logike

206

207

| (181) | Strateški plan IRIS koji obuhvaća razdoblje između 2002. i 2014. donosi određena ključna načela (pristup svim pacijentima, povećanje dostupnosti siromašnima), osobito navodeći članak 5. statuta IRIS-H-a (208) (vidjeti također uvodnu izjavu 175.) i glavni cilj strateškog plana IRIS za razdoblje između 1996. i 2001. (209) (vidjeti uvodnu izjavu 177.), kao i upućivanjem na povelju o pacijentima mreže IRIS (210) (vidjeti uvodnu izjavu 178.), te dodaje sljedeće:

  „Javne usluge definiraju se u skladu s trima ključnim načelima, a to su: univerzalnost, jednakost i kontinuitet. U skladu s tim trima načelima i s obzirom na njihovu javnu prirodu, bolnice u sklopu mreže IRIS






  — | primaju sve pacijente, neovisno o tome tko su, |
| --- | --- | --- |

(181)

Strateški plan IRIS koji obuhvaća razdoblje između 2002. i 2014. donosi određena ključna načela (pristup svim pacijentima, povećanje dostupnosti siromašnima), osobito navodeći članak 5. statuta IRIS-H-a (208) (vidjeti također uvodnu izjavu 175.) i glavni cilj strateškog plana IRIS za razdoblje između 1996. i 2001. (209) (vidjeti uvodnu izjavu 177.), kao i upućivanjem na povelju o pacijentima mreže IRIS (210) (vidjeti uvodnu izjavu 178.), te dodaje sljedeće:

208

209

210

„Javne usluge definiraju se u skladu s trima ključnim načelima, a to su: univerzalnost, jednakost i kontinuitet. U skladu s tim trima načelima i s obzirom na njihovu javnu prirodu, bolnice u sklopu mreže IRIS

—

primaju sve pacijente, neovisno o tome tko su,

primaju sve pacijente

| — | skrbe se za sve pacijente bez vršenja diskriminacije, |
| --- | --- |

—

skrbe se za sve pacijente bez vršenja diskriminacije,

skrbe se za sve pacijente

| — | organiziraju prijam svih pacijenata i jamče sve mogućnosti skrbi koje zahtijevaju.”
   (211) |
| --- | --- |

—

organiziraju prijam svih pacijenata i jamče sve mogućnosti skrbi koje zahtijevaju.”
   (211)

organiziraju prijam svih pacijenata i jamče sve mogućnosti skrbi koje zahtijevaju

211

| (182) | Na temelju prethodno navedenih elemenata Komisija zaključuje da IRIS-H imaju obvezu liječenja svih pacijenata u svim okolnostima (u hitnim i ostalim slučajevima), čak i ako pacijenti ne mogu ili vjerojatno neće moći platiti liječenje i/ili nisu osigurani. Ta je obveza predviđena i nametnuta bolnicama IRIS u njihovim statutima i prethodno navedenim strateškim planovima IRIS, koji su ograničavajući za IRIS-H i koji se temelje na obvezi pružanja socijalne skrbi koja proizlazi iz Zakona o CPAS-u (obvezi koju CPAS-i povjeravaju bolnicama IRIS putem tih statuta i strateških planova). |
| --- | --- |

(182)

Na temelju prethodno navedenih elemenata Komisija zaključuje da IRIS-H imaju obvezu liječenja svih pacijenata u svim okolnostima (u hitnim i ostalim slučajevima), čak i ako pacijenti ne mogu ili vjerojatno neće moći platiti liječenje i/ili nisu osigurani. Ta je obveza predviđena i nametnuta bolnicama IRIS u njihovim statutima i prethodno navedenim strateškim planovima IRIS, koji su ograničavajući za IRIS-H i koji se temelje na obvezi pružanja socijalne skrbi koja proizlazi iz Zakona o CPAS-u (obvezi koju CPAS-i povjeravaju bolnicama IRIS putem tih statuta i strateških planova).

Praktični učinak obveze pružanja univerzalne skrbi koja se primjenjuje na IRIS-H

Praktični učinak obveze pružanja univerzalne skrbi koja se primjenjuje na IRIS-H

| (183) | Komisija također primjećuje da je prethodno navedeni zaključak, odnosno činjenica da IRIS-H imaju obvezu liječiti sve pacijente u svim okolnostima (odnosno, u hitnim slučajevima i u situacijama koje ne predstavljaju hitne slučajeve) neovisno o tome mogu li pacijenti platiti liječenje, dok privatne bolnice imaju obvezu liječiti sve pacijente samo u hitnim slučajevima (odnosno, ako je potrebna trenutna skrb u situaciji koja predstavlja opasnost po život), među ostalim potvrđen različitim profilima pacijenata koji primaju liječenje u bolnicama IRIS i privatnim bolnicama regije glavnog grada Bruxellesa te politikama određivanja cijena tih bolnica. |
| --- | --- |

(183)

Komisija također primjećuje da je prethodno navedeni zaključak, odnosno činjenica da IRIS-H imaju obvezu liječiti sve pacijente u svim okolnostima (odnosno, u hitnim slučajevima i u situacijama koje ne predstavljaju hitne slučajeve) neovisno o tome mogu li pacijenti platiti liječenje, dok privatne bolnice imaju obvezu liječiti sve pacijente samo u hitnim slučajevima (odnosno, ako je potrebna trenutna skrb u situaciji koja predstavlja opasnost po život), među ostalim potvrđen različitim profilima pacijenata koji primaju liječenje u bolnicama IRIS i privatnim bolnicama regije glavnog grada Bruxellesa te politikama određivanja cijena tih bolnica.

| (184) | Najprije valja primijetiti da su u strateškom planu za razdoblje između 2002. i 2014. navedeni niži prihodi (212) i viši troškovi (213) povezani s liječenjem pacijenata koji se nalaze u nesigurnoj socio-ekonomskoj situaciji, a to je znatan dio pacijenata IRIS-H-a. U tim je okolnostima zanimljivo istaknuti da su IRIS-H dogovorile sa svojim liječnicima da se dodaci (vidjeti uvodnu izjavu 46.c za više informacija) ne mogu naplatiti pacijentima CPAS-a ili pacijentima s niskim prihodima (odnosno, pacijentima koji imaju pravo na veću nadoknadu od INAMI-ja). Osim toga, postotak pacijenata primljenih u jednokrevetnim sobama (odnosno, u jedinim sobama za koje se mogu naplatiti dodaci) u prosjeku je znatno niži za regiju glavnog grada Bruxellesa (214). Dostupne brojke koje su dostavila tijela čija je svrha naknada troškova liječenja koje pokriva socijalno osiguranje (215) među ostalim pokazuju da, čak i kad IRIS-H naplate dodatke, njihov je iznos znatno niži od prosjeka regije (odnosno između 25 % i 67 % manji). U svrhu usporedbe, tijekom razmatranog razdoblje određene belgijske privatne bolnice naplaćivale su pacijentima iznos u prosjeku veći za 180 % u odnosu na cijene utvrđene u sklopu sustava socijalne sigurnosti. |
| --- | --- |

(184)

Najprije valja primijetiti da su u strateškom planu za razdoblje između 2002. i 2014. navedeni niži prihodi (212) i viši troškovi (213) povezani s liječenjem pacijenata koji se nalaze u nesigurnoj socio-ekonomskoj situaciji, a to je znatan dio pacijenata IRIS-H-a. U tim je okolnostima zanimljivo istaknuti da su IRIS-H dogovorile sa svojim liječnicima da se dodaci (vidjeti uvodnu izjavu 46.c za više informacija) ne mogu naplatiti pacijentima CPAS-a ili pacijentima s niskim prihodima (odnosno, pacijentima koji imaju pravo na veću nadoknadu od INAMI-ja). Osim toga, postotak pacijenata primljenih u jednokrevetnim sobama (odnosno, u jedinim sobama za koje se mogu naplatiti dodaci) u prosjeku je znatno niži za regiju glavnog grada Bruxellesa (214). Dostupne brojke koje su dostavila tijela čija je svrha naknada troškova liječenja koje pokriva socijalno osiguranje (215) među ostalim pokazuju da, čak i kad IRIS-H naplate dodatke, njihov je iznos znatno niži od prosjeka regije (odnosno između 25 % i 67 % manji). U svrhu usporedbe, tijekom razmatranog razdoblje određene belgijske privatne bolnice naplaćivale su pacijentima iznos u prosjeku veći za 180 % u odnosu na cijene utvrđene u sklopu sustava socijalne sigurnosti.

212

213

214

215

| (185) | Bolnicama IRIS povjerena je obveza pružanja univerzalne skrbi kako bi se zajamčilo da pacijenti koji ne mogu plaćati liječenje, koji nemaju privatno osiguranje i koji ne mogu ostvariti nadoknadu (čak i djelomičnu) od socijalne sigurnosti prime potrebnu medicinsku skrb. Važna podskupina tih pacijenata podrazumijeva prethodno navedene migrante bez dokumenata jer oni nisu obuhvaćeni belgijskim sustavom socijalne sigurnosti i jer najčešće ne mogu platiti za pruženu skrb. U 85 % tih slučajeva u regiji glavnog grada Bruxellesa ti migranti primaju hitnu medicinsku skrb u bolnicama (vidjeti uvodnu izjavu 172.), iako te bolnice raspolažu s tek 35 % bolničkih kreveta dostupnih u regiji. Drugi važni pokazatelj jest razredba (216) javne savezne službe za javno zdravlje, u kojoj su sve belgijske bolnice razvrstane na temelju socio-ekonomskog profila njihovih pacijenata (vidjeti tablicu 1. i uvodnu izjavu 40.). Ta razredba među ostalim pokazuje udio pacijenata koji ne mogu platiti liječenje i koji nisu obuhvaćeni sustavom socijalne sigurnosti te za koje CPAS-i (217) mogu nadoknaditi troškove liječenja (vidjeti također uvodne izjave 187. do 188.) (218). Za razdoblje između 2007. i 2013. i za čitavu Belgiju prva tri mjesta zauzimaju IRIS-H (iznimku predstavljaju Institut Bordet i HUDERF zbog njihove specijalizirane prirode). S druge strane, tijekom istog razdoblje privatne briselske bolnice ne zauzimaju nijedno od 20 prvih mjesta, što pokazuje da je prosječni socio-ekonomski profil njihovih pacijenata znatno bolji nego onaj pacijenata IRIS-H-a. Čak i ako se kriteriji koji su se koristili za provođenje ove razredbe ne odnose samo na pacijente koji ne mogu platiti liječenje i nisu osigurani, to ipak opovrgava tvrdnju podnositelja pritužbe, prema kojoj privatne briselske bolnice imaju obvezu liječenja svih pacijenata u svim okolnostima, i potvrđuje da se ta obveza primjenjuje jedino na IRIS-H. Da se takva obveza primjenjuje na privatne briselske bolnice, bilo bi za očekivati da zauzimaju više mjesto na ljestvici.

  Tablica 1.


  Razredba bolnica s obzirom na socio-gospodarski profil njihovih pacijenata koju provodi savezna javna služba za javno zdravlje (*= IRIS-H, += privatne briselske bolnice) | 2007. | 2008. | 2009. | 2010. | 2011. | 2012. | 2013. |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| CHU Saint-Pierre* | 1. | 1. | 1. | 1. | 1. | 1. | 1. |
| CHU Brugmann* | 2. | 2. | 2. | 2. | 2. | 2. | 2. |
| Bolnice IRIS Sud* | 5. | 3. | 3. | 3. | 3. | 3. | 3. |
| HUDERF* | 62. | 4. | 4. | 6. | Bez broja | 5. | Bez broja |
| Institut Bordet* | 23. | 16. | 31. | 34. | Bez broja | 18. | 35. |
| Clin. Ste Anne St Rémi+ | 52. | 42. | 52. | 62. | 40. | 32. | 28. |
| Clinique Saint Jean+ | 25. | 21. | 44. | 59. | 39. | 27. | Bez broja |
| Cliniques de l'Europe+ | 64. | 24. | 90. | 93. | 61. | 63. | 62. |
| CHIR Edith Cavell+ | 110. | 103. | 108. | 105. | Bez broja | 105. | 103. |
| Clinique Univ. Erasme+ | 49. | 41. | 48. | 58. | 51. | 41. | 36. |
| Clinique Univ. St Luc+ | 93. | 67. | 95. | 94. | 76. | Bez broja | Bez broja |
| UZ Brussel+ | 80. | 74. | 91. | 97. | 78. | Bez broja | Bez broja |

(185)

Bolnicama IRIS povjerena je obveza pružanja univerzalne skrbi kako bi se zajamčilo da pacijenti koji ne mogu plaćati liječenje, koji nemaju privatno osiguranje i koji ne mogu ostvariti nadoknadu (čak i djelomičnu) od socijalne sigurnosti prime potrebnu medicinsku skrb. Važna podskupina tih pacijenata podrazumijeva prethodno navedene migrante bez dokumenata jer oni nisu obuhvaćeni belgijskim sustavom socijalne sigurnosti i jer najčešće ne mogu platiti za pruženu skrb. U 85 % tih slučajeva u regiji glavnog grada Bruxellesa ti migranti primaju hitnu medicinsku skrb u bolnicama (vidjeti uvodnu izjavu 172.), iako te bolnice raspolažu s tek 35 % bolničkih kreveta dostupnih u regiji. Drugi važni pokazatelj jest razredba (216) javne savezne službe za javno zdravlje, u kojoj su sve belgijske bolnice razvrstane na temelju socio-ekonomskog profila njihovih pacijenata (vidjeti tablicu 1. i uvodnu izjavu 40.). Ta razredba među ostalim pokazuje udio pacijenata koji ne mogu platiti liječenje i koji nisu obuhvaćeni sustavom socijalne sigurnosti te za koje CPAS-i (217) mogu nadoknaditi troškove liječenja (vidjeti također uvodne izjave 187. do 188.) (218). Za razdoblje između 2007. i 2013. i za čitavu Belgiju prva tri mjesta zauzimaju IRIS-H (iznimku predstavljaju Institut Bordet i HUDERF zbog njihove specijalizirane prirode). S druge strane, tijekom istog razdoblje privatne briselske bolnice ne zauzimaju nijedno od 20 prvih mjesta, što pokazuje da je prosječni socio-ekonomski profil njihovih pacijenata znatno bolji nego onaj pacijenata IRIS-H-a. Čak i ako se kriteriji koji su se koristili za provođenje ove razredbe ne odnose samo na pacijente koji ne mogu platiti liječenje i nisu osigurani, to ipak opovrgava tvrdnju podnositelja pritužbe, prema kojoj privatne briselske bolnice imaju obvezu liječenja svih pacijenata u svim okolnostima, i potvrđuje da se ta obveza primjenjuje jedino na IRIS-H. Da se takva obveza primjenjuje na privatne briselske bolnice, bilo bi za očekivati da zauzimaju više mjesto na ljestvici.

216

217

218

Tablica 1.

Tablica 1.

Razredba bolnica s obzirom na socio-gospodarski profil njihovih pacijenata koju provodi savezna javna služba za javno zdravlje (*= IRIS-H, += privatne briselske bolnice)

Razredba bolnica s obzirom na socio-gospodarski profil njihovih pacijenata koju provodi savezna javna služba za javno zdravlje (*=

+=

2007.

2008.

2009.

2010.

2011.

2012.

2013.

CHU Saint-Pierre*

*

1.

1.

1.

1.

1.

1.

1.

CHU Brugmann*

*

2.

2.

2.

2.

2.

2.

2.

Bolnice IRIS Sud*

*

5.

3.

3.

3.

3.

3.

3.

HUDERF*

*

62.

4.

4.

6.

Bez broja

5.

Bez broja

Institut Bordet*

*

23.

16.

31.

34.

Bez broja

18.

35.

Clin. Ste Anne St Rémi+

+

52.

42.

52.

62.

40.

32.

28.

Clinique Saint Jean+

+

25.

21.

44.

59.

39.

27.

Bez broja

Cliniques de l'Europe+

+

64.

24.

90.

93.

61.

63.

62.

CHIR Edith Cavell+

+

110.

103.

108.

105.

Bez broja

105.

103.

Clinique Univ. Erasme+

+

49.

41.

48.

58.

51.

41.

36.

Clinique Univ. St Luc+

+

93.

67.

95.

94.

76.

Bez broja

Bez broja

UZ Brussel+

+

80.

74.

91.

97.

78.

Bez broja

Bez broja

| (186) | U tim okolnostima valja zamijeniti upućivanja podnositelja pritužbe na publikaciju Mutualités Chrétiennes iz veljače 2004. (vidjeti uvodnu izjavu 72.), koja se odnosi samo na godinu 2001. i u kojoj je prikazano da privatne bolnice liječe više od 60 % „socijalnih pacijenata” regije glavnog grada Bruxellesa. Izraz „socijalni pacijenti” može dati dojam da se radi o pacijentima koji ne mogu platiti liječenje i koji su obuhvaćeni obvezom pružanja univerzalne skrbi. Međutim, to nije slučaj zbog sljedećih razloga:






  — | Prvo, definicija „socijalnih pacijenata”
   (219) iz publikacije odnosi se isključivo na osobe koje su osigurane u sklopu belgijskog sustava socijalne sigurnosti (220), što znači da ne obuhvaća pacijente koji ne mogu platiti liječenje i koji nisu pokriveni sustavom socijalne sigurnosti. Međutim, upravo posljednja skupina pacijenata ima najviše koristi od obveze pružanja univerzalne skrbi i predstavlja najveće financijsko opterećenje za IRIS-H (vidjeti također uvodne izjave 187. do 188.). Na temelju široke definicije koja se koristi u publikaciji, gotovo 20 % pacijenata primljenih u briselske privatne bolnice (u usporedbi s 26 % u javnim bolnicama) primjenjuje se na „socijalne pacijente”, a privatne bolnice tijekom 2001. pružile su liječenje gotovo 66 % ukupnog broja tih pacijenata. |
| --- | --- | --- |

(186)

U tim okolnostima valja zamijeniti upućivanja podnositelja pritužbe na publikaciju Mutualités Chrétiennes iz veljače 2004. (vidjeti uvodnu izjavu 72.), koja se odnosi samo na godinu 2001. i u kojoj je prikazano da privatne bolnice liječe više od 60 % „socijalnih pacijenata” regije glavnog grada Bruxellesa. Izraz „socijalni pacijenti” može dati dojam da se radi o pacijentima koji ne mogu platiti liječenje i koji su obuhvaćeni obvezom pružanja univerzalne skrbi. Međutim, to nije slučaj zbog sljedećih razloga:

—

Prvo, definicija „socijalnih pacijenata”
   (219) iz publikacije odnosi se isključivo na osobe koje su osigurane u sklopu belgijskog sustava socijalne sigurnosti (220), što znači da ne obuhvaća pacijente koji ne mogu platiti liječenje i koji nisu pokriveni sustavom socijalne sigurnosti. Međutim, upravo posljednja skupina pacijenata ima najviše koristi od obveze pružanja univerzalne skrbi i predstavlja najveće financijsko opterećenje za IRIS-H (vidjeti također uvodne izjave 187. do 188.). Na temelju široke definicije koja se koristi u publikaciji, gotovo 20 % pacijenata primljenih u briselske privatne bolnice (u usporedbi s 26 % u javnim bolnicama) primjenjuje se na „socijalne pacijente”, a privatne bolnice tijekom 2001. pružile su liječenje gotovo 66 % ukupnog broja tih pacijenata.

219

220

| — | Drugo, čak i „nesigurni pacijenti”
   (221), koji su u publikaciji definirani kao podskupina „socijalnih pacijenata”, obuhvaćeni su sustavom socijalne sigurnosti, i ne postoji razlog za pretpostavljanje da ne mogu platiti iznos koji im ostaje za naplatu. Međutim, možemo tvrditi da je vjerojatno da „nesigurni pacijenti” neće moći platiti bolnici iznos koji im ostaje za naplatu. Publikacija pokazuje da javne bolnice liječe oko 48 % „nesigurnih pacijenata”, u odnosu na 52 %, koliko liječe belgijske privatne bolnice. Javne bolnice liječe znatno veći broj tih pacijenata nego se može naslutiti iz njihovog tržišnog udjela (u smislu broja kreveta i broja primljenih pacijenata). „Nesigurni pacijenti” predstavljaju 9,5 % primljenih pacijenata u javnim bolnicama, u usporedbi sa samo 4,1 % u privatnim bolnicama. |
| --- | --- |

—

Drugo, čak i „nesigurni pacijenti”
   (221), koji su u publikaciji definirani kao podskupina „socijalnih pacijenata”, obuhvaćeni su sustavom socijalne sigurnosti, i ne postoji razlog za pretpostavljanje da ne mogu platiti iznos koji im ostaje za naplatu. Međutim, možemo tvrditi da je vjerojatno da „nesigurni pacijenti” neće moći platiti bolnici iznos koji im ostaje za naplatu. Publikacija pokazuje da javne bolnice liječe oko 48 % „nesigurnih pacijenata”, u odnosu na 52 %, koliko liječe belgijske privatne bolnice. Javne bolnice liječe znatno veći broj tih pacijenata nego se može naslutiti iz njihovog tržišnog udjela (u smislu broja kreveta i broja primljenih pacijenata). „Nesigurni pacijenti” predstavljaju 9,5 % primljenih pacijenata u javnim bolnicama, u usporedbi sa samo 4,1 % u privatnim bolnicama.

221

| — | Treće, u svakom slučaju, primjedba prema kojoj su tijekom 2001. privatne briselske bolnice liječile 52 % „nesigurnih” pacijenata (u odnosu na 66 % „socijalnih” pacijenata) ne može promijeniti zaključak prema kojem IRIS-H imaju obvezu pružanja univerzalne skrbi. S obzirom na nepostojanje zakonske obveze nametnute privatnim bolnicama prema kojoj moraju liječiti sve pacijente neovisno o tome mogu li platiti liječenje i neovisno o tome jesu li osigurani, privatne bolnice mogu slobodno odlučiti o pružanju skrbi„nesigurnim” ili „socijalnim” pacijentima u situacijama koje ne predstavljaju hitne slučajeve i u svakom trenutku mogu promijeniti svoju odluku. Osim toga, skupina najranjivijih pacijenata, a to su pacijenti koji nisu obuhvaćeni sustavom socijalne sigurnosti i nemaju nikakvo drugo osiguranje, nije uključena u statističke podatke objavljene u publikaciji. Time se također objašnjava i očita razlika između brojki objavljenih u publikaciji za godinu 2001. i razredbe savezne javne službe za javno zdravlje (vidjeti uvodnu izjavu 185.) za razdoblje između 2007. i 2013. Dok je u razredbi savezne javne službe uzet u obzir udio pacijenata koji nisu obuhvaćeni sustavom socijalne sigurnosti, statistički podaci objavljeni u publikaciji odnose se samo na pacijente koji jesu obuhvaćeni tim sustavom. |
| --- | --- |

—

Treće, u svakom slučaju, primjedba prema kojoj su tijekom 2001. privatne briselske bolnice liječile 52 % „nesigurnih” pacijenata (u odnosu na 66 % „socijalnih” pacijenata) ne može promijeniti zaključak prema kojem IRIS-H imaju obvezu pružanja univerzalne skrbi. S obzirom na nepostojanje zakonske obveze nametnute privatnim bolnicama prema kojoj moraju liječiti sve pacijente neovisno o tome mogu li platiti liječenje i neovisno o tome jesu li osigurani, privatne bolnice mogu slobodno odlučiti o pružanju skrbi„nesigurnim” ili „socijalnim” pacijentima u situacijama koje ne predstavljaju hitne slučajeve i u svakom trenutku mogu promijeniti svoju odluku. Osim toga, skupina najranjivijih pacijenata, a to su pacijenti koji nisu obuhvaćeni sustavom socijalne sigurnosti i nemaju nikakvo drugo osiguranje, nije uključena u statističke podatke objavljene u publikaciji. Time se također objašnjava i očita razlika između brojki objavljenih u publikaciji za godinu 2001. i razredbe savezne javne službe za javno zdravlje (vidjeti uvodnu izjavu 185.) za razdoblje između 2007. i 2013. Dok je u razredbi savezne javne službe uzet u obzir udio pacijenata koji nisu obuhvaćeni sustavom socijalne sigurnosti, statistički podaci objavljeni u publikaciji odnose se samo na pacijente koji jesu obuhvaćeni tim sustavom.

Zbog svih navedenih razloga Komisija smatra da publikacija Mutualités Chrétiennes u kojoj su navedeni statistički podaci za godinu 2001. ne dokazuje da IRIS-H nemaju obvezu pružanja univerzalne skrbi ili da privatne briselske bolnice imaju sličnu obvezu.

| (187) | Obvezom pružanja univerzalne skrbi koja se primjenjuje na IRIS-H jamči se da će pacijenti suočeni s ekstremnim financijskim poteškoćama, političke izbjeglice, nezakoniti useljenici itd. primiti liječenje u svim okolnostima. Ako ti pacijenti ne mogu platiti liječenje ili nemaju nikakvo osiguranje (odnosno nisu obuhvaćeni sustavom socijalne sigurnosti i nemaju privatno osiguranje od bolesti), CPAS-i pokrivaju troškove tih pacijenata jedino u određenim okolnostima. Kako bi se utvrdila pravila koja se primjenjuju na takvu nadoknadu, IRIS-H i 17 od 19 CPAS-a regije glavnog grada Bruxellesa sklopili su višestrane ugovore o takozvanoj „rezidentnosti u svrhu pružanja pomoći”. U slučaju situacija u kojima nije hitno potrebna liječnička skrb CPAS-i upućuju predmetne osobe u IRIS-H i u pisanom se obliku (putem „obećanja”) obvezuju da će pokriti troškove liječenja. Ako pacijenti dostave to obećanje, IRIS-H šalju račune izravno CPAS-u. Naravno, taj se postupak ne može slijediti u hitnim slučajevima. U tim slučajevima nadoknada troškova od strane CPAS-a podliježe ispunjenju sljedećih uvjeta: i. dostavi medicinske potvrde kojom se potvrđuje potreba za hitnim prijmom ili trenutačnnim liječenjem osobe i ii. neimaštini osoba, što potvrđuju CPAS-i pomoću podataka koje prikuplja bolnica radi dobivanja informacija o socijalnom statusu pacijenta. Prikupljanje potrebnih informacija važna je zadaća za odjele za socijalni rad bolnica IRIS (vidjeti također uvodne izjave 210. 211.) (222). |
| --- | --- |

(187)

Obvezom pružanja univerzalne skrbi koja se primjenjuje na IRIS-H jamči se da će pacijenti suočeni s ekstremnim financijskim poteškoćama, političke izbjeglice, nezakoniti useljenici itd. primiti liječenje u svim okolnostima. Ako ti pacijenti ne mogu platiti liječenje ili nemaju nikakvo osiguranje (odnosno nisu obuhvaćeni sustavom socijalne sigurnosti i nemaju privatno osiguranje od bolesti), CPAS-i pokrivaju troškove tih pacijenata jedino u određenim okolnostima. Kako bi se utvrdila pravila koja se primjenjuju na takvu nadoknadu, IRIS-H i 17 od 19 CPAS-a regije glavnog grada Bruxellesa sklopili su višestrane ugovore o takozvanoj „rezidentnosti u svrhu pružanja pomoći”. U slučaju situacija u kojima nije hitno potrebna liječnička skrb CPAS-i upućuju predmetne osobe u IRIS-H i u pisanom se obliku (putem „obećanja”) obvezuju da će pokriti troškove liječenja. Ako pacijenti dostave to obećanje, IRIS-H šalju račune izravno CPAS-u. Naravno, taj se postupak ne može slijediti u hitnim slučajevima. U tim slučajevima nadoknada troškova od strane CPAS-a podliježe ispunjenju sljedećih uvjeta: i. dostavi medicinske potvrde kojom se potvrđuje potreba za hitnim prijmom ili trenutačnnim liječenjem osobe i ii. neimaštini osoba, što potvrđuju CPAS-i pomoću podataka koje prikuplja bolnica radi dobivanja informacija o socijalnom statusu pacijenta. Prikupljanje potrebnih informacija važna je zadaća za odjele za socijalni rad bolnica IRIS (vidjeti također uvodne izjave 210. 211.) (222).

222

| (188) | Ako su prethodno navedeni uvjeti ispunjeni (odnosno ako postoji obećanje za pružanje skrbi u situaciji koja ne predstavlja hitni slučaj i medicinska potreba te izvješće o socijalnom statusu za hitne slučajeve), CPAS nadoknađuje bolnici IRIS troškove povezane s liječenjem pacijenata koji ne mogu platiti svoje liječenje i koji nemaju osiguranje. Međutim, time IRIS-H nisu oslobođene svih troškova koji proizlaze iz obveze pružanja univerzalne skrbi. Kako bi ostvarile nadoknadu troškova od CPAS-a, IRIS-H moraju prikupiti podatke za izvješće o socijalnom statusu (što su tijekom 2012. učinile za 25 749 slučajeva). Primjerice, to je jedan od razloga zbog kojih IRIS-H zapošljavaju više od dvaput više socijalnih radnika od sveučilišnih bolnica (vidjeti uvodnu izjavu 213.). Međutim, CPAS-i ne nadoknađuju troškove bolnica IRIS povezane s prikupljanjem podataka o socijalnom statusu (223). Osim toga, CPAS-i imaju dulje rokove plaćanja (koji ponekad prelaze godinu dana) od tijela čija je svrha naknada troškova liječenja koje pokriva socijalno osiguranje (mutuelles) i osiguravajućih društava (koji plaćaju u roku od dva mjeseca nakon primanja računa). Zbog toga IRIS-H moraju predfinancirati te troškove tijekom duljeg razdoblja nego što je to slučaj za „normalne” pacijente. Dana 31. prosinca 2010. CPAS za Bruxelles dugovao je bolnicama IRIS gotovo 35 milijuna EUR (od čega se oko 71 % odnosilo na račune iz 2010., 12 % na račune iz 2009., a oko 13 % na račune iz prethodnih godina). Primjenom nominalne kamatne stope od 2 % IRIS-H ocijenile su da su u tom trenutku troškovi povezani s duljim rokovima plaćanja iznosili gotovo 700 000 EUR (224). Konačno, sve osobe koje mogu imati poteškoće pri plaćanju svojeg računa ne ispunjavaju uvjete za pokrivanje troškova od strane CPAS-a (225). Međutim, na temelju svoje obveze pružanja univerzalne zdravstvene skrbi IRIS-H liječe pacijente za koje CPAS-i ne preuzimaju obvezu pokrivanja troškova. U takvoj situaciji IRIS-H šalju račun pacijentima koji u određenim slučajevima ne mogu platiti. Iz navedenoga proizlazi da se IRIS-H moraju suočiti s određenom količinom nenaplativih potraživanja koja je znatno viša nego kod drugih javih i privatnih bolnica u Belgiji (226). IRIS-H procjenjuju da je 2010. njihov iznos poništenog duga iznosio prosjek za belgijske javne bolnice za oko (...) milijuna EUR. |
| --- | --- |

(188)

Ako su prethodno navedeni uvjeti ispunjeni (odnosno ako postoji obećanje za pružanje skrbi u situaciji koja ne predstavlja hitni slučaj i medicinska potreba te izvješće o socijalnom statusu za hitne slučajeve), CPAS nadoknađuje bolnici IRIS troškove povezane s liječenjem pacijenata koji ne mogu platiti svoje liječenje i koji nemaju osiguranje. Međutim, time IRIS-H nisu oslobođene svih troškova koji proizlaze iz obveze pružanja univerzalne skrbi. Kako bi ostvarile nadoknadu troškova od CPAS-a, IRIS-H moraju prikupiti podatke za izvješće o socijalnom statusu (što su tijekom 2012. učinile za 25 749 slučajeva). Primjerice, to je jedan od razloga zbog kojih IRIS-H zapošljavaju više od dvaput više socijalnih radnika od sveučilišnih bolnica (vidjeti uvodnu izjavu 213.). Međutim, CPAS-i ne nadoknađuju troškove bolnica IRIS povezane s prikupljanjem podataka o socijalnom statusu (223). Osim toga, CPAS-i imaju dulje rokove plaćanja (koji ponekad prelaze godinu dana) od tijela čija je svrha naknada troškova liječenja koje pokriva socijalno osiguranje (mutuelles) i osiguravajućih društava (koji plaćaju u roku od dva mjeseca nakon primanja računa). Zbog toga IRIS-H moraju predfinancirati te troškove tijekom duljeg razdoblja nego što je to slučaj za „normalne” pacijente. Dana 31. prosinca 2010. CPAS za Bruxelles dugovao je bolnicama IRIS gotovo 35 milijuna EUR (od čega se oko 71 % odnosilo na račune iz 2010., 12 % na račune iz 2009., a oko 13 % na račune iz prethodnih godina). Primjenom nominalne kamatne stope od 2 % IRIS-H ocijenile su da su u tom trenutku troškovi povezani s duljim rokovima plaćanja iznosili gotovo 700 000 EUR (224). Konačno, sve osobe koje mogu imati poteškoće pri plaćanju svojeg računa ne ispunjavaju uvjete za pokrivanje troškova od strane CPAS-a (225). Međutim, na temelju svoje obveze pružanja univerzalne zdravstvene skrbi IRIS-H liječe pacijente za koje CPAS-i ne preuzimaju obvezu pokrivanja troškova. U takvoj situaciji IRIS-H šalju račun pacijentima koji u određenim slučajevima ne mogu platiti. Iz navedenoga proizlazi da se IRIS-H moraju suočiti s određenom količinom nenaplativih potraživanja koja je znatno viša nego kod drugih javih i privatnih bolnica u Belgiji (226). IRIS-H procjenjuju da je 2010. njihov iznos poništenog duga iznosio prosjek za belgijske javne bolnice za oko (...) milijuna EUR.

223

mutuelles

224

225

226

| (189) | Konačno, važno je staviti u kontekst financiranje predviđeno odjeljkom B8 BMF-a, koje se dodjeljuje bolnicama čiji pacijenti imaju slabi socio-ekonomski profil. Svrha tog ograničenog saveznog financiranja jest nadoknada dijela troškova povezanih sa „socijalnim pacijentima” (primjerice, zbog činjenice da ti pacijenti u prosjeku ostaju dulje u bolnici od ostalih pacijenata), ali nije nadoknada za obvezu pružanja univerzalne skrbi. Financiranjem na temelju odjeljka B8 ne nadoknađuju se stvarni troškovi koje snose bolnice za liječenje socijalnih pacijenata (primjerice, neplaćeni računi socijalnih pacijenata, potreba za angažiranjem dodatnih socijalnih radnika). S druge strane, na temelju razredbe bolnica s obzirom na socio-ekonomski profil njihovih pacijenata (vidjeti uvodnu izjavu 185.) dodjeljuje se fiksni proračun (odnosno, oko 25 milijuna EUR godišnje za čitavu Belgiju). Budući da prva tri mjesta na toj ljestvici zauzimaju IRIS-H, te bolnice primaju veći iznos financijskih sredstava na temelju odjeljka B8 nego bolnice koje zauzimaju niža mjesta na ljestvici (kao što su privatne belgijske bolnice). Razlog zbog kojeg i javne i privatne bolnice u načelu imaju pravo na to financiranje jest činjenica da, čak i s obzirom na nepostojanje obveze pružanja univerzalne skrbi koju imaju IRIS-H, te bolnice mogu slobodno odabrati žele li liječiti socijalne pacijente. Imaju taj izbor jer određeni socijalni pacijenti mogu platiti liječenje ili su osigurani. Za socijalne pacijente obuhvaćene sustavom socijalnog osiguranja često se primjenjuju niže cijene, a INAMI plaća veći dio troškova, što smanjuje financijski rizik za bolnicu. Također se pokazalo da nisu svi CPAS-i u Belgiji odlučili osnovati svoju vlastitu bolnicu. Prema tome, kako bi ispunili svoju obvezu pružanja socijalne pomoći, CPAS-i se često mogu oslanjati na privatne bolnice. U takvim je slučajevima logično da će privatna bolnica liječiti određeni broj socijalnih pacijenata i da također može ostvariti financiranje na temelju odjeljka B8 predviđeno BMF-om. Međutim, u regiji glavnog grada Bruxellesa CPAS-i mogu računati na javne bolnice IRIS, što objašnjava zašto razredba iz uvodne izjave 185. pokazuje da je prosječni socio-ekonomski profil pacijenata privatnih briselskih bolnica znatno bolji od profila pacijenata IRIS-H-a. Zbog svih navedenih razloga financiranje na temelju odjeljka B8 BMF-a ne može se smatrati pokazateljem postojanja obveze pružanja univerzalne skrbi za sve belgijske bolnice. |
| --- | --- |

(189)

Konačno, važno je staviti u kontekst financiranje predviđeno odjeljkom B8 BMF-a, koje se dodjeljuje bolnicama čiji pacijenti imaju slabi socio-ekonomski profil. Svrha tog ograničenog saveznog financiranja jest nadoknada dijela troškova povezanih sa „socijalnim pacijentima” (primjerice, zbog činjenice da ti pacijenti u prosjeku ostaju dulje u bolnici od ostalih pacijenata), ali nije nadoknada za obvezu pružanja univerzalne skrbi. Financiranjem na temelju odjeljka B8 ne nadoknađuju se stvarni troškovi koje snose bolnice za liječenje socijalnih pacijenata (primjerice, neplaćeni računi socijalnih pacijenata, potreba za angažiranjem dodatnih socijalnih radnika). S druge strane, na temelju razredbe bolnica s obzirom na socio-ekonomski profil njihovih pacijenata (vidjeti uvodnu izjavu 185.) dodjeljuje se fiksni proračun (odnosno, oko 25 milijuna EUR godišnje za čitavu Belgiju). Budući da prva tri mjesta na toj ljestvici zauzimaju IRIS-H, te bolnice primaju veći iznos financijskih sredstava na temelju odjeljka B8 nego bolnice koje zauzimaju niža mjesta na ljestvici (kao što su privatne belgijske bolnice). Razlog zbog kojeg i javne i privatne bolnice u načelu imaju pravo na to financiranje jest činjenica da, čak i s obzirom na nepostojanje obveze pružanja univerzalne skrbi koju imaju IRIS-H, te bolnice mogu slobodno odabrati žele li liječiti socijalne pacijente. Imaju taj izbor jer određeni socijalni pacijenti mogu platiti liječenje ili su osigurani. Za socijalne pacijente obuhvaćene sustavom socijalnog osiguranja često se primjenjuju niže cijene, a INAMI plaća veći dio troškova, što smanjuje financijski rizik za bolnicu. Također se pokazalo da nisu svi CPAS-i u Belgiji odlučili osnovati svoju vlastitu bolnicu. Prema tome, kako bi ispunili svoju obvezu pružanja socijalne pomoći, CPAS-i se često mogu oslanjati na privatne bolnice. U takvim je slučajevima logično da će privatna bolnica liječiti određeni broj socijalnih pacijenata i da također može ostvariti financiranje na temelju odjeljka B8 predviđeno BMF-om. Međutim, u regiji glavnog grada Bruxellesa CPAS-i mogu računati na javne bolnice IRIS, što objašnjava zašto razredba iz uvodne izjave 185. pokazuje da je prosječni socio-ekonomski profil pacijenata privatnih briselskih bolnica znatno bolji od profila pacijenata IRIS-H-a. Zbog svih navedenih razloga financiranje na temelju odjeljka B8 BMF-a ne može se smatrati pokazateljem postojanja obveze pružanja univerzalne skrbi za sve belgijske bolnice.

Zaključak o obvezi pružanja univerzalne skrbi IRIS-H-a

Zaključak o obvezi pružanja univerzalne skrbi IRIS-H-a

| (190) | Na temelju prethodno navedenih elemenata Komisija zaključuje da se obveza pružanja univerzalne skrbi primjenjuje samo na IRIS-H, da je predmetom jasno utvrđenog ovlaštenja i da je definirana u statutima IRIS-H-a i u strateškim planovima mreže IRIS sukladno zahtjevima Zakona o CPAS-u (vidjeti uvodne izjave 29. i 30.). Također se pojavljuje u razredbi bolnica utvrđenoj na temelju socio-ekonomskog profila njihovih pacijenata (vidjeti uvodnu izjavu 185.). Tom se obvezom jamči da će najpotrebitije osobe iz regije glavnog grada Bruxellesa primiti primjereno liječenje, čak i ako ne mogu platiti, uključujući u situacijama koje nisu hitni slučajevi. IRIS-H pružaju usluge zdravstvene skrbi koje odgovaraju potrebama lokalnog stanovništva. Kako je objašnjeno u prethodnoj uvodnoj izjavi, samo dio troškova povezanih s tom obvezom izravno je pokriven (primjerice, putem nadoknade troškova liječenja od strane CPAS-a). Zbog toga se preostali dio troškova pokriva nadoknadom deficita, što čini predmet ove odluke. |
| --- | --- |

(190)

Na temelju prethodno navedenih elemenata Komisija zaključuje da se obveza pružanja univerzalne skrbi primjenjuje samo na IRIS-H, da je predmetom jasno utvrđenog ovlaštenja i da je definirana u statutima IRIS-H-a i u strateškim planovima mreže IRIS sukladno zahtjevima Zakona o CPAS-u (vidjeti uvodne izjave 29. i 30.). Također se pojavljuje u razredbi bolnica utvrđenoj na temelju socio-ekonomskog profila njihovih pacijenata (vidjeti uvodnu izjavu 185.). Tom se obvezom jamči da će najpotrebitije osobe iz regije glavnog grada Bruxellesa primiti primjereno liječenje, čak i ako ne mogu platiti, uključujući u situacijama koje nisu hitni slučajevi. IRIS-H pružaju usluge zdravstvene skrbi koje odgovaraju potrebama lokalnog stanovništva. Kako je objašnjeno u prethodnoj uvodnoj izjavi, samo dio troškova povezanih s tom obvezom izravno je pokriven (primjerice, putem nadoknade troškova liječenja od strane CPAS-a). Zbog toga se preostali dio troškova pokriva nadoknadom deficita, što čini predmet ove odluke.

