# Euroopan unionin L 18/2017

| | ISSN 1977-0812 |
| --- | --- |
| Euroopan unionin
  virallinen lehti | L 18 |
| | |
| Suomenkielinen laitos | Lainsäädäntö | 60. vuosikerta24. tammikuu 2017 |

ISSN 1977-0812

Euroopan unionin

virallinen lehti

L 18

Suomenkielinen laitos

Lainsäädäntö

60. vuosikerta24. tammikuu 2017

---

| Sisältö | | II   Muut kuin lainsäätämisjärjestyksessä hyväksyttävät säädökset | Sivu |
| --- | --- | --- | --- |
| | | ASETUKSET |
| | * | Komission täytäntöönpanoasetus (EU) 2017/109, annettu 23 päivänä tammikuuta 2017, lopullisen polkumyyntitullin käyttöön ottamisesta Kiinan kansantasavallasta peräisin olevien tiettyjen alumiinipyörien tuonnissa Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) 2016/1036 11 artiklan 2 kohdan mukaisen toimenpiteiden voimassaolon päättymistä koskevan tarkastelun jälkeen | 1 |
| | * | Komission asetus (EU) 2017/110, annettu 23 päivänä tammikuuta 2017, tiettyjen tarttuvien spongiformisten enkefalopatioiden ehkäisyä, valvontaa ja hävittämistä koskevista säännöistä annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 999/2001 liitteiden IV ja X muuttamisesta (
  1
  ) | 42 |
| | | Komission täytäntöönpanoasetus (EU) 2017/111, annettu 23 päivänä tammikuuta 2017, kiinteistä tuontiarvoista tiettyjen hedelmien ja vihannesten tulohinnan määrittämiseksi | 45 |
| | | PÄÄTÖKSET |
| | * | Poliittisten ja turvallisuusasioiden komitean päätös (YUTP) 2017/112, annettu 10 päivänä tammikuuta 2017, EU:n operaation komentajan nimittämisestä Keski-Afrikan tasavallassa toteutettavaan Euroopan unionin YTPP-sotilaskoulutusoperaatioon (EUTM RCA) (EUTM RCA/1/2017) | 47 |
| | * | Poliittisten ja turvallisuusasioiden komitean päätös (YUTP) 2017/113, annettu 10 päivänä tammikuuta 2017, Euroopan unionin Ukrainassa toteuttaman siviiliturvallisuusalan uudistamista koskevan neuvontaoperaation (EUAM Ukraina) johtajan toimeksiannon jatkamisesta (EUAM UKRAINA/1/2017) | 48 |
| | * | Poliittisten ja turvallisuusasioiden komitean päätös (YUTP) 2017/114, annettu 10 päivänä tammikuuta 2017, valmiuksien kehittämistä Somaliassa koskevan Euroopan unionin operaation johtajan toimeksiannon jatkamisesta (EUCAP Somalia/1/2017) | 49 |
| | * | Komission täytäntöönpanopäätös (EU) 2017/115, annettu 20 päivänä tammikuuta 2017, luvan antamisesta fermentoiduista soijapavuista valmistetun uutteen saattamiseksi markkinoille elintarvikkeiden uutena ainesosana Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 258/97 mukaisesti
  (tiedoksiannettu numerolla C(2017) 165) | 50 |
| | * | Komission täytäntöönpanopäätös (EU) 2017/116, annettu 20 päivänä tammikuuta 2017, korkeapatogeenisen lintuinfluenssan H5N8-alatyypin esiintymiseen tietyissä jäsenvaltioissa liittyvistä suojatoimenpiteistä annetun komission täytäntöönpanopäätöksen (EU) 2016/2122 liitteen muuttamisesta
  (tiedoksiannettu numerolla C(2017) 376)

   (
  1
  ) | 53 |

Sisältö

II   Muut kuin lainsäätämisjärjestyksessä hyväksyttävät säädökset

Sivu

ASETUKSET

*

Komission täytäntöönpanoasetus (EU) 2017/109, annettu 23 päivänä tammikuuta 2017, lopullisen polkumyyntitullin käyttöön ottamisesta Kiinan kansantasavallasta peräisin olevien tiettyjen alumiinipyörien tuonnissa Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) 2016/1036 11 artiklan 2 kohdan mukaisen toimenpiteiden voimassaolon päättymistä koskevan tarkastelun jälkeen

1

*

Komission asetus (EU) 2017/110, annettu 23 päivänä tammikuuta 2017, tiettyjen tarttuvien spongiformisten enkefalopatioiden ehkäisyä, valvontaa ja hävittämistä koskevista säännöistä annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 999/2001 liitteiden IV ja X muuttamisesta (
  1
  )

1

42

Komission täytäntöönpanoasetus (EU) 2017/111, annettu 23 päivänä tammikuuta 2017, kiinteistä tuontiarvoista tiettyjen hedelmien ja vihannesten tulohinnan määrittämiseksi

45

PÄÄTÖKSET

*

Poliittisten ja turvallisuusasioiden komitean päätös (YUTP) 2017/112, annettu 10 päivänä tammikuuta 2017, EU:n operaation komentajan nimittämisestä Keski-Afrikan tasavallassa toteutettavaan Euroopan unionin YTPP-sotilaskoulutusoperaatioon (EUTM RCA) (EUTM RCA/1/2017)

47

*

Poliittisten ja turvallisuusasioiden komitean päätös (YUTP) 2017/113, annettu 10 päivänä tammikuuta 2017, Euroopan unionin Ukrainassa toteuttaman siviiliturvallisuusalan uudistamista koskevan neuvontaoperaation (EUAM Ukraina) johtajan toimeksiannon jatkamisesta (EUAM UKRAINA/1/2017)

48

*

Poliittisten ja turvallisuusasioiden komitean päätös (YUTP) 2017/114, annettu 10 päivänä tammikuuta 2017, valmiuksien kehittämistä Somaliassa koskevan Euroopan unionin operaation johtajan toimeksiannon jatkamisesta (EUCAP Somalia/1/2017)

49

*

Komission täytäntöönpanopäätös (EU) 2017/115, annettu 20 päivänä tammikuuta 2017, luvan antamisesta fermentoiduista soijapavuista valmistetun uutteen saattamiseksi markkinoille elintarvikkeiden uutena ainesosana Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 258/97 mukaisesti
  (tiedoksiannettu numerolla C(2017) 165)

(tiedoksiannettu numerolla C(2017) 165)

50

*

Komission täytäntöönpanopäätös (EU) 2017/116, annettu 20 päivänä tammikuuta 2017, korkeapatogeenisen lintuinfluenssan H5N8-alatyypin esiintymiseen tietyissä jäsenvaltioissa liittyvistä suojatoimenpiteistä annetun komission täytäntöönpanopäätöksen (EU) 2016/2122 liitteen muuttamisesta
  (tiedoksiannettu numerolla C(2017) 376)

   (
  1
  )

(tiedoksiannettu numerolla C(2017) 376)

1

53

| | |
| --- | --- |
| | (1)   ETA:n kannalta merkityksellinen teksti. |

---

(1)   ETA:n kannalta merkityksellinen teksti.

1

| FI | Säädökset, joiden otsikot on painettu laihalla kirjasintyypillä, ovat maatalouspolitiikan alaan kuuluvia juoksevien asioiden hoitoon liityviä säädöksiä, joiden voimassaoloaika on yleensä rajoitettu.
  Kaikkien muiden säädösten otsikot on painettu lihavalla kirjasintyypillä ja merkitty tähdellä. |
| --- | --- |

FI

Säädökset, joiden otsikot on painettu laihalla kirjasintyypillä, ovat maatalouspolitiikan alaan kuuluvia juoksevien asioiden hoitoon liityviä säädöksiä, joiden voimassaoloaika on yleensä rajoitettu.

Kaikkien muiden säädösten otsikot on painettu lihavalla kirjasintyypillä ja merkitty tähdellä.

---

II Muut kuin lainsäätämisjärjestyksessä hyväksyttävät säädökset

ASETUKSET

| 24.1.2017 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 18/1 |
| --- | --- | --- | --- |

24.1.2017

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 18/1

---

KOMISSION TÄYTÄNTÖÖNPANOASETUS (EU) 2017/109,

annettu 23 päivänä tammikuuta 2017,

lopullisen polkumyyntitullin käyttöön ottamisesta Kiinan kansantasavallasta peräisin olevien tiettyjen alumiinipyörien tuonnissa Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) 2016/1036 11 artiklan 2 kohdan mukaisen toimenpiteiden voimassaolon päättymistä koskevan tarkastelun jälkeen

EUROOPAN KOMISSIO, joka

ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen,

ottaa huomioon polkumyynnillä muista kuin Euroopan yhteisön jäsenvaltioista tapahtuvalta tuonnilta suojautumisesta 8 päivänä kesäkuuta 2016 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 2016/1036 (1), jäljempänä ’perusasetus’, ja erityisesti sen 11 artiklan 2 kohdan

sekä katsoo seuraavaa:

A.   MENETTELY

MENETTELY

1.   Voimassa olevat toimenpiteet

Voimassa olevat toimenpiteet

| (1) | Neuvosto otti polkumyyntitutkimuksen, jäljempänä ’alkuperäinen tutkimus’, jälkeen täytäntöönpanoasetuksella (EU) N:o 964/2010 (2) käyttöön lopullisen polkumyyntitullin Kiinan kansantasavallasta, jäljempänä ’Kiina’ tai ’asianomainen maa’, peräisin olevien tiettyjen alumiinipyörien tuonnissa. |
| --- | --- |

(1)

Neuvosto otti polkumyyntitutkimuksen, jäljempänä ’alkuperäinen tutkimus’, jälkeen täytäntöönpanoasetuksella (EU) N:o 964/2010 (2) käyttöön lopullisen polkumyyntitullin Kiinan kansantasavallasta, jäljempänä ’Kiina’ tai ’asianomainen maa’, peräisin olevien tiettyjen alumiinipyörien tuonnissa.

2

| (2) | Toimenpiteet toteutettiin arvotullina, joka vahvistettiin Kiinasta peräisin olevan tuonnin osalta 22,3 prosentiksi. |
| --- | --- |

(2)

Toimenpiteet toteutettiin arvotullina, joka vahvistettiin Kiinasta peräisin olevan tuonnin osalta 22,3 prosentiksi.

2.   Toimenpiteiden voimassaolon päättymistä koskeva tarkastelupyyntö

Toimenpiteiden voimassaolon päättymistä koskeva tarkastelupyyntö

| (3) | Voimassa olevien polkumyyntitoimenpiteiden voimassaolon lähestyvää päättymistä koskevan ilmoituksen (3) julkaisemisen jälkeen komissiota pyydettiin panemaan vireille neuvoston asetuksen (EY) N:o 1225/2009 (4) 11 artiklan 2 kohdan mukainen Kiinaan sovellettavien toimenpiteiden voimassaolon päättymistä koskeva tarkastelu. |
| --- | --- |

(3)

Voimassa olevien polkumyyntitoimenpiteiden voimassaolon lähestyvää päättymistä koskevan ilmoituksen (3) julkaisemisen jälkeen komissiota pyydettiin panemaan vireille neuvoston asetuksen (EY) N:o 1225/2009 (4) 11 artiklan 2 kohdan mukainen Kiinaan sovellettavien toimenpiteiden voimassaolon päättymistä koskeva tarkastelu.

3

4

| (4) | Pyynnön esitti Association of European Wheels Manufacturers (EUWA), jäljempänä ’pyynnön esittäjä’, sellaisten tuottajien puolesta, joiden osuus tiettyjen alumiinipyörien kokonaistuotannosta unionissa on yli 25 prosenttia. |
| --- | --- |

(4)

Pyynnön esitti Association of European Wheels Manufacturers (EUWA), jäljempänä ’pyynnön esittäjä’, sellaisten tuottajien puolesta, joiden osuus tiettyjen alumiinipyörien kokonaistuotannosta unionissa on yli 25 prosenttia.

| (5) | Pyyntö perustui siihen, että toimenpiteiden voimassaolon päättyminen johtaisi todennäköisesti polkumyynnin jatkumiseen ja unionin tuotannonalalle aiheutuvan vahingon toistumiseen. |
| --- | --- |

(5)

Pyyntö perustui siihen, että toimenpiteiden voimassaolon päättyminen johtaisi todennäköisesti polkumyynnin jatkumiseen ja unionin tuotannonalalle aiheutuvan vahingon toistumiseen.

3.   Toimenpiteiden voimassaolon päättymistä koskevan tarkastelun vireillepano

Toimenpiteiden voimassaolon päättymistä koskevan tarkastelun vireillepano

| (6) | Kun komissio oli todennut, että oli olemassa riittävä näyttö toimenpiteiden voimassaolon päättymistä koskevan tarkastelun panemiseksi vireille, se ilmoitti 27 päivänä lokakuuta 2015 asetuksen (EY) N:o 1225/2009 11 artiklan 2 kohdan mukaisen tarkastelun vireillepanosta julkaisemalla asiaa koskevan ilmoituksen (5), jäljempänä ’vireillepanoilmoitus’, Euroopan unionin virallisessa lehdessä. |
| --- | --- |

(6)

Kun komissio oli todennut, että oli olemassa riittävä näyttö toimenpiteiden voimassaolon päättymistä koskevan tarkastelun panemiseksi vireille, se ilmoitti 27 päivänä lokakuuta 2015 asetuksen (EY) N:o 1225/2009 11 artiklan 2 kohdan mukaisen tarkastelun vireillepanosta julkaisemalla asiaa koskevan ilmoituksen (5), jäljempänä ’vireillepanoilmoitus’, Euroopan unionin virallisessa lehdessä.

5

Euroopan unionin virallisessa lehdessä

4.   Tutkimus

Tutkimus

Tarkastelua koskeva tutkimusajanjakso ja tarkastelujakso

Tarkastelua koskeva tutkimusajanjakso ja tarkastelujakso

| (7) | Polkumyynnin ja vahingon jatkumisen tai toistumisen todennäköisyyttä koskeva tutkimus käsitti 1 päivän lokakuuta 2014 ja 30 päivän syyskuuta 2015 välisen ajanjakson, jäljempänä ’tarkastelua koskeva tutkimusajanjakso’. Vahingon jatkumisen tai toistumisen todennäköisyyden arvioinnin kannalta merkittäviä suuntauksia tarkasteltiin kaudella, joka ulottui 1 päivästä tammikuuta 2012 tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson loppuun, jäljempänä ’tarkastelujakso’. |
| --- | --- |

(7)

Polkumyynnin ja vahingon jatkumisen tai toistumisen todennäköisyyttä koskeva tutkimus käsitti 1 päivän lokakuuta 2014 ja 30 päivän syyskuuta 2015 välisen ajanjakson, jäljempänä ’tarkastelua koskeva tutkimusajanjakso’. Vahingon jatkumisen tai toistumisen todennäköisyyden arvioinnin kannalta merkittäviä suuntauksia tarkasteltiin kaudella, joka ulottui 1 päivästä tammikuuta 2012 tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson loppuun, jäljempänä ’tarkastelujakso’.

Tutkimuksen osapuolet

Tutkimuksen osapuolet

| (8) | Komissio ilmoitti toimenpiteiden voimassaolon päättymistä koskevan tarkastelun vireillepanosta virallisesti pyynnön esittäjille, muille tiedossa oleville unionin tuottajille, Kiinan vientiä harjoittaville tuottajille, tiedossa oleville tuojille, käyttäjille ja kauppiaille, joita asian tiedettiin koskevan, tiedossa oleville unionin tuottajia ja käyttäjiä edustaville järjestöille sekä viejämaiden edustajille. |
| --- | --- |

(8)

Komissio ilmoitti toimenpiteiden voimassaolon päättymistä koskevan tarkastelun vireillepanosta virallisesti pyynnön esittäjille, muille tiedossa oleville unionin tuottajille, Kiinan vientiä harjoittaville tuottajille, tiedossa oleville tuojille, käyttäjille ja kauppiaille, joita asian tiedettiin koskevan, tiedossa oleville unionin tuottajia ja käyttäjiä edustaville järjestöille sekä viejämaiden edustajille.

| (9) | Asianomaisille osapuolille, myös Turkissa oleville tuottajille, annettiin tilaisuus esittää näkökantansa kirjallisesti ja pyytää tulla kuulluiksi vireillepanoilmoituksessa asetetussa määräajassa. Kaikkia niitä asianomaisia osapuolia kuultiin, jotka olivat sitä pyytäneet ja osoittaneet, että niiden kuulemiseen oli olemassa erityisiä syitä. |
| --- | --- |

(9)

Asianomaisille osapuolille, myös Turkissa oleville tuottajille, annettiin tilaisuus esittää näkökantansa kirjallisesti ja pyytää tulla kuulluiksi vireillepanoilmoituksessa asetetussa määräajassa. Kaikkia niitä asianomaisia osapuolia kuultiin, jotka olivat sitä pyytäneet ja osoittaneet, että niiden kuulemiseen oli olemassa erityisiä syitä.

| (10) | Euroopan autonvalmistajien yhdistys (The European Automobile Manufacturers Association), jäljempänä ’ACEA’, pyysi kuulemistilaisuutta kauppaan liittyvissä menettelyissä kuulemisesta vastaavan neuvonantajan, jäljempänä ’kuulemisesta vastaava neuvonantaja’, kanssa. Kuuleminen järjestettiin 5 päivänä joulukuuta 2016. |
| --- | --- |

(10)

Euroopan autonvalmistajien yhdistys (The European Automobile Manufacturers Association), jäljempänä ’ACEA’, pyysi kuulemistilaisuutta kauppaan liittyvissä menettelyissä kuulemisesta vastaavan neuvonantajan, jäljempänä ’kuulemisesta vastaava neuvonantaja’, kanssa. Kuuleminen järjestettiin 5 päivänä joulukuuta 2016.

| (11) | Pyynnön esittäjät ja yhteistyössä toimineet turkkilaiset tuottajat vertailumaassa pyysivät, että niiden nimet pidetään salassa, koska ne pelkäsivät asiakkaiden tai kilpailijoiden vastatoimia. Komissio katsoi, että vastatoimien mahdollisuus olikin varsin todennäköinen, ja hyväksyi pyynnön esittäjien ja yhteistyössä toimineiden turkkilaisten tuottajien nimien salassapidon. Jotta nimien salassapidolla olisi vaikutusta, myös muiden unionin tuottajien nimet pidettiin salassa, jotta pyynnön esittäjien nimiä ei voitaisi tunnistaa päättelemällä. |
| --- | --- |

(11)

Pyynnön esittäjät ja yhteistyössä toimineet turkkilaiset tuottajat vertailumaassa pyysivät, että niiden nimet pidetään salassa, koska ne pelkäsivät asiakkaiden tai kilpailijoiden vastatoimia. Komissio katsoi, että vastatoimien mahdollisuus olikin varsin todennäköinen, ja hyväksyi pyynnön esittäjien ja yhteistyössä toimineiden turkkilaisten tuottajien nimien salassapidon. Jotta nimien salassapidolla olisi vaikutusta, myös muiden unionin tuottajien nimet pidettiin salassa, jotta pyynnön esittäjien nimiä ei voitaisi tunnistaa päättelemällä.

Otanta

Otanta

| (12) | Komissio ilmoitti vireillepanoilmoituksessa, että se saattaa soveltaa asianomaisiin osapuoliin otantaa perusasetuksen 17 artiklan mukaisesti. |
| --- | --- |

(12)

Komissio ilmoitti vireillepanoilmoituksessa, että se saattaa soveltaa asianomaisiin osapuoliin otantaa perusasetuksen 17 artiklan mukaisesti.

Kiinassa toimivia vientiä harjoittavia tuottajia koskeva otanta

| (13) | Pystyäkseen päättämään otannan tarpeellisuudesta ja tarvittaessa valitsemaan otoksen komissio pyysi kaikkia tiedossa olevia Kiinassa toimivia vientiä harjoittavia tuottajia toimittamaan vireillepanoilmoituksessa mainitut tiedot. Lisäksi komissio pyysi Kiinan edustustoa unionissa yksilöimään muita mahdollisia vientiä harjoittavia tuottajia, jotka voisivat olla kiinnostuneita osallistumaan tutkimukseen, ja/tai ottamaan niihin yhteyttä. |
| --- | --- |

(13)

Pystyäkseen päättämään otannan tarpeellisuudesta ja tarvittaessa valitsemaan otoksen komissio pyysi kaikkia tiedossa olevia Kiinassa toimivia vientiä harjoittavia tuottajia toimittamaan vireillepanoilmoituksessa mainitut tiedot. Lisäksi komissio pyysi Kiinan edustustoa unionissa yksilöimään muita mahdollisia vientiä harjoittavia tuottajia, jotka voisivat olla kiinnostuneita osallistumaan tutkimukseen, ja/tai ottamaan niihin yhteyttä.

| (14) | Kaksikymmentäyksi asianomaisen maan vientiä harjoittavaa tuottajaa toimitti pyydetyt tiedot ja suostui osallistumaan otokseen. Komissio valitsi perusasetuksen 17 artiklan 1 kohdan mukaisesti neljästä vientiä harjoittavien tuottajien ryhmästä koostuvan otoksen, joka perustui suurimpaan ilmoitettuun tuotantoon ja myyntimäärään, jota voitiin kohtuudella tutkia käytettävissä olevassa ajassa. Tämän perusteella todettiin, että kyseisten neljän otokseen valitun kiinalaisten vientiä harjoittavien tuottajien ryhmän vuosittainen tuotanto on 80 miljoonaa pyörää, mikä on noin 70 prosenttia kaikkien yhteistyössä toimineiden yritysten ja/tai yritysryhmien ilmoitetusta kokonaistuotannosta ja -myynnistä. Kyseiset neljä otokseen valittua ryhmää kattavat Eurostatin mukaan noin 40 prosenttia Kiinan unioniin suuntautuvasta kokonaisviennistä tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla. |
| --- | --- |

(14)

Kaksikymmentäyksi asianomaisen maan vientiä harjoittavaa tuottajaa toimitti pyydetyt tiedot ja suostui osallistumaan otokseen. Komissio valitsi perusasetuksen 17 artiklan 1 kohdan mukaisesti neljästä vientiä harjoittavien tuottajien ryhmästä koostuvan otoksen, joka perustui suurimpaan ilmoitettuun tuotantoon ja myyntimäärään, jota voitiin kohtuudella tutkia käytettävissä olevassa ajassa. Tämän perusteella todettiin, että kyseisten neljän otokseen valitun kiinalaisten vientiä harjoittavien tuottajien ryhmän vuosittainen tuotanto on 80 miljoonaa pyörää, mikä on noin 70 prosenttia kaikkien yhteistyössä toimineiden yritysten ja/tai yritysryhmien ilmoitetusta kokonaistuotannosta ja -myynnistä. Kyseiset neljä otokseen valittua ryhmää kattavat Eurostatin mukaan noin 40 prosenttia Kiinan unioniin suuntautuvasta kokonaisviennistä tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla.

| (15) | Perusasetuksen 17 artiklan 2 kohdan mukaisesti kaikkia tiedossa olleita vientiä harjoittavia tuottajia ja asianomaisen maan viranomaisia kuultiin otoksen valinnasta. Kaksi vientiä harjoittavaa tuottajaa esitti huomautuksia ja pyysi, että ne sisällytettäisiin otokseen. Ne väittivät, että ehdotettu otos ei ollut riittävän edustava, koska niiden unioniin suuntautuvan viennin määrät olivat suuremmat kuin kahdella otokseen valitulla ryhmällä ja että valinnassa ei ollut otettu huomioon alkuperäisille laitevalmistajille (pääasiassa autonvalmistajat), jäljempänä ’OEM’, ja jälkimarkkinoille (esimerkiksi jakelijat, vähittäismyyjät, korjaamot ja vastaavat), jäljempänä ’AM’, (ks. johdanto-osan (28) kappale) tarkoitettujen alumiinipyörien välisiä eroja. |
| --- | --- |

(15)

Perusasetuksen 17 artiklan 2 kohdan mukaisesti kaikkia tiedossa olleita vientiä harjoittavia tuottajia ja asianomaisen maan viranomaisia kuultiin otoksen valinnasta. Kaksi vientiä harjoittavaa tuottajaa esitti huomautuksia ja pyysi, että ne sisällytettäisiin otokseen. Ne väittivät, että ehdotettu otos ei ollut riittävän edustava, koska niiden unioniin suuntautuvan viennin määrät olivat suuremmat kuin kahdella otokseen valitulla ryhmällä ja että valinnassa ei ollut otettu huomioon alkuperäisille laitevalmistajille (pääasiassa autonvalmistajat), jäljempänä ’OEM’, ja jälkimarkkinoille (esimerkiksi jakelijat, vähittäismyyjät, korjaamot ja vastaavat), jäljempänä ’AM’, (ks. johdanto-osan (28) kappale) tarkoitettujen alumiinipyörien välisiä eroja.

| (16) | Komissio katsoi, että valittu otos on edellä johdanto-osan (14) kappaleessa mainituista syistä edustava. AM-myynnin ja OEM-myynnin väliset erot eivät olleet mukana valintaperusteissa, mutta joka tapauksessa kolme kyseisestä neljästä ryhmästä myy sekä AM- että OEM-markkinoille tarkoitettuja pyöriä unioniin. Edellä esitetyn perusteella ehdotettu otos pidettiin voimassa, ja kyseisten kahden kiinalaisen vientiä harjoittavan tuottajan pyynnöt hylättiin. Muita huomautuksia ei saatu. |
| --- | --- |

(16)

Komissio katsoi, että valittu otos on edellä johdanto-osan (14) kappaleessa mainituista syistä edustava. AM-myynnin ja OEM-myynnin väliset erot eivät olleet mukana valintaperusteissa, mutta joka tapauksessa kolme kyseisestä neljästä ryhmästä myy sekä AM- että OEM-markkinoille tarkoitettuja pyöriä unioniin. Edellä esitetyn perusteella ehdotettu otos pidettiin voimassa, ja kyseisten kahden kiinalaisen vientiä harjoittavan tuottajan pyynnöt hylättiin. Muita huomautuksia ei saatu.

Unionin tuottajia koskeva otanta

| (17) | Komissio ilmoitti vireillepanoilmoituksessa, että se oli valinnut alustavasti otoksen unionin tuottajista. Komissio valitsi perusasetuksen 17 artiklan 1 kohdan mukaisesti otoksen käyttäen perusteena suurinta edustavaa tuotanto- ja myyntimäärää. Lisäksi se otti huomioon maantieteellisen jakauman. Otokseen kuului seitsemän unionin tuottajaa, jotka olivat myös pyynnön esittäjiä. Otokseen valittujen unionin tuottajien osuus unionin kokonaistuotannosta oli yli 30 prosenttia, ja otokseen sisältyi tuottajia sekä OEM- että AM-markkinoilta. Komissio kehotti asianomaisia osapuolia esittämään huomautuksia alustavasta otoksesta. Asetetussa määräajassa ei saatu huomautuksia, joten alustava otos vahvistettiin. Otoksen katsotaan edustavan unionin tuotannonalaa. |
| --- | --- |

(17)

Komissio ilmoitti vireillepanoilmoituksessa, että se oli valinnut alustavasti otoksen unionin tuottajista. Komissio valitsi perusasetuksen 17 artiklan 1 kohdan mukaisesti otoksen käyttäen perusteena suurinta edustavaa tuotanto- ja myyntimäärää. Lisäksi se otti huomioon maantieteellisen jakauman. Otokseen kuului seitsemän unionin tuottajaa, jotka olivat myös pyynnön esittäjiä. Otokseen valittujen unionin tuottajien osuus unionin kokonaistuotannosta oli yli 30 prosenttia, ja otokseen sisältyi tuottajia sekä OEM- että AM-markkinoilta. Komissio kehotti asianomaisia osapuolia esittämään huomautuksia alustavasta otoksesta. Asetetussa määräajassa ei saatu huomautuksia, joten alustava otos vahvistettiin. Otoksen katsotaan edustavan unionin tuotannonalaa.

| (18) | Yksi osapuoli väitti, että unionin tuottajia koskeva anonymiteetti estäisi sitä käyttämästä menettelyllistä oikeuttaan esittää tehokkaasti huomautuksia alustavasta otoksesta. Kuten johdanto-osan 11 kappaleessa mainitaan, asiakkaiden tai kilpailijoiden vastatoimien riskin vuoksi unionin tuottajien anonymiteettiä koskeva pyyntö katsottiin perustelluksi. Kyseinen osapuoli ei esittänyt minkäänlaisia perusteita tai tietoja, jotka olisivat olleet ristiriidassa käytettävissä olevien tietojen kanssa, ja sen vuoksi tämä väite hylättiin. |
| --- | --- |

(18)

Yksi osapuoli väitti, että unionin tuottajia koskeva anonymiteetti estäisi sitä käyttämästä menettelyllistä oikeuttaan esittää tehokkaasti huomautuksia alustavasta otoksesta. Kuten johdanto-osan 11 kappaleessa mainitaan, asiakkaiden tai kilpailijoiden vastatoimien riskin vuoksi unionin tuottajien anonymiteettiä koskeva pyyntö katsottiin perustelluksi. Kyseinen osapuoli ei esittänyt minkäänlaisia perusteita tai tietoja, jotka olisivat olleet ristiriidassa käytettävissä olevien tietojen kanssa, ja sen vuoksi tämä väite hylättiin.

| (19) | Yksi otokseen valituista unionin tuottajista ilmoitti 27 päivänä tammikuuta 2016 komissiolle, ettei se enää voinut vastata kyselylomakkeeseen. Lopulliseen unionin tuottajien otokseen kuului näin ollen kuusi unionin tuottajaa. Niiden osuus unionin kokonaistuotannosta oli silti edelleen yli 30 prosenttia. Sen vuoksi lopullisen otoksen katsottiin edustavan unionin tuotannonalaa. |
| --- | --- |

(19)

Yksi otokseen valituista unionin tuottajista ilmoitti 27 päivänä tammikuuta 2016 komissiolle, ettei se enää voinut vastata kyselylomakkeeseen. Lopulliseen unionin tuottajien otokseen kuului näin ollen kuusi unionin tuottajaa. Niiden osuus unionin kokonaistuotannosta oli silti edelleen yli 30 prosenttia. Sen vuoksi lopullisen otoksen katsottiin edustavan unionin tuotannonalaa.

Etuyhteydettömien tuojien otanta, kyselylomakkeet ja yhteistyö

| (20) | Päättääkseen otannan tarpeellisuudesta ja valitakseen tarvittaessa otoksen komissio pyysi kaikkia etuyhteydettömiä tuojia toimittamaan vireillepanoilmoituksessa mainitut tiedot. |
| --- | --- |

(20)

Päättääkseen otannan tarpeellisuudesta ja valitakseen tarvittaessa otoksen komissio pyysi kaikkia etuyhteydettömiä tuojia toimittamaan vireillepanoilmoituksessa mainitut tiedot.

| (21) | Vireillepanovaiheessa otettiin yhteyttä kahdeksaankymmeneen tiedossa olevaan tuojaan/käyttäjään, ja niitä pyydettiin selittämään toimintaansa ja täyttämään tarvittaessa vireillepanoilmoituksen liitteenä oleva otantalomake. |
| --- | --- |

(21)

Vireillepanovaiheessa otettiin yhteyttä kahdeksaankymmeneen tiedossa olevaan tuojaan/käyttäjään, ja niitä pyydettiin selittämään toimintaansa ja täyttämään tarvittaessa vireillepanoilmoituksen liitteenä oleva otantalomake.

| (22) | Otantalomakkeeseen vastasi yksitoista yritystä. Kuusi niistä ilmoitti tuovansa alumiinipyöriä Kiinasta ja jälleenmyyvänsä niitä unionissa. Niitä pidettiin sen vuoksi alustavasti etuyhteydettöminä tuojina. Koska yrityksiä oli niin vähän, otantaa ei pidetty perusteltuna. |
| --- | --- |

(22)

Otantalomakkeeseen vastasi yksitoista yritystä. Kuusi niistä ilmoitti tuovansa alumiinipyöriä Kiinasta ja jälleenmyyvänsä niitä unionissa. Niitä pidettiin sen vuoksi alustavasti etuyhteydettöminä tuojina. Koska yrityksiä oli niin vähän, otantaa ei pidetty perusteltuna.

Kyselylomakkeet ja tarkastuskäynnit

Kyselylomakkeet ja tarkastuskäynnit

| (23) | Komissio pyysi ja tarkisti kaikki tarpeellisiksi katsomansa tiedot sen määrittämiseksi, onko polkumyynnin ja vahingon jatkuminen tai toistuminen todennäköistä ja mikä on unionin edun mukaista. |
| --- | --- |

(23)

Komissio pyysi ja tarkisti kaikki tarpeellisiksi katsomansa tiedot sen määrittämiseksi, onko polkumyynnin ja vahingon jatkuminen tai toistuminen todennäköistä ja mikä on unionin edun mukaista.

| (24) | Komissio lähetti kyselylomakkeet kyseisille neljälle otokseen valitulle kiinalaiselle vientiä harjoittavalle tuottajalle/vientiä harjoittavien tuottajien ryhmälle, kahdelle vertailumaassa toimivalle tuottajalle, seitsemälle otokseen valitulle unionin tuottajalle, kuudelle otantamenettelyn aikana ilmoittautuneelle etuyhteydettömälle tuojalle, noin 70 käyttäjälle unionissa ja 28:lle raaka-aineita ja/tai laitteita unionissa unionin tuotannonalalle toimittavalle yritykselle. |
| --- | --- |

(24)

Komissio lähetti kyselylomakkeet kyseisille neljälle otokseen valitulle kiinalaiselle vientiä harjoittavalle tuottajalle/vientiä harjoittavien tuottajien ryhmälle, kahdelle vertailumaassa toimivalle tuottajalle, seitsemälle otokseen valitulle unionin tuottajalle, kuudelle otantamenettelyn aikana ilmoittautuneelle etuyhteydettömälle tuojalle, noin 70 käyttäjälle unionissa ja 28:lle raaka-aineita ja/tai laitteita unionissa unionin tuotannonalalle toimittavalle yritykselle.

| (25) | Kyselyvastaukset saatiin neljältä otokseen valitulta vientiä harjoittavalta tuottajalta/vientiä harjoittavien tuottajien ryhmältä, kahdelta vertailumaan tuottajalta, kuudelta otokseen valitulta unionin tuottajalta, neljältä etuyhteydettömältä tuojalta, kuudelta käyttäjältä ja kahdelta toimittajalta unionissa. |
| --- | --- |

(25)

Kyselyvastaukset saatiin neljältä otokseen valitulta vientiä harjoittavalta tuottajalta/vientiä harjoittavien tuottajien ryhmältä, kahdelta vertailumaan tuottajalta, kuudelta otokseen valitulta unionin tuottajalta, neljältä etuyhteydettömältä tuojalta, kuudelta käyttäjältä ja kahdelta toimittajalta unionissa.

| (26) | Komissio teki tarkastuskäyntejä seuraavien yritysten toimitiloihin:






  a) | Unionin tuottajat:






  — | Tarkastuskäyntejä tehtiin otokseen valittujen unionissa toimivien kuuden tuottajan (6) toimitiloihin. |
| --- | --- | --- | --- |

(26)

Komissio teki tarkastuskäyntejä seuraavien yritysten toimitiloihin:

a)

Unionin tuottajat:

—

Tarkastuskäyntejä tehtiin otokseen valittujen unionissa toimivien kuuden tuottajan (6) toimitiloihin.

6

| b) | Tuojat/käyttäjät:






  — | Inter Tyre Holland B.V., Moerdijk, Alankomaat |
| --- | --- | --- |

b)

Tuojat/käyttäjät:

—

Inter Tyre Holland B.V., Moerdijk, Alankomaat

| — | Bayerische Motoren Werke AG, München, Saksa |
| --- | --- |

—

Bayerische Motoren Werke AG, München, Saksa

| — | FCA ITALY S.p.A, Torino, Italia |
| --- | --- |

—

FCA ITALY S.p.A, Torino, Italia

| — | Opel Group GmbH, Ruesselsheim, Saksa |
| --- | --- |

—

Opel Group GmbH, Ruesselsheim, Saksa

| c) | Asianomaisen maan vientiä harjoittavat tuottajat:






  — | Baoding Lizhong (’Baoding’) -ryhmä, johon kuuluvat:






  — | Baoding Lizhong Wheel Manufacturing Co., Ltd, Baoding, Hebein maakunta, Kiina |
| --- | --- | --- | --- |

c)

Asianomaisen maan vientiä harjoittavat tuottajat:

—

Baoding Lizhong (’Baoding’) -ryhmä, johon kuuluvat:

—

Baoding Lizhong Wheel Manufacturing Co., Ltd, Baoding, Hebein maakunta, Kiina

| — | Tianjin Dicastal Wheel Manufacturing Co., Ltd, Tianjin, Kiina |
| --- | --- |

—

Tianjin Dicastal Wheel Manufacturing Co., Ltd, Tianjin, Kiina

| — | Dicastal (’Dicastal’) -ryhmä, johon kuuluvat:






  — | CITIC Dicastal Co., Ltd, Qinhuangdao, Hebein maakunta, Kiina |
| --- | --- | --- |

—

Dicastal (’Dicastal’) -ryhmä, johon kuuluvat:

—

CITIC Dicastal Co., Ltd, Qinhuangdao, Hebein maakunta, Kiina

| — | Dicastal Xinglong Wheel Co., Ltd, Qinhuangdao, Hebein maakunta, Kiina |
| --- | --- |

—

Dicastal Xinglong Wheel Co., Ltd, Qinhuangdao, Hebein maakunta, Kiina

| — | Wuxi Dicastal Wheel Manufacturing Co. Ltd, Wuxi, Jiangsun maakunta, Kiina |
| --- | --- |

—

Wuxi Dicastal Wheel Manufacturing Co. Ltd, Wuxi, Jiangsun maakunta, Kiina

| — | Kunshan Lioho Liufeng (’Lioho’) -ryhmä, johon kuuluvat:






  — | Kunshan Liufeng Machinery Industry Co., Ltd, Kunshan, Jiangsun maakunta, Kiina |
| --- | --- | --- |

—

Kunshan Lioho Liufeng (’Lioho’) -ryhmä, johon kuuluvat:

—

Kunshan Liufeng Machinery Industry Co., Ltd, Kunshan, Jiangsun maakunta, Kiina

| — | Liufeng Precision Machinery Co., Ltd, Kunshan, Jiangsun maakunta, Kiina |
| --- | --- |

—

Liufeng Precision Machinery Co., Ltd, Kunshan, Jiangsun maakunta, Kiina

| — | Zhejiang Wanfeng (’Wanfeng’) -ryhmä, johon kuuluvat:






  — | Zhejiang Wanfeng Auto Wheel Co. Ltd, Xinchang, Zhejiangin maakunta, Kiina |
| --- | --- | --- |

—

Zhejiang Wanfeng (’Wanfeng’) -ryhmä, johon kuuluvat:

—

Zhejiang Wanfeng Auto Wheel Co. Ltd, Xinchang, Zhejiangin maakunta, Kiina

| — | Ultra Wheel Ningbo Co. Ltd, Ningbo, Zhejiangin maakunta, Kiina. |
| --- | --- |

—

Ultra Wheel Ningbo Co. Ltd, Ningbo, Zhejiangin maakunta, Kiina.

| d) | Tuottajat markkinatalousmaassa






  — | Tarkastuskäyntejä tehtiin kahden yhteistyössä toimineen vertailumaan tuottajan toimitiloihin Turkissa. |
| --- | --- | --- |

d)

Tuottajat markkinatalousmaassa

—

Tarkastuskäyntejä tehtiin kahden yhteistyössä toimineen vertailumaan tuottajan toimitiloihin Turkissa.

B.   TARKASTELTAVANA OLEVA TUOTE JA SAMANKALTAINEN TUOTE

TARKASTELTAVANA OLEVA TUOTE JA SAMANKALTAINEN TUOTE

1.   Tarkasteltavana oleva tuote

Tarkasteltavana oleva tuote

| (27) | Tarkasteltavana oleva tuote on Kiinasta peräisin olevat, CN-nimikkeisiin 8701–8705 kuuluviin moottoriajoneuvoihin tarkoitetut alumiinista valmistetut pyörät, myös lisälaitteilla tai renkailla varustetut, jäljempänä ’tarkasteltavana oleva tuote’ tai ’alumiinipyörät’, jotka luokitellaan nykyisin CN-koodeihin ex 8708 70 10 ja ex 8708 70 50 (Taric-koodit 8708701010 ja 8708705010). |
| --- | --- |

(27)

Tarkasteltavana oleva tuote on Kiinasta peräisin olevat, CN-nimikkeisiin 8701–8705 kuuluviin moottoriajoneuvoihin tarkoitetut alumiinista valmistetut pyörät, myös lisälaitteilla tai renkailla varustetut, jäljempänä ’tarkasteltavana oleva tuote’ tai ’alumiinipyörät’, jotka luokitellaan nykyisin CN-koodeihin ex 8708 70 10 ja ex 8708 70 50 (Taric-koodit 8708701010 ja 8708705010).

| (28) | Tarkasteltavana olevaa tuotetta myydään unionissa kahden jakelukanavan eli OEM-segmentin ja jälkimarkkinasegmentin kautta. OEM-segmentillä autonvalmistajat järjestävät alumiinipyöriä koskevia tarjouskilpailuja ja osallistuvat usein tuotemerkkeihinsä liittyvien uusien pyörien kehitystyöhön. Sekä unionin tuottajat että kiinalaiset viejät voivat kilpailla samoissa tarjouskilpailuissa. Jälkimarkkinasegmentillä alumiinipyörien tuottajat yleensä suunnittelevat, kehittävät ja antavat tuotemerkkinsä alumiinipyörille, jotka sitten myydään esimerkiksi tukkumyyjille, vähittäismyyjille, tuunauspajoille ja autokorjaamoille. |
| --- | --- |

(28)

Tarkasteltavana olevaa tuotetta myydään unionissa kahden jakelukanavan eli OEM-segmentin ja jälkimarkkinasegmentin kautta. OEM-segmentillä autonvalmistajat järjestävät alumiinipyöriä koskevia tarjouskilpailuja ja osallistuvat usein tuotemerkkeihinsä liittyvien uusien pyörien kehitystyöhön. Sekä unionin tuottajat että kiinalaiset viejät voivat kilpailla samoissa tarjouskilpailuissa. Jälkimarkkinasegmentillä alumiinipyörien tuottajat yleensä suunnittelevat, kehittävät ja antavat tuotemerkkinsä alumiinipyörille, jotka sitten myydään esimerkiksi tukkumyyjille, vähittäismyyjille, tuunauspajoille ja autokorjaamoille.

| (29) | Alkuperäisen tutkimuksen tapaan todettiin, että vaikka OEM- ja jälkimarkkinasegmentin alumiinipyörillä on eri jakelukanavat, niillä on samat fyysiset ja tekniset ominaisuudet ja ne ovat keskenään vaihdettavissa. Ne katsotaan sen vuoksi yhdeksi ja samaksi tuotteeksi. |
| --- | --- |

(29)

Alkuperäisen tutkimuksen tapaan todettiin, että vaikka OEM- ja jälkimarkkinasegmentin alumiinipyörillä on eri jakelukanavat, niillä on samat fyysiset ja tekniset ominaisuudet ja ne ovat keskenään vaihdettavissa. Ne katsotaan sen vuoksi yhdeksi ja samaksi tuotteeksi.

2.   Samankaltainen tuote

Samankaltainen tuote

| (30) | Tarkasteltavana olevalla tuotteella sekä Kiinan kotimarkkinoilla ja vertailumaana toimineen Turkin kotimarkkinoilla tuotetuilla ja myydyillä alumiinipyörillä samoin kuin unionin tuotannonalan unionissa tuottamilla ja myymillä alumiinipyörillä havaittiin olevan samat fyysiset, kemialliset ja tekniset perusominaisuudet ja käyttötavat. |
| --- | --- |

(30)

Tarkasteltavana olevalla tuotteella sekä Kiinan kotimarkkinoilla ja vertailumaana toimineen Turkin kotimarkkinoilla tuotetuilla ja myydyillä alumiinipyörillä samoin kuin unionin tuotannonalan unionissa tuottamilla ja myymillä alumiinipyörillä havaittiin olevan samat fyysiset, kemialliset ja tekniset perusominaisuudet ja käyttötavat.

| (31) | Komissio katsoi sen vuoksi, että nämä tuotteet ovat perusasetuksen 1 artiklan 4 kohdassa tarkoitettuja samankaltaisia tuotteita. |
| --- | --- |

(31)

Komissio katsoi sen vuoksi, että nämä tuotteet ovat perusasetuksen 1 artiklan 4 kohdassa tarkoitettuja samankaltaisia tuotteita.

C.   POLKUMYYNNIN JATKUMISEN TAI TOISTUMISEN TODENNÄKÖISYYS

POLKUMYYNNIN JATKUMISEN TAI TOISTUMISEN TODENNÄKÖISYYS

| (32) | Komissio tutki ensin perusasetuksen 11 artiklan 2 kohdan mukaisesti, johtaisiko nykyisten toimenpiteiden voimassaolon päättyminen todennäköisesti Kiinasta tulevan polkumyynnin jatkumiseen tai toistumiseen. |
| --- | --- |

(32)

Komissio tutki ensin perusasetuksen 11 artiklan 2 kohdan mukaisesti, johtaisiko nykyisten toimenpiteiden voimassaolon päättyminen todennäköisesti Kiinasta tulevan polkumyynnin jatkumiseen tai toistumiseen.

1.   Kiinan toimiminen yhteistyössä

Kiinan toimiminen yhteistyössä

| (33) | Kaksikymmentäyksi yritystä/yritysryhmää toimitti vastauksen otantaa koskevaan lomakkeeseen. Yhteistyössä toimineiden yritysten osalta alumiinipyörien unioniin suuntautuneen ilmoitetun viennin määrä oli 1 601 591 yksikköä (17 473 tonnia) (7) tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla, mikä vastaa 72:ta prosenttia tarkasteltavana olevan tuotteen Kiinasta peräisin olevasta Eurostatin kirjaamasta kokonaistuonnista samana ajanjaksona. Yhteistyössä toimineiden yritysten/yritysryhmien ilmoitettu tuotantokapasiteetti oli yhteensä 91,8 miljoonaa yksikköä (1 001 538 miljoonaa tonnia), mikä on noin 43 prosenttia Kiinan arvioidusta kokonaistuotantokapasiteetista (noin 212 miljoonaa yksikköä). Lisätietoja Kiinan tuotantokapasiteetista on jäljempänä 3.1 jaksossa. |
| --- | --- |

(33)

Kaksikymmentäyksi yritystä/yritysryhmää toimitti vastauksen otantaa koskevaan lomakkeeseen. Yhteistyössä toimineiden yritysten osalta alumiinipyörien unioniin suuntautuneen ilmoitetun viennin määrä oli 1 601 591 yksikköä (17 473 tonnia) (7) tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla, mikä vastaa 72:ta prosenttia tarkasteltavana olevan tuotteen Kiinasta peräisin olevasta Eurostatin kirjaamasta kokonaistuonnista samana ajanjaksona. Yhteistyössä toimineiden yritysten/yritysryhmien ilmoitettu tuotantokapasiteetti oli yhteensä 91,8 miljoonaa yksikköä (1 001 538 miljoonaa tonnia), mikä on noin 43 prosenttia Kiinan arvioidusta kokonaistuotantokapasiteetista (noin 212 miljoonaa yksikköä). Lisätietoja Kiinan tuotantokapasiteetista on jäljempänä 3.1 jaksossa.

7

2.   Polkumyynti tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla

Polkumyynti tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla

a)   Vertailumaa

| (34) | Perusasetuksen 2 artiklan 7 kohdan a alakohdan mukaisesti normaaliarvo oli määritettävä kotimarkkinoilla maksettujen tai maksettavien hintojen tai asianmukaisessa kolmannessa maassa, joka on markkinatalousmaa, jäljempänä ’vertailumaa’, käytettävien hintojen laskennallisen arvon perusteella. |
| --- | --- |

(34)

Perusasetuksen 2 artiklan 7 kohdan a alakohdan mukaisesti normaaliarvo oli määritettävä kotimarkkinoilla maksettujen tai maksettavien hintojen tai asianmukaisessa kolmannessa maassa, joka on markkinatalousmaa, jäljempänä ’vertailumaa’, käytettävien hintojen laskennallisen arvon perusteella.

| (35) | Alkuperäisessä tutkimuksessa Kiinaa koskevan normaaliarvon määrittämiseksi käytettiin vertailumaana Turkkia. Vireillepanoilmoituksessa komissio ilmoitti asianomaisille osapuolille, että se aikoi käyttää vertailumaana Turkkia ja pyysi osapuolia esittämään huomautuksia. Vireillepanoilmoituksessa ilmoitettiin lisäksi, että tutkimuksessa tarkastellaan myös muita maita, erityisesti Thaimaata ja Indonesiaa. |
| --- | --- |

(35)

Alkuperäisessä tutkimuksessa Kiinaa koskevan normaaliarvon määrittämiseksi käytettiin vertailumaana Turkkia. Vireillepanoilmoituksessa komissio ilmoitti asianomaisille osapuolille, että se aikoi käyttää vertailumaana Turkkia ja pyysi osapuolia esittämään huomautuksia. Vireillepanoilmoituksessa ilmoitettiin lisäksi, että tutkimuksessa tarkastellaan myös muita maita, erityisesti Thaimaata ja Indonesiaa.

| (36) | Yksi asianomainen osapuoli toi esiin huolensa Turkin valitsemisesta vertailumaaksi, koska oletetaan, että Turkki on tehnyt kahdenväliset sopimukset eräiden Lähi-idän maiden kanssa, joista se voi sen vuoksi tuoda alumiinia tullitta, kun taas eurooppalaisten yritysten on maksettava alumiinin tuonnista 7 prosentin tulli. |
| --- | --- |

(36)

Yksi asianomainen osapuoli toi esiin huolensa Turkin valitsemisesta vertailumaaksi, koska oletetaan, että Turkki on tehnyt kahdenväliset sopimukset eräiden Lähi-idän maiden kanssa, joista se voi sen vuoksi tuoda alumiinia tullitta, kun taas eurooppalaisten yritysten on maksettava alumiinin tuonnista 7 prosentin tulli.

| (37) | Normaaliarvoa, joka määritetään kotimarkkinahintojen ja/tai vertailumaan tuottajien kustannusten perusteella, on verrattava Kiinan tuottajien vientihintoihin, eikä unionin tuotannonalan kustannuksiin. Sen vuoksi raaka-aineisiin sovellettavien tullien mahdollisilla eroilla vertailumaan ja Euroopan unionin välillä ei ole merkitystä. Joka tapauksessa komissio totesi, ettei alumiinin tuontitulleissa ole Turkin ja Kiinan välillä merkittäviä eroja. Sen vuoksi väite oli hylättävä. |
| --- | --- |

(37)

Normaaliarvoa, joka määritetään kotimarkkinahintojen ja/tai vertailumaan tuottajien kustannusten perusteella, on verrattava Kiinan tuottajien vientihintoihin, eikä unionin tuotannonalan kustannuksiin. Sen vuoksi raaka-aineisiin sovellettavien tullien mahdollisilla eroilla vertailumaan ja Euroopan unionin välillä ei ole merkitystä. Joka tapauksessa komissio totesi, ettei alumiinin tuontitulleissa ole Turkin ja Kiinan välillä merkittäviä eroja. Sen vuoksi väite oli hylättävä.

| (38) | Tutkiakseen kaikki mahdollisuudet soveltuvan vertailumaan valitsemiseksi komissio ilmoitti Indonesian, Korean, Malesian, Taiwanin, Thaimaan ja Turkin virallisille edustustoille (8) toimenpiteiden voimassaolon päättymistä koskevan tarkastelun vireillepanosta ja pyysi niitä ilmoittamaan komissiolle tiedossa olevat alumiinipyörien tuottajat kyseisissä maissa. Yhteistyötä koskevat pyynnöt lähetettiin kaikille näissä maissa tiedossa oleville tuottajille. Kahta turkkilaista vientiä harjoittavaa tuottajaa lukuun ottamatta yksikään tuottaja ei kuitenkaan tarjoutunut toimimaan yhteistyössä. |
| --- | --- |

(38)

Tutkiakseen kaikki mahdollisuudet soveltuvan vertailumaan valitsemiseksi komissio ilmoitti Indonesian, Korean, Malesian, Taiwanin, Thaimaan ja Turkin virallisille edustustoille (8) toimenpiteiden voimassaolon päättymistä koskevan tarkastelun vireillepanosta ja pyysi niitä ilmoittamaan komissiolle tiedossa olevat alumiinipyörien tuottajat kyseisissä maissa. Yhteistyötä koskevat pyynnöt lähetettiin kaikille näissä maissa tiedossa oleville tuottajille. Kahta turkkilaista vientiä harjoittavaa tuottajaa lukuun ottamatta yksikään tuottaja ei kuitenkaan tarjoutunut toimimaan yhteistyössä.

8

| (39) | Saatavilla olevien tietojen mukaan Turkilla oli mahdollisista vertailumaista toiseksi suurin alumiinipyörien tuotantomäärä ja Turkissa kilpailu kotimarkkinoilla oli riittäväntasoista (9). Kahden turkkilaisen yhteistyössä toimineen tuottajan tuotantomenetelmä oli samankaltainen kuin Kiinan vientiä harjoittavilla tuottajilla. Lisäksi niiden tuotevalikoima Turkin kotimarkkinoilla oli verrattavissa Kiinan vientiä harjoittavien tuottajien unioniin suuntautuvan myynnin tuotevalikoimaan. |
| --- | --- |

(39)

Saatavilla olevien tietojen mukaan Turkilla oli mahdollisista vertailumaista toiseksi suurin alumiinipyörien tuotantomäärä ja Turkissa kilpailu kotimarkkinoilla oli riittäväntasoista (9). Kahden turkkilaisen yhteistyössä toimineen tuottajan tuotantomenetelmä oli samankaltainen kuin Kiinan vientiä harjoittavilla tuottajilla. Lisäksi niiden tuotevalikoima Turkin kotimarkkinoilla oli verrattavissa Kiinan vientiä harjoittavien tuottajien unioniin suuntautuvan myynnin tuotevalikoimaan.

9

| (40) | Edellä esitetty huomioon ottaen ja koska muita huomautuksia ei esitetty, komissio katsoi, että Turkki on asianmukainen vertailumaa perusasetuksen 2 artiklan 7 kohdan a alakohdan mukaisesti. |
| --- | --- |

(40)

Edellä esitetty huomioon ottaen ja koska muita huomautuksia ei esitetty, komissio katsoi, että Turkki on asianmukainen vertailumaa perusasetuksen 2 artiklan 7 kohdan a alakohdan mukaisesti.

b)   Normaaliarvo

| (41) | Kahdelta vertailumaan yhteistyössä toimineelta tuottajalta saatuja tietoja käytettiin perustana normaaliarvon määrittämisessä. |
| --- | --- |

(41)

Kahdelta vertailumaan yhteistyössä toimineelta tuottajalta saatuja tietoja käytettiin perustana normaaliarvon määrittämisessä.

| (42) | Perusasetuksen 2 artiklan 2 kohdan mukaisesti komissio tutki ensin, oliko yhteistyössä toimineiden vertailumaan tuottajien samankaltaisen tuotteen kokonaismyynti riippumattomille asiakkaille kotimarkkinoilla edustavaa tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson aikana. Sitä varten niiden kokonaismyyntimääriä verrattiin kunkin otokseen kuuluvan kiinalaisen vientiä harjoittavan tuottajan unioniin viemään tarkasteltavana olevan tuotteen kokonaismäärään. Tämän perusteella komissio totesi, että samankaltaista tuotetta myytiin edustavia määriä Turkin kotimarkkinoilla. |
| --- | --- |

(42)

Perusasetuksen 2 artiklan 2 kohdan mukaisesti komissio tutki ensin, oliko yhteistyössä toimineiden vertailumaan tuottajien samankaltaisen tuotteen kokonaismyynti riippumattomille asiakkaille kotimarkkinoilla edustavaa tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson aikana. Sitä varten niiden kokonaismyyntimääriä verrattiin kunkin otokseen kuuluvan kiinalaisen vientiä harjoittavan tuottajan unioniin viemään tarkasteltavana olevan tuotteen kokonaismäärään. Tämän perusteella komissio totesi, että samankaltaista tuotetta myytiin edustavia määriä Turkin kotimarkkinoilla.

| (43) | Toiseksi komissio yksilöi vertailumaan tuottajien kotimarkkinoilla myymät tuotelajit, jotka olivat samanlaisia tai suoraan verrattavissa tuotelajeihin, joita otokseen valitut kiinalaiset vientiä harjoittavat tuottajat myivät vietäväksi unioniin. Komissio vertasi tuotelajikohtaisesti Turkin markkinoiden myyntimäärää kunkin otokseen valitun kiinalaisen vientiä harjoittavan tuottajan unioniin suuntautuvan viennin määriin. Tämä vertailu osoitti, että valtaosaa tuotelajeista myytiin edustavia määriä Turkissa (10). |
| --- | --- |

(43)

Toiseksi komissio yksilöi vertailumaan tuottajien kotimarkkinoilla myymät tuotelajit, jotka olivat samanlaisia tai suoraan verrattavissa tuotelajeihin, joita otokseen valitut kiinalaiset vientiä harjoittavat tuottajat myivät vietäväksi unioniin. Komissio vertasi tuotelajikohtaisesti Turkin markkinoiden myyntimäärää kunkin otokseen valitun kiinalaisen vientiä harjoittavan tuottajan unioniin suuntautuvan viennin määriin. Tämä vertailu osoitti, että valtaosaa tuotelajeista myytiin edustavia määriä Turkissa (10).

10

| (44) | Tämän jälkeen komissio tutki vertailumaan tuottajien osalta, voitiinko kunkin kotimarkkinoilla myydyn samankaltaisen tuotteen myynnin katsoa tapahtuneen perusasetuksen 2 artiklan 4 kohdan mukaisesti tavanomaisessa kaupankäynnissä. Normaaliarvo perustuu kunkin tuotelajin tosiasialliseen kotimarkkinahintaan riippumatta siitä, oliko myynti kannattavaa vai ei, jos vähintään määritettyjä tuotantokustannuksia vastaavilla nettomyyntihinnoilla tapahtuneen myynnin osuus oli yli 80 prosenttia kyseisen tuotelajin kokonaismyyntimäärästä ja kun kyseisen tuotelajin painotettu keskimääräinen myyntihinta oli vähintään tuotantokustannusten tasoinen. Testi osoitti, että käytännöllisesti katsoen kaikki myynti oli kannattavaa lukuun ottamatta kuutta tuotelajia, joiden osuus oli alle 0,01 prosenttia turkkilaisen kokonaismyynnin määrästä. |
| --- | --- |

(44)

Tämän jälkeen komissio tutki vertailumaan tuottajien osalta, voitiinko kunkin kotimarkkinoilla myydyn samankaltaisen tuotteen myynnin katsoa tapahtuneen perusasetuksen 2 artiklan 4 kohdan mukaisesti tavanomaisessa kaupankäynnissä. Normaaliarvo perustuu kunkin tuotelajin tosiasialliseen kotimarkkinahintaan riippumatta siitä, oliko myynti kannattavaa vai ei, jos vähintään määritettyjä tuotantokustannuksia vastaavilla nettomyyntihinnoilla tapahtuneen myynnin osuus oli yli 80 prosenttia kyseisen tuotelajin kokonaismyyntimäärästä ja kun kyseisen tuotelajin painotettu keskimääräinen myyntihinta oli vähintään tuotantokustannusten tasoinen. Testi osoitti, että käytännöllisesti katsoen kaikki myynti oli kannattavaa lukuun ottamatta kuutta tuotelajia, joiden osuus oli alle 0,01 prosenttia turkkilaisen kokonaismyynnin määrästä.

| (45) | Lopuksi komissio yksilöi Kiinasta unioniin viedyt tuotelajit, joita ei myyty Turkin kotimarkkinoilla, ja määritti laskennallisen normaaliarvon perusasetuksen 2 artiklan 3 ja 6 kohdan perusteella. Näiden tuotelajien laskennallisen normaaliarvon muodostamiseksi komissio käytti vertailumaan tuottajan tuottamien, läheisimmin tätä tuotetta muistuttavien tuotelajien keskimääräisiä tuotantokustannuksia, joihin lisättiin kohtuulliset myynti-, hallinto- ja yleiskustannukset ja voitto, jotka vastasivat vertailumaan tuottajien samankaltaisen tuotteen myynnistä kotimarkkinoilla saamia painotettuja keskimääräisiä määriä tavanomaisessa kaupankäynnissä tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson aikana. |
| --- | --- |

(45)

Lopuksi komissio yksilöi Kiinasta unioniin viedyt tuotelajit, joita ei myyty Turkin kotimarkkinoilla, ja määritti laskennallisen normaaliarvon perusasetuksen 2 artiklan 3 ja 6 kohdan perusteella. Näiden tuotelajien laskennallisen normaaliarvon muodostamiseksi komissio käytti vertailumaan tuottajan tuottamien, läheisimmin tätä tuotetta muistuttavien tuotelajien keskimääräisiä tuotantokustannuksia, joihin lisättiin kohtuulliset myynti-, hallinto- ja yleiskustannukset ja voitto, jotka vastasivat vertailumaan tuottajien samankaltaisen tuotteen myynnistä kotimarkkinoilla saamia painotettuja keskimääräisiä määriä tavanomaisessa kaupankäynnissä tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson aikana.

c)   Vientihinta

| (46) | Otokseen valitut neljä vientiä harjoittavien tuottajien ryhmää harjoittivat vientiä unioniin joko suoraan riippumattomille asiakkaille tai kauppiaina toimivien etuyhteydessä olevien yritysten kautta. |
| --- | --- |

(46)

Otokseen valitut neljä vientiä harjoittavien tuottajien ryhmää harjoittivat vientiä unioniin joko suoraan riippumattomille asiakkaille tai kauppiaina toimivien etuyhteydessä olevien yritysten kautta.

| (47) | Jos vientiä harjoittavat tuottajat (11) veivät tarkasteltavana olevaa tuotetta suoraan riippumattomille asiakkaille unionissa, vientihinta oli perusasetuksen 2 artiklan 8 kohdan mukaisesti unioniin vietäväksi myydystä tuotteesta tosiasiallisesti maksettu tai maksettava hinta. |
| --- | --- |

(47)

Jos vientiä harjoittavat tuottajat (11) veivät tarkasteltavana olevaa tuotetta suoraan riippumattomille asiakkaille unionissa, vientihinta oli perusasetuksen 2 artiklan 8 kohdan mukaisesti unioniin vietäväksi myydystä tuotteesta tosiasiallisesti maksettu tai maksettava hinta.

11

| (48) | Jos vientiä harjoittavat tuottajat veivät tarkasteltavana olevaa tuotetta unioniin etuyhteydessä olevien yritysten kautta (12), vientihinta muodostettiin perusasetuksen 2 artiklan 9 kohdan mukaisesti laskennallisesti sen hinnan perusteella, jolla maahantuodut tuotteet jälleenmyydään ensimmäisen kerran riippumattomalle ostajalle. Näin ollen hintaan tehtiin oikaisuja vähentämällä etuyhteydessä olevan kauppiaan myynti-, hallinto- ja yleiskustannukset sekä kohtuullinen voittomarginaali. |
| --- | --- |

(48)

Jos vientiä harjoittavat tuottajat veivät tarkasteltavana olevaa tuotetta unioniin etuyhteydessä olevien yritysten kautta (12), vientihinta muodostettiin perusasetuksen 2 artiklan 9 kohdan mukaisesti laskennallisesti sen hinnan perusteella, jolla maahantuodut tuotteet jälleenmyydään ensimmäisen kerran riippumattomalle ostajalle. Näin ollen hintaan tehtiin oikaisuja vähentämällä etuyhteydessä olevan kauppiaan myynti-, hallinto- ja yleiskustannukset sekä kohtuullinen voittomarginaali.

12

d)   Vertailu

| (49) | Komissio vertaili normaaliarvoa ja otokseen valittujen vientiä harjoittavien tuottajien vientihintaa noudettuna lähettäjältä -tasolla. Jos se oli tarpeen tasapuolisen vertailun varmistamiseksi, komissio oikaisi normaaliarvoa ja/tai vientihintaa hintoihin ja hintojen vertailtavuuteen vaikuttavien erojen huomioon ottamiseksi perusasetuksen 2 artiklan 10 kohdan mukaisesti. |
| --- | --- |

(49)

Komissio vertaili normaaliarvoa ja otokseen valittujen vientiä harjoittavien tuottajien vientihintaa noudettuna lähettäjältä -tasolla. Jos se oli tarpeen tasapuolisen vertailun varmistamiseksi, komissio oikaisi normaaliarvoa ja/tai vientihintaa hintoihin ja hintojen vertailtavuuteen vaikuttavien erojen huomioon ottamiseksi perusasetuksen 2 artiklan 10 kohdan mukaisesti.

| (50) | Vertailumaan tuottajien kotimarkkinahintoihin tehtiin oikaisuja kotimaan kuljetuskustannusten sekä luotto-, käsittely- ja pakkauskustannusten ja palkkioiden huomioon ottamiseksi. Otokseen valittujen vientiä harjoittavien tuottajien vientihintoihin tehtiin oikaisuja kuljetus-, vakuutus-, käsittely- ja luottokustannusten, pankkimaksujen, pakkauskustannusten, tuontimaksujen, tullien ja palkkioiden huomioon ottamiseksi. |
| --- | --- |

(50)

Vertailumaan tuottajien kotimarkkinahintoihin tehtiin oikaisuja kotimaan kuljetuskustannusten sekä luotto-, käsittely- ja pakkauskustannusten ja palkkioiden huomioon ottamiseksi. Otokseen valittujen vientiä harjoittavien tuottajien vientihintoihin tehtiin oikaisuja kuljetus-, vakuutus-, käsittely- ja luottokustannusten, pankkimaksujen, pakkauskustannusten, tuontimaksujen, tullien ja palkkioiden huomioon ottamiseksi.

e)   Polkumyyntimarginaali

| (51) | Komissio vertasi samankaltaisen tuotteen kunkin tuotelajin painotettua keskimääräistä normaaliarvoa vertailumaassa kunkin otokseen valitun yhteistyössä toimineen ryhmän tarkasteltavana olevan tuotteen vastaavan tuotelajin keskimääräiseen vientihintaan perusasetuksen 2 artiklan 11 ja 12 kohdan mukaisesti. |
| --- | --- |

(51)

Komissio vertasi samankaltaisen tuotteen kunkin tuotelajin painotettua keskimääräistä normaaliarvoa vertailumaassa kunkin otokseen valitun yhteistyössä toimineen ryhmän tarkasteltavana olevan tuotteen vastaavan tuotelajin keskimääräiseen vientihintaan perusasetuksen 2 artiklan 11 ja 12 kohdan mukaisesti.

| (52) | Painotetut keskimääräiset polkumyyntimarginaalit ilmaistaan prosentteina CIF unionin rajalla tullaamattomana -hinnoista, ja ne ovat seuraavat:






  Yritys | Polkumyyntimarginaali (%) |
| --- | --- | --- |
| Baoding-ryhmä | 21,1 |
| Dicastal-ryhmä | 8,9 |
| Lioho-ryhmä | 25,9 |
| Wanfeng-ryhmä | 23,2 |

(52)

Painotetut keskimääräiset polkumyyntimarginaalit ilmaistaan prosentteina CIF unionin rajalla tullaamattomana -hinnoista, ja ne ovat seuraavat:

Yritys

Polkumyyntimarginaali (%)

Baoding-ryhmä

21,1

Dicastal-ryhmä

8,9

Lioho-ryhmä

25,9

Wanfeng-ryhmä

23,2

f)   Polkumyyntiä koskeva päätelmä tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla

| (53) | Komissio totesi, että kiinalaiset vientiä harjoittavat tuottajat (vaikkakin vähäisemmässä määrin kuin alkuperäisessä tutkimuksessa) jatkoivat alumiinipyörien vientiä unioniin polkumyyntihinnoin tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla. |
| --- | --- |

(53)

Komissio totesi, että kiinalaiset vientiä harjoittavat tuottajat (vaikkakin vähäisemmässä määrin kuin alkuperäisessä tutkimuksessa) jatkoivat alumiinipyörien vientiä unioniin polkumyyntihinnoin tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla.

3.   Näyttö polkumyynnin jatkumisen todennäköisyydestä

Näyttö polkumyynnin jatkumisen todennäköisyydestä

| (54) | Komissio tutki, onko polkumyynnin jatkuminen edelleen todennäköistä, jos toimenpiteiden annettaisiin raueta. Se tutki sitä varten tuotantokapasiteettia ja käyttämätöntä kapasiteettia Kiinassa, kiinalaisten viejien käyttäytymistä muilla markkinoilla, tilannetta Kiinan kotimarkkinoilla ja unionin markkinoiden houkuttelevuutta. |
| --- | --- |

(54)

Komissio tutki, onko polkumyynnin jatkuminen edelleen todennäköistä, jos toimenpiteiden annettaisiin raueta. Se tutki sitä varten tuotantokapasiteettia ja käyttämätöntä kapasiteettia Kiinassa, kiinalaisten viejien käyttäytymistä muilla markkinoilla, tilannetta Kiinan kotimarkkinoilla ja unionin markkinoiden houkuttelevuutta.

3.1   Tuotantokapasiteetti ja käyttämätön kapasiteetti Kiinassa

Tuotantokapasiteetti ja käyttämätön kapasiteetti Kiinassa

| (55) | Kiinan maailmanlaajuista autonpyöräteollisuutta koskevassa The Global China Automotive Wheel Industry Report 2012/2013 -raportissa arvioitiin, että alumiinipyöriä koskeva käytettävissä oleva kapasiteetti Kiinassa oli 180 miljoonaa yksikköä ja myynti ainoastaan 120 miljoonaa yksikköä, joten käyttämätön kapasiteetti olisi ollut 60 miljoonaa pyörää (13) vuoden 2012 lopussa. |
| --- | --- |

(55)

Kiinan maailmanlaajuista autonpyöräteollisuutta koskevassa The Global China Automotive Wheel Industry Report 2012/2013 -raportissa arvioitiin, että alumiinipyöriä koskeva käytettävissä oleva kapasiteetti Kiinassa oli 180 miljoonaa yksikköä ja myynti ainoastaan 120 miljoonaa yksikköä, joten käyttämätön kapasiteetti olisi ollut 60 miljoonaa pyörää (13) vuoden 2012 lopussa.

The Global China Automotive Wheel Industry Report 2012/2013

13

| (56) | Yhteistyössä toimineiden 21 kiinalaisen vientiä harjoittavan tuottajan ilmoitettu kokonaistuotantokapasiteetti oli 91 804 845 yksikköä ja niiden keskimääräinen ilmoitettu kapasiteetin käyttöaste 87 prosenttia, joten käyttämätöntä kapasiteettia oli noin 12 miljoonaa yksikköä. |
| --- | --- |

(56)

Yhteistyössä toimineiden 21 kiinalaisen vientiä harjoittavan tuottajan ilmoitettu kokonaistuotantokapasiteetti oli 91 804 845 yksikköä ja niiden keskimääräinen ilmoitettu kapasiteetin käyttöaste 87 prosenttia, joten käyttämätöntä kapasiteettia oli noin 12 miljoonaa yksikköä.

| (57) | Nämä luvut ovat kuitenkin vain osa Kiinan kokonaistuotantokapasiteetista ja käyttämättömästä kapasiteetista. Lisäksi tutkimuksessa yksilöitiin kyseisten 21:n yhteistyössä toimineen yrityksen lisäksi vähintään 67 (14) – mutta joidenkin lähteiden mukaan todennäköisesti muutama sata (15) – muuta Kiinassa toimivaa alumiinipyörien tuottajaa. Näistä komissio löysi 28 yrityksen tuotantokapasiteetista joitakin julkisesti saatavilla olevia tietoja (16). Lopuista 39 yrityksestä ei ole julkisesti saatavilla olevaa tietoa, mutta tutkimuksen havainnot viittaavat siihen, että niiden kapasiteetti on 300 000–6 miljoonaa yksikköä vuodessa (17). |
| --- | --- |

(57)

Nämä luvut ovat kuitenkin vain osa Kiinan kokonaistuotantokapasiteetista ja käyttämättömästä kapasiteetista. Lisäksi tutkimuksessa yksilöitiin kyseisten 21:n yhteistyössä toimineen yrityksen lisäksi vähintään 67 (14) – mutta joidenkin lähteiden mukaan todennäköisesti muutama sata (15) – muuta Kiinassa toimivaa alumiinipyörien tuottajaa. Näistä komissio löysi 28 yrityksen tuotantokapasiteetista joitakin julkisesti saatavilla olevia tietoja (16). Lopuista 39 yrityksestä ei ole julkisesti saatavilla olevaa tietoa, mutta tutkimuksen havainnot viittaavat siihen, että niiden kapasiteetti on 300 000–6 miljoonaa yksikköä vuodessa (17).

14

15

16

17

| (58) | Yhteistyössä toimineiden 21 yrityksen keskimääräinen tuotantokapasiteetti vuosittain oli yli 4,3 miljoonaa yksikköä. Niiden muiden 28 yrityksen, joista oli käytettävissä julkisesti saatavilla olevaa tietoa, keskimääräinen tuotantokapasiteetti oli 1,8 miljoonaa yksikköä vuodessa. Kun komissio sovelsi tätä keskimääräistä 1,8 miljoonan yksikön lukua jäljelle jääneisiin 39 yritykseen, saatiin lisätuotantokapasiteetiksi 121 miljoonaa yksikköä. Koska nämä yritykset eivät toimineet yhteistyössä tutkimuksessa, niiden käyttämätön kapasiteetti ei ole tiedossa. Komissio käytti parhaita käytettävissä olevia tietoja ja otti huomioon Global and China Automotive Wheel Industry Report 2012/2013 -raportissa (18) mainitun 70 prosentin kapasiteetin käyttöasteen ja sai käyttämättömäksi lisäkapasiteetiksi 36 miljoonaa. Kun 12 miljoonaa ja 36 miljoonaa yksikköä laskettiin yhteen, komissio totesi, että Kiinan alumiinipyörien tuotannossa on vuosittain käyttämätöntä kapasiteettia vähintään 48 miljoonaa yksikköä. |
| --- | --- |

(58)

Yhteistyössä toimineiden 21 yrityksen keskimääräinen tuotantokapasiteetti vuosittain oli yli 4,3 miljoonaa yksikköä. Niiden muiden 28 yrityksen, joista oli käytettävissä julkisesti saatavilla olevaa tietoa, keskimääräinen tuotantokapasiteetti oli 1,8 miljoonaa yksikköä vuodessa. Kun komissio sovelsi tätä keskimääräistä 1,8 miljoonan yksikön lukua jäljelle jääneisiin 39 yritykseen, saatiin lisätuotantokapasiteetiksi 121 miljoonaa yksikköä. Koska nämä yritykset eivät toimineet yhteistyössä tutkimuksessa, niiden käyttämätön kapasiteetti ei ole tiedossa. Komissio käytti parhaita käytettävissä olevia tietoja ja otti huomioon Global and China Automotive Wheel Industry Report 2012/2013 -raportissa (18) mainitun 70 prosentin kapasiteetin käyttöasteen ja sai käyttämättömäksi lisäkapasiteetiksi 36 miljoonaa. Kun 12 miljoonaa ja 36 miljoonaa yksikköä laskettiin yhteen, komissio totesi, että Kiinan alumiinipyörien tuotannossa on vuosittain käyttämätöntä kapasiteettia vähintään 48 miljoonaa yksikköä.

18

| (59) | Eräs asianomainen osapuoli väitti, että Kiinan koko tuotantokapasiteetti on käytössä. Osapuolet viittasivat huomautuksissaan kolmen otokseen valitun vientiä harjoittavan tuottajan ryhmän antamiin kyselylomakevastauksiin sekä CCCME:n esitykseen. Asianomaisten osapuolten mukaan ne osoittavat, että Kiinassa ei ole vapaata kapasiteettia. |
| --- | --- |

(59)

Eräs asianomainen osapuoli väitti, että Kiinan koko tuotantokapasiteetti on käytössä. Osapuolet viittasivat huomautuksissaan kolmen otokseen valitun vientiä harjoittavan tuottajan ryhmän antamiin kyselylomakevastauksiin sekä CCCME:n esitykseen. Asianomaisten osapuolten mukaan ne osoittavat, että Kiinassa ei ole vapaata kapasiteettia.

| (60) | Tähän väitteeseen voidaan vastata toteamalla, että kyselyvastaukset (sellaisina kuin ne olivat tarkistuksen jälkeen muutettuina) otettiin asianmukaisesti huomioon määritettäessä saatavilla olevaa käyttämätöntä kapasiteettia. Kuten edellä johdanto-osan (57) kappaleessa selitetään, otokseen valittujen ryhmien tiedot edustavat kuitenkin vain osaa maanlaajuisesta tuotantokapasiteetista. Koko Kiinan kokonaistuotantokapasiteetti ja kapasiteetin käyttöaste määritettiin sen vuoksi saatavilla olevien tietojen perusteella kuten edellä johdanto-osan (57) kappaleessa kuvataan. CCCME:n esityksessä mainittuja lukuja ei ole perusteltu, vaan lähteenä mainitaan ainoastaan Kiinan autonvalmistajien liitto (China Association of Automobile Manufacturers) ilman minkäänlaista viittausta julkisesti saatavilla oleviin tietoihin. Tämän vuoksi väite hylättiin. |
| --- | --- |

(60)

Tähän väitteeseen voidaan vastata toteamalla, että kyselyvastaukset (sellaisina kuin ne olivat tarkistuksen jälkeen muutettuina) otettiin asianmukaisesti huomioon määritettäessä saatavilla olevaa käyttämätöntä kapasiteettia. Kuten edellä johdanto-osan (57) kappaleessa selitetään, otokseen valittujen ryhmien tiedot edustavat kuitenkin vain osaa maanlaajuisesta tuotantokapasiteetista. Koko Kiinan kokonaistuotantokapasiteetti ja kapasiteetin käyttöaste määritettiin sen vuoksi saatavilla olevien tietojen perusteella kuten edellä johdanto-osan (57) kappaleessa kuvataan. CCCME:n esityksessä mainittuja lukuja ei ole perusteltu, vaan lähteenä mainitaan ainoastaan Kiinan autonvalmistajien liitto (China Association of Automobile Manufacturers) ilman minkäänlaista viittausta julkisesti saatavilla oleviin tietoihin. Tämän vuoksi väite hylättiin.

| (61) | Päätelmistä ilmoittamisen jälkeen sama asianomainen osapuoli väitti, että komissio yliarvioi selvästi alumiinipyörien tuotantokapasiteetin Kiinassa ja samalla aliarvioi käyttöasteet. Asianomainen osapuoli vetosi erityisesti siihen, että suuri osa kiinalaisesta tuotannonalasta toimi yhteistyössä ja että yhteistyössä toimineisiin vientiä harjoittaviin tuottajiin sovellettiin otantaa, ja väitti, että komission olisi pitänyt käyttää ainoastaan yhteistyössä toimineiden vientiä harjoittavien tuottajien ja CCCME:n toimittamia tietoja määrittäessään tuotantomääriä ja käyttämätöntä kapasiteettia Kiinassa. Lisäksi komission olisi pitänyt ekstrapoloida otokseen valittuihin yrityksiin liittyvät havainnot ja käyttää sen perusteella 99-prosenttista kapasiteetin käyttöastetta OEM-segmentillä ja 90-prosenttista kapasiteetin käyttöastetta kiinalaisten alumiinipyörien tuotannonalalla yleensä. Lisäksi toinen asianomainen osapuoli pyysi komissiota selventämään, miten se arvioi käyttämättömän kapasiteetin OEM-segmentin osalta. |
| --- | --- |

(61)

Päätelmistä ilmoittamisen jälkeen sama asianomainen osapuoli väitti, että komissio yliarvioi selvästi alumiinipyörien tuotantokapasiteetin Kiinassa ja samalla aliarvioi käyttöasteet. Asianomainen osapuoli vetosi erityisesti siihen, että suuri osa kiinalaisesta tuotannonalasta toimi yhteistyössä ja että yhteistyössä toimineisiin vientiä harjoittaviin tuottajiin sovellettiin otantaa, ja väitti, että komission olisi pitänyt käyttää ainoastaan yhteistyössä toimineiden vientiä harjoittavien tuottajien ja CCCME:n toimittamia tietoja määrittäessään tuotantomääriä ja käyttämätöntä kapasiteettia Kiinassa. Lisäksi komission olisi pitänyt ekstrapoloida otokseen valittuihin yrityksiin liittyvät havainnot ja käyttää sen perusteella 99-prosenttista kapasiteetin käyttöastetta OEM-segmentillä ja 90-prosenttista kapasiteetin käyttöastetta kiinalaisten alumiinipyörien tuotannonalalla yleensä. Lisäksi toinen asianomainen osapuoli pyysi komissiota selventämään, miten se arvioi käyttämättömän kapasiteetin OEM-segmentin osalta.

| (62) | Yksi asianomainen osapuoli väitti lisäksi, että määrittäessään maanlaajuista alumiinipyörien tuotantoa Kiinassa komission olisi pitänyt käyttää CCCME:n toimittamia tietoja (175 miljoonaa yksikköä), jotka ovat samansuuntaisia kuin johdanto-osan 55 kappaleessa tarkoitetussa tuotannonalan raportissa arvioidut tiedot (180 miljoonaa yksikköä). Asianomainen osapuoli väitti myös, ettei komissio ole koskaan pyytänyt CCCME:ltä lisäselvityksiä tiedoista, joita se on toimittanut tuotantokapasiteetista ja sen käyttöasteista. |
| --- | --- |

(62)

Yksi asianomainen osapuoli väitti lisäksi, että määrittäessään maanlaajuista alumiinipyörien tuotantoa Kiinassa komission olisi pitänyt käyttää CCCME:n toimittamia tietoja (175 miljoonaa yksikköä), jotka ovat samansuuntaisia kuin johdanto-osan 55 kappaleessa tarkoitetussa tuotannonalan raportissa arvioidut tiedot (180 miljoonaa yksikköä). Asianomainen osapuoli väitti myös, ettei komissio ole koskaan pyytänyt CCCME:ltä lisäselvityksiä tiedoista, joita se on toimittanut tuotantokapasiteetista ja sen käyttöasteista.

| (63) | Sama asianomainen osapuoli väitti edelleen, etteivät julkisesti saatavilla olevat kapasiteettia koskevat tiedot ole luotettavia komission yksilöimien yhteistyöstä kieltäytyneiden yritysten osalta. Lisäksi asianomainen osapuoli vastusti periaatetta, jonka mukaan niiden yhteistyöstä kieltäytyneiden yritysten, joista ei ole saatavilla tietoja, kapasiteetin oletetaan olevan 1,8 miljoonaa yksikköä. Lopuksi asianomainen osapuoli väitti myös, ettei 70 prosentin suuruisella kapasiteetin käyttöasteella, jota niiden vapaan kapasiteetin arvioinnissa käytettiin, ole perusteita ja että se on liian laaja ollakseen unionin markkinoiden kannalta merkityksellinen. |
| --- | --- |

(63)

Sama asianomainen osapuoli väitti edelleen, etteivät julkisesti saatavilla olevat kapasiteettia koskevat tiedot ole luotettavia komission yksilöimien yhteistyöstä kieltäytyneiden yritysten osalta. Lisäksi asianomainen osapuoli vastusti periaatetta, jonka mukaan niiden yhteistyöstä kieltäytyneiden yritysten, joista ei ole saatavilla tietoja, kapasiteetin oletetaan olevan 1,8 miljoonaa yksikköä. Lopuksi asianomainen osapuoli väitti myös, ettei 70 prosentin suuruisella kapasiteetin käyttöasteella, jota niiden vapaan kapasiteetin arvioinnissa käytettiin, ole perusteita ja että se on liian laaja ollakseen unionin markkinoiden kannalta merkityksellinen.

| (64) | Komissio totesi näihin väitteisiin antamassaan vastauksessa, että se luottaa otokseen valittuja vientiä harjoittavia tuottajia koskeviin tarkastettuihin tietoihin sekä yhteistyössä toimineiden yritysten ilmoittamiin tietoihin. Kuten edellä johdanto-osan (56) kappaleessa todetaan, komissio laski yhteistyössä toimineiden yritysten käyttämättömän kapasiteetin niiden toimittamien tietojen perusteella ja sai käyttämättömäksi kapasiteetiksi 12 miljoonaa yksikköä ja kapasiteetin käyttöasteeksi 87 prosenttia (19). Samalla tavalla käytettiin yhteistyössä toimineiden yritysten ilmoitettua tuotantomäärää, joka oli 91 804 845 yksikköä. |
| --- | --- |

(64)

Komissio totesi näihin väitteisiin antamassaan vastauksessa, että se luottaa otokseen valittuja vientiä harjoittavia tuottajia koskeviin tarkastettuihin tietoihin sekä yhteistyössä toimineiden yritysten ilmoittamiin tietoihin. Kuten edellä johdanto-osan (56) kappaleessa todetaan, komissio laski yhteistyössä toimineiden yritysten käyttämättömän kapasiteetin niiden toimittamien tietojen perusteella ja sai käyttämättömäksi kapasiteetiksi 12 miljoonaa yksikköä ja kapasiteetin käyttöasteeksi 87 prosenttia (19). Samalla tavalla käytettiin yhteistyössä toimineiden yritysten ilmoitettua tuotantomäärää, joka oli 91 804 845 yksikköä.

19

| (65) | Samaan aikaan johdanto-osan 57 kappaleessa todetaan, että nämä luvut ovat vain osa kokonaistuotantokapasiteettia ja käyttämätöntä kapasiteettia Kiinassa. Kyseisten neljän otokseen valitun ryhmän yhdistetty tuotantomäärä on vain 33 prosenttia arvioidusta kokonaistuotantomäärästä Kiinassa (20). Sen vuoksi komission oli kokonaiskuvan saamiseksi tarkasteltava koko Kiinaa koskevia saatavilla olevia tietoja. Tältä osin on huomattava, että vastoin asianomaisen osapuolen väitettä CCCME:lle ilmoitettiin, että sen ilmoittamia Kiinan tuotantokapasiteettia ja kapasiteetin käyttöastetta koskevia tietoja ei voitaisi ottaa huomioon, koska niiden tukena ei ollut minkäänlaista näyttöä. CCCME:lle annettiin mahdollisuus toimittaa asiaa tukevaa näyttöä, mitä se ei kuitenkaan tehnyt. Sen vuoksi päätelmä, jonka mukaan CCCME:n toimittamia tietoja Kiinan tuotantokapasiteetista ja kapasiteetin käyttöasteesta ei voida käyttää, jää voimaan. |
| --- | --- |

(65)

Samaan aikaan johdanto-osan 57 kappaleessa todetaan, että nämä luvut ovat vain osa kokonaistuotantokapasiteettia ja käyttämätöntä kapasiteettia Kiinassa. Kyseisten neljän otokseen valitun ryhmän yhdistetty tuotantomäärä on vain 33 prosenttia arvioidusta kokonaistuotantomäärästä Kiinassa (20). Sen vuoksi komission oli kokonaiskuvan saamiseksi tarkasteltava koko Kiinaa koskevia saatavilla olevia tietoja. Tältä osin on huomattava, että vastoin asianomaisen osapuolen väitettä CCCME:lle ilmoitettiin, että sen ilmoittamia Kiinan tuotantokapasiteettia ja kapasiteetin käyttöastetta koskevia tietoja ei voitaisi ottaa huomioon, koska niiden tukena ei ollut minkäänlaista näyttöä. CCCME:lle annettiin mahdollisuus toimittaa asiaa tukevaa näyttöä, mitä se ei kuitenkaan tehnyt. Sen vuoksi päätelmä, jonka mukaan CCCME:n toimittamia tietoja Kiinan tuotantokapasiteetista ja kapasiteetin käyttöasteesta ei voida käyttää, jää voimaan.

20

| (66) | Vaatimusta käyttää kyseisten neljän otokseen valitun ryhmän kapasiteetin käyttöasteita lukuisten yhteistyöstä kieltäytyneiden yritysten puolesta ei myöskään voida hyväksyä. Ensiksikin on kohtuullista olettaa, että suurempien tuottajaryhmien (joista otos koostuu) kapasiteetin käyttöasteet ovat huomattavasti suuremmat kuin pienempien tuottajien, joista suurin osa yhteistyöstä kieltäytyneistä yrityksistä koostuu (21). Toiseksi, neljän otokseen valitun ryhmän vuonna 2012 todetut kapasiteetin käyttöasteet (89 prosenttia) olivat selvästi suuremmat kuin Global and China Automotive Wheel Industry Report 2012/2013 -raportissa saman ajankohdan osalta esitetty koko maata koskeva arvio (70 prosenttia). Näiden kahden luvun välinen ero osoittaa, että kyseisten neljän otokseen valitun ryhmän tietojen ei voida katsoa edustavan koko Kiinaa, vaikka ne hyväksytään ja niitä voidaankin käyttää kyseisiä yrityksiä koskevissa päätelmissä. |
| --- | --- |

(66)

Vaatimusta käyttää kyseisten neljän otokseen valitun ryhmän kapasiteetin käyttöasteita lukuisten yhteistyöstä kieltäytyneiden yritysten puolesta ei myöskään voida hyväksyä. Ensiksikin on kohtuullista olettaa, että suurempien tuottajaryhmien (joista otos koostuu) kapasiteetin käyttöasteet ovat huomattavasti suuremmat kuin pienempien tuottajien, joista suurin osa yhteistyöstä kieltäytyneistä yrityksistä koostuu (21). Toiseksi, neljän otokseen valitun ryhmän vuonna 2012 todetut kapasiteetin käyttöasteet (89 prosenttia) olivat selvästi suuremmat kuin Global and China Automotive Wheel Industry Report 2012/2013 -raportissa saman ajankohdan osalta esitetty koko maata koskeva arvio (70 prosenttia). Näiden kahden luvun välinen ero osoittaa, että kyseisten neljän otokseen valitun ryhmän tietojen ei voida katsoa edustavan koko Kiinaa, vaikka ne hyväksytään ja niitä voidaankin käyttää kyseisiä yrityksiä koskevissa päätelmissä.

21

| (67) | Vastauksena johdanto-osan 61 kappaleessa esitettyyn pyyntöön, komissio selventää, ettei tuotantokapasiteettia ja kapasiteetin käyttöasteita voida määrittää erikseen OEM-segmentille ja jälkimarkkinasegmentille. OEM- ja jälkimarkkinasegmentin pyörien tuottajat ovat usein samoja ja pyöriä myös tuotetaan samoilla koneilla ja laitteilla, joten niitä koskevien lukujen erottaminen toisistaan on mahdotonta. Tämä on vahvistettu myös alkuperäisessä tutkimuksessa, jossa sekä tuotantokapasiteetti että kapasiteetin käyttöaste määritettiin erottamatta näitä kahta segmenttiä (22). |
| --- | --- |

(67)

Vastauksena johdanto-osan 61 kappaleessa esitettyyn pyyntöön, komissio selventää, ettei tuotantokapasiteettia ja kapasiteetin käyttöasteita voida määrittää erikseen OEM-segmentille ja jälkimarkkinasegmentille. OEM- ja jälkimarkkinasegmentin pyörien tuottajat ovat usein samoja ja pyöriä myös tuotetaan samoilla koneilla ja laitteilla, joten niitä koskevien lukujen erottaminen toisistaan on mahdotonta. Tämä on vahvistettu myös alkuperäisessä tutkimuksessa, jossa sekä tuotantokapasiteetti että kapasiteetin käyttöaste määritettiin erottamatta näitä kahta segmenttiä (22).

22

| (68) | Komissio analysoi huolellisesti yksilöityjen yhteistyöstä kieltäytyneiden yritysten kapasiteetista julkisesti saatavilla olevia tietoja koskevat väitteet ja niiden tueksi toimitetun näytön. Analyysin tuloksena asianomaisen osapuolen väite hyväksyttiin 11 yrityksen (23) osalta. Näin ollen niiden 31 yrityksen, joista julkisesti saatavilla olevaa tietoa on käytettävissä, keskimääräinen vuotuinen tuotantokapasiteetti on 1,67 miljoonaa yksikköä. Kun tämä keskiarvo ekstrapoloitiin jäljellä oleviin 28 yritykseen, yksilöityjen yhteistyöstä kieltäytyneiden yritysten arvioiduksi kokonaiskapasiteetiksi saatiin 98,4 miljoonaan yksikköä. Kun tämä lisätään yhteistyössä toimineiden yritysten tuotantokapasiteettiin (91,8 miljoonaa), Kiinan vuosituotanto on vähintään 190 miljoonaa yksikköä. Yhteenveto tuloksista esitetään jäljempänä olevassa taulukossa:

  Taulukko 1









  Yritystyyppi | Asianomaisten yritysten lukumäärä | Tuotantokapasiteetti (yksikköä) | Käyttämätön kapasiteetti (yksikköä) |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Kaikki yhteistyössä toimineet yritykset | 21 | 91 804 845 | 12 355 052 |
| (joista valittiin otokseen) | 4 | 62 589 289 |
| Yksilöidyt yhteistyöhön osallistumattomat yritykset, joista oli julkisesti saatavilla olevia kapasiteettia koskevia tietoja | 31 | 51 700 000 | 15 510 000 |
| Yksilöidyt yhteistyöhön osallistumattomat yritykset, joista ei ole julkisesti saatavilla olevia kapasiteettia koskevia tietoja | 28 | 46 696 776 | 14 009 033 |
| Yhteensä | | 190 201 621 | 41 874 085 |

(68)

Komissio analysoi huolellisesti yksilöityjen yhteistyöstä kieltäytyneiden yritysten kapasiteetista julkisesti saatavilla olevia tietoja koskevat väitteet ja niiden tueksi toimitetun näytön. Analyysin tuloksena asianomaisen osapuolen väite hyväksyttiin 11 yrityksen (23) osalta. Näin ollen niiden 31 yrityksen, joista julkisesti saatavilla olevaa tietoa on käytettävissä, keskimääräinen vuotuinen tuotantokapasiteetti on 1,67 miljoonaa yksikköä. Kun tämä keskiarvo ekstrapoloitiin jäljellä oleviin 28 yritykseen, yksilöityjen yhteistyöstä kieltäytyneiden yritysten arvioiduksi kokonaiskapasiteetiksi saatiin 98,4 miljoonaan yksikköä. Kun tämä lisätään yhteistyössä toimineiden yritysten tuotantokapasiteettiin (91,8 miljoonaa), Kiinan vuosituotanto on vähintään 190 miljoonaa yksikköä. Yhteenveto tuloksista esitetään jäljempänä olevassa taulukossa:

23

Taulukko 1

Taulukko 1

Yritystyyppi

Asianomaisten yritysten lukumäärä

Tuotantokapasiteetti (yksikköä)

Käyttämätön kapasiteetti (yksikköä)

Kaikki yhteistyössä toimineet yritykset

21

91 804 845

12 355 052

(joista valittiin otokseen)

(joista valittiin otokseen)

4

4

62 589 289

62 589 289

Yksilöidyt yhteistyöhön osallistumattomat yritykset, joista oli julkisesti saatavilla olevia kapasiteettia koskevia tietoja

31

51 700 000

15 510 000

Yksilöidyt yhteistyöhön osallistumattomat yritykset, joista ei ole julkisesti saatavilla olevia kapasiteettia koskevia tietoja

28

46 696 776

14 009 033

Yhteensä

190 201 621

41 874 085

| (69) | On kuitenkin tärkeää huomata, ettei yhteistyöstä kieltäytyneiden yritysten luetteloa voida pitää tyhjentävänä. Kuten edellä johdanto-osan 57 kappaleessa mainitaan, julkisesti saatavilla olevien lähteiden mukaan vientiin suuntautuneita pyöriä tuottavia pk-yrityksiä on noin 110, mikä tarkoittaa sitä, että lisäksi on yrityksiä, jotka toimittavat pyöriä ainoastaan kotimarkkinoille. Jotkin niistä ovat kieltämättä pienimuotoisia tuottajia, joita on vaikea yksilöidä. Siitä huolimatta on selvää, että 190,2 miljoonaa yksikköä on vain pienin arvio tällä hetkellä Kiinassa olevasta vuotuisesta tuotantokapasiteetista. |
| --- | --- |

(69)

On kuitenkin tärkeää huomata, ettei yhteistyöstä kieltäytyneiden yritysten luetteloa voida pitää tyhjentävänä. Kuten edellä johdanto-osan 57 kappaleessa mainitaan, julkisesti saatavilla olevien lähteiden mukaan vientiin suuntautuneita pyöriä tuottavia pk-yrityksiä on noin 110, mikä tarkoittaa sitä, että lisäksi on yrityksiä, jotka toimittavat pyöriä ainoastaan kotimarkkinoille. Jotkin niistä ovat kieltämättä pienimuotoisia tuottajia, joita on vaikea yksilöidä. Siitä huolimatta on selvää, että 190,2 miljoonaa yksikköä on vain pienin arvio tällä hetkellä Kiinassa olevasta vuotuisesta tuotantokapasiteetista.

| (70) | Johdanto-osan 63 kappaleessa esitetystä toisesta väitteestä komissio toteaa, että asianomaisen osapuolen toimittamiin tietoihin perustuvan keskimääräisen tuotantotason muuttamisen vuoksi komission aikaisemmin käyttämän lähteen luotettavuutta koskeva huomautus on tarpeeton. Lisäksi on tärkeää todeta, että komissio noudatti varovaista lähestymistapaa ja sovelsi niiden yritysten todennäköisen tuotantokapasiteetin arvioinnissa, joista ei olut julkisesti saatavilla olevaa tietoa, 31 yrityksen osalta todettua keskimääräistä kapasiteettitasoa eikä ekstrapoloinut 21:n yhteistyössä toimineen yrityksen keskimääräistä tuotantokapasiteettia (4,3 miljoonaa) tai kyseisten neljän otokseen kuuluneen yrityksen tuotantokapasiteettia (yli 15 miljoonaa). |
| --- | --- |

(70)

Johdanto-osan 63 kappaleessa esitetystä toisesta väitteestä komissio toteaa, että asianomaisen osapuolen toimittamiin tietoihin perustuvan keskimääräisen tuotantotason muuttamisen vuoksi komission aikaisemmin käyttämän lähteen luotettavuutta koskeva huomautus on tarpeeton. Lisäksi on tärkeää todeta, että komissio noudatti varovaista lähestymistapaa ja sovelsi niiden yritysten todennäköisen tuotantokapasiteetin arvioinnissa, joista ei olut julkisesti saatavilla olevaa tietoa, 31 yrityksen osalta todettua keskimääräistä kapasiteettitasoa eikä ekstrapoloinut 21:n yhteistyössä toimineen yrityksen keskimääräistä tuotantokapasiteettia (4,3 miljoonaa) tai kyseisten neljän otokseen kuuluneen yrityksen tuotantokapasiteettia (yli 15 miljoonaa).

| (71) | Lopuksi voidaan todeta, että asianomaisen osapuolen huomautusta yhteistyöstä kieltäytyneitä yrityksiä koskevan 70 prosentin kapasiteetin käyttöastearvion luotettavuudesta on jo käsitelty edellä johdanto-osan 66 ja 67 kappaleessa. Lisäksi mitä tulee Global and China Automotive Industry Report 2012/2013 -raporttiin, jonka tietoihin kyseinen 70 prosentin käyttöaste perustuu, todetaan, että vaikka komission saatavilla ei olekaan koko raporttia, sen julkisesti saatavilla oleva tiivistelmä sisältää tarvittavat tiedot. Raportin on julkaissut ”Research in China” -niminen tutkimusorganisaatio (24). Osapuolen esittämä väite hylätään. |
| --- | --- |

(71)

Lopuksi voidaan todeta, että asianomaisen osapuolen huomautusta yhteistyöstä kieltäytyneitä yrityksiä koskevan 70 prosentin kapasiteetin käyttöastearvion luotettavuudesta on jo käsitelty edellä johdanto-osan 66 ja 67 kappaleessa. Lisäksi mitä tulee Global and China Automotive Industry Report 2012/2013 -raporttiin, jonka tietoihin kyseinen 70 prosentin käyttöaste perustuu, todetaan, että vaikka komission saatavilla ei olekaan koko raporttia, sen julkisesti saatavilla oleva tiivistelmä sisältää tarvittavat tiedot. Raportin on julkaissut ”Research in China” -niminen tutkimusorganisaatio (24). Osapuolen esittämä väite hylätään.

24

| (72) | Edellä johdanto-osan (58) kappaleessa esitetyn menetelmän mukaisesti arvioitu käyttämätön kapasiteetti Kiinassa on siis noin 42 miljoonaa yksikköä vuodessa. |
| --- | --- |

(72)

Edellä johdanto-osan (58) kappaleessa esitetyn menetelmän mukaisesti arvioitu käyttämätön kapasiteetti Kiinassa on siis noin 42 miljoonaa yksikköä vuodessa.

| (73) | Jos noudatetaan toista lähestymistapaa, arvioitu käyttämätön kapasiteetti on vieläkin suurempi. Kun kiinalaisen tuotannon arvioidusta kokonaismäärästä (190 miljoonaa (25)) tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla vähennetään kotimarkkinamyynnin arvioitu määrä vuonna 2015 (noin 57 miljoonaa yksikköä (26)) ja maailmanlaajuinen vienti Kiinasta (arviolta 73,5 miljoonaa yksikköä (27)) tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla, jää noin 60 miljoonaa yksikköä käyttämätöntä kapasiteettia ja varastoja (28). |
| --- | --- |

(73)

Jos noudatetaan toista lähestymistapaa, arvioitu käyttämätön kapasiteetti on vieläkin suurempi. Kun kiinalaisen tuotannon arvioidusta kokonaismäärästä (190 miljoonaa (25)) tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla vähennetään kotimarkkinamyynnin arvioitu määrä vuonna 2015 (noin 57 miljoonaa yksikköä (26)) ja maailmanlaajuinen vienti Kiinasta (arviolta 73,5 miljoonaa yksikköä (27)) tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla, jää noin 60 miljoonaa yksikköä käyttämätöntä kapasiteettia ja varastoja (28).

25

26

27

28

| (74) | Koska muita huomautuksia ei esitetty, komissio päätteli, että Kiinan vuosittainen käyttämätön kapasiteetti sijoittuu 42–60 miljoonan yksikön välille. Jopa alempi arvio vastaa 84 prosenttia koko unionin tuotannosta (50,5 miljoonaa yksikköä tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson aikana) ja on 60 prosenttia unionin kulutuksesta (70 miljoonaa tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla), mitä pidetään merkittävänä. |
| --- | --- |

(74)

Koska muita huomautuksia ei esitetty, komissio päätteli, että Kiinan vuosittainen käyttämätön kapasiteetti sijoittuu 42–60 miljoonan yksikön välille. Jopa alempi arvio vastaa 84 prosenttia koko unionin tuotannosta (50,5 miljoonaa yksikköä tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson aikana) ja on 60 prosenttia unionin kulutuksesta (70 miljoonaa tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla), mitä pidetään merkittävänä.

3.2   Kiinan myynti kolmansiin maihin ja unionin markkinoiden houkuttelevuus

Kiinan myynti kolmansiin maihin ja unionin markkinoiden houkuttelevuus

| (75) | Kiinasta viedään merkittäviä määriä alumiinipyöriä muihin kolmansiin maihin kuin unioniin, erityisesti Yhdysvaltoihin, Japaniin, Meksikoon, Kanadaan ja Intiaan (29). Sama koskee neljää yhteistyössä toiminutta ryhmää. Niiden vientimäärät kyseisille markkinoille kattavat lähes 89 prosenttia niiden kaikesta vientimyynnistä kolmansiin maihin tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson aikana. |
| --- | --- |

(75)

Kiinasta viedään merkittäviä määriä alumiinipyöriä muihin kolmansiin maihin kuin unioniin, erityisesti Yhdysvaltoihin, Japaniin, Meksikoon, Kanadaan ja Intiaan (29). Sama koskee neljää yhteistyössä toiminutta ryhmää. Niiden vientimäärät kyseisille markkinoille kattavat lähes 89 prosenttia niiden kaikesta vientimyynnistä kolmansiin maihin tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson aikana.

29

| (76) | Komissio vertasi yhteistyössä toimineiden neljän ryhmän kolmansien maiden markkinoille suuntautuvan viennin keskihintaa tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson aikana unionin markkinoille suuntautuvan viennin vientihintoihin tuotelajia kohti samalla jaksolla vähentäen muutoin maksettavat polkumyyntitullit. Vertailun tulokset vaihtelivat markkinoiden mukaan. |
| --- | --- |

(76)

Komissio vertasi yhteistyössä toimineiden neljän ryhmän kolmansien maiden markkinoille suuntautuvan viennin keskihintaa tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson aikana unionin markkinoille suuntautuvan viennin vientihintoihin tuotelajia kohti samalla jaksolla vähentäen muutoin maksettavat polkumyyntitullit. Vertailun tulokset vaihtelivat markkinoiden mukaan.

| (77) | Tilanne Yhdysvaltojen markkinoilla (lähes 51 prosenttia otokseen valittujen neljän ryhmän kaikesta kolmansiin maihin suuntautuneesta vientimyynnistä tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson aikana) osoittaa, että noin puolet tuotelajeista, jotka edustavat noin 25 prosenttia niiden Yhdysvaltoihin suuntautuvasta viennistä, oli kalliimpia Yhdysvaltojen markkinoilla ja puolet oli kalliimpia unionin markkinoilla (30). Tämä osoittaa, että tietyt tällä hetkellä Yhdysvaltoihin suuntautuvat vientimäärät (31) (joiden hinnat ovat alemmat kuin unionin markkinoille suuntautuvan viennin hinnat) siirtyisivät todennäköisesti unioniin, jos toimenpiteiden annettaisiin raueta. |
| --- | --- |

(77)

Tilanne Yhdysvaltojen markkinoilla (lähes 51 prosenttia otokseen valittujen neljän ryhmän kaikesta kolmansiin maihin suuntautuneesta vientimyynnistä tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson aikana) osoittaa, että noin puolet tuotelajeista, jotka edustavat noin 25 prosenttia niiden Yhdysvaltoihin suuntautuvasta viennistä, oli kalliimpia Yhdysvaltojen markkinoilla ja puolet oli kalliimpia unionin markkinoilla (30). Tämä osoittaa, että tietyt tällä hetkellä Yhdysvaltoihin suuntautuvat vientimäärät (31) (joiden hinnat ovat alemmat kuin unionin markkinoille suuntautuvan viennin hinnat) siirtyisivät todennäköisesti unioniin, jos toimenpiteiden annettaisiin raueta.

30

31

| (78) | Kiinasta Kanadaan, Intiaan, Japaniin ja Meksikoon (jotka yhdessä kattoivat noin 40 prosenttia neljän kiinalaisen otokseen valitun ryhmän kokonaisviennistä tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson aikana) suuntautuneen viennin hinnat niiden tuotelajien osalta, jotka edustivat noin 22 prosenttia kyseisiin maihin vietyjen tuotteiden kokonaismäärästä, keskimääräiset myyntihinnat olivat alhaisemmat kuin niiden unioniin suuntautuvan myynnin hinnat (32). Myös tämä viittaa siihen, että Kiinan vienti todennäköisesti suuntautuisi uudelleen unioniin, jos toimenpiteiden annettaisiin raueta. Intian viennin suuntautuminen uudelleen on erityisen todennäköistä, koska kyseinen maa on ottanut käyttöön lopulliset polkumyyntitoimenpiteet toukokuussa 2015 eli keskellä tarkastelua koskevaa tutkimusajanjaksoa. |
| --- | --- |

(78)

Kiinasta Kanadaan, Intiaan, Japaniin ja Meksikoon (jotka yhdessä kattoivat noin 40 prosenttia neljän kiinalaisen otokseen valitun ryhmän kokonaisviennistä tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson aikana) suuntautuneen viennin hinnat niiden tuotelajien osalta, jotka edustivat noin 22 prosenttia kyseisiin maihin vietyjen tuotteiden kokonaismäärästä, keskimääräiset myyntihinnat olivat alhaisemmat kuin niiden unioniin suuntautuvan myynnin hinnat (32). Myös tämä viittaa siihen, että Kiinan vienti todennäköisesti suuntautuisi uudelleen unioniin, jos toimenpiteiden annettaisiin raueta. Intian viennin suuntautuminen uudelleen on erityisen todennäköistä, koska kyseinen maa on ottanut käyttöön lopulliset polkumyyntitoimenpiteet toukokuussa 2015 eli keskellä tarkastelua koskevaa tutkimusajanjaksoa.

32

| (79) | Eräs asianomainen osapuoli väitti, että unionin markkinoiden pieni houkuttelevuus ei tue todennäköisyyttä, että kiinalainen tuonti suuntautuisi uudelleen, jos toimenpiteet kumotaan. Tämä asianomainen osapuoli toimitti kahden otokseen kuuluvan ryhmän osalta vertailun unioniin suuntautuvan myynnin keskimääräisten vientihintojen ja muuhun maailmaan suuntautuvan myynnin keskimääräisten vientihintojen välillä; vertailu osoitti, että muuhun maailmaan suuntautuvan myynnin hinnat olivat korkeammat. Lisäksi kyseinen asianomainen osapuoli toimitti yhden otokseen valitun ryhmän osalta hintavertailun EU:hun suuntautuvan viennin ja muuhun maailmaan suuntautuvan viennin hinnoista 15 tuotelajin osalta. |
| --- | --- |

(79)

Eräs asianomainen osapuoli väitti, että unionin markkinoiden pieni houkuttelevuus ei tue todennäköisyyttä, että kiinalainen tuonti suuntautuisi uudelleen, jos toimenpiteet kumotaan. Tämä asianomainen osapuoli toimitti kahden otokseen kuuluvan ryhmän osalta vertailun unioniin suuntautuvan myynnin keskimääräisten vientihintojen ja muuhun maailmaan suuntautuvan myynnin keskimääräisten vientihintojen välillä; vertailu osoitti, että muuhun maailmaan suuntautuvan myynnin hinnat olivat korkeammat. Lisäksi kyseinen asianomainen osapuoli toimitti yhden otokseen valitun ryhmän osalta hintavertailun EU:hun suuntautuvan viennin ja muuhun maailmaan suuntautuvan viennin hinnoista 15 tuotelajin osalta.

| (80) | Tämän väitteen osalta on tärkeää todeta, että keskimääräisten hintatasojen vertailussa ei oteta huomioon tuotelajien välisiä hintaeroja. Kiina kieltämättä toimittaa suurempia pyöriä suurimpaan vientikohteeseensa Yhdysvaltoihin. Muun maailmaan myynnin sulauttaminen on lisäksi virheellistä, koska siinä sekoitetaan eri vientikohteita koskevat tulokset. Tämä koskee myös tiettyjä tuotelajeja koskevaa vertailua, joka tehtiin yhdelle niistä neljästä vientiä harjoittavien tuottajien ryhmästä, jotka kuuluivat otokseen. |
| --- | --- |

(80)

Tämän väitteen osalta on tärkeää todeta, että keskimääräisten hintatasojen vertailussa ei oteta huomioon tuotelajien välisiä hintaeroja. Kiina kieltämättä toimittaa suurempia pyöriä suurimpaan vientikohteeseensa Yhdysvaltoihin. Muun maailmaan myynnin sulauttaminen on lisäksi virheellistä, koska siinä sekoitetaan eri vientikohteita koskevat tulokset. Tämä koskee myös tiettyjä tuotelajeja koskevaa vertailua, joka tehtiin yhdelle niistä neljästä vientiä harjoittavien tuottajien ryhmästä, jotka kuuluivat otokseen.

| (81) | Toisaalta komission tekemä vertailu perustuu kaikkien neljän otokseen valitun vientiä harjoittavien tuottajien ryhmän tarkastettuihin tietoihin. Vertailu tehdään tuotelajien tasolla ja erikseen eri markkinoille. Näistä syistä johdanto-osan (76)–(78) kappaleessa selostettua komission soveltamaa menetelmää pidetään luotettavampana ja täsmällisempänä. Sen vuoksi asianomaisten osapuolten väite hylätään. |
| --- | --- |

(81)

Toisaalta komission tekemä vertailu perustuu kaikkien neljän otokseen valitun vientiä harjoittavien tuottajien ryhmän tarkastettuihin tietoihin. Vertailu tehdään tuotelajien tasolla ja erikseen eri markkinoille. Näistä syistä johdanto-osan (76)–(78) kappaleessa selostettua komission soveltamaa menetelmää pidetään luotettavampana ja täsmällisempänä. Sen vuoksi asianomaisten osapuolten väite hylätään.

| (82) | Päätelmistä ilmoittamisen jälkeen yksi asianomainen osapuoli väitti, että komissio on perusteettomasti korostanut unionin markkinoiden houkuttelevuutta verrattuna muihin vientikohteisiin. Asianomainen osapuoli väitti erityisesti, että komission tuotelajeittain tekemä vertailu osoittaa, että tosiasiallisesti vain noin 25 prosenttia otokseen valittujen ryhmien myynnistä Yhdysvaltoihin on halvempaa kuin samojen tuotelajien myyntihinta unioniin. Kyseinen asianomainen osapuoli väitti, että vientimyyntiä Yhdysvaltoihin (tai mihin tahansa muuhun maahan) on tarkasteltava yhtenä kokonaisuutena eli kaikki tuotelajit yhteen koottuna. Tämä johtuu siitä, että kiinalaiset tuottajat tarjoavat erityyppisiä alumiinipyöriä varmistaakseen asiakkaiden uskollisuuden. Asianomaisen osapuolen logiikan mukaan tämä tarkoittaisi sitä, ettei se tosiseikka, että tiettyjä alumiinipyörätyyppejä lähetetään Kiinasta Yhdysvaltoihin halvempaan hintaan kuin unioniin, tarkoita, että toimitukset suunnattaisiin uudelleen, sillä kiinalaisilla tuottajilla on oltava ”täydellinen valikoima tuotteita kaikille vientikohteilleen”, minkä vuoksi uudelleensuuntaaminen haittaisi luotettavia toimitusketjuja. |
| --- | --- |

(82)

Päätelmistä ilmoittamisen jälkeen yksi asianomainen osapuoli väitti, että komissio on perusteettomasti korostanut unionin markkinoiden houkuttelevuutta verrattuna muihin vientikohteisiin. Asianomainen osapuoli väitti erityisesti, että komission tuotelajeittain tekemä vertailu osoittaa, että tosiasiallisesti vain noin 25 prosenttia otokseen valittujen ryhmien myynnistä Yhdysvaltoihin on halvempaa kuin samojen tuotelajien myyntihinta unioniin. Kyseinen asianomainen osapuoli väitti, että vientimyyntiä Yhdysvaltoihin (tai mihin tahansa muuhun maahan) on tarkasteltava yhtenä kokonaisuutena eli kaikki tuotelajit yhteen koottuna. Tämä johtuu siitä, että kiinalaiset tuottajat tarjoavat erityyppisiä alumiinipyöriä varmistaakseen asiakkaiden uskollisuuden. Asianomaisen osapuolen logiikan mukaan tämä tarkoittaisi sitä, ettei se tosiseikka, että tiettyjä alumiinipyörätyyppejä lähetetään Kiinasta Yhdysvaltoihin halvempaan hintaan kuin unioniin, tarkoita, että toimitukset suunnattaisiin uudelleen, sillä kiinalaisilla tuottajilla on oltava ”täydellinen valikoima tuotteita kaikille vientikohteilleen”, minkä vuoksi uudelleensuuntaaminen haittaisi luotettavia toimitusketjuja.

| (83) | Asianomainen osapuoli esitti myös hintavertailuja, joissa se ryhmitteli kaiken myynnin kohteen mukaan ja osoitti, että määrät olivat negatiivisia kaikilla markkinoilla Japania lukuun ottamatta (eli hinnat muiden kolmansien maiden markkinoille olivat korkeammat kuin hinnat unionin markkinoille). Asianomainen osapuoli väitti vielä, että komissio oli Kanadan, Intian, Japanin ja Meksikon markkinoita koskevassa analyysissään käyttänyt erilaista lähestymistapaa sulauttamalla ilman selityksiä näiden neljän kohteen myyntimäärät. Lopputuloksena asianomainen osapuoli väitti, etteivät asianomaiset osapuolet pysty komission ilmoittamien, suunniteltujen polkumyynnin vastaisten toimenpiteiden perusteena olevien tosiseikkojen ja huomioiden perusteella ymmärtämään komission logiikkaa sen unioniin suuntautuvan viennin hintojen ja muiden kolmansien maiden markkinoille suuntautuvan viennin hintojen välillä tehdyn vertailun osalta, mikä rikkoo perusasetuksen 20 artiklaa. |
| --- | --- |

(83)

Asianomainen osapuoli esitti myös hintavertailuja, joissa se ryhmitteli kaiken myynnin kohteen mukaan ja osoitti, että määrät olivat negatiivisia kaikilla markkinoilla Japania lukuun ottamatta (eli hinnat muiden kolmansien maiden markkinoille olivat korkeammat kuin hinnat unionin markkinoille). Asianomainen osapuoli väitti vielä, että komissio oli Kanadan, Intian, Japanin ja Meksikon markkinoita koskevassa analyysissään käyttänyt erilaista lähestymistapaa sulauttamalla ilman selityksiä näiden neljän kohteen myyntimäärät. Lopputuloksena asianomainen osapuoli väitti, etteivät asianomaiset osapuolet pysty komission ilmoittamien, suunniteltujen polkumyynnin vastaisten toimenpiteiden perusteena olevien tosiseikkojen ja huomioiden perusteella ymmärtämään komission logiikkaa sen unioniin suuntautuvan viennin hintojen ja muiden kolmansien maiden markkinoille suuntautuvan viennin hintojen välillä tehdyn vertailun osalta, mikä rikkoo perusasetuksen 20 artiklaa.

| (84) | Vastauksena näihin väitteisiin komissio toteaa, ettei sen käyttämässä tuotelajikohtaisessa vertailussa salattu tosiasiallisen liiketoiminnan määriä. Lisäksi kyseisten Yhdysvaltoihin suuntautuneen viennin määrien prosenttiosuus ilmoitettiin osapuolille ja sitä käytettiin määritettäessä todennäköistä määrää, joka Kiinan kokonaisviennistä Yhdysvaltoihin suuntautuisi uudelleen. Sen vuoksi asianomaisen osapuolen väite siitä, että tuotelajikohtaisessa vertailussa olisi salattu myynnin määrällinen vaikutus ja/tai sitä ei olisi otettu huomioon, hylätään. Lisäksi asianomaisen osapuolen väitteen, jonka mukaan ratkaisevana seikkana on kaikkien vientimarkkinoille suunnattujen liiketoimien kokonaisvoitto eikä tuotelajikohtainen hintavertailu, tueksi ei esitetä näyttöä eivätkä tutkimuksessa tehdyn havainnot vahvista sitä. Komissio havaitsi tutkimuksen aikana sekä kiinalaisten vientiä harjoittavien tuottajien että unionin tuottajien osalta, että tarjoukset ja sopimukset tehdään yleensä tietyistä tuotelajeista eikä tuoteryhmittäin. Edellä esitetyn perusteella komissio katsoo edelleen, että kiinalaisten myyntihintojen tuotelajikohtainen vertailu kolmansien maiden vientimarkkinoiden ja unionin markkinoiden välillä viittaa luotettavasti unionin markkinoiden houkuttelevuuteen. |
| --- | --- |

(84)

Vastauksena näihin väitteisiin komissio toteaa, ettei sen käyttämässä tuotelajikohtaisessa vertailussa salattu tosiasiallisen liiketoiminnan määriä. Lisäksi kyseisten Yhdysvaltoihin suuntautuneen viennin määrien prosenttiosuus ilmoitettiin osapuolille ja sitä käytettiin määritettäessä todennäköistä määrää, joka Kiinan kokonaisviennistä Yhdysvaltoihin suuntautuisi uudelleen. Sen vuoksi asianomaisen osapuolen väite siitä, että tuotelajikohtaisessa vertailussa olisi salattu myynnin määrällinen vaikutus ja/tai sitä ei olisi otettu huomioon, hylätään. Lisäksi asianomaisen osapuolen väitteen, jonka mukaan ratkaisevana seikkana on kaikkien vientimarkkinoille suunnattujen liiketoimien kokonaisvoitto eikä tuotelajikohtainen hintavertailu, tueksi ei esitetä näyttöä eivätkä tutkimuksessa tehdyn havainnot vahvista sitä. Komissio havaitsi tutkimuksen aikana sekä kiinalaisten vientiä harjoittavien tuottajien että unionin tuottajien osalta, että tarjoukset ja sopimukset tehdään yleensä tietyistä tuotelajeista eikä tuoteryhmittäin. Edellä esitetyn perusteella komissio katsoo edelleen, että kiinalaisten myyntihintojen tuotelajikohtainen vertailu kolmansien maiden vientimarkkinoiden ja unionin markkinoiden välillä viittaa luotettavasti unionin markkinoiden houkuttelevuuteen.

| (85) | Toisin kuin asianomainen osapuoli väittää, komissio ei myöskään sulauttanut myyntimääriä edellä mainittua neljää vientikohdetta eli Kanadaa, Intiaa, Japania ja Meksikoa koskevassa analyysissään. Kaikki vientikohteet analysoitiin erikseen, ja ainoastaan kustakin maasta uudelleensuuntautumiseen käytettävissä oleva todennäköinen määrä laskettiin yhteen (33). Sen vuoksi asianomaisen osapuolen väite hylätään. |
| --- | --- |

(85)

Toisin kuin asianomainen osapuoli väittää, komissio ei myöskään sulauttanut myyntimääriä edellä mainittua neljää vientikohdetta eli Kanadaa, Intiaa, Japania ja Meksikoa koskevassa analyysissään. Kaikki vientikohteet analysoitiin erikseen, ja ainoastaan kustakin maasta uudelleensuuntautumiseen käytettävissä oleva todennäköinen määrä laskettiin yhteen (33). Sen vuoksi asianomaisen osapuolen väite hylätään.

33

| (86) | Yksi asianomainen osapuoli väitti, että OEM-pyörät ovat merkittävästi kalliimpia kuin jälkimarkkinasegmentin pyörät, joten komissio on tehnyt virheen, kun se on käyttänyt jälkimarkkinahintoja osoittaakseen, että kiinalaiset vientiä harjoittavat tuottajat suuntaisivat alumiinipyörien viennin uudelleen unionin markkinoille. |
| --- | --- |

(86)

Yksi asianomainen osapuoli väitti, että OEM-pyörät ovat merkittävästi kalliimpia kuin jälkimarkkinasegmentin pyörät, joten komissio on tehnyt virheen, kun se on käyttänyt jälkimarkkinahintoja osoittaakseen, että kiinalaiset vientiä harjoittavat tuottajat suuntaisivat alumiinipyörien viennin uudelleen unionin markkinoille.

| (87) | Komissio selventää, että toisin kuin asianomainen osapuoli väittää, se ei ole käyttänyt hintavertailussa ainoastaan jälkimarkkinamyyntiä, vaan kaikkea ilmoitettua myyntiä, josta jälkimarkkinasegmentin osuus on vain noin 20 prosenttia. Sen vuoksi tämä väite hylätään. |
| --- | --- |

(87)

Komissio selventää, että toisin kuin asianomainen osapuoli väittää, se ei ole käyttänyt hintavertailussa ainoastaan jälkimarkkinamyyntiä, vaan kaikkea ilmoitettua myyntiä, josta jälkimarkkinasegmentin osuus on vain noin 20 prosenttia. Sen vuoksi tämä väite hylätään.

| (88) | Koska muita huomautuksia ei esitetty, edellä johdanto-osan 75–78 kappaleessa selitetyt neljän otokseen valitun vientiä harjoittavan ryhmän kolmansiin maihin suuntautuvasta viennistä tehtyä analyysiä koskevat päätelmät jäävät voimaan. Sen vuoksi vahvistetaan, että todennäköisesti osa tällä hetkellä Yhdysvaltoihin, Kanadaan, Meksikoon, Japaniin ja Intiaan suuntautuvasta kiinalaisesta viennistä suuntautuisi uudelleen unionin markkinoille (arviolta 13,7 miljoonaa yksikköä) (34). |
| --- | --- |

(88)

Koska muita huomautuksia ei esitetty, edellä johdanto-osan 75–78 kappaleessa selitetyt neljän otokseen valitun vientiä harjoittavan ryhmän kolmansiin maihin suuntautuvasta viennistä tehtyä analyysiä koskevat päätelmät jäävät voimaan. Sen vuoksi vahvistetaan, että todennäköisesti osa tällä hetkellä Yhdysvaltoihin, Kanadaan, Meksikoon, Japaniin ja Intiaan suuntautuvasta kiinalaisesta viennistä suuntautuisi uudelleen unionin markkinoille (arviolta 13,7 miljoonaa yksikköä) (34).

34

3.3   Myynti Kiinan kotimarkkinoilla sekä unionin markkinoiden houkuttelevuus

Myynti Kiinan kotimarkkinoilla sekä unionin markkinoiden houkuttelevuus

| (89) | Koska kotimarkkinamyynnin määrä oli merkittävä, tilanne Kiinan kotimarkkinoilla analysoitiin myös. Saatavilla olevat tiedot osoittavat, että Kiinan automarkkinat ovat kasvaneet ja niiden ennustetaan kasvavan vuoteen 2020 mennessä keskimäärin 8 prosenttia vuodessa (35). Koska auto- ja autonpyörämarkkinat ovat lähellä toisiaan, saman kasvuvauhdin oletetaan koskevan myös autonpyörämarkkinoita. Tämä kasvu lisää Kiinan kotimarkkinoiden vastaanottokykyä. Tällainen kysynnän kasvu ei kuitenkaan todennäköisesti riitä käyttämättömän kapasiteetin vastaanottamiseen. Kiina on viime vuosina tehnyt suuria investointeja pyörien tuotantoon. Pelkästään otokseen valitut neljä ryhmää ovat lisänneet kokonaiskapasiteettiaan noin 16 miljoonalla yksiköllä tarkastelujakson aikana, mikä vastaa kysynnän kasvua. |
| --- | --- |

(89)

Koska kotimarkkinamyynnin määrä oli merkittävä, tilanne Kiinan kotimarkkinoilla analysoitiin myös. Saatavilla olevat tiedot osoittavat, että Kiinan automarkkinat ovat kasvaneet ja niiden ennustetaan kasvavan vuoteen 2020 mennessä keskimäärin 8 prosenttia vuodessa (35). Koska auto- ja autonpyörämarkkinat ovat lähellä toisiaan, saman kasvuvauhdin oletetaan koskevan myös autonpyörämarkkinoita. Tämä kasvu lisää Kiinan kotimarkkinoiden vastaanottokykyä. Tällainen kysynnän kasvu ei kuitenkaan todennäköisesti riitä käyttämättömän kapasiteetin vastaanottamiseen. Kiina on viime vuosina tehnyt suuria investointeja pyörien tuotantoon. Pelkästään otokseen valitut neljä ryhmää ovat lisänneet kokonaiskapasiteettiaan noin 16 miljoonalla yksiköllä tarkastelujakson aikana, mikä vastaa kysynnän kasvua.

35

| (90) | Neljän otokseen kuuluneen ryhmän keskimääräinen hintataso Kiinan kotimarkkinoilla (noin 35 euroa) on merkittävästi alhaisempi kuin keskimääräinen myyntihinta unioniin (46,2 euroa). Vaikka osan hintaeroista voidaan selittää johtuvan eri tuotelajeista ja vaatimuksista, tällainen merkittävä hintaero merkitsee sitä, että unionin markkinoista tulisi Kiinan kotimarkkinoihin verrattuna vieläkin houkuttelevammat, jos toimenpiteet kumottaisiin. On myös tärkeää huomata, että suurimmilla viejillä on jo vakiintuneet liikesuhteet unionissa, jolloin vientimääriä voidaan nopeasti lisätä, jos nyt voimassa olevien tullien taso muuttuu. |
| --- | --- |

(90)

Neljän otokseen kuuluneen ryhmän keskimääräinen hintataso Kiinan kotimarkkinoilla (noin 35 euroa) on merkittävästi alhaisempi kuin keskimääräinen myyntihinta unioniin (46,2 euroa). Vaikka osan hintaeroista voidaan selittää johtuvan eri tuotelajeista ja vaatimuksista, tällainen merkittävä hintaero merkitsee sitä, että unionin markkinoista tulisi Kiinan kotimarkkinoihin verrattuna vieläkin houkuttelevammat, jos toimenpiteet kumottaisiin. On myös tärkeää huomata, että suurimmilla viejillä on jo vakiintuneet liikesuhteet unionissa, jolloin vientimääriä voidaan nopeasti lisätä, jos nyt voimassa olevien tullien taso muuttuu.

| (91) | Kiinan kotimarkkinamyynnin ja markkinaolosuhteiden analyysin päätelmänä on sen vuoksi, että Kiinan kotimarkkinat eivät ensiksikään kykene ottamaan vastaan käyttämätöntä kapasiteettia ja että kotimaan myynnin suuntaaminen kohti unionia on merkittävien hintaerojen vuoksi todennäköistä. |
| --- | --- |

(91)

Kiinan kotimarkkinamyynnin ja markkinaolosuhteiden analyysin päätelmänä on sen vuoksi, että Kiinan kotimarkkinat eivät ensiksikään kykene ottamaan vastaan käyttämätöntä kapasiteettia ja että kotimaan myynnin suuntaaminen kohti unionia on merkittävien hintaerojen vuoksi todennäköistä.

| (92) | Kaiken edellä esitetyn perusteella komissio päätteli, että jos toimenpiteiden annetaan raueta, vastassa on todellinen riski siitä, että merkittävä määrä vientiä ja kotimarkkinamyyntiä suuntautuu uudelleen unioniin polkumyyntihinnoin. |
| --- | --- |

(92)

Kaiken edellä esitetyn perusteella komissio päätteli, että jos toimenpiteiden annetaan raueta, vastassa on todellinen riski siitä, että merkittävä määrä vientiä ja kotimarkkinamyyntiä suuntautuu uudelleen unioniin polkumyyntihinnoin.

| (93) | Päätelmistä ilmoittamisen jälkeen yksi asianomainen osapuoli väitti, että koska arvioitu tuotantokapasiteetti ja käyttöaste on virheellinen, päätelmä, jonka mukaan alumiinipyörien arvioitu kysynnän kasvu Kiinan kotimarkkinoilla ei todennäköisesti pysty ottamaan käyttämätöntä kapasiteettia vastaan, ei pidä paikkaansa. Asianomainen osapuoli kiisti myös keskimääräisten hintojen vertailun luotettavuuden, koska komissio totesi itse, että keskimääräisten hintojen vertailussa ei oteta huomioon tuotelajien välisiä hintaeroja. |
| --- | --- |

(93)

Päätelmistä ilmoittamisen jälkeen yksi asianomainen osapuoli väitti, että koska arvioitu tuotantokapasiteetti ja käyttöaste on virheellinen, päätelmä, jonka mukaan alumiinipyörien arvioitu kysynnän kasvu Kiinan kotimarkkinoilla ei todennäköisesti pysty ottamaan käyttämätöntä kapasiteettia vastaan, ei pidä paikkaansa. Asianomainen osapuoli kiisti myös keskimääräisten hintojen vertailun luotettavuuden, koska komissio totesi itse, että keskimääräisten hintojen vertailussa ei oteta huomioon tuotelajien välisiä hintaeroja.

| (94) | Tuotantokapasiteettia ja kapasiteetin käyttöastetta koskevia huomautuksia on käsitelty edellä 3.1 ja 3.2 jaksossa. Lukuja, sellaisina kuin ne vahvistettiin huomautusten analysoinnin jälkeen, ei ole muutettu siinä määrin, että ne muuttaisivat edellä johdanto-osan 89 kappaleessa esitettyjä päätelmiä. |
| --- | --- |

(94)

Tuotantokapasiteettia ja kapasiteetin käyttöastetta koskevia huomautuksia on käsitelty edellä 3.1 ja 3.2 jaksossa. Lukuja, sellaisina kuin ne vahvistettiin huomautusten analysoinnin jälkeen, ei ole muutettu siinä määrin, että ne muuttaisivat edellä johdanto-osan 89 kappaleessa esitettyjä päätelmiä.

| (95) | Se seikka, että keskimääräisten hintojen vertailu ei ole niin luotettava kuin tuotelajien tasolla tehtävä vertailu, ei muuta sitä päätelmää, että hintatasojen välinen ero on edelleen merkittävä. Tämä yhdessä kotimarkkinoiden merkittävän koon kanssa viittaa todella siihen, että jokin osa myynnistä suuntautuu todennäköisesti uudelleen unionin markkinoille, jos toimenpiteiden annetaan raueta, vaikka saatavilla olevien tietojen perusteella määrää ei voidakaan täsmällisesti määrittää. Näin ollen esitetyt huomautukset eivät ole ristiriidassa tehtyjen päätelmien kanssa, jotka näin ollen vahvistetaan. |
| --- | --- |

(95)

Se seikka, että keskimääräisten hintojen vertailu ei ole niin luotettava kuin tuotelajien tasolla tehtävä vertailu, ei muuta sitä päätelmää, että hintatasojen välinen ero on edelleen merkittävä. Tämä yhdessä kotimarkkinoiden merkittävän koon kanssa viittaa todella siihen, että jokin osa myynnistä suuntautuu todennäköisesti uudelleen unionin markkinoille, jos toimenpiteiden annetaan raueta, vaikka saatavilla olevien tietojen perusteella määrää ei voidakaan täsmällisesti määrittää. Näin ollen esitetyt huomautukset eivät ole ristiriidassa tehtyjen päätelmien kanssa, jotka näin ollen vahvistetaan.

4.   Polkumyyntiä ja polkumyynnin jatkumisen todennäköisyyttä koskevat päätelmät

Polkumyyntiä ja polkumyynnin jatkumisen todennäköisyyttä koskevat päätelmät

| (96) | Kaikkien neljän otokseen valitun kiinalaisen vientiä harjoittavan tuottajan todettiin harjoittaneen polkumyyntiä tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson aikana. Lisäksi kun otetaan huomioon merkittävä käyttämätön kapasiteetti Kiinassa sekä unionin markkinoiden houkuttelevuus verrattuna joihinkin kolmansien maiden markkinoihin tai kotimarkkinoihin, on todennäköistä, että kiinalaiset vientiä harjoittavat tuottajat suuntautuisivat uudelleen unionin markkinoille tuoden merkittäviä määriä alumiinipyöriä polkumyyntihinnoin, jos toimenpiteiden annettaisiin raueta. |
| --- | --- |

(96)

Kaikkien neljän otokseen valitun kiinalaisen vientiä harjoittavan tuottajan todettiin harjoittaneen polkumyyntiä tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson aikana. Lisäksi kun otetaan huomioon merkittävä käyttämätön kapasiteetti Kiinassa sekä unionin markkinoiden houkuttelevuus verrattuna joihinkin kolmansien maiden markkinoihin tai kotimarkkinoihin, on todennäköistä, että kiinalaiset vientiä harjoittavat tuottajat suuntautuisivat uudelleen unionin markkinoille tuoden merkittäviä määriä alumiinipyöriä polkumyyntihinnoin, jos toimenpiteiden annettaisiin raueta.

D.   UNIONIN TUOTANNONALAN MÄÄRITELMÄ

UNIONIN TUOTANNONALAN MÄÄRITELMÄ

| (97) | Unionin tuotannonalalla ei tapahtunut merkittäviä rakenteellisia muutoksia alkuperäisen tutkimuksen jälkeen. Tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla samankaltaista tuotetta valmisti noin 50 tiedossa olevaa unionin tuottajaa. Nämä tuottajat muodostavat perusasetuksen 4 artiklan 1 kohdassa tarkoitetun ’unionin tuotannonalan’. |
| --- | --- |

(97)

Unionin tuotannonalalla ei tapahtunut merkittäviä rakenteellisia muutoksia alkuperäisen tutkimuksen jälkeen. Tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla samankaltaista tuotetta valmisti noin 50 tiedossa olevaa unionin tuottajaa. Nämä tuottajat muodostavat perusasetuksen 4 artiklan 1 kohdassa tarkoitetun ’unionin tuotannonalan’.

| (98) | Unionin kokonaistuotannon arvioitiin olleen 50,5 miljoonaa yksikköä tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla. Yritykset, jotka tukivat tarkastelupyyntöä edustivat yli 85:tä prosenttia unionin kokonaistuotannosta tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla. Kuten 17 kappaleessa todetaan, otokseen valittujen unionin tuottajien osuus samankaltaisen tuotteen unionin kokonaistuotannosta oli yli 30 prosenttia. |
| --- | --- |

(98)

Unionin kokonaistuotannon arvioitiin olleen 50,5 miljoonaa yksikköä tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla. Yritykset, jotka tukivat tarkastelupyyntöä edustivat yli 85:tä prosenttia unionin kokonaistuotannosta tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla. Kuten 17 kappaleessa todetaan, otokseen valittujen unionin tuottajien osuus samankaltaisen tuotteen unionin kokonaistuotannosta oli yli 30 prosenttia.

E.   TILANNE UNIONIN MARKKINOILLA

TILANNE UNIONIN MARKKINOILLA

1.   Alustavat huomautukset

Alustavat huomautukset

| (99) | Unionin kokonaistuotanto on määritetty kaikkien saatavilla olevien tietojen perusteella, mukaan lukien tarkastelupyynnössä toimitetut tiedot, kaikilta tiedossa olevilta unionin tuottajilta ennen tutkimuksen vireillepanoa ja sen jälkeen kerätyt tiedot sekä otokseen valituilta tuottajilta saadut tiedot. Tietojen perustella voitiin vahvistaa myös niiden tuottajien tuotanto ja tuotannon taso, jotka eivät toimineet yhteistyössä tutkimuksessa. |
| --- | --- |

(99)

Unionin kokonaistuotanto on määritetty kaikkien saatavilla olevien tietojen perusteella, mukaan lukien tarkastelupyynnössä toimitetut tiedot, kaikilta tiedossa olevilta unionin tuottajilta ennen tutkimuksen vireillepanoa ja sen jälkeen kerätyt tiedot sekä otokseen valituilta tuottajilta saadut tiedot. Tietojen perustella voitiin vahvistaa myös niiden tuottajien tuotanto ja tuotannon taso, jotka eivät toimineet yhteistyössä tutkimuksessa.

| (100) | Kuten alkuperäisessä tutkimuksessa todettiin ja kuten johdanto-osan 28 kappaleessa mainitaan, tuote myytiin kahden jakelukanavan kautta eli OEM-segmentille ja jälkimarkkinasegmentille. |
| --- | --- |

(100)

Kuten alkuperäisessä tutkimuksessa todettiin ja kuten johdanto-osan 28 kappaleessa mainitaan, tuote myytiin kahden jakelukanavan kautta eli OEM-segmentille ja jälkimarkkinasegmentille.

| (101) | Jotkin asianomaiset osapuolet toistivat alkuperäisessä tutkimuksessa esittämänsä väitteet, joiden mukaan vahinkoa koskevassa analyysissä olisi tehtävä ero OEM-segmentille tarkoitettujen alumiinipyörien ja jälkimarkkinasegmentille tarkoitettujen alumiinipyörien välillä. Väitteet perustuivat siihen, että alkuperäisen tutkimuksen aikana Kiinasta tuleva tuonti kohdistui pääasiassa jälkimarkkinasegmentille, kun taas unionin tuotannonala toimi pääosin OEM-segmentillä. |
| --- | --- |

(101)

Jotkin asianomaiset osapuolet toistivat alkuperäisessä tutkimuksessa esittämänsä väitteet, joiden mukaan vahinkoa koskevassa analyysissä olisi tehtävä ero OEM-segmentille tarkoitettujen alumiinipyörien ja jälkimarkkinasegmentille tarkoitettujen alumiinipyörien välillä. Väitteet perustuivat siihen, että alkuperäisen tutkimuksen aikana Kiinasta tuleva tuonti kohdistui pääasiassa jälkimarkkinasegmentille, kun taas unionin tuotannonala toimi pääosin OEM-segmentillä.

| (102) | Tutkimuksessa vahvistettiin, kuten johdanto-osan (113) ja (114) kappaleessa selitetään, että kiinalaiset vientiä harjoittavat tuottajat näyttävät alkuperäisen tutkimuksen jälkeen siirtyneen jälkimarkkinasegmentiltä OEM-segmentille. Sen vuoksi erillinen analyysi Kiinasta tulevan tuonnin vaikutuksesta unionin tuotannonalan tilanteeseen segmenttikohtaisesti ei ollut enää tarpeen. |
| --- | --- |

(102)

Tutkimuksessa vahvistettiin, kuten johdanto-osan (113) ja (114) kappaleessa selitetään, että kiinalaiset vientiä harjoittavat tuottajat näyttävät alkuperäisen tutkimuksen jälkeen siirtyneen jälkimarkkinasegmentiltä OEM-segmentille. Sen vuoksi erillinen analyysi Kiinasta tulevan tuonnin vaikutuksesta unionin tuotannonalan tilanteeseen segmenttikohtaisesti ei ollut enää tarpeen.

| (103) | Alkuperäisen tutkimuksen tapaan ja jotta unionin tuotannonalan tilanteesta tutkimusajanjakson aikana saataisiin mahdollisimman kattava kuva, jotkin vahinkoindikaattorit analysoitiin kuitenkin saatavilla olevien tietojen perusteella myös erikseen. Eri segmentit otettiin lisäksi huomioon arvioitaessa vahingon toistumisen todennäköisyyttä. |
| --- | --- |

(103)

Alkuperäisen tutkimuksen tapaan ja jotta unionin tuotannonalan tilanteesta tutkimusajanjakson aikana saataisiin mahdollisimman kattava kuva, jotkin vahinkoindikaattorit analysoitiin kuitenkin saatavilla olevien tietojen perusteella myös erikseen. Eri segmentit otettiin lisäksi huomioon arvioitaessa vahingon toistumisen todennäköisyyttä.

| (104) | Viitaten johdanto-osan (101) kappaleessa tarkoitettuun väitteeseen yksi asianomainen osapuoli lisäsi vielä, että segmentit olisi erotettava toisistaan asiakastyypin perusteella, koska OEM-segmentin asiakkaat ostavat sen väitteen mukaan eri tuotelajia – niin kutsuttuja alkuperäisiä merkkipyöriä – kuin jälkimarkkinasegmentin asiakkaat, jotka ostavat niin kutsuttuja jälkimarkkinoiden merkkipyöriä. Tämän osapuolen mukaan tiedolla siitä, käytetäänkö pyöriä uusiin ajoneuvoihin asennettaviksi (OEM) vai myydäänkö niitä erikseen alkuperäisten pyörien tilalle (jälkimarkkinasegmentti) ei ole juurikaan merkitystä. |
| --- | --- |

(104)

Viitaten johdanto-osan (101) kappaleessa tarkoitettuun väitteeseen yksi asianomainen osapuoli lisäsi vielä, että segmentit olisi erotettava toisistaan asiakastyypin perusteella, koska OEM-segmentin asiakkaat ostavat sen väitteen mukaan eri tuotelajia – niin kutsuttuja alkuperäisiä merkkipyöriä – kuin jälkimarkkinasegmentin asiakkaat, jotka ostavat niin kutsuttuja jälkimarkkinoiden merkkipyöriä. Tämän osapuolen mukaan tiedolla siitä, käytetäänkö pyöriä uusiin ajoneuvoihin asennettaviksi (OEM) vai myydäänkö niitä erikseen alkuperäisten pyörien tilalle (jälkimarkkinasegmentti) ei ole juurikaan merkitystä.

| (105) | Tämän osapuolen pyyntö perustui virheelliseen oletukseen, jonka mukaan komissio luokittelisi autonvalmistajien tai niiden valtuutettujen jälleenmyyjien jakelukanavien kautta myydyt alkuperäiset merkkipyörät jälkimarkkinasegmentillä tapahtuvaksi myynniksi. Komissio katsoi kuitenkin kaikki alkuperäiset merkkipyörät OEM-segmentillä tapahtuneeksi myynniksi riippumatta siitä, asennettiinko pyörät uusiin ajoneuvoihin vai myytiinkö ne erikseen, mikä oli sopusoinnussa osapuolen väitteen kanssa. |
| --- | --- |

(105)

Tämän osapuolen pyyntö perustui virheelliseen oletukseen, jonka mukaan komissio luokittelisi autonvalmistajien tai niiden valtuutettujen jälleenmyyjien jakelukanavien kautta myydyt alkuperäiset merkkipyörät jälkimarkkinasegmentillä tapahtuvaksi myynniksi. Komissio katsoi kuitenkin kaikki alkuperäiset merkkipyörät OEM-segmentillä tapahtuneeksi myynniksi riippumatta siitä, asennettiinko pyörät uusiin ajoneuvoihin vai myytiinkö ne erikseen, mikä oli sopusoinnussa osapuolen väitteen kanssa.

2.   Unionin kulutus

Unionin kulutus

| (106) | Unionin kulutus kehittyi tarkastelujaksolla seuraavasti:

  Taulukko 2


  Unionin kulutus | 2012 | 2013 | 2014 | Tarkastelua koskeva tutkimusajanjakso |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Kokonaiskulutus (tuhatta yksikköä) | 59 361 | 60 528 | 66 457 | 70 047 |
| Indeksi (2012 = 100) | 100 | 102 | 112 | 118 |
| Lähde: tarkastelupyyntö, Eurostat ja tarkistetut kyselyvastaukset |

(106)

Unionin kulutus kehittyi tarkastelujaksolla seuraavasti:

Taulukko 2

Taulukko 2

Unionin kulutus

Unionin kulutus

2012

2013

2014

Tarkastelua koskeva tutkimusajanjakso

Kokonaiskulutus (tuhatta yksikköä)

59 361

60 528

66 457

70 047

Indeksi (2012 = 100)

Indeksi (2012 = 100)

100

100

102

102

112

112

118

118

Lähde: tarkastelupyyntö, Eurostat ja tarkistetut kyselyvastaukset

Lähde:

| (107) | Unionin kulutus on saatu lisäämällä Eurostatin tietoihin perustuva Kiinasta ja muista kolmansista maista tuleva tuonti unionin tuottajien unionin markkinoille suuntautuvaan myyntiin. Unionin tuotannonalan unionin markkinoille suuntautuva myynti saatiin tarkastelupyynnöstä ja sitä oikaistiin otokseen valittujen unionin tuottajien tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson osalta esittämissä vastauksissa annettujen tietojen perusteella. |
| --- | --- |

(107)

Unionin kulutus on saatu lisäämällä Eurostatin tietoihin perustuva Kiinasta ja muista kolmansista maista tuleva tuonti unionin tuottajien unionin markkinoille suuntautuvaan myyntiin. Unionin tuotannonalan unionin markkinoille suuntautuva myynti saatiin tarkastelupyynnöstä ja sitä oikaistiin otokseen valittujen unionin tuottajien tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson osalta esittämissä vastauksissa annettujen tietojen perusteella.

| (108) | Unionin kulutus kasvoi tarkastelujaksolla kaiken kaikkiaan 18 prosenttia eli 59,3 miljoonasta yksiköstä vuonna 2012 ja 70,0 miljoonaan yksikköön tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson aikana. Tämä kulutuksen kasvu heijastelee sekä autontuotannon kasvua unionissa että alumiinipyörien osuuden kasvua uusissa autoissa. Kulutuksen kasvu merkitsee huomattavaa muutosta verrattuna alkuperäisessä tutkimuksessa havaittuun suuntaukseen, jossa kulutus laski vuoden 2006 ja alkuperäisen tutkimuksen tutkimusajanjakson välillä 16 prosenttia eli 58,6 miljoonasta yksiköstä 49,5 miljoonaan yksikköön. |
| --- | --- |

(108)

Unionin kulutus kasvoi tarkastelujaksolla kaiken kaikkiaan 18 prosenttia eli 59,3 miljoonasta yksiköstä vuonna 2012 ja 70,0 miljoonaan yksikköön tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson aikana. Tämä kulutuksen kasvu heijastelee sekä autontuotannon kasvua unionissa että alumiinipyörien osuuden kasvua uusissa autoissa. Kulutuksen kasvu merkitsee huomattavaa muutosta verrattuna alkuperäisessä tutkimuksessa havaittuun suuntaukseen, jossa kulutus laski vuoden 2006 ja alkuperäisen tutkimuksen tutkimusajanjakson välillä 16 prosenttia eli 58,6 miljoonasta yksiköstä 49,5 miljoonaan yksikköön.

| (109) | Unionin kulutus analysoitiin erikseen myös OEM- ja jälkimarkkinasegmentin osalta. Määrät ja markkinaosuudet arvioitiin otokseen valittujen vientiä harjoittavien tuottajien, yhteistyössä toimineiden vertailumaan tuottajien ja otokseen valittujen unionin tuottajien toimittamien tietojen sekä tarkastelupyynnön perusteella. Jäljempänä olevassa taulukossa esitetään kulutuksen kehitys kullakin segmentillä tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla ja verrataan sitä alkuperäisen tutkimuksen tutkimusajanjaksoon.

  Taulukko 3


  Kulutus jälkimarkkina- ja OEM-segmentillä








  Määrä (tuhatta yksikköä) | Alkuperäisen tutkimuksen tutkimusajanjakso (IP) | Tarkastelua koskeva tutkimusajanjakso |
| --- | --- | --- | --- |
| Kulutus OEM-segmentillä | 34 915 | 65 168 |
| Indeksi (IP = 100) | 100 | 188 |
| OEM-segmentin osuus kokonaiskulutuksesta (%) | 71 | 93 |
| Kulutus jälkimarkkinasegmentillä | 14 592 | 4 879 |
| Indeksi (IP = 100) | 100 | 33 |
| Jälkimarkkinasegmentin osuus kokonaiskulutuksesta (%) | 29 | 7 |
| Kokonaiskulutus | 49 508 | 70 047 |
| Indeksi (IP = 100) | 100 | 141 |
| Lähde: tarkastelupyyntö, Eurostat ja tarkistetut kyselyvastaukset, täytäntöönpanoasetus (EU) N:o 964/2010 |

(109)

Unionin kulutus analysoitiin erikseen myös OEM- ja jälkimarkkinasegmentin osalta. Määrät ja markkinaosuudet arvioitiin otokseen valittujen vientiä harjoittavien tuottajien, yhteistyössä toimineiden vertailumaan tuottajien ja otokseen valittujen unionin tuottajien toimittamien tietojen sekä tarkastelupyynnön perusteella. Jäljempänä olevassa taulukossa esitetään kulutuksen kehitys kullakin segmentillä tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla ja verrataan sitä alkuperäisen tutkimuksen tutkimusajanjaksoon.