II.   Obveza pružanja punog opsega osnovnih bolničkih usluga na različitim lokacijama

| (191) | Belgijske vlasti smatraju da IRIS-H također imaju konkretnu obvezu pružanja niza osnovnih bolničkih usluga na različitim lokacijijama u regiji glavnog grada Bruxellesa. Međutim, kako tvrde podnositelji pritužbe, nije jasno što je obuhvaćeno obvezom pružanja potpunog opsega osnovnih bolničkih usluga na različitim lokacijama, kao ni u kojoj mjeri ta obveza nameće dodatne troškove za IRIS-H. Međutim, podnositelji pritužbe ne tvrde da privatne bolnice u Bruxellesu imaju takvu obvezu. |
| --- | --- |

(191)

Belgijske vlasti smatraju da IRIS-H također imaju konkretnu obvezu pružanja niza osnovnih bolničkih usluga na različitim lokacijijama u regiji glavnog grada Bruxellesa. Međutim, kako tvrde podnositelji pritužbe, nije jasno što je obuhvaćeno obvezom pružanja potpunog opsega osnovnih bolničkih usluga na različitim lokacijama, kao ni u kojoj mjeri ta obveza nameće dodatne troškove za IRIS-H. Međutim, podnositelji pritužbe ne tvrde da privatne bolnice u Bruxellesu imaju takvu obvezu.

| (192) | Komisija tvrdi da LCH-om nije propisano da bolnice (javne ili privatne) moraju biti aktivne na različitim lokacijama. Upravo suprotno, mehanizmom bolničkog planiranja utvrđen je najveći broj bolničkih kreveta koji mogu biti stavljeni na raspolaganje u svakoj belgijskoj regiji. Za regiju glavnog grada Bruxellesa broj kreveta u (općim) bolnicama iznosi oko 7 260 i svaka briselska bolnica ovlaštena je staviti na raspolaganje određeni broj kreveta unutar navedene granice. U načelu, ako je kapacitet bolnice odobren u skladu sa sustavom planiranja, bolnica može slobodno odlučiti o raspoređivanju tih kreveta na samo jednoj lokaciji ili njihovoj podjeli na nekoliko lokacija u toj regiji, u mjeri u kojoj to želi. Isto tako, može odlučiti da će udvostručiti određene usluge ili nuditi samo određene vrste skrbi na svakoj lokaciji. U tim su okolnostima određene briselske privatne bolnice slobodno odlučile da će biti aktivne na nekoliko lokacija, dok su druge aktivne na samo jednoj lokaciji (227). Međutim, privatne bolnice u svakom trenutku mogu odlučiti da će prerasporediti svoje krevete ili usluge na samo jednoj lokaciji (228). Također valja napomenuti da, u skladu s ograničenjima utvrđenim mehanizmom planiranja (229), privatne bolnice također mogu slobodno odlučiti o vrstama skrbi koje nude, što im daje mogućnost specijalizacije u najisplativijim oblicima zdravstvene skrbi (230). |
| --- | --- |

(192)

Komisija tvrdi da LCH-om nije propisano da bolnice (javne ili privatne) moraju biti aktivne na različitim lokacijama. Upravo suprotno, mehanizmom bolničkog planiranja utvrđen je najveći broj bolničkih kreveta koji mogu biti stavljeni na raspolaganje u svakoj belgijskoj regiji. Za regiju glavnog grada Bruxellesa broj kreveta u (općim) bolnicama iznosi oko 7 260 i svaka briselska bolnica ovlaštena je staviti na raspolaganje određeni broj kreveta unutar navedene granice. U načelu, ako je kapacitet bolnice odobren u skladu sa sustavom planiranja, bolnica može slobodno odlučiti o raspoređivanju tih kreveta na samo jednoj lokaciji ili njihovoj podjeli na nekoliko lokacija u toj regiji, u mjeri u kojoj to želi. Isto tako, može odlučiti da će udvostručiti određene usluge ili nuditi samo određene vrste skrbi na svakoj lokaciji. U tim su okolnostima određene briselske privatne bolnice slobodno odlučile da će biti aktivne na nekoliko lokacija, dok su druge aktivne na samo jednoj lokaciji (227). Međutim, privatne bolnice u svakom trenutku mogu odlučiti da će prerasporediti svoje krevete ili usluge na samo jednoj lokaciji (228). Također valja napomenuti da, u skladu s ograničenjima utvrđenim mehanizmom planiranja (229), privatne bolnice također mogu slobodno odlučiti o vrstama skrbi koje nude, što im daje mogućnost specijalizacije u najisplativijim oblicima zdravstvene skrbi (230).

227

228

229

230

Obveza pružanja usluga na različitim lokacijama koja se primjenjuje na IRIS-H

Obveza pružanja usluga na različitim lokacijama koja se primjenjuje na IRIS-H

| (193) | Što se tiče IRIS-H-a, općine i CPAS-i daju prednost održavanju lokalne ponude usluga skrbi u odnosu na koncentraciju bolničkih kreveta. Te su bolnice izričito odabrale pružati potpuni raspon osnovnih usluga skrbi na svim lokacijama, što s obzirom na nužno udvostručenje infrastrukture, opreme i aktivnosti dovodi do dodatnih troškova. Na temelju navedenog CPAS-i i općine tijekom restrukturiranja briselskih bolnica iz 1995. namjerno su odlučili sačuvati postojeće lokalne usluge bolnica koje se pružaju na različitim lokacijama, a koje predstavljaju potpuni raspon usluga, s obzirom na potrebe stanovništva. Ocijenili su da potreba za medicinskim i socijalnim uslugama koja predstavlja razlog za osnivanje javnih bolnica nije prestala postojati. U tim okolnostima valja napomenuti da se većina lokacija IRIS-H-a nalazi u najsiromašnijim općinama regije glavnog grada Bruxellesa (vidjeti također uvodnu izjavu 202.). Dakle, javne vlasti dobrovoljno su odustale od povećanja učinkovitosti, na štetu svojeg u potpunosti financijskog interesa, i odlučile su očuvati sve postojeće bolničke lokacije, iako su znale da se saveznim mjerama financiranja bolnicama neće pokriti svi troškovi (primjerice, zbog udvostručenja infrastrukture i troškova korištenja; vidjeti također uvodnu izjavu 203.). Taj je izbor potvrđen u strateškim planovima mreže IRIS i obvezuje IRIS-H na održavanje svih bolničkih lokacija kako bi pacijenti mogli primiti sve osnovne usluge skrbi što je bliže moguće mjestu stanovanja. |
| --- | --- |

(193)

Što se tiče IRIS-H-a, općine i CPAS-i daju prednost održavanju lokalne ponude usluga skrbi u odnosu na koncentraciju bolničkih kreveta. Te su bolnice izričito odabrale pružati potpuni raspon osnovnih usluga skrbi na svim lokacijama, što s obzirom na nužno udvostručenje infrastrukture, opreme i aktivnosti dovodi do dodatnih troškova. Na temelju navedenog CPAS-i i općine tijekom restrukturiranja briselskih bolnica iz 1995. namjerno su odlučili sačuvati postojeće lokalne usluge bolnica koje se pružaju na različitim lokacijama, a koje predstavljaju potpuni raspon usluga, s obzirom na potrebe stanovništva. Ocijenili su da potreba za medicinskim i socijalnim uslugama koja predstavlja razlog za osnivanje javnih bolnica nije prestala postojati. U tim okolnostima valja napomenuti da se većina lokacija IRIS-H-a nalazi u najsiromašnijim općinama regije glavnog grada Bruxellesa (vidjeti također uvodnu izjavu 202.). Dakle, javne vlasti dobrovoljno su odustale od povećanja učinkovitosti, na štetu svojeg u potpunosti financijskog interesa, i odlučile su očuvati sve postojeće bolničke lokacije, iako su znale da se saveznim mjerama financiranja bolnicama neće pokriti svi troškovi (primjerice, zbog udvostručenja infrastrukture i troškova korištenja; vidjeti također uvodnu izjavu 203.). Taj je izbor potvrđen u strateškim planovima mreže IRIS i obvezuje IRIS-H na održavanje svih bolničkih lokacija kako bi pacijenti mogli primiti sve osnovne usluge skrbi što je bliže moguće mjestu stanovanja.

| (194) | Odjeljak „Strukturne osi” strateškog plana mreže IRIS za razdoblje između 1996. i 2001. godine govori o sljedećem:

  „
  Održavanje decentralizirane aktivnosti hospitalizacije i velike ambulantne pokrivenosti. Aktivnost će se održati na devet lokacija.
  ”
   (231)
   (232)

  (...)


  „Održavanje osnovne djelatnosti na različitim lokacijama. Na taj način pacijenti, osobito stariji pacijenti, mogu i dalje primati usluge bolničke skrbi na razumnoj udaljenosti od njihova prebivališta.”
   (233) |
| --- | --- |

(194)

Odjeljak „Strukturne osi” strateškog plana mreže IRIS za razdoblje između 1996. i 2001. godine govori o sljedećem:

„
  Održavanje decentralizirane aktivnosti hospitalizacije i velike ambulantne pokrivenosti. Aktivnost će se održati na devet lokacija.
  ”
   (231)
   (232)

Održavanje decentralizirane aktivnosti hospitalizacije

Aktivnost će se održati na devet lokacija.

231

232

(...)

„Održavanje osnovne djelatnosti na različitim lokacijama. Na taj način pacijenti, osobito stariji pacijenti, mogu i dalje primati usluge bolničke skrbi na razumnoj udaljenosti od njihova prebivališta.”
   (233)

„Održavanje osnovne djelatnosti na različitim lokacijama.

i dalje primati usluge bolničke skrbi na razumnoj udaljenosti od njihova prebivališta

233

| (195) | U strateškom planu za razdoblje između 1996. i 2001. također je istaknuto da IRIS-H prvenstveno liječe pacijente koji žive u blizini bolnica te se stoga smatraju „bolnicama u blizini” (234). Osim toga, IRIS-H žele
  „povećati adekvatnost (svojih) usluga

  u odnosu na potrebe briselskog stanovništva
  , (...) te

  ojačati

  (svoju)

  pristupačnost

  svim slojevima društva,

  osobito onima u nepovoljnom položaju
  ” (235). |
| --- | --- |

(195)

U strateškom planu za razdoblje između 1996. i 2001. također je istaknuto da IRIS-H prvenstveno liječe pacijente koji žive u blizini bolnica te se stoga smatraju „bolnicama u blizini” (234). Osim toga, IRIS-H žele
  „povećati adekvatnost (svojih) usluga

  u odnosu na potrebe briselskog stanovništva
  , (...) te

  ojačati

  (svoju)

  pristupačnost

  svim slojevima društva,

  osobito onima u nepovoljnom položaju
  ” (235).

234

„povećati adekvatnost (svojih) usluga

u odnosu na potrebe briselskog stanovništva

(...) te

ojačati

(svoju)

pristupačnost

svim slojevima društva,

osobito onima u nepovoljnom položaju

235

| (196) | U strateškom planu za razdoblje između 2002. i 2014. dodano je sljedeće:

  „IRIS usvaja načelo organizacije usmjerene na pacijente, koja čini dio javne mreže ustanova koje međusobno surađuju kako bi zajamčile specijalizirane usluge zdravstvene skrbi dostupne unutar zajednice
  ”
   (236). |
| --- | --- |

(196)

U strateškom planu za razdoblje između 2002. i 2014. dodano je sljedeće:

„IRIS usvaja načelo organizacije usmjerene na pacijente, koja čini dio javne mreže ustanova koje međusobno surađuju kako bi zajamčile specijalizirane usluge zdravstvene skrbi dostupne unutar zajednice
  ”
   (236).

organizacije usmjerene na pacijente

specijalizirane usluge zdravstvene skrbi dostupne unutar zajednice

236

| (197) | Što se tiče skrbi unutar zajednica, u strateškom planu dodano je sljedeće:

  „Uzimajući u obzir zemljopisnu raspodjelu lokacija IRIS, njihov učinak na pokrivanje općeg stanovništva, koje ponekad ima potrebu za socijalnom pomoći, prvi utvrđeni cilj jest zajamčiti kvalitetnu i dostupnu medicinsku skrb unutar zajednice na svakoj lokaciji.
  Glavna zadaća bolnica IRIS — uz iznimku Instituta Bordet i Hôpital des Enfants (HUDERF) (237) koje su bolnice specijalizirane za jednu granu medicine – jest ponuditi medicinsku skrb unutar zajednice, koja odgovara na lokalne zahtjeve pacijenata koji žive i susjednim općinama.”
   (238) |
| --- | --- |

(197)

Što se tiče skrbi unutar zajednica, u strateškom planu dodano je sljedeće:

„Uzimajući u obzir zemljopisnu raspodjelu lokacija IRIS, njihov učinak na pokrivanje općeg stanovništva, koje ponekad ima potrebu za socijalnom pomoći, prvi utvrđeni cilj jest zajamčiti kvalitetnu i dostupnu medicinsku skrb unutar zajednice na svakoj lokaciji.

zemljopisnu raspodjelu lokacija IRIS

zajamčiti kvalitetnu i dostupnu medicinsku skrb unutar zajednice na svakoj lokaciji

Glavna zadaća bolnica IRIS — uz iznimku Instituta Bordet i Hôpital des Enfants (HUDERF) (237) koje su bolnice specijalizirane za jednu granu medicine – jest ponuditi medicinsku skrb unutar zajednice, koja odgovara na lokalne zahtjeve pacijenata koji žive i susjednim općinama.”
   (238)

237

ponuditi medicinsku skrb unutar zajednice, koja odgovara na lokalne zahtjeve pacijenata koji žive i susjednim općinama

238

| (198) | U strateškom planu IRIS za razdoblje između 2002. i 2014. također je utvrđeno da, osim medicine unutar zajednice koja se odnosi na osnovnu skrb, IRIS-H također nude specijaliziranu skrb (drugim riječima, široku ili razvijeniju lepezu usluga (239)). Međutim, te se usluge ne nude na svim lokacijama (iako se najčešće nude na nekoliko takvih lokacija) i čine predmet planiranja na razini mreže IRIS (240). Cilj je zajamčiti da stanovništvo Bruxellesa ima univerzalni pristup optimalnoj ponudi usluga skrbi (putem medicine unutar zajednice ili specijalizirane skrbi) (241). Taj strateški plan također sadrži detaljne tablice, u kojima je utvrđena vrsta osnovnih usluga skrbi i specijaliziranih usluga za svaku lokaciju IRIS-H-a. Djelatnosti povezane s osnovnim uslugama skrbi uvrštene su na „1. razinu – razinu unutar zajednice”, dok su specijalizirane djelatnosti uvrštene na „2. razinu – razinu specijalizacije” i „3. razinu – referentnu razinu” (242). IRIS-H sasvim jasno znaju koje vrste skrbi moraju pružati na svakoj lokaciji. |
| --- | --- |

(198)

U strateškom planu IRIS za razdoblje između 2002. i 2014. također je utvrđeno da, osim medicine unutar zajednice koja se odnosi na osnovnu skrb, IRIS-H također nude specijaliziranu skrb (drugim riječima, široku ili razvijeniju lepezu usluga (239)). Međutim, te se usluge ne nude na svim lokacijama (iako se najčešće nude na nekoliko takvih lokacija) i čine predmet planiranja na razini mreže IRIS (240). Cilj je zajamčiti da stanovništvo Bruxellesa ima univerzalni pristup optimalnoj ponudi usluga skrbi (putem medicine unutar zajednice ili specijalizirane skrbi) (241). Taj strateški plan također sadrži detaljne tablice, u kojima je utvrđena vrsta osnovnih usluga skrbi i specijaliziranih usluga za svaku lokaciju IRIS-H-a. Djelatnosti povezane s osnovnim uslugama skrbi uvrštene su na „1. razinu – razinu unutar zajednice”, dok su specijalizirane djelatnosti uvrštene na „2. razinu – razinu specijalizacije” i „3. razinu – referentnu razinu” (242). IRIS-H sasvim jasno znaju koje vrste skrbi moraju pružati na svakoj lokaciji.

239

240

241

242

| (199) | Kako bi se zajamčilo da je svaka bolnica IRIS u potpunosti svjesna medicinskih i socijalnih potreba lokalnog stanovništva i da se sukladno tome njome upravlja, osnivanje bolnica IRIS stoga je izričito povezano s održavanjem „lokalne osnove” za javne usluge bolnica. O tome svjedoče sporazum o restrukturiranju potvrđen sporazumom o suradnji od 19. svibnja 1994. (243), kao i sastav upravljačkih tijela IRIS-H-a (244). Konkretno, sukladno članku 11. statuta, većinu članova glavne skupštine udruga bolnica IRIS bira općinski odbor i odbor za socijalne usluge (organiziran na razini općine), dok su gradonačelnik i predsjednik CPAS-a imenovani članovi po službenoj dužnosti. Isto tako, 10 od 14 članova upravnog odbora imenuju članovi delegacije javnih tijela u glavnoj skupštini (kako se zahtijeva člankom 27. statuta). |
| --- | --- |

(199)

Kako bi se zajamčilo da je svaka bolnica IRIS u potpunosti svjesna medicinskih i socijalnih potreba lokalnog stanovništva i da se sukladno tome njome upravlja, osnivanje bolnica IRIS stoga je izričito povezano s održavanjem „lokalne osnove” za javne usluge bolnica. O tome svjedoče sporazum o restrukturiranju potvrđen sporazumom o suradnji od 19. svibnja 1994. (243), kao i sastav upravljačkih tijela IRIS-H-a (244). Konkretno, sukladno članku 11. statuta, većinu članova glavne skupštine udruga bolnica IRIS bira općinski odbor i odbor za socijalne usluge (organiziran na razini općine), dok su gradonačelnik i predsjednik CPAS-a imenovani članovi po službenoj dužnosti. Isto tako, 10 od 14 članova upravnog odbora imenuju članovi delegacije javnih tijela u glavnoj skupštini (kako se zahtijeva člankom 27. statuta).

243

244

| (200) | Namjera o upravljanju bolnicama IRIS u skladu s medicinskim i socijalnim potrebama lokalnog stanovništva potvrđena je sjednicom upravnog odbora mreže IRIS od 20. studenoga 1996., tijekom koje su usvojene izmjene strateškog plana za razdoblje između 1996. i 2001., gdje je u tom pogledu jasno utvrđeno sljedeće:

  „Ovaj skup ograničenja, koja zahtijevaju restrukturiranje, mora biti ispunjen u širem okviru naših strateških ciljeva. Ti ciljevi jesu sljedeći:






  — | mreža javnih bolnica IRIS mora biti temelj budućnosti briselskog zdravstvenog sustava; |
| --- | --- | --- |

(200)

Namjera o upravljanju bolnicama IRIS u skladu s medicinskim i socijalnim potrebama lokalnog stanovništva potvrđena je sjednicom upravnog odbora mreže IRIS od 20. studenoga 1996., tijekom koje su usvojene izmjene strateškog plana za razdoblje između 1996. i 2001., gdje je u tom pogledu jasno utvrđeno sljedeće:

„Ovaj skup ograničenja, koja zahtijevaju restrukturiranje, mora biti ispunjen u širem okviru naših strateških ciljeva. Ti ciljevi jesu sljedeći:

—

mreža javnih bolnica IRIS mora biti temelj budućnosti briselskog zdravstvenog sustava;

| — | naše bolnice moraju se prilagođavati promjenama potrebama briselskog stanovništva; |
| --- | --- |

—

naše bolnice moraju se prilagođavati promjenama potrebama briselskog stanovništva;

potrebama briselskog stanovništva

| — | restrukturiranje Mreže mora se provoditi za i oko pacijenta; |
| --- | --- |

—

restrukturiranje Mreže mora se provoditi za i oko pacijenta;

restrukturiranje Mreže mora se provoditi za i oko pacijenta

| — | modernizacija Mreže mora se općenito temeljiti na novom poletu bolničke zajednice, a osobito na poletu liječničke zajednice.” |
| --- | --- |

—

modernizacija Mreže mora se općenito temeljiti na novom poletu bolničke zajednice, a osobito na poletu liječničke zajednice.”

| (201) | U izmjenama je također dodano sljedeće:

  „U tim se okolnostima restrukturiranjem mora zajamčiti sljedeće:






  — | provedba medicinskih aktivnosti i pružanje usluga skrbi na svim bolničkim lokacijama, sukladno našoj zadaći medicine u zajednici; |
| --- | --- | --- |

(201)

U izmjenama je također dodano sljedeće:

„U tim se okolnostima restrukturiranjem mora zajamčiti sljedeće:

—

provedba medicinskih aktivnosti i pružanje usluga skrbi na svim bolničkim lokacijama, sukladno našoj zadaći medicine u zajednici;

| — | ispunjavanje ciljeva financijske stabilnosti; |
| --- | --- |

—

ispunjavanje ciljeva financijske stabilnosti;

| — | skladan razvoj Mreže uz postizanje ravnoteže između općeg interesa i pojedinačnog interesa svakog subjekta; |
| --- | --- |

—

skladan razvoj Mreže uz postizanje ravnoteže između općeg interesa i pojedinačnog interesa svakog subjekta;

| — | jačanje koordinacije i suradnje između subjekata u okviru Mreže; |
| --- | --- |

—

jačanje koordinacije i suradnje između subjekata u okviru Mreže;

| — | dostupnost Mreže i održavanje njezine javne prirode; |
| --- | --- |

—

dostupnost Mreže i održavanje njezine javne prirode;

| — | (...) (245).” |
| --- | --- |

—

(...) (245).”

245

Obveza pružanja usluga skrbi na različitim lokacijama: stvarna obveza pružanja usluge od općeg gospodarskog interesa koja se primjenjuje na IRIS-H

Obveza pružanja usluga skrbi na različitim lokacijama: stvarna obveza pružanja usluge od općeg gospodarskog interesa koja se primjenjuje na IRIS-H

| (202) | Komisija je također ispitala argument podnositelja pritužbe u kontekstu predmeta o kojem je odlučivao Opći sud (vidjeti odjeljak 4.2.), a prema kojem potrebe u području skrbi u zajednici valja razmatrati s obzirom na veliki broj javnih i privatnih bolnica u regiji glavnog grada Bruxellesa. Kako je prethodno objašnjeno, mehanizmom bolničkog planiranja utvrđen je najveći broj kreveta u općim bolnicama u regiji glavnog grada Bruxellesa od 7 260 kako bi se izbjegla pretjerana ponuda medicinskih usluga. Taj je broj kreveta dostupan u javnim i privatnim bolnicama u svrhu odgovora na potrebe za bolničkom skrbi u regiji glavnog grada Bruxellesa. Međutim, u okviru mehanizma planiranja uzimaju se obzir samo medicinske potrebe na regionalnoj razini, ali ne i socijalne potrebe određenog stanovništva niti socijalno stanje u određenom zemljopisnom području. Te se socijalne potrebe ocjenjuju u sklopu politike socijalne skrbi CPAS-a (odnosno na općinskoj razini). Prethodnici IRIS-H-a uspostavljeni su kako bi se odgovorilo na socijalne potrebe, a nakon restrukturiranja različite lokacije IRIS zadržane su jer i dalje odgovaraju na stvarnu socijalnu potrebu (vidjeti uvodne izjave 82. do 84. i 91.). Budući da IRIS-H pružaju usluge od općeg gospodarskog interesa u području socijalne zdravstvene skrbi također postoji potreba i obveza za raspolaganjem različitim lokacijama. Za najpotrebitije stanovnike regije glavnog grada Bruxellesa nije bitno samo da mogu otići u bolnicu koja se nalazi u blizini njihova doma, nego i da su sigurni da će primiti skrb čak i ako ne mogu platiti i da mogu zatražiti pomoć socijalne službe. Obvezivanjem IRIS-H-a na zadržavanje različitih lokacija regija glavnog grada Bruxellesa i CPAS-i žele zajamčiti pružanje socijalnih zdravstvenih usluga što je bliže moguće mjestu na kojem postoji potreba. U tim okolnostima valja istaknuti da se deset od jedanaest lokacija IRIS-H-a nalazi u općinama u kojima prosječni prihodi ne premašuju srednju vrijednost (246) za regiju glavnog grada Bruxellesa. Međutim, pet od jedanaest bolničkih lokacija nalazi se u općinama u kojima su prosječni prihodi viši od te srednje vrijednosti (247). Kako je vidljivo iz karte navedene u nastavku (248) (vidjeti dijagram 3.), čini se da ne postoji značajno zemljopisno preklapanje između općih i sveučilišnih javnih (krugovi iscrtani točkastom linijom) i privatnih bolnica (krugovi iscrtani punom linijom) u regiji glavnog grada Bruxellesa. To dovodi do zaključka da činjenica da u regiji glavnog grada Bruxellesa djeluju brojne bolnice ne jamči pristup bolničkoj skrbi za sve stanovnike. Osim toga, kako je prethodno objašnjeno, IRIS-H su jedine bolnice u regiji glavnog grada Bruxellesa koje mogu pružati uslugu od općeg gospodarskog interesa u području socijalne zdravstvene skrbi, zbog čega se ne može smatrati da su privatne bolnice jednakovrijedne u pogledu odgovaranja na socijalne potrebe lokalnog stanovništva. S obzirom na prethodna razmatranja, Komisija zaključuje da postojanje nekoliko privatnih bolnica u regiji glavnog grada Bruxellesa ne predstavlja razlog za sumnju u prirodu stvarne obveze pružanja usluge od općeg gospodarskog interesa obveze pružanja usluga na nekoliko lokacija koja se primjenjuje na IRIS-H, a ne na privatne briselske bolnice, osobito u svjetlu usluga od općeg gospodarskog interesa u području socijalne zdravstvene skrbi.

  Dijagram 3.


  Karte bolničkih lokacija u regiji glavnog grada Bruxellesa




  Hôpitaux généraux
  Hôpitaux à caractère universitaire
  Hôpitaux universitaires
  Hôpitaux gériatriques et spécialisés
  Hôpitaux spécialisés
  Hôpitaux psihiatriques
  Implantations hospitalières |
| --- | --- |

(202)

Komisija je također ispitala argument podnositelja pritužbe u kontekstu predmeta o kojem je odlučivao Opći sud (vidjeti odjeljak 4.2.), a prema kojem potrebe u području skrbi u zajednici valja razmatrati s obzirom na veliki broj javnih i privatnih bolnica u regiji glavnog grada Bruxellesa. Kako je prethodno objašnjeno, mehanizmom bolničkog planiranja utvrđen je najveći broj kreveta u općim bolnicama u regiji glavnog grada Bruxellesa od 7 260 kako bi se izbjegla pretjerana ponuda medicinskih usluga. Taj je broj kreveta dostupan u javnim i privatnim bolnicama u svrhu odgovora na potrebe za bolničkom skrbi u regiji glavnog grada Bruxellesa. Međutim, u okviru mehanizma planiranja uzimaju se obzir samo medicinske potrebe na regionalnoj razini, ali ne i socijalne potrebe određenog stanovništva niti socijalno stanje u određenom zemljopisnom području. Te se socijalne potrebe ocjenjuju u sklopu politike socijalne skrbi CPAS-a (odnosno na općinskoj razini). Prethodnici IRIS-H-a uspostavljeni su kako bi se odgovorilo na socijalne potrebe, a nakon restrukturiranja različite lokacije IRIS zadržane su jer i dalje odgovaraju na stvarnu socijalnu potrebu (vidjeti uvodne izjave 82. do 84. i 91.). Budući da IRIS-H pružaju usluge od općeg gospodarskog interesa u području socijalne zdravstvene skrbi također postoji potreba i obveza za raspolaganjem različitim lokacijama. Za najpotrebitije stanovnike regije glavnog grada Bruxellesa nije bitno samo da mogu otići u bolnicu koja se nalazi u blizini njihova doma, nego i da su sigurni da će primiti skrb čak i ako ne mogu platiti i da mogu zatražiti pomoć socijalne službe. Obvezivanjem IRIS-H-a na zadržavanje različitih lokacija regija glavnog grada Bruxellesa i CPAS-i žele zajamčiti pružanje socijalnih zdravstvenih usluga što je bliže moguće mjestu na kojem postoji potreba. U tim okolnostima valja istaknuti da se deset od jedanaest lokacija IRIS-H-a nalazi u općinama u kojima prosječni prihodi ne premašuju srednju vrijednost (246) za regiju glavnog grada Bruxellesa. Međutim, pet od jedanaest bolničkih lokacija nalazi se u općinama u kojima su prosječni prihodi viši od te srednje vrijednosti (247). Kako je vidljivo iz karte navedene u nastavku (248) (vidjeti dijagram 3.), čini se da ne postoji značajno zemljopisno preklapanje između općih i sveučilišnih javnih (krugovi iscrtani točkastom linijom) i privatnih bolnica (krugovi iscrtani punom linijom) u regiji glavnog grada Bruxellesa. To dovodi do zaključka da činjenica da u regiji glavnog grada Bruxellesa djeluju brojne bolnice ne jamči pristup bolničkoj skrbi za sve stanovnike. Osim toga, kako je prethodno objašnjeno, IRIS-H su jedine bolnice u regiji glavnog grada Bruxellesa koje mogu pružati uslugu od općeg gospodarskog interesa u području socijalne zdravstvene skrbi, zbog čega se ne može smatrati da su privatne bolnice jednakovrijedne u pogledu odgovaranja na socijalne potrebe lokalnog stanovništva. S obzirom na prethodna razmatranja, Komisija zaključuje da postojanje nekoliko privatnih bolnica u regiji glavnog grada Bruxellesa ne predstavlja razlog za sumnju u prirodu stvarne obveze pružanja usluge od općeg gospodarskog interesa obveze pružanja usluga na nekoliko lokacija koja se primjenjuje na IRIS-H, a ne na privatne briselske bolnice, osobito u svjetlu usluga od općeg gospodarskog interesa u području socijalne zdravstvene skrbi.

246

247

248

Dijagram 3.

Dijagram 3.

Karte bolničkih lokacija u regiji glavnog grada Bruxellesa

Karte bolničkih lokacija u regiji glavnog grada Bruxellesa

Hôpitaux généraux

Hôpitaux à caractère universitaire

Hôpitaux universitaires

Hôpitaux gériatriques et spécialisés

Hôpitaux spécialisés

Hôpitaux psihiatriques

Implantations hospitalières

Praktični učinak obveze pružanja skrbi na nekoliko lokacija koja se primjenjuje na IRIS-H

Praktični učinak obveze pružanja skrbi na nekoliko lokacija koja se primjenjuje na IRIS-H

| (203) | Obveza pružanja skrbi na nekoliko lokacija također se može smatrati opterećenjem za IRIS-H jer zbog nje moraju udvostručiti određenu infrastrukturu, što podrazumijeva veće troškove korištenja. Ti si troškovi prvenstveno povezani s potrebom da svaka lokacija pruža usluge kao što su hitna služba, sterilizacijska služba, služba za nadzor i zaštitu i vlastita administracija. Financiranje BMF-a (vidjeti uvodnu izjavu 46.a) dodjeljuje se za samo jednu takvu uslugu u svakoj bolnici, neovisno o broju lokacija. Troškovima infrastrukture i opreme dodaju se troškovi korištenja koji se odnose na različite elemente (održavanje, grijanje, čišćenje itd.). Rezultati ispitivanja koje je 2009. provela krovna organizacija IRIS pokazuju da su troškovi povezani s obvezom pružanja skrbi na različitim lokacijama koji nisu pokriveni financiranjem BMF iznosili (...) milijuna EUR u 2008., odnosno (...) milijuna EUR u 2009. za pet bolnica IRIS u cijelosti. |
| --- | --- |

(203)

Obveza pružanja skrbi na nekoliko lokacija također se može smatrati opterećenjem za IRIS-H jer zbog nje moraju udvostručiti određenu infrastrukturu, što podrazumijeva veće troškove korištenja. Ti si troškovi prvenstveno povezani s potrebom da svaka lokacija pruža usluge kao što su hitna služba, sterilizacijska služba, služba za nadzor i zaštitu i vlastita administracija. Financiranje BMF-a (vidjeti uvodnu izjavu 46.a) dodjeljuje se za samo jednu takvu uslugu u svakoj bolnici, neovisno o broju lokacija. Troškovima infrastrukture i opreme dodaju se troškovi korištenja koji se odnose na različite elemente (održavanje, grijanje, čišćenje itd.). Rezultati ispitivanja koje je 2009. provela krovna organizacija IRIS pokazuju da su troškovi povezani s obvezom pružanja skrbi na različitim lokacijama koji nisu pokriveni financiranjem BMF iznosili (...) milijuna EUR u 2008., odnosno (...) milijuna EUR u 2009. za pet bolnica IRIS u cijelosti.

Zaključak o obvezi pružanja usluga na različitim lokacijama koja se primjenjuje na IRIS-H

Zaključak o obvezi pružanja usluga na različitim lokacijama koja se primjenjuje na IRIS-H

| (204) | Komisija zaključuje da, na temelju strateških planova IRIS, IRIS-H imaju jasnu obvezu 1.) održavanja svih bolničkih lokacija kako bi mogle odgovoriti na medicinske i socijalne potrebe lokalnog stanovništva i 2.) pružanja potpunog raspona osnovnih usluga skrbi na svim lokacijama. Konkretno, strateškim planom IRIS utvrđene su aktivnosti koje se smatraju osnovnim uslugama skrbi i specijaliziranim uslugama skrbi te je za svaku lokaciju bolnice IRIS navedeno koje vrste usluga skrbi mora pružati. Osim toga, odredbe statuta IRIS-H-a i Zakona o CPAS-u jamče da su IRIS-H u potpunosti upoznate s medicinskim i socijalnim potrebama lokalnog stanovništva i da se njima upravlja u skladu s time. Nadalje, obveza pružanja skrbi na različitim lokacijama premašuje zahtjeve LCH-a i mehanizma planiranja jer taj mehanizam ne uzima u obzir socijalne potrebe određenog stanovništva niti socijalno stanje u određenoj zemljopisnoj zoni. Dakle, privatne bolnice nisu obveze djelovati na nekoliko lokacija niti pružati potpuni raspon osnovnih usluga skrbi na svakoj lokaciji (ako odluče djelovati na različitim lokacijama). Konačno, kako je objašnjeno u prethodnoj uvodnoj izjavi, obveza pružanja skrbi na različitim lokacijama dovodi do nastanka nezanemarivih troškova za IRIS-H, koje ne pokriva BMF i koji zbog toga doprinose deficitu IRIS-H-a. |
| --- | --- |

(204)

Komisija zaključuje da, na temelju strateških planova IRIS, IRIS-H imaju jasnu obvezu 1.) održavanja svih bolničkih lokacija kako bi mogle odgovoriti na medicinske i socijalne potrebe lokalnog stanovništva i 2.) pružanja potpunog raspona osnovnih usluga skrbi na svim lokacijama. Konkretno, strateškim planom IRIS utvrđene su aktivnosti koje se smatraju osnovnim uslugama skrbi i specijaliziranim uslugama skrbi te je za svaku lokaciju bolnice IRIS navedeno koje vrste usluga skrbi mora pružati. Osim toga, odredbe statuta IRIS-H-a i Zakona o CPAS-u jamče da su IRIS-H u potpunosti upoznate s medicinskim i socijalnim potrebama lokalnog stanovništva i da se njima upravlja u skladu s time. Nadalje, obveza pružanja skrbi na različitim lokacijama premašuje zahtjeve LCH-a i mehanizma planiranja jer taj mehanizam ne uzima u obzir socijalne potrebe određenog stanovništva niti socijalno stanje u određenoj zemljopisnoj zoni. Dakle, privatne bolnice nisu obveze djelovati na nekoliko lokacija niti pružati potpuni raspon osnovnih usluga skrbi na svakoj lokaciji (ako odluče djelovati na različitim lokacijama). Konačno, kako je objašnjeno u prethodnoj uvodnoj izjavi, obveza pružanja skrbi na različitim lokacijama dovodi do nastanka nezanemarivih troškova za IRIS-H, koje ne pokriva BMF i koji zbog toga doprinose deficitu IRIS-H-a.

III.   Obveza pružanja proširenih socijalnih usluga

| (205) | Konačno, belgijske vlasti smatraju da IRIS-H imaju obvezu pružanja proširenih socijalnih usluga pacijentima i njihovim obiteljima. Kako tvrde podnositelji pritužbe, čini se da se obveza sastoji samo od određenog obujma socijalnih usluga većeg od obujma koji nude druge bolnice. U tim okolnostima valja istaknuti da opća obveza pružanja socijalnih usluga unutar bolnice nije utvrđena ni LCH-om ni uvjetima za odobrenje bolnica (na temelju kraljevskog ukaza od 23. listopada 1964.). Intervencija socijalnih radnika predviđena je tek na temelju nekoliko izoliranih pravila o određenim uslugama bolnica (gerijatrijskoj i pedijatrijskoj službi (249)). Nadalje, pravilom koje se odnosi na sveučilišne bolnice predviđeno je postojanje socijalnog radnika samo za 2 000 primljenih osoba (250). Osim te konkretne situacije, privatne bolnice nemaju nikakvu obvezu pružanja socijalnih usluga svim svojim pacijentima. S druge strane, na temelju strateških planova IRIS, IRIS-H obvezne su raspolagati socijalnim službama koje pomažu svim pacijentima koji imaju potrebu za time. |
| --- | --- |

(205)

Konačno, belgijske vlasti smatraju da IRIS-H imaju obvezu pružanja proširenih socijalnih usluga pacijentima i njihovim obiteljima. Kako tvrde podnositelji pritužbe, čini se da se obveza sastoji samo od određenog obujma socijalnih usluga većeg od obujma koji nude druge bolnice. U tim okolnostima valja istaknuti da opća obveza pružanja socijalnih usluga unutar bolnice nije utvrđena ni LCH-om ni uvjetima za odobrenje bolnica (na temelju kraljevskog ukaza od 23. listopada 1964.). Intervencija socijalnih radnika predviđena je tek na temelju nekoliko izoliranih pravila o određenim uslugama bolnica (gerijatrijskoj i pedijatrijskoj službi (249)). Nadalje, pravilom koje se odnosi na sveučilišne bolnice predviđeno je postojanje socijalnog radnika samo za 2 000 primljenih osoba (250). Osim te konkretne situacije, privatne bolnice nemaju nikakvu obvezu pružanja socijalnih usluga svim svojim pacijentima. S druge strane, na temelju strateških planova IRIS, IRIS-H obvezne su raspolagati socijalnim službama koje pomažu svim pacijentima koji imaju potrebu za time.

249

250

Obveza pružanja proširenih socijalnih usluga koja se primjenjuje na IRIS-H

Obveza pružanja proširenih socijalnih usluga koja se primjenjuje na IRIS-H

| (206) | Strateški plan IRIS za razdoblje između 1996. i 2001. donosi opći kontekst pružanja medicinske pomoći pacijentima unutar IRIS-H-a, uključujući u pogledu psiho-socijalnih i okolišnih aspekata:

  „Pružanje medicinske pomoći pacijentima: Pacijent se ne smije svesti na bolest zbog koje zahtijeva skrb. Određene kategorije pacijenata moraju primiti potpunu medicinsku pomoć, kako s posve medicinskog gledišta, tako i s psiho-socijalnih i okolišnih gledišta: radi se o gerijatrijskim pacijentima, pedijatrijskim pacijentima, terminalnim pacijentima, psihijatrijskim pacijentima, pacijentima u socijalno nepovoljnom položaju itd. (251).” |
| --- | --- |

(206)

Strateški plan IRIS za razdoblje između 1996. i 2001. donosi opći kontekst pružanja medicinske pomoći pacijentima unutar IRIS-H-a, uključujući u pogledu psiho-socijalnih i okolišnih aspekata:

„Pružanje medicinske pomoći pacijentima: Pacijent se ne smije svesti na bolest zbog koje zahtijeva skrb. Određene kategorije pacijenata moraju primiti potpunu medicinsku pomoć, kako s posve medicinskog gledišta, tako i s psiho-socijalnih i okolišnih gledišta: radi se o gerijatrijskim pacijentima, pedijatrijskim pacijentima, terminalnim pacijentima, psihijatrijskim pacijentima, pacijentima u socijalno nepovoljnom položaju itd. (251).”

potpunu medicinsku pomoć

tako i s psiho-socijalnih i okolišnih gledišta

pacijentima u socijalno nepovoljnom položaju

251

| (207) | Usluga socijalnih službi i njihove glavne zadaće detaljno su opisani u tom planu:

  „
  Bolnice (IRIS) moraju pružati socijalne usluge čija je glavna zadaća doprinos dobrobiti pacijenata, kvaliteti medicinske skrbi i nesmetanom funkcioniranju ustanove. Socijalna služba jest suradnik izvršnog direktora i partner svih bolničkih službi. Odgovorna je za postizanje humanijih uvjeta boravka (pacijenata u bolnici). Mora rješavati socijalne poteškoće pacijenata, ako je to moguće prije, ali i tijekom boravka i nakon izlaska iz bolnice. Predstavlja posebnu poveznicu između pacijenta, bolnice, obitelji i okoline pacijenta. Kako bi to postigla, mora:






  — | raspolagati vremenom i stručnim kadrom koji će ocijeniti potrebe pacijenta s njim, njegovim bližnjima i osobama koje pružaju skrb te s njim osmisliti prikladne odgovore, |
| --- | --- | --- |

(207)

Usluga socijalnih službi i njihove glavne zadaće detaljno su opisani u tom planu:

„
  Bolnice (IRIS) moraju pružati socijalne usluge čija je glavna zadaća doprinos dobrobiti pacijenata, kvaliteti medicinske skrbi i nesmetanom funkcioniranju ustanove. Socijalna služba jest suradnik izvršnog direktora i partner svih bolničkih službi. Odgovorna je za postizanje humanijih uvjeta boravka (pacijenata u bolnici). Mora rješavati socijalne poteškoće pacijenata, ako je to moguće prije, ali i tijekom boravka i nakon izlaska iz bolnice. Predstavlja posebnu poveznicu između pacijenta, bolnice, obitelji i okoline pacijenta. Kako bi to postigla, mora:

Bolnice (IRIS) moraju pružati socijalne usluge čija je glavna zadaća doprinos dobrobiti pacijenata

rješavati socijalne poteškoće pacijenata, ako je to moguće prije, ali i tijekom boravka i nakon izlaska iz bolnice

—

raspolagati vremenom i stručnim kadrom koji će ocijeniti potrebe pacijenta s njim, njegovim bližnjima i osobama koje pružaju skrb te s njim osmisliti prikladne odgovore,

| — | imati pristup spisima o prijmu i medicinskom kartonu pacijenta, u kojemu može navesti socijalne pokazatelje koji mogu pridonijeti kvaliteti skrbi, |
| --- | --- |

—

imati pristup spisima o prijmu i medicinskom kartonu pacijenta, u kojemu može navesti socijalne pokazatelje koji mogu pridonijeti kvaliteti skrbi,

| — | biti informirana o tome kada je došlo do prebacivanja ili otpuštanja pacijenta kako bi provela potrebne odredbe, |
| --- | --- |

—

biti informirana o tome kada je došlo do prebacivanja ili otpuštanja pacijenta kako bi provela potrebne odredbe,

| — | dati mišljenje o pacijentima koji pokazuju složene profile i patologije, |
| --- | --- |

—

dati mišljenje o pacijentima koji pokazuju složene profile i patologije,

| — | zajedno s financijskim službama, provoditi zakonske mehanizme, pri čemu se podrazumijeva da je granica njezine intervencije utvrđena profesionalnim etičkim normama odnosa usmjerenog na pacijenta u svim socijalnim aspektima, |
| --- | --- |

—

zajedno s financijskim službama, provoditi zakonske mehanizme, pri čemu se podrazumijeva da je granica njezine intervencije utvrđena profesionalnim etičkim normama odnosa usmjerenog na pacijenta u svim socijalnim aspektima,

| — | zajamčiti koordinaciju s CPAS-ima, |
| --- | --- |

—

zajamčiti koordinaciju s CPAS-ima,

zajamčiti koordinaciju s CPAS-ima

| — | prepoznati postojeće socijalne i zdravstvene mreže, |
| --- | --- |

—

prepoznati postojeće socijalne i zdravstvene mreže,

| — | predložiti poboljšanja u pogledu rada bolnice, |
| --- | --- |

—

predložiti poboljšanja u pogledu rada bolnice,

| — | raspolagati infrastrukturom koja jamči povjerljivost komunikacije i podataka. |
| --- | --- |

—

raspolagati infrastrukturom koja jamči povjerljivost komunikacije i podataka.

Zadaća socijalne medicine, odnosno zadaća javnih bolnica, podrazumijeva da te bolnice provode koordinaciju aktera iz zdravstvenog sektora, da sudjeluju u zdravstvenim i socijalnim zadaćama ili ih potiču te da izravno sudjeluju u stvaranju dodatnih usluga IRIS potrebnih za ispunjavanje potreba stanovništva (hotel za skrb, hotel za obitelji, palijativna skrb u domu, strukture za ovisnike o drogama i beskućnike, usluge skrbi u domu itd.). Također provode akreditaciju tijela s kojima surađuju (252).”

Zadaća socijalne medicine

potrebnih za ispunjavanje potreba stanovništva

252

| (208) | Prema tom strateškom planu, socijalna služba također može imati važnu ulogu prilikom prijma pacijenata:

  „Prihvat valja osmisliti na različite načine ovisno o tome zahtijeva li pacijent hitnu skrb, savjetovanje ili prijam; u svakom slučaju, prihvat mora zajamčiti diskreciju i udobnost pacijenata i doprinijeti umirivanju pacijenta i njegove obitelji. U tom pogledu socijalne službe u našim bolnicama imaju primarnu ulogu.”
   (253) |
| --- | --- |

(208)

Prema tom strateškom planu, socijalna služba također može imati važnu ulogu prilikom prijma pacijenata:

„Prihvat valja osmisliti na različite načine ovisno o tome zahtijeva li pacijent hitnu skrb, savjetovanje ili prijam; u svakom slučaju, prihvat mora zajamčiti diskreciju i udobnost pacijenata i doprinijeti umirivanju pacijenta i njegove obitelji. U tom pogledu socijalne službe u našim bolnicama imaju primarnu ulogu.”
   (253)

U tom pogledu socijalne službe u našim bolnicama imaju primarnu ulogu

253

| (209) | U strateškom planu IRIS za razdoblje između 2002. i 2014. dodano je sljedeće:

  „
  Socijalna služba neophodna je za javnu bolnicu i prati pacijente, kako one ambulantne, tako i one hospitalizirane. Sastoji se od pružanja pomoći pacijentima i njihovim obiteljima kako bi riješili administrativne, financijske, odnosne i socijalne probleme i poteškoće povezane sa stanjem bolesti, s boravkom i liječenjem u bolnici, kao i s novim mogućnostima i situacijama.
  Socijalna služba:






  — | prati pacijente u njihovoj autonomiji i neovisnosti, |
| --- | --- | --- |

(209)

U strateškom planu IRIS za razdoblje između 2002. i 2014. dodano je sljedeće:

„
  Socijalna služba neophodna je za javnu bolnicu i prati pacijente, kako one ambulantne, tako i one hospitalizirane. Sastoji se od pružanja pomoći pacijentima i njihovim obiteljima kako bi riješili administrativne, financijske, odnosne i socijalne probleme i poteškoće povezane sa stanjem bolesti, s boravkom i liječenjem u bolnici, kao i s novim mogućnostima i situacijama.

Socijalna služba neophodna je za javnu bolnicu

pružanja pomoći pacijentima i njihovim obiteljima kako bi riješili administrativne, financijske, odnosne i socijalne probleme i poteškoće povezane sa stanjem bolesti, s boravkom i liječenjem u bolnici

Socijalna služba:

—

prati pacijente u njihovoj autonomiji i neovisnosti,

| — | nastoji integrirati u opću njegu norme, vrijednosti i kulturu pacijenta; dakle, obuhvaća administrativnu pomoć, psiho-socijalnu pomoć, informiranje, sprječavanje, podizanje razine osviještenosti, suradnju i koordinaciju. Socijalna služba provodi svoju djelatnost na različitim razinama ovisno o tome trebaju li pacijenti socio-materijalnu, socio-administrativnu ili psiho-socijalnu pomoć; |
| --- | --- |

—

nastoji integrirati u opću njegu norme, vrijednosti i kulturu pacijenta; dakle, obuhvaća administrativnu pomoć, psiho-socijalnu pomoć, informiranje, sprječavanje, podizanje razine osviještenosti, suradnju i koordinaciju. Socijalna služba provodi svoju djelatnost na različitim razinama ovisno o tome trebaju li pacijenti socio-materijalnu, socio-administrativnu ili psiho-socijalnu pomoć;

Socijalna služba provodi svoju djelatnost na različitim razinama ovisno o tome trebaju li pacijenti socio-materijalnu, socio-administrativnu ili psiho-socijalnu pomoć

| — | zahtijeva vještine koje se odnose na teorijska i tehnička znanja, kao i osobne i odnosne kvalitete. |
| --- | --- |

—

zahtijeva vještine koje se odnose na teorijska i tehnička znanja, kao i osobne i odnosne kvalitete.

(...)

Dakle, zadaće socijalne službe su višestruke:

zadaće socijalne službe su višestruke:

| — | mora zajamčiti ulazak pacijenta u bolnicu i pripremiti njegov odlazak, u najboljim uvjetima, prema prikladnom mjestu za život, |
| --- | --- |

—

mora zajamčiti ulazak pacijenta u bolnicu i pripremiti njegov odlazak, u najboljim uvjetima, prema prikladnom mjestu za život,

ulazak pacijenta u bolnicu

odlazak, u najboljim uvjetima, prema prikladnom mjestu za život,

| — | mora pomoći pacijentu da pronađe socijalno osiguranje koje mu omogućuje da pokrije svoje zdravstvene troškove. |
| --- | --- |

—

mora pomoći pacijentu da pronađe socijalno osiguranje koje mu omogućuje da pokrije svoje zdravstvene troškove.

mora pomoći pacijentu da pronađe socijalno osiguranje koje mu omogućuje da pokrije svoje zdravstvene troškove

Socijalna služba i svi socijalni radnici nastoje ispuniti iste ciljeve i interese kao i bolnica, a njihovo djelovanje ima učinak na smanjenje broja boravaka u bolnici i na mogućnost bolnice da nadoknadi svoje troškove.”
   (254)

učinak na smanjenje broja boravaka u bolnici i na mogućnost bolnice da nadoknadi svoje troškove

254

| (210) | Uloga socijalnih službi u povratu troškova liječenja od CPAS-a (vidjeti također uvodnu izjavu 187.) također je potvrđena u tekstu strateškog plana IRIS 2002. – 2014. U njemu je osobito istaknuto da je jedna od zadaća socijalne službe pripremanje ispitivanja o solventnosti pacijenata:

  „Socijalna služba priprema računalni socijalni spis u kojem se mogu pratiti pacijenti u mreži (IRIS). Provodi ispitivanja solventnosti (pacijenata), ispunjava šifre „V” RCM-a (255) i ostale registre propisane zakonodavstvom. Taj (socijalni) spis mora biti u što je većoj mogućoj mjeri povezan s medicinskim kartonom i sa središnjim informatičkim sustavima. Registar socijalnog spisa mora moći tvoriti tablicu socijalnih zadaća javne bolnice (IRIS) (256).” |
| --- | --- |

(210)

Uloga socijalnih službi u povratu troškova liječenja od CPAS-a (vidjeti također uvodnu izjavu 187.) također je potvrđena u tekstu strateškog plana IRIS 2002. – 2014. U njemu je osobito istaknuto da je jedna od zadaća socijalne službe pripremanje ispitivanja o solventnosti pacijenata:

„Socijalna služba priprema računalni socijalni spis u kojem se mogu pratiti pacijenti u mreži (IRIS). Provodi ispitivanja solventnosti (pacijenata), ispunjava šifre „V” RCM-a (255) i ostale registre propisane zakonodavstvom. Taj (socijalni) spis mora biti u što je većoj mogućoj mjeri povezan s medicinskim kartonom i sa središnjim informatičkim sustavima. Registar socijalnog spisa mora moći tvoriti tablicu socijalnih zadaća javne bolnice (IRIS) (256).”

ispitivanja solventnosti

255

256

| (211) | Ti se zadaci odnose na prikupljanje informacija potrebnih za „ispitivanja o socijalnom statusu” potrebna kako bi se utvrdilo ispunjavaju li pacijenti uvjete CPAS-a za pokrivanje medicinskih troškova (vidjeti također uvodne izjave 187. – 188.). Konkretno, socijalni radnici bolnice prikupljaju korisne informacije (257) kako bi CPAS u skladu sa svojim zakonskim obvezama (258) mogao provjeriti imovinsko stanje pacijenta te prema tome zaključiti je li opravdan povrat troškova od strane CPAS-a. |
| --- | --- |

(211)

Ti se zadaci odnose na prikupljanje informacija potrebnih za „ispitivanja o socijalnom statusu” potrebna kako bi se utvrdilo ispunjavaju li pacijenti uvjete CPAS-a za pokrivanje medicinskih troškova (vidjeti također uvodne izjave 187. – 188.). Konkretno, socijalni radnici bolnice prikupljaju korisne informacije (257) kako bi CPAS u skladu sa svojim zakonskim obvezama (258) mogao provjeriti imovinsko stanje pacijenta te prema tome zaključiti je li opravdan povrat troškova od strane CPAS-a.

257

258

Praktični učinak obveze pružanja proširenih socijalnih usluga koja se primjenjuje na IRIS-H

Praktični učinak obveze pružanja proširenih socijalnih usluga koja se primjenjuje na IRIS-H

| (212) | Osoblje socijalnih službi IRIS-H-a prošlo je potrebno ospobljavanje i slijedi etički kodeks struke, uzimajući u obzir njegovu ulogu poveznice između različitih službi unutar bolnice (među ostalima, liječnika, medicinskih sestara, računovodstva i osoblja koje radi na prijmu) ili izvan bolnice (primjerice, služba za socijalnu sigurnost, skrb i pomoć u domu, jezični i kulturni aspekti). |
| --- | --- |

(212)

Osoblje socijalnih službi IRIS-H-a prošlo je potrebno ospobljavanje i slijedi etički kodeks struke, uzimajući u obzir njegovu ulogu poveznice između različitih službi unutar bolnice (među ostalima, liječnika, medicinskih sestara, računovodstva i osoblja koje radi na prijmu) ili izvan bolnice (primjerice, služba za socijalnu sigurnost, skrb i pomoć u domu, jezični i kulturni aspekti).

| (213) | Kako bi ocijenila troškove socijalnih usluga, mreža IRIS usporedila je stvarni trošak socijalnih radnika zaposlenih u bolnicama IRIS s razumnom razinom koja odgovara socijalnom radniku za 2 000 primljenih pacijenata (što je obveza koja se primjenjuje na sveučilišne bolnice). Ta analiza pokazuje da pet IRIS-H-a zapošljava 8,1 socijalnih radnika (259), dok bi na osnovi razumne razine zapošljavali tek 36,7. Dakle, razlika iznosi 44,4, što znači da IRIS-H zapošljavaju više nego dvostruko veći broj socijalnih radnika nego je to predviđeno pravilom koje se primjenjuje na sveučilišne bolnice. To pokazuje da zahtjevi strateških planovi obvezuju IRIS-H na pružanje lepeze socijalnih usluga koja je veća od minimuma (primjerice, za gerijatrijske ili psihijatrijske usluge) koji se primjenjuje na ostale, nesveučilišne bolnice (neovisno o tome jesu li javne ili privatne). Činjenica da privatne briselske nesveučilišne bolnice također zapošljavaju socijalne radnike prije se može objasniti tim minimalnim zahtjevima nego globalnom obvezom pružanja socijalnih usluga pacijentima. Isto tako, kako je prethodno objašnjeno, IRIS-H premašuju osnovni zahtjev za socijalnog radnika na svakih 2 000 pacijenata, koji se primjenjuje na belgijske sveučilišne bolnice. Dakle, 2010. nefinancirani trošak socijalnih službi IRIS-H-a iznosio je (...) milijuna EUR (260). Stoga obveza pružanja proširenih socijalnih usluga predstavlja značajni teret za IRIS-H koji privatne briselske bolnice ne moraju preuzeti. |
| --- | --- |

(213)

Kako bi ocijenila troškove socijalnih usluga, mreža IRIS usporedila je stvarni trošak socijalnih radnika zaposlenih u bolnicama IRIS s razumnom razinom koja odgovara socijalnom radniku za 2 000 primljenih pacijenata (što je obveza koja se primjenjuje na sveučilišne bolnice). Ta analiza pokazuje da pet IRIS-H-a zapošljava 8,1 socijalnih radnika (259), dok bi na osnovi razumne razine zapošljavali tek 36,7. Dakle, razlika iznosi 44,4, što znači da IRIS-H zapošljavaju više nego dvostruko veći broj socijalnih radnika nego je to predviđeno pravilom koje se primjenjuje na sveučilišne bolnice. To pokazuje da zahtjevi strateških planovi obvezuju IRIS-H na pružanje lepeze socijalnih usluga koja je veća od minimuma (primjerice, za gerijatrijske ili psihijatrijske usluge) koji se primjenjuje na ostale, nesveučilišne bolnice (neovisno o tome jesu li javne ili privatne). Činjenica da privatne briselske nesveučilišne bolnice također zapošljavaju socijalne radnike prije se može objasniti tim minimalnim zahtjevima nego globalnom obvezom pružanja socijalnih usluga pacijentima. Isto tako, kako je prethodno objašnjeno, IRIS-H premašuju osnovni zahtjev za socijalnog radnika na svakih 2 000 pacijenata, koji se primjenjuje na belgijske sveučilišne bolnice. Dakle, 2010. nefinancirani trošak socijalnih službi IRIS-H-a iznosio je (...) milijuna EUR (260). Stoga obveza pružanja proširenih socijalnih usluga predstavlja značajni teret za IRIS-H koji privatne briselske bolnice ne moraju preuzeti.

259

260

Zaključak o obvezi pružanja proširenih socijalnih usluga koja se primjenjuje na IRIS-H

Zaključak o obvezi pružanja proširenih socijalnih usluga koja se primjenjuje na IRIS-H

| (214) | S obzirom na prethodna razmatranja, Komisija zaključuje da, za razliko od privatnih briselskih bolnica, IRIS-H imaju obvezu zajamčiti proširenu socijalnu uslugu, kojom pomažu pacijentima i njihovim obiteljima da riješe administrativne, financijske, odnosne i socijalne probleme. Ta je obveza definirana u strateškim planovima IRIS, kojima je povjerena bolnicama IRIS. Postojanje te obveze pružanja proširenih socijalnih usluga podrazumijeva veliki broj socijalnih radnika zaposlenih u bolnicama IRIS, koji je znatno veći od broja u drugim belgijskim bolnicama. Zadaće socijalnih službi bolnica IRIS među ostalim jesu rješavanje prethodno navedenih poteškoća s kojima se pacijenti suočavaju ne samo tijekom svojeg boravka, nego i nakon izlaska iz bolnice, pružanje pomoći pacijentima u ishođenju pokrića socijalne sigurnosti koje omogućuje plaćanje medicinskih troškova, provođenje ispitivanja o socijalnom stanju i razmjena informacija s ostalim službama bolnice, kao i s CPAS-ima. Ta obveza i trošak koji predstavlja usko su povezani s drugim obvezama koje čine uslugu od općeg gospodarskog interesa u području socijalne zdravstvene skrbi (vidjeti uvodnu izjavu 167.). Budući da IRIS-H imaju obvezu liječiti sve pacijente u svim okolnostima neovisno o tome mogu li platiti liječenje, te bolnice imaju veću potrebu za socijalnim radnicima. Upravo potrebiti pacijenti i njihove obitelji imaju potrebu za dodatnim socijalnim uslugama i za njih valja provesti uvid u socijalno stanje. Osim toga, budući da IRIS-H imaju obvezu održavati različite lokacije, broj socijalnih radnika veći je od broja koji se može razumno očekivati (odnosno jednog socijalnog radnika na 2 000 primljenih pacijenata; vidjeti uvodnu izjavu 213.). |
| --- | --- |

(214)

S obzirom na prethodna razmatranja, Komisija zaključuje da, za razliko od privatnih briselskih bolnica, IRIS-H imaju obvezu zajamčiti proširenu socijalnu uslugu, kojom pomažu pacijentima i njihovim obiteljima da riješe administrativne, financijske, odnosne i socijalne probleme. Ta je obveza definirana u strateškim planovima IRIS, kojima je povjerena bolnicama IRIS. Postojanje te obveze pružanja proširenih socijalnih usluga podrazumijeva veliki broj socijalnih radnika zaposlenih u bolnicama IRIS, koji je znatno veći od broja u drugim belgijskim bolnicama. Zadaće socijalnih službi bolnica IRIS među ostalim jesu rješavanje prethodno navedenih poteškoća s kojima se pacijenti suočavaju ne samo tijekom svojeg boravka, nego i nakon izlaska iz bolnice, pružanje pomoći pacijentima u ishođenju pokrića socijalne sigurnosti koje omogućuje plaćanje medicinskih troškova, provođenje ispitivanja o socijalnom stanju i razmjena informacija s ostalim službama bolnice, kao i s CPAS-ima. Ta obveza i trošak koji predstavlja usko su povezani s drugim obvezama koje čine uslugu od općeg gospodarskog interesa u području socijalne zdravstvene skrbi (vidjeti uvodnu izjavu 167.). Budući da IRIS-H imaju obvezu liječiti sve pacijente u svim okolnostima neovisno o tome mogu li platiti liječenje, te bolnice imaju veću potrebu za socijalnim radnicima. Upravo potrebiti pacijenti i njihove obitelji imaju potrebu za dodatnim socijalnim uslugama i za njih valja provesti uvid u socijalno stanje. Osim toga, budući da IRIS-H imaju obvezu održavati različite lokacije, broj socijalnih radnika veći je od broja koji se može razumno očekivati (odnosno jednog socijalnog radnika na 2 000 primljenih pacijenata; vidjeti uvodnu izjavu 213.).

IV.   Zaključak o dodatnim obvezama

| (215) | Komisija zaključuje da IRIS-H pružaju uslugu od općeg gospodarskog interesa u području socijalne zdravstvene skrbi koja, osim njihove osnovne zadaće bolnice, obuhvaća obvezu (1.) liječenja svih pacijenata u svim okolnostima (uključujući u situacijama koje ne predstavljaju hitni slučaj), neovisno o tome mogu li pacijenti platiti liječenje, (2.) pružanja potpunog raspona osnovne bolničke skrbi na nekoliko lokacija te (3.) pružanja medicinske skrbi putem proširene pomoći koju pružaju njihove proširene socijalne službe. Ovaj spoj obveza jamči ispunjenje konkretnih socijalnih potreba briselskog stanovništva u području bolničkih usluga te jamči pristup kvalitetnoj bolničkoj skrbi svima, osobito najpotrebitijima. Slična dodatna obveza ne primjenjuje se na privatne briselske bolnice, koje su zadužene isključivo za obavljanje osnovne zadaće bolnice definirane LCH-om. Dakle, samo IRIS-H pružaju usluge od općeg gospodarskog interesa u području socijalne zdravstvene skrbi jer samo one imaju obvezu ispunjavanja strožih i širih obveza osim minimalnih zahtjeva (odnosno, osnovne zadaće bolnice), koje se primjenjuju na sve bolnice u Belgiji u skladu s LCH-om. Provedba te usluge od općeg gospodarskog interesa u području socijalne zdravstvene skrbi podrazumijeva značajne troškove IRIS-H-a koji nisu, ili su tek djelomično, pokriveni općinskim izvorima financiranja javnih i privatnih bolnica i koji zbog toga dovode do nastanka deficita koje su prijavile njihove IRIS-H. Kako bi zajamčili kontinuitet svojih javnih bolnica, predmetni briselski CPAS-i i općine moraju nadoknaditi deficite IRIS-H-a, kako je opisano u točkama 7.3.4.4. i 7.3.5. ove odluke. |
| --- | --- |

(215)

Komisija zaključuje da IRIS-H pružaju uslugu od općeg gospodarskog interesa u području socijalne zdravstvene skrbi koja, osim njihove osnovne zadaće bolnice, obuhvaća obvezu (1.) liječenja svih pacijenata u svim okolnostima (uključujući u situacijama koje ne predstavljaju hitni slučaj), neovisno o tome mogu li pacijenti platiti liječenje, (2.) pružanja potpunog raspona osnovne bolničke skrbi na nekoliko lokacija te (3.) pružanja medicinske skrbi putem proširene pomoći koju pružaju njihove proširene socijalne službe. Ovaj spoj obveza jamči ispunjenje konkretnih socijalnih potreba briselskog stanovništva u području bolničkih usluga te jamči pristup kvalitetnoj bolničkoj skrbi svima, osobito najpotrebitijima. Slična dodatna obveza ne primjenjuje se na privatne briselske bolnice, koje su zadužene isključivo za obavljanje osnovne zadaće bolnice definirane LCH-om. Dakle, samo IRIS-H pružaju usluge od općeg gospodarskog interesa u području socijalne zdravstvene skrbi jer samo one imaju obvezu ispunjavanja strožih i širih obveza osim minimalnih zahtjeva (odnosno, osnovne zadaće bolnice), koje se primjenjuju na sve bolnice u Belgiji u skladu s LCH-om. Provedba te usluge od općeg gospodarskog interesa u području socijalne zdravstvene skrbi podrazumijeva značajne troškove IRIS-H-a koji nisu, ili su tek djelomično, pokriveni općinskim izvorima financiranja javnih i privatnih bolnica i koji zbog toga dovode do nastanka deficita koje su prijavile njihove IRIS-H. Kako bi zajamčili kontinuitet svojih javnih bolnica, predmetni briselski CPAS-i i općine moraju nadoknaditi deficite IRIS-H-a, kako je opisano u točkama 7.3.4.4. i 7.3.5. ove odluke.

7.3.4.2.   Ovlašteni poduzetnik i, ako je to potrebno, predmetno područje

Ovlašteni poduzetnik i, ako je to potrebno, predmetno područje

| (216) | Svaka bolnica IRIS ima vlastiti statut, u kojem je utvrđena njezina svrha, i vlastite strateške planove IRIS, koji se primjenjuju na svaku od pet bolnica IRIS. Osim toga, kao i sve belgijske bolnice, IRIS-H dobile su pojedinačno odobrenje potrebno za potraživanje drugih vrsta javnog financiranja (kao što je BMF). U tim ovlaštenjima nije utvrđeno zemljopisno područje za pružanje njihove usluge od općeg gospodarskog interesa. |
| --- | --- |

(216)

Svaka bolnica IRIS ima vlastiti statut, u kojem je utvrđena njezina svrha, i vlastite strateške planove IRIS, koji se primjenjuju na svaku od pet bolnica IRIS. Osim toga, kao i sve belgijske bolnice, IRIS-H dobile su pojedinačno odobrenje potrebno za potraživanje drugih vrsta javnog financiranja (kao što je BMF). U tim ovlaštenjima nije utvrđeno zemljopisno područje za pružanje njihove usluge od općeg gospodarskog interesa.

7.3.4.3.   Isključiva ili posebna prava

Isključiva ili posebna prava

| (217) | IRIS-H ne uživaju nikakva isključiva ili posebna prava. |
| --- | --- |

(217)

IRIS-H ne uživaju nikakva isključiva ili posebna prava.

7.3.4.4.   Mehanizam dodjele nadoknade

Mehanizam dodjele nadoknade

| (218) | Mehanizam nadoknade deficita opisan je u članku 46. statuta svake od pet bolnica IRIS. Taj članak trenutačno glasi kako slijedi (vidjeti također bilješku na stranici 8.):

  „Ne dovodeći u pitanje članak sto deveti LCH-a, dobit financijske godine dijeli se između partnera koji posjeduju najmanje petinu ukupnog broja glasova Glavne skupštine, prema nahođenju Glavne skupštine.” |
| --- | --- |

(218)

Mehanizam nadoknade deficita opisan je u članku 46. statuta svake od pet bolnica IRIS. Taj članak trenutačno glasi kako slijedi (vidjeti također bilješku na stranici 8.):

„Ne dovodeći u pitanje članak sto deveti LCH-a, dobit financijske godine dijeli se između partnera koji posjeduju najmanje petinu ukupnog broja glasova Glavne skupštine, prema nahođenju Glavne skupštine.”

| (219) | Iz članka 46. statuta IRIS-H-a jasno proizlazi sljedeće:






  — | ta nadoknada deficita ne dovodi u pitanje mehanizam predviđen člankom 109. LCH-a (u sadašnjem članku 125. LCH-a u inačici zakona od 10. srpnja 2008.), kojim je utvrđeno da općine moraju pokrivati deficit svojih javnih bolnica, uz iznimku određenih aktivnosti (261). Međutim, kako je objašnjeno u nastavku (vidjeti uvodnu izjavu 235.), nadoknada deficita iz članka 109. nema stvarni učinak na predmetni slučaj jer IRIS-H neposredno nakon primitka nadoknađuju te iznose općini; |
| --- | --- | --- |

(219)

Iz članka 46. statuta IRIS-H-a jasno proizlazi sljedeće:

—

ta nadoknada deficita ne dovodi u pitanje mehanizam predviđen člankom 109. LCH-a (u sadašnjem članku 125. LCH-a u inačici zakona od 10. srpnja 2008.), kojim je utvrđeno da općine moraju pokrivati deficit svojih javnih bolnica, uz iznimku određenih aktivnosti (261). Međutim, kako je objašnjeno u nastavku (vidjeti uvodnu izjavu 235.), nadoknada deficita iz članka 109. nema stvarni učinak na predmetni slučaj jer IRIS-H neposredno nakon primitka nadoknađuju te iznose općini;

261

| — | iznos koji valja pokriti jest iznos naveden u računima bolnice (odnosi se na čitavi obračunski deficit bolnice i obuhvaća rezultat povezanih aktivnosti bolnice IRIS; također vidjeti uvodnu izjavu 41.). Protivno članku 109. LCH-a, člankom 46. statuta IRIS-H-a nisu isključene određene aktivnosti iz deficita. Međutim, također je jasno da nadoknada ne smije premašivati iznos obračunskog deficita jer je ograničena na rezultat financijske godine; |
| --- | --- |

—

iznos koji valja pokriti jest iznos naveden u računima bolnice (odnosi se na čitavi obračunski deficit bolnice i obuhvaća rezultat povezanih aktivnosti bolnice IRIS; također vidjeti uvodnu izjavu 41.). Protivno članku 109. LCH-a, člankom 46. statuta IRIS-H-a nisu isključene određene aktivnosti iz deficita. Međutim, također je jasno da nadoknada ne smije premašivati iznos obračunskog deficita jer je ograničena na rezultat financijske godine;

| — | samo partneri koji posjeduju petinu glasa na glavnoj skupštini obvezni su pridonijeti pokrivanju deficita. U praksi to znači da samo općine i CPAS-i moraju zajamčiti to pokriće (262). |
| --- | --- |

—

samo partneri koji posjeduju petinu glasa na glavnoj skupštini obvezni su pridonijeti pokrivanju deficita. U praksi to znači da samo općine i CPAS-i moraju zajamčiti to pokriće (262).

262

| (220) | Budući da IRIS-H pružaju samo jednu uslugu od općeg gospodarskog interesa i povezane aktivnosti, člankom 46. statuta svake bolnice IRIS utvrđen je jasan mehanizam nadoknade, iz kojeg je vidljivo da rezultat financijske godine (bez ikakve iznimke) mora biti pokriven. Taj se rezultat utvrđuje na temelju jasnog skupa računovodstvenih načela koja se primjenjuju na isti način na belgijske javne i privatne bolnice. Nadalje, svaka bolnica dužna je (na temelju članaka 80. do 85. LCH-a) imenovati neovisnog revizora, koji provjerava račune i rezultate (vidjeti uvodnu izjavu 49.). |
| --- | --- |

(220)

Budući da IRIS-H pružaju samo jednu uslugu od općeg gospodarskog interesa i povezane aktivnosti, člankom 46. statuta svake bolnice IRIS utvrđen je jasan mehanizam nadoknade, iz kojeg je vidljivo da rezultat financijske godine (bez ikakve iznimke) mora biti pokriven. Taj se rezultat utvrđuje na temelju jasnog skupa računovodstvenih načela koja se primjenjuju na isti način na belgijske javne i privatne bolnice. Nadalje, svaka bolnica dužna je (na temelju članaka 80. do 85. LCH-a) imenovati neovisnog revizora, koji provjerava račune i rezultate (vidjeti uvodnu izjavu 49.).

| (221) | Budući da se njime zahtijeva pokrivanje čitavog deficita IRIS-H-a, članak 46. statuta premašuje minimalni zahtjev predviđen člankom 109. LCH-a. Razlog za to potpuno pokrivanje za pružanje usluge od općeg gospodarskog interesa i povezanih usluga (263) jest činjenica da briselske javne vlasti u svakom trenutku žele zajamčiti kontinuitet i održivost IRIS-H-a (vidjeti uvodnu izjavu 91.). Dakle, članak 46. slijedi logiku članka 61. Zakona o CPAS-u, koji glasi kako slijedi:

  „Centar može koristiti mogućnost suradnje osoba, ustanova ili službi koje, budući da su ih osnovale javne vlasti ili privatna inicijativa, raspolažu potrebnim sredstvima za izvršenje različitih rješenja koja se nameću, poštujući pritom slobodni izbor zainteresirane strane.
  Centar može pokriti eventualne troškove takve suradnje ako nisu pokriveni u skladu s nekim drugim zakonom, uredbom, ugovorom ili sudskom odlukom.” |
| --- | --- |

(221)

Budući da se njime zahtijeva pokrivanje čitavog deficita IRIS-H-a, članak 46. statuta premašuje minimalni zahtjev predviđen člankom 109. LCH-a. Razlog za to potpuno pokrivanje za pružanje usluge od općeg gospodarskog interesa i povezanih usluga (263) jest činjenica da briselske javne vlasti u svakom trenutku žele zajamčiti kontinuitet i održivost IRIS-H-a (vidjeti uvodnu izjavu 91.). Dakle, članak 46. slijedi logiku članka 61. Zakona o CPAS-u, koji glasi kako slijedi:

263

„Centar može koristiti mogućnost suradnje osoba, ustanova ili službi koje, budući da su ih osnovale javne vlasti ili privatna inicijativa, raspolažu potrebnim sredstvima za izvršenje različitih rješenja koja se nameću, poštujući pritom slobodni izbor zainteresirane strane.

Centar može pokriti eventualne troškove takve suradnje ako nisu pokriveni u skladu s nekim drugim zakonom, uredbom, ugovorom ili sudskom odlukom.”

| (222) | Konačno, kako je prethodno objašnjeno (vidjeti uvodne izjave 22. i 44.), općine su obvezne pokriti deficite svojih CPAS-a. Prema tome, općina ima konačnu dužnost pokrivanja čitavog deficita svoje javne bolnice. |
| --- | --- |

(222)

Konačno, kako je prethodno objašnjeno (vidjeti uvodne izjave 22. i 44.), općine su obvezne pokriti deficite svojih CPAS-a. Prema tome, općina ima konačnu dužnost pokrivanja čitavog deficita svoje javne bolnice.

7.3.4.5.   Načini povrata mogućih prekomjernih nadoknada i sredstva za izbjegavanje plaćanja prekomjernih naknada

Načini povrata mogućih prekomjernih nadoknada i sredstva za izbjegavanje plaćanja prekomjernih naknada

| (223) | Kako je objašnjeno u nastavku, mehanizam nadoknade deficita djeluje na način da je rizik od prekomjernih nadoknada izrazito ograničen (vidjeti uvodnu izjavu 247.). Osim toga, Zakonom od 14. studenoga 1983. (vidjeti uvodne izjave 248. do 250.) i Zakonom o CPAS-u (vidjeti uvodne izjave 251. i 252.) općinama su stavljena na raspolaganje pravna sredstva potrebna za nadzor prekomjernih nadoknada te, ako je to potrebno, povrat prekomjernih nadoknada. |
| --- | --- |

(223)

Kako je objašnjeno u nastavku, mehanizam nadoknade deficita djeluje na način da je rizik od prekomjernih nadoknada izrazito ograničen (vidjeti uvodnu izjavu 247.). Osim toga, Zakonom od 14. studenoga 1983. (vidjeti uvodne izjave 248. do 250.) i Zakonom o CPAS-u (vidjeti uvodne izjave 251. i 252.) općinama su stavljena na raspolaganje pravna sredstva potrebna za nadzor prekomjernih nadoknada te, ako je to potrebno, povrat prekomjernih nadoknada.

7.3.4.6.   Upućivanje na Odluku o uslugama od općeg gospodarskog interesa iz 2012.

Upućivanje na Odluku o uslugama od općeg gospodarskog interesa iz 2012.

| (224) | Člankom 4. točkom (f) Odluke o uslugama od općeg gospodarskog interesa iz 2012. utvrđeno je da ovlaštenje mora sadržavati pozivanje na tu Odluku. Člankom 10. točkom (a) iste Odluke predviđeno je prijelazno razdoblje od deset godina za sustave potpore provedene prije 31. siječnja 2012. spojive s unutarnjim tržištem na temelju Odluke o uslugama od općeg gospodarskog interesa iz 2005. Zbog toga je u ovom slučaju pozivanje na Odluku o uslugama od općeg gospodarskog interesa iz 2012. uvedeno tek 2014. godine. Od 2014. godine sve odluke briselskih općina o provedbi plaćanja u korist bolnice IRIS na temelju članka 46. statuta IRIS-H također sadrži upućivanje na Odluku o uslugama od općeg gospodarskog interesa iz 2012. Osim toga, valja napomenuti da je upućivanje na Odluku o uslugama od općeg gospodarskog interesa iz 2012. dodano članku 108. aktualne inačice LCH-a putem Zakona od 10. travnja 2014. (264). Konkretno, tim je člankom utvrđeno da sve odluke o iznosu BMF-a koji se dodjeljuje bolnici moraju sadržavati izričito upućivanje na Odluku o uslugama od općeg gospodarskog interesa iz 2012. Stoga Komisija zaključuje da je taj službeni uvjet ispunjen. |
| --- | --- |

(224)

Člankom 4. točkom (f) Odluke o uslugama od općeg gospodarskog interesa iz 2012. utvrđeno je da ovlaštenje mora sadržavati pozivanje na tu Odluku. Člankom 10. točkom (a) iste Odluke predviđeno je prijelazno razdoblje od deset godina za sustave potpore provedene prije 31. siječnja 2012. spojive s unutarnjim tržištem na temelju Odluke o uslugama od općeg gospodarskog interesa iz 2005. Zbog toga je u ovom slučaju pozivanje na Odluku o uslugama od općeg gospodarskog interesa iz 2012. uvedeno tek 2014. godine. Od 2014. godine sve odluke briselskih općina o provedbi plaćanja u korist bolnice IRIS na temelju članka 46. statuta IRIS-H također sadrži upućivanje na Odluku o uslugama od općeg gospodarskog interesa iz 2012. Osim toga, valja napomenuti da je upućivanje na Odluku o uslugama od općeg gospodarskog interesa iz 2012. dodano članku 108. aktualne inačice LCH-a putem Zakona od 10. travnja 2014. (264). Konkretno, tim je člankom utvrđeno da sve odluke o iznosu BMF-a koji se dodjeljuje bolnici moraju sadržavati izričito upućivanje na Odluku o uslugama od općeg gospodarskog interesa iz 2012. Stoga Komisija zaključuje da je taj službeni uvjet ispunjen.

264

7.3.5.   Nadoknada

Nadoknada

| (225) | Drugi uvjet spojivosti predviđen Odlukom o uslugama od općeg gospodarskog interesa iz 2012. jest taj da iznos nadoknade isplaćene za pružanje usluge od općeg gospodarskog interesa ne smije premašivati iznos nužan za pokrivanje neto troškova nastalih izvršenjem obveza javne usluge, uključujući razumnu dobit (265). Osim toga, Odlukom o uslugama od općeg gospodarskog interesa iz 2012. definiran je način izračuna neto troškova (definiranjem troškova i prihoda koji se mogu uzeti u obzir) i način utvrđivanja razumne dobiti te se zahtijeva da poduzetnik koji provodi aktivnosti obuhvaćene uslugom od općeg gospodarskog interesa i izvan nje vodi odvojena knjigovodstvena konta za aktivnosti povezane s uslugom od općeg gospodarskog interesa i za druge aktivnosti (266). |
| --- | --- |

(225)

Drugi uvjet spojivosti predviđen Odlukom o uslugama od općeg gospodarskog interesa iz 2012. jest taj da iznos nadoknade isplaćene za pružanje usluge od općeg gospodarskog interesa ne smije premašivati iznos nužan za pokrivanje neto troškova nastalih izvršenjem obveza javne usluge, uključujući razumnu dobit (265). Osim toga, Odlukom o uslugama od općeg gospodarskog interesa iz 2012. definiran je način izračuna neto troškova (definiranjem troškova i prihoda koji se mogu uzeti u obzir) i način utvrđivanja razumne dobiti te se zahtijeva da poduzetnik koji provodi aktivnosti obuhvaćene uslugom od općeg gospodarskog interesa i izvan nje vodi odvojena knjigovodstvena konta za aktivnosti povezane s uslugom od općeg gospodarskog interesa i za druge aktivnosti (266).

265

266

| (226) | U ovom slučaju IRIS-H obavljaju samo jednu uslugu od općeg gospodarskog interesa i prethodno opisane ograničene aktivnosti povezane s tom uslugom (vidjeti uvodne izjave 41. i 155.). Budući da provode te aktivnosti (uslugu od općeg gospodarskog interesa i ograničene povezane aktivnosti), IRIS-H stvaraju troškove koji su uvelike (267) prethodno opisanim različitim izvorima javnog i privatnog financiranja (vidjeti uvodnu izjavu 46.). Međutim, kako je opisano u nastavku (vidjeti tablice 3. do 7.), tijekom većine godina od 1996. nadalje, provedba aktivnosti IRIS-H-a dovela je do nastanka deficita. Komisija ocjenjuje da su ti deficiti preostali neto troškovi (odnosno, dio neto troškova koji nije obuhvaćen izvorima financiranja opisanim u uvodnoj izjavi 46.) usluge od općeg gospodarskog interesa i ograničenih povezanih aktivnosti koje provode IRIS-H. Nadoknadom troškova općine pokrivaju tek neto preostali trošak koji su IRIS-H pretrpjele tijekom izvršenja usluge od općeg gospodarskog interesa i povezanih ograničenih aktivnosti i ne ostvaruju razumnu dobit. Prema tome, sukladno samoj definiciji, nadoknada deficita IRIS-H-a ne smije dovesti i nije dovela do stvarne prekomjerne nadoknade (vidjeti također uvodne izjave 234. do 245. ove odluke). |
| --- | --- |

(226)

U ovom slučaju IRIS-H obavljaju samo jednu uslugu od općeg gospodarskog interesa i prethodno opisane ograničene aktivnosti povezane s tom uslugom (vidjeti uvodne izjave 41. i 155.). Budući da provode te aktivnosti (uslugu od općeg gospodarskog interesa i ograničene povezane aktivnosti), IRIS-H stvaraju troškove koji su uvelike (267) prethodno opisanim različitim izvorima javnog i privatnog financiranja (vidjeti uvodnu izjavu 46.). Međutim, kako je opisano u nastavku (vidjeti tablice 3. do 7.), tijekom većine godina od 1996. nadalje, provedba aktivnosti IRIS-H-a dovela je do nastanka deficita. Komisija ocjenjuje da su ti deficiti preostali neto troškovi (odnosno, dio neto troškova koji nije obuhvaćen izvorima financiranja opisanim u uvodnoj izjavi 46.) usluge od općeg gospodarskog interesa i ograničenih povezanih aktivnosti koje provode IRIS-H. Nadoknadom troškova općine pokrivaju tek neto preostali trošak koji su IRIS-H pretrpjele tijekom izvršenja usluge od općeg gospodarskog interesa i povezanih ograničenih aktivnosti i ne ostvaruju razumnu dobit. Prema tome, sukladno samoj definiciji, nadoknada deficita IRIS-H-a ne smije dovesti i nije dovela do stvarne prekomjerne nadoknade (vidjeti također uvodne izjave 234. do 245. ove odluke).