Taulukko 3

Taulukko 3

Kulutus jälkimarkkina- ja OEM-segmentillä

Kulutus jälkimarkkina- ja OEM-segmentillä

Määrä (tuhatta yksikköä)

Alkuperäisen tutkimuksen tutkimusajanjakso (IP)

Tarkastelua koskeva tutkimusajanjakso

Kulutus OEM-segmentillä

34 915

65 168

Indeksi (IP = 100)

Indeksi (IP = 100)

100

100

188

188

OEM-segmentin osuus kokonaiskulutuksesta (%)

71

93

Kulutus jälkimarkkinasegmentillä

14 592

4 879

Indeksi (IP = 100)

Indeksi (IP = 100)

100

100

33

33

Jälkimarkkinasegmentin osuus kokonaiskulutuksesta (%)

29

7

Kokonaiskulutus

49 508

70 047

Indeksi (IP = 100)

Indeksi (IP = 100)

100

100

141

141

Lähde: tarkastelupyyntö, Eurostat ja tarkistetut kyselyvastaukset, täytäntöönpanoasetus (EU) N:o 964/2010

Lähde:

| (110) | Alkuperäisen tutkimuksen tutkimusajanjakson jälkeen kulutus OEM-segmentillä kasvoi 88 prosenttia eli noin 35 miljoonasta yksiköstä noin 65 miljoonaan yksikköön, kun taas kulutus jälkimarkkinasegmentillä laski lähes 70 prosenttia noin 15 miljoonasta yksiköstä noin 5 miljoonaan yksikköön tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla. Tämä osoittaa, että kulutuksen yleinen kasvu alkuperäisen tutkimuksen tutkimusajanjakson jälkeen perustui täysin OEM-segmentillä tapahtuneeseen kulutuksen kasvuun, kun taas jälkimarkkinasegmentillä kulutus laski alkuperäisen tutkimuksen tutkimusajanjakson jälkeen merkittävästi. Näin ollen OEM-segmentti oli merkittävä jo alkuperäisen tutkimuksen tutkimusajanjakson aikana ja sen merkitys vain kasvoi tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla, jolloin sen osuus oli 93 prosenttia kokonaiskulutuksesta. Jälkimarkkinasegmentin osuus kokonaiskulutuksesta oli puolestaan 7 prosenttia, kun se alkuperäisen tutkimuksen tutkimusajanjaksolla oli 29 prosenttia. |
| --- | --- |

(110)

Alkuperäisen tutkimuksen tutkimusajanjakson jälkeen kulutus OEM-segmentillä kasvoi 88 prosenttia eli noin 35 miljoonasta yksiköstä noin 65 miljoonaan yksikköön, kun taas kulutus jälkimarkkinasegmentillä laski lähes 70 prosenttia noin 15 miljoonasta yksiköstä noin 5 miljoonaan yksikköön tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla. Tämä osoittaa, että kulutuksen yleinen kasvu alkuperäisen tutkimuksen tutkimusajanjakson jälkeen perustui täysin OEM-segmentillä tapahtuneeseen kulutuksen kasvuun, kun taas jälkimarkkinasegmentillä kulutus laski alkuperäisen tutkimuksen tutkimusajanjakson jälkeen merkittävästi. Näin ollen OEM-segmentti oli merkittävä jo alkuperäisen tutkimuksen tutkimusajanjakson aikana ja sen merkitys vain kasvoi tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla, jolloin sen osuus oli 93 prosenttia kokonaiskulutuksesta. Jälkimarkkinasegmentin osuus kokonaiskulutuksesta oli puolestaan 7 prosenttia, kun se alkuperäisen tutkimuksen tutkimusajanjaksolla oli 29 prosenttia.

| (111) | On huomattava, että OEM-segmentti on yleisesti kilpailukykyisempi, koska myynti kohdistuu suuremmille markkinoille, joilla on useampia toimijoita ja keskenään kilpailevia toimittajia. Asema tällä segmentillä on myös pysyvämpi. Tutkimuksessa kävi ilmi, että toimijat, jotka ovat onnistuneet siirtymään OEM-segmentille, pysyvät yleensä siellä eivätkä helposti siirry jälkimarkkinasegmentille. Tämä johtuu siitä, että OEM-segmentin asiakkailla on tarkat ja tiukat vaatimukset sekä alumiinipyörien laadun ja suunnittelun että prosessien laadun ja toimittajien luotettavuuteen liittyvän osaamisen osalta. Tuotteet ostetaan yleensä vasta testausvaiheen ja prosessin tarkastusvaiheen jälkeen. Sen jälkeen muodostuva myyjän ja ostajan välinen sopimussuhde voi kestää useita vuosia. Samalla on huomattava, että OEM-käyttäjillä on yleensä useita toimittajia, jotka ne ovat hyväksyneet, ja ne saattavat suhteellisen helposti vaihtaa toimittajaa kilpailukykyisemmän hinnan vuoksi. |
| --- | --- |

(111)

On huomattava, että OEM-segmentti on yleisesti kilpailukykyisempi, koska myynti kohdistuu suuremmille markkinoille, joilla on useampia toimijoita ja keskenään kilpailevia toimittajia. Asema tällä segmentillä on myös pysyvämpi. Tutkimuksessa kävi ilmi, että toimijat, jotka ovat onnistuneet siirtymään OEM-segmentille, pysyvät yleensä siellä eivätkä helposti siirry jälkimarkkinasegmentille. Tämä johtuu siitä, että OEM-segmentin asiakkailla on tarkat ja tiukat vaatimukset sekä alumiinipyörien laadun ja suunnittelun että prosessien laadun ja toimittajien luotettavuuteen liittyvän osaamisen osalta. Tuotteet ostetaan yleensä vasta testausvaiheen ja prosessin tarkastusvaiheen jälkeen. Sen jälkeen muodostuva myyjän ja ostajan välinen sopimussuhde voi kestää useita vuosia. Samalla on huomattava, että OEM-käyttäjillä on yleensä useita toimittajia, jotka ne ovat hyväksyneet, ja ne saattavat suhteellisen helposti vaihtaa toimittajaa kilpailukykyisemmän hinnan vuoksi.

3.   Kiinasta tulevan tuonnin määrä, hinnat ja markkinaosuus

Kiinasta tulevan tuonnin määrä, hinnat ja markkinaosuus

3.1   Kiinasta tulevan tuonnin määrä ja markkinaosuus

Kiinasta tulevan tuonnin määrä ja markkinaosuus

Taulukko 4

Taulukko 4

Kiinasta tulevan tuonnin määrä ja markkinaosuus

Kiinasta tulevan tuonnin määrä ja markkinaosuus

| | 2012 | 2013 | 2014 | Tarkastelua koskeva tutkimusajanjakso |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Tuonnin määrä (tuhatta yksikköä) | 3 371 | 2 436 | 2 439 | 2 237 |
| Indeksi (2012 = 100) | 100 | 72 | 72 | 66 |
| Markkinaosuus (%) | 5,7 | 4,1 | 3,7 | 3,2 |
| Lähde: Eurostat. |

2012

2013

2014

Tarkastelua koskeva tutkimusajanjakso

Tuonnin määrä (tuhatta yksikköä)

3 371

2 436

2 439

2 237

Indeksi (2012 = 100)

Indeksi (2012 = 100)

100

100

72

72

72

72

66

66

Markkinaosuus (%)

5,7

4,1

3,7

3,2

Lähde: Eurostat.

Lähde:

| (112) | Kiinasta tulevan tuonnin määrä väheni vuoden 2012 ja tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson välillä 3,3 miljoonasta yksiköstä 2,2 miljoonaan yksikköön eli 34 prosenttia ja vastaavasti markkinaosuus laski 5,7 prosentista 3,2 prosenttiin eli 2,5 prosenttiyksikköä tarkastelujakson aikana. Vaikka Kiinasta tulevan tuonnin määrä ja markkinaosuus laskivat, kiinalaiset vientiä harjoittavat tuottajat onnistuivat kuitenkin pitämään yllä huomattavaa markkinaosuutta voimassa olevista toimenpiteistä huolimatta. Komissio toteaa, että osa Kiinasta tulevasta tuonnista (21–28 prosenttia tarkastelujakson aikana) hyödynsi sisäisen jalostuksen menettelyä eikä siihen sovellettu polkumyyntitulleja. |
| --- | --- |

(112)

Kiinasta tulevan tuonnin määrä väheni vuoden 2012 ja tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson välillä 3,3 miljoonasta yksiköstä 2,2 miljoonaan yksikköön eli 34 prosenttia ja vastaavasti markkinaosuus laski 5,7 prosentista 3,2 prosenttiin eli 2,5 prosenttiyksikköä tarkastelujakson aikana. Vaikka Kiinasta tulevan tuonnin määrä ja markkinaosuus laskivat, kiinalaiset vientiä harjoittavat tuottajat onnistuivat kuitenkin pitämään yllä huomattavaa markkinaosuutta voimassa olevista toimenpiteistä huolimatta. Komissio toteaa, että osa Kiinasta tulevasta tuonnista (21–28 prosenttia tarkastelujakson aikana) hyödynsi sisäisen jalostuksen menettelyä eikä siihen sovellettu polkumyyntitulleja.

| (113) | Lisäksi tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla Kiinasta tulevan tuonnin määrän ja markkinaosuuden kehitystä arvioitiin OEM- ja jälkimarkkinasegmentillä erikseen ja sitä verrattiin alkuperäisen tutkimuksen tutkimusajanjaksoon, kuten jäljempänä olevasta taulukosta käy ilmi:

  Taulukko 5


  Kiinasta tuleva tuonti ja sen markkinaosuudet OEM-segmentillä ja jälkimarkkinasegmentillä | Alkuperäisen tutkimuksen tutkimusajanjakso (IP) | Tarkastelua koskeva tutkimusajanjakso |
| --- | --- | --- | --- |
| OEM-segmentti | | |
| OEM-segmentin osuus Kiinasta tulevasta kokonaistuonnista (tuhatta yksikköä) | 1 183 | 1 606 |
| Indeksi (IP = 100) | 100 | 136 |
| Osuus kokonaistuonnista (%) | 19 | 72 |
| OEM-segmentin kulutuksen markkinaosuus (%) | 3,4 | 2,5 |
| Markkinaosuus kokonaiskulutuksesta (%) | 2,3 | 2,3 |
| Jälkimarkkinasegmentti | | |
| Jälkimarkkinasegmentin osuus Kiinasta tulevasta kokonaistuonnista (tuhatta yksikköä) | 4 954 | 631 |
| Indeksi (IP = 100) | 100 | 13 |
| Osuus kokonaistuonnista (%) | 81 | 28 |
| Jälkimarkkinasegmentin kulutuksen markkinaosuus (%) | 33,9 | 12,9 |
| Markkinaosuus kokonaiskulutuksesta (%) | 10,0 | 0,9 |
| Lähde: tarkastelupyyntö, Eurostat ja tarkistetut kyselyvastaukset, täytäntöönpanoasetus (EU) N:o 964/2010 |

(113)

Lisäksi tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla Kiinasta tulevan tuonnin määrän ja markkinaosuuden kehitystä arvioitiin OEM- ja jälkimarkkinasegmentillä erikseen ja sitä verrattiin alkuperäisen tutkimuksen tutkimusajanjaksoon, kuten jäljempänä olevasta taulukosta käy ilmi:

Taulukko 5

Taulukko 5

Kiinasta tuleva tuonti ja sen markkinaosuudet OEM-segmentillä ja jälkimarkkinasegmentillä

Kiinasta tuleva tuonti ja sen markkinaosuudet OEM-segmentillä ja jälkimarkkinasegmentillä

Alkuperäisen tutkimuksen tutkimusajanjakso (IP)

Tarkastelua koskeva tutkimusajanjakso

OEM-segmentti

OEM-segmentti

OEM-segmentin osuus Kiinasta tulevasta kokonaistuonnista (tuhatta yksikköä)

1 183

1 606

Indeksi (IP = 100)

Indeksi (IP = 100)

100

100

136

136

Osuus kokonaistuonnista (%)

19

72

OEM-segmentin kulutuksen markkinaosuus (%)

3,4

2,5

Markkinaosuus kokonaiskulutuksesta (%)

2,3

2,3

Jälkimarkkinasegmentti

Jälkimarkkinasegmentti

Jälkimarkkinasegmentin osuus Kiinasta tulevasta kokonaistuonnista (tuhatta yksikköä)

4 954

631

Indeksi (IP = 100)

Indeksi (IP = 100)

100

100

13

13

Osuus kokonaistuonnista (%)

81

28

Jälkimarkkinasegmentin kulutuksen markkinaosuus (%)

33,9

12,9

Markkinaosuus kokonaiskulutuksesta (%)

10,0

0,9

Lähde: tarkastelupyyntö, Eurostat ja tarkistetut kyselyvastaukset, täytäntöönpanoasetus (EU) N:o 964/2010

Lähde:

| (114) | Kiinasta tulevan tuonnin määrien kehitys segmenteittäin eroteltuna noudatti yleistä suuntausta, jonka mukaan kulutus OEM-segmentillä kasvoi merkittävästi, kuten johdanto-osan 109–111 kappaleessa esitetään. Vaikka Kiinasta peräisin olevien alumiinipyörien tuonti (ks. taulukko 3) on yleisesti laskenut, kiinalaiset vientiä harjoittavat tuottajat ovat kasvattaneet tuontimääriään OEM-segmentillä. Tuonnin määrä OEM-segmentillä kasvoi alkuperäisen tutkimuksen tutkimusajanjakson ja tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson välillä 1 183 miljoonasta yksiköstä 1 606 miljoonaan yksikköön eli kiinalaiset vientiä harjoittavat tuottajat onnistuivat lisäämään tuontiaan 0,4 miljoonaa yksikköä, mikä vastaa 63 prosentin lisäystä, kun tilannetta verrataan alkuperäisen tutkimuksen tutkimusajanjaksoon. |
| --- | --- |

(114)

Kiinasta tulevan tuonnin määrien kehitys segmenteittäin eroteltuna noudatti yleistä suuntausta, jonka mukaan kulutus OEM-segmentillä kasvoi merkittävästi, kuten johdanto-osan 109–111 kappaleessa esitetään. Vaikka Kiinasta peräisin olevien alumiinipyörien tuonti (ks. taulukko 3) on yleisesti laskenut, kiinalaiset vientiä harjoittavat tuottajat ovat kasvattaneet tuontimääriään OEM-segmentillä. Tuonnin määrä OEM-segmentillä kasvoi alkuperäisen tutkimuksen tutkimusajanjakson ja tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson välillä 1 183 miljoonasta yksiköstä 1 606 miljoonaan yksikköön eli kiinalaiset vientiä harjoittavat tuottajat onnistuivat lisäämään tuontiaan 0,4 miljoonaa yksikköä, mikä vastaa 63 prosentin lisäystä, kun tilannetta verrataan alkuperäisen tutkimuksen tutkimusajanjaksoon.

| (115) | Kaiken kaikkiaan OEM-segmentille suuntautuva tuonti Kiinasta oli 72 prosenttia kaikesta tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla tapahtuneesta tuonnista. Alkuperäisen tutkimuksen tutkimusajanjaksolla tilanne oli päinvastainen ja Kiinasta OEM-segmentille tuleva tuonti oli vain 19 prosenttia unioniin suuntautuvasta kokonaistuonnista. |
| --- | --- |

(115)

Kaiken kaikkiaan OEM-segmentille suuntautuva tuonti Kiinasta oli 72 prosenttia kaikesta tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla tapahtuneesta tuonnista. Alkuperäisen tutkimuksen tutkimusajanjaksolla tilanne oli päinvastainen ja Kiinasta OEM-segmentille tuleva tuonti oli vain 19 prosenttia unioniin suuntautuvasta kokonaistuonnista.

| (116) | Huolimatta siitä, että myyntimäärät OEM-segmentillä kasvoivat, markkinaosuus kyseisellä segmentillä pieneni 0,9 prosenttiyksikköä, mikä johtui siitä, että kulutus tällä segmentillä kasvoi voimakkaammin. Kiinalaisen tuonnin markkinaosuus kokonaiskulutuksesta pysyi vakaana, mikä johtui myös siitä, että kokonaiskulutus kasvoi enemmän. |
| --- | --- |

(116)

Huolimatta siitä, että myyntimäärät OEM-segmentillä kasvoivat, markkinaosuus kyseisellä segmentillä pieneni 0,9 prosenttiyksikköä, mikä johtui siitä, että kulutus tällä segmentillä kasvoi voimakkaammin. Kiinalaisen tuonnin markkinaosuus kokonaiskulutuksesta pysyi vakaana, mikä johtui myös siitä, että kokonaiskulutus kasvoi enemmän.

| (117) | Edellä esitetystä seuraa, että Kiinasta peräisin olevan tuonnin määrän yleinen lasku johtuu yksinomaan siitä, että jälkimarkkinasegmentille suuntautuva tuonti supistui. Itse asiassa tuonti Kiinasta väheni tällä segmentillä merkittävästi eli lähes 90 prosenttia, mikä johti siihen, että jälkimarkkinasegmentillä tapahtuneen kulutuksen markkinaosuus laski alkuperäisen tutkimuksen tutkimusajanjakson ja tätä tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson välillä 34 prosentista 13 prosenttiin. Kaiken kaikkiaan jälkimarkkinasegmentille suuntautuneen tuonnin osuus kokonaiskulutuksesta laski alkuperäisen tutkimuksen tutkimusajanjakson ja tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson välillä 10,0 prosentista 0,9 prosenttiin. |
| --- | --- |

(117)

Edellä esitetystä seuraa, että Kiinasta peräisin olevan tuonnin määrän yleinen lasku johtuu yksinomaan siitä, että jälkimarkkinasegmentille suuntautuva tuonti supistui. Itse asiassa tuonti Kiinasta väheni tällä segmentillä merkittävästi eli lähes 90 prosenttia, mikä johti siihen, että jälkimarkkinasegmentillä tapahtuneen kulutuksen markkinaosuus laski alkuperäisen tutkimuksen tutkimusajanjakson ja tätä tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson välillä 34 prosentista 13 prosenttiin. Kaiken kaikkiaan jälkimarkkinasegmentille suuntautuneen tuonnin osuus kokonaiskulutuksesta laski alkuperäisen tutkimuksen tutkimusajanjakson ja tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson välillä 10,0 prosentista 0,9 prosenttiin.

| (118) | Kiinalaisten vientiä harjoittavien tuottajien siirtyminen jälkimarkkinasegmentiltä OEM-segmentille alkoi jo alkuperäisen tutkimuksen kahden viimeisen vuoden aikana (eli vuonna 2008 ja tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla, ks. täytäntöönpanoasetuksen (EU) N:o 964/2010 johdanto-osan 89 kappale). Markkinaosuuksien laskusta huolimatta kiinalaiset vientiä harjoittavat tuottajat ovat säilyttäneet myyntimääränsä ja asiakaskantansa OEM-segmentillä alkuperäisen tutkimuksen jälkeen. |
| --- | --- |

(118)

Kiinalaisten vientiä harjoittavien tuottajien siirtyminen jälkimarkkinasegmentiltä OEM-segmentille alkoi jo alkuperäisen tutkimuksen kahden viimeisen vuoden aikana (eli vuonna 2008 ja tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla, ks. täytäntöönpanoasetuksen (EU) N:o 964/2010 johdanto-osan 89 kappale). Markkinaosuuksien laskusta huolimatta kiinalaiset vientiä harjoittavat tuottajat ovat säilyttäneet myyntimääränsä ja asiakaskantansa OEM-segmentillä alkuperäisen tutkimuksen jälkeen.

3.2   Tuonnin hinta ja hinnan alittavuus

Tuonnin hinta ja hinnan alittavuus

Taulukko 6

Taulukko 6

Kiinasta tulevan tuonnin keskimääräinen hinta

Kiinasta tulevan tuonnin keskimääräinen hinta

| | 2012 | 2013 | 2014 | Tarkastelua koskeva tutkimusajanjakso |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Keskim. hinta euroa/yksikkö | 40,68 | 36,16 | 39,74 | 46,24 |
| Indeksi (2012 = 100) | 100 | 89 | 98 | 114 |
| Lähde: Eurostat |

2012

2013

2014

Tarkastelua koskeva tutkimusajanjakso

Keskim. hinta euroa/yksikkö

40,68

36,16

39,74

46,24

Indeksi (2012 = 100)

Indeksi (2012 = 100)

100

100

89

89

98

98

114

114

Lähde: Eurostat

Lähde:

| (119) | Kiinasta tulevan tuonnin keskimääräiset hinnat laskivat vuosien 2012 ja 2013 välillä 40,68 eurosta/yksikkö 36,16 euroon/yksikkö, minkä jälkeen vuonna 2014 hinnat nousivat 39,74 euroon/yksikkö. Keskimääräiset hinnat jatkoivat nousuaan tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla, jolloin ne olivat 46,24 euroa/yksikkö. Kaikkiaan vuoden 2012 ja tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson välillä keskimääräiset hinnat nousivat 14 prosenttia. Tämä yleinen hintojen nousu on sopusoinnussa maailmanlaajuisen hintojen kehityksen kanssa ja vastaa yleistä suuntausta kohti suurempia ja pitemmälle kehitettyjä pyöriä. |
| --- | --- |

(119)

Kiinasta tulevan tuonnin keskimääräiset hinnat laskivat vuosien 2012 ja 2013 välillä 40,68 eurosta/yksikkö 36,16 euroon/yksikkö, minkä jälkeen vuonna 2014 hinnat nousivat 39,74 euroon/yksikkö. Keskimääräiset hinnat jatkoivat nousuaan tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla, jolloin ne olivat 46,24 euroa/yksikkö. Kaikkiaan vuoden 2012 ja tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson välillä keskimääräiset hinnat nousivat 14 prosenttia. Tämä yleinen hintojen nousu on sopusoinnussa maailmanlaajuisen hintojen kehityksen kanssa ja vastaa yleistä suuntausta kohti suurempia ja pitemmälle kehitettyjä pyöriä.

| (120) | Unionin markkinoiden myyntihintoja tutkittiin vertaamalla otokseen valitun unionin tuotannonalan hintoja otokseen valittujen vientiä harjoittavien tuottajien asianomaisesta maasta peräisin olevan tuonnin hintoihin. Otokseen valitun unionin tuotannonalan myyntihinnat olivat riippumattomilta asiakkailta veloitettuja hintoja oikaistuina tarvittaessa noudettuna lähettäjältä -tasolle eli ilman unionissa syntyneitä rahtikustannuksia ja alennusten ja hyvitysten vähentämisen jälkeen. |
| --- | --- |

(120)

Unionin markkinoiden myyntihintoja tutkittiin vertaamalla otokseen valitun unionin tuotannonalan hintoja otokseen valittujen vientiä harjoittavien tuottajien asianomaisesta maasta peräisin olevan tuonnin hintoihin. Otokseen valitun unionin tuotannonalan myyntihinnat olivat riippumattomilta asiakkailta veloitettuja hintoja oikaistuina tarvittaessa noudettuna lähettäjältä -tasolle eli ilman unionissa syntyneitä rahtikustannuksia ja alennusten ja hyvitysten vähentämisen jälkeen.

| (121) | Näitä hintoja verrattiin otokseen valittujen kiinalaisten vientiä harjoittavien tuottajien veloittamiin nettomyyntihintoihin, joista vähennettiin alennukset ja joita oikaistiin tarvittaessa CIF-hinta unionin rajalla -tasolle, jolloin tehtiin asianmukaiset tuonnin jälkeisiä kustannuksia koskevat oikaisut. |
| --- | --- |

(121)

Näitä hintoja verrattiin otokseen valittujen kiinalaisten vientiä harjoittavien tuottajien veloittamiin nettomyyntihintoihin, joista vähennettiin alennukset ja joita oikaistiin tarvittaessa CIF-hinta unionin rajalla -tasolle, jolloin tehtiin asianmukaiset tuonnin jälkeisiä kustannuksia koskevat oikaisut.

| (122) | Kun tuonnin CIF-hintoihin lisättiin sovellettavat tullimaksut ja polkumyyntitullit, otokseen valittujen vientiä harjoittavien tuottajien hinnat olivat keskimäärin korkeammat kuin unionin tuotannonalan myyntihinnat unionin markkinoilla. Sama tulos päti myös otokseen kuulumattomien vientiä harjoittavien tuottajien tuontiin. |
| --- | --- |

(122)

Kun tuonnin CIF-hintoihin lisättiin sovellettavat tullimaksut ja polkumyyntitullit, otokseen valittujen vientiä harjoittavien tuottajien hinnat olivat keskimäärin korkeammat kuin unionin tuotannonalan myyntihinnat unionin markkinoilla. Sama tulos päti myös otokseen kuulumattomien vientiä harjoittavien tuottajien tuontiin.

| (123) | Jos otokseen valittujen kiinalaisten vientiä harjoittavien tuottajien tuontihintoja tarkastellaan ilman polkumyyntitulleja, ne alittaisivat unionin tuotannonalan myyntihinnat keskimäärin 8,0 prosentilla. Tulos on vieläkin selvempi, kun OEM- ja jälkimarkkinasegmenttejä analysoidaan erikseen, jolloin hinnan alittavuuden marginaalit otokseen valittujen vientiä harjoittavien tuottajien osalta olivat 8,7 prosenttia OEM-segmentillä ja 12,4 prosenttia jälkimarkkinasegmentillä. Eurostatin tietojen mukaan otokseen kuulumattomien vientiä harjoittavien tuottajien osalta hintojen alittavuuden marginaaliksi saataisiin keskimäärin 7,5 prosenttia. Vertailu on tehty keskiarvon perusteella, koska Eurostat ei tee eroa tuotelajien välillä. |
| --- | --- |

(123)

Jos otokseen valittujen kiinalaisten vientiä harjoittavien tuottajien tuontihintoja tarkastellaan ilman polkumyyntitulleja, ne alittaisivat unionin tuotannonalan myyntihinnat keskimäärin 8,0 prosentilla. Tulos on vieläkin selvempi, kun OEM- ja jälkimarkkinasegmenttejä analysoidaan erikseen, jolloin hinnan alittavuuden marginaalit otokseen valittujen vientiä harjoittavien tuottajien osalta olivat 8,7 prosenttia OEM-segmentillä ja 12,4 prosenttia jälkimarkkinasegmentillä. Eurostatin tietojen mukaan otokseen kuulumattomien vientiä harjoittavien tuottajien osalta hintojen alittavuuden marginaaliksi saataisiin keskimäärin 7,5 prosenttia. Vertailu on tehty keskiarvon perusteella, koska Eurostat ei tee eroa tuotelajien välillä.

| (124) | Lopuksi hintavertailu tehtiin sisäisen jalostuksen menettelyn mukaisesti tapahtuneesta Kiinan tuonnista, jonka osuus oli 20,6 prosenttia kaikesta kiinalaisesta tuonnista tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla. Hintavertailu tehtiin vertaamalla keskenään sisäisen jalostuksen menettelyn mukaisessa Kiinasta tulevassa tuonnissa (Eurostatin tietojen perusteella, koska yksikään otokseen valituista vientiä harjoittavista tuottajista ei ilmoittanut unioniin suuntautuvasta sisäisen jalostuksen menettelyn mukaisesta myynnistä) käytettyjä keskimääräisiä tuontihintoja ja otokseen valittujen unionin tuottajien tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla veloittamia keskimääräisiä myyntihintoja. Tulokseksi saatiin hintojen alittavuuden keskimääräinen marginaali, joka oli 7,6 prosenttia. Vertailu tehtiin keskiarvon perusteella, koska Eurostatin tiedoissa ei tehdä eroa tuotelajien välillä, kuten johdanto-osan 123 kappaleessa todetaan. Lisäksi sisäisessä jalostusmenettelyssä tapahtuvan tuonnin kokonaismäärä oli hyvin alhainen eli vain 0,6 prosenttia unionin kokonaiskulutuksesta tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla. |
| --- | --- |

(124)

Lopuksi hintavertailu tehtiin sisäisen jalostuksen menettelyn mukaisesti tapahtuneesta Kiinan tuonnista, jonka osuus oli 20,6 prosenttia kaikesta kiinalaisesta tuonnista tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla. Hintavertailu tehtiin vertaamalla keskenään sisäisen jalostuksen menettelyn mukaisessa Kiinasta tulevassa tuonnissa (Eurostatin tietojen perusteella, koska yksikään otokseen valituista vientiä harjoittavista tuottajista ei ilmoittanut unioniin suuntautuvasta sisäisen jalostuksen menettelyn mukaisesta myynnistä) käytettyjä keskimääräisiä tuontihintoja ja otokseen valittujen unionin tuottajien tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla veloittamia keskimääräisiä myyntihintoja. Tulokseksi saatiin hintojen alittavuuden keskimääräinen marginaali, joka oli 7,6 prosenttia. Vertailu tehtiin keskiarvon perusteella, koska Eurostatin tiedoissa ei tehdä eroa tuotelajien välillä, kuten johdanto-osan 123 kappaleessa todetaan. Lisäksi sisäisessä jalostusmenettelyssä tapahtuvan tuonnin kokonaismäärä oli hyvin alhainen eli vain 0,6 prosenttia unionin kokonaiskulutuksesta tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla.

| (125) | Yksi asianomainen osapuoli väitti, että jälkimarkkinasegmentille myytävien alumiinipyörien hinnat olivat yleensä merkittävästi alhaisemmat kuin OEM-segmentille myytävien alumiinipyörien hinnat. Lisäksi tämä osapuoli väitti, että OEM-segmentillä voidaan tehdä kunnollinen hintavertailu ainoastaan ”tarjoustasolla”, jolla hinnan alittavuutta ei sen väitteen mukaan yleensä esiinny edes sen jälkeen, kun voimassa oleva polkumyyntitulli on vähennetty. |
| --- | --- |

(125)

Yksi asianomainen osapuoli väitti, että jälkimarkkinasegmentille myytävien alumiinipyörien hinnat olivat yleensä merkittävästi alhaisemmat kuin OEM-segmentille myytävien alumiinipyörien hinnat. Lisäksi tämä osapuoli väitti, että OEM-segmentillä voidaan tehdä kunnollinen hintavertailu ainoastaan ”tarjoustasolla”, jolla hinnan alittavuutta ei sen väitteen mukaan yleensä esiinny edes sen jälkeen, kun voimassa oleva polkumyyntitulli on vähennetty.

| (126) | Yksittäisistä tarjouksista valikoidut tiedot eivät voi korvata komission analyysiä, joka perustuu kattaviin tietoihin kuten liiketoimikohtaisiin myyntitietoihin ja lajikohtaisesti tehtyihin hintavertailuihin. Tällaisessa vertailussa on otettu huomioon suurin mahdollinen tietomäärä toteutuneista liiketoimista. Kuten johdanto-osan (123) kappaleessa selitetään, otokseen valituilta vientiä harjoittavilta tuottajilta ja unionin tuottajilta saatujen kattavien tietojen perusteella hintojen alittavuus oli 8,7 prosenttia OEM-segmentillä ja 12,4 prosenttia jälkimarkkinasegmentillä, mikä vahvisti hintojen alittavuuden molemmilla segmenteillä, kun hintoja tarkastellaan ilman polkumyyntitulleja. Sen vuoksi tämä väite hylätään. |
| --- | --- |

(126)

Yksittäisistä tarjouksista valikoidut tiedot eivät voi korvata komission analyysiä, joka perustuu kattaviin tietoihin kuten liiketoimikohtaisiin myyntitietoihin ja lajikohtaisesti tehtyihin hintavertailuihin. Tällaisessa vertailussa on otettu huomioon suurin mahdollinen tietomäärä toteutuneista liiketoimista. Kuten johdanto-osan (123) kappaleessa selitetään, otokseen valituilta vientiä harjoittavilta tuottajilta ja unionin tuottajilta saatujen kattavien tietojen perusteella hintojen alittavuus oli 8,7 prosenttia OEM-segmentillä ja 12,4 prosenttia jälkimarkkinasegmentillä, mikä vahvisti hintojen alittavuuden molemmilla segmenteillä, kun hintoja tarkastellaan ilman polkumyyntitulleja. Sen vuoksi tämä väite hylätään.

| (127) | Päätelmien ilmoittamisen jälkeen sama osapuoli pyysi komissiota selventämään, miten komissio varmistaa, että Kiinan kotimarkkinamyynnissä ja unioniin sekä kolmansiin maihin suuntautuvassa viennissä käytettävät hinnat ovat vertailukelpoiset. Menetelmä selitetään edellä johdanto-osan 123 ja 126 kappaleessa. |
| --- | --- |

(127)

Päätelmien ilmoittamisen jälkeen sama osapuoli pyysi komissiota selventämään, miten komissio varmistaa, että Kiinan kotimarkkinamyynnissä ja unioniin sekä kolmansiin maihin suuntautuvassa viennissä käytettävät hinnat ovat vertailukelpoiset. Menetelmä selitetään edellä johdanto-osan 123 ja 126 kappaleessa.

4.   Tuonti muista kolmansista maista

Tuonti muista kolmansista maista

Taulukko 7

Taulukko 7

Tuonti muista kolmansista maista

Tuonti muista kolmansista maista

| | 2012 | 2013 | 2014 | Tarkastelua koskeva tutkimusajanjakso |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Turkki | 6 189 | 6 879 | 8 316 | 9 218 |
| Indeksi (2012 = 100) | 100 | 111 | 134 | 149 |
| Markkinaosuus (%) | 10,4 | 11,4 | 12,5 | 13,2 |
| Keskim. hinta euroa/yksikkö | 45,57 | 45,32 | 43,89 | 48,50 |
| Indeksi (2012 = 100) | 100 | 99 | 96 | 106 |
| Muut kolmannet maat (Turkkia lukuun ottamatta) | 7 104 | 6 778 | 8 177 | 8 696 |
| Indeksi (2012 = 100) | 100 | 95 | 115 | 122 |
| Markkinaosuus (%) | 12,0 | 11,2 | 12,3 | 12,4 |
| Keskim. hinta euroa/yksikkö | 51,27 | 51,23 | 52,66 | 58,88 |
| Indeksi (2012 = 100) | 100 | 100 | 103 | 115 |
| Muut kolmannet maat yhteensä | 13 294 | 13 657 | 16 493 | 17 914 |
| Indeksi (2012 = 100) | 100 | 103 | 124 | 135 |
| Markkinaosuus (%) | 22,4 | 22,6 | 24,8 | 25,6 |
| Keskim. hinta euroa/yksikkö | 48,62 | 48,25 | 48,24 | 53,54 |
| Indeksi (2012 = 100) | 100 | 99 | 99 | 110 |
| Lähde: Eurostat |

2012

2013

2014

Tarkastelua koskeva tutkimusajanjakso

Turkki

6 189

6 879

8 316

9 218

Indeksi (2012 = 100)

Indeksi (2012 = 100)

100

100

111

111

134

134

149

149

Markkinaosuus (%)

10,4

11,4

12,5

13,2

Keskim. hinta euroa/yksikkö

45,57

45,32

43,89

48,50

Indeksi (2012 = 100)

Indeksi (2012 = 100)

100

100

99

99

96

96

106

106

Muut kolmannet maat (Turkkia lukuun ottamatta)

7 104

6 778

8 177

8 696

Indeksi (2012 = 100)

Indeksi (2012 = 100)

100

100

95

95

115

115

122

122

Markkinaosuus (%)

12,0

11,2

12,3

12,4

Keskim. hinta euroa/yksikkö

51,27

51,23

52,66

58,88

Indeksi (2012 = 100)

Indeksi (2012 = 100)

100

100

100

100

103

103

115

115

Muut kolmannet maat yhteensä

13 294

13 657

16 493

17 914

Indeksi (2012 = 100)

Indeksi (2012 = 100)

100

100

103

103

124

124

135

135

Markkinaosuus (%)

22,4

22,6

24,8

25,6

Keskim. hinta euroa/yksikkö

48,62

48,25

48,24

53,54

Indeksi (2012 = 100)

Indeksi (2012 = 100)

100

100

99

99

99

99

110

110

Lähde: Eurostat

Lähde:

| (128) | Tarkastelujaksolla tuonti muista kolmansista maista unioniin kasvoi vuoden 2012 ja tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson välillä13,2 miljoonasta yksiköstä noin 17,9 miljoonaan yksikköön eli 35 prosenttia. Koska unionin kulutus kasvoi kyseisellä jaksolla vain 18 prosenttia (ks. Johdanto-osan 107 kappale, taulukko 1), muiden kolmansien maiden vastaava markkinaosuus kasvoi vähemmän nousten vuoden 2012 ja tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson välillä 22,4 prosentista 25,6 prosenttiin eli 3,2 prosenttiyksikköä. |
| --- | --- |

(128)

Tarkastelujaksolla tuonti muista kolmansista maista unioniin kasvoi vuoden 2012 ja tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson välillä13,2 miljoonasta yksiköstä noin 17,9 miljoonaan yksikköön eli 35 prosenttia. Koska unionin kulutus kasvoi kyseisellä jaksolla vain 18 prosenttia (ks. Johdanto-osan 107 kappale, taulukko 1), muiden kolmansien maiden vastaava markkinaosuus kasvoi vähemmän nousten vuoden 2012 ja tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson välillä 22,4 prosentista 25,6 prosenttiin eli 3,2 prosenttiyksikköä.

| (129) | Muista kolmansista maista kuin Kiinasta tulevan tuonnin hinnat olivat keskimäärin korkeammat kuin Kiinasta tulevan tuonnin hinnat ja kasvoivat 10 prosenttia tarkastelujaksolla. |
| --- | --- |

(129)

Muista kolmansista maista kuin Kiinasta tulevan tuonnin hinnat olivat keskimäärin korkeammat kuin Kiinasta tulevan tuonnin hinnat ja kasvoivat 10 prosenttia tarkastelujaksolla.

| (130) | Turkki on Kiinan jälkeen suurin tuoja unioniin. Turkista tulevan tuonnin määrä kasvoi vuoden 2012 ja tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson välillä 6,1 miljoonasta yksiköstä noin 9,2 miljoonaan yksikköön, mikä vastaa 49:ää prosenttia. Tämä kasvu näkyi markkinaosuuden kasvuna 10,4 prosentista (vuonna 2012) 13,2 prosenttiin (tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla), mikä vastaa 2,8 prosenttiyksikköä. Turkista tulevan tuonnin keskimääräiset tuontihinnat olivat korkeammat kuin Kiinasta tulevan tuonnin keskimääräiset tuontihinnat koko tarkastelujakson ajan. Ne kasvoivat vuoden 2012 ja tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson välillä 45,57 eurosta/yksikkö 48,50 euroon/yksikkö, mikä vastaa 6 prosentin kasvua. |
| --- | --- |

(130)

Turkki on Kiinan jälkeen suurin tuoja unioniin. Turkista tulevan tuonnin määrä kasvoi vuoden 2012 ja tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson välillä 6,1 miljoonasta yksiköstä noin 9,2 miljoonaan yksikköön, mikä vastaa 49:ää prosenttia. Tämä kasvu näkyi markkinaosuuden kasvuna 10,4 prosentista (vuonna 2012) 13,2 prosenttiin (tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla), mikä vastaa 2,8 prosenttiyksikköä. Turkista tulevan tuonnin keskimääräiset tuontihinnat olivat korkeammat kuin Kiinasta tulevan tuonnin keskimääräiset tuontihinnat koko tarkastelujakson ajan. Ne kasvoivat vuoden 2012 ja tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson välillä 45,57 eurosta/yksikkö 48,50 euroon/yksikkö, mikä vastaa 6 prosentin kasvua.

| (131) | Muista kolmansista maista kuin Turkista tulevan tuonnin markkinaosuus kasvoi vain hieman eli vuoden 2012 12,0 prosentista tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson 12,4 prosenttiin. Kolmansista maista tulevan tuonnin hinnat olivat korkeammat kuin Kiinasta tulevan tuonnin hinnat koko tarkastelujakson ajan. |
| --- | --- |

(131)

Muista kolmansista maista kuin Turkista tulevan tuonnin markkinaosuus kasvoi vain hieman eli vuoden 2012 12,0 prosentista tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson 12,4 prosenttiin. Kolmansista maista tulevan tuonnin hinnat olivat korkeammat kuin Kiinasta tulevan tuonnin hinnat koko tarkastelujakson ajan.

5.   Unionin tuotannonalan taloudellinen tilanne

Unionin tuotannonalan taloudellinen tilanne

5.1   Yleisiä huomioita

Yleisiä huomioita

| (132) | Komissio tutki perusasetuksen 3 artiklan 5 kohdan mukaisesti kaikkia sellaisia taloudellisia tekijöitä ja indikaattoreita, joilla on vaikutusta unionin tuotannonalan tilanteeseen. |
| --- | --- |

(132)

Komissio tutki perusasetuksen 3 artiklan 5 kohdan mukaisesti kaikkia sellaisia taloudellisia tekijöitä ja indikaattoreita, joilla on vaikutusta unionin tuotannonalan tilanteeseen.

| (133) | Kuten 17 kappaleessa mainitaan, unionin tuotannonalan mahdollisesti kärsimän vahingon määrittämiseen käytettiin otantamenetelmää. |
| --- | --- |

(133)

Kuten 17 kappaleessa mainitaan, unionin tuotannonalan mahdollisesti kärsimän vahingon määrittämiseen käytettiin otantamenetelmää.

| (134) | Vahingon määrittämistä varten komissio erotti toisistaan makro- ja mikrotaloudelliset vahinkoindikaattorit. Komissio arvioi koko unionin tuotannonalaan liittyvät makrotaloudelliset indikaattorit pyynnön esittäjän tarkastelupyynnössä toimittamien tietojen ja otokseen valittujen unionin tuottajien tietojen perusteella; tietoja oikaistiin otokseen valittujen unionin tuottajien tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson osalta esittämissä vastauksissa annettujen tietojen perusteella. Komissio arvioi mikrotaloudelliset indikaattorit ainoastaan otokseen valittujen unionin tuottajien osalta näiden kyselyvastauksiin sisältyneiden tietojen perusteella. Kumpaakin ryhmää koskevien tietojen todettiin edustavan unionin tuotannonalan taloudellista tilannetta. |
| --- | --- |

(134)

Vahingon määrittämistä varten komissio erotti toisistaan makro- ja mikrotaloudelliset vahinkoindikaattorit. Komissio arvioi koko unionin tuotannonalaan liittyvät makrotaloudelliset indikaattorit pyynnön esittäjän tarkastelupyynnössä toimittamien tietojen ja otokseen valittujen unionin tuottajien tietojen perusteella; tietoja oikaistiin otokseen valittujen unionin tuottajien tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson osalta esittämissä vastauksissa annettujen tietojen perusteella. Komissio arvioi mikrotaloudelliset indikaattorit ainoastaan otokseen valittujen unionin tuottajien osalta näiden kyselyvastauksiin sisältyneiden tietojen perusteella. Kumpaakin ryhmää koskevien tietojen todettiin edustavan unionin tuotannonalan taloudellista tilannetta.

| (135) | Makrotaloudelliset indikaattorit ovat tuotanto, tuotantokapasiteetti, kapasiteetin käyttöaste, myyntimäärä, markkinaosuus, kasvu, työllisyys, tuottavuus ja polkumyyntimarginaalin suuruus. |
| --- | --- |

(135)

Makrotaloudelliset indikaattorit ovat tuotanto, tuotantokapasiteetti, kapasiteetin käyttöaste, myyntimäärä, markkinaosuus, kasvu, työllisyys, tuottavuus ja polkumyyntimarginaalin suuruus.

| (136) | Mikrotaloudelliset indikaattorit ovat keskimääräiset yksikköhinnat, yksikkökustannukset, työvoimakustannukset, varastot, kannattavuus, kassavirta, investoinnit, investointien tuotto ja pääoman saanti. |
| --- | --- |

(136)

Mikrotaloudelliset indikaattorit ovat keskimääräiset yksikköhinnat, yksikkökustannukset, työvoimakustannukset, varastot, kannattavuus, kassavirta, investoinnit, investointien tuotto ja pääoman saanti.

5.2   Makrotaloudelliset indikaattorit

Makrotaloudelliset indikaattorit

Taulukko 8

Taulukko 8

Tuotanto, tuotantokapasiteetti ja kapasiteetin käyttöaste

Tuotanto, tuotantokapasiteetti ja kapasiteetin käyttöaste

| | 2012 | 2013 | 2014 | Tarkastelua koskeva tutkimusajanjakso |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Tuotantomäärä (tuhatta yksikköä) | 44 124 | 45 516 | 49 638 | 50 571 |
| Indeksi (2012 = 100) | 100 | 103 | 112 | 115 |
| Tuotantokapasiteetti (tuhatta yksikköä) | 49 808 | 51 644 | 53 510 | 55 178 |
| Indeksi (2012 = 100) | 100 | 104 | 107 | 111 |
| Kapasiteetin käyttöaste (%) | 89 | 88 | 93 | 92 |
| Indeksi (2012 = 100) | 100 | 99 | 105 | 103 |
| Lähde: tarkastelupyyntö, tarkistetut kyselyvastaukset |

2012

2013

2014

Tarkastelua koskeva tutkimusajanjakso

Tuotantomäärä (tuhatta yksikköä)

44 124

45 516

49 638

50 571

Indeksi (2012 = 100)

Indeksi (2012 = 100)

100

100

103

103

112

112

115

115

Tuotantokapasiteetti (tuhatta yksikköä)

49 808

51 644

53 510

55 178

Indeksi (2012 = 100)

Indeksi (2012 = 100)

100

100

104

104

107

107

111

111

Kapasiteetin käyttöaste (%)

89

88

93

92

Indeksi (2012 = 100)

Indeksi (2012 = 100)

100

100

99

99

105

105

103

103

Lähde: tarkastelupyyntö, tarkistetut kyselyvastaukset

Lähde:

| (137) | Unionin kokonaistuotanto, tuotantokapasiteetti ja kapasiteetin käyttöaste kehittyivät tarkastelujaksolla seuraavasti: |
| --- | --- |

(137)

Unionin kokonaistuotanto, tuotantokapasiteetti ja kapasiteetin käyttöaste kehittyivät tarkastelujaksolla seuraavasti:

| (138) | Tuotanto kasvoi tarkastelujakson aikana. Tuotannon määrä kasvoi kaiken kaikkiaan 44,1 miljoonasta yksiköstä 50,5 miljoonaan yksikköön vuoden 2012 ja tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson välillä eli 15 prosenttia tarkastelujaksolla. Tämä kasvu heijastelee sekä autontuotannon kasvua unionissa että alumiinipyörien osuuden kasvua uusissa autoissa. |
| --- | --- |

(138)

Tuotanto kasvoi tarkastelujakson aikana. Tuotannon määrä kasvoi kaiken kaikkiaan 44,1 miljoonasta yksiköstä 50,5 miljoonaan yksikköön vuoden 2012 ja tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson välillä eli 15 prosenttia tarkastelujaksolla. Tämä kasvu heijastelee sekä autontuotannon kasvua unionissa että alumiinipyörien osuuden kasvua uusissa autoissa.

| (139) | Tuotantokapasiteetti kasvoi vuoden 2012 ja tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson välillä noin 49,8 miljoonasta yksiköstä 55,1 miljoonaan yksikköön eli 11 prosenttia tarkastelujaksolla. |
| --- | --- |

(139)

Tuotantokapasiteetti kasvoi vuoden 2012 ja tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson välillä noin 49,8 miljoonasta yksiköstä 55,1 miljoonaan yksikköön eli 11 prosenttia tarkastelujaksolla.

| (140) | Koska tuotantomäärä kasvoi hieman enemmän kuin tuotantokapasiteetti, kapasiteetin käyttöaste kasvoi 89 prosentista (vuonna 2012) 92 prosenttiin (tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla), mikä vastaa 3:a prosenttiyksikköä koko tarkastelujaksolla. |
| --- | --- |

(140)

Koska tuotantomäärä kasvoi hieman enemmän kuin tuotantokapasiteetti, kapasiteetin käyttöaste kasvoi 89 prosentista (vuonna 2012) 92 prosenttiin (tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla), mikä vastaa 3:a prosenttiyksikköä koko tarkastelujaksolla.

5.2.2   Myyntimäärä ja markkinaosuus

| (141) | Unionin tuotannonalan myyntimäärä ja markkinaosuus kehittyivät tarkastelujaksolla seuraavasti:

  Taulukko 9


  Myyntimäärä ja markkinaosuus | 2012 | 2013 | 2014 | Tarkastelua koskeva tutkimusajanjakso |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Myyntimäärä (tuhatta yksikköä) | 42 697 | 44 435 | 47 525 | 49 895 |
| Indeksi (2012 = 100) | 100 | 104 | 111 | 117 |
| Markkinaosuus (%) | 71,9 | 73,4 | 71,5 | 71,2 |
| Lähde: tarkastelupyyntö, Eurostat ja tarkistetut kyselyvastaukset |

(141)

Unionin tuotannonalan myyntimäärä ja markkinaosuus kehittyivät tarkastelujaksolla seuraavasti:

Taulukko 9

Taulukko 9

Myyntimäärä ja markkinaosuus

Myyntimäärä ja markkinaosuus

2012

2013

2014

Tarkastelua koskeva tutkimusajanjakso

Myyntimäärä (tuhatta yksikköä)

42 697

44 435

47 525

49 895

Indeksi (2012 = 100)

Indeksi (2012 = 100)

100

100

104

104

111

111

117

117

Markkinaosuus (%)

71,9

73,4

71,5

71,2

Lähde: tarkastelupyyntö, Eurostat ja tarkistetut kyselyvastaukset

Lähde:

| (142) | Myyntimäärä kasvoi tarkastelujaksolla 42,6 miljoonasta yksiköstä (vuonna 2012) tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson noin 49,8 miljoonaan yksikköön, eli noin 17 prosenttia, mikä jää hieman alle johdanto-osan 107 kappaleessa kuvatun 18 prosentin kasvun kulutuksessa. Kun otetaan huomioon johdanto-osan 128 kappaleessa kuvattu samanaikainen muista kolmansista maista tulevan tuonnin kasvu, myyntimäärien kasvu johti kuitenkin siihen, että unionin tuotannonalan markkinaosuus pieneni vuoden 2012 ja tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson välillä hieman supistuen 71,9 prosentista 71,2 prosenttiin, mikä vastaa 0,7 prosentin laskua tarkastelujakson aikana. |
| --- | --- |

(142)

Myyntimäärä kasvoi tarkastelujaksolla 42,6 miljoonasta yksiköstä (vuonna 2012) tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson noin 49,8 miljoonaan yksikköön, eli noin 17 prosenttia, mikä jää hieman alle johdanto-osan 107 kappaleessa kuvatun 18 prosentin kasvun kulutuksessa. Kun otetaan huomioon johdanto-osan 128 kappaleessa kuvattu samanaikainen muista kolmansista maista tulevan tuonnin kasvu, myyntimäärien kasvu johti kuitenkin siihen, että unionin tuotannonalan markkinaosuus pieneni vuoden 2012 ja tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson välillä hieman supistuen 71,9 prosentista 71,2 prosenttiin, mikä vastaa 0,7 prosentin laskua tarkastelujakson aikana.

| (143) | Lisäksi myyntimäärien ja markkinaosuuksien kehitystä OEM- ja jälkimarkkinasegmenteillä arvioitiin erikseen tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson osalta, ja tulosta verrattiin alkuperäisen tutkimuksen tutkimusajanjaksoon, kuten jäljempänä olevasta taulukosta käy ilmi:

  Taulukko 10


  Kiinasta tulevan myynnin määrät ja markkinaosuudet OEM-segmentillä ja jälkimarkkinasegmentillä








  Määrä (tuhatta yksikköä) | Alkuperäisen tutkimuksen tutkimusajanjakso (IP) | Tarkastelua koskeva tutkimusajanjakso |
| --- | --- | --- | --- |
| OEM-segmentti | | |
| Myyntimäärä (OEM) | 28 719 | 46 627 |
| Indeksi | 100 | 162 |
| OEM-segmentin markkinaosuus (EU:n tuottajien osuus OEM-segmentin kokonaiskulutuksesta) (%) | 82,3 | 71,6 |
| OEM-segmentin markkinaosuus kokonaiskulutuksesta (%) | 58,0 | 66,6 |
| Jälkimarkkinasegmentti | | |
| Myyntimäärä (AM) | 7 075 | 3 268 |
| Indeksi | 100 | 46 |
| Jälkimarkkinasegmentin markkinaosuus (EU:n tuottajien osuus jälkimarkkinasegmentin kokonaiskulutuksesta) (%) | 48,5 | 67,0 |
| Jälkimarkkinasegmentin markkinaosuus kokonaiskulutuksesta (%) | 14,3 | 4,7 |
| Lähde: tarkastelupyyntö, Eurostat ja tarkistetut kyselyvastaukset, neuvoston täytäntöönpanoasetus (EU) N:o 964/2010 |

(143)

Lisäksi myyntimäärien ja markkinaosuuksien kehitystä OEM- ja jälkimarkkinasegmenteillä arvioitiin erikseen tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson osalta, ja tulosta verrattiin alkuperäisen tutkimuksen tutkimusajanjaksoon, kuten jäljempänä olevasta taulukosta käy ilmi:

Taulukko 10

Taulukko 10

Kiinasta tulevan myynnin määrät ja markkinaosuudet OEM-segmentillä ja jälkimarkkinasegmentillä

Kiinasta tulevan myynnin määrät ja markkinaosuudet OEM-segmentillä ja jälkimarkkinasegmentillä

Määrä (tuhatta yksikköä)

Alkuperäisen tutkimuksen tutkimusajanjakso (IP)

Tarkastelua koskeva tutkimusajanjakso

OEM-segmentti

OEM-segmentti

Myyntimäärä (OEM)

28 719

46 627

Indeksi

Indeksi

100

100

162

162

OEM-segmentin markkinaosuus (EU:n tuottajien osuus OEM-segmentin kokonaiskulutuksesta) (%)

82,3

71,6

OEM-segmentin markkinaosuus kokonaiskulutuksesta (%)

58,0

66,6

Jälkimarkkinasegmentti

Jälkimarkkinasegmentti

Myyntimäärä (AM)

7 075

3 268

Indeksi

Indeksi

100

100

46

46

Jälkimarkkinasegmentin markkinaosuus (EU:n tuottajien osuus jälkimarkkinasegmentin kokonaiskulutuksesta) (%)

48,5

67,0

Jälkimarkkinasegmentin markkinaosuus kokonaiskulutuksesta (%)

14,3

4,7

Lähde: tarkastelupyyntö, Eurostat ja tarkistetut kyselyvastaukset, neuvoston täytäntöönpanoasetus (EU) N:o 964/2010

Lähde:

| (144) | OEM-segmentille suuntautuvan myynnin määrä kasvoi tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla 62 prosenttia verrattuna alkuperäisen tutkimuksen tutkimusajanjaksoon, kun taas myynti jälkimarkkinasegmentille laski yli puolella verrattuna alkuperäisen tutkimuksen tutkimusajanjaksoon. Unionin tuottajien markkinaosuus OEM-segmentillä oli supistunut 10,9 prosenttiyksikköä eli 82,3 prosentista 71,6 prosenttiin, mikä johtui siitä, että kulutus tällä segmentillä kasvoi enemmän. Jälkimarkkinasegmentillä markkinaosuus oli kasvanut 48,5 prosentista 67,0 prosenttiin, koska markkinat tällä segmentillä supistuivat. Kokonaisuudessaan unionin tuotannonalan markkinaosuus kokonaiskulutuksesta jälkimarkkinasegmentillä putosi alkuperäisen tarkastelun tutkimusajanjakson 14,3 prosentista nykyisen tarkastelun tutkimusajanjakson 4,7 prosenttiin, kun taas unionin tuotannonalan markkinaosuus OEM-segmentin kokonaiskulutuksesta kasvoi 58,0 prosentista 66,6 prosenttiin samana ajanjaksona. Näiden kahden segmentin kehitys vastaa yleistä suuntausta unionin markkinoilla, mikä selittyy autojen tuotannon kasvulla unionissa ja alumiinipyörien osuuden läpilyönnillä uusissa autoissa, kuten johdanto-osan 108 kappaleessa mainitaan. |
| --- | --- |

(144)

OEM-segmentille suuntautuvan myynnin määrä kasvoi tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla 62 prosenttia verrattuna alkuperäisen tutkimuksen tutkimusajanjaksoon, kun taas myynti jälkimarkkinasegmentille laski yli puolella verrattuna alkuperäisen tutkimuksen tutkimusajanjaksoon. Unionin tuottajien markkinaosuus OEM-segmentillä oli supistunut 10,9 prosenttiyksikköä eli 82,3 prosentista 71,6 prosenttiin, mikä johtui siitä, että kulutus tällä segmentillä kasvoi enemmän. Jälkimarkkinasegmentillä markkinaosuus oli kasvanut 48,5 prosentista 67,0 prosenttiin, koska markkinat tällä segmentillä supistuivat. Kokonaisuudessaan unionin tuotannonalan markkinaosuus kokonaiskulutuksesta jälkimarkkinasegmentillä putosi alkuperäisen tarkastelun tutkimusajanjakson 14,3 prosentista nykyisen tarkastelun tutkimusajanjakson 4,7 prosenttiin, kun taas unionin tuotannonalan markkinaosuus OEM-segmentin kokonaiskulutuksesta kasvoi 58,0 prosentista 66,6 prosenttiin samana ajanjaksona. Näiden kahden segmentin kehitys vastaa yleistä suuntausta unionin markkinoilla, mikä selittyy autojen tuotannon kasvulla unionissa ja alumiinipyörien osuuden läpilyönnillä uusissa autoissa, kuten johdanto-osan 108 kappaleessa mainitaan.

5.2.3   Kasvu

| (145) | Unionin kulutus lisääntyi tarkastelujaksolla 18 prosenttia, mutta unionin tuotannonalan myyntimäärä kasvoi hieman vähemmän eli vain 17 prosenttia, mikä vastaa hienoista 0,7 prosenttiyksikön markkinaosuuden menetystä. |
| --- | --- |

(145)

Unionin kulutus lisääntyi tarkastelujaksolla 18 prosenttia, mutta unionin tuotannonalan myyntimäärä kasvoi hieman vähemmän eli vain 17 prosenttia, mikä vastaa hienoista 0,7 prosenttiyksikön markkinaosuuden menetystä.

5.2.4   Työllisyys ja tuottavuus

| (146) | Työllisyys ja tuottavuus kehittyivät tarkastelujaksolla seuraavasti:

  Taulukko 11


  Työllisyys ja tuottavuus | 2012 | 2013 | 2014 | Tarkastelua koskeva tutkimusajanjakso |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Työntekijöiden lukumäärä | 12 227 | 12 673 | 13 689 | 14 265 |
| Indeksi (2012 = 100) | 100 | 104 | 112 | 117 |
| Tuottavuus (tuhatta yksikköä/työntekijä) | 3 609 | 3 592 | 3 626 | 3 545 |
| Indeksi (2012 = 100) | 100 | 100 | 100 | 98 |
| Lähde: tarkastelupyyntö |

(146)

Työllisyys ja tuottavuus kehittyivät tarkastelujaksolla seuraavasti:

Taulukko 11

Taulukko 11

Työllisyys ja tuottavuus

Työllisyys ja tuottavuus

2012

2013

2014

Tarkastelua koskeva tutkimusajanjakso

Työntekijöiden lukumäärä

12 227

12 673

13 689

14 265

Indeksi (2012 = 100)

Indeksi (2012 = 100)

100

100

104

104

112

112

117

117

Tuottavuus (tuhatta yksikköä/työntekijä)

3 609

3 592

3 626

3 545

Indeksi (2012 = 100)

Indeksi (2012 = 100)

100

100

100

100

100

100

98

98

Lähde: tarkastelupyyntö

Lähde:

| (147) | Unionin tuotannonalan työllisyys kasvoi kaiken kaikkiaan 17 prosenttia tarkastelujakson aikana. Tämä vastaa tuotantomäärän 15 prosentin kasvua tarkastelujakson aikana. |
| --- | --- |

(147)

Unionin tuotannonalan työllisyys kasvoi kaiken kaikkiaan 17 prosenttia tarkastelujakson aikana. Tämä vastaa tuotantomäärän 15 prosentin kasvua tarkastelujakson aikana.

| (148) | Tarkastelujakson aikana tuottavuus mitattuna tuotettujen yksikköjen määränä työntekijää kohti pysyi vakaana ja laski ainoastaan hieman eli 2 prosenttia tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla. |
| --- | --- |

(148)

Tarkastelujakson aikana tuottavuus mitattuna tuotettujen yksikköjen määränä työntekijää kohti pysyi vakaana ja laski ainoastaan hieman eli 2 prosenttia tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla.

5.2.5   Polkumyyntimarginaalin suuruus ja toipuminen aiemmasta polkumyynnistä

| (149) | Otokseen valittujen yhteistyössä toimineiden yritysryhmien osalta havaitut polkumyyntimarginaalit olivat tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla edelleen huomattavat ja vaihtelivat 8,9 prosentista ja 25,9 prosenttiin (ks. johdanto-osan 52 kappale). Kiinasta tulevan tuonnin määrä väheni kuitenkin 44 prosenttia, mikä näkyi myös siinä, että Kiinasta tulevan tuonnin markkinaosuus laski 3,2 prosenttiin tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla. Kuten johdanto-osan 122 kappaleessa todetaan, Kiinasta tulevan tuonnin hinnat eivät alittaneet unionin tuotannonalan myyntihintoja unionin markkinoilla tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla ja Kiinasta tulevan tuonnin aiheuttama hintapaine oli sen vuoksi pieni. Voimassa olevat polkumyynnin vastaiset toimenpiteet vaikuttivat sen vuoksi myönteisesti unionin tuotannonalan tilanteeseen. |
| --- | --- |

(149)

Otokseen valittujen yhteistyössä toimineiden yritysryhmien osalta havaitut polkumyyntimarginaalit olivat tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla edelleen huomattavat ja vaihtelivat 8,9 prosentista ja 25,9 prosenttiin (ks. johdanto-osan 52 kappale). Kiinasta tulevan tuonnin määrä väheni kuitenkin 44 prosenttia, mikä näkyi myös siinä, että Kiinasta tulevan tuonnin markkinaosuus laski 3,2 prosenttiin tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla. Kuten johdanto-osan 122 kappaleessa todetaan, Kiinasta tulevan tuonnin hinnat eivät alittaneet unionin tuotannonalan myyntihintoja unionin markkinoilla tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla ja Kiinasta tulevan tuonnin aiheuttama hintapaine oli sen vuoksi pieni. Voimassa olevat polkumyynnin vastaiset toimenpiteet vaikuttivat sen vuoksi myönteisesti unionin tuotannonalan tilanteeseen.

5.3   Mikrotaloudelliset indikaattorit

Mikrotaloudelliset indikaattorit

5.3.1   Hinnat ja niihin vaikuttavat tekijät

| (150) | Unionin tuotannonalan keskimääräiset myyntihinnat etuyhteydettömille asiakkaille unionissa kehittyivät tarkastelujaksolla seuraavasti:

  Taulukko 12


  Keskimääräiset myyntihinnat ja yksikkökustannukset | 2012 | 2013 | 2014 | Tarkastelua koskeva tutkimusajanjakso |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Keskimääräinen yksikkömyyntihinta unionissa (euroa/yksikkö) | 46,24 | 46,40 | 47,16 | 51,91 |
| Indeksi (2012 = 100) | 100 | 100 | 102 | 112 |
| Yksikkökohtaiset tuotantokustannukset (euroa/yksikkö) | 43,10 | 43,13 | 42,82 | 46,76 |
| Indeksi (2012 = 100) | 100 | 100 | 99 | 109 |
| Lähde: tarkistetut kyselyvastaukset |

(150)

Unionin tuotannonalan keskimääräiset myyntihinnat etuyhteydettömille asiakkaille unionissa kehittyivät tarkastelujaksolla seuraavasti:

Taulukko 12

Taulukko 12

Keskimääräiset myyntihinnat ja yksikkökustannukset

Keskimääräiset myyntihinnat ja yksikkökustannukset

2012

2013

2014

Tarkastelua koskeva tutkimusajanjakso

Keskimääräinen yksikkömyyntihinta unionissa (euroa/yksikkö)

46,24

46,40

47,16

51,91

Indeksi (2012 = 100)

Indeksi (2012 = 100)

100

100

100

100

102

102

112

112

Yksikkökohtaiset tuotantokustannukset (euroa/yksikkö)

43,10

43,13

42,82

46,76

Indeksi (2012 = 100)

Indeksi (2012 = 100)

100

100

100

100

99

99

109

109

Lähde: tarkistetut kyselyvastaukset

Lähde:

| (151) | Unionin tuotannonalan keskimääräinen yksikkömyyntihinta etuyhteydettömille asiakkaille unionissa nousi 12 prosenttia tarkastelujakson aikana. Tämä nousu heijasti suuntausta suurempiin ja pitemmälle kehitettyihin pyöriin, kuten johdanto-osan 153 kappaleessa kuvataan. |
| --- | --- |

(151)

Unionin tuotannonalan keskimääräinen yksikkömyyntihinta etuyhteydettömille asiakkaille unionissa nousi 12 prosenttia tarkastelujakson aikana. Tämä nousu heijasti suuntausta suurempiin ja pitemmälle kehitettyihin pyöriin, kuten johdanto-osan 153 kappaleessa kuvataan.

| (152) | Tarkastelujaksolla yksikkökohtaiset tuotantokustannukset nousivat 9 prosenttia. |
| --- | --- |

(152)

Tarkastelujaksolla yksikkökohtaiset tuotantokustannukset nousivat 9 prosenttia.

| (153) | Tutkimus osoitti, että kustannusten nousu johtui pääasiassa alumiinipyörien teknisestä kehityksestä eli siitä, että kasvavana suuntauksena oli tuottaa suuria pyöriä ja niin kutsuttuja ”kiiltopyöriä”, joiden tuotanto edellyttää ylimääräisiä tuotantovaiheita. Tutkimuksessa kävi lisäksi ilmi, että vaikka pääraaka-aineen (alumiini) hinnanvaihteluilla voi olla vaikutusta yksikkökustannuksiin, niiden vaikutus kannattavuuteen on pieni, koska alumiinin hinnat useimmiten indeksoitiin OEM-asiakkaiden kanssa tehdyissä sopimuksissa. |
| --- | --- |

(153)

Tutkimus osoitti, että kustannusten nousu johtui pääasiassa alumiinipyörien teknisestä kehityksestä eli siitä, että kasvavana suuntauksena oli tuottaa suuria pyöriä ja niin kutsuttuja ”kiiltopyöriä”, joiden tuotanto edellyttää ylimääräisiä tuotantovaiheita. Tutkimuksessa kävi lisäksi ilmi, että vaikka pääraaka-aineen (alumiini) hinnanvaihteluilla voi olla vaikutusta yksikkökustannuksiin, niiden vaikutus kannattavuuteen on pieni, koska alumiinin hinnat useimmiten indeksoitiin OEM-asiakkaiden kanssa tehdyissä sopimuksissa.

5.3.2   Työvoimakustannukset

| (154) | Unionin tuotannonalan keskimääräiset työvoimakustannukset kehittyivät tarkastelujaksolla seuraavasti:

  Taulukko 13


  Työvoimakustannukset | 2012 | 2013 | 2014 | Tarkastelua koskeva tutkimusajanjakso |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Keskimääräiset työvoimakustannukset työntekijää kohti (euroa) | 31 285 | 31 624 | 31 021 | 32 096 |
| Indeksi (2012 = 100) | 100 | 101 | 99 | 103 |
| Lähde: tarkistetut kyselyvastaukset |

(154)

Unionin tuotannonalan keskimääräiset työvoimakustannukset kehittyivät tarkastelujaksolla seuraavasti:

Taulukko 13

Taulukko 13

Työvoimakustannukset

Työvoimakustannukset

2012

2013

2014

Tarkastelua koskeva tutkimusajanjakso

Keskimääräiset työvoimakustannukset työntekijää kohti (euroa)

31 285

31 624

31 021

32 096

Indeksi (2012 = 100)

Indeksi (2012 = 100)

100

100

101

101

99

99

103

103

Lähde: tarkistetut kyselyvastaukset

Lähde:

| (155) | Otokseen valittujen unionin tuottajien keskimääräiset työvoimakustannukset työntekijää kohti kasvoivat vuoden 2012 ja tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson välillä hieman eli 3 prosenttia. |
| --- | --- |

(155)

Otokseen valittujen unionin tuottajien keskimääräiset työvoimakustannukset työntekijää kohti kasvoivat vuoden 2012 ja tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson välillä hieman eli 3 prosenttia.

5.3.3   Varastot

| (156) | Unionin tuotannonalan varastot kehittyivät tarkastelujaksolla seuraavasti:

  Taulukko 14


  Varastot | 2012 | 2013 | 2014 | Tarkastelua koskeva tutkimusajanjakso |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Loppuvarastot (tuhatta yksikköä) | 851 | 842 | 986 | 866 |
| Indeksi (2012 = 100) | 100 | 99 | 116 | 102 |
| Loppuvarastot prosentteina tuotannosta (%) | 4,5 | 4,2 | 4,6 | 3,9 |
| Indeksi (2012 = 100) | 100 | 92 | 101 | 87 |
| Lähde: tarkistetut kyselyvastaukset |

(156)

Unionin tuotannonalan varastot kehittyivät tarkastelujaksolla seuraavasti:

Taulukko 14

Taulukko 14

Varastot

Varastot

2012

2013

2014

Tarkastelua koskeva tutkimusajanjakso

Loppuvarastot (tuhatta yksikköä)

851

842

986

866

Indeksi (2012 = 100)

Indeksi (2012 = 100)

100

100

99

99

116

116

102

102

Loppuvarastot prosentteina tuotannosta (%)

4,5

4,2

4,6

3,9

Indeksi (2012 = 100)

Indeksi (2012 = 100)

100

100

92

92

101

101

87

87

Lähde: tarkistetut kyselyvastaukset

Lähde:

| (157) | Varastoja ei voida pitää merkittävänä vahinkoindikaattorina, koska alumiinipyörien tuotanto tapahtuu suurelta osin tilausten perusteella. Varastot tiettynä ajankohtana ovat suurimmaksi osaksi hyödykkeitä, jotka on myyty muttei vielä toimitettu. Siksi varastoja koskeva kehitys esitetään vain tiedoksi. |
| --- | --- |

(157)

Varastoja ei voida pitää merkittävänä vahinkoindikaattorina, koska alumiinipyörien tuotanto tapahtuu suurelta osin tilausten perusteella. Varastot tiettynä ajankohtana ovat suurimmaksi osaksi hyödykkeitä, jotka on myyty muttei vielä toimitettu. Siksi varastoja koskeva kehitys esitetään vain tiedoksi.

| (158) | Kaiken kaikkiaan loppuvarastot kasvoivat tarkastelujaksolla 2 prosenttia. Loppuvarastot prosentteina tuotannosta pienenivät hieman vuoden 2012 ja tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson välillä supistuen 4,5 prosentista 3,9 prosenttiin eli 0,6 prosenttia. |
| --- | --- |

(158)

Kaiken kaikkiaan loppuvarastot kasvoivat tarkastelujaksolla 2 prosenttia. Loppuvarastot prosentteina tuotannosta pienenivät hieman vuoden 2012 ja tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson välillä supistuen 4,5 prosentista 3,9 prosenttiin eli 0,6 prosenttia.

5.3.4   Kannattavuus, kassavirta, investoinnit, investointien tuotto ja pääoman saanti

Taulukko 15

Taulukko 15

Kannattavuus, kassavirta, investoinnit ja investointien tuotto

Kannattavuus, kassavirta, investoinnit ja investointien tuotto

| | 2012 | 2013 | 2014 | Tarkastelua koskeva tutkimusajanjakso |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Etuyhteydettömille asiakkaille unionissa tapahtuneen myynnin kannattavuus (% liikevaihdosta) | 6,8 | 7,0 | 9,2 | 9,9 |
| Indeksi (2012 = 100) | 100 | 103 | 135 | 146 |
| Kassavirta (tuhatta euroa) | 102 147 | 111 918 | 129 833 | 155 044 |
| Indeksi (2012 = 100) | 100 | 110 | 127 | 152 |
| Investoinnit (tuhatta euroa) | 64 110 | 38 643 | 65 749 | 71 338 |
| Indeksi (2012 = 100) | 100 | 60 | 103 | 111 |
| Investointien tuotto (%) | 18,6 | 20,1 | 27,4 | 31,6 |
| Indeksi (2012 = 100) | 100 | 108 | 147 | 170 |
| Lähde: tarkistetut kyselyvastaukset |

2012

2013

2014

Tarkastelua koskeva tutkimusajanjakso

Etuyhteydettömille asiakkaille unionissa tapahtuneen myynnin kannattavuus (% liikevaihdosta)

6,8

7,0

9,2

9,9

Indeksi (2012 = 100)

Indeksi (2012 = 100)

100

100

103

103

135

135

146

146

Kassavirta (tuhatta euroa)

102 147

111 918

129 833

155 044

Indeksi (2012 = 100)

Indeksi (2012 = 100)

100

100

110

110

127

127

152

152

Investoinnit (tuhatta euroa)

64 110

38 643

65 749

71 338

Indeksi (2012 = 100)

Indeksi (2012 = 100)

100

100

60

60

103

103

111

111

Investointien tuotto (%)

18,6

20,1

27,4

31,6

Indeksi (2012 = 100)

Indeksi (2012 = 100)

100

100

108

108

147

147

170

170

Lähde: tarkistetut kyselyvastaukset

Lähde:

| (159) | Komissio määritti otokseen valittujen unionin tuottajien kannattavuuden ilmaisemalla samankaltaisen tuotteen myynnistä etuyhteydettömille asiakkaille unionissa saadun nettovoiton ennen veroja prosentteina tämän myynnin liikevaihdosta. Tarkastelujakson aikana unionin tuotannonalan kannattavuus lisääntyi tasaisesti, mikä heijasteli sitä, että hinnat nousivat enemmän kuin tuotantokustannukset, kuten johdanto-osan 150 kappaleen taulukossa 12 todetaan. Vuonna 2012 kannattavuus oli 6,8 prosenttia ja nousi tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson aikana 9,9 prosenttiin eli lisääntyi 3,1 prosenttiyksikköä tarkastelujakson aikana. |
| --- | --- |

(159)

Komissio määritti otokseen valittujen unionin tuottajien kannattavuuden ilmaisemalla samankaltaisen tuotteen myynnistä etuyhteydettömille asiakkaille unionissa saadun nettovoiton ennen veroja prosentteina tämän myynnin liikevaihdosta. Tarkastelujakson aikana unionin tuotannonalan kannattavuus lisääntyi tasaisesti, mikä heijasteli sitä, että hinnat nousivat enemmän kuin tuotantokustannukset, kuten johdanto-osan 150 kappaleen taulukossa 12 todetaan. Vuonna 2012 kannattavuus oli 6,8 prosenttia ja nousi tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson aikana 9,9 prosenttiin eli lisääntyi 3,1 prosenttiyksikköä tarkastelujakson aikana.

| (160) | Lisäksi kannattavuutta analysoitiin erikseen OEM- ja jälkimarkkinasegmentin osalta. Tällä perusteella myynnin kannattavuus jälkimarkkinasegmentillä oli arviolta 13,6 prosenttia ja OEM-segmentillä sen arvioitiin olevan 9,6 prosenttia. On huomattava, että myyntimäärät tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson aikana olivat jälkimarkkinasegmentillä erittäin vähäiset verrattuna OEM-segmentin myyntimääriin, ja siksi jälkimarkkinasegmentin vaikutus kokonaiskannattavuuteen oli vain vähäinen. |
| --- | --- |

(160)

Lisäksi kannattavuutta analysoitiin erikseen OEM- ja jälkimarkkinasegmentin osalta. Tällä perusteella myynnin kannattavuus jälkimarkkinasegmentillä oli arviolta 13,6 prosenttia ja OEM-segmentillä sen arvioitiin olevan 9,6 prosenttia. On huomattava, että myyntimäärät tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson aikana olivat jälkimarkkinasegmentillä erittäin vähäiset verrattuna OEM-segmentin myyntimääriin, ja siksi jälkimarkkinasegmentin vaikutus kokonaiskannattavuuteen oli vain vähäinen.

| (161) | Nettokassavirta osoittaa unionin tuottajien kykyä rahoittaa toimintaansa itse. Kassavirta kasvoi koko tarkastelujakson ajan. Kaiken kaikkiaan nettokassavirta kasvoi tarkastelujaksolla 52 prosenttia lisääntyneen voiton myötä. |
| --- | --- |

(161)

Nettokassavirta osoittaa unionin tuottajien kykyä rahoittaa toimintaansa itse. Kassavirta kasvoi koko tarkastelujakson ajan. Kaiken kaikkiaan nettokassavirta kasvoi tarkastelujaksolla 52 prosenttia lisääntyneen voiton myötä.

| (162) | Investoinnit lisääntyivät tarkastelujaksolla 11 prosenttia. Kokonaisinvestoinneissa oli vuosien 2012 ja 2013 välillä pieni lasku, joka liittyi tiettyjen vuonna 2012 tehtyjen investointien loppuun saattamiseen. Sen jälkeen kokonaisinvestoinnit kasvoivat 43 prosenttia vuodesta 2013 vuoteen 2014 ja 8 prosenttia vuodesta 2014 tarkastelua koskevalle tutkimusajanjaksolle. Joissain tapauksissa osa investoinneista oli vanhentunutta kone- ja laitekantaa korvaavia investointeja. Merkittäviä investointeja tehtiin kuitenkin myös uuteen kapasiteettiin lisääntynyttä kysyntää ja tuleviksi vuosiksi ennustettua kysynnän kasvua silmällä pitäen. Investointeja tehtiin myös, jotta voitiin vastata teknisesti edistyneempien ”kiiltopyörien”, jotka edellyttivät ylimääräistä laitteisto- ja maalauskapasiteettia, kysynnän lisääntymiseen. |
| --- | --- |

(162)

Investoinnit lisääntyivät tarkastelujaksolla 11 prosenttia. Kokonaisinvestoinneissa oli vuosien 2012 ja 2013 välillä pieni lasku, joka liittyi tiettyjen vuonna 2012 tehtyjen investointien loppuun saattamiseen. Sen jälkeen kokonaisinvestoinnit kasvoivat 43 prosenttia vuodesta 2013 vuoteen 2014 ja 8 prosenttia vuodesta 2014 tarkastelua koskevalle tutkimusajanjaksolle. Joissain tapauksissa osa investoinneista oli vanhentunutta kone- ja laitekantaa korvaavia investointeja. Merkittäviä investointeja tehtiin kuitenkin myös uuteen kapasiteettiin lisääntynyttä kysyntää ja tuleviksi vuosiksi ennustettua kysynnän kasvua silmällä pitäen. Investointeja tehtiin myös, jotta voitiin vastata teknisesti edistyneempien ”kiiltopyörien”, jotka edellyttivät ylimääräistä laitteisto- ja maalauskapasiteettia, kysynnän lisääntymiseen.

| (163) | Investointien tuotolla tarkoitetaan voittoa prosentteina investointien nettokirjanpitoarvosta. Investointien tuotto samankaltaisen tuotteen tuotannosta ja myynnistä oli muiden taloudellisten indikaattoreiden tapaan positiivinen ja samansuuntainen kannattavuuden kanssa. Investointien tuotto kasvoi kaiken kaikkiaan 13 prosenttiyksikköä tarkastelujaksolla. |
| --- | --- |

(163)

Investointien tuotolla tarkoitetaan voittoa prosentteina investointien nettokirjanpitoarvosta. Investointien tuotto samankaltaisen tuotteen tuotannosta ja myynnistä oli muiden taloudellisten indikaattoreiden tapaan positiivinen ja samansuuntainen kannattavuuden kanssa. Investointien tuotto kasvoi kaiken kaikkiaan 13 prosenttiyksikköä tarkastelujaksolla.

| (164) | Pääoman saannin osalta aiemmasta polkumyynnistä toipuminen paransi otokseen valittujen unionin tuottajien kykyä kerryttää käteisvaroja samankaltaisen tuotteen osalta ja vahvisti niiden taloudellista tilannetta lisäämällä tulorahoitusta. Tutkimuksessa todettiin, että kaiken kaikkiaan pääoman saanti parani tarkastelujakson aikana. Sen ansioista yritykset ovat voineet tehdä edellä johdanto-osan 162 kappaleessa selostettuja korvaavia investointeja sekä investointeja tuotantokapasiteettiin. |
| --- | --- |

(164)

Pääoman saannin osalta aiemmasta polkumyynnistä toipuminen paransi otokseen valittujen unionin tuottajien kykyä kerryttää käteisvaroja samankaltaisen tuotteen osalta ja vahvisti niiden taloudellista tilannetta lisäämällä tulorahoitusta. Tutkimuksessa todettiin, että kaiken kaikkiaan pääoman saanti parani tarkastelujakson aikana. Sen ansioista yritykset ovat voineet tehdä edellä johdanto-osan 162 kappaleessa selostettuja korvaavia investointeja sekä investointeja tuotantokapasiteettiin.

6.   Vahinkoa koskevat päätelmät

Vahinkoa koskevat päätelmät

| (165) | Unionin tuotannonala pystyi kulutuksen lisääntyessä toipumaan aiemmasta polkumyynnistä voimassa olevien polkumyynnin vastaisten toimenpiteiden ansiosta, ja sen taloudellinen tilanne oli tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson aikana vakaa. On syytä muistaa, että alkuperäisen tutkimuksen mukaan unionin tuotannonalalle aiheutui merkittävää vahinkoa, koska sen tuotanto- ja myyntimäärät vähenivät Kiinasta tulevan tuonnin aiheuttaman hintapaineen vuoksi, mikä ilmeni ennen kaikkea kannattavuuden heikkenemisenä. |
| --- | --- |

(165)

Unionin tuotannonala pystyi kulutuksen lisääntyessä toipumaan aiemmasta polkumyynnistä voimassa olevien polkumyynnin vastaisten toimenpiteiden ansiosta, ja sen taloudellinen tilanne oli tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson aikana vakaa. On syytä muistaa, että alkuperäisen tutkimuksen mukaan unionin tuotannonalalle aiheutui merkittävää vahinkoa, koska sen tuotanto- ja myyntimäärät vähenivät Kiinasta tulevan tuonnin aiheuttaman hintapaineen vuoksi, mikä ilmeni ennen kaikkea kannattavuuden heikkenemisenä.

| (166) | Tämän tutkimuksen tarkastelujaksolla lähes kaikki vahinkoindikaattorit osoittivat myönteistä kehitystä. Unionin tuotannonala kasvatti myynti- ja tuotantomääriään. Lisäksi se nosti myyntihintojaan unionin markkinoiden yleisen hinnannousun myötä enemmän kuin kustannusten nousu edellytti. Sekä myynti- että tuotantomäärien ja hintojen myönteisellä kehityksellä oli myönteinen vaikutus unionin tuotannonalan kannattavuuteen. Tämän tapahtuessa markkinaosuudet olivat pääosin vakaat, koska muista kolmansista maista, lähinnä Turkista, tuleva tuonti hyötyi myös kulutuksen kasvusta, mutta hinnoilla, jotka olivat korkeammat kuin kiinalaiset tuontihinnat. Lisäksi unionin tuotannonala kasvatti investointejaan, mukaan luettuina investoinnit uuteen kapasiteettiin ja investoinnit, joilla vastattiin ”kiiltopyörien” lisääntyneeseen kysyntään. |
| --- | --- |

(166)

Tämän tutkimuksen tarkastelujaksolla lähes kaikki vahinkoindikaattorit osoittivat myönteistä kehitystä. Unionin tuotannonala kasvatti myynti- ja tuotantomääriään. Lisäksi se nosti myyntihintojaan unionin markkinoiden yleisen hinnannousun myötä enemmän kuin kustannusten nousu edellytti. Sekä myynti- että tuotantomäärien ja hintojen myönteisellä kehityksellä oli myönteinen vaikutus unionin tuotannonalan kannattavuuteen. Tämän tapahtuessa markkinaosuudet olivat pääosin vakaat, koska muista kolmansista maista, lähinnä Turkista, tuleva tuonti hyötyi myös kulutuksen kasvusta, mutta hinnoilla, jotka olivat korkeammat kuin kiinalaiset tuontihinnat. Lisäksi unionin tuotannonala kasvatti investointejaan, mukaan luettuina investoinnit uuteen kapasiteettiin ja investoinnit, joilla vastattiin ”kiiltopyörien” lisääntyneeseen kysyntään.

| (167) | Kannattavuus kasvoi vuoden 2012 ja tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson välillä 6,8 prosentista 9,9 prosenttiin. Myyntihinnat nousivat 12 prosenttia tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla, kun taas yksikkökustannukset kasvoivat vähemmän eli 9 prosenttia ja jäivät koko tarkastelujakson ajan keskimääräisten myyntihintojen alapuolelle. Tuotantomäärä nousi 15 prosenttia, tuotantokapasiteetti 11 prosenttia ja myyntimäärä 17 prosenttia. Koska kulutuksen kasvu oli suurempi eli 18 prosenttia tarkastelujaksolla, unionin tuotannonalan markkinaosuus laski kuitenkin tarkastelujaksolla hieman eli 0,7 prosenttiyksikköä. Markkinaosuus laski vuoden 2012 ja tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson välillä 71,9 prosentista 71,2 prosenttiin. Investoinnit kasvoivat 11 prosenttia tarkastelujaksolla ja investointien tuotto vuoden 2012 ja tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson välillä 18,6 prosentista 31,6 prosenttiin. Vaikka tuottavuus pysyi samana, työllisyys kasvoi tuotanto- ja myyntimäärien kanssa samaan tahtiin eli 17 prosenttia tarkastelujaksolla. |
| --- | --- |

(167)

Kannattavuus kasvoi vuoden 2012 ja tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson välillä 6,8 prosentista 9,9 prosenttiin. Myyntihinnat nousivat 12 prosenttia tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla, kun taas yksikkökustannukset kasvoivat vähemmän eli 9 prosenttia ja jäivät koko tarkastelujakson ajan keskimääräisten myyntihintojen alapuolelle. Tuotantomäärä nousi 15 prosenttia, tuotantokapasiteetti 11 prosenttia ja myyntimäärä 17 prosenttia. Koska kulutuksen kasvu oli suurempi eli 18 prosenttia tarkastelujaksolla, unionin tuotannonalan markkinaosuus laski kuitenkin tarkastelujaksolla hieman eli 0,7 prosenttiyksikköä. Markkinaosuus laski vuoden 2012 ja tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson välillä 71,9 prosentista 71,2 prosenttiin. Investoinnit kasvoivat 11 prosenttia tarkastelujaksolla ja investointien tuotto vuoden 2012 ja tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson välillä 18,6 prosentista 31,6 prosenttiin. Vaikka tuottavuus pysyi samana, työllisyys kasvoi tuotanto- ja myyntimäärien kanssa samaan tahtiin eli 17 prosenttia tarkastelujaksolla.

| (168) | Joitakin vahinkoindikaattoreita analysoitiin OEM- ja jälkimarkkinasegmenttien osalta erikseen. Tutkimus osoitti, että unionin tuotannonalan myynti OEM-segmentillä kasvoi unionin markkinoiden yleisen kehityksen mukaisesti merkittävästi, kun taas jälkimarkkinasegmentillä myynti supistui. Kannattavuus arvioitiin positiiviseksi sekä OEM- että jälkimarkkinasegmentillä huolimatta jälkimarkkinasegmentillä tapahtuneesta myyntimäärän laskusta. |
| --- | --- |

(168)

Joitakin vahinkoindikaattoreita analysoitiin OEM- ja jälkimarkkinasegmenttien osalta erikseen. Tutkimus osoitti, että unionin tuotannonalan myynti OEM-segmentillä kasvoi unionin markkinoiden yleisen kehityksen mukaisesti merkittävästi, kun taas jälkimarkkinasegmentillä myynti supistui. Kannattavuus arvioitiin positiiviseksi sekä OEM- että jälkimarkkinasegmentillä huolimatta jälkimarkkinasegmentillä tapahtuneesta myyntimäärän laskusta.

| (169) | Edellä esitetyn perusteella komissio päätteli, ettei unionin tuotannonalalle aiheutunut perusasetuksen 3 artiklan 5 kohdassa tarkoitettua merkittävää vahinkoa. |
| --- | --- |

(169)

Edellä esitetyn perusteella komissio päätteli, ettei unionin tuotannonalalle aiheutunut perusasetuksen 3 artiklan 5 kohdassa tarkoitettua merkittävää vahinkoa.

F.   VAHINGON JATKUMISEN TAI TOISTUMISEN TODENNÄKÖISYYS

VAHINGON JATKUMISEN TAI TOISTUMISEN TODENNÄKÖISYYS

| (170) | Tutkimus osoitti, että Kiinasta tuleva tuonti tapahtui polkumyyntihinnoilla tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla ja on todennäköistä, että polkumyynti jatkuu, jos toimenpiteiden annettaisiin raueta. |
| --- | --- |

(170)

Tutkimus osoitti, että Kiinasta tuleva tuonti tapahtui polkumyyntihinnoilla tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla ja on todennäköistä, että polkumyynti jatkuu, jos toimenpiteiden annettaisiin raueta.

| (171) | Koska unionin tuotannonala ei kärsinyt merkittävää vahinkoa, arvioitiin, oliko vahingon toistuminen todennäköistä, jos Kiinaa vastaan sovellettavien toimenpiteiden annettaisiin raueta perusasetuksen 11 artiklan 2 kohdan mukaisesti. |
| --- | --- |

(171)

Koska unionin tuotannonala ei kärsinyt merkittävää vahinkoa, arvioitiin, oliko vahingon toistuminen todennäköistä, jos Kiinaa vastaan sovellettavien toimenpiteiden annettaisiin raueta perusasetuksen 11 artiklan 2 kohdan mukaisesti.

| (172) | Vahingon toistumisen todennäköisyyden arvioimista varten analysoitiin seuraavia tekijöitä: tuotantokapasiteetti ja käyttämätön kapasiteetti Kiinassa, unionin markkinoiden houkuttelevuus sekä kiinalaisten vientiä harjoittavien tuottajien vientikäyttäytyminen muissa kolmansissa maissa, mukaan luettuna alumiinipyöriin muissa kolmansissa maissa sovellettavat voimassa olevat polkumyynti- tai tasoitustoimenpiteet, myynti Kiinan kotimarkkinoilla, Kiinasta tulevan tuonnin määrät ja hinnat unionin markkinoilla, myös sisäisen jalostuksen järjestelmässä. Analyysissä otettiin huomioon myös unionissa tapahtunut kulutuksen kasvu sekä unionin tuotannonalan kannattava tilanne tarkastelujakson aikana. |
| --- | --- |

(172)

Vahingon toistumisen todennäköisyyden arvioimista varten analysoitiin seuraavia tekijöitä: tuotantokapasiteetti ja käyttämätön kapasiteetti Kiinassa, unionin markkinoiden houkuttelevuus sekä kiinalaisten vientiä harjoittavien tuottajien vientikäyttäytyminen muissa kolmansissa maissa, mukaan luettuna alumiinipyöriin muissa kolmansissa maissa sovellettavat voimassa olevat polkumyynti- tai tasoitustoimenpiteet, myynti Kiinan kotimarkkinoilla, Kiinasta tulevan tuonnin määrät ja hinnat unionin markkinoilla, myös sisäisen jalostuksen järjestelmässä. Analyysissä otettiin huomioon myös unionissa tapahtunut kulutuksen kasvu sekä unionin tuotannonalan kannattava tilanne tarkastelujakson aikana.

Tuotantokapasiteetti ja käyttämätön kapasiteetti Kiinassa

Tuotantokapasiteetti ja käyttämätön kapasiteetti Kiinassa

| (173) | Johdanto-osan 55–74 kappaleessa esitetty analyysi osoitti, että Kiinassa käytettävissä oleva ylimääräinen kapasiteetti oli merkittävä. Käyttämätön kapasiteetti oli arviolta 42–60 miljoonaa yksikköä. Jo tämän käyttämättömän kapasiteetin ala-arvo kattaa yli 80 prosenttia unionin tuotannon määrästä, joka oli 50,5 miljoonaa yksikköä tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla. Lisäksi se on noin 60 prosenttia koko unionin kulutuksesta tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla, jolloin se oli 70 miljoonaa yksikköä. |
| --- | --- |

(173)

Johdanto-osan 55–74 kappaleessa esitetty analyysi osoitti, että Kiinassa käytettävissä oleva ylimääräinen kapasiteetti oli merkittävä. Käyttämätön kapasiteetti oli arviolta 42–60 miljoonaa yksikköä. Jo tämän käyttämättömän kapasiteetin ala-arvo kattaa yli 80 prosenttia unionin tuotannon määrästä, joka oli 50,5 miljoonaa yksikköä tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla. Lisäksi se on noin 60 prosenttia koko unionin kulutuksesta tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla, jolloin se oli 70 miljoonaa yksikköä.

Unionin markkinoiden houkuttelevuus

Unionin markkinoiden houkuttelevuus

| (174) | Kuten johdanto-osan 77–78 kappaleessa osoitetaan, Kiinasta vietiin merkittäviä määriä myös muun muassa Yhdysvaltoihin, Kanadaan, Intiaan, Japaniin ja Meksikoon. Yhteistyössä toimineiden vientiä harjoittavien tuottajien hinnat olivat tärkeimmillä vientimarkkinoilla osittain alemmat kuin samojen vientiä harjoittavien tuottajien hinnat viennissä unioniin. Unionin markkinat ovat siis ovat houkuttelevat muihin vientimarkkinoihin verrattuna, sillä ne tarjoavat kiinalaisille vientiä harjoittaville tuottajille mahdollisuuden saada suurempia voittoja. Näin ollen kannustin suunnata kyseistä vientiä unionin markkinoille olisi suuri, jos toimenpiteet kumottaisiin. Asianomaiset määrät olivat noin 14 miljoonaa yksikköä tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla (36) tai 20 prosenttia unionin kulutuksesta ja noin 28 prosenttia unionin tuotannonalan tuotanto- ja myyntimääristä. |
| --- | --- |

(174)

Kuten johdanto-osan 77–78 kappaleessa osoitetaan, Kiinasta vietiin merkittäviä määriä myös muun muassa Yhdysvaltoihin, Kanadaan, Intiaan, Japaniin ja Meksikoon. Yhteistyössä toimineiden vientiä harjoittavien tuottajien hinnat olivat tärkeimmillä vientimarkkinoilla osittain alemmat kuin samojen vientiä harjoittavien tuottajien hinnat viennissä unioniin. Unionin markkinat ovat siis ovat houkuttelevat muihin vientimarkkinoihin verrattuna, sillä ne tarjoavat kiinalaisille vientiä harjoittaville tuottajille mahdollisuuden saada suurempia voittoja. Näin ollen kannustin suunnata kyseistä vientiä unionin markkinoille olisi suuri, jos toimenpiteet kumottaisiin. Asianomaiset määrät olivat noin 14 miljoonaa yksikköä tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla (36) tai 20 prosenttia unionin kulutuksesta ja noin 28 prosenttia unionin tuotannonalan tuotanto- ja myyntimääristä.

36

| (175) | Lisäksi, kuten Kiinan kotimarkkinamyyntiä koskevassa johdanto-osan 89–92 kappaleessa esitetään, Kiinan kotimarkkinat eivät ensiksikään pysty käyttämään Kiinassa saatavilla olevaa käyttämätöntä kapasiteettia ja todettujen merkittävien hintaerojen vuoksi kotimaan myynnin suuntautuminen uudelleen unioniin on lisäksi todennäköistä. |
| --- | --- |

(175)

Lisäksi, kuten Kiinan kotimarkkinamyyntiä koskevassa johdanto-osan 89–92 kappaleessa esitetään, Kiinan kotimarkkinat eivät ensiksikään pysty käyttämään Kiinassa saatavilla olevaa käyttämätöntä kapasiteettia ja todettujen merkittävien hintaerojen vuoksi kotimaan myynnin suuntautuminen uudelleen unioniin on lisäksi todennäköistä.

| (176) | Unionin autoteollisuus teki jo tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla hankintoja kiinalaisilta vientiä harjoittavilta tuottajilta, joihin se oli luonut tiiviit liikesuhteet. Kuten johdanto-osan 111 kappaleessa mainitaan, kiinalaisten toimittajien on noudatettava unionin asiakkaiden edellyttämiä teknisiä erityisstandardeja. Neljä otokseen valittua kiinalaista vientiä harjoittavaa tuottajaa vei lähes yksinomaan OEM-segmentille, ja nämä tuottajat olivat sen vuoksi tällä segmentillä jo täysin sertifioituja toimittajia. |
| --- | --- |

(176)

Unionin autoteollisuus teki jo tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla hankintoja kiinalaisilta vientiä harjoittavilta tuottajilta, joihin se oli luonut tiiviit liikesuhteet. Kuten johdanto-osan 111 kappaleessa mainitaan, kiinalaisten toimittajien on noudatettava unionin asiakkaiden edellyttämiä teknisiä erityisstandardeja. Neljä otokseen valittua kiinalaista vientiä harjoittavaa tuottajaa vei lähes yksinomaan OEM-segmentille, ja nämä tuottajat olivat sen vuoksi tällä segmentillä jo täysin sertifioituja toimittajia.

| (177) | Kuten johdanto-osan 113 kappaleessa osoitetaan, kiinalaisten vientiä harjoittavien tuottajien kokonaistuonti OEM-segmentille oli noin 1,6 miljoonaa yksikköä tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla. Kun otetaan huomioon, että kuten 14 kappaleessa todettiin, otokseen valitut kiinalaiset vientiä harjoittavat tuottajat edustivat noin 40:tä prosenttia Kiinasta tulevasta kokonaistuonnista tutkimusajanjaksolla (eli noin 880 000 yksikköä) sekä se tosiseikka, että nämä viejät olivat OEM-sertifioituja, voidaan päätellä, että otokseen valitut vientiä harjoittavat tuottajat toivat vain noin puolet OEM-segmentin kokonaistuonnista ja toinen puoli oli peräisin otokseen kuulumattomien tai yhteistyöstä kieltäytyneiden vientiä harjoittavien tuottajien tuonnista. Näin ollen muista kiinalaisista vientiä harjoittavista tuottajista, joiden osalta tietoja ei ollut saatavilla, suuri osa on sertifioituja tuottajia, jotka vievät tällä hetkellä unionin OEM-segmentille. |
| --- | --- |

(177)

Kuten johdanto-osan 113 kappaleessa osoitetaan, kiinalaisten vientiä harjoittavien tuottajien kokonaistuonti OEM-segmentille oli noin 1,6 miljoonaa yksikköä tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla. Kun otetaan huomioon, että kuten 14 kappaleessa todettiin, otokseen valitut kiinalaiset vientiä harjoittavat tuottajat edustivat noin 40:tä prosenttia Kiinasta tulevasta kokonaistuonnista tutkimusajanjaksolla (eli noin 880 000 yksikköä) sekä se tosiseikka, että nämä viejät olivat OEM-sertifioituja, voidaan päätellä, että otokseen valitut vientiä harjoittavat tuottajat toivat vain noin puolet OEM-segmentin kokonaistuonnista ja toinen puoli oli peräisin otokseen kuulumattomien tai yhteistyöstä kieltäytyneiden vientiä harjoittavien tuottajien tuonnista. Näin ollen muista kiinalaisista vientiä harjoittavista tuottajista, joiden osalta tietoja ei ollut saatavilla, suuri osa on sertifioituja tuottajia, jotka vievät tällä hetkellä unionin OEM-segmentille.

| (178) | Tältä pohjalta voidaankin kohtuudella päätellä, että ainakin osa Kiinan käyttämätöntä kapasiteettia tulee olemaan käytettävissä unioniin vientiä varten jo lyhyellä aikavälillä. |
| --- | --- |

(178)

Tältä pohjalta voidaankin kohtuudella päätellä, että ainakin osa Kiinan käyttämätöntä kapasiteettia tulee olemaan käytettävissä unioniin vientiä varten jo lyhyellä aikavälillä.

Hinnoittelukäytäntö kolmansien maiden markkinoilla

Hinnoittelukäytäntö kolmansien maiden markkinoilla

| (179) | Kiinasta muiden kolmansien maiden markkinoille suuntautuvan viennin hintataso analysoitiin myös, jotta saataisiin käsitys siitä, millainen hintataso unionin markkinoilla todennäköisesti vallitsisi, jos toimenpiteet kumottaisiin. Katsottiin, että hinnoittelukäytäntö muilla kolmansien maiden markkinoilla on kohtuullinen indikaattori unioniin suuntautuvan viennin tulevasta hintakäytännöstä, koska näille markkinoille viedyt määrät olivat suuria ja edustavia ja niille pääsy tarkastelujakson aikana oli rajoittamaton. Lisäksi käytettävissä oli vientiä harjoittavilta tuottajilta saatuja tuotelajikohtaisia tietoja. Otokseen valittujen vientiä harjoittavien tuottajien vientihintoja muiden kolmansien maiden markkinoille verrattiin unionin tuotannonalan hintoihin vastaavien tuotelajien osalta. Tässä yksityiskohtaisessa hintavertailussa kävi ilmi, että tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson aikana 7,4 miljoonan yksikön kiinalaiset hinnat muiden kolmansien maiden markkinoilla olivat keskimäärin noin 30 prosenttia alhaisemmat kuin unionin tuotannonalan hinnat unionin markkinoilla. Tämä merkittävä hintaero yhdistettynä Kiinassa käytettävissä olevaan merkittävään ylimääräiseen kapasiteettiin on kiinalaisten vientiä harjoittavien tuottajien kannalta vahva kannustin suunnata nopeasti vientiä unionin markkinoille, jos toimenpiteet kumotaan. |
| --- | --- |

(179)

Kiinasta muiden kolmansien maiden markkinoille suuntautuvan viennin hintataso analysoitiin myös, jotta saataisiin käsitys siitä, millainen hintataso unionin markkinoilla todennäköisesti vallitsisi, jos toimenpiteet kumottaisiin. Katsottiin, että hinnoittelukäytäntö muilla kolmansien maiden markkinoilla on kohtuullinen indikaattori unioniin suuntautuvan viennin tulevasta hintakäytännöstä, koska näille markkinoille viedyt määrät olivat suuria ja edustavia ja niille pääsy tarkastelujakson aikana oli rajoittamaton. Lisäksi käytettävissä oli vientiä harjoittavilta tuottajilta saatuja tuotelajikohtaisia tietoja. Otokseen valittujen vientiä harjoittavien tuottajien vientihintoja muiden kolmansien maiden markkinoille verrattiin unionin tuotannonalan hintoihin vastaavien tuotelajien osalta. Tässä yksityiskohtaisessa hintavertailussa kävi ilmi, että tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson aikana 7,4 miljoonan yksikön kiinalaiset hinnat muiden kolmansien maiden markkinoilla olivat keskimäärin noin 30 prosenttia alhaisemmat kuin unionin tuotannonalan hinnat unionin markkinoilla. Tämä merkittävä hintaero yhdistettynä Kiinassa käytettävissä olevaan merkittävään ylimääräiseen kapasiteettiin on kiinalaisten vientiä harjoittavien tuottajien kannalta vahva kannustin suunnata nopeasti vientiä unionin markkinoille, jos toimenpiteet kumotaan.

| (180) | Kiinalaisten alumiinipyörien tuontia vastaan tarkoitettuja kaupan suojatoimenpiteitä oli jo otettu käyttöön muilla suurilla markkinoilla, kuten Australiassa (polkumyynti- ja tasoitustoimenpiteet) ja äskettäin myös Intiassa (polkumyyntitoimenpiteet), mikä myös tarkoittaa sitä, että kiinalaisten vientiä harjoittavien tuottajien pääsyä näille markkinoille on rajoitettu. Lisäksi tässä tutkimuksessa todettiin, että polkumyynti jatkui tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla merkittävillä tasoilla. Koska hinnoittelukäytäntö muiden kolmansien maiden markkinoilla oli samanlaista, ei ole syytä uskoa, että kiinalaiset hinnoittelukäytännöt muuttuvat, jos toimenpiteet unionissa kumotaan. |
| --- | --- |

(180)

Kiinalaisten alumiinipyörien tuontia vastaan tarkoitettuja kaupan suojatoimenpiteitä oli jo otettu käyttöön muilla suurilla markkinoilla, kuten Australiassa (polkumyynti- ja tasoitustoimenpiteet) ja äskettäin myös Intiassa (polkumyyntitoimenpiteet), mikä myös tarkoittaa sitä, että kiinalaisten vientiä harjoittavien tuottajien pääsyä näille markkinoille on rajoitettu. Lisäksi tässä tutkimuksessa todettiin, että polkumyynti jatkui tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla merkittävillä tasoilla. Koska hinnoittelukäytäntö muiden kolmansien maiden markkinoilla oli samanlaista, ei ole syytä uskoa, että kiinalaiset hinnoittelukäytännöt muuttuvat, jos toimenpiteet unionissa kumotaan.

| (181) | Tarkastelupyynnössä toimitettujen tietojen mukaan unionin markkinatilanteen todennäköistä kehitystä siinä tapauksessa, että toimenpiteet kumottaisiin, voidaan verrata myös tilanteen kehittymiseen Yhdysvalloissa, jossa polkumyynnin vastaisia toimenpiteitä ei ole käytössä. Yhdysvalloissa kiinalaisten vientiä harjoittavien tuottajien markkinaosuus kasvoi yli 50 prosenttiin, mikä johti siihen, että yli 20 kotimaista tuottajaa lopetti toimintansa. On huomattava, että tärkeimmillä autonvalmistajilla on tuotantolaitoksia ja osto-organisaatioita sekä Yhdysvalloissa että unionissa, eli samat yritysryhmät toimivat molemmilla markkinoilla ja on todennäköistä, että ne soveltavat samoja strategioita, jos Kiinasta tuodaan suuria määriä tuotteita alhaisin hinnoin. |
| --- | --- |

(181)

Tarkastelupyynnössä toimitettujen tietojen mukaan unionin markkinatilanteen todennäköistä kehitystä siinä tapauksessa, että toimenpiteet kumottaisiin, voidaan verrata myös tilanteen kehittymiseen Yhdysvalloissa, jossa polkumyynnin vastaisia toimenpiteitä ei ole käytössä. Yhdysvalloissa kiinalaisten vientiä harjoittavien tuottajien markkinaosuus kasvoi yli 50 prosenttiin, mikä johti siihen, että yli 20 kotimaista tuottajaa lopetti toimintansa. On huomattava, että tärkeimmillä autonvalmistajilla on tuotantolaitoksia ja osto-organisaatioita sekä Yhdysvalloissa että unionissa, eli samat yritysryhmät toimivat molemmilla markkinoilla ja on todennäköistä, että ne soveltavat samoja strategioita, jos Kiinasta tuodaan suuria määriä tuotteita alhaisin hinnoin.

| (182) | Yksi asianomainen osapuoli väitti, että Kiinassa käytettävissä oleva käyttämätön kapasiteetti koskee ainoastaan jälkimarkkinasegmentille tarkoitettuja alumiinipyöriä, eikä käyttämätön kapasiteetti koske lainkaan OEM-pyöriä, joiden kysyntä on ollut lisääntymässä. Kiinalaisten OEM-pyörien määrä olisi sen vuoksi vähäinen eikä olisi todennäköistä, että niitä myytäisiin suuria määriä unionin markkinoille, joilla OEM-segmentti on vallitseva. Tämä osapuoli kyseenalaisti myös sen, miten Kiinan käyttämätön kapasiteetti OEM-segmentillä on vahvistettu ja mitkä kiinalaiset tuottajat katsottiin sertifioiduiksi. |
| --- | --- |

(182)

Yksi asianomainen osapuoli väitti, että Kiinassa käytettävissä oleva käyttämätön kapasiteetti koskee ainoastaan jälkimarkkinasegmentille tarkoitettuja alumiinipyöriä, eikä käyttämätön kapasiteetti koske lainkaan OEM-pyöriä, joiden kysyntä on ollut lisääntymässä. Kiinalaisten OEM-pyörien määrä olisi sen vuoksi vähäinen eikä olisi todennäköistä, että niitä myytäisiin suuria määriä unionin markkinoille, joilla OEM-segmentti on vallitseva. Tämä osapuoli kyseenalaisti myös sen, miten Kiinan käyttämätön kapasiteetti OEM-segmentillä on vahvistettu ja mitkä kiinalaiset tuottajat katsottiin sertifioiduiksi.

| (183) | Kuten johdanto-osan 177 kappaleessa selitetään, otokseen kuulumattomat tai yhteistyöstä kieltäytyneet vientiä harjoittavat tuottajat vastasivat noin 50 prosentista unionin OEM-segmentille suunnatusta kiinalaisesta viennistä. Näin ollen suuri osa kiinalaisista vientiä harjoittavista tuottajista, joista tietoja ei ollut saatavilla, on sertifioituja tuottajia, jotka vievät tällä hetkellä unionin OEM-segmentille. Tältä pohjalta pääteltiin, että ainakin osa Kiinan käyttämätöntä kapasiteettia on käytettävissä unionin OEM-segmentille suuntautuvaa vientiä varten jo lyhyellä aikavälillä. |
| --- | --- |

(183)

Kuten johdanto-osan 177 kappaleessa selitetään, otokseen kuulumattomat tai yhteistyöstä kieltäytyneet vientiä harjoittavat tuottajat vastasivat noin 50 prosentista unionin OEM-segmentille suunnatusta kiinalaisesta viennistä. Näin ollen suuri osa kiinalaisista vientiä harjoittavista tuottajista, joista tietoja ei ollut saatavilla, on sertifioituja tuottajia, jotka vievät tällä hetkellä unionin OEM-segmentille. Tältä pohjalta pääteltiin, että ainakin osa Kiinan käyttämätöntä kapasiteettia on käytettävissä unionin OEM-segmentille suuntautuvaa vientiä varten jo lyhyellä aikavälillä.

| (184) | Useat kiinalaiset vientiä harjoittavat tuottajat väittivät, että joidenkin tuotelajien alhaisempia hintoja muilla vientimarkkinoilla ei voida pitää kiinalaisten vientiä harjoittavien tuottajien kannustimena suunnata (uudelleen) kyseistä vientiä unionin markkinoille, jos toimenpiteet kumotaan. Ne väittivät, että kiinalaista hinnoittelukäyttäytymistä analysoidessaan komissio oli virheellisesti sivuuttanut tuotelajeja, joiden osalta kiinalaisten viejien muiden kolmansien maiden markkinoilla veloittamat hinnat olivat korkeampia kuin sellaisten samojen tuotelajien hinta, joita unionin tuotannonala myi unionin markkinoilla, mikä johti siihen, että mahdollinen hinnan alittavuus arvioitiin merkittävästi liian suureksi, vaikka se todellisuudessa oli vain 0,45 prosenttia. Lisäksi nämä osapuolet väittivät, että muut vientimarkkinat tuottaisivat enemmän voittoa kuin vienti unionin markkinoille ja että kiinalaisten viejien on ylläpidettävä liikesuhteitaan Kiinan kotimarkkinoilla ja muiden kolmansien maiden vientimarkkinoilla. Ne väittivät myös, että kiinalaisten viejien on kyettävä toimittamaan täydellinen tuotevalikoima asiakkailleen kyseisillä markkinoilla ja sen vuoksi niillä ei olisi kannustinta uudelleensuunnata tiettyjen tuotelajien vientiään unioniin pelkästään sillä perusteella, että hinnat unionin markkinoilla ovat korkeammat. Näin ollen ne väittivät, ettei Kiinasta tulevan tuonnin merkittävästä lisääntymisestä olisi vaaraa, jos toimenpiteiden annettaisiin raueta. |
| --- | --- |

(184)

Useat kiinalaiset vientiä harjoittavat tuottajat väittivät, että joidenkin tuotelajien alhaisempia hintoja muilla vientimarkkinoilla ei voida pitää kiinalaisten vientiä harjoittavien tuottajien kannustimena suunnata (uudelleen) kyseistä vientiä unionin markkinoille, jos toimenpiteet kumotaan. Ne väittivät, että kiinalaista hinnoittelukäyttäytymistä analysoidessaan komissio oli virheellisesti sivuuttanut tuotelajeja, joiden osalta kiinalaisten viejien muiden kolmansien maiden markkinoilla veloittamat hinnat olivat korkeampia kuin sellaisten samojen tuotelajien hinta, joita unionin tuotannonala myi unionin markkinoilla, mikä johti siihen, että mahdollinen hinnan alittavuus arvioitiin merkittävästi liian suureksi, vaikka se todellisuudessa oli vain 0,45 prosenttia. Lisäksi nämä osapuolet väittivät, että muut vientimarkkinat tuottaisivat enemmän voittoa kuin vienti unionin markkinoille ja että kiinalaisten viejien on ylläpidettävä liikesuhteitaan Kiinan kotimarkkinoilla ja muiden kolmansien maiden vientimarkkinoilla. Ne väittivät myös, että kiinalaisten viejien on kyettävä toimittamaan täydellinen tuotevalikoima asiakkailleen kyseisillä markkinoilla ja sen vuoksi niillä ei olisi kannustinta uudelleensuunnata tiettyjen tuotelajien vientiään unioniin pelkästään sillä perusteella, että hinnat unionin markkinoilla ovat korkeammat. Näin ollen ne väittivät, ettei Kiinasta tulevan tuonnin merkittävästä lisääntymisestä olisi vaaraa, jos toimenpiteiden annettaisiin raueta.

| (185) | Ensiksi, johdanto-osan 179 kappaleessa kuvatun analyysin tarkoituksena ei ollut määrittää hinnan alittavuuden marginaaleja, vaan saada selville unionin markkinoilla veloitettujen hintojen ja muiden kolmansien maiden markkinoilla vastaavista tuotelajeista veloitettujen hintojen erot, jotta saataisiin viitteitä Kiinasta unionin markkinoille suuntautuvan tuonnin todennäköisestä hintatasosta, jos toimenpiteet kumotaan. Tämä hintojen ero osoittaa myös, että kiinalaiset vientiä harjoittavat tuottajat saattavat tulla unionin markkinoille hinnoilla, jotka ovat merkittävästi matalampia kuin unionin tuotannonalan hinnat, vaikkakin edelleen korkeampia kuin muiden kolmansien maiden markkinoilla vallitsevat hinnat. Tämä on kiinalaisille vientiä harjoittaville tuottajille voimakas kannustin viedä unionin markkinoille, ottaen huomioon muun muassa suuri käyttämätön kapasiteetti Kiinassa. Toiseksi väitteen, jonka mukaan vientiä harjoittavien tuottajien on toimitettava täydellinen valikoima tuotteita muiden markkinoiden asiakkaille, tueksi ei toimitettu näyttöä. Tutkimus päinvastoin osoitti, että yleensä tarjouskilpailut järjestetään kullekin tuotelajille erikseen ja että asiakkaat hankkivat samoja tuotelajeja useilta toimittajilta, mikä ei tue väitteitä siitä, että samalle asiakkaalle olisi tarjottava laaja tuotevalikoima. Tämän vuoksi väitteet hylätään. |
| --- | --- |

(185)

Ensiksi, johdanto-osan 179 kappaleessa kuvatun analyysin tarkoituksena ei ollut määrittää hinnan alittavuuden marginaaleja, vaan saada selville unionin markkinoilla veloitettujen hintojen ja muiden kolmansien maiden markkinoilla vastaavista tuotelajeista veloitettujen hintojen erot, jotta saataisiin viitteitä Kiinasta unionin markkinoille suuntautuvan tuonnin todennäköisestä hintatasosta, jos toimenpiteet kumotaan. Tämä hintojen ero osoittaa myös, että kiinalaiset vientiä harjoittavat tuottajat saattavat tulla unionin markkinoille hinnoilla, jotka ovat merkittävästi matalampia kuin unionin tuotannonalan hinnat, vaikkakin edelleen korkeampia kuin muiden kolmansien maiden markkinoilla vallitsevat hinnat. Tämä on kiinalaisille vientiä harjoittaville tuottajille voimakas kannustin viedä unionin markkinoille, ottaen huomioon muun muassa suuri käyttämätön kapasiteetti Kiinassa. Toiseksi väitteen, jonka mukaan vientiä harjoittavien tuottajien on toimitettava täydellinen valikoima tuotteita muiden markkinoiden asiakkaille, tueksi ei toimitettu näyttöä. Tutkimus päinvastoin osoitti, että yleensä tarjouskilpailut järjestetään kullekin tuotelajille erikseen ja että asiakkaat hankkivat samoja tuotelajeja useilta toimittajilta, mikä ei tue väitteitä siitä, että samalle asiakkaalle olisi tarjottava laaja tuotevalikoima. Tämän vuoksi väitteet hylätään.

| (186) | Samat osapuolet väittivät myös, että kiinalaisten alumiinipyörien tuontiin sovellettavilla kaupan suojatoimenpiteillä Australiassa ja Intiassa ei ole merkitystä ja että kaupan suojatoimenpiteiden esiintymisestä tietyillä markkinoilla ei voida päätellä muihin markkinoihin sovellettavia hinnoittelukäytäntöjä, jotka voidaan vahvistaa ainoastaan asianomaisten tutkintaviranomaisten suorittaman tutkimuksen jälkeen. Nämä osapuolet väittivät edelleen, että kaupan suojatoimenpiteet otetaan käyttöön menneisyydessä olevaa tutkimusajanjaksoa koskevien tietojen perusteella, kun taas toimenpiteiden voimassaolon päättymistä koskevan tarkastelun olisi perustuttava tulevaisuuteen suuntautuvaa analyysiin. Lisäksi näiden osapuolten mukaan Intia ja Australia olisivat kiinalaisille vientiä harjoittaville tuottajille vain vähäisiä vientimarkkinoita ja toimenpiteiden käyttöönotosta huolimatta kyseisiin kohteisiin suuntautuva vienti olisi pysynyt vakaana, koska vastaavalla kotimaisella tuotannonalalla ei ollut tarpeeksi kapasiteettia. Sen vuoksi nämä osapuolet väittivät, ettei polkumyynnin vastaisten toimenpiteiden käyttöönoton näissä maissa voida katsoa merkitsevän näiden maiden viennin mahdollista uudelleensuuntautumista unionin markkinoille. |
| --- | --- |

(186)

Samat osapuolet väittivät myös, että kiinalaisten alumiinipyörien tuontiin sovellettavilla kaupan suojatoimenpiteillä Australiassa ja Intiassa ei ole merkitystä ja että kaupan suojatoimenpiteiden esiintymisestä tietyillä markkinoilla ei voida päätellä muihin markkinoihin sovellettavia hinnoittelukäytäntöjä, jotka voidaan vahvistaa ainoastaan asianomaisten tutkintaviranomaisten suorittaman tutkimuksen jälkeen. Nämä osapuolet väittivät edelleen, että kaupan suojatoimenpiteet otetaan käyttöön menneisyydessä olevaa tutkimusajanjaksoa koskevien tietojen perusteella, kun taas toimenpiteiden voimassaolon päättymistä koskevan tarkastelun olisi perustuttava tulevaisuuteen suuntautuvaa analyysiin. Lisäksi näiden osapuolten mukaan Intia ja Australia olisivat kiinalaisille vientiä harjoittaville tuottajille vain vähäisiä vientimarkkinoita ja toimenpiteiden käyttöönotosta huolimatta kyseisiin kohteisiin suuntautuva vienti olisi pysynyt vakaana, koska vastaavalla kotimaisella tuotannonalalla ei ollut tarpeeksi kapasiteettia. Sen vuoksi nämä osapuolet väittivät, ettei polkumyynnin vastaisten toimenpiteiden käyttöönoton näissä maissa voida katsoa merkitsevän näiden maiden viennin mahdollista uudelleensuuntautumista unionin markkinoille.

| (187) | Toisin kuin väitettiin, komissio ei ole käyttänyt Australian tai Intian tutkimuksia osoittaakseen polkumyynnin jatkumisen todennäköisyyttä unionin markkinoilla. Kaupan suojatoimenpiteiden esiintyminen näillä markkinoilla osoittaa kuitenkin, että näille markkinoille pääsyä on rajoitettu. Mitä tulee viennin mahdolliseen uudelleensuuntaamisen unionin markkinoille, Australiaa ei ole sisällytetty arvioituihin määriin. Intian osalta oli vielä liian aikaista päätellä polkumyynnin vastaisten toimenpiteiden täsmällisiä vaikutuksia, mikä johtuu siitä, että ne otettiin käyttöön vasta vuonna 2015. Kuten edellä todettiin, on kuitenkin todennäköistä, että ainakin osa näistä määristä uudelleensuunnataan unionin markkinoille. Lisäksi Intia oli tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla kiinalaisten vientiä harjoittavien tuottajien suurimpia vientimarkkinoita viennin tason ollessa sama kuin Kiinasta unioniin suuntautuvan kokonaisviennin taso samana ajanjaksona, mikä ei ole vähäistä. Sen vuoksi tämä väite hylätään. |
| --- | --- |

(187)

Toisin kuin väitettiin, komissio ei ole käyttänyt Australian tai Intian tutkimuksia osoittaakseen polkumyynnin jatkumisen todennäköisyyttä unionin markkinoilla. Kaupan suojatoimenpiteiden esiintyminen näillä markkinoilla osoittaa kuitenkin, että näille markkinoille pääsyä on rajoitettu. Mitä tulee viennin mahdolliseen uudelleensuuntaamisen unionin markkinoille, Australiaa ei ole sisällytetty arvioituihin määriin. Intian osalta oli vielä liian aikaista päätellä polkumyynnin vastaisten toimenpiteiden täsmällisiä vaikutuksia, mikä johtuu siitä, että ne otettiin käyttöön vasta vuonna 2015. Kuten edellä todettiin, on kuitenkin todennäköistä, että ainakin osa näistä määristä uudelleensuunnataan unionin markkinoille. Lisäksi Intia oli tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla kiinalaisten vientiä harjoittavien tuottajien suurimpia vientimarkkinoita viennin tason ollessa sama kuin Kiinasta unioniin suuntautuvan kokonaisviennin taso samana ajanjaksona, mikä ei ole vähäistä. Sen vuoksi tämä väite hylätään.

| (188) | Samat osapuolet väittivät myös, että tällä hetkellä Yhdysvalloissa käytössä olevien polkumyynnin vastaisten toimenpiteiden puuttuminen osoittaisi, etteivät kiinalaiset vientiä harjoittavat tuottajat harjoita hyvän kauppatavan vastaisia käytäntöjä kyseisillä markkinoilla. Nämä osapuolet väittivät myös, että Kiinasta tulevan tuonnin samoin kuin muista kolmansista maista tulevan tuonnin kasvu Yhdysvalloissa liittyi pelkästään kotimaan tuotannonalan puutteelliseen tarjontaan Yhdysvaltain markkinoilla. Nämä osapuolet väittivät, että tiettyjen suurten yhdysvaltalaisten tuottajien konkurssi vuonna 2009 johtui maailmanlaajuisesta finanssikriisistä eikä Kiinasta tulevasta tuonnista. Lopuksi kyseiset osapuolet väittivät, että huolimatta siitä, että Yhdysvaltojen pääasiallisilla autonvalmistajilla on tuotantolaitoksia ja osto-organisaatioita Yhdysvalloissa ja Euroopan unionissa, eli samat yritysryhmät toimivat molemmilla markkinoilla, olisi epätodennäköistä, että ne soveltaisivat molemmilla markkinoilla samoja strategioita kiinalaiseen tuontiin. |
| --- | --- |

(188)

Samat osapuolet väittivät myös, että tällä hetkellä Yhdysvalloissa käytössä olevien polkumyynnin vastaisten toimenpiteiden puuttuminen osoittaisi, etteivät kiinalaiset vientiä harjoittavat tuottajat harjoita hyvän kauppatavan vastaisia käytäntöjä kyseisillä markkinoilla. Nämä osapuolet väittivät myös, että Kiinasta tulevan tuonnin samoin kuin muista kolmansista maista tulevan tuonnin kasvu Yhdysvalloissa liittyi pelkästään kotimaan tuotannonalan puutteelliseen tarjontaan Yhdysvaltain markkinoilla. Nämä osapuolet väittivät, että tiettyjen suurten yhdysvaltalaisten tuottajien konkurssi vuonna 2009 johtui maailmanlaajuisesta finanssikriisistä eikä Kiinasta tulevasta tuonnista. Lopuksi kyseiset osapuolet väittivät, että huolimatta siitä, että Yhdysvaltojen pääasiallisilla autonvalmistajilla on tuotantolaitoksia ja osto-organisaatioita Yhdysvalloissa ja Euroopan unionissa, eli samat yritysryhmät toimivat molemmilla markkinoilla, olisi epätodennäköistä, että ne soveltaisivat molemmilla markkinoilla samoja strategioita kiinalaiseen tuontiin.

| (189) | Ensinnäkin komission tarkoituksena ei ollut osoittaa, oliko kiinalaisten vientiä harjoittavien tuottajien Yhdysvaltoihin suuntautuvan tuonnin hinnoittelu epätervettä. Tilanne Yhdysvalloissa osoittaa kuitenkin, että kiinalainen halpatuonti sai käyttäjät vaihtamaan toimittajia ja kotimainen tuotannonala oli suurelta osin katoamassa markkinoilta. Tutkimuksessa kävi ilmi, että Kiinasta tulevan tuonnin odotettavissa oleva hintataso unionissa, jos toimenpiteiden annetaan raueta, olisi 8–30 prosenttia matalampi kuin unionin tuotannonalan nykyinen hintataso. Lisäksi todettiin, että unionin markkinoille suuntautuvan viennin hinnat ovat todennäköisesti merkittävästi poljetulla tasolla. Vaikka väitettiin, että kotimaisten tuottajien toiminnan loppuminen Yhdysvalloissa ja Yhdysvaltojen tuotannonalan markkinaosuuden menettäminen eivät liittyneet kiinalaisen tuonnin lisääntymiseen vaan pikemminkin finanssikriisin, väitteiden ei esitetty näyttöä, minkä vuoksi ne hylätään. Itse asiassa kiinalaiset vientiä harjoittavat tuottajat onnistuivat kasvattamaan markkinaosuuksiaan Yhdysvalloissa jopa talouden laskusuhdanteen aikana. Näin ollen vaikka finanssi- ja talouskriisi on saattanut vaikuttaa Yhdysvaltain kotimaisten tuottajien tilanteeseen, Kiinasta tulevan halpatuonnin lisääntyminen vaikeutti tilannetta merkittävästi. Myöskään sen väitteen tueksi, jonka mukaan samat autonvalmistajat käyttäisivät erilaisia hankintastrategioita unionissa kuin Yhdysvalloissa, ei esitetty näyttöä, minkä vuoksi väite hylätään. Kuten johdanto-osan 181 kappaleessa selitetään, tärkeimmät autonvalmistajat harjoittavat toimintaansa ja ostavat renkaita tuotantolaitoksiinsa sekä Yhdysvalloissa että unionissa, eikä ole mitään objektiivisia syitä, joiden vuoksi ne soveltaisivat erilaisia strategioita Kiinasta tulevaan tuontiin siinä tapauksessa, että tullit kumotaan ja hinnat käyttäjien kannalta ovat molemmilla markkinoilla samalla tasolla. Näin ollen pietään voimassa päätelmä päätelmänä, että kehitys Yhdysvaltojen markkinoilla osoittaa, miten markkinatilanne todennäköisesti kehittyy unionissa, jos toimenpiteet kumotaan. |
| --- | --- |

(189)

Ensinnäkin komission tarkoituksena ei ollut osoittaa, oliko kiinalaisten vientiä harjoittavien tuottajien Yhdysvaltoihin suuntautuvan tuonnin hinnoittelu epätervettä. Tilanne Yhdysvalloissa osoittaa kuitenkin, että kiinalainen halpatuonti sai käyttäjät vaihtamaan toimittajia ja kotimainen tuotannonala oli suurelta osin katoamassa markkinoilta. Tutkimuksessa kävi ilmi, että Kiinasta tulevan tuonnin odotettavissa oleva hintataso unionissa, jos toimenpiteiden annetaan raueta, olisi 8–30 prosenttia matalampi kuin unionin tuotannonalan nykyinen hintataso. Lisäksi todettiin, että unionin markkinoille suuntautuvan viennin hinnat ovat todennäköisesti merkittävästi poljetulla tasolla. Vaikka väitettiin, että kotimaisten tuottajien toiminnan loppuminen Yhdysvalloissa ja Yhdysvaltojen tuotannonalan markkinaosuuden menettäminen eivät liittyneet kiinalaisen tuonnin lisääntymiseen vaan pikemminkin finanssikriisin, väitteiden ei esitetty näyttöä, minkä vuoksi ne hylätään. Itse asiassa kiinalaiset vientiä harjoittavat tuottajat onnistuivat kasvattamaan markkinaosuuksiaan Yhdysvalloissa jopa talouden laskusuhdanteen aikana. Näin ollen vaikka finanssi- ja talouskriisi on saattanut vaikuttaa Yhdysvaltain kotimaisten tuottajien tilanteeseen, Kiinasta tulevan halpatuonnin lisääntyminen vaikeutti tilannetta merkittävästi. Myöskään sen väitteen tueksi, jonka mukaan samat autonvalmistajat käyttäisivät erilaisia hankintastrategioita unionissa kuin Yhdysvalloissa, ei esitetty näyttöä, minkä vuoksi väite hylätään. Kuten johdanto-osan 181 kappaleessa selitetään, tärkeimmät autonvalmistajat harjoittavat toimintaansa ja ostavat renkaita tuotantolaitoksiinsa sekä Yhdysvalloissa että unionissa, eikä ole mitään objektiivisia syitä, joiden vuoksi ne soveltaisivat erilaisia strategioita Kiinasta tulevaan tuontiin siinä tapauksessa, että tullit kumotaan ja hinnat käyttäjien kannalta ovat molemmilla markkinoilla samalla tasolla. Näin ollen pietään voimassa päätelmä päätelmänä, että kehitys Yhdysvaltojen markkinoilla osoittaa, miten markkinatilanne todennäköisesti kehittyy unionissa, jos toimenpiteet kumotaan.

Kiinalaiset hinnat unionin markkinoilla

Kiinalaiset hinnat unionin markkinoilla

| (190) | Kuten johdanto-osan 123 kappaleessa todetaan, otokseen valittujen kiinalaisten vientiä harjoittavien tuottajien tuontihinnat unionin markkinoille olisivat polkumyynnin vastaisten toimenpiteiden vähentämisen jälkeen alittaneet unionin tuotannonalan myyntihinnat 8,0 prosentilla. Kun jälkimarkkina- ja OEM-segmenttiä analysoitiin erikseen, tulokset olivat vielä selvemmät eli 12,4 prosenttia jälkimarkkinasegmentin ja 8,7 prosenttia OEM-segmentin osalta. Otokseen kuulumattomien vientiä harjoittavien tuottajien osalta Eurostatin tietoihin perustuva hinnan alittavuuden marginaali olisi 7,5 prosenttia. Kuten johdanto-osan 124 kappaleessa mainitaan, keskimääräisen hinnan alittavuuden marginaalin todettiin sisäisen jalostuksen menettelyn mukaisesti tulevan tuonnin osalta olevan samaa luokkaa (7,6 prosenttia). On kuitenkin muistettava, että kuten jo edellä johdanto-osan 124 kappaleessa todetaan, viimeksi mainittu perustuu keskimääräisiin hintoihin, joissa ei tehdä eroa eri tuotelajien välillä ja jotka vastaavat vain hyvin pientä määrää eli 0,6:ta prosenttia unionin kulutuksesta tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla. Sen sijaan ja kuten johdanto-osan 179 kappaleessa mainitaan, Yhdysvaltoihin, Japaniin ja Intiaan suuntautuvan tuonnin kiinalaisten hintojen ero unionin tuotannonalan hintoihin verrattuna perustui yhteistyössä toimineiden kiinalaisten vientiä harjoittavien tuottajien toimittamiin tietoihin ja eri tuotelajit on otettu laskelmissa huomioon. Sen vuoksi pelkkiin keskiarvoihin perustuviin sisäisen jalostuksen menettelyn mukaisiin hintoihin verrattuna nämä laskelmat olivat täsmällisempiä ja niissä otettiin paremmin huomioon kiinalaisten vientiä harjoittavien tuottajien tulevaisuudessa mahdollisesti noudattama hintataso, jos toimenpiteiden annettaisiin raueta. |
| --- | --- |

(190)

Kuten johdanto-osan 123 kappaleessa todetaan, otokseen valittujen kiinalaisten vientiä harjoittavien tuottajien tuontihinnat unionin markkinoille olisivat polkumyynnin vastaisten toimenpiteiden vähentämisen jälkeen alittaneet unionin tuotannonalan myyntihinnat 8,0 prosentilla. Kun jälkimarkkina- ja OEM-segmenttiä analysoitiin erikseen, tulokset olivat vielä selvemmät eli 12,4 prosenttia jälkimarkkinasegmentin ja 8,7 prosenttia OEM-segmentin osalta. Otokseen kuulumattomien vientiä harjoittavien tuottajien osalta Eurostatin tietoihin perustuva hinnan alittavuuden marginaali olisi 7,5 prosenttia. Kuten johdanto-osan 124 kappaleessa mainitaan, keskimääräisen hinnan alittavuuden marginaalin todettiin sisäisen jalostuksen menettelyn mukaisesti tulevan tuonnin osalta olevan samaa luokkaa (7,6 prosenttia). On kuitenkin muistettava, että kuten jo edellä johdanto-osan 124 kappaleessa todetaan, viimeksi mainittu perustuu keskimääräisiin hintoihin, joissa ei tehdä eroa eri tuotelajien välillä ja jotka vastaavat vain hyvin pientä määrää eli 0,6:ta prosenttia unionin kulutuksesta tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla. Sen sijaan ja kuten johdanto-osan 179 kappaleessa mainitaan, Yhdysvaltoihin, Japaniin ja Intiaan suuntautuvan tuonnin kiinalaisten hintojen ero unionin tuotannonalan hintoihin verrattuna perustui yhteistyössä toimineiden kiinalaisten vientiä harjoittavien tuottajien toimittamiin tietoihin ja eri tuotelajit on otettu laskelmissa huomioon. Sen vuoksi pelkkiin keskiarvoihin perustuviin sisäisen jalostuksen menettelyn mukaisiin hintoihin verrattuna nämä laskelmat olivat täsmällisempiä ja niissä otettiin paremmin huomioon kiinalaisten vientiä harjoittavien tuottajien tulevaisuudessa mahdollisesti noudattama hintataso, jos toimenpiteiden annettaisiin raueta.