267

| (227) | Na temelju članka 77. LCH-a, sve su bolnice dužne voditi odvojene račune, u kojima je prikazan trošak svake usluge. Primjenjiva računovodstvena načela za javne i privatne bolnice utvrđena su Kraljevskim ukazom od 19. lipnja 2007 (268). Na temelju tog Kraljevskog ukaza, evidencija o nebolničkim aktivnostima (u ovom su slučaju to povezane aktivnosti prethodno opisane u uvodnim izjavama 41. i 155.) mora se voditi odvojeno (konkretno, mora se bilježiti pod računovodstvenim šiframa 900. do 999.; vidjeti također uvodnu izjavu 49.). Komisija je primila potvrde neovisnih revizora svake bolnice IRIS, kojima se potvrđuje da je računovodstveno razdvajanje provedeno u skladu sa zahtjevima belgijskog prava (269). Prema tome, Komisija zaključuje da je obveza računovodstvenog razdvajanja propisana člankom 5. stavkom 9. Odluke o uslugama od općeg gospodarskog interesa iz 2012. ispunjena. |
| --- | --- |

(227)

Na temelju članka 77. LCH-a, sve su bolnice dužne voditi odvojene račune, u kojima je prikazan trošak svake usluge. Primjenjiva računovodstvena načela za javne i privatne bolnice utvrđena su Kraljevskim ukazom od 19. lipnja 2007 (268). Na temelju tog Kraljevskog ukaza, evidencija o nebolničkim aktivnostima (u ovom su slučaju to povezane aktivnosti prethodno opisane u uvodnim izjavama 41. i 155.) mora se voditi odvojeno (konkretno, mora se bilježiti pod računovodstvenim šiframa 900. do 999.; vidjeti također uvodnu izjavu 49.). Komisija je primila potvrde neovisnih revizora svake bolnice IRIS, kojima se potvrđuje da je računovodstveno razdvajanje provedeno u skladu sa zahtjevima belgijskog prava (269). Prema tome, Komisija zaključuje da je obveza računovodstvenog razdvajanja propisana člankom 5. stavkom 9. Odluke o uslugama od općeg gospodarskog interesa iz 2012. ispunjena.

268

269

| (228) | Kako je prethodno objašnjeno (vidjeti uvodnu izjavu 44.), temeljem članka 46. statuta IRIS-H-a, briselske općine i CPAS-i dužni su pokriti čitavi obračunski deficit svojih bolnica. Ta obveza, koja postoji od osnivanja IRIS-H-a, premašuje okvir mehanizma djelomične nadoknade deficita predviđenog člankom 109. LCH-a (vidjeti uvodnu izjavu 47.). Međutim, nadoknada dodijeljena na temelju članka 46. statuta IRIS-H-a nikad ne smije premašiti obračunski deficit financijske godine. Konačno, iako se njime utvrđuje jasna obveza nadoknade deficita, člankom 46. nije definirano u kojem trenutku općine i CPAS-i zaista trebaju prebaciti sredstva (270). |
| --- | --- |

(228)

Kako je prethodno objašnjeno (vidjeti uvodnu izjavu 44.), temeljem članka 46. statuta IRIS-H-a, briselske općine i CPAS-i dužni su pokriti čitavi obračunski deficit svojih bolnica. Ta obveza, koja postoji od osnivanja IRIS-H-a, premašuje okvir mehanizma djelomične nadoknade deficita predviđenog člankom 109. LCH-a (vidjeti uvodnu izjavu 47.). Međutim, nadoknada dodijeljena na temelju članka 46. statuta IRIS-H-a nikad ne smije premašiti obračunski deficit financijske godine. Konačno, iako se njime utvrđuje jasna obveza nadoknade deficita, člankom 46. nije definirano u kojem trenutku općine i CPAS-i zaista trebaju prebaciti sredstva (270).

270

| (229) | U praksi, trenutak u kojem općine trebaju izvršiti plaćanje u korist IRIS-H uvijek je ovisio o raspoloživim sredstvima u općinskim blagajnama. Budući da su dostupna sredstva najčešće bila nedostatna, općine odgađaju plaćanje nadoknade deficita bolnica. U teoriji mogu nastaviti s odgađanjem plaćanja sve dok javna savezna služba za javno zdravlje ne utvrdi deficit temeljem članka 109. LCH-a jer su time obvezane izvršiti (djelomično) plaćanje nadoknade deficita bolnica. Međutim, znalo je doći do dugog razmaka (ponekad do 10 godina) između trenutka u kojem je objavljen računovodstveni deficit ili u kojem je izračunat deficit temeljem članka 109. LCH-a. To znači da su IRIS-H između 1996. i 2002. nakupile ogromne deficite (više od 50 milijuna EUR). Kako bi pokrile tu rupu u financiranju, IRIS-H bile su prisiljene ugovoriti bankovne zajmove, čiji su troškovi dodatno povećali njihove deficite. |
| --- | --- |

(229)

U praksi, trenutak u kojem općine trebaju izvršiti plaćanje u korist IRIS-H uvijek je ovisio o raspoloživim sredstvima u općinskim blagajnama. Budući da su dostupna sredstva najčešće bila nedostatna, općine odgađaju plaćanje nadoknade deficita bolnica. U teoriji mogu nastaviti s odgađanjem plaćanja sve dok javna savezna služba za javno zdravlje ne utvrdi deficit temeljem članka 109. LCH-a jer su time obvezane izvršiti (djelomično) plaćanje nadoknade deficita bolnica. Međutim, znalo je doći do dugog razmaka (ponekad do 10 godina) između trenutka u kojem je objavljen računovodstveni deficit ili u kojem je izračunat deficit temeljem članka 109. LCH-a. To znači da su IRIS-H između 1996. i 2002. nakupile ogromne deficite (više od 50 milijuna EUR). Kako bi pokrile tu rupu u financiranju, IRIS-H bile su prisiljene ugovoriti bankovne zajmove, čiji su troškovi dodatno povećali njihove deficite.

| (230) | Općine su shvatile da im takva situacija ne ide u prilog jer na kraju plaćaju kamate za te zajmove na ime pokrivanja deficita. Zbog toga su željele platiti bolnicama IRIS što je prije moguće umjesto da čekaju trenutak u kojem će ih javna savezna služba za javno zdravlje prisiliti da pokriju deficit temeljem članka 109 LCH-a. S obzirom na nedostatna financijska sredstva na razini općina, regija glavnog grada Bruxellesa morala je što prije intervenirati. Regija je, među ostalim, isplatila financijska sredstva predmetnim općinama 1.) izravno, putem FRBRTC-a (vidjeti uvodnu izjavu 231.) i 2.) od 2003., također izravno, dodjelom posebnih subvencija (vidjeti uvodne izjave 232. i 233.). Na taj su način općine brže, iako samo djelomično (271), ispunile svoju obvezu nadoknađivanja deficita prema IRIS-H. Kako je prethodno objašnjeno (vidjeti točku 7.1.), regija glavnog grada Bruxellesa dodijelila je i dalje dodjeljuje sredstva javnog financiranja isključivo predmetnim briselskim općinama, ali ne i bolnicama IRIS. |
| --- | --- |

(230)

Općine su shvatile da im takva situacija ne ide u prilog jer na kraju plaćaju kamate za te zajmove na ime pokrivanja deficita. Zbog toga su željele platiti bolnicama IRIS što je prije moguće umjesto da čekaju trenutak u kojem će ih javna savezna služba za javno zdravlje prisiliti da pokriju deficit temeljem članka 109 LCH-a. S obzirom na nedostatna financijska sredstva na razini općina, regija glavnog grada Bruxellesa morala je što prije intervenirati. Regija je, među ostalim, isplatila financijska sredstva predmetnim općinama 1.) izravno, putem FRBRTC-a (vidjeti uvodnu izjavu 231.) i 2.) od 2003., također izravno, dodjelom posebnih subvencija (vidjeti uvodne izjave 232. i 233.). Na taj su način općine brže, iako samo djelomično (271), ispunile svoju obvezu nadoknađivanja deficita prema IRIS-H. Kako je prethodno objašnjeno (vidjeti točku 7.1.), regija glavnog grada Bruxellesa dodijelila je i dalje dodjeljuje sredstva javnog financiranja isključivo predmetnim briselskim općinama, ali ne i bolnicama IRIS.

271

| (231) | Općine su nadoknadile deficite IRIS-H-a nastale za financijske godine 1996. do 2002. tek 2002. godine pomoću financiranja primljenog od FRBRTC-a. Nadoknada deficita za to razdoblje završena je tek 2008. godine. Za nadoknadu deficita zabilježenih nakon 2003. općine više nisu imale pristup financiranju FRBRTC-a. |
| --- | --- |

(231)

Općine su nadoknadile deficite IRIS-H-a nastale za financijske godine 1996. do 2002. tek 2002. godine pomoću financiranja primljenog od FRBRTC-a. Nadoknada deficita za to razdoblje završena je tek 2008. godine. Za nadoknadu deficita zabilježenih nakon 2003. općine više nisu imale pristup financiranju FRBRTC-a.

| (232) | Počevši od financijske godine 2003., regija glavnog grada Bruxellesa počela je dodjeljivati prosječni iznos od 10 milijuna EUR godišnje (za točne iznose vidjeti tablicu 2. u nastavku) općinama u obliku posebnih subvencija. Svaka je općina platila svoj dio te posebne subvencije, najčešće na početku naredne godine, na temelju procijenjenog deficita bolnice (primjerice, početkom 2015. za financijsku godinu 2014.). Deficit je procijenjen na temelju revizije aktivnosti bolnice i privremenog rezultata za prvih devet mjeseci te godine. Tijekom šest mjeseci počevši od kraja financijske godine (drugim riječima, prije kraja lipnja) glavna skupštine svake IRIS-H odobrava financijske račune bolnice i usvaja konačni obračunski deficit. Iznos obračunskog deficita koji preostaje nakon plaćanja dijela posebne subvencije likvidira se s obzirom na raspoloživa sredstva u općinskim blagajnama. Postupak likvidacije može potrajati još nekoliko dodatnih godina, a tijekom čitavog razdoblja obuhvaćenog ocjenom (1996. – 2014.), IRIS-H neprestano su čekale na plaćanja općina (vidjeti tablice iz uvodne izjave 234. za pojedinosti o dugovanim iznosima).

  Tablica 2.


  Plaćanja (financirana sredstvima posebne subvencije) općine u korist IRIS-H-a












  (EUR) |
| --- | --- |
| Godina | CHU St. Pierre | CHU Brugmann | HIS | HUDERF | Institut Bordet | Ukupno |
| 2003. | 1 620 000 | 1 770 000 | 3 765 000 | 820 000 | 2 025 000 | 10 000 000 |
| 2004. | 1 541 775 | 1 457 000 | 3 765 000 | 781 981 | 1 321 316 | 8 867 072 |
| 2005. | 2 132 928 | 3 657 000 | 3 765 000 | 778 000 | 800 000 | 11 132 928 |
| 2006. | — | 3 657 000 | 3 765 000 | 778 000 | 1 800 000 | 10 000 000 |
| 2007. | 278 330 | 4 125 610 | 3 765 000 | 622 529 | 1 208 531 | 10 000 000 |
| 2008. | 308 367 | 3 999 767 | 3 765 000 | 871 350 | 1 055 516 | 10 000 000 |
| 2009. | 490 002 | 3 231 504 | 3 765 000 | 1 246 998 | 1 266 496 | 10 000 000 |
| 2010. | 565 440 | 3 644 432 | 3 388 500 | 1 401 628 | — | 9 000 000 |
| 2011. | 654 580 | 3 206 932 | 3 576 750 | 1 220 232 | 841 506 | 9 500 000 |
| 2012. | 1 091 761 | 3 380 656 | 3 765 000 | 945 316 | 817 267 | 10 000 000 |
| 2013. | 1 826 753 | 2 500 348 | 3 765 000 | 635 966 | 1 271 933 | 10 000 000 |
| 2014. | 1 390 000 | 2 847 000 | 3 765 000 | 618 000 | 1 380 000 | 10 000 000 |
| Ukupno | 11 899 936 | 37 477 249 | 44 615 250 | 10 720 000 | 13 787 565 | 118 500 000 |

(232)

Počevši od financijske godine 2003., regija glavnog grada Bruxellesa počela je dodjeljivati prosječni iznos od 10 milijuna EUR godišnje (za točne iznose vidjeti tablicu 2. u nastavku) općinama u obliku posebnih subvencija. Svaka je općina platila svoj dio te posebne subvencije, najčešće na početku naredne godine, na temelju procijenjenog deficita bolnice (primjerice, početkom 2015. za financijsku godinu 2014.). Deficit je procijenjen na temelju revizije aktivnosti bolnice i privremenog rezultata za prvih devet mjeseci te godine. Tijekom šest mjeseci počevši od kraja financijske godine (drugim riječima, prije kraja lipnja) glavna skupštine svake IRIS-H odobrava financijske račune bolnice i usvaja konačni obračunski deficit. Iznos obračunskog deficita koji preostaje nakon plaćanja dijela posebne subvencije likvidira se s obzirom na raspoloživa sredstva u općinskim blagajnama. Postupak likvidacije može potrajati još nekoliko dodatnih godina, a tijekom čitavog razdoblja obuhvaćenog ocjenom (1996. – 2014.), IRIS-H neprestano su čekale na plaćanja općina (vidjeti tablice iz uvodne izjave 234. za pojedinosti o dugovanim iznosima).

Tablica 2.

Tablica 2.

Plaćanja (financirana sredstvima posebne subvencije) općine u korist IRIS-H-a

Plaćanja (financirana sredstvima posebne subvencije) općine u korist IRIS-H-a

(EUR)

Godina

CHU St. Pierre

CHU Brugmann

HIS

HUDERF

Institut Bordet

Ukupno

2003.

2003.

1 620 000

1 770 000

3 765 000

820 000

2 025 000

10 000 000

10 000 000

2004.

2004.

1 541 775

1 457 000

3 765 000

781 981

1 321 316

8 867 072

8 867 072

2005.

2005.

2 132 928

3 657 000

3 765 000

778 000

800 000

11 132 928

11 132 928

2006.

2006.

—

3 657 000

3 765 000

778 000

1 800 000

10 000 000

10 000 000

2007.

2007.

278 330

4 125 610

3 765 000

622 529

1 208 531

10 000 000

10 000 000

2008.

2008.

308 367

3 999 767

3 765 000

871 350

1 055 516

10 000 000

10 000 000

2009.

2009.

490 002

3 231 504

3 765 000

1 246 998

1 266 496

10 000 000

10 000 000

2010.

2010.

565 440

3 644 432

3 388 500

1 401 628

—

9 000 000

9 000 000

2011.

2011.

654 580

3 206 932

3 576 750

1 220 232

841 506

9 500 000

9 500 000

2012.

2012.

1 091 761

3 380 656

3 765 000

945 316

817 267

10 000 000

10 000 000

2013.

2013.

1 826 753

2 500 348

3 765 000

635 966

1 271 933

10 000 000

10 000 000

2014.

2014.

1 390 000

2 847 000

3 765 000

618 000

1 380 000

10 000 000

10 000 000

Ukupno

Ukupno

11 899 936

11 899 936

37 477 249

37 477 249

44 615 250

44 615 250

10 720 000

10 720 000

13 787 565

13 787 565

118 500 000

118 500 000

| (233) | U računovodstvenom smislu, dio posebne subvencije tijekom određenih je godina izravno uzet u obzir u rezultatima bolnice (čime je smanjen preostali deficit), dok je tijekom ostalih godina iznos uzet u obzir kao nadoknada deficita (drugim riječima, u raspodjeli rezultata). Nadalje, 2004. CHU Saint-Pierre zabilježio je obračunsko kašnjenje, što znači da je njegov dio posebne subvencije evidentiran samo u računima za narednu godinu. Time se objašnjava činjenica da je ukupni iznos posebne subvencije za pet bolnica IRIS u 2004. iznosio samo 8 867 072 EUR, dok je 2005. iznosio 11 132 928 EUR, odnosno ukupno 20 milijuna EUR (ili 10 milijuna EUR godišnje, kako je predviđeno). Unatoč tim razlikama u računovodstvenom tretmanu, temeljno načelo tih plaćanja uvijek je bilo davanje brze (i najčešće djelomične) nadoknade deficita bez nastanka prekomjerne nadoknade (vidjeti ostatak ovog odjeljka). |
| --- | --- |

(233)

U računovodstvenom smislu, dio posebne subvencije tijekom određenih je godina izravno uzet u obzir u rezultatima bolnice (čime je smanjen preostali deficit), dok je tijekom ostalih godina iznos uzet u obzir kao nadoknada deficita (drugim riječima, u raspodjeli rezultata). Nadalje, 2004. CHU Saint-Pierre zabilježio je obračunsko kašnjenje, što znači da je njegov dio posebne subvencije evidentiran samo u računima za narednu godinu. Time se objašnjava činjenica da je ukupni iznos posebne subvencije za pet bolnica IRIS u 2004. iznosio samo 8 867 072 EUR, dok je 2005. iznosio 11 132 928 EUR, odnosno ukupno 20 milijuna EUR (ili 10 milijuna EUR godišnje, kako je predviđeno). Unatoč tim razlikama u računovodstvenom tretmanu, temeljno načelo tih plaćanja uvijek je bilo davanje brze (i najčešće djelomične) nadoknade deficita bez nastanka prekomjerne nadoknade (vidjeti ostatak ovog odjeljka).

| (234) | U tablicama 3. do 7. u nastavku za svaku od pet IRIS-H-a navedeni su obračunski deficiti za svaku godinu (ti deficit zajedno iznose gotovo 250 milijuna EUR tijekom razdoblja između 1996. i 2014.) te plaćanja koja su općine provodile svake godine (ta se plaćanja mogu odnositi na deficite iz prethodnih godina). U tablicama 3. do 7. navedeni su datumi (odnosno godine) na koje su općine izvršile plaćanja namijenjena nadoknadi deficita različitih bolnica IRIS, ali nisu navedene godine na koje se ta plaćanja odnose (272). U tim je tablicama također vidljivo nakupljanje deficita tijekom razdoblja između 1996. i 2002. te kašnjenja u plaćanju općina. Nadalje, jasno je da su tijekom razdoblja između 1996. i 2014. godine različite predmetne općine neprestano dugovale bolnicama IRIS velike iznose na ime nadoknade deficita. Preostali dugovani iznos na kraju 2014. za pet bolnica IRIS ukupno je premašivao 15 milijuna EUR. U tim okolnostima valja istaknuti da, iako bolnice IRIS ostvaruju dobit, ona se ne raspoređuje i koristi se za pokrivanje prethodnih ili budućih deficita, čime se smanjuje intervencija općina. Konačno, iz ovih tablica također jasno proizlazi da, kako tvrde belgijske vlasti (vidjeti uvodnu izjavu 55.) i protivno tvrdnjama podnositelja pritužbe, ne postoji mehanizam plaćanja predujmova (vidjeti uvodnu izjavu 55.). Štoviše, općine vrše plaćanja sa značajnim zakašnjenjem u odnosu na trenutak u kojem je deficit zabilježen ili u kojem je obveza temeljen članka 46. statuta IRIS-H-a postaja primjenjiva. Zbog toga se ne može smatrati da datum plaćanja nadoknade deficita za pružanje usluge od općeg gospodarskog interesa i povezanih aktivnosti predstavlja prednost za IRIS-H.

  Tablica 3.


  Datum plaćanja deficita i preostali dugovani iznos za CHU Saint-Pierre









  (EUR) |
| --- | --- |
| CHU Saint-Pierre | Obračunski deficit | Plaćanja općine | Nepodmireni saldo |
| 1996. | – 5 737 856 | 0 | – 5 737 856 |
| 1997. | – 6 754 920 | 0 | – 12 492 776 |
| 1998. | – 3 696 235 | 0 | – 16 189 011 |
| 1999. | – 752 234 | 0 | – 16 941 245 |
| 2000. | – 1 072 993 | 0 | – 18 014 238 |
| 2001. | – 1 416 937 | 0 | – 19 431 174 |
| 2002. | – 2 914 245 | 3 368 351 | – 18 977 068 |
| 2003. | – 2 629 012 | 4 925 162 | – 16 680 918 |
| 2004. | – 1 541 775 | 11 571 300 | – 6 651 393 |
| 2005. | – 2 248 399 | 1 000 000 | – 7 899 792 |
| 2006. | 98 114 | 2 886 635 | – 4 915 043 |
| 2007. | – 774 755 | 2 217 900 | – 3 471 897 |
| 2008. | – 1 054 119 | 2 356 333 | – 2 169 683 |
| 2009. | – 1 000 933 | 490 002 | – 2 680 614 |
| 2010. | – 1 576 429 | 565 440 | – 3 691 602 |
| 2011. | – 949 668 | 654 580 | – 3 986 690 |
| 2012. | – 1 079 200 | 1 091 761 | – 3 974 129 |
| 2013. | – 1 880 205 | 1 826 753 | – 4 027 580 |
| 2014. | – 1 441 778 | 1 900 931 | – 3 568 427 |
| Ukupno | – 38 423 575 | 34 855 148 | – 3 568 427 |

(234)

U tablicama 3. do 7. u nastavku za svaku od pet IRIS-H-a navedeni su obračunski deficiti za svaku godinu (ti deficit zajedno iznose gotovo 250 milijuna EUR tijekom razdoblja između 1996. i 2014.) te plaćanja koja su općine provodile svake godine (ta se plaćanja mogu odnositi na deficite iz prethodnih godina). U tablicama 3. do 7. navedeni su datumi (odnosno godine) na koje su općine izvršile plaćanja namijenjena nadoknadi deficita različitih bolnica IRIS, ali nisu navedene godine na koje se ta plaćanja odnose (272). U tim je tablicama također vidljivo nakupljanje deficita tijekom razdoblja između 1996. i 2002. te kašnjenja u plaćanju općina. Nadalje, jasno je da su tijekom razdoblja između 1996. i 2014. godine različite predmetne općine neprestano dugovale bolnicama IRIS velike iznose na ime nadoknade deficita. Preostali dugovani iznos na kraju 2014. za pet bolnica IRIS ukupno je premašivao 15 milijuna EUR. U tim okolnostima valja istaknuti da, iako bolnice IRIS ostvaruju dobit, ona se ne raspoređuje i koristi se za pokrivanje prethodnih ili budućih deficita, čime se smanjuje intervencija općina. Konačno, iz ovih tablica također jasno proizlazi da, kako tvrde belgijske vlasti (vidjeti uvodnu izjavu 55.) i protivno tvrdnjama podnositelja pritužbe, ne postoji mehanizam plaćanja predujmova (vidjeti uvodnu izjavu 55.). Štoviše, općine vrše plaćanja sa značajnim zakašnjenjem u odnosu na trenutak u kojem je deficit zabilježen ili u kojem je obveza temeljen članka 46. statuta IRIS-H-a postaja primjenjiva. Zbog toga se ne može smatrati da datum plaćanja nadoknade deficita za pružanje usluge od općeg gospodarskog interesa i povezanih aktivnosti predstavlja prednost za IRIS-H.

272

Tablica 3.

Tablica 3.

Datum plaćanja deficita i preostali dugovani iznos za CHU Saint-Pierre

Datum plaćanja deficita i preostali dugovani iznos za CHU Saint-Pierre

(EUR)

CHU Saint-Pierre

Obračunski deficit

Plaćanja općine

Nepodmireni saldo

1996.

1996.

– 5 737 856

0

– 5 737 856

1997.

1997.

– 6 754 920

0

– 12 492 776

1998.

1998.

– 3 696 235

0

– 16 189 011

1999.

1999.

– 752 234

0

– 16 941 245

2000.

2000.

– 1 072 993

0

– 18 014 238

2001.

2001.

– 1 416 937

0

– 19 431 174

2002.

2002.

– 2 914 245

3 368 351

– 18 977 068

2003.

2003.

– 2 629 012

4 925 162

– 16 680 918

2004.

2004.

– 1 541 775

11 571 300

– 6 651 393

2005.

2005.

– 2 248 399

1 000 000

– 7 899 792

2006.

2006.

98 114

2 886 635

– 4 915 043

2007.

2007.

– 774 755

2 217 900

– 3 471 897

2008.

2008.

– 1 054 119

2 356 333

– 2 169 683

2009.

2009.

– 1 000 933

490 002

– 2 680 614

2010.

2010.

– 1 576 429

565 440

– 3 691 602

2011.

2011.

– 949 668

654 580

– 3 986 690

2012.

2012.

– 1 079 200

1 091 761

– 3 974 129

2013.

2013.

– 1 880 205

1 826 753

– 4 027 580

2014.

2014.

– 1 441 778

1 900 931

– 3 568 427

Ukupno

Ukupno

– 38 423 575

– 38 423 575

34 855 148

34 855 148

– 3 568 427

– 3 568 427

Tablica 4.

Tablica 4.

Datum plaćanja deficita i preostali dugovani iznos za CHU Brugmann
   (273)

Datum plaćanja deficita i preostali dugovani iznos za CHU Brugmann

273

| (EUR) |
| --- |
| CHU Brugmann | Obračunski deficit | Plaćanja općine | Nepodmireni saldo |
| 1996. | Bez predmeta | Bez predmeta | Bez predmeta |
| 1997. | Bez predmeta | Bez predmeta | Bez predmeta |
| 1998. | Bez predmeta | Bez predmeta | Bez predmeta |
| 1999. | – 508 171 | 0 | – 508 171 |
| 2000. | – 3 755 229 | 0 | – 4 263 399 |
| 2001. | – 5 440 039 | 0 | – 9 703 438 |
| 2002. | – 1 976 934 | 0 | – 11 680 371 |
| 2003. | – 1 697 238 | 1 770 000 | – 11 607 609 |
| 2004. | – 1 442 292 | 1 457 000 | – 11 592 901 |
| 2005. | – 7 413 186 | 4 404 420 | – 14 601 667 |
| 2006. | – 14 180 725 | 10 893 584 | – 17 888 808 |
| 2007. | – 6 954 466 | 10 151 330 | – 14 691 944 |
| 2008. | – 6 308 290 | 6 699 647 | – 14 300 587 |
| 2009. | – 6 228 859 | 3 231 504 | – 17 297 942 |
| 2010. | – 5 011 208 | 3 644 432 | – 18 664 719 |
| 2011. | – 2 982 442 | 3 224 315 | – 18 422 846 |
| 2012. | – 2 945 806 | 16 219 985 | – 5 148 666 |
| 2013. | – 2 799 788 | 7 090 156 | – 858 298 |
| 2014. | – 2 923 714 | 2 847 000 | – 935 012 |
| Ukupno | – 72 568 385 | 71 633 373 | – 935 012 |

(EUR)

CHU Brugmann

Obračunski deficit

Plaćanja općine

Nepodmireni saldo

1996.

1996.

Bez predmeta

Bez predmeta

Bez predmeta

1997.

1997.

Bez predmeta

Bez predmeta

Bez predmeta

1998.

1998.

Bez predmeta

Bez predmeta

Bez predmeta

1999.

1999.

– 508 171

0

– 508 171

2000.

2000.

– 3 755 229

0

– 4 263 399

2001.

2001.

– 5 440 039

0

– 9 703 438

2002.

2002.

– 1 976 934

0

– 11 680 371

2003.

2003.

– 1 697 238

1 770 000

– 11 607 609

2004.

2004.

– 1 442 292

1 457 000

– 11 592 901

2005.

2005.

– 7 413 186

4 404 420

– 14 601 667

2006.

2006.

– 14 180 725

10 893 584

– 17 888 808

2007.

2007.

– 6 954 466

10 151 330

– 14 691 944

2008.

2008.

– 6 308 290

6 699 647

– 14 300 587

2009.

2009.

– 6 228 859

3 231 504

– 17 297 942

2010.

2010.

– 5 011 208

3 644 432

– 18 664 719

2011.

2011.

– 2 982 442

3 224 315

– 18 422 846

2012.

2012.

– 2 945 806

16 219 985

– 5 148 666

2013.

2013.

– 2 799 788

7 090 156

– 858 298

2014.

2014.

– 2 923 714

2 847 000

– 935 012

Ukupno

Ukupno

– 72 568 385

– 72 568 385

71 633 373

71 633 373

– 935 012

– 935 012

Tablica 5.

Tablica 5.

Datum plaćanja deficita i preostali dugovani iznos za HUDERF

Datum plaćanja deficita i preostali dugovani iznos za HUDERF

| (EUR) |
| --- |
| HUDERF | Obračunski deficit | Plaćanja općine | Nepodmireni saldo |
| 1996. | – 1 505 830 | 0 | – 1 505 830 |
| 1997. | – 1 026 881 | 0 | – 2 532 711 |
| 1998. | – 245 113 | 0 | – 2 777 825 |
| 1999. | 1 642 | 0 | – 2 776 183 |
| 2000. | – 484 951 | 0 | – 3 261 134 |
| 2001. | – 1 218 954 | 0 | – 4 480 088 |
| 2002. | – 479 490 | 883 192 | – 4 076 386 |
| 2003. | – 1 117 778 | 1 583 539 | – 3 610 625 |
| 2004. | – 781 981 | 1 863 863 | – 2 528 742 |
| 2005. | – 1 279 230 | 778 000 | – 3 029 973 |
| 2006. | – 2 494 074 | 1 605 532 | – 3 918 515 |
| 2007. | – 2 687 621 | 1 688 424 | – 4 917 712 |
| 2008. | – 2 314 050 | 1 208 667 | – 6 023 095 |
| 2009. | – 1 868 670 | 1 246 998 | – 6 644 767 |
| 2010. | – 1 823 049 | 1 401 628 | – 7 066 187 |
| 2011. | – 1 620 663 | 1 220 232 | – 7 466 618 |
| 2012. | – 945 316 | 5 525 711 | – 2 886 223 |
| 2013. | – 528 779 | 635 966 | – 2 779 036 |
| 2014. | – 618 000 | 2 682 372 | – 714 664 |
| Ukupno | – 23 038 788 | 22 324 124 | – 714 664 |

(EUR)

HUDERF

Obračunski deficit

Plaćanja općine

Nepodmireni saldo

1996.

1996.

– 1 505 830

0

– 1 505 830

1997.

1997.

– 1 026 881

0

– 2 532 711

1998.

1998.

– 245 113

0

– 2 777 825

1999.

1999.

1 642

0

– 2 776 183

2000.

2000.

– 484 951

0

– 3 261 134

2001.

2001.

– 1 218 954

0

– 4 480 088

2002.

2002.

– 479 490

883 192

– 4 076 386

2003.

2003.

– 1 117 778

1 583 539

– 3 610 625

2004.

2004.

– 781 981

1 863 863

– 2 528 742

2005.

2005.

– 1 279 230

778 000

– 3 029 973

2006.

2006.

– 2 494 074

1 605 532

– 3 918 515

2007.

2007.

– 2 687 621

1 688 424

– 4 917 712

2008.

2008.

– 2 314 050

1 208 667

– 6 023 095

2009.

2009.

– 1 868 670

1 246 998

– 6 644 767

2010.

2010.

– 1 823 049

1 401 628

– 7 066 187

2011.

2011.

– 1 620 663

1 220 232

– 7 466 618

2012.

2012.

– 945 316

5 525 711

– 2 886 223

2013.

2013.

– 528 779

635 966

– 2 779 036

2014.

2014.

– 618 000

2 682 372

– 714 664

Ukupno

Ukupno

– 23 038 788

– 23 038 788

22 324 124

22 324 124

– 714 664

– 714 664

Tablica 6.

Tablica 6.

Datum plaćanja deficita i preostali dugovani iznos za Institut Bordet

Datum plaćanja deficita i preostali dugovani iznos za Institut Bordet

| (EUR) |
| --- |
| Institut Bordet | Obračunski deficit | Plaćanja općina | Nepodmireni saldo |
| 1996. | 752 505 | 0 | 752 505 |
| 1997. | 170 241 | 0 | 922 745 |
| 1998. | 41 349 | 0 | 964 094 |
| 1999. | 44 371 | 0 | 1 008 465 |
| 2000. | 5 439 | 0 | 1 013 904 |
| 2001. | 154 518 | 0 | 1 168 423 |
| 2002. | – 4 929 106 | 0 | – 3 760 683 |
| 2003. | – 4 916 506 | 2 025 000 | – 6 652 189 |
| 2004. | – 2 001 995 | 1 321 316 | – 7 332 868 |
| 2005. | – 771 467 | 800 000 | – 7 304 335 |
| 2006. | – 1 817 630 | 1 800 000 | – 7 321 966 |
| 2007. | – 1 874 162 | 2 673 741 | – 6 522 386 |
| 2008. | – 1 624 347 | 4 519 412 | – 3 627 322 |
| 2009. | – 688 005 | 1 266 496 | – 3 048 830 |
| 2010. | – 655 634 | 0 | – 3 704 465 |
| 2011. | – 838 644 | 841 506 | – 3 701 602 |
| 2012. | – 833 460 | 4 465 110 | – 69 952 |
| 2013. | – 2 551 468 | 1 271 933 | – 1 349 487 |
| 2014. | – 1 943 857 | 2 023 112 | – 1 270 232 |
| Ukupno | – 24 277 858 | 23 007 626 | – 1 270 232 |

(EUR)

Institut Bordet

Obračunski deficit

Plaćanja općina

Nepodmireni saldo

1996.

1996.

752 505

0

752 505

1997.

1997.

170 241

0

922 745

1998.

1998.

41 349

0

964 094

1999.

1999.

44 371

0

1 008 465

2000.

2000.

5 439

0

1 013 904

2001.

2001.

154 518

0

1 168 423

2002.

2002.

– 4 929 106

0

– 3 760 683

2003.

2003.

– 4 916 506

2 025 000

– 6 652 189

2004.

2004.

– 2 001 995

1 321 316

– 7 332 868

2005.

2005.

– 771 467

800 000

– 7 304 335

2006.

2006.

– 1 817 630

1 800 000

– 7 321 966

2007.

2007.

– 1 874 162

2 673 741

– 6 522 386

2008.

2008.

– 1 624 347

4 519 412

– 3 627 322

2009.

2009.

– 688 005

1 266 496

– 3 048 830

2010.

2010.

– 655 634

0

– 3 704 465

2011.

2011.

– 838 644

841 506

– 3 701 602

2012.

2012.

– 833 460

4 465 110

– 69 952

2013.

2013.

– 2 551 468

1 271 933

– 1 349 487

2014.

2014.

– 1 943 857

2 023 112

– 1 270 232

Ukupno

Ukupno

– 24 277 858

– 24 277 858

23 007 626

23 007 626

– 1 270 232

– 1 270 232

Tablica 7.

Tablica 7.

Datum plaćanja deficita i preostali dugovani iznos za HIS
   (274)

Datum plaćanja deficita i preostali dugovani iznos za HIS

274

| (EUR) |
| --- |
| HIS | Obračunski deficit | Plaćanja općine | Nepodmireni saldo |
| 1996. | Bez predmeta | Bez predmeta | Bez predmeta |
| 1997. | Bez predmeta | Bez predmeta | Bez predmeta |
| 1998. | Bez predmeta | Bez predmeta | Bez predmeta |
| 1999. | – 1 248 404 | 0 | – 1 248 404 |
| 2000. | – 7 220 971 | 0 | – 8 469 375 |
| 2001. | – 14 782 680 | 0 | – 23 252 055 |
| 2002. | – 12 978 574 | 416 079 | – 35 814 550 |
| 2003. | – 7 990 196 | 6 018 822 | – 37 785 924 |
| 2004. | – 5 941 987 | 13 425 604 | – 30 302 307 |
| 2005. | – 4 440 896 | 3 765 000 | – 30 978 203 |
| 2006. | – 5 022 247 | 12 622 542 | – 23 377 907 |
| 2007. | – 3 882 170 | 10 885 280 | – 16 374 797 |
| 2008. | – 3 779 570 | 10 885 190 | – 9 269 178 |
| 2009. | – 3 774 545 | 3 765 000 | – 9 278 722 |
| 2010. | – 3 387 655 | 3 388 500 | – 9 277 877 |
| 2011. | – 3 572 694 | 3 576 750 | – 9 273 821 |
| 2012. | – 3 767 190 | 3 765 000 | – 9 276 011 |
| 2013. | – 3 761 761 | 3 765 000 | – 9 272 772 |
| 2014. | – 3 760 497 | 3 765 000 | – 9 268 269 |
| Ukupno | – 89 312 036 | 80 043 767 | – 9 268 269 |

(EUR)

HIS

Obračunski deficit

Plaćanja općine

Nepodmireni saldo

1996.

1996.

Bez predmeta

Bez predmeta

Bez predmeta

1997.

1997.

Bez predmeta

Bez predmeta

Bez predmeta

1998.

1998.

Bez predmeta

Bez predmeta

Bez predmeta

1999.

1999.

– 1 248 404

0

– 1 248 404

2000.

2000.

– 7 220 971

0

– 8 469 375

2001.

2001.

– 14 782 680

0

– 23 252 055

2002.

2002.

– 12 978 574

416 079

– 35 814 550

2003.

2003.

– 7 990 196

6 018 822

– 37 785 924

2004.

2004.

– 5 941 987

13 425 604

– 30 302 307

2005.

2005.

– 4 440 896

3 765 000

– 30 978 203

2006.

2006.

– 5 022 247

12 622 542

– 23 377 907

2007.

2007.

– 3 882 170

10 885 280

– 16 374 797

2008.

2008.

– 3 779 570

10 885 190

– 9 269 178

2009.

2009.

– 3 774 545

3 765 000

– 9 278 722

2010.

2010.

– 3 387 655

3 388 500

– 9 277 877

2011.

2011.

– 3 572 694

3 576 750

– 9 273 821

2012.

2012.

– 3 767 190

3 765 000

– 9 276 011

2013.

2013.

– 3 761 761

3 765 000

– 9 272 772

2014.

2014.

– 3 760 497

3 765 000

– 9 268 269

Ukupno

Ukupno

– 89 312 036

– 89 312 036

80 043 767

80 043 767

– 9 268 269

– 9 268 269

| (235) | U praksi nadoknada deficita temeljem članka 46. statuta IRIS-H-a ima prednost pred nadoknadom deficita temeljem članka 109. LCH-a. Štoviše, nakon što je savezno ministarstvo javnog zdravlja utvrdilo deficit na temelju članka 109. LCH-a (vidjeti uvodnu izjavu 47.), poslano je dopis općini, a njezina je banka primila nalog za trenutačnu isplatu tog iznosa predmetnoj bolnici, uzimajući u obzir moguće isplate na ime nadoknade deficita koje je općina već izvršila u korist te bolnice temeljem članka 46. njezinih statuta. Nadalje, općine i IRIS-H dogovorile su se da će IRIS-H bez odlaganja isplatiti općinama iznose koji su im uplaćeni temeljem članka 109. LCH-a kako bi se izbjeglo dvostruko pokrivanje istog deficita. U tom je pogledu Komisija primila od banke Belfius, banke općina, dopis i tablicu kojom je potvrđeno da su za svaku godinu i za svih pet bolnica IRIS bez odlaganja provedene isplate nadoknade, što isključuje mogućnost dvostrukog pokrivanja deficita. U tablici 8. u nastavku dan je potpuni pregled svih iznosa nadoknade „deficita temeljem članka 109. LCH-a” koje su općine platite bolnicama IRIS i koje su bez odlaganja nadoknađene, čime su transakcije neutralizirane. Prema tome, IRIS-H nisu ostvarile nikakvu prednost od tih plaćanja temeljem članka 109. LCH-a, a za nastavak procjene koja se provodi u okviru ove odluke važna je samo nadoknada deficita temeljem članka 46. statuta IRIS-H-a. Tablica 8. sadrži samo podatke o plaćanjima do financijske godine 2006. jer se sada radi o posljednjoj godini za koju je deficit temeljem članka 109. LCH-a utvrdila javna savezna služba za javno zdravlje. Iz navedenog je vidljivo značajno kašnjenje svojstveno plaćanju nadoknade tog deficita temeljem mehanizma iz članka 109. LCH-a, i također objašnjava zašto IRIS-H nisu pribjegle tom mehanizmu (i zbog čega vraćaju tu nadoknadu neposredno nakon što je prime). Nadoknada temeljem članka 46. statuta IRIS-H predstavlja brži mehanizam (osobito nakon uvođenja posebnih subvencija za općine; vidjeti uvodnu izjavu 232.) u odnosu na mehanizam iz članka 109. LCH-a. Osim toga, pokrivanje deficita temeljem članka 46. statuta IRIS-H nadilazi djelomično pokrivanje deficita predviđeno člankom 109. LCH-a (vidjeti uvodne izjave 47. i 48.) jer obuhvaća čitavi obračunski deficit koji su zabilježile IRIS-H. Zbog svih navedenih razloga procjena provedena u okviru ove odluke odnosi se samo na mehanizam nadoknade na temelju članka 46. i njome se ne nastoji ocijeniti mehanizam nadoknade deficita na temelju članka 109. LCH-a, protivno poništenoj odluci Komisije iz 2009., kojom je provedena procjena mehanizma iz članka 109. LCH-a.

  Tablica 8.


  Pregled čitavog skupa iznosa deficita temeljem članka 109. LCH-a
   (275)
  koji su isplaćeni i odmah vraćeni (stanje na dan 9. studenoga 2015.)











  (EUR) |
| --- | --- |
| | CHU Saint-Pierre | CHU Brugmann | HIS | HUDERF | Institut Bordet |
| 1996. | 560 322,61 | 0 | 2 727 844,19 | 0 | 0 |
| 1997. | 0 | 0 | 3 051 321,12 | 0 | 0 |
| 1998. | 0 | 0 | 553 331 | 0 | 0 |
| 1999. | 0 | 781 686,52 | 345 176,04 | 0 | 0 |
| 2000. | 1 019 647,97 | 0 | 0 | 0 | 2 483 585,21 |
| 2001. | 0 | 2 511 189,37 | 126 193,12 | 263 390,41 | 4 681 594,58 |
| 2002. | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 |
| 2003. | 0 | 0 | 3 658 304,97 | 0 | 1 699 065,20 |
| 2004. | 0 | 0 | 0 | 0 | 705 798,98 |
| 2005. | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 |
| 2006. | 0 | 5 727 775,67 | 0 | 384 527,59 | 0 |

(235)

U praksi nadoknada deficita temeljem članka 46. statuta IRIS-H-a ima prednost pred nadoknadom deficita temeljem članka 109. LCH-a. Štoviše, nakon što je savezno ministarstvo javnog zdravlja utvrdilo deficit na temelju članka 109. LCH-a (vidjeti uvodnu izjavu 47.), poslano je dopis općini, a njezina je banka primila nalog za trenutačnu isplatu tog iznosa predmetnoj bolnici, uzimajući u obzir moguće isplate na ime nadoknade deficita koje je općina već izvršila u korist te bolnice temeljem članka 46. njezinih statuta. Nadalje, općine i IRIS-H dogovorile su se da će IRIS-H bez odlaganja isplatiti općinama iznose koji su im uplaćeni temeljem članka 109. LCH-a kako bi se izbjeglo dvostruko pokrivanje istog deficita. U tom je pogledu Komisija primila od banke Belfius, banke općina, dopis i tablicu kojom je potvrđeno da su za svaku godinu i za svih pet bolnica IRIS bez odlaganja provedene isplate nadoknade, što isključuje mogućnost dvostrukog pokrivanja deficita. U tablici 8. u nastavku dan je potpuni pregled svih iznosa nadoknade „deficita temeljem članka 109. LCH-a” koje su općine platite bolnicama IRIS i koje su bez odlaganja nadoknađene, čime su transakcije neutralizirane. Prema tome, IRIS-H nisu ostvarile nikakvu prednost od tih plaćanja temeljem članka 109. LCH-a, a za nastavak procjene koja se provodi u okviru ove odluke važna je samo nadoknada deficita temeljem članka 46. statuta IRIS-H-a. Tablica 8. sadrži samo podatke o plaćanjima do financijske godine 2006. jer se sada radi o posljednjoj godini za koju je deficit temeljem članka 109. LCH-a utvrdila javna savezna služba za javno zdravlje. Iz navedenog je vidljivo značajno kašnjenje svojstveno plaćanju nadoknade tog deficita temeljem mehanizma iz članka 109. LCH-a, i također objašnjava zašto IRIS-H nisu pribjegle tom mehanizmu (i zbog čega vraćaju tu nadoknadu neposredno nakon što je prime). Nadoknada temeljem članka 46. statuta IRIS-H predstavlja brži mehanizam (osobito nakon uvođenja posebnih subvencija za općine; vidjeti uvodnu izjavu 232.) u odnosu na mehanizam iz članka 109. LCH-a. Osim toga, pokrivanje deficita temeljem članka 46. statuta IRIS-H nadilazi djelomično pokrivanje deficita predviđeno člankom 109. LCH-a (vidjeti uvodne izjave 47. i 48.) jer obuhvaća čitavi obračunski deficit koji su zabilježile IRIS-H. Zbog svih navedenih razloga procjena provedena u okviru ove odluke odnosi se samo na mehanizam nadoknade na temelju članka 46. i njome se ne nastoji ocijeniti mehanizam nadoknade deficita na temelju članka 109. LCH-a, protivno poništenoj odluci Komisije iz 2009., kojom je provedena procjena mehanizma iz članka 109. LCH-a.

Tablica 8.

Tablica 8.

Pregled čitavog skupa iznosa deficita temeljem članka 109. LCH-a
   (275)
  koji su isplaćeni i odmah vraćeni (stanje na dan 9. studenoga 2015.)

Pregled čitavog skupa iznosa deficita temeljem članka 109. LCH-a

275

koji su isplaćeni i odmah vraćeni (stanje na dan 9. studenoga 2015.)

(EUR)

CHU Saint-Pierre

CHU Brugmann

HIS

HUDERF

Institut Bordet

1996.

1996.

560 322,61

0

2 727 844,19

0

0

1997.

1997.

0

0

3 051 321,12

0

0

1998.

1998.

0

0

553 331

0

0

1999.

1999.

0

781 686,52

345 176,04

0

0

2000.

2000.

1 019 647,97

0

0

0

2 483 585,21

2001.

2001.

0

2 511 189,37

126 193,12

263 390,41

4 681 594,58

2002.

2002.

0

0

0

0

0

2003.

2003.

0

0

3 658 304,97

0

1 699 065,20

2004.

2004.

0

0

0

0

705 798,98

2005.

2005.

0

0

0

0

0

2006.

2006.

0

5 727 775,67

0

384 527,59

0

| (236) | Komisija je također ocjenjivala jesu li IRIS-H tijekom razdoblja između 1996. i 2014. (276) zaista primile prekomjernu nadoknadu. Zbog spajanja do kojeg je došlo 1. srpnja 1999. (vidjeti također uvodnu izjavu 28.) i dugačkog razdoblja koje je proteklo otad, analizom prekomjerne nadoknade nije se moglo obuhvatiti razdoblje između 1996. i 1998. za CHU Brugmann jer predmetne arhive nisu pronađene. Zbog istih je razloga ta analiza provedena tek sveukupno za godine u razdoblju između 1996. i 1998. U tim okolnostima također valja istaknuti da su belgijske vlasti dostavile sve korisne računovodstvene podatke IRIS-H-a, kao i podatke o plaćanjima deficita koja su općine provele za koja su te brojke dostupne. Do stupanja na snagu Odluke o uslugama od općeg gospodarskog interesa iz 2005. 19. prosinca 2005., države članice bile su dužne staviti podatke na raspolaganje Komisiji tijekom pet godina (277) (umjesto deset godina, koliko je utvrđeno odlukama o uslugama od općeg gospodarskog interesa iz 2005. i 2012. (278)). Iako je Komisija poslala prvi zahtjev za informacijama tek 22. ožujka 2006., belgijske su vlasti uspjele dostaviti podatke od 1996. za CHU Saint-Pierre, HUDERF i Institut Bordet, te od 1999. za HIS (i agregatne podatke za razdoblje 1996. – 1998.) i CHU Brugmann. |
| --- | --- |

(236)

Komisija je također ocjenjivala jesu li IRIS-H tijekom razdoblja između 1996. i 2014. (276) zaista primile prekomjernu nadoknadu. Zbog spajanja do kojeg je došlo 1. srpnja 1999. (vidjeti također uvodnu izjavu 28.) i dugačkog razdoblja koje je proteklo otad, analizom prekomjerne nadoknade nije se moglo obuhvatiti razdoblje između 1996. i 1998. za CHU Brugmann jer predmetne arhive nisu pronađene. Zbog istih je razloga ta analiza provedena tek sveukupno za godine u razdoblju između 1996. i 1998. U tim okolnostima također valja istaknuti da su belgijske vlasti dostavile sve korisne računovodstvene podatke IRIS-H-a, kao i podatke o plaćanjima deficita koja su općine provele za koja su te brojke dostupne. Do stupanja na snagu Odluke o uslugama od općeg gospodarskog interesa iz 2005. 19. prosinca 2005., države članice bile su dužne staviti podatke na raspolaganje Komisiji tijekom pet godina (277) (umjesto deset godina, koliko je utvrđeno odlukama o uslugama od općeg gospodarskog interesa iz 2005. i 2012. (278)). Iako je Komisija poslala prvi zahtjev za informacijama tek 22. ožujka 2006., belgijske su vlasti uspjele dostaviti podatke od 1996. za CHU Saint-Pierre, HUDERF i Institut Bordet, te od 1999. za HIS (i agregatne podatke za razdoblje 1996. – 1998.) i CHU Brugmann.

276

277

278

| (237) | Komisija je ispitala jesu li isplate nadoknade deficita koje su izvršile općine za određenu godinu (pomoću financiranja FRBRTC-a i posebnih subvencija regije glavnog grada Bruxellesa i putem vlastitih sredstava) premašivale obračunski deficit za tu godinu. U tim okolnostima Komisija podsjeća da su IRIS-H primile nadoknadu samo za deficite nastale zbog pružanja usluge od općeg gospodarskog interesa i određenih ograničenih povezanih aktivnosti. U tablicama 9. do 13. u nastavku prikazane su relevantne brojke za svaku IRIS-H. Međutim, važno je imati na umu da iz tih tablica nije vidljivo u kojem je trenutku općina (djelomično) nadoknadila deficit. U tablicama 3. do 7. u nastavku (vidjeti uvodnu izjavu 234.) navedene su godine tijekom kojih su općine izvršile plaćanja na ime nadoknade deficita u korist IRIS-H-a. Što se tiče tablica 9. do 13., u njima su navedeni samo iznosi koje su općine uplatile bolnicama IRIS (najčešće u nekoliko obroka) radi nadoknade deficita određene godine, bez navođenja kada su te uplate zaista izvršene. Iako su tablice 9.do 13. sastavljene kako bi se utvrdilo postojanje moguće prekomjerne nadoknade za određenu godinu, uzetu samostalno, u praksi nijedna bolnica IRIS nije primila stvarnu prekomjernu nadoknadu, kako je objašnjeno u nastavku (vidjeti uvodnu izjavu 238.). |
| --- | --- |

(237)

Komisija je ispitala jesu li isplate nadoknade deficita koje su izvršile općine za određenu godinu (pomoću financiranja FRBRTC-a i posebnih subvencija regije glavnog grada Bruxellesa i putem vlastitih sredstava) premašivale obračunski deficit za tu godinu. U tim okolnostima Komisija podsjeća da su IRIS-H primile nadoknadu samo za deficite nastale zbog pružanja usluge od općeg gospodarskog interesa i određenih ograničenih povezanih aktivnosti. U tablicama 9. do 13. u nastavku prikazane su relevantne brojke za svaku IRIS-H. Međutim, važno je imati na umu da iz tih tablica nije vidljivo u kojem je trenutku općina (djelomično) nadoknadila deficit. U tablicama 3. do 7. u nastavku (vidjeti uvodnu izjavu 234.) navedene su godine tijekom kojih su općine izvršile plaćanja na ime nadoknade deficita u korist IRIS-H-a. Što se tiče tablica 9. do 13., u njima su navedeni samo iznosi koje su općine uplatile bolnicama IRIS (najčešće u nekoliko obroka) radi nadoknade deficita određene godine, bez navođenja kada su te uplate zaista izvršene. Iako su tablice 9.do 13. sastavljene kako bi se utvrdilo postojanje moguće prekomjerne nadoknade za određenu godinu, uzetu samostalno, u praksi nijedna bolnica IRIS nije primila stvarnu prekomjernu nadoknadu, kako je objašnjeno u nastavku (vidjeti uvodnu izjavu 238.).

| (238) | Kako je vidljivo iz tablica navedenih u nastavku, iz usporedbe obračunskog deficita i isplaćene nadoknade za određenu godinu može se zaključiti da postoji tek nekoliko slučajeva (279) tehničke prekomjerne nadoknade ako gledamo samo tu godinu. Međutim, iz tablica 3. do 7. uvodne izjave 234. jasno proizlazi da u praksi nijedna bolnica IRIS nije ostvarila stvarnu prekomjernu nadoknadu jer su tijekom promatranog razdoblja (1996. – 2014.) općine neprestano dugovale velike iznose na ime nadoknade deficita bolnicama IRIS. Tehničke prekomjerne nadoknade možda su rezultat volje općina da tijekom određene godine ne samo pokriju obračunski deficit za tu godinu, nego i da nadoknade kašnjenje u pokrivanje deficita prethodnih godina. Čak i ako se taj razlog ne može dokazati, ostaje činjenica da, tijekom svake godine tijekom koje IRIS-H nisu primile plaćanja koja bi, ako gledamo samo tu godinu, tehnički gledano dovele do nastanka prekomjerne nadoknade za uslugu od općeg gospodarskog interesa i povezanih ograničenih dodatnih aktivnosti izvršenih te godine, predmetna IRIS-H primila bi, ukupno gledajući, nedostatnu nadoknadu za istu uslugu od općeg gospodarskog interesa i povezane ograničene aktivnosti koje su izvršene tijekom prethodnih godina i predmetne godine (280). |
| --- | --- |

(238)

Kako je vidljivo iz tablica navedenih u nastavku, iz usporedbe obračunskog deficita i isplaćene nadoknade za određenu godinu može se zaključiti da postoji tek nekoliko slučajeva (279) tehničke prekomjerne nadoknade ako gledamo samo tu godinu. Međutim, iz tablica 3. do 7. uvodne izjave 234. jasno proizlazi da u praksi nijedna bolnica IRIS nije ostvarila stvarnu prekomjernu nadoknadu jer su tijekom promatranog razdoblja (1996. – 2014.) općine neprestano dugovale velike iznose na ime nadoknade deficita bolnicama IRIS. Tehničke prekomjerne nadoknade možda su rezultat volje općina da tijekom određene godine ne samo pokriju obračunski deficit za tu godinu, nego i da nadoknade kašnjenje u pokrivanje deficita prethodnih godina. Čak i ako se taj razlog ne može dokazati, ostaje činjenica da, tijekom svake godine tijekom koje IRIS-H nisu primile plaćanja koja bi, ako gledamo samo tu godinu, tehnički gledano dovele do nastanka prekomjerne nadoknade za uslugu od općeg gospodarskog interesa i povezanih ograničenih dodatnih aktivnosti izvršenih te godine, predmetna IRIS-H primila bi, ukupno gledajući, nedostatnu nadoknadu za istu uslugu od općeg gospodarskog interesa i povezane ograničene aktivnosti koje su izvršene tijekom prethodnih godina i predmetne godine (280).

279

280

| (239) | Za CHU Saint-Pierre iz tablice 9. u nastavku proizlazi da je, ako promatramo svaku godinu zasebno, tehnička prekomjerna nadoknada bila ograničena u 1996., 1997. i 2012. U svakom slučaju te su prekomjerne nadoknade iznosile najmanje 1,5 % nadoknade dodijeljene za promatranu godinu, što znači da su mogle biti prijavljene naredne godine, kako je predviđeno Odlukom o uslugama od općeg gospodarskog interesa (281). Međutim, kako je prethodno prikazano (vidjeti tablicu 3. u uvodnoj izjavi 234.), u praksi je CHU Saint-Pierre tijekom razdoblja između 1996. i 2014. neprestano primao nedostatnu nadoknadu, a općina je tom bolničkom centru neprestano dugovala novac. Između 1996. i 2014. ta je nedostatna nadoknada iznosila 3 666 541 EUR. Sukladno obvezi koja im je nametnuta člankom 46. statuta IRIS-H-a, predmetne općine u budućnosti ipak moraju nadoknaditi preostali obračunski deficit (282).

  Tablica 9.


  Obračunski deficit i nadoknada isplaćena CHU Saint-Pierre












  (EUR) |
| --- | --- |
| CHU St. Pierre | Obračunski deficit | Dio financiran putem FRBRTC-a ili posebne subvencije regij (283) | Dodatni doprinosi općina | Ukupno dodijeljena nadoknada | Prekomjerna nadoknada (+) ili nedostatna nadoknada (-) za godinu | Ukupna prekomjerna nadoknada (+) ili nedostatna nadoknada (-) |
| 1996. | – 5 737 856 | 5 738 735 | 0 | 5 738 735 | 879 | 879 |
| 1997. | – 6 754 920 | 6 855 099 | 0 | 6 855 099 | 100 179 | 101 058 |
| 1998. | – 3 696 235 | 3 696 092 | 0 | 3 696 092 | – 143 | 100 915 |
| 1999. | – 752 234 | 751 117 | 0 | 751 117 | – 1 117 | 99 798 |
| 2000. | – 1 072 993 | 1 072 993 | 0 | 1 072 993 | 0 | 99 798 |
| 2001. | – 1 416 937 | 1 416 000 | 0 | 1 416 000 | – 937 | 98 862 |
| 2002. | – 2 914 245 | 2 914 245 | 0 | 2 914 245 | 0 | 98 862 |
| 2003. | – 2 629 012 | 1 620 000 | 0 | 1 620 000 | – 1 009 012 | – 910 150 |
| 2004. | – 1 541 775 | 1 541 775 | 0 | 1 541 775 | 0 | – 910 150 |
| 2005. | – 2 248 399 | 2 132 928 | 0 | 2 132 928 | – 115 471 | – 1 025 621 |
| 2006. | 98 114 | 0 | 0 | 0 | 0 | – 1 025 621 |
| 2007. | – 774 755 | 278 330 | 0 | 278 330 | – 496 425 | – 1 522 045 |
| 2008. | – 1 054 119 | 308 367 | 0 | 308 367 | – 745 752 | – 2 267 797 |
| 2009. | – 1 000 933 | 490 002 | 510 931 | 1 000 933 | 0 | – 2 267 797 |
| 2010. | – 1 576 429 | 565 440 | 0 | 565 440 | – 1 010 989 | – 3 278 785 |
| 2011. | – 949 668 | 654 580 | 0 | 654 580 | – 295 088 | – 3 573 873 |
| 2012. | – 1 079 200 | 1 091 761 | 0 | 1 091 761 | 12 561 | – 3 561 312 |
| 2013. | – 1 880 205 | 1 826 753 | 0 | 1 826 753 | – 53 452 | – 3 614 763 |
| 2014. | – 1 441 778 | 1 390 000 | 0 | 1 390 000 | – 51 778 | – 3 666 541 |
| | – 38 423 575 | 34 344 217 | 510 931 | 34 855 148 | – 3 666 541 | |

(239)

Za CHU Saint-Pierre iz tablice 9. u nastavku proizlazi da je, ako promatramo svaku godinu zasebno, tehnička prekomjerna nadoknada bila ograničena u 1996., 1997. i 2012. U svakom slučaju te su prekomjerne nadoknade iznosile najmanje 1,5 % nadoknade dodijeljene za promatranu godinu, što znači da su mogle biti prijavljene naredne godine, kako je predviđeno Odlukom o uslugama od općeg gospodarskog interesa (281). Međutim, kako je prethodno prikazano (vidjeti tablicu 3. u uvodnoj izjavi 234.), u praksi je CHU Saint-Pierre tijekom razdoblja između 1996. i 2014. neprestano primao nedostatnu nadoknadu, a općina je tom bolničkom centru neprestano dugovala novac. Između 1996. i 2014. ta je nedostatna nadoknada iznosila 3 666 541 EUR. Sukladno obvezi koja im je nametnuta člankom 46. statuta IRIS-H-a, predmetne općine u budućnosti ipak moraju nadoknaditi preostali obračunski deficit (282).

281

282

Tablica 9.

Tablica 9.

Obračunski deficit i nadoknada isplaćena CHU Saint-Pierre

Obračunski deficit i nadoknada isplaćena CHU Saint-Pierre

(EUR)

CHU St. Pierre

Obračunski deficit

Dio financiran putem FRBRTC-a ili posebne subvencije regij (283)

283

Dodatni doprinosi općina

Ukupno dodijeljena nadoknada

Prekomjerna nadoknada (+) ili nedostatna nadoknada (-) za godinu

Ukupna prekomjerna nadoknada (+) ili nedostatna nadoknada (-)

1996.

1996.

– 5 737 856

5 738 735

0

5 738 735

879

879

1997.

1997.

– 6 754 920

6 855 099

0

6 855 099

100 179

101 058

1998.

1998.

– 3 696 235

3 696 092

0

3 696 092

– 143

100 915

1999.

1999.

– 752 234

751 117

0

751 117

– 1 117

99 798

2000.

2000.

– 1 072 993

1 072 993

0

1 072 993

0

99 798

2001.

2001.

– 1 416 937

1 416 000

0

1 416 000

– 937

98 862

2002.

2002.

– 2 914 245

2 914 245

0

2 914 245

0

98 862

2003.

2003.

– 2 629 012

1 620 000

0

1 620 000

– 1 009 012

– 910 150

2004.

2004.

– 1 541 775

1 541 775

0

1 541 775

0

– 910 150

2005.

2005.

– 2 248 399

2 132 928

0

2 132 928

– 115 471

– 1 025 621

2006.

2006.

98 114

0

0

0

0

– 1 025 621

2007.

2007.

– 774 755

278 330

0

278 330

– 496 425

– 1 522 045

2008.

2008.

– 1 054 119

308 367

0

308 367

– 745 752

– 2 267 797

2009.

2009.

– 1 000 933

490 002

510 931

1 000 933

0

– 2 267 797

2010.

2010.

– 1 576 429

565 440

0

565 440

– 1 010 989

– 3 278 785

2011.

2011.

– 949 668

654 580

0

654 580

– 295 088

– 3 573 873

2012.

2012.

– 1 079 200

1 091 761

0

1 091 761

12 561

– 3 561 312

2013.

2013.

– 1 880 205

1 826 753

0

1 826 753

– 53 452

– 3 614 763

2014.

2014.

– 1 441 778

1 390 000

0

1 390 000

– 51 778

– 3 666 541

– 38 423 575

– 38 423 575

34 344 217

34 344 217

510 931

510 931

34 855 148

34 855 148

– 3 666 541

– 3 666 541

| (240) | Kako je prethodno objašnjeno (vidjeti uvodnu izjavu 236.), analiza postojanja prekomjerne nadoknade za bolnice Iris Sud (HIS) nije mogla biti provedena pojedinačno za godine 1996. – 1998. zbog nepostojanja potrebnih brojki. Međutim, belgijske su vlasti uspjele pronaći agregatne iznose za to razdoblje, tijekom kojeg su HIS još uvijek predstavljale četiri nezavisne bolnice. Tijekom tih triju godina određene bolnice HIS pretrpjele su gubitke u ukupnom iznosu od 2 622 714 EUR, dok su ostale ostvarile dobit u ukupnom iznosu od 703 624 EUR. Gubitci su u potpunosti pokriveni sredstvima FRBRTC-a dodijeljenima općini. Sljedeće godine prijavljena je dobit, što objašnjava zašto nadoknada deficita iz 1999. tek djelomično pokriva taj deficit. Preostali dio deficita nadoknađen je iz neraspoređene dobiti iz razdoblja između 1996. i 1998. Iz tablice 10. također je vidljivo da su, uz iznimku izrazito niskih tehničkih prekomjernih nadoknada u 2000., 2010., 2011., 2013. i 2014. (u svakom slučaju ne više od 0,12 % nadoknade dodijeljene za te godine), bolnice HIS svake godine primile nedostatnu nadoknadu. Ta ukupna prekomjerna nadoknada iznosila je više od 9 milijuna EUR između 1999. i 2014.

  Tablica 10.


  Obračunski deficit i nadoknada isplaćena bolnicama HIS












  (EUR) |
| --- | --- |
| HIS | Obračunski deficit | Dio financiran putem FRBRTC-a ili posebne subvencije regije | Dodatni doprinosi općina | Ukupno dodijeljena nadoknada | Prekomjerne nadoknade (+) ili nedostatne nadoknade (-) za godinu | Ukupne prekomjerne nadoknade (+) ili nedostatne nadoknade (-) |
| 1999. | – 1 248 404 | 446 209 | 0 | 446 209 | – 802 195 | – 98 571  (*1) |
| 2000. | – 7 220 971 | 7 221 056 | 0 | 7 221 056 | 85 | – 98 486 |
| 2001. | – 14 782 680 | 14 782 680 | 0 | 14 782 680 | 0 | – 98 486 |
| 2002. | – 12 978 574 | 12 978 572 | 0 | 12 978 572 | – 2 | – 98 488 |
| 2003. | – 7 990 196 | 3 765 000 | 0 | 3 765 000 | – 4 225 196 | – 4 323 684 |
| 2004. | – 5 941 987 | 3 765 000 | 0 | 3 765 000 | – 2 176 987 | – 6 500 671 |
| 2005. | – 4 440 896 | 3 765 000 | 0 | 3 765 000 | – 675 896 | – 7 176 566 |
| 2006. | – 5 022 247 | 3 765 000 | 0 | 3 765 000 | – 1 257 247 | – 8 433 813 |
| 2007. | – 3 882 170 | 3 765 000 | 0 | 3 765 000 | – 117 170 | – 8 550 983 |
| 2008. | – 3 779 570 | 3 765 000 | 0 | 3 765 000 | – 14 570 | – 8 565 553 |
| 2009. | – 3 774 545 | 3 765 000 | 0 | 3 765 000 | – 9 545 | – 8 575 098 |
| 2010. | – 3 387 655 | 3 388 500 | 0 | 3 388 500 | 845 | – 8 574 253 |
| 2011. | – 3 572 694 | 3 576 750 | 0 | 3 576 750 | 4 056 | – 8 570 197 |
| 2012. | – 3 767 190 | 3 765 000 | 0 | 3 765 000 | – 2 190 | – 8 572 387 |
| 2013. | – 3 761 761 | 3 765 000 | 0 | 3 765 000 | 3 239 | – 8 569 148 |
| 2014. | – 3 760 497 | 3 765 000 | 0 | 3 765 000 | 4 503 | – 8 564 645 |
| | – 89 312 036 | 80 043 767 | 0 | 80 043 767 | – 9 268 269 | |

(240)

Kako je prethodno objašnjeno (vidjeti uvodnu izjavu 236.), analiza postojanja prekomjerne nadoknade za bolnice Iris Sud (HIS) nije mogla biti provedena pojedinačno za godine 1996. – 1998. zbog nepostojanja potrebnih brojki. Međutim, belgijske su vlasti uspjele pronaći agregatne iznose za to razdoblje, tijekom kojeg su HIS još uvijek predstavljale četiri nezavisne bolnice. Tijekom tih triju godina određene bolnice HIS pretrpjele su gubitke u ukupnom iznosu od 2 622 714 EUR, dok su ostale ostvarile dobit u ukupnom iznosu od 703 624 EUR. Gubitci su u potpunosti pokriveni sredstvima FRBRTC-a dodijeljenima općini. Sljedeće godine prijavljena je dobit, što objašnjava zašto nadoknada deficita iz 1999. tek djelomično pokriva taj deficit. Preostali dio deficita nadoknađen je iz neraspoređene dobiti iz razdoblja između 1996. i 1998. Iz tablice 10. također je vidljivo da su, uz iznimku izrazito niskih tehničkih prekomjernih nadoknada u 2000., 2010., 2011., 2013. i 2014. (u svakom slučaju ne više od 0,12 % nadoknade dodijeljene za te godine), bolnice HIS svake godine primile nedostatnu nadoknadu. Ta ukupna prekomjerna nadoknada iznosila je više od 9 milijuna EUR između 1999. i 2014.

Tablica 10.

Tablica 10.

Obračunski deficit i nadoknada isplaćena bolnicama HIS

Obračunski deficit i nadoknada isplaćena bolnicama HIS

(EUR)

HIS

Obračunski deficit

Dio financiran putem FRBRTC-a ili posebne subvencije regije

Dodatni doprinosi općina

Ukupno dodijeljena nadoknada

Prekomjerne nadoknade (+) ili nedostatne nadoknade (-) za godinu

Ukupne prekomjerne nadoknade (+) ili nedostatne nadoknade (-)

1999.

1999.

– 1 248 404

446 209

0

446 209

– 802 195

– 98 571  (*1)

*1

2000.

2000.

– 7 220 971

7 221 056

0

7 221 056

85

– 98 486

2001.

2001.

– 14 782 680

14 782 680

0

14 782 680

0

– 98 486

2002.

2002.

– 12 978 574

12 978 572

0

12 978 572

– 2

– 98 488

2003.

2003.

– 7 990 196

3 765 000

0

3 765 000

– 4 225 196

– 4 323 684

2004.

2004.

– 5 941 987

3 765 000

0

3 765 000

– 2 176 987

– 6 500 671

2005.

2005.

– 4 440 896

3 765 000

0

3 765 000

– 675 896

– 7 176 566

2006.

2006.

– 5 022 247

3 765 000

0

3 765 000

– 1 257 247

– 8 433 813

2007.

2007.

– 3 882 170

3 765 000

0

3 765 000

– 117 170

– 8 550 983

2008.

2008.

– 3 779 570

3 765 000

0

3 765 000

– 14 570

– 8 565 553

2009.

2009.

– 3 774 545

3 765 000

0

3 765 000

– 9 545

– 8 575 098

2010.

2010.

– 3 387 655

3 388 500

0

3 388 500

845

– 8 574 253

2011.

2011.

– 3 572 694

3 576 750

0

3 576 750

4 056

– 8 570 197

2012.

2012.

– 3 767 190

3 765 000

0

3 765 000

– 2 190

– 8 572 387

2013.

2013.

– 3 761 761

3 765 000

0

3 765 000

3 239

– 8 569 148

2014.

2014.

– 3 760 497

3 765 000

0

3 765 000

4 503

– 8 564 645

– 89 312 036

– 89 312 036

80 043 767

80 043 767

0

0

80 043 767

80 043 767

– 9 268 269

– 9 268 269

| (241) | Za HUDERF iz tablice 11. u nastavku vidljive su izrazito niske prekomjerne nadoknade u 1998., 2002. i 2007. (u svakom slučaju manje od 0,15 % nadoknade dodijeljene za predmetnu godinu). Tijekom 2013. zabilježena je značajnija tehnička prekomjerna nadoknada (gotovo 17 % nadoknade dodijeljene za predmetnu godinu). Međutim, iako je nadoknada koju je primio bila uvelike nedostatna tijekom 2010. i 2011., HUDERF se i dalje nalazio u istoj situaciji 2013. s obzirom na uslugu od općeg gospodarskog interesa i povezane aktivnosti koje je izvršio do tada. Za čitavo razdoblje između 1996. i 2014. stvarna nedostatna nadoknada iznosila je više od 700 000 EUR. Nadalje, kako je prethodno pokazano (vidjeti tablicu 5. u uvodnoj izjavi 234.), u praksi HUDERF ni u jednom trenutku nije primio prekomjernu nadoknadu zbog koje bi morao (djelomično) vratiti nadoknadu deficita. Štoviše, neprestano se nalazio u situaciji nedostatne nadoknade, a općina mu je neprestano dugovala novac tijekom razdoblja između 1996. i 2014.

  Tablica 11.


  Obračunski deficit i nadoknada isplaćena HUDERF-u












  (EUR) |
| --- | --- |
| HUDERF | Obračunski deficit | Dio financiran putem FRBRTC-a ili posebne subvencije regije | Dodatni doprinosi općina | Ukupno dodijeljena nadoknada | Ukupne prekomjerne nadoknade (+) ili nedostatne nadoknade (-) za godinu | Ukupne prekomjerne nadoknade (+) ili nedostatne nadoknade (-) |
| 1996. | – 1 505 830 | 1 504 714 | 0 | 1 504 714 | – 1 116 | – 1 116 |
| 1997. | – 1 026 881 | 1 026 279 | 0 | 1 026 279 | – 602 | – 1 718 |
| 1998. | – 245 113 | 245 415 | 0 | 245 415 | 302 | – 1 417 |
| 1999. | 1 642 | 0 | 0 | 0 | 0 | – 1 417 |
| 2000. | – 484 951 | 484 949 | 0 | 484 949 | – 2 | – 1 419 |
| 2001. | – 1 218 954 | 1 218 000 | 0 | 1 218 000 | – 954 | – 2 373 |
| 2002. | – 479 490 | 480 000 | 0 | 480 000 | 510 | – 1 863 |
| 2003. | – 1 117 778 | 820 000 | 297 778 | 1 117 778 | 0 | – 1 862 |
| 2004. | – 781 981 | 781 981 | 0 | 781 981 | 0 | – 1 862 |
| 2005. | – 1 279 230 | 778 000 | 501 230 | 1 279 230 | 0 | – 1 863 |
| 2006. | – 2 494 074 | 778 000 | 1 716 074 | 2 494 074 | 0 | – 1 863 |
| 2007. | – 2 687 621 | 622 529 | 2 065 313 | 2 687 842 | 221 | – 1 642 |
| 2008. | – 2 314 050 | 871 350 | 1 442 700 | 2 314 050 | 0 | – 1 642 |
| 2009. | – 1 868 670 | 1 246 998 | 621 672 | 1 868 670 | 0 | – 1 642 |
| 2010. | – 1 823 049 | 1 401 628 | 0 | 1 401 628 | – 421 421 | – 423 062 |
| 2011. | – 1 620 663 | 1 220 232 | 0 | 1 220 232 | – 400 431 | – 823 493 |
| 2012. | – 945 316 | 945 316 | 0 | 945 316 | 0 | – 823 493 |
| 2013. | – 528 779 | 635 966 | 0 | 635 966 | 107 187 | – 716 306 |
| 2014. | – 618 000 | 618 000 | 0 | 618 000 | 0 | – 716 306 |
| | – 23 038 788 | 15 679 357 | 6 644 767 | 22 324 124 | – 716 306 | |

(241)

Za HUDERF iz tablice 11. u nastavku vidljive su izrazito niske prekomjerne nadoknade u 1998., 2002. i 2007. (u svakom slučaju manje od 0,15 % nadoknade dodijeljene za predmetnu godinu). Tijekom 2013. zabilježena je značajnija tehnička prekomjerna nadoknada (gotovo 17 % nadoknade dodijeljene za predmetnu godinu). Međutim, iako je nadoknada koju je primio bila uvelike nedostatna tijekom 2010. i 2011., HUDERF se i dalje nalazio u istoj situaciji 2013. s obzirom na uslugu od općeg gospodarskog interesa i povezane aktivnosti koje je izvršio do tada. Za čitavo razdoblje između 1996. i 2014. stvarna nedostatna nadoknada iznosila je više od 700 000 EUR. Nadalje, kako je prethodno pokazano (vidjeti tablicu 5. u uvodnoj izjavi 234.), u praksi HUDERF ni u jednom trenutku nije primio prekomjernu nadoknadu zbog koje bi morao (djelomično) vratiti nadoknadu deficita. Štoviše, neprestano se nalazio u situaciji nedostatne nadoknade, a općina mu je neprestano dugovala novac tijekom razdoblja između 1996. i 2014.

Tablica 11.

Tablica 11.

Obračunski deficit i nadoknada isplaćena HUDERF-u

Obračunski deficit i nadoknada isplaćena HUDERF-u

(EUR)

HUDERF

Obračunski deficit

Dio financiran putem FRBRTC-a ili posebne subvencije regije

Dodatni doprinosi općina

Ukupno dodijeljena nadoknada

Ukupne prekomjerne nadoknade (+) ili nedostatne nadoknade (-) za godinu

Ukupne prekomjerne nadoknade (+) ili nedostatne nadoknade (-)

1996.

1996.

– 1 505 830

1 504 714

0

1 504 714

– 1 116

– 1 116

1997.

1997.

– 1 026 881

1 026 279

0

1 026 279

– 602

– 1 718

1998.

1998.

– 245 113

245 415

0

245 415

302

– 1 417

1999.

1999.

1 642

0

0

0

0

– 1 417

2000.

2000.

– 484 951

484 949

0

484 949

– 2

– 1 419

2001.

2001.

– 1 218 954

1 218 000

0

1 218 000

– 954

– 2 373

2002.

2002.

– 479 490

480 000

0

480 000

510

– 1 863

2003.

2003.

– 1 117 778

820 000

297 778

1 117 778

0

– 1 862

2004.

2004.

– 781 981

781 981

0

781 981

0

– 1 862

2005.

2005.

– 1 279 230

778 000

501 230

1 279 230

0

– 1 863

2006.

2006.

– 2 494 074

778 000

1 716 074

2 494 074

0

– 1 863

2007.

2007.

– 2 687 621

622 529

2 065 313

2 687 842

221

– 1 642

2008.

2008.

– 2 314 050

871 350

1 442 700

2 314 050

0

– 1 642

2009.

2009.

– 1 868 670

1 246 998

621 672

1 868 670

0

– 1 642

2010.

2010.

– 1 823 049

1 401 628

0

1 401 628

– 421 421

– 423 062

2011.

2011.

– 1 620 663

1 220 232

0

1 220 232

– 400 431

– 823 493

2012.

2012.

– 945 316

945 316

0

945 316

0

– 823 493

2013.

2013.

– 528 779

635 966

0

635 966

107 187

– 716 306

2014.

2014.

– 618 000

618 000

0

618 000

0

– 716 306

– 23 038 788

– 23 038 788

15 679 357

15 679 357

6 644 767

6 644 767

22 324 124

22 324 124

– 716 306

– 716 306

| (242) | Za Institut Bordet obračunski rezultati između 1996. i 2001. bili su pozitivni, zbog čega općine u tim godinama nisu morale intervenirati. Međutim, počevši od 2002., obračunski je rezultat postao negativan, zbog čega su izvršena plaćanja radi nadoknade deficita. U tablici 12. u nastavku vidljive su blage tehničke prekomjerne nadoknade za 2005. i 2011. (manje od 4 % i 0,5 % nadoknade dodijeljene za te godine). U 2009. ostvarena je značajna tehnička prekomjerna nadoknada u iznosu od gotovo 500 000 EUR (odnosno, gotovo 46 % nadoknade dodijeljene za tu godinu). Međutim, za 2008. zabilježena je nedostatna nadoknada od oko 533 000 EUR (gotovo 505 000 EUR na agregatnoj osnovi). To ukupno daje agregatnu tehničku prekomjernu nadoknade od samo 73 702 EUR (manje od 6 % nadoknade dodijeljene za 2009.), koja je mogla biti zabilježena u 2010. (284) (dok za 2010. dosad nije dodijeljena nikakva nadoknada). Osim toga, tijekom svake promatrane godine Institut Bordet neprestano je čekao nadoknadu zabilježenog deficita (vidjeti tablicu 6. u uvodnoj izjavi 234.). Tijekom 2009. općina je dugovala Institutu oko 3 milijuna EUR. Za čitavo razdoblje između 1996. i 2014. nedostatna nadoknada iznosila je više od 2,4 milijuna EUR. Kako je objašnjeno u uvodnoj izjavi 234., dobit za godine 1996. – 2001. smanjila je preostale dugovane iznose općina jer općine odbijaju iznos dobiti prije nego što interveniraju.

  Tablica 12.


  Obračunski deficit i nadoknada isplaćena Institutu Bordet-u












  (EUR) |
| --- | --- |
| Institut Bordet | Obračunski deficit | Dio financiran putem FRBRTC-a ili posebne subvencije regije | Dodatni doprinosi općina | Ukupno dodijeljena nadoknada | Ukupne prekomjerne nadoknade (+) ili nedostatne nadoknade (-) za godinu | Ukupne prekomjerne nadoknade (+) ili nedostatne nadoknade (-) |
| 1996. | 752 505 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 |
| 1997. | 170 241 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 |
| 1998. | 41 349 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 |
| 1999. | 44 371 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 |
| 2000. | 5 439 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 |
| 2001. | 154 518 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 |
| 2002. | – 4 929 105 | 4 929 106 | 0 | 4 929 106 | 1 | 1 |
| 2003. | – 4 916 506 | 2 025 000 | 2 891 506 | 4 916 506 | 0 | 1 |
| 2004. | – 2 001 995 | 1 321 316 | 680 679 | 2 001 995 | 0 | 1 |
| 2005. | – 771 467 | 800 000 | 0 | 800 000 | 28 533 | 28 534 |
| 2006. | – 1 817 630 | 1 800 000 | 17 630 | 1 817 630 | 0 | 28 533 |
| 2007. | – 1 874 162 | 1 208 531 | 665 631 | 1 874 162 | 0 | 28 533 |
| 2008. | – 1 624 347 | 1 055 516 | 35 509 | 1 091 025 | – 533 322 | – 504 789 |
| 2009. | – 688 005 | 1 266 496 | 0 | 1 266 496 | 578 491 | 73 702 |
| 2010. | – 655 634 | 0 | 0 | 0 | – 655 634 | – 581 932 |
| 2011. | – 838 644 | 841 506 | 0 | 841 506 | 2 862 | – 579 070 |
| 2012. | – 833 460 | 817 267 | 0 | 817 267 | – 16 193 | – 595 263 |
| 2013. | – 2 551 468 | 1 271 933 | 0 | 1 271 933 | – 1 279 535 | – 1 874 798 |
| 2014. | – 1 943 857 | 1 380 000 | 0 | 1 380 000 | – 563 857 | – 2 438 654 |
| | – 24 277 858 | 18 716 671 | 4 290 955 | 23 007 626 | – 2 438 654 | |

(242)

Za Institut Bordet obračunski rezultati između 1996. i 2001. bili su pozitivni, zbog čega općine u tim godinama nisu morale intervenirati. Međutim, počevši od 2002., obračunski je rezultat postao negativan, zbog čega su izvršena plaćanja radi nadoknade deficita. U tablici 12. u nastavku vidljive su blage tehničke prekomjerne nadoknade za 2005. i 2011. (manje od 4 % i 0,5 % nadoknade dodijeljene za te godine). U 2009. ostvarena je značajna tehnička prekomjerna nadoknada u iznosu od gotovo 500 000 EUR (odnosno, gotovo 46 % nadoknade dodijeljene za tu godinu). Međutim, za 2008. zabilježena je nedostatna nadoknada od oko 533 000 EUR (gotovo 505 000 EUR na agregatnoj osnovi). To ukupno daje agregatnu tehničku prekomjernu nadoknade od samo 73 702 EUR (manje od 6 % nadoknade dodijeljene za 2009.), koja je mogla biti zabilježena u 2010. (284) (dok za 2010. dosad nije dodijeljena nikakva nadoknada). Osim toga, tijekom svake promatrane godine Institut Bordet neprestano je čekao nadoknadu zabilježenog deficita (vidjeti tablicu 6. u uvodnoj izjavi 234.). Tijekom 2009. općina je dugovala Institutu oko 3 milijuna EUR. Za čitavo razdoblje između 1996. i 2014. nedostatna nadoknada iznosila je više od 2,4 milijuna EUR. Kako je objašnjeno u uvodnoj izjavi 234., dobit za godine 1996. – 2001. smanjila je preostale dugovane iznose općina jer općine odbijaju iznos dobiti prije nego što interveniraju.