Vaikutus unionin tuotannonalan tilanteeseen

Vaikutus unionin tuotannonalan tilanteeseen

| (191) | Edellä esitetyn perusteella voidaan päätellä, että jos toimenpiteet kumotaan, on todennäköistä, että tuonti Kiinasta jatkuu merkittävässä määrin ja polkumyyntihinnoilla, jotka todennäköisesti alittavat merkittävästi unionin tuotannonalan hinnat (noin 8–30 prosentilla), mikä aiheuttaisi hintojen alentamispainetta markkinoilla. On todennäköistä, että kiinalaisten vientiä harjoittavien tuottajien strategiana olisi myydä unionin markkinoille tuotteita hintaan, joka on 8–30 prosenttia alhaisempi kuin unionin tuotannonalan myyntihinta, sillä näin ne pystyisivät kasvattamaan markkinaosuuttaan unionissa, jonka markkinat ovat houkuttelevat, ja samalla kuitenkin myymään korkeampaan hintaan kuin Yhdysvalloissa (ja muiden kolmansien maiden markkinoilla). |
| --- | --- |

(191)

Edellä esitetyn perusteella voidaan päätellä, että jos toimenpiteet kumotaan, on todennäköistä, että tuonti Kiinasta jatkuu merkittävässä määrin ja polkumyyntihinnoilla, jotka todennäköisesti alittavat merkittävästi unionin tuotannonalan hinnat (noin 8–30 prosentilla), mikä aiheuttaisi hintojen alentamispainetta markkinoilla. On todennäköistä, että kiinalaisten vientiä harjoittavien tuottajien strategiana olisi myydä unionin markkinoille tuotteita hintaan, joka on 8–30 prosenttia alhaisempi kuin unionin tuotannonalan myyntihinta, sillä näin ne pystyisivät kasvattamaan markkinaosuuttaan unionissa, jonka markkinat ovat houkuttelevat, ja samalla kuitenkin myymään korkeampaan hintaan kuin Yhdysvalloissa (ja muiden kolmansien maiden markkinoilla).

| (192) | Tämän seurauksena unionin tuotannonalan tuotanto- ja myyntimäärät sekä markkinaosuus unionin markkinoilla pienenisi. Tällaisella kehityksellä olisi todennäköisesti vahingollisia vaikutuksia unionin tuotannonalan tilanteeseen, sillä tämäntyyppisen tuotannonalan kustannusrakenne on joustamaton ja sen kiinteät kustannukset ovat korkeat, jolloin tuotanto- ja myyntimäärien laskulla yhdistettynä myyntihintojen laskuun on selkeitä kielteisiä vaikutuksia kannattavuuteen. Näin tapahtui alkuperäisessä tutkimuksessa, jolloin kiinalaiset hinnat laskivat 8 prosentilla, minkä seurauksena Kiinasta tuleva tuonti kasvoi 3,7 miljoonasta 6,1 miljoonaan yksikköön (markkinaosuus kasvoi 6,3 prosentista 12,4 prosenttiin) ja aiheutti merkittävää vahinkoa unionin tuotannonalalle. Samaan aikaan unionin tuotannonala reagoi tuotannon vähenemisellä (– 24 prosenttia) sekä myynnin (– 21 prosenttia) ja hintojen (– 6 prosenttia) laskulla, mikä vaikutti kannattavuuteen siten, että se putosi 3,2 prosentista – 5,4 prosenttiin. Kiinalaisten hintojen lasku alkuperäisessä tutkimuksessa vastaa yhteistyössä toimineiden kiinalaisten vientiä harjoittavien tuottajien tuonnissa polkumyyntitullien vähentämisen jälkeen todettua hinnan alittavuuden marginaalia tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson aikana. Koska Yhdysvaltojen markkinoilla (ja muiden kolmansien maiden markkinoilla) noudatettava hintataso on huomattavasti alhaisempi, on todennäköistä, että Kiinasta peräisin olevan tuonnin hinnat laskisivat todennäköisesti kuitenkin enemmän, jos toimenpiteet kumottaisiin. Varovaisen skenaarion mukaan kiinalaisen tuonnin hintataso laskee 15 prosenttia, jolloin sen vaikutus unionin tuotannonalan kannattavuuteen olisi todennäköisesti huomattavasti suurempi kuin mitä alkuperäisessä tutkimuksessa todettiin ja tarkoittaisi mahdollisesti noin 16 prosenttiyksikön pudotusta. |
| --- | --- |

(192)

Tämän seurauksena unionin tuotannonalan tuotanto- ja myyntimäärät sekä markkinaosuus unionin markkinoilla pienenisi. Tällaisella kehityksellä olisi todennäköisesti vahingollisia vaikutuksia unionin tuotannonalan tilanteeseen, sillä tämäntyyppisen tuotannonalan kustannusrakenne on joustamaton ja sen kiinteät kustannukset ovat korkeat, jolloin tuotanto- ja myyntimäärien laskulla yhdistettynä myyntihintojen laskuun on selkeitä kielteisiä vaikutuksia kannattavuuteen. Näin tapahtui alkuperäisessä tutkimuksessa, jolloin kiinalaiset hinnat laskivat 8 prosentilla, minkä seurauksena Kiinasta tuleva tuonti kasvoi 3,7 miljoonasta 6,1 miljoonaan yksikköön (markkinaosuus kasvoi 6,3 prosentista 12,4 prosenttiin) ja aiheutti merkittävää vahinkoa unionin tuotannonalalle. Samaan aikaan unionin tuotannonala reagoi tuotannon vähenemisellä (– 24 prosenttia) sekä myynnin (– 21 prosenttia) ja hintojen (– 6 prosenttia) laskulla, mikä vaikutti kannattavuuteen siten, että se putosi 3,2 prosentista – 5,4 prosenttiin. Kiinalaisten hintojen lasku alkuperäisessä tutkimuksessa vastaa yhteistyössä toimineiden kiinalaisten vientiä harjoittavien tuottajien tuonnissa polkumyyntitullien vähentämisen jälkeen todettua hinnan alittavuuden marginaalia tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson aikana. Koska Yhdysvaltojen markkinoilla (ja muiden kolmansien maiden markkinoilla) noudatettava hintataso on huomattavasti alhaisempi, on todennäköistä, että Kiinasta peräisin olevan tuonnin hinnat laskisivat todennäköisesti kuitenkin enemmän, jos toimenpiteet kumottaisiin. Varovaisen skenaarion mukaan kiinalaisen tuonnin hintataso laskee 15 prosenttia, jolloin sen vaikutus unionin tuotannonalan kannattavuuteen olisi todennäköisesti huomattavasti suurempi kuin mitä alkuperäisessä tutkimuksessa todettiin ja tarkoittaisi mahdollisesti noin 16 prosenttiyksikön pudotusta.

| (193) | Jotkin asianomaiset osapuolet väittivät, ettei unionin tuotannonalan tilanteella alkuperäisen tutkimuksen aikana ole merkitystä, koska markkinaolosuhteet ovat muuttuneet huomattavasti ja tuontia tarvitaan unionin kysyntään vastaamiseksi. Väitettiin, että unionin kysyntä kasvaa edelleen eikä unionin tuotannonalan kapasiteetti riitä vastaamaan siihen. Näin ollen lisääntyneen tuonnin mahdolliset vaikutukset eivät olisi samat kuin alkuperäisen tutkimuksen tarkastelujakson aikana. |
| --- | --- |

(193)

Jotkin asianomaiset osapuolet väittivät, ettei unionin tuotannonalan tilanteella alkuperäisen tutkimuksen aikana ole merkitystä, koska markkinaolosuhteet ovat muuttuneet huomattavasti ja tuontia tarvitaan unionin kysyntään vastaamiseksi. Väitettiin, että unionin kysyntä kasvaa edelleen eikä unionin tuotannonalan kapasiteetti riitä vastaamaan siihen. Näin ollen lisääntyneen tuonnin mahdolliset vaikutukset eivät olisi samat kuin alkuperäisen tutkimuksen tarkastelujakson aikana.

| (194) | Tutkimuksessa kävi ilmi, että unionin markkinoiden tilanne on muuttunut alkuperäisen tutkimuksen jälkeen, erityisesti siten, että tätä tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla kulutuksen suunta oli kasvava, kun taas alkuperäisen tutkimuksen aikana se laski. Toisaalta tutkimuksessa kävi myös ilmi, että unionin tuotannonala kasvatti ja tulee jatkossakin kasvattamaan tuotantokapasiteettiaan selviytyäkseen tästä kulutuksen kasvusuuntauksesta, mikä ehkäisee unionin kulutuksen ja tuotannonalan kapasiteetin välisen eron kasvua. Lisäksi vaikka tietyt asianomaiset osapuolet väittivät, että alumiinipyörien markkinat seurasivat erityisiä teknisiä ominaisuuksia koskevia asiakkaiden vaatimuksia, tutkimus osoitti, että markkinoilla esiintyy voimakasta hintakilpailua myös toimittajien välillä. Tätä vahvistaa myös se, että unionin tuotannonala ei pystynyt täysin hyödyntämään kulutuksen kasvua ja pystyi ainoastaan pitämään markkinaosuutensa suhteellisen vakaana niin, että se laski hieman tarkastelujaksolla. Tämä osoittaa, että vaikka kulutus kasvaisi, on virheellistä olettaa, että unionin tuotannonala pystyisi saamaan siitä automaattisesti täyden hyödyn ja tuottamaan täydellä kapasiteetilla. Alkuperäisessä tutkimuksessa unionin markkinoille tuotiin polkumyynnillä halpatuontitavaraa, joka valtasi markkinaosuuksia unionin tuotannonalalta. Kun todennäköiset hinnan alittavuuden marginaalit (8–30 prosenttia) ja suuri käyttämätön kapasiteetti Kiinassa otetaan huomioon, voidaan olettaa, että halpatuonti veisi kulutuksen kasvusta huolimatta erittäin todennäköisesti unionin tuotannonalan asiakkaat ja markkinaosuuden. Tämän vuoksi vertaaminen alkuperäisen tutkimuksen tilanteeseen on asianmukaista ja osapuolten väitteet tältä osin hylättiin. |
| --- | --- |

(194)

Tutkimuksessa kävi ilmi, että unionin markkinoiden tilanne on muuttunut alkuperäisen tutkimuksen jälkeen, erityisesti siten, että tätä tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla kulutuksen suunta oli kasvava, kun taas alkuperäisen tutkimuksen aikana se laski. Toisaalta tutkimuksessa kävi myös ilmi, että unionin tuotannonala kasvatti ja tulee jatkossakin kasvattamaan tuotantokapasiteettiaan selviytyäkseen tästä kulutuksen kasvusuuntauksesta, mikä ehkäisee unionin kulutuksen ja tuotannonalan kapasiteetin välisen eron kasvua. Lisäksi vaikka tietyt asianomaiset osapuolet väittivät, että alumiinipyörien markkinat seurasivat erityisiä teknisiä ominaisuuksia koskevia asiakkaiden vaatimuksia, tutkimus osoitti, että markkinoilla esiintyy voimakasta hintakilpailua myös toimittajien välillä. Tätä vahvistaa myös se, että unionin tuotannonala ei pystynyt täysin hyödyntämään kulutuksen kasvua ja pystyi ainoastaan pitämään markkinaosuutensa suhteellisen vakaana niin, että se laski hieman tarkastelujaksolla. Tämä osoittaa, että vaikka kulutus kasvaisi, on virheellistä olettaa, että unionin tuotannonala pystyisi saamaan siitä automaattisesti täyden hyödyn ja tuottamaan täydellä kapasiteetilla. Alkuperäisessä tutkimuksessa unionin markkinoille tuotiin polkumyynnillä halpatuontitavaraa, joka valtasi markkinaosuuksia unionin tuotannonalalta. Kun todennäköiset hinnan alittavuuden marginaalit (8–30 prosenttia) ja suuri käyttämätön kapasiteetti Kiinassa otetaan huomioon, voidaan olettaa, että halpatuonti veisi kulutuksen kasvusta huolimatta erittäin todennäköisesti unionin tuotannonalan asiakkaat ja markkinaosuuden. Tämän vuoksi vertaaminen alkuperäisen tutkimuksen tilanteeseen on asianmukaista ja osapuolten väitteet tältä osin hylättiin.

| (195) | Tämän seurauksena siinä todennäköisessä skenaariossa, että Kiinasta tulee merkittävää tuontia polkumyyntihintaan unionin markkinoille, jos tullit kumotaan, voidaan kohtuudella olettaa, että unionin tuotannonala reagoisi samalla tavalla kuin alkuperäisessä tutkimuksessa eli tilanne vaikuttaisi sekä määriin että hintoihin. Tässä tutkimuksessa esiin tulleiden tosiasioiden perusteella voidaan päätellä, että todennäköinen hintojen lasku (noin 8–30 prosenttia), (tuotantomäärien laskusta johtuva) tuotantokustannusten nousu ja myyntimäärien lasku (kiinalaisten vallatessa markkinaosuutta uudelleen) laskisi kannattavuuden kannattavuusrajalle tai negatiiviselle tasolle ja joka tapauksessa alle alkuperäisessä tutkimuksessa vahvistetun tavoitevoiton (3,2 prosenttia). |
| --- | --- |

(195)

Tämän seurauksena siinä todennäköisessä skenaariossa, että Kiinasta tulee merkittävää tuontia polkumyyntihintaan unionin markkinoille, jos tullit kumotaan, voidaan kohtuudella olettaa, että unionin tuotannonala reagoisi samalla tavalla kuin alkuperäisessä tutkimuksessa eli tilanne vaikuttaisi sekä määriin että hintoihin. Tässä tutkimuksessa esiin tulleiden tosiasioiden perusteella voidaan päätellä, että todennäköinen hintojen lasku (noin 8–30 prosenttia), (tuotantomäärien laskusta johtuva) tuotantokustannusten nousu ja myyntimäärien lasku (kiinalaisten vallatessa markkinaosuutta uudelleen) laskisi kannattavuuden kannattavuusrajalle tai negatiiviselle tasolle ja joka tapauksessa alle alkuperäisessä tutkimuksessa vahvistetun tavoitevoiton (3,2 prosenttia).

| (196) | Lisäksi otettiin huomioon laskelma, joka perustui unionin tuotannonalalle vahinkoa aiheuttamattomaan hintaan, joka puolestaan perustui tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson keskimääräisiin tuotantokustannuksiin ja edellä mainittuun alkuperäisessä tutkimuksessa vahvistettuun tavoitevoittoon, sellaisen varovaisen skenaarion mukaan, jossa tavoitevoittoa pidetään edelleen kohtuullisena voittona. Tässä yhteydessä unionin tuotannonala kuitenkin väitti, että 3,2 prosentin voittotaso ei takaisi tuotannonalan selviytymistä pitkällä aikavälillä ja että tällä pääomavaltaisella tuotannonalalla kohtuullinen voitto olisi 10 prosenttia. Vahinkoa aiheuttamaton hinta oli 3,2 prosentin tavoitevoiton perusteella laskettuna keskimäärin 48,26 euroa/yksikkö. On huomattava, että on todennäköistä, että kiinalaiset vientiä harjoittavat tuottajat voivat myydä unioniin hinnoilla, jotka ovat vähintään 8 prosenttia matalammat kuin unionin tuotannonalan hinnat, jos tulleja ei ole, ellei jopa 30 prosenttia matalammat. Vaikka Kiinasta peräisin olevan tuonnin hinnat laskisivat vain 8 prosenttia, unionin tuotannonalan olisi laskettava myyntihintojaan edellä määritetyn vahinkoa aiheuttamattoman hinnan alapuolelle vastatakseen tähän tuontihintakilpailuun, mikä vahvistaa todennäköisten tuontihintojen vahinkoa aiheuttavan tason. Tilanne olisi vielä dramaattisempi, jos tuontihinnat laskisivat vielä enemmän, mikä edellä esitetyn kiinalaisia hintoja kolmansien maiden markkinoilla koskevan analyysin perusteella on varsin todennäköistä. |
| --- | --- |

(196)

Lisäksi otettiin huomioon laskelma, joka perustui unionin tuotannonalalle vahinkoa aiheuttamattomaan hintaan, joka puolestaan perustui tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson keskimääräisiin tuotantokustannuksiin ja edellä mainittuun alkuperäisessä tutkimuksessa vahvistettuun tavoitevoittoon, sellaisen varovaisen skenaarion mukaan, jossa tavoitevoittoa pidetään edelleen kohtuullisena voittona. Tässä yhteydessä unionin tuotannonala kuitenkin väitti, että 3,2 prosentin voittotaso ei takaisi tuotannonalan selviytymistä pitkällä aikavälillä ja että tällä pääomavaltaisella tuotannonalalla kohtuullinen voitto olisi 10 prosenttia. Vahinkoa aiheuttamaton hinta oli 3,2 prosentin tavoitevoiton perusteella laskettuna keskimäärin 48,26 euroa/yksikkö. On huomattava, että on todennäköistä, että kiinalaiset vientiä harjoittavat tuottajat voivat myydä unioniin hinnoilla, jotka ovat vähintään 8 prosenttia matalammat kuin unionin tuotannonalan hinnat, jos tulleja ei ole, ellei jopa 30 prosenttia matalammat. Vaikka Kiinasta peräisin olevan tuonnin hinnat laskisivat vain 8 prosenttia, unionin tuotannonalan olisi laskettava myyntihintojaan edellä määritetyn vahinkoa aiheuttamattoman hinnan alapuolelle vastatakseen tähän tuontihintakilpailuun, mikä vahvistaa todennäköisten tuontihintojen vahinkoa aiheuttavan tason. Tilanne olisi vielä dramaattisempi, jos tuontihinnat laskisivat vielä enemmän, mikä edellä esitetyn kiinalaisia hintoja kolmansien maiden markkinoilla koskevan analyysin perusteella on varsin todennäköistä.

| (197) | Tämän seurauksena unionin tuotannonalan investoinnit todennäköisesti laskisivat, mikä sekä vaikuttaisi unionin tuotannonalan tuotantokapasiteettiin että hidastaisi sen teknisestä kehitystä. Tämä voisi johtaa tehtaiden sulkemisiin ja työpaikkojen menetyksiin unionissa. Kuten johdanto-osan 162 kappaleessa todetaan, on huomattava, että tätä tilannetta todennäköisesti pahentaa se, että unioni investoi kapasiteetin lisäämiseen jo tarkastelujaksolla. Myynti- ja tuotantomäärän vähäiselläkin menetyksellä silloin, kun käytössä olevaa kapasiteettia on lisätty, on vielä vahingollisempi vaikutus unionin tuotannonalan taloudelliseen tilanteeseen. |
| --- | --- |

(197)

Tämän seurauksena unionin tuotannonalan investoinnit todennäköisesti laskisivat, mikä sekä vaikuttaisi unionin tuotannonalan tuotantokapasiteettiin että hidastaisi sen teknisestä kehitystä. Tämä voisi johtaa tehtaiden sulkemisiin ja työpaikkojen menetyksiin unionissa. Kuten johdanto-osan 162 kappaleessa todetaan, on huomattava, että tätä tilannetta todennäköisesti pahentaa se, että unioni investoi kapasiteetin lisäämiseen jo tarkastelujaksolla. Myynti- ja tuotantomäärän vähäiselläkin menetyksellä silloin, kun käytössä olevaa kapasiteettia on lisätty, on vielä vahingollisempi vaikutus unionin tuotannonalan taloudelliseen tilanteeseen.

| (198) | Asianomaiset osapuolet väittivät, että unionin tuotannonala säilyttäisi myös ilman toimenpiteitä myyntimääränsä ja markkinaosuutensa, koska unionin markkinat eivät ole kiinalaisten vientiä harjoittavien tuottajien kannalta niin houkuttelevat, että ne uudelleensuuntaisivat vientimyyntiään muista kolmansista maista unionin markkinoille, jos toimenpiteet kumottaisiin. Tällä perusteella kyseiset osapuolet kiistivät edellä kuvatun Kiinasta peräisin olevan tuonnin lisääntymisen vaikutuksen unionin tuotannonalan tilanteeseen ja erityisesti investointeihin ja työpaikkoihin. Ne väittivät, että unionin tuotannonalan myyntimäärät ja voittotasot pysyvät ennallaan, kun otetaan huomioon sen väitetyt kapasiteettirajoitteet. |
| --- | --- |

(198)

Asianomaiset osapuolet väittivät, että unionin tuotannonala säilyttäisi myös ilman toimenpiteitä myyntimääränsä ja markkinaosuutensa, koska unionin markkinat eivät ole kiinalaisten vientiä harjoittavien tuottajien kannalta niin houkuttelevat, että ne uudelleensuuntaisivat vientimyyntiään muista kolmansista maista unionin markkinoille, jos toimenpiteet kumottaisiin. Tällä perusteella kyseiset osapuolet kiistivät edellä kuvatun Kiinasta peräisin olevan tuonnin lisääntymisen vaikutuksen unionin tuotannonalan tilanteeseen ja erityisesti investointeihin ja työpaikkoihin. Ne väittivät, että unionin tuotannonalan myyntimäärät ja voittotasot pysyvät ennallaan, kun otetaan huomioon sen väitetyt kapasiteettirajoitteet.

| (199) | Väite perustui siihen, että kiinalaiset vientiä harjoittavat tuottajat saisivat muiden kolmansien maiden markkinoilla suurempia voittoja, jolloin niiden taloudellisena intressinä olisi säilyttää asiakkaansa kyseisten kolmansien maiden markkinoilla. Väitteiden tueksi ei kuitenkaan esitetty näyttöä eivätkä tutkimuksen tulokset vahvistaneet niitä. Toisin kuin väitettiin, tutkimuksen tulokset osoittivat selvästi, että ilman toimenpiteitä Kiinasta peräisin oleva tuonti alkaisi todennäköisesti uudestaan, kuten johdanto-osan 75–96 kappaleessa esitetään tarkemmin On todennäköistä, että tämä tuonti tapahtuisi unionin tuotannonalan hintoja merkittävästi alhaisemmilla hinnoilla ja että se valtaisi merkittävän osan unionin tuotannonalan myyntimääristä, kuten jäljempänä johdanto-osan 200–242 kappaleessa esitetään. Näiden tosiseikkojen perusteella asianomaisten osapuolten tätä koskevat väitteet hylätään. |
| --- | --- |

(199)

Väite perustui siihen, että kiinalaiset vientiä harjoittavat tuottajat saisivat muiden kolmansien maiden markkinoilla suurempia voittoja, jolloin niiden taloudellisena intressinä olisi säilyttää asiakkaansa kyseisten kolmansien maiden markkinoilla. Väitteiden tueksi ei kuitenkaan esitetty näyttöä eivätkä tutkimuksen tulokset vahvistaneet niitä. Toisin kuin väitettiin, tutkimuksen tulokset osoittivat selvästi, että ilman toimenpiteitä Kiinasta peräisin oleva tuonti alkaisi todennäköisesti uudestaan, kuten johdanto-osan 75–96 kappaleessa esitetään tarkemmin On todennäköistä, että tämä tuonti tapahtuisi unionin tuotannonalan hintoja merkittävästi alhaisemmilla hinnoilla ja että se valtaisi merkittävän osan unionin tuotannonalan myyntimääristä, kuten jäljempänä johdanto-osan 200–242 kappaleessa esitetään. Näiden tosiseikkojen perusteella asianomaisten osapuolten tätä koskevat väitteet hylätään.

| (200) | Kun arvioidaan vahingon toistumisen todennäköisyyttä OEM- ja jälkimarkkinasegmentillä erikseen ja otetaan huomioon, että kiinalaisten vientiä harjoittavien tuottajien toiminta on siirtynyt enenevässä määrin OEM-segmentille, tilanne ei eroa merkittävästi. On odotettavissa, että markkinakehitys suuntautuu jatkossakin OEM-segmentille. Siksi voidaan myös odottaa, että Kiinasta OEM-segmentille tuleva tuonti lisääntyy jatkossakin ja että sen vuoksi Kiinasta tulevan tuonnin suurin hintapaine on myös tällä segmentillä. Tällä olisi todennäköisesti merkittävä vaikutus unionin tuotannonalan kannattavuuteen ja kokonaistilanteeseen, kuten johdanto-osan 191–197 kappaleessa kuvataan. |
| --- | --- |

(200)

Kun arvioidaan vahingon toistumisen todennäköisyyttä OEM- ja jälkimarkkinasegmentillä erikseen ja otetaan huomioon, että kiinalaisten vientiä harjoittavien tuottajien toiminta on siirtynyt enenevässä määrin OEM-segmentille, tilanne ei eroa merkittävästi. On odotettavissa, että markkinakehitys suuntautuu jatkossakin OEM-segmentille. Siksi voidaan myös odottaa, että Kiinasta OEM-segmentille tuleva tuonti lisääntyy jatkossakin ja että sen vuoksi Kiinasta tulevan tuonnin suurin hintapaine on myös tällä segmentillä. Tällä olisi todennäköisesti merkittävä vaikutus unionin tuotannonalan kannattavuuteen ja kokonaistilanteeseen, kuten johdanto-osan 191–197 kappaleessa kuvataan.

| (201) | Useat asianomaiset osapuolet väittivät, ettei riskiä kiinalaisten alumiinipyörien viennin uudelleensuuntaamisesta unioniin olisi, koska alumiinipyörien kysynnän odotetaan kasvavan sekä Kiinassa että maailmanlaajuisesti. Nämä osapuolet väittivät, että Kiinan kotimarkkinoiden kysyntä kasvaisi vuosina 2016–2020 arviolta 14 miljoonaa yksikköä ja maailmanlaajuinen kysyntä 23 miljoonaa yksikköä. Tämän perusteella väitettiin, että nämä markkinat voisivat ottaa Kiinan käyttämättömän kapasiteetin vastaan. |
| --- | --- |

(201)

Useat asianomaiset osapuolet väittivät, ettei riskiä kiinalaisten alumiinipyörien viennin uudelleensuuntaamisesta unioniin olisi, koska alumiinipyörien kysynnän odotetaan kasvavan sekä Kiinassa että maailmanlaajuisesti. Nämä osapuolet väittivät, että Kiinan kotimarkkinoiden kysyntä kasvaisi vuosina 2016–2020 arviolta 14 miljoonaa yksikköä ja maailmanlaajuinen kysyntä 23 miljoonaa yksikköä. Tämän perusteella väitettiin, että nämä markkinat voisivat ottaa Kiinan käyttämättömän kapasiteetin vastaan.

| (202) | Väitteet perustuivat olettamukseen, että maailmanlaajuinen ja kiinalainen kapasiteetti pysyisivät vakaina. On kuitenkin merkkejä siitä, että toimijat sekä Kiinassa että muiden kolmansien maiden markkinoilla ovat olleet lisäämässä tuotantokapasiteettiaan kasvavan kysynnän tyydyttämiseksi. Johdanto-osan 89 kappaleessa selitetään myös, että pelkästään kyseiset neljä otokseen valittua ryhmää ovat lisänneet kokonaiskapasiteettiaan noin 16 miljoonalla yksiköllä tarkastelujakson aikana. Lisäksi, kuten johdanto-osan 75–82 kappaleessa esitetään, tutkimuksessa kävi ilmi, että unionin markkinoiden hintataso on kiinalaisten viejien kannalta houkutteleva verrattuna Kiinan muiden vientimarkkinoiden hintatasoon. Tämä pätee myös Kiinan kotimarkkinoiden hintatasoon, joka on keskimäärin merkittävästi alhaisempi kuin unionin hintataso. Tämän perusteella kiinalaisilla viejillä on suurempi kannustin uudelleensuunnata vientiään unioniin kuin muille vientimarkkinoille tai niiden omille kotimarkkinoille. Lisäksi kuten johdanto-osan 78 kappaleessa mainitaan, Intia – yksi kiinalaisten tärkeimmistä vientimarkkinoista – otti toukokuussa 2015 käyttöön polkumyyntitullit. Sen vuoksi viennin uudelleensuuntaaminen unioniin on hyvin todennäköistä, jos toimenpiteiden annettaisiin raueta. Kiinaan kohdistuvia polkumyynti- ja tasoitustulleja on voimassa myös Australiassa. |
| --- | --- |

(202)

Väitteet perustuivat olettamukseen, että maailmanlaajuinen ja kiinalainen kapasiteetti pysyisivät vakaina. On kuitenkin merkkejä siitä, että toimijat sekä Kiinassa että muiden kolmansien maiden markkinoilla ovat olleet lisäämässä tuotantokapasiteettiaan kasvavan kysynnän tyydyttämiseksi. Johdanto-osan 89 kappaleessa selitetään myös, että pelkästään kyseiset neljä otokseen valittua ryhmää ovat lisänneet kokonaiskapasiteettiaan noin 16 miljoonalla yksiköllä tarkastelujakson aikana. Lisäksi, kuten johdanto-osan 75–82 kappaleessa esitetään, tutkimuksessa kävi ilmi, että unionin markkinoiden hintataso on kiinalaisten viejien kannalta houkutteleva verrattuna Kiinan muiden vientimarkkinoiden hintatasoon. Tämä pätee myös Kiinan kotimarkkinoiden hintatasoon, joka on keskimäärin merkittävästi alhaisempi kuin unionin hintataso. Tämän perusteella kiinalaisilla viejillä on suurempi kannustin uudelleensuunnata vientiään unioniin kuin muille vientimarkkinoille tai niiden omille kotimarkkinoille. Lisäksi kuten johdanto-osan 78 kappaleessa mainitaan, Intia – yksi kiinalaisten tärkeimmistä vientimarkkinoista – otti toukokuussa 2015 käyttöön polkumyyntitullit. Sen vuoksi viennin uudelleensuuntaaminen unioniin on hyvin todennäköistä, jos toimenpiteiden annettaisiin raueta. Kiinaan kohdistuvia polkumyynti- ja tasoitustulleja on voimassa myös Australiassa.

| (203) | Johdanto-osan 74 kappaleessa todettu Kiinan nykyinen merkittävä käyttämätön kapasiteetti ylittäisi joka tapauksessa suurelta osin maailmanlaajuisen kysynnän arvioidun kasvun. Tällä perusteella väitteet hylättiin. |
| --- | --- |

(203)

Johdanto-osan 74 kappaleessa todettu Kiinan nykyinen merkittävä käyttämätön kapasiteetti ylittäisi joka tapauksessa suurelta osin maailmanlaajuisen kysynnän arvioidun kasvun. Tällä perusteella väitteet hylättiin.

| (204) | Samat osapuolet väittivät myös, että Kiinasta tulevan tuonnin hinnat eivät alittaneet unionin tuotannonalan hintoja. Ne väittivät myös, että Kiinan muille vientimarkkinoille suuntautuvan alumiinipyörien viennin hinnat olivat korkeammat kuin unionissa ja etteivät unionin markkinat olisi sen vuoksi kiinalaisten vientiä harjoittavien tuottajien kannalta houkuttelevat. |
| --- | --- |

(204)

Samat osapuolet väittivät myös, että Kiinasta tulevan tuonnin hinnat eivät alittaneet unionin tuotannonalan hintoja. Ne väittivät myös, että Kiinan muille vientimarkkinoille suuntautuvan alumiinipyörien viennin hinnat olivat korkeammat kuin unionissa ja etteivät unionin markkinat olisi sen vuoksi kiinalaisten vientiä harjoittavien tuottajien kannalta houkuttelevat.

| (205) | Kuten (123) kappaleessa todetaan, otokseen valittujen kiinalaisten vientiä harjoittavien tuottajien ilman polkumyyntitulleja tarkasteltujen hintojen alittavuuden marginaaliksi todettiin keskimäärin 8,0 prosenttia. Eurostatin tietojen mukaan otokseen kuulumattomien kiinalaisten vientiä harjoittavien tuottajien keskimääräinen hinnan alittavuuden marginaali oli 7,5 prosenttia. Kuten johdanto-osan 75–92 ja 202 kappaleessa lisäksi esitetään, tutkimuksessa todettiin, että unionin markkinat ovat kiinalaisen viennin kannalta houkuttelevat. Tämän vuoksi väite hylättiin. |
| --- | --- |

(205)

Kuten (123) kappaleessa todetaan, otokseen valittujen kiinalaisten vientiä harjoittavien tuottajien ilman polkumyyntitulleja tarkasteltujen hintojen alittavuuden marginaaliksi todettiin keskimäärin 8,0 prosenttia. Eurostatin tietojen mukaan otokseen kuulumattomien kiinalaisten vientiä harjoittavien tuottajien keskimääräinen hinnan alittavuuden marginaali oli 7,5 prosenttia. Kuten johdanto-osan 75–92 ja 202 kappaleessa lisäksi esitetään, tutkimuksessa todettiin, että unionin markkinat ovat kiinalaisen viennin kannalta houkuttelevat. Tämän vuoksi väite hylättiin.

| (206) | Useat osapuolet väittivät, että tarkasteltavana olevaa tuotetta tuotiin tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla Kiinasta vain vähäisiä määriä ja sen osuus unionin markkinoista oli pieni. Tämän perusteella kyseiset osapuolet asettivat kyseenalaiseksi komission päätelmän, jonka mukaan kiinalaiset vientiä harjoittavat tuottajat olisivat alkuperäisen tutkimuksen jälkeen säilyttäneet asiakaskuntansa OEM-segmentillä. Ne korostivat myös, että kiinalaiset vientiä harjoittavat tuottajat menettivät myyntimääriään ja markkinaosuuttaan sekä jälkimarkkinasegmentillä että yleisesti. |
| --- | --- |

(206)

Useat osapuolet väittivät, että tarkasteltavana olevaa tuotetta tuotiin tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla Kiinasta vain vähäisiä määriä ja sen osuus unionin markkinoista oli pieni. Tämän perusteella kyseiset osapuolet asettivat kyseenalaiseksi komission päätelmän, jonka mukaan kiinalaiset vientiä harjoittavat tuottajat olisivat alkuperäisen tutkimuksen jälkeen säilyttäneet asiakaskuntansa OEM-segmentillä. Ne korostivat myös, että kiinalaiset vientiä harjoittavat tuottajat menettivät myyntimääriään ja markkinaosuuttaan sekä jälkimarkkinasegmentillä että yleisesti.

| (207) | Edellä esitetyt väitteet eivät ole sellaisenaan ristiriidassa markkinavolyymiä koskevien komission havaintojen kanssa. On todettava, että nämä asianomaiset osapuolet eivät kiistäneet tutkimuksessa vahvistettua havaintoa, jonka mukaan myynti OEM-segmentille oli kasvanut alkuperäisen tutkimuksen tutkimusajanjakson jälkeen. Tämän suuntauksen perusteella nämä asianomaiset osapuolet eivät ole toimittaneet mitään järkevää selitystä tai näyttöä tukeakseen väitettään, jonka mukaan kiinalaiset vientiä harjoittavat tuottajat ovat menettäneet OEM-asiakaskuntaansa alkuperäisen tutkimuksen tutkimusajanjakson jälkeen. Unionin tuotannonalan tilannetta tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson aikana kuvataan johdanto-osan 132–169 kappaleessa. Koska pääteltiin, että unionin tuotannonalalle ei aiheutunut merkittävää vahinkoa tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla, väite, jonka mukaan Kiinasta tuleva tuonti ei aiheuttanut painetta unionin markkinoilla, on vanhentunut. Kiinasta unioniin suuntautuvan tuonnin todennäköistä kehitystä siinä tilanteessa, että toimenpiteiden annettaisiin raueta, on analysoitu johdanto-osan 54–96 kappaleessa, ja kyseisen tuonnin todennäköistä vaikutusta johdanto-osan 191–200 kappaleessa. Asianomaiset osapuolet eivät toimittaneet tarkkoja tietoja yleisestä väitteestään eikä siitä, mistä komission analyysin osista ne ovat eri mieltä. Tämän vuoksi väitteet hylätään. Lopuksi siltä osin kuin on kyse väitteestä, jonka mukaan alumiinipyörien ennustettu kysyntä on suurempi kuin unionin tuotannonalan kapasiteetti, todetaan, ettei toimenpiteiden tarkoituksena ole taata 100 prosentin markkinaosuutta unionin tuotannonalalle eikä millään muulla tavoin estää tuontia. Sen vuoksi myös tämä väite hylätään. |
| --- | --- |

(207)

Edellä esitetyt väitteet eivät ole sellaisenaan ristiriidassa markkinavolyymiä koskevien komission havaintojen kanssa. On todettava, että nämä asianomaiset osapuolet eivät kiistäneet tutkimuksessa vahvistettua havaintoa, jonka mukaan myynti OEM-segmentille oli kasvanut alkuperäisen tutkimuksen tutkimusajanjakson jälkeen. Tämän suuntauksen perusteella nämä asianomaiset osapuolet eivät ole toimittaneet mitään järkevää selitystä tai näyttöä tukeakseen väitettään, jonka mukaan kiinalaiset vientiä harjoittavat tuottajat ovat menettäneet OEM-asiakaskuntaansa alkuperäisen tutkimuksen tutkimusajanjakson jälkeen. Unionin tuotannonalan tilannetta tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson aikana kuvataan johdanto-osan 132–169 kappaleessa. Koska pääteltiin, että unionin tuotannonalalle ei aiheutunut merkittävää vahinkoa tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla, väite, jonka mukaan Kiinasta tuleva tuonti ei aiheuttanut painetta unionin markkinoilla, on vanhentunut. Kiinasta unioniin suuntautuvan tuonnin todennäköistä kehitystä siinä tilanteessa, että toimenpiteiden annettaisiin raueta, on analysoitu johdanto-osan 54–96 kappaleessa, ja kyseisen tuonnin todennäköistä vaikutusta johdanto-osan 191–200 kappaleessa. Asianomaiset osapuolet eivät toimittaneet tarkkoja tietoja yleisestä väitteestään eikä siitä, mistä komission analyysin osista ne ovat eri mieltä. Tämän vuoksi väitteet hylätään. Lopuksi siltä osin kuin on kyse väitteestä, jonka mukaan alumiinipyörien ennustettu kysyntä on suurempi kuin unionin tuotannonalan kapasiteetti, todetaan, ettei toimenpiteiden tarkoituksena ole taata 100 prosentin markkinaosuutta unionin tuotannonalalle eikä millään muulla tavoin estää tuontia. Sen vuoksi myös tämä väite hylätään.

| (208) | Samat osapuolet väittivät, että unionin tuotannonalan tuotantokapasiteetin ja unionin markkinoilla esiintyvän kysynnän välillä olevan eron vuoksi Kiinasta peräisin olevan tuonnin mahdollinen lisäys joutuu kilpailemaan muualta, erityisesti Turkista, peräisin olevan tuonnin kanssa, etenkin siksi, että unionin tuottajat ovat yhä enemmän siirtymässä teknisesti edistyneisiin tuotteisiin, joita väitteiden mukaan ei tuoteta Kiinassa eikä muissa kolmansissa maissa. |
| --- | --- |

(208)

Samat osapuolet väittivät, että unionin tuotannonalan tuotantokapasiteetin ja unionin markkinoilla esiintyvän kysynnän välillä olevan eron vuoksi Kiinasta peräisin olevan tuonnin mahdollinen lisäys joutuu kilpailemaan muualta, erityisesti Turkista, peräisin olevan tuonnin kanssa, etenkin siksi, että unionin tuottajat ovat yhä enemmän siirtymässä teknisesti edistyneisiin tuotteisiin, joita väitteiden mukaan ei tuoteta Kiinassa eikä muissa kolmansissa maissa.

| (209) | Väitteen tueksi ei esitetty perusteluja. Sitä vastoin tutkimuksessa osoitettiin, että kiinalaiset tuottajat sekä kolmansien maiden tuottajat tuottavat myös teknisesti edistyneitä tuotteita. Lisäksi, kuten johdanto-osan 130–150 kappaleessa osoitetaan, Turkista tulevan tuonnin keskimääräinen hinta oli alhaisempi kuin unionin tuotannonalan hinnat, minkä vuoksi unionin tuotannonalan asiakkailla on paljon suurempi kannustin siirtyä kiinalaisten tavarantoimittajien asiakkaaksi kuin turkkilaisten toimittajien asiakkailla. Sen vuoksi tämä väite hylätään. |
| --- | --- |

(209)

Väitteen tueksi ei esitetty perusteluja. Sitä vastoin tutkimuksessa osoitettiin, että kiinalaiset tuottajat sekä kolmansien maiden tuottajat tuottavat myös teknisesti edistyneitä tuotteita. Lisäksi, kuten johdanto-osan 130–150 kappaleessa osoitetaan, Turkista tulevan tuonnin keskimääräinen hinta oli alhaisempi kuin unionin tuotannonalan hinnat, minkä vuoksi unionin tuotannonalan asiakkailla on paljon suurempi kannustin siirtyä kiinalaisten tavarantoimittajien asiakkaaksi kuin turkkilaisten toimittajien asiakkailla. Sen vuoksi tämä väite hylätään.

| (210) | Samat osapuolet väittivät myös, että kiinalaiset tuontihinnat Saksassa (jonka väitettiin olevan suurin autonpyörien markkina-alue unionissa) olivat korkeammat kuin Turkista tulevan tuonnin hinnat. Lisäksi Eurostatin tietojen mukaan Kiinan hinnat olivat korkeammat kuin useiden unionin jäsenvaltioiden myyntihinnat. Hintatiedot toimitettiin tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson, vuoden 2015 ja vuoden 2016 ensimmäisen neljänneksen osalta. Tällä perusteella osapuolet väittivät, ettei Kiinasta tuleva tuonti aiheuttanut ollenkaan hintapainetta unionin tuotannonalalle. Osapuolet väittivät lisäksi, että Kiinasta tulevan tuonnin hinnan alittavuuden marginaalit olisivat osoittaneet laskevaa suuntausta ja että tällä perusteella voidaan päätellä, ettei vuonna 2016 esiintyisi hintojen tai viitehintojen alittavuutta, vaikka polkumyyntitullit vähennettäisiin myyntihinnoista. |
| --- | --- |

(210)

Samat osapuolet väittivät myös, että kiinalaiset tuontihinnat Saksassa (jonka väitettiin olevan suurin autonpyörien markkina-alue unionissa) olivat korkeammat kuin Turkista tulevan tuonnin hinnat. Lisäksi Eurostatin tietojen mukaan Kiinan hinnat olivat korkeammat kuin useiden unionin jäsenvaltioiden myyntihinnat. Hintatiedot toimitettiin tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson, vuoden 2015 ja vuoden 2016 ensimmäisen neljänneksen osalta. Tällä perusteella osapuolet väittivät, ettei Kiinasta tuleva tuonti aiheuttanut ollenkaan hintapainetta unionin tuotannonalalle. Osapuolet väittivät lisäksi, että Kiinasta tulevan tuonnin hinnan alittavuuden marginaalit olisivat osoittaneet laskevaa suuntausta ja että tällä perusteella voidaan päätellä, ettei vuonna 2016 esiintyisi hintojen tai viitehintojen alittavuutta, vaikka polkumyyntitullit vähennettäisiin myyntihinnoista.

| (211) | Ensiksikin perusasetuksen 3 artiklan ja 4 artiklan 1 kohdan mukaisesti unionin tuotannonalan myyntihintoja, vahinkotilannetta ja vahingon toistumisen todennäköisyyttä koskeva analyysi perustuu koko unionin markkinoita ja koko unionin tuotannonalaa koskevaan arviointiin. Myyntihintoja tietyillä unionin alueilla ei ole näin ollen mahdollista ottaa huomioon erikseen. Asianomaiset osapuolet eivät ole väittäneet eivätkä osoittaneet, että perusasetuksen 4 artiklan 1 kohdan b alakohdan edellytykset täyttyvät. |
| --- | --- |

(211)

Ensiksikin perusasetuksen 3 artiklan ja 4 artiklan 1 kohdan mukaisesti unionin tuotannonalan myyntihintoja, vahinkotilannetta ja vahingon toistumisen todennäköisyyttä koskeva analyysi perustuu koko unionin markkinoita ja koko unionin tuotannonalaa koskevaan arviointiin. Myyntihintoja tietyillä unionin alueilla ei ole näin ollen mahdollista ottaa huomioon erikseen. Asianomaiset osapuolet eivät ole väittäneet eivätkä osoittaneet, että perusasetuksen 4 artiklan 1 kohdan b alakohdan edellytykset täyttyvät.

| (212) | Toiseksi tämä väite perustuu joka tapauksessa keskimääräisten hintojen/kilogramma vertailuun eikä tuotelajien välisiä eroja ole otettu huomioon. Kuten johdanto-osan 123 kappaleessa selitetään, otokseen valituilta vientiä harjoittavilta tuottajilta ja unionin tuottajilta saatuja kattavia ja tarkistettuja tietoja koskevan analyysin perusteella hintojen alittavuuden marginaali oli keskimäärin 8,0 prosenttia. |
| --- | --- |

(212)

Toiseksi tämä väite perustuu joka tapauksessa keskimääräisten hintojen/kilogramma vertailuun eikä tuotelajien välisiä eroja ole otettu huomioon. Kuten johdanto-osan 123 kappaleessa selitetään, otokseen valituilta vientiä harjoittavilta tuottajilta ja unionin tuottajilta saatuja kattavia ja tarkistettuja tietoja koskevan analyysin perusteella hintojen alittavuuden marginaali oli keskimäärin 8,0 prosenttia.

| (213) | Kolmanneksi väite siitä, että hinnan alittavuuden ja viitehinnan alittavuuden marginaalit muuttuisivat vuonna 2016 negatiivisiksi, perustui pelkkiin oletuksiin eikä niiden tueksi esitetty näyttöä. Sen vuoksi väitteet hylätään. |
| --- | --- |

(213)

Kolmanneksi väite siitä, että hinnan alittavuuden ja viitehinnan alittavuuden marginaalit muuttuisivat vuonna 2016 negatiivisiksi, perustui pelkkiin oletuksiin eikä niiden tueksi esitetty näyttöä. Sen vuoksi väitteet hylätään.

| (214) | Samat osapuolet väittivät myös, että polkumyynnin vastaisten toimenpiteiden poistaminen ei johda vahingolliseen hintapaineeseen, koska puutteet unionin tuotannonalan kannattavuudessa perustuvat sen korkeisiin kustannuksiin, jotka eivät vastaa raaka-aineiden kustannuksia. Ne väittivät lisäksi, että tuotantokustannuksia järkeistämällä unionin tuotannonala pystyy säilyttämään voittomarginaalinsa tavoitevoiton yläpuolella. Nämä osapuolet väittivät myös, ettei hintojen ja tuotantokustannusten nousua voida yhdistää alumiinipyörien, erityisesti suurempien pyörien ja niin sanottujen ”kiiltopyörien”, tekniseen kehitykseen. |
| --- | --- |

(214)

Samat osapuolet väittivät myös, että polkumyynnin vastaisten toimenpiteiden poistaminen ei johda vahingolliseen hintapaineeseen, koska puutteet unionin tuotannonalan kannattavuudessa perustuvat sen korkeisiin kustannuksiin, jotka eivät vastaa raaka-aineiden kustannuksia. Ne väittivät lisäksi, että tuotantokustannuksia järkeistämällä unionin tuotannonala pystyy säilyttämään voittomarginaalinsa tavoitevoiton yläpuolella. Nämä osapuolet väittivät myös, ettei hintojen ja tuotantokustannusten nousua voida yhdistää alumiinipyörien, erityisesti suurempien pyörien ja niin sanottujen ”kiiltopyörien”, tekniseen kehitykseen.

| (215) | Ensinnäkin kuten johdanto-osan 151 ja 153 kappaleessa mainitaan, tutkimuksessa kävi ilmi, että unionin tuotannonalan myyntihintojen ja tuotantokustannusten nousu liittyi pääasiassa suurempien pyörien ja niin sanottujen ”kiiltopyörien” osuuden huomattavaan lisääntymiseen. Tämä päätelmä perustui otokseen valittuja unionin tuottajia koskeviin tarkistettuihin tietoihin. Kyseiset osapuolet eivät esittäneet näyttöä, joka olisi ollut ristiriidassa kyseisten tarkistettujen lukujen kanssa tai kyseenalaistanut ne. Sen vuoksi asiaa koskevat väitteet hylätään. Toiseksi väite, jonka mukaan tuotantokustannuksia järkeistämällä unionin tuotannonala pystyisi säilyttämään voittomarginaalinsa tavoitevoiton yläpuolella, oli pelkkä olettamus, jonka tueksi ei esitetty näyttöä. Tutkimuksessa kävi ilmi, että unionin tuotannonala toimi tehokkaasti, mistä osoituksena oli se, että alumiinipyörien koon kasvusta ja monimutkaisuudesta huolimatta unionin tuotannonalan nimellistuottavuus pysyi tarkastelujakson aikana vakaana, kuten taulukossa 10 osoitetaan. Tämän vuoksi väitteet hylätään. |
| --- | --- |

(215)

Ensinnäkin kuten johdanto-osan 151 ja 153 kappaleessa mainitaan, tutkimuksessa kävi ilmi, että unionin tuotannonalan myyntihintojen ja tuotantokustannusten nousu liittyi pääasiassa suurempien pyörien ja niin sanottujen ”kiiltopyörien” osuuden huomattavaan lisääntymiseen. Tämä päätelmä perustui otokseen valittuja unionin tuottajia koskeviin tarkistettuihin tietoihin. Kyseiset osapuolet eivät esittäneet näyttöä, joka olisi ollut ristiriidassa kyseisten tarkistettujen lukujen kanssa tai kyseenalaistanut ne. Sen vuoksi asiaa koskevat väitteet hylätään. Toiseksi väite, jonka mukaan tuotantokustannuksia järkeistämällä unionin tuotannonala pystyisi säilyttämään voittomarginaalinsa tavoitevoiton yläpuolella, oli pelkkä olettamus, jonka tueksi ei esitetty näyttöä. Tutkimuksessa kävi ilmi, että unionin tuotannonala toimi tehokkaasti, mistä osoituksena oli se, että alumiinipyörien koon kasvusta ja monimutkaisuudesta huolimatta unionin tuotannonalan nimellistuottavuus pysyi tarkastelujakson aikana vakaana, kuten taulukossa 10 osoitetaan. Tämän vuoksi väitteet hylätään.

| (216) | Samat osapuolet väittivät myös, että kiinalaisten alumiinipyörien tuottajat eivät olisi suurempien pyörien ja ”kiiltopyörien” markkinoilla yhtä kilpailukykyisiä kuin unionin tuotannonalan tuottajat, koska pystyäkseen tuottamaan suuria määriä kyseisiä pyörätyyppejä niiden pitäisi tehdä investointeja koneisiin ja laitteisiin. Sen vuoksi nämä osapuolet väittivät, että polkumyynnin vastaisten toimenpiteiden poistaminen ei vaikuttaisi unionin tuottajien kannattavuuteen näiden teknisesti edistyneempien tuotteiden osalta. |
| --- | --- |

(216)

Samat osapuolet väittivät myös, että kiinalaisten alumiinipyörien tuottajat eivät olisi suurempien pyörien ja ”kiiltopyörien” markkinoilla yhtä kilpailukykyisiä kuin unionin tuotannonalan tuottajat, koska pystyäkseen tuottamaan suuria määriä kyseisiä pyörätyyppejä niiden pitäisi tehdä investointeja koneisiin ja laitteisiin. Sen vuoksi nämä osapuolet väittivät, että polkumyynnin vastaisten toimenpiteiden poistaminen ei vaikuttaisi unionin tuottajien kannattavuuteen näiden teknisesti edistyneempien tuotteiden osalta.

| (217) | Ensinnäkin tutkimuksessa kävi ilmi, että kiinalaiset vientiä harjoittavat tuottajat tuottivat suurempia pyöriä ja niin kutsuttuja ”kiiltopyöriä” jo tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla. Toiseksi tutkimuksessa kävi ilmi, että myynnin kasvusta huolimatta nämä pyörät olivat kaiken kaikkiaan vain pieni osa unionin tuotannonalan tuotantomääristä. Lisäksi Kiinasta tulevan tuonnin todennäköistä vaikutusta unionin tuotannonalan tilanteeseen ei voida tarkastella tuotelajikohtaisesti, koska tällainen analyysi ei samankaltaisen tuotteen osalta kuitenkaan kuvasta unionin tuotannonalan tilannetta tarkasti. Vahinkoa ei itse asiassa tarvitse osoittaa jokaisen tuotelajin osalta. Tämän vuoksi väitteet hylätään. |
| --- | --- |

(217)

Ensinnäkin tutkimuksessa kävi ilmi, että kiinalaiset vientiä harjoittavat tuottajat tuottivat suurempia pyöriä ja niin kutsuttuja ”kiiltopyöriä” jo tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla. Toiseksi tutkimuksessa kävi ilmi, että myynnin kasvusta huolimatta nämä pyörät olivat kaiken kaikkiaan vain pieni osa unionin tuotannonalan tuotantomääristä. Lisäksi Kiinasta tulevan tuonnin todennäköistä vaikutusta unionin tuotannonalan tilanteeseen ei voida tarkastella tuotelajikohtaisesti, koska tällainen analyysi ei samankaltaisen tuotteen osalta kuitenkaan kuvasta unionin tuotannonalan tilannetta tarkasti. Vahinkoa ei itse asiassa tarvitse osoittaa jokaisen tuotelajin osalta. Tämän vuoksi väitteet hylätään.

| (218) | Samat osapuolet väittivät lisäksi, että jopa ilman polkumyynnin vastaisia toimenpiteitä kiinalaiset vientiä harjoittavat tuottajat asettaisivat vientihintansa sellaisten hintojen perusteella, jotka markkinat kykenevät vastaanottamaan. Nämä osapuolet väittivät, että sen vuoksi olisi todennäköistä, että näillä hinnoilla olisi vain vähäinen vaikutus tai ei vaikutusta lainkaan unionin tuotannonalan kannattavuuteen. |
| --- | --- |

(218)

Samat osapuolet väittivät lisäksi, että jopa ilman polkumyynnin vastaisia toimenpiteitä kiinalaiset vientiä harjoittavat tuottajat asettaisivat vientihintansa sellaisten hintojen perusteella, jotka markkinat kykenevät vastaanottamaan. Nämä osapuolet väittivät, että sen vuoksi olisi todennäköistä, että näillä hinnoilla olisi vain vähäinen vaikutus tai ei vaikutusta lainkaan unionin tuotannonalan kannattavuuteen.

| (219) | Väitteen tueksi ei esitetty näyttöä eikä väitteessä otettu huomioon komission päätelmiä kiinalaisten vientiä harjoittavien tuottajien mahdollisesta hintakehityksestä siinä tapauksessa, että toimenpiteiden annettaisiin raueta, kuten edellä johdanto-osan 190 ja 191 kappaleessa selitetään. Tutkimuksessa kävi ilmi, että jos polkumyynnin vastaiset toimenpiteet kumottaisiin, todennäköiset hintatasot olisivat 8–30 prosenttia alhaisemmat kuin unionin tuotannonalan myyntihinnat. Sen vuoksi asiaa koskevat väitteet hylätään. |
| --- | --- |

(219)

Väitteen tueksi ei esitetty näyttöä eikä väitteessä otettu huomioon komission päätelmiä kiinalaisten vientiä harjoittavien tuottajien mahdollisesta hintakehityksestä siinä tapauksessa, että toimenpiteiden annettaisiin raueta, kuten edellä johdanto-osan 190 ja 191 kappaleessa selitetään. Tutkimuksessa kävi ilmi, että jos polkumyynnin vastaiset toimenpiteet kumottaisiin, todennäköiset hintatasot olisivat 8–30 prosenttia alhaisemmat kuin unionin tuotannonalan myyntihinnat. Sen vuoksi asiaa koskevat väitteet hylätään.

| (220) | Samat osapuolet väittivät, että polkumyynnin vastaiset toimenpiteet antaisivat kohtuutonta kilpailuetua unionin tuotannonalalle, joka oli väitetysti ulkoistanut tuotantoaan merentakaisiin tuotantolaitoksiin, mikä ei olisi polkumyyntitoimenpiteiden tavoitteiden mukaista. |
| --- | --- |

(220)

Samat osapuolet väittivät, että polkumyynnin vastaiset toimenpiteet antaisivat kohtuutonta kilpailuetua unionin tuotannonalalle, joka oli väitetysti ulkoistanut tuotantoaan merentakaisiin tuotantolaitoksiin, mikä ei olisi polkumyyntitoimenpiteiden tavoitteiden mukaista.

| (221) | Kuten johdanto-osan 258 kappaleessa selitetään, tutkimuksessa kävi ilmi, että unionin tuottajat toivat unioniin ainoastaan vähäisiä määriä alumiinipyöriä eivätkä ne kaikki välttämättä tulleet niihin etuyhteydessä olevista tuotantolaitoksista. Tämän perusteella ei voitu osoittaa, että unionin tuotannonala saisi epätervettä kilpailuetua suhteessa merentakaisiin tuotantolaitoksiin, ja sen vuoksi tämä väite hylätään. |
| --- | --- |

(221)

Kuten johdanto-osan 258 kappaleessa selitetään, tutkimuksessa kävi ilmi, että unionin tuottajat toivat unioniin ainoastaan vähäisiä määriä alumiinipyöriä eivätkä ne kaikki välttämättä tulleet niihin etuyhteydessä olevista tuotantolaitoksista. Tämän perusteella ei voitu osoittaa, että unionin tuotannonala saisi epätervettä kilpailuetua suhteessa merentakaisiin tuotantolaitoksiin, ja sen vuoksi tämä väite hylätään.

| (222) | Samat osapuolet väittivät myös, että on epätodennäköistä, että toimenpiteiden kumoaminen johtaisi vahingon toistumiseen, koska myöskään Turkista tulevan tuonnin markkinaosuuden kasvulla ja unionin tuottajien myyntihintaan verrattuna matalammilla hinnoilla ei ollut tällaista vaikutusta unionin tuotannonalaan. |
| --- | --- |

(222)

Samat osapuolet väittivät myös, että on epätodennäköistä, että toimenpiteiden kumoaminen johtaisi vahingon toistumiseen, koska myöskään Turkista tulevan tuonnin markkinaosuuden kasvulla ja unionin tuottajien myyntihintaan verrattuna matalammilla hinnoilla ei ollut tällaista vaikutusta unionin tuotannonalaan.

| (223) | On syytä huomata, että Turkista tulevan tuonnin keskimääräinen hinta tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla (ks. taulukko 6) oli 48,50 euroa, joka on johdanto-osan 196 kappaleessa mainittua vahinkoa aiheuttamatonta 48,25 euron hintaa suurempi. Lisäksi kuten samassa johdanto-osan kappaleessa selitetään, on todennäköistä, että kiinalaiset vientiä harjoittavat tuottajat voivat myydä unioniin hinnoilla, jotka ovat vähintään 8 prosenttia alhaisemmat kuin unionin tuotannonalan hinnat, jos tulleja ei ole, ja jopa 30 prosenttia alhaisemmat, eli vahinkoa aiheuttavan hinnan tasoilla, jotka ovat merkittävästi alempia kuin Turkista tulevan tuonnin nykyinen hintataso. Sen vuoksi Turkista tulevan tuonnin vaikutusta unionin tuotannonalan tilanteeseen ei voida pitää merkittävänä indikaattorina kiinalaisen tuonnin todennäköisen vaikutuksen osoittamisessa tilanteessa, jossa toimenpiteiden annettaisiin raueta, ja tämän vuoksi väite hylätään. |
| --- | --- |

(223)

On syytä huomata, että Turkista tulevan tuonnin keskimääräinen hinta tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla (ks. taulukko 6) oli 48,50 euroa, joka on johdanto-osan 196 kappaleessa mainittua vahinkoa aiheuttamatonta 48,25 euron hintaa suurempi. Lisäksi kuten samassa johdanto-osan kappaleessa selitetään, on todennäköistä, että kiinalaiset vientiä harjoittavat tuottajat voivat myydä unioniin hinnoilla, jotka ovat vähintään 8 prosenttia alhaisemmat kuin unionin tuotannonalan hinnat, jos tulleja ei ole, ja jopa 30 prosenttia alhaisemmat, eli vahinkoa aiheuttavan hinnan tasoilla, jotka ovat merkittävästi alempia kuin Turkista tulevan tuonnin nykyinen hintataso. Sen vuoksi Turkista tulevan tuonnin vaikutusta unionin tuotannonalan tilanteeseen ei voida pitää merkittävänä indikaattorina kiinalaisen tuonnin todennäköisen vaikutuksen osoittamisessa tilanteessa, jossa toimenpiteiden annettaisiin raueta, ja tämän vuoksi väite hylätään.

| (224) | Samat osapuolet väittivät, että Kiinasta tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson aikana tulevassa tuonnissa käytettyjen keskimääräisten hintojen (polkumyyntitullit vähennettynä ja tuonnin jälkeiset kustannukset lisättynä) perusteella Kiinasta tulevassa tuonnissa ei ole esiintynyt hintojen alittavuutta, mikä osoittaa, että jos toimenpiteet poistettaisiin, kiinalaisia tuontihintoja ei myöskään voitaisi pitää vahinkoa aiheuttavina. |
| --- | --- |

(224)

Samat osapuolet väittivät, että Kiinasta tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson aikana tulevassa tuonnissa käytettyjen keskimääräisten hintojen (polkumyyntitullit vähennettynä ja tuonnin jälkeiset kustannukset lisättynä) perusteella Kiinasta tulevassa tuonnissa ei ole esiintynyt hintojen alittavuutta, mikä osoittaa, että jos toimenpiteet poistettaisiin, kiinalaisia tuontihintoja ei myöskään voitaisi pitää vahinkoa aiheuttavina.

| (225) | Väite perustui virheelliseen analyysiin. Ensiksikin kyseiset osapuolet eivät perustelleet laskelmissa käyttämänsä tuonnin jälkeisten kustannusten tasoa (5,7 prosenttia) eivätkä esittäneet tästä näyttöä. Toiseksi tämä väite perustuu keskimääräisten hintojen vertailuun, jossa eri tuotelajeja ei ole otettu huomioon. Kuten johdanto-osan 123 kappaleessa selitetään, tuotelajitasolla verrattuna otokseen valittujen kiinalaisten vientiä harjoittavien tuottajien tuontihinnat ilman polkumyyntitulleja alittaisivat unionin tuotannonalan myyntihinnat keskimäärin 8,0 prosentilla. Sen vuoksi tämä väite hylätään. |
| --- | --- |

(225)

Väite perustui virheelliseen analyysiin. Ensiksikin kyseiset osapuolet eivät perustelleet laskelmissa käyttämänsä tuonnin jälkeisten kustannusten tasoa (5,7 prosenttia) eivätkä esittäneet tästä näyttöä. Toiseksi tämä väite perustuu keskimääräisten hintojen vertailuun, jossa eri tuotelajeja ei ole otettu huomioon. Kuten johdanto-osan 123 kappaleessa selitetään, tuotelajitasolla verrattuna otokseen valittujen kiinalaisten vientiä harjoittavien tuottajien tuontihinnat ilman polkumyyntitulleja alittaisivat unionin tuotannonalan myyntihinnat keskimäärin 8,0 prosentilla. Sen vuoksi tämä väite hylätään.

| (226) | Toinen asianomainen osapuoli väitti, että polkumyyntitullin kumoaminen ei todennäköisesti johtaisi vahingon toistumiseen. Väite perustui olettamukseen, että unionin markkinoilla myynti tapahtuu pääasiassa OEM-segmentille, jolla kysyntä ei riipu niinkään hinnasta, vaan tavarantoimittajien kyvystä täyttää autonvalmistajien tiukat vaatimukset. Tältä osin osapuoli väitti, ettei kiinalaisten vientiä harjoittavien tuottajien ylikapasiteettia esiintyisi tällä segmentillä. Ne väittivät, että EU:n autonvalmistajat soveltavat toimittajaa valitessaan tiukkoja vaatimuksia teknisen osaamisen, laadun, johdonmukaisuuden, luotettavuuden ja läheisyyden osalta. Sen vuoksi väitettiin, että Kiinan markkinoilla esiintyvää ylikapasiteettia ei voida niin vain siirtää alhaisilla hinnoilla unioniin, jos toimenpiteiden annetaan raueta. |
| --- | --- |

(226)

Toinen asianomainen osapuoli väitti, että polkumyyntitullin kumoaminen ei todennäköisesti johtaisi vahingon toistumiseen. Väite perustui olettamukseen, että unionin markkinoilla myynti tapahtuu pääasiassa OEM-segmentille, jolla kysyntä ei riipu niinkään hinnasta, vaan tavarantoimittajien kyvystä täyttää autonvalmistajien tiukat vaatimukset. Tältä osin osapuoli väitti, ettei kiinalaisten vientiä harjoittavien tuottajien ylikapasiteettia esiintyisi tällä segmentillä. Ne väittivät, että EU:n autonvalmistajat soveltavat toimittajaa valitessaan tiukkoja vaatimuksia teknisen osaamisen, laadun, johdonmukaisuuden, luotettavuuden ja läheisyyden osalta. Sen vuoksi väitettiin, että Kiinan markkinoilla esiintyvää ylikapasiteettia ei voida niin vain siirtää alhaisilla hinnoilla unioniin, jos toimenpiteiden annetaan raueta.

| (227) | Muut osapuolet esittivät samanlaisia väitteitä ja väittivät, että unionin tuotannonala pystyisi säilyttämään huomattavan markkinaosuuden, koska sitä pidetään teknisesti edistyneiden tuotteiden, kuten ”kiiltopyörien” korkealaatuisena toimittajana. Ne väittivät, että asiakkaat jatkossakin asettaisivat unionin tuotannonalan kolmansista maista tulevan tuonnin edelle, etenkin edistyneemmällä OEM-segmentillä. |
| --- | --- |

(227)

Muut osapuolet esittivät samanlaisia väitteitä ja väittivät, että unionin tuotannonala pystyisi säilyttämään huomattavan markkinaosuuden, koska sitä pidetään teknisesti edistyneiden tuotteiden, kuten ”kiiltopyörien” korkealaatuisena toimittajana. Ne väittivät, että asiakkaat jatkossakin asettaisivat unionin tuotannonalan kolmansista maista tulevan tuonnin edelle, etenkin edistyneemmällä OEM-segmentillä.

| (228) | Tutkimuksessa kävi ilmi, että useat kiinalaiset viejät tuottavat jo nyt myös suuria pyöriä ja ”kiiltopyöriä”. Nämä viejät vastaavat unionin tuottajia osaamisen, laadun, johdonmukaisuuden ja luotettavuuden osalta ja niiden OEM-asiakkaat unionissa ovat sertifioineet ne. Kiinalaiset vientiä harjoittavat tuottajat – sekä otokseen valitut että yhteistyöstä kieltäytyneet – toimivat siis jo nyt autonvalmistajien toimittajina sekä unioniin että Kiinassa sijaitseviin tehtaisiin. Siksi läheisyyskysymys ei sertifioinnin tai tarjouskilpailujen kannalta eikä tekniseltä kannalta ole mikään este. Toimitusaikojen osalta läheisyyskysymys voitaisiin helposti ratkaista logistisin ratkaisuin, esimerkiksi varastoimalla, joten se ei ole sellainen ratkaiseva tekijä, joka estäisi kiinalaisen tuonnin kasvamisen tasolle, joka johtaisi vahingon toistumiseen. Sen vuoksi tämä väite hylätään. |
| --- | --- |

(228)

Tutkimuksessa kävi ilmi, että useat kiinalaiset viejät tuottavat jo nyt myös suuria pyöriä ja ”kiiltopyöriä”. Nämä viejät vastaavat unionin tuottajia osaamisen, laadun, johdonmukaisuuden ja luotettavuuden osalta ja niiden OEM-asiakkaat unionissa ovat sertifioineet ne. Kiinalaiset vientiä harjoittavat tuottajat – sekä otokseen valitut että yhteistyöstä kieltäytyneet – toimivat siis jo nyt autonvalmistajien toimittajina sekä unioniin että Kiinassa sijaitseviin tehtaisiin. Siksi läheisyyskysymys ei sertifioinnin tai tarjouskilpailujen kannalta eikä tekniseltä kannalta ole mikään este. Toimitusaikojen osalta läheisyyskysymys voitaisiin helposti ratkaista logistisin ratkaisuin, esimerkiksi varastoimalla, joten se ei ole sellainen ratkaiseva tekijä, joka estäisi kiinalaisen tuonnin kasvamisen tasolle, joka johtaisi vahingon toistumiseen. Sen vuoksi tämä väite hylätään.

| (229) | Sama osapuoli väitti myös, ettei Kiinassa olisi käytettävissä olevaa kapasiteettia OEM-segmentillä ja että käyttämättömällä kapasiteetilla Kiinassa tarkoitetaan ainoastaan jälkimarkkinasegmentille suunnattuja alumiinipyöriä. Väitteen tueksi ei kuitenkaan esitetty näyttöä. Päinvastoin, tutkimuksessa kävi ilmi, että alumiinipyörien tuottajat tuottivat alumiinipyöriä sekä OEM- että jälkimarkkinasegmentille käyttäen samoja tuotantolaitoksia, minkä vuoksi ne voisivat hyödyntää vapaata kapasiteettiaan yhtä lailla molemmilla segmenteillä. Tämä käy ilmi myös siitä, että kiinalaiset vientiä harjoittavat tuottajat ovat alkuperäisen tutkimusajanjakson ja tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson välisenä aikana siirtyneet jälkimarkkinasegmentiltä OEM-segmentille, kuten johdanto-osan 113 kappaleessa selitetään. Sen vuoksi tämä väite hylätään. |
| --- | --- |

(229)

Sama osapuoli väitti myös, ettei Kiinassa olisi käytettävissä olevaa kapasiteettia OEM-segmentillä ja että käyttämättömällä kapasiteetilla Kiinassa tarkoitetaan ainoastaan jälkimarkkinasegmentille suunnattuja alumiinipyöriä. Väitteen tueksi ei kuitenkaan esitetty näyttöä. Päinvastoin, tutkimuksessa kävi ilmi, että alumiinipyörien tuottajat tuottivat alumiinipyöriä sekä OEM- että jälkimarkkinasegmentille käyttäen samoja tuotantolaitoksia, minkä vuoksi ne voisivat hyödyntää vapaata kapasiteettiaan yhtä lailla molemmilla segmenteillä. Tämä käy ilmi myös siitä, että kiinalaiset vientiä harjoittavat tuottajat ovat alkuperäisen tutkimusajanjakson ja tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson välisenä aikana siirtyneet jälkimarkkinasegmentiltä OEM-segmentille, kuten johdanto-osan 113 kappaleessa selitetään. Sen vuoksi tämä väite hylätään.

| (230) | Yksi kiinalainen vientiä harjoittava tuottaja väitti, että unionin tuotannonalan tuottamien alumiinipyörien tekniset ominaisuudet eroavat kiinalaisten viejien tuottamien ja myymien pyörien teknisistä ominaisuuksista. Tämä takaisi unionin tuotannonalalle laajoja sopimuksia unionin asiakkaiden kanssa riippumatta siitä, kumotaanko toimenpiteet. Lisäksi tämä osapuoli väitti, että unionin tuottajien ja OEM-käyttäjien pitkän aikavälin sopimusten ansiosta olisi epätodennäköistä, että unionin tuotannonala menettäisi lähitulevaisuudessa myyntiään ja markkinaosuuttaan Kiinasta tulevalle tuonnille ja että Kiinasta tuleva tuonti kasvaisi äkillisesti, jos toimenpiteiden annettaisiin raueta. |
| --- | --- |

(230)

Yksi kiinalainen vientiä harjoittava tuottaja väitti, että unionin tuotannonalan tuottamien alumiinipyörien tekniset ominaisuudet eroavat kiinalaisten viejien tuottamien ja myymien pyörien teknisistä ominaisuuksista. Tämä takaisi unionin tuotannonalalle laajoja sopimuksia unionin asiakkaiden kanssa riippumatta siitä, kumotaanko toimenpiteet. Lisäksi tämä osapuoli väitti, että unionin tuottajien ja OEM-käyttäjien pitkän aikavälin sopimusten ansiosta olisi epätodennäköistä, että unionin tuotannonala menettäisi lähitulevaisuudessa myyntiään ja markkinaosuuttaan Kiinasta tulevalle tuonnille ja että Kiinasta tuleva tuonti kasvaisi äkillisesti, jos toimenpiteiden annettaisiin raueta.

| (231) | Tutkimuksessa kävi ilmi, että eri toimituslähteistä peräisin olevien alumiinipyörien – myös Kiinasta tulevien – välillä ei ole tai on vain vähän huomattavia eroja ja että kaikista toimituslähteistä peräisin olevat alumiinipyörät ovat periaatteessa keskenään vaihdettavissa. Ei ole epätavallista, että alumiinipyöriä hankitaan eri toimituslähteistä, ja tutkimus osoitti, että samat asiakkaat hankkivat niitä sekä unionin tuotannonalalta että kiinalaisilta vientiä harjoittavilta tuottajilta. |
| --- | --- |

(231)

Tutkimuksessa kävi ilmi, että eri toimituslähteistä peräisin olevien alumiinipyörien – myös Kiinasta tulevien – välillä ei ole tai on vain vähän huomattavia eroja ja että kaikista toimituslähteistä peräisin olevat alumiinipyörät ovat periaatteessa keskenään vaihdettavissa. Ei ole epätavallista, että alumiinipyöriä hankitaan eri toimituslähteistä, ja tutkimus osoitti, että samat asiakkaat hankkivat niitä sekä unionin tuotannonalalta että kiinalaisilta vientiä harjoittavilta tuottajilta.

| (232) | Sen väitteen osalta, että unionin tuotannonalan tekemät pitkäaikaiset sopimukset estäisivät Kiinasta tulevan tuonnin äkillistä kasvua, tutkimus osoitti, että unionin tuottajien ja asianomaisten käyttäjien välisissä sopimuksissa ei yleensä ole määriä koskevia pitkän aikavälin sitoumuksia. Sen vuoksi voimassa olevat sopimukset eivät sinänsä takaa myyntimäärien säilymistä, kuten väitettiin. |
| --- | --- |

(232)

Sen väitteen osalta, että unionin tuotannonalan tekemät pitkäaikaiset sopimukset estäisivät Kiinasta tulevan tuonnin äkillistä kasvua, tutkimus osoitti, että unionin tuottajien ja asianomaisten käyttäjien välisissä sopimuksissa ei yleensä ole määriä koskevia pitkän aikavälin sitoumuksia. Sen vuoksi voimassa olevat sopimukset eivät sinänsä takaa myyntimäärien säilymistä, kuten väitettiin.

| (233) | Sen vuoksi kyseisen osapuolen väitteet hylättiin tältä osin. |
| --- | --- |

(233)

Sen vuoksi kyseisen osapuolen väitteet hylättiin tältä osin.

| (234) | Eräs toinen osapuoli väitti, että kysynnän siirtyminen OEM-segmentille on antanut unionin tuotannonalalle johtavan aseman ja että unionin tuotannonalan kapasiteettirajoitteet aiheuttaisivat nyt merkittävää tarjonnan puutetta unionin markkinoilla. Tämän väitteen mukaan tilanteen ennustetaan jatkuvan pitkälle seuraavalle vuosikymmenelle. Lisäksi tämä osapuoli ja eräät muut osapuolet väittivät, että unionin tuotannonala olisi itse myöntänyt, että sen tilauskirjat olisivat täynnä vuosille 2019–2022 asti ja todennut, että seuraavien viiden vuoden ajaksi tehtävät sopimukset olisi jo tehty ja täysimääräinen kapasiteetin käyttöaste ja kannattavat hinnat näin ollen varmistettu ainakin vuoteen 2022 saakka. Näiden osapuolten mukaan unionin tuotannonalan tilanne on OEM-segmentille siirtymisen ansiosta muuttunut vuoden 2009 ja tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson välillä 5 prosentin tappioista 10 prosentin voittoihin. Tämän perusteella kyseiset osapuolet väittivät, että polkumyyntitullin voimassaolon päättyminen ei todennäköisesti johtaisi vahingon toistumiseen. |
| --- | --- |

(234)

Eräs toinen osapuoli väitti, että kysynnän siirtyminen OEM-segmentille on antanut unionin tuotannonalalle johtavan aseman ja että unionin tuotannonalan kapasiteettirajoitteet aiheuttaisivat nyt merkittävää tarjonnan puutetta unionin markkinoilla. Tämän väitteen mukaan tilanteen ennustetaan jatkuvan pitkälle seuraavalle vuosikymmenelle. Lisäksi tämä osapuoli ja eräät muut osapuolet väittivät, että unionin tuotannonala olisi itse myöntänyt, että sen tilauskirjat olisivat täynnä vuosille 2019–2022 asti ja todennut, että seuraavien viiden vuoden ajaksi tehtävät sopimukset olisi jo tehty ja täysimääräinen kapasiteetin käyttöaste ja kannattavat hinnat näin ollen varmistettu ainakin vuoteen 2022 saakka. Näiden osapuolten mukaan unionin tuotannonalan tilanne on OEM-segmentille siirtymisen ansiosta muuttunut vuoden 2009 ja tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson välillä 5 prosentin tappioista 10 prosentin voittoihin. Tämän perusteella kyseiset osapuolet väittivät, että polkumyyntitullin voimassaolon päättyminen ei todennäköisesti johtaisi vahingon toistumiseen.

| (235) | Edellä esitetty väite perustuu virheelliseen tulkintaan unionin tuotannonalan ilmoituksesta, jossa selitetään, että tilauskirja kattaisi toimitukset vuosiksi 2019–2022. Tämä ei kuitenkaan tarkoita sitä, että tilauskirjat olisivat täynnä eikä sitä, että viiden seuraavan vuoden sopimukset olisi tehty, vaan ainoastaan sitä, että tilauskirja kattaa vuosien 2019–2022 toimituksia. Näin ollen, kuten johdanto-osan 232 kappaleessa selitetään, unionin tuottajien ja asianomaisten asiakkaiden väliset sopimukset eivät sisällä määriä koskevia pitkän aikavälin sitoumuksia. Lisäksi jopa voimassa olevien sopimusten hintoja tarkistetaan määräajoin. Sen vuoksi väite, jonka mukaan kapasiteetin käyttöaste olisi täysi ja että kannattavat hinnat olisi varmistettu vuoteen 2022 asti ovat perusteettomia ja hylätään. Lisäksi väite, jonka mukaan unionin tuotannonalan kannattavuuden lisääntyminen johtui OEM-segmentille siirtymisestä, ei pitänyt paikkaansa. Kuten johdanto-osan 143 kappaleessa selitetään, OEM-segmentti oli jo alkuperäisen tutkimuksen tutkimusajanjakson aikana unionin tuotannonalan tärkein segmentti, ja kuten täytäntöönpanoasetuksen (EU) N:o 964/2010 johdanto-osan 106 kappaleessa todetaan, unioni kärsi merkittäviä tappioita myös OEM-segmentillä. Sen vuoksi tämä väite hylätään. |
| --- | --- |

(235)

Edellä esitetty väite perustuu virheelliseen tulkintaan unionin tuotannonalan ilmoituksesta, jossa selitetään, että tilauskirja kattaisi toimitukset vuosiksi 2019–2022. Tämä ei kuitenkaan tarkoita sitä, että tilauskirjat olisivat täynnä eikä sitä, että viiden seuraavan vuoden sopimukset olisi tehty, vaan ainoastaan sitä, että tilauskirja kattaa vuosien 2019–2022 toimituksia. Näin ollen, kuten johdanto-osan 232 kappaleessa selitetään, unionin tuottajien ja asianomaisten asiakkaiden väliset sopimukset eivät sisällä määriä koskevia pitkän aikavälin sitoumuksia. Lisäksi jopa voimassa olevien sopimusten hintoja tarkistetaan määräajoin. Sen vuoksi väite, jonka mukaan kapasiteetin käyttöaste olisi täysi ja että kannattavat hinnat olisi varmistettu vuoteen 2022 asti ovat perusteettomia ja hylätään. Lisäksi väite, jonka mukaan unionin tuotannonalan kannattavuuden lisääntyminen johtui OEM-segmentille siirtymisestä, ei pitänyt paikkaansa. Kuten johdanto-osan 143 kappaleessa selitetään, OEM-segmentti oli jo alkuperäisen tutkimuksen tutkimusajanjakson aikana unionin tuotannonalan tärkein segmentti, ja kuten täytäntöönpanoasetuksen (EU) N:o 964/2010 johdanto-osan 106 kappaleessa todetaan, unioni kärsi merkittäviä tappioita myös OEM-segmentillä. Sen vuoksi tämä väite hylätään.

| (236) | Sama osapuoli väitti myös, että OEM-segmentin kiinalaiset vientiä harjoittavat tuottajat ovat käyttäneet lähes kokonaan tuotantokapasiteettinsa ja on näin ollen epätodennäköistä, että ne lisäisivät merkittävästi unioniin suuntautuvaa myyntiään, jos polkumyynnin vastaisten toimenpiteiden annettaisiin raueta. Tämä osapuoli väitti lisäksi, että unionissa lisääntyneen kulutuksen vuoksi Kiinasta tulevan tuonnin kasvu ei yleisesti aiheuttaisi merkittävää vahinkoa unionin tuotannonalalle varsinkin, kun otetaan huomioon, ettei unionin tuotannonalan tuotantokapasiteetti riittäisi vastaamaan unionin kysyntään. |
| --- | --- |

(236)

Sama osapuoli väitti myös, että OEM-segmentin kiinalaiset vientiä harjoittavat tuottajat ovat käyttäneet lähes kokonaan tuotantokapasiteettinsa ja on näin ollen epätodennäköistä, että ne lisäisivät merkittävästi unioniin suuntautuvaa myyntiään, jos polkumyynnin vastaisten toimenpiteiden annettaisiin raueta. Tämä osapuoli väitti lisäksi, että unionissa lisääntyneen kulutuksen vuoksi Kiinasta tulevan tuonnin kasvu ei yleisesti aiheuttaisi merkittävää vahinkoa unionin tuotannonalalle varsinkin, kun otetaan huomioon, ettei unionin tuotannonalan tuotantokapasiteetti riittäisi vastaamaan unionin kysyntään.

| (237) | Tämän osapuolen väitteidensä tueksi toimittamat Kiinan kapasiteettia koskevat arviot eivät kuitenkaan vastanneet tämän tutkimuksen tuloksia, kuten johdanto-osan 55–74 kappaleessa esitetään. Sen vuoksi väitteet, joiden mukaan Kiinassa ei ole huomattavaa käyttämätöntä kapasiteettia ja unionin kulutuksen kehityssuuntaus lieventäisi vahinkoa, jos toimenpiteet kumottaisiin, hylätään. |
| --- | --- |

(237)

Tämän osapuolen väitteidensä tueksi toimittamat Kiinan kapasiteettia koskevat arviot eivät kuitenkaan vastanneet tämän tutkimuksen tuloksia, kuten johdanto-osan 55–74 kappaleessa esitetään. Sen vuoksi väitteet, joiden mukaan Kiinassa ei ole huomattavaa käyttämätöntä kapasiteettia ja unionin kulutuksen kehityssuuntaus lieventäisi vahinkoa, jos toimenpiteet kumottaisiin, hylätään.

| (238) | Sama osapuoli väitti myös, että Kiinan henkilöautotuotannon odotetaan 13. viisivuotissuunnitelman mukaan kasvavan vuosien 2015–2020 välillä 24,5 miljoonasta yksiköstä 30 miljoonaan yksikköön tällä ajanjaksolla. Tämä osapuoli väitti, että tällainen henkilöautojen tuotannon lisäys johtaisi vastaavaan lisäykseen alumiinipyörien kysynnässä Kiinan markkinoilla. Näin ollen kiinalaiset alumiinipyörien tuottajat pikemminkin lisäisivät kotimaan myyntiään kuin uudelleensuuntaisivat vientiään unioniin, jos polkumyynnin vastaisten toimenpiteiden annettaisiin raueta. |
| --- | --- |

(238)

Sama osapuoli väitti myös, että Kiinan henkilöautotuotannon odotetaan 13. viisivuotissuunnitelman mukaan kasvavan vuosien 2015–2020 välillä 24,5 miljoonasta yksiköstä 30 miljoonaan yksikköön tällä ajanjaksolla. Tämä osapuoli väitti, että tällainen henkilöautojen tuotannon lisäys johtaisi vastaavaan lisäykseen alumiinipyörien kysynnässä Kiinan markkinoilla. Näin ollen kiinalaiset alumiinipyörien tuottajat pikemminkin lisäisivät kotimaan myyntiään kuin uudelleensuuntaisivat vientiään unioniin, jos polkumyynnin vastaisten toimenpiteiden annettaisiin raueta.

| (239) | Kuten johdanto-osan 89–91 kappaleessa kuvataan, vaikka auto- ja alumiinipyörien markkinoilla onkin läheinen yhteys, Kiinan kotimarkkinat eivät alumiinipyörien kysynnän kasvustaan huolimatta todennäköisesti pysty ottamaan Kiinan käyttämätöntä kapasiteettia vastaan, kun otetaan huomioon Kiinan markkinoiden ja unionin markkinoiden väliset merkittävät hintaerot. Sen vuoksi tämä väite hylättiin. |
| --- | --- |

(239)

Kuten johdanto-osan 89–91 kappaleessa kuvataan, vaikka auto- ja alumiinipyörien markkinoilla onkin läheinen yhteys, Kiinan kotimarkkinat eivät alumiinipyörien kysynnän kasvustaan huolimatta todennäköisesti pysty ottamaan Kiinan käyttämätöntä kapasiteettia vastaan, kun otetaan huomioon Kiinan markkinoiden ja unionin markkinoiden väliset merkittävät hintaerot. Sen vuoksi tämä väite hylättiin.

| (240) | Useat osapuolet väittivät, ettei vahingon toistuminen ole todennäköistä, koska huolimatta Kiinasta unioniin suuntautuvan tuonnin kasvusta unionin tuotannonala hyötyisi alumiinipyörien kulutuksen kasvusta sekä maailmanlaajuisesti että unionissa. Lisäksi väitettiin, että arvioitu kulutuksen kasvu antaisi kiinalaisille vientiä harjoittaville tuottajille mahdollisuuden lisätä unionin markkinoille suuntautuvaa vientiään aiheuttamatta hintapainetta. |
| --- | --- |

(240)

Useat osapuolet väittivät, ettei vahingon toistuminen ole todennäköistä, koska huolimatta Kiinasta unioniin suuntautuvan tuonnin kasvusta unionin tuotannonala hyötyisi alumiinipyörien kulutuksen kasvusta sekä maailmanlaajuisesti että unionissa. Lisäksi väitettiin, että arvioitu kulutuksen kasvu antaisi kiinalaisille vientiä harjoittaville tuottajille mahdollisuuden lisätä unionin markkinoille suuntautuvaa vientiään aiheuttamatta hintapainetta.

| (241) | Tutkimuksessa kävi ilmi, että merkittäviä määriä Kiinasta tulevaa tuontia todennäköisesti suunnataan uudelleen unioniin sen houkuttelevuuden vuoksi (johdanto-osan 75–88 kappale). Lisäksi Kiinassa on paljon käyttämätöntä kapasiteettia, jota myös voitaisiin suunnata unionin markkinoille. Sen vuoksi kiinalaiset vientiä harjoittavat tuottajat pystyvät valtaamaan osan sekä lisääntyneestä kulutuksesta että unionin tuottajien myyntimääristä. Näin ollen vaikka kulutus lisääntyisi, on erittäin todennäköistä, että Kiinasta peräisin oleva vienti valtaisi myyntiä ja markkinaosuutta unionin tuotannonalan vahingoksi. Lisäksi hinnat olisivat todennäköisesti 8–30 prosenttia alhaisemmat kuin unionin tuotannonalan hinnat, kuten johdanto-osan 191 kappaleessa kuvataan ja vaikutukset olisivat 192 kappaleessa kuvattuja, mikä aiheuttaisi todennäköisesti merkittävää vahinkoa unionin tuotannonalalle. Sen vuoksi tämä väite hylätään. |
| --- | --- |

(241)

Tutkimuksessa kävi ilmi, että merkittäviä määriä Kiinasta tulevaa tuontia todennäköisesti suunnataan uudelleen unioniin sen houkuttelevuuden vuoksi (johdanto-osan 75–88 kappale). Lisäksi Kiinassa on paljon käyttämätöntä kapasiteettia, jota myös voitaisiin suunnata unionin markkinoille. Sen vuoksi kiinalaiset vientiä harjoittavat tuottajat pystyvät valtaamaan osan sekä lisääntyneestä kulutuksesta että unionin tuottajien myyntimääristä. Näin ollen vaikka kulutus lisääntyisi, on erittäin todennäköistä, että Kiinasta peräisin oleva vienti valtaisi myyntiä ja markkinaosuutta unionin tuotannonalan vahingoksi. Lisäksi hinnat olisivat todennäköisesti 8–30 prosenttia alhaisemmat kuin unionin tuotannonalan hinnat, kuten johdanto-osan 191 kappaleessa kuvataan ja vaikutukset olisivat 192 kappaleessa kuvattuja, mikä aiheuttaisi todennäköisesti merkittävää vahinkoa unionin tuotannonalalle. Sen vuoksi tämä väite hylätään.

| (242) | Edellä sanotun perusteella komissio päättelee, että toimenpiteiden kumoaminen johtaisi erittäin todennäköisesti unionin tuotannonalalle aiheutuvan vahingon toistumiseen. |
| --- | --- |

(242)

Edellä sanotun perusteella komissio päättelee, että toimenpiteiden kumoaminen johtaisi erittäin todennäköisesti unionin tuotannonalalle aiheutuvan vahingon toistumiseen.

G.   UNIONIN ETU

UNIONIN ETU

1.   Alustavat huomautukset

Alustavat huomautukset

| (243) | Perusasetuksen 21 artiklan mukaisesti komissio tarkasteli, olisiko Kiinaan kohdistuvien voimassa olevien toimenpiteiden jatkaminen unionin kokonaisedun vastaista. Unionin etua määritettäessä arvioitiin kaikki asiaan liittyvät etunäkökohdat eli unionin tuotannonalan, tuojien, käyttäjien ja unionin tuotannonalalle (varhaisemman jalostusasteen tuotannonalalle) toimittavien edut. |
| --- | --- |

(243)

Perusasetuksen 21 artiklan mukaisesti komissio tarkasteli, olisiko Kiinaan kohdistuvien voimassa olevien toimenpiteiden jatkaminen unionin kokonaisedun vastaista. Unionin etua määritettäessä arvioitiin kaikki asiaan liittyvät etunäkökohdat eli unionin tuotannonalan, tuojien, käyttäjien ja unionin tuotannonalalle (varhaisemman jalostusasteen tuotannonalalle) toimittavien edut.

2.   Unionin tuotannonalan etu

Unionin tuotannonalan etu

| (244) | Tutkimuksessa kävi ilmi, että tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla unionin tuotannonala oli toipunut Kiinasta peräisin olevan polkumyyntituonnin aiheuttamasta vahingosta. Jos Kiinan vastaiset toimenpiteet kumottaisiin, on kuitenkin todennäköistä, että vahinko toistuisi, koska unionin tuotannonala olisi alttiina Kiinasta mahdollisesti tulevalle polkumyyntituonnille, jonka määrät olisivat suuria ja joka aiheuttaisi merkittävää hintapainetta. Tämän seurauksena unionin tuotannonalan taloudellinen tilanne todennäköisesti heikkenisi merkittävästi edellä esitetyistä syistä. Sitä vastoin toimenpiteiden voimassaolon jatkaminen toisi markkinoille varmuutta ja antaisi unionin tuotannonalalle mahdollisuuden säilyttää myönteinen taloudellinen tilanteensa ja jatkaa investointisuunnitelmiaan, joiden mukaan se aikoo lisätä tuotantokapasiteettiaan vastaamaan sekä alumiinipyörien lisääntyvään kysyntään että niiden koko ajan kehittyviin teknisiin vaatimuksiin. |
| --- | --- |

(244)

Tutkimuksessa kävi ilmi, että tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla unionin tuotannonala oli toipunut Kiinasta peräisin olevan polkumyyntituonnin aiheuttamasta vahingosta. Jos Kiinan vastaiset toimenpiteet kumottaisiin, on kuitenkin todennäköistä, että vahinko toistuisi, koska unionin tuotannonala olisi alttiina Kiinasta mahdollisesti tulevalle polkumyyntituonnille, jonka määrät olisivat suuria ja joka aiheuttaisi merkittävää hintapainetta. Tämän seurauksena unionin tuotannonalan taloudellinen tilanne todennäköisesti heikkenisi merkittävästi edellä esitetyistä syistä. Sitä vastoin toimenpiteiden voimassaolon jatkaminen toisi markkinoille varmuutta ja antaisi unionin tuotannonalalle mahdollisuuden säilyttää myönteinen taloudellinen tilanteensa ja jatkaa investointisuunnitelmiaan, joiden mukaan se aikoo lisätä tuotantokapasiteettiaan vastaamaan sekä alumiinipyörien lisääntyvään kysyntään että niiden koko ajan kehittyviin teknisiin vaatimuksiin.

| (245) | Tämän perusteella päätelmänä on, että voimassa olevien polkumyyntitoimenpiteiden pitäminen voimassa olisi unionin tuotannonalan edun mukaista. |
| --- | --- |

(245)

Tämän perusteella päätelmänä on, että voimassa olevien polkumyyntitoimenpiteiden pitäminen voimassa olisi unionin tuotannonalan edun mukaista.

3.   Tuojien etu

Tuojien etu

| (246) | Vireillepanovaiheessa otettiin yhteyttä kahdeksaankymmeneen tiedossa olevaan tuojaan/käyttäjään. Otantalomakkeeseen vastasi yksitoista yritystä, joista kuusi oli Kiinasta peräisin olevien alumiinipyörien tuojia. |
| --- | --- |

(246)

Vireillepanovaiheessa otettiin yhteyttä kahdeksaankymmeneen tiedossa olevaan tuojaan/käyttäjään. Otantalomakkeeseen vastasi yksitoista yritystä, joista kuusi oli Kiinasta peräisin olevien alumiinipyörien tuojia.

| (247) | Tutkimus osoitti, että kolme näistä kuudesta yrityksestä oli todellisuudessa alumiinipyörien valmistajia, jotka käyttivät alumiinipyöriä autonvalmistuksessa, minkä vuoksi ne katsottiin käyttäjiksi, joiden tilannetta analysoidaan johdanto-osan 250–268 kappaleessa. Kolmen jäljellä olevan etuyhteydettömän tuojan tuonnin osuus oli alle 2 prosenttia Kiinan kokonaistuonnista tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson aikana. |
| --- | --- |

(247)

Tutkimus osoitti, että kolme näistä kuudesta yrityksestä oli todellisuudessa alumiinipyörien valmistajia, jotka käyttivät alumiinipyöriä autonvalmistuksessa, minkä vuoksi ne katsottiin käyttäjiksi, joiden tilannetta analysoidaan johdanto-osan 250–268 kappaleessa. Kolmen jäljellä olevan etuyhteydettömän tuojan tuonnin osuus oli alle 2 prosenttia Kiinan kokonaistuonnista tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson aikana.

| (248) | Ainoastaan yksi edellä tarkoitetuilta kolmelta etuyhteydettömältä tuojalta saatu kyselyvastaus oli riittävän kattava, jotta sitä voitiin käyttää analyysissä. Kyseinen tuoja hankki alumiinipyöriä myös muilta kolmansien maiden markkinoilla toimivilta toimittajilta ja tarkasteltavana olevan tuotteen liikevaihto oli vain osa sen kokonaisliiketoiminnasta. Tämän perusteella voidaan katsoa, että tulleilla ei ollut merkittävää vaikutusta tämän tuojan yleiseen liiketoimintaan alumiinipyörien osalta. Itse asiassa alumiinipyöriin liittyvä liiketoiminta oli kannattavaa. |
| --- | --- |

(248)

Ainoastaan yksi edellä tarkoitetuilta kolmelta etuyhteydettömältä tuojalta saatu kyselyvastaus oli riittävän kattava, jotta sitä voitiin käyttää analyysissä. Kyseinen tuoja hankki alumiinipyöriä myös muilta kolmansien maiden markkinoilla toimivilta toimittajilta ja tarkasteltavana olevan tuotteen liikevaihto oli vain osa sen kokonaisliiketoiminnasta. Tämän perusteella voidaan katsoa, että tulleilla ei ollut merkittävää vaikutusta tämän tuojan yleiseen liiketoimintaan alumiinipyörien osalta. Itse asiassa alumiinipyöriin liittyvä liiketoiminta oli kannattavaa.

| (249) | Tämän perusteella ei ole viitteitä siitä, että toimenpiteiden pitämisellä voimassa olisi sellaista merkittävää kielteistä vaikutusta tuojiin, joka olisi merkittävämpi kuin toimenpiteiden myönteinen vaikutus unionin tuotannonalaan. |
| --- | --- |

(249)

Tämän perusteella ei ole viitteitä siitä, että toimenpiteiden pitämisellä voimassa olisi sellaista merkittävää kielteistä vaikutusta tuojiin, joka olisi merkittävämpi kuin toimenpiteiden myönteinen vaikutus unionin tuotannonalaan.

4.   Käyttäjien etu

Käyttäjien etu

| (250) | Kyselylomakkeet lähetettiin 70:lle tiedossa olleelle käyttäjälle. Seitsemän autonvalmistajaa ilmoittautui ja vastasi kyselylomakkeeseen. Yhteistyössä toimi myös yksi järjestö, joka edusti alumiinipyörien käyttäjiä sekä sellaisia tuojia, joiden alumiinipyöriä myytiin OEM-segmentillä. Muita käyttäjiä ei tässä tutkimuksessa toiminut yhteistyössä. |
| --- | --- |

(250)

Kyselylomakkeet lähetettiin 70:lle tiedossa olleelle käyttäjälle. Seitsemän autonvalmistajaa ilmoittautui ja vastasi kyselylomakkeeseen. Yhteistyössä toimi myös yksi järjestö, joka edusti alumiinipyörien käyttäjiä sekä sellaisia tuojia, joiden alumiinipyöriä myytiin OEM-segmentillä. Muita käyttäjiä ei tässä tutkimuksessa toiminut yhteistyössä.

| (251) | Yhteistyössä toimineiden käyttäjien tuonnin osuus oli 50,4 prosenttia Kiinasta unioniin suuntautuvasta kokonaistuonnista. |
| --- | --- |

(251)

Yhteistyössä toimineiden käyttäjien tuonnin osuus oli 50,4 prosenttia Kiinasta unioniin suuntautuvasta kokonaistuonnista.

| (252) | Tutkimus osoitti yleisesti, että autonvalmistajat käyttivät kiinalaisia toimittajia varsin vähän ja että suurin osa niiden käyttämistä alumiinipyöristä ostettiin unionin tuotannonalalta. Jotkin yhteistyössä toimineet käyttäjät eivät tuoneet Kiinasta lainkaan, joillakin tuonti oli alle 5 prosenttia niiden tarpeista ja toisilla taas noin 10 prosenttia. Tutkimus osoitti myös, että eräät käyttäjät hyödynsivät sisäisen jalostuksen menettelyä Kiinasta tulevassa tuonnissaan, tosin rajoitetusti, sillä ne jälleenmyivät lopputuotteen vientimarkkinoilla. |
| --- | --- |

(252)

Tutkimus osoitti yleisesti, että autonvalmistajat käyttivät kiinalaisia toimittajia varsin vähän ja että suurin osa niiden käyttämistä alumiinipyöristä ostettiin unionin tuotannonalalta. Jotkin yhteistyössä toimineet käyttäjät eivät tuoneet Kiinasta lainkaan, joillakin tuonti oli alle 5 prosenttia niiden tarpeista ja toisilla taas noin 10 prosenttia. Tutkimus osoitti myös, että eräät käyttäjät hyödynsivät sisäisen jalostuksen menettelyä Kiinasta tulevassa tuonnissaan, tosin rajoitetusti, sillä ne jälleenmyivät lopputuotteen vientimarkkinoilla.

| (253) | Kaikki yhteistyössä toimineet käyttäjät vastustivat toimenpiteitä ja väittivät, että niiden etuna olisi käyttää eri hankintalähteitä. Kyseiset käyttäjät väittivät, että toimenpiteiden vuoksi ne olisivat riippuvaisia unionin tuottajista, joita on rajallinen määrä. Tutkimuksessa kävi kuitenkin ilmi, että myös muista kolmansista maista, etenkin Turkista, tuli tuontia, joka tarkastelujakson aikana lisääntyi. Unioniin kolmansista maista tulevan tuonnin kokonaismäärä lisääntyi 35 prosenttia tarkastelujakson aikana eli nopeammin kuin unionin kulutuksen kasvu. |
| --- | --- |

(253)

Kaikki yhteistyössä toimineet käyttäjät vastustivat toimenpiteitä ja väittivät, että niiden etuna olisi käyttää eri hankintalähteitä. Kyseiset käyttäjät väittivät, että toimenpiteiden vuoksi ne olisivat riippuvaisia unionin tuottajista, joita on rajallinen määrä. Tutkimuksessa kävi kuitenkin ilmi, että myös muista kolmansista maista, etenkin Turkista, tuli tuontia, joka tarkastelujakson aikana lisääntyi. Unioniin kolmansista maista tulevan tuonnin kokonaismäärä lisääntyi 35 prosenttia tarkastelujakson aikana eli nopeammin kuin unionin kulutuksen kasvu.

| (254) | Näiden havaintojen valossa väite siitä, ettei tarjontaa olisi monipuolisesti saatavilla, hylätään. |
| --- | --- |

(254)

Näiden havaintojen valossa väite siitä, ettei tarjontaa olisi monipuolisesti saatavilla, hylätään.

| (255) | Euroopan autonvalmistajat väittivät, että toimenpiteiden jatkaminen olisi vastoin unionin etua, koska polkumyynnin vastaiset toimenpiteet vaikuttivat kielteisesti unionissa toimivien autonvalmistajien kilpailukykyyn. Lisäksi ne väittivät, ettei unionin tuotannonalan käytettävissä oleva tuotantokapasiteetti riitä vastaamaan kysyntään unionissa. |
| --- | --- |

(255)

Euroopan autonvalmistajat väittivät, että toimenpiteiden jatkaminen olisi vastoin unionin etua, koska polkumyynnin vastaiset toimenpiteet vaikuttivat kielteisesti unionissa toimivien autonvalmistajien kilpailukykyyn. Lisäksi ne väittivät, ettei unionin tuotannonalan käytettävissä oleva tuotantokapasiteetti riitä vastaamaan kysyntään unionissa.

| (256) | Lisäksi yksi asianomainen osapuoli väitti, että unionin tuotannonala toisi alumiinipyöriä Kiinasta ja muista kolmansista maista täyttääkseen asiakkaidensa kasvavan kysynnän, johon unionin tuotannonalan tuotantokapasiteetti ei kykene vastaamaan. |
| --- | --- |

(256)

Lisäksi yksi asianomainen osapuoli väitti, että unionin tuotannonala toisi alumiinipyöriä Kiinasta ja muista kolmansista maista täyttääkseen asiakkaidensa kasvavan kysynnän, johon unionin tuotannonalan tuotantokapasiteetti ei kykene vastaamaan.

| (257) | Kuten johdanto-osan 137 kappaleen taulukosta 7 käy ilmi, unionin tuotannonalan kapasiteetin käyttöaste oli tarkastelujakson aikana 88–93 prosentin välillä. Tutkimus osoitti kuitenkin, että unionin tuotannonala teki investointeja kapasiteettiinsa pystyäkseen vastaamaan unionissa lisääntyneeseen kysyntään, minkä odotetaan lieventävän väitettyjä mahdollisia puutteita. Näitä investointeja on tarkoitus jatkaa tulevaisuudessa. |
| --- | --- |

(257)

Kuten johdanto-osan 137 kappaleen taulukosta 7 käy ilmi, unionin tuotannonalan kapasiteetin käyttöaste oli tarkastelujakson aikana 88–93 prosentin välillä. Tutkimus osoitti kuitenkin, että unionin tuotannonala teki investointeja kapasiteettiinsa pystyäkseen vastaamaan unionissa lisääntyneeseen kysyntään, minkä odotetaan lieventävän väitettyjä mahdollisia puutteita. Näitä investointeja on tarkoitus jatkaa tulevaisuudessa.

| (258) | Mitä tulee väitettyyn unionin tuotannonalan tuontiin Kiinasta ja muista kolmansista maista, tutkimuksessa kävi ilmi, että otokseen valitut unionin tuottajat olivat tuoneet vain erittäin vähäisiä määriä alumiinipyöriä Sveitsistä ja Turkista, mutta ei Kiinasta. Tämä pätee myös muihin jäljellä oleviin unionin tuottajiin, jotka tarkastelupyynnössä olevien tietojen mukaan toivat alumiinipyöriä hyvin pieniä määriä eli alle 500 000 yksikköä, mikä on alle 1 prosentti unionin tuotannosta tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla. |
| --- | --- |

(258)

Mitä tulee väitettyyn unionin tuotannonalan tuontiin Kiinasta ja muista kolmansista maista, tutkimuksessa kävi ilmi, että otokseen valitut unionin tuottajat olivat tuoneet vain erittäin vähäisiä määriä alumiinipyöriä Sveitsistä ja Turkista, mutta ei Kiinasta. Tämä pätee myös muihin jäljellä oleviin unionin tuottajiin, jotka tarkastelupyynnössä olevien tietojen mukaan toivat alumiinipyöriä hyvin pieniä määriä eli alle 500 000 yksikköä, mikä on alle 1 prosentti unionin tuotannosta tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla.

| (259) | Lisäksi on huomattava, että tuonti muista kolmansista maista kasvoi tarkastelujaksolla, minkä vuoksi polkumyynnin vastaisten toimenpiteiden ei pitäisi estää käyttäjiä tuomasta alumiinipyöriä Kiinasta vaan ainoastaan poistaa vääristymät ja varmistaa tasavertaiset toimintaedellytykset Kiinan ja unionin tuotannonalalle. Näin ollen asiaa koskevat väitteet hylättiin. |
| --- | --- |

(259)

Lisäksi on huomattava, että tuonti muista kolmansista maista kasvoi tarkastelujaksolla, minkä vuoksi polkumyynnin vastaisten toimenpiteiden ei pitäisi estää käyttäjiä tuomasta alumiinipyöriä Kiinasta vaan ainoastaan poistaa vääristymät ja varmistaa tasavertaiset toimintaedellytykset Kiinan ja unionin tuotannonalalle. Näin ollen asiaa koskevat väitteet hylättiin.

| (260) | Autonvalmistajien tuotannonalan kilpailukyvyn osalta tutkimus osoitti, että sisäisen jalostuksen menettelyn ansiosta autonvalmistajat pystyvät välttämään alumiinipyörien polkumyyntitullien maksamisen, jos pyörät asennetaan ajoneuvoihin, jotka myydään vientimarkkinoille. Tarkastelujakson aikana tuonti Kiinasta sisäisen jalostuksen menettelyssä oli 21–28 prosenttia Kiinasta peräisin olevasta kokonaistuonnista. |
| --- | --- |

(260)

Autonvalmistajien tuotannonalan kilpailukyvyn osalta tutkimus osoitti, että sisäisen jalostuksen menettelyn ansiosta autonvalmistajat pystyvät välttämään alumiinipyörien polkumyyntitullien maksamisen, jos pyörät asennetaan ajoneuvoihin, jotka myydään vientimarkkinoille. Tarkastelujakson aikana tuonti Kiinasta sisäisen jalostuksen menettelyssä oli 21–28 prosenttia Kiinasta peräisin olevasta kokonaistuonnista.

| (261) | Samat osapuolet väittivät lisäksi, että useilla voimassa olevilla polkumyyntitulleilla olisi alumiinipyörien lisäksi kumulatiivinen vaikutus autonvalmistajien käyttämiin osiin, kuten kiinnittimiin, ruostumattomaan teräkseen, valssilankaan, orgaanisella aineella pinnoitettuihin teräslevyihin, erikoislujaan lankaan ja molybdeenilankaan, millä olisi kielteinen vaikutus niiden tilanteeseen. |
| --- | --- |

(261)

Samat osapuolet väittivät lisäksi, että useilla voimassa olevilla polkumyyntitulleilla olisi alumiinipyörien lisäksi kumulatiivinen vaikutus autonvalmistajien käyttämiin osiin, kuten kiinnittimiin, ruostumattomaan teräkseen, valssilankaan, orgaanisella aineella pinnoitettuihin teräslevyihin, erikoislujaan lankaan ja molybdeenilankaan, millä olisi kielteinen vaikutus niiden tilanteeseen.

| (262) | Tutkimuksessa todettiin, että toimenpiteiden kustannusvaikutus alumiinipyöriin on vähäinen (enintään 0,2 prosenttia). Tämä päätelmä perustuu siihen, että tämän tutkimuksen tulosten mukaan alumiinipyörien osuus auton kustannuksista on vain noin 1 prosentti. Sen vuoksi väitettä merkittävästä kielteisestä kustannusvaikutuksesta ei voida pitää merkittävänä ja se hylätään. |
| --- | --- |

(262)

Tutkimuksessa todettiin, että toimenpiteiden kustannusvaikutus alumiinipyöriin on vähäinen (enintään 0,2 prosenttia). Tämä päätelmä perustuu siihen, että tämän tutkimuksen tulosten mukaan alumiinipyörien osuus auton kustannuksista on vain noin 1 prosentti. Sen vuoksi väitettä merkittävästä kielteisestä kustannusvaikutuksesta ei voida pitää merkittävänä ja se hylätään.

| (263) | Muita osia koskevien voimassa olevien polkumyynnin vastaisten toimenpiteiden kumulatiivisesta vaikutuksesta kyseiset osapuolet eivät toimittaneet mitään erityistä näyttöä. Tutkimuksessa ei sen vuoksi voitu tarkistaa esitettyjä väitteitä ja ne oli hylättävä. |
| --- | --- |

(263)

Muita osia koskevien voimassa olevien polkumyynnin vastaisten toimenpiteiden kumulatiivisesta vaikutuksesta kyseiset osapuolet eivät toimittaneet mitään erityistä näyttöä. Tutkimuksessa ei sen vuoksi voitu tarkistaa esitettyjä väitteitä ja ne oli hylättävä.

| (264) | Päätelmistä ilmoittamisen jälkeen yksi asianomainen osapuoli väitti, että unionin tuotannonalan ja kolmansien maiden tavarantoimittajien käytettävissä olevan kapasiteetin puutteella OEM-segmentillä oli merkittävä vaikutus autonvalmistajiin unionissa. Ne väittivät, ettei niillä ole muuta mahdollisuutta kuin tuoda kiinalaisia alumiinipyöriä ja että voimassa olevilla polkumyyntitulleilla on suora kustannusvaikutus niiden tuontiin. Lisäksi väitettiin, että unionin tuotannonalan kapasiteetissa olevilla puutteilla on ollut kielteinen vaikutus autonvalmistajien tuottavuuteen ja kilpailukykyyn ja että komissio ei ole ottanut huomioon polkumyyntitullien välillisiä kustannusvaikutuksia autonvalmistajien tilanteeseen. |
| --- | --- |

(264)

Päätelmistä ilmoittamisen jälkeen yksi asianomainen osapuoli väitti, että unionin tuotannonalan ja kolmansien maiden tavarantoimittajien käytettävissä olevan kapasiteetin puutteella OEM-segmentillä oli merkittävä vaikutus autonvalmistajiin unionissa. Ne väittivät, ettei niillä ole muuta mahdollisuutta kuin tuoda kiinalaisia alumiinipyöriä ja että voimassa olevilla polkumyyntitulleilla on suora kustannusvaikutus niiden tuontiin. Lisäksi väitettiin, että unionin tuotannonalan kapasiteetissa olevilla puutteilla on ollut kielteinen vaikutus autonvalmistajien tuottavuuteen ja kilpailukykyyn ja että komissio ei ole ottanut huomioon polkumyyntitullien välillisiä kustannusvaikutuksia autonvalmistajien tilanteeseen.

| (265) | Tutkimuksessa todettiin kuitenkin, että vastatakseen lisääntyvään kysyntään unionissa ja lieventääkseen kyseisiä väitettyjä puutteita unionin tuotannonala on investoinut kapasiteetin kasvattamiseen. Sen vuoksi kapasiteetissa olevia puutteita koskeva väite hylätään. Kustannusvaikutuksen osalta tutkimuksessa todettiin, kuten johdanto-osan (262) kappaleessa selitetään, että alumiinipyöriin kohdistetuilla toimenpiteillä oli ainoastaan hyvin rajallinen vaikutus autonvalmistajien kokonaiskustannuksiin ja sen vuoksi tämä väite hylätään. Lopuksi todetaan, että koska polkumyyntitoimenpiteiden tavoitteena tai vaikutuksena ei ole estää käyttäjiä tuomasta Kiinasta peräisin olevia alumiinipyöriä, kyseisen osapuolen väittämät välilliset kustannukset eivät myöskään liity suoraan kyseisiin tulleihin. Sen vuoksi tämä väite hylätään. |
| --- | --- |

(265)

Tutkimuksessa todettiin kuitenkin, että vastatakseen lisääntyvään kysyntään unionissa ja lieventääkseen kyseisiä väitettyjä puutteita unionin tuotannonala on investoinut kapasiteetin kasvattamiseen. Sen vuoksi kapasiteetissa olevia puutteita koskeva väite hylätään. Kustannusvaikutuksen osalta tutkimuksessa todettiin, kuten johdanto-osan (262) kappaleessa selitetään, että alumiinipyöriin kohdistetuilla toimenpiteillä oli ainoastaan hyvin rajallinen vaikutus autonvalmistajien kokonaiskustannuksiin ja sen vuoksi tämä väite hylätään. Lopuksi todetaan, että koska polkumyyntitoimenpiteiden tavoitteena tai vaikutuksena ei ole estää käyttäjiä tuomasta Kiinasta peräisin olevia alumiinipyöriä, kyseisen osapuolen väittämät välilliset kustannukset eivät myöskään liity suoraan kyseisiin tulleihin. Sen vuoksi tämä väite hylätään.

| (266) | Sama osapuoli väitti myös, että suunnitellut kapasiteetin laajennukset eivät riitä vastaamaan kasvavaan kysyntään vuoteen 2020 asti ja että unionin tuotannonala ei ole perustellut väitettään, jonka mukaan se on lisäämässä kapasiteettiaan. Tässä yhteydessä tämä osapuoli kyseenalaisti myös sen, miten komissio on todentanut, että unionin tuotannonala kykenee vastaamaan unionin kysyntään. |
| --- | --- |

(266)

Sama osapuoli väitti myös, että suunnitellut kapasiteetin laajennukset eivät riitä vastaamaan kasvavaan kysyntään vuoteen 2020 asti ja että unionin tuotannonala ei ole perustellut väitettään, jonka mukaan se on lisäämässä kapasiteettiaan. Tässä yhteydessä tämä osapuoli kyseenalaisti myös sen, miten komissio on todentanut, että unionin tuotannonala kykenee vastaamaan unionin kysyntään.

| (267) | Kuten johdanto-osan 257 kappaleessa selitetään, tutkimuksessa kävi ilmi, että unionin tuotannonala on investoinut kapasiteetin kasvattamiseen, jotta se voi vastata lisääntyvään kysyntään unionissa. Tarkemmin sanottuna unionin tuottajien esittämiä kapasiteetin lisäyssuunnitelmia verrattiin autontuotantoa koskeviin ennusteisiin unionissa. Lisäksi otokseen valitut unionin tuottajat esittivät näyttöä nykyisten ja tulevien investointisuunnitelmien tueksi. Tämä analyysi osoitti, että ennakoitu kapasiteetin lisäys oli suurempi kuin odotettavissa oleva kysynnän kasvu unionissa vuosina 2015–2018. Luottamuksellisuuden ja anonymiteetin vuoksi yksittäisistä investointisuunnitelmista ei voi antaa tietoja asianomaisille osapuolille. Tästä syystä väitteet, joiden mukaan kapasiteetin laajennukset eivät riitä vastaamaan kasvavaan kysyntään ja että unionin tuotannonala ei ole perustellut ilmoitustaan, jonka mukaan se lisää kapasiteettiaan, hylätään. |
| --- | --- |

(267)

Kuten johdanto-osan 257 kappaleessa selitetään, tutkimuksessa kävi ilmi, että unionin tuotannonala on investoinut kapasiteetin kasvattamiseen, jotta se voi vastata lisääntyvään kysyntään unionissa. Tarkemmin sanottuna unionin tuottajien esittämiä kapasiteetin lisäyssuunnitelmia verrattiin autontuotantoa koskeviin ennusteisiin unionissa. Lisäksi otokseen valitut unionin tuottajat esittivät näyttöä nykyisten ja tulevien investointisuunnitelmien tueksi. Tämä analyysi osoitti, että ennakoitu kapasiteetin lisäys oli suurempi kuin odotettavissa oleva kysynnän kasvu unionissa vuosina 2015–2018. Luottamuksellisuuden ja anonymiteetin vuoksi yksittäisistä investointisuunnitelmista ei voi antaa tietoja asianomaisille osapuolille. Tästä syystä väitteet, joiden mukaan kapasiteetin laajennukset eivät riitä vastaamaan kasvavaan kysyntään ja että unionin tuotannonala ei ole perustellut ilmoitustaan, jonka mukaan se lisää kapasiteettiaan, hylätään.

| (268) | Näillä perusteilla päätellään, että toimenpiteiden jatkamisella ei olisi merkittäviä kielteisiä vaikutuksia käyttäjien tilanteeseen. |
| --- | --- |

(268)

Näillä perusteilla päätellään, että toimenpiteiden jatkamisella ei olisi merkittäviä kielteisiä vaikutuksia käyttäjien tilanteeseen.

5.   Varhaisemman jalostusasteen tuotannonalan etu

Varhaisemman jalostusasteen tuotannonalan etu

| (269) | Kyselylomakkeet lähetettiin unionin tuotannonalalle toimittaville tiedossa oleville raaka-aineiden/laitteiden toimittajien järjestöille sekä 28 yksittäiselle toimittajalle unionissa. Yksi Euroopan alumiiniteollisuutta edustava järjestö esitti huomautuksia. |
| --- | --- |

(269)

Kyselylomakkeet lähetettiin unionin tuotannonalalle toimittaville tiedossa oleville raaka-aineiden/laitteiden toimittajien järjestöille sekä 28 yksittäiselle toimittajalle unionissa. Yksi Euroopan alumiiniteollisuutta edustava järjestö esitti huomautuksia.

| (270) | Euroopan alumiiniteollisuutta edustava järjestö totesi, että on suurena vaarana, että Kiinan ylikapasiteetilla ja kiinalaisten vientiä harjoittavien tuottajien toistuvilla polkumyyntikäytännöillä olisi merkittävä kielteinen vaikutus unionin tuotannonalalle, jos polkumyynnin vastaiset toimenpiteet kumotaan. Tämä puolestaan voisi vaikuttaa kielteisesti tuotantoon ja työllisyyteen alumiinin arvoketjun alkupäässä. Sen vuoksi tämä järjestö kannatti voimassa olevien polkumyyntitoimenpiteiden jatkamista. |
| --- | --- |

(270)

Euroopan alumiiniteollisuutta edustava järjestö totesi, että on suurena vaarana, että Kiinan ylikapasiteetilla ja kiinalaisten vientiä harjoittavien tuottajien toistuvilla polkumyyntikäytännöillä olisi merkittävä kielteinen vaikutus unionin tuotannonalalle, jos polkumyynnin vastaiset toimenpiteet kumotaan. Tämä puolestaan voisi vaikuttaa kielteisesti tuotantoon ja työllisyyteen alumiinin arvoketjun alkupäässä. Sen vuoksi tämä järjestö kannatti voimassa olevien polkumyyntitoimenpiteiden jatkamista.

| (271) | Tämän vuoksi päätellään, että toimenpiteiden pitäminen voimassa olisi varhaisemman jalostusasteen tuotannonalan etu. |
| --- | --- |

(271)

Tämän vuoksi päätellään, että toimenpiteiden pitäminen voimassa olisi varhaisemman jalostusasteen tuotannonalan etu.

| (272) | Yksi asianomainen osapuoli väitti, että komissio olisi jättänyt perusteettomasti huomiotta autonvalmistajien toimittamaa perusteltua näyttöä ja sen sijaan käyttänyt päätelmiensä perusteena unionin tuotannonalan toimittamia lausuntoja, joiden tueksi ei ollut esitetty näyttöä. Komissio tarkensi kuulemismenettelystä vastaavan neuvonantajan kanssa pidetyn johdanto-osan 10 kappaleessa tarkoitetun kuulemisen aikana, että kaikki toimitetut tiedot on otettu asianmukaisesti huomioon. Unionin tuotannonalan toimittamat tiedot tarkistettiin. Sen vuoksi tämä väite hylättiin. |
| --- | --- |

(272)

Yksi asianomainen osapuoli väitti, että komissio olisi jättänyt perusteettomasti huomiotta autonvalmistajien toimittamaa perusteltua näyttöä ja sen sijaan käyttänyt päätelmiensä perusteena unionin tuotannonalan toimittamia lausuntoja, joiden tueksi ei ollut esitetty näyttöä. Komissio tarkensi kuulemismenettelystä vastaavan neuvonantajan kanssa pidetyn johdanto-osan 10 kappaleessa tarkoitetun kuulemisen aikana, että kaikki toimitetut tiedot on otettu asianmukaisesti huomioon. Unionin tuotannonalan toimittamat tiedot tarkistettiin. Sen vuoksi tämä väite hylättiin.

6.   Unionin etua koskevat päätelmät

Unionin etua koskevat päätelmät

| (273) | Edellä esitetyn perusteella komissio päätteli, ettei ollut olemassa pakottavia syitä, joiden perusteella ei olisi unionin edun mukaista pitää voimassa toimenpiteitä Kiinasta peräisin olevien alumiinipyörien tuonnissa. |
| --- | --- |

(273)

Edellä esitetyn perusteella komissio päätteli, ettei ollut olemassa pakottavia syitä, joiden perusteella ei olisi unionin edun mukaista pitää voimassa toimenpiteitä Kiinasta peräisin olevien alumiinipyörien tuonnissa.

H.   PÄÄTELMÄT JA NIISTÄ ILMOITTAMINEN

PÄÄTELMÄT JA NIISTÄ ILMOITTAMINEN

| (274) | Kaikille osapuolille ilmoitettiin olennaisista tosiasioista ja huomioista, joiden perusteella Kiinaa vastaan voimassa olevat toimenpiteet aiotaan pitää edelleen voimassa. Lisäksi asetettiin määräaika, jonka kuluessa osapuolilla oli mahdollisuus esittää huomautuksia ilmoitettujen tietojen johdosta. Toimitetut tiedot ja huomautukset otettiin asianmukaisesti huomioon aina, kun se oli perusteltua. |
| --- | --- |

(274)

Kaikille osapuolille ilmoitettiin olennaisista tosiasioista ja huomioista, joiden perusteella Kiinaa vastaan voimassa olevat toimenpiteet aiotaan pitää edelleen voimassa. Lisäksi asetettiin määräaika, jonka kuluessa osapuolilla oli mahdollisuus esittää huomautuksia ilmoitettujen tietojen johdosta. Toimitetut tiedot ja huomautukset otettiin asianmukaisesti huomioon aina, kun se oli perusteltua.

| (275) | Edellä selostetun perusteella ja perusasetuksen 11 artiklan 2 kohdan mukaisesti voidaan todeta, että Kiinasta peräisin olevien tiettyjen alumiinipyörien tuonnissa täytäntöönpanoasetuksella (EU) N:o 964/2010 käyttöön otettujen polkumyynnin vastaisten toimenpiteiden soveltamista olisi jatkettava. |
| --- | --- |

(275)

Edellä selostetun perusteella ja perusasetuksen 11 artiklan 2 kohdan mukaisesti voidaan todeta, että Kiinasta peräisin olevien tiettyjen alumiinipyörien tuonnissa täytäntöönpanoasetuksella (EU) N:o 964/2010 käyttöön otettujen polkumyynnin vastaisten toimenpiteiden soveltamista olisi jatkettava.

| (276) | Asetuksen (EU) 2016/1036 15 artiklan 1 kohdalla perustettu komitea ei antanut lausuntoa, |
| --- | --- |

(276)

Asetuksen (EU) 2016/1036 15 artiklan 1 kohdalla perustettu komitea ei antanut lausuntoa,

ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN ASETUKSEN:

1 artikla

1.   Otetaan käyttöön lopullinen polkumyyntitulli tuotaessa Kiinan kansantasavallasta peräisin olevia, CN-nimikkeisiin 8701–8705 kuuluviin moottoriajoneuvoihin tarkoitettuja alumiinipyöriä, myös lisälaitteilla tai renkailla varustettuja, jotka luokitellaan tällä hetkellä CN-koodeihin ex 8708 70 10 ja ex 8708 70 50 (Taric-koodit 8708701010 ja 8708705010).

2.   Edellä 1 kohdassa kuvatun tuotteen vapaasti unionin rajalla tullaamattomana -nettohintaan sovellettava lopullinen polkumyyntitulli on 22,3 prosenttia.

3.   Jollei toisin säädetä, sovelletaan tulleja koskevia voimassa olevia säännöksiä ja määräyksiä.

2 artikla

Esitettäessä vapaaseen liikkeeseen luovutusta koskeva ilmoitus, joka koskee CN-nimikkeeseen 8716 kuuluviin ajoneuvoihin tarkoitettujen, myös lisälaitteilla tai renkailla varustettujen, tällä hetkellä CN-koodiin ex 8716 90 90 luokiteltavien alumiinipyörien tuontia, ilmoituksen asianomaiseen kenttään on merkittävä Taric-koodi 8716909010.

Jäsenvaltioiden on ilmoitettava komissiolle kuukausittain tällä koodilla tuotujen yksiköiden kappalemäärä ja alkuperä.

3 artikla

Esitettäessä 1 ja 2 artiklassa mainituista tuotteista vapaaseen liikkeeseen luovutusta koskeva ilmoitus tuotujen tuotteiden yksikkömäärä merkitään ilmoituksen asianomaiseen kenttään.

4 artikla

Tämä asetus tulee voimaan seuraavana päivänä sen jälkeen, kun se on julkaistu Euroopan unionin virallisessa lehdessä.

Tämä asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, ja sitä sovelletaan sellaisenaan kaikissa jäsenvaltioissa.

Tehty Brysselissä 23 päivänä tammikuuta 2017.

Komission puolesta

Puheenjohtaja

Jean-Claude JUNCKER

---

(1)  
  EUVL L 176, 30.6.2016, s. 21.

1

(2)  Neuvoston täytäntöönpanoasetus (EU) N:o 964/2010, annettu 25 päivänä lokakuuta 2010, lopullisen polkumyyntitullin käyttöönotosta tiettyjen Kiinan kansantasavallasta peräisin olevien alumiinipyörien tuonnissa ja kyseisessä tuonnissa käyttöön otetun väliaikaisen tullin lopullisesta kantamisesta (EUVL L 282, 28.10.2010, s. 1).

2

(3)  Ilmoitus tiettyjen polkumyynnin vastaisten toimenpiteiden voimassaolon lähestyvästä päättymisestä (EUVL C 47, 10.2.2015, s. 4).

3

(4)  Neuvoston asetus (EY) N:o 1225/2009 annettu 30 päivänä marraskuuta 2009, polkumyynnillä muista kuin Euroopan yhteisön jäsenvaltioista tapahtuvalta tuonnilta suojautumisesta (EUVL L 343, 22.12.2009, s. 51). Tämä asetus kumottiin perusasetuksella.

4

(5)  Ilmoitus tiettyjen Kiinan kansantasavallasta peräisin olevien alumiinipyörien tuonnissa sovellettavien polkumyyntitoimenpiteiden voimassaolon päättymistä koskevan tarkastelun vireillepanosta (EUVL C 355, 27.10.2015, s. 8).

5

(6)  Kuten johdanto-osan 11 kappaleessa selitetään, unionin tuottajien nimiä ei voida paljastaa luottamuksellisuussyistä.

6

(7)  Sekä unionin tuottajat että kiinalaiset tuottajat käyttävät yrityskirjanpidon yksikkönä kappaletta. Tuontitilastot ovat kuitenkin saatavilla ainoastaan kilogrammoina. Tarkastuksen kohteena olleiden neljän yritysryhmän osalta keskimääräinen paino pyörää kohti EU-myynnissä oli 10,91 kg. Tätä muuntosuhdetta käytetään kaikkialla asetuksessa.

7

(8)  Yhdessä Kiinan kanssa näiden maiden osuus oli yli 97 prosenttia alumiinipyörien kokonaistuonnista tutkimusajanjakson aikana. Bosnia ja Hertsegovina (tuonnin osuus 3 %) kuului tähän 97 prosenttiin, mutta sitä ei kuitenkaan pienen kokonsa ja tuottajien vähäisen määrän vuoksi pidetty sopivana vertailumaana.

8

(9)  Turkissa on ainakin kahdeksan tiedossa olevaa alumiinipyörien tuottajaa, jotka kilpailevat sen kotimarkkinoilla. Lisäksi Turkin kolmansista maista peräisin olevien alumiinipyörien tuontiin soveltama tulli on alhainen (4,5 %), mikä helpottaa tuontia. Tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson aikana pelkästään Kiinasta vietiin noin 843 926 yksikköä Turkkiin, mikä on noin puolet Kiinasta unioniin samalla ajanjaksolla tulleen tuonnin määrästä.

9

(10)  Baoding-ryhmän osalta todettiin, että kaikkien tuotelajien myynti Turkin markkinoilla oli edustavaa. Kolmen muun ryhmän osalta yhteensä 6 tuotelajin myynti ei ollut edustavaa (niiden osuus oli alle 0,12 % kokonaismyynnistä Turkissa).

10

(11)  Baoding- ja Dicastal-ryhmien kaikki myynti ja suurin osa Wanfeng-ryhmän myynnistä.

11

(12)  UK Wanfeng- and Lioho-ryhmien myynti

12

(13)  
  ”Vuoden 2012 lopussa alumiinipyörien tuotantokapasiteetti Kiinassa oli 180 miljoonaa kappaletta, myynnin määrä yli 120 miljoonaa kappaletta ja kapasiteetin käyttöaste yli 70 prosenttia”. Ote Global and China Automotive Wheel Industry Report 2012/2013 -raportista, joka on saatavilla osoitteessa http://www.prnewswire.com/news-releases/global-and-china-automotive-wheel-industry-report-2012-2013-204706201.html http://www.researchinchina.com/Htmls?report?2013/6656.html

13

(14)  Luettelo yrityksistä on saatavilla avoimessa asiakirja-aineistossa.

14

(15)  Julkisesti saatavilla olevassa otteessa Global and China Automotive Wheel Industry Report 2013–2014 -raportista mainitaan ainakin 110 vientiin suuntautunutta pientä ja keskisuurta pyörien tuottajaa, mikä tarkoittaa sitä, että ainoastaan kotimarkkinoille suuntautuneita pyörien tuottajia on lisäksi muitakin. http://www.reportsnreports.com/reports/287067-global-and-china-automotive-wheel-industry-report-2013-2014.html

15

(16)  Tietoa tuotantokapasiteetista oli saatavana yrityksen omilla verkkosivuilla tai kaupallisilla sivustoilla kuten http://www.made-in-china.com/ tai www.tradeee.com

16

(17)  Yhteistyössä toimineiden 21 tuottajan pienin ilmoitettu vuotuinen tuotantokapasiteetti oli 300 000 yksikköä/vuosi. Myös tutkimuksen tulosten mukaan tuotantolaitoksen vuotuisen kapasiteetin on oltava vähintään 300 000 yksikköä/vuodessa, jotta toiminta olisi taloudellisesti kannattavaa. Tutkimuksen aikana löydettyjen suurimpien tuotantolaitosten kapasiteetti oli kuusi miljoonaa yksikköä vuodessa.

17

(18)  http://www.prnewswire.com/news-releases/global-and-china-automotive-wheel-industry-report-2012-2013-204706201.html Tätä 70 prosentin käyttöastetta voidaan pitää varovaisena arviona. Se on koko Kiinaa koskeva keskimääräinen arvio, johon sisältyvät ne yhteistyössä toimineet yritykset, joille vahvistettiin korkeampi kapasiteetin käyttöaste (87 prosenttia), mikä viittaa siihen, että yhteistyöhön osallistumattomien yritysten kapasiteetin käyttöaste oli todennäköisesti jopa pienempi.

18

(19)  Neljän otokseen valitun yrityksen kapasiteetin käyttöasteeksi todettiin 89 prosenttia eikä 99 prosenttia, kuten asianomainen osapuoli väitti.

19

(20)  Prosenttiluku viittaa Kiinaa koskevaan tarkistettuun tuotantokapasiteettiarvioon, jossa otetaan huomioon huomautukset, jotka saatiin joidenkin yhteistyöstä kieltäytyneiden yritysten julkisesti saatavilla olevista tuotantokapasiteettia koskevista tiedoista, kuten johdanto-osan (68) ja (69) kappaleessa selitetään. Kyseisten 21 yhteistyössä toimineen yrityksen ilmoitettu tuotantomäärä on 48 prosenttia arvioidusta kokonaistuotantokapasiteetista Kiinassa.

20

(21)  Kiinassa ei ole epätavallista, että isot, vakiintuneet tuottajat ulkoistavat osan tuotantotilauksistaan etuyhteydettömille toimittajille. Ne pystyvät tällöin mukautumaan nopeasti kysynnän kasvuun (tai laskuun) ja tekemään sopimuksen etuyhteydettömien toimittajien kanssa vasta sen jälkeen kun ne ovat onnistuneet saamaan optimaaliset kapasiteetin käyttöasteet omille tytäryhtiöilleen. Tämä käytäntö havaittiin suurimmassa otokseen valitussa tuottajien ryhmässä.

21

(22)  Komission asetus (EU) N:o 404/2010, annettu 10 päivänä toukokuuta 2010, väliaikaisen polkumyyntitullin käyttöönotosta tiettyjen Kiinan kansantasavallasta peräisin olevien alumiinipyörien tuonnissa (EUVL L 117, 11.5.2010, s. 64).

22

(23)  Yksityiskohtaiset tiedot analyysista ja tarkistetut kapasiteetit ovat saatavilla avoimessa asiakirja-aineistossa.

23

(24)  http://www.researchinchina.com/Htmls/AboutUs/Index.html

24

(25)  Yhteistyössä toimineiden 21 yrityksen 91,8 miljoonan yksikön ja 59:n yhteistyöstä kieltäytyneen yrityksen 98,4 miljoonan arvioitu kapasiteetti.

25

(26)  The Global and China Automotive Wheel Industry Report 2012/2013 -raportissa Kiinan kotimarkkinoiksi arvioidaan 45 miljoonaa yksikköä vuoden 2012 loppuun mennessä. McKinseyn tutkimuksessa ”Bigger, better, broader: a perspective on China's auto market in 2020”, joka on osoitteessa http://www.mckinseychina.com/bigger-better-broader-a-perspective-on-chinas-auto-market-in2020/, arvioidaan, että Kiinan autoteollisuus kasvaa vuosien 2011 ja 2020 välisenä aikana 8 prosentin vuosivauhtia. Jos pyöräteollisuus kasvaa samaa vauhtia, kotimarkkinoiden osuus on vuonna 2015 noin 57 miljoonaa yksikköä.

26

(27)  Kiinan vientitietokanta ja keskimääräinen muuntokurssi 10,91 kg/pyörä.

27

(28)  Varastojen määrää on vaikea arvioida. Jälkimarkkinasegmentin pyörien osalta jotkin varastot ovat yhteiset, kun taas OEM-pyörien osalta varastotasot ovat yleensä vähäiset. Joka tapauksessa vientiä varten käytettävissä olevan kapasiteetin arvioimiseksi varastojen ja käyttämättömän kapasiteetin välillä ei ole merkittäviä eroja.

28

(29)  Kiinan vientitietokanta. Kokonaisvienti Kiinasta (ilman vientiä Euroopan unioniin) oli noin 772 720 tonnia (noin 71 miljoonaa yksikköä) tutkimusajanjakson aikana, josta 81 prosenttia (629 854 tonnia eli noin 58 miljoonaa yksikköä) oli suunnattu edellä mainittuihin viiteen suosituimpaan kohteeseen.

29

(30)  Hinnat olivat keskenään vastaavista 65 tuotelajista kalliimmat unionin markkinoilla 29 tuotelajin osalta ja Yhdysvaltojen markkinoilla 32 tuotelajin osalta ja samat 4 tuotelajin osalta.

30

(31)  Unionin markkinat olivat kalliimmat Yhdysvaltojen kanssa keskenään vastaavista 65 tuotelajista 29 tuotelajin osalta. Neljän otokseen kuuluneen ryhmän myynnin määrä kyseisten 29 tuotelajin osalta oli noin 3,1 miljoonaa yksikköä eli noin 25 prosenttia niiden kokonaismyynnistä Yhdysvaltoihin. Kiinan vientitietokannan mukaan Kiina vei 394 693 tonnia (yli 36 miljoonaa yksikköä) alumiinipyöriä Yhdysvaltoihin tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson aikana. Edellä mainittu 25 prosenttia vastaa 8,9 miljoonaa yksikköä eli 12,7 prosenttia unionin kulutuksesta.

31

(32)  Unionin markkinat olivat kalliimmat 7 tuotelajin osalta 20 keskenään vastaavasta tuotelajista Kanadan osalta, 7 tuotelajin osalta 15 vastaavasta tuotelajista Intian osalta, 40 tuotelajin osalta 54 vastaavasta tuotelajista Japanin osalta ja 6 tuotelajin osalta 12 vastaavasta tuotelajista Meksikon osalta. Tämä otokseen valittujen kiinalaisten vientiä harjoittavien tuottajien myynti oli 2,3 miljoonaa yksikköä eli noin 22 prosenttia niiden kokonaismyynnistä näihin maihin. Kiinan vientitietokannan mukaan Kiina vei 235 161 tonnia (yli 21,5 miljoonaa yksikköä) alumiinipyöriä näihin maihin tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson aikana. Edellä mainittu 22,3 prosenttia vastaa 4,8:aa miljoonaa yksikköä eli 6,8:aa prosenttia unionin kulutuksesta.

32

(33)  Maakohtaiset erilliset luvut ovat seuraavat: Unionin markkinat olivat kalliimmat 7 tuotelajin osalta 20:stä keskenään vastaavasta tuotelajista Kanadan osalta, 7 tuotelajin osalta 15:stä keskenään vastavasta tuotelajista Intian osalta, 40 tuotelajiin osalta 54:stä keskenään vastaavasta tuotelajista Japanin osalta ja 6 tuotelajin osalta 12:sta keskenään vastaavasta tuotelajista Meksikon osalta. Näiden tuotelajien määrä oli 1 263 052 pyörää Japanin, 721 220 Intian, 107 740 Meksikon ja 224 364 Kanadan osalta. Näiden neljän maan yhteismäärä oli 2 316 376. Neljän otokseen valitun ryhmän kokonaismyyntimäärä edellä mainittuihin neljään kohteeseen oli 10 384 797 yksikköä, josta todennäköisen uudelleensuuntautumisen (2,3 miljoonaa) osuus on 22,3 prosenttia. Arvioitaessa Kiinasta tulevan tuonnin todennäköistä uudelleensuuntautumista tätä 22,3 prosentin lukua sovellettiin Kiinan vientitietokannassa ilmoitettuun näihin neljään maahan suuntautuneeseen Kiinan kokonaisvientiin, joka oli 2 350 161 tonnia (noin 21,5 miljoonaa yksikköä). Todennäköisesti uudelleensuuntautuvaksi vienniksi saatiin 4,8 miljoonaa yksikköä.

33

(34)  8,9 miljoonaa Yhdysvalloista ja 4,8 miljoonaa kyseisistä neljästä muusta kohteesta.

34

(35)  Mckinsayn tutkimuksessa ”Bigger, better, broader: a perspective on China's auto market in 2020”, joka on osoitteessa http://www.mckinseychina.com/bigger-better-broader-a-perspective-on-chinas-auto-market-in-2020/, arvioidaan, että Kiinan autoteollisuus kasvaa vuosien 2011 ja 2020 välisenä aikana 8 prosentin vuosivauhtia.

35

(36)  Ks. alaviitteet 31–34, joissa suurimpia vientimarkkinoita koskevat määrät on laskettu.

36

---

| 24.1.2017 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 18/42 |
| --- | --- | --- | --- |

24.1.2017

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 18/42

---

KOMISSION ASETUS (EU) 2017/110,

annettu 23 päivänä tammikuuta 2017,

tiettyjen tarttuvien spongiformisten enkefalopatioiden ehkäisyä, valvontaa ja hävittämistä koskevista säännöistä annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 999/2001 liitteiden IV ja X muuttamisesta

(ETA:n kannalta merkityksellinen teksti)

EUROOPAN KOMISSIO, joka

ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen,

ottaa huomioon tiettyjen tarttuvien spongiformisten enkefalopatioiden ehkäisyä, valvontaa ja hävittämistä koskevista säännöistä 22 päivänä toukokuuta 2001 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 999/2001 (1) ja erityisesti sen 23 artiklan ensimmäisen kohdan

sekä katsoo seuraavaa:

| (1) | Asetuksessa (EY) N:o 999/2001 vahvistetaan eläinten tarttuvien spongiformisten enkefalopatioiden (TSE) ehkäisyä, valvontaa ja hävittämistä koskevat säännöt. Sitä sovelletaan sekä elävien eläinten että eläinperäisten tuotteiden tuotantoon ja markkinoille saattamiseen sekä tietyissä erityistapauksissa niiden vientiin. |
| --- | --- |

(1)

Asetuksessa (EY) N:o 999/2001 vahvistetaan eläinten tarttuvien spongiformisten enkefalopatioiden (TSE) ehkäisyä, valvontaa ja hävittämistä koskevat säännöt. Sitä sovelletaan sekä elävien eläinten että eläinperäisten tuotteiden tuotantoon ja markkinoille saattamiseen sekä tietyissä erityistapauksissa niiden vientiin.

| (2) | Asetuksen (EY) N:o 999/2001 7 artiklan 1 kohdassa kielletään märehtijöiden ruokkiminen eläinperäisellä proteiinilla ja asetuksen liitteessä IV olevassa I luvussa laajennetaan tätä kieltoa. Samassa liitteessä olevassa II luvussa esitetään poikkeuksia kieltoon. Asetuksen (EY) N:o 999/2001 liitteessä IV olevan II luvun b alakohdan ii alakohdassa säädetään, että kieltoa ei sovelleta muiden tuotantoeläinten kuin märehtijöiden ruokkimiseen kalajauholla ja kalajauhoa sisältävillä rehuseoksilla, jotka tuotetaan, saatetaan markkinoille ja käytetään III luvussa säädettyjen yleisten edellytysten ja IV luvun A jaksossa säädettyjen erityisedellytysten mukaisesti. Lisäksi asetuksen (EY) N:o 999/2001 liitteessä IV olevan II luvun d alakohdassa säädetään, että kieltoa ei sovelleta vieroittamattomien märehtijöiden ruokkimiseen kalajauhoa sisältävillä maidonkorvikkeilla, jotka tuotetaan, saatetaan markkinoille ja käytetään IV luvun E jaksossa säädettyjen erityisedellytysten mukaisesti. |
| --- | --- |

(2)

Asetuksen (EY) N:o 999/2001 7 artiklan 1 kohdassa kielletään märehtijöiden ruokkiminen eläinperäisellä proteiinilla ja asetuksen liitteessä IV olevassa I luvussa laajennetaan tätä kieltoa. Samassa liitteessä olevassa II luvussa esitetään poikkeuksia kieltoon. Asetuksen (EY) N:o 999/2001 liitteessä IV olevan II luvun b alakohdan ii alakohdassa säädetään, että kieltoa ei sovelleta muiden tuotantoeläinten kuin märehtijöiden ruokkimiseen kalajauholla ja kalajauhoa sisältävillä rehuseoksilla, jotka tuotetaan, saatetaan markkinoille ja käytetään III luvussa säädettyjen yleisten edellytysten ja IV luvun A jaksossa säädettyjen erityisedellytysten mukaisesti. Lisäksi asetuksen (EY) N:o 999/2001 liitteessä IV olevan II luvun d alakohdassa säädetään, että kieltoa ei sovelleta vieroittamattomien märehtijöiden ruokkimiseen kalajauhoa sisältävillä maidonkorvikkeilla, jotka tuotetaan, saatetaan markkinoille ja käytetään IV luvun E jaksossa säädettyjen erityisedellytysten mukaisesti.

| (3) | Asetuksen (EY) N:o 999/2001 liitteessä IV olevan IV luvun A jakson a alakohdassa edellytetään, että kalajauho on tuotettava jalostuslaitoksessa, jossa tuotetaan yksinomaan vesieläimistä, lukuun ottamatta merinisäkkäitä, saatuja tuotteita. Saman luvun E jakson a alakohdassa edellytetään, että vieroittamattomien märehtijöiden ruokkimiseen tarkoitetuissa maidonkorvikkeissa käytettävä kalajauho on tuotettava jalostuslaitoksessa, jossa tuotetaan yksinomaan vesiviljelyeläimistä saatuja tuotteita, ja sen on täytettävä III luvussa vahvistetut yleiset edellytykset. |
| --- | --- |

(3)

Asetuksen (EY) N:o 999/2001 liitteessä IV olevan IV luvun A jakson a alakohdassa edellytetään, että kalajauho on tuotettava jalostuslaitoksessa, jossa tuotetaan yksinomaan vesieläimistä, lukuun ottamatta merinisäkkäitä, saatuja tuotteita. Saman luvun E jakson a alakohdassa edellytetään, että vieroittamattomien märehtijöiden ruokkimiseen tarkoitetuissa maidonkorvikkeissa käytettävä kalajauho on tuotettava jalostuslaitoksessa, jossa tuotetaan yksinomaan vesiviljelyeläimistä saatuja tuotteita, ja sen on täytettävä III luvussa vahvistetut yleiset edellytykset.

| (4) | Asetuksen (EY) N:o 999/2001 liitteessä I olevassa 1 kohdan e alakohdan ii alakohdassa määritellään ”vesieläin” viittaamalla neuvoston direktiivin 2006/88/EY (2) 3 artiklan 1 kohdan e alakohtaan, ja sillä tarkoitetaan i) kaloja, jotka kuuluvat yläluokkaan Agnatha sekä luokkiin Chondrichthyes ja Osteichthyes, ii) nilviäisiä, jotka kuuluvat pääjaksoon Mollusca ja iii) äyriäisiä, jotka kuuluvat alajaksoon Crustacea. |
| --- | --- |

(4)

Asetuksen (EY) N:o 999/2001 liitteessä I olevassa 1 kohdan e alakohdan ii alakohdassa määritellään ”vesieläin” viittaamalla neuvoston direktiivin 2006/88/EY (2) 3 artiklan 1 kohdan e alakohtaan, ja sillä tarkoitetaan i) kaloja, jotka kuuluvat yläluokkaan Agnatha sekä luokkiin Chondrichthyes ja Osteichthyes, ii) nilviäisiä, jotka kuuluvat pääjaksoon Mollusca ja iii) äyriäisiä, jotka kuuluvat alajaksoon Crustacea.

| (5) | Koska asetuksen (EY) N:o 999/2001 liitteessä I säädetty vesieläimen määritelmä ei kata muita selkärangattomia kuin nilviäiset ja äyriäiset, kyseisen asetuksen liitteessä IV olevassa IV luvun A jakson a alakohdassa ja E jakson a alakohdassa esitetyt vaatimukset eivät näin ollen mahdollista luonnonvaraisten meritähtien eivätkä muiden viljeltyjen vedessä elävien selkärangattomien kuin nilviäisten ja äyriäisten käyttöä kalajauhon tuotannossa. Koska luonnonvaraisista meritähdistä ja muista viljellyistä vedessä elävistä selkärangattomista kuin nilviäisistä ja äyriäisistä tuotetun jauhon käyttö muiden kuin märehtijöiden rehuna ei edusta suurempaa TSE:iden tarttumisriskiä kuin kalajauhon käyttö tällaisessa rehussa, asetuksen (EY) N:o 999/2001 liitteessä IV olevassa IV luvun A jakson a alakohdassa ja E jakson a alakohdassa esitettyjä vaatimuksia olisi muutettava lisäämällä niihin mahdollisuus käyttää kalajauhon tuotannossa meritähtiä tai muita viljeltyjä vedessä eläviä selkärangattomia kuin nilviäisiä ja äyriäisiä. |
| --- | --- |

(5)

Koska asetuksen (EY) N:o 999/2001 liitteessä I säädetty vesieläimen määritelmä ei kata muita selkärangattomia kuin nilviäiset ja äyriäiset, kyseisen asetuksen liitteessä IV olevassa IV luvun A jakson a alakohdassa ja E jakson a alakohdassa esitetyt vaatimukset eivät näin ollen mahdollista luonnonvaraisten meritähtien eivätkä muiden viljeltyjen vedessä elävien selkärangattomien kuin nilviäisten ja äyriäisten käyttöä kalajauhon tuotannossa. Koska luonnonvaraisista meritähdistä ja muista viljellyistä vedessä elävistä selkärangattomista kuin nilviäisistä ja äyriäisistä tuotetun jauhon käyttö muiden kuin märehtijöiden rehuna ei edusta suurempaa TSE:iden tarttumisriskiä kuin kalajauhon käyttö tällaisessa rehussa, asetuksen (EY) N:o 999/2001 liitteessä IV olevassa IV luvun A jakson a alakohdassa ja E jakson a alakohdassa esitettyjä vaatimuksia olisi muutettava lisäämällä niihin mahdollisuus käyttää kalajauhon tuotannossa meritähtiä tai muita viljeltyjä vedessä eläviä selkärangattomia kuin nilviäisiä ja äyriäisiä.

| (6) | Ympäristön suojelemiseksi luonnonvaraisten meritähtien käyttö kalajauhon tuotannossa olisi rajoitettava tapauksiin, joissa meritähdet lisääntyvät ja uhkaavat vesiviljelyeläinten tuotantoaluetta. Näin ollen asetuksen (EY) N:o 999/2001 liitteessä IV olevassa IV luvun A jakson a alakohdassa ja E jakson a alakohdassa olevien vaatimusten olisi koskettava vain meritähtiä, jotka kerätään nilviäisten tuotantoalueelta. |
| --- | --- |

(6)

Ympäristön suojelemiseksi luonnonvaraisten meritähtien käyttö kalajauhon tuotannossa olisi rajoitettava tapauksiin, joissa meritähdet lisääntyvät ja uhkaavat vesiviljelyeläinten tuotantoaluetta. Näin ollen asetuksen (EY) N:o 999/2001 liitteessä IV olevassa IV luvun A jakson a alakohdassa ja E jakson a alakohdassa olevien vaatimusten olisi koskettava vain meritähtiä, jotka kerätään nilviäisten tuotantoalueelta.

| (7) | Sen vuoksi asetuksen (EY) N:o 999/2001 liitettä IV olisi muutettava. |
| --- | --- |

(7)

Sen vuoksi asetuksen (EY) N:o 999/2001 liitettä IV olisi muutettava.

| (8) | Asetuksen (EY) N:o 999/2001 liitteessä X olevan C luvun 4 kohdassa luetellaan naudoissa, lampaissa ja vuohissa esiintyvien TSE:iden valvontaan hyväksytyt pikatestit. Prionics ilmoitti 8 päivänä huhtikuuta 2016 komissiolle, että se lopettaa Prionics Check PrioSTRIP SR -diagnostiikkasarjan valmistuksen 15 päivänä huhtikuuta 2016. Tämä testisarja olisi sen vuoksi poistettava lampaiden ja vuohien hyväksyttyjen TSE-pikatestien luettelosta. Sen vuoksi liitteessä X olevan C luvun 4 kohdan toisen kohdan neljäs luetelmakohta olisi poistettava. |
| --- | --- |

(8)

Asetuksen (EY) N:o 999/2001 liitteessä X olevan C luvun 4 kohdassa luetellaan naudoissa, lampaissa ja vuohissa esiintyvien TSE:iden valvontaan hyväksytyt pikatestit. Prionics ilmoitti 8 päivänä huhtikuuta 2016 komissiolle, että se lopettaa Prionics Check PrioSTRIP SR -diagnostiikkasarjan valmistuksen 15 päivänä huhtikuuta 2016. Tämä testisarja olisi sen vuoksi poistettava lampaiden ja vuohien hyväksyttyjen TSE-pikatestien luettelosta. Sen vuoksi liitteessä X olevan C luvun 4 kohdan toisen kohdan neljäs luetelmakohta olisi poistettava.

| (9) | Tässä asetuksessa säädetyt toimenpiteet ovat pysyvän kasvi-, eläin-, elintarvike- ja rehukomitean lausunnon mukaiset, |
| --- | --- |

(9)

Tässä asetuksessa säädetyt toimenpiteet ovat pysyvän kasvi-, eläin-, elintarvike- ja rehukomitean lausunnon mukaiset,

ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN ASETUKSEN:

1 artikla

Muutetaan asetuksen (EY) N:o 999/2001 liitteet IV ja X tämän asetuksen liitteen mukaisesti.

2 artikla

Tämä direktiivi tulee voimaan kahdentenakymmenentenä päivänä sen jälkeen, kun se on julkaistu Euroopan unionin virallisessa lehdessä.

Tämä asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, ja sitä sovelletaan sellaisenaan kaikissa jäsenvaltioissa.

Tehty Brysselissä 23 päivänä tammikuuta 2017.

Komission puolesta

Puheenjohtaja

Jean-Claude JUNCKER

---

(1)  
  EYVL L 147, 31.5.2001, s. 1.

1

(2)  Neuvoston direktiivi 2006/88/EY, annettu 24 päivänä lokakuuta 2006, vesiviljelyeläimiin ja niistä saataviin tuotteisiin sovellettavista eläinten terveyttä koskevista vaatimuksista sekä vesieläinten tiettyjen tautien ehkäisemisestä ja torjunnasta (EUVL L 328, 24.11.2006, s. 14).

2

---

LIITE

Muutetaan asetuksen (EY) N:o 999/2001 liitteet IV ja X seuraavasti:

| 1) | Muutetaan liitteessä IV oleva IV luku seuraavasti:






  a) | Korvataan A jakson a alakohta seuraavasti:






  ”a) | kalajauho on tuotettava käsittelylaitoksessa, jossa tuotetaan yksinomaan tuotteita, jotka saadaan seuraavista:






  i) | vesieläimet, lukuun ottamatta merinisäkkäitä, |
| --- | --- | --- | --- | --- |

1)

Muutetaan liitteessä IV oleva IV luku seuraavasti:

a)

Korvataan A jakson a alakohta seuraavasti:

”a)

i)

vesieläimet, lukuun ottamatta merinisäkkäitä,

| ii) | muut viljellyt vedessä elävät selkärangattomat kuin ne, jotka kuuluvat direktiivin 2006/88/EY 3 artiklan 1 kohdan e alakohdassa säädetyn ’vesieläimen’ määritelmään, tai |
| --- | --- |

ii)

muut viljellyt vedessä elävät selkärangattomat kuin ne, jotka kuuluvat direktiivin 2006/88/EY 3 artiklan 1 kohdan e alakohdassa säädetyn ’vesieläimen’ määritelmään, tai

| iii) | lajin Asterias rubens meritähdet, jotka kerätään asetuksen (EY) N:o 853/2004 liitteessä I olevassa 2.5 kohdassa määritellyltä ja luokitellulta tuotantoalueelta;” |
| --- | --- |

iii)

lajin Asterias rubens meritähdet, jotka kerätään asetuksen (EY) N:o 853/2004 liitteessä I olevassa 2.5 kohdassa määritellyltä ja luokitellulta tuotantoalueelta;”

| b) | Korvataan E jakson a alakohta seuraavasti:






  ”a) | maidonkorvikkeissa käytettävä kalajauho on tuotettava käsittelylaitoksessa, jossa tuotetaan yksinomaan tuotteita, jotka saadaan seuraavista:






  i) | vesieläimet, lukuun ottamatta merinisäkkäitä, |
| --- | --- | --- | --- |

b)

Korvataan E jakson a alakohta seuraavasti:

”a)

i)

vesieläimet, lukuun ottamatta merinisäkkäitä,

| ii) | muut viljellyt vedessä elävät selkärangattomat kuin ne, jotka kuuluvat direktiivin 2006/88/EY 3 artiklan 1 kohdan e alakohdassa säädetyn ’vesieläimen’ määritelmään, tai |
| --- | --- |

ii)

muut viljellyt vedessä elävät selkärangattomat kuin ne, jotka kuuluvat direktiivin 2006/88/EY 3 artiklan 1 kohdan e alakohdassa säädetyn ’vesieläimen’ määritelmään, tai

| iii) | lajin Asterias rubens meritähdet, jotka kerätään asetuksen (EY) N:o 853/2004 liitteessä I olevassa 2.5 kohdassa määritellyltä ja luokitellulta tuotantoalueelta. |
| --- | --- |

iii)

lajin Asterias rubens meritähdet, jotka kerätään asetuksen (EY) N:o 853/2004 liitteessä I olevassa 2.5 kohdassa määritellyltä ja luokitellulta tuotantoalueelta.

Maidonkorvikkeissa käytettävän kalajauhon on täytettävä III luvussa säädetyt yleiset edellytykset.”

| 2) | Poistetaan liitteessä X olevan C luvun 4 kohdan toisen alakohdan neljäs luetelmakohta. |
| --- | --- |

2)

Poistetaan liitteessä X olevan C luvun 4 kohdan toisen alakohdan neljäs luetelmakohta.

---

| 24.1.2017 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 18/45 |
| --- | --- | --- | --- |

24.1.2017

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 18/45

---

KOMISSION TÄYTÄNTÖÖNPANOASETUS (EU) 2017/111,

annettu 23 päivänä tammikuuta 2017,

kiinteistä tuontiarvoista tiettyjen hedelmien ja vihannesten tulohinnan määrittämiseksi

EUROOPAN KOMISSIO, joka

ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen,

ottaa huomioon maataloustuotteiden yhteisestä markkinajärjestelystä ja neuvoston asetusten (ETY) N:o 992/72, (ETY) N:o 234/79, (EY) N:o 1037/2001 ja (EY) N:o 1234/2007 kumoamisesta 17 päivänä joulukuuta 2013 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 1308/2013 (1),

ottaa huomioon neuvoston asetuksen (EY) N:o 1234/2007 soveltamista koskevista yksityiskohtaisista säännöistä hedelmä- ja vihannesalan sekä hedelmä- ja vihannesjalostealan osalta 7 päivänä kesäkuuta 2011 annetun komission täytäntöönpanoasetuksen (EU) N:o 543/2011 (2) ja erityisesti sen 136 artiklan 1 kohdan,

sekä katsoo seuraavaa:

| (1) | Täytäntöönpanoasetuksessa (EU) N:o 543/2011 säädetään Uruguayn kierroksen monenvälisten kauppaneuvottelujen tulosten soveltamiseksi perusteista, joiden mukaan komissio vahvistaa kolmansista maista tapahtuvan tuonnin kiinteät arvot mainitun asetuksen liitteessä XVI olevassa A osassa luetelluille tuotteille ja ajanjaksoille. |
| --- | --- |

(1)

Täytäntöönpanoasetuksessa (EU) N:o 543/2011 säädetään Uruguayn kierroksen monenvälisten kauppaneuvottelujen tulosten soveltamiseksi perusteista, joiden mukaan komissio vahvistaa kolmansista maista tapahtuvan tuonnin kiinteät arvot mainitun asetuksen liitteessä XVI olevassa A osassa luetelluille tuotteille ja ajanjaksoille.

| (2) | Kiinteä tuontiarvo lasketaan joka työpäivä täytäntöönpanoasetuksen (EU) N:o 543/2011 136 artiklan 1 kohdan mukaisesti ottaen huomioon päivittäin vaihtuvat tiedot. Sen vuoksi tämän asetuksen olisi tultava voimaan päivänä, jona se julkaistaan Euroopan unionin virallisessa lehdessä, |
| --- | --- |

(2)

Kiinteä tuontiarvo lasketaan joka työpäivä täytäntöönpanoasetuksen (EU) N:o 543/2011 136 artiklan 1 kohdan mukaisesti ottaen huomioon päivittäin vaihtuvat tiedot. Sen vuoksi tämän asetuksen olisi tultava voimaan päivänä, jona se julkaistaan Euroopan unionin virallisessa lehdessä,

ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN ASETUKSEN:

1 artikla

Täytäntöönpanoasetuksen (EU) N:o 543/2011 136 artiklassa tarkoitetut kiinteät tuontiarvot vahvistetaan tämän asetuksen liitteessä.

2 artikla

Tämä asetus tulee voimaan päivänä, jona se julkaistaan Euroopan unionin virallisessa lehdessä.

Tämä asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, ja sitä sovelletaan sellaisenaan kaikissa jäsenvaltioissa.

Tehty Brysselissä 23 päivänä tammikuuta 2017.

Komission puolesta,

puheenjohtajan nimissä

Jerzy PLEWA

Pääjohtaja

Maatalouden ja maaseudun kehittämisen pääosasto

---

(1)  
  EUVL L 347, 20.12.2013, s. 671.

1

(2)  
  EUVL L 157, 15.6.2011, s. 1.

2

---

LIITE

Kiinteät tuontiarvot tiettyjen hedelmien ja vihannesten tulohinnan määrittämiseksi

| (EUR/100 kg) |
| --- |
| CN-koodi | Kolmansien maiden koodi (1) | Kiinteä tuontiarvo |
| 0702 00 00 | MA | 141,3 |
| TR | 157,8 |
| ZZ | 149,6 |
| 0707 00 05 | EG | 250,3 |
| MA | 79,2 |
| TR | 205,3 |
| ZZ | 178,3 |
| 0709 91 00 | EG | 168,8 |
| ZZ | 168,8 |
| 0709 93 10 | MA | 317,4 |
| TR | 251,1 |
| ZZ | 284,3 |
| 0805 10 22 , 0805 10 24 , 0805 10 28 | EG | 66,7 |
| MA | 57,1 |
| TN | 59,7 |
| TR | 78,5 |
| ZZ | 65,5 |
| 0805 21 10 , 0805 21 90 , 0805 29 00 | EG | 97,9 |
| IL | 155,2 |
| JM | 109,6 |
| MA | 65,8 |
| TR | 78,0 |
| ZZ | 101,3 |
| 0805 22 00 | IL | 139,7 |
| MA | 76,2 |
| ZZ | 108,0 |
| 0805 50 10 | AR | 92,5 |
| EG | 93,1 |
| TR | 88,1 |
| ZZ | 91,2 |
| 0808 10 80 | US | 105,5 |
| ZZ | 105,5 |
| 0808 30 90 | CN | 57,6 |
| TR | 151,9 |
| ZZ | 104,8 |

(EUR/100 kg)

CN-koodi

Kolmansien maiden koodi (1)

Kiinteä tuontiarvo

0702 00 00

MA

141,3

TR

157,8

ZZ

149,6

0707 00 05

EG

250,3

MA

79,2

TR

205,3

ZZ

178,3

0709 91 00

EG

168,8

ZZ

168,8

0709 93 10

MA

317,4

TR

251,1

ZZ

284,3

0805 10 22 , 0805 10 24 , 0805 10 28

EG

66,7

MA

57,1

TN

59,7

TR

78,5

ZZ

65,5

0805 21 10 , 0805 21 90 , 0805 29 00

EG

97,9

IL

155,2

JM

109,6

MA

65,8

TR

78,0

ZZ

101,3

0805 22 00

IL

139,7

MA

76,2

ZZ

108,0

0805 50 10

AR

92,5

EG

93,1

TR

88,1

ZZ

91,2

0808 10 80

US

105,5

ZZ

105,5

0808 30 90

CN

57,6

TR

151,9

ZZ

104,8

---

(1)  Kolmansien maiden kanssa käytävää ulkomaankauppaa koskevista yhteisön tilastoista annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 471/2009 täytäntöönpanosta maa- ja alueluokituksen ajan tasalle saattamisen osalta 27 päivänä marraskuuta 2012 annetussa komission asetuksessa (EU) N:o 1106/2012 (EUVL L 328, 28.11.2012, s. 7) vahvistettu maanimikkeistö. Koodi ”ZZ” tarkoittaa ”muuta alkuperää”.

---

PÄÄTÖKSET

| 24.1.2017 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 18/47 |
| --- | --- | --- | --- |

24.1.2017

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 18/47

---

POLIITTISTEN JA TURVALLISUUSASIOIDEN KOMITEAN PÄÄTÖS (YUTP) 2017/112,

annettu 10 päivänä tammikuuta 2017,

EU:n operaation komentajan nimittämisestä Keski-Afrikan tasavallassa toteutettavaan Euroopan unionin YTPP-sotilaskoulutusoperaatioon (EUTM RCA) (EUTM RCA/1/2017)

POLIITTISTEN JA TURVALLISUUSASIOIDEN KOMITEA, joka

ottaa huomioon Euroopan unionista tehdyn sopimuksen ja erityisesti sen 38 artiklan,

ottaa huomioon Keski-Afrikan tasavallassa toteutettavasta Euroopan unionin YTPP-sotilaskoulutusoperaatiosta (EUTM RCA) 19 päivänä huhtikuuta 2016 annetun neuvoston päätöksen (YUTP) 2016/610 (1) ja erityisesti sen 5 artiklan,

sekä katsoo seuraavaa:

| (1) | Prikaatikenraali Eric HAUTECLOQUE-RAYSZ nimitettiin päätöksellä (YUTP) 2016/610 EUTM RCA:n EU:n operaation komentajaksi. |
| --- | --- |

(1)

Prikaatikenraali Eric HAUTECLOQUE-RAYSZ nimitettiin päätöksellä (YUTP) 2016/610 EUTM RCA:n EU:n operaation komentajaksi.

| (2) | Päätöksen (YUTP) 2016/610 5 artiklan 1 kohdan mukaisesti neuvosto valtuutti poliittisten ja turvallisuusasioiden komitean (PTK) Euroopan unionista tehdyn sopimuksen 38 artiklan mukaisesti tekemään asiaankuuluvat päätökset seuraavien EU:n operaation komentajien nimittämisestä. |
| --- | --- |

(2)

Päätöksen (YUTP) 2016/610 5 artiklan 1 kohdan mukaisesti neuvosto valtuutti poliittisten ja turvallisuusasioiden komitean (PTK) Euroopan unionista tehdyn sopimuksen 38 artiklan mukaisesti tekemään asiaankuuluvat päätökset seuraavien EU:n operaation komentajien nimittämisestä.

| (3) | Euroopan unionin sotilaskomitea suositti 16 päivänä marraskuuta 2016, että hyväksytään Eurocorpsin yhteisen komitean ehdotus prikaatikenraali Herman RUYSin nimittämisestä EUTM RCA:n uudeksi EU:n operaation komentajaksi prikaatikenraali Eric HAUTECLOQUE-RAYSZin jälkeen 16 päivästä tammikuuta 2017 alkaen. |
| --- | --- |

(3)

Euroopan unionin sotilaskomitea suositti 16 päivänä marraskuuta 2016, että hyväksytään Eurocorpsin yhteisen komitean ehdotus prikaatikenraali Herman RUYSin nimittämisestä EUTM RCA:n uudeksi EU:n operaation komentajaksi prikaatikenraali Eric HAUTECLOQUE-RAYSZin jälkeen 16 päivästä tammikuuta 2017 alkaen.

| (4) | Euroopan unionista tehtyyn sopimukseen ja Euroopan unionin toiminnasta tehtyyn sopimukseen liitetyssä, Tanskan asemasta tehdyssä pöytäkirjassa N:o 22 olevan 5 artiklan mukaisesti Tanska ei osallistu niiden unionin päätösten ja toimien valmisteluun ja täytäntöönpanoon, joilla on merkitystä puolustuksen alalla, |
| --- | --- |

(4)

Euroopan unionista tehtyyn sopimukseen ja Euroopan unionin toiminnasta tehtyyn sopimukseen liitetyssä, Tanskan asemasta tehdyssä pöytäkirjassa N:o 22 olevan 5 artiklan mukaisesti Tanska ei osallistu niiden unionin päätösten ja toimien valmisteluun ja täytäntöönpanoon, joilla on merkitystä puolustuksen alalla,

ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN PÄÄTÖKSEN:

1 artikla

Nimitetään prikaatikenraali Herman RUYS EU:n operaation komentajaksi Keski-Afrikan tasavallassa toteutettavaan Euroopan unionin YTPP-sotilasoperaatioon (EUTM RCA) 16 päivästä tammikuuta 2017 alkaen.

2 artikla

Tämä päätös tulee voimaan päivänä, jona se hyväksytään.

Tehty Brysselissä 10 päivänä tammikuuta 2017.

Poliittisten ja turvallisuusasioiden komitean puolesta

Puheenjohtaja

W. STEVENS

---

(1)  
  EUVL L 104, 20.4.2016, s. 21.

1

---

| 24.1.2017 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 18/48 |
| --- | --- | --- | --- |

24.1.2017

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 18/48

---

POLIITTISTEN JA TURVALLISUUSASIOIDEN KOMITEAN PÄÄTÖS (YUTP) 2017/113,

annettu 10 päivänä tammikuuta 2017,

Euroopan unionin Ukrainassa toteuttaman siviiliturvallisuusalan uudistamista koskevan neuvontaoperaation (EUAM Ukraina) johtajan toimeksiannon jatkamisesta (EUAM UKRAINA/1/2017)

POLIITTISTEN JA TURVALLISUUSASIOIDEN KOMITEA, joka

ottaa huomioon Euroopan unionista tehdyn sopimuksen ja erityisesti sen 38 artiklan kolmannen kohdan,

ottaa huomioon siviiliturvallisuusalan uudistamista koskevasta Euroopan unionin neuvontaoperaatiosta Ukrainassa (EUAM Ukraina) 22 päivänä heinäkuuta 2014 annetun neuvoston päätöksen 2014/486/YUTP (1) ja erityisesti sen 7 artiklan 1 kohdan,

sekä katsoo seuraavaa:

| (1) | Poliittisten ja turvallisuusasioiden komitea, jäljempänä ’PTK’, on päätöksen 2014/486/YUTP nojalla valtuutettu Euroopan unionista tehdyn sopimuksen 38 artiklan mukaisesti tekemään asiaankuuluvat päätökset Euroopan unionin Ukrainassa toteuttaman siviiliturvallisuusalan uudistamista koskevan neuvontaoperaation (EUAM Ukraina) poliittisen valvonnan ja strategisen johdon toteuttamiseksi, mukaan lukien päätös operaation johtajan nimittämisestä. |
| --- | --- |

(1)

Poliittisten ja turvallisuusasioiden komitea, jäljempänä ’PTK’, on päätöksen 2014/486/YUTP nojalla valtuutettu Euroopan unionista tehdyn sopimuksen 38 artiklan mukaisesti tekemään asiaankuuluvat päätökset Euroopan unionin Ukrainassa toteuttaman siviiliturvallisuusalan uudistamista koskevan neuvontaoperaation (EUAM Ukraina) poliittisen valvonnan ja strategisen johdon toteuttamiseksi, mukaan lukien päätös operaation johtajan nimittämisestä.

| (2) | PTK hyväksyi 7 päivänä tammikuuta 2016 päätöksen EUAM UKRAINA/1/2016 (2) Kęstutis LANČINSKASin nimittämisestä EUAM Ukraina -operaation johtajaksi kaudelle, joka alkaa 1 päivänä helmikuuta 2016 ja päättyy 31 päivänä tammikuuta 2017. |
| --- | --- |

(2)

PTK hyväksyi 7 päivänä tammikuuta 2016 päätöksen EUAM UKRAINA/1/2016 (2) Kęstutis LANČINSKASin nimittämisestä EUAM Ukraina -operaation johtajaksi kaudelle, joka alkaa 1 päivänä helmikuuta 2016 ja päättyy 31 päivänä tammikuuta 2017.

| (3) | Unionin ulkoasioiden ja turvallisuuspolitiikan korkea edustaja on ehdottanut, että Kęstutis LANČINSKASin toimeksiantoa EUAM Ukraina -operaation johtajana jatketaan kaudeksi, joka alkaa 1 päivänä helmikuuta 2017 ja päättyy 30 päivänä marraskuuta 2017, |
| --- | --- |

(3)

Unionin ulkoasioiden ja turvallisuuspolitiikan korkea edustaja on ehdottanut, että Kęstutis LANČINSKASin toimeksiantoa EUAM Ukraina -operaation johtajana jatketaan kaudeksi, joka alkaa 1 päivänä helmikuuta 2017 ja päättyy 30 päivänä marraskuuta 2017,

ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN PÄÄTÖKSEN:

1 artikla

Jatketaan Kęstutis LANČINSKASin toimeksiantoa EUAM Ukraina -operaation johtajana 30 päivään marraskuuta 2017.