284

Tablica 12.

Tablica 12.

Obračunski deficit i nadoknada isplaćena Institutu Bordet-u

Obračunski deficit i nadoknada isplaćena Institutu Bordet-u

(EUR)

Institut Bordet

Obračunski deficit

Dio financiran putem FRBRTC-a ili posebne subvencije regije

Dodatni doprinosi općina

Ukupno dodijeljena nadoknada

Ukupne prekomjerne nadoknade (+) ili nedostatne nadoknade (-) za godinu

Ukupne prekomjerne nadoknade (+) ili nedostatne nadoknade (-)

1996.

1996.

752 505

0

0

0

0

0

1997.

1997.

170 241

0

0

0

0

0

1998.

1998.

41 349

0

0

0

0

0

1999.

1999.

44 371

0

0

0

0

0

2000.

2000.

5 439

0

0

0

0

0

2001.

2001.

154 518

0

0

0

0

0

2002.

2002.

– 4 929 105

4 929 106

0

4 929 106

1

1

2003.

2003.

– 4 916 506

2 025 000

2 891 506

4 916 506

0

1

2004.

2004.

– 2 001 995

1 321 316

680 679

2 001 995

0

1

2005.

2005.

– 771 467

800 000

0

800 000

28 533

28 534

2006.

2006.

– 1 817 630

1 800 000

17 630

1 817 630

0

28 533

2007.

2007.

– 1 874 162

1 208 531

665 631

1 874 162

0

28 533

2008.

2008.

– 1 624 347

1 055 516

35 509

1 091 025

– 533 322

– 504 789

2009.

2009.

– 688 005

1 266 496

0

1 266 496

578 491

73 702

2010.

2010.

– 655 634

0

0

0

– 655 634

– 581 932

2011.

2011.

– 838 644

841 506

0

841 506

2 862

– 579 070

2012.

2012.

– 833 460

817 267

0

817 267

– 16 193

– 595 263

2013.

2013.

– 2 551 468

1 271 933

0

1 271 933

– 1 279 535

– 1 874 798

2014.

2014.

– 1 943 857

1 380 000

0

1 380 000

– 563 857

– 2 438 654

– 24 277 858

– 24 277 858

18 716 671

18 716 671

4 290 955

4 290 955

23 007 626

23 007 626

– 2 438 654

– 2 438 654

| (243) | Kako je prethodno objašnjeno (vidjeti uvodnu izjavu 236.), analiza postojanja prekomjerne nadoknade u korist CHU Brugmann za godine 1996. do 1998. nije mogla biti provedena zbog nepostojanja brojčanih podataka. Iz tablice 13. u nastavku vidljive su niske prekomjerne nadoknade u 2000., 2003., 2004., 2008. i 2011. (u svakom slučaju manje od 7 % nadoknade dodijeljene za predmetnu godinu). Tijekom dviju godina, 1999. i 2012., tehnička prekomjerna nadoknada iznosila je više od 10 % nadoknade dodijeljene za promatranu godinu (odnosno 15,3 % i 12,9 %). Međutim, tijekom 2012. CHU Brugmann nalazio se u situaciji nedostatne nadoknade nakon što je primio nedovoljne iznose nadoknade u 2009. i 2010. (odnosno, nedostatnu nadoknadu u iznosu od 558 858 EUR). Što se tiče 1999., ne postoje brojčani podaci za prethodne godine koje se mogu uzeti u obzir prilikom procjene ukupnog stanja, u smislu nadoknade, bolnice CHU Brugmann tijekom 1999. Međutim, važno je napomenuti da su prva plaćanja koja je izvršila općina (na temelju financiranja FRBRTC-a) počela tek 2003., te da, kako je vidljivo iz tablice 4. u uvodnoj izjavi 234., CHU Brugmann ni u kojem trenutku nije uživao prekomjernu nadoknadu zbog koje bi morao vratiti (djelomičnu) nadoknadu deficita općini. Štoviše, tijekom čitavog razdoblja između 1996. i 2014. CHU Brugmann se nalazio u situaciji nedostatne nadoknade, a općina mu je dugovala novac za pokrivanje prethodnih deficita. Tijekom tog razdoblja stvarna nedostatna nadoknada iznosila je oko 935 000 EUR.

  Tablica 13.


  Obračunski deficit i nadoknada isplaćena bolnicama CHU Brugmann












  (EUR) |
| --- | --- |
| CHU Brugmann | Obračunski deficit | Dio financiran putem FRBRTC-a ili posebne subvencije regije | Dodatni doprinosi općine | Ukupno dodijeljena nadoknada | Ukupne prekomjerne nadoknade (+) ili nedostatne nadoknade (-) za godinu | Ukupne prekomjerne nadoknade (+) ili nedostatne nadoknade (-) |
| 1999. | – 508 171 | 600 000 | 0 | 600 000 | 91 829 | 91 829 |
| 2000. | – 3 755 229 | 3 755 587 | 0 | 3 755 587 | 358 | 92 188 |
| 2001. | – 5 440 039 | 5 440 000 | 0 | 5 440 000 | – 39 | 92 149 |
| 2002. | – 1 976 934 | 1 976 933 | 0 | 1 976 933 | – 1 | 92 149 |
| 2003. | – 1 697 238 | 1 770 000 | 0 | 1 770 000 | 72 762 | 164 911 |
| 2004. | – 1 442 292 | 1 457 000 | 0 | 1 457 000 | 14 708 | 179 619 |
| 2005. | – 7 413 186 | 3 657 000 | 3 756 186 | 7 413 186 | 0 | 179 619 |
| 2006. | – 14 180 725 | 3 657 000 | 10 523 725 | 14 180 725 | 0 | 179 619 |
| 2007. | – 6 954 466 | 4 125 610 | 2 828 856 | 6 954 466 | 0 | 179 619 |
| 2008. | – 6 308 290 | 3 999 767 | 2 505 046 | 6 504 813 | 196 523 | 376 142 |
| 2009. | – 6 228 859 | 3 231 504 | 2 600 612 | 5 832 116 | – 396 743 | – 20 601 |
| 2010. | – 5 011 208 | 3 644 432 | 169 179 | 3 813 611 | – 1 197 597 | – 1 218 198 |
| 2011. | – 2 982 442 | 3 206 932 | 0 | 3 206 932 | 224 490 | – 993 708 |
| 2012. | – 2 945 806 | 3 380 656 | 0 | 3 380 656 | 434 850 | – 558 858 |
| 2013. | – 2 799 788 | 2 500 348 | 0 | 2 500 348 | – 299 440 | – 858 298 |
| 2014. | – 2 923 714 | 2 847 000 | 0 | 2 847 000 | – 76 714 | – 935 011 |
| | – 72 568 384 | 49 249 769 | 22 383 604 | 71 633 373 | – 935 011 | |

(243)

Kako je prethodno objašnjeno (vidjeti uvodnu izjavu 236.), analiza postojanja prekomjerne nadoknade u korist CHU Brugmann za godine 1996. do 1998. nije mogla biti provedena zbog nepostojanja brojčanih podataka. Iz tablice 13. u nastavku vidljive su niske prekomjerne nadoknade u 2000., 2003., 2004., 2008. i 2011. (u svakom slučaju manje od 7 % nadoknade dodijeljene za predmetnu godinu). Tijekom dviju godina, 1999. i 2012., tehnička prekomjerna nadoknada iznosila je više od 10 % nadoknade dodijeljene za promatranu godinu (odnosno 15,3 % i 12,9 %). Međutim, tijekom 2012. CHU Brugmann nalazio se u situaciji nedostatne nadoknade nakon što je primio nedovoljne iznose nadoknade u 2009. i 2010. (odnosno, nedostatnu nadoknadu u iznosu od 558 858 EUR). Što se tiče 1999., ne postoje brojčani podaci za prethodne godine koje se mogu uzeti u obzir prilikom procjene ukupnog stanja, u smislu nadoknade, bolnice CHU Brugmann tijekom 1999. Međutim, važno je napomenuti da su prva plaćanja koja je izvršila općina (na temelju financiranja FRBRTC-a) počela tek 2003., te da, kako je vidljivo iz tablice 4. u uvodnoj izjavi 234., CHU Brugmann ni u kojem trenutku nije uživao prekomjernu nadoknadu zbog koje bi morao vratiti (djelomičnu) nadoknadu deficita općini. Štoviše, tijekom čitavog razdoblja između 1996. i 2014. CHU Brugmann se nalazio u situaciji nedostatne nadoknade, a općina mu je dugovala novac za pokrivanje prethodnih deficita. Tijekom tog razdoblja stvarna nedostatna nadoknada iznosila je oko 935 000 EUR.

Tablica 13.

Tablica 13.

Obračunski deficit i nadoknada isplaćena bolnicama CHU Brugmann

Obračunski deficit i nadoknada isplaćena bolnicama CHU Brugmann

(EUR)

CHU Brugmann

Obračunski deficit

Dio financiran putem FRBRTC-a ili posebne subvencije regije

Dodatni doprinosi općine

Ukupno dodijeljena nadoknada

Ukupne prekomjerne nadoknade (+) ili nedostatne nadoknade (-) za godinu

Ukupne prekomjerne nadoknade (+) ili nedostatne nadoknade (-)

1999.

1999.

– 508 171

600 000

0

600 000

91 829

91 829

2000.

2000.

– 3 755 229

3 755 587

0

3 755 587

358

92 188

2001.

2001.

– 5 440 039

5 440 000

0

5 440 000

– 39

92 149

2002.

2002.

– 1 976 934

1 976 933

0

1 976 933

– 1

92 149

2003.

2003.

– 1 697 238

1 770 000

0

1 770 000

72 762

164 911

2004.

2004.

– 1 442 292

1 457 000

0

1 457 000

14 708

179 619

2005.

2005.

– 7 413 186

3 657 000

3 756 186

7 413 186

0

179 619

2006.

2006.

– 14 180 725

3 657 000

10 523 725

14 180 725

0

179 619

2007.

2007.

– 6 954 466

4 125 610

2 828 856

6 954 466

0

179 619

2008.

2008.

– 6 308 290

3 999 767

2 505 046

6 504 813

196 523

376 142

2009.

2009.

– 6 228 859

3 231 504

2 600 612

5 832 116

– 396 743

– 20 601

2010.

2010.

– 5 011 208

3 644 432

169 179

3 813 611

– 1 197 597

– 1 218 198

2011.

2011.

– 2 982 442

3 206 932

0

3 206 932

224 490

– 993 708

2012.

2012.

– 2 945 806

3 380 656

0

3 380 656

434 850

– 558 858

2013.

2013.

– 2 799 788

2 500 348

0

2 500 348

– 299 440

– 858 298

2014.

2014.

– 2 923 714

2 847 000

0

2 847 000

– 76 714

– 935 011

– 72 568 384

– 72 568 384

49 249 769

49 249 769

22 383 604

22 383 604

71 633 373

71 633 373

– 935 011

– 935 011

| (244) | Ograničena dobit koju su prijavile određene IRIS-H (CHU Saint-Pierre u 2006., HUDERF u 1999. i Institut Bordet između 1996. i 2001.) ne može se smatrati pokazateljem prekomjerne nadoknade. Na temelju važećeg računovodstvenog razdvajanja (vidjeti uvodnu izjavu 226.) u IRIS-H, Komisija zaključuje da ta dobit, u svim slučajevima osim jednog, proizlazi iz dobiti nastale provođenjem povezanih aktivnosti (vidjeti uvodne izjave 41., 116. i 117.) tih bolnica IRIS. Aktivnosti povezane s uslugom od općeg gospodarskog interesa dovele su do nastanka određene dobiti u 1996., koja je iznosila 1 % ukupnih prihoda bolnice za tu godinu. Komisija smatra da je takva dobit razumna i ne dovodi do nastanka prekomjerne nadoknade. Nadalje, kako je objašnjeno u nastavku (vidjeti uvodnu izjavu 234.), sve dobiti (koje nastaju pružanjem usluge od općeg gospodarskog interesa ili povezanih aktivnosti) čuvaju se i koriste za nadoknađivanje budućih deficita (ili prethodnih neplaćenih deficita), čime se smanjuje doprinos općina. |
| --- | --- |

(244)

Ograničena dobit koju su prijavile određene IRIS-H (CHU Saint-Pierre u 2006., HUDERF u 1999. i Institut Bordet između 1996. i 2001.) ne može se smatrati pokazateljem prekomjerne nadoknade. Na temelju važećeg računovodstvenog razdvajanja (vidjeti uvodnu izjavu 226.) u IRIS-H, Komisija zaključuje da ta dobit, u svim slučajevima osim jednog, proizlazi iz dobiti nastale provođenjem povezanih aktivnosti (vidjeti uvodne izjave 41., 116. i 117.) tih bolnica IRIS. Aktivnosti povezane s uslugom od općeg gospodarskog interesa dovele su do nastanka određene dobiti u 1996., koja je iznosila 1 % ukupnih prihoda bolnice za tu godinu. Komisija smatra da je takva dobit razumna i ne dovodi do nastanka prekomjerne nadoknade. Nadalje, kako je objašnjeno u nastavku (vidjeti uvodnu izjavu 234.), sve dobiti (koje nastaju pružanjem usluge od općeg gospodarskog interesa ili povezanih aktivnosti) čuvaju se i koriste za nadoknađivanje budućih deficita (ili prethodnih neplaćenih deficita), čime se smanjuje doprinos općina.

| (245) | Što se tiče prethodnih razmatranja, Komisija zaključuje da, s obzirom na kašnjenje u plaćanjima nadoknade deficita, na činjenicu da su predmetne općine tijekom čitavog razdoblja 1996. – 2014. dugovale svakoj bolnici IRIS značajne iznose na ime nadoknade deficita i činjenicu da su sve bolnice IRIS primale nedostatnu nadoknadu, nijedna bolnica IRIS u praksi nije primila prekomjernu nadoknadu. |
| --- | --- |

(245)

Što se tiče prethodnih razmatranja, Komisija zaključuje da, s obzirom na kašnjenje u plaćanjima nadoknade deficita, na činjenicu da su predmetne općine tijekom čitavog razdoblja 1996. – 2014. dugovale svakoj bolnici IRIS značajne iznose na ime nadoknade deficita i činjenicu da su sve bolnice IRIS primale nedostatnu nadoknadu, nijedna bolnica IRIS u praksi nije primila prekomjernu nadoknadu.

7.3.6.   Nadzor nad isplaćivanjem prekomjerne nadoknade

Nadzor nad isplaćivanjem prekomjerne nadoknade

| (246) | Trećim kriterijem spojivosti predviđen Odlukom o uslugama od općeg gospodarskog interesa iz 2012. predviđeno je da države članice moraju poduzeti mjere kako bi se uvjerile da poduzetnici kojima je povjereno pružanje usluge od općeg gospodarskog interesa ne primaju prekomjerne nadoknade te je propisano da država članica mora provoditi redoviti nadzor najmanje svake tri godine (285). Osim toga, ako je poduzetnik primio prekomjernu nadoknadu, države članice moraju zahtijevati od predmetnog poduzetnika da je vrati (286). |
| --- | --- |

(246)

Trećim kriterijem spojivosti predviđen Odlukom o uslugama od općeg gospodarskog interesa iz 2012. predviđeno je da države članice moraju poduzeti mjere kako bi se uvjerile da poduzetnici kojima je povjereno pružanje usluge od općeg gospodarskog interesa ne primaju prekomjerne nadoknade te je propisano da država članica mora provoditi redoviti nadzor najmanje svake tri godine (285). Osim toga, ako je poduzetnik primio prekomjernu nadoknadu, države članice moraju zahtijevati od predmetnog poduzetnika da je vrati (286).

285

286

| (247) | Najprije valja primijetiti da, što se tiče pokrivanja predmetnog deficita, sama priroda mehanizma nadoknade uvelike smanjuje rizik od prekomjerne nadoknade, što znači da predstavlja mjeru koja doprinosi izbjegavanju prekomjerne nadoknade. Općine mogu pokriti samo stvarni deficit koji su prikazale IRIS-H nakon pružanja usluga od općeg gospodarskog interesa i povezanih ograničenih aktivnosti. Dakle, nadoknadom se pokrivaju tek neto preostali troškovi (vidjeti uvodnu izjavu 226.) nastali tijekom pružanja tih usluga od općeg gospodarskog interesa i povezanih aktivnosti te ne uključuje čak ni razumnu dobit. Sva plaćanja se provode ex post, odnosno nakon što su deficiti registrirani (vidjeti u tom smislu tablice iz uvodne izjave 234.). Plaćanja se vrše u nekoliko obroka (kako je prikazano u tablicama u uvodnoj izjavi 234.), što jamči da općine mogu obustaviti isplatu pri prvoj naznaci rizika od prekomjerne nadoknade. Općine na taj način provjeravaju iznos ukupnih neplaćenih deficita prije nego što izvrše plaćanje u koristi IRIS-H. Kako je prethodno objašnjeno (vidjeti uvodnu izjavu 235.), općine i IRIS-H dogovorile su da će bez odlaganja vratiti nadoknadu deficita temeljem članka 109. LCH-a kako bi izbjegle dvostruke pokrivanje istog deficita. Stoga postoji neznatni i teoretski rizik od tehničke prekomjerne nadoknade ako analiziramo nadoknadu zasebno za svaku godinu (vidjeti uvodne izjave 237. i 238.). Međutim, u praksi nijedna IRIS-H nije primila stvarnu prekomjernu nadoknadu jer su općine u svakom trenutku tijekom razdoblja između 1996. i 2014. dugovale bolnicama IRIS velike iznose neplaćene nadoknade deficita (što je vidljivo iz tablica u uvodnoj izjavi 234.). |
| --- | --- |

(247)

Najprije valja primijetiti da, što se tiče pokrivanja predmetnog deficita, sama priroda mehanizma nadoknade uvelike smanjuje rizik od prekomjerne nadoknade, što znači da predstavlja mjeru koja doprinosi izbjegavanju prekomjerne nadoknade. Općine mogu pokriti samo stvarni deficit koji su prikazale IRIS-H nakon pružanja usluga od općeg gospodarskog interesa i povezanih ograničenih aktivnosti. Dakle, nadoknadom se pokrivaju tek neto preostali troškovi (vidjeti uvodnu izjavu 226.) nastali tijekom pružanja tih usluga od općeg gospodarskog interesa i povezanih aktivnosti te ne uključuje čak ni razumnu dobit. Sva plaćanja se provode ex post, odnosno nakon što su deficiti registrirani (vidjeti u tom smislu tablice iz uvodne izjave 234.). Plaćanja se vrše u nekoliko obroka (kako je prikazano u tablicama u uvodnoj izjavi 234.), što jamči da općine mogu obustaviti isplatu pri prvoj naznaci rizika od prekomjerne nadoknade. Općine na taj način provjeravaju iznos ukupnih neplaćenih deficita prije nego što izvrše plaćanje u koristi IRIS-H. Kako je prethodno objašnjeno (vidjeti uvodnu izjavu 235.), općine i IRIS-H dogovorile su da će bez odlaganja vratiti nadoknadu deficita temeljem članka 109. LCH-a kako bi izbjegle dvostruke pokrivanje istog deficita. Stoga postoji neznatni i teoretski rizik od tehničke prekomjerne nadoknade ako analiziramo nadoknadu zasebno za svaku godinu (vidjeti uvodne izjave 237. i 238.). Međutim, u praksi nijedna IRIS-H nije primila stvarnu prekomjernu nadoknadu jer su općine u svakom trenutku tijekom razdoblja između 1996. i 2014. dugovale bolnicama IRIS velike iznose neplaćene nadoknade deficita (što je vidljivo iz tablica u uvodnoj izjavi 234.).

ex post

| (248) | Drugo, Zakonom od 14. studenoga 1983. (287) o nadzoru dodjeljivanja i korištenja određenih subvencija utvrđena su pravila koja se primjenjuju na nadzor dodijeljenih subvencija, osobito od strane lokalnih vlasti. Taj Zakon sadrži ista pravila kao i organsko rješenje od 23. veljače 2006., kojim su definirane odredbe koje se primjenjuju na proračun, račune i revizije (288) te koje sadrži opća pravila utvrđena u Zakonu od 16. svibnja 2003. o općim odredbama koje se primjenjuju na proračun, nadzor subvencija i računovodstvo općina i regija, kao i organizaciju nadzora belgijskog Revizorskog suda za područje regije glavnog grada Bruxellesa (289). Člankom 14. Zakona od 14. studenoga 1983. predviđeno je sljedeće:

  „Ovaj se zakon primjenjuje na sve subvencije koje dodjeljuju:






  1. | pokrajine, općine, ustanove od pokrajinskog ili općinskog interesa sa pravnom osobnošću, aglomeracije, savezi općina, odbori za kulturu, udruženja pokrajina i udruženja općina; |
| --- | --- | --- |

(248)

Drugo, Zakonom od 14. studenoga 1983. (287) o nadzoru dodjeljivanja i korištenja određenih subvencija utvrđena su pravila koja se primjenjuju na nadzor dodijeljenih subvencija, osobito od strane lokalnih vlasti. Taj Zakon sadrži ista pravila kao i organsko rješenje od 23. veljače 2006., kojim su definirane odredbe koje se primjenjuju na proračun, račune i revizije (288) te koje sadrži opća pravila utvrđena u Zakonu od 16. svibnja 2003. o općim odredbama koje se primjenjuju na proračun, nadzor subvencija i računovodstvo općina i regija, kao i organizaciju nadzora belgijskog Revizorskog suda za područje regije glavnog grada Bruxellesa (289). Člankom 14. Zakona od 14. studenoga 1983. predviđeno je sljedeće:

287

288

289

„Ovaj se zakon primjenjuje na sve subvencije koje dodjeljuju:

1.

pokrajine, općine, ustanove od pokrajinskog ili općinskog interesa sa pravnom osobnošću, aglomeracije, savezi općina, odbori za kulturu, udruženja pokrajina i udruženja općina;

| 2. | pravne ili fizičke osobe koje na izravan ili neizravan način primaju subvenciju od tijela navedenih u točki 1.” |
| --- | --- |

2.

pravne ili fizičke osobe koje na izravan ili neizravan način primaju subvenciju od tijela navedenih u točki 1.”

Člankom 2. tog Zakona također je definirano njegovo široko područje primjene i utvrđeno je sljedeće:

„Pojam subvencija podrazumijeva (...) svaki doprinos, prednost ili pomoć, neovisno o njegovu obliku ili nazivu, uključujući predujmove odobrenih sredstava koja se vraćaju bez kamata, a koja su dodijeljena u svrhu poticanja djelatnosti od općeg interesa (...)”.

Iz prethodno navedenih članaka jasno proizlazi da je nadoknada deficita koju briselske općine dodjeljuju bolnicama IRIS za pružanje usluge od općeg gospodarskog interesa i povezanih aktivnosti obuhvaćena područjem primjene tog Zakona.

| (249) | Člankom 3. Zakona od 14. studenoga 1983. utvrđeno je načelo prema kojem se subvencije smiju koristiti isključivo u svrhu za koju je dodijeljeno te da korisnik mora moći opravdati način na koji koristi subvenciju. Člancima 4. i 5. utvrđena su ostala pravila koja se odnose na dodjelu takvih subvencija i obveze transparentnosti koje se primjenjuju na korisnika. Člancima 6. i 7. definirana su pravila koja se odnose na nadzor koji provodi tijelo koje je isplatilo subvenciju ili koji se provodi u njegovo ime u pogledu uporabe subvencije. Konkretno, člankom 6. predviđeno je sljedeće:

  „Tijelo koje je isplatilo (subvencije) ima pravo na provođenje nadzora uporabe dodijeljene subvencije.”

  Člankom 7. predviđena je obveza vraćanja subvencija. Taj članak glasi kako slijedi:

  „Ne dovodeći u pitanje odredbe o raskidu kojima podliježe subvencija, korisnik je dužan vratiti subvenciju u sljedećim slučajevima:






  1. | ako nije koristio subvenciju u svrhu za koju je dodijeljena; |
| --- | --- | --- |

(249)

Člankom 3. Zakona od 14. studenoga 1983. utvrđeno je načelo prema kojem se subvencije smiju koristiti isključivo u svrhu za koju je dodijeljeno te da korisnik mora moći opravdati način na koji koristi subvenciju. Člancima 4. i 5. utvrđena su ostala pravila koja se odnose na dodjelu takvih subvencija i obveze transparentnosti koje se primjenjuju na korisnika. Člancima 6. i 7. definirana su pravila koja se odnose na nadzor koji provodi tijelo koje je isplatilo subvenciju ili koji se provodi u njegovo ime u pogledu uporabe subvencije. Konkretno, člankom 6. predviđeno je sljedeće:

„Tijelo koje je isplatilo (subvencije) ima pravo na provođenje nadzora uporabe dodijeljene subvencije.”

Člankom 7. predviđena je obveza vraćanja subvencija. Taj članak glasi kako slijedi:

„Ne dovodeći u pitanje odredbe o raskidu kojima podliježe subvencija, korisnik je dužan vratiti subvenciju u sljedećim slučajevima:

1.

ako nije koristio subvenciju u svrhu za koju je dodijeljena;

| 2. | ako nije dostavio opravdanje predviđeno člancima 4. i 5.; |
| --- | --- |

2.

ako nije dostavio opravdanje predviđeno člancima 4. i 5.;

| 3. | ako se suprotstavio provedbi nadzora predviđenog člankom 6. |
| --- | --- |

3.

ako se suprotstavio provedbi nadzora predviđenog člankom 6.

Međutim, u slučaju iz podstavka 1., 2., korisnik mora vratiti samo dio subvencije koji nije opravdan.

Pravne osobe javno prava koje imaju ovlasti utvrđivanja izravnih nameta mogu povratiti subvencije koje podliježu obvezi povrata prisilnim putem. Oblik prisile određuje službena osoba odgovorna za povrat sredstava. Oblik prisile provodi nadležno upravno tijelo koje može učiniti uloge izravnih odredbi tih pravnih osoba javnog prava izvršnima.”

| (250) | Dakle, Zakonom je omogućeno da općine zajamče da se subvencije dodjeljuju sukladno potrebnim uvjetima te nadzor uporabe i povrata nepotrebnih iznosa. Isplata nadoknade deficita od strane općine podliježe izrazito strogim pravilima. Njihov prihvat od strane predmetnih bolnica podrazumijeva pravo na inspekciju neovisnog tijela, čime se može zajamčiti da je subvencija zaista iskorištena u svrhu za koju je namijenjena. U protivnom slučaju bolnica je dužna bez odlaganja vratiti dodijeljeni iznos, što jamči povrat iznosa prekomjerne nadoknade isplaćene u koristi IRIS-H-a. |
| --- | --- |

(250)

Dakle, Zakonom je omogućeno da općine zajamče da se subvencije dodjeljuju sukladno potrebnim uvjetima te nadzor uporabe i povrata nepotrebnih iznosa. Isplata nadoknade deficita od strane općine podliježe izrazito strogim pravilima. Njihov prihvat od strane predmetnih bolnica podrazumijeva pravo na inspekciju neovisnog tijela, čime se može zajamčiti da je subvencija zaista iskorištena u svrhu za koju je namijenjena. U protivnom slučaju bolnica je dužna bez odlaganja vratiti dodijeljeni iznos, što jamči povrat iznosa prekomjerne nadoknade isplaćene u koristi IRIS-H-a.

| (251) | To je potvrđeno Zakonom o CPAS-u, čiji članak 60. stavak 6. glasi kako slijedi:

  „Odluka o osnivanju ili proširenju ustanova ili službi koje mogu primati subvencije na razini ulaganja ili funkcioniranja donosi se isključivo na temelju dokumenta iz kojeg je vidljivo da su ispunjeni uvjeti predviđeni zakonodavstvom i organskim propisima za dodjelu tih subvencija.”

  Ako CPAS pruži pomoć javnoj bolnici, mora dokazati da su ispunjena pravila koja se odnose na dodjelu sredstava financiranja. |
| --- | --- |

(251)

To je potvrđeno Zakonom o CPAS-u, čiji članak 60. stavak 6. glasi kako slijedi:

„Odluka o osnivanju ili proširenju ustanova ili službi koje mogu primati subvencije na razini ulaganja ili funkcioniranja donosi se isključivo na temelju dokumenta iz kojeg je vidljivo da su ispunjeni uvjeti predviđeni zakonodavstvom i organskim propisima za dodjelu tih subvencija.”

Ako CPAS pruži pomoć javnoj bolnici, mora dokazati da su ispunjena pravila koja se odnose na dodjelu sredstava financiranja.

| (252) | Isto tako, člankom 135.g Zakona o CPAS-u utvrđeni su načini provođenja nadzora lokalnih udruženja na koja se primjenjuje poglavlje XII. (u ovom su slučaju to IRIS-H) od strane krovne organizacije (u ovom slučaju IRIS) svaka tri mjeseca. To osobito znači da IRIS provodi nadzor nad sukladnosti odluka koje donose IRIS-H sa sljedećim dokumentima:






  „1. | općim strateškim planom i strateškim planom uspostave djelatnosti bolnice i odlukama donesenim na temelju navedenih dokumenata; |
| --- | --- | --- |

(252)

Isto tako, člankom 135.g Zakona o CPAS-u utvrđeni su načini provođenja nadzora lokalnih udruženja na koja se primjenjuje poglavlje XII. (u ovom su slučaju to IRIS-H) od strane krovne organizacije (u ovom slučaju IRIS) svaka tri mjeseca. To osobito znači da IRIS provodi nadzor nad sukladnosti odluka koje donose IRIS-H sa sljedećim dokumentima:

„1.

općim strateškim planom i strateškim planom uspostave djelatnosti bolnice i odlukama donesenim na temelju navedenih dokumenata;

| 2. | planovom uspostave i financijskim planom koje je donijelo lokalno udruženje na temelju smjernica krovne udruge, kao i s uvedenim ispravcima i ažuriranjima; |
| --- | --- |

2.

planovom uspostave i financijskim planom koje je donijelo lokalno udruženje na temelju smjernica krovne udruge, kao i s uvedenim ispravcima i ažuriranjima;

| 3. | godišnjim proračunom koji je utvrdilo lokalno udruženje na temelju smjernica krovne udruge. |
| --- | --- |

3.

godišnjim proračunom koji je utvrdilo lokalno udruženje na temelju smjernica krovne udruge.

U slučaju nesukladnosti krovna udruga poduzima sve mjere koje smatra potrebnima za uklanjanje nesukladnosti i obavještava predmetno lokalno udruženje o tim mjerama u svrhu njihove provedbe u roku koji odredi.

U slučaju da predmetno lokalno udruženje ne provede mjere u tom roku, krovna udruga može bez odlaganje zadužiti povjerenika iz članka 135.h da zamijeni tijelo lokalnog udruženja koje je počinilo nesukladnost.”

| (253) | Iz prethodno navedenih odredaba proizlazi da Zakon o CPAS-u i Zakon od 14. studenoga 1983. omogućuju briselskim općinama da zajamče ispravno korištenje subvencija dodijeljenih bolnicama IRIS te da nije došlo do prekomjerne nadoknade. Zajednička primjena tih odredaba omogućuje provedbu nadzora nad prekomjernom nadoknadom i predviđa povrat isplaćene prekomjerne nadoknade. Nadalje, u slučaju nesukladnosti, predviđeno je da treća osoba zamijeni predmetno tijelo kako bi se zajamčilo ispunjenje obveza povjerenih IRIS-H, osobito u pogledu proračuna. Dakle, općine, CPAS-i i krovna udruga IRIS imaju ovlasti provedbe nadzora, čak i ako ne postoji gotovo nikakav rizik od prekomjerne nadoknade sukladno mehanizmu nadoknade deficita koji je predmetom ove odluke. |
| --- | --- |

(253)

Iz prethodno navedenih odredaba proizlazi da Zakon o CPAS-u i Zakon od 14. studenoga 1983. omogućuju briselskim općinama da zajamče ispravno korištenje subvencija dodijeljenih bolnicama IRIS te da nije došlo do prekomjerne nadoknade. Zajednička primjena tih odredaba omogućuje provedbu nadzora nad prekomjernom nadoknadom i predviđa povrat isplaćene prekomjerne nadoknade. Nadalje, u slučaju nesukladnosti, predviđeno je da treća osoba zamijeni predmetno tijelo kako bi se zajamčilo ispunjenje obveza povjerenih IRIS-H, osobito u pogledu proračuna. Dakle, općine, CPAS-i i krovna udruga IRIS imaju ovlasti provedbe nadzora, čak i ako ne postoji gotovo nikakav rizik od prekomjerne nadoknade sukladno mehanizmu nadoknade deficita koji je predmetom ove odluke.

| (254) | Osim toga, ako iz računa javne bolnice proizlazi da je ostvarila deficit, zbor gradonačelnika i vijećnika može, na temelju članka 111. stavka 2. i članka 126. Zakona o CPAS-u, obustaviti provedbu „svih odluka CPAS-a koje ugrožavaju interese općine, a osobito njezine financijske interese.” |
| --- | --- |

(254)

Osim toga, ako iz računa javne bolnice proizlazi da je ostvarila deficit, zbor gradonačelnika i vijećnika može, na temelju članka 111. stavka 2. i članka 126. Zakona o CPAS-u, obustaviti provedbu „svih odluka CPAS-a koje ugrožavaju interese općine, a osobito njezine financijske interese.”

| (255) | Konačno, valja istaknuti da tijela koja dodjeljuju predmetnu mjeru potpore (odnosno, općine i CPAS-i) provode izravan nadzor korisnika. Konkretno, ta tijela raspolažu većinom glasova u upravnim odborima IRIS-H-a koja, među ostalim, imenuju glavnog ravnatelja svojih bolnica. U malo vjerojatnom slučaju da IRIS-H odbije vratiti iznos prekomjerne nadoknade, javna tijela lako mogu zamijeniti glavnog ravnatelja kako bi ispravila tu situaciju. Osim toga, kako je propisano statutom svake bolnice IRIS, upravni odbor sastaje se najmanje osam puta godišnje, što omogućuje tijelima koja su dodijelila potporu da pozorno prate financijsko stanje IRIS-H-a (među ostalim putem tromjesečnih izvješća na tu temu, kako je propisano statutima). |
| --- | --- |

(255)

Konačno, valja istaknuti da tijela koja dodjeljuju predmetnu mjeru potpore (odnosno, općine i CPAS-i) provode izravan nadzor korisnika. Konkretno, ta tijela raspolažu većinom glasova u upravnim odborima IRIS-H-a koja, među ostalim, imenuju glavnog ravnatelja svojih bolnica. U malo vjerojatnom slučaju da IRIS-H odbije vratiti iznos prekomjerne nadoknade, javna tijela lako mogu zamijeniti glavnog ravnatelja kako bi ispravila tu situaciju. Osim toga, kako je propisano statutom svake bolnice IRIS, upravni odbor sastaje se najmanje osam puta godišnje, što omogućuje tijelima koja su dodijelila potporu da pozorno prate financijsko stanje IRIS-H-a (među ostalim putem tromjesečnih izvješća na tu temu, kako je propisano statutima).

| (256) | S obzirom na prethodna razmatranja, Komisija zaključuje da postoje dostatni načini kojima se jamči izbjegavanje, otkrivanje i povrat iznosa prekomjerne nadoknade te da se čini da je rizik od stvarne prekomjerne nadoknade izrazito nizak s obzirom na prirodu predmetne mjere potpore. |
| --- | --- |

(256)

S obzirom na prethodna razmatranja, Komisija zaključuje da postoje dostatni načini kojima se jamči izbjegavanje, otkrivanje i povrat iznosa prekomjerne nadoknade te da se čini da je rizik od stvarne prekomjerne nadoknade izrazito nizak s obzirom na prirodu predmetne mjere potpore.

7.3.7.   Trajanje ovlaštenja

Trajanje ovlaštenja

| (257) | Člankom 2. stavkom 2. Odluke o uslugama od općeg gospodarskog interesa iz 2012. predviđeno je da se odluka primjenjuje samo na ovlaštenja dulja od deset godina, osim ako se dulje razdoblje može opravdati time da ovlašteni poduzetnik mora izvršiti značajna ulaganja koja se moraju amortizirati u dužem vremenskom razdoblju u skladu s opće važećim računovodstvenim načelima. |
| --- | --- |

(257)

Člankom 2. stavkom 2. Odluke o uslugama od općeg gospodarskog interesa iz 2012. predviđeno je da se odluka primjenjuje samo na ovlaštenja dulja od deset godina, osim ako se dulje razdoblje može opravdati time da ovlašteni poduzetnik mora izvršiti značajna ulaganja koja se moraju amortizirati u dužem vremenskom razdoblju u skladu s opće važećim računovodstvenim načelima.

| (258) | Trajanje statuta IRIS-H koji, na općinskoj razini, u ovom slučaju predstavljaju ovlaštenja utvrđeno je na 30 godina. Komisija ocjenjuje da je tako dugo trajanje opravdano činjenicom da IRIS-H moraju odobriti značajna ulaganja u svojstvu ovlaštenih pružatelja usluga od općeg gospodarskog interesa. Konkretno, najvažnija imovina IRIS-H-a jesu njihove nekretnine (koje predstavljaju više od 60 % vrijednosti imovine), koja se amortizira tijekom razdoblja od 30 godina, u skladu s opće važećim računovodstvenim načelima (290). Osim toga, strateški planovi IRIS, u kojima su utvrđene dodatne obveze bolnica IRIS, također imaju ograničeno trajanje, koje je još kraće. Prvi je strateški plan obuhvaćao razdoblje između 1996. i 2001. Drugi je strateški plan prvotno obuhvaćao razdoblje između 2002. i 2006., ali je potom izmijenjen i produljen do kraja 2014. Novi strateški plan za razdoblje između 2015. i 2018. donesen je u siječnju 2015. |
| --- | --- |

(258)

Trajanje statuta IRIS-H koji, na općinskoj razini, u ovom slučaju predstavljaju ovlaštenja utvrđeno je na 30 godina. Komisija ocjenjuje da je tako dugo trajanje opravdano činjenicom da IRIS-H moraju odobriti značajna ulaganja u svojstvu ovlaštenih pružatelja usluga od općeg gospodarskog interesa. Konkretno, najvažnija imovina IRIS-H-a jesu njihove nekretnine (koje predstavljaju više od 60 % vrijednosti imovine), koja se amortizira tijekom razdoblja od 30 godina, u skladu s opće važećim računovodstvenim načelima (290). Osim toga, strateški planovi IRIS, u kojima su utvrđene dodatne obveze bolnica IRIS, također imaju ograničeno trajanje, koje je još kraće. Prvi je strateški plan obuhvaćao razdoblje između 1996. i 2001. Drugi je strateški plan prvotno obuhvaćao razdoblje između 2002. i 2006., ali je potom izmijenjen i produljen do kraja 2014. Novi strateški plan za razdoblje između 2015. i 2018. donesen je u siječnju 2015.

290

| (259) | Nadalje, Zakonom od 10. travnja 2014. (291) ograničeno je trajanje saveznog ovlaštenja za provođenje osnovne zadaće bolnice (292) izmjenom članka 105. iz trenutačne inačice LCH-a (293). Sada je člankom 105. utvrđeno da razdoblje na koje je dodijeljen BMF ne smije premašivati deset godina, osim za elemente BMF-a koji pokrivaju troškove značajnih bolničkih ulaganja koja zahtijevaju dulje razdoblje amortizacije, u skladu s opće važećim računovodstvenim načelima. Konačno, pojedinačno ovlaštenje koje bolnice moraju posjedovati kako bi mogle koristiti financiranje BMF-a također ima ograničeno trajanje (koje ovisi o regiji, ali najčešće iznosi oko pet godina, a u svakom je slučaju kraće od najviše deset godina). |
| --- | --- |

(259)

Nadalje, Zakonom od 10. travnja 2014. (291) ograničeno je trajanje saveznog ovlaštenja za provođenje osnovne zadaće bolnice (292) izmjenom članka 105. iz trenutačne inačice LCH-a (293). Sada je člankom 105. utvrđeno da razdoblje na koje je dodijeljen BMF ne smije premašivati deset godina, osim za elemente BMF-a koji pokrivaju troškove značajnih bolničkih ulaganja koja zahtijevaju dulje razdoblje amortizacije, u skladu s opće važećim računovodstvenim načelima. Konačno, pojedinačno ovlaštenje koje bolnice moraju posjedovati kako bi mogle koristiti financiranje BMF-a također ima ograničeno trajanje (koje ovisi o regiji, ali najčešće iznosi oko pet godina, a u svakom je slučaju kraće od najviše deset godina).

291

292

293

| (260) | Dakle, Komisija smatra da je ispunjena obveza utvrđena člankom 2. stavkom 2. Odluke o uslugama od općeg gospodarskog interesa iz 2012. u pogledu ograničenja trajanja ovlaštenja i opravdanosti tog trajanja. |
| --- | --- |

(260)

Dakle, Komisija smatra da je ispunjena obveza utvrđena člankom 2. stavkom 2. Odluke o uslugama od općeg gospodarskog interesa iz 2012. u pogledu ograničenja trajanja ovlaštenja i opravdanosti tog trajanja.

7.3.8.   Transparentnost

Transparentnost

| (261) | Konačno, Odlukom o uslugama od općeg gospodarskog interesa iz 2012. utvrđeno je da države članice moraju objavljivati određene podatke. Konkretno, u slučaju nadoknada koje su više od 15 milijuna EUR, koje su odobrene poduzetniku koji obavlja i djelatnosti koje nisu obuhvaćene uslugama od općeg gospodarskog interesa, člankom 7. Odluke o uslugama od općeg gospodarskog interesa iz 2012. utvrđeno je da država članica objavljuje na internetu ili u drugim primjerenim sredstvima akt o ovlaštenju (ili njegov sažetak koji sadržava elemente navedene u članku 4. Odluke) i godišnje iznose potpora koje su dodijeljene predmetnom poduzetniku. |
| --- | --- |

(261)

Konačno, Odlukom o uslugama od općeg gospodarskog interesa iz 2012. utvrđeno je da države članice moraju objavljivati određene podatke. Konkretno, u slučaju nadoknada koje su više od 15 milijuna EUR, koje su odobrene poduzetniku koji obavlja i djelatnosti koje nisu obuhvaćene uslugama od općeg gospodarskog interesa, člankom 7. Odluke o uslugama od općeg gospodarskog interesa iz 2012. utvrđeno je da država članica objavljuje na internetu ili u drugim primjerenim sredstvima akt o ovlaštenju (ili njegov sažetak koji sadržava elemente navedene u članku 4. Odluke) i godišnje iznose potpora koje su dodijeljene predmetnom poduzetniku.

| (262) | Obveza transparentnosti iz Odluke o uslugama od općeg gospodarskog interesa iz 2012. primjenjuje se u slučaju „naknada koje su više od 15 milijuna EUR, koje su odobrene poduzetniku koji obavlja i djelatnosti koje nisu obuhvaćene uslugama od općeg gospodarskog interesa.” Kako proizlazi iz tablica 9. do 13., iznos nadoknade deficita koju općina plaća bolnici IRIS ni u jednoj godini nije premašio prag od 15 milijuna EUR. Stoga Komisija smatra da se obveza transparentnosti iz članka 7. Odluke o uslugama od općeg gospodarskog interesa iz 2012. ne primjenjuje u ovom slučaju. |
| --- | --- |

(262)

Obveza transparentnosti iz Odluke o uslugama od općeg gospodarskog interesa iz 2012. primjenjuje se u slučaju „naknada koje su više od 15 milijuna EUR, koje su odobrene poduzetniku koji obavlja i djelatnosti koje nisu obuhvaćene uslugama od općeg gospodarskog interesa.” Kako proizlazi iz tablica 9. do 13., iznos nadoknade deficita koju općina plaća bolnici IRIS ni u jednoj godini nije premašio prag od 15 milijuna EUR. Stoga Komisija smatra da se obveza transparentnosti iz članka 7. Odluke o uslugama od općeg gospodarskog interesa iz 2012. ne primjenjuje u ovom slučaju.

naknada koje su više od 15 milijuna EUR, koje su odobrene poduzetniku koji obavlja i djelatnosti koje nisu obuhvaćene uslugama od općeg gospodarskog interesa.

7.3.9.   Sažetak zaključaka o spojivosti potpore s unutarnjim tržištem

Sažetak zaključaka o spojivosti potpore s unutarnjim tržištem

| (263) | S obzirom na prethodna razmatranja, Komisija zaključuje da je nadoknada deficita koju briselske općine isplaćuju javnim briselskim bolnicama IRIS od 1996., a koja je predmet ove odluke, sukladna zahtjevima Odluke o uslugama od općeg gospodarskog interesa iz 2012. te da je spojiva s unutarnjim tržištem, u skladu s člankom 106. stavkom 2. UFEU-a. |
| --- | --- |

(263)

S obzirom na prethodna razmatranja, Komisija zaključuje da je nadoknada deficita koju briselske općine isplaćuju javnim briselskim bolnicama IRIS od 1996., a koja je predmet ove odluke, sukladna zahtjevima Odluke o uslugama od općeg gospodarskog interesa iz 2012. te da je spojiva s unutarnjim tržištem, u skladu s člankom 106. stavkom 2. UFEU-a.

| (264) | Iz navedenog zaključka i objašnjenja navedenih u uvodnim izjavama 148. do 152. proizlazi da Komisija nema potrebu procijeniti je li nadoknada deficita IRIS-H-a koju isplaćuju briselske općine spojiva s unutarnjim tržištem u skladu s Odlukom o uslugama od općeg gospodarskog interesa iz 2005. (za potporu dodijeljenu od 19. prosinca 2005. do 31. siječnja 2012.) ili s Okvirom o uslugama od općeg gospodarskog interesa iz 2012. |
| --- | --- |

(264)

Iz navedenog zaključka i objašnjenja navedenih u uvodnim izjavama 148. do 152. proizlazi da Komisija nema potrebu procijeniti je li nadoknada deficita IRIS-H-a koju isplaćuju briselske općine spojiva s unutarnjim tržištem u skladu s Odlukom o uslugama od općeg gospodarskog interesa iz 2005. (za potporu dodijeljenu od 19. prosinca 2005. do 31. siječnja 2012.) ili s Okvirom o uslugama od općeg gospodarskog interesa iz 2012.

7.4.   Završne primjedbe

Završne primjedbe

| (265) | Kako je prethodno objašnjeno (vidjeti uvodnu izjavu 159.), u svojoj presudi o poništenju od 7. studenoga 2012. Opći sud pozvao se na načelo jednakog postupanja. U tim okolnostima Komisija podsjeća da načelo nediskriminacije/jednakog postupanja nije među kriterijima spojivosti navedenima u Odluci o uslugama od općeg gospodarskog interesa iz 2012. Međutim, u ovom slučaju Komisija zaključuje da je to načelo u svakom slučaju ispunjeno jer se IRIS-H i privatne briselske bolnice nalaze u različitim situacijama u pravnom i činjeničnom smislu s obzirom da je opseg zadaće pružanja usluga od općeg gospodarskog interesa javnih bolnica IRIS znatno širi od opsega zadaća privatnih bolnica, zbog čega pružanje tih usluga stvara znatno više troškove (kako je prethodno objašnjeno; vidjeti točku 7.3.4.1.). Podredno, Komisija primjećuje da se na javne bolnice IRIS primjenjuju određena ograničenja te da imaju dodatne troškove (vidjeti uvodne izjave 42. i 43.) tijekom pružanja usluge od općeg gospodarskog interesa koja im je povjerena. |
| --- | --- |

(265)

Kako je prethodno objašnjeno (vidjeti uvodnu izjavu 159.), u svojoj presudi o poništenju od 7. studenoga 2012. Opći sud pozvao se na načelo jednakog postupanja. U tim okolnostima Komisija podsjeća da načelo nediskriminacije/jednakog postupanja nije među kriterijima spojivosti navedenima u Odluci o uslugama od općeg gospodarskog interesa iz 2012. Međutim, u ovom slučaju Komisija zaključuje da je to načelo u svakom slučaju ispunjeno jer se IRIS-H i privatne briselske bolnice nalaze u različitim situacijama u pravnom i činjeničnom smislu s obzirom da je opseg zadaće pružanja usluga od općeg gospodarskog interesa javnih bolnica IRIS znatno širi od opsega zadaća privatnih bolnica, zbog čega pružanje tih usluga stvara znatno više troškove (kako je prethodno objašnjeno; vidjeti točku 7.3.4.1.). Podredno, Komisija primjećuje da se na javne bolnice IRIS primjenjuju određena ograničenja te da imaju dodatne troškove (vidjeti uvodne izjave 42. i 43.) tijekom pružanja usluge od općeg gospodarskog interesa koja im je povjerena.

| (266) | Budući da se IRIS-H i privatne briselske bolnice nalaze u drugačijim/neusporedivim situacijama, nadoknada deficita IRIS-H-a ne može se smatrati povredom načela jednakog postupanja. |
| --- | --- |

(266)

Budući da se IRIS-H i privatne briselske bolnice nalaze u drugačijim/neusporedivim situacijama, nadoknada deficita IRIS-H-a ne može se smatrati povredom načela jednakog postupanja.

8.   ZAKLJUČAK

ZAKLJUČAK

| (267) | S obzirom na prethodno iznesenu ocjenu, Komisija je odlučila da je predmetna državna potpora spojiva s unutarnjim tržištem u skladu s člankom 106. stavkom 2. UFEU-a. |
| --- | --- |

(267)

S obzirom na prethodno iznesenu ocjenu, Komisija je odlučila da je predmetna državna potpora spojiva s unutarnjim tržištem u skladu s člankom 106. stavkom 2. UFEU-a.

DONIJELA JE OVU ODLUKU:

Članak 1.

Državna potpora dodijeljena u obliku nadoknade deficita koju briselske općine isplaćuju javnim briselskim bolnicama IRIS od 1996. spojiva je s unutarnjim tržištem na temelju članka 106. stavka 2. Ugovora o funkcioniranju Europske unije.

Članak 2.

Ova je Odluka upućena Kraljevini Belgiji.

Sastavljeno u Bruxellesu 5. srpnja 2016.

Za Komisiju

Margrethe VESTAGER

Članica Komisije

---

(1)  S učinkom od 1. prosinca 2009., članak 87. i članak 88. Ugovora o EZ-u postali su članak 107. i članak 108. Ugovora o funkcioniranju Europske unije („UFEU”). U oba slučaja odredbe su u bîti identične. Za potrebe ove Odluke, upućivanja na članak 107. i članak 108. UFEU-a treba tumačiti, ako je potrebno, kao upućivanja na članke 87. i 88. Ugovora o EZ-u. U UFEU-u su uvedene i određene terminološke izmjene, primjerice izraz „Zajednica” zamijenjen je izrazom „Unija”, izraz „zajedničko tržište” izrazom „unutarnje tržište”, a izraz „Prvostupanjski sud” izrazom „Opći sud”. U ovoj se Odluci rabi terminologija iz UFEU-a.

1

(2)  
  SL C 437 od 5.12.2014., str. 10.

2

(3)  Tih pet bolnica zajedno raspolaže s oko 2 425 od oko 7 260 kreveta, koliko ih je dostupno u općim bolnicama i kliničkim bolnicama u regiji glavnog grada Bruxellesa (ne uključujući psihijatrijske, gerijatrijske i ostale specijalizirane bolnice). Zapošljavaju oko 10 000 osoba. Te bolnice godišnje pružaju više od milijun medicinskih konzultacija. Broj kreveta u odobrenim bolnicama dostavila su belgijska nadležna tijela (koja su se savjetovala s Commission communautaire commune i Saveznom javnom službom „Javno zdravlje”) i odnose se na 2015. godinu. Dodatni podaci dostupni su na mrežnoj stranici IRIS-a (vidjeti http://www.iris-hopitaux.be).

3

Commission communautaire commune

(4)  Vidjeti odjeljke 2.2. i 2.4. za dodatne informacije o tim javnim bolnicama i njihovim djelatnostima.

4

(5)  Pokrata IRIS koristi se za izraz Interhospitalière régionale des infrastructures de soins.

5

Interhospitalière régionale des infrastructures de soins

(6)  Podnositelji pritužbe zatražili su da njihovi identiteti ne budu otkriveni. Međutim, zbog tužbe za poništenje koju su podnijele te strane i presude o poništenju od 7. studenoga 2012. koju je Opći sud donio u predmetu T-137/10, njihovi su identiteti javno poznati (vidjeti uvodne izjave 4. i 6.). Također valja primijetiti da su ABISP i njegovi članovi povukli svoju pritužbu.

6

(7)  Podnositelji pritužbe posljednji su argument prvi put iznijeli u dopisu od 15. prosinca 2008.

7

(8)  Službe Komisije u bitnom su ponajprije ocijenile da je bolnicama u mreži IRIS, s obzirom na sve dokaze, s pravom povjereno obavljanje javnih usluga, da je nadoknada koju su primale jasno definirana i da nije pretjerana. Prema tome, službe Komisije zaključile su da ne postoji problem u pogledu pravila koja se odnose na državnu potporu. Osim toga, utvrdile su da se također čini da su zahtjevi u pogledu transparentnosti također ispunjeni. Službe Komisije zaključile su da ne postoje razlozi za provedbu ispitnog postupka s obzirom na nepostojanje novih elemenata koje su dostavili podnositelji pritužbe.

8

(9)  Predmet T-128/08, još neobjavljen.

9

(10)  Predmet T-241/08, još neobjavljen.

10

(11)  Uredba Vijeća (EZ) br. 659/1999 od 22. ožujka 1999. o utvrđivanju detaljnih pravila primjene članka 93. Ugovora o EZ-u (SL L 83 od 27.3.1999., str. 1.).

11

(12)  
  SL C 74 od 24.3.2010., str. 1.

12

(13)  Odluka Komisije 2005/842/EZ od 28. studenoga 2005. o primjeni članka 86. stavka 2. Ugovora o EZ-u na državne potpore u obliku nadoknade za obavljanje javne usluge koja se dodjeljuje određenim poduzetnicima kojima je povjereno obavljanje usluga od općeg gospodarskog interesa (SL L 312, 29.11.2005., str. 67.).

13

(14)  Predmet T-137/10, CBI/Komisija, ECLI:EU:T:2012:584.

14

(15)  
  Ibidem, t. 313.

15

Ibidem

(16)  Vidjeti bilješku na dnu str. 2.

16

(17)  Belgijski službeni list (Moniteur belge) od 5. kolovoza 1976., str. 9876.

17

(Moniteur belge)

(18)  Šest predmetnih općina od devetnaest općina koje čine regiju glavnog grada Bruxellesa jesu sljedeće: Anderlecht, Grad Bruxelles, Etterbeek, Ixelles, Schaerbeek i Saint-Gilles.

18

(19)  Konkretno, radi se o sljedećim bolnicama: CHU Brugmann-Huderf (samostalni subjekt do 1. siječnja 1997.), CHU Saint-Pierre, Institut Bordet, Centre Hospitalier Baron Lambert, Centre Hospitalier Bracops, Centre Hospitalier Molière, Centre Hospitalier Brien i Centre Hospitalier Etterbeek-Ixelles.

19

(20)  Isticanje dodano.

20

(21)  Isticanje dodano.

21

(22)  Redovna sjednica 1995. – 1996. Dokumenti skupštine Commission communautaire commune Nacrt rješenja: B-10/1. – Izvješće: B-10/2. Cjelovito izvješće. – Rasprava i usvajanje: sjednica od 22. prosinca 1995.

22

Commission communautaire commune

(23)  U pripremnim radovima posebice je utvrđeno da je sporazum o suradnji od 19. svibnja 1994. sklopljen „kako bi se zajamčio kontinuitet i održivost javnih briselskih bolnica, među ostalim, poticanjem provedbe mehanizama koordinacije i suradnje između nadležnih osoba različitih javnih bolničkih institucija koje se nalaze na području regije glavnog grada Bruxellesa, odnosno općina, (CPAS-a) i udruga osnovanih u skladu s poglavljem XII. (Zakona o CPAS-u).”

23

(24)  Člankom 121. Zakona o CPAS-u utvrđeno je da udruge osnovane u skladu s poglavljem XII. imaju pravnu osobnost.

24

(25)  Određeni IRIS-H provode svoje djelatnosti na nekoliko lokacija. Tako CHU-B trenutačno djeluje na trima lokacijama (Victor Horta, Paul Brien i Reine Astrid), CHU-SP na dvjema lokacijama (Porte de Hal i César de Paepe), a HIS na četirima lokacijama (Etterbeek-Ixelles, J. Bracops, Molière-Longchamp i Baron Lambert).

25

(26)  Nadzor koji provodi IRIS podliježe zahtjevima utvrđenim u rješenju (regije glavnog grada Bruxellesa) od 22. prosinca 1995. (belgijski Službeni list od 7. veljače 1996., str. 2737.).

26

(27)  Člankom 120. Zakona o CPAS-u utvrđeni su najmanji zahtjevi koji se primjenjuju na statut udruga koje je osnovao CPAS na temelju poglavlja XII. Zakona o CPAS-u.

27

(28)  Člankom 125. Zakona o CPAS-u predviđeno je sljedeće: „Neovisno o omjeru doprinosa različitih partnera, osobe koje podliježu javnom pravu uvijek imaju većinu glasova u različitim upravnim i upravljačkim tijelima udruge.”

28

(29)  FRBRTC je osnovan rješenjem od 8. travnja 1993., belgijski Službeni list od 12. svibnja 1993., str. 10889. (kako je izmijenjeno rješenjem od 2. svibnja 2002.).

29

(30)  Iznos od 100 milijuna EUR bio je nedovoljan za pokrivanje ukupnih financijskih obveza bolnica s obzirom na stanje krajem 1995. godine, kada je ukupni manjak procijenjen na gotovo 200 milijuna EUR.

30

(31)  Belgijski službeni list od 7. listopada 1987., str. 14652. Zamijenjen koordiniranim zakonom o bolnicama i ostalim ustanovama za njegu od 10. srpnja 2008. (belgijski Službeni list od 7. studenoga 2008., str. 58624.).

31

(32)  Radi lakšeg upućivanja, ova se odluka odnosi na članak 147. LCH-a, pri čemu se podrazumijeva da se ovo upućivanje odnosi na članak 163. LCH-a od stupanja na snagu Zakona od 10. srpnja 2008.

32

(33)  Vidjeti članke 2. i 7. Zakona od 7. kolovoza 1987.

33

(34)  Vidjeti članke 10. i 17. Zakona od 7. kolovoza 1987.

34

(35)  Vidjeti članke 23. i 45. Zakona od 7. kolovoza 1987. Mehanizam planiranja sastoji se od utvrđivanja najvećeg broja bolničkih kreveta po regiji na temelju procjene potrebe za zdravstvenom skrbi, koju procjenjuje savezna vlast. Iz navedenoga proizlazi da je, osim u slučaju povećanja potrebe za bolničkim krevetima, zabranjeno dodavanje kreveta (ili osnivanje bolnice), osim ako prethodno ne dođe do uklanjanja kreveta.

35

(36)  Vidjeti članke 68. i 76.e Zakona od 7. kolovoza 1987.

36

(37)  Vidjeti članke 130. i 142. Zakona od 7. kolovoza 1987.

37

(38)  Vidjeti http://www.iris-hopitaux.be/fr (stranici je pristupljeno 19. kolovoza 2015.).

38

(39)  Vidjeti bilješku na dnu str. 6. za prosječni dohodak.

39

(40)  Ova se obveza osobito temelji na Zakonu od 18. srpnja 1966., članku 42. stavku 5. Zakona o CPAS-u, Zakonu od 24. lipnja 1988., Izvršnoj uredbi regije glavnog grada Bruxellesa od 25. srpnja 1991. i na Uredbi vlade regije glavnog grada Bruxellesa od 6. svibnja 1999.

40

(41)  Sve procjene troškova navedene u ovoj uvodnoj izjavi i u narednoj uvodnoj izjavi odnose se na godinu 2010. i odražavaju preostale troškove koje moraju platiti IRIS-H nakon odbitka sredstava javnog subvencioniranja, ako je to primjenjivo, regije glavnog grada Bruxellesa ili savezne vlade.

41

(42)  Podaci predstavljaju poslovnu tajnu.

42

(43)  Ova se obveza osobito temelji na članku 156. i članku 161. stavcima 1. I 2. Zakona od 24. lipnja 1988., na članku 42. stavku 5. Zakona o CPAS-u i na stavku 3.4 Sindikalnog protokola 95/3 od 27. listopada 1995.

43

(44)  Ova se obveza osobito temelji na Zakonu od 14. veljače 1961., članku 42. stavku 5. Zakona o CPAS-u, Zakonu od 24. lipnja 1988. i na Uredbi vlade regije glavnog grada Bruxellesa od 6. svibnja 1999.

44

(45)  Ta su povećanja plaća definirana konvencijama 2003/1, 2004/10, 2007/1 i 2009/1.

45

(46)  Regija glavnog grada Bruxellesa nametnula je krovnu strukturu odgovornu za koordinaciju i nadzor bolničkih djelatnosti IRIS-H u skladu s poglavljem XII.a Zakona o CPAS-u.

46

(47)  Napominjemo da je za određene IRIS-H to načelo prvotno utvrđeno u članku 44. ili 47. U svakom je slučaju to načelo već spomenuto u originalnim statutima.

47

(48)  U trenutku osnivanja IRIS-H-a to je načelo bilo utvrđeno u članku 44. statuta i glasilo je kako slijedi: „Dobit od djelatnosti dijeli se između partnera koji posjeduju najmanje petinom ukupnih glasova u okviru Glavne skupštine, prema nahođenju Glavne skupštine, razmjerno njihovoj zastupljenost u Glavnoj skupštini.”

48

(49)  U rujnu 2013. Mutualité chrétienne, jedno od najvećih belgijskih privatnih neprofitnih tijela čija je svrha naknada troškova liječenja koje pokriva socijalno osiguranje, objavilo je članak prema kojemu su se tijekom 2011. godine primici belgijskih bolnica prosječno dijelili na sljedeća tri izvora financiranja, kako slijedi: 1) BMF: 49 %, 2) INAMI: 42 %, i 3) pacijenti (ili privatni osiguravatelji): 9 %.

49

(50)  Vidjeti članke 87. et seq. Zakona od 7. kolovoza 1987.

50

et seq.

(51)  Vidjeti članke 24. do 87. Kraljevskog ukaza od 25. travnja 2002. (belgijski Službeni list od 5. srpnja 2002., str. 30290.).

51

(52)  Vidjeti Zakon od 9. kolovoza 1963., kako je izmijenjen (belgijski Službeni list od 1. studenoga 1963., str. 10555.).

52

(53)  Belgijski službeni list od 27. kolovoza 1994., str. 21524.

53

(54)  Vidjeti članke 133. do 135. Zakona od 7. kolovoza 1987.

54

(55)  Vidjeti članak 140. Zakona od 7. kolovoza 1987.

55

(56)  Vidjeti članak 46. et seq. Zakona od 7. kolovoza 1987.

56

et seq.

(57)  Vidjeti članak 47. Zakona od 7. kolovoza 1987.

57

(58)  Radi lakšeg upućivanja, ova se odluka odnosi na članak 109. LCH-a, pri čemu se podrazumijeva da se ovo upućivanje odnosi na članak 125. LCH-a od stupanja na snagu Zakona od 10. srpnja 2008.

58

(59)  Belgijski Službeni list od 1. siječnja 1964., str. 2. Tim je zakonom predviđeno da 10 % deficita pokriva općina u kojoj se nalazi bolnica, dok preostalih 90 % pokrivaju belgijske općina u kojima pacijenti imaju prebivalište.

59

(60)  Belgijski službeni list od 29. prosinca 1973., str. 15027.

60

(61)  Ti su kriteriji prvotno utvrđeni u Kraljevskom ukazu od 8. prosinca 1986. (belgijski Službeni list od 12. prosinca 1986., str. 17023.), kako je izmijenjen Kraljevskim ukazom od 10. studenoga 1989. i zamijenjen Kraljevskim ukazom od 8. ožujka 2006. (belgijski Službeni list od 12. travnja 2006., str. 20232.).

61

(62)  Ostali elementi koji nisu obuhvaćeni deficitom iz članka 109. LCH-a među ostalim jesu procjena korektivnih plaćanja u kontekstu BMF-a, određene rezerve i određene vrste amortizacije.

62

(63)  Deficit iz članka 109. LCH-a računa se na temelju obračunskog deficita, pri čemu se isključuju određeni elementi.

63

(64)  Belgijski službeni list od 4. rujna 1975., str. 10847.

64

(65)  Vidjeti članke 77. i 78. Zakona od 7. kolovoza 1987.

65

(66)  Vidjeti članke 80. do 85. Zakona od 7. kolovoza 1987.

66

(67)  Vidjeti članke 86. do 86.b Zakona od 7. kolovoza 1987.

67

(68)  Vidjeti članak 115. Zakona od 7. kolovoza 1987.

68

(69)  Vidjeti bilješku na dnu str. 29.

69

(70)  Te su posebne subvencije odobrene na temelju rješenja od 13. veljače 2003. (belgijski Službeni list od 5. svibnja 2003., str. 24098.).

70

(71)  Odluka Komisije u predmetu SA.19864 (ex NN 54/2009), SL C 74 od 24.3.2010., str. 1.

71

(72)  
  Ibidem., uvodne izjave 140. – 145.

72

Ibidem.

(73)  
  Ibidem., uvodne izjave.

73

Ibidem.

(74)  
  Ibidem., uvodne izjave 146. – 150.

74

Ibidem.

(75)  
  Ibidem., uvodne izjave 151. – 155.

75

Ibidem.

(76)  
  Ibidem., uvodna izjava 156.

76

Ibidem.

(77)  
  Ibidem., uvodne izjave 175. – 181.

77

Ibidem.

(78)  
  Ibidem., uvodne izjave 182. – 193.

78

Ibidem.

(79)  
  Ibidem., uvodne izjave 204. – 205.

79

Ibidem.

(80)  
  Ibidem., uvodna izjava 206.

80

Ibidem.

(81)  
  Ibidem., uvodna izjava 198.

81

Ibidem.

(82)  
  Ibidem., uvodna izjava 199.

82

Ibidem.

(83)  
  Ibidem., uvodna izjava 201.

83

Ibidem.

(84)  Vidjeti bilješku 14.

84

(85)  
  Ibidem., t. 70.

85

Ibidem.

(86)  
  Ibidem., t. 313.

86

Ibidem.

(87)  
  Ibidem., t. 97. – 188.

87

Ibidem.

(88)  
  Ibidem., t. 119. – 120.

88

Ibidem.

(89)  
  Ibidem., t. 104.

89

Ibidem.

(90)  
  Ibidem., t. 123. – 151.

90

Ibidem.

(91)  
  Ibidem., t. 152. – 159.

91

Ibidem.

(92)  
  Ibidem., t. 174. – 188.

92

Ibidem.

(93)  
  Ibidem., t. 159.

93

Ibidem.

(94)  
  Ibidem., t. 189. – 244.

94

Ibidem.

(95)  
  Ibidem., t. 194. i 195. – 244.

95

Ibidem.

(96)  
  Ibidem., t. 196.

96

Ibidem.

(97)  
  Ibidem., t. 194.

97

Ibidem.

(98)  
  Ibidem., t. 203. – 207.

98

Ibidem.

(99)  
  Ibidem., t. 208. – 211.

99

Ibidem.

(100)  
  Ibidem., t. 215.

100

Ibidem.

(101)  
  Ibidem., t. 216. – 218.

101

Ibidem.

(102)  
  Ibidem., t. 231. – 244.

102

Ibidem.

(103)  
  Ibidem., t. 238.

103

Ibidem.

(104)  
  Ibidem., t. 239. – 244.

104

Ibidem.

(105)  
  Ibidem., t. 245. – 301.

105

Ibidem.

(106)  
  Ibidem., t. 253. – 255.

106

Ibidem.

(107)  
  Ibidem., t. 257. – 258. i 265.

107

Ibidem.

(108)  
  Ibidem., t. 259. – 264.

108

Ibidem.

(109)  
  Ibidem., t. 266. – 278.

109

Ibidem.

(110)  
  Ibidem., t. 279. – 288.

110

Ibidem.

(111)  
  Ibidem., t. 286.

111

Ibidem.

(112)  
  Ibidem., t. 288.

112

Ibidem.

(113)  
  Ibidem., t. 290.

113

Ibidem.

(114)  
  Ibidem., t. 300.

114

Ibidem.

(115)  
  Ibidem., t. 308.

115

Ibidem.

(116)  idjeti bilješku 2.

116

(117)  U tom pogledu vidjeti presudu u predmetu T-137/10, t. 310. i 313.

117

(118)  Pitanje predstavljaju li te djelatnosti usluge od općeg gospodarskog interesa u smislu članka 106. stavka 2. UFEU-a te jesu li te djelatnosti ograničene na bolnice putem propisnog akta o ovlaštenju ocjenjuje se u nastavku (u odjeljku 7.3.4.).

118

(119)  U tom pogledu vidjeti presudu u predmetu T-137/10, t. 308.

119

(120)  Vidjeti presudu od 25. siječnja 2013. u predmetu RG 2010/15534/A, ASBL La Clinique Fond'Roy / (...) i CPAS za Uccle i Anderlecht.

120

(121)  U Kraljevskom ukazu od 12. prosinca 1996. o hitnoj medicinskoj pomoći utvrđeno je da hitnost procjenjuju i utvrđuju liječnik ili zubar. Hitnost nije definirana zakonom, nego je procjenjuje predmetni zdravstveni djelatnik. Hitna medicinska pomoć stoga može obuhvaćati medicinsku skrb u svrhu liječenja i prevencije, koja se pruža u bolnici ili ambulanti, kao i prepisivanje lijekova. Stoga se hitna medicinska pomoć razlikuje od hitnih slučajeva u kojima je ugrožen ljudski život opisanih u uvodnoj izjavi 97.

121

(122)  MC-Informations br. 211 (veljača 2004.), str. 8. – 14.

122

(123)  Vidjeti bilješku na str. 49. radi kratkog opisa ove organizacije.

123

(124)  Konvencije koje se odnose na „rezidentnost u svrhu pružanja pomoći” potpisane su između IRIS-H i 17 od 19 CPAS-a iz regije glavnog grada Bruxellesa (također vidjeti uvodne izjave 187.–188.). Ovim se konvencijama utvrđuju uvjeti nadoknade troškova liječenja koju isplaćuje CPAS za pacijente koji ne mogu sami platiti za svoje liječenje i koji nemaju osiguranje, pod uvjetom da su ispunjeni određeni uvjeti. Ovim je konvencijama, među ostalim, utvrđeno da IRIS-H moraju, koliko je to moguće, prikupljati podatke potrebne za „ispitivanja o socijalnom statusu” (također vidjeti uvodne izjave 210.–211.).

124

(125)  Članak 2. LCH-a glasi kako slijedi: „Na temelju ovog koordiniranog zakona bolnicama se smatraju ustanove za pružanju zdravstvene skrbi u kojima se u svakom trenutku mogu provoditi i/ili primjenjivati određena ispitivanja i/ili liječenja u području specijalističke medicine, u području medicine, kirurgije i eventualno porodničarstva, u multidisciplinarnom kontekstu, u uvjetima njege i medicinskog, medicinsko-tehničkog, paramedicinskog i logističkog okvira, za ili na pacijentima koji su primljeni u te ustanove i mogu boraviti u njima jer njihovo zdravstveno stanje zahtijeva tu njegu u svrhu liječenja ili ublažavanja bolesti, ponovnog uspostavljanja ili poboljšavanja zdravstvenog stanja ili u svrhu stabilizacije ozljeda u najkraćem roku.”

125

(126)  Mišljenje zakonodavnog dijela Državnog vijeća o idejnom nacrtu rješenja od 13. veljače 2003. o dodjeljivanju posebnih subvencija općinama regije glavnog grada Bruxellesa.

126

(127)  Vidjeti uvodnu izjavu 19. za točni tekst tog članka.

127

(128)  Savezna vlada usvaja plan u području bolničkih kreveta („bolničko planiranje”) na temelju različitih pokazatelja (medicinskih, kirurških, gerijatrijskih, pokazatelja za rodilišta, pedijatrijskih pokazatelja, pokazatelja u smislu fizikalne terapije, psihijatrijskih pokazatelja, neonatoloških pokazelja itd.) s obzirom na ukupno stanovništvo Bruxellesa, Flandrije i Valonije i čitave Kraljevine, na temelju prijedloga Državnog vijeća za bolničke ustanove.

128

(129)  Konkretnije, belgijske vlasti napominju da su LCH-om utvrđeni uvjeti za nadoknadu deficita u slučaju da se bolnica prenosi privatnom vlasniku, dok su Zakonom o CPAS-u previđena samo opća načela za otvaranje i upravljanje ustanovama koje je osnovao CPAS.

129

(130)  Belgijske vlasti primjećuju da je, iako se tražio kupac, bolnica Hôpital français iznenada zatvorila vrata pacijentima 9. svibnja 2008. Objašnjavaju da je ta bolnica prethodno zatvorila svoj pedijatrijski odjel i rodilište. Kako tvrde belgijske vlasti, pacijenti tih odjela tijekom čitavog dana prebacivani drugim bolnicama u briselskoj regiji.

130

(131)  U svrhu primjene LCH-a, smatra se da bolnicama IRIS upravlja CPAS.

131

(132)  Godišnji iznos ovisi o dostupnim sredstvima u proračunu regije glavnog grada Bruxellesa i zahtjevima predmetnih općina. Tijekom razdoblja između 2003. i 2014. posebne subvencije dosegle su ograničenje od 10 milijuna EUR svake godine osim 2010. (9 milijuna) i 2011. (9,5 milijuna).

132

(133)  U tim okolnostima belgijske vlasti napominju da privatne bolnice, primjerice osnovane na temelju zakona o neprofitnim udrugama („Zakon o neprofitnim udrugama”) također moraju postići sukladnost s LCH-om u pogledu bolničkih funkcija. Međutim, budući da se Zakonom o neprofitnim udrugama ustanovama koje uređuje ne nameće posebna zadaća, zadaće tih privatnih bolnica uređuju se samo LCH-om.

133

(134)  Vidjeti Zakon od 8. srpnja 1964., kako je izmijenjen (belgijski Službeni list od 25. srpnja 1964., str. 8153.).

134

(135)  Protivno prethodno spomenutoj hitnoj medicinskoj skrbi (vidjeti uvodnu izjavu 72.), koja uključuje planirane usluge, hitna medicinska skrb odnosi se na usluge koje se pružaju bez odlaganja u situacijama životne ugroženosti.

135

(136)  To znači da je bolnica, iako ne ispunjava određene zadaće u području hitne medicinske pomoći kako je navedeno u Zakonu od 8. srpnja 1964., i dalje dužna pružati pomoć u hitnim slučajevima s obzirom na svoje kapacitete (odnosno uzimajući u obzir infrastrukturu i osoblje).

136

(137)  Hitna medicinska skrb uređena je člankom 57. stavkom 2. i Kraljevskim ukazom od 12. prosinca 1996.

137

(138)  U svojoj presudi od 25. siječnja 2013. Prvostupanjski sud u Bruxellesu navodi kako slijedi: „Općenita ekonomija sustava takva je da ili CPAS sâm pruža hitnu medicinsku skrb osobi koja zahtijeva takvu skrb u bolnici kojom upravlja, ili preuzima troškove skrbi pružene toj osobi u privatnoj bolnici. Ako se skrb pruža u ustanovi koja ovisi o predmetnom CPAS-u ili s kojom je CPAS potpisao sporazum, može doći do toga da se hospitalizacija provede u drugoj ustanovi zbog hitnosti situacije u kojoj se nalazi osoba koju je potrebno hospitalizirati. U tom slučaju nije potrebno provesti prethodno savjetovanje s CPAS-om niti s predmetnom osobom, nego osoblje pozvanih kola hitne pomoći donosi brzu i jednostranu odluku, odnosno, kao što je to ovdje slučaj, državni tužitelj. Neuobičajena ili iznimna narav ovog hitnog postupka ne ovlašćuje CPAS da odbije preuzeti troškove hospitalizacije u ustanovi koja nije njegova (...)” (Isticanje dodano).

138

Ako se skrb pruža u ustanovi koja ovisi o predmetnom CPAS-u ili s kojom je CPAS potpisao sporazum

(139)  Predmet T-137/10, t. 208. do 215.

139

(140)  
  Ibidem, t. 217.

140

Ibidem

(141)  
  Ibidem, t. 218.

141

Ibidem

(142)  Iz navedenoga proizlazi da se procjena provedena u ovoj odluci razlikuje od one provedene u poništenoj odluci Komisije iz 2009., a u kojoj su intervencije putem FRBRTC-a i posebne subvencije u određenoj mjeri ocijenjene odvojeno od nadoknade deficita.

142

(143)  U prosjeku su općine nadoknadile između 68 % i 90 % deficita bolnica registriranih u razdoblju između 1996. i 2014. putem sredstava FRBRTC-a ili posebnih subvencija glavnog grada Bruxellesa. Kako bi pokrile ostatak, općine su morale iskoristiti vlastita sredstva, a, kako je objašnjeno u nastavku (vidjeti uvodnu izjavu 234.), na kraju 2014. godine i dalje su morale platiti dodatnu nadoknadu u iznosu od oko 15 milijuna EUR kako bi pokrile deficite pet bolnica IRIS, za što su ponovno koristile vlastita sredstva.

143

(144)  Budući da valja izvršiti izračune kako bi se provela ova procjena, Komisija se temelji na dostupnim podacima za razdoblje između 1996. i 2014. (za iznimke vidjeti uvodnu izjavu 236.).

144

(145)  Predmet C-222/04, Ministero dell'Economia e delle Finanze/Cassa di Risparmio di Firenze SpA, Fondazione Cassa di Risparmio di San Miniato, Cassa di Risparmio di San Miniato, ECLI:EU:C:2006:8, t. 129.

145

(146)  Spojeni predmeti C-180/98 à C-184/98, Pavel Pavlov i dr./Stichting Pensioenfonds Medische Specialisten, ECLI:EU:C:2000:428, t. 74.

146

(147)  Predmet C-41/90, Höfner & Fritz Elser/Macrotron GmbH, ECLI:EU:C:1991:161, t. 21. i spojeni predmeti C-180/98 à C-184/98, Pavel Pavlov i dr./Stichting Pensioenfonds Medische Specialisten, ECLI:EU:C:2000:428, t. 74.

147

(148)  Predmet C-118/85, Komisija Europskih zajednica/Talijanska Republika, ECLI:EU:C:1987:283, t. 7. i predmet C-35/96, Komisija Europskih zajednica/Talijanska Republika, ECLI:EU:C:1998:303, t. 36.

148

(149)  Predmet C-82/01 P, Aéroports de Paris/Komisija Europskih zajednica, ECLI:EU:C:2002:617, t. 74. i predmetC-49/07, Motosykletistiki Omospondia Ellados NPID (MOTOE)/Elliniko Dimosio, ECLI:EU:C:2008:376, t. 25. Vidjeti također Komunikaciju Komisije o primjeni pravila o državnim potporama Europske unije na naknadu koja se dodjeljuje za obavljanje usluga od općeg gospodarskog interesa (SL C 8 od 11.1.2012., str. 4., t. 9.).

149

(150)  Predmet C-49/07, Motosykletistiki Omospondia Ellados NPID (MOTOE)/Elliniko Dimosio, ECLI:EU:C:2008:376, t. 27. i predmet C-244/94, Fédération française des sociétés d'assurance, Société Paternelle-Vie, Union des assurances de Paris-Vie i Caisse d'assurance et de prévoyance mutuelle des agriculteurs/Ministarstvo poljoprivrede i ribarstva, ECLI:EU:C:1995:392, t. 21.

150

,

(151)  Predmet C-157/99, B.S.M. Geraets-Smits/Stichting Ziekenfonds VGZ i H.T.M. Peerbooms/Stichting CZ Groep Zorgverzekeringen ECLI:EU:C:2001:404, t. 58., predmet u okviru kojeg je Sud Europske unije presudio da je činjenica da da se bolničko liječenje financira izravno sredstvima fonda zdravstvenog osiguranja na temelju sporazuma i prethodno utvrđenih cijena ne isključuje to liječenje iz područja primjene gospodarskih djelatnosti u smislu UFEU-a i da plaćanja koja provodi zdravstveno osiguranje,
  „neovisno o tome imaju li utvrđenu cijenu, predstavljaju ekonomsku kompenzaciju za bolničke usluge i bez sumnje imaju svojstvo naknade u okviru bolničke ustanova koja prima ta plaćanja i koja obavlja gospodarsku djelatnost”. Sud Europske unije u tom pogledu također dodaje da takvu naknadu ne moraju nužno plaćati primatelji usluge.

151

„neovisno o tome imaju li utvrđenu cijenu, predstavljaju ekonomsku kompenzaciju za bolničke usluge i bez sumnje imaju svojstvo naknade u okviru bolničke ustanova koja prima ta plaćanja i koja obavlja gospodarsku djelatnost”.