2 artikla

Tämä päätös tulee voimaan päivänä, jona se hyväksytään.

Tehty Brysselissä 10 päivänä tammikuuta 2017.

Poliittisten ja turvallisuusasioiden komitean puolesta

Puheenjohtaja

W. STEVENS

---

(1)  
  EUVL L 217, 23.7.2014, s. 42.

1

(2)  Poliittisten ja turvallisuusasioiden komitean päätös (YUTP) 2016/49, annettu 7 päivänä tammikuuta 2016, Euroopan unionin Ukrainassa toteuttaman siviiliturvallisuusalan uudistamista koskevan neuvontaoperaation (EUAM Ukraina) johtajan nimittämisestä (EUAM UKRAINA/1/2016) (EUVL L 12, 19.1.2016, s. 47).

2

---

| 24.1.2017 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 18/49 |
| --- | --- | --- | --- |

24.1.2017

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 18/49

---

POLIITTISTEN JA TURVALLISUUSASIOIDEN KOMITEAN PÄÄTÖS (YUTP) 2017/114,

annettu 10 päivänä tammikuuta 2017,

valmiuksien kehittämistä Somaliassa koskevan Euroopan unionin operaation johtajan toimeksiannon jatkamisesta (EUCAP Somalia/1/2017)

POLIITTISTEN JA TURVALLISUUSASIOIDEN KOMITEA, joka

ottaa huomioon Euroopan unionista tehdyn sopimuksen ja erityisesti sen 38 artiklan kolmannen kohdan,

ottaa huomioon valmiuksien kehittämistä Somaliassa koskevasta Euroopan unionin operaatiosta (EUCAP Somalia) 16 päivänä heinäkuuta 2012 annetun neuvoston päätöksen 2012/389/YUTP (1) ja erityisesti sen 9 artiklan 1 kohdan,

sekä katsoo seuraavaa:

| (1) | Poliittisten ja turvallisuusasioiden komitea, jäljempänä ’PTK’, on päätöksen 2012/389/YUTP 9 artiklan 1 kohdan nojalla valtuutettu tekemään Euroopan unionista tehdyn sopimuksen 38 artiklan kolmannen kohdan mukaisesti asiaankuuluvat päätökset valmiuksien kehittämistä Somaliassa koskevan Euroopan unionin operaation (EUCAP Somalia) poliittisen valvonnan ja strategisen johdon toteuttamiseksi, mukaan lukien päätös operaation johtajan nimittämisestä. |
| --- | --- |

(1)

Poliittisten ja turvallisuusasioiden komitea, jäljempänä ’PTK’, on päätöksen 2012/389/YUTP 9 artiklan 1 kohdan nojalla valtuutettu tekemään Euroopan unionista tehdyn sopimuksen 38 artiklan kolmannen kohdan mukaisesti asiaankuuluvat päätökset valmiuksien kehittämistä Somaliassa koskevan Euroopan unionin operaation (EUCAP Somalia) poliittisen valvonnan ja strategisen johdon toteuttamiseksi, mukaan lukien päätös operaation johtajan nimittämisestä.

| (2) | PTK hyväksyi 26 päivänä heinäkuuta 2016 päätöksen EUCAP NESTOR/1/2016 (2) Maria-Cristina STEPANESCUn nimittämisestä EUCAP NESTOR -operaation johtajaksi 1 päivänä syyskuuta 2016 alkavaksi ja 12 päivänä joulukuuta 2016 päättyväksi kaudeksi. |
| --- | --- |

(2)

PTK hyväksyi 26 päivänä heinäkuuta 2016 päätöksen EUCAP NESTOR/1/2016 (2) Maria-Cristina STEPANESCUn nimittämisestä EUCAP NESTOR -operaation johtajaksi 1 päivänä syyskuuta 2016 alkavaksi ja 12 päivänä joulukuuta 2016 päättyväksi kaudeksi.

| (3) | Neuvoston päätöksellä (YUTP) 2016/2240 (3) jatkettiin EUCAP NESTOR -operaation toimeksiantoa 31 päivään joulukuuta 2018 ja muutettiin operaation nimeksi ”EUCAP Somalia”. |
| --- | --- |

(3)

Neuvoston päätöksellä (YUTP) 2016/2240 (3) jatkettiin EUCAP NESTOR -operaation toimeksiantoa 31 päivään joulukuuta 2018 ja muutettiin operaation nimeksi ”EUCAP Somalia”.

| (4) | Unionin ulkoasioiden ja turvallisuuspolitiikan korkea edustaja ehdotti 9 päivänä joulukuuta 2016, että Maria-Cristina STEPANESCUn toimeksiantoa EUCAP Somalia -operaation johtajana jatketaan kaudeksi, joka alkaa 13 päivänä joulukuuta 2016 ja päättyy 12 päivänä joulukuuta 2017, |
| --- | --- |

(4)

Unionin ulkoasioiden ja turvallisuuspolitiikan korkea edustaja ehdotti 9 päivänä joulukuuta 2016, että Maria-Cristina STEPANESCUn toimeksiantoa EUCAP Somalia -operaation johtajana jatketaan kaudeksi, joka alkaa 13 päivänä joulukuuta 2016 ja päättyy 12 päivänä joulukuuta 2017,

ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN PÄÄTÖKSEN:

1 artikla

Jatketaan Maria-Cristina STEPANESCUn toimeksiantoa valmiuksien kehittämistä Somaliassa koskevan Euroopan unionin operaation (EUCAP Somalia) johtajana 12 päivään joulukuuta 2017.

2 artikla

Tämä päätös tulee voimaan päivänä, jona se hyväksytään.

Sitä sovelletaan 12 päivästä joulukuuta 2016.

Tehty Brysselissä 10 päivänä tammikuuta 2017.

Poliittisten ja turvallisuusasioiden komitean puolesta

Puheenjohtaja

W. STEVENS

---

(1)  
  EUVL L 187, 17.7.2012, s. 40.

1

(2)  Poliittisten ja turvallisuusasioiden komitean päätös (YUTP) 2016/1633, annettu 26 päivänä heinäkuuta 2016, alueellisten merivoimien valmiuksien kehittämiseksi Afrikan sarvessa toteutettavan Euroopan unionin operaation (EUCAP NESTOR) johtajan nimittämisestä (EUCAP NESTOR/1/2016) (EUVL L 243, 10.9.2016, s. 8).

2

(3)  Neuvoston päätös (YUTP) 2016/2240, annettu 12 päivänä joulukuuta 2016, Euroopan unionin operaatiosta alueellisten merivoimien valmiuksien kehittämiseksi Afrikan sarvessa (EUCAP NESTOR) annetun päätöksen 2012/389/YUTP muuttamisesta (EUVL L 337, 13.12.2016, s. 18).

3

---

| 24.1.2017 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 18/50 |
| --- | --- | --- | --- |

24.1.2017

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 18/50

---

KOMISSION TÄYTÄNTÖÖNPANOPÄÄTÖS (EU) 2017/115,

annettu 20 päivänä tammikuuta 2017,

luvan antamisesta fermentoiduista soijapavuista valmistetun uutteen saattamiseksi markkinoille elintarvikkeiden uutena ainesosana Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 258/97 mukaisesti

(tiedoksiannettu numerolla C(2017) 165)

(Ainoastaan englanninkielinen teksti on todistusvoimainen)

EUROOPAN KOMISSIO, joka

ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen,

ottaa huomioon uuselintarvikkeista ja elintarvikkeiden uusista ainesosista 27 päivänä tammikuuta 1997 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 258/97 (1) ja erityisesti sen 7 artiklan 1 kohdan,

sekä katsoo seuraavaa:

| (1) | Japan Bio Science Laboratory esitti 8 päivänä toukokuuta 2014 Belgian toimivaltaisille viranomaisille hakemuksen fermentoiduista soijapavuista valmistetun uutteen saattamisesta markkinoille elintarvikkeiden uutena ainesosana asetuksen (EY) N:o 258/97 1 artiklan 2 kohdan d alakohdan mukaisesti. Hakemuksessa mainittiin, että raskaana olevien ja imettävien naisten ei pidä käyttää tuotetta. |
| --- | --- |

(1)

Japan Bio Science Laboratory esitti 8 päivänä toukokuuta 2014 Belgian toimivaltaisille viranomaisille hakemuksen fermentoiduista soijapavuista valmistetun uutteen saattamisesta markkinoille elintarvikkeiden uutena ainesosana asetuksen (EY) N:o 258/97 1 artiklan 2 kohdan d alakohdan mukaisesti. Hakemuksessa mainittiin, että raskaana olevien ja imettävien naisten ei pidä käyttää tuotetta.

| (2) | Belgian toimivaltainen elintarvikkeiden arviointielin antoi ensiarvioraporttinsa 1 päivänä joulukuuta 2014. Raportissaan se tuli siihen tulokseen, että fermentoiduista soijapavuista valmistettu uute täyttää asetuksen (EY) N:o 258/97 3 artiklan 1 kohdassa elintarvikkeiden uusille ainesosille asetetut arviointiperusteet. |
| --- | --- |

(2)

Belgian toimivaltainen elintarvikkeiden arviointielin antoi ensiarvioraporttinsa 1 päivänä joulukuuta 2014. Raportissaan se tuli siihen tulokseen, että fermentoiduista soijapavuista valmistettu uute täyttää asetuksen (EY) N:o 258/97 3 artiklan 1 kohdassa elintarvikkeiden uusille ainesosille asetetut arviointiperusteet.

| (3) | Komissio toimitti ensiarvioraportin muille jäsenvaltioille 6 päivänä tammikuuta 2015. |
| --- | --- |

(3)

Komissio toimitti ensiarvioraportin muille jäsenvaltioille 6 päivänä tammikuuta 2015.

| (4) | Muut jäsenvaltiot esittivät perusteltuja muistutuksia asetuksen (EY) N:o 258/97 6 artiklan 4 kohdan ensimmäisessä alakohdassa säädetyssä 60 päivän määräajassa. |
| --- | --- |

(4)

Muut jäsenvaltiot esittivät perusteltuja muistutuksia asetuksen (EY) N:o 258/97 6 artiklan 4 kohdan ensimmäisessä alakohdassa säädetyssä 60 päivän määräajassa.

| (5) | Komissio pyysi 22 päivänä huhtikuuta 2015 Euroopan elintarviketurvallisuusviranomaista, jäljempänä ’EFSA’, tekemään lisäarvioinnin fermentoiduista soijapavuista valmistetun uutteen käytöstä elintarvikkeiden uutena ainesosana asetuksen (EY) N:o 258/97 mukaisesti. |
| --- | --- |

(5)

Komissio pyysi 22 päivänä huhtikuuta 2015 Euroopan elintarviketurvallisuusviranomaista, jäljempänä ’EFSA’, tekemään lisäarvioinnin fermentoiduista soijapavuista valmistetun uutteen käytöstä elintarvikkeiden uutena ainesosana asetuksen (EY) N:o 258/97 mukaisesti.

| (6) | EFSA toteaa 28 päivänä kesäkuuta 2016 antamassaan lausunnossa (2) fermentoidun soijapapu-uutteen turvallisuudesta uuselintarvikkeena, että fermentoiduista soijapavuista valmistettu uute on aikuisille tarkoitetuissa ravintolisissä turvallinen hakijan ehdottamin käyttöedellytyksin, kun sen päivittäinen kulutus on enintään 100 mg. Tämä lausunto antaa riittävät perusteet vahvistaa, että fermentoiduista soijapavuista valmistettu uute elintarvikkeiden uutena ainesosana täyttää asetuksen (EY) N:o 258/97 3 artiklan 1 kohdassa vahvistetut perusteet. |
| --- | --- |

(6)

EFSA toteaa 28 päivänä kesäkuuta 2016 antamassaan lausunnossa (2) fermentoidun soijapapu-uutteen turvallisuudesta uuselintarvikkeena, että fermentoiduista soijapavuista valmistettu uute on aikuisille tarkoitetuissa ravintolisissä turvallinen hakijan ehdottamin käyttöedellytyksin, kun sen päivittäinen kulutus on enintään 100 mg. Tämä lausunto antaa riittävät perusteet vahvistaa, että fermentoiduista soijapavuista valmistettu uute elintarvikkeiden uutena ainesosana täyttää asetuksen (EY) N:o 258/97 3 artiklan 1 kohdassa vahvistetut perusteet.

| (7) | Lausunnossaan EFSA totesi, että fermentoiduista soijapavuista valmistettu uute sisältää nattokinaasia, jolla on parenteraalisesti annettuna in vitro -fibrinolyyttinen vaikutus ja in vivo -trombolyyttinen vaikutus eläimiin. Sen vuoksi on tarpeen tiedottaa kuluttajille, että lääketieteellinen seuranta on tarpeen, kun fermentoiduista soijapavuista valmistettua uutetta nautitaan yhdessä lääkkeiden kanssa. |
| --- | --- |

(7)

Lausunnossaan EFSA totesi, että fermentoiduista soijapavuista valmistettu uute sisältää nattokinaasia, jolla on parenteraalisesti annettuna in vitro -fibrinolyyttinen vaikutus ja in vivo -trombolyyttinen vaikutus eläimiin. Sen vuoksi on tarpeen tiedottaa kuluttajille, että lääketieteellinen seuranta on tarpeen, kun fermentoiduista soijapavuista valmistettua uutetta nautitaan yhdessä lääkkeiden kanssa.

| (8) | Lausunnossaan EFSA toteaa, että altistumisen liikkumavara on riittävä ottaen huomioon hakijan fermentoiduista soijapavuista valmistetulle uutteelle ehdottaman enimmäissaantitason. |
| --- | --- |

(8)

Lausunnossaan EFSA toteaa, että altistumisen liikkumavara on riittävä ottaen huomioon hakijan fermentoiduista soijapavuista valmistetulle uutteelle ehdottaman enimmäissaantitason.

| (9) | Lausunnossaan EFSA katsoo, että riski saada allerginen reaktio fermentoiduista soijapavuista valmistetulle uutteelle on samanlainen kuin muiden soijasta saatavien tuotteiden tapauksessa, jotka on merkittävä Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 1169/2011 (3) liitteen II mukaisesti. Näin ollen kyseinen elintarvikkeiden uusi ainesosa on merkittävä asetuksen (EY) N:o 258/97 ja asetuksen (EU) N:o 1169/2011 8 artiklan mukaisesti. |
| --- | --- |

(9)

Lausunnossaan EFSA katsoo, että riski saada allerginen reaktio fermentoiduista soijapavuista valmistetulle uutteelle on samanlainen kuin muiden soijasta saatavien tuotteiden tapauksessa, jotka on merkittävä Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 1169/2011 (3) liitteen II mukaisesti. Näin ollen kyseinen elintarvikkeiden uusi ainesosa on merkittävä asetuksen (EY) N:o 258/97 ja asetuksen (EU) N:o 1169/2011 8 artiklan mukaisesti.

| (10) | Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivissä 2002/46/EY (4) vahvistetaan ravintolisiä koskevat vaatimukset. Fermentoiduista soijapavuista valmistetun uutteen käytölle olisi myönnettävä lupa, sanotun kuitenkaan rajoittamatta kyseisen direktiivin säännösten soveltamista. |
| --- | --- |

(10)

Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivissä 2002/46/EY (4) vahvistetaan ravintolisiä koskevat vaatimukset. Fermentoiduista soijapavuista valmistetun uutteen käytölle olisi myönnettävä lupa, sanotun kuitenkaan rajoittamatta kyseisen direktiivin säännösten soveltamista.

| (11) | Tässä päätöksessä säädetyt toimenpiteet ovat pysyvän kasvi-, eläin-, elintarvike- ja rehukomitean lausunnon mukaiset, |
| --- | --- |

(11)

Tässä päätöksessä säädetyt toimenpiteet ovat pysyvän kasvi-, eläin-, elintarvike- ja rehukomitean lausunnon mukaiset,

ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN PÄÄTÖKSEN:

1 artikla

Rajoittamatta direktiivin 2002/46/EY soveltamista fermentoiduista soijapavuista valmistettu uute, sellaisena kuin se määritellään tämän päätöksen liitteessä, voidaan saattaa unionin markkinoille elintarvikkeiden uutena ainesosana käytettäväksi aikuisväestölle, ei kuitenkaan raskaana oleville ja imettäville naisille, tarkoitetuissa ravintolisissä kapselin, tabletin tai jauheen muodossa niin, että enimmäisannos on 100 mg fermentoiduista soijapavuista valmistettua uutetta päivässä.

2 artikla

1.   Tällä päätöksellä sallitun fermentoiduista soijapavuista valmistetun uutteen nimitys sitä sisältävien elintarvikkeiden pakkausmerkinnöissä on ”fermentoiduista soijapavuista valmistettu uute”.

2.   Rajoittamatta asetuksen (EY) N:o 258/97 ja asetuksen (EU) N:o 1169/2011 8 artiklan mukaisia muita merkintöjä koskevia vaatimuksia fermentoiduista soijapavuista valmistettua uutetta sisältävien ravintolisien merkinnöissä on oltava myös maininta, että lääkkeitä käyttävien henkilöiden olisi nautittava tuotetta ainoastaan lääkärin valvonnassa.

3 artikla

Tämä päätös on osoitettu yritykselle Japan Bio Science Laboratory Osaka Head Office 1–4-40 Fukushima-ku, Osaka-city Osaka 5533–0003 Japan.

Tehty Brysselissä 20 päivänä tammikuuta 2017.

Komission puolesta

Vytenis ANDRIUKAITIS

Komission jäsen

---

(1)  
  EYVL L 43, 14.2.1997, s. 1.

1

(2)  EFSA Journal 2016; 14(7): 4541.

2

(3)  Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) N:o 1169/2011, annettu 25 päivänä lokakuuta 2011, elintarviketietojen antamisesta kuluttajille, Euroopan parlamentin ja neuvoston asetusten (EY) N:o 1924/2006 ja (EY) N:o 1925/2006 muuttamisesta sekä komission direktiivin 87/250/ETY, neuvoston direktiivin 90/496/ETY, komission direktiivin 1999/10/EY, Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2000/13/EY, komission direktiivien 2002/67/EY ja 2008/5/EY sekä komission asetuksen (EY) N:o 608/2004 kumoamisesta (EUVL L 304, 22.11.2011, s. 18).

3

(4)  Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi 2002/46/EY, annettu 10 päivänä kesäkuuta 2002, ravintolisiä koskevan jäsenvaltioiden lainsäädännön lähentämisestä (EYVL L 183, 12.7.2002, s. 51).

4

---

LIITE

FERMENTOIDUISTA SOIJAPAVUISTA VALMISTETUN UUTTEEN ERITELMÄ

Kuvaus: Fermentoiduista soijapavuista valmistettu uute on hajuton maidonvalkea jauhe. Siinä on 30 prosenttia fermentoiduista soijapavuista valmistettua uutejauhetta ja 70 prosenttia maissitärkkelyksestä saatua resistenttiä dekstriiniä (kantaja-aineena), joka lisätään valmistuksen aikana. K2-vitamiini poistetaan valmistusprosessin aikana.

Fermentoiduista soijapavuista valmistettu uute sisältää nattokinaasia, joka on eristetty natto-nimisestä elintarvikkeesta, joka valmistetaan fermentoimalla ei-muuntogeenisiä soijapapuja (Glycine max L.) Bacillus subtilis var. natto -bakteerin tietyllä kannalla.

Fermentoidun soijapapu-uutteen eritelmä

| Parametrit | Eritelmäarvot |
| --- | --- |
| Nattokinaasin aktiivisuus | 20 000 –28 000 FU (1)/g (2) |
| Tunnistetiedot | Vahvistettavissa |
| Ominaisuudet | Ei pahaa makua tai hajua |
| Kuivaushäviö | Enintään 10 % |
| K2-vitamiini | Enintään 0,1 mg/kg |
| Raskasmetallit
  Lyijy
  Arseeni | Enintään 20 mg/kg
  Enintään 5 mg/kg
  Enintään 3 mg/kg |
| Elinkelpoisten aerobisten mikro-organismien kokonaismäärä | Enintään 1 000 PMY (3)/g |
| Hiiva ja home | Enintään 100 PMY/g |
| Kolibakteerit | Enintään 30 PMY/g |
| Itiöitä muodostavat bakteerit | Enintään 10 PMY/g |
| Escherichia coli | Puuttuu/25 g |
| Salmonella sp | Puuttuu/25 g |
| Listeria | Puuttuu/25 g |

Parametrit

Eritelmäarvot

Nattokinaasin aktiivisuus

20 000 –28 000 FU (1)/g (2)

Tunnistetiedot

Vahvistettavissa

Ominaisuudet

Ei pahaa makua tai hajua

Kuivaushäviö

Enintään 10 %

K2-vitamiini

Enintään 0,1 mg/kg

Raskasmetallit

Lyijy

Arseeni

Enintään 20 mg/kg

Enintään 5 mg/kg

Enintään 3 mg/kg

Elinkelpoisten aerobisten mikro-organismien kokonaismäärä

Enintään 1 000 PMY (3)/g

Hiiva ja home

Enintään 100 PMY/g

Kolibakteerit

Enintään 30 PMY/g

Itiöitä muodostavat bakteerit

Enintään 10 PMY/g

Escherichia coli

Puuttuu/25 g

Salmonella sp

Puuttuu/25 g

Listeria

Puuttuu/25 g

---

(1)

FU: Fibriinin hajoamisyksikkö

(2)  Määritysmenetelmä kuten kuvattu Takaoksa et al. (2010)

(3)

PMY: Pesäkkeen muodostava yksikkö

---

| 24.1.2017 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 18/53 |
| --- | --- | --- | --- |

24.1.2017

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 18/53

---

KOMISSION TÄYTÄNTÖÖNPANOPÄÄTÖS (EU) 2017/116,

annettu 20 päivänä tammikuuta 2017,

korkeapatogeenisen lintuinfluenssan H5N8-alatyypin esiintymiseen tietyissä jäsenvaltioissa liittyvistä suojatoimenpiteistä annetun komission täytäntöönpanopäätöksen (EU) 2016/2122 liitteen muuttamisesta

(tiedoksiannettu numerolla C(2017) 376)

(ETA:n kannalta merkityksellinen teksti)

EUROOPAN KOMISSIO, joka

ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen,

ottaa huomioon eläinlääkärintarkastuksista yhteisön sisäisessä kaupassa sisämarkkinoiden toteuttamista varten 11 päivänä joulukuuta 1989 annetun neuvoston direktiivin 89/662/ETY (1) ja erityisesti sen 9 artiklan 4 kohdan,

ottaa huomioon eläinlääkärin- ja kotieläinjalostustarkastuksista yhteisön sisäisessä tiettyjen elävien eläinten ja tuotteiden kaupassa 26 päivänä kesäkuuta 1990 annetun neuvoston direktiivin 90/425/ETY (2) ja erityisesti sen 10 artiklan 4 kohdan,

sekä katsoo seuraavaa:

| (1) | Komission täytäntöönpanopäätös (EU) 2016/2122 (3) annettiin sen jälkeen, kun maatiloilla useissa jäsenvaltioissa, jäljempänä ’asianomaiset jäsenvaltiot’, oli ilmennyt korkeapatogeenisen lintuinfluenssan H5N8-alatyypin taudinpurkauksia ja asianomaisten jäsenvaltioiden toimivaltainen viranomainen oli muodostanut suoja- ja valvontavyöhykkeet neuvoston direktiivin 2005/94/EY (4) mukaisesti. |
| --- | --- |

(1)

Komission täytäntöönpanopäätös (EU) 2016/2122 (3) annettiin sen jälkeen, kun maatiloilla useissa jäsenvaltioissa, jäljempänä ’asianomaiset jäsenvaltiot’, oli ilmennyt korkeapatogeenisen lintuinfluenssan H5N8-alatyypin taudinpurkauksia ja asianomaisten jäsenvaltioiden toimivaltainen viranomainen oli muodostanut suoja- ja valvontavyöhykkeet neuvoston direktiivin 2005/94/EY (4) mukaisesti.

| (2) | Täytäntöönpanopäätöksessä (EU) 2016/2122 säädetään, että asianomaisten jäsenvaltioiden toimivaltaisten viranomaisten direktiivin 2005/94/EY mukaisesti muodostamien suoja- ja valvontavyöhykkeiden on katettava vähintään kyseisen täytäntöönpanopäätöksen liitteessä luetellut suoja- ja valvontavyöhykkeet. Täytäntöönpanopäätöksessä (EU) 2016/2122 säädetään myös että näillä suoja- ja valvontavyöhykkeillä sovellettavat toimenpiteet on pidettävä voimassa vähintään kyseisen päätöksen liitteessä vahvistettuihin päivämääriin asti. Näissä päivämäärissä otetaan huomioon sovellettavien toimenpiteiden vaadittu kesto suoja- ja valvontavyöhykkeillä direktiivin 2005/94/EY mukaisesti. |
| --- | --- |

(2)

Täytäntöönpanopäätöksessä (EU) 2016/2122 säädetään, että asianomaisten jäsenvaltioiden toimivaltaisten viranomaisten direktiivin 2005/94/EY mukaisesti muodostamien suoja- ja valvontavyöhykkeiden on katettava vähintään kyseisen täytäntöönpanopäätöksen liitteessä luetellut suoja- ja valvontavyöhykkeet. Täytäntöönpanopäätöksessä (EU) 2016/2122 säädetään myös että näillä suoja- ja valvontavyöhykkeillä sovellettavat toimenpiteet on pidettävä voimassa vähintään kyseisen päätöksen liitteessä vahvistettuihin päivämääriin asti. Näissä päivämäärissä otetaan huomioon sovellettavien toimenpiteiden vaadittu kesto suoja- ja valvontavyöhykkeillä direktiivin 2005/94/EY mukaisesti.

| (3) | Täytäntöönpanopäätöstä (EU) 2016/2122 muutettiin komission täytäntöönpanopäätöksillä (EU) 2016/2219 (5), (EU) 2016/2279 (6), (EU) 2016/2367 (7) ja (EU) 2017/14 (8) sen jälkeen, kun unionin alueella oli ilmennyt lintuinfluenssan H5N8-alatyypin uusia taudinpurkauksia asianomaisissa jäsenvaltioissa ja taudinpurkauksia oli ilmennyt sellaisissa jäsenvaltioissa, joita ei lueteltu täytäntöönpanopäätöksen (EU) 2016/2122 liitteessä päätöksen antamisen aikaan. |
| --- | --- |

(3)

Täytäntöönpanopäätöstä (EU) 2016/2122 muutettiin komission täytäntöönpanopäätöksillä (EU) 2016/2219 (5), (EU) 2016/2279 (6), (EU) 2016/2367 (7) ja (EU) 2017/14 (8) sen jälkeen, kun unionin alueella oli ilmennyt lintuinfluenssan H5N8-alatyypin uusia taudinpurkauksia asianomaisissa jäsenvaltioissa ja taudinpurkauksia oli ilmennyt sellaisissa jäsenvaltioissa, joita ei lueteltu täytäntöönpanopäätöksen (EU) 2016/2122 liitteessä päätöksen antamisen aikaan.

| (4) | Täytäntöönpanopäätökseen (EU) 2016/2122 täytäntöönpanopäätöksellä (EU) 2017/14 tehtyjen viimeisimpien muutosten jälkeen Bulgaria, Saksa, Ranska, Kroatia, Unkari, Itävalta, Puola, Romania, Slovakia ja Yhdistynyt kuningaskunta ovat ilmoittaneet komissiolle uusista lintuinfluenssan H5N8-alatyypin taudinpurkauksista siipikarjaa tai muita vankeudessa pidettäviä lintuja pitävillä tiloilla, jotka sijaitsevat täytäntöönpanopäätöksen (EU) 2016/2122 liitteessä lueteltujen alueiden ulkopuolella, ja ne ovat toteuttaneet tarvittavat direktiivin 2005/94/EY mukaisesti vaaditut toimenpiteet, joihin kuuluu myös suoja- ja valvontavyöhykkeiden muodostaminen kyseisten taudinpurkausten ympärille. |
| --- | --- |

(4)

Täytäntöönpanopäätökseen (EU) 2016/2122 täytäntöönpanopäätöksellä (EU) 2017/14 tehtyjen viimeisimpien muutosten jälkeen Bulgaria, Saksa, Ranska, Kroatia, Unkari, Itävalta, Puola, Romania, Slovakia ja Yhdistynyt kuningaskunta ovat ilmoittaneet komissiolle uusista lintuinfluenssan H5N8-alatyypin taudinpurkauksista siipikarjaa tai muita vankeudessa pidettäviä lintuja pitävillä tiloilla, jotka sijaitsevat täytäntöönpanopäätöksen (EU) 2016/2122 liitteessä lueteltujen alueiden ulkopuolella, ja ne ovat toteuttaneet tarvittavat direktiivin 2005/94/EY mukaisesti vaaditut toimenpiteet, joihin kuuluu myös suoja- ja valvontavyöhykkeiden muodostaminen kyseisten taudinpurkausten ympärille.

| (5) | Lisäksi Kroatia on ilmoittanut komissiolle muutoksista suoja- ja valvontavyöhykkeisiin, joita sen alueelle oli direktiivin 2005/94/EY mukaisesti jo muodostettu, jotta epidemiologisen tilanteen kehitys voidaan ottaa huomioon. |
| --- | --- |

(5)

Lisäksi Kroatia on ilmoittanut komissiolle muutoksista suoja- ja valvontavyöhykkeisiin, joita sen alueelle oli direktiivin 2005/94/EY mukaisesti jo muodostettu, jotta epidemiologisen tilanteen kehitys voidaan ottaa huomioon.

| (6) | Myös Tšekki ja Kreikka ovat ilmoittaneet komissiolle korkeapatogeenisen lintuinfluenssan H5N8-alatyypin taudinpurkauksista alueellaan sijaitsevilla tiloilla, joilla pidetään siipikarjaa tai muita vankeudessa pidettäviä lintuja, ja toteuttaneet tarvittavat direktiivin 2005/94/EY mukaiset vaaditut toimenpiteet, joihin kuuluu myös suoja- ja valvontavyöhykkeiden muodostaminen kyseisten taudinpurkausten ympärille. Nämä kaksi jäsenvaltiota eivät vielä sisälly täytäntöönpanopäätöksen (EU) 2016/2122 liitteessä olevaan luetteloon. |
| --- | --- |

(6)

Myös Tšekki ja Kreikka ovat ilmoittaneet komissiolle korkeapatogeenisen lintuinfluenssan H5N8-alatyypin taudinpurkauksista alueellaan sijaitsevilla tiloilla, joilla pidetään siipikarjaa tai muita vankeudessa pidettäviä lintuja, ja toteuttaneet tarvittavat direktiivin 2005/94/EY mukaiset vaaditut toimenpiteet, joihin kuuluu myös suoja- ja valvontavyöhykkeiden muodostaminen kyseisten taudinpurkausten ympärille. Nämä kaksi jäsenvaltiota eivät vielä sisälly täytäntöönpanopäätöksen (EU) 2016/2122 liitteessä olevaan luetteloon.

| (7) | Komissio on tutkinut kaikissa tapauksissa Bulgarian, Tšekin, Saksan, Kreikan, Ranskan, Kroatian, Unkarin, Itävallan, Puolan, Romanian, Slovakian ja Yhdistyneen kuningaskunnan direktiivin 2005/94/EY mukaisesti toteuttamat toimenpiteet ja on varmistunut siitä, että kyseisten jäsenvaltioiden toimivaltaisten viranomaisten muodostamien suoja- ja valvontavyöhykkeiden rajat ovat riittävällä etäisyydellä tiloista, joilla on vahvistettu korkeapatogeenisen lintuinfluenssan H5N8-alatyypin taudinpurkaus. |
| --- | --- |

(7)

Komissio on tutkinut kaikissa tapauksissa Bulgarian, Tšekin, Saksan, Kreikan, Ranskan, Kroatian, Unkarin, Itävallan, Puolan, Romanian, Slovakian ja Yhdistyneen kuningaskunnan direktiivin 2005/94/EY mukaisesti toteuttamat toimenpiteet ja on varmistunut siitä, että kyseisten jäsenvaltioiden toimivaltaisten viranomaisten muodostamien suoja- ja valvontavyöhykkeiden rajat ovat riittävällä etäisyydellä tiloista, joilla on vahvistettu korkeapatogeenisen lintuinfluenssan H5N8-alatyypin taudinpurkaus.

| (8) | Jotta estetään tarpeettomat häiriöt unionin sisäisessä kaupassa ja vältetään se, että kolmannet maat asettaisivat kaupalle perusteettomia esteitä, on välttämätöntä määritellä pikaisesti unionin tasolla yhteistyössä Bulgarian, Saksan, Ranskan, Kroatian, Unkarin, Itävallan, Puolan, Romanian, Slovakian ja Yhdistyneen kuningaskunnan kanssa muutokset suoja- ja valvontavyöhykkeisiin, jotka kyseisissä jäsenvaltioissa on direktiivin 2005/94/EY mukaisesti muodostettu, jotta epidemiologisen tilanteen kehitys voidaan ottaa huomioon. Sen vuoksi täytäntöönpanopäätöksen (EU) 2016/2122 liitteessä kyseisten jäsenvaltioiden osalta tällä hetkellä lueteltuja alueita olisi muutettava. |
| --- | --- |

(8)

Jotta estetään tarpeettomat häiriöt unionin sisäisessä kaupassa ja vältetään se, että kolmannet maat asettaisivat kaupalle perusteettomia esteitä, on välttämätöntä määritellä pikaisesti unionin tasolla yhteistyössä Bulgarian, Saksan, Ranskan, Kroatian, Unkarin, Itävallan, Puolan, Romanian, Slovakian ja Yhdistyneen kuningaskunnan kanssa muutokset suoja- ja valvontavyöhykkeisiin, jotka kyseisissä jäsenvaltioissa on direktiivin 2005/94/EY mukaisesti muodostettu, jotta epidemiologisen tilanteen kehitys voidaan ottaa huomioon. Sen vuoksi täytäntöönpanopäätöksen (EU) 2016/2122 liitteessä kyseisten jäsenvaltioiden osalta tällä hetkellä lueteltuja alueita olisi muutettava.

| (9) | Lisäksi on välttämätöntä määritellä pikaisesti unionin tasolla yhteistyössä Tšekin ja Kreikan kanssa suoja- ja valvontavyöhykkeet, jotka kyseisissä jäsenvaltioissa on direktiivin 2005/94/EY mukaisesti muodostettu. Tästä syystä täytäntöönpanopäätöksen (EU) 2016/2122 liitettä olisi muutettava edelleen niin, että siihen sisällytetään Tšekissä ja Kreikassa suoja- ja valvontavyöhykkeiksi direktiivin 2005/94/EY mukaisesti muodostetut alueet. |
| --- | --- |

(9)

Lisäksi on välttämätöntä määritellä pikaisesti unionin tasolla yhteistyössä Tšekin ja Kreikan kanssa suoja- ja valvontavyöhykkeet, jotka kyseisissä jäsenvaltioissa on direktiivin 2005/94/EY mukaisesti muodostettu. Tästä syystä täytäntöönpanopäätöksen (EU) 2016/2122 liitettä olisi muutettava edelleen niin, että siihen sisällytetään Tšekissä ja Kreikassa suoja- ja valvontavyöhykkeiksi direktiivin 2005/94/EY mukaisesti muodostetut alueet.

| (10) | Täytäntöönpanopäätöksen (EU) 2016/2122 liitettä olisi muutettava aluekuvauksen päivittämiseksi unionin tasolla siten, että se käsittää muutokset suoja- ja valvontavyöhykkeisiin ja niillä sovellettavien rajoitusten kestoon. |
| --- | --- |

(10)

Täytäntöönpanopäätöksen (EU) 2016/2122 liitettä olisi muutettava aluekuvauksen päivittämiseksi unionin tasolla siten, että se käsittää muutokset suoja- ja valvontavyöhykkeisiin ja niillä sovellettavien rajoitusten kestoon.

| (11) | Sen vuoksi täytäntöönpanopäätöstä (EU) 2016/2122 olisi muutettava. |
| --- | --- |

(11)

Sen vuoksi täytäntöönpanopäätöstä (EU) 2016/2122 olisi muutettava.

| (12) | Tässä päätöksessä säädetyt toimenpiteet ovat pysyvän kasvi-, eläin-, elintarvike- ja rehukomitean lausunnon mukaiset, |
| --- | --- |

(12)

Tässä päätöksessä säädetyt toimenpiteet ovat pysyvän kasvi-, eläin-, elintarvike- ja rehukomitean lausunnon mukaiset,

ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN PÄÄTÖKSEN:

1 artikla

Muutetaan täytäntöönpanopäätöksen (EU) 2016/2122 liite tämän päätöksen liitteen mukaisesti.

2 artikla

Tämä päätös on osoitettu kaikille jäsenvaltioille.

Tehty Brysselissä 20 päivänä tammikuuta 2017.

Komission puolesta

Vytenis ANDRIUKAITIS

Komission jäsen

---

(1)  
  EYVL L 395, 30.12.1989, s. 13.

1

(2)  
  EYVL L 224, 18.8.1990, s. 29.

2

(3)  Komission täytäntöönpanopäätös (EU) 2016/2122, annettu 2 päivänä joulukuuta 2016, korkeapatogeenisen lintuinfluenssan H5N8-alatyypin esiintymiseen tietyissä jäsenvaltioissa liittyvistä suojatoimenpiteistä (EUVL L 329, 3.12.2016, s. 75).

3

(4)  Neuvoston direktiivi 2005/94/EY, annettu 20 päivänä joulukuuta 2005, yhteisön toimenpiteistä lintuinfluenssan torjumiseksi ja direktiivin 92/40/ETY kumoamisesta (EUVL L 10, 14.1.2006, s. 16).

4

(5)  Komission täytäntöönpanopäätös (EU) 2016/2219, annettu 8 päivänä joulukuuta 2016, korkeapatogeenisen lintuinfluenssan H5N8-alatyypin esiintymiseen tietyissä jäsenvaltioissa liittyvistä suojatoimenpiteistä annetun komission täytäntöönpanopäätöksen (EU) 2016/2122 liitteen muuttamisesta (EUVL L 334, 9.12.2016, s. 52).

5

(6)  Komission täytäntöönpanopäätös (EU) 2016/2279, annettu 15 päivänä joulukuuta 2016, korkeapatogeenisen lintuinfluenssan H5N8-alatyypin esiintymiseen tietyissä jäsenvaltioissa liittyvistä suojatoimenpiteistä annetun komission täytäntöönpanopäätöksen (EU) 2016/2122 liitteen muuttamisesta (EUVL L 342, 16.12.2016, s. 71).

6

(7)  Komission täytäntöönpanopäätös (EU) 2016/2367, annettu 21 päivänä joulukuuta 2016, korkeapatogeenisen lintuinfluenssan H5N8-alatyypin esiintymiseen tietyissä jäsenvaltioissa liittyvistä suojatoimenpiteistä annetun komission täytäntöönpanopäätöksen (EU) 2016/2122 liitteen muuttamisesta (EUVL L 350, 22.12.2016, s. 42).

7

(8)  Komission täytäntöönpanopäätös (EU) 2017/14, annettu 5 päivänä tammikuuta 2017, korkeapatogeenisen lintuinfluenssan H5N8-alatyypin esiintymiseen tietyissä jäsenvaltioissa liittyvistä suojatoimenpiteistä annetun komission täytäntöönpanopäätöksen (EU) 2016/2122 liitteen muuttamisesta (EUVL L 4, 7.1.2017, s. 10).

8

---

LIITE

Muutetaan täytäntöönpanopäätöksen (EU) 2016/2122 liite seuraavasti:

| 1) | Muutetaan A osa seuraavasti:






  a) | Korvataan Bulgariaa koskeva kohta seuraavasti:


  ”Jäsenvaltio: Bulgaria







  Alue kattaa: | Päivämäärä, johon asti voimassa direktiivin 2005/94/EY 29 artiklan 1 kohdan mukaisesti |
| --- | --- | --- | --- |
| VIDIN |
| Municipality of Vidin:






  — | Novoseltzi |

1)

Muutetaan A osa seuraavasti:

a)

Korvataan Bulgariaa koskeva kohta seuraavasti:

”Jäsenvaltio: Bulgaria

Alue kattaa:

Päivämäärä, johon asti voimassa direktiivin 2005/94/EY 29 artiklan 1 kohdan mukaisesti

VIDIN

Municipality of Vidin:

—

Novoseltzi

| — | Ruptzi |
| --- | --- |

—

Ruptzi

| — | Slana Bara |
| --- | --- |

—

Slana Bara

28.1.2017

PLOVDIV

Municipality of Maritza:

| — | Yasno pole |
| --- | --- |

—

Yasno pole

21.1.2017

Municipality of Maritza:

| — | Kalekovetz |
| --- | --- |

—

Kalekovetz

| — | Krislovo |
| --- | --- |

—

Krislovo

22.1.2017

Municipality of Maritza:

| — | Trilistnik |
| --- | --- |

—

Trilistnik

| — | Rogosh |
| --- | --- |

—

Rogosh

| — | Chekeritza |
| --- | --- |

—

Chekeritza

3.2.2017

Municipality of Maritza:

| — | Graf Ignatievo |
| --- | --- |

—

Graf Ignatievo

1.2.2017

Municipality of Maritza:

| — | Manole |
| --- | --- |

—

Manole

| — | Manolsko Konare |
| --- | --- |

—

Manolsko Konare

3.2.2017

Municipality of Rakovski:

| — | Belozem |
| --- | --- |

—

Belozem

27.1.2017

Municipality of Rakovski:

| — | Rakovski |
| --- | --- |

—

Rakovski

6.2.2017

Municipality of Rakovski:

| — | Momino selo |
| --- | --- |

—

Momino selo

10.2.2017

Municipality of Rakovski:

| — | Chalakovi |
| --- | --- |

—

Chalakovi

| — | Stryama |
| --- | --- |

—

Stryama

| — | Rakovski |
| --- | --- |

—

Rakovski

6.2.2017

Municipality of Brezovo:

| — | Padarsko |
| --- | --- |

—

Padarsko

27.1.2017

Municipality of Brezovo:

| — | Tyurkmen |
| --- | --- |

—

Tyurkmen

27.1.2017

Municipality of Brezovo:

| — | Varben |
| --- | --- |

—

Varben

1.2.2017

Municipality of Brezovo:

| — | Drangovo |
| --- | --- |

—

Drangovo

| — | Otetz Kirilovo |
| --- | --- |

—

Otetz Kirilovo

6.2.2017

Municipality of Brezovo:

| — | Choba |
| --- | --- |

—

Choba

| — | Brezovo |
| --- | --- |

—

Brezovo

10.2.2017

Municipality of Brezovo:

| — | Zlatosel |
| --- | --- |

—

Zlatosel

5.2.2017

Municipality of Kaloyanovo:

| — | Glavatar |
| --- | --- |

—

Glavatar

10.2.2017

Municipality of Kaloyanovo:

| — | Razhevo Konare |
| --- | --- |

—

Razhevo Konare

3.2.2017

Municipality of Purvomai:

| — | Gradina |
| --- | --- |

—

Gradina

| — | Kruchevo |
| --- | --- |

—

Kruchevo

27.1.2017

Municipality of Purvomai:

| — | Vinitsa |
| --- | --- |

—

Vinitsa

21.1.2017

Municipality of Hisarya:

| — | Staro Zhelezare |
| --- | --- |

—

Staro Zhelezare

| — | Novo Zhelezare |
| --- | --- |

—

Novo Zhelezare

| — | Panicheri |
| --- | --- |

—

Panicheri

6.2.2017

MONTANA

Municipality of Montana:

| — | Montana |
| --- | --- |

—

Montana

| — | Blagovo |
| --- | --- |

—

Blagovo

18.1.2017

KARDZHALI

Municipality of Kardzhali:

| — | Zornitza |
| --- | --- |

—

Zornitza

25.1.2017

STARA ZAGORA

Municipality of Bratya Daskalovi:

| — | Mirovo |
| --- | --- |

—

Mirovo

21.1.2017

Municipality of Bratya Daskalovi:

| — | Granit |
| --- | --- |

—

Granit

27.1.2017

Municipality of Bratya Daskalovi:

| — | Veren |
| --- | --- |

—

Veren

| — | Malak dol |
| --- | --- |

—

Malak dol

| — | Markovo |
| --- | --- |

—

Markovo

| — | Medovo |
| --- | --- |

—

Medovo

3.2.2017

Municipality of Bratya Daskalovi:

| — | Cherna gora |
| --- | --- |

—

Cherna gora

28.1.2017

Municipality of Bratya Daskalovi:

| — | Bratya Daskolovi |
| --- | --- |

—

Bratya Daskolovi

3.2.2017

Municipality of Bratya Daskalovi:

| — | Saedinenie |
| --- | --- |

—

Saedinenie

3.2.2017

Municipality of Bratya Daskalovi:

| — | Pravoslav |
| --- | --- |

—

Pravoslav

3.2.2017

HASKOVO

Municipality of Haskovo:

| — | Haskovo |
| --- | --- |

—

Haskovo

| — | Konush |
| --- | --- |

—

Konush

| — | Klokotnitza |
| --- | --- |

—

Klokotnitza

27.1.2017

Municipality of Haskovo:

| — | Malevo |
| --- | --- |

—

Malevo

6.2.2017

Municipality of Haskovo:

| — | Manastir |
| --- | --- |

—

Manastir

| — | Voyvodovo |
| --- | --- |

—

Voyvodovo

6.2.2017

Municipality of Haskovo:

| — | Vaglarovo |
| --- | --- |

—

Vaglarovo

6.2.2017

Municipality of Dimitrovgrad:

| — | Kasnakovo |
| --- | --- |

—

Kasnakovo

| — | Krum |
| --- | --- |

—

Krum

| — | Dobrich |
| --- | --- |

—

Dobrich

27.1.2017

Municipality of Harmanli:

| — | Dositeevo |
| --- | --- |

—

Dositeevo

6.2.2017

BURGAS

Municipality of Sredetz:

| — | Prohod |
| --- | --- |

—

Prohod

| — | Draka |
| --- | --- |

—

Draka

26.1.2017”

| b) | Lisätään Tšekkiä koskeva kohta Bulgariaa ja Tanskaa koskevien kohtien väliin seuraavasti:


  ”Jäsenvaltio: Tšekki







  Alue kattaa: | Päivämäärä, johon asti voimassa direktiivin 2005/94/EY 29 artiklan 1 kohdan mukaisesti |
| --- | --- | --- |
| Němčice u Ivančic (655813), Alexovice (655821), Budkovice (615595), Ivančice (655724), Kounické Předměstí (655741), Letkovice (655830), Moravský Krumlov (699128), Nová Ves u Oslovan (705659), Rokytná (699225), Oslavany (713180), Řeznovice (745421), | 29.1.2017 |
| Brod nad Dyjí (612642), Dolní Dunajovice (628964), Drnholec (632520), části katastrálního území Mušov (700401) a Pasohlávky (718220), přičemž východní hranice území tvoří silnice E461 | 1.2.2017 |
| Čelákovice (619159), Káraný (708020), Lázně Toušeň (767859), Mstětice (792764), Nový Vestec (708038), Otradovice (748366), Stránka u Brandýsa nad Labem (609269), Záluží u Čelákovic (619230), Zápy (609226) | 1.2.2017 |
| Babí u Náchoda (701297), Běloves (701301), Dobrošov (627445), Malá Čermná (648451), Malé Poříčí (701378), Pavlišov (718343), Velké Poříčí (648426), Žďárky (795526) | 2.2.2017 |
| Blanička (724718), Dobronice u Chýnova (627399), Dolní Hořice (629103), Domamyšl (630560), Dub u Ratibořských Hor (633259), Hartvíkov (708585), Chotčiny (652814), Chýnov u Tábora (655473), Kladruby (629120), Kloužovice (666572), Mašovice (652822), Pohnánec (724700), Pohnání (724734), Velmovice (666581) | 5.2.2017 |
| 681946 Černěves u Libějovic, 773603 Hvožďany u Vodňan, 651117 Chelčice, 681954 Libějovice, 681962 Nestanice, 755745 Stožice, 651125 Truskovice, 773611 Újezd u Vodňan, 784281 Vodňany | 8.2.2017” |

b)

Lisätään Tšekkiä koskeva kohta Bulgariaa ja Tanskaa koskevien kohtien väliin seuraavasti:

”Jäsenvaltio: Tšekki

Alue kattaa:

Päivämäärä, johon asti voimassa direktiivin 2005/94/EY 29 artiklan 1 kohdan mukaisesti

Němčice u Ivančic (655813), Alexovice (655821), Budkovice (615595), Ivančice (655724), Kounické Předměstí (655741), Letkovice (655830), Moravský Krumlov (699128), Nová Ves u Oslovan (705659), Rokytná (699225), Oslavany (713180), Řeznovice (745421),

29.1.2017

Brod nad Dyjí (612642), Dolní Dunajovice (628964), Drnholec (632520), části katastrálního území Mušov (700401) a Pasohlávky (718220), přičemž východní hranice území tvoří silnice E461

1.2.2017

Čelákovice (619159), Káraný (708020), Lázně Toušeň (767859), Mstětice (792764), Nový Vestec (708038), Otradovice (748366), Stránka u Brandýsa nad Labem (609269), Záluží u Čelákovic (619230), Zápy (609226)

1.2.2017

Babí u Náchoda (701297), Běloves (701301), Dobrošov (627445), Malá Čermná (648451), Malé Poříčí (701378), Pavlišov (718343), Velké Poříčí (648426), Žďárky (795526)

2.2.2017

Blanička (724718), Dobronice u Chýnova (627399), Dolní Hořice (629103), Domamyšl (630560), Dub u Ratibořských Hor (633259), Hartvíkov (708585), Chotčiny (652814), Chýnov u Tábora (655473), Kladruby (629120), Kloužovice (666572), Mašovice (652822), Pohnánec (724700), Pohnání (724734), Velmovice (666581)

5.2.2017

681946 Černěves u Libějovic, 773603 Hvožďany u Vodňan, 651117 Chelčice, 681954 Libějovice, 681962 Nestanice, 755745 Stožice, 651125 Truskovice, 773611 Újezd u Vodňan, 784281 Vodňany

8.2.2017”

| c) | korvataan Saksaa koskeva kohta seuraavasti:


  ”Jäsenvaltio: Saksa







  Alue kattaa: | Päivämäärä, johon asti voimassa direktiivin 2005/94/EY 29 artiklan 1 kohdan mukaisesti |
| --- | --- | --- |
| SACHSEN-ANHALT |
| Landkreis Anhalt-Bitterfeld

  In der Gemeinde Köthen (Anhalt) der Ortsteil






  — | Köthen |

c)

korvataan Saksaa koskeva kohta seuraavasti:

”Jäsenvaltio: Saksa

Alue kattaa:

Päivämäärä, johon asti voimassa direktiivin 2005/94/EY 29 artiklan 1 kohdan mukaisesti

SACHSEN-ANHALT

Landkreis Anhalt-Bitterfeld

In der Gemeinde Köthen (Anhalt) der Ortsteil

—

Köthen

22.2.2017

Landkreis Anhalt-Bitterfeld

In der Gemeinde Osternienburger Land der Ortsteil

| — | Großpaschleben |
| --- | --- |

—

Großpaschleben

22.2.2017

Landkreis Salzlandkreis

In der Einheitsgemeinde Staßfurt der Ortsteil

| — | Brumby |
| --- | --- |

—

Brumby

20.2.2017

Landkreis Salzlandkreis

In der Einheitsgemeinde Calbe der Ortsteil

| — | Wartenberg |
| --- | --- |

—

Wartenberg

20.2.2017

NIEDERSACHSEN

Landkreis Oldenburg

| — | Ausgangspunkt im Osten ist die Kreisgrenze Oldenburg zur Wesermarsch am Stedinger Kanal und die Gemeindegrenze Hude/Ganderkesee |
| --- | --- |

—

Ausgangspunkt im Osten ist die Kreisgrenze Oldenburg zur Wesermarsch am Stedinger Kanal und die Gemeindegrenze Hude/Ganderkesee

| — | Gemeindegrenze Hude/Ganderkesee südlich bis zur L 867 folgen |
| --- | --- |

—

Gemeindegrenze Hude/Ganderkesee südlich bis zur L 867 folgen

| — | L 867 Richtung Hude bis Kreuzung K 224 |
| --- | --- |

—

L 867 Richtung Hude bis Kreuzung K 224

| — | der K 224 südlich entlang bis Kreuzung K 226 in Vielstedt |
| --- | --- |

—

der K 224 südlich entlang bis Kreuzung K 226 in Vielstedt

| — | K 226 (Vielstedter Straße) südlich über L 888 durch Steinkimmen zur Gemeindegrenze zu Hatten |
| --- | --- |

—

K 226 (Vielstedter Straße) südlich über L 888 durch Steinkimmen zur Gemeindegrenze zu Hatten

| — | Gemeindegrenze Hatten/Ganderkesee südlich folgen bis zur Gemeindegrenze Dötlingen |
| --- | --- |

—

Gemeindegrenze Hatten/Ganderkesee südlich folgen bis zur Gemeindegrenze Dötlingen

| — | Gemeindegrenze Dötlingen/Hatten westlich über Gemeindegrenze Großenkneten/Hatten bis zur L 871 folgen |
| --- | --- |

—

Gemeindegrenze Dötlingen/Hatten westlich über Gemeindegrenze Großenkneten/Hatten bis zur L 871 folgen

| — | L 871 bis Huntloser Kreisel |
| --- | --- |

—

L 871 bis Huntloser Kreisel

| — | ab Huntlosen Kreisel K 337 folgen bis Kreuzung L 870 (Sager Straße) in Hengstlage |
| --- | --- |

—

ab Huntlosen Kreisel K 337 folgen bis Kreuzung L 870 (Sager Straße) in Hengstlage

| — | L 870 nördlich bis Abbiegung Eichenstraße |
| --- | --- |

—

L 870 nördlich bis Abbiegung Eichenstraße

| — | Eichenstraße / Friedensweg bis Ende der Straße; ab dort der Korrbäke flussabwärts folgen bis zur L 847 |
| --- | --- |

—

Eichenstraße / Friedensweg bis Ende der Straße; ab dort der Korrbäke flussabwärts folgen bis zur L 847

| — | L 847 bis Abzweigung Fladderstraße |
| --- | --- |

—

L 847 bis Abzweigung Fladderstraße

| — | Fladderstraße/ Zum Fladder / Am Schlatt / Rheinstraße bis Kreisel in Wardenburg |
| --- | --- |

—

Fladderstraße/ Zum Fladder / Am Schlatt / Rheinstraße bis Kreisel in Wardenburg

| — | Ab Kreisel die K 235 (Astruper Straße) bis Autobahn A 29 |
| --- | --- |

—

Ab Kreisel die K 235 (Astruper Straße) bis Autobahn A 29

| — | A 29 nördlich folgen bis Abfahrt Sandkrug |
| --- | --- |

—

A 29 nördlich folgen bis Abfahrt Sandkrug

| — | ab dort K 346 bis Bahnhof Sandkrug; ab Bahnhof Sandkrug K 314 Richtung Kirchhatten bis Abzweigung Sandweg |
| --- | --- |

—

ab dort K 346 bis Bahnhof Sandkrug; ab Bahnhof Sandkrug K 314 Richtung Kirchhatten bis Abzweigung Sandweg

| — | Sandweg folgen bis Dorfstraße in Hatterwüsting |
| --- | --- |

—

Sandweg folgen bis Dorfstraße in Hatterwüsting

| — | ab Dorfstraße zur Hatter Landstraße (L 872) |
| --- | --- |

—

ab Dorfstraße zur Hatter Landstraße (L 872)

| — | L 872 Richtung Stadt Oldenburg bis Wulfsweg folgen |
| --- | --- |

—

L 872 Richtung Stadt Oldenburg bis Wulfsweg folgen

| — | Wulfsweg über Ossendamm zum Hemmelsbäker Kanal |
| --- | --- |

—

Wulfsweg über Ossendamm zum Hemmelsbäker Kanal

| — | Hemmelsbäker Kanal flussabwärts bis Milchweg |
| --- | --- |

—

Hemmelsbäker Kanal flussabwärts bis Milchweg

| — | Milchweg über Im Tiefengrund zur Kreuzung L 871 (Dorfstraße) |
| --- | --- |

—

Milchweg über Im Tiefengrund zur Kreuzung L 871 (Dorfstraße)

| — | L 871 durch Altmoorhausen über die L 868 in Linteler Straße |
| --- | --- |

—

L 871 durch Altmoorhausen über die L 868 in Linteler Straße

| — | Linteler Straße bis Abzweigung Schnitthilgenloh in Lintel |
| --- | --- |

—

Linteler Straße bis Abzweigung Schnitthilgenloh in Lintel

| — | Schnitthilgenloh über Dammannweg zur Linteler Bäke |
| --- | --- |

—

Schnitthilgenloh über Dammannweg zur Linteler Bäke

| — | von Linteler Bäke zum Geestrandgraben |
| --- | --- |

—

von Linteler Bäke zum Geestrandgraben

| — | Geestrandgraben flussabwärts bis zur Kreisgrenze Oldenburg/Wesermarsch |
| --- | --- |

—

Geestrandgraben flussabwärts bis zur Kreisgrenze Oldenburg/Wesermarsch

| — | Kreisgrenze Oldenburg/Wesermarsch östlich folgen bis Ausgangspunkt am Stedinger Kanal |
| --- | --- |

—

Kreisgrenze Oldenburg/Wesermarsch östlich folgen bis Ausgangspunkt am Stedinger Kanal

24.1.2017

Landkreis Cloppenburg

Von der Kreisgrenze mit dem Landkreis Oldenburg in westlicher Richtung entlang Großenknetener Straße und Beverbrucher Straße bis zur Vehne, entlang dieser in nordwestlicher und nördlicher Richtung bis Peterstraße in Petersdorf, entlang dieser in nördlicher Richtung und entlang Am Streek bis zur Moorstraße, entlang dieser in östlicher Richtung bis zur Vehne, entlang dieser in nördlicher Richtung bis zur Hauptstraße, entlang dieser in nordöstlicher Richtung bis zur Kreisgrenze, dieser in südlicher Richtung folgend bis Ausgangspunkt an der Großenknetener Straße

23.1.2017

Landkreis Cloppenburg

Von der Kreisgrenze an der Lethe entlang Mühlenweg bis zum Beverbrucher Damm, weiter Richtung Süden bis zur Hochspannungsleitung Höhe Beverbrucher Damm 15a, der Hochspannungsleitung nach Westen folgend bis Südstraße, entlang dieser in südlicher Richtung bis Schuldamm, diesem in westlicher Richtung folgend bis Weißdornweg, entlang diesem in nordwestlicher Richtung bis Letherfeldstraße, entlang dieser nach Westen und weiter in nordwestlicher Richtung über Hinterm Forde, Lindenweg, Grüner Weg bis zur Hauptstraße in Petersdorf. Dieser in östlicher Richtung folgend bis zur Baumstraße, dieser nach Norden folgend bis zum Oldenburger Weg. Entlang diesem in östlicher Richtung bis Hülsberger Straße, von dort ca. 230 m nach Norden, dann in nordöstlicher Richtung parallel zur Kartz-von-Kameke-Allee über Kartzfehner Weg bis zum Feldweg, der von der Hauptstraße 75 kommend in nordwestlicher Richtung verläuft. Diesem Weg ca. 430 m weiter nach Nordwesten folgend bis zum Graben/Wasserzug. Diesem in nordöstlicher Richtung folgend bis zum Lutzweg. Diesem in südöstlicher Richtung folgend bis zur Hauptstraße und dieser in nördöstlicher Richtung folgend bis zur Kreisgrenze und entlang dieser nach Süden zum Ausgangspunkt am Mühlenweg

23.1.2017

NORDRHEIN-WESTFALEN

Landkreis Kleve

Im Süden beginnend an Kreisgrenze WES/KLE – Bislicher Ley auf Höhe Krusdickshof dem Gewässer Kirchenvenn am westlichen Ufer nördlich folgen bis Höhe Pastor-Esser-Str. – dieser westlich folgen – Wildeborgsweg queren – Pastor-Esser-Str. weiter westlich folgen bis Geeststr. – dieser südöstlich folgen bis Kreuzung Bislicher Str./Pollweg – Bislicher Str. nördlich folgen bis Auf dem Mosthövel – diesem westlich folgen – im weiteren Verlauf dem Wasserlauf folgen bis Haffen'sches Feld – dort auf den Sommerskathweg abbiegen – diesem nordwestlich folgen bis Bruckdahlweg – diesem nordwestlich folgen bis Läppersweg – diesem nordwestlich folgen bis Lindackersweg – diesem nordöstlich folgen – Deichstr. queren – Lindackersweg weiter nordöstlich folgen – übergehend in Lohstr. – nordwestlich auf Dohlenweg folgen bis Eickelboomstr. – diesem folgen bis Deichstr. = K 7 – dieser nordwestlich folgen bis Bergswick – dem Gewässer Am Schmalen Meer östlich in Richtung Aspelsches Meer folgen – diesem am südlichen Ufer westlich folgen bis Bahnhofstr. – dieser nordöstlich folgen bis Helderner Str. – dieser nordöstlich folgen bis Isselburger Str. – dieser nördlich folgen bis Heidericher Str. – dieser östlich folgen bis Kalfhovenweg – diesem südöstlich folgen bis Lohstr. – dort östlich folgen bis Ecke Groß Hoxhof – dort bis Waldgrenze folgen – dieser nordöstlich folgen bis Enzweg – diesem östlich folgen bis Kreisgrenze – ab dort entlang der Kreisgrenze folgen bis Schlehenweg – diesem südwestlich folgen bis Wittenhorster Weg – diesem östlich folgen bis Kreisgrenze KLE/WES.

1.2.2017

Landkreis Wesel

Wittenhorster Weg südöstlich bis Am Wasserwerk folgen – bis Schledenhorster Str. nordöstlich folgen – bis Gewässer Klefsche Landwehr – diesem südlich folgen – bis Heideweg – diesem südwestlich bis Schledenhorster Str. folgen – Richtung Heckenweg/Merrhooger Str. südöstlich bis Bahnhofstr. Folgen – westlich bis Kreuzung Wittenhorster Weg/Grenzweg folgen – Grenzweg südlich Richtung Bahnlinie folgen – Bahnlinie queren – bis Stallmannsweg folgen – bis Bergerfurther Str. – westlich folgen – übergehend in Bislicher Wald – bis B 8 – B 8 queren – Bergen östlich bis Kreuzung mit Gewässer Bislicher Meer folgen – Bislicher Meer folgen bis Kreisgrenze Wesel/Kleve

1.2.2017

Landkreis Paderborn

| | Im Norden:
  Verlauf der Kreisgrenze Paderborn-Gütersloh ab Haselhorster Straße bis zur Westerloher Straße |
| --- | --- |

Im Norden:

Verlauf der Kreisgrenze Paderborn-Gütersloh ab Haselhorster Straße bis zur Westerloher Straße

| | Im Osten:
  Westerloher Straße ab Kreisgrenze Paderborn-Gütersloh bis Giptenweg, Giptenweg ab Einmündung Westerloher Straße bis Grafhörster Weg, Grafhörster Weg ab Einmündung Giptenweg bis Schöninger Straße, Schöninger Straße ab Einmündung Giptenweg bis Einmündung Am Sporkhof, Am Sporkhof bis Kreuzung mit der Rietberger Straße, Verlängerung der Straße Am Sporkhof ab Kreuzung mit der Rietberger Straße bis Norhagener Straße, Norhagener Straße ab Einmündung der Verlängerung der Straße Am Sporkhof bis Einmündung Brinkweg, Brinkweg ab Einmündung Nordhagener Straße bis Einmündung Schmaler Weg, Schmaler Weg ab bis Obernheideweg, Obernheideweg ab Einmündung Schmaler Weg bis Einmündung Verbindungsweg, Verbindungsweg ab Einmündung Obernheideweg bis Flurweg, Flurweg bis Rieger Straße |
| --- | --- |

Im Osten:

Westerloher Straße ab Kreisgrenze Paderborn-Gütersloh bis Giptenweg, Giptenweg ab Einmündung Westerloher Straße bis Grafhörster Weg, Grafhörster Weg ab Einmündung Giptenweg bis Schöninger Straße, Schöninger Straße ab Einmündung Giptenweg bis Einmündung Am Sporkhof, Am Sporkhof bis Kreuzung mit der Rietberger Straße, Verlängerung der Straße Am Sporkhof ab Kreuzung mit der Rietberger Straße bis Norhagener Straße, Norhagener Straße ab Einmündung der Verlängerung der Straße Am Sporkhof bis Einmündung Brinkweg, Brinkweg ab Einmündung Nordhagener Straße bis Einmündung Schmaler Weg, Schmaler Weg ab bis Obernheideweg, Obernheideweg ab Einmündung Schmaler Weg bis Einmündung Verbindungsweg, Verbindungsweg ab Einmündung Obernheideweg bis Flurweg, Flurweg bis Rieger Straße

| | Im Süden:
  Rieger Straße ab Einmündung Flurweg bis Talweg, Talweg ab Einmündung Rieger Straße bis Westenholzer Straße, Westenholzer Straße ab Einmündung Talweg bis Mastholter Straße, Mastholter Straße ab Westenholzer Straße bis Moorlake |
| --- | --- |

Im Süden:

Rieger Straße ab Einmündung Flurweg bis Talweg, Talweg ab Einmündung Rieger Straße bis Westenholzer Straße, Westenholzer Straße ab Einmündung Talweg bis Mastholter Straße, Mastholter Straße ab Westenholzer Straße bis Moorlake

| | Im Westen:
  Moorlaake ab Einmündung Westenholzer Straße bis Köttmers Kamp, Köttmers Kamp ab Einmündung Moorlake bis Einmündung Verbindungsweg zur Haselhorster Straße, Verbindungsweg zwischen Köttmerskamp und Haselhorster Straße, Haselhorster Straße ab Einmündung Verbindungsweg zur Straße Köttmers Kamp bis Kreisgrenze Paderborn-Gütersloh |
| --- | --- |

Im Westen:

Moorlaake ab Einmündung Westenholzer Straße bis Köttmers Kamp, Köttmers Kamp ab Einmündung Moorlake bis Einmündung Verbindungsweg zur Haselhorster Straße, Verbindungsweg zwischen Köttmerskamp und Haselhorster Straße, Haselhorster Straße ab Einmündung Verbindungsweg zur Straße Köttmers Kamp bis Kreisgrenze Paderborn-Gütersloh

1.2.2017

Landkreis Gütersloh

| | Im Westen:
  Ab Kreuzung Kreisgrenze mit Haselhorststraße dieser Straße folgend bis zur Abzweigung Eichenallee, Eichenallee in nordöstlicher Richtung bis zur Kreuzung mit Feldkamp, Feldkamp in nordöstlicher Richtung bis auf Feldkampstraße, Feldkampstraße in nordöstlicher Richtung bis auf Rietberger Straße, Rietberger Straße in nördliche Richtung – wird dann zur Mastholter Straße, Mastholter Straße weiter über B 64 bis Höhe Industriestraße |
| --- | --- |

Im Westen:

Ab Kreuzung Kreisgrenze mit Haselhorststraße dieser Straße folgend bis zur Abzweigung Eichenallee, Eichenallee in nordöstlicher Richtung bis zur Kreuzung mit Feldkamp, Feldkamp in nordöstlicher Richtung bis auf Feldkampstraße, Feldkampstraße in nordöstlicher Richtung bis auf Rietberger Straße, Rietberger Straße in nördliche Richtung – wird dann zur Mastholter Straße, Mastholter Straße weiter über B 64 bis Höhe Industriestraße

| | Im Norden und Osten:
  Nach Osten Industriestraße, dieser weiter folgend bis auf Delbrücker Straße, Delbrücker Straße in nördlicher Richtung bis zur Abzweigung Torfweg, Torfweg in nordöstlicher Richtung bis zur Abzweigung An den Teichwiesen, An den Teichwiesen in südöstlicher Richtung bis zur Kreuzung mit dem Markgraben, diesem in nordöstlicher Richtung folgen bis auf Markenstraße, Markenstraße in nördliche Richtung bis zur Abzweigung In den Marken, In den Marken in östliche Richtung folgen bis zum die Straße kreuzenden Graben, diesem in östlicher Richtung folgen bis zu Im Plumpe, Im Plumpe weiter in südöstliche Richtung bis zu dem die Straße kreuzenden Graben, diesem folgen in nordöstlicher Richtung bis auf die Straße Im Thüle, Im Thüle weiter in südliche Richtung bis zur Abzweigung Im Wiesengrund, Im Wiesengrund in östliche Richtung bis zur Abzweigung Westerloher Straße, Westerloher Straße in südliche Richtung bis zur Kreisgrenze |
| --- | --- |

Im Norden und Osten:

Nach Osten Industriestraße, dieser weiter folgend bis auf Delbrücker Straße, Delbrücker Straße in nördlicher Richtung bis zur Abzweigung Torfweg, Torfweg in nordöstlicher Richtung bis zur Abzweigung An den Teichwiesen, An den Teichwiesen in südöstlicher Richtung bis zur Kreuzung mit dem Markgraben, diesem in nordöstlicher Richtung folgen bis auf Markenstraße, Markenstraße in nördliche Richtung bis zur Abzweigung In den Marken, In den Marken in östliche Richtung folgen bis zum die Straße kreuzenden Graben, diesem in östlicher Richtung folgen bis zu Im Plumpe, Im Plumpe weiter in südöstliche Richtung bis zu dem die Straße kreuzenden Graben, diesem folgen in nordöstlicher Richtung bis auf die Straße Im Thüle, Im Thüle weiter in südliche Richtung bis zur Abzweigung Im Wiesengrund, Im Wiesengrund in östliche Richtung bis zur Abzweigung Westerloher Straße, Westerloher Straße in südliche Richtung bis zur Kreisgrenze

| | Im Süden:
  Verlauf der Kreisgrenze zwischen Gütersloh und Paderborn |
| --- | --- |

Im Süden:

Verlauf der Kreisgrenze zwischen Gütersloh und Paderborn

2.2.2017

BRANDENBURG

Landkreis Ostprignitz-Ruppin

Im Osten beginnend in Richtung Süden:

| — | der A 24 ab Abfahrt Herzsprung in Richtung Berlin folgend, südlich der Ortslage Rossow bis in Höhe des Hohlenbergs |
| --- | --- |

—

der A 24 ab Abfahrt Herzsprung in Richtung Berlin folgend, südlich der Ortslage Rossow bis in Höhe des Hohlenbergs

| — | südlich des Hohlenbergs nach Westen entlang der Gemeindegrenze Wittstock/Dosse / Amt Temnitz bis zum Abzweig nach Süden entlang der Gemeindegrenze Stadt Kyritz/ Amt Temnitz |
| --- | --- |

—

südlich des Hohlenbergs nach Westen entlang der Gemeindegrenze Wittstock/Dosse / Amt Temnitz bis zum Abzweig nach Süden entlang der Gemeindegrenze Stadt Kyritz/ Amt Temnitz

| — | der Gemeindegrenze von Kyritz Richtung Südwesten weiter folgend bis zum Burgberg und weiter verlaufend Richtung Nordwesten, dabei ein Stück der Dosse folgend |
| --- | --- |

—

der Gemeindegrenze von Kyritz Richtung Südwesten weiter folgend bis zum Burgberg und weiter verlaufend Richtung Nordwesten, dabei ein Stück der Dosse folgend

| — | der Gemeindegrenze bis zum Waldrand folgend, dann nach Westen unterhalb der Gemeindegrenze durch den Wald auf den bis zur südlichen Spitze des Naturschutzgebietes Postluch Ganz |
| --- | --- |

—

der Gemeindegrenze bis zum Waldrand folgend, dann nach Westen unterhalb der Gemeindegrenze durch den Wald auf den bis zur südlichen Spitze des Naturschutzgebietes Postluch Ganz

| — | weiter in südwestlicher Richtung bis die Straße aus Richtung Wulkow folgende in Richtung Borker See |
| --- | --- |

—

weiter in südwestlicher Richtung bis die Straße aus Richtung Wulkow folgende in Richtung Borker See

| — | Östlich des Borker Sees am Seeufer entlang nach Norden bis zur nördlichen Seespitze |
| --- | --- |

—

Östlich des Borker Sees am Seeufer entlang nach Norden bis zur nördlichen Seespitze

| — | weiter nach Norden durch das Naturschutzgebiet Mühlenteich entlang der Klempnitz bis zur Kattenstiegmühle |
| --- | --- |

—

weiter nach Norden durch das Naturschutzgebiet Mühlenteich entlang der Klempnitz bis zur Kattenstiegmühle

| — | von dort nach Nordwesten auf der Straße nach Königsberg bis zur L144 |
| --- | --- |

—

von dort nach Nordwesten auf der Straße nach Königsberg bis zur L144

| — | der L144 Richtung Herzsprung folgend bis Herzsprung |
| --- | --- |

—

der L144 Richtung Herzsprung folgend bis Herzsprung

| — | weiter durch Herzsprung auf die L18 nach Osten bis zur Abfahrt Herzsprung der A24. |
| --- | --- |

—

weiter durch Herzsprung auf die L18 nach Osten bis zur Abfahrt Herzsprung der A24.

6.2.2017

BAYERN

Landkreis Neustadt a.d.Aisch – Bad Windsheim

| — | die Stadt Burgbernheim mit den Stadtteilen Burgbernheim, Aumühle, Buchheim, Hagenmühle, Hilpertshof, Hochbach |
| --- | --- |

—

die Stadt Burgbernheim mit den Stadtteilen Burgbernheim, Aumühle, Buchheim, Hagenmühle, Hilpertshof, Hochbach

| — | die Gemeinde Gallmersgarten mit dem Gemeindeteil Bergtshofen |
| --- | --- |

—

die Gemeinde Gallmersgarten mit dem Gemeindeteil Bergtshofen

31.1.2017”

| d) | lisätään Kreikkaa koskeva kohta Saksaa ja Ranskaa koskevien kohtien väliin seuraavasti:


  ”Jäsenvaltio: Kreikka







  Alue kattaa: | Päivämäärä, johon asti voimassa direktiivin 2005/94/EY 29 artiklan 1 kohdan mukaisesti |
| --- | --- | --- |
| Οι περιοχές Φτέρης και Μηλιάς και η Τοπική Κοινότητα Σκοπής του Δήμου Τρίπολης ως εξής:






  — | Βόρεια μέχρι την εκκλησία Αγ. Νικολάου Μηλιάς (37.6062Ν-22.4074Ε) |

d)

lisätään Kreikkaa koskeva kohta Saksaa ja Ranskaa koskevien kohtien väliin seuraavasti:

”Jäsenvaltio: Kreikka

Alue kattaa:

Päivämäärä, johon asti voimassa direktiivin 2005/94/EY 29 artiklan 1 kohdan mukaisesti

Οι περιοχές Φτέρης και Μηλιάς και η Τοπική Κοινότητα Σκοπής του Δήμου Τρίπολης ως εξής:

—

Βόρεια μέχρι την εκκλησία Αγ. Νικολάου Μηλιάς (37.6062Ν-22.4074Ε)

| — | Νότια μέχρι το 5° χλμ Ε.Ο. Τρίπολης-Πύργου (37.553178Ν – 22.399439Ε) |
| --- | --- |

—

Νότια μέχρι το 5° χλμ Ε.Ο. Τρίπολης-Πύργου (37.553178Ν – 22.399439Ε)

| — | Ανατολικά μέχρι το 13° χλμ της επαρχιακής οδού Τρίπολης-Λουκά (37.574078Ν – 22.445185Ε) |
| --- | --- |

—

Ανατολικά μέχρι το 13° χλμ της επαρχιακής οδού Τρίπολης-Λουκά (37.574078Ν – 22.445185Ε)

| — | Δυτικά μέχρι και την περιοχή Φτέρη (37.574078Ν – 22.3796Ε) |
| --- | --- |

—

Δυτικά μέχρι και την περιοχή Φτέρη (37.574078Ν – 22.3796Ε)

8.2.2017”

| e) | Korvataan Ranskaa, Kroatiaa, Unkaria, Itävaltaa, Puolaa, Romaniaa, Slovakiaa ja Yhdistynyttä kuningaskuntaa koskevat kohdat seuraavasti:


  ”Jäsenvaltio: Ranska







  Alue kattaa: | Päivämäärä, johon asti voimassa direktiivin 2005/94/EY 29 artiklan 1 kohdan mukaisesti |
| --- | --- | --- |
| Les communes suivantes dans le département des DEUX-SEVRES |
| AUGE
  LA CHAPELLE-BATON
  SAINT-CHRISTOPHE-SUR-ROC | 4.2.2017 |
| FORS | 21.1.2017 |
| Les communes suivantes dans le département du GERS |
| ARROUEDE
  BEZUES-BAJON
  CABAS-LOUMASSES
  PANASSAC
  SAINT-BLANCARD | 21.1.2017 |
| ARBLADE-LE-HAUT
  AURENSAN
  AUX-AUSSAT
  AVERON-BERGELLE
  BARCELONNE-DU-GERS
  BARCUGNAN
  BARRAN
  BARS
  BAZUGUES
  BELLOC-SAINT-CLAMENS
  BERDOUES
  BERNEDE
  BOURROUILLAN
  LE BROUILH-MONBERT
  CAMPAGNE-D'ARMAGNAC
  CASTELNAU-D'ANGLES
  CASTEX-D'ARMAGNAC
  CAUPENNE-D'ARMAGNAC
  CLERMONT-POUYGUILLES
  CORNEILLAN
  CRAVENCERES
  CUELAS
  DUFFORT
  EAUZE
  ESPAS
  ESTANG
  ESTIPOUY
  GEE-RIVIERE
  LE HOUGA
  IDRAC-RESPAILLES
  L'ISLE-DE-NOE
  LAAS
  LAGARDE-HACHAN
  LAGUIAN-MAZOUS
  LANNEMAIGNAN
  LANNE-SOUBIRAN
  LANNUX
  LAUJUZAN
  LOUBEDAT
  LOUBERSAN
  MAGNAN
  MANAS-BASTANOUS
  MANCIET
  MARSEILLAN
  MAULEON-D'ARMAGNAC
  MAUPAS
  MIELAN
  MIRANDE
  MIRANNES
  MONCASSIN
  MONCLAR-SUR-LOSSE
  MONGUILHEM
  MONLEZUN
  MONLEZUN-D'ARMAGNAC
  MONPARDIAC
  MONTAUT
  MONT-DE-MARRAST
  MONTESQUIOU
  MORMES
  NOGARO
  PALLANNE
  PERCHEDE
  PONSAMPERE
  PONSAN-SOUBIRAN
  POUYLEBON
  PROJAN
  REANS
  RICOURT
  RIGUEPEU
  SAINT-ARAILLES
  SAINTE-AURENCE-CAZAUX
  SAINT-CHRISTAUD
  SAINTE-CHRISTIE-D'ARMAGNAC
  SAINTE-DODE
  SAINT-ELIX-THEUX
  SAINT-JUSTIN
  SAINT-MARTIN
  SAINT-MAUR
  SAINT-MEDARD
  SAINT-MICHEL
  SAINT-OST
  SALLES-D'ARMAGNAC
  SAUVIAC
  SEAILLES
  SEGOS
  SION
  TILLAC
  TOUJOUSE
  URGOSSE
  VERLUS
  VIELLA
  VIOZAN | 11.2.2017 |
| Les communes suivantes dans le département des HAUTES-PYRENEES |
| IBOS
  OROIX
  SERON | 21.1.2017 |
| GONEZ
  GOUDON
  MARQUERIE
  MOULEDOUS
  SADOURNIN
  SINZOS | 4.2.2017 |
| ANTIN
  BOUILH-DEVANT
  COUSSAN
  FONTRAILLES
  GUIZERIX
  LARROQUE
  LUBRET-SAINT-LUC
  MAZEROLLES
  PUNTOUS | 11.2.2017 |
| Les communes suivantes dans le département des LANDES |
| AIRE-SUR-L'ADOUR
  ARBOUCAVE
  AUBAGNAN
  BAHUS-SOUBIRAN
  BATS
  BOURDALAT
  BUANES
  CASTELNAU-TURSAN
  CAZERES-SUR-L'ADOUR
  CLASSUN
  CLEDES
  COUDURES
  DUHORT-BACHEN
  EUGENIE-LES-BAINS
  EYRES-MONCUBE
  FARGUES
  GEAUNE
  GRENADE-SUR-L'ADOUR
  HONTANX
  LABASTIDE-D'ARMAGNAC
  LACAJUNTE
  LARRIVIERE-SAINT-SAVIN
  LATRILLE
  LAURET
  LE FRECHE
  LUSSAGNET
  MANT
  MAURIES
  MIRAMONT-SENSACQ
  MONGET
  MONSEGUR
  MONTEGUT
  MONTGAILLARD
  MONTSOUE
  PAYROS-CAZAUTETS
  PECORADE
  PERQUIE
  PIMBO
  PUYOL-CAZALET
  RENUNG
  SAINT-AGNET
  SAINT-LOUBOUER
  SAINT-MAURICE-SUR-ADOUR
  SAMADET
  SARRAZIET
  SARRON
  SERRES-GASTON
  SORBETS
  URGON
  VIELLE-TURSAN
  LE VIGNAU | 11.2.2017 |
| Les communes suivantes dans le département des PYRENEES-ATLANTIQUES |
| AAST
  GER
  PONSON-DEBAT-POUTS
  PONSON-DESSUS | 21.1.2017 |
| DIUSSE
  GARLIN
  PORTET | 4.2.2017 |
| GARLIN | 4.2.2017 |
| Les communes suivantes dans le département du TARN |
| ALMAYRAC
  BOURNAZEL
  CARMAUX
  COMBEFA
  CORDES-SUR-CIEL
  LABASTIDE-GABAUSSE
  LACAPELLE-SEGALAR
  LAPARROUQUIAL
  MONESTIES
  MOUZIEYS-PANENS
  SAINT-BENOIT-DE-CARMAUX
  SAINTE-GEMME
  SAINT-MARCEL-CAMPES
  SAINT-MARTIN-LAGUEPIE
  SALLES
  LE SEGUR
  TREVIEN
  VIRAC | 21.1.2017 |
| Les communes suivantes dans le département du TARN-ET-GARONNE |
| LAGUEPIE | 21.1.2017” |

e)

Korvataan Ranskaa, Kroatiaa, Unkaria, Itävaltaa, Puolaa, Romaniaa, Slovakiaa ja Yhdistynyttä kuningaskuntaa koskevat kohdat seuraavasti:

”Jäsenvaltio: Ranska

Alue kattaa:

Päivämäärä, johon asti voimassa direktiivin 2005/94/EY 29 artiklan 1 kohdan mukaisesti

Les communes suivantes dans le département des DEUX-SEVRES

AUGE

LA CHAPELLE-BATON

SAINT-CHRISTOPHE-SUR-ROC

4.2.2017

FORS

21.1.2017

Les communes suivantes dans le département du GERS

ARROUEDE

BEZUES-BAJON

CABAS-LOUMASSES

PANASSAC

SAINT-BLANCARD

21.1.2017

ARBLADE-LE-HAUT

AURENSAN

AUX-AUSSAT

AVERON-BERGELLE

BARCELONNE-DU-GERS

BARCUGNAN

BARRAN

BARS

BAZUGUES

BELLOC-SAINT-CLAMENS

BERDOUES

BERNEDE

BOURROUILLAN

LE BROUILH-MONBERT

CAMPAGNE-D'ARMAGNAC

CASTELNAU-D'ANGLES

CASTEX-D'ARMAGNAC

CAUPENNE-D'ARMAGNAC

CLERMONT-POUYGUILLES

CORNEILLAN

CRAVENCERES

CUELAS

DUFFORT

EAUZE

ESPAS

ESTANG

ESTIPOUY

GEE-RIVIERE

LE HOUGA

IDRAC-RESPAILLES

L'ISLE-DE-NOE

LAAS

LAGARDE-HACHAN

LAGUIAN-MAZOUS

LANNEMAIGNAN

LANNE-SOUBIRAN

LANNUX

LAUJUZAN

LOUBEDAT

LOUBERSAN

MAGNAN

MANAS-BASTANOUS

MANCIET

MARSEILLAN

MAULEON-D'ARMAGNAC

MAUPAS

MIELAN

MIRANDE

MIRANNES

MONCASSIN

MONCLAR-SUR-LOSSE

MONGUILHEM

MONLEZUN

MONLEZUN-D'ARMAGNAC

MONPARDIAC

MONTAUT

MONT-DE-MARRAST

MONTESQUIOU

MORMES

NOGARO

PALLANNE

PERCHEDE

PONSAMPERE

PONSAN-SOUBIRAN

POUYLEBON

PROJAN

REANS

RICOURT

RIGUEPEU

SAINT-ARAILLES

SAINTE-AURENCE-CAZAUX

SAINT-CHRISTAUD

SAINTE-CHRISTIE-D'ARMAGNAC

SAINTE-DODE

SAINT-ELIX-THEUX

SAINT-JUSTIN

SAINT-MARTIN

SAINT-MAUR

SAINT-MEDARD

SAINT-MICHEL

SAINT-OST

SALLES-D'ARMAGNAC

SAUVIAC

SEAILLES

SEGOS

SION

TILLAC

TOUJOUSE

URGOSSE

VERLUS

VIELLA

VIOZAN

11.2.2017

Les communes suivantes dans le département des HAUTES-PYRENEES

IBOS

OROIX

SERON

21.1.2017

GONEZ

GOUDON

MARQUERIE

MOULEDOUS

SADOURNIN

SINZOS

4.2.2017

ANTIN

BOUILH-DEVANT

COUSSAN

FONTRAILLES

GUIZERIX

LARROQUE

LUBRET-SAINT-LUC

MAZEROLLES

PUNTOUS

11.2.2017

Les communes suivantes dans le département des LANDES

AIRE-SUR-L'ADOUR

ARBOUCAVE

AUBAGNAN

BAHUS-SOUBIRAN

BATS

BOURDALAT

BUANES

CASTELNAU-TURSAN

CAZERES-SUR-L'ADOUR

CLASSUN

CLEDES

COUDURES

DUHORT-BACHEN

EUGENIE-LES-BAINS

EYRES-MONCUBE

FARGUES

GEAUNE

GRENADE-SUR-L'ADOUR

HONTANX

LABASTIDE-D'ARMAGNAC

LACAJUNTE

LARRIVIERE-SAINT-SAVIN

LATRILLE

LAURET

LE FRECHE

LUSSAGNET

MANT

MAURIES

MIRAMONT-SENSACQ

MONGET

MONSEGUR

MONTEGUT

MONTGAILLARD

MONTSOUE

PAYROS-CAZAUTETS

PECORADE

PERQUIE

PIMBO

PUYOL-CAZALET

RENUNG

SAINT-AGNET

SAINT-LOUBOUER

SAINT-MAURICE-SUR-ADOUR

SAMADET

SARRAZIET

SARRON

SERRES-GASTON

SORBETS

URGON

VIELLE-TURSAN

LE VIGNAU

11.2.2017

Les communes suivantes dans le département des PYRENEES-ATLANTIQUES

AAST

GER

PONSON-DEBAT-POUTS

PONSON-DESSUS

21.1.2017

DIUSSE

GARLIN

PORTET

4.2.2017

GARLIN

4.2.2017

Les communes suivantes dans le département du TARN

ALMAYRAC

BOURNAZEL

CARMAUX

COMBEFA

CORDES-SUR-CIEL

LABASTIDE-GABAUSSE

LACAPELLE-SEGALAR

LAPARROUQUIAL

MONESTIES

MOUZIEYS-PANENS

SAINT-BENOIT-DE-CARMAUX

SAINTE-GEMME

SAINT-MARCEL-CAMPES

SAINT-MARTIN-LAGUEPIE

SALLES

LE SEGUR

TREVIEN

VIRAC

21.1.2017

Les communes suivantes dans le département du TARN-ET-GARONNE

LAGUEPIE

21.1.2017”

”Jäsenvaltio: Kroatia

| Alue kattaa: | Päivämäärä, johon asti voimassa direktiivin 2005/94/EY 29 artiklan 1 kohdan mukaisesti |
| --- | --- |
| Dio općine Pitomača, naselja Križnica u Virovitičko- podravskoj županiji koji se nalazi na području u obliku kruga radijusa tri kilometra sa središtem na GPS koordinatama N45,9796; E17,3669 | 20.1.2017 |
| Područje dijelova općine Velika Gorica, naselja Sop Bukevski i Zablatje Posavsko, općine Rugvica naselja Dragošička, Jalševec Nartski, Struga Nartska, Rugvica, Okunšćak, Nart Savski i Novaki Oborovski, općine Orle naselja Bukevje i Obed u Zagrebačkoj županiji, koji se nalaze na području u obliku kruga radijusa tri kilometra sa središtem na GPS koordinatama N45,74359; E16,209793 | 6.2.2017” |

Alue kattaa:

Päivämäärä, johon asti voimassa direktiivin 2005/94/EY 29 artiklan 1 kohdan mukaisesti

Dio općine Pitomača, naselja Križnica u Virovitičko- podravskoj županiji koji se nalazi na području u obliku kruga radijusa tri kilometra sa središtem na GPS koordinatama N45,9796; E17,3669

20.1.2017

Područje dijelova općine Velika Gorica, naselja Sop Bukevski i Zablatje Posavsko, općine Rugvica naselja Dragošička, Jalševec Nartski, Struga Nartska, Rugvica, Okunšćak, Nart Savski i Novaki Oborovski, općine Orle naselja Bukevje i Obed u Zagrebačkoj županiji, koji se nalaze na području u obliku kruga radijusa tri kilometra sa središtem na GPS koordinatama N45,74359; E16,209793

6.2.2017”

”Jäsenvaltio: Unkari

| Alue kattaa: | Päivämäärä, johon asti voimassa direktiivin 2005/94/EY 29 artiklan 1 kohdan mukaisesti |
| --- | --- |
| Északon a Bugacot Móricgáttal összekötő 54105-ös úton haladva az 54102 és 54105 elágazástól 3 km
  Délnyugat felé haladva a Tázlárt Kiskunmajsával összekötő 5405-ös út felé, az 5405-ös úton Tázlártól 9 km-re a Kiskörösi/Kiskunmajsai Járások határától 0,8 km
  Kelet felé haladva Szank belterület határától 0,5 km
  Dél felé haladva a Szankot felől az 5405-ös út felé tartó út és az 5405-ös út elágazási pontja.
  Dél felé haladva az 5402-es út felé Kiskunmajsa belterület határától 3,5 km az 5402-es út mentén távolodva Kiskunmajsától.
  Délkeleti irányban az 5409-es út Kiskunmajsa belterület határától 5 km
  Dél-Délkelet felé haladva az 5405-ös út felé az 5405-ös és az 5442-es út elágazásától nyugat felé 0,5 km
  Déli irányba haladva a megyehatárig
  A megyehatár mentén haladva délkelet, majd 3 km után észak felé az 54 11-es útig
  A megyehatár 5411-es úttól 6 km -re lévő töréspontjától déli irányban 1,5 km
  A megyehatár következő töréspontja előtt 0,4 km
  A megyehatáron haladva északnyugat felé haladva 4km-t majd északkelet felé haladva az M5 autópályától 3 km
  Nyugat felé haladva az 5405-ös úton Jászszentlászló belterület határától 1km
  Dél felé haladva 1km, majd északnyugat felé haladva 1 km, majd észak felé haladva az 5405-ös útig
  Az 5405-ös úton Móricgát felé haladva a következő töréspontig
  Északkelet felé haladva 2 km, majd északnyugat felé haladva a kiindulópontig, továbbá Móricgát-Erdőszéplak, Forráskút, Üllés és Bordány település teljes belterülete, valamint Csongrád és Bács-Kiskun megye az N46,458679 és az E19,873816; és az N46,415988 és az E19,868078; és az N46,4734 és az E20,1634, és az N46,540227, E19,816115 és az
  N46,469738 és az E19,8422, és az
  N46,474649 és az E19,866126, és az
  N46,406722 és az E19,864139, és az
  N46,411634 és az E19,883893, és az
  N46,630573 és az E19,536706, és az
  N46,628228 és az E19,548682, és az
  N46,63177 és az E19,603322, és az
  N46,626579 és az E19,652752, és az
  N46,568135 és az E19,629595, és az
  N46,593654 és az E19,64934, és az
  N46,567552 és az E19,679839, és az
  N46,569787 és az E19,692051, és az
  N46,544216 és az E19,717363, és az
  N46,516493 és az E19,760571, és az
  N46,555731 és az E19,786764, és az
  N46,5381 és az E19,8205, és az
  N46,5411 és az E19,8313, és az
  N 46,584928 és az E19,675551, és az
  N46,533851 és az E 19,811515, és az
  N46,47774167 és az E19,86573056, és az
  N46,484255 és az E19,792816, és az
  N46,615774 és az E19,51889, és az
  N46,56963889 és az E19,62801111, és az
  N46.55130833 és az E19.67718611, és az
  N46.580685 és az E19.591378, és az N46.580685 és az E19.591378, és az N46.674795 és az E19.501413, és az N46.672415 és az E19.497671, és az N46.52703 és az E19.75514, és az N46.623383 és az E19.435333, és az N46.55115 és az E19.67295, és az N46.533444 és az E19.868219, és az N46.523853 és az E19.885318, és az N46.535252 és az E19.808912, és az N46.59707 és az E19.45574, és az N46.65772 és az E19.525666, és az N46.593111 és az E19.492923, és az N46.639516 és az E19.542554, és az N46.594811 és az E19.803715, és az N46.5460333 és az E19.77916944, és az N46.57636389 és az E19.58059444 és az N46.676398 és az E19.505054, és az N46.38947 és az E19.858711, és az N46.58072 és az E19.74044, és az N46.6109778 és az E19.88599722, és az N46.674375, és az E19.496807, és ez N46.675336, és az E19.498997 és az N46.665379 és az E19.489808 és az N46.496419 és az E19.911004, és az N46.620021 és az E19.552464, és az N46.3869556, és az E19.77618056, és az N46.5460333 és az E19.77916944, és az N46.551986 és az E19.79999 és az N46.46118056 és az E19.71168333, és az N46.48898611 és az E19.88049444, és az N46.53697222, és az E19.68341111, és az N46.591604, és az E19.49531, és az N46.5171417 és az E19.67016111, és az N46.5158, és az E19.67768889, és az N46.52391944 és az E19.68843889 és az N46.53138889 és az E19.62005556, és az N46.4061972 és az E19.73322778, és az N46.52827778 és az E19.64308333, és az N46.533121 és az E19.518341, és az N46.574084 és az E19.740144, és az N46.553554 és az E19.75765, és az N46.657184 és az E19.531355, és az N46.5618333 és az E19.76470278, és az N46.516606 és az E19.886638, és az N46.551673 és az E19.491094, és az N46.551723 és az N19.779836, és az N46.603375, és az E19.90755278, és az N46.547736, és az E19.535668, és az N46.544789 és az E19.516968, és az N46.550743 és az E19.496889, és az N46.382844 és az E19.86408, és az N46.57903611 és az E19.72372222, és az N46.590227, É19.710753, és az N46.521458 és az E19.642231, és az N46.579435 és E19.464347, és az N46.616864 és az E19.548472, és az N46.50325556 és az E19.64926389, és az N46.518133 és az E19.6784, és az
  N46.557763 és az E19.901849 és az N46.484193 és az E19.69385, és az N46.52626111 és az E19.64352778 és az N46.500159 és az E19.655886 és az N46,5957889 és az E 19,87722778 és az
  N46.589767 és az E19.753633 és az N46,5886056 és az E19,88189167 és az
  N46.558306 és az E19.465675 és az N46.569808 és az E19.437804 és az N46.4271417 és az E19.8205528 és az N46.445379 és az E19.649848 és az N46.5264361 és az E19.63094722 és az N46.5185167 és az E19.664775 és az N46.5247472 és az E19.63145833 és az N46.514667 és az E19.629611 és az N46.65375 és az E19.53113 és az N46.6007389 és az E19.5426556 és az N46.5916083 és az E19.5920389 és az N46.59794444 és az E19.46591667 és az
  N46.543419 és az E19.866035 és az N46.6204 és az E19.8007, és az
  N46.402 és az E19.73983333, N46.5321778 és az E19.67289444, N46.544109, E19.688508, N46.559392, E19.768362, N46.603106, E19.782067, N46.539064, E19.419259, N46.447194,
  E19.65843; N46.682422, E19.638406, az N46.685278, E19.64, N46.689837 és az E19.674396; N46.342763 és az E19.886990, és az N46,3632 és az E19,8754, és az N46.362391 és az E19.889445, N46.342783 és az E19.802446; N46.544052 és az E19.968252, és az N46.485451 és az E20.027345, N46.552536 és az
  E19.970554, és az N46.475176 és az E20.000298, és az N46.339714 és az E19.808507, és az N46.304572, E:19,771922 és az N46.558306 és az
  E19.465675, és az N46.422366 és az E19.759126, valamint az N46,443688 és az E19,643344
  GPS koordináták által meghatározott pontok körüli 3 km sugarú körön belül eső részei. | 27.1.2017 |
| Bács-Kiskun megye Kiskunhalasi járásának az N46.268418 és az E19.573609, az N46.229847 és az E19.619350, az N46.241335 és az E19.555281, és az N46.244069 és az E19.555064 és az N46.287484, E19.563459, N46.224517 és az E19.412833, és az N46.344569 és az E19.405611, valamint az N46.226815
  és az 19.397141 GPS-koordináták által meghatározott pontok körüli 3 km sugarú körön belül eső részei, valamint Kelebia-Újfalu település teljes belterülete | 27.1.2017 |
| Bács-Kiskun megye Kiskunfélegyházi és Kecskeméti járásának az N46.665317 és az E19.805388, az N46.794889 és az E19.817377, az N46.774805 és az E19.795087, és az N46.762825 és az E19.857375, valamint N46.741042 és az E19.721741 GPS-koordináták által meghatározott pontok körüli 3 km sugarú körön belül eső részei | 27.1.2017 |
| Csongrád megye Szentesi járásának az N46.619294 és az E20.390083; N46.652, E20.2082, valamint az N46.5795, E20.3489 GPS-koordináták által meghatározott pontok körüli 3 km sugarú körön belül eső részei | 20.1.2017 |
| Csongrád megye Szegedi, Hódmezővásárhelyi járásának az N46,385753 és az E20,27167 GPS-koordináták által meghatározott pont körüli 3 km sugarú körön belül eső részei | 5.2.2017 |
| Jász-Nagykun Szolnok megye Kunszentmártoni járásának és Bács-Kiskun megye Tiszakécskei járásának az N46.853433 és az E20.139858; és az N46,82681 és az E20,12392 GPS-koordináták által meghatározott pont körüli 3 km sugarú körön belül eső részei | 4.2.2017 |
| Bács-Kiskun megye Kecskeméti járásának az N46.931868 és az E19.519266GPS-koordináták által meghatározott pont körüli 3 km sugarú körön belül eső részei | 27.1.2017 |
| Somogy megye Barcsi járásának a Horvátország területén található N45.9796167 és az E17.36696167 GPS-koordináták által meghatározott pont körüli 3 km sugarú körön belül eső területei | 19.1.2017 |
| Jász-Nagykun-Szolnok és Pest megye N47.4934 és E19,8685 GPS-koordináták által meghatározott pont körüli 3 km sugarú körön belül eső területei | 27.1.2017 |
| Főváros és Pest megye N47.44505 és E19.036856 GPS-koordináták által meghatározott pont körüli 3 km sugarú körön belül eső területei | 26.1.2017 |
| Hajdú-Bihar megye Berettyóújfalúi és Békés megye Szeghalmi járásának az N47,021168 és az E21,283025 GPS koordináták által meghatározott pont körüli 3 km sugarú körön belül eső területei | 30.1.2017 |
| Békés megye Szeghalmi és Hajdú-Bihar megye Berettyújfalúi járásának az N46,995519 és az E21,175782 GPS koordináták által meghatározott pont körüli 3 km sugarú körön belül eső területei | 3.2.2017 |
| Csongrád megye Szentesi járásának és Békés megye Orosházi és Szarvasi járásának az N46,711812, és az E20,486882 GPS koordináták által meghatározott pont körüli 3 km sugarú körön belül eső területei | 8.2.2017” |

Alue kattaa:

Päivämäärä, johon asti voimassa direktiivin 2005/94/EY 29 artiklan 1 kohdan mukaisesti

Északon a Bugacot Móricgáttal összekötő 54105-ös úton haladva az 54102 és 54105 elágazástól 3 km

Délnyugat felé haladva a Tázlárt Kiskunmajsával összekötő 5405-ös út felé, az 5405-ös úton Tázlártól 9 km-re a Kiskörösi/Kiskunmajsai Járások határától 0,8 km

Kelet felé haladva Szank belterület határától 0,5 km

Dél felé haladva a Szankot felől az 5405-ös út felé tartó út és az 5405-ös út elágazási pontja.

Dél felé haladva az 5402-es út felé Kiskunmajsa belterület határától 3,5 km az 5402-es út mentén távolodva Kiskunmajsától.

Délkeleti irányban az 5409-es út Kiskunmajsa belterület határától 5 km

Dél-Délkelet felé haladva az 5405-ös út felé az 5405-ös és az 5442-es út elágazásától nyugat felé 0,5 km

Déli irányba haladva a megyehatárig

A megyehatár mentén haladva délkelet, majd 3 km után észak felé az 54 11-es útig

A megyehatár 5411-es úttól 6 km -re lévő töréspontjától déli irányban 1,5 km

A megyehatár következő töréspontja előtt 0,4 km

A megyehatáron haladva északnyugat felé haladva 4km-t majd északkelet felé haladva az M5 autópályától 3 km

Nyugat felé haladva az 5405-ös úton Jászszentlászló belterület határától 1km

Dél felé haladva 1km, majd északnyugat felé haladva 1 km, majd észak felé haladva az 5405-ös útig

Az 5405-ös úton Móricgát felé haladva a következő töréspontig

Északkelet felé haladva 2 km, majd északnyugat felé haladva a kiindulópontig, továbbá Móricgát-Erdőszéplak, Forráskút, Üllés és Bordány település teljes belterülete, valamint Csongrád és Bács-Kiskun megye az N46,458679 és az E19,873816; és az N46,415988 és az E19,868078; és az N46,4734 és az E20,1634, és az N46,540227, E19,816115 és az

N46,469738 és az E19,8422, és az

N46,474649 és az E19,866126, és az

N46,406722 és az E19,864139, és az

N46,411634 és az E19,883893, és az

N46,630573 és az E19,536706, és az

N46,628228 és az E19,548682, és az

N46,63177 és az E19,603322, és az

N46,626579 és az E19,652752, és az

N46,568135 és az E19,629595, és az

N46,593654 és az E19,64934, és az

N46,567552 és az E19,679839, és az

N46,569787 és az E19,692051, és az

N46,544216 és az E19,717363, és az

N46,516493 és az E19,760571, és az

N46,555731 és az E19,786764, és az

N46,5381 és az E19,8205, és az

N46,5411 és az E19,8313, és az

N 46,584928 és az E19,675551, és az

N46,533851 és az E 19,811515, és az

N46,47774167 és az E19,86573056, és az

N46,484255 és az E19,792816, és az

N46,615774 és az E19,51889, és az

N46,56963889 és az E19,62801111, és az

N46.55130833 és az E19.67718611, és az

N46.580685 és az E19.591378, és az N46.580685 és az E19.591378, és az N46.674795 és az E19.501413, és az N46.672415 és az E19.497671, és az N46.52703 és az E19.75514, és az N46.623383 és az E19.435333, és az N46.55115 és az E19.67295, és az N46.533444 és az E19.868219, és az N46.523853 és az E19.885318, és az N46.535252 és az E19.808912, és az N46.59707 és az E19.45574, és az N46.65772 és az E19.525666, és az N46.593111 és az E19.492923, és az N46.639516 és az E19.542554, és az N46.594811 és az E19.803715, és az N46.5460333 és az E19.77916944, és az N46.57636389 és az E19.58059444 és az N46.676398 és az E19.505054, és az N46.38947 és az E19.858711, és az N46.58072 és az E19.74044, és az N46.6109778 és az E19.88599722, és az N46.674375, és az E19.496807, és ez N46.675336, és az E19.498997 és az N46.665379 és az E19.489808 és az N46.496419 és az E19.911004, és az N46.620021 és az E19.552464, és az N46.3869556, és az E19.77618056, és az N46.5460333 és az E19.77916944, és az N46.551986 és az E19.79999 és az N46.46118056 és az E19.71168333, és az N46.48898611 és az E19.88049444, és az N46.53697222, és az E19.68341111, és az N46.591604, és az E19.49531, és az N46.5171417 és az E19.67016111, és az N46.5158, és az E19.67768889, és az N46.52391944 és az E19.68843889 és az N46.53138889 és az E19.62005556, és az N46.4061972 és az E19.73322778, és az N46.52827778 és az E19.64308333, és az N46.533121 és az E19.518341, és az N46.574084 és az E19.740144, és az N46.553554 és az E19.75765, és az N46.657184 és az E19.531355, és az N46.5618333 és az E19.76470278, és az N46.516606 és az E19.886638, és az N46.551673 és az E19.491094, és az N46.551723 és az N19.779836, és az N46.603375, és az E19.90755278, és az N46.547736, és az E19.535668, és az N46.544789 és az E19.516968, és az N46.550743 és az E19.496889, és az N46.382844 és az E19.86408, és az N46.57903611 és az E19.72372222, és az N46.590227, É19.710753, és az N46.521458 és az E19.642231, és az N46.579435 és E19.464347, és az N46.616864 és az E19.548472, és az N46.50325556 és az E19.64926389, és az N46.518133 és az E19.6784, és az

N46.557763 és az E19.901849 és az N46.484193 és az E19.69385, és az N46.52626111 és az E19.64352778 és az N46.500159 és az E19.655886 és az N46,5957889 és az E 19,87722778 és az

N46.589767 és az E19.753633 és az N46,5886056 és az E19,88189167 és az

N46.558306 és az E19.465675 és az N46.569808 és az E19.437804 és az N46.4271417 és az E19.8205528 és az N46.445379 és az E19.649848 és az N46.5264361 és az E19.63094722 és az N46.5185167 és az E19.664775 és az N46.5247472 és az E19.63145833 és az N46.514667 és az E19.629611 és az N46.65375 és az E19.53113 és az N46.6007389 és az E19.5426556 és az N46.5916083 és az E19.5920389 és az N46.59794444 és az E19.46591667 és az

N46.543419 és az E19.866035 és az N46.6204 és az E19.8007, és az

N46.402 és az E19.73983333, N46.5321778 és az E19.67289444, N46.544109, E19.688508, N46.559392, E19.768362, N46.603106, E19.782067, N46.539064, E19.419259, N46.447194,

E19.65843; N46.682422, E19.638406, az N46.685278, E19.64, N46.689837 és az E19.674396; N46.342763 és az E19.886990, és az N46,3632 és az E19,8754, és az N46.362391 és az E19.889445, N46.342783 és az E19.802446; N46.544052 és az E19.968252, és az N46.485451 és az E20.027345, N46.552536 és az

E19.970554, és az N46.475176 és az E20.000298, és az N46.339714 és az E19.808507, és az N46.304572, E:19,771922 és az N46.558306 és az

E19.465675, és az N46.422366 és az E19.759126, valamint az N46,443688 és az E19,643344

GPS koordináták által meghatározott pontok körüli 3 km sugarú körön belül eső részei.

27.1.2017

Bács-Kiskun megye Kiskunhalasi járásának az N46.268418 és az E19.573609, az N46.229847 és az E19.619350, az N46.241335 és az E19.555281, és az N46.244069 és az E19.555064 és az N46.287484, E19.563459, N46.224517 és az E19.412833, és az N46.344569 és az E19.405611, valamint az N46.226815

és az 19.397141 GPS-koordináták által meghatározott pontok körüli 3 km sugarú körön belül eső részei, valamint Kelebia-Újfalu település teljes belterülete

27.1.2017

Bács-Kiskun megye Kiskunfélegyházi és Kecskeméti járásának az N46.665317 és az E19.805388, az N46.794889 és az E19.817377, az N46.774805 és az E19.795087, és az N46.762825 és az E19.857375, valamint N46.741042 és az E19.721741 GPS-koordináták által meghatározott pontok körüli 3 km sugarú körön belül eső részei

27.1.2017

Csongrád megye Szentesi járásának az N46.619294 és az E20.390083; N46.652, E20.2082, valamint az N46.5795, E20.3489 GPS-koordináták által meghatározott pontok körüli 3 km sugarú körön belül eső részei

20.1.2017

Csongrád megye Szegedi, Hódmezővásárhelyi járásának az N46,385753 és az E20,27167 GPS-koordináták által meghatározott pont körüli 3 km sugarú körön belül eső részei

5.2.2017

Jász-Nagykun Szolnok megye Kunszentmártoni járásának és Bács-Kiskun megye Tiszakécskei járásának az N46.853433 és az E20.139858; és az N46,82681 és az E20,12392 GPS-koordináták által meghatározott pont körüli 3 km sugarú körön belül eső részei

4.2.2017

Bács-Kiskun megye Kecskeméti járásának az N46.931868 és az E19.519266GPS-koordináták által meghatározott pont körüli 3 km sugarú körön belül eső részei

27.1.2017

Somogy megye Barcsi járásának a Horvátország területén található N45.9796167 és az E17.36696167 GPS-koordináták által meghatározott pont körüli 3 km sugarú körön belül eső területei

19.1.2017

Jász-Nagykun-Szolnok és Pest megye N47.4934 és E19,8685 GPS-koordináták által meghatározott pont körüli 3 km sugarú körön belül eső területei

27.1.2017

Főváros és Pest megye N47.44505 és E19.036856 GPS-koordináták által meghatározott pont körüli 3 km sugarú körön belül eső területei

26.1.2017

Hajdú-Bihar megye Berettyóújfalúi és Békés megye Szeghalmi járásának az N47,021168 és az E21,283025 GPS koordináták által meghatározott pont körüli 3 km sugarú körön belül eső területei

30.1.2017

Békés megye Szeghalmi és Hajdú-Bihar megye Berettyújfalúi járásának az N46,995519 és az E21,175782 GPS koordináták által meghatározott pont körüli 3 km sugarú körön belül eső területei

3.2.2017

Csongrád megye Szentesi járásának és Békés megye Orosházi és Szarvasi járásának az N46,711812, és az E20,486882 GPS koordináták által meghatározott pont körüli 3 km sugarú körön belül eső területei

8.2.2017”

”Jäsenvaltio: Itävalta

| Alue kattaa: | Päivämäärä, johon asti voimassa direktiivin 2005/94/EY 29 artiklan 1 kohdan mukaisesti |
| --- | --- |
| St. Margarethen im Burgenland
  Rust
  Oslip | 8.2.2017” |

Alue kattaa:

Päivämäärä, johon asti voimassa direktiivin 2005/94/EY 29 artiklan 1 kohdan mukaisesti

St. Margarethen im Burgenland

Rust

Oslip

8.2.2017”

”Jäsenvaltio: Puola

| Alue kattaa: | Päivämäärä, johon asti voimassa direktiivin 2005/94/EY 29 artiklan 1 kohdan mukaisesti |
| --- | --- |
| W województwie lubuskim:
  Obszar ograniczony granicą przebiegającą w następujący sposób:
  Poczynając od skrzyżowania ulic: Północnej, Skwierzyńskiej i Czereśniowej, w miejscowości Karnin (obręb Osiedle Poznański), obszar biegnie w kierunku północno-wschodnim, wzdłuż ul. Skwierzyńskiej, a następnie kierunek zmienia się na południowo-wschodnim, i granica biegnie w tym kierunku do skrzyżowania ulic Topolowej i Łubinowej. Następnie, w tym samym kierunku, linia obszaru biegnie wzdłuż ul. Łubinowej, do ul. Daliowej. Następnie, pod kątem prostym, granica obszaru skręca w kierunku południowo-zachodnim, wzdłuż ul. Daliowej do ul. Krupczyńskiej. Następnie linia granicy idzie wzdłuż ul. Krupczyńskiej i w połowie odcinka, pomiędzy ulicą Konwaliową i Chabrową, idzie w kierunku torów kolejowych i ul. Słonecznikowej. Następnie linia granicy w trym samym kierunku przecina ul. Tulipanową oraz drogę ekspresową S3, idąc skrajem lasu, do ul. Kwiatu paproci. Następnie granica obszaru biegnie wzdłuż ulicy Kwiatu paproci do dojazdu pożarowego nr 23 w kierunku południowym, przecinając dojazd pożarowy nr 11. Następnie, linia granicy skręca w kierunku południowo-zachodnim, w kierunku jeziora Glinik, do drogi utwardzonej. Następnie, idąc w kierunku południowym wzdłuż ww. drogi, linia granicy biegnie do skrzyżowania z droga idąca w kierunku Orzelca. Następnie linia granicy biegnie w kierunku północno-zachodnim, do granic wschodnich miejscowości Orzelec, przy wschodnich granicach miejscowości Orzelec linia granicy skręca w kierunku południowym w dukt leśny. Duktem leśnym linia granicy idzie w kierunku zachodnim, aż do ul. Księżycowej w miejscowości Dziersławice. Następnie linia granicy biegnie wzdłuż ul. Księżycowej, w kierunku północnym, i pod skosem skręca w kierunku północno-zachodnim do miejscowości Dziersławice, do drogi krajowej nr 22. Następnie, w miejscowości Dziersławice, linia granicy idzie wzdłuż drogi krajowej nr 22 aż do skraju lasu (po lewej stronie drogi jest miejscowość Prądocin). Następnie linia granicy biegnie skrajem lasu aż do miejscowości Łagodzin, wzdłuż ul. Magicznej, dalej: ul. Przyjaznej i do skrzyżowania z ulicami Sulęcińska (miasto Gorzów), Łagodna, Dobra, Bratnia i Przyjazna, tj. dochodzi do granic miejscowości Gorzów i gminy Deszczno, w kierunku północnym. Następnie linia granicy skręca w kierunku północno-zachodnim, wzdłuż ul. Skromnej, zachowując ten kierunek biegnie dalej i przechodzi w ul. Łagodzińską, w kierunku drogi ekspresowej S 3, przecinając ją, do ul. Poznańskiej w Gorzowie Wielkopolskim. Następnie linia granicy biegnie wzdłuż ul. Poznańskiej do skrzyżowania z ulicą Gruntową. Następnie, wzdłuż ul. Gruntowej linia granicy biegnie do końca istniejącej zabudowy, po czym skręca w kierunku południowo-wschodnim, do granic miasta Gorzowa, gminy Deszczno. Następnie linia granicy biegnie w kierunku północno-wschodnim, wzdłuż granicy powiatu Gorzowskiego i Miasta Gorzów, i następnie, zmieniając kierunek na południowo-wschodnim, linia granicy biegnie do ul. Skwierzyńskiej w miejscowości Karnin (obręb Osiedle Poznańskie). | 27.1.2017 |
| W województwie lubuskim:
  Obszar ograniczony granicą przebiegająca w następujący sposób:
  Poczynając od miejscowości Maszewo, ul. Prosta, linia granicy biegnie w kierunku zachodnim, wzdłuż ul. Prostej do zbiegu z ul. Kolonijną, będącą przedłużeniem ul. Prostej. U zbiegu tych ulic linia granicy skręca w kierunku południowym przez tereny rolne, do zakrętu drogi gruntowej, będącej przedłużeniem ul. Zacisze w miejscowości Glinik. Następnie linia granicy skręca w kierunku południowo-zachodnim, do skraju lasu. Następnie linia granicy biegnie wzdłuż krawędzi lasu, do miejsca, w którym las przedzielony jest droga utwardzoną, i dalej, w kierunku południowo-wschodnim, przebiega do ul. Południowej, w miejscowości Glinik. Następnie linia granicy idzie w kierunku południowo-zachodnim do skrzyżowania drogi gruntowej z duktem leśnym. Następnie linia granicy skręca w kierunku południowym w las, do drogi utwardzonej, w północnej części miejscowości Orzelec. Następnie linia granicy biegnie wzdłuż drogi utwardzonej w kierunku północno-wschodnim, do wschodniej strony miejscowości Orzelec, i następnie biegnie lasem, w kierunku południowym, przecinając linię energetyczną. By następnie dalej lasem, skręcić w kierunku południowo-zachodnim, do drogi krajowej nr 22. Następnie linia granicy przecina drogę krajową w kierunku zachodnim, idąc do wschodniej części miejscowości Kiełpin. Następnie linia granicy przebiega w kierunku północnym, przez wschodnią część miejscowości Kiełpin i dalej biegnie, w kierunku północno-zachodnim, do granic powiatów: Gorzowskiego i Sulęcińskiego, do południowo-zachodniej części miejscowości Płonica. Następnie linia granicy biegnie wzdłuż miejscowości Płonica, drogą, do miejscowości Dzierżów. Następnie, w miejscowości Dzierżów, przy Kościele, skręca w kierunku północno-wschodnim, do ulicy Platynowej, a następnie biegnie wzdłuż drogi, do ulicy Leśnej. Następnie ulica Leśną, linia granicy biegnie w kierunku północnym do skraju lasu, a następnie, w kierunku północno wschodnim, biegnie wzdłuż nieczynnej linii kolejowej do drogi krajowej nr 22. Następnie linia skręca w kierunku południowym, wzdłuż drogi krajowej nr 22, do skrzyżowania z ulicą Bratnią, stanowiącą wjazd do miejscowości Łagodzin. Następnie linia przebiega w kierunku północno-wschodnim, idąc wzdłuż ulicy Bratniej, do skraju lasu, i następnie skręca w kierunku południowo-wschodnim, idąc skrajem lasu, mijając ul. Pomocną, idzie do ul. Przyjaznej w miejscowości Łagodzin. Następnie, w miejscowości Łagodzin, biegnie ul. Przyjazną w kierunku południowym, w kierunku ul. Tajemniczej. Następnie linia granicy skręca w kierunku wschodnim, i biegnie ulicą Tajemniczą do skrzyżowania ulic Tajemnicza, Spokojna i Zagrodowa. Następnie linia granicy biegnie w kierunku południowym ulicą Zagrodową (droga utwardzona), i następnie biegnie w kierunku wschodnim, do drogi dojazdowej do posesji Zagrodowa 6. Następnie, od posesji, linia granicy biegnie w kierunku południowo-wschodnim, aż do ulicy Niebieskiej, przecinając ulicę Letnią. Następnie linia granicy w dalszym ciągu biegnie w kierunku południowo-wschodnim, do ulicy Granitowej, w miejscowości Maszewo, w połowie odcinka pomiędzy ul. Niebieską a Prostą. Następnie linia granicy biegnie w kierunku południowym, do ul. Prostej, skąd zaczęto opis. | 27.1.2017 |
| W województwie lubuskim:
  Obszar ograniczony granicą przebiegająca w następujący sposób:
  Poczynając od skrzyżowania ulic: Północnej, Skwierzyńskiej i Czereśniowej, w miejscowości Karnin (obręb Osiedle Poznańskie), obszar biegnie w kierunku północno-wschodnim, wzdłuż ul. Skwierzyńskiej, a następnie kierunek zmienia się na południowo-wschodni i granica biegnie w tym kierunku do skrzyżowania ulic Topolowej i Łubinowej. Następnie, w tym samym kierunku, linia obszaru biegnie wzdłuż ul. Łubinowej, do ul. Daliowej. Następnie, pod kątem prostym, granica obszaru skręca w kierunku południowo-zachodnim, wzdłuż ul. Daliowej do ul. Krupczyńskiej. Następnie linia granicy idzie wzdłuż ul. Krupczyńskiej i w połowie odcinka, pomiędzy ulic ą Konwaliową i Chabrową, idzie w kierunku torów kolejowych i ul. Słonecznikowej. Następnie linia granicy w trym samym kierunku przecina ul. Tulipanową oraz drogę ekspresową S 3, idąc skrajem lasu, do ul. Kwiatu Paproci. Następnie, granica obszaru biegnie wzdłuż ulicy Kwiatu Paproci do dojazdu pożarowego nr 23 w kierunku południowym, przecinając dojazd pożarowy nr 11. Następnie, linia granicy skręca w kierunku południowo-zachodnim, w kierunku jeziora Glinik, do drogi utwardzonej. Następnie, idąc w kierunku południowym wzdłuż ww. drogi, linia granicy biegnie do skrzyżowania z linią energetyczną, po czym biegnie w kierunku północno-zachodnim, wzdłuż południowych granic miejscowości Orzelec. Następnie linia granicy biegnie w kierunku północno-zachodnim do skraju lasu, oddalonego o ok. 250 m od zabudowy mieszkalnej znajdującej się w miejscowości Bolemin. Następnie linia granicy biegnie wzdłuż skraju lasu, po jego północnej części, do drogi krajowej nr 22, po czym skręca w kierunku północnym i biegnie wzdłuż drogi krajowej nr 22, mijając zachodu miejscowości Dziersławice oraz Międzylesie, do skrzyżowania drogi krajowej nr 22 z drogami na miejscowości: Krasowiec i Białobłocie. Następnie linia granicy biegnie dalej w kierunku północnym, aż do skraju lasu, z prawej strony drogi krajowej nr 22, w kierunku Gorzowa Wlkp. (po lewej stronie drogi jest miejscowość Prądocin). Następnie linia granicy biegnie skrajem lasu aż do miejscowości Łagodzin, wzdłuż ul. Magicznej, dalej ul. Przyjaznej i do skrzyżowania z ulicami Sulęcińska (miasto Gorzów Wlkp.), Łagodna, Dobra, Bratnia i Przyjazna, tj. dochodzi do granic miasta Gorzów Wlkp. i gminy Deszczno, w kierunku północnym. Następnie linia granicy skręca w kierunku północno-zachodnim, wzdłuż ul. Skromnej, zachowując ten kierunek biegnie dalej i przechodzi w ul. Łagodzińską, w kierunku drogi ekspresowej S3, przecinając ją, do ul. Poznańskiej w Gorzowie Wlkp. Następnie linia granicy biegnie wzdłuż ul. Poznańskiej do skrzyżowania z ulicą Gruntową. Następnie, wzdłuż ul. Gruntowej linia granicy biegnie do końca istniejącej zabudowy, po czym skręca w kierunku południowo-wschodnim, do granic miasta Gorzowa Wlkp., gminy Deszczno. Następnie linia granicy biegnie w kierunku północno-wschodnim, wzdłuż granicy powiatu gorzowskiego i miasta Gorzów Wlkp. i następnie, zmieniając kierunek na południowo-wschodni, linia granicy biegnie do ul. Skwierzyńskiej w miejscowości Karnin (obręb Osiedle Poznańskie). | 27.1.2017 |
| W województwie lubuskim:
  Obszar ograniczony granicą przebiegająca w następujący sposób:
  Poczynając od skrzyżowania ulicy Łubinowej z Topolową w miejscowości Deszczno idąc w kierunku północnym około 30 metrów, linia skręca w kierunku wschodnim przy posesji Topolowa 10 potem linia przecina sieć energetyczną i zmierza w kierunku punktu granicznego oddziałów leśnych nr 19 i 20 Nadleśnictwa Skwierzyna, następnie linia przebiega ulicą Borkowską w miejscowości Brzozowiec i dalej ulicą Borkowską do skrzyżowania z ulicą Gorzowską. Następnie w tym samym kierunku (południowym) wchodzi w ulicę Szkolną i dochodzi do skrzyżowania z ulicą Leśną. Dalej linia biegnie wzdłuż ulicy Leśnej przechodząc przez tory PKP relacji Gorzów Wlkp.– Skwierzyna, dochodząc wzdłuż ulicy Przejazdowej do rozwidlenia ulic i dalej zmienia kierunek na południowo-zachodni wchodząc w las do drogi ekspresowej S3, po czym przecina punkt oddziału leśnego nr 89, 90, 110 i 111 oraz 113, 112, 135 i 134, następnie nr 138, 139, 182 i 183 i następnie skręca w kierunku północno-zachodnim do przecięcia punktu oddziału leśnego nr 119,120,142 i 143 i dalej do oddziałów nr 82, 83, 102, 103. Następnie biegnie wzdłuż oddziałów 82 i 83 biegnąc w tym samym kierunku do łuku drogi powiatowej nr 1397F rozdzielającej miejscowości Orzelec i Bolemin. Dalej w kierunku północnym do miejscowości Orzelec przy skrzyżowaniu z drogą osiedlową w Orzelcu a drogą w kierunku miejscowości Dziersławice. Następnie linia przebiega pomiędzy zabudowaniami w miejscowości Dziersławice o numerach 11 i 12 a następnie do skrzyżowania ulic: Dziersławickiej i Kolonijnej. Potem linia graniczna obszaru przebiega wzdłuż Kolonijnej do skrzyżowania z ulicą Kolonijną w Białobłociu (droga powiatowa nr 1395F) między posesjami nr 37 i 10 wzdłuż granicy obrębu Białobłocie i Glinik do ulicy Karnińskiej przy posesji nr 7 w Gliniku. Dalej linia biegnie w kierunku północno-wschodnim do ulicy Niebieskiej 4 w Deszcznie, następnie wzdłuż ulicy Niebieskiej około 150 metrów w kierunku posesji nr 2, a następnie zmienia kierunek przecinając drogę ekspresową S 3 w kierunku skrzyżowania ulic Lubuska i Leśna przy posesji Lubuska 49 w Deszcznie (pod linią graniczną numeracja posesji rośnie) w kierunku na Skwierzynę, a następnie linia przechodząc przez posesję Lubuska 45, linia biegnie do punktu rozpoczęcia opisu. | 27.1.2017 |
| W województwie lubuskim:
  Obszar ograniczony granicą przebiegająca w następujący sposób:
  Poczynając od skrzyżowania ulic: Lubuskiej i Skwierzyńskiej w Deszcznie linia biegnie wzdłuż ulicy Skwierzyńskiej w kierunku północno-wschodnim do ulicy Wietrznej w Osiedlu Poznańskim, następnie ulicą Wietrzną za posesję nr 96 w kierunku ulicy Skwierzyńskiej przy posesjach nr 44 i 45 przecina ulicę Brzozową między posesjami nr 36 i 37, następnie biegnie w kierunku północno-wschodnim w kierunku skrzyżowania ulic Olchowa i Nowa, a następnie zmienia kierunek na wschód i biegnie pomiędzy posesjami nr 71 i 72 w miejscowości Borek do skrzyżowania drogi leśnej ze zjazdem na posesję nr 75 w m. Borek. Następnie linia przebiega w kierunku południowo-wschodnim do punktu granicznego oddziałów leśnych nr 9,10,15 i 16 (Nadleśnictwo Skwierzyna). Następnie linia biegnie łukiem w kierunku południowym przez las do punktu między oddziałami nr 21, 22, 27 i 28 oraz dalej do skrzyżowania ulicy: Gajowej z ulicą Nad Wałem oraz drogą powiatową nr 1398F w Brzozowcu. Potem w kierunku południowo-wschodnim do posesji nr 8 pomiędzy ulicami Nad Wałem i Borkowską do załamania linii energetycznej, a następnie przebiega pomiędzy posesjami nr 25b i 26a w Brzozowcu (ulica Polna). Następnie linia idzie w kierunku południowozachodnim przecinając linie kolejową relacji Gorzów Wlkp.–Skwierzyna oraz drogę relacji Gorzów Wlkp.– Skwierzyna (ul. Gorzowska). Następnie linia biegnie dalej w tym samym kierunku do punktu oddziałowego nr 65 i 66 po czym zmienia kierunek do punktu oddziałowego nr 89-90, 110-111 w linii do punktu nr 92,93,113 i 114, następnie do punktu nr 74, 75, 95, 96, by przeciąć w północnej części jezioro Glinik. Dalej linia biegnie do punktu oddziałowego nr 53, 54, 77, 78 oraz do punktu nr 38, 39 przecinając drogę powiatową 1397F. Dalej przebiega wzdłuż granic oddziałów nr 38,39 do skraju lasu. Potem linia wchodzi ze skraju lasu w ulicę Słowiczą i przebieg wzdłuż ulicy Słowiczej w kierunku północno-zachodnim do skrzyżowania z drogą. Następnie biegnie do skrzyżowania z ulicą Sikorkową i do Kukułczej. Potem biegnie w kierunku północnozachodnim w linii prostej do ulicy Niebieskiej w Deszcznie przy posesji nr 5 i dalej w kierunku północnowschodnim wzdłuż posesji ul. Niebieska 5 przecina drogę ekspresowa S 3 oraz linię kolejową relacji Gorzów Wlkp.–Krzyż i dalej w kierunku do punktu początku opisu | 27.1.2017 |
| W województwie lubuskim: rozpoczynając od skrzyżowania ulicy Osiedlowej z ulicą Wylotową w miejscowości Ciecierzyce granica obszaru biegnie, w kierunku północno-wschodnim, do skrzyżowania ulicy Siewnej i ulicy Spacerowej w tej miejscowości. Następnie granica w dalszym ciągu biegnie w kierunku północno-wschodnim, przecinając rzekę Wartę, do skrzyżowania drogi powiatowej 1365F z drogą prowadzącą do posesji nr 128 i 127 w miejscowości Janczewo. Dalej granica odbija i biegnie w kierunku południowo-wschodnim, od zachodu omijając Stare Polichno i dochodzi do drogi powiatowej nr 1351F. Następnie biegnie wzdłuż drogi powiatowej 1351F do skrzyżowania z drogą powiatową nr 1352F, w miejscowości Gościnowo. Następnie linia granicy zmienia kierunek i biegnie w kierunku południowo-zachodnim, przecinając rzekę Wartę, do skrzyżowania ulic Borkowska i Gorzowska, w miejscowości Brzozowiec. Dalej granica biegnie w kierunku północno-zachodnim, ulicą Gorzowską, do ulicy Krupczyńskiej w miejscowości Deszczno. Następnie, wzdłuż ulicy Krupczyńskiej granica biegnie do skrzyżowania z ulicą Daliową, po czym zmienia kierunek na północno-zachodni i biegnie do skrzyżowania ulicy Brzozowa z ulicą Nową (Osiedle Poznańskie). Potem granica zmienia kierunek na północno-wschodni i biegnie do przecięcia punktu oddziału leśnego nr 5, 4. Następnie biegnie w kierunku północnym do skrzyżowania ulic Osiedlowa i Wylotowa w miejscowości Ciecierzyce, skąd rozpoczęto opis | 27.1.2017 |
| W województwie lubuskim: rozpoczynając od skrzyżowania ulicy Skwierzyńskiej z ulicą Wiśniową (Osiedle Poznańskie) linia granicy biegnie w kierunku wschodnim, do skrzyżowania ulicy Nowej i ulicy Pogodnej (Osiedle Poznańskie), po czym zmienia kierunek na południowo-wschodni i przecinając bieg linii energetycznej, biegnie do przecięcia oddziału leśnego nr 19, 22 (Nadleśnictwo Skwierzyna). Następnie linia granicy kieruje się po łuku, w kierunku południowym, omijając od zachodu miejscowość Brzozowiec, przecina linię kolejową relacji Gorzów Wlkp.–Skwierzyna, i biegnie do punktu przecięcia oddziału leśnego nr 31, 32, 44, 45. W tym miejscu linia granicy zmienia kierunek na południowo-zachodni, przecina drogę ekspresową S3 i dociera do punktu przecięcia oddziału leśnego nr 73, 74, 94, 95, następnie przecina od północy jezioro Glinik i kieruje się do punktu przecięcia oddziału leśnego nr 77, 78 97, 98 po czym zmienia kierunek na północno-zachodni, dociera do punktu przecięcia oddziału leśnego nr 41, 42, 57. Następnie linia granicy biegnie wciąż w tym samym kierunku, północnozachodnim, do punktu załamania się linii biegu sieci energetycznej w miejscowości Białobłocie. Następnie biegnie wzdłuż linii energetycznej, w kierunku północnym, do punktu przecięcia tej linii z ulicą Łagodzińską w Gorzowie Wlkp. W tym miejscu linia granicy zmienia kierunek na wschodni i biegnie do przecięcia ulic Gruntowej i Poznańskiej w Gorzowie Wlkp., a następnie biegnie w tym samym kierunku do skrzyżowania ulic Skwierzyńskiej i Wiśniowej, skąd rozpoczęto opis. | 27.1.2017 |
| W województwie lubuskim: rozpoczynając od skrzyżowania ulic Poznańskiej z Nizinną w mieście Gorzów Wielkopolski granica obszarubiegnie w kierunku wschodnim, do skrzyżowania ulic Dworskiej ze Strażacką. Następnie linia granicy zmienia kierunek na południowo-wschodni i biegnie wzdłuż ulicy Strażackiej w miejscowości Karnin (droga powiatowa 1400F) do skrzyżowania z ulicą Świetlaną w miejscowości Karnin. Dalej granica biegnie w tym samym kierunku w linii prostej do skrzyżowania ulicy Skwierzyńskiej z ulicą Czereśniową w miejscowości Osiedle Poznańskie. Następnie zmienia kierunek na południe i biegnie do skrzyżowania ulic Lubuskiej i Krupczyńskiej w miejscowości Deszczno. Następnie linia granicy zmienia swój kierunek i biegnie w kierunku południowo-zachodnim do punktu przecięcia oddziału leśnego nr 38, 39 (Nadleśnictwo Skwierzyna) przecinając drogę ekspresową S3. Dalej granica biegnie w kierunku zachodnim do skrzyżowania drogi krajowej nr 22 z drogą gminną na wysokości posesji nr 102 w miejscowości Bolemin. Następnie linia granicy zmienia swój kierunek i biegnie w kierunku północno-zachodnim do skrzyżowania drogi powiatowej nr 1396F z ulicą Leśną w miejscowości Prądocin. Następnie linia granicy zmienia swój kierunek i biegnie w kierunku północnym do skrzyżowania ulic Głównej z ulicą Kobaltową w miejscowości Ulim. Potem zmienia kierunek na północno-wschodni i biegnie do skrzyżowania ulicy Podgórnej z ulicą Kukułczą w mieście Gorzów Wielkopolski (Zawarcie). Następnie biegnie w kierunku wschodnim do skrzyżowania ulicy Poznańskiej z ulicą Nizinną w mieście Gorzów Wielkopolski, gdzie kończy się opis. | 25.1.2017 |
| W województwie lubuskim: rozpoczynając od skrzyżowania drogi powiatowej nr 1414F z drogą polną przy posesji nr 46 w miejscowości Brzeźno granica obszaru biegnie w kierunku północno-wschodnim do skrzyżowania dróg powiatowych nr 1414F i 1419F. Następnie granica dalej biegnie w kierunku północno-wschodnim przez oddziały leśne nr 6, 5, 4 do punktu przecięcia obszaru leśnego nr 3, 4, 14, 15 (Nadleśnictwo Bogdaniec). Następnie linia granicy zmienia kierunek i biegnie w kierunku południowo-wschodnim do punktu przecięcia oddziału leśnego nr 37, 38, 87, 88 (Nadleśnictwo Bogdaniec). W tym miejscu granica zmienia kierunek i biegnie w kierunku południowym do punktu przecięcia oddziału leśnego nr 232, 233, 272, 273 (Nadleśnictwo Bogdaniec). Następnie linia granicy zmienia kierunek i biegnie w kierunku południowo-zachodnim do punktu przecięcia oddziału leśnego nr 388, 389 skraj lasu (Nadleśnictwo Bogdaniec). Następnie linia granicy zmienia kierunek i biegnie w kierunku zachodnim do punktu przecięcia oddziału leśnego nr 279,280, 348, 349 (Nadleśnictwo Bogdaniec). Tutaj granica zmienia swój kierunek i biegnie w kierunku północno-zachodnim dopunktu przecięcia oddziału leśnego nr 143, 144, 191, 192 (Nadleśnictwo Bogdaniec). Następnie linia granicy zmienia kierunek i biegnie w kierunku północnym do punktu przecięcia oddziału leśnego nr 48, 49 (Nadleśnictwo Bogdaniec). Następnie biegnie w kierunku północno-wschodnim do skrzyżowania drogi powiatowej nr 1414F z drogą polną przy posesji nr 46 w miejscowości Brzeźno, gdzie kończy się opis | 27.1.2017 |
| W województwie świętokrzyskim: teren miejscowości na obszarze powiatu pińczowskiego: Zagorzyce, Kozubów, Smyków, Zawarża, Byczów, Aleksandrów, Wojsławice, Mozgawa, Młodzawy Małe, Bugaj, Nowa Wieś, Teresów (przysiółek Kozubowa) | 19.1.2017 |
| W województwie lubuskim: rozpoczynajac od punktu na moście na rzece Noteć w miejscowości Santok linia granicy obszaru biegnie w kireunku południowo-wschodnim do skrzyżowania drogi powiatowej nr 1401F z drogą prowadzącą do posesji nr 13 w miejscowości Nowe Poichno. W tym miejscu granica zmienia swój kierunek na południowy i biegnie, przecinając drogi wojewódzkie nr 158 i 159, do punktu przecięcia oddziału leśnego nr 80,81,112,113 (nadleśnictwo Karwin). Następnie linia granicy biegnie w kierunku południowo-zachodnim, przecinając drogę wojewódzką nr 159, do skrzyżowania drogi powiatowej nr 1352 f z drogą prowadzacą do posesji nr 27 w miejscowosci Dobrojewo. Dalej linia granicy biegnie w kierunku południowo-zachodnim do skrzyżowania drogi powiatowej nr 1351 F z drogą prowadzącą do posesji nr 12 i 13 w miejscowosci Gościnowo.W tym miejscu linia granicy zmienia swój kierunek i biegnie w kierunku połnocno-zachodnim, przecinając rzekę Wartę, do punktu przecięcia oddziału leśnego nr 8,9,14,15 (Nadleśnictwo Skwierzyna), po czym biegnie w kierunku północnym, do skrzyżowania drogi powiatowej nr 1398F z drogą prowadzącą do posesji nr 78 w miejscowości Borek. Następnie linia granicy biegnie w kierunku północnym, do 66. kilometra na rzece Warta, gdzie zmienia kierunek na północno-wschodni i biegnie wzdłuż rzeki Warty. Nastepnie Linia granicy przebiega wzdłuż dolnego biegu rzeki Noteć do mostu. Skąd rozpoczęto opis. | 25.1.2017 |
| W województwie małopolskim: od strony północnej: od granicy województwa małopolskiego wzdłuż północnej granicy administracyjnej miejscowości Bolów (gm. Pałecznica) – do drogi powiatowej nr 1253 K; od strony zachodniej: od północnej granicy miejscowości Bolów drogą powiatową nr 1253 K w kierunku południowo-zachodnim i dalej drogą powiatową nr 1254 K – do skrzyżowania z drogą gminną nr 160164 K w miejscowości Sudołek (gm. Pałecznica). Następnie tą drogą do miejscowości Pieczonogi (gm. Pałecznica) – do skrzyżowania z drogą powiatową nr 1259 K. Drogą powiatową nr 1259 K w kierunku południowo-wschodnim przez ok. 250 m, a następnie drogą lokalną w kierunku południowo-wschodnim przez ok. 250 m i dalej drogą lokalną w kierunku południowym do granicy administracyjnej miejscowości Pieczonogi i Szczytniki-Kolonia (gm. Pałecznica). Wzdłuż tej granicy w kierunku zachodnim przez ok. 900 m do cieku wodnego (rowu melioracyjnego) i dalej wzdłuż tego cieku w kierunku południowym, a następnie południowo-wschodnim w miejscowości Szczytniki-Kolonia i Klimontów (gm. Proszowice) – do drogi wojewódzkiej nr 776; od strony południowej: od cieku wodnego w miejscowości Klimontów (Stara Wieś) wzdłuż drogi wojewódzkiej nr 776 w kierunku północnym, a następnie wschodnim – do granicy województwa małopolskiego; od strony wschodniej: wzdłuż granicy województwa małopolskiego – od drogi wojewódzkiej nr 776 do północnej granicy administracyjnej miejscowości Bolów. | 21.1.2017 |
| W województwie lubuskim: Rozpoczynając od punktu przecięcia działek katastralnych nr 398, 397 w miejscowość Santok z działkami katastralnymi nr 88 i 81 w miejscowości Stare Polichno linia granicy biegnie w kierunku południowo-wschodnim, po łuku, do przecięcia działek katastralnych nr 182, 202, 121/1 w miejscowości Nowe Polichno. Następnie linia granicy biegnie w kierunku południowym do skrzyżowania drogi wojewódzkiej nr 158 z drogą wojewódzką nr 159, po czym lekko się załamuje i biegnie po łuku do punktu na drodze nr 159 na wysokości posesji nr 23 w miejscowości Dobrojewo. Następnie linia granicy biegnie wzdłuż drogi wojewódzkiej nr 159, do skrzyżowania tej drogi wojewódzkiej z drogą powiatową nr 1352F, po czym zmienia kierunek na południowo-zachodni, i biegnie do skrzyżowania drogi powiatowej nr 1351F z drogą gminną nr 004911F. Następnie linia granicy zmienia kierunek na zachodni i biegnie, przecinając rzekę Wartę, do punktu przecięcia oddziału leśnego nr 22, 23, 28, 29 (Nadleśnictwo Skwierzyna). W tym miejscu linia granicy zmienia swój kierunek na północny i biegnie do punktu przecięcia oddziału leśnego nr 8, 9, 14, 15 (Nadleśnictwo Skwierzyna), po czym biegnie w tym samym kierunku, do punktu przecięcia działki katastralnej nr 217/1 w miejscowości Górki z działką katastralną 250/3 w miejscowości Borek i działką katastralną nr 290 w miejscowości Ciecierzyce. Następnie linia granicy zmienia kierunek na północno-wschodni i biegnie, po łuku, do przecięcia działek katastralnych nr 398, 397 w miejscowość Santok z działkami katastralnymi nr 88 i 81 w miejscowości Stare Polichno, skąd rozpoczęto opis. | 27.1.2017 |
| W województwie lubuskim: rozpoczynając od punktu przecięcia drogi powiatowej nr 1282F z drogą prowadzącą do posesji nr 14 w miejscowości Koszęcin linia granicy biegnie w kierunku północnym do punktu przecięcia oddziału leśnego nr 18, 23 (Nadleśnictwo Lubniewice), po czym skręca w kierunku wschodnim i biegnie do punktu przecięcia oddziału leśnego nr 17, 22, 23. W tym miejscu linia granicy zmienia kierunek na południowy i biegnie od skrzyżowania ulicy Platynowej z drogą polną, przy posesji 3B w miejscowości Dzierżów. Następnie linia granicy załamuje się i biegnie w kierunku południowo – wschodnim, po łuku, do skrzyżowania drogi powiatowej nr 1395F z drogą prowadzącą między posesjami nr 23 i 25 w miejscowości Krasowiec. Następnie linia granicy dalej biegnie w tym samym kierunku, do drogi gminnej 001321F, przy posesji nr 89 w miejscowości Bolemin, po czym zmienia kierunek na południowy i biegnie, przecinając drogę powiatową nr 1397F, do punktu przesunięcia oddziału leśnego nr 49, 50, 72, 73 (Nadleśnictwo Lubniewice). Następnie linia granicy biegnie w kierunki zachodnim, do punktu przecięcia oddziału leśnego nr 54, 55, 78, 79 (Nadleśnictwo Lubniewice), po czym zmienia kierunek na północno-zachodni, omija od północy miejscowość Rudnica, i biegnie do skrzyżowania drogi kolejowej z ulicą Lubuską w miejscowości Rudnica. Następnie linia granicy biegnie w kierunku zachodnim, do punktu przecięcia oddziału leśnego nr 32, 33, 39 (Nadleśnictwo Lubniewice). W tym miejscu linia granicy zmienia kierunek na północny i biegnie do punktu przecięcia działki katastralnej nr 173, 201, 202, po czym dalej w kierunku północnym, przecinając rzekę Wartę, biegnie do punktu przecięcia działki katastralnej nr 142/4, 142/5 w miejscowości Chwałowice. Po czym dalej na północ do skrzyżowania dróg gminnych nr 000416F i 000414F, a następnie zmienia swój kierunek na wschodni i biegnie do punktu początkowego, skąd rozpoczęto opis. | 29.1.2017 |
| W województwie lubuskim: rozpoczynając od punktu przecięcia działki katastralnej nr 410, 405, 404 w miejscowości Santok, linia granicy biegnie w kierunku wschodnim, przecinając rzekę Noteć, do punktu przecięcia działki katastralnej nr 9, 11/1, 11/2 w miejscowości Stare Polichno. W tym miejscu linia granicy zmienia kierunek na południowo-wschodni i biegnie do skrzyżowania drogi powiatowej nr 1401F z drogą prowadzącą do posesji nr 13 w miejscowości Małe Polichno. Dalej linia granicy biegnie w kierunku południowo-wschodnim, po łuku, przecinając drogę wojewódzką nr 158, do punktu przecięcia oddziału le- śnego nr 20, 21, 48, 49 (Nadleśnictwo Karwin), po czym załamuje się i biegnie w kierunku południowym, do punktu przecięcia oddziału leśnego nr 112, 113, 146, 147 (Nadleśnictwo Karwin). Następnie linia granicy biegnie w kierunku zachodnim, do punktu przecięcia działki katastralnej nr 336, 288, 289 w miejscowo- ści Gościnowo, po czym biegnie dalej w tym samym kierunku, po łuku, do punktu przecięcia działki katastralnej nr 202, 194/6, 195/7 w miejscowości Warcin. Następnie linia granicy zmienia kierunek na północno-zachodni i biegnie, przecinając rzekę Wartę do skrzyżowania drogi gminnej nr 001328F z droga prowadzącą do posesji 85, 83a, 83 w miejscowości Borek, po czym zmienia kierunek na północny, i biegnie do punktu przecięcia działki katastralnej nr 212, 213, 200 w miejscowości Santok, po czym biegnie, przecinając rzekę Wartę i drogę wojewódzką nr 158, do punktu przecięcia działki katastralnej nr 410, 405, 404 w miejscowości Santok, skąd rozpoczęto opis. | 26.1.2017 |
| W województwie podkarpackim: Od strony północnej linia obszaru biegnie od miejsca przecięcia ul. Białobrzeskiej z potokiem Marcinek, dalej biegnie wzdłuż południowego brzegu potoku Marcinek do zakola w pobliżu ul. Trębackiej na terenie miejscowości Korczyna, wzdłuż południowego pobocza ul. Trębackiej do skrzyżowania z ul. Krośnieńską. Od strony wschodniej linia obszaru biegnie w kierunku południowym, wzdłuż zachodniego pobocza ul. Krośnieńskiej, a następnie kieruje się na wschód, zgodnie z przebiegiem ul. Granicznej, wzdłuż granicy administracyjnej miasta Krosno do ul. Akacjowej na terenie miejscowości Korczyna. Dalej od wschodu granica obszaru biegnie wzdłuż zachodniego pobocza ul. Akacjowej w kierunku południowym, wzdłuż zachodniego pobocza ul. Marynkowskiej do ul. Kasztanowej, a następnie wzdłuż ul. Kasztanowej do granicy administracyjnej miasta Krosno. Od strony południowej linia obszaru biegnie w kierunku południowo zachodnim w linii prostej przecinając ul. Sikorskiego oraz tory kolejowe do skrzyżowania ul. Bieszczadzkiej i Władysława Reymonta, dalej biegnie w kierunku zachodnim do skrzyżowania ul. Bolesława Prusa z ul. Debrza a następnie w linii prostej w kierunku zachodnim przecinając ul. Wiejską, ul. Dębową, ul. Suchodolską do potoku Lubatówka i dalej wzdłuż północnego pobocza ul. Podmiejskiej do skrzyżowania z ul. Długą, a następnie wzdłuż północnego pobocza ul. Lotników aż do skrzyżowania z ul. Zręcińską. Od strony zachodniej linia obszaru biegnie w kierunku północnym wzdłuż wschodniego pobocza ul. Zręcińskiej aż do skrzyżowania z ul. Podkarpacką (drogą krajową nr 28). Dalej granica obszaru biegnie wzdłuż wschodniego pobocza ul. Podkarpackiej aż do skrzyżowania z ul. Krakowską, wzdłuż południowego pobocza ul. Krakowskiej do skrzyżowania z ul. Drzymały, dalej wzdłuż południowego pobocza ul. Drzymały do mostu na rzece Wisłok. Dalej linia obszaru biegnie wzdłuż południowo wschodniego brzegu rzeki Wisłok do zakola w okolicy ul. Wierzbowej i dalej w linii prostej w kierunku północno- wschodnim przecinając ul. Wierzbową, a następnie do przecięcia ul. Białobrzeskiej z potokiem Marcinek, skąd zaczęto opis. | 21.1.2017 |
| W województwie świętokrzyskim: od strony wschodniej i południowo-wschodniej: granicą powiatu kazimierskiego, od drogi powiatowej nr 0521T do skrzyżowania drogi powiatowej nr 0552T i drogi lokalnej Cieszkowy-Probołowice, terenem niezabudowanym na wschód od miejscowości Cieszkowy (gm. Czarnocin), przecina drogę wojewódzką nr 770, teren niezabudowany na wschód od miejscowości Swoszowice (gm. Czarnocin), przecina drogę wojewódzką nr 776, obejmuje miejscowość Broniszów (gm. Kazimierza Wielka) od strony południowej: teren niezabudowany równolegle do drogi powiatowej 0529T, obejmuje miejscowość Kamyszów (gm. Kazimierza Wielka), przecina drogę wojewódzką nr 768, obejmuję miejscowość Topola (gm. Skalbmierz) 3) od strony zachodniej: teren niezabudowane na zachód od miejscowości Topola (gm. Skalbmierz), przecina drogę wojewódzką nr 768, wzdłuż rzeki Nidzicy i cieku wodnego, teren niezabudowany na zachód od miejscowości Krępice do skrzyżowania drogi lokalnej z Krępic z drogą nr 770 4) od strony północnej i północno-zachodniej: wzdłuż drogi wojewódzkiej nr 770, obejmuje miejscowości Ciuślice i Turnawiec (gm. Czarnocin), dalej granicy lasu w Malżycach (gm. Czarnocin) do granicy powiatu kazimierskiego. | 21.1.2017 |
| W województwie opolskim: od strony północnej: od skrzyżowania drogi 1403 O relacji Roszowicki Las – Dzielnica z ulicą Głogowiec w miejscowości Roszowicki Las (bez tej miejscowości) i dalej tą ulicą w kierunku wschodnim przecinając granicę gminy Cisek z gminą Bierawa do drogi 425 w miejscowości Dziergowice i dalej aż do linii kolejowej relacji Kędzierzyn-Koźle – Racibórz, następnie wzdłuż tej linii kolejowej, włączając miejscowość Dziergowice (bez miejscowości Solarnia), na południe do granicy powiatu kędzierzyńsko-kozielskiego z powiatem raciborskim; od strony południowej: od przecięcia rzeki Odra, granicy powiatu raciborskiego i powiatu kędzierzyńsko-kozielskiego w kierunku zachodnim wzdłuż zachodnich granic miejscowości Podlesie, miejscowości Dzielnica (włączając te miejscowości do obszaru); od strony zachodniej: od miejscowości Dzielnica w kierunku północnym wzdłuż południowych granic miejscowości Roszowice (bez tej miejscowości) do skrzyżowania drogi nr 1403 O z ulicą Głogowiec w miejscowości Roszowicki Las. | 25.1.2017 |
| W województwie śląskim: teren ograniczony od strony północnej: wzdłuż granicy powiatów Kędzierzyn-Koźle i Racibórz – od miejscowości Podlesie w kierunku wschodnim do miejscowości Solarnia; od strony wschodniej: od miejscowości Solarnia wzdłuż linii kolejowej relacji Kędzierzyn-Koźle – Racibórz do wysokości północnej granicy administracyjnej miejscowości Kuźnia Raciborska (bez tej miejscowości); od strony południowej: od północnej granicy administracyjnej miejscowości Kuźnia Raciborska, poprzez południowe granice miejscowości Budziska, obejmując tą miejscowość, do północnych granic administracyjnych miejscowości Turze (z pominięciem tej miejscowości); od strony zachodniej: od północnych granic administracyjnych miejscowości Turze, wzdłuż południowej i zachodniej granicy miejscowości Ruda, w linii prostej do granicy powiatu raciborskiego i kędzierzyńsko-kozielskiego na wysokości miejscowości Podlesie. | 25.1.2017 |
| W województwie lubuskim: rozpoczynając od skrzyżowania dróg gminnych nr 001343F i 001341F w miejscowości Ulim, granica obszaru biegnie w kierunku południowo-wschodnim, do punktu przecięcia oddziału leśnego nr 13, 14, 20, 21 (Nadleśnictwo Lubniewice). Następnie linia granicy zmienia swój kierunek na południowy i biegnie po łuku, przecinając drogę krajową nr 22 oraz drogę powiatową nr 1395F między posesjami nr 6 i 4 w miejscowości Białobłocie, do skrzyżowania dróg na wysokości posesji nr 44 w miejscowości Białobłocie. Następnie linia granicy załamuje się i dalej biegnie w kierunku południowym, przecinając drogę krajową nr 22, drogę powiatową nr 1397F, Kanał Kiełpiński, omijając od strony północnej zabudowania miejscowości Kiełpin, do punktu przecięcia oddziału leśnego nr 54, 77, 78 (Nadleśnictwo Skwierzyna). Tutaj linia granicy zmienia swój kierunek i biegnie w kierunku północnozachodnim do punktu przecięcia działki katastralnej nr 77/1, 88/1, 80 w miejscowości Łąków. Następnie linia granicy zmienia swój kierunek na północny i biegnie, przecinając Kanał Bema, rzekę Wartę, do skrzyżowania drogi gminnej nr 000414F z drogą prowadzącą do posesji nr 80 w miejscowości Chwałowice. Następnie linia granicy biegnie po łuku dalej w kierunku północnym, do skrzyżowania drogi powiatowej nr 1393F z drogą przebiegającą obok posesji nr 75 w miejscowości Chwałowice. Następnie linia granicy zmienia swój kierunek i biegnie, przecinając rzekę Wartę, w kierunku północno-wschodnim, do punktu przecięcia działki katastralnej nr 310, 299, 205 w miejscowości Ulim przy drodze gminnej nr 001349F. Tutaj linia granicy zmienia swój kierunek na kierunek wschodni i biegnie do skrzyżowania dróg gminnych nr 001343F i 001341F w miejscowości Ulim, skąd rozpoczęto opis. | 29.1.2017 |
| W województwie lubuskim: rozpoczynając od 52 kilometra drogi wojewódzkiej nr 22 w miejscowości Krasowiec, linia granicy obszaru biegnie po łuku w kierunku południowo-wschodnim, do skrzyżowania drogi gminnej nr 001320F z drogą prowadzącą do drogi gminnej nr 001318F.
  Następnie linia granicy zmienia swój kierunek i biegnie w kierunku południowym do skrzyżowania drogi powiatowej nr 1397F z drogą gminną nr 001318F. Następnie, po łuku, linia granicy biegnie omijając od strony zachodniej większość zabudowań miejscowości Orzelec, do punktu przecięcia nr 101, 102, 123, 124 (Nadleśnictwo Skwierzyna). Następnie linia granicy załamuje się i biegnie dalej w kierunku południowym, do punktu przecięcia oddziału leśnego nr 221, 222, 253, 254 (Nadleśnictwo Skwierzyna). Następnie linia granicy zmienia kierunek na zachodni i biegnie, przecinając drogę krajową nr 22, do punktu przecięcia oddziału leśnego nr 115, 116, 138, 139 (Nadleśnictwo Lubniewice). Następnie linia granicy zmienia kierunek na północny i biegnie do skrzyżowania drogi powiatowej nr 1282F z drogą prowadzącą do posesji nr 14A w miejscowości Rudnica. Następnie linia granicy biegnie dalej w kierunku północnym do skrzyżowania drogi powiatowej nr 1282F z drogą powiatową nr 1397F w miejscowości Płonica. Następnie linia granicy zmienia swój kierunek na północno-wschodni i biegnie do skrzyżowania drogi powiatowej nr 1395F z drogą prowadzącą do posesji nr 48 w miejscowości Krasowiec. Następnie linia granicy zmienia swój kierunek na wschodni i biegnie do 52 kilometra drogi wojewódzkiej nr 22 w miejscowości Krasowiec, skąd rozpoczęto opis. | 30.1.2017 |
| W województwie małopolskim: teren ograniczony od strony wschodniej: wzdłuż drogi krajowej nr 7 – od węzła drogowego z drogą krajową nr 52 („Głogoczów”) do skrzyżowania z drogą powiatową nr 1938 K; od strony południowej: od skrzyżowania z drogą krajową nr 7 wzdłuż drogi powiatowej nr 1938 K do mostu na rzece Krzyszkowianka w miejscowości Bęczarka (gm. Myślenice) i wzdłuż tej rzeki w kierunku południowo – zachodnim do południowej granicy administracyjnej tej miejscowości. Wzdłuż tej granicy, następnie południowej i południowo – zachodniej granicy administracyjnej miejscowości Krzywaczka (gm. Sułkowice) i wzdłuż granicy administracyjnej miejscowości Izdebnik (gm. Lanckorona) w kierunku południowo – wschodnim i dalej wzdłuż drogi krajowej nr 52 do skrzyżowania z droga gminną nr 470141 K w Izdebniku; od strony zachodniej: od skrzyżowania z droga krajową nr 52 w miejscowości Izdebnik w kierunku północnym droga gminną nr 470141 K i dalej w kierunku północno – wschodnim droga gminna nr 470146 K do granicy administracyjnej miejscowości Wola Radziszowska (gm. Skawina). Wzdłuż tej granicy w kierunku północno – zachodnim ok. 130 m i dalej droga lokalną w kierunku północnym przez miejscowość Wola Radziszowska i dalej drogą gminną nr 601166 K do drogi gminnej nr 601190 K – do mostu na rzece Cedron; od strony północnej: od mostu na drodze gminnej nr 601190 K w miejscowości Wola Radziszowska wzdłuż rzeki Cedron do jej ujścia do rzeki Skawinki, a następnie przez tą rzekę i dalej po jej wschodniej stronie w miejscowości Radziszów (gm. Skawina) wzdłuż dróg: gminnej nr 601225 K powiatowej nr 1940 K (ul. Podlesie), gminnej nr 601106 K (ul. Spacerowej) i Białej Drogi do wschodniej granicy administracyjnej tej miejscowości. Następnie wzdłuż tej granicy w kierunku południowym i dalej wzdłuż drogi lokalnej biegnącej przez Głogoczów – Działy do drogi krajowej nr 52 i węzła drogowego z drogą krajową nr 7 („Głogoczów”). | 27.1.2017 |
| W województwie lubuskim: rozpoczynając od punktu przecięcia oddziału leśnego nr 370, 371, 389, 390 (Nadleśnictwo Międzychód) linia granicy obszaru biegnie w kierunku wschodnim przecinając drogę wojewódzką nr 192, do punktu przecięcia oddziału leśnego nr 386, 407, 408 (Nadleśnictwo Międzychód). Następnie linia granicy zmienia swój kierunek i biegnie w kierunku południowym, przecinając drogę gminną nr 004313F, oddział leśny nr 431 (Nadleśnictwo Międzychód), do skrzyżowania drogi krajowej nr 24 z drogą powiatową nr 1323F. Następnie linia granicy biegnie dalej w kierunku południowym, przecinając linię kolejową, oddziały leśne Nadleśnictwa Międzychód, do punktu przecięcia oddziału leśnego nr 519, 520, 528, 529 (Nadleśnictwo Międzychód). Następnie linia granicy zmienia swój kierunek i biegnie w kierunku zachodnim do skrzyżowania drogi powiatowej nr 1327F z drogą gminną nr 004305F w miejscowości Lubikowo. Następnie linia granicy zmienia swój kierunek na północny i biegnie po luku przecinając drogę krajową nr 24 na wysokości wjazdu do miejscowości Przytoczna, obejmując całą miejscowość Przytoczna. Następnie linia granicy biegnie dalej w kierunku północnym nad zbiornikiem wodnym „Nadolno”, obejmując cały ten zbiornik. Następnie linia granicy zmienia swój kierunek na wschodni i biegnie po łuku, omijając od strony południowej zabudowania miejscowości Dębówko, do punktu przecięcia oddziału leśnego nr 370, 371, 389, 390 (Nadleśnictwo Międzychód), skąd rozpoczęto opis. Miejscowości znajdujące się w obszarze zapowietrzonym – w gminie Przytoczna: Przytoczna, Goraj, Lubikowo. | 3.2.2017 |
| W województwie opolskim: teren ograniczony: od strony południowej: od przecięcia torów kolejowych z ulicą Strzelecką w miejscowości Domaszowice następnie do skrzyżowania z drogą krajową nr 42 stąd ulicą lipową łącząca miejscowość Wielołękę i Międzybrodzie (z wyłączeniem tych miejscowości) do Duczowa Małego, aż do krzyżowania z drogą krajową nr 42; od strony wschodniej: w linii prostej od torów kolejowych w kierunku sołectwa Duczów Mały łącznie z tą miejscowością, a dalej poprzez miejscowość Duczów Wielki (łącznie z nią) do sołectwa Świniary Małe; od strony północnej: od Świniar Małych drogą do miejscowości Polkowskie łącznie z tą miejscowością, a dalej w linii prostej do drogi Strzelce -Woskowice Górne; od strony zachodniej wzdłuż drogi Woskowice Górne-Strzelce do drogi nr 42 i tą drogą do północnych granic administracyjnych Domaszowic do ul. Strzeleckiej. | 31.1.2017 |
| W województwie dolnośląskim: teren ograniczony: od strony wschodniej: szczytami Kamień Wielki, Kościelny Las w kierunku ulicy 1 go Maja do skrzyżowania z drogą na ul. Jakubowice, następnie wzdłuż tej drogi do wyciągu narciarskiego, następnie szczyt Świni Grzbiet do granicy państwa w kierunku Wzgórza Bluszczowa; od strony południowej: od granicy Kudowa Słone Nachod, 1,5 km od szczytu Ptasznica w kierunku północnym do skrzyżowania drogi nr 8 z drogą na Dańczów; od strony zachodniej i północnej: od Wzgórza Bluszczowa wzdłuż granicy państwa do przejścia Kudowa Słone Nachod. W obszarze zapowietrzonym znajdują się następujące miejscowości: Kudowa Zdrój (z wyłączeniem ul. Pstrążna, ul. Bukowiny, ul. Jakubowice), część zachodnia Jeleniowa do skrzyżowania z drogą na Dańczów. | 1.2.2017 |
| W województwie małopolskim: od strony południowej: z Parku Miejskiego w Skawinie (gm. Skawina) – od Starorzecza Skawinki wzdłuż cieku wodnego biegnącego w kierunku południowym w kierunku ul. Spacerowej i dalej wzdłuż tego cieku w kierunku południowo – wschodnim a następnie wschodnim do wschodniej granicy administracyjnej Skawiny. Wzdłuż tej granicy w kierunku północnym i dalej wzdłuż granicy administracyjnej miejscowości Brzyczyna (gm. Mogilany) w kierunku północno-wschodnim i północnym do potoku Rzepnik. Wzdłuż tego potoku w kierunku północnym przez ok. 600 m i dalej w kierunku wschodnim wzdłuż cieku wodnego przez Brzyczynę do wschodniej granicy administracyjnej tej miejscowości; od strony wschodniej: od cieku wodnego w miejscowości Brzyczyna w kierunku północnym wzdłuż wschodniej granicy administracyjnej tej miejscowości i dalej wzdłuż drogi gminnej nr 600684 K (ul. Słonecznej) w Libertowie (gm. Mogilany) do drogi powiatowej nr 2174 K (ul. Jana Pawła II). Następnie wzdłuż tej drogi w kierunku zachodnim do granicy administracyjnej Krakowa i dalej wzdłuż tej granicy do ul. Libertowskiej w Krakowie. Ul. Libertowską, następnie ul. Leona Petrażyckiego przez ok. 150 m w kierunku wschodnim i dalej w kierunku północnym drogą lokalną do linii kolejowej nr 94 (Kraków Płaszów – Oświęcim). Wzdłuż tej linii kolejowej do ul. Biskupa Albina Małysiaka i dalej tą ulicą w kierunku zachodnim i północnym przez ok. 1 400 m, a następnie drogą lokalną (gruntową) w kierunku północno – zachodnim przez ok. 500 m – do ul. Spacerowej. Od strony północnej: ulicami: Spacerową, Doktora Józefa Babińskiego, Skotnicką, Aleksandra Brücknera, Dąbrowa, Obrony Tyńca do zachodniej granicy kompleksu leśnego (w Bielańsko – Tynieckim Parku Krajobrazowym); od strony zachodniej: od ul. Obrońców Tyńca zachodnią granicą kompleksu leśnego do ul. Bogucianka i dalej w kierunku południowo-zachodnim i południowym do północnej granicy administracyjnej Skawiny. Następnie wzdłuż tej granicy do rzeki Skawinki i dalej wzdłuż tej rzeki do Parku Miejskiego w Skawinie – do cieku wodnego biegnącego do Starorzecza Skawinki. | 1.2.2017” |

Alue kattaa:

Päivämäärä, johon asti voimassa direktiivin 2005/94/EY 29 artiklan 1 kohdan mukaisesti

W województwie lubuskim:

Obszar ograniczony granicą przebiegającą w następujący sposób:

Poczynając od skrzyżowania ulic: Północnej, Skwierzyńskiej i Czereśniowej, w miejscowości Karnin (obręb Osiedle Poznański), obszar biegnie w kierunku północno-wschodnim, wzdłuż ul. Skwierzyńskiej, a następnie kierunek zmienia się na południowo-wschodnim, i granica biegnie w tym kierunku do skrzyżowania ulic Topolowej i Łubinowej. Następnie, w tym samym kierunku, linia obszaru biegnie wzdłuż ul. Łubinowej, do ul. Daliowej. Następnie, pod kątem prostym, granica obszaru skręca w kierunku południowo-zachodnim, wzdłuż ul. Daliowej do ul. Krupczyńskiej. Następnie linia granicy idzie wzdłuż ul. Krupczyńskiej i w połowie odcinka, pomiędzy ulicą Konwaliową i Chabrową, idzie w kierunku torów kolejowych i ul. Słonecznikowej. Następnie linia granicy w trym samym kierunku przecina ul. Tulipanową oraz drogę ekspresową S3, idąc skrajem lasu, do ul. Kwiatu paproci. Następnie granica obszaru biegnie wzdłuż ulicy Kwiatu paproci do dojazdu pożarowego nr 23 w kierunku południowym, przecinając dojazd pożarowy nr 11. Następnie, linia granicy skręca w kierunku południowo-zachodnim, w kierunku jeziora Glinik, do drogi utwardzonej. Następnie, idąc w kierunku południowym wzdłuż ww. drogi, linia granicy biegnie do skrzyżowania z droga idąca w kierunku Orzelca. Następnie linia granicy biegnie w kierunku północno-zachodnim, do granic wschodnich miejscowości Orzelec, przy wschodnich granicach miejscowości Orzelec linia granicy skręca w kierunku południowym w dukt leśny. Duktem leśnym linia granicy idzie w kierunku zachodnim, aż do ul. Księżycowej w miejscowości Dziersławice. Następnie linia granicy biegnie wzdłuż ul. Księżycowej, w kierunku północnym, i pod skosem skręca w kierunku północno-zachodnim do miejscowości Dziersławice, do drogi krajowej nr 22. Następnie, w miejscowości Dziersławice, linia granicy idzie wzdłuż drogi krajowej nr 22 aż do skraju lasu (po lewej stronie drogi jest miejscowość Prądocin). Następnie linia granicy biegnie skrajem lasu aż do miejscowości Łagodzin, wzdłuż ul. Magicznej, dalej: ul. Przyjaznej i do skrzyżowania z ulicami Sulęcińska (miasto Gorzów), Łagodna, Dobra, Bratnia i Przyjazna, tj. dochodzi do granic miejscowości Gorzów i gminy Deszczno, w kierunku północnym. Następnie linia granicy skręca w kierunku północno-zachodnim, wzdłuż ul. Skromnej, zachowując ten kierunek biegnie dalej i przechodzi w ul. Łagodzińską, w kierunku drogi ekspresowej S 3, przecinając ją, do ul. Poznańskiej w Gorzowie Wielkopolskim. Następnie linia granicy biegnie wzdłuż ul. Poznańskiej do skrzyżowania z ulicą Gruntową. Następnie, wzdłuż ul. Gruntowej linia granicy biegnie do końca istniejącej zabudowy, po czym skręca w kierunku południowo-wschodnim, do granic miasta Gorzowa, gminy Deszczno. Następnie linia granicy biegnie w kierunku północno-wschodnim, wzdłuż granicy powiatu Gorzowskiego i Miasta Gorzów, i następnie, zmieniając kierunek na południowo-wschodnim, linia granicy biegnie do ul. Skwierzyńskiej w miejscowości Karnin (obręb Osiedle Poznańskie).

27.1.2017

W województwie lubuskim:

Obszar ograniczony granicą przebiegająca w następujący sposób:

Poczynając od miejscowości Maszewo, ul. Prosta, linia granicy biegnie w kierunku zachodnim, wzdłuż ul. Prostej do zbiegu z ul. Kolonijną, będącą przedłużeniem ul. Prostej. U zbiegu tych ulic linia granicy skręca w kierunku południowym przez tereny rolne, do zakrętu drogi gruntowej, będącej przedłużeniem ul. Zacisze w miejscowości Glinik. Następnie linia granicy skręca w kierunku południowo-zachodnim, do skraju lasu. Następnie linia granicy biegnie wzdłuż krawędzi lasu, do miejsca, w którym las przedzielony jest droga utwardzoną, i dalej, w kierunku południowo-wschodnim, przebiega do ul. Południowej, w miejscowości Glinik. Następnie linia granicy idzie w kierunku południowo-zachodnim do skrzyżowania drogi gruntowej z duktem leśnym. Następnie linia granicy skręca w kierunku południowym w las, do drogi utwardzonej, w północnej części miejscowości Orzelec. Następnie linia granicy biegnie wzdłuż drogi utwardzonej w kierunku północno-wschodnim, do wschodniej strony miejscowości Orzelec, i następnie biegnie lasem, w kierunku południowym, przecinając linię energetyczną. By następnie dalej lasem, skręcić w kierunku południowo-zachodnim, do drogi krajowej nr 22. Następnie linia granicy przecina drogę krajową w kierunku zachodnim, idąc do wschodniej części miejscowości Kiełpin. Następnie linia granicy przebiega w kierunku północnym, przez wschodnią część miejscowości Kiełpin i dalej biegnie, w kierunku północno-zachodnim, do granic powiatów: Gorzowskiego i Sulęcińskiego, do południowo-zachodniej części miejscowości Płonica. Następnie linia granicy biegnie wzdłuż miejscowości Płonica, drogą, do miejscowości Dzierżów. Następnie, w miejscowości Dzierżów, przy Kościele, skręca w kierunku północno-wschodnim, do ulicy Platynowej, a następnie biegnie wzdłuż drogi, do ulicy Leśnej. Następnie ulica Leśną, linia granicy biegnie w kierunku północnym do skraju lasu, a następnie, w kierunku północno wschodnim, biegnie wzdłuż nieczynnej linii kolejowej do drogi krajowej nr 22. Następnie linia skręca w kierunku południowym, wzdłuż drogi krajowej nr 22, do skrzyżowania z ulicą Bratnią, stanowiącą wjazd do miejscowości Łagodzin. Następnie linia przebiega w kierunku północno-wschodnim, idąc wzdłuż ulicy Bratniej, do skraju lasu, i następnie skręca w kierunku południowo-wschodnim, idąc skrajem lasu, mijając ul. Pomocną, idzie do ul. Przyjaznej w miejscowości Łagodzin. Następnie, w miejscowości Łagodzin, biegnie ul. Przyjazną w kierunku południowym, w kierunku ul. Tajemniczej. Następnie linia granicy skręca w kierunku wschodnim, i biegnie ulicą Tajemniczą do skrzyżowania ulic Tajemnicza, Spokojna i Zagrodowa. Następnie linia granicy biegnie w kierunku południowym ulicą Zagrodową (droga utwardzona), i następnie biegnie w kierunku wschodnim, do drogi dojazdowej do posesji Zagrodowa 6. Następnie, od posesji, linia granicy biegnie w kierunku południowo-wschodnim, aż do ulicy Niebieskiej, przecinając ulicę Letnią. Następnie linia granicy w dalszym ciągu biegnie w kierunku południowo-wschodnim, do ulicy Granitowej, w miejscowości Maszewo, w połowie odcinka pomiędzy ul. Niebieską a Prostą. Następnie linia granicy biegnie w kierunku południowym, do ul. Prostej, skąd zaczęto opis.

27.1.2017

W województwie lubuskim:

Obszar ograniczony granicą przebiegająca w następujący sposób:

Poczynając od skrzyżowania ulic: Północnej, Skwierzyńskiej i Czereśniowej, w miejscowości Karnin (obręb Osiedle Poznańskie), obszar biegnie w kierunku północno-wschodnim, wzdłuż ul. Skwierzyńskiej, a następnie kierunek zmienia się na południowo-wschodni i granica biegnie w tym kierunku do skrzyżowania ulic Topolowej i Łubinowej. Następnie, w tym samym kierunku, linia obszaru biegnie wzdłuż ul. Łubinowej, do ul. Daliowej. Następnie, pod kątem prostym, granica obszaru skręca w kierunku południowo-zachodnim, wzdłuż ul. Daliowej do ul. Krupczyńskiej. Następnie linia granicy idzie wzdłuż ul. Krupczyńskiej i w połowie odcinka, pomiędzy ulic ą Konwaliową i Chabrową, idzie w kierunku torów kolejowych i ul. Słonecznikowej. Następnie linia granicy w trym samym kierunku przecina ul. Tulipanową oraz drogę ekspresową S 3, idąc skrajem lasu, do ul. Kwiatu Paproci. Następnie, granica obszaru biegnie wzdłuż ulicy Kwiatu Paproci do dojazdu pożarowego nr 23 w kierunku południowym, przecinając dojazd pożarowy nr 11. Następnie, linia granicy skręca w kierunku południowo-zachodnim, w kierunku jeziora Glinik, do drogi utwardzonej. Następnie, idąc w kierunku południowym wzdłuż ww. drogi, linia granicy biegnie do skrzyżowania z linią energetyczną, po czym biegnie w kierunku północno-zachodnim, wzdłuż południowych granic miejscowości Orzelec. Następnie linia granicy biegnie w kierunku północno-zachodnim do skraju lasu, oddalonego o ok. 250 m od zabudowy mieszkalnej znajdującej się w miejscowości Bolemin. Następnie linia granicy biegnie wzdłuż skraju lasu, po jego północnej części, do drogi krajowej nr 22, po czym skręca w kierunku północnym i biegnie wzdłuż drogi krajowej nr 22, mijając zachodu miejscowości Dziersławice oraz Międzylesie, do skrzyżowania drogi krajowej nr 22 z drogami na miejscowości: Krasowiec i Białobłocie. Następnie linia granicy biegnie dalej w kierunku północnym, aż do skraju lasu, z prawej strony drogi krajowej nr 22, w kierunku Gorzowa Wlkp. (po lewej stronie drogi jest miejscowość Prądocin). Następnie linia granicy biegnie skrajem lasu aż do miejscowości Łagodzin, wzdłuż ul. Magicznej, dalej ul. Przyjaznej i do skrzyżowania z ulicami Sulęcińska (miasto Gorzów Wlkp.), Łagodna, Dobra, Bratnia i Przyjazna, tj. dochodzi do granic miasta Gorzów Wlkp. i gminy Deszczno, w kierunku północnym. Następnie linia granicy skręca w kierunku północno-zachodnim, wzdłuż ul. Skromnej, zachowując ten kierunek biegnie dalej i przechodzi w ul. Łagodzińską, w kierunku drogi ekspresowej S3, przecinając ją, do ul. Poznańskiej w Gorzowie Wlkp. Następnie linia granicy biegnie wzdłuż ul. Poznańskiej do skrzyżowania z ulicą Gruntową. Następnie, wzdłuż ul. Gruntowej linia granicy biegnie do końca istniejącej zabudowy, po czym skręca w kierunku południowo-wschodnim, do granic miasta Gorzowa Wlkp., gminy Deszczno. Następnie linia granicy biegnie w kierunku północno-wschodnim, wzdłuż granicy powiatu gorzowskiego i miasta Gorzów Wlkp. i następnie, zmieniając kierunek na południowo-wschodni, linia granicy biegnie do ul. Skwierzyńskiej w miejscowości Karnin (obręb Osiedle Poznańskie).

27.1.2017

W województwie lubuskim:

Obszar ograniczony granicą przebiegająca w następujący sposób:

Poczynając od skrzyżowania ulicy Łubinowej z Topolową w miejscowości Deszczno idąc w kierunku północnym około 30 metrów, linia skręca w kierunku wschodnim przy posesji Topolowa 10 potem linia przecina sieć energetyczną i zmierza w kierunku punktu granicznego oddziałów leśnych nr 19 i 20 Nadleśnictwa Skwierzyna, następnie linia przebiega ulicą Borkowską w miejscowości Brzozowiec i dalej ulicą Borkowską do skrzyżowania z ulicą Gorzowską. Następnie w tym samym kierunku (południowym) wchodzi w ulicę Szkolną i dochodzi do skrzyżowania z ulicą Leśną. Dalej linia biegnie wzdłuż ulicy Leśnej przechodząc przez tory PKP relacji Gorzów Wlkp.– Skwierzyna, dochodząc wzdłuż ulicy Przejazdowej do rozwidlenia ulic i dalej zmienia kierunek na południowo-zachodni wchodząc w las do drogi ekspresowej S3, po czym przecina punkt oddziału leśnego nr 89, 90, 110 i 111 oraz 113, 112, 135 i 134, następnie nr 138, 139, 182 i 183 i następnie skręca w kierunku północno-zachodnim do przecięcia punktu oddziału leśnego nr 119,120,142 i 143 i dalej do oddziałów nr 82, 83, 102, 103. Następnie biegnie wzdłuż oddziałów 82 i 83 biegnąc w tym samym kierunku do łuku drogi powiatowej nr 1397F rozdzielającej miejscowości Orzelec i Bolemin. Dalej w kierunku północnym do miejscowości Orzelec przy skrzyżowaniu z drogą osiedlową w Orzelcu a drogą w kierunku miejscowości Dziersławice. Następnie linia przebiega pomiędzy zabudowaniami w miejscowości Dziersławice o numerach 11 i 12 a następnie do skrzyżowania ulic: Dziersławickiej i Kolonijnej. Potem linia graniczna obszaru przebiega wzdłuż Kolonijnej do skrzyżowania z ulicą Kolonijną w Białobłociu (droga powiatowa nr 1395F) między posesjami nr 37 i 10 wzdłuż granicy obrębu Białobłocie i Glinik do ulicy Karnińskiej przy posesji nr 7 w Gliniku. Dalej linia biegnie w kierunku północno-wschodnim do ulicy Niebieskiej 4 w Deszcznie, następnie wzdłuż ulicy Niebieskiej około 150 metrów w kierunku posesji nr 2, a następnie zmienia kierunek przecinając drogę ekspresową S 3 w kierunku skrzyżowania ulic Lubuska i Leśna przy posesji Lubuska 49 w Deszcznie (pod linią graniczną numeracja posesji rośnie) w kierunku na Skwierzynę, a następnie linia przechodząc przez posesję Lubuska 45, linia biegnie do punktu rozpoczęcia opisu.

27.1.2017

W województwie lubuskim:

Obszar ograniczony granicą przebiegająca w następujący sposób:

Poczynając od skrzyżowania ulic: Lubuskiej i Skwierzyńskiej w Deszcznie linia biegnie wzdłuż ulicy Skwierzyńskiej w kierunku północno-wschodnim do ulicy Wietrznej w Osiedlu Poznańskim, następnie ulicą Wietrzną za posesję nr 96 w kierunku ulicy Skwierzyńskiej przy posesjach nr 44 i 45 przecina ulicę Brzozową między posesjami nr 36 i 37, następnie biegnie w kierunku północno-wschodnim w kierunku skrzyżowania ulic Olchowa i Nowa, a następnie zmienia kierunek na wschód i biegnie pomiędzy posesjami nr 71 i 72 w miejscowości Borek do skrzyżowania drogi leśnej ze zjazdem na posesję nr 75 w m. Borek. Następnie linia przebiega w kierunku południowo-wschodnim do punktu granicznego oddziałów leśnych nr 9,10,15 i 16 (Nadleśnictwo Skwierzyna). Następnie linia biegnie łukiem w kierunku południowym przez las do punktu między oddziałami nr 21, 22, 27 i 28 oraz dalej do skrzyżowania ulicy: Gajowej z ulicą Nad Wałem oraz drogą powiatową nr 1398F w Brzozowcu. Potem w kierunku południowo-wschodnim do posesji nr 8 pomiędzy ulicami Nad Wałem i Borkowską do załamania linii energetycznej, a następnie przebiega pomiędzy posesjami nr 25b i 26a w Brzozowcu (ulica Polna). Następnie linia idzie w kierunku południowozachodnim przecinając linie kolejową relacji Gorzów Wlkp.–Skwierzyna oraz drogę relacji Gorzów Wlkp.– Skwierzyna (ul. Gorzowska). Następnie linia biegnie dalej w tym samym kierunku do punktu oddziałowego nr 65 i 66 po czym zmienia kierunek do punktu oddziałowego nr 89-90, 110-111 w linii do punktu nr 92,93,113 i 114, następnie do punktu nr 74, 75, 95, 96, by przeciąć w północnej części jezioro Glinik. Dalej linia biegnie do punktu oddziałowego nr 53, 54, 77, 78 oraz do punktu nr 38, 39 przecinając drogę powiatową 1397F. Dalej przebiega wzdłuż granic oddziałów nr 38,39 do skraju lasu. Potem linia wchodzi ze skraju lasu w ulicę Słowiczą i przebieg wzdłuż ulicy Słowiczej w kierunku północno-zachodnim do skrzyżowania z drogą. Następnie biegnie do skrzyżowania z ulicą Sikorkową i do Kukułczej. Potem biegnie w kierunku północnozachodnim w linii prostej do ulicy Niebieskiej w Deszcznie przy posesji nr 5 i dalej w kierunku północnowschodnim wzdłuż posesji ul. Niebieska 5 przecina drogę ekspresowa S 3 oraz linię kolejową relacji Gorzów Wlkp.–Krzyż i dalej w kierunku do punktu początku opisu

27.1.2017

W województwie lubuskim: rozpoczynając od skrzyżowania ulicy Osiedlowej z ulicą Wylotową w miejscowości Ciecierzyce granica obszaru biegnie, w kierunku północno-wschodnim, do skrzyżowania ulicy Siewnej i ulicy Spacerowej w tej miejscowości. Następnie granica w dalszym ciągu biegnie w kierunku północno-wschodnim, przecinając rzekę Wartę, do skrzyżowania drogi powiatowej 1365F z drogą prowadzącą do posesji nr 128 i 127 w miejscowości Janczewo. Dalej granica odbija i biegnie w kierunku południowo-wschodnim, od zachodu omijając Stare Polichno i dochodzi do drogi powiatowej nr 1351F. Następnie biegnie wzdłuż drogi powiatowej 1351F do skrzyżowania z drogą powiatową nr 1352F, w miejscowości Gościnowo. Następnie linia granicy zmienia kierunek i biegnie w kierunku południowo-zachodnim, przecinając rzekę Wartę, do skrzyżowania ulic Borkowska i Gorzowska, w miejscowości Brzozowiec. Dalej granica biegnie w kierunku północno-zachodnim, ulicą Gorzowską, do ulicy Krupczyńskiej w miejscowości Deszczno. Następnie, wzdłuż ulicy Krupczyńskiej granica biegnie do skrzyżowania z ulicą Daliową, po czym zmienia kierunek na północno-zachodni i biegnie do skrzyżowania ulicy Brzozowa z ulicą Nową (Osiedle Poznańskie). Potem granica zmienia kierunek na północno-wschodni i biegnie do przecięcia punktu oddziału leśnego nr 5, 4. Następnie biegnie w kierunku północnym do skrzyżowania ulic Osiedlowa i Wylotowa w miejscowości Ciecierzyce, skąd rozpoczęto opis

27.1.2017

W województwie lubuskim: rozpoczynając od skrzyżowania ulicy Skwierzyńskiej z ulicą Wiśniową (Osiedle Poznańskie) linia granicy biegnie w kierunku wschodnim, do skrzyżowania ulicy Nowej i ulicy Pogodnej (Osiedle Poznańskie), po czym zmienia kierunek na południowo-wschodni i przecinając bieg linii energetycznej, biegnie do przecięcia oddziału leśnego nr 19, 22 (Nadleśnictwo Skwierzyna). Następnie linia granicy kieruje się po łuku, w kierunku południowym, omijając od zachodu miejscowość Brzozowiec, przecina linię kolejową relacji Gorzów Wlkp.–Skwierzyna, i biegnie do punktu przecięcia oddziału leśnego nr 31, 32, 44, 45. W tym miejscu linia granicy zmienia kierunek na południowo-zachodni, przecina drogę ekspresową S3 i dociera do punktu przecięcia oddziału leśnego nr 73, 74, 94, 95, następnie przecina od północy jezioro Glinik i kieruje się do punktu przecięcia oddziału leśnego nr 77, 78 97, 98 po czym zmienia kierunek na północno-zachodni, dociera do punktu przecięcia oddziału leśnego nr 41, 42, 57. Następnie linia granicy biegnie wciąż w tym samym kierunku, północnozachodnim, do punktu załamania się linii biegu sieci energetycznej w miejscowości Białobłocie. Następnie biegnie wzdłuż linii energetycznej, w kierunku północnym, do punktu przecięcia tej linii z ulicą Łagodzińską w Gorzowie Wlkp. W tym miejscu linia granicy zmienia kierunek na wschodni i biegnie do przecięcia ulic Gruntowej i Poznańskiej w Gorzowie Wlkp., a następnie biegnie w tym samym kierunku do skrzyżowania ulic Skwierzyńskiej i Wiśniowej, skąd rozpoczęto opis.

27.1.2017

W województwie lubuskim: rozpoczynając od skrzyżowania ulic Poznańskiej z Nizinną w mieście Gorzów Wielkopolski granica obszarubiegnie w kierunku wschodnim, do skrzyżowania ulic Dworskiej ze Strażacką. Następnie linia granicy zmienia kierunek na południowo-wschodni i biegnie wzdłuż ulicy Strażackiej w miejscowości Karnin (droga powiatowa 1400F) do skrzyżowania z ulicą Świetlaną w miejscowości Karnin. Dalej granica biegnie w tym samym kierunku w linii prostej do skrzyżowania ulicy Skwierzyńskiej z ulicą Czereśniową w miejscowości Osiedle Poznańskie. Następnie zmienia kierunek na południe i biegnie do skrzyżowania ulic Lubuskiej i Krupczyńskiej w miejscowości Deszczno. Następnie linia granicy zmienia swój kierunek i biegnie w kierunku południowo-zachodnim do punktu przecięcia oddziału leśnego nr 38, 39 (Nadleśnictwo Skwierzyna) przecinając drogę ekspresową S3. Dalej granica biegnie w kierunku zachodnim do skrzyżowania drogi krajowej nr 22 z drogą gminną na wysokości posesji nr 102 w miejscowości Bolemin. Następnie linia granicy zmienia swój kierunek i biegnie w kierunku północno-zachodnim do skrzyżowania drogi powiatowej nr 1396F z ulicą Leśną w miejscowości Prądocin. Następnie linia granicy zmienia swój kierunek i biegnie w kierunku północnym do skrzyżowania ulic Głównej z ulicą Kobaltową w miejscowości Ulim. Potem zmienia kierunek na północno-wschodni i biegnie do skrzyżowania ulicy Podgórnej z ulicą Kukułczą w mieście Gorzów Wielkopolski (Zawarcie). Następnie biegnie w kierunku wschodnim do skrzyżowania ulicy Poznańskiej z ulicą Nizinną w mieście Gorzów Wielkopolski, gdzie kończy się opis.

25.1.2017

W województwie lubuskim: rozpoczynając od skrzyżowania drogi powiatowej nr 1414F z drogą polną przy posesji nr 46 w miejscowości Brzeźno granica obszaru biegnie w kierunku północno-wschodnim do skrzyżowania dróg powiatowych nr 1414F i 1419F. Następnie granica dalej biegnie w kierunku północno-wschodnim przez oddziały leśne nr 6, 5, 4 do punktu przecięcia obszaru leśnego nr 3, 4, 14, 15 (Nadleśnictwo Bogdaniec). Następnie linia granicy zmienia kierunek i biegnie w kierunku południowo-wschodnim do punktu przecięcia oddziału leśnego nr 37, 38, 87, 88 (Nadleśnictwo Bogdaniec). W tym miejscu granica zmienia kierunek i biegnie w kierunku południowym do punktu przecięcia oddziału leśnego nr 232, 233, 272, 273 (Nadleśnictwo Bogdaniec). Następnie linia granicy zmienia kierunek i biegnie w kierunku południowo-zachodnim do punktu przecięcia oddziału leśnego nr 388, 389 skraj lasu (Nadleśnictwo Bogdaniec). Następnie linia granicy zmienia kierunek i biegnie w kierunku zachodnim do punktu przecięcia oddziału leśnego nr 279,280, 348, 349 (Nadleśnictwo Bogdaniec). Tutaj granica zmienia swój kierunek i biegnie w kierunku północno-zachodnim dopunktu przecięcia oddziału leśnego nr 143, 144, 191, 192 (Nadleśnictwo Bogdaniec). Następnie linia granicy zmienia kierunek i biegnie w kierunku północnym do punktu przecięcia oddziału leśnego nr 48, 49 (Nadleśnictwo Bogdaniec). Następnie biegnie w kierunku północno-wschodnim do skrzyżowania drogi powiatowej nr 1414F z drogą polną przy posesji nr 46 w miejscowości Brzeźno, gdzie kończy się opis

27.1.2017

W województwie świętokrzyskim: teren miejscowości na obszarze powiatu pińczowskiego: Zagorzyce, Kozubów, Smyków, Zawarża, Byczów, Aleksandrów, Wojsławice, Mozgawa, Młodzawy Małe, Bugaj, Nowa Wieś, Teresów (przysiółek Kozubowa)

19.1.2017

W województwie lubuskim: rozpoczynajac od punktu na moście na rzece Noteć w miejscowości Santok linia granicy obszaru biegnie w kireunku południowo-wschodnim do skrzyżowania drogi powiatowej nr 1401F z drogą prowadzącą do posesji nr 13 w miejscowości Nowe Poichno. W tym miejscu granica zmienia swój kierunek na południowy i biegnie, przecinając drogi wojewódzkie nr 158 i 159, do punktu przecięcia oddziału leśnego nr 80,81,112,113 (nadleśnictwo Karwin). Następnie linia granicy biegnie w kierunku południowo-zachodnim, przecinając drogę wojewódzką nr 159, do skrzyżowania drogi powiatowej nr 1352 f z drogą prowadzacą do posesji nr 27 w miejscowosci Dobrojewo. Dalej linia granicy biegnie w kierunku południowo-zachodnim do skrzyżowania drogi powiatowej nr 1351 F z drogą prowadzącą do posesji nr 12 i 13 w miejscowosci Gościnowo.W tym miejscu linia granicy zmienia swój kierunek i biegnie w kierunku połnocno-zachodnim, przecinając rzekę Wartę, do punktu przecięcia oddziału leśnego nr 8,9,14,15 (Nadleśnictwo Skwierzyna), po czym biegnie w kierunku północnym, do skrzyżowania drogi powiatowej nr 1398F z drogą prowadzącą do posesji nr 78 w miejscowości Borek. Następnie linia granicy biegnie w kierunku północnym, do 66. kilometra na rzece Warta, gdzie zmienia kierunek na północno-wschodni i biegnie wzdłuż rzeki Warty. Nastepnie Linia granicy przebiega wzdłuż dolnego biegu rzeki Noteć do mostu. Skąd rozpoczęto opis.

25.1.2017

W województwie małopolskim: od strony północnej: od granicy województwa małopolskiego wzdłuż północnej granicy administracyjnej miejscowości Bolów (gm. Pałecznica) – do drogi powiatowej nr 1253 K; od strony zachodniej: od północnej granicy miejscowości Bolów drogą powiatową nr 1253 K w kierunku południowo-zachodnim i dalej drogą powiatową nr 1254 K – do skrzyżowania z drogą gminną nr 160164 K w miejscowości Sudołek (gm. Pałecznica). Następnie tą drogą do miejscowości Pieczonogi (gm. Pałecznica) – do skrzyżowania z drogą powiatową nr 1259 K. Drogą powiatową nr 1259 K w kierunku południowo-wschodnim przez ok. 250 m, a następnie drogą lokalną w kierunku południowo-wschodnim przez ok. 250 m i dalej drogą lokalną w kierunku południowym do granicy administracyjnej miejscowości Pieczonogi i Szczytniki-Kolonia (gm. Pałecznica). Wzdłuż tej granicy w kierunku zachodnim przez ok. 900 m do cieku wodnego (rowu melioracyjnego) i dalej wzdłuż tego cieku w kierunku południowym, a następnie południowo-wschodnim w miejscowości Szczytniki-Kolonia i Klimontów (gm. Proszowice) – do drogi wojewódzkiej nr 776; od strony południowej: od cieku wodnego w miejscowości Klimontów (Stara Wieś) wzdłuż drogi wojewódzkiej nr 776 w kierunku północnym, a następnie wschodnim – do granicy województwa małopolskiego; od strony wschodniej: wzdłuż granicy województwa małopolskiego – od drogi wojewódzkiej nr 776 do północnej granicy administracyjnej miejscowości Bolów.

21.1.2017

W województwie lubuskim: Rozpoczynając od punktu przecięcia działek katastralnych nr 398, 397 w miejscowość Santok z działkami katastralnymi nr 88 i 81 w miejscowości Stare Polichno linia granicy biegnie w kierunku południowo-wschodnim, po łuku, do przecięcia działek katastralnych nr 182, 202, 121/1 w miejscowości Nowe Polichno. Następnie linia granicy biegnie w kierunku południowym do skrzyżowania drogi wojewódzkiej nr 158 z drogą wojewódzką nr 159, po czym lekko się załamuje i biegnie po łuku do punktu na drodze nr 159 na wysokości posesji nr 23 w miejscowości Dobrojewo. Następnie linia granicy biegnie wzdłuż drogi wojewódzkiej nr 159, do skrzyżowania tej drogi wojewódzkiej z drogą powiatową nr 1352F, po czym zmienia kierunek na południowo-zachodni, i biegnie do skrzyżowania drogi powiatowej nr 1351F z drogą gminną nr 004911F. Następnie linia granicy zmienia kierunek na zachodni i biegnie, przecinając rzekę Wartę, do punktu przecięcia oddziału leśnego nr 22, 23, 28, 29 (Nadleśnictwo Skwierzyna). W tym miejscu linia granicy zmienia swój kierunek na północny i biegnie do punktu przecięcia oddziału leśnego nr 8, 9, 14, 15 (Nadleśnictwo Skwierzyna), po czym biegnie w tym samym kierunku, do punktu przecięcia działki katastralnej nr 217/1 w miejscowości Górki z działką katastralną 250/3 w miejscowości Borek i działką katastralną nr 290 w miejscowości Ciecierzyce. Następnie linia granicy zmienia kierunek na północno-wschodni i biegnie, po łuku, do przecięcia działek katastralnych nr 398, 397 w miejscowość Santok z działkami katastralnymi nr 88 i 81 w miejscowości Stare Polichno, skąd rozpoczęto opis.

27.1.2017

W województwie lubuskim: rozpoczynając od punktu przecięcia drogi powiatowej nr 1282F z drogą prowadzącą do posesji nr 14 w miejscowości Koszęcin linia granicy biegnie w kierunku północnym do punktu przecięcia oddziału leśnego nr 18, 23 (Nadleśnictwo Lubniewice), po czym skręca w kierunku wschodnim i biegnie do punktu przecięcia oddziału leśnego nr 17, 22, 23. W tym miejscu linia granicy zmienia kierunek na południowy i biegnie od skrzyżowania ulicy Platynowej z drogą polną, przy posesji 3B w miejscowości Dzierżów. Następnie linia granicy załamuje się i biegnie w kierunku południowo – wschodnim, po łuku, do skrzyżowania drogi powiatowej nr 1395F z drogą prowadzącą między posesjami nr 23 i 25 w miejscowości Krasowiec. Następnie linia granicy dalej biegnie w tym samym kierunku, do drogi gminnej 001321F, przy posesji nr 89 w miejscowości Bolemin, po czym zmienia kierunek na południowy i biegnie, przecinając drogę powiatową nr 1397F, do punktu przesunięcia oddziału leśnego nr 49, 50, 72, 73 (Nadleśnictwo Lubniewice). Następnie linia granicy biegnie w kierunki zachodnim, do punktu przecięcia oddziału leśnego nr 54, 55, 78, 79 (Nadleśnictwo Lubniewice), po czym zmienia kierunek na północno-zachodni, omija od północy miejscowość Rudnica, i biegnie do skrzyżowania drogi kolejowej z ulicą Lubuską w miejscowości Rudnica. Następnie linia granicy biegnie w kierunku zachodnim, do punktu przecięcia oddziału leśnego nr 32, 33, 39 (Nadleśnictwo Lubniewice). W tym miejscu linia granicy zmienia kierunek na północny i biegnie do punktu przecięcia działki katastralnej nr 173, 201, 202, po czym dalej w kierunku północnym, przecinając rzekę Wartę, biegnie do punktu przecięcia działki katastralnej nr 142/4, 142/5 w miejscowości Chwałowice. Po czym dalej na północ do skrzyżowania dróg gminnych nr 000416F i 000414F, a następnie zmienia swój kierunek na wschodni i biegnie do punktu początkowego, skąd rozpoczęto opis.

29.1.2017

W województwie lubuskim: rozpoczynając od punktu przecięcia działki katastralnej nr 410, 405, 404 w miejscowości Santok, linia granicy biegnie w kierunku wschodnim, przecinając rzekę Noteć, do punktu przecięcia działki katastralnej nr 9, 11/1, 11/2 w miejscowości Stare Polichno. W tym miejscu linia granicy zmienia kierunek na południowo-wschodni i biegnie do skrzyżowania drogi powiatowej nr 1401F z drogą prowadzącą do posesji nr 13 w miejscowości Małe Polichno. Dalej linia granicy biegnie w kierunku południowo-wschodnim, po łuku, przecinając drogę wojewódzką nr 158, do punktu przecięcia oddziału le- śnego nr 20, 21, 48, 49 (Nadleśnictwo Karwin), po czym załamuje się i biegnie w kierunku południowym, do punktu przecięcia oddziału leśnego nr 112, 113, 146, 147 (Nadleśnictwo Karwin). Następnie linia granicy biegnie w kierunku zachodnim, do punktu przecięcia działki katastralnej nr 336, 288, 289 w miejscowo- ści Gościnowo, po czym biegnie dalej w tym samym kierunku, po łuku, do punktu przecięcia działki katastralnej nr 202, 194/6, 195/7 w miejscowości Warcin. Następnie linia granicy zmienia kierunek na północno-zachodni i biegnie, przecinając rzekę Wartę do skrzyżowania drogi gminnej nr 001328F z droga prowadzącą do posesji 85, 83a, 83 w miejscowości Borek, po czym zmienia kierunek na północny, i biegnie do punktu przecięcia działki katastralnej nr 212, 213, 200 w miejscowości Santok, po czym biegnie, przecinając rzekę Wartę i drogę wojewódzką nr 158, do punktu przecięcia działki katastralnej nr 410, 405, 404 w miejscowości Santok, skąd rozpoczęto opis.

26.1.2017

W województwie podkarpackim: Od strony północnej linia obszaru biegnie od miejsca przecięcia ul. Białobrzeskiej z potokiem Marcinek, dalej biegnie wzdłuż południowego brzegu potoku Marcinek do zakola w pobliżu ul. Trębackiej na terenie miejscowości Korczyna, wzdłuż południowego pobocza ul. Trębackiej do skrzyżowania z ul. Krośnieńską. Od strony wschodniej linia obszaru biegnie w kierunku południowym, wzdłuż zachodniego pobocza ul. Krośnieńskiej, a następnie kieruje się na wschód, zgodnie z przebiegiem ul. Granicznej, wzdłuż granicy administracyjnej miasta Krosno do ul. Akacjowej na terenie miejscowości Korczyna. Dalej od wschodu granica obszaru biegnie wzdłuż zachodniego pobocza ul. Akacjowej w kierunku południowym, wzdłuż zachodniego pobocza ul. Marynkowskiej do ul. Kasztanowej, a następnie wzdłuż ul. Kasztanowej do granicy administracyjnej miasta Krosno. Od strony południowej linia obszaru biegnie w kierunku południowo zachodnim w linii prostej przecinając ul. Sikorskiego oraz tory kolejowe do skrzyżowania ul. Bieszczadzkiej i Władysława Reymonta, dalej biegnie w kierunku zachodnim do skrzyżowania ul. Bolesława Prusa z ul. Debrza a następnie w linii prostej w kierunku zachodnim przecinając ul. Wiejską, ul. Dębową, ul. Suchodolską do potoku Lubatówka i dalej wzdłuż północnego pobocza ul. Podmiejskiej do skrzyżowania z ul. Długą, a następnie wzdłuż północnego pobocza ul. Lotników aż do skrzyżowania z ul. Zręcińską. Od strony zachodniej linia obszaru biegnie w kierunku północnym wzdłuż wschodniego pobocza ul. Zręcińskiej aż do skrzyżowania z ul. Podkarpacką (drogą krajową nr 28). Dalej granica obszaru biegnie wzdłuż wschodniego pobocza ul. Podkarpackiej aż do skrzyżowania z ul. Krakowską, wzdłuż południowego pobocza ul. Krakowskiej do skrzyżowania z ul. Drzymały, dalej wzdłuż południowego pobocza ul. Drzymały do mostu na rzece Wisłok. Dalej linia obszaru biegnie wzdłuż południowo wschodniego brzegu rzeki Wisłok do zakola w okolicy ul. Wierzbowej i dalej w linii prostej w kierunku północno- wschodnim przecinając ul. Wierzbową, a następnie do przecięcia ul. Białobrzeskiej z potokiem Marcinek, skąd zaczęto opis.

21.1.2017

W województwie świętokrzyskim: od strony wschodniej i południowo-wschodniej: granicą powiatu kazimierskiego, od drogi powiatowej nr 0521T do skrzyżowania drogi powiatowej nr 0552T i drogi lokalnej Cieszkowy-Probołowice, terenem niezabudowanym na wschód od miejscowości Cieszkowy (gm. Czarnocin), przecina drogę wojewódzką nr 770, teren niezabudowany na wschód od miejscowości Swoszowice (gm. Czarnocin), przecina drogę wojewódzką nr 776, obejmuje miejscowość Broniszów (gm. Kazimierza Wielka) od strony południowej: teren niezabudowany równolegle do drogi powiatowej 0529T, obejmuje miejscowość Kamyszów (gm. Kazimierza Wielka), przecina drogę wojewódzką nr 768, obejmuję miejscowość Topola (gm. Skalbmierz) 3) od strony zachodniej: teren niezabudowane na zachód od miejscowości Topola (gm. Skalbmierz), przecina drogę wojewódzką nr 768, wzdłuż rzeki Nidzicy i cieku wodnego, teren niezabudowany na zachód od miejscowości Krępice do skrzyżowania drogi lokalnej z Krępic z drogą nr 770 4) od strony północnej i północno-zachodniej: wzdłuż drogi wojewódzkiej nr 770, obejmuje miejscowości Ciuślice i Turnawiec (gm. Czarnocin), dalej granicy lasu w Malżycach (gm. Czarnocin) do granicy powiatu kazimierskiego.

21.1.2017

W województwie opolskim: od strony północnej: od skrzyżowania drogi 1403 O relacji Roszowicki Las – Dzielnica z ulicą Głogowiec w miejscowości Roszowicki Las (bez tej miejscowości) i dalej tą ulicą w kierunku wschodnim przecinając granicę gminy Cisek z gminą Bierawa do drogi 425 w miejscowości Dziergowice i dalej aż do linii kolejowej relacji Kędzierzyn-Koźle – Racibórz, następnie wzdłuż tej linii kolejowej, włączając miejscowość Dziergowice (bez miejscowości Solarnia), na południe do granicy powiatu kędzierzyńsko-kozielskiego z powiatem raciborskim; od strony południowej: od przecięcia rzeki Odra, granicy powiatu raciborskiego i powiatu kędzierzyńsko-kozielskiego w kierunku zachodnim wzdłuż zachodnich granic miejscowości Podlesie, miejscowości Dzielnica (włączając te miejscowości do obszaru); od strony zachodniej: od miejscowości Dzielnica w kierunku północnym wzdłuż południowych granic miejscowości Roszowice (bez tej miejscowości) do skrzyżowania drogi nr 1403 O z ulicą Głogowiec w miejscowości Roszowicki Las.

25.1.2017

W województwie śląskim: teren ograniczony od strony północnej: wzdłuż granicy powiatów Kędzierzyn-Koźle i Racibórz – od miejscowości Podlesie w kierunku wschodnim do miejscowości Solarnia; od strony wschodniej: od miejscowości Solarnia wzdłuż linii kolejowej relacji Kędzierzyn-Koźle – Racibórz do wysokości północnej granicy administracyjnej miejscowości Kuźnia Raciborska (bez tej miejscowości); od strony południowej: od północnej granicy administracyjnej miejscowości Kuźnia Raciborska, poprzez południowe granice miejscowości Budziska, obejmując tą miejscowość, do północnych granic administracyjnych miejscowości Turze (z pominięciem tej miejscowości); od strony zachodniej: od północnych granic administracyjnych miejscowości Turze, wzdłuż południowej i zachodniej granicy miejscowości Ruda, w linii prostej do granicy powiatu raciborskiego i kędzierzyńsko-kozielskiego na wysokości miejscowości Podlesie.

25.1.2017

W województwie lubuskim: rozpoczynając od skrzyżowania dróg gminnych nr 001343F i 001341F w miejscowości Ulim, granica obszaru biegnie w kierunku południowo-wschodnim, do punktu przecięcia oddziału leśnego nr 13, 14, 20, 21 (Nadleśnictwo Lubniewice). Następnie linia granicy zmienia swój kierunek na południowy i biegnie po łuku, przecinając drogę krajową nr 22 oraz drogę powiatową nr 1395F między posesjami nr 6 i 4 w miejscowości Białobłocie, do skrzyżowania dróg na wysokości posesji nr 44 w miejscowości Białobłocie. Następnie linia granicy załamuje się i dalej biegnie w kierunku południowym, przecinając drogę krajową nr 22, drogę powiatową nr 1397F, Kanał Kiełpiński, omijając od strony północnej zabudowania miejscowości Kiełpin, do punktu przecięcia oddziału leśnego nr 54, 77, 78 (Nadleśnictwo Skwierzyna). Tutaj linia granicy zmienia swój kierunek i biegnie w kierunku północnozachodnim do punktu przecięcia działki katastralnej nr 77/1, 88/1, 80 w miejscowości Łąków. Następnie linia granicy zmienia swój kierunek na północny i biegnie, przecinając Kanał Bema, rzekę Wartę, do skrzyżowania drogi gminnej nr 000414F z drogą prowadzącą do posesji nr 80 w miejscowości Chwałowice. Następnie linia granicy biegnie po łuku dalej w kierunku północnym, do skrzyżowania drogi powiatowej nr 1393F z drogą przebiegającą obok posesji nr 75 w miejscowości Chwałowice. Następnie linia granicy zmienia swój kierunek i biegnie, przecinając rzekę Wartę, w kierunku północno-wschodnim, do punktu przecięcia działki katastralnej nr 310, 299, 205 w miejscowości Ulim przy drodze gminnej nr 001349F. Tutaj linia granicy zmienia swój kierunek na kierunek wschodni i biegnie do skrzyżowania dróg gminnych nr 001343F i 001341F w miejscowości Ulim, skąd rozpoczęto opis.

29.1.2017

W województwie lubuskim: rozpoczynając od 52 kilometra drogi wojewódzkiej nr 22 w miejscowości Krasowiec, linia granicy obszaru biegnie po łuku w kierunku południowo-wschodnim, do skrzyżowania drogi gminnej nr 001320F z drogą prowadzącą do drogi gminnej nr 001318F.

Następnie linia granicy zmienia swój kierunek i biegnie w kierunku południowym do skrzyżowania drogi powiatowej nr 1397F z drogą gminną nr 001318F. Następnie, po łuku, linia granicy biegnie omijając od strony zachodniej większość zabudowań miejscowości Orzelec, do punktu przecięcia nr 101, 102, 123, 124 (Nadleśnictwo Skwierzyna). Następnie linia granicy załamuje się i biegnie dalej w kierunku południowym, do punktu przecięcia oddziału leśnego nr 221, 222, 253, 254 (Nadleśnictwo Skwierzyna). Następnie linia granicy zmienia kierunek na zachodni i biegnie, przecinając drogę krajową nr 22, do punktu przecięcia oddziału leśnego nr 115, 116, 138, 139 (Nadleśnictwo Lubniewice). Następnie linia granicy zmienia kierunek na północny i biegnie do skrzyżowania drogi powiatowej nr 1282F z drogą prowadzącą do posesji nr 14A w miejscowości Rudnica. Następnie linia granicy biegnie dalej w kierunku północnym do skrzyżowania drogi powiatowej nr 1282F z drogą powiatową nr 1397F w miejscowości Płonica. Następnie linia granicy zmienia swój kierunek na północno-wschodni i biegnie do skrzyżowania drogi powiatowej nr 1395F z drogą prowadzącą do posesji nr 48 w miejscowości Krasowiec. Następnie linia granicy zmienia swój kierunek na wschodni i biegnie do 52 kilometra drogi wojewódzkiej nr 22 w miejscowości Krasowiec, skąd rozpoczęto opis.

30.1.2017

W województwie małopolskim: teren ograniczony od strony wschodniej: wzdłuż drogi krajowej nr 7 – od węzła drogowego z drogą krajową nr 52 („Głogoczów”) do skrzyżowania z drogą powiatową nr 1938 K; od strony południowej: od skrzyżowania z drogą krajową nr 7 wzdłuż drogi powiatowej nr 1938 K do mostu na rzece Krzyszkowianka w miejscowości Bęczarka (gm. Myślenice) i wzdłuż tej rzeki w kierunku południowo – zachodnim do południowej granicy administracyjnej tej miejscowości. Wzdłuż tej granicy, następnie południowej i południowo – zachodniej granicy administracyjnej miejscowości Krzywaczka (gm. Sułkowice) i wzdłuż granicy administracyjnej miejscowości Izdebnik (gm. Lanckorona) w kierunku południowo – wschodnim i dalej wzdłuż drogi krajowej nr 52 do skrzyżowania z droga gminną nr 470141 K w Izdebniku; od strony zachodniej: od skrzyżowania z droga krajową nr 52 w miejscowości Izdebnik w kierunku północnym droga gminną nr 470141 K i dalej w kierunku północno – wschodnim droga gminna nr 470146 K do granicy administracyjnej miejscowości Wola Radziszowska (gm. Skawina). Wzdłuż tej granicy w kierunku północno – zachodnim ok. 130 m i dalej droga lokalną w kierunku północnym przez miejscowość Wola Radziszowska i dalej drogą gminną nr 601166 K do drogi gminnej nr 601190 K – do mostu na rzece Cedron; od strony północnej: od mostu na drodze gminnej nr 601190 K w miejscowości Wola Radziszowska wzdłuż rzeki Cedron do jej ujścia do rzeki Skawinki, a następnie przez tą rzekę i dalej po jej wschodniej stronie w miejscowości Radziszów (gm. Skawina) wzdłuż dróg: gminnej nr 601225 K powiatowej nr 1940 K (ul. Podlesie), gminnej nr 601106 K (ul. Spacerowej) i Białej Drogi do wschodniej granicy administracyjnej tej miejscowości. Następnie wzdłuż tej granicy w kierunku południowym i dalej wzdłuż drogi lokalnej biegnącej przez Głogoczów – Działy do drogi krajowej nr 52 i węzła drogowego z drogą krajową nr 7 („Głogoczów”).

27.1.2017

W województwie lubuskim: rozpoczynając od punktu przecięcia oddziału leśnego nr 370, 371, 389, 390 (Nadleśnictwo Międzychód) linia granicy obszaru biegnie w kierunku wschodnim przecinając drogę wojewódzką nr 192, do punktu przecięcia oddziału leśnego nr 386, 407, 408 (Nadleśnictwo Międzychód). Następnie linia granicy zmienia swój kierunek i biegnie w kierunku południowym, przecinając drogę gminną nr 004313F, oddział leśny nr 431 (Nadleśnictwo Międzychód), do skrzyżowania drogi krajowej nr 24 z drogą powiatową nr 1323F. Następnie linia granicy biegnie dalej w kierunku południowym, przecinając linię kolejową, oddziały leśne Nadleśnictwa Międzychód, do punktu przecięcia oddziału leśnego nr 519, 520, 528, 529 (Nadleśnictwo Międzychód). Następnie linia granicy zmienia swój kierunek i biegnie w kierunku zachodnim do skrzyżowania drogi powiatowej nr 1327F z drogą gminną nr 004305F w miejscowości Lubikowo. Następnie linia granicy zmienia swój kierunek na północny i biegnie po luku przecinając drogę krajową nr 24 na wysokości wjazdu do miejscowości Przytoczna, obejmując całą miejscowość Przytoczna. Następnie linia granicy biegnie dalej w kierunku północnym nad zbiornikiem wodnym „Nadolno”, obejmując cały ten zbiornik. Następnie linia granicy zmienia swój kierunek na wschodni i biegnie po łuku, omijając od strony południowej zabudowania miejscowości Dębówko, do punktu przecięcia oddziału leśnego nr 370, 371, 389, 390 (Nadleśnictwo Międzychód), skąd rozpoczęto opis. Miejscowości znajdujące się w obszarze zapowietrzonym – w gminie Przytoczna: Przytoczna, Goraj, Lubikowo.

3.2.2017

W województwie opolskim: teren ograniczony: od strony południowej: od przecięcia torów kolejowych z ulicą Strzelecką w miejscowości Domaszowice następnie do skrzyżowania z drogą krajową nr 42 stąd ulicą lipową łącząca miejscowość Wielołękę i Międzybrodzie (z wyłączeniem tych miejscowości) do Duczowa Małego, aż do krzyżowania z drogą krajową nr 42; od strony wschodniej: w linii prostej od torów kolejowych w kierunku sołectwa Duczów Mały łącznie z tą miejscowością, a dalej poprzez miejscowość Duczów Wielki (łącznie z nią) do sołectwa Świniary Małe; od strony północnej: od Świniar Małych drogą do miejscowości Polkowskie łącznie z tą miejscowością, a dalej w linii prostej do drogi Strzelce -Woskowice Górne; od strony zachodniej wzdłuż drogi Woskowice Górne-Strzelce do drogi nr 42 i tą drogą do północnych granic administracyjnych Domaszowic do ul. Strzeleckiej.

31.1.2017

W województwie dolnośląskim: teren ograniczony: od strony wschodniej: szczytami Kamień Wielki, Kościelny Las w kierunku ulicy 1 go Maja do skrzyżowania z drogą na ul. Jakubowice, następnie wzdłuż tej drogi do wyciągu narciarskiego, następnie szczyt Świni Grzbiet do granicy państwa w kierunku Wzgórza Bluszczowa; od strony południowej: od granicy Kudowa Słone Nachod, 1,5 km od szczytu Ptasznica w kierunku północnym do skrzyżowania drogi nr 8 z drogą na Dańczów; od strony zachodniej i północnej: od Wzgórza Bluszczowa wzdłuż granicy państwa do przejścia Kudowa Słone Nachod. W obszarze zapowietrzonym znajdują się następujące miejscowości: Kudowa Zdrój (z wyłączeniem ul. Pstrążna, ul. Bukowiny, ul. Jakubowice), część zachodnia Jeleniowa do skrzyżowania z drogą na Dańczów.

1.2.2017

W województwie małopolskim: od strony południowej: z Parku Miejskiego w Skawinie (gm. Skawina) – od Starorzecza Skawinki wzdłuż cieku wodnego biegnącego w kierunku południowym w kierunku ul. Spacerowej i dalej wzdłuż tego cieku w kierunku południowo – wschodnim a następnie wschodnim do wschodniej granicy administracyjnej Skawiny. Wzdłuż tej granicy w kierunku północnym i dalej wzdłuż granicy administracyjnej miejscowości Brzyczyna (gm. Mogilany) w kierunku północno-wschodnim i północnym do potoku Rzepnik. Wzdłuż tego potoku w kierunku północnym przez ok. 600 m i dalej w kierunku wschodnim wzdłuż cieku wodnego przez Brzyczynę do wschodniej granicy administracyjnej tej miejscowości; od strony wschodniej: od cieku wodnego w miejscowości Brzyczyna w kierunku północnym wzdłuż wschodniej granicy administracyjnej tej miejscowości i dalej wzdłuż drogi gminnej nr 600684 K (ul. Słonecznej) w Libertowie (gm. Mogilany) do drogi powiatowej nr 2174 K (ul. Jana Pawła II). Następnie wzdłuż tej drogi w kierunku zachodnim do granicy administracyjnej Krakowa i dalej wzdłuż tej granicy do ul. Libertowskiej w Krakowie. Ul. Libertowską, następnie ul. Leona Petrażyckiego przez ok. 150 m w kierunku wschodnim i dalej w kierunku północnym drogą lokalną do linii kolejowej nr 94 (Kraków Płaszów – Oświęcim). Wzdłuż tej linii kolejowej do ul. Biskupa Albina Małysiaka i dalej tą ulicą w kierunku zachodnim i północnym przez ok. 1 400 m, a następnie drogą lokalną (gruntową) w kierunku północno – zachodnim przez ok. 500 m – do ul. Spacerowej. Od strony północnej: ulicami: Spacerową, Doktora Józefa Babińskiego, Skotnicką, Aleksandra Brücknera, Dąbrowa, Obrony Tyńca do zachodniej granicy kompleksu leśnego (w Bielańsko – Tynieckim Parku Krajobrazowym); od strony zachodniej: od ul. Obrońców Tyńca zachodnią granicą kompleksu leśnego do ul. Bogucianka i dalej w kierunku południowo-zachodnim i południowym do północnej granicy administracyjnej Skawiny. Następnie wzdłuż tej granicy do rzeki Skawinki i dalej wzdłuż tej rzeki do Parku Miejskiego w Skawinie – do cieku wodnego biegnącego do Starorzecza Skawinki.

1.2.2017”

”Jäsenvaltio: Romania

| Alue kattaa: | Päivämäärä, johon asti voimassa direktiivin 2005/94/EY 29 artiklan 1 kohdan mukaisesti |
| --- | --- |
| Localitatea ULMI, ORAS URLATI, județul Prahova.
  Localitatea TOMSANI, comuna TOMSANI, județul Prahova.
  Localitatea SATUCU, comuna TOMSANI, județul Prahova.
  Localitatea LOLOIASCA, comuna TOMSANI, județul Prahova | 31.1.2017” |

Alue kattaa:

Päivämäärä, johon asti voimassa direktiivin 2005/94/EY 29 artiklan 1 kohdan mukaisesti

Localitatea ULMI, ORAS URLATI, județul Prahova.

Localitatea TOMSANI, comuna TOMSANI, județul Prahova.

Localitatea SATUCU, comuna TOMSANI, județul Prahova.

Localitatea LOLOIASCA, comuna TOMSANI, județul Prahova

31.1.2017”

”Jäsenvaltio: Slovakia

| Alue kattaa: | Päivämäärä, johon asti voimassa direktiivin 2005/94/EY 29 artiklan 1 kohdan mukaisesti |
| --- | --- |
| — | okres Bratislava IV: |

Alue kattaa:

Päivämäärä, johon asti voimassa direktiivin 2005/94/EY 29 artiklan 1 kohdan mukaisesti

—

okres Bratislava IV:

| — | celé mestské časti Devín, Dúbravka, Lamač |
| --- | --- |

—

celé mestské časti Devín, Dúbravka, Lamač

| — | mestská časť Záhorská Bystrica: |
| --- | --- |

—

mestská časť Záhorská Bystrica:

| — | časti Plánky, Krematórium a Urnový Háj |
| --- | --- |

—

časti Plánky, Krematórium a Urnový Háj

| — | mestská časť Devínska Nová Ves: |
| --- | --- |

—

mestská časť Devínska Nová Ves:

| — | časť južne od potoka Mláka |
| --- | --- |

—

časť južne od potoka Mláka

20.1.2017

| — | Okres Košice – okolie:
  Obce: Kostoľany nad Hornádom, Sokoľ |
| --- | --- |

—

Okres Košice – okolie:

Obce: Kostoľany nad Hornádom, Sokoľ

| — | Okres Košice – mesto:
  Mestská časť: Košice-Kavečany |
| --- | --- |

—

Okres Košice – mesto:

Mestská časť: Košice-Kavečany

27.1.2017

Okres Prešov

Obce:

| — | Chmeľov |
| --- | --- |

—

Chmeľov

| — | Chmeľov – časť Podhrabina |
| --- | --- |

—

Chmeľov – časť Podhrabina

| — | Lipníky |
| --- | --- |

—

Lipníky

| — | Lipníky- časť Taľka |
| --- | --- |

—

Lipníky- časť Taľka

| — | Lipníky- časť Podhrabina |
| --- | --- |

—

Lipníky- časť Podhrabina

| — | Nemcovce |
| --- | --- |

—

Nemcovce

| — | Nemcovce- časť Zimná studňa |
| --- | --- |

—

Nemcovce- časť Zimná studňa

| — | Pušovce |
| --- | --- |

—

Pušovce

| — | Čelovce |
| --- | --- |

—

Čelovce

5.2.2017

Okres Trnava

Obce:

| — | Horná Krupá |
| --- | --- |

—

Horná Krupá

| — | Naháč |
| --- | --- |

—

Naháč

| — | Horné Dubové |
| --- | --- |

—

Horné Dubové

6.2.2017”

”Jäsenvaltio: Yhdistynyt kuningaskunta

| Alue kattaa: | Päivämäärä, johon asti voimassa direktiivin 2005/94/EY 29 artiklan 1 kohdan mukaisesti |
| --- | --- |
| Area comprising: Those parts of Carmarthenshire County (ADNS code 00110) contained within a circle of a radius of three kilometres, centred on WGS84 dec. coordinates N51.7781 and W4.2208 | 24.1.2017 |
| Area comprising: Those parts of North Yorkshire Country (ADNS code 00176) contained within a circle of a radius of three kilometres, centred on WGS84 dec. coordinates N54.0467 and W2.1539 | 27.1.2017” |

Alue kattaa:

Päivämäärä, johon asti voimassa direktiivin 2005/94/EY 29 artiklan 1 kohdan mukaisesti

Area comprising: Those parts of Carmarthenshire County (ADNS code 00110) contained within a circle of a radius of three kilometres, centred on WGS84 dec. coordinates N51.7781 and W4.2208

24.1.2017

Area comprising: Those parts of North Yorkshire Country (ADNS code 00176) contained within a circle of a radius of three kilometres, centred on WGS84 dec. coordinates N54.0467 and W2.1539

27.1.2017”

| 2) | Muutetaan B osa seuraavasti:






  a) | Korvataan Bulgariaa koskeva kohta seuraavasti:


  ”Jäsenvaltio: Bulgaria







  Alue kattaa: | Päivämäärä, johon asti voimassa direktiivin 2005/94/EY 31 artiklan mukaisesti |
| --- | --- | --- | --- |
| VIDIN |
| Municipality of Vidin:






  — | Dunavtzi |

2)

Muutetaan B osa seuraavasti:

a)

Korvataan Bulgariaa koskeva kohta seuraavasti:

”Jäsenvaltio: Bulgaria

Alue kattaa:

Päivämäärä, johon asti voimassa direktiivin 2005/94/EY 31 artiklan mukaisesti

VIDIN

Municipality of Vidin:

—

Dunavtzi

| — | Tarnyane |
| --- | --- |

—

Tarnyane

| — | Bukovetz |
| --- | --- |

—

Bukovetz

| — | Bela Rada |
| --- | --- |

—

Bela Rada

| — | Peshakovo |
| --- | --- |

—

Peshakovo

| — | Druzhba |
| --- | --- |

—

Druzhba

| — | General Marinovo |
| --- | --- |

—

General Marinovo

| — | Gradetz |
| --- | --- |

—

Gradetz

| — | Akatzievo |
| --- | --- |

—

Akatzievo

| — | Dinkovitza |
| --- | --- |

—

Dinkovitza

| — | Inovo |
| --- | --- |

—

Inovo

| — | Plakude |
| --- | --- |

—

Plakude

| — | Mayor Uzunovo |
| --- | --- |

—

Mayor Uzunovo

| — | Kapitanovtzi |
| --- | --- |

—

Kapitanovtzi

| — | Pokrayna |
| --- | --- |

—

Pokrayna

| — | Vidin |
| --- | --- |

—

Vidin

6.2.2017

Municipality of Dimovo:

| — | Mali Drenovetz |
| --- | --- |

—

Mali Drenovetz

| — | Izvor |
| --- | --- |

—

Izvor

| — | Shipot |
| --- | --- |

—

Shipot

| — | Kostichovtzi |
| --- | --- |

—

Kostichovtzi

| — | Medovnitza |
| --- | --- |

—

Medovnitza

| — | Karbintz |
| --- | --- |

—

Karbintz

20.1.2017

Municipality of Ruzhintzi:

| — | Ruzhintzi |
| --- | --- |

—

Ruzhintzi

| — | Drazhintzi |
| --- | --- |

—

Drazhintzi

| — | Belo pole |
| --- | --- |

—

Belo pole

| — | Rogletz |
| --- | --- |

—

Rogletz

| — | Drenovetz |
| --- | --- |

—

Drenovetz

20.1.2017

Municipality of Dimovo:

| — | Septemvriitzi |
| --- | --- |

—

Septemvriitzi

| — | Yarlovitza |
| --- | --- |

—

Yarlovitza

20.1.2017

Municipality of Vidin:

| — | Novoseltzi |
| --- | --- |

—

Novoseltzi

| — | Ruptzi |
| --- | --- |

—

Ruptzi

| — | Slana Bara |
| --- | --- |

—

Slana Bara

29.1.2017–6.2.2017

Municipality of Dimovo:

| — | Vodnyantzi |
| --- | --- |

—

Vodnyantzi

12.1.2017–20.1.2017

VRATZA

Municipality of Vratza:

| — | Beli izvor |
| --- | --- |

—

Beli izvor

| — | Nefela |
| --- | --- |

—

Nefela

| — | Vlasatitza |
| --- | --- |

—

Vlasatitza

| — | Lilyatche |
| --- | --- |

—

Lilyatche

| — | Tchiren |
| --- | --- |

—

Tchiren

| — | Kostelevo |
| --- | --- |

—

Kostelevo

| — | Veseletz |
| --- | --- |

—

Veseletz

| — | Zgorigrad |
| --- | --- |

—

Zgorigrad

| — | Vratza |
| --- | --- |

—

Vratza

18.1.2017

Municipality of Vratza:

| — | Dabnika |
| --- | --- |

—

Dabnika

10.1.2017–18.1.2017

PLOVDIV

Municipality of Maritza:

| — | Yasno pole |
| --- | --- |

—

Yasno pole

22.1.2017–19.2.2017

Municipality of Maritza:

| — | Manole |
| --- | --- |

—

Manole

| — | Manolsko Konare |
| --- | --- |

—

Manolsko Konare

4.2.2017–19.2.2017

Municipality of Maritza:

| — | Trilistnik |
| --- | --- |

—

Trilistnik

| — | Rogosh |
| --- | --- |

—

Rogosh

| — | Chekeritza |
| --- | --- |

—

Chekeritza

4.2.2017–19.2.2017

Municipality of Maritza:

| — | Trud |
| --- | --- |

—

Trud

| — | Tzaratzovo |
| --- | --- |

—

Tzaratzovo

| — | Stroevo |
| --- | --- |

—

Stroevo

10.2.2017

Municipality of Maritza:

| — | Kalekovetz |
| --- | --- |

—

Kalekovetz

| — | Krislovo |
| --- | --- |

—

Krislovo

23.1.2017–19.2.2017

Municipality of Maritza:

| — | Graf Ignatievo |
| --- | --- |

—

Graf Ignatievo

2.2.2017–19.2.2017

Municipality of Maritza:

| — | Dink |
| --- | --- |

—

Dink

| — | Zhelyazno |
| --- | --- |

—

Zhelyazno

| — | Voyvodinovo |
| --- | --- |

—

Voyvodinovo

| — | Skutare |
| --- | --- |

—

Skutare

19.2.2017

Municipality of Rakovski:

| — | Momino selo |
| --- | --- |

—

Momino selo

11.2.2017–19.2.2017

Municipality of Brezovo:

| — | Padarsko |
| --- | --- |

—

Padarsko

28.1.2017–19.2.2017

Municipality of Brezovo:

| — | Zlatosel |
| --- | --- |

—

Zlatosel

6.2.2017–19.2.2017

Municipality of Brezovo:

| — | Tyurkmen |
| --- | --- |

—

Tyurkmen

22.1.2017–19.2.2017

Municipality of Brezovo:

| — | Sarnegor |
| --- | --- |

—

Sarnegor

| — | Rozovetz |
| --- | --- |

—

Rozovetz

| — | Chehlare |
| --- | --- |

—

Chehlare

14.2.2017

Municipality of Brezovo:

| — | Varben |
| --- | --- |

—

Varben

2.2.2017–19.2.2017

Municipality of Brezovo:

| — | Babek |
| --- | --- |

—

Babek

| — | Boretz |
| --- | --- |

—

Boretz

| — | Zelenikovo |
| --- | --- |

—

Zelenikovo

| — | Streltzi |
| --- | --- |

—

Streltzi

19.2.2017

Municipality of Brezovo:

| — | Drangovo |
| --- | --- |

—

Drangovo

| — | Otetz Kirilovo |
| --- | --- |

—

Otetz Kirilovo

7.2.2017–19.2.2017

Municipality of Brezovo:

| — | Choba |
| --- | --- |

—

Choba

| — | Brezovo |
| --- | --- |

—

Brezovo

11.2.2017–19.2.2017

Municipality of Kaloyanovo:

| — | Glavatar |
| --- | --- |

—

Glavatar

11.2.2017–19.2.2017

Municipality of Kaloyanovo:

| — | Begovo |
| --- | --- |

—

Begovo

| — | Chernozemen |
| --- | --- |

—

Chernozemen

| — | Razhevo |
| --- | --- |

—

Razhevo

| — | Kaloyanovo |
| --- | --- |

—

Kaloyanovo

12.2.2017

Municipality of Kaloyanovo:

| — | Dalgo pole |
| --- | --- |

—

Dalgo pole

19.2.2017

Municipality of Kaloyanovo:

| — | Zhitnitsa |
| --- | --- |

—

Zhitnitsa

| — | Gorna Mahala |
| --- | --- |

—

Gorna Mahala

| — | Duvanlii |
| --- | --- |

—

Duvanlii

15.2.2017

Municipality of Kaloyanovo:

| — | Razhevo Konare |
| --- | --- |

—

Razhevo Konare

4.2.2017–19.2.2017

Municipality of Kaloyanovo:

| — | Otetz Paisievo |
| --- | --- |

—

Otetz Paisievo

19.2.2017

Municipality of Rakovski:

| — | Tatarevo |
| --- | --- |

—

Tatarevo

5.2.2017

Municipality of Rakovski:

| — | Belozem |
| --- | --- |

—

Belozem

28.1.2017–19.2.2017

Municipality of Rakovski:

| — | Shishmantzi |
| --- | --- |

—

Shishmantzi

| — | Bolyarino |
| --- | --- |

—

Bolyarino

19.2.2017

Municipality of Rakovski:

| — | Chalakovi |
| --- | --- |

—

Chalakovi

| — | Stryama |
| --- | --- |

—

Stryama

11.2.2017–19.2.2017

Municipality of Rakovski:

| — | Rakovski |
| --- | --- |

—

Rakovski

7.2.2017–19.2.2017

Municipality of Sadovo:

| — | Milevo |
| --- | --- |

—

Milevo

| — | Popovitsa |
| --- | --- |

—

Popovitsa

| — | Seltsi |
| --- | --- |

—

Seltsi

| — | Bogdanitza |
| --- | --- |

—

Bogdanitza

| — | Ahmatovo |
| --- | --- |

—

Ahmatovo

| — | Sadovo |
| --- | --- |

—

Sadovo

| — | Cheshnegirovo |
| --- | --- |

—

Cheshnegirovo

| — | Kochevo |
| --- | --- |

—

Kochevo

19.2.2017

Municipality of Purvomai:

| — | Vinitsa |
| --- | --- |

—

Vinitsa

22.1.2017–5.2.2017

Municipality of Purvomai:

| — | Purvomai |
| --- | --- |

—

Purvomai

| — | Dobri dol |
| --- | --- |

—

Dobri dol

| — | Tatarevo |
| --- | --- |

—

Tatarevo

5.2.2017

Municipality of Purvomai:

| — | Gradina |
| --- | --- |

—

Gradina

| — | Krushevo |
| --- | --- |

—

Krushevo

28.1.2017–5.2.2017

Municipality of Hisarya:

| — | Starosel |
| --- | --- |

—

Starosel

| — | Matenitza |
| --- | --- |

—

Matenitza

| — | Hisarya |
| --- | --- |

—

Hisarya

| — | Chernichevo |
| --- | --- |

—

Chernichevo

| — | Belovitza |
| --- | --- |

—

Belovitza

15.2.2017

Municipality of Hisarya:

| — | Staro Zhelezare |
| --- | --- |

—

Staro Zhelezare

| — | Novo Zhelezare |
| --- | --- |

—

Novo Zhelezare

| — | Panicheri |
| --- | --- |

—

Panicheri

7.2.2017–15.2.2017

Municipality of Saedinenie:

| — | Lyuben |
| --- | --- |

—

Lyuben

15.2.2017

Municipality of Saedinenie:

| — | Malak chardak |
| --- | --- |

—

Malak chardak

| — | Golyam chardak |
| --- | --- |

—

Golyam chardak

| — | Tzarimir |
| --- | --- |

—

Tzarimir

10.2.2017

Municipality of Karlovo:

| — | Mrachenik |
| --- | --- |

—

Mrachenik

10.2.2017

STARA ZAGORA

Municipality of Bratya Daskalovi:

| — | Gorno BelevoOpulchenets |
| --- | --- |

—

Gorno BelevoOpulchenets

| — | Orizovo |
| --- | --- |

—

Orizovo

| — | Plodovitovo |
| --- | --- |

—

Plodovitovo

6.2.2017

Municipality of Bratya Daskalovi:

| — | Mirovo |
| --- | --- |

—

Mirovo

22.1.2017–19.2.2017

Municipality of Bratya Daskalovi:

| — | Saedinenie |
| --- | --- |

—

Saedinenie

4.2.2017–12.2.2017

Municipality of Bratya Daskalovi:

| — | Pravoslav |
| --- | --- |

—

Pravoslav

4.2.2017–19.2.2017

Municipality of Bratya Daskalovi:

| — | Granit |
| --- | --- |

—

Granit

28.1.2017–19.2.2017

Municipality of Bratya Daskalovi:

| — | Kolio Marinovo |
| --- | --- |

—

Kolio Marinovo

| — | Dolno novo selo |
| --- | --- |

—

Dolno novo selo

| — | Naidenovo |
| --- | --- |

—

Naidenovo

| — | Golyam dol |
| --- | --- |

—

Golyam dol

| — | Gorno Belevo |
| --- | --- |

—

Gorno Belevo

| — | Veren |
| --- | --- |

—

Veren

| — | Partizanin |
| --- | --- |

—

Partizanin

| — | Cherna gora |
| --- | --- |

—

Cherna gora

12.2.2017

Municipality of Bratya Daskalovi:

| — | Veren |
| --- | --- |

—

Veren

| — | Malak dol |
| --- | --- |

—

Malak dol

| — | Markovo |
| --- | --- |

—

Markovo

| — | Medovo |
| --- | --- |

—

Medovo

4.2.2017–12.2.2017

Municipality of Bratya Daskalovi:

| — | Cherna gora |
| --- | --- |

—

Cherna gora

29.1.2017–6.2.2017

Municipality of Bratya Daskalovi:

| — | Bratya Daskolovi |
| --- | --- |

—

Bratya Daskolovi

4.2.2017–12.2.2017

Municipality of Chirpan:

| — | Sredno gradishte |
| --- | --- |

—

Sredno gradishte

| — | Izvorovo |
| --- | --- |

—

Izvorovo

| — | Spasovo |
| --- | --- |

—

Spasovo

12.2.2017

Municipality of Chirpan:

| — | Chirpan |
| --- | --- |

—

Chirpan

6.2.2017

MONTANA

Municipality of Montana:

| — | Montana |
| --- | --- |

—

Montana

| — | Blagovo |
| --- | --- |

—

Blagovo

19.1.2017–27.1.2017

Municipality of Montana:

| — | Dolno Belotitsi |
| --- | --- |

—

Dolno Belotitsi

| — | Nikolovo |
| --- | --- |

—

Nikolovo

| — | Krapchene |
| --- | --- |

—

Krapchene

| — | Trifonovo |
| --- | --- |

—

Trifonovo

| — | Gorno Cerovene |
| --- | --- |

—

Gorno Cerovene

| — | Dolna Verenitsa |
| --- | --- |

—

Dolna Verenitsa

| — | Voinitsi |
| --- | --- |

—

Voinitsi

| — | Studeno buche |
| --- | --- |

—

Studeno buche

27.1.2017

KARDZHALI

Municipality of Kardzhali:

| — | Zornitza |
| --- | --- |

—

Zornitza

26.1.2017–2.2.2017

Municipality of Kardzhali:

| — | Skalishte |
| --- | --- |

—

Skalishte

| — | Shiroko pole |
| --- | --- |

—

Shiroko pole

| — | Zhinzifovo |
| --- | --- |

—

Zhinzifovo

| — | Panchevo |
| --- | --- |

—

Panchevo

| — | Byalka |
| --- | --- |

—

Byalka

| — | Zvezden |
| --- | --- |

—

Zvezden

| — | Oresnitza |
| --- | --- |

—

Oresnitza

| — | Murgovo |
| --- | --- |

—

Murgovo

| — | Madretz |
| --- | --- |

—

Madretz

| — | Dobrinovo |
| --- | --- |

—

Dobrinovo

| — | Visoka polyana |
| --- | --- |

—

Visoka polyana

| — | Perperek |
| --- | --- |

—

Perperek

| — | Svatbare |
| --- | --- |

—

Svatbare

| — | Kokiche |
| --- | --- |

—

Kokiche

| — | Kaloyantzi |
| --- | --- |

—

Kaloyantzi

| — | Gnyazdovo |
| --- | --- |

—

Gnyazdovo

| — | Dolishte |
| --- | --- |

—

Dolishte

| — | Konevo |
| --- | --- |

—

Konevo

| — | Lisitzite |
| --- | --- |

—

Lisitzite

| — | Vishegrad |
| --- | --- |

—

Vishegrad

| — | Ostrovitza |
| --- | --- |

—

Ostrovitza

2.2.2017

Municipality of Momchilgrad:

| — | Momina salza |
| --- | --- |

—

Momina salza

| — | Bivolyane |
| --- | --- |

—

Bivolyane

| — | Gurgulitza |
| --- | --- |

—

Gurgulitza

| — | Devintzi |
| --- | --- |

—

Devintzi

| — | Letovnik |
| --- | --- |

—

Letovnik

| — | Tatul |
| --- | --- |

—

Tatul

| — | Raven |
| --- | --- |

—

Raven

| — | Nanovitza |
| --- | --- |

—

Nanovitza

| — | Postnik |
| --- | --- |

—

Postnik

2.2.2017

Municipality of Chernoochene:

| — | Gabrovo |
| --- | --- |

—

Gabrovo

15.2.2017

Municipality of Krumovgrad:

| — | Boynik |
| --- | --- |

—

Boynik

| — | Studen kladenetz |
| --- | --- |

—

Studen kladenetz

2.2.2017

HASKOVO

Municipality of Stambolovo:

| — | Byal kladenetz |
| --- | --- |

—

Byal kladenetz

2.2.2017

Municipality of Stambolovo:

| — | Zhalt bryag |
| --- | --- |

—

Zhalt bryag

| — | Kralevo |
| --- | --- |

—

Kralevo

| — | Gledka |
| --- | --- |

—

Gledka

| — | Tzareva polyana |
| --- | --- |

—

Tzareva polyana

15.2.2017

Municipality of Haskovo:

| — | Kozletz |
| --- | --- |

—

Kozletz

| — | Teketo |
| --- | --- |

—

Teketo

| — | Galabetz |
| --- | --- |

—

Galabetz

| — | Trakietz |
| --- | --- |

—

Trakietz

| — | Mandra |
| --- | --- |

—

Mandra

| — | Dolno Voyvodino |
| --- | --- |

—

Dolno Voyvodino

| — | Gorno Voyvodino |
| --- | --- |

—

Gorno Voyvodino

| — | Garvanovo |
| --- | --- |

—

Garvanovo

| — | Shiroka polyana |
| --- | --- |

—

Shiroka polyana

| — | Koren |
| --- | --- |

—

Koren

| — | Dolno Voyvodino |
| --- | --- |

—

Dolno Voyvodino

| — | Gorno Voyvodino |
| --- | --- |

—

Gorno Voyvodino

| — | Orlovo |
| --- | --- |

—

Orlovo

| — | Stamboliiski |
| --- | --- |

—

Stamboliiski

| — | Dinevo |
| --- | --- |

—

Dinevo

15.2.2017

Municipality of Dimitrovgrad:

| — | Dimitrovgrad |
| --- | --- |

—

Dimitrovgrad

| — | Krepost |
| --- | --- |

—

Krepost

| — | Yabalkovo |
| --- | --- |

—

Yabalkovo

| — | Stalevo |
| --- | --- |

—

Stalevo

| — | Gorski izvor |
| --- | --- |

—

Gorski izvor

| — | Svetlina |
| --- | --- |

—

Svetlina

6.2.2017

Municipality of Haskovo:

| — | Haskovo |
| --- | --- |

—

Haskovo

| — | Konush |
| --- | --- |

—

Konush

| — | Klokotnitza |
| --- | --- |

—

Klokotnitza

28.1.2017–15.2.2017

Municipality of Haskovo:

| — | Podkrepa |
| --- | --- |

—

Podkrepa

| — | Momino |
| --- | --- |

—

Momino

| — | Krivo pole |
| --- | --- |

—

Krivo pole

15.2.2017

Municipality of Haskovo:

| — | Malevo |
| --- | --- |

—

Malevo

7.2.2017 to 15.2.2017

Municipality of Haskovo:

| — | Manastir |
| --- | --- |

—

Manastir

| — | Voyvodovo |
| --- | --- |

—

Voyvodovo

7.2.2017–15.2.2017

Municipality of Haskovo:

| — | Vaglarovo |
| --- | --- |

—

Vaglarovo

7.2.2017–15.2.2017

Municipality of Dimitrovgrad:

| — | Kasnakovo |
| --- | --- |

—

Kasnakovo

| — | Krum |
| --- | --- |

—

Krum

| — | Dobrich |
| --- | --- |

—

Dobrich

28.1.2017–6.2.2017

Municipality of Harmanli:

| — | Harmanli |
| --- | --- |

—

Harmanli

| — | Rogozinovo |
| --- | --- |

—

Rogozinovo

| — | Bulgarin |
| --- | --- |

—

Bulgarin

| — | Kolarovo |
| --- | --- |

—

Kolarovo

| — | Biser |
| --- | --- |

—

Biser

| — | Nadezhden |
| --- | --- |

—

Nadezhden

| — | Bogomil |
| --- | --- |

—

Bogomil

15.2.2017

Municipality of Harmanli:

| — | Dositeevo |
| --- | --- |

—

Dositeevo

7.2.2017–15.2.2017

Municipality of Lyubimetz:

| — | Lyubimetz |
| --- | --- |

—

Lyubimetz

| — | Yerusalimovo |
| --- | --- |

—

Yerusalimovo

| — | Belitza |
| --- | --- |

—

Belitza

15.2.2017

Municipality of Mineralni bani:

| — | Mineralni bani |
| --- | --- |

—

Mineralni bani

| — | Tatarevo |
| --- | --- |

—

Tatarevo

| — | Bryastovo |
| --- | --- |

—

Bryastovo

| — | Susam |
| --- | --- |

—

Susam

| — | Sirakovo |
| --- | --- |

—

Sirakovo

| — | Koletz |
| --- | --- |

—

Koletz

| — | Spahievo |
| --- | --- |

—

Spahievo

15.2.2017

BURGAS

Municipality of Sredetz:

| — | Belila |
| --- | --- |

—

Belila

| — | Bistretz |
| --- | --- |

—

Bistretz

| — | Zagortzi |
| --- | --- |

—

Zagortzi

| — | Zornitza |
| --- | --- |

—

Zornitza

| — | Kubatin |
| --- | --- |

—

Kubatin

| — | Malina |
| --- | --- |

—

Malina

| — | Orlintzi |
| --- | --- |

—

Orlintzi

| — | Radoynovo |
| --- | --- |

—

Radoynovo

| — | Svetlina |
| --- | --- |

—

Svetlina

4.2.2017

Municipality of Sredetz:

| — | Prohod |
| --- | --- |

—

Prohod

| — | Draka |
| --- | --- |

—

Draka

27.1.2017–4.2.2017”

| b) | Lisätään Tšekkiä koskeva kohta Bulgariaa ja Tanskaa koskevien kohtien väliin seuraavasti:


  ”Jäsenvaltio: Tšekki:







  Alue kattaa: | Päivämäärä, johon asti voimassa direktiivin 2005/94/EY 31 artiklan mukaisesti |
| --- | --- | --- |
| Biskoupky na Moravě (604755), Bohutice (606677), Čučice (624373), Dobelice (626821), Dobřínsko (627917), Dolní Kounice (629286), Hlína u Ivančic (639184), Hrubšice (648639), Jezeřany (659428), Maršovice (659436), Kadov (661961), Kratochvilka (644133), Kubšice (676888), Lesonice u Moravského Krumlova (680249), Moravské Bránice (698890), Miroslavské Knínice (695394), Neslovice (703729), Nové Bránice (706043), Olbramovice u Moravského Krumlova (709930), Padochov (717371), Petrovice u Moravského Krumlova (720178), Polánka u Moravského Krumlova (725064), Silůvky (747815), Trboušany (768057), Zbýšov u Oslavan (792110), Babice u Rosic (600709), Branišovice (609374), Cvrčovice u Pohořelic (618152), Čermákovice (619698), Dolní Dubčany (628956), Džbánice (634310), Horní Dubňany (642843), Míšovice (645699), Jamolice (656674), Ketkovice (664855), Kupařovice (677582), Loděnice u Moravského Krumlova (686344), Lukovany (689041), Malešovice (690872), Mělčany u Ivančic (692786, Miroslav (695378), Našiměřice (701661), Němčičky (703052), Omice (711195), Ořechov (712612), Pravlov (733016), Radostice u Brna (738310), Rosice u Brna (741221), Rybníky na Moravě (744026), Senorady (747530), Skalice u Znojma (747947), Střelice u Brna (757438), Suchohrdly u Miroslavi (759210), Šumice (764248), Tetčice (766861), Tulešice (771449), Vémyslice (779971), Zakřany (790478), Zastávka (791113), Vedrovice (777536), Zábrdovice u Vedrovic (798754) | 7.2.2017 |
| Němčice u Ivančic (655813), Alexovice (655821), Budkovice (615595), Ivančice (655724), Kounické Předměstí (655741), Letkovice (655830), Moravský Krumlov (699128), Nová Ves u Oslovan (705659), Rokytná (699225), Oslavany (713180), Řeznovice (745421), | 30.1.2017–7.2.2017 |
| Bavory (601209), Dobré Pole (627259), Dolní Věstonice (630331), Horní Věstonice (644579), Ivaň (655708), Nová Ves u Pohořelic (705667), Novosedly na Moravě (706973), Perná (719242), Březí u Mikulova (613908), Jevišovka (659363), Klentnice (666149), Litobratřice (685356), Nový Přerov (707864), Pavlov u Dolních Věstonic (718394), Pohořelice nad Jihlavou (724866), Popice (725757), Pouzdřany (726729), Přibice (735311), Strachotín (755893), Troskotovice (768553), Vlasatice (783307) a Vranovice nad Svratkou (785512) | 10.2.2017 |
| Brod nad Dyjí (612642), Dolní Dunajovice (628964), Drnholec (632520), části katastrálního území Mušov (700401) a Pasohlávky (718220), přičemž východní hranice území tvoří silnice E461 | 2.2.2017–10.2.2017 |
| Benátecká Vrutice (602060), Borek nad Labem (607517), Brandýs nad Labem (609048), Brázdim (609773), Břežany II (614955), Bříství (615056), Černíky (620220), Dehtáry (658481), Dřevčice u Brandýsa nad Labem (632937), Hlavenec (638960), Horoušany (644803), Jenštejn (658499), Jirny (660922), Kozovazy (788490), Lhota u Dřís (680931), Litol (689556), Lysá nad Labem (689505), Martinov (791008), Mochov (698067), Nehvizdy (702404), Ostrov u Brandýsa nad Labem (609234), Podolanka (724149), Polerady u Prahy (725218), Popovice u Brandýsa nad Labem (609251), Předměřice nad Jizerou (734284), Přerov nad Labem (735035), Radonice u Prahy (738247), Sedlčánky (619213), Skorkov (748382), Sojovice (752169), Stará Boleslav (609170), Stará Lysá (753807), Starý Vestec (755231), Svémyslice (792772), Šestajovice u Prahy (762385), Tlustovousy (771414), Tuklaty (771422), Tuřice (771856), Úvaly u Prahy (775738), Vykáň (787558), Vyšehořovice (788503), Záryby (791016), Zeleneč (792781) | 9.2.2017 |
| Čelákovice (619159), Káraný (708020), Lázně Toušeň (767859), Mstětice (792764), Nový Vestec (708038), Otradovice (748366), Stránka u Brandýsa nad Labem (609269), Záluží u Čelákovic (619230), Zápy (609226) | 2.2.2017–9.2.2017 |
| Bělý (689831), Bezděkov nad Metují (603597),
  Blažkov u Slavoňova (750395), Bohdašín nad Olešnicí (621099), Bohdašín v Orlických horách (606197),
  Borová (607711), Bražec (701343), Červený Kostelec (621102), Česká Čermná (621269), Dlouhé (707317), Dolní Radechová (630063), Horní Dřevíč (754811), Horní Kostelec (621111), Horní Radechová (643874), Horní Rybníky (789356), Hronov (648370), Jestřebí nad Metují (659088), Jizbice u Náchoda (661449), Kramolna (768910), Lhotky (768928), Libchyně (659096), Lipí u Náchoda (684031), Machov (689840), Machovská Lhota (689858), Městská Kramolna (768936), Mezilesí u Náchoda (693685), Náchod (701262), Nízká Srbská (689866), Nový Hrádek (707341), Olešnice u Červeného Kostelce (710369), Olešnice v Orlických horách (710466), Police nad Metují (725323), Provodov (733881), Přibyslav nad Metují (735710), Radešov nad Metují (725331), Rokytník (648434), Řešetova Lhota (758531), Sendraž (659100), Slavíkov u Náchoda (750182), Slavoňov (750409), Staré Město nad Metují (701335), Starkoč u Vysokova (788384), Studnice u Náchoda (758540),
  Šonov u Nového Města nad Metují (762920), Trubějov (768952), Třtice nad Olešnicí (758558), Velká Ledhuje (725340), Velké Petrovice (779261), Velký Dřevíč (648400), Vrchoviny (786527), Všeliby (796581), Vysoká Srbská (788121), Vysokov (788392), Zábrodí (789364), Zbečník (648396), Zlíčko (788147), Žabokrky (648418) | 11.2.2017 |
| Babí u Náchoda (701297), Běloves (701301), Dobrošov (627445), Malá Čermná (648451), Malé Poříčí (701378), Pavlišov (718343), Velké Poříčí (648426), Žďárky (795526) | 3.2.2017–11.2.2017 |
| Babčice (630551), Běleč u Mladé Vožice (601896), Bendovo Záhoří (604976), Beranova Lhota (658049), Bítov u Radenína (737500), Blanice u Mladé Vožice (604984), Bradáčov (608963), Broučkova Lhota (658278), Čekanice u Tábora (619086), Dědice u Nemyšle (703290), Dlouhá Lhota u Tábora ( 626406), Hlasivo (638838), Hlinice (639231), Horní Hrachovice (724696), Horní Světlá u Bradáčova (608971), Hroby (648256), Chotoviny (653411), Chrbonín (654124), Janov u Mladé Vožice (656909), Jedlany (658057), Jeníčkova Lhota (658286), Kozmice u Chýnova (648264), Krchova Lomná (604992), Krtov (675156), Křtěnovice (705918), Lažany u Chýnova (648272), Lejčkov (629138), Malešín u Vodice (784265), Malý Ježov (779610), Měšice u Tábora (693456), Mladá Vožice (696722), Mostek u Ratibořských Hor (724726), Nahořany u Mladé Vožice (740284), Nová Ves u Chýnova (705870), Nové Dvory u Pořína (726079), Oblajovice (708607), Podolí u Ratibořských Hor (724211), Pojbuky (724980), Pořín (726087), Prasetín (732907), Radenín (737518), Radostovice u Smilových Hor (738484), Radvanov u Mladé Vožice (738875), Rašovice u Hlasiva (638854), Ratibořice u Tábora (739863), Ratibořské Hory (739880), Rodná (740292), Řemíčov (745073), Sezimovo Ústí (747688), Smilovy Hory (751065), Stará Vožice (754064), Stoklasná Lhota (619094), Turovec (705888), Vlčeves (783641), Vodice u Tábora (784273),Vrážná (653471), Vřesce (786667), Zadní Lomná (724998), Zadní Střítež (725005), Záhostice (655481), Zárybničná Lhota (790991);
  Bedřichov u Zhořce (792934), Bezděčín u Obrataně (708691), Cetoraz (617679), 708704 Hrobská Zahrádka (708704), Křeč (708704), Obrataň (708712),
  Sudkův Důl (758787), Těchobuz (765449),
  Velká Rovná (792942), Zhoř u Pacova (792951). | 14.2.2017 |
| Blanička (724718), Dobronice u Chýnova (627399), Dolní Hořice (629103), Domamyšl (630560), Dub u Ratibořských Hor (633259), Hartvíkov (708585), Chotčiny (652814), Chýnov u Tábora (655473), Kladruby (629120), Kloužovice (666572), Mašovice (652822), Pohnánec (724700), Pohnání (724734), Velmovice (666581); | 6.2. 2017–14.2. 2017 |
| 601179 Bavorov, 636657 Blanice, 615609 Budyně, 784338 Čavyně, 623482 Číčenice, 623776 Čichtice, 626180 Dívčice, 631710 Hájek u Bavorova, 746681 Hlavatce u Českých Budějovic, 647608 Hracholusky u Prachatic, 654981 Chvalešovice, 655007 Chvaletice u Protivína, 676705 Kloub, 674052 Krašlovice, 674303 Krč u Protivína, 691216 Krtely, 755729 Křepice u Vodňan, 676713 Křtětice, 746690 Lékařova Lhota, 674061 Lidmovice, 655261 Lužice u Netolic, 689769 Mahouš, 691224 Malovice u Netolic, 691232 Malovičky, 733849 Milenovice, 633151 Nákří, 703940 Netolice, 647616 Obora u Hracholusk, 689785 Olšovice, 746711 Plástovice, 691241 Podeřiště, 676721 Pohorovice, 757110 Protivec, 733857 Protivín, 737402 Radčice u Vodňan, 746720 Sedlec u Českých Budějovic, 748315 Skočice, 760862 Svinětice, 757136 Šipoun, 674311 Těšínov u Protivína, 672327 Útěšov, 779512 Velký Bor u Strunkovic, 674079 Vitice u Vodňan, 789089 Záblatí, 674320 Záboří u Protivína, 797260 Žitná u Netolic | 17.2.2017 |
| 681946 Černěves u Libějovic, 773603 Hvožďany u Vodňan, 651117 Chelčice, 681954 Libějovice, 681962 Nestanice, 755745 Stožice, 651125 Truskovice, 773611 Újezd u Vodňan, 784281 Vodňany | 9.2.2017–17.2.2017” |

b)

Lisätään Tšekkiä koskeva kohta Bulgariaa ja Tanskaa koskevien kohtien väliin seuraavasti:

”Jäsenvaltio: Tšekki:

Alue kattaa:

Päivämäärä, johon asti voimassa direktiivin 2005/94/EY 31 artiklan mukaisesti

Biskoupky na Moravě (604755), Bohutice (606677), Čučice (624373), Dobelice (626821), Dobřínsko (627917), Dolní Kounice (629286), Hlína u Ivančic (639184), Hrubšice (648639), Jezeřany (659428), Maršovice (659436), Kadov (661961), Kratochvilka (644133), Kubšice (676888), Lesonice u Moravského Krumlova (680249), Moravské Bránice (698890), Miroslavské Knínice (695394), Neslovice (703729), Nové Bránice (706043), Olbramovice u Moravského Krumlova (709930), Padochov (717371), Petrovice u Moravského Krumlova (720178), Polánka u Moravského Krumlova (725064), Silůvky (747815), Trboušany (768057), Zbýšov u Oslavan (792110), Babice u Rosic (600709), Branišovice (609374), Cvrčovice u Pohořelic (618152), Čermákovice (619698), Dolní Dubčany (628956), Džbánice (634310), Horní Dubňany (642843), Míšovice (645699), Jamolice (656674), Ketkovice (664855), Kupařovice (677582), Loděnice u Moravského Krumlova (686344), Lukovany (689041), Malešovice (690872), Mělčany u Ivančic (692786, Miroslav (695378), Našiměřice (701661), Němčičky (703052), Omice (711195), Ořechov (712612), Pravlov (733016), Radostice u Brna (738310), Rosice u Brna (741221), Rybníky na Moravě (744026), Senorady (747530), Skalice u Znojma (747947), Střelice u Brna (757438), Suchohrdly u Miroslavi (759210), Šumice (764248), Tetčice (766861), Tulešice (771449), Vémyslice (779971), Zakřany (790478), Zastávka (791113), Vedrovice (777536), Zábrdovice u Vedrovic (798754)

7.2.2017

Němčice u Ivančic (655813), Alexovice (655821), Budkovice (615595), Ivančice (655724), Kounické Předměstí (655741), Letkovice (655830), Moravský Krumlov (699128), Nová Ves u Oslovan (705659), Rokytná (699225), Oslavany (713180), Řeznovice (745421),

30.1.2017–7.2.2017

Bavory (601209), Dobré Pole (627259), Dolní Věstonice (630331), Horní Věstonice (644579), Ivaň (655708), Nová Ves u Pohořelic (705667), Novosedly na Moravě (706973), Perná (719242), Březí u Mikulova (613908), Jevišovka (659363), Klentnice (666149), Litobratřice (685356), Nový Přerov (707864), Pavlov u Dolních Věstonic (718394), Pohořelice nad Jihlavou (724866), Popice (725757), Pouzdřany (726729), Přibice (735311), Strachotín (755893), Troskotovice (768553), Vlasatice (783307) a Vranovice nad Svratkou (785512)

10.2.2017

Brod nad Dyjí (612642), Dolní Dunajovice (628964), Drnholec (632520), části katastrálního území Mušov (700401) a Pasohlávky (718220), přičemž východní hranice území tvoří silnice E461

2.2.2017–10.2.2017

Benátecká Vrutice (602060), Borek nad Labem (607517), Brandýs nad Labem (609048), Brázdim (609773), Břežany II (614955), Bříství (615056), Černíky (620220), Dehtáry (658481), Dřevčice u Brandýsa nad Labem (632937), Hlavenec (638960), Horoušany (644803), Jenštejn (658499), Jirny (660922), Kozovazy (788490), Lhota u Dřís (680931), Litol (689556), Lysá nad Labem (689505), Martinov (791008), Mochov (698067), Nehvizdy (702404), Ostrov u Brandýsa nad Labem (609234), Podolanka (724149), Polerady u Prahy (725218), Popovice u Brandýsa nad Labem (609251), Předměřice nad Jizerou (734284), Přerov nad Labem (735035), Radonice u Prahy (738247), Sedlčánky (619213), Skorkov (748382), Sojovice (752169), Stará Boleslav (609170), Stará Lysá (753807), Starý Vestec (755231), Svémyslice (792772), Šestajovice u Prahy (762385), Tlustovousy (771414), Tuklaty (771422), Tuřice (771856), Úvaly u Prahy (775738), Vykáň (787558), Vyšehořovice (788503), Záryby (791016), Zeleneč (792781)

9.2.2017

Čelákovice (619159), Káraný (708020), Lázně Toušeň (767859), Mstětice (792764), Nový Vestec (708038), Otradovice (748366), Stránka u Brandýsa nad Labem (609269), Záluží u Čelákovic (619230), Zápy (609226)

2.2.2017–9.2.2017

Bělý (689831), Bezděkov nad Metují (603597),

Blažkov u Slavoňova (750395), Bohdašín nad Olešnicí (621099), Bohdašín v Orlických horách (606197),

Borová (607711), Bražec (701343), Červený Kostelec (621102), Česká Čermná (621269), Dlouhé (707317), Dolní Radechová (630063), Horní Dřevíč (754811), Horní Kostelec (621111), Horní Radechová (643874), Horní Rybníky (789356), Hronov (648370), Jestřebí nad Metují (659088), Jizbice u Náchoda (661449), Kramolna (768910), Lhotky (768928), Libchyně (659096), Lipí u Náchoda (684031), Machov (689840), Machovská Lhota (689858), Městská Kramolna (768936), Mezilesí u Náchoda (693685), Náchod (701262), Nízká Srbská (689866), Nový Hrádek (707341), Olešnice u Červeného Kostelce (710369), Olešnice v Orlických horách (710466), Police nad Metují (725323), Provodov (733881), Přibyslav nad Metují (735710), Radešov nad Metují (725331), Rokytník (648434), Řešetova Lhota (758531), Sendraž (659100), Slavíkov u Náchoda (750182), Slavoňov (750409), Staré Město nad Metují (701335), Starkoč u Vysokova (788384), Studnice u Náchoda (758540),

Šonov u Nového Města nad Metují (762920), Trubějov (768952), Třtice nad Olešnicí (758558), Velká Ledhuje (725340), Velké Petrovice (779261), Velký Dřevíč (648400), Vrchoviny (786527), Všeliby (796581), Vysoká Srbská (788121), Vysokov (788392), Zábrodí (789364), Zbečník (648396), Zlíčko (788147), Žabokrky (648418)

11.2.2017

Babí u Náchoda (701297), Běloves (701301), Dobrošov (627445), Malá Čermná (648451), Malé Poříčí (701378), Pavlišov (718343), Velké Poříčí (648426), Žďárky (795526)

3.2.2017–11.2.2017

Babčice (630551), Běleč u Mladé Vožice (601896), Bendovo Záhoří (604976), Beranova Lhota (658049), Bítov u Radenína (737500), Blanice u Mladé Vožice (604984), Bradáčov (608963), Broučkova Lhota (658278), Čekanice u Tábora (619086), Dědice u Nemyšle (703290), Dlouhá Lhota u Tábora ( 626406), Hlasivo (638838), Hlinice (639231), Horní Hrachovice (724696), Horní Světlá u Bradáčova (608971), Hroby (648256), Chotoviny (653411), Chrbonín (654124), Janov u Mladé Vožice (656909), Jedlany (658057), Jeníčkova Lhota (658286), Kozmice u Chýnova (648264), Krchova Lomná (604992), Krtov (675156), Křtěnovice (705918), Lažany u Chýnova (648272), Lejčkov (629138), Malešín u Vodice (784265), Malý Ježov (779610), Měšice u Tábora (693456), Mladá Vožice (696722), Mostek u Ratibořských Hor (724726), Nahořany u Mladé Vožice (740284), Nová Ves u Chýnova (705870), Nové Dvory u Pořína (726079), Oblajovice (708607), Podolí u Ratibořských Hor (724211), Pojbuky (724980), Pořín (726087), Prasetín (732907), Radenín (737518), Radostovice u Smilových Hor (738484), Radvanov u Mladé Vožice (738875), Rašovice u Hlasiva (638854), Ratibořice u Tábora (739863), Ratibořské Hory (739880), Rodná (740292), Řemíčov (745073), Sezimovo Ústí (747688), Smilovy Hory (751065), Stará Vožice (754064), Stoklasná Lhota (619094), Turovec (705888), Vlčeves (783641), Vodice u Tábora (784273),Vrážná (653471), Vřesce (786667), Zadní Lomná (724998), Zadní Střítež (725005), Záhostice (655481), Zárybničná Lhota (790991);

Bedřichov u Zhořce (792934), Bezděčín u Obrataně (708691), Cetoraz (617679), 708704 Hrobská Zahrádka (708704), Křeč (708704), Obrataň (708712),

Sudkův Důl (758787), Těchobuz (765449),

Velká Rovná (792942), Zhoř u Pacova (792951).

14.2.2017

Blanička (724718), Dobronice u Chýnova (627399), Dolní Hořice (629103), Domamyšl (630560), Dub u Ratibořských Hor (633259), Hartvíkov (708585), Chotčiny (652814), Chýnov u Tábora (655473), Kladruby (629120), Kloužovice (666572), Mašovice (652822), Pohnánec (724700), Pohnání (724734), Velmovice (666581);

6.2. 2017–14.2. 2017

601179 Bavorov, 636657 Blanice, 615609 Budyně, 784338 Čavyně, 623482 Číčenice, 623776 Čichtice, 626180 Dívčice, 631710 Hájek u Bavorova, 746681 Hlavatce u Českých Budějovic, 647608 Hracholusky u Prachatic, 654981 Chvalešovice, 655007 Chvaletice u Protivína, 676705 Kloub, 674052 Krašlovice, 674303 Krč u Protivína, 691216 Krtely, 755729 Křepice u Vodňan, 676713 Křtětice, 746690 Lékařova Lhota, 674061 Lidmovice, 655261 Lužice u Netolic, 689769 Mahouš, 691224 Malovice u Netolic, 691232 Malovičky, 733849 Milenovice, 633151 Nákří, 703940 Netolice, 647616 Obora u Hracholusk, 689785 Olšovice, 746711 Plástovice, 691241 Podeřiště, 676721 Pohorovice, 757110 Protivec, 733857 Protivín, 737402 Radčice u Vodňan, 746720 Sedlec u Českých Budějovic, 748315 Skočice, 760862 Svinětice, 757136 Šipoun, 674311 Těšínov u Protivína, 672327 Útěšov, 779512 Velký Bor u Strunkovic, 674079 Vitice u Vodňan, 789089 Záblatí, 674320 Záboří u Protivína, 797260 Žitná u Netolic

17.2.2017

681946 Černěves u Libějovic, 773603 Hvožďany u Vodňan, 651117 Chelčice, 681954 Libějovice, 681962 Nestanice, 755745 Stožice, 651125 Truskovice, 773611 Újezd u Vodňan, 784281 Vodňany

9.2.2017–17.2.2017”

| c) | korvataan Saksaa koskeva kohta seuraavasti:


  ”Jäsenvaltio: Saksa







  Alue kattaa: | Päivämäärä, johon asti voimassa direktiivin 2005/94/EY 31 artiklan mukaisesti |
| --- | --- | --- |
| SACHSEN-ANHALT |
| Landeshauptstadt Magdeburg

  In der Gemeinde Magdeburg die Ortsteile






  — | Berliner Chaussee |

c)

korvataan Saksaa koskeva kohta seuraavasti:

”Jäsenvaltio: Saksa

Alue kattaa:

Päivämäärä, johon asti voimassa direktiivin 2005/94/EY 31 artiklan mukaisesti

SACHSEN-ANHALT

Landeshauptstadt Magdeburg

In der Gemeinde Magdeburg die Ortsteile

—

Berliner Chaussee

| — | Puppendorf |
| --- | --- |

—

Puppendorf

| — | Siedlung Wiesengrund |
| --- | --- |

—

Siedlung Wiesengrund

| — | Neugrüneberg |
| --- | --- |

—

Neugrüneberg

| — | Gartenkolonie Steinwiese |
| --- | --- |

—

Gartenkolonie Steinwiese

| — | Herrenkrug |
| --- | --- |

—

Herrenkrug

| — | Brückfeld |
| --- | --- |

—

Brückfeld

| — | Friedensweiler |
| --- | --- |

—

Friedensweiler

22.1.2017

Landeshauptstadt Magdeburg

In der Gemeinde Magdeburg die Ortsteile

| — | Rothensee |
| --- | --- |

—

Rothensee

| — | Eichenweiler |
| --- | --- |

—

Eichenweiler

| — | Neustädter See |
| --- | --- |

—

Neustädter See

| — | Siedlung Schiffshebewerk |
| --- | --- |

—

Siedlung Schiffshebewerk

| — | Barleber See |
| --- | --- |

—

Barleber See

| — | Industriehafen |
| --- | --- |

—

Industriehafen

22.1.2017

Landeshauptstadt Magdeburg

In der Gemeinde Magdeburg der Ortsteil

| — | Neue Neustadt |
| --- | --- |

—

Neue Neustadt

22.1.2017

Landkreis Börde

In der Einheitsgemeinde Barleben der Ortsteil

| — | Barleben |
| --- | --- |

—

Barleben

22.1.2017

Landkreis Börde

In der Einheitsgemeinde Wolmirstedt die Ortsteile

| — | Glindenberg |
| --- | --- |

—

Glindenberg

| — | Rothensee Siedlung |
| --- | --- |

—

Rothensee Siedlung

22.1.2017

Landkreis Börde

In der Gemeinde Loitsche-Heinrichsberg der Ortsteil

| — | Heinrichsberg |
| --- | --- |

—

Heinrichsberg

22.1.2017

Landkreis Jerichower Land

In der Gemeinde Burg die Ortsteile

| — | Stadtgebiet Burg |
| --- | --- |

—

Stadtgebiet Burg

| — | Gütter |
| --- | --- |

—

Gütter

| — | Niegripp |
| --- | --- |

—

Niegripp

| — | Brehm |
| --- | --- |

—

Brehm

| — | Detershagen |
| --- | --- |

—

Detershagen

| — | Reesen |
| --- | --- |

—

Reesen

| — | Schartau |
| --- | --- |

—

Schartau

22.1.2017

Landkreis Jerichower Land

In der Gemeinde Möckern die Ortsteile

| — | Stadt Möckern (Randzone) |
| --- | --- |

—

Stadt Möckern (Randzone)

| — | Zeddenick |
| --- | --- |

—

Zeddenick

| — | Stegelitz |
| --- | --- |

—

Stegelitz

| — | Wörmlitz |
| --- | --- |

—

Wörmlitz

| — | Ziepel |
| --- | --- |

—

Ziepel

| — | Büden |
| --- | --- |

—

Büden

| — | Tryppehna |
| --- | --- |

—

Tryppehna

22.1.2017

Landkreis Jerichower Land

In der Gemeinde Gommern die Ortsteile

| — | Nedlitz |
| --- | --- |

—

Nedlitz

| — | Karith |
| --- | --- |

—

Karith

| — | Vehlitz |
| --- | --- |

—

Vehlitz

| — | Pöthen |
| --- | --- |

—

Pöthen

22.1.2017

Landkreis Jerichower Land

In der Gemeinde Möser der Ortsteil

| — | Hohenwarthe |
| --- | --- |

—

Hohenwarthe

22.1.2017

Landkreis Jerichower Land

In der Gemeinde Biederitz die Ortsteile

| — | Stadt Biederitz |
| --- | --- |

—

Stadt Biederitz

| — | Woltersdorf |
| --- | --- |

—

Woltersdorf

| — | Königsborn |
| --- | --- |

—

Königsborn

| — | Gerwisch |
| --- | --- |

—

Gerwisch

| — | Gübs |
| --- | --- |

—

Gübs

22.1.2017

Landkreis Jerichower Land

In der Gemeinde Gommern die Ortsteile

| — | Wahlitz |
| --- | --- |

—

Wahlitz

| — | Menz |
| --- | --- |

—

Menz

22.1.2017

Landkreis Jerichower Land

In der Gemeinde Burg der Ortsteil

| — | Detershagen |
| --- | --- |

—

Detershagen

14.1.2017–22.1.2017

Landkreis Jerichower Land

In der Gemeinde Möser die Ortsteile

| — | Möser Stadt |
| --- | --- |

—

Möser Stadt

| — | Hohenwarthe |
| --- | --- |

—

Hohenwarthe

| — | Schermen |
| --- | --- |

—

Schermen

| — | Pietzpuhl |
| --- | --- |

—

Pietzpuhl

| — | Lostau |
| --- | --- |

—

Lostau

| — | Körbelitz |
| --- | --- |

—

Körbelitz

14.1.2017–22.1.2017

Landkreis Anhalt-Bitterfeld

In der Gemeinde Köthen (Anhalt) die Ortsteile

| — | Arensdorf |
| --- | --- |

—

Arensdorf

| — | Dohndorf |
| --- | --- |

—

Dohndorf

| — | Elsdorf |
| --- | --- |

—

Elsdorf

| — | Gahrendorf |
| --- | --- |

—

Gahrendorf

| — | Hohsdorf |
| --- | --- |

—

Hohsdorf

| — | Löbnitz an der Linde |
| --- | --- |

—

Löbnitz an der Linde

| — | Merzien |
| --- | --- |

—

Merzien

| — | Porst |
| --- | --- |

—

Porst

| — | Wülknitz |
| --- | --- |

—

Wülknitz

| — | Zehringen |
| --- | --- |

—

Zehringen

22.2.2017

Landkreis Anhalt-Bitterfeld

In der Gemeinde Südliches Anhalt die Ortsteile

| — | Breesen |
| --- | --- |

—

Breesen

| — | Cosa |
| --- | --- |

—

Cosa

| — | Fernsdorf |
| --- | --- |

—

Fernsdorf

| — | Görzig |
| --- | --- |

—

Görzig

| — | Großbadegast |
| --- | --- |

—

Großbadegast

| — | Libehna |
| --- | --- |

—

Libehna

| — | Locherau |
| --- | --- |

—

Locherau

| — | Meilendorf |
| --- | --- |

—

Meilendorf

| — | Pfriemsdorf |
| --- | --- |

—

Pfriemsdorf

| — | Prosigk |
| --- | --- |

—

Prosigk

| — | Reinsdorf |
| --- | --- |

—

Reinsdorf

| — | Repau |
| --- | --- |

—

Repau

| — | Reupzig |
| --- | --- |

—

Reupzig

| — | Ziebigk |
| --- | --- |

—

Ziebigk

22.2.2017

Landkreis Anhalt-Bitterfeld

In der Gemeinde Aken (Elbe) der Ortsteil

| — | Kleinzerbst |
| --- | --- |

—

Kleinzerbst

22.2.2017

Landkreis Anhalt-Bitterfeld

In der Gemeinde Osternienburger Land die Ortsteile

| — | Drosa |
| --- | --- |

—

Drosa

| — | Elsdorf |
| --- | --- |

—

Elsdorf

| — | Elsnigk |
| --- | --- |

—

Elsnigk

| — | Frenz |
| --- | --- |

—

Frenz

| — | Kleinpaschleben |
| --- | --- |

—

Kleinpaschleben

| — | Klietzen |
| --- | --- |

—

Klietzen

| — | Maxdorf |
| --- | --- |

—

Maxdorf

| — | Micheln |
| --- | --- |

—

Micheln

| — | Mölz |
| --- | --- |

—

Mölz

| — | Osternienburg |
| --- | --- |

—

Osternienburg

| — | Pißdorf |
| --- | --- |

—

Pißdorf

| — | Rosefeld |
| --- | --- |

—

Rosefeld

| — | Sibbesdorf |
| --- | --- |

—

Sibbesdorf

| — | Thurau |
| --- | --- |

—

Thurau

| — | Trebbichau |
| --- | --- |

—

Trebbichau

| — | Trinum |
| --- | --- |

—

Trinum

| — | Wulfen |
| --- | --- |

—

Wulfen

| — | Würflau |
| --- | --- |

—

Würflau

| — | Zabitz |
| --- | --- |

—

Zabitz

22.2.2017

Landkreis Anhalt-Bitterfeld

In der Gemeinde Südliches Anhalt die Ortsteile

| — | Friedrichsdorf |
| --- | --- |

—

Friedrichsdorf

| — | Lausigk |
| --- | --- |

—

Lausigk

| — | Naundorf |
| --- | --- |

—

Naundorf

| — | Scheuder |
| --- | --- |

—

Scheuder

| — | Storkau |
| --- | --- |

—

Storkau

22.2.2017

Landkreis Anhalt-Bitterfeld

In der Gemeinde Köthen (Anhalt) der Ortsteil

| — | Baasdorf |
| --- | --- |

—

Baasdorf

22.2.2017

Landkreis Anhalt-Bitterfeld

In der Gemeinde Südliches Anhalt die Ortsteile

| — | Edderitz |
| --- | --- |

—

Edderitz

| — | Gröbzig |
| --- | --- |

—

Gröbzig

| — | Maasdorf |
| --- | --- |

—

Maasdorf

| — | Piethen |
| --- | --- |

—

Piethen

| — | Pilsenhöhe |
| --- | --- |

—

Pilsenhöhe

| — | Wörbzig |
| --- | --- |

—

Wörbzig

22.2.2017

Landkreis Salzlandkreis

In der Gemeinde Bernburg (Saale) die Ortsteile

| — | Biendorf |
| --- | --- |

—

Biendorf

| — | Wohlsdorf mit Crüchern |
| --- | --- |

—

Wohlsdorf mit Crüchern

| — | Poley mit Weddegast |
| --- | --- |

—

Poley mit Weddegast

22.2.2017

Landkreis Salzlandkreis

In der Gemeinde Könnern die Ortsteile

| — | Gerlebogk |
| --- | --- |

—

Gerlebogk

| — | Cormigk mit Sixdorf |
| --- | --- |

—

Cormigk mit Sixdorf

22.2.2017

Landkreis Salzlandkreis

In der Gemeinde Nienburg (Saale) der Ortsteil

| — | Borgesdorf |
| --- | --- |

—

Borgesdorf

22.2.2017

Landkreis Salzlandkreis

In der Einheitsgemeinde Barby (Elbe) die Ortsteile

| — | Gnadau mit Döben |
| --- | --- |

—

Gnadau mit Döben

| — | Tornitz mit Grube Alfred und Werkleitz |
| --- | --- |

—

Tornitz mit Grube Alfred und Werkleitz

| — | Wespen |
| --- | --- |

—

Wespen

1.3.2017

Landkreis Salzlandkreis

In der Einheitsgemeinde Barby (Elbe) der Ortsteil

| — | Zuchau mit Colno |
| --- | --- |

—

Zuchau mit Colno

1.3.2017

Landkreis Salzlandkreis

In der Einheitsgemeinde Nienburg (Saale) die Stadt

| — | Nienburg |
| --- | --- |

—

Nienburg

1.3.2017

Landkreis Salzlandkreis

In der Einheitsgemeinde Nienburg (Saale) die Ortsteile

| — | Altenburg |
| --- | --- |

—

Altenburg

| — | Gerbitz |
| --- | --- |

—

Gerbitz

| — | Grimschleben |
| --- | --- |

—

Grimschleben

| — | Jesar |
| --- | --- |

—

Jesar

| — | Neugattersleben |
| --- | --- |

—

Neugattersleben

| — | Wedlitz und Wispitz |
| --- | --- |

—

Wedlitz und Wispitz

1.3.2017

Landkreis Salzlandkreis

In der Einheitsgemeinde Staßfurt die Ortsteile

| — | Atzendorf |
| --- | --- |

—

Atzendorf

| — | Brumby |
| --- | --- |

—

Brumby

| — | Förderstedt |
| --- | --- |

—

Förderstedt

| — | Glöthe |
| --- | --- |

—

Glöthe

| — | Hohenerxleben |
| --- | --- |

—

Hohenerxleben

| — | Löbnitz |
| --- | --- |

—

Löbnitz

| — | Üllnitz |
| --- | --- |

—

Üllnitz

1.3.2017

Landkreis Salzlandkreis

Einzelne Gebiete in der Einheitsgemeinde Staßfurt:

Die Grenze des Gebietes beginnt im Gewerbegebiet Friedrichshall, weiter bis zum Güterbahnhof, entlang der Gleise (Am Knüppelsberg, Industriestraße, Zollstraße, Förderstedter Straße bis zur Abzweigung) und endet im Gewerbegebiet Atzendorfer Straße

1.3.2017

Landkreis Salzlandkreis

Einzelne Gebiete in der Einheitsgemeinde Bernburg (Saale):

Nördlich der B6n – Strenzfeld, Magdeburger Chaussee, Bodestraße und alle Querstraßen zwischen Magdeburger Chaussee und Bodestraße (Zick-Zack-Hausen)

1.3.2017

Landkreis Salzlandkreis

In der Einheitsgemeinde Bördeland die Ortsteile

| — | Biere |
| --- | --- |

—

Biere

| — | Eggersdorf |
| --- | --- |

—

Eggersdorf

| — | Eickendorf |
| --- | --- |

—

Eickendorf

| — | Großmühlingen |
| --- | --- |

—

Großmühlingen

| — | Kleinmühlingen |
| --- | --- |

—

Kleinmühlingen

| — | Zens |
| --- | --- |

—

Zens

1.3.2017

Landkreis Salzlandkreis

In der Einheitsgemeinde Staßfurt der Ortsteil

| — | Brumby |
| --- | --- |

—

Brumby

21.2.2017–1.3.2017

Landkreis Salzlandkreis

In der Einheitsgemeinde Calbe der Ortsteil

| — | Wartenberg |
| --- | --- |

—

Wartenberg

21.2.2017–1.3.2017

NIEDERSACHSEN

Landkreis Oldenburg

Sämtliche Ortsteile der Gemeinde Dötlingen sowie die Mitgliedsgemeinde Prinzhöfte in der Samtgemeinde Harpstedt und im Westen sämtliche Ortsteile der Gemeinde Großenkneten und der Gemeinde Wardenburg

Nicht betroffen sind die Mitgliedsgemeinden Kirchseelte, Dünsen, Beckeln und Colnrade

Die östliche Grenze beginnt an der Stadtgrenze zu Delmenhorst/Annengraben/Groß Ippener

Groß Ippener Heide bis zur A 1, südlich weiter Rtg. Osnabrück bis zum Ortholzer Weg, weiter bis Kl. Ippener

in südlicher Richtung auf die Harpstedter Str. (L 776) mit Übergang zur Delmenhorster Landstr. bis zur Amtsfreiheit im Flecken Harpstedt

L 338 (Ortsdurchfahrt Harpstedt) Rtg. Wildeshausen bis Abbiegung Wohlde

entlang der Straße Wohlde in südlicher Richtung, Appenriede, bis zur K 5, Harjehausen

der K 5 entlang in Fahrtrichtung Hölingen bis Bühren, K 248

K 248 nördliche Richtung bis K 246

K 246 folgend bis zu den Großen Steinen

Bauerschaft Kleinenkneten über Goldenstedter Str. (L 862), Bauerschaft Düngstrup, weiter bis Bauerschaft Holzhausen, Platz Dorfgemeinschaftshaus

westlich bis zur Kreisgrenze/Aue

entlang der Kreisgrenze, Gemeindegrenze Großenkneten, gesamtes Gemeindegebiet Großenkneten sowie Gemeinde Wardenburg

Anschluss in Wardenburg, Rtg. Hatten, K 235, Astruper Str.

nördlich Bahnhofstr./Hatter Weg, K 314, Rtg. Kirchhatten bis Grüner Weg

Grüner Weg, Imhagenweg, Munderloh, nördlich Munderloher Str., Schoolpatt, Tonweg, Heidhuser Weg, Plietenberger Weg, Zur Spillerei

nördlich entlang Ortstr., Sandersfelder Weg, weiter nördlich Am Postweg

südlich Bremer Weg, Bremer Str. bis zur A 28

A 28 Rtg. Bremen bis zur Kreisgrenze Oldenburg/ Stadtgrenze Delmenhorst

24.1.2017

Landkreis Oldenburg

Ausgangspunkt ist im Ortsteil Rhade die Straße Rhader Sand

nördlich in den Bassumer Weg bis zur Abbiegung Hinterm Feld

der Straße folgend bis zur BEB Betriebsstätte

sofort rechts der Straße folgend bis zur Kreuzung Stedinger Weg

weiter auf dem Stedinger Weg, Rtg. Brettorf bis zur Bareler Str.

auf die Bareler Str. nördlich bis zum Welsburger Holz

südlich weiter auf die Straße Zum Welsburger Holz bis Hasen-Ahlers-Weg

Hasen-Ahlers-Weg entlang nördlich Rtg Immer bis zur Kreuzung K 327

Stüher Str., K327, Rtg Klattenhof bis Am Stühe

Am Stühe weiter südlich folgend bis zur Kreuzung Bassumer Weg

Bassumer Weg östlich Rtg. Hengsterholz bis zur Gemeindegrenze

weiter südlich der Gemeindegrenze Dötlingen folgend bis zur Bundesstraße

B 213 folgend Rtg. Wildeshausen bis zur Einmündung Iserloyer Str., Hockensberg

Iserloyer Str. bis zur Kreuzung Aschenstedt / Wildeshauser Str.

nördliche Richtung bis Klosterkamp/Brettorfer Kirchweg

Brettorfer Kirchweg, Klosterkamp, Am Gehege, Neerstedter Str.

nördlich Neerstedter Str. entlang bis Zum Schwarzen Moor

weiter nördlich Zum Schwarzen Moor mit Übergang Oher Kirchweg

über die Kreuzung weiter nördlich Straße Zur Bäke bis Schinkenweg

östlich Schinkenweg bis zur Kirchhatter Str. / L 872

diese nördlich folgend bis zum Ausgangspunkt Rhader Sand, Rtg. Kirchhatten

16.1.2017–24.1.2017

Landkreis Cloppenburg

Von der Lethe entlang der Autobahn A 29 bis zur Autobahnauffahrt Ahlhorn, von dort entlang der B 213 in westlicher Richtung bis zur Kellerhöher Straße, entlang dieser in nördlicher Richtung bis Bether Tannen, dieser folgend in westlicher Richtung bis Kanalweg, von dort in westlicher Richtung über Am Dorfteich bis Heideweg. Diesem in nördlicher Richtung folgend bis Christkind-chenweg, diesem in westlicher Richtung folgend bis zur B 72. Entlang dieser in nördlicher Rich-tung bis zur Gemeindegrenze Stadt Cloppenburg / Gemeinde Garrel. Dieser in westlicher Richtung folgend bis zur Varrelbuscher Straße, weiter nach Westen bis Im Witten, entlang dieser Straße nach Norden bis zum Wald, weiter in westlicher Richtung bis Hüttekamp, dieser folgend bis Petersfelder Weg, entlang diesem zur Straße Neumühlen und über Neumühler Weg, Kleine Tredde, Augustendorfer Weg bis Wöstenweg, diesem folgend in nordöstlicher Richtung bis Langeberg, diesem entlang und weiter in nordwestlicher Richtung über Dorfstraße in Augustendorf bis Zum Herrensand. Entlang dieser Straße nach Westen bis zur Igelriede, dieser in nördlicher Richtung folgend bis zum Markhauser Weg, weiter nach Westen bis Am Waldesrand, dann dieser folgend in nördlicher Richtung bis zur Straße Am Horstberg. Entlang dieser in nordöstlicher Richtung bis zur Thüler Straße. Dieser Straße folgend in nordwestlicher Richtung bis zum Ziegeldamm, dann entlang dieser bis Ziegelmoor, weiter entlang dieser in nordöstlicher Richtung bis zur Friesoyther Straße, weiter nach Nordosten entlang des Böseler Kanals bis zur Lahe und von dort in südöstlicher Richtung bis zur Overlaher Straße. Dieser in nördlicher Richtung folgend bis zur Kreisgrenze, dieser in östlicher und südlicher Richtung folgend bis zum Ausgangspunkt

26.1.2017

Landkreis Cloppenburg

Von der Aufmündung Düffendamm auf die Oldenburger Straße in Nikolausdorf nach Süden, weiter entlang Beverbrucher Damm bis zur Großenknetener Straße, dieser und der Beverbru-cher Straße in westlicher Richtung folgend bis zur Vehne, entlang dieser nach Süden folgend bis zur Tweeler Straße, entlang dieser nach Norden bis zur Tweeler Straße 8, von dort nach Westen entlang Schlichtenmoor, Roslaes Höhe, Allensteiner Straße bis zur Tannenkampstraße, entlang dieser in nördlicher Richtung bis zur Beverbrucher Straße, weiter in westlicher Richtung über Varrelbuscher Straße bis zur Straße Auf'm Halskamp, entlang dieser und Wätkamp bis zur Pe-tersfelder Straße. Dieser nach Westen und Norden folgend bis zur Thüler Straße. Weiter über Sandrocken, Zum Richtemoor und Brockenweg bis zur Großen Aue, dieser in nördlicher Rich-tung folgend bis Höhe Glaßdorfer Graben, von dort nach Osten auf die Garreler Straße, dieser in nördlicher Richtung folgend bis zur Hauptstraße in Aumühlen, dieser in östlicher Richtung folgend und entlang Moorstraße bis zur Vehne, entlang dieser in südlicher Richtung bis zum Was-serzug von Barken-Tange, diesem in östlicher und südlicher Richtung folgend bis zur Straße Barkentange und von dort in östlicher Richtung über Düffendamm zum Ausgangspunkt

18.1.2017–26.1.2017

Landkreis Northeim

Die Stadt Einbeck mit den Ortschaften Ahlshausen, Bentierode, Billerbeck, Buensen, Dörrigsen, Edemissen, Garlebsen, Greene, Iber, Immensen, Kreiensen, Negenborn, Odagsen, Olxheim, Opperhausen, Osterbruch, Rittierode, Rimmerode, Rotenkirchen, Salzderhelden, Sievershausen, Strodthagen und Volksen.

Die Gemeinde Kalefeld mit den Ortschaften Dögerode, Eboldshausen, Echte, Kalefeld, Oldershausen, Sebexen und Westerhof.

Die Stadt Moringen mit der Ortschaft Lutterbeck.

Die Stadt Northeim mit den Ortschaften Berwartshausen, Brunstein, Denkershausen, Hammenstedt, Hillerse, Höckelheim, Imbshausen, Lagershausen, Langenholtensen, Schnedinghausen und Wiebrechtshausen

27.1.2017

Landkreis Northeim

Ortschaften Edesheim, Hohnstedt, Hollenstedt und Stöckheim der Stadt Northeim sowie die Ortschaften Vogelbeck, Sülbeck und Drüber der Stadt Einbeck.

B3 / Wirtschaftsweg in Höhe „Rosenplänter“, Richtung Vogelsburg – weiter in Richtung Ahlshausen – entlang der südwestlichen Ortslage von Ahlshausen und südlichen Ortslage von Sievershausen – Waldrand Westerberg bis zum ersten Feldweg in Richtung Eboldshausen – Feldweg bis K618 – südwestlicher Ortsrand von Eboldshausen bis zur K403 – K403 in nordöstliche Richtung bis zur Abzweigung des Feldweges Richtung A7- Feldweg folgend in östliche Richtung bis zur Schnittstelle A7- A7 in südliche Richtung folgend bis zur Schnittstelle mit der L572 – L572 in nordöstliche Richtung folgend bis zur Einmündung des „Weißen Budenweges“ – Verlängerung des „Weißen Budenweges“ in östliche Richtung bis zur Schnittstelle mit dem Fluss Leine – Luftlinie in östliche Richtung bis zum südlichen Ortsrand von Hollenstedt – gedachte Linie in östliche Richtung weiter entlang des südlichen bebauten Ortsrandes von Hollenstedt – weiter in östliche Richtung entlang des Wirtschaftsweges bis zum Teich im Verlauf des Baches „Bölle“- gedachte Linie entlang des östlichen Randes der Domäne Wetze – weiter über den Hundeberg bis zur K506 – am östlichen Ortsrand von Buensen bis zur Einmündung der Straße „Am Plackmorgen“ – der Straße „Am Plackmorgen“ in nördliche Richtung folgend bis zur Einmündung in die K505 – K505 in nordöstliche Richtung bis zum Ortsrand von Sülbeck folgend – westlich des bebauten Gebietes von Sülbeck bis zum Schnittpunkt L572 / „Deichstraße“- gedachte Linie in nordöstliche Richtung durch das Hochwasserrückhaltebecken bis zur B3 / Weg zum „Rosenplänter“ (Ausgangspunkt)

19.1.2017–27.1.2017

Landkreis Oldenburg

Großenkneten, Wardenburg, Hatten, Hude (soweit nicht bereits Sperrgebiet), Ganderkesee, Dötlingen (soweit nicht bereits Sperrgebiet) und in der Samtgemeinde Harpstedt die Mitgliedsgemeinde Prinzhöfte.

Im südlichen Teil des Landkreises in der Stadt Wildeshausen und der Samtgemeinde Harpstedt nimmt das Beobachtungsgebiet nachfolgenden Verlauf. Dieser Verlauf bildet die Grenze des Beobachtungsgebietes und teilt somit das Stadt- bzw. Gemeindegebiet. Außerhalb dieses Verlaufes in Wildeshausen und Harpstedt in südlicher Richtung befindet sich derzeit kein Beobachtungsgebiet.