(152)  Predmet C-157/99, B.S.M. Geraets-Smits/Stichting Ziekenfonds VGZ i H.T.M. Peerbooms/Stichting CZ Groep Zorgverzekeringen ECLI:EU:C:2001:404, t. 53.; spojeni predmeti 286/82 i 26/83, Graziana Luisi and Giuseppe Carbone/Ministero del Tesoro ECLI:EU:C:1984:35, t. 16.; predmet C-159/90, The Society for the Protection of Unborn Children Ireland Ltd/Stephen Grogan i drugi, ECLI:EU:C:1991:378, t. 18.; predmet C-368/98, Abdon Vanbraekel et autres/Alliance nationale des mutualités chrétiennes (ANMC), ECLI:EU:C:2001:400, t. 43.; i predmet T-167/04, Asklepios Kliniken GmbH/Komisija Europskih zajednica, ECLI:EU:T:2007:215, t. 49. do 55.

152

(153)  Vidjeti također Komunikaciju Komisije o primjeni pravila o državnim potporama Europske unije na naknadu koja se dodjeljuje za obavljanje usluga od općeg gospodarskog interesa (SL C 8 od 11.1.2012., str. 4., t. 24.).

153

(154)  Predmet T-319/99, Federación Nacional de Empresas de Instrumentación Científica, Médica, Técnica y Dental (FENIN)/Komisija Europskih zajednica, ECLI:EU:T:2003:50, t. 39. Vidjeti također predmet T-137/10, t. 90. i 91., kao i Komunikaciju Komisije o primjeni pravila o državnim potporama Europske unije na naknadu koja se dodjeljuje za obavljanje usluga od općeg gospodarskog interesa (SL C 8 od 11.1.2012., str. 4., t. 22.).

154

(155)  Vidjeti u tom pogledu predmet C-355/00, Freskot AE/Elliniko Dimosio, ECLI:EU:C:2003:298, t. 53. U tom je predmetu Sud Europske unije također istaknuo da je usluge i doprinose koji se pružanju na temelju sustava obaveznog osiguranja detaljno utvrdio nacionalni zakonodavac.

155

(156)  Predmet C-39/94, Syndicat français de l'Express international (SFEI) i dr./La Poste i dr., ECLI:EU:C:1996:285, t. 60., i predmet C-342/96, Kraljevina Španjolska/Komisija Europskih zajednica, ECLI:EU:C:1999:210, t. 41.

156

(157)  Predmet 173/73, Talijanska Republika/Komisija Europskih zajednica, ECLI:EU:C:1974:71, t. 13.

157

(158)  Predmet C-280/00, Altmark Trans GmbH i Regierungspräsidium Magdeburg/Nahverkehrsgesellschaft Altmark GmbH, u prprisustvu Oberbundesanwalt beim Bundesverwaltungsgericht, ECLI:EU:C:2003:415, t. 87. do 95.).

158

(159)  Predmet T-289/03, British United Provident Association Ltd (BUPA), BUPA Insurance Ltd i BUPA Ireland Ltd/Komisija Europskih zajednica, ECLI:EU:T:2008:29, t. 159.). Sud Europske unije presudio je da „...tumačenje koje Sud primjenjuje na odredbu prava Zajednice ograničeno je na pojašnjavanje i utvrđivanje značenja i opsega te odredbe, kako bi trebala biti shvaćena i primijenjena od trenutka njezina stupanja na snagu. Iz navedenoga proizlazi da tako protumačenu odredbu valja primjenjivati čak i u pravnim odnosima koji su nastali prije donošenja predmetne presude, a Sud samo u iznimnim slučajevima može, primjenom općeg načela pravne sigurnosti koji čini sastavni dio pravnog poretka Zajednice, ograničiti mogućnost da se sve zainteresirane osobe pozivaju na odredbu koju je protumačio s ciljem dovođenja u pitanje pravnih odnosa uspostavljenih u dobroj volji.”

159

(160)  Predmet C-209/03, The Queen, na zahtjev Dany Bidar/London Borough of Ealing i Secretary of State for Education and Skills, ECLI:EU:C:2005:169, t. 66. i 67., i predmet C-292/04, Wienand Meilicke, Heidi Christa Weyde i Marina Stöffler/Finanzamt Bonn-Innenstadt, ECLI:EU:C:2007:132, t. 34. do 36.).

160

(161)  Predmet T-358/94, Compagnie nationale Air France/Komisija Europskih zajednica, ECLI:EU:T:1996:194, t. 56.

161

(162)  Predmet 248/84, Savezna Republika Njemačka/Komisija Europskih zajednica, ECLI:EU:C:1987:437, t. 17., i spojeni predmeti T-92/00 i T-103/00, Territorio Histórico de Álava– Diputación Foral de Álava, EU:T:2002:61, Ramondín, SA i Ramondín Cápsulas, SA (T-103/00)/Komisija Europskih zajednica, EU:T:2002:61, t. 57.

162

(163)  Predmet 730/79, Philip Morris Holland BV/Komisija Europskih zajednica, ECLI:EU:C:1980:209, t. 11. i spojeni predmeti T-298/97, T-312/97, T-313/97, T-315/97, T-600/97 do 607/97, T-1/98, T-3/98 do T-6/98 i T-23/98, Alzetta Mauro i dr./Komisija Europskih zajednica, ECLI:EU:T:2000:151, t. 80.

163

(164)  Predmet T-288/97, Regione autonoma Friuli-Venezia Giulia/Komisija, ECLI:EU:T:1999:125, t. 41.

164

(165)  Vidjeti primjerice predmet C-280/00, Altmark Trans i Regierungspräsidium Magdeburg ECLI:EU:C:2003:415, t. 78.; spojene predmete C-197/11 i C-203/11, Libert i drugi, ECLI:EU:C:2013:288, t. 78.; i predmet C-518/13, Eventech, ECLI:EU:C:2015:9, t. 67.

165

(166)  Predmet C-279/08 P, Komisija/Nizozemska, ECLI:EU:C:2011:551, t. 131.

166

(167)  Vidjeti spojene predmete T-447/93, T-448/93 i T-449/93, AITEC i drugi/Komisija, ECLI:EU:T:1995:130, t. 141.

167

(168)  Vidjeti primjerice odluke Komisije u predmetima o državnoj potpori br. 258/2000, Piscine Dorsten, (SL C 172, 16.6.2001., str. 16.); C10/2003, Nizozemska – Neprofitne marine (SL L 34, 6.2.2004., str. 63.); N 458/2004, Editorial Andaluza Holding SL C 131, 28.5.2005., str. 12.; SA.33243, Jornal de Madeira, SL C 131, 28.5.2005., str. 12.; SA.34576, Portugal – Sjeveroistočna jedinica za stalnu skrb instituta Jean Piaget (SL C 73, 13.3.2013., str. 1.); N 543/2001, Irska – Kapitalne olakšice za bolnice, (SL C 154, 28.6.2002., str. 4.); SA.37432, Financiranje javnih bolnica u regiji Hradec Králové (SL C 203, 19.6.2015., str. 1.); SA.37904, Navodna državna potpora medicinskom centru u Durmersheimu (SL C 188, 5.6.2015., str. 1.); SA.33149, Städtische Projektgesellschaft „Wirtschaftsbüro Gaarden-Kiel” (SL C 188, 5.6.2015., str. 1.); SA.38035, Navodna potpora specijaliziranoj rehabilitacijskoj klinici za ortopedsku medicinu i traumatološku kirurgiju (SL C 188, 5.6.2015., str. 1.); SA.39403 Nizozemska – Ulaganja u luku Lauwersoog (SL C 259, 7.8.2015., str. 1.); SA.37963 Ujedinjena Kraljevina –Glenmore Lodge (SL C 277, 21.8.2015., str. 1.); i SA. 38208 Ujedinjena Kraljevina – Golf-klubovi u vlasništvu članova (SL C 277, 21.8.2015., str. 1.).

168

(169)  Vidjeti N 543/2001, Irska – Kapitalne olakšice za bolnice, SL C 154, 28.6.2002., str. 4.; SA.37432, Financiranje javnih bolnica u regiji Hradec Králové, SL C 203, 19.6.2015., str. 1.; SA.38035, Navodna potpora specijaliziranoj rehabilitacijskoj klinici za ortopedsku medicinu i traumatološku kirurgiju (SL C 188, 5.6.2015., str. 1.).

169

(170)  http://ec.europa.eu/eurostat/statistics-explained/index.php/Statistics_on_European_cities/fr, pristupljeno 8. srpnja 2015.

170

(171)  Priopćenje Komisije– Okvirom Europske unije za državne potpore u obliku naknade za javne usluge (SL C 8, 11.1.2012., str. 15.).

171

(172)  Odluka Komisije 2012/21/EU od 20. prosinca 2011. o primjeni članka 106. stavka 2. Ugovora o funkcioniranju Europske unije na državne potpore u obliku naknade za javne usluge koje se dodjeljuju određenim poduzetnicima kojima je povjereno obavljanje usluga od općeg gospodarskog interesa (SL L 7, 11.1.2012., str. 3.).

172

(173)  Okvir Zajednice za državnu potporu u obliku naknade za javne usluge (SL C 297, 29.11.2005., str. 4.).

173

(174)  Vidjeti bilješku 13.

174

(175)  Vidjeti uvodnu izjavu 8. Odluke o uslugama od općeg gospodarskog interesa iz 2012.

175

(176)  Predmet C-179/90, Merci convenzionali porto di Genova, ECLI:EU:C:1991:464, t. 27.; predmet C-242/95, GT-Link A/S, ECLI:EU:C:1997:376, t. 53.; i predmet C-266/96, Corsica Ferries France SA, ECLI:EU:C:1997:376, ECLI:EU:C:1998:306, t. 45.

176

(177)  Predmet T-289/03,BUPA i dr./Komisija, ECLI:EU:T:2008:29, t. 166. do 169. i 172.; predmet T-17/02, Fred Olsen, ECLI:EU:T:2005:218, t. 216.

177

(178)  Vidjeti članak 4. Odluke o uslugama od općeg gospodarskog interesa iz 2012.

178

(179)  Vidjeti članak 4. točku (a) Odluke o uslugama od općeg gospodarskog interesa iz 2012.

179

(180)  Vidjeti članak 4. točku (b) Odluke o uslugama od općeg gospodarskog interesa iz 2012.

180

(181)  Vidjeti članak 4. točku (c) Odluke o uslugama od općeg gospodarskog interesa iz 2012.

181

(182)  Vidjeti članak 4. točku (d) Odluke o uslugama od općeg gospodarskog interesa iz 2012.

182

(183)  Vidjeti članak 4. točku (e) Odluke o uslugama od općeg gospodarskog interesa iz 2012.

183

(184)  Vidjeti članak 4. točku (f) Odluke o uslugama od općeg gospodarskog interesa iz 2012.

184

(185)  Predmet T-137/10, t. 95., ECLI:EU:T:2012:584

185

(186)  Predmet C-390/06, Nuova Agricast Srl/Ministero delle Attività Produttive.

186

(187)  Vidjeti uvodnu izjavu 25. te posebice napomenu, u Sporazumu o suradnji od 19. svibnja 1994., kojom se priznajte potreba za „dostavljanjem jamstava o održavanju (...) specifičnosti javnih bolnica
  ” (isticanje dodano). Također osobito vidjeti strateški plan IRIS 1996.–2001.: odjeljak „Strukturne osi” (str. 3.), „radi omogućivanja pružanja medicinske skrbi lišene svake trgovačke logike
  ” i odjeljak „Doprinoseći ciljevi” (str. 54.), „Javne bolnice (odnosno bolnice IRIS) imaju za temeljnu svrhu pružanje socijalne medicinske skrbi; to im nameće obvezu odgovaranja na zahtjeve socijalnih zadaća
  ” (isticanje dodano).

187

održavanju

specifičnosti javnih bolnica

medicinske skrbi lišene svake trgovačke logike

temeljnu svrhu pružanje socijalne medicinske skrbi

odgovaranja na zahtjeve socijalnih zadaća

(188)  Vidjeti uvodnu izjavu 87. Odluke o pokretanju postupka.

188

(189)  Za više informacija o ovlaštenjima za te tri obveze, vidjeti uvodne izjave 170. et seq.

189

et seq

(190)  Kako je prethodno objašnjeno (vidjeti uvodne izjave 83. i 91.), sukladno sudskoj praksi belgijskog Državnog vijeća, dokle god postoje medicinske i socijalne potrebe zbog kojih su IRIS-H osnovane, javne vlasti ne smiju zatvoriti te bolnice niti ih prepustiti vlasniku iz privatnog sektora.

190

(191)  Troškovi povezani s javnim statusom IRIS-H-a uzeti su u obzir u troškovima osnovne usluge bolnice i obvezama dodatnih usluga od općeg gospodarskog interesa, što znači da mogu doprinijeti financiranju tih djelatnosti.

191

(192)  Vidjeti osobito članak 28. Liječničkog etičkog kodeksa koji je izradilo Nacionalno liječničko vijeće (inačica od 27. srpnja 2015.).

192

(193)  Vidjeti bilješku na dnu str. 120.

193

(194)  Brojke koje su dostavile belgijske vlasti pokazuju da u više od 85 % slučajeva u regiji glavnog grada Bruxellesa medicinsku pomoć pružaju bolnice IRIS. Tu brojku valja usporediti s činjenicom da IRIS-H raspolažu sa samo 35 % svih bolničkih kreveta u regiji (vidjeti također bilješku na str. 3). Ostale slučajeve preuzimaju ostali pružatelji skrbi, osobito liječnici opće prakse i privatne bolnice. To je osobito slučaj kod psihijatrijske skrbi, kao što je u slučaju opisanom u uvodnoj izjavi 172., jer IRIS-H ne pružaju takvu vrstu skrbi.

194

(195)  Primjerice, na slično se opravdanje može pozvati poštanski operator koji pruža univerzalnu poštansku uslugu. Taj operator ima obvezu pružanja usluge od općeg gospodarskog interesa, ali nije obvezan besplatno slati pisma ako klijent ne može ili ne želi platiti tu uslugu.

195

(196)  Vidjeti studiju koju je 2008. objavio Verbruikersateljee naslovljenu „
  Is uw portemonnee ook ziek? — Een onderzoek naar medische kosten en schulden
  ”.

196

Is uw portemonnee ook ziek? — Een onderzoek naar medische kosten en schulden

(197)  
  Ibidem.

197

Ibidem

(198)  Sjednica belgijskog Senata od 16. srpnja 2013., Prijedlog zakona za poboljšanje pristupačnosti zdravstvenoj skrbi koji su podnijeli Leona Detiège i dr. Prijedlog je istekao zbog saveznih izbora iz 2014.

198

(199)  U praksi, bolnice su odgovorne za primanje pacijenata (radi savjetovanja i hospitalizacije), fakturiranje i praćenje u slučaju neplaćanja. Većina liječnika zaposlenih u ustanovama CHU Saint-Pierre, CHU Brugmann, HUDERF i Institut Bordet prima plaću, dok ostali liječnici primaju naknade na temelju računa povezanih s liječenjem koje pružaju neovisno o činjenici plaća li pacijent ili ne. Prema tome, nijedan liječnik u tim bolnicama nema razloga odbiti pacijente koji ne mogu platiti liječenje. Liječnici koje rade za bolnice IRIS Sud (IRIS Jug) moraju poštovati opća pravila bolnice u najmanje 80 % svojeg radnog vremena te mogu odabrati opciju vođenja privatne ambulante tijekom najviše 20 % radnog vremena. Tijekom tih 80 % radnog vremena liječnici moraju primjenjivati cijene INAMI i raditi na temelju načela prema kojem svi pacijenti moraju primiti liječenje u skladu s obvezom koja se primjenjuje na bolnice IRIS. Na taj način bolnice IRIS Sud osiguravaju da svi pacijenti prime liječenje, neovisno o tome mogu li platiti.

199

(200)  Člankom 57. stavkom 2. Zakona o CPAS-u ograničena je zadaća CPAS-a u dvjema konkretnim okolnostima, odnosno kad se radi o strancima koji nezakonito borave u Belgiji (odnosno o migrantima bez dokumenata) i o djeci tih stranaca.

200

(201)  Isticanje dodano.

201

(202)  Odjeljak „Opći ciljevi strateškog plana” (str. 2.). Isticanje dodano.

202

(203)  
  Ibidem. Isticanje dodano.

203

Ibidem

(204)  Odjeljak „Doprinoseći ciljevi” (str. 52.). Isticanje dodano.

204

(205)  
  Ibidem. Isticanje dodano.

205

Ibidem

(206)  Odjeljak „Strukturne osi” (str. 3.). Isticanje dodano.

206

(207)  Vidjeti u tom pogledu odjeljak „Doprinoseći ciljevi” (str. 74.).: povećati našu dostupnost svim slojevima stanovništva, osobito onima u nepovoljnom položaju (isticanje dodano).

207

osobito onima u nepovoljnom položaju

(208)  Vidjeti odjeljak „Uvod” (str. 7.).

208

(209)  Vidjeti odjeljak „Uvod” (str. 10.).

209

(210)  Vidjeti odjeljak „Bolnički projekt” – Bolnica usmjerena na pacijente (str. 79.).

210

(211)  Vidjeti odjeljak „Konkretne zadaće javne bolnice” (str. 85.) (isticanje dodano).

211

(212)  Vidjeti odjeljak „Uvod” (str. 12.), u kojem je navedeno da IRIS-H liječe razmjerno manje pacijenata kojima bolnica može naplatiti dodatke (koji predstavljaju dodatni izvor prihoda za bolnice).

212

(213)  Vidjeti odjeljak „Uvod” (str. 13.), u kojem je navedena procjena (iz 2001.) dodatnih troškova koji proizlaze iz primanja pacijenata slabijeg socio-ekonomskog profila. Taj trošak procijenjen je na oko 10,4 milijuna EUR godišnje te neprestano raste.

213

(214)  Iznimku predstavlja Institut Bordet, u kojem je postotak viši od prosjeka, što se može objasniti ozbiljnošću bolesti (odnosno karcinoma) koje se liječe u toj bolnici.

214

(215)  Radi se o privatnim tijelima zaduženim za nadoknađivanje troškova liječenja u belgijskom sustavu socijalne sigurnosti (osobito u pogledu obaveznog osiguranja u slučaju bolesti i invaliditeta).

215

(216)  Na temelju te razredbe dodjeljuju se financijska sredstva na temelju odjeljka B8 BMF-a (vidjeti također uvodnu izjavu 189.).

216

(217)  Savezna javna služba za socijalnu integraciju može nadoknaditi troškove CPAS-a ako su ispunjeni određeni uvjeti (vidjeti također bilješku na str. 257. u pogledu primjenjivog pravnog temelja).

217

(218)  U razredbi je također uzet u obzir udio pacijenata koji su obuhvaćeni sustavom socijalne sigurnosti, ali koji moraju platiti manju nadoknadu bolnici jer ispunjavaju uvjete za 1.) „najveću socijalnu doplatu” ili 2.) za „najveću doplatu za izolirane pacijente s niskim prihodima”.

218

(219)  U publikaciji Mutualités Chrétiennes socijalni pacijenti definiraju se kao pacijenti koji imaju „socijalno pravo” (primjerice, umirovljenici koji primaju zajamčeni iznos, osobe ispunjavaju uvjete za intervenciju ili viši dodatak za invalidnost, dodatak za integraciju, viši obiteljski dodatak i dugotrajno nezaposlene osobe). Kako tvrde belgijske vlasti, pojam „socijalnog prava” ukinut je 1993. i u belgijskom je pravu zamijenjen „maksimalnim socijalnim doplatkom”.

219

(220)  To je potvrđeno činjenicom da se tablice u toj publikaciji temelje na podacima „osiguravajućih tijela”, odnosno organizacija, kao što su mutuelles, odgovornih za nadoknadu medicinskih troškova na temelju belgijskog sustava socijalne sigurnosti kojim upravlja INAMI.

220

mutuelles

(221)  U publikaciji Mutualités Chrétiennes definirani su kao pacijenti koji su upisani kod CPAS-a.

221

(222)  U tim okolnostima valja naglasiti da, iako IRIS-H dostavljaju podatke o socijalnom statusu pacijenta, CPAS-i su ti koji odlučuju ispunjava li osoba uvjete za nadoknadu troškova liječenja. U ugovoru o „rezidentnosti u svrhu pružanja pomoći” također je utvrđeno da svaka bolnica IRIS
  „prikuplja, koliko je to moguće, prve elemente koji čine izvješće o socijalnom statusu osobe i dostavlja ih CPAS-u”.

222

„prikuplja, koliko je to moguće, prve elemente koji čine izvješće o socijalnom statusu osobe i dostavlja ih CPAS-u”.

(223)  Budući da prikupljanje podataka o socijalnom statusu predstavlja tek jednu od brojnih zadaća odjela za socijalni rad IRIS-H-a, taj trošak čini dio ukupnog opterećenja povezanog sa širom obvezom bolnica IRIS u području socijalnih usluga, što ćemo razložiti u nastavku (vidjeti uvodnu izjavu 213.).

223

(224)  Komisija primjećuje da se čini da je kamatna stopa koju primjenjuju IRIS-H u skladu s tržišnom kamatnom stopom iz tog razdoblja (odnosno, s početka 2011.). Trenutno (u 2016.) su kamatne stope znatno niže, što smanjuje troškove bolnica IRIS. Međutim, dulji rokovi plaćanja i dalje predstavljaju opterećenje za IRIS-H jer moraju premostiti jaz u pogledu likvidnosti između izlaznih i ulaznih plaćanja.

224

(225)  Nadoknade CPAS-a nisu automatske za siromašne pacijente, nego su rezultat procjene koju svaki CPAS provodi za svaki pojedinačni slučaj na temelju izvješća o socijalnom statusu (za hitne slučajeve). U tom okolnostima belgijske vlasti primjećuju da je CPAS tijekom triju prvih tromjesečja 2015. godine odbio 749 zahtjeva za nadoknadu koje su dostavile IRIS-H, što predstavlja neplaćeni iznos od oko 3 milijuna EUR. Tijekom 2012. CPAS-i su odbili isplatiti nadoknadu računa koju su zatražile IRIS-H u ukupnom iznosu od 4 174 200 EUR. Oko 80 % tih računa odnosilo se na skrb pruženu migrantima bez dokumenata.

225

(226)  Konkretno, iz izvješća koje je objavila banka Belfius vidljivo je da su tijekom 2010. neto troškovi kratkoročnih poništenih dugova (odnosno računa koji nisu plaćeni) u prosjeku predstavljali 0,28 % primanja privatnih bolnica u Belgiji i 0,40 % primanja javnih belgijskih bolnica. Za usporedbu, taj trošak jednakovrijedan je iznosu od 1,22 % prihoda IRIS-H, odnosno, triput je veći od prosjeka za javne bolnice.

226

(227)  Primjerice, privatna bolnica Cliniques de l'Europe ima lokaciju u Uccleu i lokaciju u Etterbeeku, dok privatna bolnica Cliniques universitaires Saint-Luc ima samo jedno lokaciju, u Woluwe-Saint-Lambertu.

227

Cliniques de l'Europe

Cliniques universitaires Saint-Luc

(228)  Naravno, takav izbor može dovesti do troškova koje valja nadoknaditi povećanjem učinkovitosti ili koji se mogu opravdati na druge načine koje uprava privatnih bolnica smatra relevantnima.

228

(229)  Mehanizmom planiranja ne utvrđuje se samo ukupni broj bolničkih kreveta po regiji, nego se utvrđuju i ograničenja po vrsti usluge (primjerice, rodilište, gerijatrija, pedijatrija, psihijatrija itd.).

229

(230)  Primjerice, ne pružaju sve privatne bolnice gerijatrijske usluge, koje su manje isplative.

230

(231)  Vidjeti odjeljak Strukturne osi (str. 6.). Isticanje dodano.

231

(232)  Strateški plan govori o devet lokacija umjesto njih jedanaest (što je sadašnji broj lokacija) jer dva bolnička kampusa sadrže po dvije bolnice, odnosno HUDERF i CHU-B na lokaciji Victor Horta u Laekenu i IB i CHU-SP na lokaciji Porte de Hal u Gradu Bruxellesu.

232

Victor Horta

Porte de Hal

(233)  Vidjeti odjeljak „Strukturne osi” (str. 10.). Isticanje dodano.

233

(234)  Vidjeti odjeljak „Kontekst i okolina” (str. 21.). „(...) javne bolnice (IRIS-H), čija je djelatnost osnovna djelatnost u najmanje 80 %, jesu bolnice u blizini, koje privlače dobar dio pacijenata iz općine-majke i susjednih četvrti.”

234

(235)  Vidjeti odjeljak „Doprinoseći ciljevi” (str. 74.). Isticanje dodano.

235

(236)  Vidjeti odjeljak „Projekt bolnice” (str. 36.). Isticanje dodano.

236

(237)  Valja primijetiti da de dvije specijalizirane bolnice dijele kampus s drugom bolnicom IRIS (vidjeti bilješku 232.), što jamči pružanje svih vrsta osnovne zdravstvene skrbi na svakoj lokaciji. Dodana bilješka.

237

(238)  Vidjeti odjeljak „Projekt bolnice” (str. 53.). Isticanje dodano.

238

(239)  Na taj način Institut Bordet i HUDERF, koji pružaju prvenstveno specijaliziranu skrb, dopunjuju tri ostale bolnice IRIS kako bi odgovorile na potrebe u području zdravstvene skrbi lokalnog stanovništva.

239

(240)  Vidjeti odjeljak „Projekt bolnice” (str. 53.-54.).

240

(241)  Vidjeti odjeljak „Projekt bolnice” (str. 62.).

241

(242)  Vidjeti odjeljak „Projekt bolnice” za opis tih razina (str. 37.) i tablice (str. 55.-59.).

242

(243)  U tom je pogledu u članku 2. sporazuma o suradnji između savezne države, regije glavnog grada Bruxellesa i Zajedničke općinske komisije utvrđeno sljedeće: „Ovaj pakt o restrukturiranju mora ispuniti sljedeće uvjete: 1. Mora sadržavati jamstva u pogledu održavanja, s jedne strane, specifičnosti javnih bolnica u odnosu na ostale javne bolnice izborom pravnih i koordinacijskih struktura kojima se jamči prednost javnog sektora u upravljačkim tijelima i postupcima donošenja odluke te, s druge strane, lokalnih korijena, jačanjem zastupljenosti izravno izabranih predstavnika u sastavu upravljačkih tijela.” (isticanje dodano)

243

održavanja,

specifičnosti javnih bolnica

lokalnih korijena, jačanjem zastupljenosti izravno izabranih predstavnika u sastavu upravljačkih tijela

(244)  Kako je navedeno u članku 125. Zakona o CPAS-u, osobe javnog prava uvijek raspolažu većinom glasova u različitim upravljačkim i upravnim tijelima udruge te u krovnoj strukturi IRIS.

244

(245)  Isticanje dodano.

245

(246)  Srednja prosječna primanja za godinu 2012. u 19 općina regije glavnog grada Bruxellesa iznosila su 13 746 EUR po stanovniku. Preostala lokacija bolnice IRIS nalazi se u Ixellesu, u kojemu prosječna primanja iznose 14 513 EUR, odnosno između srednje vrijednosti i trećeg kvartila (odnosno, 75. percentila) regije glavnog grada Bruxellesa. Izvor: Centar za informacije, dokumentaciju i istraživanje za Bruxelles (http://www.briobrussel.be/ned/webpage.asp?WebpageId=345).

246

(247)  Tri od pet lokacija privatnih bolnica nalazi se u općinama u kojima prosječna primanja po stanovniku premašuju treći kvartil (odnosno 75. percentil) regije glavog grada Bruxellesa.

247

(248)  Karta je prvotno objavljena u Kontrolnoj ploči zdravlja u briselskoj regiji za 2010. i održava stanje od 1. srpnja 2009. Komisija je dodala krugove i obrisala opću bolnicu s karte (Clinique des Deux Alice, koja se nalazi u Uccleu) jer je zatvorena krajem 2011. (njezine su aktivnosti prebačene na lokaciju u Sainte-Élisabethu privatne bolnice Cliniques de l'Europe). Jedna lokacija HIS-a (Baron Lambert u Etterbeeku) nije navedena na karti jer pruža tek ambulantnu skrb i ne raspolaže bolničkim krevetima obuhvaćenim mehanizmom planiranja.

248

Kontrolnoj ploči zdravlja u briselskoj regiji za 2010.

Cliniques de l'Europe

(249)  Primjerice, prilogom 19 Kraljevskom ukazu od 23. listopada 1964. (belgijski Službeni list od 7. studenoga 1964., str. 11709.) predviđeno je da neuropsihijatrijske službe koje liječe odrasle pacijente moraju raspolagati najmanje jednim socijalnim pomoćnikom na 120 pacijenata.

249

(250)  Kraljevski ukaz od 15. prosinca 1978. o posebnim normama za sveučilišne bolnice (belgijski Službeni list od 4. srpnja 1979., str. 7818.).

250

(251)  Vidjeti odjeljak Strukturne osi (str. 6.). Isticanje dodano.

251

(252)  Vidjeti odjeljak Doprinoseći ciljevi (str. 54.-55.). Isticanje dodano.

252

(253)  Vidjeti strateški plan 1996.– 2000., odjeljak „Strukturne osi” (str. 10.). Isticanje dodano.

253

(254)  Vidjeti odjeljak „Konkretne zadaće javne bolnice” (str. 82.). Isticanje dodano.

254

(255)  RMC, minimalni klinički sažetak, jest sažetak povijesti bolesti pacijenta koje opće bolnice moraju voditi od 1990. Između ostaloga koristi se za utvrđivanje potrebe za bolničkom opremom, kako bi se definirale kvalitativne i kvantitativne norme za akreditaciju bolnica i njihovih usluga te radi organizacije financiranja bolnica. Šifre V odnose se na čimbenike koji utječu na zdravstveno stanje pacijenta i kontakt sa zdravstvenim službama. Te se šifre mogu koristiti za ukazivanje na socio-ekonomske, pravne ili obiteljske probleme i mogu imati učinak na boravak pacijenta.

255

(256)  Vidjeti odjeljak Konkretne zadaće javne bolnice (str. 83.). Isticanje dodano.

256

(257)  Primjerice, tijekom 2012. socijalni radnici IRIS-H-a prikupili su informacije u okviru 25 749 ispitivanja o socijalnom statusu. To predstavlja oko 5,4 % pacijenata hospitaliziranih te godine.

257

(258)  Ta obveza proizlazi iz članka 60. stavka 1. Zakona o CPAS-u, članka 9.a Zakona od 2. travnja 1965. (za moguću nadoknadu od strane savezne javne službe za socijalnu integraciju u CPAS, ako su ispunjeni određeni uvjeti) i okružnice od 25. ožujka 2010. o socijalnom ispitivanju (belgijski Službeni list od 6. svibnja 2010., str. 25432.).

258

(259)  Ova brojka predstavlja broj ekvivalenata punog radnog vremena.

259

(260)  BMF-om je predviđeno financiranje za sve socijalne radnike (za područja kao što je gerijatrija, u kojima postoji minimalni zahtjev), no ono je 2010. iznosilo tek 400 000 EUR.

260

(261)  Kraljevskim ukazom (sadašnjim ukazom od 8. ožujka 2006.) utvrđena je metoda izračuna deficita koji općine moraju pokriti na temelju članka 109. LCH-a.

261

(262)  Udruga koja zastupa liječnike iz predmetne bolnice i, ako je to slučaj, Slobodno sveučilište u Bruxellesu ili Vrije Universiteit Brussel uvijek posjeduju manje od 20 % glasova u lokalnim udrugama IRIS-H-a. Isto tako, od 2000. općina i CPAS iz Jettea članovi su udruge CHU Brugmann; međutim, budući da posjeduju manje od 20 % glasova u toj udruzi, ne doprinose pokrivanju deficita. Konačno, od financijske godine 2014. općina i CPAS iz Schaerbeeka također posjeduju manje od 20 % glasova u udruzi CHU Brugmann i također ne pridonose pokrivanju deficita te bolnice. To znači da od 2014. samo Grad Bruxelles i njegov CPAS imaju obvezu pokrivanja deficita bolnice CHU Brugmann.

262

(263)  Svi prihvatljivi troškovi za pružanje usluge od općeg gospodarskog interesa i povezanih usluga predstavljaju troškove javne usluge, uključujući trošak povezanih aktivnosti.

263

(264)  Belgijski službeni list od 30. travnja 2014., str. 35442. Primjenjivo od 10. svibnja 2014.

264

(265)  Članak 5. Odluke o uslugama od općeg gospodarskog interesa iz 2012.

265

(266)  Članak 5. stavci 2. do 9. Odluke o uslugama od općeg gospodarskog interesa iz 2012.

266

(267)  Između 2007. i 2011., u prosjeku (...) % troškova IRIS-H-a pokriveno je tim financiranjem.

267

(268)  Belgijski službeni list od 29. lipnja 2007., str. 35929. Primjenjivo od 9. srpnja 2007. Taj je kraljevski ukaz zamijenio Kraljevski ukaz od 14. prosinca 1987. o godišnjim računima bolnica, koji sadrži vrlo slične zahtjeve.

268

(269)  U tim okolnostima valja primijetiti da određeni računovodstveni tokovi povezani s aktivnostima bolnica također moraju biti zabilježeni pod računovodstvenim šiframa 900. do 999. Radi se o tokovima koji se ne uzimaju u obzir prilikom određivanja financiranja BMF (koje slijedi računovodstveno načelo blagajne, a ne računovodstveno načelo financijske godine, koje se primjenjuje na bolničko računovodstvo).

269

(270)  U teoriji, IRIS-H mogu tražiti od općina da isplate nadoknadu deficita nakon utvrđivanja rezultata financijske godine. U praksi to nisu učinile jer ih nadziru općine, koje ne raspolažu (uvijek) potrebnim sredstvima za trenutačnu provedbu plaćanja.

270

(271)  U razdoblju između 1996. i 2014., regionalno financiranje dodijeljeno općinama nije bilo dovoljno za pokrivanje čitavog deficita IRIS-H-a (vidjeti također bilješku 3.).

271

(272)  Primjera radi, u tablici 3. vidljivo je da, iako je CHU Saint-Pierre zabilježio deficite svake godine od 1996., prva isplata (u iznosu od 3 368 351 EUR) koju je izvršila općina na ime nadoknade deficita izvršena je tek 2002. Iz tablica nije vidljivo koji za je deficit među godišnjim deficitima zabilježenim nakon 1996. namijenjena nadoknada isplaćena 2002. Međutim, iz detaljnih podataka koje su Komisiji dostavile belgijske vlasti može se zaključiti da je ta isplata izvršena kako bi se pokrio dio deficita iz 1996.

272

(273)  Vidjeti uvodnu izjavu (236) za objašnjenje razloga zbog kojeg nedostaju brojke za godine 1996., 1997. i 1998.

273

(274)  Vidjeti uvodnu izjavu 236. za objašnjenje razloga zbog kojeg nedostaju brojke za godine 1996., 1997. i 1998.

274

(275)  Radi se o iznosima koji su zaista uplaćeni i vraćeni nakon uzimanja u obzir mogućih isplata nadoknade deficita koje su općine već izvršile.

275

(276)  Godina 2014. posljednja je financijska godina za koju su podaci bili dostupni.

276

(277)  Vidjeti članak 5. Direktive Komisije 80/723/EEZ od 25. lipnja 1980. o transparentnosti financijskih odnosa između država članica i javnih poduzeća (SL L 195, 29.7.1980., str. 35.).

277

(278)  Vidjeti u tom smislu članak 7. Odluke o uslugama od općeg financijskog interesa iz 2005. i članak 8. Odluke o uslugama od općeg financijskog interesa iz 2012.

278

(279)  Konkretno, tijekom samo četiri godine na 89 ocijenjenih za pet bolnica IRIS tehnička prekomjerna nadoknada samo za te godine premašivala je 10 % iznosa godišnje nadoknade.

279

(280)  Nadalje, valja imati na umu da iznosi nadoknade deficita predstavljaju tek manji dio ukupnog javnog financiranja koje su IRIS-H primile za uslugu od općeg gospodarskog interesa koju pružaju. Tijekom razdoblja između 2007. i 2011. godišnja plaćanja BMF-a savezne vlade iznosila su oko 323 milijuna EUR za sve IRIS-H. Tijekom istoga razdoblja sve IRIS-H činile su dio prosječnih obračunskih deficita u iznosu od 13,4 milijuna EUR, dok su općine plaćale 16,4 milijuna EUR godišnje na ime nadoknade deficita (taj je iznos također pokrivao deficite prethodnih godina). Dakle, nadoknade deficita predstavljale su tek oko 5 % saveznog financiranja BMF-a dodijeljenog bolnicama IRIS. Prema tome, kad bi značajni iznosi javnog financiranja dodijeljenog putem BMF-a bili uzeti u obzir u trenutku izračuna premašuje li prekomjerna nadoknada 10 % nadoknade isplaćene za određenu godinu (koja je stoga mogla biti prijavljena naredne godine, kako je dopušteno člankom 6. stavkom 2. Odluke o uslugama od općeg gospodarskog interesa iz 2012.), postotak prekomjerne nadoknade vjerojatno bi bio znatno niži. Ovaj se zaključak temelji na činjenici da su iznosi plaćanja BMF-a relativno visoki u odnosu na deficite te na činjenici da je rizik prekomjerne nadoknade putem plaćanja BMF-a minimalan. BMF je prvenstveno zamišljen kao izvor paušalnog financiranja koje se računa na temelju stvarnih troškova bolnica tijekom prethodnih godina (ne podrazumijeva nikakvu prekomjernu nadoknadu). Osim toga, javna savezna služba za javno zdravlje provodi ex post nadzor stvarnih prihvatljivih troškova svake bolnice i ponovno račun iznos BMF na koji bolnica ima pravo. Konačno, valja napomenuti da tijekom usporedbe iznosa nadoknade koje su isplatile općine s obračunskim deficitima bolnica IRIS nije uzeta u obzir nikakva razumna dobit.

280

ex post

(281)  Predmetni izvadak iz članka 6. stavka 2. Odluke o uslugama od općeg gospodarskog interesa iz 2012. glasi kako slijedi:
  „Kad iznos prekomjerne naknade ne premašuje 10 % iznosa prosječne godišnje naknade, takva se prekomjerna naknada može prenijeti u slijedeće razdoblje i oduzeti od iznosa naknade koji je potrebno isplatiti za to razdoblje.”
  S obzirom na nepostojanje stvarne prekomjerne nadoknade (jer se, ukupno gledajući, bolnica neprestano nalazila u situaciji nedovoljne nadoknade u razdoblju između 1996. i 2014.), takva odgoda nikad nije provedena u praksi. Ta primjedba vrijedi za sve IRIS-H (vidjeti također uvodne izjave 240. do 243.).

281

„Kad iznos prekomjerne naknade ne premašuje 10 % iznosa prosječne godišnje naknade, takva se prekomjerna naknada može prenijeti u slijedeće razdoblje i oduzeti od iznosa naknade koji je potrebno isplatiti za to razdoblje.”

(282)  Kad bi CHU Saint-Pierre postao isplativ tijekom narednih godina, drugo bi se rješenje obično sastojalo u čuvanju dobiti i njezinom korištenju za nadoknadu prethodnih gubitaka. U tom slučaju općine ne bi morale nadoknaditi preostali obračunski deficit ili bi morale nadoknaditi samo njegov dio. Međutim, takav je scenarij hipotetski jer je CHU Saint-Pierre ostvario ograničenu dobit samo jedne godine (2006.) u razdoblju između 1996. i 2014.

282

(283)  Kako je objašnjeno u uvodnoj izjavi 104.., FRBRTC i posebne subvencije koje regija glavnog grada Bruxellesa dodjeljuje općinama jesu unutardržavne mjere financiranja koje predstavljaju izvor financiranja za mehanizam isplata koje su općine izvršile na ime nadoknade deficita. Ti su iznosi navedeni u zasebnom stupcu kako bi se istaknulo da općine koriste ta regionalna sredstva samo za plaćanja na ime nadoknade deficita. To se predstavljanje ne može protumačiti kao pokazatelj da su iznosi prebačeni s računa FRBRTC-a ili regije glavnog grada Bruxellesa bolnicama IRIS. Ti su prijenosi izvršeni u korist općina, koje su iskoristile ta sredstva kako bi financirale svoju obvezu nadoknade deficita IRIS-H-a.

283

(*1)  Nakon dodavanja neraspoređene dobiti za razdoblje 1996. – 1998., odnosno 703.624 EUR.

*1

(284)  Vidjeti u tom smislu članak 6. Odluke o uslugama od općeg financijskog interesa iz 2005. i članak 6. stavak 2. Odluke o uslugama od općeg financijskog interesa iz 2012.

284

(285)  Članak 6. stavak 1. Odluke o uslugama od općeg gospodarskog interesa iz 2012.

285

(286)  Članak 6. stavak 2. Odluke o uslugama od općeg gospodarskog interesa iz 2012.

286

(287)  Belgijski Službeni list od 6. prosinca 1983., str. 15009.

287

(288)  Belgijski Službeni list od 23. ožujka 2006., str. 16710.

288

(289)  Belgijski Službeni list od 25. lipnja 2003., str. 33692.

289

(290)  To razdoblje amortizacije utvrđeno je Kraljevskim ukazom od 19. lipnja 2007., koji se primjenjuje na sve belgijske bolnice (vidjeti također uvodnu izjavu 226.).

290

(291)  idjeti bilješku 264.

291

(292)  Kako je objašnjeno u uvodnoj izjavi 166.., Komisija smatra da tri dodatne obveze ne bi bile povjerene kada ne bi bila povjerena osnovna zadaća bolnice. U tom okolnostima Komisija smatra da je potrebno ocijeniti trajanje ovlaštenja za osnovnu zadaću bolnice.

292

(293)  Drugim riječima, koordinirani zakon o bolnicama od 10. srpnja 2008. (belgijski Službeni list od 7. studenoga 2008., str. 58624.).

293

---