Die östliche Grenze beginnt an der Stadt-/Kreisgrenze zu Delmenhorst in der Mitgliedsgemeinde Groß Ippener

Groß Ippener Heide bis zur A 1, südlich weiter Rtg. Osnabrück bis zum Ortholzer Weg, weiter bis Kl. Ippener

in südlicher Richtung auf die L 776 mit Übergang auf die Delmenhorster Landstr. bis zur Amtsfreiheit im Flecken Harpstedt

L 338 (Ortsdurchfahrt Harpstedt) Rtg. Wildeshausen bis Abbiegung Wohlde

entlang der Straße Wohlde weiter in südlicher Richtung, Appenriede, bis zur K 5, Harjehausen

der K 5 folgend in Fahrtrichtung Hölingen bis Bühren, K 248

K 248 nördlich weiter bis zur K 246

K 246 folgenden bis zu den Großen Steinen

Bauerschaft Kleinenkneten über Goldenstedter Str. (L 882) zur Bauerschaft Düngstrup (Ortsdurchfahrt), weiter bis Bauerschaft Holzhausen, Dorfgemeinschaftsplatz

westlich bis zur Kreisgrenze/Aue

entlang der Kreisgrenze bis hin zur Stadt-/Kreisgrenze zu Delmenhorst in Gr. Ippener

Nicht betroffen vom Beobachtungsgebiet sind in der Samtgemeinde Harpstedt die Mitgliedsgemeinden Kirchseelte, Dünsen, Beckeln und Colnrade

2.2.2017

Landkreis Oldenburg

| — | Ausgangspunkt im Osten ist die Kreisgrenze Oldenburg zur Wesermarsch am Stedinger Kanal und die Gemeindegrenze Hude/Ganderkesee |
| --- | --- |

—

Ausgangspunkt im Osten ist die Kreisgrenze Oldenburg zur Wesermarsch am Stedinger Kanal und die Gemeindegrenze Hude/Ganderkesee

| — | Gemeindegrenze Hude/Ganderkesee südlich bis zur L 867 folgen |
| --- | --- |

—

Gemeindegrenze Hude/Ganderkesee südlich bis zur L 867 folgen

| — | L 867 Richtung Hude bis Kreuzung K 224 |
| --- | --- |

—

L 867 Richtung Hude bis Kreuzung K 224

| — | der K 224 südlich entlang bis Kreuzung K 226 in Vielstedt |
| --- | --- |

—

der K 224 südlich entlang bis Kreuzung K 226 in Vielstedt

| — | K 226 (Vielstedter Straße) südlich über L 888 durch Steinkimmen zur Gemeindegrenze zu Hatten |
| --- | --- |

—

K 226 (Vielstedter Straße) südlich über L 888 durch Steinkimmen zur Gemeindegrenze zu Hatten

| — | Gemeindegrenze Hatten/Ganderkesee südlich folgen bis zur Gemeindegrenze Dötlingen |
| --- | --- |

—

Gemeindegrenze Hatten/Ganderkesee südlich folgen bis zur Gemeindegrenze Dötlingen

| — | Gemeindegrenze Dötlingen/Hatten westlich über Gemeindegrenze Großenkneten/Hatten bis zur L 871 folgen |
| --- | --- |

—

Gemeindegrenze Dötlingen/Hatten westlich über Gemeindegrenze Großenkneten/Hatten bis zur L 871 folgen

| — | L 871 bis Huntloser Kreisel |
| --- | --- |

—

L 871 bis Huntloser Kreisel

| — | ab Huntlosen Kreisel K 337 folgen bis Kreuzung L 870 (Sager Straße) in Hengstlage |
| --- | --- |

—

ab Huntlosen Kreisel K 337 folgen bis Kreuzung L 870 (Sager Straße) in Hengstlage

| — | L 870 nördlich bis Abbiegung Eichenstraße |
| --- | --- |

—

L 870 nördlich bis Abbiegung Eichenstraße

| — | Eichenstraße / Friedensweg bis Ende der Straße; ab dort der Korrbäke flussabwärts folgen bis zur L 847 |
| --- | --- |

—

Eichenstraße / Friedensweg bis Ende der Straße; ab dort der Korrbäke flussabwärts folgen bis zur L 847

| — | L 847 bis Abzweigung Fladderstraße |
| --- | --- |

—

L 847 bis Abzweigung Fladderstraße

| — | Fladderstraße/ Zum Fladder / Am Schlatt / Rheinstraße bis Kreisel in Wardenburg |
| --- | --- |

—

Fladderstraße/ Zum Fladder / Am Schlatt / Rheinstraße bis Kreisel in Wardenburg

| — | ab Kreisel die K 235 (Astruper Straße) bis Autobahn A 29 |
| --- | --- |

—

ab Kreisel die K 235 (Astruper Straße) bis Autobahn A 29

| — | A 29 nördlich folgen bis Abfahrt Sandkrug |
| --- | --- |

—

A 29 nördlich folgen bis Abfahrt Sandkrug

| — | ab dort K 346 bis Bahnhof Sandkrug; ab Bahnhof Sandkrug K 314 Richtung Kirchhatten bis Abzweigung Sandweg |
| --- | --- |

—

ab dort K 346 bis Bahnhof Sandkrug; ab Bahnhof Sandkrug K 314 Richtung Kirchhatten bis Abzweigung Sandweg

| — | Sandweg folgen bis Dorfstraße in Hatterwüsting |
| --- | --- |

—

Sandweg folgen bis Dorfstraße in Hatterwüsting

| — | ab Dorfstraße zur Hatter Landstraße (L 872) |
| --- | --- |

—

ab Dorfstraße zur Hatter Landstraße (L 872)

| — | L 872 Richtung Stadt Oldenburg bis Wulfsweg folgen |
| --- | --- |

—

L 872 Richtung Stadt Oldenburg bis Wulfsweg folgen

| — | Wulfsweg über Ossendamm zum Hemmelsbäker Kanal |
| --- | --- |

—

Wulfsweg über Ossendamm zum Hemmelsbäker Kanal

| — | Hemmelsbäker Kanal flussabwärts bis Milchweg |
| --- | --- |

—

Hemmelsbäker Kanal flussabwärts bis Milchweg

| — | Milchweg über Im Tiefengrund zur Kreuzung L 871 (Dorfstraße) |
| --- | --- |

—

Milchweg über Im Tiefengrund zur Kreuzung L 871 (Dorfstraße)

| — | L 871 durch Altmoorhausen über die L 868 in Linteler Straße |
| --- | --- |

—

L 871 durch Altmoorhausen über die L 868 in Linteler Straße

| — | Linteler Straße bis Abzweigung Schnitthilgenloh in Lintel |
| --- | --- |

—

Linteler Straße bis Abzweigung Schnitthilgenloh in Lintel

| — | Schnitthilgenloh über Dammannweg zur Linteler Bäke |
| --- | --- |

—

Schnitthilgenloh über Dammannweg zur Linteler Bäke

| — | von Linteler Bäke zum Geestrandgraben |
| --- | --- |

—

von Linteler Bäke zum Geestrandgraben

| — | Geestrandgraben flussabwärts bis zur Kreisgrenze Oldenburg/Wesermarsch |
| --- | --- |

—

Geestrandgraben flussabwärts bis zur Kreisgrenze Oldenburg/Wesermarsch

| — | Kreisgrenze Oldenburg/Wesermarsch östlich folgen bis Ausgangspunkt am Stedinger Kanal |
| --- | --- |

—

Kreisgrenze Oldenburg/Wesermarsch östlich folgen bis Ausgangspunkt am Stedinger Kanal

24.1.2017–2.2.2017

Landkreis Cloppenburg

Von der Lethe entlang der Autobahn A 29 bis zur Autobahnauffahrt Ahlhorn, von dort entlang der B 213 in westlicher Richtung bis Mittelweg, entlang diesem in nördlicher Richtung bis Erlenweg in Kellerhöhe, entlang diesem in westlicher Richtung und weiter über Friedhofstraße und Wellensdamm und am nördlichen Waldrand Bether Fuhrenkamp bis zum Garreler Weg in Staatsforsten, entlang diesem und entlang Werner-Baumbach-Straße bis zum Flugplatzweg, entlang diesem in westlicher Richtung bis Wittenhöher Straße, entlang dieser nach Norden bis Straße Anhöhe, dieser und der Efkenhöhe in westlicher Richtung folgend bis Hoher Weg, diesem in nördlicher Richtung folgend bis Lindenallee in Falkenberg, dieser in westlicher und nördlicher Richtung folgend bis Petersfelder Straße, entlang dieser nach Norden bis zum Peterswald, entlang des südlichen Waldrandes des Peterswaldes in westlicher Richtung bis zur Gemeindegrenze, dieser in nordöstlicher und nördlicher Richtung folgend bis Garreler Weg, diesem in westlicher Richtung folgend bis Glaßdorfer Straße, entlang dieser und Thüler Straße weiter nach Norden bis Südkamper Ring in Bösel, diesem in nordwestlicher Richtung folgend bis Flachsweg, dann diesem und Flethstraße in nordöstlicher Richtung folgend bis Flethweg, diesem in südöstlicher Richtung folgend bis Straße Am Pool, dieser in nördlicher Richtung folgend bis Kronsberger Straße, dieser in östlicher Richtung folgend bis Overlaher Straße, weiter in nördlicher Richtung bis Koppelweg, diesem in östlicher Richtung folgend bis zur Straße Im Wiesengrund, dieser in nordöstlicher Richtung folgend bis zur Straße An der Lahe, dieser in nordwestlicher Richtung folgend bis Neuendamm, weiter in nordöstlicher Richtung bis zur Straße Am Vehnemoor, entlang dieser nach Nordosten bis zur Overlaher Straße, dieser in nördlicher Richtung folgend bis zur Kreisgrenze und entlang dieser in östlicher und südlicher Richtung bis zum Ausgangspunkt an der Lethe

1.2.2017

Landkreis Cloppenburg

Von der Kreisgrenze mit dem Landkreis Oldenburg in westlicher Richtung entlang Großenknetener Straße und Beverbrucher Straße bis zur Vehne, entlang dieser in nordwestlicher und nördlicher Richtung bis Peterstraße in Petersdorf, entlang dieser in nördlicher Richtung und entlang Am Streek bis zur Moorstraße, entlang dieser in östlicher Richtung bis zur Vehne, entlang dieser in nördlicher Richtung bis zur Hauptstraße, entlang dieser in nordöstlicher Richtung bis zur Kreisgrenze, dieser in südlicher Richtung folgend bis Ausgangspunkt an der Großenknetener Straße

24.1.2017–1.2.2017

Landkreis Cloppenburg

Von der Lethe entlang der Autobahn A 29 bis zur Autobahnauffahrt Ahlhorn, von dort entlang der B 213 in westlicher Richtung bis Höhe Schlackenweg, entlang des westlichen Waldrandes des Baumwegs nach Norden bis Straße Am Schützenplatz, entlang dieser in westlicher Richtung über Erlenweg in Kellerhöhe und weiter über Friedhofstraße und Wellensdamm und am nördlichen Waldrand Bether Fuhrenkamp bis zum Garreler Weg in Staatsforsten, entlang diesem und entlang Werner-Baumbach-Straße bis zum Flugplatzweg, entlang diesem in westlicher Richtung bis Wittenhöher Straße, entlang dieser nach Norden bis Straße Moorriehen, dieser in westlicher Richtung folgend bis Garreler Straße, dieser in nördlicher Richtung folgend bis Efkenhöhe, entlang dieser nach Westen bis Hoher Weg, entlang diesem nach Süden bis Friesoyther Straße. Dieser und der Thüler Straße in nordwestlicher Richtung folgend bis Thülsfelder Straße, von dort bis zur Soeste und dieser nach Norden folgend bis Straße Über dem Worberg. Dieser nach Norden folgend und weiter über Im Paarberger Wald bis zur Thüler Straße. Weiter über Tegeler Tange nach Nordosten bis Querdamm, entlang diesem in nordwestlicher Richtung bis Ziegeldamm, diesem nach Nordosten folgend über Im Meeschenmoor bis Ziegelmoor und weiter nach Norden bis zur Friesoyther Straße in Bösel-Westerloh. Dieser in nordwestlicher Richtung folgend bis zur Gemeindegrenze und dieser in nordöstlicher Richtung folgend bis zur Kanalstraße in Vehnemoor. Weiter entlang der Kreisgrenze nach Osten und Süden bis zum Ausgangspunkt an der Lethe

1.2.2017

Landkreis Cloppenburg

Von der Kreisgrenze an der Lethe entlang Mühlenweg bis zum Beverbrucher Damm, weiter Richtung Süden bis zur Hochspannungsleitung Höhe Beverbrucher Damm 15a, der Hochspannungsleitung nach Westen folgend bis Südstraße, entlang dieser in südlicher Richtung bis Schuldamm, diesem in westlicher Richtung folgend bis Weißdornweg, entlang diesem in nordwestlicher Richtung bis Letherfeldstraße, entlang dieser nach Westen und weiter in nordwestlicher Richtung über Hinterm Forde, Lindenweg, Grüner Weg bis zur Hauptstraße in Petersdorf. Dieser in östlicher Richtung folgend bis zur Baumstraße, dieser nach Norden folgend bis zum Oldenburger Weg. Entlang diesem in östlicher Richtung bis Hülsberger Straße, von dort ca. 230 m nach Norden, dann in nordöstlicher Richtung parallel zur Kartz-von-Kameke-Allee über Kartzfehner Weg bis zum Feldweg, der von der Hauptstraße 75 kommend in nordwestlicher Richtung verläuft. Diesem Weg ca. 430 m weiter nach Nordwesten folgend bis zum Graben/Wasserzug. Diesem in nordöstlicher Richtung folgend bis zum Lutzweg. Diesem in südöstlicher Richtung folgend bis zur Hauptstraße und dieser in nördöstlicher Richtung folgend bis zur Kreisgrenze und entlang dieser nach Süden zum Ausgangspunkt am Mühlenweg

24.1.2017–1.2.2017

NORDRHEIN-WESTFALEN

Landkreis Soest

B 55 in Höhe der Glenne (Kreisgrenze) in östlicher Richtung folgend bis Geseker Bach, Geseker Bach in westlicher Richtung bis Störmeder Bach, Störmeder Bach 185 m in südliche Richtung, Störmeder Bach 880 m in westlicher Richtung in Höhe des Feldwegs bis zum Brandenbaumer Weg, Brandenbaumer Weg in südlicher Richtung bis Corveyer Straße, Corveyer Straße bis Mönninghauser Straße, Mönninghauser Straße bis Am Lämmerbach, Am Lämmerbach bis Schambrede, Schambrede in nördlicher Richtung bis zur Lippe, der Lippe in westlicher Richtung folgend bis Brücke über In den Amtswiesen, In den Amtswiesen in nördlicher Richtung bis Lippestraße, Lippestraße in südwestlicher Richtung bis zur B 55, B 55 in nördlicher Richtung bis Kreisgrenze Gütersloh

10.2.2017

Landkreis Gütersloh

| | Im Norden:
  Schloß Holte-Stukenbrock: Grenzverlauf zur Stadt Bielefeld Alte Paderborner Landstraße/Ebbinghausweg; östliche Richtung Sender Straße/Landerdamm bis Kreisverkehr; südliche Richtung Dechant-Brill-Straße, östliche Richtung auf Holter Straße, südliche Richtung auf Kaunitzer Straße; süd-/östliche Richtung Alte Poststraße bis Rieger Straße/Kreisgrenze |
| --- | --- |

Im Norden:

Schloß Holte-Stukenbrock: Grenzverlauf zur Stadt Bielefeld Alte Paderborner Landstraße/Ebbinghausweg; östliche Richtung Sender Straße/Landerdamm bis Kreisverkehr; südliche Richtung Dechant-Brill-Straße, östliche Richtung auf Holter Straße, südliche Richtung auf Kaunitzer Straße; süd-/östliche Richtung Alte Poststraße bis Rieger Straße/Kreisgrenze

| | Im Osten:
  Kreisgrenze zu Paderborn |
| --- | --- |

Im Osten:

Kreisgrenze zu Paderborn

| | Im Süden:
  Rietberg-Mastholte, Kreisgrenze westliche Richtung Haselhorststraße; nördliche Richtung Rietberger Straße, nord-/westliche Richtung Fährenkamp, westliche Richtung An der Graft; nördliche Richtung Langenberger Straße, nördliche Richtung Graswinkel, nördliche Richtung Bokeler Straße, westliche Richtung Batenhorster Straße bis Bokel-Mastholter Hauptkanal; nördliche Richtung Röckinghausen/Ems bis B 55 Rheda-Wiedenbrück |
| --- | --- |

Im Süden:

Rietberg-Mastholte, Kreisgrenze westliche Richtung Haselhorststraße; nördliche Richtung Rietberger Straße, nord-/westliche Richtung Fährenkamp, westliche Richtung An der Graft; nördliche Richtung Langenberger Straße, nördliche Richtung Graswinkel, nördliche Richtung Bokeler Straße, westliche Richtung Batenhorster Straße bis Bokel-Mastholter Hauptkanal; nördliche Richtung Röckinghausen/Ems bis B 55 Rheda-Wiedenbrück

| | Im Westen:
  Rheda-Wiedenbrück östliche Richtung Rietberger Straße/B64; nord-/östliche Richtung Am Postdamm, nördliche Richtung Kapellenstraße, östliche Richtung Varenseller Straße, nord-/östliche Richtung Brockstraße bis Gütersloh nördliche Richtung Brockweg; nord-/östliche Richtung Stadtring Kattenstroth /Stadtring Sundern; über Verler Straße östliche Richtung Sundernstraße; nördliche Richtung Spexarder Straße; nord-/östliche Richtung Avenwedder Straße über Isselhorster Straße; östliche Richtung Luise-Hensel-Straße; nördliche Richtung Paderborner Straße; östliche Richtung Überlandleitung/Im Brock bis Kreisgrenze |
| --- | --- |

Im Westen:

Rheda-Wiedenbrück östliche Richtung Rietberger Straße/B64; nord-/östliche Richtung Am Postdamm, nördliche Richtung Kapellenstraße, östliche Richtung Varenseller Straße, nord-/östliche Richtung Brockstraße bis Gütersloh nördliche Richtung Brockweg; nord-/östliche Richtung Stadtring Kattenstroth /Stadtring Sundern; über Verler Straße östliche Richtung Sundernstraße; nördliche Richtung Spexarder Straße; nord-/östliche Richtung Avenwedder Straße über Isselhorster Straße; östliche Richtung Luise-Hensel-Straße; nördliche Richtung Paderborner Straße; östliche Richtung Überlandleitung/Im Brock bis Kreisgrenze

20.1.2017

Landkreis Gütersloh

| | Im Norden:
  Verl: Kreuzung Schillingweg/Reckerdamm; östliche Richtung Frickenweg bis Österwieher Straße südliche Richtung Bornholter Straße; nord-/östliche Richtung bis Marienstraße |
| --- | --- |

Im Norden:

Verl: Kreuzung Schillingweg/Reckerdamm; östliche Richtung Frickenweg bis Österwieher Straße südliche Richtung Bornholter Straße; nord-/östliche Richtung bis Marienstraße

| | Im Osten:
  Marienstraße süd-/östliche Richtung bis Verl/Kaunitz Alter Postweg, westliche Richtung auf Fürstenstraße, südliche Richtung auf Delbrücker Straße bis Kreisgrenze und entlang der Kreisgrenze |
| --- | --- |

Im Osten:

Marienstraße süd-/östliche Richtung bis Verl/Kaunitz Alter Postweg, westliche Richtung auf Fürstenstraße, südliche Richtung auf Delbrücker Straße bis Kreisgrenze und entlang der Kreisgrenze

| | Im Süden:
  Rietberg/Westerwiehe: Kreisgrenze Entenweg nord-/östliche Richtung Im Thüle, nördliche Richtung Im Plumpe |
| --- | --- |

Im Süden:

Rietberg/Westerwiehe: Kreisgrenze Entenweg nord-/östliche Richtung Im Thüle, nördliche Richtung Im Plumpe

| | Im Westen:
  Im Plumpe nördliche Richtung Westerwieher Straße, westliche Richtung Zum Sporkfeld, nördliche Richtung Neuenkirchener Straße, nord-/westliche Richtung Lange Straße, nördliche Richtung Langer Schemm bis auf Reckerdamm |
| --- | --- |

Im Westen:

Im Plumpe nördliche Richtung Westerwieher Straße, westliche Richtung Zum Sporkfeld, nördliche Richtung Neuenkirchener Straße, nord-/westliche Richtung Lange Straße, nördliche Richtung Langer Schemm bis auf Reckerdamm

11.1.2017–20.1.2017

Landkreis Gütersloh

| | Langenberg-Benteler:
  B 55 an Kreisgrenze Gütersloh/Soest; B 55 nördlich bis Abzweigung Fichtenweg; Fichtenweg nördlich folgen bis Lüningheide; Lüningheide in nördlicher Richtung bis auf Poststraße; Poststraße in östlicher Richtung bis Kampstraße; Kampstraße in nördlicher Richtung bis auf Liesborner Straße; Liesborner Straße in nordöstlicher Richtung bis Einmündung Kolpingstraße; Kolpingstraße nordwestlich bis Einmündung Gerhard-Hauptmann-Straße; Gerhard-Hauptmann-Straße folgen bis auf Stukendamm; Stukendamm in westlicher Richtung bis auf Schulgraben; Schulgraben in nördlicher Richtung bis auf Landgraben; Landgraben in nordwestlicher Richtung bis Bergstraße; Bergstraße nördlich bis Einmündung Allerbecker Weg; Allerbecker Weg bis Einmündung Klutenbrinkstraße; Klutenbrinkstraße in nördlicher Richtung bis Einmündung Bredenstraße, hier wird Klutenbrinkstraße zur Schulstraße; ab Einmündung in Kirchplatz in nördliche Richtung bis Einmündung Hauptstraße; Hauptstraße in westlicher Richtung bis Einmündung Mühlenstraße; Mühlenstraße nördliche Richtung bis Einmündung Westfeldstraße; von dort in östlicher Richtung bis auf die B 55; B 55 in nördlicher Richtung, wird dann zur B 61. |
| --- | --- |

Langenberg-Benteler:

B 55 an Kreisgrenze Gütersloh/Soest; B 55 nördlich bis Abzweigung Fichtenweg; Fichtenweg nördlich folgen bis Lüningheide; Lüningheide in nördlicher Richtung bis auf Poststraße; Poststraße in östlicher Richtung bis Kampstraße; Kampstraße in nördlicher Richtung bis auf Liesborner Straße; Liesborner Straße in nordöstlicher Richtung bis Einmündung Kolpingstraße; Kolpingstraße nordwestlich bis Einmündung Gerhard-Hauptmann-Straße; Gerhard-Hauptmann-Straße folgen bis auf Stukendamm; Stukendamm in westlicher Richtung bis auf Schulgraben; Schulgraben in nördlicher Richtung bis auf Landgraben; Landgraben in nordwestlicher Richtung bis Bergstraße; Bergstraße nördlich bis Einmündung Allerbecker Weg; Allerbecker Weg bis Einmündung Klutenbrinkstraße; Klutenbrinkstraße in nördlicher Richtung bis Einmündung Bredenstraße, hier wird Klutenbrinkstraße zur Schulstraße; ab Einmündung in Kirchplatz in nördliche Richtung bis Einmündung Hauptstraße; Hauptstraße in westlicher Richtung bis Einmündung Mühlenstraße; Mühlenstraße nördliche Richtung bis Einmündung Westfeldstraße; von dort in östlicher Richtung bis auf die B 55; B 55 in nördlicher Richtung, wird dann zur B 61.

| | Rheda-Wiedenbrück:
  B 61 Abfahrt Wiedenbrück; Rietberger Straße bis Abzweigung Dechant-Hense-Straße; Dechant-Hense-Straße in östlicher Richtung bis auf Patersweg; Patersweg in nördlicher Richtung bis auf Neuenkirchener Straße; Neuenkirchener Straße in östlicher Richtung bis zur Einmündung des Feldweges; diesen in nordöstlicher Richtung bis auf Kapellenstraße; Kappellenstraße in nördlicher Richtung bis zur Einmündung in Varenseller Straße; diese in östlicher Richtung bis Einmündung Plümersweg; Plümersweg in nördlicher Richtung; bei Kreuzung in östlicher Richtung bis auf Neuenkirchener Straße. |
| --- | --- |

Rheda-Wiedenbrück:

B 61 Abfahrt Wiedenbrück; Rietberger Straße bis Abzweigung Dechant-Hense-Straße; Dechant-Hense-Straße in östlicher Richtung bis auf Patersweg; Patersweg in nördlicher Richtung bis auf Neuenkirchener Straße; Neuenkirchener Straße in östlicher Richtung bis zur Einmündung des Feldweges; diesen in nordöstlicher Richtung bis auf Kapellenstraße; Kappellenstraße in nördlicher Richtung bis zur Einmündung in Varenseller Straße; diese in östlicher Richtung bis Einmündung Plümersweg; Plümersweg in nördlicher Richtung; bei Kreuzung in östlicher Richtung bis auf Neuenkirchener Straße.

| | Verl:
  Neuenkirchener Straße südöstlich bis Ölbach; Ölbach in nördlicher Richtung bis zur Kreuzung mit Klosterweg; Klosterweg wird zur Wortstraße; weiter süd-/südöstliche Richtung; hinter Schulte-Lindhorst in Feldweg in östlicher Richtung bis auf Spexardweg; diesen in südöstlicher Richtung bis zur Einmündung in Varenseller Straße; Varenseller Straße nördliche Richtung bis Einmündung Westfalenweg; Westfalenweg in östliche Richtung bis zur Einmündung Chromstraße; Chromstraße in südöstliche Richtung bis Firmengelände Frankenfeld Service; weiter in östliche Richtung bis auf Eiserstraße; auf Eiserstraße südlich bis zur Abzweigung auf ein in östlicher Richtung abgehender Feldweg, dieser endet auf Im Vien; dort weiter südlich bis zur nach Osten abzweigenden Hofzufahrt/Feldweg bis auf Timmerheide; Timmerheide nördlich bis Einmündung Strothweg; Strothweg östlich bis Einmündung Teiwesweg; Teiwesweg südlich bis auf Österwieher Straße; Österwieher Straße südlich bzw. südöstlich bis zur Kreuzung Bastergraben; Bastergraben in östlicher Richtung bis zur Einmündung auf dem Lönsweg; Lönsweg in südlicher Richtung bis zur Einmündung Bornholter Straße; Bornholter Straße in östlicher Richtung zur Lindenstraße; auf Bornholter Straße östliche Richtung bis Abzweigung Nachtigallenweg; von dort den in südöstlicher Richtung verlaufenden Verbindungsweg zur Marienstraße; Marienstraße in südlicher Richtung folgen bis zur Abzweigung Alter Postweg; Alter Postweg südöstlich bis zur Einmündung Fürstenstraße; Fürstenstraße in westlicher Richtung-wird zur Neuenkirchener Straße; Neuenkirchener Straße folgend bis zum südlicher Richtung abgehenden landwirtschaftlichen Verbindungsweg zum Hellweg; Hellweg in östlicher Richtung folgend bis Abzweigung des Landweges; Hellweg in östlicher Richtung befindlichen Baumreihe folgend; am Ende der Baumreihe südlich dem Wirtschaftsweg bis zur Einmündung Delbrücker Straße folgen; Delbrücker Straße südlich bis zur Kreisgrenze. |
| --- | --- |

Verl:

Neuenkirchener Straße südöstlich bis Ölbach; Ölbach in nördlicher Richtung bis zur Kreuzung mit Klosterweg; Klosterweg wird zur Wortstraße; weiter süd-/südöstliche Richtung; hinter Schulte-Lindhorst in Feldweg in östlicher Richtung bis auf Spexardweg; diesen in südöstlicher Richtung bis zur Einmündung in Varenseller Straße; Varenseller Straße nördliche Richtung bis Einmündung Westfalenweg; Westfalenweg in östliche Richtung bis zur Einmündung Chromstraße; Chromstraße in südöstliche Richtung bis Firmengelände Frankenfeld Service; weiter in östliche Richtung bis auf Eiserstraße; auf Eiserstraße südlich bis zur Abzweigung auf ein in östlicher Richtung abgehender Feldweg, dieser endet auf Im Vien; dort weiter südlich bis zur nach Osten abzweigenden Hofzufahrt/Feldweg bis auf Timmerheide; Timmerheide nördlich bis Einmündung Strothweg; Strothweg östlich bis Einmündung Teiwesweg; Teiwesweg südlich bis auf Österwieher Straße; Österwieher Straße südlich bzw. südöstlich bis zur Kreuzung Bastergraben; Bastergraben in östlicher Richtung bis zur Einmündung auf dem Lönsweg; Lönsweg in südlicher Richtung bis zur Einmündung Bornholter Straße; Bornholter Straße in östlicher Richtung zur Lindenstraße; auf Bornholter Straße östliche Richtung bis Abzweigung Nachtigallenweg; von dort den in südöstlicher Richtung verlaufenden Verbindungsweg zur Marienstraße; Marienstraße in südlicher Richtung folgen bis zur Abzweigung Alter Postweg; Alter Postweg südöstlich bis zur Einmündung Fürstenstraße; Fürstenstraße in westlicher Richtung-wird zur Neuenkirchener Straße; Neuenkirchener Straße folgend bis zum südlicher Richtung abgehenden landwirtschaftlichen Verbindungsweg zum Hellweg; Hellweg in östlicher Richtung folgend bis Abzweigung des Landweges; Hellweg in östlicher Richtung befindlichen Baumreihe folgend; am Ende der Baumreihe südlich dem Wirtschaftsweg bis zur Einmündung Delbrücker Straße folgen; Delbrücker Straße südlich bis zur Kreisgrenze.

11.2.2017

Landkreis Gütersloh

| | Im Westen:
  Ab Kreuzung Kreisgrenze mit Haselhorststraße dieser Straße folgend bis zur Abzweigung Eichenallee, Eichenallee in nordöstlicher Richtung bis zur Kreuzung mit Feldkamp, Feldkamp in nordöstlicher Richtung bis auf Feldkampstraße, Feldkampstraße in nordöstlicher Richtung bis auf Rietberger Straße, Rietberger Straße in nördliche Richtung – wird dann zur Mastholter Straße, Mastholter Straße weiter über B 64 bis Höhe Industriestraße |
| --- | --- |

Im Westen:

Ab Kreuzung Kreisgrenze mit Haselhorststraße dieser Straße folgend bis zur Abzweigung Eichenallee, Eichenallee in nordöstlicher Richtung bis zur Kreuzung mit Feldkamp, Feldkamp in nordöstlicher Richtung bis auf Feldkampstraße, Feldkampstraße in nordöstlicher Richtung bis auf Rietberger Straße, Rietberger Straße in nördliche Richtung – wird dann zur Mastholter Straße, Mastholter Straße weiter über B 64 bis Höhe Industriestraße

| | Im Norden und Osten:
  Nach Osten Industriestraße, dieser weiter folgend bis auf Delbrücker Straße, Delbrücker Straße in nördlicher Richtung bis zur Abzweigung Torfweg, Torfweg in nordöstlicher Richtung bis zur Abzweigung An den Teichwiesen, An den Teichwiesen in südöstlicher Richtung bis zur Kreuzung mit dem Markgraben, diesem in nordöstlicher Richtung folgen bis auf Markenstraße, Markenstraße in nördliche Richtung bis zur Abzweigung In den Marken, In den Marken in östliche Richtung folgen bis zum die Straße kreuzenden Graben, diesem in östlicher Richtung folgen bis zu Im Plumpe, Im Plumpe weiter in südöstliche Richtung bis zu dem die Straße kreuzenden Graben, diesem folgen in nordöstlicher Richtung bis auf die Straße Im Thüle, Im Thüle weiter in südliche Richtung bis zur Abzweigung Im Wiesengrund, Im Wiesengrund in östliche Richtung bis zur Abzweigung Westerloher Straße, Westerloher Straße in südliche Richtung bis zur Kreisgrenze |
| --- | --- |

Im Norden und Osten:

Nach Osten Industriestraße, dieser weiter folgend bis auf Delbrücker Straße, Delbrücker Straße in nördlicher Richtung bis zur Abzweigung Torfweg, Torfweg in nordöstlicher Richtung bis zur Abzweigung An den Teichwiesen, An den Teichwiesen in südöstlicher Richtung bis zur Kreuzung mit dem Markgraben, diesem in nordöstlicher Richtung folgen bis auf Markenstraße, Markenstraße in nördliche Richtung bis zur Abzweigung In den Marken, In den Marken in östliche Richtung folgen bis zum die Straße kreuzenden Graben, diesem in östlicher Richtung folgen bis zu Im Plumpe, Im Plumpe weiter in südöstliche Richtung bis zu dem die Straße kreuzenden Graben, diesem folgen in nordöstlicher Richtung bis auf die Straße Im Thüle, Im Thüle weiter in südliche Richtung bis zur Abzweigung Im Wiesengrund, Im Wiesengrund in östliche Richtung bis zur Abzweigung Westerloher Straße, Westerloher Straße in südliche Richtung bis zur Kreisgrenze

| | Im Süden:
  Verlauf der Kreisgrenze zwischen Gütersloh und Paderborn |
| --- | --- |

Im Süden:

Verlauf der Kreisgrenze zwischen Gütersloh und Paderborn

3.2.2017–11.2.2017

Landkreis Wesel

| | Im Osten und Süden:
  Hamminkeln: „Brunnenfeld“ in Hamminkeln- Lankern ab Kreisgrenze zum Kreis Borken nach Süden bis „Liederner Straße“; „Liederner Straße“ nach Südwesten und Süden bis „Loikumer Straße“; „Loikumer Straße“ nach Westen bis zur Isselbrücke; Verlauf der Issel nach Süden bis zur Isselbrücke an der „Hauptstraße“ in Hamminkeln- Ringenberg; „Hauptstraße“ und im weiteren Verlauf „Weststraße“ bis zur „Mehrhooger Straße“; „Mehrhooger Straße“ nach Osten bis „Roßmühle“; „Roßmühle“ und im weiteren Verlauf „Diersfordter Straße“ nach Süden bis zur L 480; dem Verlauf der L 480 nach Südwesten folgend (in Hamminkeln: „Diersfordter Straße“, in Wesel: „Bislicher Wald“, „Mühlenfeldstraße“, „Dorfstraße“, „Auf der Laak“) bis zum rechtsrheinischen Anleger der Rheinfähre Bislich- Xanten; Xanten: linksrheinischer Anlieger der Rheinfähre Bislich- Xanten; „Gelderner Straße“ bis zur B 57; B 57 nach Nordwesten bis zur Kreuzung mit der „Willicher Straße“; „Willicher Straße“ nach Südwesten bis „Düsterfeld“; „Düsterfeld“ bis „Dongweg“; „Dongweg“ bis zur „Labbecker Straße“; nach Westen entlang der Kreisgrenze an der „Labbecker Straße“ und im weiteren Verlauf dem Staatsforst Xanten bis zum „Korte- Veens- Weg“. |
| --- | --- |

Im Osten und Süden:

Hamminkeln: „Brunnenfeld“ in Hamminkeln- Lankern ab Kreisgrenze zum Kreis Borken nach Süden bis „Liederner Straße“; „Liederner Straße“ nach Südwesten und Süden bis „Loikumer Straße“; „Loikumer Straße“ nach Westen bis zur Isselbrücke; Verlauf der Issel nach Süden bis zur Isselbrücke an der „Hauptstraße“ in Hamminkeln- Ringenberg; „Hauptstraße“ und im weiteren Verlauf „Weststraße“ bis zur „Mehrhooger Straße“; „Mehrhooger Straße“ nach Osten bis „Roßmühle“; „Roßmühle“ und im weiteren Verlauf „Diersfordter Straße“ nach Süden bis zur L 480; dem Verlauf der L 480 nach Südwesten folgend (in Hamminkeln: „Diersfordter Straße“, in Wesel: „Bislicher Wald“, „Mühlenfeldstraße“, „Dorfstraße“, „Auf der Laak“) bis zum rechtsrheinischen Anleger der Rheinfähre Bislich- Xanten; Xanten: linksrheinischer Anlieger der Rheinfähre Bislich- Xanten; „Gelderner Straße“ bis zur B 57; B 57 nach Nordwesten bis zur Kreuzung mit der „Willicher Straße“; „Willicher Straße“ nach Südwesten bis „Düsterfeld“; „Düsterfeld“ bis „Dongweg“; „Dongweg“ bis zur „Labbecker Straße“; nach Westen entlang der Kreisgrenze an der „Labbecker Straße“ und im weiteren Verlauf dem Staatsforst Xanten bis zum „Korte- Veens- Weg“.

| | Im Westen und Nordwesten:
  Das Beobachtungsgebiet des Kreises Wesel grenzt an die entsprechenden Gebiete in den Kreisen Kleve und Borken an |
| --- | --- |

Im Westen und Nordwesten:

Das Beobachtungsgebiet des Kreises Wesel grenzt an die entsprechenden Gebiete in den Kreisen Kleve und Borken an

27.1.2017

Landkreis Wesel

Kreisgrenze Borken/Wesel – Beltingshof/Boskamp – südlich bis Finkenberg – dort Finkenberg östlich bis Krechtinger Str. – dieser südwestlich bis Kreu-zung Zum Venn – diesem erst östlich und dann südlich folgen bis Klausen-hofstr. – dieser südlich bis Am Reitplatz folgen – diesen südwestlich bis Bookermannsweg folgen – diesen südwestlich bis Borkener Str. – südlich bis Kreuzung Richtung Wellerberg – Wellerberg westlich bis Van-de-Wall-Str. – dieser südlich folgen – Uhlenberg passieren – weiter Van-de-Wall-Str. südlich folgen bis Telderhuk – diesem südwestlich folgen – Hamminkelner Str. kreuzen – Telderhuk weiter südwestlich folgen – bis Kreuzung Stiftshöfe – Stiftshöfe südlich bis Kreuzung Am Wispelt – Am Wispelt westlich bis Vierwinden – Vierwinden südwestlich folgen bis Eisenbahn – Eisenbahn südlich bis Bahnübergang folgen – hinter dem BÜ nordwestlich auf den Wimmershof – übergehend in Resedastr. – bis Ecke Hamminkelner Landstr. – bis Bocholter Str. = B 473 – südlich bis Reeser Landstr. = B 8 – südlich bis Kreuzung B 58 – B 58 westlich über Rheinbrücke bis Abzweig Xanten – dort westlich abbiegen bis Kreuzung B 57 – nordwestlich auf B 57 = Rheinberger Str. abbiegen – bis Kreuzung Augustinerring – diesem südwestlich bis Trajahnerring – dort nördlich Urselerstr. Folgen bis Abzweig Wittlicher Str. – nördlich bis Kreuzung Willichsche Ley – Willichsche Ley westlich folgen – übergehend in Bollendonkse Ley – bis Labbecker Str. – dieser an Hochwald und Kreisgrenze Wesel/Kleve nordwestlich folgen bis Uedemer Str.

10.2.2017

Landkreis Wesel

Wittenhorster Weg südöstlich bis Am Wasserwerk folgen – bis Schledenhorster Str. nordöstlich folgen – bis Gewässer Klefsche Landwehr – diesem südlich folgen – bis Heideweg – diesem südwestlich bis Schledenhorster Str. folgen – Richtung Heckenweg/Merrhooger Str. südöstlich bis Bahnhofstr. Folgen – westlich bis Kreuzung Wittenhorster Weg/Grenzweg folgen – Grenzweg südlich Richtung Bahnlinie folgen – Bahnlinie queren – bis Stallmannsweg folgen – bis Bergerfurther Str. – westlich folgen – übergehend in Bislicher Wald – bis B 8 – B 8 queren – Bergen östlich bis Kreuzung mit Gewässer Bislicher Meer folgen – Bislicher Meer folgen bis Kreisgrenze Wesel/Kleve

2.2.2017–10.2.2017

Landkreis Borken

Kreis- / Landesgrenze Isselburg einschließlich Ortsteil Anholt weiter in östlicher Richtung zum Ortsteil Suderwick bis zur Straße Hahnenpatt, weiter in östlicher Richtung bis zur L 606 (Dinxperloer Straße), weiter in Richtung Spork bis zur Kreuzung L604 (Sporker Ringstr. / Liede-ner Ringstr.), weiter in südlicher Richtung bis zur Kreuzung L 505 (Werther Str.), weiter in östli-cher Richtung (Bocholt) bis zur Kreuzung Pannemannstr. / Thonhausenstr., dort Pannemannstr. in südlicher Richtung bis zum Abzweig Vennweg, weiter Vennweg in östlicher Richtung bis Kreuzung Loikumer Weg, Loikumer Weg weiter in südliche Richtung bis zur Kreisgrenze, Kreis-grenze in südlicher, dann westlicher, dann nördlicher Richtung bis zum Ausgangpunkt Kreis- / Landesgrenze Isselburg

27.1.2017

Landkreis Kleve

| | Süden:
  Südwestliche Kreisgrenze WES/KLE Marienbaum/Kalkar Kehrum – Korte-Veen – westlich folgen bis Spierheide – dort westlich folge bis Spierhof – diesen passiere – westlich abbiegen- weiter Spierheide bis Kreuzung St.-Hubertus-Str. – dort nördlich abbiegen auf Bruchweg – L 174 = Uedemer Str. queren – Bruchweg weiter nördlich folgen bis B 67 = Xantener Str. – dieser nordwestlich folgen – bis Kreisverkehr – diesen auf L 41 = Rheinstr. nordöstlich verlassen – bis Kreuzung Honselaerstr./Spickstr. |
| --- | --- |

Süden:

Südwestliche Kreisgrenze WES/KLE Marienbaum/Kalkar Kehrum – Korte-Veen – westlich folgen bis Spierheide – dort westlich folge bis Spierhof – diesen passiere – westlich abbiegen- weiter Spierheide bis Kreuzung St.-Hubertus-Str. – dort nördlich abbiegen auf Bruchweg – L 174 = Uedemer Str. queren – Bruchweg weiter nördlich folgen bis B 67 = Xantener Str. – dieser nordwestlich folgen – bis Kreisverkehr – diesen auf L 41 = Rheinstr. nordöstlich verlassen – bis Kreuzung Honselaerstr./Spickstr.

| | Westen:
  Kreuzung Honselaerstr./Spickstr. nordwestlich auf Honselaerer Str. abbiegen – dieser folgen bis Kreisverkehr – diesen nordwestlich an der B 67 = Klever Str. verlassen – B 57 nordwestlich folgen bis Schafweg/Hammelweg – bis Tillerfeld folge – dort westlich abbiegen – Tillerfeld folgen bis Kreisverkehr – diesen an L 18 = Am Bolk nordöstlich verlassen – Am Bolk folgen – Kalkar Wissel – – im weiteren Verlauf L 18 = Dorfstr. folgen bis Prostawardweg – dort nordwestlich abbiegen auf Prostawardweg – diesem nördlich folgen – im weiteren Verlauf Emmericher Str. folgen bis Schleuferskath – dort nordöstlich abbiegen bis Weienweg – diesem östlich folgen – nördlich abbiegen Richtung Bromenhof – Weidenweg folgen – östlich abbiegen Richtung Elendshof – dabei L 8 0 Rheinuferstr. Queren, Banndeich queren – Rhein bis Kilometer 847,5 queren – |
| --- | --- |

Westen:

Kreuzung Honselaerstr./Spickstr. nordwestlich auf Honselaerer Str. abbiegen – dieser folgen bis Kreisverkehr – diesen nordwestlich an der B 67 = Klever Str. verlassen – B 57 nordwestlich folgen bis Schafweg/Hammelweg – bis Tillerfeld folge – dort westlich abbiegen – Tillerfeld folgen bis Kreisverkehr – diesen an L 18 = Am Bolk nordöstlich verlassen – Am Bolk folgen – Kalkar Wissel – – im weiteren Verlauf L 18 = Dorfstr. folgen bis Prostawardweg – dort nordwestlich abbiegen auf Prostawardweg – diesem nördlich folgen – im weiteren Verlauf Emmericher Str. folgen bis Schleuferskath – dort nordöstlich abbiegen bis Weienweg – diesem östlich folgen – nördlich abbiegen Richtung Bromenhof – Weidenweg folgen – östlich abbiegen Richtung Elendshof – dabei L 8 0 Rheinuferstr. Queren, Banndeich queren – Rhein bis Kilometer 847,5 queren –

| | Norden:
  andere Rheinseite Emmerich – Dornicker Str. nordöstlich folgen bis Dreikönigestr. – nördlich auf Hauptstra. – dort östlich Hauptstr. Folgen – nördlich bis Pionierstr. – Pionierstr. Nördlich folgen – B 8 = Reeser Str. queren – Bahnweg queren bis Grüne Str. – nordöstlich folgen bis Fuldaweg – diesem nördlich folgen bis Riethstege – dort östlich Riethstege folgen bis Das Krusensträßchen – dort nördlich folgen – A 3 queren- Naturschutzgebiet queren bis Grenze KLE – NL De Schriek – Schriekseweg |
| --- | --- |

Norden:

andere Rheinseite Emmerich – Dornicker Str. nordöstlich folgen bis Dreikönigestr. – nördlich auf Hauptstra. – dort östlich Hauptstr. Folgen – nördlich bis Pionierstr. – Pionierstr. Nördlich folgen – B 8 = Reeser Str. queren – Bahnweg queren bis Grüne Str. – nordöstlich folgen bis Fuldaweg – diesem nördlich folgen bis Riethstege – dort östlich Riethstege folgen bis Das Krusensträßchen – dort nördlich folgen – A 3 queren- Naturschutzgebiet queren bis Grenze KLE – NL De Schriek – Schriekseweg

19.1.2017–27.1.2017

Landkreis Kleve

Im Süden beginnend an Kreisgrenze WES/KLE Hochwald Uedemer Str. – Kreisgrenze folgen bis B 57 = Xantener Str. – dieser westlich folgen bis Auf dem Mühlenberg – diesem nördlich folgen – bis Übergang Oyweg und Gewässer Boetzelaersche Ley- dieser nördlich folgen – dabei Haus Veen passieren – Boetzelaersche Ley weiter nördlich folgen bis Kreuzung Hochend – Hochend nordöstlich folgen – Rheinstr. Queren – Hochend weiter nordöstlich folgen Richtung Kläranlage – dort dem Deich nordöstlich folgen bis Kernwasserwunderland – dahinter bei Rheinkilometer 843 den Rhein queren – auf der anderen Seite auf der Reeser Ward der K 18 nördlich folgen – dem Südufer des Alten Rheins unter dem Naturschutzzentrum westlich folgen bis Döries-Albrecht-Str. – dort dem Deich nördlich folgen bis Höhe Emmericher Str. – dieser nördlich folgen bis Hueth'sche Str. – dieser östlich folgen bis Alter Deichweg – diesem nördlich folgen – Bahngleise queren – Alter Deichweg weiter nordöstlich folgen – Pahlenhof passieren – Alter Deichweg bis Bruchstr. – dieser nordwestlich Richtung Holländer Deich folgen – ab dort dem Wasserlauf Tote Landwehr entlang der Kreisgrenze nordöstlich folgen – am Lensinghof der Kreisgrenze östlich folgen bis Kreisgrenze KLE-BOR.

10.2.2017

Landkreis Kleve

Im Süden beginnend an Kreisgrenze WES/KLE – Bislicher Ley auf Höhe Krusdickshof dem Gewässer Kirchenvenn am westlichen Ufer nördlich folgen bis Höhe Pastor-Esser-Str. – dieser westlich folgen – Wildeborgsweg queren – Pastor-Esser-Str. weiter westlich folgen bis Geeststr. – dieser südöstlich folgen bis Kreuzung Bislicher Str./Pollweg – Bislicher Str. nördlich folgen bis Auf dem Mosthövel – diesem westlich folgen – im weiteren Verlauf dem Wasserlauf folgen bis Haffen'sches Feld – dort auf den Sommerskathweg abbiegen – diesem nordwestlich folgen bis Bruckdahlweg – diesem nordwestlich folgen bis Läppersweg – diesem nordwestlich folgen bis Lindackersweg – diesem nordöstlich folgen – Deichstr. queren – Lindackersweg weiter nordöstlich folgen – übergehend in Lohstr. – nordwestlich auf Dohlenweg folgen bis Eickelboomstr. – diesem folgen bis Deichstr. = K 7 – dieser nordwestlich folgen bis Bergswick – dem Gewässer Am Schmalen Meer östlich in Richtung Aspelsches Meer folgen – diesem am südlichen Ufer westlich folgen bis Bahnhofstr. – dieser nordöstlich folgen bis Helderner Str. – dieser nordöstlich folgen bis Isselburger Str. – dieser nördlich folgen bis Heidericher Str. – dieser östlich folgen bis Kalfhovenweg – diesem südöstlich folgen bis Lohstr. – dort östlich folgen bis Ecke Groß Hoxhof – dort bis Waldgrenze folgen – dieser nordöstlich folgen bis Enzweg – diesem östlich folgen bis Kreisgrenze – ab dort entlang der Kreisgrenze folgen bis Schlehenweg – diesem südwestlich folgen bis Wittenhorster Weg – diesem östlich folgen bis Kreisgrenze KLE/WES.

2.2.2017–10.2.2017

Landkreis Paderborn

| | Im Westen und Norden:
  Verlauf der Kreisgrenze Paderborn-Gütersloh von dem Zusammentreffen mit der Kreisgrenze Soest am Boker Kanal bis zur Kaunitzer Straße in der Gemeinde Hövelhof |
| --- | --- |

Im Westen und Norden:

Verlauf der Kreisgrenze Paderborn-Gütersloh von dem Zusammentreffen mit der Kreisgrenze Soest am Boker Kanal bis zur Kaunitzer Straße in der Gemeinde Hövelhof

| | Im Osten:
  Kaunitzer Straße in der Gemeinde Hövelhof ab Kreisgrenze Paderborn-Gütersloh südlich bis Emsallee, Emsallee bis Detmolder Straße, Detmolder Straße bis Espelner Straße, Espelner Straße bis Hövelhofer Straße, Hövelhofer Straße bis Wittendorfer Straße, Wittendorfer Straße bis Wasserwerkstraße, Wasserwerkstraße bis Verbindungsweg zur Bundesstraße 64 (B64), Verbindungsweg zwischen Wasserwerkstraße und B64, B64 ab Einmündung Verbindungsweg zur Wasserwerkstraße bis Einmündung Kreuzmeer, Kreuzmeer bis Graf-Meerveldt-Straße, Graf Meerveldt-Straße bis Heddinghauser Straße, Heddinghauser Straße bis Scharmeder Straße, Scharmeder Straße bis zur Einmündung der Verlängerung des Bentfelder Weges, |
| --- | --- |

Im Osten:

Kaunitzer Straße in der Gemeinde Hövelhof ab Kreisgrenze Paderborn-Gütersloh südlich bis Emsallee, Emsallee bis Detmolder Straße, Detmolder Straße bis Espelner Straße, Espelner Straße bis Hövelhofer Straße, Hövelhofer Straße bis Wittendorfer Straße, Wittendorfer Straße bis Wasserwerkstraße, Wasserwerkstraße bis Verbindungsweg zur Bundesstraße 64 (B64), Verbindungsweg zwischen Wasserwerkstraße und B64, B64 ab Einmündung Verbindungsweg zur Wasserwerkstraße bis Einmündung Kreuzmeer, Kreuzmeer bis Graf-Meerveldt-Straße, Graf Meerveldt-Straße bis Heddinghauser Straße, Heddinghauser Straße bis Scharmeder Straße, Scharmeder Straße bis zur Einmündung der Verlängerung des Bentfelder Weges,

| | Im Süden:
  Der Verlängerung des Bentfelder Weges folgend bis zum Bentfelder Weg, Bentfelder Weg bis Glockenpohl, Glockenpohl bis Thüler Straße, Thüler Straße ab Einmündung Glockenpohl bis Einmündung Bleichstraße, Bleichstraße bis Birkenstraße, Birkenstraße bis Liemekestraße, Liemekestraße bis Boker Damm, Boker Damm ab Einmündung Liemekestraße bis Mühlendamm, Mühlendamm bis Haupstraße (Verne), Hauptstraße (Verne) ab Einmündung Mühlendamm bis Enkhausen, Enkhausen bis Verlarer Straße bis Lippstädter Straße, Lippstädter Straße bis Einmündung Am Damm, Am Damm bis Dammstraße, Dammstraße ab Einmündung Am Damm bis Einmündung Verlarer Weg, Verlarer Weg bis Kreigrenze Paderborn-Soest, Verlauf der Kreisgrenze Paderborn-Soest ab Verlarer Weg bis zum Zusammentreffen mit der Kreisgrenze Gütersloh am Boker Kanal |
| --- | --- |

Im Süden:

Der Verlängerung des Bentfelder Weges folgend bis zum Bentfelder Weg, Bentfelder Weg bis Glockenpohl, Glockenpohl bis Thüler Straße, Thüler Straße ab Einmündung Glockenpohl bis Einmündung Bleichstraße, Bleichstraße bis Birkenstraße, Birkenstraße bis Liemekestraße, Liemekestraße bis Boker Damm, Boker Damm ab Einmündung Liemekestraße bis Mühlendamm, Mühlendamm bis Haupstraße (Verne), Hauptstraße (Verne) ab Einmündung Mühlendamm bis Enkhausen, Enkhausen bis Verlarer Straße bis Lippstädter Straße, Lippstädter Straße bis Einmündung Am Damm, Am Damm bis Dammstraße, Dammstraße ab Einmündung Am Damm bis Einmündung Verlarer Weg, Verlarer Weg bis Kreigrenze Paderborn-Soest, Verlauf der Kreisgrenze Paderborn-Soest ab Verlarer Weg bis zum Zusammentreffen mit der Kreisgrenze Gütersloh am Boker Kanal

10.2.2017

Landkreis Paderborn

| | Im Norden:
  Verlauf der Kreisgrenze Paderborn-Gütersloh ab Haselhorster Straße bis zur Westerloher Straße |
| --- | --- |

Im Norden:

Verlauf der Kreisgrenze Paderborn-Gütersloh ab Haselhorster Straße bis zur Westerloher Straße

| | Im Osten:
  Westerloher Straße ab Kreisgrenze Paderborn-Gütersloh bis Giptenweg, Giptenweg ab Einmündung Westerloher Straße bis Grafhörster Weg, Grafhörster Weg ab Einmündung Giptenweg bis Schöninger Straße, Schöninger Straße ab Einmündung Giptenweg bis Einmündung Am Sporkhof, Am Sporkhof bis Kreuzung mit der Rietberger Straße, Verlängerung der Straße Am Sporkhof ab Kreuzung mit der Rietberger Straße bis Norhagener Straße, Norhagener Straße ab Einmündung der Verlängerung der Straße Am Sporkhof bis Einmündung Brinkweg, Brinkweg ab Einmündung Nordhagener Straße bis Einmündung Schmaler Weg, Schmaler Weg ab bis Obernheideweg, Obernheideweg ab Einmündung Schmaler Weg bis Einmündung Verbindungsweg, Verbindungsweg ab Einmündung Obernheideweg bis Flurweg, Flurweg bis Rieger Straße |
| --- | --- |

Im Osten:

Westerloher Straße ab Kreisgrenze Paderborn-Gütersloh bis Giptenweg, Giptenweg ab Einmündung Westerloher Straße bis Grafhörster Weg, Grafhörster Weg ab Einmündung Giptenweg bis Schöninger Straße, Schöninger Straße ab Einmündung Giptenweg bis Einmündung Am Sporkhof, Am Sporkhof bis Kreuzung mit der Rietberger Straße, Verlängerung der Straße Am Sporkhof ab Kreuzung mit der Rietberger Straße bis Norhagener Straße, Norhagener Straße ab Einmündung der Verlängerung der Straße Am Sporkhof bis Einmündung Brinkweg, Brinkweg ab Einmündung Nordhagener Straße bis Einmündung Schmaler Weg, Schmaler Weg ab bis Obernheideweg, Obernheideweg ab Einmündung Schmaler Weg bis Einmündung Verbindungsweg, Verbindungsweg ab Einmündung Obernheideweg bis Flurweg, Flurweg bis Rieger Straße

| | Im Süden:
  Rieger Straße ab Einmündung Flurweg bis Talweg, Talweg ab Einmündung Rieger Straße bis Westenholzer Straße, Westenholzer Straße ab Einmündung Talweg bis Mastholter Straße, Mastholter Straße ab Westenholzer Straße bis Moorlake |
| --- | --- |

Im Süden:

Rieger Straße ab Einmündung Flurweg bis Talweg, Talweg ab Einmündung Rieger Straße bis Westenholzer Straße, Westenholzer Straße ab Einmündung Talweg bis Mastholter Straße, Mastholter Straße ab Westenholzer Straße bis Moorlake

| | Im Westen:
  Moorlaake ab Einmündung Westenholzer Straße bis Köttmers Kamp, Köttmers Kamp ab Einmündung Moorlake bis Einmündung Verbindungsweg zur Haselhorster Straße, Verbindungsweg zwischen Köttmerskamp und Haselhorster Straße, Haselhorster Straße ab Einmündung Verbindungsweg zur Straße Köttmers Kamp bis Kreisgrenze Paderborn-Gütersloh |
| --- | --- |

Im Westen:

Moorlaake ab Einmündung Westenholzer Straße bis Köttmers Kamp, Köttmers Kamp ab Einmündung Moorlake bis Einmündung Verbindungsweg zur Haselhorster Straße, Verbindungsweg zwischen Köttmerskamp und Haselhorster Straße, Haselhorster Straße ab Einmündung Verbindungsweg zur Straße Köttmers Kamp bis Kreisgrenze Paderborn-Gütersloh

2.2.2017–10.2.2017

Landkreis Borken

Kreis- / Landesgrenze Isselburg einschließlich Ortsteil Anholt weiter in östlicher Richtung zum Ortsteil Suderwick bis zur Straße Hahnenpatt, weiter in östlicher Richtung bis zur L 606 (Dinxperloer Straße), weiter in Richtung Spork bis zur Kreuzung L604 (Sporker Ringstr. / Liede-ner Ringstr.), weiter in südlicher Richtung bis zur Kreuzung L 505 (Werther Str.), weiter in östli-cher Richtung (Bocholt) bis zur Kreuzung Pannemannstr. / Thonhausenstr., dort Pannemannstr. in südlicher Richtung bis zum Abzweig Zeisigweg diesen weiter in östlicher Richtung bis Abzweig Stemmers Heide, dieser weiter in südlicher Richtung bis zur Bahntrasse diese folgend in östlicher Richtung bis zur Straße Wachtelschlag. Wach-telschlag weiter in südlicher Richtung bis zur Alfred-Flender-Str. diese weiter in westli-cher Richtung bis zum Bömkesweg, diesen weiter in östlicher Richtung bis zum Kreuz-kamp, diesen weiter in südlicher Richtung bis zum Loikumer Weg, weiter in südlicher Richtung bis zum Grünen Weg. Den Grünen Weg in östlicher Richtung bis zum Abzweig Händelstr, dieser in südlicher Richtung folgend bis zum Vennweg. Den Vennweg weiter in östlicher Richtung bis zur Dingdener Str. Diese in südlicher Richtung bis zum Weseler Landweg, diesen weiter in südlicher Richtung bis zum Beltingshof, diesen in östlicher Richtung folgend bis zur Kreisgrenze. Der Kreisgrenze folgend in westlicher, dann nördlicher Richtung bis zum Ausgangpunkt Kreis- / Landesgrenze Isselburg.

10.2.2017

BRANDENBURG

Landkreis Ostprignitz-Ruppin

Im Osten beginnend auf der Höhe der Ortslage Dünamünde

| — | von dort der Temnitz nach Süden folgend, Rägelin passierend, Netzeband und Katerbow passierend, die A 24 unterquerend, dann weiter nach Süden verlaufend |
| --- | --- |

—

von dort der Temnitz nach Süden folgend, Rägelin passierend, Netzeband und Katerbow passierend, die A 24 unterquerend, dann weiter nach Süden verlaufend

| — | der Temnitz bis südlich des Seebergs folgend, dann diese verlassend und scharf nach Westen abzweigend direkt bis zum Scheitelpunkt des Kleinen Sees nördlich von Blankenberg |
| --- | --- |

—

der Temnitz bis südlich des Seebergs folgend, dann diese verlassend und scharf nach Westen abzweigend direkt bis zum Scheitelpunkt des Kleinen Sees nördlich von Blankenberg

| — | an der Ostseite des Kleine Sees nach Süden dem Weg in Richtung Trieplatz folgend |
| --- | --- |

—

an der Ostseite des Kleine Sees nach Süden dem Weg in Richtung Trieplatz folgend

| — | vor Trieplatz abbiegend in Richtung Bantikow zunächst in direkter Linie bis zur Dosse |
| --- | --- |

—

vor Trieplatz abbiegend in Richtung Bantikow zunächst in direkter Linie bis zur Dosse

| — | nach den Erreichen der Dosse ein Stück der Dosse nach Süden bis Höhe Bantikow folgend |
| --- | --- |

—

nach den Erreichen der Dosse ein Stück der Dosse nach Süden bis Höhe Bantikow folgend

| — | die Dosse verlassend nach Westen nördlich von Bantikow bis zum Seeufer des Untersees |
| --- | --- |

—

die Dosse verlassend nach Westen nördlich von Bantikow bis zum Seeufer des Untersees

| — | dem Seeufer des Untersees nach Norden folgend bis Höhe Blechern Hahn, den Untersee nach Westen überquerend bis zur L14 |
| --- | --- |

—

dem Seeufer des Untersees nach Norden folgend bis Höhe Blechern Hahn, den Untersee nach Westen überquerend bis zur L14

| — | der L14 nach Norden folgend bis Höhe Wolfswinkel |
| --- | --- |

—

der L14 nach Norden folgend bis Höhe Wolfswinkel

| — | nach Westen in Richtung Königsfließ, diesem folgend bis zur B103 |
| --- | --- |

—

nach Westen in Richtung Königsfließ, diesem folgend bis zur B103

| — | der B103 folgend, Rüdow passierend bis zum Schnittpunkt der Bahnstecke aus Richtung Kyritz |
| --- | --- |

—

der B103 folgend, Rüdow passierend bis zum Schnittpunkt der Bahnstecke aus Richtung Kyritz

| — | der Bahnstrecke nach Norden folgend, Karl-Friedrichshof und Gantikow passierend, Steinberg und Minnashöh passierend, Rosenwinkel passierend bis zur Höhe Horst |
| --- | --- |

—

der Bahnstrecke nach Norden folgend, Karl-Friedrichshof und Gantikow passierend, Steinberg und Minnashöh passierend, Rosenwinkel passierend bis zur Höhe Horst

| — | dort nach Osten auf der Dorfstraße durch Horst |
| --- | --- |

—

dort nach Osten auf der Dorfstraße durch Horst

| — | kurz hinter dem Ortsausgang Horst an der nächsten Kreuzung Richung Blumenthal bis zur L144 |
| --- | --- |

—

kurz hinter dem Ortsausgang Horst an der nächsten Kreuzung Richung Blumenthal bis zur L144

| — | von dort dem Grenzgraben Rosenwinkel nach Nordosten folgend, auf den Blumenthaler Hauptgraben abbiegend und weiter in Richtung Nordosten |
| --- | --- |

—

von dort dem Grenzgraben Rosenwinkel nach Nordosten folgend, auf den Blumenthaler Hauptgraben abbiegend und weiter in Richtung Nordosten

| — | von dort in direkter Linie Richtung Nordosten bis zum Birkenberg (nördlich von Kuckucksmühle) |
| --- | --- |

—

von dort in direkter Linie Richtung Nordosten bis zum Birkenberg (nördlich von Kuckucksmühle)

| — | dem von Kuckucksmühle kommenden Weg in Richtung Blandikow bis zum Ortseingang Blandikow folgend |
| --- | --- |

—

dem von Kuckucksmühle kommenden Weg in Richtung Blandikow bis zum Ortseingang Blandikow folgend

| — | am Ortseingang auf die L145 nach Osten abbiegend und dieser folgend |
| --- | --- |

—

am Ortseingang auf die L145 nach Osten abbiegend und dieser folgend

| — | weiter Papenbruch durchquerend bis zur A24 |
| --- | --- |

—

weiter Papenbruch durchquerend bis zur A24

| — | weiter der A24 Richtung Osten folgend, die A19 überquerend |
| --- | --- |

—

weiter der A24 Richtung Osten folgend, die A19 überquerend

| — | dann in direkter Linie Richtung Osten durch Bauhof bis zur L14 |
| --- | --- |

—

dann in direkter Linie Richtung Osten durch Bauhof bis zur L14

| — | auf der L14 auf der Höhe der Scharfenberger Ziegelei nach Osten auf die K6821 abbiegen |
| --- | --- |

—

auf der L14 auf der Höhe der Scharfenberger Ziegelei nach Osten auf die K6821 abbiegen

| — | der K6821 folgend bis zum Abzweig Goldbeck, durch Goldbeck der Straße folgend Richtung Brausebachmühle |
| --- | --- |

—

der K6821 folgend bis zum Abzweig Goldbeck, durch Goldbeck der Straße folgend Richtung Brausebachmühle

| — | in Brausebachmühle der Straße nach Südosten folgend, die K6821 erreichend, durch Gadow bis zum Ortsausgang |
| --- | --- |

—

in Brausebachmühle der Straße nach Südosten folgend, die K6821 erreichend, durch Gadow bis zum Ortsausgang

| — | am Ortsausgang dem Weg nach Südosten in direkter Linie |
| --- | --- |

—

am Ortsausgang dem Weg nach Südosten in direkter Linie

| — | folgend, den Weheberg passierend bis zur Gemeindegrenze Wittstock/Land / Neuruppin |
| --- | --- |

—

folgend, den Weheberg passierend bis zur Gemeindegrenze Wittstock/Land / Neuruppin

| — | dieser Gemeindegrenze nach Südwesten in direkter Linie folgend bis Dünamünde |
| --- | --- |

—

dieser Gemeindegrenze nach Südwesten in direkter Linie folgend bis Dünamünde

15.2.2017

Landkreis Ostprignitz-Ruppin

| — | Im Osten beginnend in Richtung Süden: |
| --- | --- |

—

Im Osten beginnend in Richtung Süden:

| — | der A 24 ab Abfahrt Herzsprung in Richtung Berlin folgend, südlich der Ortslage Rossow bis in Höhe des Hohlenbergs |
| --- | --- |

—

der A 24 ab Abfahrt Herzsprung in Richtung Berlin folgend, südlich der Ortslage Rossow bis in Höhe des Hohlenbergs

| — | südlich des Hohlenbergs nach Westen entlang der Gemeindegrenze Wittstock/Dosse / Amt Temnitz bis zum Abzweig nach Süden entlang der Gemeindegrenze Stadt Kyritz/ Amt Temnitz |
| --- | --- |

—

südlich des Hohlenbergs nach Westen entlang der Gemeindegrenze Wittstock/Dosse / Amt Temnitz bis zum Abzweig nach Süden entlang der Gemeindegrenze Stadt Kyritz/ Amt Temnitz

| — | der Gemeindegrenze von Kyritz Richtung Südwesten weiter folgend bis zum Burgberg und weiter verlaufend Richtung Nordwesten, dabei ein Stück der Dosse folgend |
| --- | --- |

—

der Gemeindegrenze von Kyritz Richtung Südwesten weiter folgend bis zum Burgberg und weiter verlaufend Richtung Nordwesten, dabei ein Stück der Dosse folgend

| — | der Gemeindegrenze bis zum Waldrand folgend, dann nach Westen unterhalb der Gemeindegrenze durch den Wald auf den bis zur südlichen Spitze des Naturschutzgebietes Postluch Ganz |
| --- | --- |

—

der Gemeindegrenze bis zum Waldrand folgend, dann nach Westen unterhalb der Gemeindegrenze durch den Wald auf den bis zur südlichen Spitze des Naturschutzgebietes Postluch Ganz

| — | weiter in südwestlicher Richtung bis die Straße aus Richtung Wulkow folgende in Richtung Borker See |
| --- | --- |

—

weiter in südwestlicher Richtung bis die Straße aus Richtung Wulkow folgende in Richtung Borker See

| — | Östlich des Borker Sees am Seeufer entlang nach Norden bis zur nördlichen Seespitze |
| --- | --- |

—

Östlich des Borker Sees am Seeufer entlang nach Norden bis zur nördlichen Seespitze

| — | weiter nach Norden durch das Naturschutzgebiet Mühlenteich entlang der Klempnitz bis zur Kattenstiegmühle |
| --- | --- |

—

weiter nach Norden durch das Naturschutzgebiet Mühlenteich entlang der Klempnitz bis zur Kattenstiegmühle

| — | von dort nach Nordwesten auf der Straße nach Königsberg bis zur L144 |
| --- | --- |

—

von dort nach Nordwesten auf der Straße nach Königsberg bis zur L144

| — | der L144 Richtung Herzsprung folgend bis Herzsprung |
| --- | --- |

—

der L144 Richtung Herzsprung folgend bis Herzsprung

| — | weiter durch Herzsprung auf die L18 nach Osten bis zur Abfahrt Herzsprung der A24. |
| --- | --- |

—

weiter durch Herzsprung auf die L18 nach Osten bis zur Abfahrt Herzsprung der A24.

7.2.2017–15.2.2017

Landkreis Prignitz

In der Gemeinde Gumtow, östlich der Bahnlinie Kyritz – Pritzwalk, Ortsteil Wutike einschließlich Bahnhof Wutike und Steinberg

15.2.2017

BAYERN

Landkreis Neustadt a.d.Aisch – Bad Windsheim

| — | Stadt Burgbernheim mit den Stadtteilen Pfaffenhofen, Rannachmühle, Schwebheim, Siedlung Erlach Wildbad, Ziegelmühle |
| --- | --- |

—

Stadt Burgbernheim mit den Stadtteilen Pfaffenhofen, Rannachmühle, Schwebheim, Siedlung Erlach Wildbad, Ziegelmühle

| — | Gemeinde Gallmersgarten mit den Gemeindeteilen Gallmersgarten (Ort), Mörlbach, Steinach a.d.Ens, Steinach b. Rothenburg |
| --- | --- |

—

Gemeinde Gallmersgarten mit den Gemeindeteilen Gallmersgarten (Ort), Mörlbach, Steinach a.d.Ens, Steinach b. Rothenburg

| — | Stadt Bad Windsheim mit den Stadtteilen Bad Windsheim, Erkenbrechtshofen, Ickelheim, Kleinwindsheimermühle, Külsheim, Linkenmühle, Oberntief, Wiebelsheim |
| --- | --- |

—

Stadt Bad Windsheim mit den Stadtteilen Bad Windsheim, Erkenbrechtshofen, Ickelheim, Kleinwindsheimermühle, Külsheim, Linkenmühle, Oberntief, Wiebelsheim

| — | Stadt Uffenheim mit den Stadtteilen Custenlohr, Hinterpfeinach, Rudolzhofen, Uttenhofen, Vorderpfeinach, Welbhausen |
| --- | --- |

—

Stadt Uffenheim mit den Stadtteilen Custenlohr, Hinterpfeinach, Rudolzhofen, Uttenhofen, Vorderpfeinach, Welbhausen

| — | Gemeinde Ergersheim mit den Gemeindeteilen Ergersheim (Ort), Ermetzhofen, Kellermühle, Neuherberg, Obermühle, Rummelsmühle, Seenheim |
| --- | --- |

—

Gemeinde Ergersheim mit den Gemeindeteilen Ergersheim (Ort), Ermetzhofen, Kellermühle, Neuherberg, Obermühle, Rummelsmühle, Seenheim

| — | Gemeinde Marktbergel mit den Gemeindeteilen Marktbergel, Ermetzhof, Ottenhofen, Munasiedlung |
| --- | --- |

—

Gemeinde Marktbergel mit den Gemeindeteilen Marktbergel, Ermetzhof, Ottenhofen, Munasiedlung

| — | Gemeinde Illesheim mit den Gemeindeteilen Illesheim, Sontheim, Westheim, Urfersheim |
| --- | --- |

—

Gemeinde Illesheim mit den Gemeindeteilen Illesheim, Sontheim, Westheim, Urfersheim

| — | Gemeinde Obernzenn mit dem Gemeindeteil Urphertshofen |
| --- | --- |

—

Gemeinde Obernzenn mit dem Gemeindeteil Urphertshofen

| — | Gemeinde Markt Nordheim mit dem Gemeindeteil Ulsenheim (nur Ort südlich der Staatsstraße 2256) |
| --- | --- |

—

Gemeinde Markt Nordheim mit dem Gemeindeteil Ulsenheim (nur Ort südlich der Staatsstraße 2256)

10.2.2017

Landkreis Neustadt a.d.Aisch – Bad Windsheim

| — | die Stadt Burgbernheim mit den Stadtteilen Burgbernheim, Aumühle, Buchheim, Hagenmühle, Hilpertshof, Hochbach |
| --- | --- |

—

die Stadt Burgbernheim mit den Stadtteilen Burgbernheim, Aumühle, Buchheim, Hagenmühle, Hilpertshof, Hochbach

| — | die Gemeinde Gallmersgarten mit dem Gemeindeteil Bergtshofen |
| --- | --- |

—

die Gemeinde Gallmersgarten mit dem Gemeindeteil Bergtshofen

1.2.2017–10.2.2017

Landkreis Ansbach

| — | Gemeinde Colmberg, die Ortsteile: Binzwangen und Poppenbach, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Colmberg, die Ortsteile: Binzwangen und Poppenbach,

| — | Gemeinde Neusitz, der Ortsteil: Schweinsdorf |
| --- | --- |

—

Gemeinde Neusitz, der Ortsteil: Schweinsdorf

| — | Gemeinde Oberdachstetten, die Ortsteile: Oberdachstetten und Anfelden |
| --- | --- |

—

Gemeinde Oberdachstetten, die Ortsteile: Oberdachstetten und Anfelden

| — | Gemeinde Ohrenbach, die Ortsteile: Gailshofen, Gumpelshofen, Habelsee, Oberscheckenbach, Ohrenbach, Reichardsroth |
| --- | --- |

—

Gemeinde Ohrenbach, die Ortsteile: Gailshofen, Gumpelshofen, Habelsee, Oberscheckenbach, Ohrenbach, Reichardsroth

| — | Gemeinde Steinsfeld die Ortsteile: Ellwingshofen, Endsee, Gypshütte, Hartershofen, Reichelshofen, Steinsfeld, Urphershofen, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Steinsfeld die Ortsteile: Ellwingshofen, Endsee, Gypshütte, Hartershofen, Reichelshofen, Steinsfeld, Urphershofen,

| — | Gemeinde Windelsbach, die Ortsteile: Birkach, Burghausen, Cadolzhofen, Guggelmühle, Hornau, Linden, Nordenberg, Preuntsfelden und Windelsbach |
| --- | --- |

—

Gemeinde Windelsbach, die Ortsteile: Birkach, Burghausen, Cadolzhofen, Guggelmühle, Hornau, Linden, Nordenberg, Preuntsfelden und Windelsbach

9.2.2017”

| d) | lisätään Kreikkaa koskeva kohta Saksaa ja Ranskaa koskevien kohtien väliin seuraavasti:


  ”Jäsenvaltio: Kreikka







  Alue kattaa: | Päivämäärä, johon asti voimassa direktiivin 2005/94/EY 31 artiklan mukaisesti |
| --- | --- | --- |
| α) | Η Δημοτική Ενότητα του Δήμου Τρίπολης |

d)

lisätään Kreikkaa koskeva kohta Saksaa ja Ranskaa koskevien kohtien väliin seuraavasti:

”Jäsenvaltio: Kreikka

Alue kattaa:

Päivämäärä, johon asti voimassa direktiivin 2005/94/EY 31 artiklan mukaisesti

α)

Η Δημοτική Ενότητα του Δήμου Τρίπολης

| β) | Οι παρακάτω Τοπικές Κοινότητες του Δήμου Τρίπολης:






  — | Σιμιάδων |
| --- | --- | --- |

β)

Οι παρακάτω Τοπικές Κοινότητες του Δήμου Τρίπολης:

—

Σιμιάδων

| — | Κάψια |
| --- | --- |

—

Κάψια

| — | Νεστάνης |
| --- | --- |

—

Νεστάνης

| — | Λουκά |
| --- | --- |

—

Λουκά

| — | Ζευγολατιού |
| --- | --- |

—

Ζευγολατιού

| — | Αγίου Κωνσταντίνου |
| --- | --- |

—

Αγίου Κωνσταντίνου

| — | Πελάγους |
| --- | --- |

—

Πελάγους

| — | Μερκοβουνίου |
| --- | --- |

—

Μερκοβουνίου

| — | Σκοπής |
| --- | --- |

—

Σκοπής

| — | Τρίπολης |
| --- | --- |

—

Τρίπολης

| — | Περθωρίου |
| --- | --- |

—

Περθωρίου

17.2.2017

Οι περιοχές Φτέρης και Μηλιάς και η Τοπική Κοινότητα Σκοπής του Δήμου Τρίπολης ως εξής:

| — | Βόρεια μέχρι την εκκλησία Αγ. Νικολάου Μηλιάς (37.6062Ν-22.4074Ε) |
| --- | --- |

—

Βόρεια μέχρι την εκκλησία Αγ. Νικολάου Μηλιάς (37.6062Ν-22.4074Ε)

| — | Νότια μέχρι το 5° χλμ Ε.Ο. Τρίπολης-Πύργου (37.553178Ν – 22.399439Ε) |
| --- | --- |

—

Νότια μέχρι το 5° χλμ Ε.Ο. Τρίπολης-Πύργου (37.553178Ν – 22.399439Ε)

| — | Ανατολικά μέχρι το 13° χλμ της επαρχιακής οδού Τρίπολης-Λουκά (37.574078Ν – 22.445185Ε) |
| --- | --- |

—

Ανατολικά μέχρι το 13° χλμ της επαρχιακής οδού Τρίπολης-Λουκά (37.574078Ν – 22.445185Ε)

| — | Δυτικά μέχρι και την περιοχή Φτέρη (37.574078Ν – 22.3796Ε) |
| --- | --- |

—

Δυτικά μέχρι και την περιοχή Φτέρη (37.574078Ν – 22.3796Ε)

9.2.2017–17.2.2017”

| e) | Korvataan Ranskaa, Kroatiaa, Unkaria, Puolaa, Romaniaa, Slovakiaa ja Yhdistynyttä kuningaskuntaa koskevat kohdat seuraavasti:


  ”Jäsenvaltio: Ranska







  Alue kattaa: | Päivämäärä, johon asti voimassa direktiivin 2005/94/EY 31 artiklan mukaisesti |
| --- | --- | --- |
| Les communes suivantes dans le département de l'AVEYRON |
| CASTELMARY
  LA SALVETAT-PEYRALES
  TAYRAC
  CABANES
  CRESPIN
  LESCURE-JAOUL
  NAUCELLE
  PRADINAS
  RIEUPEYROUX
  SAUVETERRE-DE-ROUERGUE
  TAURIAC-DE-NAUCELLE | 21.1.2017 |
| NAJAC
  SAINT-ANDRE-DE-NAJAC | 28.1.2017 |
| Les communes suivantes dans le département des DEUX-SEVRES |
| FORS | 22.1.2017–28.1.2017 |
| AZAY-LE-BRULE
  LA BOISSIERE-EN-GATINE
  LA CRECHE
  CHAMPDENIERS-SAINT-DENIS
  CHAURAY
  CHERVEUX
  CLAVE
  COURS
  ECHIRE
  EXIREUIL
  FRANCOIS
  GERMOND-ROUVRE
  LES GROSEILLERS
  MAZIERES-EN-GATINE
  PAMPLIE
  SAINT-GELAIS
  SAINT-GEORGES-DE-NOISNE
  SAINT-LIN
  SAINT-MAIXENT-L'ECOLE
  SAINT-MARC-LA-LANDE
  SAINTE-OUENNE
  SAINT-PARDOUX
  SAIVRES
  SURIN
  VERRUYES | 11.2.2017 |
| AIFFRES
  BEAUVOIR-SUR-NIORT
  BESSINES
  BRULAIN
  LES FOSSES
  LA FOYE-MONJAULT
  FRONTENAY-ROHAN-ROHAN
  GRANZAY-GRIPT
  JUSCORPS
  MARIGNY
  MOUGON
  NIORT
  PRAHECQ
  SAINTE-BLANDINE
  SAINT-MARTIN-DE-BERNEGOUE
  SAINT-ROMANS-DES-CHAMPS
  SAINT-SYMPHORIEN
  VOUILLE | 28.1.2017 |
| AUGE
  LA CHAPELLE-BATON
  SAINT-CHRISTOPHE-SUR-ROC | 5.2.2017–11.2.2017 |
| Les communes suivantes dans le département du GERS |
| AIGNAN
  ARBLADE-LE-BAS
  ARMENTIEUX
  ARMOUS-ET-CAU
  AUCH
  AUJAN-MOURNEDE
  AYZIEU
  BASCOUS
  BASSOUES
  BAZIAN
  BEAUMARCHES
  BECCAS
  BELLEGARDE
  BELMONT
  BERAUT
  BETCAVE-AGUIN
  BETOUS
  BETPLAN
  BIRAN
  BLOUSSON-SERIAN
  BOUZON-GELLENAVE
  BRETAGNE-D'ARMAGNAC
  CAILLAVET
  CALLIAN
  CANNET
  CASSAIGNE
  CASTELNAU D'AUZAN LABARRERE
  CASTELNAVET
  CASTEX
  CASTILLON-DEBATS
  CAUMONT
  CAZAUBON
  CAZAUX-D'ANGLES
  CAZAUX-VILLECOMTAL
  CAZENEUVE
  CHELAN
  CONDOM
  COULOUME-MONDEBAT
  COURRENSAN
  COURTIES
  DEMU
  DURBAN
  ESCLASSAN-LABASTIDE
  ESTAMPES
  FOURCES
  FUSTEROUAU
  GAUJAN
  GAZAX-ET-BACCARISSE
  GONDRIN
  HAGET
  IZOTGES
  JUILLAC
  LABARTHE
  LABARTHETE
  LABEJAN
  LADEVEZE-RIVIERE
  LAGARDERE
  LAGRAULET-DU-GERS
  LAGUIAN-MAZOUS
  LALANNE-ARQUE
  LAMAZERE
  LANNEPAX
  LAREE
  LARRESSINGLE
  LARROQUE-SUR-L'OSSE
  LASSERADE
  LASSERAN
  LAVERAET
  LELIN-LAPUJOLLE
  LIAS-D'ARMAGNAC
  LOURTIES-MONBRUN
  LOUSLITGES
  LOUSSOUS-DEBAT
  LUPIAC
  LUPPE-VIOLLES
  MAIGNAUT-TAUZIA
  MALABAT
  MANENT-MONTANE
  MANSENCOME
  MARCIAC
  MARGOUET-MEYMES
  MARGUESTAU
  MASCARAS
  MASSEUBE
  MAULICHERES
  MAUMUSSON-LAGUIAN
  MEILHAN
  MIRAMONT-D'ASTARAC
  MONBARDON
  MONCLAR
  MONCORNEIL-GRAZAN
  MONLAUR-BERNET
  MONT-D'ASTARAC
  MONTEGUT-ARROS
  MONTIES
  MONTREAL
  MOUCHES
  NOULENS
  ORDAN-LARROQUE
  ORNEZAN
  PANJAS
  PEYRUSSE-GRANDE
  PEYRUSSE-VIEILLE
  POUYDRAGUIN
  POUY-LOUBRIN
  PRENERON
  RAMOUZENS
  RISCLE
  ROQUEBRUNE
  ROQUES
  SABAZAN
  SADEILLAN
  SAINT-ARROMAN
  SAINT-GERME
  SAINT-GRIEDE
  SAINT-JEAN-LE-COMTAL
  SAINT-JEAN-POUTGE
  SAINT-MARTIN-D'ARMAGNAC
  SAINT-MONT
  SAINT-PIERRE-D'AUBEZIES
  SAMARAN
  SARCOS
  SARRAGACHIES
  SARRAGUZAN
  SCIEURAC-ET-FLOURES
  SEISSAN
  SEMBOUES
  SERE
  SORBETS
  TARSAC
  TERMES-D'ARMAGNAC
  TOURDUN
  TRONCENS
  TUDELLE
  VALENCE-SUR-BAISE
  VERGOIGNAN
  VILLECOMTAL-SUR-ARROS
  VILLEFRANCHE
  AUSSOS | 11.2.2017 |
| ARROUEDE
  BEAUMONT
  BEZUES-BAJON
  CABAS-LOUMASSES
  LAURAET
  MOUCHAN
  PANASSAC
  SAINT-BLANCARD | 11.2.2017 |
| MANSEMPUY
  SAINT-ANTONIN
  SEREMPUY | 22.1.2017–28.1.2017 |
| ANSAN
  AUGNAX
  BAJONNETTE
  BIVES
  BLANQUEFORT
  CRASTES
  ESTRAMIAC
  HOMPS
  LABRIHE
  MANSEMPUY
  MARAVAT
  MAUVEZIN
  MONFORT
  PUYCASQUIER
  SAINT-ANTONIN
  SAINT-BRES
  SAINT-GEORGES
  SAINTE-GEMME
  SAINTE-MARIE
  SAINT-ORENS
  SAINT-SAUVY
  SARRANT
  SEREMPUY
  SOLOMIAC
  TAYBOSC
  TOUGET
  TOURRENQUETS | 21.1.2017 |
| ARBLADE-LE-HAUT
  AURENSAN
  AUX-AUSSAT
  AVERON-BERGELLE
  BARCELONNE-DU-GERS
  BARCUGNAN
  BARRAN
  BARS
  BAZUGUES
  BELLOC-SAINT-CLAMENS
  BERDOUES
  BERNEDE
  BOURROUILLAN
  LE BROUILH-MONBERT
  CAMPAGNE-D'ARMAGNAC
  CASTELNAU-D'ANGLES
  CASTEX-D'ARMAGNAC
  CAUPENNE-D'ARMAGNAC
  CLERMONT-POUYGUILLES
  CORNEILLAN
  CRAVENCERES
  CUELAS
  DUFFORT
  EAUZE
  ESPAS
  ESTANG
  ESTIPOUY
  GEE-RIVIERE
  LE HOUGA
  IDRAC-RESPAILLES
  L'ISLE-DE-NOE
  LAAS
  LAGARDE-HACHAN
  LAGUIAN-MAZOUS
  LANNEMAIGNAN
  LANNE-SOUBIRAN
  LANNUX
  LAUJUZAN
  LOUBEDAT
  LOUBERSAN
  MAGNAN
  MANAS-BASTANOUS
  MANCIET
  MARSEILLAN
  MAULEON-D'ARMAGNAC
  MAUPAS
  MIELAN
  MIRANDE
  MIRANNES
  MONCASSIN
  MONCLAR-SUR-LOSSE
  MONGUILHEM
  MONLEZUN
  MONLEZUN-D'ARMAGNAC
  MONPARDIAC
  MONTAUT
  MONT-DE-MARRAST
  MONTESQUIOU
  MORMES
  NOGARO
  PALLANNE
  PERCHEDE
  PONSAMPERE
  PONSAN-SOUBIRAN
  POUYLEBON
  PROJAN
  REANS
  RICOURT
  RIGUEPEU
  SAINT-ARAILLES
  SAINTE-AURENCE-CAZAUX
  SAINT-CHRISTAUD
  SAINTE-CHRISTIE-D'ARMAGNAC
  SAINTE-DODE
  SAINT-ELIX-THEUX
  SAINT-JUSTIN
  SAINT-MARTIN
  SAINT-MAUR
  SAINT-MEDARD
  SAINT-MICHEL
  SAINT-OST
  SALLES-D'ARMAGNAC
  SAUVIAC
  SEAILLES
  SEGOS
  SION
  TILLAC
  TOUJOUSE
  URGOSSE
  VERLUS
  VIELLA
  VIOZAN | 5.2.2017–11.2.2017 |
| Les communes suivantes dans le département des HAUTE-GARONNE |
| BOULOGNE-SUR-GESSE
  LUNAX
  NENIGAN
  PEGUILHAN | 11.2.2017 |
| Les communes suivantes dans le département des HAUTES-PYRENEES |
| ALLIER
  ANGOS
  ANSOST
  ARIES-ESPENAN
  AUBAREDE
  AUREILHAN
  AURIEBAT
  BARBACHEN
  BARBAZAN-DEBAT
  BARTHE
  BERNADETS-DEBAT
  BERNADETS-DESSUS
  BETBEZE
  BETPOUY
  BORDES
  BOUILH-PEREUILH
  BOULIN
  BOURS
  BUGARD
  BUZON
  CABANAC
  CALAVANTE
  CAMPUZAN
  CASTELNAU-MAGNOAC
  CASTELVIEILH
  CASTERA-LOU
  CASTERETS
  CAUBOUS
  CHELLE-DEBAT
  CIZOS
  CLARAC
  COLLONGUES
  DEVEZE
  DOURS
  ESTAMPURES
  FRECHEDE
  FRECHOU-FRECHET
  HACHAN
  HOURC
  JACQUE
  LAFITOLE
  LALANNE-TRIE
  LAMARQUE-RUSTAING
  LAMEAC
  LANESPEDE
  LANSAC
  LAPEYRE
  LASLADES
  LESPOUEY
  LHEZ
  LIBAROS
  LIZOS
  LOUIT
  LUBY-BETMONT
  LUSTAR
  MANSAN
  MASCARAS
  MINGOT
  MONFAUCON
  MONTIGNAC
  MOUMOULOUS
  MUN
  OLEAC-DEBAT
  OLEAC-DESSUS
  ORGAN
  ORIEUX
  ORLEIX
  OSMETS
  OUEILLOUX
  OZON
  PEYRAUBE
  PEYRET-SAINT-ANDRE
  PEYRIGUERE
  PEYRUN
  POUMAROUS
  POUYASTRUC
  PUYDARRIEUX
  RABASTENS-DE-BIGORRE
  SABALOS
  SABARROS
  SAINT-LANNE
  SAINT-SEVER-DE-RUSTAN
  SARIAC-MAGNOAC
  SARROUILLES
  SAUVETERRE
  SEMEAC
  SENAC
  SENTOUS
  SERE-RUSTAING
  SOREAC
  SOUYEAUX
  THERMES-MAGNOAC
  THUY
  TOURNAY
  TOURNOUS-DARRE
  TOURNOUS-DEVANT
  TRIE-SUR-BAISE
  TROULEY-LABARTHE
  VIDOU
  VIEUZOS
  VILLEMBITS | 11.2.2017 |
| ANSOST
  ARIES-ESPENAN
  AURIEBAT
  BARBACHEN
  BARTHE
  BETPOUY
  BUZON
  CAMPUZAN
  CASTELNAU-MAGNOAC
  CAUBOUS
  CIZOS
  DEVEZE
  FRECHEDE
  HACHAN
  LAFITOLE
  LALANNE-TRIE
  LAPEYRE
  LIBAROS
  LUSTAR
  MANSAN
  MARSEILLAN
  MINGOT
  MOUMOULOUS
  MONFAUCON
  ORGAN
  PEYRET-SAINT-ANDRE
  PUYDARRIEUX
  RABASTENS-DE-BIGORRE
  SABARROS
  SAINT-SEVERE-DE-RUSTAN
  SARIAC-MAGNOAC
  SAUVETERRE
  SENAC
  SENTOUS
  TOURNOUS-DARRE
  TOURNOUS-DEVANT
  TRIE-SUR-BAISE
  VIDOU
  VIEUZOS
  VILLEMBITS | 11.2.2017 |
| IBOS
  OROIX
  SERON | 22.1.2017–28.1.2017 |
| ANDREST
  AZEREIX
  BORDERES-SUR-L'ECHEZ
  ESCAUNETS
  GARDERES
  GAYAN
  JUILLAN
  LAGARDE
  LAMARQUE-PONTACQ
  LANNE
  LOUEY
  LUQUET
  ODOS
  OSSUN
  OURSBELILLE
  PINTAC
  SAINT-LEZER
  SANOUS
  SIARROUY
  TALAZAC
  TARASTEIX
  TARBES
  VILLENAVE-PRES-BEARN | 28.1.2017 |
| ANTIN
  BOUILH-DEVANT
  COUSSAN
  FONTRAILLES
  GONEZ
  GOUDON
  GUIZERIX
  LARROQUE
  LUBRET-SAINT-LUC
  MARQUERIE
  MAZEROLLES
  MOULEDOUS
  PUNTOUS
  SADOURNIN
  SINZOS | 5.2.2017–11.2.2017 |
| Les communes suivantes dans le département des LANDES |
| ARGELOS
  ARTASSENX
  ARTHEZ-D'ARMAGNAC
  AUDIGNON
  AURICE
  BANOS
  BASCONS
  BAS-MAUCO
  BASSERCLES
  BORDERES-ET-LAMENSANS
  BENQUET
  BETBEZER-D'ARMAGNAC
  BRETAGNE-DE-MARSAN
  CASTANDET
  CASTELNER
  CAUNA
  DOAZIT
  DUMES
  HAGETMAU
  HAUT-MAUCO
  HORSARRIEU
  LABASTIDE-CHALOSSE
  LACQUY
  LACRABE
  LAGLORIEUSE
  LAGRANGE
  MAURRIN
  MAUVEZIN-D'ARMAGNAC
  MOMUY
  MORGANX
  PARLEBOSCQ
  PEYRE
  PHILONDENX
  POUDENX
  PUJO-LE-PLAN
  SAINTE-COLOMBE
  SAINTE-FOY
  SAINT-GEIN
  SAINT-JULIEN-D'ARMAGNAC
  SAINT-JUSTIN
  SAINT-PIERRE-DU-MONT
  SAINT-SEVER
  VILLENEUVE-DE-MARSAN | 11.2.2017 |
| AIRE-SUR-L'ADOUR
  ARBOUCAVE
  AUBAGNAN
  BAHUS-SOUBIRAN
  BATS
  BOURDALAT
  BUANES
  CASTELNAU-TURSAN
  CAZERES-SUR-L'ADOUR
  CLASSUN
  CLEDES
  COUDURES
  DUHORT-BACHEN
  EUGENIE-LES-BAINS
  EYRES-MONCUBE
  FARGUES
  LE FRECHE
  GEAUNE
  GRENADE-SUR-L'ADOUR
  HONTANX
  LABASTIDE-D'ARMAGNAC
  LACAJUNTE
  LATRILLE
  LAURET
  LARRIVIERE-SAINT-SAVIN
  LUSSAGNET
  MANT
  MAURIES
  MIRAMONT-SENSACQ
  MONGET
  MONSEGUR
  MONTEGUT
  MONTGAILLARD
  MONTSOUE
  PAYROS-CAZAUTETS
  PECORADE
  PERQUIE
  PIMBO
  PUYOL-CAZALET
  RENUNG
  SAINT-AGNET
  SAINT-LOUBOUER
  SAINT-MAURICE-SUR-ADOUR
  SAMADET
  SARRAZIET
  SARRON
  SERRES-GASTON
  SORBETS
  URGONS
  VIELLE-TURSAN
  LE VIGNAU | 5.2.2017–11.2.2017 |
| Les communes suivantes dans le département du LOT-ET-GARONNE |
| MONBAHUS
  MONVIEL
  SEGALAS
  VILLEBRAMAR
  ARMILLAC
  BEAUGAS
  BOURGOUGNAGUE
  BRUGNAC
  CANCON
  CASSENEUIL
  CASTILLONNES
  COULX
  DOUZAINS
  LABRETONIE
  LAPERCHE
  LAUZUN
  LAVERGNE
  LOUGRATTE
  MONCLAR
  MONTASTRUC
  MONTAURIOL
  MONTIGNAC-DE-LAUZUN
  MOULINET
  PINEL-HAUTERIVE
  SAINT-BARTHELEMY-D'AGENAIS
  SAINT-COLOMB-DE-LAUZUN
  SAINT-MAURICE-DE-LESTAPEL
  SAINT-PASTOUR
  SERIGNAC-PEBOUDOU
  TOMBEBOEUF
  TOURTRES
  VERTEUIL-D'AGENAIS | 21.1.2017 |
| Les communes suivantes dans le département des PYRENEES-ATLANTIQUES |
| ARGET
  ARROSES
  ARZACQ-ARRAZIGUET
  AUBOUS
  AURIONS-IDERNES
  AYDIE
  BALIRACQ-MAUMUSSON
  BOUEILH-BOUEILHO-LASQUE
  BUROSSE-MENDOUSSE
  CABIDOS
  CADILLON
  CASTEIDE-CANDAU
  CASTETPUGON
  CLARACQ
  CONCHEZ-DE-BEARN
  COUBLUCQ
  GARLEDE-MONDEBAT
  GAROS
  LALONQUETTE
  MALAUSSANNE
  MASCARAAS-HARON
  MERACQ
  MONCLA
  MONTAGUT
  MONT-DISSE
  MORLANNE
  PIETS-PLASENCE-MOUSTROU
  POULIACQ
  POURSIUGUES-BOUCOUE
  RIBARROUY
  SAINT-JEAN-POUDGE
  SAINT-MEDARD
  TADOUSSE-USSAU
  TARON-SADIRAC-VIELLENAVE
  VIALER
  VIGNES | 11.2.2017 |
| AAST
  BARZUN
  ESPOEY
  GER
  GOMER
  HOURS
  LIVRON
  LUCGARIER
  PONSON-DEBAT-POUTS
  PONSON-DESSUS | 22.1.2017–28.1.2017 |
| ANDOINS
  ANGAIS
  ARRIEN
  ARTIGUELOUTAN
  BALEIX
  BAUDREIX
  BEDEILLE
  BENEJACQ
  BENTAYOU-SEREE
  BEUSTE
  BOEIL-BEZING
  BORDERES
  BORDES
  CASTEIDE-DOAT
  COARRAZE
  ESLOURENTIES-DABAN
  ESPECHEDE
  LABATMALE
  LAGOS
  LAMAYOU
  LESPOURCY
  LIMENDOUS
  LOMBIA
  LOURENTIES
  MAURE
  MIREPEIX
  MOMY
  MONTANER
  NOUSTY
  PONTACQ
  PONTIACQ-VIELLEPINTE
  SAINT-VINCENT
  SAUBOLE
  SEDZE-MAUBECQ
  SEDZERE
  SOUMOULOU
  UROST | 28.1.2017 |
| DIUSSE
  GARLIN
  PORTET | 5.2.2017–11.2.2017 |
| Les communes suivantes dans le département du TARN |
| ALMAYRAC
  BOURNAZEL
  CARMAUX
  COMBEFA
  CORDES-SUR-CIEL
  LABASTIDE-GABAUSSE
  LACAPELLE-SEGALAR
  LAPARROUQUIAL
  MONESTIES
  MOUZIEYS-PANENS
  SAINT-BENOIT-DE-CARMAUX
  SAINTE-GEMME
  SAINT-MARCEL-CAMPES
  SAINT-MARTIN-LAGUEPIE
  SALLES
  LE SEGUR
  TREVIEN
  VIRAC | 22.1.2017–28.1.2017 |
| AMARENS
  BLAYE-LES-MINES
  LES CABANNES
  CAGNAC-LES-MINES
  CASTANET
  DONNAZAC
  FRAUSSEILLES
  LE GARRIC
  ITZAC
  JOUQUEVIEL
  LABARTHE-BLEYS
  LIVERS-CAZELLES
  LOUBERS
  MAILHOC
  MARNAVES
  MILHARS
  MILHAVET
  MIRANDOL-BOURGNOUNAC
  MONTIRAT
  MONTROSIER
  MOULARES
  NOAILLES
  PAMPELONNE
  LE RIOLS
  ROSIERES
  ROUSSAYROLLES
  SAINT-CHRISTOPHE
  SAINT-JEAN-DE-MARCEL
  SOUEL
  TAIX
  TANUS
  TONNAC
  VALDERIES
  VILLENEUVE-SUR-VERE
  VINDRAC-ALAYRAC
  SAINTE-CROIX | 28.1.2017 |
| Les communes suivantes dans le département du TARN-ET-GARONNE |
| LAGUEPIE | 22.1.2017–28.1.2017 |
| MAUBEC
  VAREN
  VERFEIL | 28.1.2017” |

e)

Korvataan Ranskaa, Kroatiaa, Unkaria, Puolaa, Romaniaa, Slovakiaa ja Yhdistynyttä kuningaskuntaa koskevat kohdat seuraavasti:

”Jäsenvaltio: Ranska

Alue kattaa:

Päivämäärä, johon asti voimassa direktiivin 2005/94/EY 31 artiklan mukaisesti

Les communes suivantes dans le département de l'AVEYRON

CASTELMARY

LA SALVETAT-PEYRALES

TAYRAC

CABANES

CRESPIN

LESCURE-JAOUL

NAUCELLE

PRADINAS

RIEUPEYROUX

SAUVETERRE-DE-ROUERGUE

TAURIAC-DE-NAUCELLE

21.1.2017

NAJAC

SAINT-ANDRE-DE-NAJAC

28.1.2017

Les communes suivantes dans le département des DEUX-SEVRES

FORS

22.1.2017–28.1.2017

AZAY-LE-BRULE

LA BOISSIERE-EN-GATINE

LA CRECHE

CHAMPDENIERS-SAINT-DENIS

CHAURAY

CHERVEUX

CLAVE

COURS

ECHIRE

EXIREUIL

FRANCOIS

GERMOND-ROUVRE

LES GROSEILLERS

MAZIERES-EN-GATINE

PAMPLIE

SAINT-GELAIS

SAINT-GEORGES-DE-NOISNE

SAINT-LIN

SAINT-MAIXENT-L'ECOLE

SAINT-MARC-LA-LANDE

SAINTE-OUENNE

SAINT-PARDOUX

SAIVRES

SURIN

VERRUYES

11.2.2017

AIFFRES

BEAUVOIR-SUR-NIORT

BESSINES

BRULAIN

LES FOSSES

LA FOYE-MONJAULT

FRONTENAY-ROHAN-ROHAN

GRANZAY-GRIPT

JUSCORPS

MARIGNY

MOUGON

NIORT

PRAHECQ

SAINTE-BLANDINE

SAINT-MARTIN-DE-BERNEGOUE

SAINT-ROMANS-DES-CHAMPS

SAINT-SYMPHORIEN

VOUILLE

28.1.2017

AUGE

LA CHAPELLE-BATON

SAINT-CHRISTOPHE-SUR-ROC

5.2.2017–11.2.2017

Les communes suivantes dans le département du GERS

AIGNAN

ARBLADE-LE-BAS

ARMENTIEUX

ARMOUS-ET-CAU

AUCH

AUJAN-MOURNEDE

AYZIEU

BASCOUS

BASSOUES

BAZIAN

BEAUMARCHES

BECCAS

BELLEGARDE

BELMONT

BERAUT

BETCAVE-AGUIN

BETOUS

BETPLAN

BIRAN

BLOUSSON-SERIAN

BOUZON-GELLENAVE

BRETAGNE-D'ARMAGNAC

CAILLAVET

CALLIAN

CANNET

CASSAIGNE

CASTELNAU D'AUZAN LABARRERE

CASTELNAVET

CASTEX

CASTILLON-DEBATS

CAUMONT

CAZAUBON

CAZAUX-D'ANGLES

CAZAUX-VILLECOMTAL

CAZENEUVE

CHELAN

CONDOM

COULOUME-MONDEBAT

COURRENSAN

COURTIES

DEMU

DURBAN

ESCLASSAN-LABASTIDE

ESTAMPES

FOURCES

FUSTEROUAU

GAUJAN

GAZAX-ET-BACCARISSE

GONDRIN

HAGET

IZOTGES

JUILLAC

LABARTHE

LABARTHETE

LABEJAN

LADEVEZE-RIVIERE

LAGARDERE

LAGRAULET-DU-GERS

LAGUIAN-MAZOUS

LALANNE-ARQUE

LAMAZERE

LANNEPAX

LAREE

LARRESSINGLE

LARROQUE-SUR-L'OSSE

LASSERADE

LASSERAN

LAVERAET

LELIN-LAPUJOLLE

LIAS-D'ARMAGNAC

LOURTIES-MONBRUN

LOUSLITGES

LOUSSOUS-DEBAT

LUPIAC

LUPPE-VIOLLES

MAIGNAUT-TAUZIA

MALABAT

MANENT-MONTANE

MANSENCOME

MARCIAC

MARGOUET-MEYMES

MARGUESTAU

MASCARAS

MASSEUBE

MAULICHERES

MAUMUSSON-LAGUIAN

MEILHAN

MIRAMONT-D'ASTARAC

MONBARDON

MONCLAR

MONCORNEIL-GRAZAN

MONLAUR-BERNET

MONT-D'ASTARAC

MONTEGUT-ARROS

MONTIES

MONTREAL

MOUCHES

NOULENS

ORDAN-LARROQUE

ORNEZAN

PANJAS

PEYRUSSE-GRANDE

PEYRUSSE-VIEILLE

POUYDRAGUIN

POUY-LOUBRIN

PRENERON

RAMOUZENS

RISCLE

ROQUEBRUNE

ROQUES

SABAZAN

SADEILLAN

SAINT-ARROMAN

SAINT-GERME

SAINT-GRIEDE

SAINT-JEAN-LE-COMTAL

SAINT-JEAN-POUTGE

SAINT-MARTIN-D'ARMAGNAC

SAINT-MONT

SAINT-PIERRE-D'AUBEZIES

SAMARAN

SARCOS

SARRAGACHIES

SARRAGUZAN

SCIEURAC-ET-FLOURES

SEISSAN

SEMBOUES

SERE

SORBETS

TARSAC

TERMES-D'ARMAGNAC

TOURDUN

TRONCENS

TUDELLE

VALENCE-SUR-BAISE

VERGOIGNAN

VILLECOMTAL-SUR-ARROS

VILLEFRANCHE

AUSSOS

11.2.2017

ARROUEDE

BEAUMONT

BEZUES-BAJON

CABAS-LOUMASSES

LAURAET

MOUCHAN

PANASSAC

SAINT-BLANCARD

11.2.2017

MANSEMPUY

SAINT-ANTONIN

SEREMPUY

22.1.2017–28.1.2017

ANSAN

AUGNAX

BAJONNETTE

BIVES

BLANQUEFORT

CRASTES

ESTRAMIAC

HOMPS

LABRIHE

MANSEMPUY

MARAVAT

MAUVEZIN

MONFORT

PUYCASQUIER

SAINT-ANTONIN

SAINT-BRES

SAINT-GEORGES

SAINTE-GEMME

SAINTE-MARIE

SAINT-ORENS

SAINT-SAUVY

SARRANT

SEREMPUY

SOLOMIAC

TAYBOSC

TOUGET

TOURRENQUETS

21.1.2017

ARBLADE-LE-HAUT

AURENSAN

AUX-AUSSAT

AVERON-BERGELLE

BARCELONNE-DU-GERS

BARCUGNAN

BARRAN

BARS

BAZUGUES

BELLOC-SAINT-CLAMENS

BERDOUES

BERNEDE

BOURROUILLAN

LE BROUILH-MONBERT

CAMPAGNE-D'ARMAGNAC

CASTELNAU-D'ANGLES

CASTEX-D'ARMAGNAC

CAUPENNE-D'ARMAGNAC

CLERMONT-POUYGUILLES

CORNEILLAN

CRAVENCERES

CUELAS

DUFFORT

EAUZE

ESPAS

ESTANG

ESTIPOUY

GEE-RIVIERE

LE HOUGA

IDRAC-RESPAILLES

L'ISLE-DE-NOE

LAAS

LAGARDE-HACHAN

LAGUIAN-MAZOUS

LANNEMAIGNAN

LANNE-SOUBIRAN

LANNUX

LAUJUZAN

LOUBEDAT

LOUBERSAN

MAGNAN

MANAS-BASTANOUS

MANCIET

MARSEILLAN

MAULEON-D'ARMAGNAC

MAUPAS

MIELAN

MIRANDE

MIRANNES

MONCASSIN

MONCLAR-SUR-LOSSE

MONGUILHEM

MONLEZUN

MONLEZUN-D'ARMAGNAC

MONPARDIAC

MONTAUT

MONT-DE-MARRAST

MONTESQUIOU

MORMES

NOGARO

PALLANNE

PERCHEDE

PONSAMPERE

PONSAN-SOUBIRAN

POUYLEBON

PROJAN

REANS

RICOURT

RIGUEPEU

SAINT-ARAILLES

SAINTE-AURENCE-CAZAUX

SAINT-CHRISTAUD

SAINTE-CHRISTIE-D'ARMAGNAC

SAINTE-DODE

SAINT-ELIX-THEUX

SAINT-JUSTIN

SAINT-MARTIN

SAINT-MAUR

SAINT-MEDARD

SAINT-MICHEL

SAINT-OST

SALLES-D'ARMAGNAC

SAUVIAC

SEAILLES

SEGOS

SION

TILLAC

TOUJOUSE

URGOSSE

VERLUS

VIELLA

VIOZAN

5.2.2017–11.2.2017

Les communes suivantes dans le département des HAUTE-GARONNE

BOULOGNE-SUR-GESSE

LUNAX

NENIGAN

PEGUILHAN

11.2.2017

Les communes suivantes dans le département des HAUTES-PYRENEES

ALLIER

ANGOS

ANSOST

ARIES-ESPENAN

AUBAREDE

AUREILHAN

AURIEBAT

BARBACHEN

BARBAZAN-DEBAT

BARTHE

BERNADETS-DEBAT

BERNADETS-DESSUS

BETBEZE

BETPOUY

BORDES

BOUILH-PEREUILH

BOULIN

BOURS

BUGARD

BUZON

CABANAC

CALAVANTE

CAMPUZAN

CASTELNAU-MAGNOAC

CASTELVIEILH

CASTERA-LOU

CASTERETS

CAUBOUS

CHELLE-DEBAT

CIZOS

CLARAC

COLLONGUES

DEVEZE

DOURS

ESTAMPURES

FRECHEDE

FRECHOU-FRECHET

HACHAN

HOURC

JACQUE

LAFITOLE

LALANNE-TRIE

LAMARQUE-RUSTAING

LAMEAC

LANESPEDE

LANSAC

LAPEYRE

LASLADES

LESPOUEY

LHEZ

LIBAROS

LIZOS

LOUIT

LUBY-BETMONT

LUSTAR

MANSAN

MASCARAS

MINGOT

MONFAUCON

MONTIGNAC

MOUMOULOUS

MUN

OLEAC-DEBAT

OLEAC-DESSUS

ORGAN

ORIEUX

ORLEIX

OSMETS

OUEILLOUX

OZON

PEYRAUBE

PEYRET-SAINT-ANDRE

PEYRIGUERE

PEYRUN

POUMAROUS

POUYASTRUC

PUYDARRIEUX

RABASTENS-DE-BIGORRE

SABALOS

SABARROS

SAINT-LANNE

SAINT-SEVER-DE-RUSTAN

SARIAC-MAGNOAC

SARROUILLES

SAUVETERRE

SEMEAC

SENAC

SENTOUS

SERE-RUSTAING

SOREAC

SOUYEAUX

THERMES-MAGNOAC

THUY

TOURNAY

TOURNOUS-DARRE

TOURNOUS-DEVANT

TRIE-SUR-BAISE

TROULEY-LABARTHE

VIDOU

VIEUZOS

VILLEMBITS

11.2.2017

ANSOST

ARIES-ESPENAN

AURIEBAT

BARBACHEN

BARTHE

BETPOUY

BUZON

CAMPUZAN

CASTELNAU-MAGNOAC

CAUBOUS

CIZOS

DEVEZE

FRECHEDE

HACHAN

LAFITOLE

LALANNE-TRIE

LAPEYRE

LIBAROS

LUSTAR

MANSAN

MARSEILLAN

MINGOT

MOUMOULOUS

MONFAUCON

ORGAN

PEYRET-SAINT-ANDRE

PUYDARRIEUX

RABASTENS-DE-BIGORRE

SABARROS

SAINT-SEVERE-DE-RUSTAN

SARIAC-MAGNOAC

SAUVETERRE

SENAC

SENTOUS

TOURNOUS-DARRE

TOURNOUS-DEVANT

TRIE-SUR-BAISE

VIDOU

VIEUZOS

VILLEMBITS

11.2.2017

IBOS

OROIX

SERON

22.1.2017–28.1.2017

ANDREST

AZEREIX

BORDERES-SUR-L'ECHEZ

ESCAUNETS

GARDERES

GAYAN

JUILLAN

LAGARDE

LAMARQUE-PONTACQ

LANNE

LOUEY

LUQUET

ODOS

OSSUN

OURSBELILLE

PINTAC

SAINT-LEZER

SANOUS

SIARROUY

TALAZAC

TARASTEIX

TARBES

VILLENAVE-PRES-BEARN

28.1.2017

ANTIN

BOUILH-DEVANT

COUSSAN

FONTRAILLES

GONEZ

GOUDON

GUIZERIX

LARROQUE

LUBRET-SAINT-LUC

MARQUERIE

MAZEROLLES

MOULEDOUS

PUNTOUS

SADOURNIN

SINZOS

5.2.2017–11.2.2017

Les communes suivantes dans le département des LANDES

ARGELOS

ARTASSENX

ARTHEZ-D'ARMAGNAC

AUDIGNON

AURICE

BANOS

BASCONS

BAS-MAUCO

BASSERCLES

BORDERES-ET-LAMENSANS

BENQUET

BETBEZER-D'ARMAGNAC

BRETAGNE-DE-MARSAN

CASTANDET

CASTELNER

CAUNA

DOAZIT

DUMES

HAGETMAU

HAUT-MAUCO

HORSARRIEU

LABASTIDE-CHALOSSE

LACQUY

LACRABE

LAGLORIEUSE

LAGRANGE

MAURRIN

MAUVEZIN-D'ARMAGNAC

MOMUY

MORGANX

PARLEBOSCQ

PEYRE

PHILONDENX

POUDENX

PUJO-LE-PLAN

SAINTE-COLOMBE

SAINTE-FOY

SAINT-GEIN

SAINT-JULIEN-D'ARMAGNAC

SAINT-JUSTIN

SAINT-PIERRE-DU-MONT

SAINT-SEVER

VILLENEUVE-DE-MARSAN

11.2.2017

AIRE-SUR-L'ADOUR

ARBOUCAVE

AUBAGNAN

BAHUS-SOUBIRAN

BATS

BOURDALAT

BUANES

CASTELNAU-TURSAN

CAZERES-SUR-L'ADOUR

CLASSUN

CLEDES

COUDURES

DUHORT-BACHEN

EUGENIE-LES-BAINS

EYRES-MONCUBE

FARGUES

LE FRECHE

GEAUNE

GRENADE-SUR-L'ADOUR

HONTANX

LABASTIDE-D'ARMAGNAC

LACAJUNTE

LATRILLE

LAURET

LARRIVIERE-SAINT-SAVIN

LUSSAGNET

MANT

MAURIES

MIRAMONT-SENSACQ

MONGET

MONSEGUR

MONTEGUT

MONTGAILLARD

MONTSOUE

PAYROS-CAZAUTETS

PECORADE

PERQUIE

PIMBO

PUYOL-CAZALET

RENUNG

SAINT-AGNET

SAINT-LOUBOUER

SAINT-MAURICE-SUR-ADOUR

SAMADET

SARRAZIET

SARRON

SERRES-GASTON

SORBETS

URGONS

VIELLE-TURSAN

LE VIGNAU

5.2.2017–11.2.2017

Les communes suivantes dans le département du LOT-ET-GARONNE

MONBAHUS

MONVIEL

SEGALAS

VILLEBRAMAR

ARMILLAC

BEAUGAS

BOURGOUGNAGUE

BRUGNAC

CANCON

CASSENEUIL

CASTILLONNES

COULX

DOUZAINS

LABRETONIE

LAPERCHE

LAUZUN

LAVERGNE

LOUGRATTE

MONCLAR

MONTASTRUC

MONTAURIOL

MONTIGNAC-DE-LAUZUN

MOULINET

PINEL-HAUTERIVE

SAINT-BARTHELEMY-D'AGENAIS

SAINT-COLOMB-DE-LAUZUN

SAINT-MAURICE-DE-LESTAPEL

SAINT-PASTOUR

SERIGNAC-PEBOUDOU

TOMBEBOEUF

TOURTRES

VERTEUIL-D'AGENAIS

21.1.2017

Les communes suivantes dans le département des PYRENEES-ATLANTIQUES

ARGET

ARROSES

ARZACQ-ARRAZIGUET

AUBOUS

AURIONS-IDERNES

AYDIE

BALIRACQ-MAUMUSSON

BOUEILH-BOUEILHO-LASQUE

BUROSSE-MENDOUSSE

CABIDOS

CADILLON

CASTEIDE-CANDAU

CASTETPUGON

CLARACQ

CONCHEZ-DE-BEARN

COUBLUCQ

GARLEDE-MONDEBAT

GAROS

LALONQUETTE

MALAUSSANNE

MASCARAAS-HARON

MERACQ

MONCLA

MONTAGUT

MONT-DISSE

MORLANNE

PIETS-PLASENCE-MOUSTROU

POULIACQ

POURSIUGUES-BOUCOUE

RIBARROUY

SAINT-JEAN-POUDGE

SAINT-MEDARD

TADOUSSE-USSAU

TARON-SADIRAC-VIELLENAVE

VIALER

VIGNES

11.2.2017

AAST

BARZUN

ESPOEY

GER

GOMER

HOURS

LIVRON

LUCGARIER

PONSON-DEBAT-POUTS

PONSON-DESSUS

22.1.2017–28.1.2017

ANDOINS

ANGAIS

ARRIEN

ARTIGUELOUTAN

BALEIX

BAUDREIX

BEDEILLE

BENEJACQ

BENTAYOU-SEREE

BEUSTE

BOEIL-BEZING

BORDERES

BORDES

CASTEIDE-DOAT

COARRAZE

ESLOURENTIES-DABAN

ESPECHEDE

LABATMALE

LAGOS

LAMAYOU

LESPOURCY

LIMENDOUS

LOMBIA

LOURENTIES

MAURE

MIREPEIX

MOMY

MONTANER

NOUSTY

PONTACQ

PONTIACQ-VIELLEPINTE

SAINT-VINCENT

SAUBOLE

SEDZE-MAUBECQ

SEDZERE

SOUMOULOU

UROST

28.1.2017

DIUSSE

GARLIN

PORTET

5.2.2017–11.2.2017

Les communes suivantes dans le département du TARN

ALMAYRAC

BOURNAZEL

CARMAUX

COMBEFA

CORDES-SUR-CIEL

LABASTIDE-GABAUSSE

LACAPELLE-SEGALAR

LAPARROUQUIAL

MONESTIES

MOUZIEYS-PANENS

SAINT-BENOIT-DE-CARMAUX

SAINTE-GEMME

SAINT-MARCEL-CAMPES

SAINT-MARTIN-LAGUEPIE

SALLES

LE SEGUR

TREVIEN

VIRAC

22.1.2017–28.1.2017

AMARENS

BLAYE-LES-MINES

LES CABANNES

CAGNAC-LES-MINES

CASTANET

DONNAZAC

FRAUSSEILLES

LE GARRIC

ITZAC

JOUQUEVIEL

LABARTHE-BLEYS

LIVERS-CAZELLES

LOUBERS

MAILHOC

MARNAVES

MILHARS

MILHAVET

MIRANDOL-BOURGNOUNAC

MONTIRAT

MONTROSIER

MOULARES

NOAILLES

PAMPELONNE

LE RIOLS

ROSIERES

ROUSSAYROLLES

SAINT-CHRISTOPHE

SAINT-JEAN-DE-MARCEL

SOUEL

TAIX

TANUS

TONNAC

VALDERIES

VILLENEUVE-SUR-VERE

VINDRAC-ALAYRAC

SAINTE-CROIX

28.1.2017

Les communes suivantes dans le département du TARN-ET-GARONNE

LAGUEPIE

22.1.2017–28.1.2017

MAUBEC

VAREN

VERFEIL

28.1.2017”

”Jäsenvaltio: Kroatia

| Alue kattaa: | Päivämäärä, johon asti voimassa direktiivin 2005/94/EY 31 artiklan mukaisesti |
| --- | --- |
| Područje dijelova općine Ferdinandovac naselje Brodić i općine Podravske Sesvete naselje Podravske Sesvete u Koprivničko- križevačkoj županiji te općine Podravske Sesvete naselje Podravske Sesvete, općine Pitomača naselja Pitomača, Križnica, Starogradački Marof i Stari Gradac, općina Špišić Bukovica naselja Okrugljača, Bušetina i Rogovac, općina Lukač naselja Gornje Bazje, Katinka, Turanovac, Terezino polje i Zrinj Lukački u Virovitičko- podravskoj županiji koji se nalaze izvan područja definiranog kao zaraženo područje te na području u obliku kruga radijusa deset kilometara sa središtem na GPS koordinatama N45,9796; E17,3669 | 29.1.2017 |
| Dio općine Pitomača, naselja Križnica u Virovitičko- podravskoj županiji koji se nalazi na području u obliku kruga radijusa tri kilometra sa središtem na GPS koordinatama N45,9796; E17,3669 | 21.1.2017–29.1.2017 |
| Područje dijelova općine Dugo Selo naselja: Andrilovec, Kozinščak, Prozorje, Kopčevec, Dugo Selo, Velika Ostrna, Lukarišće, Leprovica, Mala Ostrna i Puhovo; općine Ivanić Grad naselje Trebovec, općine Orle naselja: Čret Posavski, Drnek, Orle, Stružec Posavski i Vrbovo Posavsko; općine Rugvica naselja: Novaki Nartski, Črnec Dugoselski, Črnec Rugvički, Otok Nartski, Otok Svibovski, Ježevo, Čista Mlaka, Hrušćica, Donja Greda, Obedišće Ježevsko, Oborovo, Preseka Oborovska, Prevlaka, Sop, Svibje i Trstenik Nartski; općine Velika Gorica naselja: Bapča, Kobilić, Novaki Šćitarjevski, Kuče, Donje Podotočje, Lekneno, Poljana Čička, Črnkovec, Ščitarjevo, Novo Čiče, Drenje Ščitarjevsko, Lazina Čička, Gornje Podotočje, Jagodno, Ribnica, Strmec Bukevski, Vukovina i Trnje u Zagrebačkoj županiji te područje Grada Zagreba naselja: Dumovec, Cerje, Ivanja Reka i Sesvete koji se nalaze na području u obliku kruga radijusa deset kilometra sa središtem na GPS koordinatama N45,74359; E16,209793 | 15.2.2017 |
| Dio općine Velika Gorica, naselja Sop Bukevski i Zablatje Posavsko, općine Rugvica naselja Dragošička, Jalševec Nartski, Struga Nartska, Rugvica, Okunšćak, Nart Savski, Novaki Nartski i Novaki Oborovski, općine Orle naselja Bukevje, Čret Posavski i Obed u Zagrebačkoj županiji, koji se nalazi na području u obliku kruga radijusa tri kilometra sa središtem na GPS koordinatama N45,74359; E16,209793 | 7.2.2017–15.2.2017” |

Alue kattaa:

Päivämäärä, johon asti voimassa direktiivin 2005/94/EY 31 artiklan mukaisesti

Područje dijelova općine Ferdinandovac naselje Brodić i općine Podravske Sesvete naselje Podravske Sesvete u Koprivničko- križevačkoj županiji te općine Podravske Sesvete naselje Podravske Sesvete, općine Pitomača naselja Pitomača, Križnica, Starogradački Marof i Stari Gradac, općina Špišić Bukovica naselja Okrugljača, Bušetina i Rogovac, općina Lukač naselja Gornje Bazje, Katinka, Turanovac, Terezino polje i Zrinj Lukački u Virovitičko- podravskoj županiji koji se nalaze izvan područja definiranog kao zaraženo područje te na području u obliku kruga radijusa deset kilometara sa središtem na GPS koordinatama N45,9796; E17,3669

29.1.2017

Dio općine Pitomača, naselja Križnica u Virovitičko- podravskoj županiji koji se nalazi na području u obliku kruga radijusa tri kilometra sa središtem na GPS koordinatama N45,9796; E17,3669

21.1.2017–29.1.2017

Područje dijelova općine Dugo Selo naselja: Andrilovec, Kozinščak, Prozorje, Kopčevec, Dugo Selo, Velika Ostrna, Lukarišće, Leprovica, Mala Ostrna i Puhovo; općine Ivanić Grad naselje Trebovec, općine Orle naselja: Čret Posavski, Drnek, Orle, Stružec Posavski i Vrbovo Posavsko; općine Rugvica naselja: Novaki Nartski, Črnec Dugoselski, Črnec Rugvički, Otok Nartski, Otok Svibovski, Ježevo, Čista Mlaka, Hrušćica, Donja Greda, Obedišće Ježevsko, Oborovo, Preseka Oborovska, Prevlaka, Sop, Svibje i Trstenik Nartski; općine Velika Gorica naselja: Bapča, Kobilić, Novaki Šćitarjevski, Kuče, Donje Podotočje, Lekneno, Poljana Čička, Črnkovec, Ščitarjevo, Novo Čiče, Drenje Ščitarjevsko, Lazina Čička, Gornje Podotočje, Jagodno, Ribnica, Strmec Bukevski, Vukovina i Trnje u Zagrebačkoj županiji te područje Grada Zagreba naselja: Dumovec, Cerje, Ivanja Reka i Sesvete koji se nalaze na području u obliku kruga radijusa deset kilometra sa središtem na GPS koordinatama N45,74359; E16,209793

15.2.2017

Dio općine Velika Gorica, naselja Sop Bukevski i Zablatje Posavsko, općine Rugvica naselja Dragošička, Jalševec Nartski, Struga Nartska, Rugvica, Okunšćak, Nart Savski, Novaki Nartski i Novaki Oborovski, općine Orle naselja Bukevje, Čret Posavski i Obed u Zagrebačkoj županiji, koji se nalazi na području u obliku kruga radijusa tri kilometra sa središtem na GPS koordinatama N45,74359; E16,209793

7.2.2017–15.2.2017”

”Jäsenvaltio: Unkari

| Alue kattaa: | Päivämäärä, johon asti voimassa direktiivin 2005/94/EY 31 artiklan mukaisesti |
| --- | --- |
| Az alábbi utak által behatárolt terület: Az 52-es út az M5-52-es kecskeméti csomópontjától nyugat felé az 52-es út az 5301-es becsatlakozásáig. Innen délnyugat felé 5301-es az 5309-es út becsatlakozásáig. Innen dél felé Kiskunhalasig. Kiskunhalastól kelet felé az 5408-as úton Bács-Kiskun és Csongrád megye határáig. Innen a megyehatárt követve északkeletre majd északra a 44-es útig. A 44-es úton nyugatra az 52-M5 csatlakozási kiindulás pontig, valamint Csongrád megye Mórahalom és Kistelek járásainak a védőkörzet vonatkozásában meghatározott részén kívüli, az N46,458679 és az E19,873816; és az N46,415988 és az E19,868078; és az N46,4734 és az E20,1634, valamint a N46,540227, és az E19,816115, és az valamint az
  N46,469738 és az E19,8422, és az
  N46,474649 és az E19,866126, és az
  N46,406722 és az E19,864139, és az
  N46,411634 és az E19,883893, és az
  N46,630573 és az E19,536706, és az
  N46,628228 és az E19,548682, és az
  N46,63177 és az E19,603322, és az
  N46,626579 és az E19,652752, és az
  N46,568135 és az E19,629595, és az
  N46,593654 és az E19,64934, és az
  N46,567552 és az E19,679839, és az
  N46,569787 és az E19,692051, és az
  N46,544216 és az E19,717363, és az
  N46,516493 és az E19,760571, és az
  N46,555731 és az E19,786764, és az
  N46,5381 és az E19,8205, és az
  N46,5411 és az E19,8313, és az
  N 46,584928 és az E19,675551, és az
  N46,533851 és az E 19,811515, és az
  N46,47774167 és az E19,86573056, és az
  N46,484255 és az E19,792816, és az
  N46,615774 és az E19,51889, és az
  N46,56963889 és az E19,62801111, és az
  N46.55130833 és az E19.67718611, és az
  N46.580685 és az E19.591378, és az N46.580685 és az E19.591378, és az N46.674795 és az E19.501413, és az N46.672415 és az E19.497671, és az N46.52703 és az E19.75514, és az N46.623383 és az E19.435333, és az N46.55115 és az E19.67295, és az N46.533444 és az E19.868219, és az N46.523853 és az E19.885318, és az N46.535252 és az E19.808912, és az N46.59707 és az E19.45574, és az N46.65772 és az E19.525666, és az N46.593111 és az E19.492923, és az N46.639516 és az E19.542554, és az N46.594811 és az E19.803715, és az N46.5460333 és az E19.77916944, és az N46.57636389 és az E19.58059444 és az N46.676398 és az E19.505054, és az N46.38947 és az E19.858711, és az N46.58072 és az E19.74044, és az N46.6109778 és az E19.88599722, és az N46.674375, és az E19.496807, és ez N46.675336, és az E19.498997 és az N46.665379 és az E19.489808 és az N46.496419 és az E19.911004, és az N46.620021 és az E19.552464, és az N46.3869556, és az E19.77618056, és az N46.5460333 és az E19.77916944, és az N46.551986 és az E19.79999 és az N46.46118056 és az E19.71168333, és az N46.48898611 és az E19.88049444, és az N46.53697222, és az E19.68341111, és az N46.591604, és az E19.49531, és az N46.5171417 és az E19.67016111, és az N46.5158, és az E19.67768889, és az N46.52391944 és az E19.68843889 és az N46.53138889 és az E19.62005556, és az N46.4061972 és az E19.73322778, és az N46.52827778 és az E19.64308333, és az N46.533121 és az E19.518341, és az N46.574084 és az E19.740144, és az N46.553554 és az E19.75765, és az N46.657184 és az E19.531355, és az N46.5618333 és az E19.76470278, és az N46.516606 és az E19.886638, és az N46.551673 és az E19.491094, és az N46.551723 és az N19.779836, és az N46.603375, és az E19.90755278, és az N46.547736, és az E19.535668, és az N46.544789 és az E19.516968, és az N46.550743 és az E19.496889, és az N46.382844 és az E19.86408, és az N46.57903611 és az E19.72372222, és az N46.590227, É19.710753, és az N46.521458 és az E19.642231, és az N46.579435 és E19.464347, és az N46.616864 és az E19.548472, és az N46.50325556 és az E19.64926389, és az N46.518133 és az E19.6784, és az
  N46.557763 és az E19.901849 és az N46.484193 és az E19.69385, és az N46.52626111 és az E19.64352778 és az N46.500159 és az E19.655886 és az N46,5957889 és az E 19,87722778 és az
  N46.589767 és az E19.753633 és az N46,5886056 és az E19,88189167 és az
  N46.558306 és az E19.465675 és az N46.569808 és az E19.437804 és az
  N46.4271417 és az E19.8205528 és az
  N46.445379 és az E19.649848 és az N46.5264361 és az E19.63094722 és az
  N46.5185167 és az E19.664775 és az
  N46.5247472 és az E19.63145833 és az
  N46.514667 és az E19.629611 és az
  N46.65375 és az E19.53113 és az
  N46.6007389 és az E19.5426556 és az
  N46.5916083 és az E19.5920389 és az
  N46.59794444 és az E19.46591667 és az
  N46.543419 és az E19.866035 és az
  N46.6204 és az E19.8007, és az
  N46.402 és az E19.73983333, N46.5321778 és az E19.67289444, N46.544109, E19.688508, N46.559392, E19.768362, N46.603106, E19.782067, N46.539064, E19.419259; N46.682422 és az E19.638406, az N46.685278 és az E19.64, valamint az N46.689837 és az E19.674396; N46.342763 és az E19.886990, és az N46,3632 és az E19,8754, és az N46.362391 és az E19.889445, valamint az N46.342783 és az E19.802446; N46.544052 és az E19.968252, az N46.485451 és az E20.027345, és az N46.552536 és az E19.970554, és az N46.475176 és az E20.000298, és az N46.339714 és az E19.808507, és az N46.304572, E:19,771922, és az N46.558306 és az E19.465675és az N46.422366 és az E19.759126, valamint az N46,443688 és az E19,643344
  GPS-koordináták által meghatározott pontok körüli 10 km sugarú körön belül eső részei., továbbá Móricgát-Erdőszéplak, Forráskút, Üllés és Bordány település teljes belterülete, továbbá Tömörkény és Baks települések teljes közigazgatási területe, valamint Csanytelek település közigazgatási külterületének az Alsó-főcsatorna vonalától délre eső teljes területe | 30.1.2017 |
| Északon a Bugacot Móricgáttal összekötő 54105-ös úton haladva az 54102 és 54105 elágazástól 3 km
  Délnyugat felé haladva a Tázlárt Kiskunmajsával összekötő 5405-ös út felé, az 5405-ös úton Tázlártól 9 km-re a Kiskörösi/Kiskunmajsai Járások határától 0,8 km
  Kelet felé haladva Szank belterület határától 0,5 km
  Dél felé haladva a Szankot felől az 5405-ös út felé tartó út és az 5405-ös út elágazási pontja.
  Dél felé haladva az 5402-es út felé Kiskunmajsa belterület határától 3,5 km az 5402-es út mentén távolodva Kiskunmajsától.
  Délkeleti irányban az 5409-es út Kiskunmajsa belterület határától 5 km
  Dél-Délkelet felé haladva az 5405-ös út felé az 5405-ös és az 5442-es út elágazásától nyugat felé 0,5 km
  Déli irányba haladva a megyehatárig
  A megyehatár mentén haladva délkelet, majd 3 km után észak felé az 54 11-es útig
  A megyehatár 5411-es úttól 6 km -re lévő töréspontjától déli irányban 1,5 km
  A megyehatár következő töréspontja előtt 0,4 km
  A megyehatáron haladva északnyugat felé haladva 4km-t majd északkelet felé haladva az M5 autópályától 3 km
  Nyugat felé haladva az 5405-ös úton Jászszentlászló belterület határától 1km
  Dél felé haladva 1km, majd északnyugat felé haladva 1 km, majd észak felé haladva az 5405-ös útig
  Az 5405-ös úton Móricgát felé haladva a következő töréspontig
  Északkelet felé haladva 2 km, majd északnyugat felé haladva a kiindulópontig, továbbá Móricgát-Erdőszéplak, Forráskút, Üllés és Bordány település teljes belterülete, továbbá Tömörkény és Baks települések teljes közigazgatási területe, valamint Csanytelek település közigazgatási külterületének az Alsó-főcsatorna vonalától délre eső teljes területe valamint Csongrád és Bács-Kiskun megye az N46,458679 és az E19,873816; és az N46,415988 és az E19,868078; és az N46,4734 és az E20,1634, és az N46,540227, E19,816115 és az
  N46,469738 és az E19,8422, és az
  N46,474649 és az E19,866126, és az
  N46,406722 és az E19,864139, és az
  N46,411634 és az E19,883893, és az
  N46,630573 és az E19,536706, és az
  N46,628228 és az E19,548682, és az
  N46,63177 és az E19,603322, és az
  N46,626579 és az E19,652752, és az
  N46,568135 és az E19,629595, és az
  N46,593654 és az E19,64934, és az
  N46,567552 és az E19,679839, és az
  N46,569787 és az E19,692051, és az
  N46,544216 és az E19,717363, és az
  N46,516493 és az E19,760571, és az
  N46,555731 és az E19,786764, és az
  N46,5381 és az E19,8205, és az
  N46,5411 és az E19,8313, és az
  N 46,584928 és az E19,675551, és az
  N46,533851 és az E 19,811515, és az
  N46,47774167 és az E19,86573056, és az
  N46,484255 és az E19,792816, és az
  N46,615774 és az E19,51889, és az
  N46,56963889 és az E19,62801111, és az
  N46.55130833 és az E19.67718611, és az
  N46.580685 és az E19.591378, és az N46.580685 és az E19.591378, és az N46.674795 és az E19.501413, és az N46.672415 és az E19.497671, és az N46.52703 és az E19.75514, és az N46.623383 és az E19.435333, és az N46.55115 és az E19.67295, és az N46.533444 és az E19.868219, és az N46.523853 és az E19.885318, és az N46.535252 és az E19.808912, és az N46.59707 és az E19.45574, és az N46.65772 és az E19.525666, és az N46.593111 és az E19.492923, és az N46.639516 és az E19.542554, és az N46.594811 és az E19.803715, és az N46.5460333 és az E19.77916944, és az N46.57636389 és az E19.58059444 és az N46.676398 és az E19.505054, és az N46.38947 és az E19.858711, és az N46.58072 és az E19.74044, és az N46.6109778 és az E19.88599722, és az N46.674375, és az E19.496807, és ez N46.675336, és az E19.498997 és az N46.665379 és az E19.489808 és az N46.496419 és az E19.911004, és az N46.620021 és az E19.552464, és az N46.3869556, és az E19.77618056, és az N46.5460333 és az E19.77916944, és az N46.551986 és az E19.79999 és az N46.46118056 és az E19.71168333, és az N46.48898611 és az E19.88049444, és az N46.53697222, és az E19.68341111, és az N46.591604, és az E19.49531, és az N46.5171417 és az E19.67016111, és az N46.5158, és az E19.67768889, és az N46.52391944 és az E19.68843889 és az N46.53138889 és az E19.62005556, és az N46.4061972 és az E19.73322778, és az N46.52827778 és az E19.64308333, és az N46.533121 és az E19.518341, és az N46.574084 és az E19.740144, és az N46.553554 és az E19.75765, és az N46.657184 és az E19.531355, és az N46.5618333 és az E19.76470278, és az N46.516606 és az E19.886638, és az N46.551673 és az E19.491094, és az N46.551723 és az N19.779836, és az N46.603375, és az E19.90755278, és az N46.547736, és az E19.535668, és az N46.544789 és az E19.516968, és az N46.550743 és az E19.496889, és az N46.382844 és az E19.86408, és az N46.57903611 és az E19.72372222, és az N46.590227, É19.710753, és az N46.521458 és az E19.642231, és az N46.579435 és E19.464347, és az N46.616864 és az E19.548472, és az N46.50325556 és az E19.64926389, és az N46.518133 és az E19.6784, és az
  N46.557763 és az E19.901849 és az N46.484193 és az E19.69385, és az N46.52626111 és az E19.64352778 és az N46.500159 és az E19.655886 és az N46,5957889 és az E 19,87722778 és az
  N46.589767 és az E19.753633 és az N46,5886056 és az E19,88189167 és az
  N46.558306 és az E19.465675 és az N46.569808 és az E19.437804 és az N46.4271417 és az E19.8205528 és az N46.445379 és az E19.649848 és az N46.5264361 és az E19.63094722 és az N46.5185167 és az E19.664775 és az N46.5247472 és az E19.63145833 és az N46.514667 és az E19.629611 és az N46.65375 és az E19.53113 és az N46.6007389 és az E19.5426556 és az N46.5916083 és az E19.5920389 és az N46.59794444 és az E19.46591667 és az
  N46.543419 és az E19.866035 és az N46.6204 és az E19.8007, és az
  N46.402 és az E19.73983333, N46.5321778 és az E19.67289444, N46.544109, E19.688508, N46.559392, E19.768362, N46.603106, E19.782067, N46.539064, E19.419259, N46.447194,
  E19.65843; N46.682422, E19.638406, az N46.685278, E19.64, N46.689837 és az E19.674396; N46.342763 és az E19.886990, és az N46,3632 és az E19,8754, és az N46.362391 és az E19.889445, N46.342783 és az E19.802446; N46.544052 és az E19.968252, és az N46.485451 és az E20.027345, N46.552536 és az
  E19.970554, és az N46.475176 és az E20.000298, és az N46.339714 és az E19.808507, és az N46.304572, E:19,771922 és az N46.558306 és az
  E19.465675, és az N46.422366 és az E19.759126, valamint az N46,443688 és az E19,643344
  GPS koordináták által meghatározott pontok körüli 3 km sugarú körön belül eső részei. | 28.1.2017–5.2.2017 |
| Bács-Kiskun megye Kiskunhalasi és Jánoshalmai járásainak, valamint Csongrád megye Mórahalmi járásának a védőkörzet vonatkozásában meghatározott részén kívüli, az N46.268418 és az E19.573609, az N46.229847 és az E19.619350, az N46.241335 és az E19.555281, N46.244069 és az E19.555064, és az N46.287484 és az E19.563459; és az N46.224517, E19.412833, és az N46.344569 és az E19.405611, valamint az N46.226815 és az 19.397141 GPS-koordináták által meghatározott pontok körüli 10 km sugarú körön belül eső részei, kiegészítve Kiskunhalas közigazgatási területének az 5309-es út és az 53-as út által határolt részével, továbbá Balotaszállás település teljes belterülete, valamint az 53-as, az 5408-as és a Bács-Kiskun-Csongrád megye határa által határolt terület. | 5.2.2017 |
| Bács-Kiskun megye Kiskunhalasi járásának az N46.268418 és az E19.573609, az N46.229847 és az E19.619350, az N46.241335 és az E19.555281, és az N46.244069 és az E19.555064 és az N46.287484, E19.563459, és az N46.224517 és az E19.412833, és az N46.344569 és az E19.405611, valamint az N46.226815 és az 19.397141 GPS-koordináták által meghatározott pontok körüli 3 km sugarú körön belül eső részei, valamint Kelebia-Újfalu település teljes belterülete | 28.1.2017–5.2.2017 |
| Bács-Kiskun és Csongrád megye nyugati határától délre az 5-ös út, majd Kistelek és Balástya közigazgatási határa az 5-ös útig, majd délre az 5-ös úton az E68-as útig, majd nyugatra az E68-as az E57-es útig, majd az E75-ös a délre a magyar-szerb határig, majd követve a határt nyugatra, majd a Bács-Kiskun-Csongrád megyehatárt északketre. | 23.1.2017 |
| Bács-Kiskun megye Kiskunfélegyházi és Kecskeméti járásának az N46.665317 és az E19.805388, az N46.794889 és az E19.817377, az N46.774805 és az E19.795087, valamint az N46.762825 és az E19.857375, N46,741042, E19,721741 GPS-koordináták által meghatározott pontok körüli 3 km sugarú körön belül eső részei | 27.1.2017 |
| Csongrád megye Szentesi, Csongrádi és Hódmezővásárhelyi járásának, valamint Jász-Nagykun-Szolnok megye Kunszentmártoni járásának a védőkörzet vonatkozásában meghatározott részén kívüli, az N46.682909 és az E20.33426, valamint az N46.619294 és az E20.390083; és az N46.652, és az E20.2082, valamint az N46.5795 és az E20.3489 GPS-koordináták által meghatározott pontok körüli 10 km sugarú körön belül eső részei, továbbá Csongrád megye Csongrádi járásának teljes területe, valamint az alábbiak által határolt terület: Csongrád-Jász-Nagykun-Szolnok megyehatár – 45-ös út – Szentesi-Hódmezővásárhelyi járáshatár és Szentes járásának teljes közigazgatási területe. | 30.1.2017 |
| Csongrád megye Szentesi járásának az N46.682909 és az E20.33426, és az N46.619294 és az E20.390083; és az N46.652, E20.2082, valamint az N46.5795 és az E20.3489 GPS-koordináták által meghatározott pontok körüli 3 km sugarú körön belül eső részei | 21.1.2017–30.1.2017 |
| Békés megye Orosházi, Mezőkovácsházi, Békéscsabai, Békési és Gyulai járásának a védőkörzet vonatkozásában meghatározott részén kívüli, az N46.599129 és az E21.02752, az N46.595641 és az E21.028533, az N46.54682222 és az E20.8927, valamint az N46.5884, E20.9991 GPS-koordináták által meghatározott pontok körüli 10 km sugarú körön belül eső részei, valamint az alábbiak által határolt terület: 44-es út- 445-ös út-4432-es út- 4436-os út- 4429-es út – 4434-es út-4428-as út—Munkácsy sor- 4418-as út – Békés-Csongrád megye határa – 4642-es út. | 23.1.2017 |
| Békés megye Orosházi, Mezőkovácsházi és Békécsabai járásának az N46.599129 és az E21.02752, az N46.595641 és az E21.028533, az N46.54682222 és az E20.8927, valamint az N46.5884,
  E20.9991 GPS-koordináták által meghatározott pontok körüli 3 km sugarú körön belül eső részei, valamint Szabadkígyós és Medgyesbodzás-Gábortelep települések teljes belterülete | 15.1.2017–23.1.2017 |
| Csongrád megye Szegedi, Hódmezővásárhelyi járásának a védőkörzet vonatkozásában meghatározott részén kívüli, az N46,385753 és az E20,27167 GPS-koordináták által meghatározott pont körüli 10 km sugarú körön belül eső részei | 14.2.2017 |
| Csongrád megye Szegedi, Hódmezővásárhelyi járásának az N46,385753 és az E20,27167 GPS-koordináták által meghatározott pont körüli 3 km sugarú körön belül eső részei | 6.2.2017–14.2.2017 |
| Békés megye Orosházi és Békéscsabai járásának, valamint Csongrád megye Szentesi és Hódmezővásárhelyi járásának a védőkörzet vonatkozásában meghatározott részén kívüli, az N46.5953 és az E20.62686 GPS-koordináták által meghatározott pont körüli 10 km sugarú körön belül eső részei, Nagyszénás település belterülete, valamint az alábbiak által határolt terület: Csongrád-Békés megye határa – 4418-as út – 4419-es út – 47-es út – 4405-ös út – Szentesi-Hódmezővásárhelyi járás határa | 23.1.2017 |
| Békés megye Orosházi járásának az N46.5953 és az E20.62686 GPS-koordináták által meghatározott pont körüli 3 km sugarú körön belül eső részei, valamint Orosháza-Szentetornya település belterülete, valamint Orosháza-Rákóczitelep és Orosháza-Gyopárosfürdő települések belterületének a 4406-os és a 47-es utaktól északra és nyugatra eső belterülete | 3.1.2017–23.1.2017 |
| Jász-Nagykun Szolnok megye Kunszentmártoni járásának, Bács-Kiskun megye Tiszakécskei járásának, valamint Csongrád megye Csongrádi és Szentesi járásának a védőkörzet vonatkozásában meghatározott részén kívüli, az N46.853433 és az E20.139858; és az N46,82681 és az E20,12392 GPS-koordináták által meghatározott pont körüli 10 km sugarú körön belül eső területei, valamint Tiszasas település teljes közigazgatási területe, valamint a 44-es út, a 4622-es út, a 4623-as út, a 4625-ös út és a Bács-Kiskun-Jász-Nagykun-Szolnok megyehatár által határolt terület. | 13.2.2017 |
| Jász-Nagykun Szolnok megye Kunszentmártoni járásának és Bács-Kiskun megye Tiszakécskei járásának az N46.853433 és az E20.139858; és az N46,82681 és az E20,12392 GPS-koordináták által meghatározott pont körüli 3 km sugarú körön belül eső részei | 4.2.2017–13.2.2017 |
| Csongrád megye Szegedi és Makói járásának a védőkörzet vonatkozásában meghatározott részén kívüli, az N46.151747 és az E20.290045 GPS-koordináták által meghatározott pont körüli 10 km sugarú körön belül eső részei, Deszk, Ferencszállás, Klárafalva, Újszentiván, Tiszasziget települések teljes közigazgatási területe, Szeged település közigazgatási területének a Tisza folyó – Herke utca – 43-as főút – Újszőreg – Szőreg által határolt része, valamint Kiszombor település belterületének a Rokkant köz – Pollner Kálmán utca – Farkas utca – Kiss Menyhért utca – Dózsa György u. – Délvidéki utca – Kör utca – Óbébai utca északi része – a 884/1 és 05398 hrsz. telkek – 05397 hrsz. út – 05402 hrsz. csatorna északi része által határolt része | 23.1.2017 |
| Csongrád megye Szegedi járásának az N46.151747 és az E20.290045 GPS-koordináták által meghatározott pont körüli 3 km sugarú körön belül eső részei | 6.1.2017–23.1.2017 |
| Bács-Kiskun megye Kecskeméti és Kunszentmiklósi járásának a védőkörzet vonatkozásában meghatározott részén kívüli, az N46.931868 és az E19.519266 GPS-koordináták által meghatározott pont körüli 10 km sugarú körön belül eső területei, valamint az alábbiak által határolt terület: 5301-es út – 5303-as út – 5305-ös út – Pest-Bács-Kiskun megyehatár-4625-ös út – 4623-as út- 44-es út – 54-es út – E75-ös út – 52-es út | 27.1.2017 |
| Bács-Kiskun megye Kecskeméti járásának az N46.931868 és az E19.519266 GPS GPS-koordináták által meghatározott pont körüli 3 km sugarú körön belül eső részei | 9.1.2017–27.1.2017 |
| Hajdú-Bihar megye Hajdúböszörményi, Balmazújvárosi és Hajdúnánási járásának a védőkörzet vonatkozásában meghatározott részén kívüli, az N47.754332 és az E21.338786 GPS-koordináták által meghatározott pont körüli 10 km sugarú körön belül eső részei | 23.1.2017 |
| Hajdú-Bihar megye Hajdúböszörményi járásának az N47.754332 és az E21.338786 GPS-koordináták által meghatározott pont körüli 3 km sugarú körön belül eső részei | 14.1.2017–23.1.2017 |
| Somogy megye Barcsi és Nagyatádi járásának a védőkörzet vonatkozásában meghatározott részén kívüli, a Horvátország területén található N45.9796167 és az E17.36696167 GPS-koordináták által meghatározott pont körüli 10km sugarú körön belül eső területei | 28.1.2017 |
| Somogy megye Barcsi járásának a Horvátország területén található N45.9796167 és az E17.36696167 GPS-koordináták által meghatározott pont körüli 3 km sugarú körön belül eső területei | 20.1.2017–28.1.2017 |
| Jász-Nagykun-Szolnok és Pest megye védőkörzet vonatkozásában meghatározott részén kívüli, az N45.9796167 és az E17.36696167 GPS -koordináták által meghatározott pont körüli 10 km sugarú körön belül eső részei | 5.2.2017 |
| Jász-Nagykun-Szolnok és Pest megye N47.4934 és E19,8685 GPS-koordináták által meghatározott pont körüli 3 km sugarú körön belül eső területei | 28.1.2017–5.2.2017 |
| Főváros és Pest megye N47.44505 és E19.036856 GPS-koordináták által meghatározott pont körüli 3 km sugarú körön belül eső területei | 4.2.2017 |
| Főváros és Pest megye N47.44505 és E19.036856 GPS-koordináták által meghatározott pont körüli 3 km sugarú körön belül eső területei | 27.1.2017–4.2.2017 |
| Hajdú-Bihar megye Berettyóújfalúi és Békés megye Szeghalmi járásának a védőkörzet vonatkozásában meghatározott részén kívüli, az N47,021168 és az E21,283025 GPS koordináták által meghatározott pont körüli 10 km sugarú körön belül eső területei | 9.2.2017 |
| Hajdú-Bihar megye Berettyóújfalúi és Békés megye Szeghalmi járásának az N47,021168 és az E21,283025 GPS koordináták által meghatározott pont körüli 3 km sugarú körön belül eső területei | 30.1.2017–9.2.2017 |
| Békés megye Szeghalmi és Békési és Hajdú-Bihar megye Berettyújfalúi járásának járásának a védőkörzet vonatkozásában meghatározott részén kívüli, az N46,995519 és az E21,175782 GPS koordináták által meghatározott pont körüli 3 km sugarú körön belül eső területei | 12.2.2017 |
| Békés megye Szeghalmi és Hajdú-Bihar megye Berettyújfalúi járásának az N46,995519 és az E21,175782 GPS koordináták által meghatározott pont körüli 3 km sugarú körön belül eső területei | 23.2.2017–12.2.2017 |
| Csongrád megye Szentesi járásának és Békés megye Orosházi és Szarvasi járásának a védőkörzet vonatkozásában meghatározott részén kívüli, az N46,711812, és az E20,486882 GPS koordináták által meghatározott pont körüli 10 km sugarú körön belül eső területei | 17.2.2017 |
| Csongrád megye Szentesi járásának és Békés megye Orosházi és Szarvasi járásának az N46,711812, és az E20,486882 GPS koordináták által meghatározott pont körüli 3 km sugarú körön belül eső területei | 9.2.2017–17.2.2017” |

Alue kattaa:

Päivämäärä, johon asti voimassa direktiivin 2005/94/EY 31 artiklan mukaisesti

Az alábbi utak által behatárolt terület: Az 52-es út az M5-52-es kecskeméti csomópontjától nyugat felé az 52-es út az 5301-es becsatlakozásáig. Innen délnyugat felé 5301-es az 5309-es út becsatlakozásáig. Innen dél felé Kiskunhalasig. Kiskunhalastól kelet felé az 5408-as úton Bács-Kiskun és Csongrád megye határáig. Innen a megyehatárt követve északkeletre majd északra a 44-es útig. A 44-es úton nyugatra az 52-M5 csatlakozási kiindulás pontig, valamint Csongrád megye Mórahalom és Kistelek járásainak a védőkörzet vonatkozásában meghatározott részén kívüli, az N46,458679 és az E19,873816; és az N46,415988 és az E19,868078; és az N46,4734 és az E20,1634, valamint a N46,540227, és az E19,816115, és az valamint az

N46,469738 és az E19,8422, és az

N46,474649 és az E19,866126, és az

N46,406722 és az E19,864139, és az

N46,411634 és az E19,883893, és az

N46,630573 és az E19,536706, és az

N46,628228 és az E19,548682, és az

N46,63177 és az E19,603322, és az

N46,626579 és az E19,652752, és az

N46,568135 és az E19,629595, és az

N46,593654 és az E19,64934, és az

N46,567552 és az E19,679839, és az

N46,569787 és az E19,692051, és az

N46,544216 és az E19,717363, és az

N46,516493 és az E19,760571, és az

N46,555731 és az E19,786764, és az

N46,5381 és az E19,8205, és az

N46,5411 és az E19,8313, és az

N 46,584928 és az E19,675551, és az

N46,533851 és az E 19,811515, és az

N46,47774167 és az E19,86573056, és az

N46,484255 és az E19,792816, és az

N46,615774 és az E19,51889, és az

N46,56963889 és az E19,62801111, és az

N46.55130833 és az E19.67718611, és az

N46.580685 és az E19.591378, és az N46.580685 és az E19.591378, és az N46.674795 és az E19.501413, és az N46.672415 és az E19.497671, és az N46.52703 és az E19.75514, és az N46.623383 és az E19.435333, és az N46.55115 és az E19.67295, és az N46.533444 és az E19.868219, és az N46.523853 és az E19.885318, és az N46.535252 és az E19.808912, és az N46.59707 és az E19.45574, és az N46.65772 és az E19.525666, és az N46.593111 és az E19.492923, és az N46.639516 és az E19.542554, és az N46.594811 és az E19.803715, és az N46.5460333 és az E19.77916944, és az N46.57636389 és az E19.58059444 és az N46.676398 és az E19.505054, és az N46.38947 és az E19.858711, és az N46.58072 és az E19.74044, és az N46.6109778 és az E19.88599722, és az N46.674375, és az E19.496807, és ez N46.675336, és az E19.498997 és az N46.665379 és az E19.489808 és az N46.496419 és az E19.911004, és az N46.620021 és az E19.552464, és az N46.3869556, és az E19.77618056, és az N46.5460333 és az E19.77916944, és az N46.551986 és az E19.79999 és az N46.46118056 és az E19.71168333, és az N46.48898611 és az E19.88049444, és az N46.53697222, és az E19.68341111, és az N46.591604, és az E19.49531, és az N46.5171417 és az E19.67016111, és az N46.5158, és az E19.67768889, és az N46.52391944 és az E19.68843889 és az N46.53138889 és az E19.62005556, és az N46.4061972 és az E19.73322778, és az N46.52827778 és az E19.64308333, és az N46.533121 és az E19.518341, és az N46.574084 és az E19.740144, és az N46.553554 és az E19.75765, és az N46.657184 és az E19.531355, és az N46.5618333 és az E19.76470278, és az N46.516606 és az E19.886638, és az N46.551673 és az E19.491094, és az N46.551723 és az N19.779836, és az N46.603375, és az E19.90755278, és az N46.547736, és az E19.535668, és az N46.544789 és az E19.516968, és az N46.550743 és az E19.496889, és az N46.382844 és az E19.86408, és az N46.57903611 és az E19.72372222, és az N46.590227, É19.710753, és az N46.521458 és az E19.642231, és az N46.579435 és E19.464347, és az N46.616864 és az E19.548472, és az N46.50325556 és az E19.64926389, és az N46.518133 és az E19.6784, és az

N46.557763 és az E19.901849 és az N46.484193 és az E19.69385, és az N46.52626111 és az E19.64352778 és az N46.500159 és az E19.655886 és az N46,5957889 és az E 19,87722778 és az

N46.589767 és az E19.753633 és az N46,5886056 és az E19,88189167 és az

N46.558306 és az E19.465675 és az N46.569808 és az E19.437804 és az

N46.4271417 és az E19.8205528 és az

N46.445379 és az E19.649848 és az N46.5264361 és az E19.63094722 és az

N46.5185167 és az E19.664775 és az

N46.5247472 és az E19.63145833 és az

N46.514667 és az E19.629611 és az

N46.65375 és az E19.53113 és az

N46.6007389 és az E19.5426556 és az

N46.5916083 és az E19.5920389 és az

N46.59794444 és az E19.46591667 és az

N46.543419 és az E19.866035 és az

N46.6204 és az E19.8007, és az

N46.402 és az E19.73983333, N46.5321778 és az E19.67289444, N46.544109, E19.688508, N46.559392, E19.768362, N46.603106, E19.782067, N46.539064, E19.419259; N46.682422 és az E19.638406, az N46.685278 és az E19.64, valamint az N46.689837 és az E19.674396; N46.342763 és az E19.886990, és az N46,3632 és az E19,8754, és az N46.362391 és az E19.889445, valamint az N46.342783 és az E19.802446; N46.544052 és az E19.968252, az N46.485451 és az E20.027345, és az N46.552536 és az E19.970554, és az N46.475176 és az E20.000298, és az N46.339714 és az E19.808507, és az N46.304572, E:19,771922, és az N46.558306 és az E19.465675és az N46.422366 és az E19.759126, valamint az N46,443688 és az E19,643344

GPS-koordináták által meghatározott pontok körüli 10 km sugarú körön belül eső részei., továbbá Móricgát-Erdőszéplak, Forráskút, Üllés és Bordány település teljes belterülete, továbbá Tömörkény és Baks települések teljes közigazgatási területe, valamint Csanytelek település közigazgatási külterületének az Alsó-főcsatorna vonalától délre eső teljes területe

30.1.2017

Északon a Bugacot Móricgáttal összekötő 54105-ös úton haladva az 54102 és 54105 elágazástól 3 km

Délnyugat felé haladva a Tázlárt Kiskunmajsával összekötő 5405-ös út felé, az 5405-ös úton Tázlártól 9 km-re a Kiskörösi/Kiskunmajsai Járások határától 0,8 km

Kelet felé haladva Szank belterület határától 0,5 km

Dél felé haladva a Szankot felől az 5405-ös út felé tartó út és az 5405-ös út elágazási pontja.

Dél felé haladva az 5402-es út felé Kiskunmajsa belterület határától 3,5 km az 5402-es út mentén távolodva Kiskunmajsától.

Délkeleti irányban az 5409-es út Kiskunmajsa belterület határától 5 km

Dél-Délkelet felé haladva az 5405-ös út felé az 5405-ös és az 5442-es út elágazásától nyugat felé 0,5 km

Déli irányba haladva a megyehatárig

A megyehatár mentén haladva délkelet, majd 3 km után észak felé az 54 11-es útig

A megyehatár 5411-es úttól 6 km -re lévő töréspontjától déli irányban 1,5 km

A megyehatár következő töréspontja előtt 0,4 km

A megyehatáron haladva északnyugat felé haladva 4km-t majd északkelet felé haladva az M5 autópályától 3 km

Nyugat felé haladva az 5405-ös úton Jászszentlászló belterület határától 1km

Dél felé haladva 1km, majd északnyugat felé haladva 1 km, majd észak felé haladva az 5405-ös útig

Az 5405-ös úton Móricgát felé haladva a következő töréspontig

Északkelet felé haladva 2 km, majd északnyugat felé haladva a kiindulópontig, továbbá Móricgát-Erdőszéplak, Forráskút, Üllés és Bordány település teljes belterülete, továbbá Tömörkény és Baks települések teljes közigazgatási területe, valamint Csanytelek település közigazgatási külterületének az Alsó-főcsatorna vonalától délre eső teljes területe valamint Csongrád és Bács-Kiskun megye az N46,458679 és az E19,873816; és az N46,415988 és az E19,868078; és az N46,4734 és az E20,1634, és az N46,540227, E19,816115 és az

N46,469738 és az E19,8422, és az

N46,474649 és az E19,866126, és az

N46,406722 és az E19,864139, és az

N46,411634 és az E19,883893, és az

N46,630573 és az E19,536706, és az

N46,628228 és az E19,548682, és az

N46,63177 és az E19,603322, és az

N46,626579 és az E19,652752, és az

N46,568135 és az E19,629595, és az

N46,593654 és az E19,64934, és az

N46,567552 és az E19,679839, és az

N46,569787 és az E19,692051, és az

N46,544216 és az E19,717363, és az

N46,516493 és az E19,760571, és az

N46,555731 és az E19,786764, és az

N46,5381 és az E19,8205, és az

N46,5411 és az E19,8313, és az

N 46,584928 és az E19,675551, és az

N46,533851 és az E 19,811515, és az

N46,47774167 és az E19,86573056, és az

N46,484255 és az E19,792816, és az

N46,615774 és az E19,51889, és az

N46,56963889 és az E19,62801111, és az

N46.55130833 és az E19.67718611, és az

N46.580685 és az E19.591378, és az N46.580685 és az E19.591378, és az N46.674795 és az E19.501413, és az N46.672415 és az E19.497671, és az N46.52703 és az E19.75514, és az N46.623383 és az E19.435333, és az N46.55115 és az E19.67295, és az N46.533444 és az E19.868219, és az N46.523853 és az E19.885318, és az N46.535252 és az E19.808912, és az N46.59707 és az E19.45574, és az N46.65772 és az E19.525666, és az N46.593111 és az E19.492923, és az N46.639516 és az E19.542554, és az N46.594811 és az E19.803715, és az N46.5460333 és az E19.77916944, és az N46.57636389 és az E19.58059444 és az N46.676398 és az E19.505054, és az N46.38947 és az E19.858711, és az N46.58072 és az E19.74044, és az N46.6109778 és az E19.88599722, és az N46.674375, és az E19.496807, és ez N46.675336, és az E19.498997 és az N46.665379 és az E19.489808 és az N46.496419 és az E19.911004, és az N46.620021 és az E19.552464, és az N46.3869556, és az E19.77618056, és az N46.5460333 és az E19.77916944, és az N46.551986 és az E19.79999 és az N46.46118056 és az E19.71168333, és az N46.48898611 és az E19.88049444, és az N46.53697222, és az E19.68341111, és az N46.591604, és az E19.49531, és az N46.5171417 és az E19.67016111, és az N46.5158, és az E19.67768889, és az N46.52391944 és az E19.68843889 és az N46.53138889 és az E19.62005556, és az N46.4061972 és az E19.73322778, és az N46.52827778 és az E19.64308333, és az N46.533121 és az E19.518341, és az N46.574084 és az E19.740144, és az N46.553554 és az E19.75765, és az N46.657184 és az E19.531355, és az N46.5618333 és az E19.76470278, és az N46.516606 és az E19.886638, és az N46.551673 és az E19.491094, és az N46.551723 és az N19.779836, és az N46.603375, és az E19.90755278, és az N46.547736, és az E19.535668, és az N46.544789 és az E19.516968, és az N46.550743 és az E19.496889, és az N46.382844 és az E19.86408, és az N46.57903611 és az E19.72372222, és az N46.590227, É19.710753, és az N46.521458 és az E19.642231, és az N46.579435 és E19.464347, és az N46.616864 és az E19.548472, és az N46.50325556 és az E19.64926389, és az N46.518133 és az E19.6784, és az

N46.557763 és az E19.901849 és az N46.484193 és az E19.69385, és az N46.52626111 és az E19.64352778 és az N46.500159 és az E19.655886 és az N46,5957889 és az E 19,87722778 és az

N46.589767 és az E19.753633 és az N46,5886056 és az E19,88189167 és az

N46.558306 és az E19.465675 és az N46.569808 és az E19.437804 és az N46.4271417 és az E19.8205528 és az N46.445379 és az E19.649848 és az N46.5264361 és az E19.63094722 és az N46.5185167 és az E19.664775 és az N46.5247472 és az E19.63145833 és az N46.514667 és az E19.629611 és az N46.65375 és az E19.53113 és az N46.6007389 és az E19.5426556 és az N46.5916083 és az E19.5920389 és az N46.59794444 és az E19.46591667 és az

N46.543419 és az E19.866035 és az N46.6204 és az E19.8007, és az

N46.402 és az E19.73983333, N46.5321778 és az E19.67289444, N46.544109, E19.688508, N46.559392, E19.768362, N46.603106, E19.782067, N46.539064, E19.419259, N46.447194,

E19.65843; N46.682422, E19.638406, az N46.685278, E19.64, N46.689837 és az E19.674396; N46.342763 és az E19.886990, és az N46,3632 és az E19,8754, és az N46.362391 és az E19.889445, N46.342783 és az E19.802446; N46.544052 és az E19.968252, és az N46.485451 és az E20.027345, N46.552536 és az

E19.970554, és az N46.475176 és az E20.000298, és az N46.339714 és az E19.808507, és az N46.304572, E:19,771922 és az N46.558306 és az

E19.465675, és az N46.422366 és az E19.759126, valamint az N46,443688 és az E19,643344

GPS koordináták által meghatározott pontok körüli 3 km sugarú körön belül eső részei.

28.1.2017–5.2.2017

Bács-Kiskun megye Kiskunhalasi és Jánoshalmai járásainak, valamint Csongrád megye Mórahalmi járásának a védőkörzet vonatkozásában meghatározott részén kívüli, az N46.268418 és az E19.573609, az N46.229847 és az E19.619350, az N46.241335 és az E19.555281, N46.244069 és az E19.555064, és az N46.287484 és az E19.563459; és az N46.224517, E19.412833, és az N46.344569 és az E19.405611, valamint az N46.226815 és az 19.397141 GPS-koordináták által meghatározott pontok körüli 10 km sugarú körön belül eső részei, kiegészítve Kiskunhalas közigazgatási területének az 5309-es út és az 53-as út által határolt részével, továbbá Balotaszállás település teljes belterülete, valamint az 53-as, az 5408-as és a Bács-Kiskun-Csongrád megye határa által határolt terület.

5.2.2017

Bács-Kiskun megye Kiskunhalasi járásának az N46.268418 és az E19.573609, az N46.229847 és az E19.619350, az N46.241335 és az E19.555281, és az N46.244069 és az E19.555064 és az N46.287484, E19.563459, és az N46.224517 és az E19.412833, és az N46.344569 és az E19.405611, valamint az N46.226815 és az 19.397141 GPS-koordináták által meghatározott pontok körüli 3 km sugarú körön belül eső részei, valamint Kelebia-Újfalu település teljes belterülete

28.1.2017–5.2.2017

Bács-Kiskun és Csongrád megye nyugati határától délre az 5-ös út, majd Kistelek és Balástya közigazgatási határa az 5-ös útig, majd délre az 5-ös úton az E68-as útig, majd nyugatra az E68-as az E57-es útig, majd az E75-ös a délre a magyar-szerb határig, majd követve a határt nyugatra, majd a Bács-Kiskun-Csongrád megyehatárt északketre.

23.1.2017

Bács-Kiskun megye Kiskunfélegyházi és Kecskeméti járásának az N46.665317 és az E19.805388, az N46.794889 és az E19.817377, az N46.774805 és az E19.795087, valamint az N46.762825 és az E19.857375, N46,741042, E19,721741 GPS-koordináták által meghatározott pontok körüli 3 km sugarú körön belül eső részei

27.1.2017

Csongrád megye Szentesi, Csongrádi és Hódmezővásárhelyi járásának, valamint Jász-Nagykun-Szolnok megye Kunszentmártoni járásának a védőkörzet vonatkozásában meghatározott részén kívüli, az N46.682909 és az E20.33426, valamint az N46.619294 és az E20.390083; és az N46.652, és az E20.2082, valamint az N46.5795 és az E20.3489 GPS-koordináták által meghatározott pontok körüli 10 km sugarú körön belül eső részei, továbbá Csongrád megye Csongrádi járásának teljes területe, valamint az alábbiak által határolt terület: Csongrád-Jász-Nagykun-Szolnok megyehatár – 45-ös út – Szentesi-Hódmezővásárhelyi járáshatár és Szentes járásának teljes közigazgatási területe.

30.1.2017

Csongrád megye Szentesi járásának az N46.682909 és az E20.33426, és az N46.619294 és az E20.390083; és az N46.652, E20.2082, valamint az N46.5795 és az E20.3489 GPS-koordináták által meghatározott pontok körüli 3 km sugarú körön belül eső részei

21.1.2017–30.1.2017

Békés megye Orosházi, Mezőkovácsházi, Békéscsabai, Békési és Gyulai járásának a védőkörzet vonatkozásában meghatározott részén kívüli, az N46.599129 és az E21.02752, az N46.595641 és az E21.028533, az N46.54682222 és az E20.8927, valamint az N46.5884, E20.9991 GPS-koordináták által meghatározott pontok körüli 10 km sugarú körön belül eső részei, valamint az alábbiak által határolt terület: 44-es út- 445-ös út-4432-es út- 4436-os út- 4429-es út – 4434-es út-4428-as út—Munkácsy sor- 4418-as út – Békés-Csongrád megye határa – 4642-es út.

23.1.2017

Békés megye Orosházi, Mezőkovácsházi és Békécsabai járásának az N46.599129 és az E21.02752, az N46.595641 és az E21.028533, az N46.54682222 és az E20.8927, valamint az N46.5884,

E20.9991 GPS-koordináták által meghatározott pontok körüli 3 km sugarú körön belül eső részei, valamint Szabadkígyós és Medgyesbodzás-Gábortelep települések teljes belterülete

15.1.2017–23.1.2017

Csongrád megye Szegedi, Hódmezővásárhelyi járásának a védőkörzet vonatkozásában meghatározott részén kívüli, az N46,385753 és az E20,27167 GPS-koordináták által meghatározott pont körüli 10 km sugarú körön belül eső részei

14.2.2017

Csongrád megye Szegedi, Hódmezővásárhelyi járásának az N46,385753 és az E20,27167 GPS-koordináták által meghatározott pont körüli 3 km sugarú körön belül eső részei

6.2.2017–14.2.2017

Békés megye Orosházi és Békéscsabai járásának, valamint Csongrád megye Szentesi és Hódmezővásárhelyi járásának a védőkörzet vonatkozásában meghatározott részén kívüli, az N46.5953 és az E20.62686 GPS-koordináták által meghatározott pont körüli 10 km sugarú körön belül eső részei, Nagyszénás település belterülete, valamint az alábbiak által határolt terület: Csongrád-Békés megye határa – 4418-as út – 4419-es út – 47-es út – 4405-ös út – Szentesi-Hódmezővásárhelyi járás határa

23.1.2017

Békés megye Orosházi járásának az N46.5953 és az E20.62686 GPS-koordináták által meghatározott pont körüli 3 km sugarú körön belül eső részei, valamint Orosháza-Szentetornya település belterülete, valamint Orosháza-Rákóczitelep és Orosháza-Gyopárosfürdő települések belterületének a 4406-os és a 47-es utaktól északra és nyugatra eső belterülete

3.1.2017–23.1.2017

Jász-Nagykun Szolnok megye Kunszentmártoni járásának, Bács-Kiskun megye Tiszakécskei járásának, valamint Csongrád megye Csongrádi és Szentesi járásának a védőkörzet vonatkozásában meghatározott részén kívüli, az N46.853433 és az E20.139858; és az N46,82681 és az E20,12392 GPS-koordináták által meghatározott pont körüli 10 km sugarú körön belül eső területei, valamint Tiszasas település teljes közigazgatási területe, valamint a 44-es út, a 4622-es út, a 4623-as út, a 4625-ös út és a Bács-Kiskun-Jász-Nagykun-Szolnok megyehatár által határolt terület.

13.2.2017

Jász-Nagykun Szolnok megye Kunszentmártoni járásának és Bács-Kiskun megye Tiszakécskei járásának az N46.853433 és az E20.139858; és az N46,82681 és az E20,12392 GPS-koordináták által meghatározott pont körüli 3 km sugarú körön belül eső részei

4.2.2017–13.2.2017

Csongrád megye Szegedi és Makói járásának a védőkörzet vonatkozásában meghatározott részén kívüli, az N46.151747 és az E20.290045 GPS-koordináták által meghatározott pont körüli 10 km sugarú körön belül eső részei, Deszk, Ferencszállás, Klárafalva, Újszentiván, Tiszasziget települések teljes közigazgatási területe, Szeged település közigazgatási területének a Tisza folyó – Herke utca – 43-as főút – Újszőreg – Szőreg által határolt része, valamint Kiszombor település belterületének a Rokkant köz – Pollner Kálmán utca – Farkas utca – Kiss Menyhért utca – Dózsa György u. – Délvidéki utca – Kör utca – Óbébai utca északi része – a 884/1 és 05398 hrsz. telkek – 05397 hrsz. út – 05402 hrsz. csatorna északi része által határolt része

23.1.2017

Csongrád megye Szegedi járásának az N46.151747 és az E20.290045 GPS-koordináták által meghatározott pont körüli 3 km sugarú körön belül eső részei

6.1.2017–23.1.2017

Bács-Kiskun megye Kecskeméti és Kunszentmiklósi járásának a védőkörzet vonatkozásában meghatározott részén kívüli, az N46.931868 és az E19.519266 GPS-koordináták által meghatározott pont körüli 10 km sugarú körön belül eső területei, valamint az alábbiak által határolt terület: 5301-es út – 5303-as út – 5305-ös út – Pest-Bács-Kiskun megyehatár-4625-ös út – 4623-as út- 44-es út – 54-es út – E75-ös út – 52-es út

27.1.2017

Bács-Kiskun megye Kecskeméti járásának az N46.931868 és az E19.519266 GPS GPS-koordináták által meghatározott pont körüli 3 km sugarú körön belül eső részei

9.1.2017–27.1.2017

Hajdú-Bihar megye Hajdúböszörményi, Balmazújvárosi és Hajdúnánási járásának a védőkörzet vonatkozásában meghatározott részén kívüli, az N47.754332 és az E21.338786 GPS-koordináták által meghatározott pont körüli 10 km sugarú körön belül eső részei

23.1.2017

Hajdú-Bihar megye Hajdúböszörményi járásának az N47.754332 és az E21.338786 GPS-koordináták által meghatározott pont körüli 3 km sugarú körön belül eső részei

14.1.2017–23.1.2017

Somogy megye Barcsi és Nagyatádi járásának a védőkörzet vonatkozásában meghatározott részén kívüli, a Horvátország területén található N45.9796167 és az E17.36696167 GPS-koordináták által meghatározott pont körüli 10km sugarú körön belül eső területei

28.1.2017

Somogy megye Barcsi járásának a Horvátország területén található N45.9796167 és az E17.36696167 GPS-koordináták által meghatározott pont körüli 3 km sugarú körön belül eső területei

20.1.2017–28.1.2017

Jász-Nagykun-Szolnok és Pest megye védőkörzet vonatkozásában meghatározott részén kívüli, az N45.9796167 és az E17.36696167 GPS -koordináták által meghatározott pont körüli 10 km sugarú körön belül eső részei

5.2.2017

Jász-Nagykun-Szolnok és Pest megye N47.4934 és E19,8685 GPS-koordináták által meghatározott pont körüli 3 km sugarú körön belül eső területei

28.1.2017–5.2.2017

Főváros és Pest megye N47.44505 és E19.036856 GPS-koordináták által meghatározott pont körüli 3 km sugarú körön belül eső területei

4.2.2017

Főváros és Pest megye N47.44505 és E19.036856 GPS-koordináták által meghatározott pont körüli 3 km sugarú körön belül eső területei

27.1.2017–4.2.2017

Hajdú-Bihar megye Berettyóújfalúi és Békés megye Szeghalmi járásának a védőkörzet vonatkozásában meghatározott részén kívüli, az N47,021168 és az E21,283025 GPS koordináták által meghatározott pont körüli 10 km sugarú körön belül eső területei

9.2.2017

Hajdú-Bihar megye Berettyóújfalúi és Békés megye Szeghalmi járásának az N47,021168 és az E21,283025 GPS koordináták által meghatározott pont körüli 3 km sugarú körön belül eső területei

30.1.2017–9.2.2017

Békés megye Szeghalmi és Békési és Hajdú-Bihar megye Berettyújfalúi járásának járásának a védőkörzet vonatkozásában meghatározott részén kívüli, az N46,995519 és az E21,175782 GPS koordináták által meghatározott pont körüli 3 km sugarú körön belül eső területei

12.2.2017

Békés megye Szeghalmi és Hajdú-Bihar megye Berettyújfalúi járásának az N46,995519 és az E21,175782 GPS koordináták által meghatározott pont körüli 3 km sugarú körön belül eső területei

23.2.2017–12.2.2017

Csongrád megye Szentesi járásának és Békés megye Orosházi és Szarvasi járásának a védőkörzet vonatkozásában meghatározott részén kívüli, az N46,711812, és az E20,486882 GPS koordináták által meghatározott pont körüli 10 km sugarú körön belül eső területei

17.2.2017

Csongrád megye Szentesi járásának és Békés megye Orosházi és Szarvasi járásának az N46,711812, és az E20,486882 GPS koordináták által meghatározott pont körüli 3 km sugarú körön belül eső területei

9.2.2017–17.2.2017”

”Jäsenvaltio: Itävalta

| Alue kattaa: | Päivämäärä, johon asti voimassa direktiivin 2005/94/EY 31 artiklan mukaisesti |
| --- | --- |
| Schützen am Gebirge
  Donnerskirchen
  Oggau am Neusiedler See
  Mörbisch am See
  Siegendorf
  Klingenbach
  Zagersdorf
  Wulkaprodersdorf
  Trausdorf an der Wulka
  Eisenstadt | 17.2.2017 |
| St. Margarethen im Burgenland
  Rust
  Oslip | 9.2.2017–17.2.2017” |

Alue kattaa:

Päivämäärä, johon asti voimassa direktiivin 2005/94/EY 31 artiklan mukaisesti

Schützen am Gebirge

Donnerskirchen

Oggau am Neusiedler See

Mörbisch am See

Siegendorf

Klingenbach

Zagersdorf

Wulkaprodersdorf

Trausdorf an der Wulka

Eisenstadt

17.2.2017

St. Margarethen im Burgenland

Rust

Oslip

9.2.2017–17.2.2017”

”Jäsenvaltio: Puola

| Alue kattaa: | Päivämäärä, johon asti voimassa direktiivin 2005/94/EY 31 artiklan mukaisesti |
| --- | --- |
| W województwie lubuskim:
  Obszar ograniczony granicą przebiegająca w następujący sposób:
  Poczynając od skrzyżowania ulic: Północnej, Skwierzyńskiej i Czereśniowej, w miejscowości Karnin (obręb Osiedle Poznański), obszar biegnie w kierunku północno-wschodnim, wzdłuż ul. Skwierzyńskiej, a następnie kierunek zmienia się na południowo-wschodnim, i granica biegnie w tym kierunku do skrzyżowania ulic Topolowej i Łubinowej. Następnie, w tym samym kierunku, linia obszaru biegnie wzdłuż ul. Łubinowej, do ul. Daliowej. Następnie, pod kątem prostym, granica obszaru skręca w kierunku południowo-zachodnim, wzdłuż ul. Daliowej do ul. Krupczyńskiej. Następnie linia granicy idzie wzdłuż ul. Krupczyńskiej i w połowie odcinka, pomiędzy ulicą Konwaliową i Chabrową, idzie w kierunku torów kolejowych i ul. Słonecznikowej. Następnie linia granicy w trym samym kierunku przecina ul. Tulipanową oraz drogę ekspresową S3, idąc skrajem lasu, do ul. Kwiatu paproci. Następnie, granica obszaru biegnie wzdłuż ulicy Kwiatu paproci do dojazdu pożarowego nr 23 w kierunku południowym, przecinając dojazd pożarowy nr 11. Następnie, linia granicy skręca w kierunku południowo-zachodnim, w kierunku jeziora Glinik, do drogi utwardzonej. Następnie, idąc w kierunku południowym wzdłuż ww. drogi, linia granicy biegnie do skrzyżowania z droga idąca w kierunku Orzelca. Następnie linia granicy biegnie w kierunku północno-zachodnim, do granic wschodnich miejscowości Orzelec, przy wschodnich granicach miejscowości Orzelec linia granicy skręca w kierunku południowym w dukt leśny. Duktem leśnym linia granicy idzie w kierunku zachodnim, aż do ul. Księżycowej w miejscowości Dziersławice. Następnie linia granicy biegnie wzdłuż ul. Księżycowej, w kierunku północnym, i pod skosem skręca w kierunku północno-zachodnim do miejscowości Dziersławice, do drogi krajowej nr 22. Następnie, w miejscowości Dziersławice, linia granicy idzie wzdłuż drogi krajowej nr 22 aż do skraju lasu (po lewej stronie drogi jest miejscowość Prądocin). Następnie linia granicy biegnie skrajem lasu aż do miejscowości Łagodzin, wzdłuż ul. Magicznej, dalej: ul. Przyjaznej i do skrzyżowania z ulicami Sulęcińska (miasto Gorzów), Łagodna, Dobra, Bratnia i Przyjazna, tj. dochodzi do granic miejscowości Gorzów i gminy Deszczno, w kierunku północnym. Następnie linia granicy skręca w kierunku północno-zachodnim, wzdłuż ul. Skromnej, zachowując ten kierunek biegnie dalej i przechodzi w ul. Łagodzińską, w kierunku drogi ekspresowej S 3, przecinając ją, do ul. Poznańskiej w Gorzowie Wielkopolskim. Następnie linia granicy biegnie wzdłuż ul. Poznańskiej do skrzyżowania z ulicą Gruntową. Następnie, wzdłuż ul. Gruntowej linia granicy biegnie do końca istniejącej zabudowy, po czym skręca w kierunku południowo-wschodnim, do granic miasta Gorzowa, gminy Deszczno. Następnie linia granicy biegnie w kierunku północno-wschodnim, wzdłuż granicy powiatu Gorzowskiego i Miasta Gorzów, i następnie, zmieniając kierunek na południowo-wschodnim, linia granicy biegnie do ul. Skwierzyńskiej w miejscowości Karnin (obręb Osiedle Poznańskie). | 28.1.2017–6.2.2017 |
| W województwie lubuskim:
  Obszar ograniczony granicą przebiegająca w następujący sposób:
  Poczynając od miejscowości Maszewo, ul. Prosta, linia granicy biegnie w kierunku zachodnim, wzdłuż ul. Prostej do zbiegu z ul. Kolonijną, będącą przedłużeniem ul. Prostej. U zbiegu tych ulic linia granicy skręca w kierunku południowym przez tereny rolne, do zakrętu drogi gruntowej, będącej przedłużeniem ul. Zacisze w miejscowości Glinik. Następnie linia granicy skręca w kierunku południowo-zachodnim, do skraju lasu. Następnie linia granicy biegnie wzdłuż krawędzi lasu, do miejsca, w którym las przedzielony jest droga utwardzoną, i dalej, w kierunku południowo-wschodnim, przebiega do ul. Południowej, w miejscowości Glinik. Następnie linia granicy idzie w kierunku południowo-zachodnim do skrzyżowania drogi gruntowej z duktem leśnym. Następnie linia granicy skręca w kierunku południowym w las, do drogi utwardzonej, w północnej części miejscowości Orzelec. Następnie linia granicy biegnie wzdłuż drogi utwardzonej w kierunku północno-wschodnim, do wschodniej strony miejscowości Orzelec, i następnie biegnie lasem, w kierunku południowym, przecinając linię energetyczną. By następnie dalej lasem, skręcić w kierunku południowo-zachodnim, do drogi krajowej nr 22. Następnie linia granicy przecina drogę krajową w kierunku zachodnim, idąc do wschodniej części miejscowości Kiełpin. Następnie linia granicy przebiega w kierunku północnym, przez wschodnią część miejscowości Kiełpin i dalej biegnie, w kierunku północno-zachodnim, do granic powiatów: Gorzowskiego i Sulęcińskiego, do południowo-zachodniej części miejscowości Płonica. Następnie linia granicy biegnie wzdłuż miejscowości Płonica, drogą, do miejscowości Dzierżów. Następnie, w miejscowości Dzierżów, przy Kościele, skręca w kierunku północno-wschodnim, do ulicy Platynowej, a następnie biegnie wzdłuż drogi, do ulicy Leśnej. Następnie ulica Leśną, linia granicy biegnie w kierunku północnym do skraju lasu, a następnie, w kierunku północno wschodnim, biegnie wzdłuż nieczynnej linii kolejowej do drogi krajowej nr 22. Następnie linia skręca w kierunku południowym, wzdłuż drogi krajowej nr 22, do skrzyżowania z ulicą Bratnią, stanowiącą wjazd do miejscowości Łagodzin. Następnie linia przebiega w kierunku północno-wschodnim, idąc wzdłuż ulicy Bratniej, do skraju lasu, i następnie skręca w kierunku południowo-wschodnim, idąc skrajem lasu, mijając ul. Pomocną, idzie do ul. Przyjaznej w miejscowości Łagodzin. Następnie, w miejscowości Łagodzin, biegnie ul. Przyjazną w kierunku południowym, w kierunku ul. Tajemniczej. Następnie linia granicy skręca w kierunku wschodnim, i biegnie ulicą Tajemniczą do skrzyżowania ulic Tajemnicza, Spokojna i Zagrodowa. Następnie linia granicy biegnie w kierunku południowym ulicą Zagrodową (droga utwardzona), i następnie biegnie w kierunku wschodnim, do drogi dojazdowej do posesji Zagrodowa 6. Następnie, od posesji, linia granicy biegnie w kierunku południowo-wschodnim, aż do ulicy Niebieskiej, przecinając ulicę Letnią. Następnie linia granicy w dalszym ciągu biegnie w kierunku południowo-wschodnim, do ulicy Granitowej, w miejscowości Maszewo, w połowie odcinka pomiędzy ul. Niebieską a Prostą. Następnie linia granicy biegnie w kierunku południowym, do ul. Prostej, skąd zaczęto opis. | 28.1.2017–6.2.2017 |
| W województwie lubuskim:
  Obszar ograniczony granicą przebiegająca w następujący sposób:
  Poczynając od skrzyżowania ulic: Północnej, Skwierzyńskiej i Czereśniowej, w miejscowości Karnin (obręb Osiedle Poznańskie), obszar biegnie w kierunku północno-wschodnim, wzdłuż ul. Skwierzyńskiej, a następnie kierunek zmienia się na południowo – wschodni i granica biegnie w tym kierunku do skrzyżowania ulic Topolowej i Łubinowej. Następnie, w tym samym kierunku, linia obszaru biegnie wzdłuż ul. Łubinowej, do ul. Daliowej. Następnie, pod kątem prostym, granica obszaru skręca w kierunku południowo-zachodnim, wzdłuż ul. Daliowej do ul. Krupczyńskiej. Następnie linia granicy idzie wzdłuż ul. Krupczyńskiej i w połowie odcinka, pomiędzy ulic ą Konwaliową i Chabrową, idzie w kierunku torów kolejowych i ul. Słonecznikowej. Następnie linia granicy w trym samym kierunku przecina ul. Tulipanową oraz drogę ekspresową S 3, idąc skrajem lasu, do ul. Kwiatu Paproci. Następnie, granica obszaru biegnie wzdłuż ulicy Kwiatu Paproci do dojazdu pożarowego nr 23 w kierunku południowym, przecinając dojazd pożarowy nr 11. Następnie, linia granicy skręca w kierunku południowo-zachodnim, w kierunku jeziora Glinik, do drogi utwardzonej. Następnie, idąc w kierunku południowym wzdłuż ww. drogi, linia granicy biegnie do skrzyżowania z linią energetyczną, po czym biegnie w kierunku północno-zachodnim, wzdłuż południowych granic miejscowości Orzelec. Następnie linia granicy biegnie w kierunku północno-zachodnim do skraju lasu, oddalonego o ok. 250 m od zabudowy mieszkalnej znajdującej się w miejscowości Bolemin. Następnie linia granicy biegnie wzdłuż skraju lasu, po jego północnej części, do drogi krajowej nr 22, po czym skręca w kierunku północnym i biegnie wzdłuż drogi krajowej nr 22, mijając zachodu miejscowości Dziersławice oraz Międzylesie, do skrzyżowania drogi krajowej nr 22 z drogami na miejscowości: Krasowiec i Białobłocie. Następnie linia granicy biegnie dalej w kierunku północnym, aż do skraju lasu, z prawej strony drogi krajowej nr 22, w kierunku Gorzowa Wlkp. (po lewej stronie drogi jest miejscowość Prądocin). Następnie linia granicy biegnie skrajem lasu aż do miejscowości Łagodzin, wzdłuż ul. Magicznej, dalej ul. Przyjaznej i do skrzyżowania z ulicami Sulęcińska (miasto Gorzów Wlkp.), Łagodna, Dobra, Bratnia i Przyjazna, tj. dochodzi do granic miasta Gorzów Wlkp. i gminy Deszczno, w kierunku północnym. Następnie linia granicy skręca w kierunku północno-zachodnim, wzdłuż ul. Skromnej, zachowując ten kierunek biegnie dalej i przechodzi w ul. Łagodzińską, w kierunku drogi ekspresowej S3, przecinając ją, do ul. Poznańskiej w Gorzowie Wlkp. Następnie linia granicy biegnie wzdłuż ul. Poznańskiej do skrzyżowania z ulicą Gruntową. Następnie, wzdłuż ul. Gruntowej linia granicy biegnie do końca istniejącej zabudowy, po czym skręca w kierunku południowo-wschodnim, do granic miasta Gorzowa Wlkp., gminy Deszczno. Następnie linia granicy biegnie w kierunku północno-wschodnim, wzdłuż granicy powiatu gorzowskiego i miasta Gorzów Wlkp. i następnie, zmieniając kierunek na południowo – wschodni, linia granicy biegnie do ul. Skwierzyńskiej w miejscowości Karnin (obręb Osiedle Poznańskie). | 28.1.2017–6.2.2017 |
| W województwie lubuskim:
  Obszar ograniczony granicą przebiegająca w następujący sposób:
  Poczynając od skrzyżowania ulicy Łubinowej z Topolową w miejscowości Deszczno idąc w kierunku północnym około 30 metrów, linia skręca w kierunku wschodnim przy posesji Topolowa 10 potem linia przecina sieć energetyczną i zmierza w kierunku punktu granicznego oddziałów leśnych nr 19 i 20 Nadleśnictwa Skwierzyna, następnie linia przebiega ulicą Borkowską w miejscowości Brzozowiec i dalej ulicą Borkowską do skrzyżowania z ulicą Gorzowską. Następnie w tym samym kierunku (południowym) wchodzi w ulicę Szkolną i dochodzi do skrzyżowania z ulicą Leśną. Dalej linia biegnie wzdłuż ulicy Leśnej przechodząc przez tory PKP relacji Gorzów Wlkp.- Skwierzyna, dochodząc wzdłuż ulicy Przejazdowej do rozwidlenia ulic i dalej zmienia kierunek na południowo-zachodni wchodząc w las do drogi ekspresowej S3, po czym przecina punkt oddziału leśnego nr 89, 90, 110 i 111 oraz 113, 112, 135 i 134, następnie nr 138, 139, 182 i 183 i następnie skręca w kierunku północno-zachodnim do przecięcia punktu oddziału leśnego nr 119,120,142 i 143 i dalej do oddziałów nr 82, 83, 102, 103. Następnie biegnie wzdłuż oddziałów 82 i 83 biegnąc w tym samym kierunku do łuku drogi powiatowej nr 1397F rozdzielającej miejscowości Orzelec i Bolemin. Dalej w kierunku północnym do miejscowości Orzelec przy skrzyżowaniu z drogą osiedlową w Orzelcu a drogą w kierunku miejscowości Dziersławice. Następnie linia przebiega pomiędzy zabudowaniami w miejscowości Dziersławice o numerach 11 i 12 a następnie do skrzyżowania ulic: Dziersławickiej i Kolonijnej. Potem linia graniczna obszaru przebiega wzdłuż Kolonijnej do skrzyżowania z ulicą Kolonijną w Białobłociu (droga powiatowa nr 1395F) między posesjami nr 37 i 10 wzdłuż granicy obrębu Białobłocie i Glinik do ulicy Karnińskiej przy posesji nr 7 w Gliniku. Dalej linia biegnie w kierunku północno – wschodnim do ulicy Niebieskiej 4 w Deszcznie, następnie wzdłuż ulicy Niebieskiej około 150 metrów w kierunku posesji nr 2, a następnie zmienia kierunek przecinając drogę ekspresową S 3 w kierunku skrzyżowania ulic Lubuska i Leśna przy posesji Lubuska 49 w Deszcznie (pod linią graniczną numeracja posesji rośnie) w kierunku na Skwierzynę, a następnie linia przechodząc przez posesję Lubuska 45, linia biegnie do punktu rozpoczęcia opisu. | 28.1.2017–6.2.2017 |
| W województwie lubuskim:
  Obszar ograniczony granicą przebiegająca w następujący sposób:
  Poczynając od skrzyżowania ulic: Lubuskiej i Skwierzyńskiej w Deszcznie linia biegnie wzdłuż ulicy Skwierzyńskiej w kierunku północno-wschodnim do ulicy Wietrznej w Osiedlu Poznańskim, następnie ulicą Wietrzną za posesję nr 96 w kierunku ulicy Skwierzyńskiej przy posesjach nr 44 i 45 przecina ulicę Brzozową między posesjami nr 36 i 37, następnie biegnie w kierunku północno-wschodnim w kierunku skrzyżowania ulic Olchowa i Nowa, a następnie zmienia kierunek na wschód i biegnie pomiędzy posesjami nr 71 i 72 w miejscowości Borek do skrzyżowania drogi leśnej ze zjazdem na posesję nr 75 w m. Borek. Następnie linia przebiega w kierunku południowo-wschodnim do punktu granicznego oddziałów leśnych nr 9,10,15 i 16 (Nadleśnictwo Skwierzyna). Następnie linia biegnie łukiem w kierunku południowym przez las do punktu między oddziałami nr 21, 22, 27 i 28 oraz dalej do skrzyżowania ulicy: Gajowej z ulicą Nad Wałem oraz drogą powiatową nr 1398F w Brzozowcu. Potem w kierunku południowo-wschodnim do posesji nr 8 pomiędzy ulicami Nad Wałem i Borkowską do załamania linii energetycznej, a następnie przebiega pomiędzy posesjami nr 25b i 26a w Brzozowcu (ulica Polna). Następnie linia idzie w kierunku południowo-zachodnim, przecinając linie kolejową relacji Gorzów Wlkp. – Skwierzyna oraz drogę relacji Gorzów Wlkp.– Skwierzyna (ul. Gorzowska). Następnie linia biegnie dalej w tym samym kierunku do punktu oddziałowego nr 65 i 66 po czym zmienia kierunek do punktu oddziałowego nr 89-90, 110-111 w linii do punktu nr 92,93,113 i 114, następnie do punktu nr 74, 75, 95, 96, by przeciąć w północnej części jezioro Glinik. Dalej linia biegnie do punktu oddziałowego nr 53, 54, 77, 78 oraz do punktu nr 38, 39 przecinając drogę powiatową 1397F. Dalej przebiega wzdłuż granic oddziałów nr 38,39 do skraju lasu. Potem linia wchodzi ze skraju lasu w ulicę Słowiczą i przebieg wzdłuż ulicy Słowiczej w kierunku północno-zachodnim do skrzyżowania z drogą. Następnie biegnie do skrzyżowania z ulicą Sikorkową i do Kukułczej. Potem biegnie w kierunku północnozachodnim w linii prostej do ulicy Niebieskiej w Deszcznie przy posesji nr 5 i dalej w kierunku północnowschodnim wzdłuż posesji ul. Niebieska 5 przecina drogę ekspresowa S 3 oraz linię kolejową relacji Gorzów Wlkp. – Krzyż i dalej w kierunku do punktu początku opisu | 28.1.2017–6.2.2017 |
| W województwie małopolskim: teren miejscowości: Konaszówka (gm. Książ Wielki), Książ Wielki (gm. Książ Wielki), Wielka Wieś (Książ Wielki), Częstoszowice (gm. Książ Wielki), Małoszów (gm. Książ Wielki), Cisia Wola (gm. Książ Wielki), Mianocice (gm. Książ Wielki) | 14.1.2017–22.1.2017 |
| W województwie lubuskim: rozpoczynając od skrzyżowania ulicy Osiedlowej z ulicą Wylotową w miejscowości Ciecierzyce granica obszaru biegnie, w kierunku północno-wschodnim, do skrzyżowania ulicy Siewnej i ulicy Spacerowej w tej miejscowości. Następnie granica w dalszym ciągu biegnie w kierunku północno-wschodnim, przecinając rzekę Wartę, do skrzyżowania drogi powiatowej 1365F z drogą prowadzącą do posesji nr 128 i 127 w miejscowości Janczewo. Dalej granica odbija i biegnie w kierunku południowo-wschodnim, od zachodu omijając Stare Polichno i dochodzi do drogi powiatowej nr 1351F. Następnie biegnie wzdłuż drogi powiatowej 1351F do skrzyżowania z drogą powiatową nr 1352F, w miejscowości Gościnowo. Następnie linia granicy zmienia kierunek i biegnie w kierunku południowo-zachodnim, przecinając rzekę Wartę, do skrzyżowania ulic Borkowska i Gorzowska, w miejscowości Brzozowiec. Dalej granica biegnie w kierunku północno-zachodnim, ulicą Gorzowską, do ulicy Krupczyńskiej w miejscowości Deszczno. Następnie, wzdłuż ulicy Krupczyńskiej granica biegnie do skrzyżowania z ulicą Daliową, po czym zmienia kierunek na północno-zachodni i biegnie do skrzyżowania ulicy Brzozowa z ulicą Nową (Osiedle Poznańskie). Potem granica zmienia kierunek na północno-wschodni i biegnie do przecięcia punktu oddziału leśnego nr 5, 4. Następnie biegnie w kierunku północnym do skrzyżowania ulic Osiedlowa i Wylotowa w miejscowości Ciecierzyce, skąd rozpoczęto opis | 28.1.2017–6.2.2017 |
| W województwie lubuskim: rozpoczynając od skrzyżowania ulicy Skwierzyńskiej z ulicą Wiśniową (Osiedle Poznańskie) linia granicy biegnie w kierunku wschodnim, do skrzyżowania ulicy Nowej i ulicy Pogodnej (Osiedle Poznańskie), po czym zmienia kierunek na południowo-wschodni i przecinając bieg linii energetycznej, biegnie do przecięcia oddziału leśnego nr 19, 22 (Nadleśnictwo Skwierzyna). Następnie linia granicy kieruje się po łuku, w kierunku południowym, omijając od zachodu miejscowość Brzozowiec, przecina linię kolejową relacji Gorzów Wlkp. – Skwierzyna, i biegnie do punktu przecięcia oddziału leśnego nr 31, 32, 44, 45. W tym miejscu linia granicy zmienia kierunek na południowo-zachodni, przecina drogę ekspresową S3 i dociera do punktu przecięcia oddziału leśnego nr 73, 74, 94, 95, następnie przecina od północy jezioro Glinik i kieruje się do punktu przecięcia oddziału leśnego nr 77, 78 97, 98 po czym zmienia kierunek na północno-zachodni, dociera do punktu przecięcia oddziału leśnego nr 41, 42, 57. Następnie linia granicy biegnie wciąż w tym samym kierunku, północnozachodnim, do punktu załamania się linii biegu sieci energetycznej w miejscowości Białobłocie. Następnie biegnie wzdłuż linii energetycznej, w kierunku północnym, do punktu przecięcia tej linii z ulicą Łagodzińską w Gorzowie Wlkp. W tym miejscu linia granicy zmienia kierunek na wschodni i biegnie do przecięcia ulic Gruntowej i Poznańskiej w Gorzowie Wlkp., a następnie biegnie w tym samym kierunku do skrzyżowania ulic Skwierzyńskiej i Wiśniowej, skąd rozpoczęto opis. | 28.1.2017–6.2.2017 |
| W województwie małopolskim: od strony północnej: od granicy województwa małopolskiego wzdłuż północnej granicy administracyjnej miejscowości Bolów (gm. Pałecznica) – do drogi powiatowej nr 1253 K;
  Od strony zachodniej: od północnej granicy miejscowości Bolów drogą powiatową nr 1253 K w kierunku południowo-zachodnim i dalej drogą powiatową nr 1254 K – do skrzyżowania z drogą gminną nr 160164 K w miejscowości Sudołek (gm. Pałecznica). Następnie tą drogą do miejscowości Pieczonogi (gm. Pałecznica) – do skrzyżowania z drogą powiatową nr 1259 K. Drogą powiatową nr 1259 K w kierunku południowo-wschodnim przez ok. 250 m, a następnie drogą lokalną w kierunku południowo-wschodnim przez ok. 250 m i dalej drogą lokalną w kierunku południowym do granicy administracyjnej miejscowości Pieczonogi i Szczytniki-Kolonia (gm. Pałecznica). Wzdłuż tej granicy w kierunku zachodnim przez ok. 900 m do cieku wodnego (rowu melioracyjnego) i dalej wzdłuż tego cieku w kierunku południowym, a następnie południowo-wschodnim w miejscowości Szczytniki-Kolonia i Klimontów (gm. Proszowice) – do drogi wojewódzkiej nr 776;
  Od strony południowej: od cieku wodnego w miejscowości Klimontów (Stara Wieś) wzdłuż drogi wojewódzkiej nr 776 w kierunku północnym a następnie wschodnim – do granicy województwa małopolskiego;
  Od strony wschodniej: wzdłuż granicy województwa małopolskiego – od drogi wojewódzkiej nr 776 do północnej granicy administracyjnej miejscowości Bolów.
  W województwie świętokrzyskiem – teren miejscowości: Bolowiec (gm. Skalbmierz), Gunów-Kolonia (gm. KazimierzaWielka), Gunów-Wilków (gm. Kazimierza Wielka). | 14.1.2017–22.1.2017 |
| W województwie lubuskim: rozpoczynając od skrzyżowania ulic Poznańskiej z Nizinną w mieście Gorzów Wielkopolski granica obszarubiegnie w kierunku wschodnim, do skrzyżowania ulic Dworskiej ze Strażacką. Następnie linia granicy zmienia kierunek na południowo-wschodni i biegnie wzdłuż ulicy Strażackiej w miejscowości Karnin (droga powiatowa 1400F) do skrzyżowania z ulicą Świetlaną w miejscowości Karnin. Dalej granica biegnie w tym samym kierunku w linii prostej do skrzyżowania ulicy Skwierzyńskiej z ulicą Czereśniową w miejscowości Osiedle Poznańskie. Następnie zmienia kierunek na południe i biegnie do skrzyżowania ulic Lubuskiej i Krupczyńskiej w miejscowości Deszczno. Następnie linia granicy zmienia swój kierunek i biegnie w kierunku południowo – zachodnim do punktu przecięcia oddziału leśnego nr 38, 39 (Nadleśnictwo Skwierzyna) przecinając drogę ekspresową S3. Dalej granica biegnie w kierunku zachodnim do skrzyżowania drogi krajowej nr 22 z drogą gminną na wysokości posesji nr 102 w miejscowości Bolemin. Następnie linia granicy zmienia swój kierunek i biegnie w kierunku północno – zachodnim do skrzyżowania drogi powiatowej nr 1396F z ulicą Leśną w miejscowości Prądocin. Następnie linia granicy zmienia swój kierunek i biegnie w kierunku północnym do skrzyżowania ulic Głównej z ulicą Kobaltową w miejscowości Ulim. Potem zmienia kierunek na północno-wschodni i biegnie do skrzyżowania ulicy Podgórnej z ulicą Kukułczą w mieście Gorzów Wielkopolski (Zawarcie). Następnie biegnie w kierunku wschodnim do skrzyżowania ulicy Poznańskiej z ulicą Nizinną w mieście Gorzów Wielkopolski, gdzie kończy się opis. | 26.1.2017–3.2.2017 |
| W województwie lubuskim: rozpoczynając od skrzyżowania drogi powiatowej nr 1414F z drogą polną przy posesji nr 46 w miejscowości Brzeźno granica obszaru biegnie w kierunku północno – wschodnim do skrzyżowania dróg powiatowych nr 1414F i 1419F. Następnie granica dalej biegnie w kierunku północno – wschodnim przez oddziały leśne nr 6, 5, 4 do punktu przecięcia obszaru leśnego nr 3, 4, 14, 15 (Nadleśnictwo Bogdaniec). Następnie linia granicy zmienia kierunek i biegnie w kierunku południowo-wschodnim do punktu przecięcia oddziału leśnego nr 37, 38, 87, 88 (Nadleśnictwo Bogdaniec). W tym miejscu granica zmienia kierunek i biegnie w kierunku południowym do punktu przecięcia oddziału leśnego nr 232, 233, 272, 273 (Nadleśnictwo Bogdaniec). Następnie linia granicy zmienia kierunek i biegnie w kierunku południowo-zachodnim do punktu przecięcia oddziału leśnego nr 388, 389 skraj lasu (Nadleśnictwo Bogdaniec). Następnie linia granicy zmienia kierunek i biegnie w kierunku zachodnim do punktu przecięcia oddziału leśnego nr 279,280, 348, 349 (Nadleśnictwo Bogdaniec). Tutaj granica zmienia swój kierunek i biegnie w kierunku północno – zachodnim dopunktu przecięcia oddziału leśnego nr 143, 144, 191, 192 (Nadleśnictwo Bogdaniec). Następnie linia granicy zmienia kierunek i biegnie w kierunku północnym do punktu przecięcia oddziału leśnego nr 48, 49 (Nadleśnictwo Bogdaniec). Następnie biegnie w kierunku północno – wschodnim do skrzyżowania drogi powiatowej nr 1414F z drogą polną przy posesji nr 46 w miejscowości Brzeźno, gdzie kończy się opis | 28.1.2017 – 6.2.2017 |
| W województwie świętokrzyskim: teren miejscowości na obszarze powiatu pińczowskiego: Zagorzyce, Kozubów, Smyków, Zawarża, Byczów, Aleksandrów, Wojsławice, Mozgawa, Młodzawy Małe, Bugaj, Nowa Wieś, Teresów (przysiółek Kozubowa) | 20.1.2017 – 28.1.2017 |
| W województwie lubuskim: rozpoczynając od punktu na moście na rzece Noteć w miejscowości Santok linia granicy obszaru biegnie w kierunku południowo-wschodnim do skrzyżowania drogi powiatowej nr 1401F z drogą prowadzącą do posesji nr 13 w miejscowości Nowe Poichno. W tym miejscu granica zmienia swój kierunek na południowy i biegnie, przecinając drogi wojewódzkie nr 158 i 159, do punktu przecięcia oddziału leśnego nr 80, 81, 112, 113 (nadleśnictwo Karwin). Następnie linia granicy biegnie w kierunku południowo-zachodnim, przecinając drogę wojewódzką nr 159, do skrzyżowania drogi powiatowej nr 1352 f z drogą prowadzacą do posesji nr 27 w miejscowości Dobrojewo. Dalej linia granicy biegnie w kierunku południowo-zachodnim do skrzyżowania drogi powiatowej nr 1351 F z drogą prowadzącą do posesji nr 12 i 13 w miejscowosci Gościnowo. W tym miejscu linia granicy zmienia swój kierunek i biegnie w kierunku północno-zachodnim, przecinając rzekę Wartę, do punktu przecięcia oddziału leśnego nr 8, 9, 14, 15 (Nadleśnictwo Skwierzyna), po czym biegnie w kierunku północnym, do skrzyżowania drogi powiatowej nr 1398F z drogą prowadzącą do posesji nr 78 w miejscowości Borek. Następnie linia granicy biegnie w kierunku północnym, do 66. kilometra na rzece Warta, gdzie zmienia kierunek na północno-wschodni i biegnie wzdłuż rzeki Warty. Następnie linia granicy przebiega wzdłuż dolnego biegu rzeki Noteć do mostu. Skąd rozpoczęto opis. | 26.1.2017 – 3.2.2017 |
| W województwie małopolskim: od strony północnej: od granicy województwa małopolskiego wzdłuż północnej granicy administracyjnej miejscowości Bolów (gm. Pałecznica) – do drogi powiatowej nr 1253 K; od strony zachodniej: od północnej granicy miejscowości Bolów drogą powiatową nr 1253 K w kierunku południowo-zachodnim i dalej drogą powiatową nr 1254 K – do skrzyżowania z drogą gminną nr 160164 K w miejscowości Sudołek (gm. Pałecznica). Następnie tą drogą do miejscowości Pieczonogi (gm. Pałecznica) – do skrzyżowania z drogą powiatową nr 1259 K. Drogą powiatową nr 1259 K w kierunku południowo-wschodnim przez ok. 250 m, a następnie drogą lokalną w kierunku południowo-wschodnim przez ok. 250 m i dalej drogą lokalną w kierunku południowym do granicy administracyjnej miejscowości Pieczonogi i Szczytniki-Kolonia (gm. Pałecznica). Wzdłuż tej granicy w kierunku zachodnim przez ok. 900 m do cieku wodnego (rowu melioracyjnego) i dalej wzdłuż tego cieku w kierunku południowym, a następnie południowo-wschodnim w miejscowości Szczytniki-Kolonia i Klimontów (gm. Proszowice) – do drogi wojewódzkiej nr 776; od strony południowej: od cieku wodnego w miejscowości Klimontów (Stara Wieś) wzdłuż drogi wojewódzkiej nr 776 w kierunku północnym a następnie wschodnim – do granicy województwa małopolskiego; od strony wschodniej: wzdłuż granicy województwa małopolskiego – od drogi wojewódzkiej nr 776 do północnej granicy administracyjnej miejscowości Bolów. | 22.1.2017 – 30.1.2017 |
| W województwie lubuskim: Rozpoczynając od punktu przecięcia działek katastralnych nr 398, 397 w miejscowość Santok z działkami katastralnymi nr 88 i 81 w miejscowości Stare Polichno linia granicy biegnie w kierunku południowo-wschodnim, po łuku, do przecięcia działek katastralnych nr 182, 202, 121/1 w miejscowości Nowe Polichno. Następnie linia granicy biegnie w kierunku południowym do skrzyżowania drogi wojewódzkiej nr 158 z drogą wojewódzką nr 159, po czym lekko się załamuje i biegnie po łuku do punktu na drodze nr 159 na wysokości posesji nr 23 w miejscowości Dobrojewo. Następnie linia granicy biegnie wzdłuż drogi wojewódzkiej nr 159, do skrzyżowania tej drogi wojewódzkiej z drogą powiatową nr 1352F, po czym zmienia kierunek na południowo-zachodni, i biegnie do skrzyżowania drogi powiatowej nr 1351F z drogą gminną nr 004911F. Następnie linia granicy zmienia kierunek na zachodni i biegnie, przecinając rzekę Wartę, do punktu przecięcia oddziału leśnego nr 22, 23, 28, 29 (Nadleśnictwo Skwierzyna). W tym miejscu linia granicy zmienia swój kierunek na północny i biegnie do punktu przecię- cia oddziału leśnego nr 8, 9, 14, 15 (Nadleśnictwo Skwierzyna), po czym biegnie w tym samym kierunku, do punktu przecięcia działki katastralnej nr 217/1 w miejscowości Górki z działką katastralną 250/3 w miejscowości Borek i działką katastralną nr 290 w miejscowości Ciecierzyce. Następnie linia granicy zmienia kierunek na północno-wschodni i biegnie, po łuku, do przecięcia działek katastralnych nr 398, 397 w miejscowość Santok z działkami katastralnymi nr 88 i 81 w miejscowości Stare Polichno, skąd rozpoczęto opis. | 28.1.2017 – 6.2.2017 |
| W województwie lubuskim: rozpoczynając od punktu przecięcia drogi powiatowej nr 1282F z drogą prowadzącą do posesji nr 14 w miejscowości Koszęcin linia granicy biegnie w kierunku północnym do punktu przecięcia oddziału leśnego nr 18, 23 (Nadleśnictwo Lubniewice), po czym skręca w kierunku wschodnim i biegnie do punktu przecięcia oddziału leśnego nr 17, 22, 23. W tym miejscu linia granicy zmienia kierunek na południowy i biegnie od skrzyżowania ulicy Platynowej z drogą polną, przy posesji 3B w miejscowości Dzierżów. Następnie linia granicy załamuje się i biegnie w kierunku południowo – wschodnim, po łuku, do skrzyżowania drogi powiatowej nr 1395F z drogą prowadzącą między posesjami nr 23 i 25 w miejscowości Krasowiec. Następnie linia granicy dalej biegnie w tym samym kierunku, do drogi gminnej 001321F, przy posesji nr 89 w miejscowości Bolemin, po czym zmienia kierunek na południowy i biegnie, przecinając drogę powiatową nr 1397F, do punktu przesunięcia oddziału leśnego nr 49, 50, 72, 73 (Nadleśnictwo Lubniewice). Następnie linia granicy biegnie w kierunki zachodnim, do punktu przecięcia oddziału leśnego nr 54, 55, 78, 79 (Nadleśnictwo Lubniewice), po czym zmienia kierunek na północno-zachodni, omija od północy miejscowość Rudnica, i biegnie do skrzyżowania drogi kolejowej z ulica Lubuską w miejscowości Rudnica. Następnie linia granicy biegnie w kierunku zachodnim, do punktu przecięcia oddziału leśnego nr 32, 33, 39 (Nadleśnictwo Lubniewice). W tym miejscu linia granicy zmienia kierunek na północny i biegnie do punktu przecięcia działki katastralnej nr 173, 201, 202, po czym dalej w kierunku północnym, przecinając rzekę Wartę, biegnie do punktu przecięcia działki katastralnej nr 142/4, 142/5 w miejscowości Chwałowice. Po czym dalej na północ do skrzyżowania dróg gminnych nr 000416F i 000414F, a następnie zmienia swój kierunek na wschodni i biegnie do punktu początkowego, skąd rozpoczęto opis. | 30.1.2017- 7.2.2017 |
| W województwie lubuskim: rozpoczynając od punktu przecięcia działki katastralnej nr 410, 405, 404 w miejscowości Santok, linia granicy biegnie w kierunku wschodnim, przecinając rzekę Noteć, do punktu przecięcia działki katastralnej nr 9, 11/1, 11/2 w miejscowości Stare Polichno. W tym miejscu linia granicy zmienia kierunek na południowo-wschodni i biegnie do skrzyżowania drogi powiatowej nr 1401F z drogą prowadzącą do posesji nr 13 w miejscowości Małe Polichno. Dalej linia granicy biegnie w kierunku południowo-wschodnim, po łuku, przecinając drogę wojewódzką nr 158, do punktu przecięcia oddziału le- śnego nr 20, 21, 48, 49 (Nadleśnictwo Karwin), po czym załamuje się i biegnie w kierunku południowym, do punktu przecięcia oddziału leśnego nr 112, 113, 146, 147 (Nadleśnictwo Karwin). Następnie linia granicy biegnie w kierunku zachodnim, do punktu przecięcia działki katastralnej nr 336, 288, 289 w miejscowości Gościnowo, po czym biegnie dalej w tym samym kierunku, po łuku, do punktu przecięcia działki katastralnej nr 202, 194/6, 195/7 w miejscowości Warcin. Następnie linia granicy zmienia kierunek na północno-zachodni i biegnie, przecinając rzekę Wartę do skrzyżowania drogi gminnej nr 001328F z droga prowadzącą do posesji 85, 83a, 83 w miejscowości Borek, po czym zmienia kierunek na północny, i biegnie do punktu przecięcia działki katastralnej nr 212, 213, 200 w miejscowości Santok, po czym biegnie, przecinając rzekę Wartę i drogę wojewódzką nr 158, do punktu przecięcia działki katastralnej nr 410, 405, 404 w miejscowości Santok, skąd rozpoczęto opis. | 27.1.2017 – 4.2.2017 |
| W województwie podkarpackim: Od strony północnej linia obszaru biegnie od miejsca przecięcia ul. Białobrzeskiej z potokiem Marcinek, dalej biegnie wzdłuż południowego brzegu potoku Marcinek do zakola w pobliżu ul. Trębackiej na terenie miejscowości Korczyna, wzdłuż południowego pobocza ul. Trębackiej do skrzyżowania z ul. Krośnieńską. Od strony wschodniej linia obszaru biegnie w kierunku południowym, wzdłuż zachodniego pobocza ul. Krośnieńskiej, a następnie kieruje się na wschód, zgodnie z przebiegiem ul. Granicznej, wzdłuż granicy administracyjnej miasta Krosno do ul. Akacjowej na terenie miejscowości Korczyna. Dalej od wschodu granica obszaru biegnie wzdłuż zachodniego pobocza ul. Akacjowej w kierunku południowym, wzdłuż zachodniego pobocza ul. Marynkowskiej do ul. Kasztanowej, a następnie wzdłuż ul. Kasztanowej do granicy administracyjnej miasta Krosno. Od strony południowej linia obszaru biegnie w kierunku południowo zachodnim w linii prostej przecinając ul. Sikorskiego oraz tory kolejowe do skrzyżowania ul. Bieszczadzkiej i Władysława Reymonta, dalej biegnie w kierunku zachodnim do skrzyżowania ul. Bolesława Prusa z ul. Debrza a następnie w linii prostej w kierunku zachodnim przecinając ul. Wiejską, ul. Dębową, ul. Suchodolską do potoku Lubatówka i dalej wzdłuż północnego pobocza ul. Podmiejskiej do skrzyżowania z ul. Długą, a następnie wzdłuż północnego pobocza ul. Lotników aż do skrzyżowania z ul. Zręcińską. Od strony zachodniej linia obszaru biegnie w kierunku północnym wzdłuż wschodniego pobocza ul. Zręcińskiej aż do skrzyżowania z ul. Podkarpacką (drogą krajową nr 28). Dalej granica obszaru biegnie wzdłuż wschodniego pobocza ul. Podkarpackiej aż do skrzyżowania z ul. Krakowską, wzdłuż południowego pobocza ul. Krakowskiej do skrzyżowania z ul. Drzymały, dalej wzdłuż południowego pobocza ul. Drzymały do mostu na rzece Wisłok. Dalej linia obszaru biegnie wzdłuż południowo wschodniego brzegu rzeki Wisłok do zakola w okolicy ul. Wierzbowej i dalej w linii prostej w kierunku północno-wschodnim przecinając ul. Wierzbową, a następnie do przecięcia ul. Białobrzeskiej z potokiem Marcinek, skąd zaczęto opis. | 22.1.2017 – 30.1.2017 |
| W województwie świętokrzyskim: od strony wschodniej i południowo-wschodniej: granicą powiatu kazimierskiego, od drogi powiatowej nr 0521T do skrzyżowania drogi powiatowej nr 0552T i drogi lokalnej Cieszkowy-Probołowice, terenem niezabudowanym na wschód od miejscowości Cieszkowy (gm. Czarnocin), przecina drogę wojewódzką nr 770, teren niezabudowany na wschód od miejscowości Swoszowice (gm. Czarnocin), przecina drogę wojewódzką nr 776, obejmuje miejscowość Broniszów (gm. Kazimierza Wielka) od strony południowej: teren niezabudowany równolegle do drogi powiatowej 0529T, obejmuje miejscowość Kamyszów (gm. Kazimierza Wielka), przecina drogę wojewódzką nr 768, obejmuję miejscowość Topola (gm. Skalbmierz) 3) od strony zachodniej: teren niezabudowane na zachód od miejscowości Topola (gm. Skalbmierz), przecina drogę wojewódzką nr 768, wzdłuż rzeki Nidzicy i cieku wodnego, teren niezabudowany na zachód od miejscowości Krępice do skrzyżowania drogi lokalnej z Krępic z drogą nr 770 4) od strony północnej i północno-zachodniej: wzdłuż drogi wojewódzkiej nr 770, obejmuje miejscowości Ciuślice i Turnawiec (gm. Czarnocin), dalej granicy lasu w Malżycach (gm. Czarnocin) do granicy powiatu kazimierskiego. | 22.1.2017 – 30.1.2017 |
| W województwie opolskim: od strony północnej: od skrzyżowania drogi 1403 O relacji Roszowicki Las – Dzielnica z ulicą Głogowiec w miejscowości Roszowicki Las (bez tej miejscowości) i dalej tą ulicą w kierunku wschodnim przecinając granicę gminy Cisek z gminą Bierawa do drogi 425 w miejscowości Dziergowice i dalej aż do linii kolejowej relacji Kędzierzyn-Koźle – Racibórz, następnie wzdłuż tej linii kolejowej, włączając miejscowość Dziergowice (bez miejscowości Solarnia), na południe do granicy powiatu kędzierzyńsko-kozielskiego z powiatem raciborskim; od strony południowej: od przecięcia rzeki Odra, granicy powiatu raciborskiego i powiatu kędzierzyńsko-kozielskiego w kierunku zachodnim wzdłuż zachodnich granic miejscowości Podlesie, miejscowości Dzielnica (włączając te miejscowości do obszaru); od strony zachodniej: od miejscowości Dzielnica w kierunku północnym wzdłuż południowych granic miejscowości Roszowice (bez tej miejscowości) do skrzyżowania drogi nr 1403 O z ulicą Głogowiec w miejscowości Roszowicki Las. | 26.1.2017 – 3.2.2017 |
| W województwie śląskim: teren ograniczony od strony północnej: wzdłuż granicy powiatów Kędzierzyn – Koźle i Racibórz – od miejscowości Podlesie w kierunku wschodnim do miejscowości Solarnia; od strony wschodniej: od miejscowości Solarnia wzdłuż linii kolejowej relacji Kędzierzyn-Koźle –Racibórz do wysokości północnej granicy administracyjnej miejscowości Kuźnia Raciborska (bez tej miejscowości); od strony południowej: od północnej granicy administracyjnej miejscowości Kuźnia Raciborska, poprzez południowe granice miejscowości Budziska, obejmując tą miejscowość, do północnych granic administracyjnych miejscowości Turze (z pominięciem tej miejscowości); od strony zachodniej: od północnych granic administracyjnych miejscowości Turze, wzdłuż południowej i zachodniej granicy miejscowości Ruda, w linii prostej do granicy powiatu raciborskiego i kędzierzyńsko-kozielskiego na wysokości miejscowości Podlesie. | 26.1.2017 – 3.2.2017 |
| W województwie lubuskim: rozpoczynając od skrzyżowania dróg gminnych nr 001343F i 001341F w miejscowości Ulim, granica obszaru biegnie w kierunku południowo-wschodnim, do punktu przecięcia oddziału leśnego nr 13, 14, 20, 21 (Nadleśnictwo Lubniewice). Następnie linia granicy zmienia swój kierunek na południowy i biegnie po łuku, przecinając drogę krajową nr 22 oraz drogę powiatową nr 1395F między posesjami nr 6 i 4 w miejscowości Białobłocie, do skrzyżowania dróg na wysokości posesji nr 44 w miejscowości Białobłocie. Następnie linia granicy załamuje się i dalej biegnie w kierunku południowym, przecinając drogę krajową nr 22, drogę powiatową nr 1397F, Kanał Kiełpiński, omijając od strony północnej zabudowania miejscowości Kiełpin, do punktu przecięcia oddziału leśnego nr 54, 77, 78 (Nadleśnictwo Skwierzyna). Tutaj linia granicy zmienia swój kierunek i biegnie w kierunku północnozachodnim do punktu przecięcia działki katastralnej nr 77/1, 88/1, 80 w miejscowości Łąków. Następnie linia granicy zmienia swój kierunek na północny i biegnie, przecinając Kanał Bema, rzekę Wartę, do skrzyżowania drogi gminnej nr 000414F z drogą prowadzącą do posesji nr 80 w miejscowości Chwałowice. Następnie linia granicy biegnie po łuku dalej w kierunku północnym, do skrzyżowania drogi powiatowej nr 1393F z drogą przebiegającą obok posesji nr 75 w miejscowości Chwałowice. Następnie linia granicy zmienia swój kierunek i biegnie, przecinając rzekę Wartę, w kierunku północno-wschodnim, do punktu przecięcia działki katastralnej nr 310, 299, 205 w miejscowości Ulim przy drodze gminnej nr 001349F. Tutaj linia granicy zmienia swój kierunek na kierunek wschodni i biegnie do skrzyżowania dróg gminnych nr 001343F i 001341F w miejscowości Ulim, skąd rozpoczęto opis. | 30.1.2017- 7.2.2017 |
| W województwie lubuskim: rozpoczynając od 52 kilometra drogi wojewódzkiej nr 22 w miejscowości Krasowiec, linia granicy obszaru biegnie po łuku w kierunku południowo-wschodnim, do skrzyżowania drogi gminnej nr 001320F z drogą prowadzącą do drogi gminnej nr 001318F.
  Następnie linia granicy zmienia swój kierunek i biegnie w kierunku południowym do skrzyżowania drogi powiatowej nr 1397F z drogą gminną nr 001318F. Następnie, po łuku, linia granicy biegnie omijając od strony zachodniej większość zabudowań miejscowości Orzelec, do punktu przecięcia nr 101, 102, 123, 124 (Nadleśnictwo Skwierzyna). Następnie linia granicy załamuje się i biegnie dalej w kierunku południowym, do punktu przecięcia oddziału leśnego nr 221, 222, 253, 254 (Nadleśnictwo Skwierzyna). Następnie linia granicy zmienia kierunek na zachodni i biegnie, przecinając drogę krajową nr 22, do punktu przecięcia oddziału leśnego nr 115, 116, 138, 139 (Nadleśnictwo Lubniewice). Następnie linia granicy zmienia kierunek na północny i biegnie do skrzyżowania drogi powiatowej nr 1282F z drogą prowadzącą do posesji nr 14A w miejscowości Rudnica. Następnie linia granicy biegnie dalej w kierunku północnym do skrzyżowania drogi powiatowej nr 1282F z drogą powiatową nr 1397F w miejscowości Płonica. Następnielinia granicy zmienia swój kierunek na północno-wschodni i biegnie do skrzyżowania drogi powiatowej nr 1395F z drogą prowadzącą do posesji nr 48 w miejscowości Krasowiec. Następnie linia granicy zmienia swój kierunek na wschodni i biegnie do 52 kilometra drogi wojewódzkiej nr 22 w miejscowości Krasowiec, skąd rozpoczęto opis. | 31.1.2017 – 8.2.2017 |
| W województwie małopolskim: teren ograniczony od strony wschodniej wzdłuż drogi krajowej nr 7 – od węzła drogowego z drogą krajową nr 52 („Głogoczów”) do skrzyżowania z drogą powiatową nr 1938 K; od strony południowej: od skrzyżowania z drogą krajową nr 7 wzdłuż drogi powiatowej nr 1938 K do mostu na rzece Krzyszkowianka w miejscowości Bęczarka (gm. Myślenice) i wzdłuż tej rzeki w kierunku południowo – zachodnim do południowej granicy administracyjnej tej miejscowości. Wzdłuż tej granicy, następnie południowej i południowo – zachodniej granicy administracyjnej miejscowości Krzywaczka (gm. Sułkowice) i wzdłuż granicy administracyjnej miejscowości Izdebnik (gm. Lanckorona) w kierunku południowo – wschodnim i dalej wzdłuż drogi krajowej nr 52 do skrzyżowania z droga gminną nr 470141 K w Izdebniku; od strony zachodniej: od skrzyżowania z droga krajową nr 52 w miejscowości Izdebnik w kierunku północnym droga gminną nr 470141 K i dalej w kierunku północno – wschodnim droga gminna nr 470146 K do granicy administracyjnej miejscowości Wola Radziszowska (gm. Skawina). Wzdłuż tej granicy w kierunku północno – zachodnim ok. 130 m i dalej droga lokalną w kierunku północnym przez miejscowość Wola Radziszowska i dalej drogą gminną nr 601166 K do drogi gminnej nr 601190 K – do mostu na rzece Cedron; od strony północnej: od mostu na drodze gminnej nr 601190 K w miejscowości Wola Radziszowska wzdłuż rzeki Cedron do jej ujścia do rzeki Skawinki, a następnie przez tą rzekę i dalej po jej wschodniej stronie w miejscowości Radziszów (gm. Skawina) wzdłuż dróg: gminnej nr 601225 K powiatowej nr 1940 K (ul. Podlesie), gminnej nr 601106 K (ul. Spacerowej) i Białej Drogi do wschodniej granicy administracyjnej tej miejscowości. Następnie wzdłuż tej granicy w kierunku południowym i dalej wzdłuż drogi lokalnej biegnącej przez Głogoczów – Działy do drogi krajowej nr 52 i węzła drogowego z drogą krajową nr 7 („Głogoczów”). | 28.1.2017 – 6.2.2017 |
| W województwie lubuskim: rozpoczynając od punktu przecięcia oddziału leśnego nr 370, 371, 389, 390 (Nadleśnictwo Międzychód) linia granicy obszaru biegnie w kierunku wschodnim przecinając drogę wojewódzką nr 192, do punktu przecięcia oddziału leśnego nr 386, 407, 408 (Nadleśnictwo Międzychód). Następnie linia granicy zmienia swój kierunek i biegnie w kierunku południowym, przecinając drogę gminną nr 004313F, oddział leśny nr 431 (Nadleśnictwo Międzychód), do skrzyżowania drogi krajowej nr 24 z drogą powiatową nr 1323F. Następnie linia granicy biegnie dalej w kierunku południowym, przecinając linię kolejową, oddziały leśne Nadleśnictwa Międzychód, do punktu przecięcia oddziału leśnego nr 519, 520, 528, 529 (Nadleśnictwo Międzychód). Następnie linia granicy zmienia swój kierunek i biegnie w kierunku zachodnim do skrzyżowania drogi powiatowej nr 1327F z drogą gminną nr 004305F w miejscowości Lubikowo. Następnie linia granicy zmienia swój kierunek na północny i biegnie po luku przecinając drogę krajową nr 24 na wysokości wjazdu do miejscowości Przytoczna, obejmując całą miejscowość Przytoczna. Następnie linia granicy biegnie dalej w kierunku północnym nad zbiornikiem wodnym „Nadolno”, obejmując cały ten zbiornik. Następnie linia granicy zmienia swój kierunek na wschodni i biegnie po łuku, omijając od strony południowej zabudowania miejscowości Dębówko, do punktu przecięcia oddziału leśnego nr 370, 371, 389, 390 (Nadleśnictwo Międzychód), skąd rozpoczęto opis. Miejscowości znajdujące się w obszarze zapowietrzonym – w gminie Przytoczna: Przytoczna, Goraj, Lubikowo. | 4.2.2017 – 12.2.2017 |
| W województwie opolskim: teren ograniczony: od strony południowej: od przecięcia torów kolejowych z ulicą Strzelecką w miejscowości Domaszowice następnie do skrzyżowania z drogą krajową nr 42 stąd ulicą lipową łącząca miejscowość Wielołękę i Międzybrodzie (z wyłączeniem tych miejscowości) do Duczowa Małego, aż do krzyżowania z drogą krajową nr 42; od strony wschodniej: w linii prostej od torów kolejowych w kierunku sołectwa Duczów Mały łącznie z tą miejscowością, a dalej poprzez miejscowość Duczów Wielki (łącznie z nią) do sołectwa Świniary Małe; od strony północnej: od Świniar Małych drogą do miejscowości Polkowskie łącznie z tą miejscowością, a dalej w linii prostej do drogi Strzelce -Woskowice Górne; od strony zachodniej wzdłuż drogi Woskowice Górne-Strzelce do drogi nr 42 i tą drogą do północnych granic administracyjnych Domaszowic do ul. Strzeleckiej. | 1.2.2017 – 9.2.2017 |
| W województwie dolnośląskim: teren ograniczony: od strony wschodniej: szczytami Kamień Wielki, Kościelny Las w kierunku ulicy 1 go Maja do skrzyżowania z drogą na ul. Jakubowice, następnie wzdłuż tej drogi do wyciągu narciarskiego, następnie szczyt Świni Grzbiet do granicy państwa w kierunku Wzgórza Bluszczowa; od strony południowej: od granicy Kudowa Słone Nachod, 1,5 km od szczytu Ptasznica w kierunku północnym do skrzyżowania drogi nr 8 z drogą na Dańczów; od strony zachodniej i północnej: od Wzgórza Bluszczowa wzdłuż granicy państwa do przejścia Kudowa Słone Nachod. W obszarze zapowietrzonym znajdują się następujące miejscowości: Kudowa Zdrój (z wyłączeniem ul. Pstrążna, ul. Bukowiny, ul. Jakubowice), część zachodnia Jeleniowa do skrzyżowania z drogą na Dańczów. | 2.2.2017 – 10.2.2017 |
| W województwie małopolskim: od strony południowej: z Parku Miejskiego w Skawinie (gm. Skawina) – od Starorzecza Skawinki wzdłuż cieku wodnego biegnącego w kierunku południowym w kierunku ul. Spacerowej i dalej wzdłuż tego cieku w kierunku południowo-wschodnim a następnie wschodnim do wschodniej granicy administracyjnej Skawiny. Wzdłuż tej granicy w kierunku północnym i dalej wzdłuż granicy administracyjnej miejscowości Brzyczyna (gm. Mogilany) w kierunku północno-wschodnim i północnym do potoku Rzepnik. Wzdłuż tego potoku w kierunku północnym przez ok. 600 m i dalej w kierunku wschodnim wzdłuż cieku wodnego przez Brzyczynę do wschodniej granicy administracyjnej tej miejscowości; od strony wschodniej: od cieku wodnego w miejscowości Brzyczyna w kierunku północnym wzdłuż wschodniej granicy administracyjnej tej miejscowości i dalej wzdłuż drogi gminnej nr 600684 K (ul. Słonecznej) w Libertowie (gm. Mogilany) do drogi powiatowej nr 2174 K (ul. Jana Pawła II). Następnie wzdłuż tej drogi w kierunku zachodnim do granicy administracyjnej Krakowa i dalej wzdłuż tej granicy do ul. Libertowskiej w Krakowie. Ul. Libertowską, następnie ul. Leona Petrażyckiego przez ok. 150 m w kierunku wschodnim i dalej w kierunku północnym drogą lokalną do linii kolejowej nr 94 (Kraków Płaszów – Oświęcim). Wzdłuż tej linii kolejowej do ul. Biskupa Albina Małysiaka i dalej tą ulicą w kierunku zachodnim i północnym przez ok. 1400 m, a następnie drogą lokalną (gruntową) w kierunku północno – zachodnim przez ok. 500 m – do ul. Spacerowej. Od strony północnej: ulicami: Spacerową, Doktora Józefa Babińskiego, Skotnicką, Aleksandra Brücknera, Dąbrowa, Obrony Tyńca do zachodniej granicy kompleksu leśnego (w Bielańsko – Tynieckim Parku Krajobrazowym); od strony zachodniej: od ul. Obrońców Tyńca zachodnią granicą kompleksu leśnego do ul. Bogucianka i dalej w kierunku południowo – zachodnim i południowym do północnej granicy administracyjnej Skawiny. Następnie wzdłuż tej granicy do rzeki Skawinki i dalej wzdłuż tej rzeki do Parku Miejskiego w Skawinie – do cieku wodnego biegnącego do Starorzecza Skawinki. | 2.2.2017 – 10.2.2017 |
| W województwie lubuskim:
  Obszar ograniczony granicą przebiegająca w następujący sposób:
  W mieście Gorzów Wielkopolski punktem początkowym linii obszaru zagrożonego jest Rondo Marszałka Piłsudskiego, gdzie linia przebiega w kierunku północno-wschodnim, i biegnąc w tym kierunku zostawia z prawej strony cmentarz wojenny, przecina ul. Walczaka i omija elektrociepłownię Gorzów z północy. Następnie, biegnąc w kierunku wschodnim, linia obszaru przechodzi przez drogę krajową nr 22 i od strony północnej mija miejscowość Wawrów, a następnie – idąc tym samym kierunkiem, przecina drogę wojewódzką nr 158, z prawej strony mijając składowisko żużla elektrociepłowni Gorzów. Następnie linia obszaru biegnie w kierunku południowo-wschodnim, do torów kolejowych relacji Krzyż – Kostrzyn. Następnie przebiega w kierunku północno-wschodnim, do drogi wojewódzkiej nr 158, pomiędzy rzekami Warta i Noteć, po czym zmienia swój kierunek, idąc w kierunku południowo – wschodnim, wzdłuż drogi nr 158, omijając z lewej strony rezerwat Santockie zakole oraz rzekę Wartę. Następnie linia obszaru biegnie w kierunku południowym, po zachodniej stronie mijając Stare Polichno i skręca do skraju lasu, do ul. Szkolnej. Następnie linia obszaru biegnie wzdłuż skraju lasu, i w tym samym kierunku do miejscowości Murzynowo. Następnie, w kierunku południowozachodnim przecina rzekę Wartę, linię kolejową Gorzów – Skwierzyna oraz drogę ekspresową S 3, wchodząc w las. Następnie linia obszaru biegnie w kierunku południowo – zachodnim, lasem, przecina drogę krajową nr 24, dalej biegnie łukiem w kierunku zachodnim do jeziora Lubniewka. Następnie linia obszaru biegnie w kierunku północno-zachodnim, przez drogę krajową nr 22 i następnie łukiem, w kierunku północnozachodnim, do miejsca gdzie kończy się las, przy przecięciu rzeki Lubniewka i ul. Sulęcińskiej w miejscowości Kołczyn. Następnie linia obszaru biegnie w kierunku północnym, mijając od strony zachodniej miejscowość Chwałowice, Lubczyno, a następnie po okręgu biegnie w kierunku północno-wschodnim, przecinając drogę ekspresową nr S 3 oraz linię kolejową Krzyż – Kostrzyn by dalej iść w kierunku północno-wschodnim. Następnie linia obszaru biegnie do węzła drogowego S 3 z drogą wojewódzką 132 i biegnie w kierunku północnowschodnim ulicą Kostrzyńską. Następnie, w kierunku północnym, linia obszaru biegnie ulica Dobrą, gdzie na wysokości ulicy Brukselskiej skręca w kierunku wschodnim, z północnej strony mijając rezerwat Gorzowskie murawy. Następnie linia biegnie w tym samym kierunku, do ronda zbiegu ulic Myśliborska, Niemcewicza i Olimpijska, i dalej w tym samym kierunku do ul. Marcinkowskiego. Następnie linia obszaru biegnie w kierunku wschodnim, przez ul. Dunikowskiego, do ul. Fredry, gdzie zmienia swój kierunek. Następnie linia obszaru biegnie wzdłuż ul. Fredry, w kierunku wschodnim, do ulicy Słowiańskiej. Następnie linia obszaru biegnie w kierunku północno-wschodnim, wzdłuż ul. Słowiańskiej, Roosevelta, Andrzejewskiego, do ronda Józefa Piłsudskiego, gdzie kończy się opis. | 6.2.2017 |
| W województwie lubuskim:
  Obszar ograniczony granicą przebiegająca w następujący sposób:
  Punktem początkowym linii obszaru zagrożonego jest Rondo Sybiraków w Gorzowie Wielkopolskim. Linia biegnie następnie w kierunku południowo-wschodnim w kierunku miejscowości Czechów, wzdłuż linii energetycznej wysokiego napięcia, do zachodnich części miejscowości Czechów. Następnie linia obszaru omija miejscowość Czechów od strony północnej i biegnie w kierunku południowo-wschodnim do miejscowości Borek, przez łąki, pastwiska i nieużytki. Następnie linia biegnie w kierunku południowym, w kierunku Trzebiszewa i przecina linię kolejową Gorzów – Skwierzyna oraz drogę ekspresową S3, wchodząc w las. Następnie linia obszaru biegnie w kierunku południowo-zachodnim oraz zachodnim, obok rezerwatu Janie, im. Włodzimierza Korsaka, mijając go z prawej strony. Następnie linia obszaru przecina drogę wojewódzką nr 46, biegnąc w kierunku północno-zachodnim, mijając z prawej strony miejscowości Rogi. Następnie idzie w dalszym ciągu w kierunku północno-zachodnim, przecinając drogę krajową nr 22, a następnie powiatową 1278f. W tym miejscu kończy się las. Następnie, biegnąc w tym samym kierunku północno-zachodnim, linia obszaru mija z prawej strony miejscowość Dębokierz, i dalej biegnąc w tym samym kierunku, przecina rzekę Lubniewkę praz Wartę i dochodzi do miejscowości Krzyszczynka. Następnie linia obszaru przebiega w kierunku północnym, mijając z lewej strony miejscowości: Krzyszczyna, Jeniniec, Kwiatkowice. Następnie linia obszaru biegnie w kierunku północnowschodnim, przez tory kolejowe Krzyż-Kostrzyn oraz droga wojewódzką nr 132, pomiędzy miejscowościami Łupowo i Jenin. Następnie linia obszaru, biegnąc dalej w kierunku północno-wschodnim, po południowej stronie mija miejscowość Łupowo. Biegnąc dalej w tym samym kierunku lasem, mija z lewej strony oczyszczalnię ścieków w obrębie miejscowości Chruścik. Następnie, linia obszaru biegnąc w tym samym kierunku, przecina obwodnicę miasta Gorzowa Wielkopolskiego (S 3), biegnie przez ul. Dobrą, przecina ul. Myśliborską, wchodząc w ul. Kamienną. Następnie linia obszaru, idąc wzdłuż ul. Kamiennej, z prawej strony mija cmentarz komunalny oraz osiedle Piaski, i wchodzi w ulice Górczyńską. Następnie linia obszaru przebiega w kierunku wschodnim, wzdłuż ul. Górczyńskiej, przecina ul. Walczaka, a następnie idzie wzdłuż ulicy Bierzarina, a następnie zmienia kierunek na południowy i biegnie wzdłuż ulicy Łukasińskiego do ronda przy ul. Podmiejskiej – Sybiraków. | 6.2.2017 |
| W województwie lubuskim:
  Obszar ograniczony granicą przebiegająca w następujący sposób:
  Punktem początkowym linii obszaru zagrożonego jest Rondo Marszałka Józefa Piłsudskiego, gdzie linia przebiega w kierunku północno-wschodnim, i biegnąc w tym kierunku zostawia z prawej strony cmentarz wojenny, przecina ul. Walczaka i omija Elektrociepłownię Gorzów z północy. Następnie, biegnąc w kierunku wschodnim, linia obszaru przechodzi przez drogę krajową nr 22 i od strony północnej mija miejscowość Wawrów, a następnie – idąc tym samym kierunkiem, przecina drogę wojewódzką nr 158, z prawej strony mijając składowisko żużla Elektrociepłowni Gorzów. Następnie linia obszaru biegnie w kierunku południowo-wschodnim, do torów kolejowych relacji Krzyż – Kostrzyn. Następnie przebiega w kierunku północno-wschodnim, do drogi wojewódzkiej nr 158, pomiędzy rzekami Warta i Noteć, po czym zmienia swój kierunek, idąc w kierunku południowo – wschodnim, wzdłuż drogi nr 158, omijając z lewej strony rezerwat przyrody „Santockie Zakole” oraz rzekę Wartę. Następnie linia obszaru biegnie w kierunku południowym, po zachodniej stronie mijając Stare Polichno i skręca do skraju lasu, do ul. Szkolnej. Następnie linia obszaru biegnie wzdłuż skraju lasu i w tym samym kierunku do miejscowości Murzynowo. Następnie, w kierunku południowo-zachodnim przecina rzekę Wartę, linię kolejową Gorzów – Skwierzyna oraz drogę ekspresową S 3, wchodząc w las. Następnie linia obszaru biegnie w kierunku południowo-zachodnim, lasem, przecina drogę krajową nr 24, dalej biegnie łukiem w kierunku zachodnim do jeziora Lubniewka. Następnie linia obszaru biegnie w kierunku północno – zachodnim, przez drogę krajową nr 22 i następnie łukiem, w kierunku północno-zachodnim, do miejsca gdzie kończy się las, przy przecięciu rzeki Lubniewka i ul. Sulęcińskiej w miejscowości Kołczyn. Następnie linia obszaru biegnie w kierunku północnym, mijając od strony zachodniej miejscowość Chwałowice, Lubczyno, a następnie po okręgu biegnie w kierunku północno-wschodnim, przecinając drogę ekspresową nr S3 oraz linię kolejową Krzyż – Kostrzyn by dalej iść w kierunku północno – wschodnim. Następnie linia obszaru biegnie do węzła drogowego S 3 z drogą wojewódzką 132 i biegnie w kierunku północno-wschodnim ulicą Kostrzyńską. Następnie, w kierunku północnym, linia obszaru biegnie ulica Dobrą, gdzie na wysokości ulicy Brukselskiej skręca w kierunku wschodnim, z północnej strony mijając rezerwat przyrody „Gorzowskie Murawy”. Następnie linia biegnie w tym samym kierunku, do ronda zbiegu ulic Myśliborska, Niemcewicza i Olimpijska, i dalej w tym samym kierunku do ul. Marcinkowskiego. Następnie linia obszaru biegnie w kierunku wschodnim, przez ul. Dunikowskiego, do ul. Fredry, gdzie zmienia swój kierunek. Następnie linia obszaru biegnie wzdłuż ul. Fredry, w kierunku wschodnim, do ulicy Słowiańskiej. Następnie linia obszaru bieg nie w kierunku północno – wschodnim, wzdłuż ul. Słowiańskiej, Roosevelta, Andrzejewskiego, do Ronda Marszałka Józefa Piłsudskiego. | 6.2.2017 |
| W województwie lubuskim:
  Obszar ograniczony granicą przebiegająca w następujący sposób:
  Poczynając od Ronda Sybiraków w Gorzowie Wlkp. granica biegnie w kierunku wschodnim omijając od południa miejscowość Wawrów i Janczewo dalej prosto w kierunku wschodnim omija od północy ostatnie zabudowania miejscowości Górki, tu skręca w kierunku miejscowości Santok, do drogi wojewódzkiej 158 z ulicą Gorzowską w Santoku. Dalej drogą wojewódzką 158 do Starego Polichna aż do skrzyżowania z drogą wojewódzką 159. Tu przez oddziały leśne (Nadleśnictwo Karwin) do punktu między oddziałami leśnymi nr 79,80, 111 i 112, tu na południe wzdłuż linii oddziałowych aż do punktu między oddziałami leśnymi nr 314, 315, 325 i 326. Od tego punktu lekko skręcając przecina kolejne oddziały leśne aż do skrzyżowania dróg wojewódzkich nr 159 i 199. Dalej skręca na południowy zachód do obwodnicy zachodniej Skwierzyny, następnie do punktu między oddziałami 381, 382, 420 i 421 (Nadleśnictwo Skwierzyna), lekko załamując się przecina kolejne oddziały leśne do kolejnego załamania w punkcie między oddziałami leśnymi nr 460, 461, 488 i 489. Od tego punktu na zachód oddziały leśne do kolejnego punktu między oddziałami nr 251, 252, 301 i 302 (Nadleśnictwo Lubniewice). Granica skręca na północny-zachód przecinając skrzyżowanie dróg krajowych 24 i 22 (Wałdowice) biegnie oddziałami leśnymi do punktu między oddziałami leśnymi nr 30, 31, 58 i 59. Tu skręca na północ linią oddziałową poprzez Łąków dalej prosto do rzeki Warta na wysokości miejscowości Koszęcin. Dalej wzdłuż rzeki Warta do granicy miasta Gorzów Wlkp. Od granicy miasta Gorzów Wlkp. do skrzyżowania ulicy Kostrzyńskiej i Alei 11 Listopada, dalej tą ulicą i wzdłuż ulicy Władysława Sikorskiego do ulicy Warszawskiej do Ronda Santockiego. Od Ronda Santockiego ulicą Podmiejską aż do Ronda Sybiraków, gdzie kończy się opis. | 6.2.2017 |
| W województwie lubuskim:
  Obszar ograniczony granicą przebiegająca w następujący sposób:
  Poczynając od skrzyżowania ulic Bierzarina i Łukasińskiego w Gorzowie Wlkp. granica biegnie w kierunku wschodnim do załamania linii wysokiego napięcia. Wzdłuż linii wysokiego napięcia omija miejscowość Wawrów od północy do przecięcia się z linia energetyczną biegnącą z północy na południe. Od przecięcia się linii energetycznych, granica biegnie w kierunku wschodnim przecinając miejscowość Janczewo aż do skrzyżowania drogi wojewódzkiej 158 z drogą powiatową 1405F. Dalej drogą wojewódzką 158 do miejscowości Gralewo. Na wysokości posesji nr 1b w Gralewie granica zbacza z drogi wojewódzkiej 138 i biegnie przez posesje 54 i 53 dalej prosto przecinając linię kolejową relacji Gorzów Wlkp. – Krzyż i dalej prosto do zachodniej granicy miejscowości Ludzisławice. Od załamania drogi powiatowej 1401F i skrzyżowania z drogą polną granica skręca na południe przecinając drogę wojewódzką 158 do punktu między oddziałami leśnymi nr 20, 21, 48, 49 (Nadleśnictwo Karwin). Dalej na południe wzdłuż linii oddziałowych aż do punktu między oddziałami leśnymi nr 313, 314, 324, 325, od tego punktu granica skręca na południowy zachód przez oddziały leśne do oddziału leśnego nr 425 stycznego z rzeką Wartą. Następnie biegnie w kierunku obwodnicy zachodniej Skwierzyny. Tu skręca do kolejnego załamania miedzy oddziałami leśnymi nr 385, 386, 424, 425 (Nadleśnictwo Skwierzyna). Od tego punktu biegnie na zachód przecinając oddziały leśne do kolejnego załamania w punkcie między oddziałami leśnymi nr 361, 362, 403, 404, dalej załamuje się przecinając kolejne oddziały leśne do punktu między oddziałami nr 190, 191, 236, 237. Tu skręca na północny zachód do skrzyżowania dróg krajowych nr 22 i 24. Dalej na północ omijając od wschodu miejscowość Rudnica, granica biegnie dalej na północ omijając od zachodu osadę Altona, od zachodu miejscowość Płonica, od zachodu miejscowość Koszęcin aż do rzeki Warta na wysokości miejscowości Ulim, dalej wzdłuż rzeki Warty do granicy miasta Gorzów Wlkp. Od granicy miasta na rzece Warta na północ do skrzyżowania ulic Kostrzyńskiej i Warzywnej. Tu skręca w ulicę Kostrzyńską, dalej Aleją 11 Listopada i ulicą gen. Władysława Sikorskiego, dalej ulicą Estkowskiego do Ronda Kosynierów Gdyńskich, od Ronda dalej ulicą Łokietka do ulicy Jarosława Dąbrowskiego. Następnie ulicą Dąbrowskiego na północ do skrzyżowania z ulicą 30 Stycznia skręca i biegnie ulicą 30 Stycznia do ulicy Drzymały. Następnie przecinając Park Siemiradzkiego do skrzyżowania ulic Piłsudskiego i Widok. Dalej biegnie ulicą Walczaka poprzez Rondo Ofiar Katynia do Ronda Gdańskiego. Tutaj skręca w ulicę Bierzarina i biegnie do skrzyżowania ulic Bierzarina i Łukasińskiego, gdzie kończy się opis | 6.2.2017 |
| W województwie małopolskim – teren ograniczony: Od strony północno-wschodniej i północnej: granicą województwa małopolskiego – od drogi powiatowej nr 1222 K do linii kolejowej nr 8 (Warszawa Zachodnia – Kraków Główny);
  Od strony zachodniej: od granicy województwa małopolskiego i miejscowości Kozłów (gm. Kozłów) w kierunku południowym wzdłuż linii kolejowej nr 8 do miejscowości Uniejów – Rędziny (gm. Charsznica) – do skrzyżowania z drogą powiatową nr 1181 K, następnie wzdłuż tej drogi w kierunku wschodnim do skrzyżowania z drogą powiatową nr 1182 K i dalej tą drogą w kierunku południowym do miejscowości Siedliska (gm. Miechów) – do skrzyżowania z drogą powiatową nr 1189 K. Następnie ta drogą w kierunku wschodnim do miejscowości Strzeżów Drugi (gm. Miechów) – do skrzyżowania z droga krajową nr 7 i wzdłuż tej drogi w kierunku południowym do Miechowa (gm. Miechów) – do skrzyżowania z drogą wojewódzką nr 783;
  Od strony południowej i południowo-wschodniej: z Miechowa od skrzyżowania z drogą krajową nr 7 drogą wojewódzką nr 783 w kierunku wschodnim do miejscowości Kalina – Rędziny (gm. Miechów) i dalej wzdłuż drogi powiatowej nr 1225 K do miejscowości Raszówek (gm. Słaboszów), następnie wzdłuż drogi powiatowej nr 1228 K do miejscowości Zagorzany (gm. Słaboszów). Z miejscowości Zagórzany droga powiatową nr 1229 K do Dziaduszyc (gm. Słaboszów) i dalej drogą powiatowa nr 1224 K do miejscowości Słaboszów (gm. Słaboszów). Następnie drogą powiatową nr 1221 K do miejscowości Wymysłów (gm. Słaboszów) i dalej drogą powiatową 1222 K do granicy województwa małopolskiego | 22.1.2017 |
| W województwie lubuskim: rozpoczynając od Ronda Gdańskiego w Gorzowie Wlkp., granica biegnie w kierunku północno-wschodnim, wzdłuż ulicy Walczaka (Droga Krajowa nr 22), do skrzyżowania drogi powiatowej 1406F (ul. Parkowa) z Drogą Krajową nr 22, po czym biegnie dalej w kierunku północno-wschodnim, do punktu przecięcia oddziału leśnego nr 566, 579 (Nadleśnictwo Kłodawa). Następnie granica biegnie do punktu przecięcia oddziału leśnego nr 596, 597, 609, 610, po czym zmienia kierunek na wschodni i biegnie do punktu przecięcia oddziału leśnego nr 635, 636, 649, 650. Dalej linia granicy biegnie w kierunku południowo-wschodnim, do punktu przecięcia oddziału leśnego nr 663, 664, 677 i 678, po czym zmienia kierunek i, przecinając drogę nr 1402F, biegnie łukiem omijając od strony zachodniej miejscowości Brzezinka, Górczyna, Lipki Wielkie, przecinając drogę wojewódzką nr 158 do punktu przecięcia oddziału leśnego nr 12, 13 (Nadleśnictwo Karwin). Następnie linia biegnie w kierunku południowym, wzdłuż granicy obszarów leśnych do punktu przecięcia oddziału leśnego nr 102, 103, 135, 136 (Nadleśnictwo Karwin), po czym dalej w kierunku południowym biegnie do punktu przecięcia obszaru leśnego 300, 301, 137, 138. Następnie linia granicy biegnie w kierunku południowym, po łuku, do punktu przecięcia oddziału leśnego nr 360, 361, 421, 422, po czym biegnie wzdłuż granicy oddziałów leśnych do punktu przecięcia oddziału leśnego nr 425 i 364. Dalej, przecinając rzekę Wartę, granica biegnie w kierunku południowo-zachodnim do punktu przecięcia oddziału leśnego nr 192, 223, 222. Następnie linia granicy zmienia kierunek, i biegnie w kierunku zachodnim, przecinając drogę ekspresową S3, wzdłuż granic oddziałów leśnych, do punktu przecięcia oddziału leśnego nr 205, 206, 237, 238. Tutaj linia granicy zmienia swój kierunek i zaczyna biec w kierunku północnozachodnim, do punktu przecięcia oddziału leśnego nr 187, 186. Dalej linia granicy biegnie w kierunku północno-zachodnim, po łuku, do punktu przecięcia oddziału leśnego nr 103, 104, 125, 126, po czym dalej w tym samym kierunku biegnie do punktu przecięcia oddziału leśnego nr 60, 61, 85, 86. Następnie linia granicy biegnie w kierunku północno-zachodnim, dalej po łuku, do skrzyżowania ulicy Leśnej z drogą powiatową nr 1396F, w miejscowości Prądocin. W tym miejscu granica zmienia kierunek i biegnie w kierunku północnym, przecinając las, a następnie drogę ekspresową S3 w Gorzowie Wlkp. (Zamoście) do skrzyżowania ulicy Śląskiej z ulica Polną. Następnie linia granicy załamuje się w kierunku północnym i biegnie do skrzyżowania ulicy Jagiełły i ulicy Drzymały, po czym wzdłuż ulicy Drzymały biegnie do skrzyżowania z ulicą 30 stycznia. W tym miejscu linia granicy zmienia swój kierunek na północny-wschód, przecina Park Siemiradzkiego i biegnie do skrzyżowania ulicy Walczaka z ulicą Piłsudskiego. Od tego miejsca linia granicy biegnie w kierunku północno-wschodnim wzdłuż ul. Walczaka do Ronda Gdańskiego, skąd rozpoczęto opis | 6.2.2017 |
| W województwie lubuskim rozpoczynając od skrzyżowania ulic Bierzanina i Łukasińskiego w Gorzowie Wlkp., linia granicy biegnie w kierunku wschodnim, omijając od północy miejscowość Wawrów, do skrzyżowania ulicy Owocowej z drogą wojewódzkiej nr 158 w miejscowości Janczewo. Następnie, biegnąc po łuku w kierunku południowo-wschodnim, linia granicy omija od zachodu miejscowość Gralewo i biegnie do skrzyżowania drogi wojewódzkiej nr 158 z ulicą Gorzowską w miejscowości Santok. Następnie linia granicy biegnie, w kierunku południowo-wschodnim, wzdłuż drogi nr 158, przebiega przez miejscowość Stare Polichno i dalej wzdłuż drogi wojewódzkiej 158 biegnie do skrzyżowania z drogą wojewódzką nr 159. Następnie linia granicy załamuje się i biegnie w kierunku południowym, do punktu przecięcia oddziału leśnego nr 310, 311, 317, 318, po czym zmienia kierunek i biegnie w kierunku południowo-zachodnim, przecinając drogę wojewódzką nr 159, do punktu przecięcia oddziału leśnego nr 339 i 341 (Nadleśnictwo Karwin). Następnie linia granicy biegnie w tym samym kierunku, przecinając rzekę Wartę, drogę ekspresową S3, drogę krajową nr 24, do punktu przecięcia oddziału leśnego nr 303, 304, 339, 340 (Nadleśnictwo Skwierzyna). W tym miejscu linia granicy zmienia kierunek na zachodni, i biegnie do punktu przecięcia oddziału leśnego nr 349, 350, 391, 392 (Nadleśnictwa Skwierzyna), po czym dalej w kierunku zachodnim biegnie wzdłuż granic oddziałów leśnych, do punktu przecięcia oddziału leśnego nr 362, 363, 404, 405 (Nadleśnictwo Skwierzyna). Następnie linia granicy zmienia kierunek na północno-zachodni i biegnie do skrzyżowania dróg krajowych nr 24, 22, po czym w dalszym ciągu biegnie w kierunku północno-zachodnim, do przecięcia oddziału leśnego nr 31, 32 (skraj lasu). W tym miejscu linia granicy zmienia kierunek na północny, przecina rzekę Wartę, omija od zachodu miejscowość Jerzyki i biegnie do przecięcia drogi ekspresowej S3 z droga wojewódzką 132 w Gorzowie Wlkp. Następnie linia granicy załamuje się i biegnie w kierunku północno-wschodnim, przecinając Aleję Konstytucji 3 Maja, do skrzyżowania ulicy Wyszyńskiego i Alei Odrodzenia Polski (rondo Stefana Wyszyńskiego). W tym miejscu linia granicy zmienia kierunek na wschodni i biegnie, przecinając ulicę Walczaka, do skrzyżowania ulicy Bierzanina i ulicy Łukasińskiego, skąd rozpoczęto opis | 6.2.2017 |
| W wojeództwie małopolskim: Od strony północnej: od granicy województwa małopolskiego wzdłuż drogi wojewódzkiej nr 783 do miejscowości Racławice (gm. Racławice) – do skrzyżowania z drogą powiatową nr 1235 K.
  Od strony zachodniej: od skrzyżowania z droga wojewódzką nr 783 w miejscowości Racławice wzdłuż drogi powiatowej nr 1235 K w kierunku południowym, a następnie wzdłuż drogi powiatowej nr 1234 K do skrzyżowania z drogą gminna nr 140422 K w miejscowości Dziemięrzyce (gm. Racławice) i dalej wzdłuż tej drogi w kierunku południowym do skrzyżowania z drogą gminną nr 160437 K. Następnie drogami: gminną nr 160437 K, powiatową nr 1261 K, powiatową nr 1262 K – do południowej granicy gminy Radziemice. Wzdłuż granicy gminy do drogi powiatowej nr 1235 K i dalej wzdłuż tej drogi w kierunku południowym do rzeki Szreniawy. Następnie wzdłuż rzeki do zachodniej granicy administracyjnej gminy Proszowice i wzdłuż tej granicy w kierunku południowym do drogi powiatowej nr 1272 K;
  Od strony południowej: od zachodniej granicy administracyjnej gminy Proszowice wzdłuż drogi powiatowej nr 1272 K do miejscowości Mniszów (gm. Nowe Brzesko) – do skrzyżowania z drogą gminną nr 160109 K. Następnie tą drogą w kierunku północnym do skrzyżowania z drogą gminną nr 160114 K i dalej wzdłuż tej drogi do skrzyżowania z drogą powiatową nr 1273 K w miejscowości Pławowice (gm. Nowe Brzesko). Następnie wzdłuż tej drogi do skrzyżowania z drogą gminną nr 160115 K i dalej wzdłuż tej drogi, a w miejscowości Bobin (gm. Proszowice) wzdłuż dróg: gminnej nr 160288 K, powiatowej nr 1281 K, powiatowej nr 1274 K, gminnej 160224 K – do granicy województwa małopolskiego;
  Od strony wschodniej: wzdłuż granicy województwa małopolskiego – od drogi gminnej nr 160224 K do drogi wojewódzkiej nr 783.
  W województwie świętokrzyskim – od strony północnej i północno-wschodniej: granicą powiatu kazimierskiego, w miejscowości SzarbiaZwierzyniecka (gm.Skalbmierz) – do drogi powiatowej nr 0498T, granice administracyjne miasta Skalbmierz, dalej na północnym-wschodzie rzeka Nidzica do drogi powiatowej nr 0529T.
  Od strony wschodniej: wzdłuż drogi powiatowej nr 0518T, miejscowość Donosy (gm. Kazimierza Wielka), Chruszczyny Wielkiej (gm. Kazimierza Wielka), do skrzyżowania dróg powiatowych 0530T i 0534T, dalej droga nr 0534T do miejscowości Wielgus (gm. Kazimierza Wielka) i wzdłuż drogi gminnej Wielgus-Krzyszkowice, miejscowość Krzyszkowice (gm. Kazimierza Wielka), Dalechowice (gm. Kazimierza Wielka) do granicy województwa świętokrzyskiego.
  Od strony południowej i zachodniej: od granicy województwa świętokrzyskiego i miejscowości Dalechowice w kierunku zachodnim i północnym, do granicy obszaru zapowietrzonego. | 22.1.2017 |
| W wojeówództwie lubuskim: rozpoczynając od skrzyżowania ulicy Ariańskiej z ulicą Owocową w mieście Gorzów Wielkopolski granica obszaru biegnie w kierunku wschodnim do skrzyżowania ulic Szarych Szeregów i Sosnkowskiego w mieście Gorzów Wielkopolski. Dalej linia granicy biegnie w kierunku wschodnim w linii prostej do skrzyżowania drogi powiatowej nr 1406F z ulicą Osiedle Bermudy w miejscowości Wawrów. Następnie linia granicy zmienia swój kierunek na kierunek południowo – wschodni i biegnie do skrzyżowania drogi wojewódzkiej nr 158 z ulicą Orzechową w miejscowości Janczewo. Dalej biegnie w tym samym kierunku (południowo-wschodni) do skrzyżowania ulicy Szkolnej z ulicą Gorzowską (droga powiatowa 1365F) w miejscowości Santok. Następnie zmienia swój kierunek i biegnie przecinając rzekę Wartę w kierunku południowym do skrzyżowania dróg powiatowych nr 1352F i 1351F w miejscowości Gościnowo. Następnie zmienia swój kierunek i biegnie przecinając rzekę Wartę, sieć energetyczną, drogę ekspresową S 3 w kierunku południowo – zachodnim do punktu przecięcia oddziału leśnego nr 170, 171, 197, 198 (Nadleśnictwo Skwierzyna). Potem linia granicy zmienia kierunek na zachodni, przecina drogę krajową nr 24 i biegnie do punktu przecięcia oddziału leśnego nr 287, 288, 320, 321 (Nadleśnictwo Skwierzyna), dalej wzdłuż granic oddziałów leśnych do punkt przecięcia oddziału leśnego nr 180, 181, 192, 193 (Nadleśnictwo Lubniewice). Następnie linia granicy zmienia swój kierunek, przecina drogi krajowe nr 22 i 24 i biegnie w kierunku północno – zachodnim do punktu przecięcia oddziału leśnego nr 36, 37, 4 41 (Nadleśnictwo Lubniewice). Dalej linia granicy zmienia swój kierunek przecinając rzekę Wartę, biegnie w kierunku północnym do skrzyżowania drogi powiatowej nr 1393F z drogą gminna przy posesji nr 26 w miejscowości Chwałowice. Następnie w tym samym kierunku (północnym) linia granicy biegnie do skrzyżowania drogi wojewódzkiej nr 132 z ulicą Nową w miejscowości Jenin. W tym miejscu granica zmienia swój kierunek i biegnie w kierunku północno – wschodnim do przecięcia się drogi ekspresowej S3 z drogą wojewódzką nr 130 w miejscowości Gorzów Wielkopolski. Od tego miejsca linia granicy biegnie w kierunku północno – wschodnim do skrzyżowania ulicy Ariańskiej z ulicą Owocową w miejscowości Gorzów Wielkopolski, gdzie kończy się opis. | 3.2.2017 |
| W województwie lubuskim: rozpoczynając od punktu przecięcia oddziału leśnego nr 275, 276 na północy (nadleśnictwo Różańsko) granica obszaru biegnie w kierunku wschodnim do skrzyżowania drogi powiatowej nr 1420F z drogą gminna między posesjami nr 29 i 95A w miejscowości Staw, następnie w kierunku południowo-wschodnim wzdłuż drogi powiatowej nr 1420F do skrzyżowania z drogą powiatową nr 1422F. Następnie linia granicy zmienia swój kierunek i biegnie wzdłuż drogi powiatowej nr 1422F w kierunku wschodnim do granicy powiatu gorzowskiego (województwo lubuskie) i powiatu myśliborskiego (Województwo zachodniopomorskie). Następnie od północy linia granicy biegnie wzdłuż granicy powiatu gorzowskiego i myśliborskiego do punktu przecięcia na północy oddziału leśnego nr 462, 463 (nadleśnictwo Różańsko). Tutaj granica zmienia kierunek i biegnie w kierunku południowym do punktu przecięcia oddziału leśnego nr 26, 27, 74, 75 (nadleśnictwo Bogdaniec). Dalej granica biegnie w kierunku południowym wzdłuż granic oddziałów leśnych do punktu przecięcia oddziału leśnego nr 261, 262, 303, 304 (nadleśnictwo Bogdaniec). Następnie linia granicy zmienia kierunek i biegnie w kierunku południowo – zachodnim omijając od strony zachodniej miejscowość Marwice do punktu przecięcia oddziału leśnego nr 585, 586, 589, 590 (nadleśnictwo Bogdaniec). Dalej w kierunki południowo-zachodnim linia granicy omija od strony zachodniej miejscowość Racław i biegnie do punktu przecięcia oddziału leśnego nr 697, 698, 727, 728 (nadleśnictwo Bogdaniec). Następnie granica zmienia kierunek i biegnie w kierunku południowo-zachodnim do punktu przecięcia oddziału leśnego nr 736, 737, 764, 765 (nadleśnictwo Bogdaniec). Dalej w kierunku zachodnim granica biegnie omijając od północy miejscowość Białcz do skrzyżowania ulicy Cementowej (droga powiatowa nr 1410F) z ulicą Jagodową w miejscowości Witnica. Następnie linia granicy zmienia kierunek i biegnie w kierunku północno-zachodnim omijając od północy miejscowość Witnica do punktu przecięcia oddziału leśnego nr 411, 526, 527 (nadleśnictwo Bogdaniec). Dalej w kierunku północno-zachodnim linia granicy biegnie przecinając od południa Jezioro Wielkie do punktu przecięcia oddziału leśnego nr 366, 410 (nadleśnictwo Bogdaniec, granica województwa lubuskiego i zachodniopomorskiego). Od tego punktu granica od zachodu biegnie wzdłuż granicy powiatu gorzowskiego i myśliborskiego do punku przecięcia oddziału leśnego nr 275, 276 na północy (nadleśnictwo Różańsko), skąd rozpoczęto opis.
  W województwie zachodniopomorskim: od wschodu granicę obszaru stanowi granica pomiędzy powiatem myśliborskim a powiatem gorzowskim w woj. lubuskim, od południa droga powiatowa nr 130 od granicy z powiatem gorzowskim do drogi gminnej łączącej Dolsk z Baranówkiem, od zachodu drogą łącząca drogę nr 130 z miejscowości Dolsk aż do duktu leśnego, duktem leśnym do rzeki Mysli, Myślą w kierunku północno wschodnim, a następnie skrajem skraju lasu równolegle do drogi krajowej nr 23 aż do skraju lasu na przecięciu z drogą gminną biegnącą do drogi 23 do miejscowości Dolsk, od północy do tego przecięcia linią prostą biegnącą w kierunku zachodnim aż do granicy z powiatem gorzowskim. W obszarze znajdują się następujące miejscowości: Borne Dolska, Skrodno Turze w gminie Dębno. | 6.2.2017 |
| W województwie świętokrzyskim
  Od strony północnej: droga gminna od m. Jelcza Wielka na zachodzie do drogi wojewódzkiej nr 766, droga wojewódzka nr 766 w kierunku do Pińczowa do linii rzeki Nidy, wzdłuż rzeki Nidy do m. Pasturka, droga wojewódzka nr 767 do skrzyżowania z drogą gminną do m. Marzęcin na wschodzie
  Od strony wschodniej: skrzyżowanie drogi wojewódzkiej nr 767 z drogą gminną do m. Marzęcin na północy, droga gminna przez m. Leszcze, Wola Zagojska Górna, Winiary, do m. Stara Zagość, wzdłuż terenów kopalni gipsu do granicy powiatów: pińczowskiego i buskiego, wzdłuż granicy powiatów do drogi gminnej Stawiszyce-Kostrzeszyn na południu
  Od strony południowej: droga gminna Stawiszyce-Kostrzeszyn od granicy z powiatem buskim na wschodzie, wzdłuż granicy z powiatem kazimierskim do mc. Kwaszyn, droga gmina Działoszyce-Kozubów do mc. Jakubowice na zachodzie.
  Od strony zachodniej: droga gminna Jakubowice-Lipówka od południa, droga wojewódzka 768, droga wojewódzka 766 do skrzyżowania z drogą gminną przez mc. Góry, Zagajów do mc. Jelcza Wielka na północy.
  Wykaz miejscowości w obszarze zagrożonym:
  Biskupice, Bogucice Drugie, Bogucice Pierwsze, Chroberz, Dębiany, Dzierążnia, Gacki, Gacki Osiedle, Gaik, Góry, Jakubowice, Januszowice, Jelcza Mała, Jelcza Wielka, Kostrzeszyn, Kowala, Krzyżanowice Dolne, Krzyżanowice Średnie, Kwaszyn, Leszcze, Marianów, Marzęcin, Michałów, Niegosławice, Nieprowice, Orkanów, Pasturka, Pełczyska, Podgórze, Polichno, Probołowice, Przecławka, Rudawa, Sadek, Skrzypiów, Stara Zagość, Sudół, Szyszczyce, Tomaszów, Winiary, Wola Chroberska, Wola Zagojska Dolna, Wola Zagojska Górna, Wolica, Wymysłów, Zagaje Dębiańskie, Zagaje Stradowskie, Zagajów, Zagajówek, Zagórze, Zakrzów, Zawarża, Złota, Żurawniki. | 28.1.2017 |
| W województwie lubuskim: rozpoczynając od punktu przecięcia oddziału leśnego nr 592, 591, 604, 605 (nadleśnictwo Kłodawa) linia granicy biegnie w kireunku wschodnim, do punktu przecięcia oddziału leśnego nr 657, 658, 672 (nadleśnictwo Kłodawa), po czym biegnie w tym samym kireunku do miejsca przecięcia drogi powiatowej nr 1365 F z przejazdem kolejowym linii kolejowej relacji Gorzów Wlkp.- Krzyż. W tym miejscu linia granicy zmienia kireunke na południowo-wschodni i biegnie do 2150go kilometra rzeki Noteć. Nastepnie linia granicy biegnie w kireunku południowym, przecinając drogę wojewódzką nr 158, do punktu przecięcia oddziału leśnego nr 1,28,29 (Nadleśnictwo Karwin), po czym załamuje się i biegnie po łuku, w kireunku południowym, do punktu przecięcia oddziału leśnego nr 258, 259, 291, 292 ( Nadleśnictwo Karwin).nastepnie, w dalszym ciągu w kirunku południowym, linia granicy biegnie po łuku, w kierunku do punktu przecięcia oddziału leśnego nr 355, 356, 416, 417 (Nadleśnictwo Miedzychód). W tym miejscu linia granicy zmienia kireunke na południow-zachodni i biegnie wzdłuż granicy obszarów leśnych, przecinając droge wojewódzką nr 159, do punktu przecięcia oddziału leśnego nr 363, 364, 424, 425 ( Nadleśnictwo Międzychód). W tym miejscu linia granicy obszaru zminia kireunke nazachodni, przecinajać rzeke Waeta, drogę ekspresową S3 i biegnie do punktu przecięcia oddziału leśnego nr 164, 65, 176, 177 ( Nadleśnictwo Skwierzyna). W tym miejscu linia granicy zmienia kierunek na połnocno-zachodni i omijając jezioro Glinik od strony zachodniej biegnie do skrzyżowania drogi powiatowej nr 1397 F z droga gminną nr 001315F. Nastepnie linia granicy zmienia kierunke na północny i biegnie do skrzyżowania ulicy Łagodzińskiej z Ulicą Wędkarską w miejscowosci Gorzów Wielkopolski. W tym miejscu linia granicy załamuje sie i biegnie w kireunku północnym, przecinając drogę ekspresową S3, ulicę Kobyligórską, rzekę Wartę, linie kolejową relacji Gorzów Wlkp.- Krzyż, do skrzyżowania ulicy Podmiejskiej i ulicy Partyzantów. W tym miejscu linia granicy zmienia kireunke na połnocno wschodni i biegnie, omijając od strony południowej miejscowośc Różanki, do punktu przecięcia oddziału leśnego nr 554, 555, 565, 566 (Nadleśnictwo Kłodawa). Następnie linia granicy biegnie w kireunku wschodnim, przecinajac jezioro Grzybno, do punktu przecięcia oddziału leśnego nr 592, 591, 604, 605 ( Nadleśnictwo Kłodawa), skąd rozpoczeto opis. | 3.2.2017 |
| W województwie małopolskim: od strony północnej: od granicy województwa małopolskiego wzdłuż drogi wojewódzkiej nr 783 do miejscowości Racławice (gm. Racławice) – do skrzyżowania z drogą powiatową nr 1235 K; od strony zachodniej: od skrzyżowania z drogą wojewódzką nr 783 w miejscowości Racławice wzdłuż drogi powiatowej nr 1235 K w kierunku południowym, a następnie wzdłuż drogi powiatowej nr 1234 K do skrzyżowania z drogą gminną nr 140422 K w miejscowości Dziemięrzyce (gm. Racławice) i dalej wzdłuż tej drogi w kierunku południowym do skrzyżowania z drogą gminną nr 160437 K. Następnie drogami: gminną nr 160437 K, powiatową nr 1261 K, powiatową nr 1262 K – do południowej granicy gminy Radziemice. Wzdłuż granicy gminy do drogi powiatowej nr 1235 K i dalej wzdłuż tej drogi w kierunku południowym do rzeki Szreniawy. Następnie wzdłuż rzeki do zachodniej granicy administracyjnej gminy Proszowice i wzdłuż tej granicy w kierunku południowym do drogi powiatowej nr 1272 K; 3) od strony południowej: od zachodniej granicy administracyjnej gminy Proszowice wzdłuż drogi powiatowej nr 1272 K do miejscowości Mniszów (gm. Nowe Brzesko) – do skrzyżowania z drogą gminną nr 160109 K. Następnie tą drogą w kierunku północnym do skrzyżowania z drogą gminną nr 160114 K i dalej wzdłuż tej drogi do skrzyżowania z drogą powiatową nr 1273K w miejscowości Pławowice (gm. Nowe Brzesko). Następnie wzdłuż tej drogi do skrzyżowania z drogą gminną nr 160115 K i dalej wzdłuż tej drogi, a w miejscowości Bobin (gm. Proszowice) wzdłuż dróg: gminnej nr 160288 K, powiatowej nr 1281 K, powiatowej nr 1274 K, gminnej 160224 K – do granicy województwa małopolskiego; od strony wschodniej: wzdłuż granicy województwa małopolskiego – od drogi gminnej | 30.1.2017 |
| W wojewodzie lubuskim rozpoczynając od punktu przecięcia oddziału leśnego nr 554, 564, 565 (Nadleśnictwo Kłodawa) linia granicy biegnie w kierunku wschodnim do punktu przecięcia oddziału leśnego nr 388, 389, 392 (Nadleśnictwo Strzelce Krajeńskie). W tym miejscu linia granicy zmienia kierunek na południowo-wschodni i biegnie, przecinając linię kolejową relacji Gorzów Wlkp. – Krzyż, do punktu przecięcia działki katastralnej nr 106/1, 107/5, 112/2 w miejscowości Lipki Małe. Następnie linia granicy zmienia kierunek na południowy i biegnie po łuku, przecinając drogę powiatową nr 1359F, mijając od strony zachodniej miejscowość Baranowice, przecinając drogę wojewódzką nr 158, do punktu przecięcia oddziału leśnego nr 3, 4, 31, 32 (Nadleśnictwo Karwin). W tym miejscu linia granicy dalej biegnie w kierunku południowym, do punktu przecięcia oddziału leśnego nr 257, 258, 290, 291 (Nadleśnictwo Karwin), po czym dalej po łuku, w kierunku południowym, linia granicy biegnie do punktu przecięcia oddziału leśnego nr 353, 354, 414, 415 (Nadleśnictwo Międzychód). Następnie linia granicy biegnie w kierunku południowym, do skrzyżowania drogi wojewódzkiej 159 i drogi wojewódzkiej 159, po czym zmienia kierunek na zachodni i biegnie, przecinając rzekę Wartę, drogę ekspresową S3, do punktu przecięcia przedziału leśnego nr 141, 142, 185, 186 (Nadleśnictwo Skwierzyna). W tym miejscu linia granicy zmienia kierunek na pół- nocny, i biegnie do skrzyżowania drogi powiatowej nr 1395F z drogą gminną nr 001315F, i biegnie dalej w tym samym kierunku, przecinając drogę ekspresową S3, linię kolejową relacji Gorzów Wlkp. – Skwierzyna, do skrzyżowania ulicy Kobylogórskiej z ulica Kujawską w miejscowości Gorzów Wlkp. W tym miejscu linia granicy zmienia kierunek na północno-wschodni i biegnie, przecinając kanał Siedlicki, rzekę Wartę, linię kolejową relacji Gorzów Wlkp. – Skwierzyna, do skrzyżowania drogi wojewódzkiej nr 158 z ulicą Lawendową. Następnie, dalej w kierunku północno-wschodnim, linia granicy biegnie do punktu przecięcia oddziału leśnego nr 554, 564, 565 (Nadleśnictwo Kłodawa), skąd rozpoczęto opis. | 6.2.2017 |
| W województwie lubuskim: rozpoczynając od ronda Szczecińskiego w miejscowości Gorzów Wielkopolski, linia granicy biegnie w kierunku wschodnim, po łuku, wzdłuż ulicy Myśliborskiej, do ronda Myśliborskiego, po czym wzdłuż Alei Konstytucji 3 Maja biegnie do skrzyżowania z ulicą Estkowskiego. Następnie, przecinając rzekę Wartę, biegnie w kierunku ronda Św. Jerzego. Następnie linia granicy biegnie w kierunku południowo-wschodnim, do punktu ulicy Wylotowej przy posesji nr 109 (droga powiatowa nr 1398F). Następnie linia granicy biegnie w kierunku południowym i biegnie, po łuku, do skrzyżowania drogi gminnej 001306F (ulica Brzozowa), Osiedle Poznańskie) z drogą nr 001417F prowadzącą do posesji nr 75. Następnie, biegnąc po łuku w kierunku południowym, linia granicy dociera do skrzyżowania ulicy Krupczyńskiej z drogą prowadzącą między posesjami nr 28 i 29 w miejscowości Deszczno. Następnie linia granicy biegnie w tym samym kierunku, przecinając linię kolejową relacji Gorzów-Skwierzyna, do punktu przecięcia oddziału leśnego nr 32, 33, 45, 46 (Nadleśnictwo Skwierzyna). Następnie linia granicy biegnie w kierunku południowym, przecinając drogę ekspresową S3, do punktu przecięcia oddziału leśnego nr 70, 71, 91, 92 (Nadleśnictwo Skwierzyna), po czym biegnie w tym samym kierunku, po łuku, do kolejnego punktu przecięcia oddziału leśnego nr 137, 138, 181, 182 (Nadleśnictwo Skwierzyna). Następnie, biegnąc dalej w tym samym kierunku, linia granicy dociera do kolejnego punktu przecięcia oddziału leśnego nr 285, 286, 318, 319 (Nadleśnictwo Skwierzyna), po czym po łuku linia granicy dociera do kolejnego punktu przecięcia oddziału leśnego (Nadleśnictwo Lubniewice). Następnie linia granicy zmienia kierunek na zachodni i biegnie, przecinając drogę wojewódzką 136, do punktu przecięcia oddziału leśnego nr 361, 362, 389, 390 (Nadleśnictwo Lubniewice). W tym miejscu linia granicy zmienia kierunek na północno-zachodni i biegnie do kolejnego punktu przecięcia oddziału leśnego, nr 323, 324, 372, 373 (Nadleśnictwo Lubniewice). W tym miejscu linia granicy zmienia kierunek na północny, i biegnie po łuku, przecinając drogę krajową nr 22, omijając od strony wschodniej miejscowość Krasnołęg, po czym przecina kanał Bema i biegnie do skrzyżowania drogi powiatowej nr 1283F z drogą prowadzącą do posesji nr 22 w miejscowości Czartów. Następnie linia granicy biegnie w kierunku północnym, po łuku, przecinając rzekę Wartę, do skrzyżowania drogi powiatowej nr 1391F z drogą prowadzącą do posesji nr 22 w miejscowości Podjenin. W tym miejscu linia granicy zmienia kierunek na północno-wschodni i biegnie, po łuku, do skrzyżowania drogi powiatowej nr 132 (ulica Mickiewicza) z ulicą Szkolną w miejscowości Bogdaniec. Następnie linia granicy biegnie w kierunku północno-zachodnim do punktu przecięcia oddziału leśnego nr 721, 722, 749, 750 (Nadleśnictwo Bogdaniec), po czym, dalej biegnąc po łuku w kierunku północno-wschodnim linia dociera do punktu przecięcia oddziału leśnego nr 659, 660, 676 (Nadleśnictwo Bogdaniec). W tym miejscu linia granicy zmienia swój kierunek na wschodni i przecinając drogę ekspresową S3 biegnie w kierunku wschodnim do ronda Szczecińskiego w miejscowości Gorzów Wlkp., skąd rozpoczęto opis. | 7.2.2017 |
| W województwie lubuskim: rozpoczynając od punktu przecięcia oddziału leśnego nr 602, 603, 616, 617 (Nadleśnictwo Kłodawa), linia granicy biegnie w kierunku wschodnim, do punktu przecięcia oddziału leśnego nr 393, 392, 389 (Nadleśnictwo Strzelce Krajeńskie), po czym biegnie dalej, przecinając linię kolejową relacji Gorzów Wlkp. – Krzyż, do skrzyżowania ulicy Zamkowej z ulicą Kolejową w miejscowości Górki Noteckie. Dalej biegnąc w tym samym kierunku, po łuku, linia granicy przecina drogę powiatową nr 1365F i dociera do mostku na rzece Maślanka, który prowadzi do drogi na posesję nr 8 w miejscowości Górczyna. Następnie linia granicy zmienia kierunek na południowy i biegnie, przecinając rzekę Noteć, kanał Goszczanowski, drogę wojewódzką nr 158, do punktu przecięcia oddziału leśnego nr 27, 28, 57, 58 (Nadleśnictwo Karwin). Następnie, biegnąc dalej po łuku w kierunku południowym, linia granicy dociera do punktu przecięcia oddziału leśnego nr 217, 218, 281, 282 (Nadleśnictwo Międzychód), po czym zmienia swój kierunek na południowo-zachodni i biegnie, przecinając drogę wojewódzką nr 159, do punktu przecięcia oddziału leśnego nr 363, 364, 424, 425. W tym miejscu linia granicy zmienia kierunek na zachodni i biegnie, przecinając rzekę Wartę, drogę ekspresową S3, do punktu przecięcia oddziału leśnego nr 164, 165, 176, 1777 (Nadleśnictwo Skwierzyna). Tutaj linia granicy zmienia kierunek na północno-zachodni i biegnie do skrzyżowania ulicy Lipowej z ulicą Brzozowiecką w miejscowości Glinik, po czym dalej w tym samym kierunku, po łuku, linia granicy biegnie do skrzyżowania drogi powiatowej nr 1395F z droga prowadzącą do posesji nr 12, w miejscowości Maszewo. Następnie linia granicy biegnie po łuku w kierunku północnym, przecinając drogę ekspresową S3, do skrzyżowania ulicy Łagodzińskiej z ulicą Karnińską w miejscowości Gorzów Wlkp. Następnie linia granicy biegnie w kierunku północnym do skrzyżowania ulicy Strażackiej z ulicą Wylotową w miejscowości Gorzów Wlkp., po czym zmienia kierunek na północno-wschodni i biegnie, przecinając rzekę Wartę, linię kolejową relacji Gorzów Wlkp. – Krzyż, do skrzyżowania drogi wojewódzkiej nr 158 z drogą powiatową nr 1406F w miejscowości Wawrów. Następnie linia granicy biegnie dalej w tym samym kierunku, po łuku i dociera do punktu przecięcia oddziału leśnego nr 553, 554, 563, 564 (Nadleśnictwo Kłodawa), po czym zmienia kierunek na wschodni i biegnie, przecinając drogę powiatową nr 1405F do punktu przecięcia oddziału leśnego nr 602, 603, 616, 617 (Nadleśnictwo Kłodawa), skąd rozpoczęto opis. | 4.2.2017 |
| W województwie podkarpackim: miejscowości: Węglówka, Czarnorzeki, Korczyna, Kombornia, Iskrzynia w gminie Korczyna, Krościenko Wyżne w gminie Krościenko Wyżne, Łężany, Targowiska, Widacz, Miejsce Piastowe, Głowienka, Wrocanka, Niżna Łąka w gminie Miejsce Piastowe, Iwonicz w gminie Iwonicz Zdrój, Bóbrka, Machnówka, Chorkówka, Szczepańcowa, Zręcin, Świerzowa Polska, Żeglce w gminie Chorkówka, Długie, Żarnowiec, Dobieszyn, Jedlicze, Potok, Jaszczew w gminie Jedlicze, Ustrobna, Bajdy, Bratkówka, Odrzykoń w gminie Wojaszówka w powiecie krośnieńskim w następujący sposób: Od północy początkiem linii obszaru jest skrzyżowanie dróg nr 1942 R i nr 1943 R w miejscowości Bajdy. Następnie linia granicy biegnie w kierunku północno-wschodnim po linii prostej przecinając drogę nr 990, rzekę Wisłok, drogę nr 1924 R, dalej biegnie przez las, przecina drogę nr 1940 R, następnie biegnie przez las dochodząc do drogi nr 1927 R na wysokości zabudowań nr 31, 33 A w miejscowości Węglówka. Dalej linia granicy biegnie południową krawędzią drogi nr 1927 R do skrzyżowania z drogą nr 991, a następnie biegnie po linii prostej w kierunku południowowschodnim przez las do skrzyżowania drogi nr 19 z drogą nr 1965 R. Od strony wschodniej linia obszaru biegnie dalej wzdłuż zachodniej krawędzi drogi nr 19 do miejsca skrzyżowania z drogą dojazdową do posesji nr 501, 501A w miejscowości Kombornia. Linia granicy biegnie dalej w linii prostej na zachód do skrzyżowania drogi nr 1969 R z drogą nr 2062 R, biegnąc dalej z tego punktu w kierunku południowym do skrzyżowania drogi nr 19 z drogą nr 1966 R. Dalej linia granicy obszaru biegnie wzdłuż zachodniej krawędzi drogi nr 19 do przejazdu kolejowego w miejscowości Targowiska, kierując się następnie wzdłuż torów kolejowych w kierunku południowo-wschodnim do przejazdu kolejowego w miejscowości Widacz. Od strony południowej linia granicy obszaru biegnie od przejazdu kolejowego w miejscowości Widacz wzdłuż biegnącej od przejazdu drogi do skrzyżowania z drogą nr 1974 R, a następnie biegnie po linii prostej w kierunku południowo-zachodnim do skrzyżowania drogi nr 28 z drogą nr 2002 R. Dalej linia granicy biegnie wzdłuż północnej krawędzi drogi nr 2002 R do skrzyżowania z drogą nr 1976 R. Następnie linia obszaru biegnie wzdłuż północnej krawędzi drogi nr 1976 R biegnącej do miejscowości Rogi do skrzyżowania z drogą krajową nr 19. Dalej wzdłuż odcinka drogi nr 19 do skrzyżowania z drogą nr 2003 R, a następnie wzdłuż drogi nr 2003 R do skrzyżowania z drogą 1956 R, a następnie wzdłuż drogi nr 1954 R przez teren leśny. W miejscu wyjazdu z lasu linia granicy obszaru biegnie wzdłuż krawędzi lasu w kierunku północno-zachodnim przecinając drogi nr 1896 R i nr 1898 R, ponownie biegnie wzdłuż krawędzi lasu w kierunku północnym do drogi nr 1953 R. Następnie linia granicy biegnie wzdłuż drogi nr 1850 R do skrzyżowania z ul. Przylaski w miejscowości Zręcin. Od strony zachodniej linia obszaru biegnie dalej w kierunku północnym do krawędzi lasu, a następnie wzdłuż zachodniej krawędzi lasu. Od północno-zachodniego skaju lasu linia obszaru biegnie w linii prostej do drogi nr 2413 R, a dalej w kierunku północnym wzdłuż przebiegu drogi nr 2413 R do skrzyżowania z drogą nr 1847 R. Dalej linia obszaru biegnie drogą nr 1847 R w kierunku północnym przecinając rzekę Jasiołkę, tory kolejowe dochodząc do skrzyżowania z drogą nr 1945 R. Następnie linia obszaru biegnie w kierunku północnym wzdłuż drogi nr 1945 R do miejscowości Jaszczew, do skrzyżowania z drogą nr 28. Dalej linia obszaru kieruje się w kierunku zachodnim wzdłuż drogi nr 28 do skrzyżowania z drogą nr 1943 R biegnąc wzdłuż tej drogi w kierunku północnym do skrzyżowania z drogą nr 1942 R w miejscowości Bajdy, skąd zaczęto opis. | 30.1.2017 |
| W województwie świętokrzyskim: Od strony północnej i północno-wschodniej: na północ od granicy powiatu kazimierskiego obejmuje obszar powiatu pińczowskiego; granica powiatu kazimierskiego – od miejscowości Szarbia Zwierzyniecka (gm. Skalbmierz) do miejscowości Kolosy (gm. Czarnocin) Od strony wschodniej i południowo- wschodniej: teren niezabudowany na wschód od miejscowości Kolosy (gm. Czarnocin), do skrzyżowania dróg powiatowych nr 0523T i 0138T, dalej wzdłuż drogi nr 0138T obejmuje miejscowości Charbinowice (gm. Opatowiec), Grodowice (gm. Bejsce), Zbeltowice (gm. Bejsce), teren niezabudowany, przecina drogę wojewódzką nr 768 na wschód od miejscowości Stradlice (gm. Kazimierza Wielka) Od strony południowej: teren niezabudowany na północ i równolegle do drogi powiatowej nr 0534T, teren niezabudowany do miejscowości Kamieńczyce (gm. Kazimierza Wielka), przecina drogę wojewódzką nr 776, wzdłuż drogi nr 0505T, obejmuje miejscowość Małoszów (gm. Skalbmierz) od strony zachodniej: granica województwa świętokrzyskiego od drogi nr 0502T do drogi powiatowej nr 0497T, teren niezabudowany na zachód od miejscowości Tempoczów – Kolonia (gm. Skalbmierz), przecina drogę wojewódzką nr 783, do granicy powiatu kazimierskiego w Szarbii Zwierzynieckiej( gm. Skalbmierz) | 30.1.2017 |
| W województwie opolskim obszar: od strony północnej: od północnych granic administracyjnych miejscowości Stare Koźle (włączając tę miejscowość do obszaru) w kierunku wschodnim przecinając linię kolejową relacji Kędzierzyn-Koźle – Racibórz wzdłuż ulicy Mostowej w miejscowości Kędzierzyn-Koźle droga leśną do zachodnich granic administracyjnych miejscowości Stara Kuźnia (bez tej miejscowości) na południe do miejscowości Kotlarnia (bez tej miejscowości), dalej od południowych granic miejscowości Kotlarnia w kierunku południowym do granicy powiatu kędzierzyńsko-kozielskiego z powiatem raciborskim;
  od strony południowej: od przecięcia drogi nr 45 z granicą powiatu raciborskiego z powiatu kędzierzyńsko-kozielskiego, następnie wzdłuż granicy powiatów raciborskiego i kędzierzyńsko-kozielskiego do ulicy Raciborskiej w miejscowości Grzędzin, następnie wzdłuż wschodnich granic administracyjnych miejscowości Grzędzin i Dzielawy (bez tych miejscowości), dalej w kierunku północnym wzdłuż towarowej linii kolejowej do miejscowości Polska Cerekiew (włączając tę miejscowość do obszaru); od strony zachodniej: od zachodnich granic miejscowości Polska Cerekiew i następnie wschodnich granic miejscowości Potowa (bez tej miejscowości), następnie w kierunku północnym wzdłuż granicy gminy Polska Cerekiew i Reńska Wieś, następnie wzdłuż wschodnich granic administracyjnych miejscowości Naczysławki (bez tej miejscowością) i dalej drogą Naczysławską w miejscowości Długomiłowice, wzdłuż jej północnych granic (włączając tę miejscowość), a następnie wzdłuż południowych granic administracyjnych miejscowości Dębowa (bez tej miejscowości), dalej wzdłuż północnych granic administracyjnych miejscowości Landzmierz (włączając tę miejscowość do obszaru) do miejscowości Stare Koźle. | 3.2.2017 |
| W województwie śląskim teren ograniczony: od strony północnej: od granicy powiatu kędzierzyńsko-kozielskiego z powiatem raciborskim pod miejscowością Kotlarnia poprzez obszary leśne Parku Krajobrazowego Cysterskie Kompozycje Krajobrazowe Rud Wielkich 2) od strony wschodniej: od obszarów leśnych Parku Krajobrazowego Cysterskie Kompozycje Krajobrazowe Rud Wielkich do drogi wojewódzkiej 425 na wysokości lasu o nazwie Stany w kierunku południowym przez tereny leśne przecinając granicę gmin Kuźnia Raciborska i Nędza, następnie przecinając linię kolejową relacji Rybnik – Racibórz i drogę nr 919 na wysokości dworca kolejki wąskotorowej, wzdłuż północnych granic administracyjnych miejscowości Babice (bez tej miejscowości), dalej wzdłuż północnej granicy stawu o nazwie Salem Duży następnie do przecięcia drogi nr 915 pomiędzy granicami miejscowości Łęg i Zawada Książęca, do przecięcia Odry na wysokości miejscowości Ligota Książęca; od strony południowej: od przecięcia Odry na wysokości miejscowości Ligota Książęca, dalej wzdłuż granic miejscowości Ligota Książęca i Brzeźnica (pomijając miejscowość Brzeźnica) poprzez południowe granice miejscowości Czerwięcice do drogi 45; od strony zachodniej: wzdłuż drogi 45 do granicy woj. opolskiego. | 3.2.2017 |
| W województwie lubuskim: rozpoczynając od ronda Słowiańskiego w miejscowości Gorzów Wielkopolski, granica obszaru biegnie w kierunku na wschód do skrzyżowania ulicy Borowskiego z ulicą Gen. Jarosława Dąbrowskiego w miejscowości Gorzów Wielkopolski. Następnie linia granicy biegnie dalej w kierunku wschodnim, do ronda Santockiego w miejscowości Gorzów Wielkopolski, po czym dalej w tym samym kierunku (wschodnim) linia granicy biegnie do przejazdu kolejowego linii kolejowej relacji Gorzów Wielkopolski – Krzyż, na wysokości posesji przy ulicy Południowej 298 w miejscowości Gorzów Wielkopolski. Następnie linia granicy zmienia swój kierunek na południowy, i przecinając rzekę Wartę, biegnie do skrzyżowania drogi gminnej nr 001438F z ulicą Chabrową w miejscowości Ciecierzyce. Następnie linia granicy biegnie dalej w kierunku południowym, do skrzyżowania ulicy Łubinowej z ulicą Makową w miejscowości Deszczno. Następnie granica biegnie po łuku w kierunku południowym,
  przecinając drogę ekspresową S3, do punktu przecięcia oddziału leśnego nr 112, 113, 134, 135 (Nadleśnictwo Skwierzyna). Następnie linia granicy zmienia swój kierunek i biegnie w kierunku południowo-zachodnim, przecinając drogę krajową nr 24, do punktu przecięcia oddziału leśnego nr 319, 320, 355, 356 (Nadleśnictwo Skwierzyna). Następnie linia granicy biegnie dalej w kierunku południowozachodnim,
  do punktu przecięcia oddziału leśnego nr 306, 307, 353, 356 (Nadleśnictwo Lubniewice). Tutaj linia granicy zmienia swój kierunek na zachodni i biegnie, przecinając drogę wojewódzką nr 136 oraz drogę powiatową nr 1895F, do punktu przecięcia oddziału leśnego nr 318, 319, 366, 337 (Nadleśnictwo Lubniewice). Następnie linia granicy zmienia swój kierunek na północno-zachodni i biegnie do skrzyżowania drogi krajowej nr 22 z drogą, która prowadzi do posesji nr 5 w miejscowości Łukomin. Następnie linia granicy biegnie dalej w kierunku północno-zachodnim, do skrzyżowania dróg powiatowych nr 1283F i 1293F. Tutaj linia granicy zmienia swój kierunek i biegnie po łuku, w kierunku północnym, przecinając rzekę Wartę do skrzyżowania drogi powiatowej nr 1391F z drogą gminną nr 000409F w miejscowości Podjenin. Następnie linia granicy dalej biegnie w kierunku północnym do punktu przecięcia oddziału leśnego nr 722, 723, 750, 751 (Nadleśnictwo Bogdaniec). Tutaj linia granicy zmienia swój kierunek na północno-wschodni i biegnie do skrzyżowania ulicy Odlewników z ulicą Stalową w miejscowości Gorzów Wielkopolski. Następnie linia granicy zmienia swój kierunek na wschodni i biegnie, przecinając drogę wojewódzką nr 130, do ronda Słowiańskiego w miejscowości Gorzów Wielkopolski, skąd rozpoczęto opis. | 7.2.2017 |
| W województwie lubuskim: rozpoczynając od ronda Marcina Kasprzaka w Gorzowie Wlkp., linia granicy biegnie w kierunku południowo-wschodnim, do skrzyżowania ulicy Wylotowej z ulicą Skrajną w miejscowości Gorzów Wlkp. Następnie linia granicy biegnie w kierunku południowowschodnim, przecinając drogę powiatową nr 13899F, do punktu przecięcia oddziału leśnego nr 12, 19, 20 (Nadleśnictwo Karwin). W tym miejscu linia granicy zmienia kierunek na południowy i biegnie po łuku i przecina drogę powiatową nr 1398F, omijaj miejscowość Brzozowiec od strony wschodniej, przecina linię kolejową relacji Gorzów Wlkp. – Skwierzyna, omija od strony zachodniej miejscowość Trzebiszewo, przecina drogę ekspresową S3 i biegnie do punktu przecięcia oddziału leśnego nr 172, 173, 199, 200 (Nadleśnictwo Skwierzyna). Następnie linia granicy biegnie w kierunku południowym, przecinając drogę krajową nr 24, do punktu przecięcia oddziału leśnego nr 344, 345, 386, 387 (Nadleśnictwo Skwierzyna). W tym miejscu linia granicy załamuje się i biegnie w kierunku południowo-zachodnim, do punktu przecięcia oddziału leśnego nr 588, 589, 615, 616 (Nadleśnictwo Skwierzyna), omijając od strony północnej miejscowość Osiecko, po czym zmienia kierunek na zachodni, omija od strony zachodniej miejscowość Lubniewice, Trzcińce i biegnie do punktu przecięcia oddziału leśnego nr 454, 455, 478, 479 (Nadleśnictwo Lubniewice). Następnie linia granicy zmienia kierunek na północno-zachodni i biegnie, przecinając drogę powiatową nr 1278F, do punktu przecięcia oddziału leśnego nr 273, 275, 321, 322 (Nadleśnictwo Lubniewice). W tym miejscu linia granicy zmienia kierunek na północny i biegnie, przecinając drogę krajową nr 22, rzekę Wartę, do skrzyżowania drogi gminnej nr 000414F z droga gminną nr 000495F. Następnie linia granicy biegnie w kierunku północnym, po łuku, do skrzyżowania drogi gminnej nr 000408F z droga prowadzącą do posesji nr 40 w miejscowości Jeniniec. Dalej, biegnąc po łuku w tym samym kierunku, linia granicy przecina drogę powiatową nr 1394F, po czym lekko zmienia kierunekna północno-wschodni i biegnie po łuku, przecinając drogę ekspresową S3, do skrzyżowania ulicy Dolnej z ulica Wiśniową w miejscowości Gorzów Wlkp. W tym miejscu linia granicy zmienia kierunek na wschodni i biegnie, przecinając rzekę Wartę, kanał Ulgi, do ronda Marcina Kasprzaka, skąd rozpoczęto opis. | 8.2.2017 |
| W województwie lubuskim: rozpoczynając od punktu przecięcia oddziału leśnego nr 251, 252, 317, 318 (Nadleśnictwo Międzychód) granica obszaru biegnie w kierunku wschodnim do punktu przecięcia oddziału leśnego nr 432, 465 (Nadleśnictwo Międzychód) i granicy powiatu międzyrzeckiego (województwa lubuskiego) i powiatu międzychodzkiego (województwa wielkopolskiego). Następnie linia granicy biegnie wzdłuż granicy powiatu międzyrzeckiego i powiatu międzychodzkiego w kierunku południowym do miejscowości Stoki, gmina Pszczew, obejmując całą miejscowość Stoki. Następnie granica zmienia swój kierunek na południowo-zachodni i biegnie w kierunku miejscowości Pszczew, obejmując całą miejscowość Pszczew i jezioro Pszczewskie. Następnie linia granicy zmienia swój kierunek na zachodni i biegnie, przecinając linię kolejową nr 364 relacji Wierzbno – Rzepin, do punktu przecięcia oddziału leśnego nr 42, 43, 51, 52 (NadleśnictwoTrzciel). Następnie linia granicy zmienia swój kierunek na północno-zachodni i biegnie, przecinając drogę powiatową nr 1326F, do punktu przecięcia oddziału leśnego nr 2286A, 301A, 301B (Nadleśnictwo Międzyrzecz). Następnie linia granicy zmienia swój kierunek na północny i biegnie, przecinając drogę powiatową nr 1319F, do punktu przecięcia oddziału leśnego nr 151,152, 174, 175 (Nadleśnictwo Międzyrzecz). Następnie linia granicy biegnie dalej w kierunku północnym, przecina drogę krajową nr 24 oraz drogę powiatową nr 1321F, obejmując całą miejscowość Chełmsko i po łuku biegnie do punktu przecięcia oddziału leśnego nr 59, 60, 71, 72 (Nadleśnictwo Międzyrzecz). Następnie linia granicy, biegnie dalej po łuku, w kierunku północnym, przecina rzekę Wartę, drogę wojewódzką nr 199 i biegnie do punktu przecięcia oddziału leśnego nr 266, 267, 332, 333 (Nadleśnictwo Międzychód). Następnie linia granicy zmienia swój kierunek na północno-wschodni i biegnie do punktu przecięcia oddziału leśnego nr 251, 252, 317, 318 (Nadleśnictwo Międzychód), skąd rozpoczęto opis. | 12.2.2017 |
| W województwie opolskim: teren ograniczony: od strony południowej: od miejscowości Starościn począwszy od ulicy Dąbrowskiej, ulicą Opolską i dalej drogą gminną aż do miejscowości Wołcz, następnie w linii prostej przez miejscowość Lubnów, przecinając obszar lasu aż do miejscowości Wąsice; dalej przez obszar lasów w linii prostej do wschodniej granicy administracyjnej miejscowości Wołczyn; od strony wschodniej: od wschodniej granicy administracyjnej miejscowości Wołczyn w linii prostej przez miejscowość Teklusia do zachodniej granicy administracyjnej miejscowości Bruny, następnie przecinając obszar lasu aż do granicy województw opolskie/wielkopolskie na wysokości miejscowości Teklin; od strony północnej: od granicy województwa opolskiego z województwem wielkopolskim na wysokości miejscowości Teklin w kierunku zachodnim do miejscowości Igłowice (włącznie); od strony zachodniej: od miejscowości Igłowice w linii prostej do miejscowości Rychnów włączając miejscowość Bukowa Śląska, kierując się na południe w kierunku miejscowości Starościn, włączając miejscowość Gręboszów i Siemysłów. | 9.2.2017 |
| W województwie dolnośląskim: teren ograniczony: na terenie powiatu kłodzkiego: w gminie Lewin Kłodzki cały obszar miejscowości: Jarków, Lewin Kłodzki, Witów, Jerzykowice Małe, Krzyżanów, Taszów, Kocioł, Zimne Wody, Jawornica, Zielone Ludowe, Kulin Kłodzki, Leśna, Dańczów, Gołaczów, Darnków, Jerzykowice Wielkie; w gminie Radków cały obszar miejscowości: Pasterka, Karłów; w gminie Szczytna cały obszar miejscowości: Łężyce; Miasto Kudowa Zdrój z wyłączeniem części należącej do obszaru zapowietrzonego. | 10.2.2017 |
| W województwie małopolskim: od strony wschodniej: w Krakowie – Aleją Adama Mickiewicza, Aleją Zygmunta Krasińskiego, ulicami: Marii Konopnickiej, Henryka Kamieńskiego, Wielicką do wschodniej granicy administracyjnej Krakowa. Następnie wschodnią i południową granicą administracyjną Krakowa, północną i wschodnią granicą administracyjną miejscowości Ochojno (gm. Świątniki Górne) –do drogi powiatowej nr 2029 K. Dalej wzdłuż dróg powiatowych: 2029 K, 2167 K, 1992 K, 1943 K, 1947 K, 1948 K, 1945 K do granicy administracyjnej miejscowości Zawada (gm. Myślenice), następnie wzdłuż północnej i wschodniej granicy administracyjnej tej miejscowości, wschodniej granicy administracyjnej miejscowości Polanka (gm. Myślenice), północno – wschodniej granicy administracyjnej miejscowości Myślenice (gm. Myślenice) – do drogi wojewódzkiej nr 967. Wzdłuż drogi wojewódzkiej nr 967 i dalej wzdłuż drogi krajowej nr 7 do południowej granicy administracyjnej miejscowości Myślenice; od strony południowej: od drogi krajowej nr 7 wzdłuż południowej granicy administracyjnej miejscowości Myślenice, następnie wzdłuż południowej granicy administracyjnej miejscowości Bysina (gm. Myślenice), południowej i zachodniej granicy administracyjnej miejscowości Jasienica (gm. Myślenice), południowej granicy miejscowości Sułkowice (gm. Sułkowice), południowej granicy miejscowości Jastrzębia (gm. Lanckorona), południowo – wschodniej i południowo – zachodniej miejscowości Lanckorona (gm. Lanckorona) do rzeki Cedron; od strony zachodniej: od południowo – zachodniej granicy administracyjnej gminy Lanckorona w kierunku północnym wzdłuż rzeki Cedron do miejscowości Przytkowice (gm. Kalwaria Zebrzydowska) – do drogi lokalnej biegnącej w kierunku północnym w pobliżu Kanału Przytkowickiego I – do skrzyżowania z droga wojewódzką nr 953, a następnie wzdłuż tej drogi do wschodniej granicy administracyjnej gminy Skawina. Wzdłuż tej granicy w kierunku północnym i dalej wzdłuż zachodniej i północnej granicy administracyjnej miejscowości Facimiech (gm. Skawina), zachodniej i północnej granicy administracyjnej miejscowości Wołowice (gm. Czernichów) i zachodniej granicy administracyjnej miejscowości Dąbrowa Szlachecka (gm. Czernichów). Następnie w kierunku północno – wschodnim drogą powiatową nr 2183 K przez Kaszów (gm. Liszki) i dalej w kierunku północnym drogą gminną nr G000002 do Potoku Kaszowskiego i wzdłuż niego w kierunku północno – wschodnim do zachodniej granicy administracyjnej miejscowości Cholerzyn (gm. Liszki). Wzdłuż tej granicy w kierunku północnym do drogi powiatowej nr 2189 K i dalej tą drogą w kierunku wschodnim, a następnie w kierunku północnym drogą powiatową nr 2192 K do północnej granicy administracyjnej miejscowości Cholerzyn;
  od strony północnej: wzdłuż północnej granicy administracyjnej miejscowości Cholerzyn do zachodniej granicy Krakowa i dalej wzdłuż tej granicy w kierunku północno – wschodnim do ulicy Balickiej w Krakowie. Następnie ulicami: Balicką, Podchorążych, Królewską – do Alei Adama Mickiewicza | 10.2.2017” |

Alue kattaa:

Päivämäärä, johon asti voimassa direktiivin 2005/94/EY 31 artiklan mukaisesti

W województwie lubuskim:

Obszar ograniczony granicą przebiegająca w następujący sposób:

Poczynając od skrzyżowania ulic: Północnej, Skwierzyńskiej i Czereśniowej, w miejscowości Karnin (obręb Osiedle Poznański), obszar biegnie w kierunku północno-wschodnim, wzdłuż ul. Skwierzyńskiej, a następnie kierunek zmienia się na południowo-wschodnim, i granica biegnie w tym kierunku do skrzyżowania ulic Topolowej i Łubinowej. Następnie, w tym samym kierunku, linia obszaru biegnie wzdłuż ul. Łubinowej, do ul. Daliowej. Następnie, pod kątem prostym, granica obszaru skręca w kierunku południowo-zachodnim, wzdłuż ul. Daliowej do ul. Krupczyńskiej. Następnie linia granicy idzie wzdłuż ul. Krupczyńskiej i w połowie odcinka, pomiędzy ulicą Konwaliową i Chabrową, idzie w kierunku torów kolejowych i ul. Słonecznikowej. Następnie linia granicy w trym samym kierunku przecina ul. Tulipanową oraz drogę ekspresową S3, idąc skrajem lasu, do ul. Kwiatu paproci. Następnie, granica obszaru biegnie wzdłuż ulicy Kwiatu paproci do dojazdu pożarowego nr 23 w kierunku południowym, przecinając dojazd pożarowy nr 11. Następnie, linia granicy skręca w kierunku południowo-zachodnim, w kierunku jeziora Glinik, do drogi utwardzonej. Następnie, idąc w kierunku południowym wzdłuż ww. drogi, linia granicy biegnie do skrzyżowania z droga idąca w kierunku Orzelca. Następnie linia granicy biegnie w kierunku północno-zachodnim, do granic wschodnich miejscowości Orzelec, przy wschodnich granicach miejscowości Orzelec linia granicy skręca w kierunku południowym w dukt leśny. Duktem leśnym linia granicy idzie w kierunku zachodnim, aż do ul. Księżycowej w miejscowości Dziersławice. Następnie linia granicy biegnie wzdłuż ul. Księżycowej, w kierunku północnym, i pod skosem skręca w kierunku północno-zachodnim do miejscowości Dziersławice, do drogi krajowej nr 22. Następnie, w miejscowości Dziersławice, linia granicy idzie wzdłuż drogi krajowej nr 22 aż do skraju lasu (po lewej stronie drogi jest miejscowość Prądocin). Następnie linia granicy biegnie skrajem lasu aż do miejscowości Łagodzin, wzdłuż ul. Magicznej, dalej: ul. Przyjaznej i do skrzyżowania z ulicami Sulęcińska (miasto Gorzów), Łagodna, Dobra, Bratnia i Przyjazna, tj. dochodzi do granic miejscowości Gorzów i gminy Deszczno, w kierunku północnym. Następnie linia granicy skręca w kierunku północno-zachodnim, wzdłuż ul. Skromnej, zachowując ten kierunek biegnie dalej i przechodzi w ul. Łagodzińską, w kierunku drogi ekspresowej S 3, przecinając ją, do ul. Poznańskiej w Gorzowie Wielkopolskim. Następnie linia granicy biegnie wzdłuż ul. Poznańskiej do skrzyżowania z ulicą Gruntową. Następnie, wzdłuż ul. Gruntowej linia granicy biegnie do końca istniejącej zabudowy, po czym skręca w kierunku południowo-wschodnim, do granic miasta Gorzowa, gminy Deszczno. Następnie linia granicy biegnie w kierunku północno-wschodnim, wzdłuż granicy powiatu Gorzowskiego i Miasta Gorzów, i następnie, zmieniając kierunek na południowo-wschodnim, linia granicy biegnie do ul. Skwierzyńskiej w miejscowości Karnin (obręb Osiedle Poznańskie).

28.1.2017–6.2.2017

W województwie lubuskim:

Obszar ograniczony granicą przebiegająca w następujący sposób:

Poczynając od miejscowości Maszewo, ul. Prosta, linia granicy biegnie w kierunku zachodnim, wzdłuż ul. Prostej do zbiegu z ul. Kolonijną, będącą przedłużeniem ul. Prostej. U zbiegu tych ulic linia granicy skręca w kierunku południowym przez tereny rolne, do zakrętu drogi gruntowej, będącej przedłużeniem ul. Zacisze w miejscowości Glinik. Następnie linia granicy skręca w kierunku południowo-zachodnim, do skraju lasu. Następnie linia granicy biegnie wzdłuż krawędzi lasu, do miejsca, w którym las przedzielony jest droga utwardzoną, i dalej, w kierunku południowo-wschodnim, przebiega do ul. Południowej, w miejscowości Glinik. Następnie linia granicy idzie w kierunku południowo-zachodnim do skrzyżowania drogi gruntowej z duktem leśnym. Następnie linia granicy skręca w kierunku południowym w las, do drogi utwardzonej, w północnej części miejscowości Orzelec. Następnie linia granicy biegnie wzdłuż drogi utwardzonej w kierunku północno-wschodnim, do wschodniej strony miejscowości Orzelec, i następnie biegnie lasem, w kierunku południowym, przecinając linię energetyczną. By następnie dalej lasem, skręcić w kierunku południowo-zachodnim, do drogi krajowej nr 22. Następnie linia granicy przecina drogę krajową w kierunku zachodnim, idąc do wschodniej części miejscowości Kiełpin. Następnie linia granicy przebiega w kierunku północnym, przez wschodnią część miejscowości Kiełpin i dalej biegnie, w kierunku północno-zachodnim, do granic powiatów: Gorzowskiego i Sulęcińskiego, do południowo-zachodniej części miejscowości Płonica. Następnie linia granicy biegnie wzdłuż miejscowości Płonica, drogą, do miejscowości Dzierżów. Następnie, w miejscowości Dzierżów, przy Kościele, skręca w kierunku północno-wschodnim, do ulicy Platynowej, a następnie biegnie wzdłuż drogi, do ulicy Leśnej. Następnie ulica Leśną, linia granicy biegnie w kierunku północnym do skraju lasu, a następnie, w kierunku północno wschodnim, biegnie wzdłuż nieczynnej linii kolejowej do drogi krajowej nr 22. Następnie linia skręca w kierunku południowym, wzdłuż drogi krajowej nr 22, do skrzyżowania z ulicą Bratnią, stanowiącą wjazd do miejscowości Łagodzin. Następnie linia przebiega w kierunku północno-wschodnim, idąc wzdłuż ulicy Bratniej, do skraju lasu, i następnie skręca w kierunku południowo-wschodnim, idąc skrajem lasu, mijając ul. Pomocną, idzie do ul. Przyjaznej w miejscowości Łagodzin. Następnie, w miejscowości Łagodzin, biegnie ul. Przyjazną w kierunku południowym, w kierunku ul. Tajemniczej. Następnie linia granicy skręca w kierunku wschodnim, i biegnie ulicą Tajemniczą do skrzyżowania ulic Tajemnicza, Spokojna i Zagrodowa. Następnie linia granicy biegnie w kierunku południowym ulicą Zagrodową (droga utwardzona), i następnie biegnie w kierunku wschodnim, do drogi dojazdowej do posesji Zagrodowa 6. Następnie, od posesji, linia granicy biegnie w kierunku południowo-wschodnim, aż do ulicy Niebieskiej, przecinając ulicę Letnią. Następnie linia granicy w dalszym ciągu biegnie w kierunku południowo-wschodnim, do ulicy Granitowej, w miejscowości Maszewo, w połowie odcinka pomiędzy ul. Niebieską a Prostą. Następnie linia granicy biegnie w kierunku południowym, do ul. Prostej, skąd zaczęto opis.

28.1.2017–6.2.2017

W województwie lubuskim:

Obszar ograniczony granicą przebiegająca w następujący sposób:

Poczynając od skrzyżowania ulic: Północnej, Skwierzyńskiej i Czereśniowej, w miejscowości Karnin (obręb Osiedle Poznańskie), obszar biegnie w kierunku północno-wschodnim, wzdłuż ul. Skwierzyńskiej, a następnie kierunek zmienia się na południowo – wschodni i granica biegnie w tym kierunku do skrzyżowania ulic Topolowej i Łubinowej. Następnie, w tym samym kierunku, linia obszaru biegnie wzdłuż ul. Łubinowej, do ul. Daliowej. Następnie, pod kątem prostym, granica obszaru skręca w kierunku południowo-zachodnim, wzdłuż ul. Daliowej do ul. Krupczyńskiej. Następnie linia granicy idzie wzdłuż ul. Krupczyńskiej i w połowie odcinka, pomiędzy ulic ą Konwaliową i Chabrową, idzie w kierunku torów kolejowych i ul. Słonecznikowej. Następnie linia granicy w trym samym kierunku przecina ul. Tulipanową oraz drogę ekspresową S 3, idąc skrajem lasu, do ul. Kwiatu Paproci. Następnie, granica obszaru biegnie wzdłuż ulicy Kwiatu Paproci do dojazdu pożarowego nr 23 w kierunku południowym, przecinając dojazd pożarowy nr 11. Następnie, linia granicy skręca w kierunku południowo-zachodnim, w kierunku jeziora Glinik, do drogi utwardzonej. Następnie, idąc w kierunku południowym wzdłuż ww. drogi, linia granicy biegnie do skrzyżowania z linią energetyczną, po czym biegnie w kierunku północno-zachodnim, wzdłuż południowych granic miejscowości Orzelec. Następnie linia granicy biegnie w kierunku północno-zachodnim do skraju lasu, oddalonego o ok. 250 m od zabudowy mieszkalnej znajdującej się w miejscowości Bolemin. Następnie linia granicy biegnie wzdłuż skraju lasu, po jego północnej części, do drogi krajowej nr 22, po czym skręca w kierunku północnym i biegnie wzdłuż drogi krajowej nr 22, mijając zachodu miejscowości Dziersławice oraz Międzylesie, do skrzyżowania drogi krajowej nr 22 z drogami na miejscowości: Krasowiec i Białobłocie. Następnie linia granicy biegnie dalej w kierunku północnym, aż do skraju lasu, z prawej strony drogi krajowej nr 22, w kierunku Gorzowa Wlkp. (po lewej stronie drogi jest miejscowość Prądocin). Następnie linia granicy biegnie skrajem lasu aż do miejscowości Łagodzin, wzdłuż ul. Magicznej, dalej ul. Przyjaznej i do skrzyżowania z ulicami Sulęcińska (miasto Gorzów Wlkp.), Łagodna, Dobra, Bratnia i Przyjazna, tj. dochodzi do granic miasta Gorzów Wlkp. i gminy Deszczno, w kierunku północnym. Następnie linia granicy skręca w kierunku północno-zachodnim, wzdłuż ul. Skromnej, zachowując ten kierunek biegnie dalej i przechodzi w ul. Łagodzińską, w kierunku drogi ekspresowej S3, przecinając ją, do ul. Poznańskiej w Gorzowie Wlkp. Następnie linia granicy biegnie wzdłuż ul. Poznańskiej do skrzyżowania z ulicą Gruntową. Następnie, wzdłuż ul. Gruntowej linia granicy biegnie do końca istniejącej zabudowy, po czym skręca w kierunku południowo-wschodnim, do granic miasta Gorzowa Wlkp., gminy Deszczno. Następnie linia granicy biegnie w kierunku północno-wschodnim, wzdłuż granicy powiatu gorzowskiego i miasta Gorzów Wlkp. i następnie, zmieniając kierunek na południowo – wschodni, linia granicy biegnie do ul. Skwierzyńskiej w miejscowości Karnin (obręb Osiedle Poznańskie).

28.1.2017–6.2.2017

W województwie lubuskim:

Obszar ograniczony granicą przebiegająca w następujący sposób:

Poczynając od skrzyżowania ulicy Łubinowej z Topolową w miejscowości Deszczno idąc w kierunku północnym około 30 metrów, linia skręca w kierunku wschodnim przy posesji Topolowa 10 potem linia przecina sieć energetyczną i zmierza w kierunku punktu granicznego oddziałów leśnych nr 19 i 20 Nadleśnictwa Skwierzyna, następnie linia przebiega ulicą Borkowską w miejscowości Brzozowiec i dalej ulicą Borkowską do skrzyżowania z ulicą Gorzowską. Następnie w tym samym kierunku (południowym) wchodzi w ulicę Szkolną i dochodzi do skrzyżowania z ulicą Leśną. Dalej linia biegnie wzdłuż ulicy Leśnej przechodząc przez tory PKP relacji Gorzów Wlkp.- Skwierzyna, dochodząc wzdłuż ulicy Przejazdowej do rozwidlenia ulic i dalej zmienia kierunek na południowo-zachodni wchodząc w las do drogi ekspresowej S3, po czym przecina punkt oddziału leśnego nr 89, 90, 110 i 111 oraz 113, 112, 135 i 134, następnie nr 138, 139, 182 i 183 i następnie skręca w kierunku północno-zachodnim do przecięcia punktu oddziału leśnego nr 119,120,142 i 143 i dalej do oddziałów nr 82, 83, 102, 103. Następnie biegnie wzdłuż oddziałów 82 i 83 biegnąc w tym samym kierunku do łuku drogi powiatowej nr 1397F rozdzielającej miejscowości Orzelec i Bolemin. Dalej w kierunku północnym do miejscowości Orzelec przy skrzyżowaniu z drogą osiedlową w Orzelcu a drogą w kierunku miejscowości Dziersławice. Następnie linia przebiega pomiędzy zabudowaniami w miejscowości Dziersławice o numerach 11 i 12 a następnie do skrzyżowania ulic: Dziersławickiej i Kolonijnej. Potem linia graniczna obszaru przebiega wzdłuż Kolonijnej do skrzyżowania z ulicą Kolonijną w Białobłociu (droga powiatowa nr 1395F) między posesjami nr 37 i 10 wzdłuż granicy obrębu Białobłocie i Glinik do ulicy Karnińskiej przy posesji nr 7 w Gliniku. Dalej linia biegnie w kierunku północno – wschodnim do ulicy Niebieskiej 4 w Deszcznie, następnie wzdłuż ulicy Niebieskiej około 150 metrów w kierunku posesji nr 2, a następnie zmienia kierunek przecinając drogę ekspresową S 3 w kierunku skrzyżowania ulic Lubuska i Leśna przy posesji Lubuska 49 w Deszcznie (pod linią graniczną numeracja posesji rośnie) w kierunku na Skwierzynę, a następnie linia przechodząc przez posesję Lubuska 45, linia biegnie do punktu rozpoczęcia opisu.

28.1.2017–6.2.2017

W województwie lubuskim:

Obszar ograniczony granicą przebiegająca w następujący sposób:

Poczynając od skrzyżowania ulic: Lubuskiej i Skwierzyńskiej w Deszcznie linia biegnie wzdłuż ulicy Skwierzyńskiej w kierunku północno-wschodnim do ulicy Wietrznej w Osiedlu Poznańskim, następnie ulicą Wietrzną za posesję nr 96 w kierunku ulicy Skwierzyńskiej przy posesjach nr 44 i 45 przecina ulicę Brzozową między posesjami nr 36 i 37, następnie biegnie w kierunku północno-wschodnim w kierunku skrzyżowania ulic Olchowa i Nowa, a następnie zmienia kierunek na wschód i biegnie pomiędzy posesjami nr 71 i 72 w miejscowości Borek do skrzyżowania drogi leśnej ze zjazdem na posesję nr 75 w m. Borek. Następnie linia przebiega w kierunku południowo-wschodnim do punktu granicznego oddziałów leśnych nr 9,10,15 i 16 (Nadleśnictwo Skwierzyna). Następnie linia biegnie łukiem w kierunku południowym przez las do punktu między oddziałami nr 21, 22, 27 i 28 oraz dalej do skrzyżowania ulicy: Gajowej z ulicą Nad Wałem oraz drogą powiatową nr 1398F w Brzozowcu. Potem w kierunku południowo-wschodnim do posesji nr 8 pomiędzy ulicami Nad Wałem i Borkowską do załamania linii energetycznej, a następnie przebiega pomiędzy posesjami nr 25b i 26a w Brzozowcu (ulica Polna). Następnie linia idzie w kierunku południowo-zachodnim, przecinając linie kolejową relacji Gorzów Wlkp. – Skwierzyna oraz drogę relacji Gorzów Wlkp.– Skwierzyna (ul. Gorzowska). Następnie linia biegnie dalej w tym samym kierunku do punktu oddziałowego nr 65 i 66 po czym zmienia kierunek do punktu oddziałowego nr 89-90, 110-111 w linii do punktu nr 92,93,113 i 114, następnie do punktu nr 74, 75, 95, 96, by przeciąć w północnej części jezioro Glinik. Dalej linia biegnie do punktu oddziałowego nr 53, 54, 77, 78 oraz do punktu nr 38, 39 przecinając drogę powiatową 1397F. Dalej przebiega wzdłuż granic oddziałów nr 38,39 do skraju lasu. Potem linia wchodzi ze skraju lasu w ulicę Słowiczą i przebieg wzdłuż ulicy Słowiczej w kierunku północno-zachodnim do skrzyżowania z drogą. Następnie biegnie do skrzyżowania z ulicą Sikorkową i do Kukułczej. Potem biegnie w kierunku północnozachodnim w linii prostej do ulicy Niebieskiej w Deszcznie przy posesji nr 5 i dalej w kierunku północnowschodnim wzdłuż posesji ul. Niebieska 5 przecina drogę ekspresowa S 3 oraz linię kolejową relacji Gorzów Wlkp. – Krzyż i dalej w kierunku do punktu początku opisu

28.1.2017–6.2.2017

W województwie małopolskim: teren miejscowości: Konaszówka (gm. Książ Wielki), Książ Wielki (gm. Książ Wielki), Wielka Wieś (Książ Wielki), Częstoszowice (gm. Książ Wielki), Małoszów (gm. Książ Wielki), Cisia Wola (gm. Książ Wielki), Mianocice (gm. Książ Wielki)

14.1.2017–22.1.2017

W województwie lubuskim: rozpoczynając od skrzyżowania ulicy Osiedlowej z ulicą Wylotową w miejscowości Ciecierzyce granica obszaru biegnie, w kierunku północno-wschodnim, do skrzyżowania ulicy Siewnej i ulicy Spacerowej w tej miejscowości. Następnie granica w dalszym ciągu biegnie w kierunku północno-wschodnim, przecinając rzekę Wartę, do skrzyżowania drogi powiatowej 1365F z drogą prowadzącą do posesji nr 128 i 127 w miejscowości Janczewo. Dalej granica odbija i biegnie w kierunku południowo-wschodnim, od zachodu omijając Stare Polichno i dochodzi do drogi powiatowej nr 1351F. Następnie biegnie wzdłuż drogi powiatowej 1351F do skrzyżowania z drogą powiatową nr 1352F, w miejscowości Gościnowo. Następnie linia granicy zmienia kierunek i biegnie w kierunku południowo-zachodnim, przecinając rzekę Wartę, do skrzyżowania ulic Borkowska i Gorzowska, w miejscowości Brzozowiec. Dalej granica biegnie w kierunku północno-zachodnim, ulicą Gorzowską, do ulicy Krupczyńskiej w miejscowości Deszczno. Następnie, wzdłuż ulicy Krupczyńskiej granica biegnie do skrzyżowania z ulicą Daliową, po czym zmienia kierunek na północno-zachodni i biegnie do skrzyżowania ulicy Brzozowa z ulicą Nową (Osiedle Poznańskie). Potem granica zmienia kierunek na północno-wschodni i biegnie do przecięcia punktu oddziału leśnego nr 5, 4. Następnie biegnie w kierunku północnym do skrzyżowania ulic Osiedlowa i Wylotowa w miejscowości Ciecierzyce, skąd rozpoczęto opis

28.1.2017–6.2.2017

W województwie lubuskim: rozpoczynając od skrzyżowania ulicy Skwierzyńskiej z ulicą Wiśniową (Osiedle Poznańskie) linia granicy biegnie w kierunku wschodnim, do skrzyżowania ulicy Nowej i ulicy Pogodnej (Osiedle Poznańskie), po czym zmienia kierunek na południowo-wschodni i przecinając bieg linii energetycznej, biegnie do przecięcia oddziału leśnego nr 19, 22 (Nadleśnictwo Skwierzyna). Następnie linia granicy kieruje się po łuku, w kierunku południowym, omijając od zachodu miejscowość Brzozowiec, przecina linię kolejową relacji Gorzów Wlkp. – Skwierzyna, i biegnie do punktu przecięcia oddziału leśnego nr 31, 32, 44, 45. W tym miejscu linia granicy zmienia kierunek na południowo-zachodni, przecina drogę ekspresową S3 i dociera do punktu przecięcia oddziału leśnego nr 73, 74, 94, 95, następnie przecina od północy jezioro Glinik i kieruje się do punktu przecięcia oddziału leśnego nr 77, 78 97, 98 po czym zmienia kierunek na północno-zachodni, dociera do punktu przecięcia oddziału leśnego nr 41, 42, 57. Następnie linia granicy biegnie wciąż w tym samym kierunku, północnozachodnim, do punktu załamania się linii biegu sieci energetycznej w miejscowości Białobłocie. Następnie biegnie wzdłuż linii energetycznej, w kierunku północnym, do punktu przecięcia tej linii z ulicą Łagodzińską w Gorzowie Wlkp. W tym miejscu linia granicy zmienia kierunek na wschodni i biegnie do przecięcia ulic Gruntowej i Poznańskiej w Gorzowie Wlkp., a następnie biegnie w tym samym kierunku do skrzyżowania ulic Skwierzyńskiej i Wiśniowej, skąd rozpoczęto opis.

28.1.2017–6.2.2017

W województwie małopolskim: od strony północnej: od granicy województwa małopolskiego wzdłuż północnej granicy administracyjnej miejscowości Bolów (gm. Pałecznica) – do drogi powiatowej nr 1253 K;

Od strony zachodniej: od północnej granicy miejscowości Bolów drogą powiatową nr 1253 K w kierunku południowo-zachodnim i dalej drogą powiatową nr 1254 K – do skrzyżowania z drogą gminną nr 160164 K w miejscowości Sudołek (gm. Pałecznica). Następnie tą drogą do miejscowości Pieczonogi (gm. Pałecznica) – do skrzyżowania z drogą powiatową nr 1259 K. Drogą powiatową nr 1259 K w kierunku południowo-wschodnim przez ok. 250 m, a następnie drogą lokalną w kierunku południowo-wschodnim przez ok. 250 m i dalej drogą lokalną w kierunku południowym do granicy administracyjnej miejscowości Pieczonogi i Szczytniki-Kolonia (gm. Pałecznica). Wzdłuż tej granicy w kierunku zachodnim przez ok. 900 m do cieku wodnego (rowu melioracyjnego) i dalej wzdłuż tego cieku w kierunku południowym, a następnie południowo-wschodnim w miejscowości Szczytniki-Kolonia i Klimontów (gm. Proszowice) – do drogi wojewódzkiej nr 776;

Od strony południowej: od cieku wodnego w miejscowości Klimontów (Stara Wieś) wzdłuż drogi wojewódzkiej nr 776 w kierunku północnym a następnie wschodnim – do granicy województwa małopolskiego;

Od strony wschodniej: wzdłuż granicy województwa małopolskiego – od drogi wojewódzkiej nr 776 do północnej granicy administracyjnej miejscowości Bolów.

W województwie świętokrzyskiem – teren miejscowości: Bolowiec (gm. Skalbmierz), Gunów-Kolonia (gm. KazimierzaWielka), Gunów-Wilków (gm. Kazimierza Wielka).

14.1.2017–22.1.2017

W województwie lubuskim: rozpoczynając od skrzyżowania ulic Poznańskiej z Nizinną w mieście Gorzów Wielkopolski granica obszarubiegnie w kierunku wschodnim, do skrzyżowania ulic Dworskiej ze Strażacką. Następnie linia granicy zmienia kierunek na południowo-wschodni i biegnie wzdłuż ulicy Strażackiej w miejscowości Karnin (droga powiatowa 1400F) do skrzyżowania z ulicą Świetlaną w miejscowości Karnin. Dalej granica biegnie w tym samym kierunku w linii prostej do skrzyżowania ulicy Skwierzyńskiej z ulicą Czereśniową w miejscowości Osiedle Poznańskie. Następnie zmienia kierunek na południe i biegnie do skrzyżowania ulic Lubuskiej i Krupczyńskiej w miejscowości Deszczno. Następnie linia granicy zmienia swój kierunek i biegnie w kierunku południowo – zachodnim do punktu przecięcia oddziału leśnego nr 38, 39 (Nadleśnictwo Skwierzyna) przecinając drogę ekspresową S3. Dalej granica biegnie w kierunku zachodnim do skrzyżowania drogi krajowej nr 22 z drogą gminną na wysokości posesji nr 102 w miejscowości Bolemin. Następnie linia granicy zmienia swój kierunek i biegnie w kierunku północno – zachodnim do skrzyżowania drogi powiatowej nr 1396F z ulicą Leśną w miejscowości Prądocin. Następnie linia granicy zmienia swój kierunek i biegnie w kierunku północnym do skrzyżowania ulic Głównej z ulicą Kobaltową w miejscowości Ulim. Potem zmienia kierunek na północno-wschodni i biegnie do skrzyżowania ulicy Podgórnej z ulicą Kukułczą w mieście Gorzów Wielkopolski (Zawarcie). Następnie biegnie w kierunku wschodnim do skrzyżowania ulicy Poznańskiej z ulicą Nizinną w mieście Gorzów Wielkopolski, gdzie kończy się opis.

26.1.2017–3.2.2017

W województwie lubuskim: rozpoczynając od skrzyżowania drogi powiatowej nr 1414F z drogą polną przy posesji nr 46 w miejscowości Brzeźno granica obszaru biegnie w kierunku północno – wschodnim do skrzyżowania dróg powiatowych nr 1414F i 1419F. Następnie granica dalej biegnie w kierunku północno – wschodnim przez oddziały leśne nr 6, 5, 4 do punktu przecięcia obszaru leśnego nr 3, 4, 14, 15 (Nadleśnictwo Bogdaniec). Następnie linia granicy zmienia kierunek i biegnie w kierunku południowo-wschodnim do punktu przecięcia oddziału leśnego nr 37, 38, 87, 88 (Nadleśnictwo Bogdaniec). W tym miejscu granica zmienia kierunek i biegnie w kierunku południowym do punktu przecięcia oddziału leśnego nr 232, 233, 272, 273 (Nadleśnictwo Bogdaniec). Następnie linia granicy zmienia kierunek i biegnie w kierunku południowo-zachodnim do punktu przecięcia oddziału leśnego nr 388, 389 skraj lasu (Nadleśnictwo Bogdaniec). Następnie linia granicy zmienia kierunek i biegnie w kierunku zachodnim do punktu przecięcia oddziału leśnego nr 279,280, 348, 349 (Nadleśnictwo Bogdaniec). Tutaj granica zmienia swój kierunek i biegnie w kierunku północno – zachodnim dopunktu przecięcia oddziału leśnego nr 143, 144, 191, 192 (Nadleśnictwo Bogdaniec). Następnie linia granicy zmienia kierunek i biegnie w kierunku północnym do punktu przecięcia oddziału leśnego nr 48, 49 (Nadleśnictwo Bogdaniec). Następnie biegnie w kierunku północno – wschodnim do skrzyżowania drogi powiatowej nr 1414F z drogą polną przy posesji nr 46 w miejscowości Brzeźno, gdzie kończy się opis

28.1.2017 – 6.2.2017

W województwie świętokrzyskim: teren miejscowości na obszarze powiatu pińczowskiego: Zagorzyce, Kozubów, Smyków, Zawarża, Byczów, Aleksandrów, Wojsławice, Mozgawa, Młodzawy Małe, Bugaj, Nowa Wieś, Teresów (przysiółek Kozubowa)

20.1.2017 – 28.1.2017

W województwie lubuskim: rozpoczynając od punktu na moście na rzece Noteć w miejscowości Santok linia granicy obszaru biegnie w kierunku południowo-wschodnim do skrzyżowania drogi powiatowej nr 1401F z drogą prowadzącą do posesji nr 13 w miejscowości Nowe Poichno. W tym miejscu granica zmienia swój kierunek na południowy i biegnie, przecinając drogi wojewódzkie nr 158 i 159, do punktu przecięcia oddziału leśnego nr 80, 81, 112, 113 (nadleśnictwo Karwin). Następnie linia granicy biegnie w kierunku południowo-zachodnim, przecinając drogę wojewódzką nr 159, do skrzyżowania drogi powiatowej nr 1352 f z drogą prowadzacą do posesji nr 27 w miejscowości Dobrojewo. Dalej linia granicy biegnie w kierunku południowo-zachodnim do skrzyżowania drogi powiatowej nr 1351 F z drogą prowadzącą do posesji nr 12 i 13 w miejscowosci Gościnowo. W tym miejscu linia granicy zmienia swój kierunek i biegnie w kierunku północno-zachodnim, przecinając rzekę Wartę, do punktu przecięcia oddziału leśnego nr 8, 9, 14, 15 (Nadleśnictwo Skwierzyna), po czym biegnie w kierunku północnym, do skrzyżowania drogi powiatowej nr 1398F z drogą prowadzącą do posesji nr 78 w miejscowości Borek. Następnie linia granicy biegnie w kierunku północnym, do 66. kilometra na rzece Warta, gdzie zmienia kierunek na północno-wschodni i biegnie wzdłuż rzeki Warty. Następnie linia granicy przebiega wzdłuż dolnego biegu rzeki Noteć do mostu. Skąd rozpoczęto opis.

26.1.2017 – 3.2.2017

W województwie małopolskim: od strony północnej: od granicy województwa małopolskiego wzdłuż północnej granicy administracyjnej miejscowości Bolów (gm. Pałecznica) – do drogi powiatowej nr 1253 K; od strony zachodniej: od północnej granicy miejscowości Bolów drogą powiatową nr 1253 K w kierunku południowo-zachodnim i dalej drogą powiatową nr 1254 K – do skrzyżowania z drogą gminną nr 160164 K w miejscowości Sudołek (gm. Pałecznica). Następnie tą drogą do miejscowości Pieczonogi (gm. Pałecznica) – do skrzyżowania z drogą powiatową nr 1259 K. Drogą powiatową nr 1259 K w kierunku południowo-wschodnim przez ok. 250 m, a następnie drogą lokalną w kierunku południowo-wschodnim przez ok. 250 m i dalej drogą lokalną w kierunku południowym do granicy administracyjnej miejscowości Pieczonogi i Szczytniki-Kolonia (gm. Pałecznica). Wzdłuż tej granicy w kierunku zachodnim przez ok. 900 m do cieku wodnego (rowu melioracyjnego) i dalej wzdłuż tego cieku w kierunku południowym, a następnie południowo-wschodnim w miejscowości Szczytniki-Kolonia i Klimontów (gm. Proszowice) – do drogi wojewódzkiej nr 776; od strony południowej: od cieku wodnego w miejscowości Klimontów (Stara Wieś) wzdłuż drogi wojewódzkiej nr 776 w kierunku północnym a następnie wschodnim – do granicy województwa małopolskiego; od strony wschodniej: wzdłuż granicy województwa małopolskiego – od drogi wojewódzkiej nr 776 do północnej granicy administracyjnej miejscowości Bolów.

22.1.2017 – 30.1.2017

W województwie lubuskim: Rozpoczynając od punktu przecięcia działek katastralnych nr 398, 397 w miejscowość Santok z działkami katastralnymi nr 88 i 81 w miejscowości Stare Polichno linia granicy biegnie w kierunku południowo-wschodnim, po łuku, do przecięcia działek katastralnych nr 182, 202, 121/1 w miejscowości Nowe Polichno. Następnie linia granicy biegnie w kierunku południowym do skrzyżowania drogi wojewódzkiej nr 158 z drogą wojewódzką nr 159, po czym lekko się załamuje i biegnie po łuku do punktu na drodze nr 159 na wysokości posesji nr 23 w miejscowości Dobrojewo. Następnie linia granicy biegnie wzdłuż drogi wojewódzkiej nr 159, do skrzyżowania tej drogi wojewódzkiej z drogą powiatową nr 1352F, po czym zmienia kierunek na południowo-zachodni, i biegnie do skrzyżowania drogi powiatowej nr 1351F z drogą gminną nr 004911F. Następnie linia granicy zmienia kierunek na zachodni i biegnie, przecinając rzekę Wartę, do punktu przecięcia oddziału leśnego nr 22, 23, 28, 29 (Nadleśnictwo Skwierzyna). W tym miejscu linia granicy zmienia swój kierunek na północny i biegnie do punktu przecię- cia oddziału leśnego nr 8, 9, 14, 15 (Nadleśnictwo Skwierzyna), po czym biegnie w tym samym kierunku, do punktu przecięcia działki katastralnej nr 217/1 w miejscowości Górki z działką katastralną 250/3 w miejscowości Borek i działką katastralną nr 290 w miejscowości Ciecierzyce. Następnie linia granicy zmienia kierunek na północno-wschodni i biegnie, po łuku, do przecięcia działek katastralnych nr 398, 397 w miejscowość Santok z działkami katastralnymi nr 88 i 81 w miejscowości Stare Polichno, skąd rozpoczęto opis.

28.1.2017 – 6.2.2017

W województwie lubuskim: rozpoczynając od punktu przecięcia drogi powiatowej nr 1282F z drogą prowadzącą do posesji nr 14 w miejscowości Koszęcin linia granicy biegnie w kierunku północnym do punktu przecięcia oddziału leśnego nr 18, 23 (Nadleśnictwo Lubniewice), po czym skręca w kierunku wschodnim i biegnie do punktu przecięcia oddziału leśnego nr 17, 22, 23. W tym miejscu linia granicy zmienia kierunek na południowy i biegnie od skrzyżowania ulicy Platynowej z drogą polną, przy posesji 3B w miejscowości Dzierżów. Następnie linia granicy załamuje się i biegnie w kierunku południowo – wschodnim, po łuku, do skrzyżowania drogi powiatowej nr 1395F z drogą prowadzącą między posesjami nr 23 i 25 w miejscowości Krasowiec. Następnie linia granicy dalej biegnie w tym samym kierunku, do drogi gminnej 001321F, przy posesji nr 89 w miejscowości Bolemin, po czym zmienia kierunek na południowy i biegnie, przecinając drogę powiatową nr 1397F, do punktu przesunięcia oddziału leśnego nr 49, 50, 72, 73 (Nadleśnictwo Lubniewice). Następnie linia granicy biegnie w kierunki zachodnim, do punktu przecięcia oddziału leśnego nr 54, 55, 78, 79 (Nadleśnictwo Lubniewice), po czym zmienia kierunek na północno-zachodni, omija od północy miejscowość Rudnica, i biegnie do skrzyżowania drogi kolejowej z ulica Lubuską w miejscowości Rudnica. Następnie linia granicy biegnie w kierunku zachodnim, do punktu przecięcia oddziału leśnego nr 32, 33, 39 (Nadleśnictwo Lubniewice). W tym miejscu linia granicy zmienia kierunek na północny i biegnie do punktu przecięcia działki katastralnej nr 173, 201, 202, po czym dalej w kierunku północnym, przecinając rzekę Wartę, biegnie do punktu przecięcia działki katastralnej nr 142/4, 142/5 w miejscowości Chwałowice. Po czym dalej na północ do skrzyżowania dróg gminnych nr 000416F i 000414F, a następnie zmienia swój kierunek na wschodni i biegnie do punktu początkowego, skąd rozpoczęto opis.

30.1.2017- 7.2.2017

W województwie lubuskim: rozpoczynając od punktu przecięcia działki katastralnej nr 410, 405, 404 w miejscowości Santok, linia granicy biegnie w kierunku wschodnim, przecinając rzekę Noteć, do punktu przecięcia działki katastralnej nr 9, 11/1, 11/2 w miejscowości Stare Polichno. W tym miejscu linia granicy zmienia kierunek na południowo-wschodni i biegnie do skrzyżowania drogi powiatowej nr 1401F z drogą prowadzącą do posesji nr 13 w miejscowości Małe Polichno. Dalej linia granicy biegnie w kierunku południowo-wschodnim, po łuku, przecinając drogę wojewódzką nr 158, do punktu przecięcia oddziału le- śnego nr 20, 21, 48, 49 (Nadleśnictwo Karwin), po czym załamuje się i biegnie w kierunku południowym, do punktu przecięcia oddziału leśnego nr 112, 113, 146, 147 (Nadleśnictwo Karwin). Następnie linia granicy biegnie w kierunku zachodnim, do punktu przecięcia działki katastralnej nr 336, 288, 289 w miejscowości Gościnowo, po czym biegnie dalej w tym samym kierunku, po łuku, do punktu przecięcia działki katastralnej nr 202, 194/6, 195/7 w miejscowości Warcin. Następnie linia granicy zmienia kierunek na północno-zachodni i biegnie, przecinając rzekę Wartę do skrzyżowania drogi gminnej nr 001328F z droga prowadzącą do posesji 85, 83a, 83 w miejscowości Borek, po czym zmienia kierunek na północny, i biegnie do punktu przecięcia działki katastralnej nr 212, 213, 200 w miejscowości Santok, po czym biegnie, przecinając rzekę Wartę i drogę wojewódzką nr 158, do punktu przecięcia działki katastralnej nr 410, 405, 404 w miejscowości Santok, skąd rozpoczęto opis.

27.1.2017 – 4.2.2017

W województwie podkarpackim: Od strony północnej linia obszaru biegnie od miejsca przecięcia ul. Białobrzeskiej z potokiem Marcinek, dalej biegnie wzdłuż południowego brzegu potoku Marcinek do zakola w pobliżu ul. Trębackiej na terenie miejscowości Korczyna, wzdłuż południowego pobocza ul. Trębackiej do skrzyżowania z ul. Krośnieńską. Od strony wschodniej linia obszaru biegnie w kierunku południowym, wzdłuż zachodniego pobocza ul. Krośnieńskiej, a następnie kieruje się na wschód, zgodnie z przebiegiem ul. Granicznej, wzdłuż granicy administracyjnej miasta Krosno do ul. Akacjowej na terenie miejscowości Korczyna. Dalej od wschodu granica obszaru biegnie wzdłuż zachodniego pobocza ul. Akacjowej w kierunku południowym, wzdłuż zachodniego pobocza ul. Marynkowskiej do ul. Kasztanowej, a następnie wzdłuż ul. Kasztanowej do granicy administracyjnej miasta Krosno. Od strony południowej linia obszaru biegnie w kierunku południowo zachodnim w linii prostej przecinając ul. Sikorskiego oraz tory kolejowe do skrzyżowania ul. Bieszczadzkiej i Władysława Reymonta, dalej biegnie w kierunku zachodnim do skrzyżowania ul. Bolesława Prusa z ul. Debrza a następnie w linii prostej w kierunku zachodnim przecinając ul. Wiejską, ul. Dębową, ul. Suchodolską do potoku Lubatówka i dalej wzdłuż północnego pobocza ul. Podmiejskiej do skrzyżowania z ul. Długą, a następnie wzdłuż północnego pobocza ul. Lotników aż do skrzyżowania z ul. Zręcińską. Od strony zachodniej linia obszaru biegnie w kierunku północnym wzdłuż wschodniego pobocza ul. Zręcińskiej aż do skrzyżowania z ul. Podkarpacką (drogą krajową nr 28). Dalej granica obszaru biegnie wzdłuż wschodniego pobocza ul. Podkarpackiej aż do skrzyżowania z ul. Krakowską, wzdłuż południowego pobocza ul. Krakowskiej do skrzyżowania z ul. Drzymały, dalej wzdłuż południowego pobocza ul. Drzymały do mostu na rzece Wisłok. Dalej linia obszaru biegnie wzdłuż południowo wschodniego brzegu rzeki Wisłok do zakola w okolicy ul. Wierzbowej i dalej w linii prostej w kierunku północno-wschodnim przecinając ul. Wierzbową, a następnie do przecięcia ul. Białobrzeskiej z potokiem Marcinek, skąd zaczęto opis.

22.1.2017 – 30.1.2017

W województwie świętokrzyskim: od strony wschodniej i południowo-wschodniej: granicą powiatu kazimierskiego, od drogi powiatowej nr 0521T do skrzyżowania drogi powiatowej nr 0552T i drogi lokalnej Cieszkowy-Probołowice, terenem niezabudowanym na wschód od miejscowości Cieszkowy (gm. Czarnocin), przecina drogę wojewódzką nr 770, teren niezabudowany na wschód od miejscowości Swoszowice (gm. Czarnocin), przecina drogę wojewódzką nr 776, obejmuje miejscowość Broniszów (gm. Kazimierza Wielka) od strony południowej: teren niezabudowany równolegle do drogi powiatowej 0529T, obejmuje miejscowość Kamyszów (gm. Kazimierza Wielka), przecina drogę wojewódzką nr 768, obejmuję miejscowość Topola (gm. Skalbmierz) 3) od strony zachodniej: teren niezabudowane na zachód od miejscowości Topola (gm. Skalbmierz), przecina drogę wojewódzką nr 768, wzdłuż rzeki Nidzicy i cieku wodnego, teren niezabudowany na zachód od miejscowości Krępice do skrzyżowania drogi lokalnej z Krępic z drogą nr 770 4) od strony północnej i północno-zachodniej: wzdłuż drogi wojewódzkiej nr 770, obejmuje miejscowości Ciuślice i Turnawiec (gm. Czarnocin), dalej granicy lasu w Malżycach (gm. Czarnocin) do granicy powiatu kazimierskiego.

22.1.2017 – 30.1.2017

W województwie opolskim: od strony północnej: od skrzyżowania drogi 1403 O relacji Roszowicki Las – Dzielnica z ulicą Głogowiec w miejscowości Roszowicki Las (bez tej miejscowości) i dalej tą ulicą w kierunku wschodnim przecinając granicę gminy Cisek z gminą Bierawa do drogi 425 w miejscowości Dziergowice i dalej aż do linii kolejowej relacji Kędzierzyn-Koźle – Racibórz, następnie wzdłuż tej linii kolejowej, włączając miejscowość Dziergowice (bez miejscowości Solarnia), na południe do granicy powiatu kędzierzyńsko-kozielskiego z powiatem raciborskim; od strony południowej: od przecięcia rzeki Odra, granicy powiatu raciborskiego i powiatu kędzierzyńsko-kozielskiego w kierunku zachodnim wzdłuż zachodnich granic miejscowości Podlesie, miejscowości Dzielnica (włączając te miejscowości do obszaru); od strony zachodniej: od miejscowości Dzielnica w kierunku północnym wzdłuż południowych granic miejscowości Roszowice (bez tej miejscowości) do skrzyżowania drogi nr 1403 O z ulicą Głogowiec w miejscowości Roszowicki Las.

26.1.2017 – 3.2.2017

W województwie śląskim: teren ograniczony od strony północnej: wzdłuż granicy powiatów Kędzierzyn – Koźle i Racibórz – od miejscowości Podlesie w kierunku wschodnim do miejscowości Solarnia; od strony wschodniej: od miejscowości Solarnia wzdłuż linii kolejowej relacji Kędzierzyn-Koźle –Racibórz do wysokości północnej granicy administracyjnej miejscowości Kuźnia Raciborska (bez tej miejscowości); od strony południowej: od północnej granicy administracyjnej miejscowości Kuźnia Raciborska, poprzez południowe granice miejscowości Budziska, obejmując tą miejscowość, do północnych granic administracyjnych miejscowości Turze (z pominięciem tej miejscowości); od strony zachodniej: od północnych granic administracyjnych miejscowości Turze, wzdłuż południowej i zachodniej granicy miejscowości Ruda, w linii prostej do granicy powiatu raciborskiego i kędzierzyńsko-kozielskiego na wysokości miejscowości Podlesie.

26.1.2017 – 3.2.2017

W województwie lubuskim: rozpoczynając od skrzyżowania dróg gminnych nr 001343F i 001341F w miejscowości Ulim, granica obszaru biegnie w kierunku południowo-wschodnim, do punktu przecięcia oddziału leśnego nr 13, 14, 20, 21 (Nadleśnictwo Lubniewice). Następnie linia granicy zmienia swój kierunek na południowy i biegnie po łuku, przecinając drogę krajową nr 22 oraz drogę powiatową nr 1395F między posesjami nr 6 i 4 w miejscowości Białobłocie, do skrzyżowania dróg na wysokości posesji nr 44 w miejscowości Białobłocie. Następnie linia granicy załamuje się i dalej biegnie w kierunku południowym, przecinając drogę krajową nr 22, drogę powiatową nr 1397F, Kanał Kiełpiński, omijając od strony północnej zabudowania miejscowości Kiełpin, do punktu przecięcia oddziału leśnego nr 54, 77, 78 (Nadleśnictwo Skwierzyna). Tutaj linia granicy zmienia swój kierunek i biegnie w kierunku północnozachodnim do punktu przecięcia działki katastralnej nr 77/1, 88/1, 80 w miejscowości Łąków. Następnie linia granicy zmienia swój kierunek na północny i biegnie, przecinając Kanał Bema, rzekę Wartę, do skrzyżowania drogi gminnej nr 000414F z drogą prowadzącą do posesji nr 80 w miejscowości Chwałowice. Następnie linia granicy biegnie po łuku dalej w kierunku północnym, do skrzyżowania drogi powiatowej nr 1393F z drogą przebiegającą obok posesji nr 75 w miejscowości Chwałowice. Następnie linia granicy zmienia swój kierunek i biegnie, przecinając rzekę Wartę, w kierunku północno-wschodnim, do punktu przecięcia działki katastralnej nr 310, 299, 205 w miejscowości Ulim przy drodze gminnej nr 001349F. Tutaj linia granicy zmienia swój kierunek na kierunek wschodni i biegnie do skrzyżowania dróg gminnych nr 001343F i 001341F w miejscowości Ulim, skąd rozpoczęto opis.

30.1.2017- 7.2.2017

W województwie lubuskim: rozpoczynając od 52 kilometra drogi wojewódzkiej nr 22 w miejscowości Krasowiec, linia granicy obszaru biegnie po łuku w kierunku południowo-wschodnim, do skrzyżowania drogi gminnej nr 001320F z drogą prowadzącą do drogi gminnej nr 001318F.

Następnie linia granicy zmienia swój kierunek i biegnie w kierunku południowym do skrzyżowania drogi powiatowej nr 1397F z drogą gminną nr 001318F. Następnie, po łuku, linia granicy biegnie omijając od strony zachodniej większość zabudowań miejscowości Orzelec, do punktu przecięcia nr 101, 102, 123, 124 (Nadleśnictwo Skwierzyna). Następnie linia granicy załamuje się i biegnie dalej w kierunku południowym, do punktu przecięcia oddziału leśnego nr 221, 222, 253, 254 (Nadleśnictwo Skwierzyna). Następnie linia granicy zmienia kierunek na zachodni i biegnie, przecinając drogę krajową nr 22, do punktu przecięcia oddziału leśnego nr 115, 116, 138, 139 (Nadleśnictwo Lubniewice). Następnie linia granicy zmienia kierunek na północny i biegnie do skrzyżowania drogi powiatowej nr 1282F z drogą prowadzącą do posesji nr 14A w miejscowości Rudnica. Następnie linia granicy biegnie dalej w kierunku północnym do skrzyżowania drogi powiatowej nr 1282F z drogą powiatową nr 1397F w miejscowości Płonica. Następnielinia granicy zmienia swój kierunek na północno-wschodni i biegnie do skrzyżowania drogi powiatowej nr 1395F z drogą prowadzącą do posesji nr 48 w miejscowości Krasowiec. Następnie linia granicy zmienia swój kierunek na wschodni i biegnie do 52 kilometra drogi wojewódzkiej nr 22 w miejscowości Krasowiec, skąd rozpoczęto opis.

31.1.2017 – 8.2.2017

W województwie małopolskim: teren ograniczony od strony wschodniej wzdłuż drogi krajowej nr 7 – od węzła drogowego z drogą krajową nr 52 („Głogoczów”) do skrzyżowania z drogą powiatową nr 1938 K; od strony południowej: od skrzyżowania z drogą krajową nr 7 wzdłuż drogi powiatowej nr 1938 K do mostu na rzece Krzyszkowianka w miejscowości Bęczarka (gm. Myślenice) i wzdłuż tej rzeki w kierunku południowo – zachodnim do południowej granicy administracyjnej tej miejscowości. Wzdłuż tej granicy, następnie południowej i południowo – zachodniej granicy administracyjnej miejscowości Krzywaczka (gm. Sułkowice) i wzdłuż granicy administracyjnej miejscowości Izdebnik (gm. Lanckorona) w kierunku południowo – wschodnim i dalej wzdłuż drogi krajowej nr 52 do skrzyżowania z droga gminną nr 470141 K w Izdebniku; od strony zachodniej: od skrzyżowania z droga krajową nr 52 w miejscowości Izdebnik w kierunku północnym droga gminną nr 470141 K i dalej w kierunku północno – wschodnim droga gminna nr 470146 K do granicy administracyjnej miejscowości Wola Radziszowska (gm. Skawina). Wzdłuż tej granicy w kierunku północno – zachodnim ok. 130 m i dalej droga lokalną w kierunku północnym przez miejscowość Wola Radziszowska i dalej drogą gminną nr 601166 K do drogi gminnej nr 601190 K – do mostu na rzece Cedron; od strony północnej: od mostu na drodze gminnej nr 601190 K w miejscowości Wola Radziszowska wzdłuż rzeki Cedron do jej ujścia do rzeki Skawinki, a następnie przez tą rzekę i dalej po jej wschodniej stronie w miejscowości Radziszów (gm. Skawina) wzdłuż dróg: gminnej nr 601225 K powiatowej nr 1940 K (ul. Podlesie), gminnej nr 601106 K (ul. Spacerowej) i Białej Drogi do wschodniej granicy administracyjnej tej miejscowości. Następnie wzdłuż tej granicy w kierunku południowym i dalej wzdłuż drogi lokalnej biegnącej przez Głogoczów – Działy do drogi krajowej nr 52 i węzła drogowego z drogą krajową nr 7 („Głogoczów”).

28.1.2017 – 6.2.2017

W województwie lubuskim: rozpoczynając od punktu przecięcia oddziału leśnego nr 370, 371, 389, 390 (Nadleśnictwo Międzychód) linia granicy obszaru biegnie w kierunku wschodnim przecinając drogę wojewódzką nr 192, do punktu przecięcia oddziału leśnego nr 386, 407, 408 (Nadleśnictwo Międzychód). Następnie linia granicy zmienia swój kierunek i biegnie w kierunku południowym, przecinając drogę gminną nr 004313F, oddział leśny nr 431 (Nadleśnictwo Międzychód), do skrzyżowania drogi krajowej nr 24 z drogą powiatową nr 1323F. Następnie linia granicy biegnie dalej w kierunku południowym, przecinając linię kolejową, oddziały leśne Nadleśnictwa Międzychód, do punktu przecięcia oddziału leśnego nr 519, 520, 528, 529 (Nadleśnictwo Międzychód). Następnie linia granicy zmienia swój kierunek i biegnie w kierunku zachodnim do skrzyżowania drogi powiatowej nr 1327F z drogą gminną nr 004305F w miejscowości Lubikowo. Następnie linia granicy zmienia swój kierunek na północny i biegnie po luku przecinając drogę krajową nr 24 na wysokości wjazdu do miejscowości Przytoczna, obejmując całą miejscowość Przytoczna. Następnie linia granicy biegnie dalej w kierunku północnym nad zbiornikiem wodnym „Nadolno”, obejmując cały ten zbiornik. Następnie linia granicy zmienia swój kierunek na wschodni i biegnie po łuku, omijając od strony południowej zabudowania miejscowości Dębówko, do punktu przecięcia oddziału leśnego nr 370, 371, 389, 390 (Nadleśnictwo Międzychód), skąd rozpoczęto opis. Miejscowości znajdujące się w obszarze zapowietrzonym – w gminie Przytoczna: Przytoczna, Goraj, Lubikowo.

4.2.2017 – 12.2.2017

W województwie opolskim: teren ograniczony: od strony południowej: od przecięcia torów kolejowych z ulicą Strzelecką w miejscowości Domaszowice następnie do skrzyżowania z drogą krajową nr 42 stąd ulicą lipową łącząca miejscowość Wielołękę i Międzybrodzie (z wyłączeniem tych miejscowości) do Duczowa Małego, aż do krzyżowania z drogą krajową nr 42; od strony wschodniej: w linii prostej od torów kolejowych w kierunku sołectwa Duczów Mały łącznie z tą miejscowością, a dalej poprzez miejscowość Duczów Wielki (łącznie z nią) do sołectwa Świniary Małe; od strony północnej: od Świniar Małych drogą do miejscowości Polkowskie łącznie z tą miejscowością, a dalej w linii prostej do drogi Strzelce -Woskowice Górne; od strony zachodniej wzdłuż drogi Woskowice Górne-Strzelce do drogi nr 42 i tą drogą do północnych granic administracyjnych Domaszowic do ul. Strzeleckiej.

1.2.2017 – 9.2.2017

W województwie dolnośląskim: teren ograniczony: od strony wschodniej: szczytami Kamień Wielki, Kościelny Las w kierunku ulicy 1 go Maja do skrzyżowania z drogą na ul. Jakubowice, następnie wzdłuż tej drogi do wyciągu narciarskiego, następnie szczyt Świni Grzbiet do granicy państwa w kierunku Wzgórza Bluszczowa; od strony południowej: od granicy Kudowa Słone Nachod, 1,5 km od szczytu Ptasznica w kierunku północnym do skrzyżowania drogi nr 8 z drogą na Dańczów; od strony zachodniej i północnej: od Wzgórza Bluszczowa wzdłuż granicy państwa do przejścia Kudowa Słone Nachod. W obszarze zapowietrzonym znajdują się następujące miejscowości: Kudowa Zdrój (z wyłączeniem ul. Pstrążna, ul. Bukowiny, ul. Jakubowice), część zachodnia Jeleniowa do skrzyżowania z drogą na Dańczów.

2.2.2017 – 10.2.2017

W województwie małopolskim: od strony południowej: z Parku Miejskiego w Skawinie (gm. Skawina) – od Starorzecza Skawinki wzdłuż cieku wodnego biegnącego w kierunku południowym w kierunku ul. Spacerowej i dalej wzdłuż tego cieku w kierunku południowo-wschodnim a następnie wschodnim do wschodniej granicy administracyjnej Skawiny. Wzdłuż tej granicy w kierunku północnym i dalej wzdłuż granicy administracyjnej miejscowości Brzyczyna (gm. Mogilany) w kierunku północno-wschodnim i północnym do potoku Rzepnik. Wzdłuż tego potoku w kierunku północnym przez ok. 600 m i dalej w kierunku wschodnim wzdłuż cieku wodnego przez Brzyczynę do wschodniej granicy administracyjnej tej miejscowości; od strony wschodniej: od cieku wodnego w miejscowości Brzyczyna w kierunku północnym wzdłuż wschodniej granicy administracyjnej tej miejscowości i dalej wzdłuż drogi gminnej nr 600684 K (ul. Słonecznej) w Libertowie (gm. Mogilany) do drogi powiatowej nr 2174 K (ul. Jana Pawła II). Następnie wzdłuż tej drogi w kierunku zachodnim do granicy administracyjnej Krakowa i dalej wzdłuż tej granicy do ul. Libertowskiej w Krakowie. Ul. Libertowską, następnie ul. Leona Petrażyckiego przez ok. 150 m w kierunku wschodnim i dalej w kierunku północnym drogą lokalną do linii kolejowej nr 94 (Kraków Płaszów – Oświęcim). Wzdłuż tej linii kolejowej do ul. Biskupa Albina Małysiaka i dalej tą ulicą w kierunku zachodnim i północnym przez ok. 1400 m, a następnie drogą lokalną (gruntową) w kierunku północno – zachodnim przez ok. 500 m – do ul. Spacerowej. Od strony północnej: ulicami: Spacerową, Doktora Józefa Babińskiego, Skotnicką, Aleksandra Brücknera, Dąbrowa, Obrony Tyńca do zachodniej granicy kompleksu leśnego (w Bielańsko – Tynieckim Parku Krajobrazowym); od strony zachodniej: od ul. Obrońców Tyńca zachodnią granicą kompleksu leśnego do ul. Bogucianka i dalej w kierunku południowo – zachodnim i południowym do północnej granicy administracyjnej Skawiny. Następnie wzdłuż tej granicy do rzeki Skawinki i dalej wzdłuż tej rzeki do Parku Miejskiego w Skawinie – do cieku wodnego biegnącego do Starorzecza Skawinki.

2.2.2017 – 10.2.2017

W województwie lubuskim:

Obszar ograniczony granicą przebiegająca w następujący sposób:

W mieście Gorzów Wielkopolski punktem początkowym linii obszaru zagrożonego jest Rondo Marszałka Piłsudskiego, gdzie linia przebiega w kierunku północno-wschodnim, i biegnąc w tym kierunku zostawia z prawej strony cmentarz wojenny, przecina ul. Walczaka i omija elektrociepłownię Gorzów z północy. Następnie, biegnąc w kierunku wschodnim, linia obszaru przechodzi przez drogę krajową nr 22 i od strony północnej mija miejscowość Wawrów, a następnie – idąc tym samym kierunkiem, przecina drogę wojewódzką nr 158, z prawej strony mijając składowisko żużla elektrociepłowni Gorzów. Następnie linia obszaru biegnie w kierunku południowo-wschodnim, do torów kolejowych relacji Krzyż – Kostrzyn. Następnie przebiega w kierunku północno-wschodnim, do drogi wojewódzkiej nr 158, pomiędzy rzekami Warta i Noteć, po czym zmienia swój kierunek, idąc w kierunku południowo – wschodnim, wzdłuż drogi nr 158, omijając z lewej strony rezerwat Santockie zakole oraz rzekę Wartę. Następnie linia obszaru biegnie w kierunku południowym, po zachodniej stronie mijając Stare Polichno i skręca do skraju lasu, do ul. Szkolnej. Następnie linia obszaru biegnie wzdłuż skraju lasu, i w tym samym kierunku do miejscowości Murzynowo. Następnie, w kierunku południowozachodnim przecina rzekę Wartę, linię kolejową Gorzów – Skwierzyna oraz drogę ekspresową S 3, wchodząc w las. Następnie linia obszaru biegnie w kierunku południowo – zachodnim, lasem, przecina drogę krajową nr 24, dalej biegnie łukiem w kierunku zachodnim do jeziora Lubniewka. Następnie linia obszaru biegnie w kierunku północno-zachodnim, przez drogę krajową nr 22 i następnie łukiem, w kierunku północnozachodnim, do miejsca gdzie kończy się las, przy przecięciu rzeki Lubniewka i ul. Sulęcińskiej w miejscowości Kołczyn. Następnie linia obszaru biegnie w kierunku północnym, mijając od strony zachodniej miejscowość Chwałowice, Lubczyno, a następnie po okręgu biegnie w kierunku północno-wschodnim, przecinając drogę ekspresową nr S 3 oraz linię kolejową Krzyż – Kostrzyn by dalej iść w kierunku północno-wschodnim. Następnie linia obszaru biegnie do węzła drogowego S 3 z drogą wojewódzką 132 i biegnie w kierunku północnowschodnim ulicą Kostrzyńską. Następnie, w kierunku północnym, linia obszaru biegnie ulica Dobrą, gdzie na wysokości ulicy Brukselskiej skręca w kierunku wschodnim, z północnej strony mijając rezerwat Gorzowskie murawy. Następnie linia biegnie w tym samym kierunku, do ronda zbiegu ulic Myśliborska, Niemcewicza i Olimpijska, i dalej w tym samym kierunku do ul. Marcinkowskiego. Następnie linia obszaru biegnie w kierunku wschodnim, przez ul. Dunikowskiego, do ul. Fredry, gdzie zmienia swój kierunek. Następnie linia obszaru biegnie wzdłuż ul. Fredry, w kierunku wschodnim, do ulicy Słowiańskiej. Następnie linia obszaru biegnie w kierunku północno-wschodnim, wzdłuż ul. Słowiańskiej, Roosevelta, Andrzejewskiego, do ronda Józefa Piłsudskiego, gdzie kończy się opis.

6.2.2017

W województwie lubuskim:

Obszar ograniczony granicą przebiegająca w następujący sposób:

Punktem początkowym linii obszaru zagrożonego jest Rondo Sybiraków w Gorzowie Wielkopolskim. Linia biegnie następnie w kierunku południowo-wschodnim w kierunku miejscowości Czechów, wzdłuż linii energetycznej wysokiego napięcia, do zachodnich części miejscowości Czechów. Następnie linia obszaru omija miejscowość Czechów od strony północnej i biegnie w kierunku południowo-wschodnim do miejscowości Borek, przez łąki, pastwiska i nieużytki. Następnie linia biegnie w kierunku południowym, w kierunku Trzebiszewa i przecina linię kolejową Gorzów – Skwierzyna oraz drogę ekspresową S3, wchodząc w las. Następnie linia obszaru biegnie w kierunku południowo-zachodnim oraz zachodnim, obok rezerwatu Janie, im. Włodzimierza Korsaka, mijając go z prawej strony. Następnie linia obszaru przecina drogę wojewódzką nr 46, biegnąc w kierunku północno-zachodnim, mijając z prawej strony miejscowości Rogi. Następnie idzie w dalszym ciągu w kierunku północno-zachodnim, przecinając drogę krajową nr 22, a następnie powiatową 1278f. W tym miejscu kończy się las. Następnie, biegnąc w tym samym kierunku północno-zachodnim, linia obszaru mija z prawej strony miejscowość Dębokierz, i dalej biegnąc w tym samym kierunku, przecina rzekę Lubniewkę praz Wartę i dochodzi do miejscowości Krzyszczynka. Następnie linia obszaru przebiega w kierunku północnym, mijając z lewej strony miejscowości: Krzyszczyna, Jeniniec, Kwiatkowice. Następnie linia obszaru biegnie w kierunku północnowschodnim, przez tory kolejowe Krzyż-Kostrzyn oraz droga wojewódzką nr 132, pomiędzy miejscowościami Łupowo i Jenin. Następnie linia obszaru, biegnąc dalej w kierunku północno-wschodnim, po południowej stronie mija miejscowość Łupowo. Biegnąc dalej w tym samym kierunku lasem, mija z lewej strony oczyszczalnię ścieków w obrębie miejscowości Chruścik. Następnie, linia obszaru biegnąc w tym samym kierunku, przecina obwodnicę miasta Gorzowa Wielkopolskiego (S 3), biegnie przez ul. Dobrą, przecina ul. Myśliborską, wchodząc w ul. Kamienną. Następnie linia obszaru, idąc wzdłuż ul. Kamiennej, z prawej strony mija cmentarz komunalny oraz osiedle Piaski, i wchodzi w ulice Górczyńską. Następnie linia obszaru przebiega w kierunku wschodnim, wzdłuż ul. Górczyńskiej, przecina ul. Walczaka, a następnie idzie wzdłuż ulicy Bierzarina, a następnie zmienia kierunek na południowy i biegnie wzdłuż ulicy Łukasińskiego do ronda przy ul. Podmiejskiej – Sybiraków.

6.2.2017

W województwie lubuskim:

Obszar ograniczony granicą przebiegająca w następujący sposób:

Punktem początkowym linii obszaru zagrożonego jest Rondo Marszałka Józefa Piłsudskiego, gdzie linia przebiega w kierunku północno-wschodnim, i biegnąc w tym kierunku zostawia z prawej strony cmentarz wojenny, przecina ul. Walczaka i omija Elektrociepłownię Gorzów z północy. Następnie, biegnąc w kierunku wschodnim, linia obszaru przechodzi przez drogę krajową nr 22 i od strony północnej mija miejscowość Wawrów, a następnie – idąc tym samym kierunkiem, przecina drogę wojewódzką nr 158, z prawej strony mijając składowisko żużla Elektrociepłowni Gorzów. Następnie linia obszaru biegnie w kierunku południowo-wschodnim, do torów kolejowych relacji Krzyż – Kostrzyn. Następnie przebiega w kierunku północno-wschodnim, do drogi wojewódzkiej nr 158, pomiędzy rzekami Warta i Noteć, po czym zmienia swój kierunek, idąc w kierunku południowo – wschodnim, wzdłuż drogi nr 158, omijając z lewej strony rezerwat przyrody „Santockie Zakole” oraz rzekę Wartę. Następnie linia obszaru biegnie w kierunku południowym, po zachodniej stronie mijając Stare Polichno i skręca do skraju lasu, do ul. Szkolnej. Następnie linia obszaru biegnie wzdłuż skraju lasu i w tym samym kierunku do miejscowości Murzynowo. Następnie, w kierunku południowo-zachodnim przecina rzekę Wartę, linię kolejową Gorzów – Skwierzyna oraz drogę ekspresową S 3, wchodząc w las. Następnie linia obszaru biegnie w kierunku południowo-zachodnim, lasem, przecina drogę krajową nr 24, dalej biegnie łukiem w kierunku zachodnim do jeziora Lubniewka. Następnie linia obszaru biegnie w kierunku północno – zachodnim, przez drogę krajową nr 22 i następnie łukiem, w kierunku północno-zachodnim, do miejsca gdzie kończy się las, przy przecięciu rzeki Lubniewka i ul. Sulęcińskiej w miejscowości Kołczyn. Następnie linia obszaru biegnie w kierunku północnym, mijając od strony zachodniej miejscowość Chwałowice, Lubczyno, a następnie po okręgu biegnie w kierunku północno-wschodnim, przecinając drogę ekspresową nr S3 oraz linię kolejową Krzyż – Kostrzyn by dalej iść w kierunku północno – wschodnim. Następnie linia obszaru biegnie do węzła drogowego S 3 z drogą wojewódzką 132 i biegnie w kierunku północno-wschodnim ulicą Kostrzyńską. Następnie, w kierunku północnym, linia obszaru biegnie ulica Dobrą, gdzie na wysokości ulicy Brukselskiej skręca w kierunku wschodnim, z północnej strony mijając rezerwat przyrody „Gorzowskie Murawy”. Następnie linia biegnie w tym samym kierunku, do ronda zbiegu ulic Myśliborska, Niemcewicza i Olimpijska, i dalej w tym samym kierunku do ul. Marcinkowskiego. Następnie linia obszaru biegnie w kierunku wschodnim, przez ul. Dunikowskiego, do ul. Fredry, gdzie zmienia swój kierunek. Następnie linia obszaru biegnie wzdłuż ul. Fredry, w kierunku wschodnim, do ulicy Słowiańskiej. Następnie linia obszaru bieg nie w kierunku północno – wschodnim, wzdłuż ul. Słowiańskiej, Roosevelta, Andrzejewskiego, do Ronda Marszałka Józefa Piłsudskiego.

6.2.2017

W województwie lubuskim:

Obszar ograniczony granicą przebiegająca w następujący sposób:

Poczynając od Ronda Sybiraków w Gorzowie Wlkp. granica biegnie w kierunku wschodnim omijając od południa miejscowość Wawrów i Janczewo dalej prosto w kierunku wschodnim omija od północy ostatnie zabudowania miejscowości Górki, tu skręca w kierunku miejscowości Santok, do drogi wojewódzkiej 158 z ulicą Gorzowską w Santoku. Dalej drogą wojewódzką 158 do Starego Polichna aż do skrzyżowania z drogą wojewódzką 159. Tu przez oddziały leśne (Nadleśnictwo Karwin) do punktu między oddziałami leśnymi nr 79,80, 111 i 112, tu na południe wzdłuż linii oddziałowych aż do punktu między oddziałami leśnymi nr 314, 315, 325 i 326. Od tego punktu lekko skręcając przecina kolejne oddziały leśne aż do skrzyżowania dróg wojewódzkich nr 159 i 199. Dalej skręca na południowy zachód do obwodnicy zachodniej Skwierzyny, następnie do punktu między oddziałami 381, 382, 420 i 421 (Nadleśnictwo Skwierzyna), lekko załamując się przecina kolejne oddziały leśne do kolejnego załamania w punkcie między oddziałami leśnymi nr 460, 461, 488 i 489. Od tego punktu na zachód oddziały leśne do kolejnego punktu między oddziałami nr 251, 252, 301 i 302 (Nadleśnictwo Lubniewice). Granica skręca na północny-zachód przecinając skrzyżowanie dróg krajowych 24 i 22 (Wałdowice) biegnie oddziałami leśnymi do punktu między oddziałami leśnymi nr 30, 31, 58 i 59. Tu skręca na północ linią oddziałową poprzez Łąków dalej prosto do rzeki Warta na wysokości miejscowości Koszęcin. Dalej wzdłuż rzeki Warta do granicy miasta Gorzów Wlkp. Od granicy miasta Gorzów Wlkp. do skrzyżowania ulicy Kostrzyńskiej i Alei 11 Listopada, dalej tą ulicą i wzdłuż ulicy Władysława Sikorskiego do ulicy Warszawskiej do Ronda Santockiego. Od Ronda Santockiego ulicą Podmiejską aż do Ronda Sybiraków, gdzie kończy się opis.

6.2.2017

W województwie lubuskim:

Obszar ograniczony granicą przebiegająca w następujący sposób:

Poczynając od skrzyżowania ulic Bierzarina i Łukasińskiego w Gorzowie Wlkp. granica biegnie w kierunku wschodnim do załamania linii wysokiego napięcia. Wzdłuż linii wysokiego napięcia omija miejscowość Wawrów od północy do przecięcia się z linia energetyczną biegnącą z północy na południe. Od przecięcia się linii energetycznych, granica biegnie w kierunku wschodnim przecinając miejscowość Janczewo aż do skrzyżowania drogi wojewódzkiej 158 z drogą powiatową 1405F. Dalej drogą wojewódzką 158 do miejscowości Gralewo. Na wysokości posesji nr 1b w Gralewie granica zbacza z drogi wojewódzkiej 138 i biegnie przez posesje 54 i 53 dalej prosto przecinając linię kolejową relacji Gorzów Wlkp. – Krzyż i dalej prosto do zachodniej granicy miejscowości Ludzisławice. Od załamania drogi powiatowej 1401F i skrzyżowania z drogą polną granica skręca na południe przecinając drogę wojewódzką 158 do punktu między oddziałami leśnymi nr 20, 21, 48, 49 (Nadleśnictwo Karwin). Dalej na południe wzdłuż linii oddziałowych aż do punktu między oddziałami leśnymi nr 313, 314, 324, 325, od tego punktu granica skręca na południowy zachód przez oddziały leśne do oddziału leśnego nr 425 stycznego z rzeką Wartą. Następnie biegnie w kierunku obwodnicy zachodniej Skwierzyny. Tu skręca do kolejnego załamania miedzy oddziałami leśnymi nr 385, 386, 424, 425 (Nadleśnictwo Skwierzyna). Od tego punktu biegnie na zachód przecinając oddziały leśne do kolejnego załamania w punkcie między oddziałami leśnymi nr 361, 362, 403, 404, dalej załamuje się przecinając kolejne oddziały leśne do punktu między oddziałami nr 190, 191, 236, 237. Tu skręca na północny zachód do skrzyżowania dróg krajowych nr 22 i 24. Dalej na północ omijając od wschodu miejscowość Rudnica, granica biegnie dalej na północ omijając od zachodu osadę Altona, od zachodu miejscowość Płonica, od zachodu miejscowość Koszęcin aż do rzeki Warta na wysokości miejscowości Ulim, dalej wzdłuż rzeki Warty do granicy miasta Gorzów Wlkp. Od granicy miasta na rzece Warta na północ do skrzyżowania ulic Kostrzyńskiej i Warzywnej. Tu skręca w ulicę Kostrzyńską, dalej Aleją 11 Listopada i ulicą gen. Władysława Sikorskiego, dalej ulicą Estkowskiego do Ronda Kosynierów Gdyńskich, od Ronda dalej ulicą Łokietka do ulicy Jarosława Dąbrowskiego. Następnie ulicą Dąbrowskiego na północ do skrzyżowania z ulicą 30 Stycznia skręca i biegnie ulicą 30 Stycznia do ulicy Drzymały. Następnie przecinając Park Siemiradzkiego do skrzyżowania ulic Piłsudskiego i Widok. Dalej biegnie ulicą Walczaka poprzez Rondo Ofiar Katynia do Ronda Gdańskiego. Tutaj skręca w ulicę Bierzarina i biegnie do skrzyżowania ulic Bierzarina i Łukasińskiego, gdzie kończy się opis

6.2.2017

W województwie małopolskim – teren ograniczony: Od strony północno-wschodniej i północnej: granicą województwa małopolskiego – od drogi powiatowej nr 1222 K do linii kolejowej nr 8 (Warszawa Zachodnia – Kraków Główny);

Od strony zachodniej: od granicy województwa małopolskiego i miejscowości Kozłów (gm. Kozłów) w kierunku południowym wzdłuż linii kolejowej nr 8 do miejscowości Uniejów – Rędziny (gm. Charsznica) – do skrzyżowania z drogą powiatową nr 1181 K, następnie wzdłuż tej drogi w kierunku wschodnim do skrzyżowania z drogą powiatową nr 1182 K i dalej tą drogą w kierunku południowym do miejscowości Siedliska (gm. Miechów) – do skrzyżowania z drogą powiatową nr 1189 K. Następnie ta drogą w kierunku wschodnim do miejscowości Strzeżów Drugi (gm. Miechów) – do skrzyżowania z droga krajową nr 7 i wzdłuż tej drogi w kierunku południowym do Miechowa (gm. Miechów) – do skrzyżowania z drogą wojewódzką nr 783;

Od strony południowej i południowo-wschodniej: z Miechowa od skrzyżowania z drogą krajową nr 7 drogą wojewódzką nr 783 w kierunku wschodnim do miejscowości Kalina – Rędziny (gm. Miechów) i dalej wzdłuż drogi powiatowej nr 1225 K do miejscowości Raszówek (gm. Słaboszów), następnie wzdłuż drogi powiatowej nr 1228 K do miejscowości Zagorzany (gm. Słaboszów). Z miejscowości Zagórzany droga powiatową nr 1229 K do Dziaduszyc (gm. Słaboszów) i dalej drogą powiatowa nr 1224 K do miejscowości Słaboszów (gm. Słaboszów). Następnie drogą powiatową nr 1221 K do miejscowości Wymysłów (gm. Słaboszów) i dalej drogą powiatową 1222 K do granicy województwa małopolskiego

22.1.2017

W województwie lubuskim: rozpoczynając od Ronda Gdańskiego w Gorzowie Wlkp., granica biegnie w kierunku północno-wschodnim, wzdłuż ulicy Walczaka (Droga Krajowa nr 22), do skrzyżowania drogi powiatowej 1406F (ul. Parkowa) z Drogą Krajową nr 22, po czym biegnie dalej w kierunku północno-wschodnim, do punktu przecięcia oddziału leśnego nr 566, 579 (Nadleśnictwo Kłodawa). Następnie granica biegnie do punktu przecięcia oddziału leśnego nr 596, 597, 609, 610, po czym zmienia kierunek na wschodni i biegnie do punktu przecięcia oddziału leśnego nr 635, 636, 649, 650. Dalej linia granicy biegnie w kierunku południowo-wschodnim, do punktu przecięcia oddziału leśnego nr 663, 664, 677 i 678, po czym zmienia kierunek i, przecinając drogę nr 1402F, biegnie łukiem omijając od strony zachodniej miejscowości Brzezinka, Górczyna, Lipki Wielkie, przecinając drogę wojewódzką nr 158 do punktu przecięcia oddziału leśnego nr 12, 13 (Nadleśnictwo Karwin). Następnie linia biegnie w kierunku południowym, wzdłuż granicy obszarów leśnych do punktu przecięcia oddziału leśnego nr 102, 103, 135, 136 (Nadleśnictwo Karwin), po czym dalej w kierunku południowym biegnie do punktu przecięcia obszaru leśnego 300, 301, 137, 138. Następnie linia granicy biegnie w kierunku południowym, po łuku, do punktu przecięcia oddziału leśnego nr 360, 361, 421, 422, po czym biegnie wzdłuż granicy oddziałów leśnych do punktu przecięcia oddziału leśnego nr 425 i 364. Dalej, przecinając rzekę Wartę, granica biegnie w kierunku południowo-zachodnim do punktu przecięcia oddziału leśnego nr 192, 223, 222. Następnie linia granicy zmienia kierunek, i biegnie w kierunku zachodnim, przecinając drogę ekspresową S3, wzdłuż granic oddziałów leśnych, do punktu przecięcia oddziału leśnego nr 205, 206, 237, 238. Tutaj linia granicy zmienia swój kierunek i zaczyna biec w kierunku północnozachodnim, do punktu przecięcia oddziału leśnego nr 187, 186. Dalej linia granicy biegnie w kierunku północno-zachodnim, po łuku, do punktu przecięcia oddziału leśnego nr 103, 104, 125, 126, po czym dalej w tym samym kierunku biegnie do punktu przecięcia oddziału leśnego nr 60, 61, 85, 86. Następnie linia granicy biegnie w kierunku północno-zachodnim, dalej po łuku, do skrzyżowania ulicy Leśnej z drogą powiatową nr 1396F, w miejscowości Prądocin. W tym miejscu granica zmienia kierunek i biegnie w kierunku północnym, przecinając las, a następnie drogę ekspresową S3 w Gorzowie Wlkp. (Zamoście) do skrzyżowania ulicy Śląskiej z ulica Polną. Następnie linia granicy załamuje się w kierunku północnym i biegnie do skrzyżowania ulicy Jagiełły i ulicy Drzymały, po czym wzdłuż ulicy Drzymały biegnie do skrzyżowania z ulicą 30 stycznia. W tym miejscu linia granicy zmienia swój kierunek na północny-wschód, przecina Park Siemiradzkiego i biegnie do skrzyżowania ulicy Walczaka z ulicą Piłsudskiego. Od tego miejsca linia granicy biegnie w kierunku północno-wschodnim wzdłuż ul. Walczaka do Ronda Gdańskiego, skąd rozpoczęto opis

6.2.2017

W województwie lubuskim rozpoczynając od skrzyżowania ulic Bierzanina i Łukasińskiego w Gorzowie Wlkp., linia granicy biegnie w kierunku wschodnim, omijając od północy miejscowość Wawrów, do skrzyżowania ulicy Owocowej z drogą wojewódzkiej nr 158 w miejscowości Janczewo. Następnie, biegnąc po łuku w kierunku południowo-wschodnim, linia granicy omija od zachodu miejscowość Gralewo i biegnie do skrzyżowania drogi wojewódzkiej nr 158 z ulicą Gorzowską w miejscowości Santok. Następnie linia granicy biegnie, w kierunku południowo-wschodnim, wzdłuż drogi nr 158, przebiega przez miejscowość Stare Polichno i dalej wzdłuż drogi wojewódzkiej 158 biegnie do skrzyżowania z drogą wojewódzką nr 159. Następnie linia granicy załamuje się i biegnie w kierunku południowym, do punktu przecięcia oddziału leśnego nr 310, 311, 317, 318, po czym zmienia kierunek i biegnie w kierunku południowo-zachodnim, przecinając drogę wojewódzką nr 159, do punktu przecięcia oddziału leśnego nr 339 i 341 (Nadleśnictwo Karwin). Następnie linia granicy biegnie w tym samym kierunku, przecinając rzekę Wartę, drogę ekspresową S3, drogę krajową nr 24, do punktu przecięcia oddziału leśnego nr 303, 304, 339, 340 (Nadleśnictwo Skwierzyna). W tym miejscu linia granicy zmienia kierunek na zachodni, i biegnie do punktu przecięcia oddziału leśnego nr 349, 350, 391, 392 (Nadleśnictwa Skwierzyna), po czym dalej w kierunku zachodnim biegnie wzdłuż granic oddziałów leśnych, do punktu przecięcia oddziału leśnego nr 362, 363, 404, 405 (Nadleśnictwo Skwierzyna). Następnie linia granicy zmienia kierunek na północno-zachodni i biegnie do skrzyżowania dróg krajowych nr 24, 22, po czym w dalszym ciągu biegnie w kierunku północno-zachodnim, do przecięcia oddziału leśnego nr 31, 32 (skraj lasu). W tym miejscu linia granicy zmienia kierunek na północny, przecina rzekę Wartę, omija od zachodu miejscowość Jerzyki i biegnie do przecięcia drogi ekspresowej S3 z droga wojewódzką 132 w Gorzowie Wlkp. Następnie linia granicy załamuje się i biegnie w kierunku północno-wschodnim, przecinając Aleję Konstytucji 3 Maja, do skrzyżowania ulicy Wyszyńskiego i Alei Odrodzenia Polski (rondo Stefana Wyszyńskiego). W tym miejscu linia granicy zmienia kierunek na wschodni i biegnie, przecinając ulicę Walczaka, do skrzyżowania ulicy Bierzanina i ulicy Łukasińskiego, skąd rozpoczęto opis

6.2.2017

W wojeództwie małopolskim: Od strony północnej: od granicy województwa małopolskiego wzdłuż drogi wojewódzkiej nr 783 do miejscowości Racławice (gm. Racławice) – do skrzyżowania z drogą powiatową nr 1235 K.

Od strony zachodniej: od skrzyżowania z droga wojewódzką nr 783 w miejscowości Racławice wzdłuż drogi powiatowej nr 1235 K w kierunku południowym, a następnie wzdłuż drogi powiatowej nr 1234 K do skrzyżowania z drogą gminna nr 140422 K w miejscowości Dziemięrzyce (gm. Racławice) i dalej wzdłuż tej drogi w kierunku południowym do skrzyżowania z drogą gminną nr 160437 K. Następnie drogami: gminną nr 160437 K, powiatową nr 1261 K, powiatową nr 1262 K – do południowej granicy gminy Radziemice. Wzdłuż granicy gminy do drogi powiatowej nr 1235 K i dalej wzdłuż tej drogi w kierunku południowym do rzeki Szreniawy. Następnie wzdłuż rzeki do zachodniej granicy administracyjnej gminy Proszowice i wzdłuż tej granicy w kierunku południowym do drogi powiatowej nr 1272 K;

Od strony południowej: od zachodniej granicy administracyjnej gminy Proszowice wzdłuż drogi powiatowej nr 1272 K do miejscowości Mniszów (gm. Nowe Brzesko) – do skrzyżowania z drogą gminną nr 160109 K. Następnie tą drogą w kierunku północnym do skrzyżowania z drogą gminną nr 160114 K i dalej wzdłuż tej drogi do skrzyżowania z drogą powiatową nr 1273 K w miejscowości Pławowice (gm. Nowe Brzesko). Następnie wzdłuż tej drogi do skrzyżowania z drogą gminną nr 160115 K i dalej wzdłuż tej drogi, a w miejscowości Bobin (gm. Proszowice) wzdłuż dróg: gminnej nr 160288 K, powiatowej nr 1281 K, powiatowej nr 1274 K, gminnej 160224 K – do granicy województwa małopolskiego;

Od strony wschodniej: wzdłuż granicy województwa małopolskiego – od drogi gminnej nr 160224 K do drogi wojewódzkiej nr 783.

W województwie świętokrzyskim – od strony północnej i północno-wschodniej: granicą powiatu kazimierskiego, w miejscowości SzarbiaZwierzyniecka (gm.Skalbmierz) – do drogi powiatowej nr 0498T, granice administracyjne miasta Skalbmierz, dalej na północnym-wschodzie rzeka Nidzica do drogi powiatowej nr 0529T.

Od strony wschodniej: wzdłuż drogi powiatowej nr 0518T, miejscowość Donosy (gm. Kazimierza Wielka), Chruszczyny Wielkiej (gm. Kazimierza Wielka), do skrzyżowania dróg powiatowych 0530T i 0534T, dalej droga nr 0534T do miejscowości Wielgus (gm. Kazimierza Wielka) i wzdłuż drogi gminnej Wielgus-Krzyszkowice, miejscowość Krzyszkowice (gm. Kazimierza Wielka), Dalechowice (gm. Kazimierza Wielka) do granicy województwa świętokrzyskiego.

Od strony południowej i zachodniej: od granicy województwa świętokrzyskiego i miejscowości Dalechowice w kierunku zachodnim i północnym, do granicy obszaru zapowietrzonego.

22.1.2017

W wojeówództwie lubuskim: rozpoczynając od skrzyżowania ulicy Ariańskiej z ulicą Owocową w mieście Gorzów Wielkopolski granica obszaru biegnie w kierunku wschodnim do skrzyżowania ulic Szarych Szeregów i Sosnkowskiego w mieście Gorzów Wielkopolski. Dalej linia granicy biegnie w kierunku wschodnim w linii prostej do skrzyżowania drogi powiatowej nr 1406F z ulicą Osiedle Bermudy w miejscowości Wawrów. Następnie linia granicy zmienia swój kierunek na kierunek południowo – wschodni i biegnie do skrzyżowania drogi wojewódzkiej nr 158 z ulicą Orzechową w miejscowości Janczewo. Dalej biegnie w tym samym kierunku (południowo-wschodni) do skrzyżowania ulicy Szkolnej z ulicą Gorzowską (droga powiatowa 1365F) w miejscowości Santok. Następnie zmienia swój kierunek i biegnie przecinając rzekę Wartę w kierunku południowym do skrzyżowania dróg powiatowych nr 1352F i 1351F w miejscowości Gościnowo. Następnie zmienia swój kierunek i biegnie przecinając rzekę Wartę, sieć energetyczną, drogę ekspresową S 3 w kierunku południowo – zachodnim do punktu przecięcia oddziału leśnego nr 170, 171, 197, 198 (Nadleśnictwo Skwierzyna). Potem linia granicy zmienia kierunek na zachodni, przecina drogę krajową nr 24 i biegnie do punktu przecięcia oddziału leśnego nr 287, 288, 320, 321 (Nadleśnictwo Skwierzyna), dalej wzdłuż granic oddziałów leśnych do punkt przecięcia oddziału leśnego nr 180, 181, 192, 193 (Nadleśnictwo Lubniewice). Następnie linia granicy zmienia swój kierunek, przecina drogi krajowe nr 22 i 24 i biegnie w kierunku północno – zachodnim do punktu przecięcia oddziału leśnego nr 36, 37, 4 41 (Nadleśnictwo Lubniewice). Dalej linia granicy zmienia swój kierunek przecinając rzekę Wartę, biegnie w kierunku północnym do skrzyżowania drogi powiatowej nr 1393F z drogą gminna przy posesji nr 26 w miejscowości Chwałowice. Następnie w tym samym kierunku (północnym) linia granicy biegnie do skrzyżowania drogi wojewódzkiej nr 132 z ulicą Nową w miejscowości Jenin. W tym miejscu granica zmienia swój kierunek i biegnie w kierunku północno – wschodnim do przecięcia się drogi ekspresowej S3 z drogą wojewódzką nr 130 w miejscowości Gorzów Wielkopolski. Od tego miejsca linia granicy biegnie w kierunku północno – wschodnim do skrzyżowania ulicy Ariańskiej z ulicą Owocową w miejscowości Gorzów Wielkopolski, gdzie kończy się opis.

3.2.2017

W województwie lubuskim: rozpoczynając od punktu przecięcia oddziału leśnego nr 275, 276 na północy (nadleśnictwo Różańsko) granica obszaru biegnie w kierunku wschodnim do skrzyżowania drogi powiatowej nr 1420F z drogą gminna między posesjami nr 29 i 95A w miejscowości Staw, następnie w kierunku południowo-wschodnim wzdłuż drogi powiatowej nr 1420F do skrzyżowania z drogą powiatową nr 1422F. Następnie linia granicy zmienia swój kierunek i biegnie wzdłuż drogi powiatowej nr 1422F w kierunku wschodnim do granicy powiatu gorzowskiego (województwo lubuskie) i powiatu myśliborskiego (Województwo zachodniopomorskie). Następnie od północy linia granicy biegnie wzdłuż granicy powiatu gorzowskiego i myśliborskiego do punktu przecięcia na północy oddziału leśnego nr 462, 463 (nadleśnictwo Różańsko). Tutaj granica zmienia kierunek i biegnie w kierunku południowym do punktu przecięcia oddziału leśnego nr 26, 27, 74, 75 (nadleśnictwo Bogdaniec). Dalej granica biegnie w kierunku południowym wzdłuż granic oddziałów leśnych do punktu przecięcia oddziału leśnego nr 261, 262, 303, 304 (nadleśnictwo Bogdaniec). Następnie linia granicy zmienia kierunek i biegnie w kierunku południowo – zachodnim omijając od strony zachodniej miejscowość Marwice do punktu przecięcia oddziału leśnego nr 585, 586, 589, 590 (nadleśnictwo Bogdaniec). Dalej w kierunki południowo-zachodnim linia granicy omija od strony zachodniej miejscowość Racław i biegnie do punktu przecięcia oddziału leśnego nr 697, 698, 727, 728 (nadleśnictwo Bogdaniec). Następnie granica zmienia kierunek i biegnie w kierunku południowo-zachodnim do punktu przecięcia oddziału leśnego nr 736, 737, 764, 765 (nadleśnictwo Bogdaniec). Dalej w kierunku zachodnim granica biegnie omijając od północy miejscowość Białcz do skrzyżowania ulicy Cementowej (droga powiatowa nr 1410F) z ulicą Jagodową w miejscowości Witnica. Następnie linia granicy zmienia kierunek i biegnie w kierunku północno-zachodnim omijając od północy miejscowość Witnica do punktu przecięcia oddziału leśnego nr 411, 526, 527 (nadleśnictwo Bogdaniec). Dalej w kierunku północno-zachodnim linia granicy biegnie przecinając od południa Jezioro Wielkie do punktu przecięcia oddziału leśnego nr 366, 410 (nadleśnictwo Bogdaniec, granica województwa lubuskiego i zachodniopomorskiego). Od tego punktu granica od zachodu biegnie wzdłuż granicy powiatu gorzowskiego i myśliborskiego do punku przecięcia oddziału leśnego nr 275, 276 na północy (nadleśnictwo Różańsko), skąd rozpoczęto opis.

W województwie zachodniopomorskim: od wschodu granicę obszaru stanowi granica pomiędzy powiatem myśliborskim a powiatem gorzowskim w woj. lubuskim, od południa droga powiatowa nr 130 od granicy z powiatem gorzowskim do drogi gminnej łączącej Dolsk z Baranówkiem, od zachodu drogą łącząca drogę nr 130 z miejscowości Dolsk aż do duktu leśnego, duktem leśnym do rzeki Mysli, Myślą w kierunku północno wschodnim, a następnie skrajem skraju lasu równolegle do drogi krajowej nr 23 aż do skraju lasu na przecięciu z drogą gminną biegnącą do drogi 23 do miejscowości Dolsk, od północy do tego przecięcia linią prostą biegnącą w kierunku zachodnim aż do granicy z powiatem gorzowskim. W obszarze znajdują się następujące miejscowości: Borne Dolska, Skrodno Turze w gminie Dębno.

6.2.2017

W województwie świętokrzyskim

Od strony północnej: droga gminna od m. Jelcza Wielka na zachodzie do drogi wojewódzkiej nr 766, droga wojewódzka nr 766 w kierunku do Pińczowa do linii rzeki Nidy, wzdłuż rzeki Nidy do m. Pasturka, droga wojewódzka nr 767 do skrzyżowania z drogą gminną do m. Marzęcin na wschodzie

Od strony wschodniej: skrzyżowanie drogi wojewódzkiej nr 767 z drogą gminną do m. Marzęcin na północy, droga gminna przez m. Leszcze, Wola Zagojska Górna, Winiary, do m. Stara Zagość, wzdłuż terenów kopalni gipsu do granicy powiatów: pińczowskiego i buskiego, wzdłuż granicy powiatów do drogi gminnej Stawiszyce-Kostrzeszyn na południu

Od strony południowej: droga gminna Stawiszyce-Kostrzeszyn od granicy z powiatem buskim na wschodzie, wzdłuż granicy z powiatem kazimierskim do mc. Kwaszyn, droga gmina Działoszyce-Kozubów do mc. Jakubowice na zachodzie.

Od strony zachodniej: droga gminna Jakubowice-Lipówka od południa, droga wojewódzka 768, droga wojewódzka 766 do skrzyżowania z drogą gminną przez mc. Góry, Zagajów do mc. Jelcza Wielka na północy.

Wykaz miejscowości w obszarze zagrożonym:

Biskupice, Bogucice Drugie, Bogucice Pierwsze, Chroberz, Dębiany, Dzierążnia, Gacki, Gacki Osiedle, Gaik, Góry, Jakubowice, Januszowice, Jelcza Mała, Jelcza Wielka, Kostrzeszyn, Kowala, Krzyżanowice Dolne, Krzyżanowice Średnie, Kwaszyn, Leszcze, Marianów, Marzęcin, Michałów, Niegosławice, Nieprowice, Orkanów, Pasturka, Pełczyska, Podgórze, Polichno, Probołowice, Przecławka, Rudawa, Sadek, Skrzypiów, Stara Zagość, Sudół, Szyszczyce, Tomaszów, Winiary, Wola Chroberska, Wola Zagojska Dolna, Wola Zagojska Górna, Wolica, Wymysłów, Zagaje Dębiańskie, Zagaje Stradowskie, Zagajów, Zagajówek, Zagórze, Zakrzów, Zawarża, Złota, Żurawniki.

28.1.2017

W województwie lubuskim: rozpoczynając od punktu przecięcia oddziału leśnego nr 592, 591, 604, 605 (nadleśnictwo Kłodawa) linia granicy biegnie w kireunku wschodnim, do punktu przecięcia oddziału leśnego nr 657, 658, 672 (nadleśnictwo Kłodawa), po czym biegnie w tym samym kireunku do miejsca przecięcia drogi powiatowej nr 1365 F z przejazdem kolejowym linii kolejowej relacji Gorzów Wlkp.- Krzyż. W tym miejscu linia granicy zmienia kireunke na południowo-wschodni i biegnie do 2150go kilometra rzeki Noteć. Nastepnie linia granicy biegnie w kireunku południowym, przecinając drogę wojewódzką nr 158, do punktu przecięcia oddziału leśnego nr 1,28,29 (Nadleśnictwo Karwin), po czym załamuje się i biegnie po łuku, w kireunku południowym, do punktu przecięcia oddziału leśnego nr 258, 259, 291, 292 ( Nadleśnictwo Karwin).nastepnie, w dalszym ciągu w kirunku południowym, linia granicy biegnie po łuku, w kierunku do punktu przecięcia oddziału leśnego nr 355, 356, 416, 417 (Nadleśnictwo Miedzychód). W tym miejscu linia granicy zmienia kireunke na południow-zachodni i biegnie wzdłuż granicy obszarów leśnych, przecinając droge wojewódzką nr 159, do punktu przecięcia oddziału leśnego nr 363, 364, 424, 425 ( Nadleśnictwo Międzychód). W tym miejscu linia granicy obszaru zminia kireunke nazachodni, przecinajać rzeke Waeta, drogę ekspresową S3 i biegnie do punktu przecięcia oddziału leśnego nr 164, 65, 176, 177 ( Nadleśnictwo Skwierzyna). W tym miejscu linia granicy zmienia kierunek na połnocno-zachodni i omijając jezioro Glinik od strony zachodniej biegnie do skrzyżowania drogi powiatowej nr 1397 F z droga gminną nr 001315F. Nastepnie linia granicy zmienia kierunke na północny i biegnie do skrzyżowania ulicy Łagodzińskiej z Ulicą Wędkarską w miejscowosci Gorzów Wielkopolski. W tym miejscu linia granicy załamuje sie i biegnie w kireunku północnym, przecinając drogę ekspresową S3, ulicę Kobyligórską, rzekę Wartę, linie kolejową relacji Gorzów Wlkp.- Krzyż, do skrzyżowania ulicy Podmiejskiej i ulicy Partyzantów. W tym miejscu linia granicy zmienia kireunke na połnocno wschodni i biegnie, omijając od strony południowej miejscowośc Różanki, do punktu przecięcia oddziału leśnego nr 554, 555, 565, 566 (Nadleśnictwo Kłodawa). Następnie linia granicy biegnie w kireunku wschodnim, przecinajac jezioro Grzybno, do punktu przecięcia oddziału leśnego nr 592, 591, 604, 605 ( Nadleśnictwo Kłodawa), skąd rozpoczeto opis.

3.2.2017

W województwie małopolskim: od strony północnej: od granicy województwa małopolskiego wzdłuż drogi wojewódzkiej nr 783 do miejscowości Racławice (gm. Racławice) – do skrzyżowania z drogą powiatową nr 1235 K; od strony zachodniej: od skrzyżowania z drogą wojewódzką nr 783 w miejscowości Racławice wzdłuż drogi powiatowej nr 1235 K w kierunku południowym, a następnie wzdłuż drogi powiatowej nr 1234 K do skrzyżowania z drogą gminną nr 140422 K w miejscowości Dziemięrzyce (gm. Racławice) i dalej wzdłuż tej drogi w kierunku południowym do skrzyżowania z drogą gminną nr 160437 K. Następnie drogami: gminną nr 160437 K, powiatową nr 1261 K, powiatową nr 1262 K – do południowej granicy gminy Radziemice. Wzdłuż granicy gminy do drogi powiatowej nr 1235 K i dalej wzdłuż tej drogi w kierunku południowym do rzeki Szreniawy. Następnie wzdłuż rzeki do zachodniej granicy administracyjnej gminy Proszowice i wzdłuż tej granicy w kierunku południowym do drogi powiatowej nr 1272 K; 3) od strony południowej: od zachodniej granicy administracyjnej gminy Proszowice wzdłuż drogi powiatowej nr 1272 K do miejscowości Mniszów (gm. Nowe Brzesko) – do skrzyżowania z drogą gminną nr 160109 K. Następnie tą drogą w kierunku północnym do skrzyżowania z drogą gminną nr 160114 K i dalej wzdłuż tej drogi do skrzyżowania z drogą powiatową nr 1273K w miejscowości Pławowice (gm. Nowe Brzesko). Następnie wzdłuż tej drogi do skrzyżowania z drogą gminną nr 160115 K i dalej wzdłuż tej drogi, a w miejscowości Bobin (gm. Proszowice) wzdłuż dróg: gminnej nr 160288 K, powiatowej nr 1281 K, powiatowej nr 1274 K, gminnej 160224 K – do granicy województwa małopolskiego; od strony wschodniej: wzdłuż granicy województwa małopolskiego – od drogi gminnej

30.1.2017

W wojewodzie lubuskim rozpoczynając od punktu przecięcia oddziału leśnego nr 554, 564, 565 (Nadleśnictwo Kłodawa) linia granicy biegnie w kierunku wschodnim do punktu przecięcia oddziału leśnego nr 388, 389, 392 (Nadleśnictwo Strzelce Krajeńskie). W tym miejscu linia granicy zmienia kierunek na południowo-wschodni i biegnie, przecinając linię kolejową relacji Gorzów Wlkp. – Krzyż, do punktu przecięcia działki katastralnej nr 106/1, 107/5, 112/2 w miejscowości Lipki Małe. Następnie linia granicy zmienia kierunek na południowy i biegnie po łuku, przecinając drogę powiatową nr 1359F, mijając od strony zachodniej miejscowość Baranowice, przecinając drogę wojewódzką nr 158, do punktu przecięcia oddziału leśnego nr 3, 4, 31, 32 (Nadleśnictwo Karwin). W tym miejscu linia granicy dalej biegnie w kierunku południowym, do punktu przecięcia oddziału leśnego nr 257, 258, 290, 291 (Nadleśnictwo Karwin), po czym dalej po łuku, w kierunku południowym, linia granicy biegnie do punktu przecięcia oddziału leśnego nr 353, 354, 414, 415 (Nadleśnictwo Międzychód). Następnie linia granicy biegnie w kierunku południowym, do skrzyżowania drogi wojewódzkiej 159 i drogi wojewódzkiej 159, po czym zmienia kierunek na zachodni i biegnie, przecinając rzekę Wartę, drogę ekspresową S3, do punktu przecięcia przedziału leśnego nr 141, 142, 185, 186 (Nadleśnictwo Skwierzyna). W tym miejscu linia granicy zmienia kierunek na pół- nocny, i biegnie do skrzyżowania drogi powiatowej nr 1395F z drogą gminną nr 001315F, i biegnie dalej w tym samym kierunku, przecinając drogę ekspresową S3, linię kolejową relacji Gorzów Wlkp. – Skwierzyna, do skrzyżowania ulicy Kobylogórskiej z ulica Kujawską w miejscowości Gorzów Wlkp. W tym miejscu linia granicy zmienia kierunek na północno-wschodni i biegnie, przecinając kanał Siedlicki, rzekę Wartę, linię kolejową relacji Gorzów Wlkp. – Skwierzyna, do skrzyżowania drogi wojewódzkiej nr 158 z ulicą Lawendową. Następnie, dalej w kierunku północno-wschodnim, linia granicy biegnie do punktu przecięcia oddziału leśnego nr 554, 564, 565 (Nadleśnictwo Kłodawa), skąd rozpoczęto opis.

6.2.2017

W województwie lubuskim: rozpoczynając od ronda Szczecińskiego w miejscowości Gorzów Wielkopolski, linia granicy biegnie w kierunku wschodnim, po łuku, wzdłuż ulicy Myśliborskiej, do ronda Myśliborskiego, po czym wzdłuż Alei Konstytucji 3 Maja biegnie do skrzyżowania z ulicą Estkowskiego. Następnie, przecinając rzekę Wartę, biegnie w kierunku ronda Św. Jerzego. Następnie linia granicy biegnie w kierunku południowo-wschodnim, do punktu ulicy Wylotowej przy posesji nr 109 (droga powiatowa nr 1398F). Następnie linia granicy biegnie w kierunku południowym i biegnie, po łuku, do skrzyżowania drogi gminnej 001306F (ulica Brzozowa), Osiedle Poznańskie) z drogą nr 001417F prowadzącą do posesji nr 75. Następnie, biegnąc po łuku w kierunku południowym, linia granicy dociera do skrzyżowania ulicy Krupczyńskiej z drogą prowadzącą między posesjami nr 28 i 29 w miejscowości Deszczno. Następnie linia granicy biegnie w tym samym kierunku, przecinając linię kolejową relacji Gorzów-Skwierzyna, do punktu przecięcia oddziału leśnego nr 32, 33, 45, 46 (Nadleśnictwo Skwierzyna). Następnie linia granicy biegnie w kierunku południowym, przecinając drogę ekspresową S3, do punktu przecięcia oddziału leśnego nr 70, 71, 91, 92 (Nadleśnictwo Skwierzyna), po czym biegnie w tym samym kierunku, po łuku, do kolejnego punktu przecięcia oddziału leśnego nr 137, 138, 181, 182 (Nadleśnictwo Skwierzyna). Następnie, biegnąc dalej w tym samym kierunku, linia granicy dociera do kolejnego punktu przecięcia oddziału leśnego nr 285, 286, 318, 319 (Nadleśnictwo Skwierzyna), po czym po łuku linia granicy dociera do kolejnego punktu przecięcia oddziału leśnego (Nadleśnictwo Lubniewice). Następnie linia granicy zmienia kierunek na zachodni i biegnie, przecinając drogę wojewódzką 136, do punktu przecięcia oddziału leśnego nr 361, 362, 389, 390 (Nadleśnictwo Lubniewice). W tym miejscu linia granicy zmienia kierunek na północno-zachodni i biegnie do kolejnego punktu przecięcia oddziału leśnego, nr 323, 324, 372, 373 (Nadleśnictwo Lubniewice). W tym miejscu linia granicy zmienia kierunek na północny, i biegnie po łuku, przecinając drogę krajową nr 22, omijając od strony wschodniej miejscowość Krasnołęg, po czym przecina kanał Bema i biegnie do skrzyżowania drogi powiatowej nr 1283F z drogą prowadzącą do posesji nr 22 w miejscowości Czartów. Następnie linia granicy biegnie w kierunku północnym, po łuku, przecinając rzekę Wartę, do skrzyżowania drogi powiatowej nr 1391F z drogą prowadzącą do posesji nr 22 w miejscowości Podjenin. W tym miejscu linia granicy zmienia kierunek na północno-wschodni i biegnie, po łuku, do skrzyżowania drogi powiatowej nr 132 (ulica Mickiewicza) z ulicą Szkolną w miejscowości Bogdaniec. Następnie linia granicy biegnie w kierunku północno-zachodnim do punktu przecięcia oddziału leśnego nr 721, 722, 749, 750 (Nadleśnictwo Bogdaniec), po czym, dalej biegnąc po łuku w kierunku północno-wschodnim linia dociera do punktu przecięcia oddziału leśnego nr 659, 660, 676 (Nadleśnictwo Bogdaniec). W tym miejscu linia granicy zmienia swój kierunek na wschodni i przecinając drogę ekspresową S3 biegnie w kierunku wschodnim do ronda Szczecińskiego w miejscowości Gorzów Wlkp., skąd rozpoczęto opis.

7.2.2017

W województwie lubuskim: rozpoczynając od punktu przecięcia oddziału leśnego nr 602, 603, 616, 617 (Nadleśnictwo Kłodawa), linia granicy biegnie w kierunku wschodnim, do punktu przecięcia oddziału leśnego nr 393, 392, 389 (Nadleśnictwo Strzelce Krajeńskie), po czym biegnie dalej, przecinając linię kolejową relacji Gorzów Wlkp. – Krzyż, do skrzyżowania ulicy Zamkowej z ulicą Kolejową w miejscowości Górki Noteckie. Dalej biegnąc w tym samym kierunku, po łuku, linia granicy przecina drogę powiatową nr 1365F i dociera do mostku na rzece Maślanka, który prowadzi do drogi na posesję nr 8 w miejscowości Górczyna. Następnie linia granicy zmienia kierunek na południowy i biegnie, przecinając rzekę Noteć, kanał Goszczanowski, drogę wojewódzką nr 158, do punktu przecięcia oddziału leśnego nr 27, 28, 57, 58 (Nadleśnictwo Karwin). Następnie, biegnąc dalej po łuku w kierunku południowym, linia granicy dociera do punktu przecięcia oddziału leśnego nr 217, 218, 281, 282 (Nadleśnictwo Międzychód), po czym zmienia swój kierunek na południowo-zachodni i biegnie, przecinając drogę wojewódzką nr 159, do punktu przecięcia oddziału leśnego nr 363, 364, 424, 425. W tym miejscu linia granicy zmienia kierunek na zachodni i biegnie, przecinając rzekę Wartę, drogę ekspresową S3, do punktu przecięcia oddziału leśnego nr 164, 165, 176, 1777 (Nadleśnictwo Skwierzyna). Tutaj linia granicy zmienia kierunek na północno-zachodni i biegnie do skrzyżowania ulicy Lipowej z ulicą Brzozowiecką w miejscowości Glinik, po czym dalej w tym samym kierunku, po łuku, linia granicy biegnie do skrzyżowania drogi powiatowej nr 1395F z droga prowadzącą do posesji nr 12, w miejscowości Maszewo. Następnie linia granicy biegnie po łuku w kierunku północnym, przecinając drogę ekspresową S3, do skrzyżowania ulicy Łagodzińskiej z ulicą Karnińską w miejscowości Gorzów Wlkp. Następnie linia granicy biegnie w kierunku północnym do skrzyżowania ulicy Strażackiej z ulicą Wylotową w miejscowości Gorzów Wlkp., po czym zmienia kierunek na północno-wschodni i biegnie, przecinając rzekę Wartę, linię kolejową relacji Gorzów Wlkp. – Krzyż, do skrzyżowania drogi wojewódzkiej nr 158 z drogą powiatową nr 1406F w miejscowości Wawrów. Następnie linia granicy biegnie dalej w tym samym kierunku, po łuku i dociera do punktu przecięcia oddziału leśnego nr 553, 554, 563, 564 (Nadleśnictwo Kłodawa), po czym zmienia kierunek na wschodni i biegnie, przecinając drogę powiatową nr 1405F do punktu przecięcia oddziału leśnego nr 602, 603, 616, 617 (Nadleśnictwo Kłodawa), skąd rozpoczęto opis.

4.2.2017

W województwie podkarpackim: miejscowości: Węglówka, Czarnorzeki, Korczyna, Kombornia, Iskrzynia w gminie Korczyna, Krościenko Wyżne w gminie Krościenko Wyżne, Łężany, Targowiska, Widacz, Miejsce Piastowe, Głowienka, Wrocanka, Niżna Łąka w gminie Miejsce Piastowe, Iwonicz w gminie Iwonicz Zdrój, Bóbrka, Machnówka, Chorkówka, Szczepańcowa, Zręcin, Świerzowa Polska, Żeglce w gminie Chorkówka, Długie, Żarnowiec, Dobieszyn, Jedlicze, Potok, Jaszczew w gminie Jedlicze, Ustrobna, Bajdy, Bratkówka, Odrzykoń w gminie Wojaszówka w powiecie krośnieńskim w następujący sposób: Od północy początkiem linii obszaru jest skrzyżowanie dróg nr 1942 R i nr 1943 R w miejscowości Bajdy. Następnie linia granicy biegnie w kierunku północno-wschodnim po linii prostej przecinając drogę nr 990, rzekę Wisłok, drogę nr 1924 R, dalej biegnie przez las, przecina drogę nr 1940 R, następnie biegnie przez las dochodząc do drogi nr 1927 R na wysokości zabudowań nr 31, 33 A w miejscowości Węglówka. Dalej linia granicy biegnie południową krawędzią drogi nr 1927 R do skrzyżowania z drogą nr 991, a następnie biegnie po linii prostej w kierunku południowowschodnim przez las do skrzyżowania drogi nr 19 z drogą nr 1965 R. Od strony wschodniej linia obszaru biegnie dalej wzdłuż zachodniej krawędzi drogi nr 19 do miejsca skrzyżowania z drogą dojazdową do posesji nr 501, 501A w miejscowości Kombornia. Linia granicy biegnie dalej w linii prostej na zachód do skrzyżowania drogi nr 1969 R z drogą nr 2062 R, biegnąc dalej z tego punktu w kierunku południowym do skrzyżowania drogi nr 19 z drogą nr 1966 R. Dalej linia granicy obszaru biegnie wzdłuż zachodniej krawędzi drogi nr 19 do przejazdu kolejowego w miejscowości Targowiska, kierując się następnie wzdłuż torów kolejowych w kierunku południowo-wschodnim do przejazdu kolejowego w miejscowości Widacz. Od strony południowej linia granicy obszaru biegnie od przejazdu kolejowego w miejscowości Widacz wzdłuż biegnącej od przejazdu drogi do skrzyżowania z drogą nr 1974 R, a następnie biegnie po linii prostej w kierunku południowo-zachodnim do skrzyżowania drogi nr 28 z drogą nr 2002 R. Dalej linia granicy biegnie wzdłuż północnej krawędzi drogi nr 2002 R do skrzyżowania z drogą nr 1976 R. Następnie linia obszaru biegnie wzdłuż północnej krawędzi drogi nr 1976 R biegnącej do miejscowości Rogi do skrzyżowania z drogą krajową nr 19. Dalej wzdłuż odcinka drogi nr 19 do skrzyżowania z drogą nr 2003 R, a następnie wzdłuż drogi nr 2003 R do skrzyżowania z drogą 1956 R, a następnie wzdłuż drogi nr 1954 R przez teren leśny. W miejscu wyjazdu z lasu linia granicy obszaru biegnie wzdłuż krawędzi lasu w kierunku północno-zachodnim przecinając drogi nr 1896 R i nr 1898 R, ponownie biegnie wzdłuż krawędzi lasu w kierunku północnym do drogi nr 1953 R. Następnie linia granicy biegnie wzdłuż drogi nr 1850 R do skrzyżowania z ul. Przylaski w miejscowości Zręcin. Od strony zachodniej linia obszaru biegnie dalej w kierunku północnym do krawędzi lasu, a następnie wzdłuż zachodniej krawędzi lasu. Od północno-zachodniego skaju lasu linia obszaru biegnie w linii prostej do drogi nr 2413 R, a dalej w kierunku północnym wzdłuż przebiegu drogi nr 2413 R do skrzyżowania z drogą nr 1847 R. Dalej linia obszaru biegnie drogą nr 1847 R w kierunku północnym przecinając rzekę Jasiołkę, tory kolejowe dochodząc do skrzyżowania z drogą nr 1945 R. Następnie linia obszaru biegnie w kierunku północnym wzdłuż drogi nr 1945 R do miejscowości Jaszczew, do skrzyżowania z drogą nr 28. Dalej linia obszaru kieruje się w kierunku zachodnim wzdłuż drogi nr 28 do skrzyżowania z drogą nr 1943 R biegnąc wzdłuż tej drogi w kierunku północnym do skrzyżowania z drogą nr 1942 R w miejscowości Bajdy, skąd zaczęto opis.

30.1.2017

W województwie świętokrzyskim: Od strony północnej i północno-wschodniej: na północ od granicy powiatu kazimierskiego obejmuje obszar powiatu pińczowskiego; granica powiatu kazimierskiego – od miejscowości Szarbia Zwierzyniecka (gm. Skalbmierz) do miejscowości Kolosy (gm. Czarnocin) Od strony wschodniej i południowo- wschodniej: teren niezabudowany na wschód od miejscowości Kolosy (gm. Czarnocin), do skrzyżowania dróg powiatowych nr 0523T i 0138T, dalej wzdłuż drogi nr 0138T obejmuje miejscowości Charbinowice (gm. Opatowiec), Grodowice (gm. Bejsce), Zbeltowice (gm. Bejsce), teren niezabudowany, przecina drogę wojewódzką nr 768 na wschód od miejscowości Stradlice (gm. Kazimierza Wielka) Od strony południowej: teren niezabudowany na północ i równolegle do drogi powiatowej nr 0534T, teren niezabudowany do miejscowości Kamieńczyce (gm. Kazimierza Wielka), przecina drogę wojewódzką nr 776, wzdłuż drogi nr 0505T, obejmuje miejscowość Małoszów (gm. Skalbmierz) od strony zachodniej: granica województwa świętokrzyskiego od drogi nr 0502T do drogi powiatowej nr 0497T, teren niezabudowany na zachód od miejscowości Tempoczów – Kolonia (gm. Skalbmierz), przecina drogę wojewódzką nr 783, do granicy powiatu kazimierskiego w Szarbii Zwierzynieckiej( gm. Skalbmierz)

30.1.2017

W województwie opolskim obszar: od strony północnej: od północnych granic administracyjnych miejscowości Stare Koźle (włączając tę miejscowość do obszaru) w kierunku wschodnim przecinając linię kolejową relacji Kędzierzyn-Koźle – Racibórz wzdłuż ulicy Mostowej w miejscowości Kędzierzyn-Koźle droga leśną do zachodnich granic administracyjnych miejscowości Stara Kuźnia (bez tej miejscowości) na południe do miejscowości Kotlarnia (bez tej miejscowości), dalej od południowych granic miejscowości Kotlarnia w kierunku południowym do granicy powiatu kędzierzyńsko-kozielskiego z powiatem raciborskim;

od strony południowej: od przecięcia drogi nr 45 z granicą powiatu raciborskiego z powiatu kędzierzyńsko-kozielskiego, następnie wzdłuż granicy powiatów raciborskiego i kędzierzyńsko-kozielskiego do ulicy Raciborskiej w miejscowości Grzędzin, następnie wzdłuż wschodnich granic administracyjnych miejscowości Grzędzin i Dzielawy (bez tych miejscowości), dalej w kierunku północnym wzdłuż towarowej linii kolejowej do miejscowości Polska Cerekiew (włączając tę miejscowość do obszaru); od strony zachodniej: od zachodnich granic miejscowości Polska Cerekiew i następnie wschodnich granic miejscowości Potowa (bez tej miejscowości), następnie w kierunku północnym wzdłuż granicy gminy Polska Cerekiew i Reńska Wieś, następnie wzdłuż wschodnich granic administracyjnych miejscowości Naczysławki (bez tej miejscowością) i dalej drogą Naczysławską w miejscowości Długomiłowice, wzdłuż jej północnych granic (włączając tę miejscowość), a następnie wzdłuż południowych granic administracyjnych miejscowości Dębowa (bez tej miejscowości), dalej wzdłuż północnych granic administracyjnych miejscowości Landzmierz (włączając tę miejscowość do obszaru) do miejscowości Stare Koźle.

3.2.2017

W województwie śląskim teren ograniczony: od strony północnej: od granicy powiatu kędzierzyńsko-kozielskiego z powiatem raciborskim pod miejscowością Kotlarnia poprzez obszary leśne Parku Krajobrazowego Cysterskie Kompozycje Krajobrazowe Rud Wielkich 2) od strony wschodniej: od obszarów leśnych Parku Krajobrazowego Cysterskie Kompozycje Krajobrazowe Rud Wielkich do drogi wojewódzkiej 425 na wysokości lasu o nazwie Stany w kierunku południowym przez tereny leśne przecinając granicę gmin Kuźnia Raciborska i Nędza, następnie przecinając linię kolejową relacji Rybnik – Racibórz i drogę nr 919 na wysokości dworca kolejki wąskotorowej, wzdłuż północnych granic administracyjnych miejscowości Babice (bez tej miejscowości), dalej wzdłuż północnej granicy stawu o nazwie Salem Duży następnie do przecięcia drogi nr 915 pomiędzy granicami miejscowości Łęg i Zawada Książęca, do przecięcia Odry na wysokości miejscowości Ligota Książęca; od strony południowej: od przecięcia Odry na wysokości miejscowości Ligota Książęca, dalej wzdłuż granic miejscowości Ligota Książęca i Brzeźnica (pomijając miejscowość Brzeźnica) poprzez południowe granice miejscowości Czerwięcice do drogi 45; od strony zachodniej: wzdłuż drogi 45 do granicy woj. opolskiego.

3.2.2017

W województwie lubuskim: rozpoczynając od ronda Słowiańskiego w miejscowości Gorzów Wielkopolski, granica obszaru biegnie w kierunku na wschód do skrzyżowania ulicy Borowskiego z ulicą Gen. Jarosława Dąbrowskiego w miejscowości Gorzów Wielkopolski. Następnie linia granicy biegnie dalej w kierunku wschodnim, do ronda Santockiego w miejscowości Gorzów Wielkopolski, po czym dalej w tym samym kierunku (wschodnim) linia granicy biegnie do przejazdu kolejowego linii kolejowej relacji Gorzów Wielkopolski – Krzyż, na wysokości posesji przy ulicy Południowej 298 w miejscowości Gorzów Wielkopolski. Następnie linia granicy zmienia swój kierunek na południowy, i przecinając rzekę Wartę, biegnie do skrzyżowania drogi gminnej nr 001438F z ulicą Chabrową w miejscowości Ciecierzyce. Następnie linia granicy biegnie dalej w kierunku południowym, do skrzyżowania ulicy Łubinowej z ulicą Makową w miejscowości Deszczno. Następnie granica biegnie po łuku w kierunku południowym,

przecinając drogę ekspresową S3, do punktu przecięcia oddziału leśnego nr 112, 113, 134, 135 (Nadleśnictwo Skwierzyna). Następnie linia granicy zmienia swój kierunek i biegnie w kierunku południowo-zachodnim, przecinając drogę krajową nr 24, do punktu przecięcia oddziału leśnego nr 319, 320, 355, 356 (Nadleśnictwo Skwierzyna). Następnie linia granicy biegnie dalej w kierunku południowozachodnim,

do punktu przecięcia oddziału leśnego nr 306, 307, 353, 356 (Nadleśnictwo Lubniewice). Tutaj linia granicy zmienia swój kierunek na zachodni i biegnie, przecinając drogę wojewódzką nr 136 oraz drogę powiatową nr 1895F, do punktu przecięcia oddziału leśnego nr 318, 319, 366, 337 (Nadleśnictwo Lubniewice). Następnie linia granicy zmienia swój kierunek na północno-zachodni i biegnie do skrzyżowania drogi krajowej nr 22 z drogą, która prowadzi do posesji nr 5 w miejscowości Łukomin. Następnie linia granicy biegnie dalej w kierunku północno-zachodnim, do skrzyżowania dróg powiatowych nr 1283F i 1293F. Tutaj linia granicy zmienia swój kierunek i biegnie po łuku, w kierunku północnym, przecinając rzekę Wartę do skrzyżowania drogi powiatowej nr 1391F z drogą gminną nr 000409F w miejscowości Podjenin. Następnie linia granicy dalej biegnie w kierunku północnym do punktu przecięcia oddziału leśnego nr 722, 723, 750, 751 (Nadleśnictwo Bogdaniec). Tutaj linia granicy zmienia swój kierunek na północno-wschodni i biegnie do skrzyżowania ulicy Odlewników z ulicą Stalową w miejscowości Gorzów Wielkopolski. Następnie linia granicy zmienia swój kierunek na wschodni i biegnie, przecinając drogę wojewódzką nr 130, do ronda Słowiańskiego w miejscowości Gorzów Wielkopolski, skąd rozpoczęto opis.

7.2.2017

W województwie lubuskim: rozpoczynając od ronda Marcina Kasprzaka w Gorzowie Wlkp., linia granicy biegnie w kierunku południowo-wschodnim, do skrzyżowania ulicy Wylotowej z ulicą Skrajną w miejscowości Gorzów Wlkp. Następnie linia granicy biegnie w kierunku południowowschodnim, przecinając drogę powiatową nr 13899F, do punktu przecięcia oddziału leśnego nr 12, 19, 20 (Nadleśnictwo Karwin). W tym miejscu linia granicy zmienia kierunek na południowy i biegnie po łuku i przecina drogę powiatową nr 1398F, omijaj miejscowość Brzozowiec od strony wschodniej, przecina linię kolejową relacji Gorzów Wlkp. – Skwierzyna, omija od strony zachodniej miejscowość Trzebiszewo, przecina drogę ekspresową S3 i biegnie do punktu przecięcia oddziału leśnego nr 172, 173, 199, 200 (Nadleśnictwo Skwierzyna). Następnie linia granicy biegnie w kierunku południowym, przecinając drogę krajową nr 24, do punktu przecięcia oddziału leśnego nr 344, 345, 386, 387 (Nadleśnictwo Skwierzyna). W tym miejscu linia granicy załamuje się i biegnie w kierunku południowo-zachodnim, do punktu przecięcia oddziału leśnego nr 588, 589, 615, 616 (Nadleśnictwo Skwierzyna), omijając od strony północnej miejscowość Osiecko, po czym zmienia kierunek na zachodni, omija od strony zachodniej miejscowość Lubniewice, Trzcińce i biegnie do punktu przecięcia oddziału leśnego nr 454, 455, 478, 479 (Nadleśnictwo Lubniewice). Następnie linia granicy zmienia kierunek na północno-zachodni i biegnie, przecinając drogę powiatową nr 1278F, do punktu przecięcia oddziału leśnego nr 273, 275, 321, 322 (Nadleśnictwo Lubniewice). W tym miejscu linia granicy zmienia kierunek na północny i biegnie, przecinając drogę krajową nr 22, rzekę Wartę, do skrzyżowania drogi gminnej nr 000414F z droga gminną nr 000495F. Następnie linia granicy biegnie w kierunku północnym, po łuku, do skrzyżowania drogi gminnej nr 000408F z droga prowadzącą do posesji nr 40 w miejscowości Jeniniec. Dalej, biegnąc po łuku w tym samym kierunku, linia granicy przecina drogę powiatową nr 1394F, po czym lekko zmienia kierunekna północno-wschodni i biegnie po łuku, przecinając drogę ekspresową S3, do skrzyżowania ulicy Dolnej z ulica Wiśniową w miejscowości Gorzów Wlkp. W tym miejscu linia granicy zmienia kierunek na wschodni i biegnie, przecinając rzekę Wartę, kanał Ulgi, do ronda Marcina Kasprzaka, skąd rozpoczęto opis.

8.2.2017

W województwie lubuskim: rozpoczynając od punktu przecięcia oddziału leśnego nr 251, 252, 317, 318 (Nadleśnictwo Międzychód) granica obszaru biegnie w kierunku wschodnim do punktu przecięcia oddziału leśnego nr 432, 465 (Nadleśnictwo Międzychód) i granicy powiatu międzyrzeckiego (województwa lubuskiego) i powiatu międzychodzkiego (województwa wielkopolskiego). Następnie linia granicy biegnie wzdłuż granicy powiatu międzyrzeckiego i powiatu międzychodzkiego w kierunku południowym do miejscowości Stoki, gmina Pszczew, obejmując całą miejscowość Stoki. Następnie granica zmienia swój kierunek na południowo-zachodni i biegnie w kierunku miejscowości Pszczew, obejmując całą miejscowość Pszczew i jezioro Pszczewskie. Następnie linia granicy zmienia swój kierunek na zachodni i biegnie, przecinając linię kolejową nr 364 relacji Wierzbno – Rzepin, do punktu przecięcia oddziału leśnego nr 42, 43, 51, 52 (NadleśnictwoTrzciel). Następnie linia granicy zmienia swój kierunek na północno-zachodni i biegnie, przecinając drogę powiatową nr 1326F, do punktu przecięcia oddziału leśnego nr 2286A, 301A, 301B (Nadleśnictwo Międzyrzecz). Następnie linia granicy zmienia swój kierunek na północny i biegnie, przecinając drogę powiatową nr 1319F, do punktu przecięcia oddziału leśnego nr 151,152, 174, 175 (Nadleśnictwo Międzyrzecz). Następnie linia granicy biegnie dalej w kierunku północnym, przecina drogę krajową nr 24 oraz drogę powiatową nr 1321F, obejmując całą miejscowość Chełmsko i po łuku biegnie do punktu przecięcia oddziału leśnego nr 59, 60, 71, 72 (Nadleśnictwo Międzyrzecz). Następnie linia granicy, biegnie dalej po łuku, w kierunku północnym, przecina rzekę Wartę, drogę wojewódzką nr 199 i biegnie do punktu przecięcia oddziału leśnego nr 266, 267, 332, 333 (Nadleśnictwo Międzychód). Następnie linia granicy zmienia swój kierunek na północno-wschodni i biegnie do punktu przecięcia oddziału leśnego nr 251, 252, 317, 318 (Nadleśnictwo Międzychód), skąd rozpoczęto opis.

12.2.2017

W województwie opolskim: teren ograniczony: od strony południowej: od miejscowości Starościn począwszy od ulicy Dąbrowskiej, ulicą Opolską i dalej drogą gminną aż do miejscowości Wołcz, następnie w linii prostej przez miejscowość Lubnów, przecinając obszar lasu aż do miejscowości Wąsice; dalej przez obszar lasów w linii prostej do wschodniej granicy administracyjnej miejscowości Wołczyn; od strony wschodniej: od wschodniej granicy administracyjnej miejscowości Wołczyn w linii prostej przez miejscowość Teklusia do zachodniej granicy administracyjnej miejscowości Bruny, następnie przecinając obszar lasu aż do granicy województw opolskie/wielkopolskie na wysokości miejscowości Teklin; od strony północnej: od granicy województwa opolskiego z województwem wielkopolskim na wysokości miejscowości Teklin w kierunku zachodnim do miejscowości Igłowice (włącznie); od strony zachodniej: od miejscowości Igłowice w linii prostej do miejscowości Rychnów włączając miejscowość Bukowa Śląska, kierując się na południe w kierunku miejscowości Starościn, włączając miejscowość Gręboszów i Siemysłów.

9.2.2017

W województwie dolnośląskim: teren ograniczony: na terenie powiatu kłodzkiego: w gminie Lewin Kłodzki cały obszar miejscowości: Jarków, Lewin Kłodzki, Witów, Jerzykowice Małe, Krzyżanów, Taszów, Kocioł, Zimne Wody, Jawornica, Zielone Ludowe, Kulin Kłodzki, Leśna, Dańczów, Gołaczów, Darnków, Jerzykowice Wielkie; w gminie Radków cały obszar miejscowości: Pasterka, Karłów; w gminie Szczytna cały obszar miejscowości: Łężyce; Miasto Kudowa Zdrój z wyłączeniem części należącej do obszaru zapowietrzonego.

10.2.2017

W województwie małopolskim: od strony wschodniej: w Krakowie – Aleją Adama Mickiewicza, Aleją Zygmunta Krasińskiego, ulicami: Marii Konopnickiej, Henryka Kamieńskiego, Wielicką do wschodniej granicy administracyjnej Krakowa. Następnie wschodnią i południową granicą administracyjną Krakowa, północną i wschodnią granicą administracyjną miejscowości Ochojno (gm. Świątniki Górne) –do drogi powiatowej nr 2029 K. Dalej wzdłuż dróg powiatowych: 2029 K, 2167 K, 1992 K, 1943 K, 1947 K, 1948 K, 1945 K do granicy administracyjnej miejscowości Zawada (gm. Myślenice), następnie wzdłuż północnej i wschodniej granicy administracyjnej tej miejscowości, wschodniej granicy administracyjnej miejscowości Polanka (gm. Myślenice), północno – wschodniej granicy administracyjnej miejscowości Myślenice (gm. Myślenice) – do drogi wojewódzkiej nr 967. Wzdłuż drogi wojewódzkiej nr 967 i dalej wzdłuż drogi krajowej nr 7 do południowej granicy administracyjnej miejscowości Myślenice; od strony południowej: od drogi krajowej nr 7 wzdłuż południowej granicy administracyjnej miejscowości Myślenice, następnie wzdłuż południowej granicy administracyjnej miejscowości Bysina (gm. Myślenice), południowej i zachodniej granicy administracyjnej miejscowości Jasienica (gm. Myślenice), południowej granicy miejscowości Sułkowice (gm. Sułkowice), południowej granicy miejscowości Jastrzębia (gm. Lanckorona), południowo – wschodniej i południowo – zachodniej miejscowości Lanckorona (gm. Lanckorona) do rzeki Cedron; od strony zachodniej: od południowo – zachodniej granicy administracyjnej gminy Lanckorona w kierunku północnym wzdłuż rzeki Cedron do miejscowości Przytkowice (gm. Kalwaria Zebrzydowska) – do drogi lokalnej biegnącej w kierunku północnym w pobliżu Kanału Przytkowickiego I – do skrzyżowania z droga wojewódzką nr 953, a następnie wzdłuż tej drogi do wschodniej granicy administracyjnej gminy Skawina. Wzdłuż tej granicy w kierunku północnym i dalej wzdłuż zachodniej i północnej granicy administracyjnej miejscowości Facimiech (gm. Skawina), zachodniej i północnej granicy administracyjnej miejscowości Wołowice (gm. Czernichów) i zachodniej granicy administracyjnej miejscowości Dąbrowa Szlachecka (gm. Czernichów). Następnie w kierunku północno – wschodnim drogą powiatową nr 2183 K przez Kaszów (gm. Liszki) i dalej w kierunku północnym drogą gminną nr G000002 do Potoku Kaszowskiego i wzdłuż niego w kierunku północno – wschodnim do zachodniej granicy administracyjnej miejscowości Cholerzyn (gm. Liszki). Wzdłuż tej granicy w kierunku północnym do drogi powiatowej nr 2189 K i dalej tą drogą w kierunku wschodnim, a następnie w kierunku północnym drogą powiatową nr 2192 K do północnej granicy administracyjnej miejscowości Cholerzyn;

od strony północnej: wzdłuż północnej granicy administracyjnej miejscowości Cholerzyn do zachodniej granicy Krakowa i dalej wzdłuż tej granicy w kierunku północno – wschodnim do ulicy Balickiej w Krakowie. Następnie ulicami: Balicką, Podchorążych, Królewską – do Alei Adama Mickiewicza

10.2.2017”

”Jäsenvaltio: Romania

| Alue kattaa: | Päivämäärä, johon asti voimassa direktiivin 2005/94/EY 31 artiklan mukaisesti |
| --- | --- |
| Localitatea Plauru, comuna Ceatalchioi, județul Tulcea
  Localitatea Tatanir, comuna Chilia Veche, județul Tulcea
  Localitatile se afla pe brațul Chilia al fluviului Dunărea in partea de S-E a României, la graniță cu Ucraina | 28.1.2017 |
| Localitatea Pardina, comuna Pardina, județul Tulcea. Localitatea se afla pe brațul Chilia al fluviului Dunărea in partea de S-E a României, la graniță cu Ucraina | 20.1.2017–28.1.2017 |
| Localitatea ALBESTI-MURU, comuna ALBESTI-PALEOLOGU, județul Prahova.
  Localitatea ALBESTI-PALEOLOGU, comuna ALBESTI-PALEOLOGU, județul Prahova.
  Localitatea ARIONESTII NOI, ORAS URLATI, județul Prahova.
  Localitatea ARIONESTII VECHI, ORAS URLATI, județul Prahova.
  Localitatea ARVA, comuna VALEA CALUGAREASCA, județul Prahova.
  Localitatea BOZIENI, comuna FANTANELE, județul Prahova.
  Localitatea CEPTURA DE JOS, comuna CEPTURA, județul Prahova.
  Localitatea CEPTURA DE SUS, comuna CEPTURA, județul Prahova.
  Localitatea CHERBA, ORAS URLATI, județul Prahova.
  Localitatea CIOCENI, comuna ALBESTI-PALEOLOGU, județul Prahova.
  Localitatea COLCEAG, comuna COLCEAG, județul Prahova.
  Localitatea INOTESTI, comuna COLCEAG, județul Prahova.
  Localitatea IORDACHEANU, comuna IORDACHEANU, județul Prahova.
  Localitatea JERCALAI, ORAS URLATI, județul Prahova.
  Localitatea Magula, comuna TOMSANI, județul Prahova.
  Localitatea MOCESTI, comuna IORDACHEANU, județul Prahova.
  Localitatea ORZOAIA DE JOS, ORAS URLATI, județul Prahova.
  Localitatea ORZOAIA DE SUS, ORAS URLATI, județul Prahova.
  Localitatea PAREPA-RUSANI, comuna COLCEAG, județul Prahova.
  Localitatea PLAVIA, comuna IORDACHEANU, județul Prahova.
  Localitatea RADILA, comuna VALEA CALUGAREASCA, județul Prahova.
  Localitatea ROTARI, comuna CEPTURA, județul Prahova.
  Localitatea SCHIAU, ORAS URLATI, județul Prahova.
  Localitatea SCHIAU, comuna VALEA CALUGAREASCA, județul Prahova.
  Localitatea SOIMESTI, comuna CEPTURA, județul Prahova.
  Localitatea STRAOSTI, comuna IORDACHEANU, județul Prahova.
  Localitatea TRESTIENII DE SUS, comuna DUMBRAVA, județul Prahova.
  Localitatea URLATI, ORAS URLATI, județul Prahova.
  Localitatea VADU PARULUI, comuna ALBESTI-PALEOLOGU, județul Prahova.
  Localitatea VALCELELE, comuna COLCEAG, județul Prahova.
  Localitatea VALEA BOBULUI, ORAS URLATI, județul Prahova.
  Localitatea VALEA CALUGAREASCA, comuna VALEA CALUGAREASCA, județul Prahova.
  Localitatea VALEA CRANGULUI, ORAS URLATI, județul Prahova.
  Localitatea VALEA LARGA, comuna VALEA CALUGAREASCA, județul Prahova.
  Localitatea VALEA MANTEI, comuna VALEA CALUGAREASCA, județul Prahova.
  Localitatea VALEA MIEILOR, ORAS URLATI, județul Prahova.
  Localitatea VALEA NICOVANI, comuna VALEA CALUGAREASCA, județul Prahova.
  Localitatea VALEA NUCETULUI, ORAS URLATI, județul Prahova.
  Localitatea VALEA PIETREI, ORAS URLATI, județul Prahova.
  Localitatea VALEA POIENII, comuna VALEA CALUGAREASCA, județul Prahova.
  Localitatea VALEA SEMAN, ORAS URLATI, județul Prahova.
  Localitatea VALEA URLOII, ORAS URLATI, județul Prahova.
  Localitatea VALEA URSOII, comuna VALEA CALUGAREASCA, județul Prahova.
  Localitatea MARUNTIS, ORAS URLATI, județul Prahova. | 9.2.2017 |
| Localitatea ULMI, ORAS URLATI, județul Prahova.
  Localitatea TOMSANI, comuna TOMSANI, județul Prahova.
  Localitatea SATUCU, comuna TOMSANI, județul Prahova.
  Localitatea LOLOIASCA, comuna TOMSANI, județul Prahova | 1.2.2017–9.2.2017” |

Alue kattaa:

Päivämäärä, johon asti voimassa direktiivin 2005/94/EY 31 artiklan mukaisesti

Localitatea Plauru, comuna Ceatalchioi, județul Tulcea

Localitatea Tatanir, comuna Chilia Veche, județul Tulcea

Localitatile se afla pe brațul Chilia al fluviului Dunărea in partea de S-E a României, la graniță cu Ucraina

28.1.2017

Localitatea Pardina, comuna Pardina, județul Tulcea. Localitatea se afla pe brațul Chilia al fluviului Dunărea in partea de S-E a României, la graniță cu Ucraina

20.1.2017–28.1.2017

Localitatea ALBESTI-MURU, comuna ALBESTI-PALEOLOGU, județul Prahova.

Localitatea ALBESTI-PALEOLOGU, comuna ALBESTI-PALEOLOGU, județul Prahova.

Localitatea ARIONESTII NOI, ORAS URLATI, județul Prahova.

Localitatea ARIONESTII VECHI, ORAS URLATI, județul Prahova.

Localitatea ARVA, comuna VALEA CALUGAREASCA, județul Prahova.

Localitatea BOZIENI, comuna FANTANELE, județul Prahova.

Localitatea CEPTURA DE JOS, comuna CEPTURA, județul Prahova.

Localitatea CEPTURA DE SUS, comuna CEPTURA, județul Prahova.

Localitatea CHERBA, ORAS URLATI, județul Prahova.

Localitatea CIOCENI, comuna ALBESTI-PALEOLOGU, județul Prahova.

Localitatea COLCEAG, comuna COLCEAG, județul Prahova.

Localitatea INOTESTI, comuna COLCEAG, județul Prahova.

Localitatea IORDACHEANU, comuna IORDACHEANU, județul Prahova.

Localitatea JERCALAI, ORAS URLATI, județul Prahova.

Localitatea Magula, comuna TOMSANI, județul Prahova.

Localitatea MOCESTI, comuna IORDACHEANU, județul Prahova.

Localitatea ORZOAIA DE JOS, ORAS URLATI, județul Prahova.

Localitatea ORZOAIA DE SUS, ORAS URLATI, județul Prahova.

Localitatea PAREPA-RUSANI, comuna COLCEAG, județul Prahova.

Localitatea PLAVIA, comuna IORDACHEANU, județul Prahova.

Localitatea RADILA, comuna VALEA CALUGAREASCA, județul Prahova.

Localitatea ROTARI, comuna CEPTURA, județul Prahova.

Localitatea SCHIAU, ORAS URLATI, județul Prahova.

Localitatea SCHIAU, comuna VALEA CALUGAREASCA, județul Prahova.

Localitatea SOIMESTI, comuna CEPTURA, județul Prahova.

Localitatea STRAOSTI, comuna IORDACHEANU, județul Prahova.

Localitatea TRESTIENII DE SUS, comuna DUMBRAVA, județul Prahova.

Localitatea URLATI, ORAS URLATI, județul Prahova.

Localitatea VADU PARULUI, comuna ALBESTI-PALEOLOGU, județul Prahova.

Localitatea VALCELELE, comuna COLCEAG, județul Prahova.

Localitatea VALEA BOBULUI, ORAS URLATI, județul Prahova.

Localitatea VALEA CALUGAREASCA, comuna VALEA CALUGAREASCA, județul Prahova.

Localitatea VALEA CRANGULUI, ORAS URLATI, județul Prahova.

Localitatea VALEA LARGA, comuna VALEA CALUGAREASCA, județul Prahova.

Localitatea VALEA MANTEI, comuna VALEA CALUGAREASCA, județul Prahova.

Localitatea VALEA MIEILOR, ORAS URLATI, județul Prahova.

Localitatea VALEA NICOVANI, comuna VALEA CALUGAREASCA, județul Prahova.

Localitatea VALEA NUCETULUI, ORAS URLATI, județul Prahova.

Localitatea VALEA PIETREI, ORAS URLATI, județul Prahova.

Localitatea VALEA POIENII, comuna VALEA CALUGAREASCA, județul Prahova.

Localitatea VALEA SEMAN, ORAS URLATI, județul Prahova.

Localitatea VALEA URLOII, ORAS URLATI, județul Prahova.

Localitatea VALEA URSOII, comuna VALEA CALUGAREASCA, județul Prahova.

Localitatea MARUNTIS, ORAS URLATI, județul Prahova.

9.2.2017

Localitatea ULMI, ORAS URLATI, județul Prahova.

Localitatea TOMSANI, comuna TOMSANI, județul Prahova.

Localitatea SATUCU, comuna TOMSANI, județul Prahova.

Localitatea LOLOIASCA, comuna TOMSANI, județul Prahova

1.2.2017–9.2.2017”

”Jäsenvaltio: Slovakia

| Alue kattaa: | Päivämäärä, johon asti voimassa direktiivin 2005/94/EY 31 artiklan mukaisesti |
| --- | --- |
| kres Malacky: | Katastrálne územie obcí






  — | Stupava, |

Alue kattaa:

Päivämäärä, johon asti voimassa direktiivin 2005/94/EY 31 artiklan mukaisesti

kres Malacky:

Katastrálne územie obcí

—

Stupava,

| — | Marianka, |
| --- | --- |

—

Marianka,

| — | Borinka, |
| --- | --- |

—

Borinka,

| | Hlavné mesto Bratislava (okresy Bratislava I – V):






  — | Bratislava I – celá mestská časť Staré Mesto |
| --- | --- | --- |

Hlavné mesto Bratislava (okresy Bratislava I – V):

—

Bratislava I – celá mestská časť Staré Mesto

| — | Bratislava II – mestská časť Ružinov – časť západne od diaľničného obchvatu (bližšie k centru mesta) |
| --- | --- |

—

Bratislava II – mestská časť Ružinov – časť západne od diaľničného obchvatu (bližšie k centru mesta)

| — | Bratislava III – celé mestské časti Nové Mesto a Rača |
| --- | --- |

—

Bratislava III – celé mestské časti Nové Mesto a Rača

| — | Bratislava IV






  — | celá mestská časť Karlova Ves |
| --- | --- | --- |

—

Bratislava IV

—

celá mestská časť Karlova Ves

| — | mestská časť Devínska Nová Ves – časť severne od potoka Mláka |
| --- | --- |

—

mestská časť Devínska Nová Ves – časť severne od potoka Mláka

| — | mestská časť Záhorská Bystrica – okrem častí Plánky, Krematórium a Urnový Háj






  — | Bratislava V – celá mestská časť Petržalka |
| --- | --- | --- |

—

mestská časť Záhorská Bystrica – okrem častí Plánky, Krematórium a Urnový Háj

—

Bratislava V – celá mestská časť Petržalka

29.1.2017

| — | okres Bratislava IV:






  — | celé mestské časti Devín, Dúbravka, Lamač |
| --- | --- | --- |

—

okres Bratislava IV:

—

celé mestské časti Devín, Dúbravka, Lamač

| — | mestská časť Záhorská Bystrica:






  — | časti Plánky, Krematórium a Urnový Háj |
| --- | --- | --- |

—

mestská časť Záhorská Bystrica:

—

časti Plánky, Krematórium a Urnový Háj

| — | mestská časť Devínska Nová Ves:






  — | časť južne od potoka Mláka |
| --- | --- | --- |

—

mestská časť Devínska Nová Ves:

—

časť južne od potoka Mláka

21.1.2017–29.1.2017

| — | okres Prešov:
  Obce:
  Bretejovce, Seniakovce, Janovík, Lemešany, Lemešany – časť Chabžany |
| --- | --- |

—

okres Prešov:

Obce:

Bretejovce, Seniakovce, Janovík, Lemešany, Lemešany – časť Chabžany

| — | Okres Košice – okolie:
  Obce:
  Veľká Lodina, Košická Belá, Vyšný Klátov, Hýľov, Nižný Klátov, Bukovec, Baška, Hrašovík, Beniakovce, Vajkovce, Budimír, Kráľovce, Ploské, Nová Polhora, Trebejov, Kysak, Obišovce, Družstevná pri Hornáde |
| --- | --- |

—

Okres Košice – okolie:

Obce:

Veľká Lodina, Košická Belá, Vyšný Klátov, Hýľov, Nižný Klátov, Bukovec, Baška, Hrašovík, Beniakovce, Vajkovce, Budimír, Kráľovce, Ploské, Nová Polhora, Trebejov, Kysak, Obišovce, Družstevná pri Hornáde

| — | Okres Košice – mesto:
  Mestské časti:






  — | Košice-Sever, |
| --- | --- | --- |

—

Okres Košice – mesto:

Mestské časti:

—

Košice-Sever,

| — | Košice-Ťahanovce, |
| --- | --- |

—

Košice-Ťahanovce,

| — | Košice-Ťahanovce sídlisko, |
| --- | --- |

—

Košice-Ťahanovce sídlisko,

| — | Košice-Košická Nová Ves, |
| --- | --- |

—

Košice-Košická Nová Ves,

| — | Košice-Džungľa, |
| --- | --- |

—

Košice-Džungľa,

| — | Košice-Vyšné Opátske, |
| --- | --- |

—

Košice-Vyšné Opátske,

| — | Košice-Staré mesto, |
| --- | --- |

—

Košice-Staré mesto,

| — | Košice-Západ, |
| --- | --- |

—

Košice-Západ,

| — | Košice-Juh, |
| --- | --- |

—

Košice-Juh,

| — | Košice-Myslava, |
| --- | --- |

—

Košice-Myslava,

| — | Košice-KVP, |
| --- | --- |

—

Košice-KVP,

| — | Košice-Dargovských hrdinov, |
| --- | --- |

—

Košice-Dargovských hrdinov,

| — | Košice-Luník, |
| --- | --- |

—

Košice-Luník,

5.2.2017

| — | Okres Košice – okolie:
  Obce: Kostoľany nad Hornádom, Sokoľ |
| --- | --- |

—

Okres Košice – okolie:

Obce: Kostoľany nad Hornádom, Sokoľ

| — | Okres Košice – mesto:
  Mestská časť: Košice-Kavečany |
| --- | --- |

—

Okres Košice – mesto:

Mestská časť: Košice-Kavečany

28.1.2017–5.2.2017

Okres Prešov

Obce:

| — | Demjata |
| --- | --- |

—

Demjata

| — | Tulčík |
| --- | --- |

—

Tulčík

| — | Proč |
| --- | --- |

—

Proč

| — | Šarišská Trstená |
| --- | --- |

—

Šarišská Trstená

| — | Chmeľovec |
| --- | --- |

—

Chmeľovec

| — | Podhorany |
| --- | --- |

—

Podhorany

| — | Fintice |
| --- | --- |

—

Fintice

| — | Fulianka |
| --- | --- |

—

Fulianka

| — | Lada |
| --- | --- |

—

Lada

| — | Kapušany |
| --- | --- |

—

Kapušany

| — | Trnkov |
| --- | --- |

—

Trnkov

| — | Okružná |
| --- | --- |

—

Okružná

| — | Šarišská Poruba |
| --- | --- |

—

Šarišská Poruba

| — | Vyšná Šebastová |
| --- | --- |

—

Vyšná Šebastová

| — | Vyšná Šebastová – časť Severná |
| --- | --- |

—

Vyšná Šebastová – časť Severná

| — | Podhradík |
| --- | --- |

—

Podhradík

| — | Prešov – Letecká základňa Prešov |
| --- | --- |

—

Prešov – Letecká základňa Prešov

Okres Vranov nad Topľou

Obce:

| — | Petrovce |
| --- | --- |

—

Petrovce

| — | Pavlovce |
| --- | --- |

—

Pavlovce

| — | Hanušovce nad Topľou |
| --- | --- |

—

Hanušovce nad Topľou

| — | Medzianky |
| --- | --- |

—

Medzianky

| — | Remeniny |
| --- | --- |

—

Remeniny

| — | Prosačov |
| --- | --- |

—

Prosačov

| — | Ďurďoš |
| --- | --- |

—

Ďurďoš

| — | Vlača |
| --- | --- |

—

Vlača

| — | Radvanovce |
| --- | --- |

—

Radvanovce

| — | Babie |
| --- | --- |

—

Babie

Okres Svidník

Obce:

| — | Kobylnice |
| --- | --- |

—

Kobylnice

| — | Mičakovce |
| --- | --- |

—

Mičakovce

| — | Železník |
| --- | --- |

—

Železník

| — | Kračúnovce |
| --- | --- |

—

Kračúnovce

| — | Lúčka |
| --- | --- |

—

Lúčka

| — | Giraltovce |
| --- | --- |

—

Giraltovce

| — | Lužany pri Topli |
| --- | --- |

—

Lužany pri Topli

| — | Kalnište |
| --- | --- |

—

Kalnište

| — | Kuková |
| --- | --- |

—

Kuková

| — | Želmanovce |
| --- | --- |

—

Želmanovce

| — | Dukovce |
| --- | --- |

—

Dukovce

Okres Bardejov

Obce:

| — | Stuľany |
| --- | --- |

—

Stuľany

| — | Lopuchov |
| --- | --- |

—

Lopuchov

14.2.2017

Okres Prešov

Obce:

| — | Chmeľov |
| --- | --- |

—

Chmeľov

| — | Chmeľov – časť Podhrabina |
| --- | --- |

—

Chmeľov – časť Podhrabina

| — | Lipníky |
| --- | --- |

—

Lipníky

| — | Lipníky- časť Taľka |
| --- | --- |

—

Lipníky- časť Taľka

| — | Lipníky- časť Podhrabina |
| --- | --- |

—

Lipníky- časť Podhrabina

| — | Nemcovce |
| --- | --- |

—

Nemcovce

| — | Nemcovce- časť Zimná studňa |
| --- | --- |

—

Nemcovce- časť Zimná studňa

| — | Pušovce |
| --- | --- |

—

Pušovce

| — | Čelovce |
| --- | --- |

—

Čelovce

5.2.2017–14.2.2017

Okres Trnava

Obce:

| — | Jaslovské Bohunice |
| --- | --- |

—

Jaslovské Bohunice

| — | Dolné Dubové |
| --- | --- |

—

Dolné Dubové

| — | Radošovce |
| --- | --- |

—

Radošovce

| — | Kátlovce |
| --- | --- |

—

Kátlovce

| — | Nižná |
| --- | --- |

—

Nižná

| — | Dechtice |
| --- | --- |

—

Dechtice

| — | Chtelnica |
| --- | --- |

—

Chtelnica

| — | Dobrá Voda |
| --- | --- |

—

Dobrá Voda

| — | Trstín |
| --- | --- |

—

Trstín

| — | Smolenice |
| --- | --- |

—

Smolenice

| — | Horné Orešany |
| --- | --- |

—

Horné Orešany

| — | Bíňovce |
| --- | --- |

—

Bíňovce

| — | Boleráz |
| --- | --- |

—

Boleráz

| — | Šelpice |
| --- | --- |

—

Šelpice

| — | Bohdanovce |
| --- | --- |

—

Bohdanovce

| — | Dolná Krupá |
| --- | --- |

—

Dolná Krupá

| — | Lošonec |
| --- | --- |

—

Lošonec

15.2.2017

Okres Trnava

Obce:

| — | Horná Krupá |
| --- | --- |

—

Horná Krupá

| — | Naháč |
| --- | --- |

—

Naháč

| — | Horné Dubové |
| --- | --- |

—

Horné Dubové

7.2.2017–15.2.2017”

”Jäsenvaltio: Yhdistynyt kuningaskunta

| Alue kattaa: | Päivämäärä, johon asti voimassa direktiivin 2005/94/EY 31 artiklan mukaisesti |
| --- | --- |
| The area of the parts of Carmathernshire County (ADNS code 00110) extending beyond the area described in the protection zone and within the circle of a radius of ten kilometres, centred on WGS84 dec. coordinates N51.7781 and W4.2208 | 2.2.2017 |
| The area of the parts of North Yorkshire County (ADNS code 00153) extending beyond the area described in the protection zone and within the circle of a radius of ten kilometres, centred on WGS84 dec. coordinates N54.0467and W2.1539 | 5.2.2017 |
| Area comprising: Those parts of Carmarthenshire County (ADNS code 00110) contained within a circle of a radius of three kilometres, centred on WGS84 dec. coordinates N51.7781 and W4.2208 | 25.1.2017–2.2.2017 |
| Area comprising: Those parts of North Yorkshire Country (ADNS code 00176) contained within a circle of a radius of three kilometres, centred on WGS84 dec. coordinates N54.0467 and W2.1539 | 28.1.2017–5.2.2017” |

Alue kattaa:

Päivämäärä, johon asti voimassa direktiivin 2005/94/EY 31 artiklan mukaisesti

The area of the parts of Carmathernshire County (ADNS code 00110) extending beyond the area described in the protection zone and within the circle of a radius of ten kilometres, centred on WGS84 dec. coordinates N51.7781 and W4.2208

2.2.2017

The area of the parts of North Yorkshire County (ADNS code 00153) extending beyond the area described in the protection zone and within the circle of a radius of ten kilometres, centred on WGS84 dec. coordinates N54.0467and W2.1539

5.2.2017

Area comprising: Those parts of Carmarthenshire County (ADNS code 00110) contained within a circle of a radius of three kilometres, centred on WGS84 dec. coordinates N51.7781 and W4.2208

25.1.2017–2.2.2017

Area comprising: Those parts of North Yorkshire Country (ADNS code 00176) contained within a circle of a radius of three kilometres, centred on WGS84 dec. coordinates N54.0467 and W2.1539

28.1.2017–5.2.2017”

---