# Eiropas Savienības L 340/2016

| | ISSN 1977-0715 |
| --- | --- |
| Eiropas Savienības
  Oficiālais Vēstnesis | L 340 |
| | |
| Izdevums latviešu valodā | Tiesību akti | 59. gadagājums2016. gada 15. decembris |

ISSN 1977-0715

Eiropas Savienības

Oficiālais Vēstnesis

L 340

Izdevums latviešu valodā

Tiesību akti

59. gadagājums2016. gada 15. decembris

---

| Saturs | | II   Neleģislatīvi akti | Lappuse |
| --- | --- | --- | --- |
| | | STARPTAUTISKI NOLĪGUMI |
| | * | Paziņojums par to, lai provizoriski piemērotu Ekonomisko partnerattiecību pagaidu nolīgumu starp Ganu, no vienas puses, un Eiropas Kopienu un tās dalībvalstīm, no otras puses | 1 |
| | | REGULAS |
| | * | Komisijas Deleģētā regula (ES) 2016/2250 (2016. gada 4. oktobris), ar kuru izveido izmetumu plānu dažām bentiskajām zvejniecībām, kas darbojas Ziemeļjūrā un Savienības ūdeņos ICES IIa rajonā | 2 |
| | * | Komisijas Deleģētā regula (ES) 2016/2251 (2016. gada 4. oktobris), ar ko Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 648/2012 par ārpusbiržas atvasinātajiem instrumentiem, centrālajiem darījumu partneriem un darījumu reģistriem papildina attiecībā uz regulatīvajiem tehniskajiem standartiem riska mazināšanas metodēm, kas paredzētas ārpusbiržas atvasināto instrumentu līgumiem, kuriem tīrvērti neveic centrālais darījumu partneris (
  1
  ) | 9 |
| | * | Komisijas Īstenošanas regula (ES) 2016/2252 (2016. gada 1. decembris) par nosaukuma ierakstīšanu Aizsargāto cilmes vietas nosaukumu un aizsargāto ģeogrāfiskās izcelsmes norāžu reģistrā (Oliva di Gaeta (ACVN)) | 47 |
| | * | Komisijas Īstenošanas regula (ES) 2016/2253 (2016. gada 14. decembris), ar ko atver Savienības tarifu kvotas konkrētiem Dienvidāfrikas izcelsmes lauksaimniecības produktiem un pārstrādātiem lauksaimniecības produktiem un paredz šo kvotu pārvaldību | 48 |
| | | Komisijas Īstenošanas regula (ES) 2016/2254 (2016. gada 14. decembris), ar kuru nosaka standarta importa vērtības atsevišķu veidu augļu un dārzeņu ievešanas cenas noteikšanai | 57 |
| | | LĒMUMI |
| | * | Politikas un drošības komitejas Lēmums (KĀDP) 2016/2255 (2016. gada 7. decembris) par to, lai pieņemtu trešo valstu palīdzību Eiropas Savienības KDAP militārajai apmācības misijai Centrālāfrikas Republikā (EUTM RCA) (EUTM RCA/2/2016) | 59 |
| | | IETEIKUMI |
| | * | Komisijas Ieteikums (ES) 2016/2256 (2016. gada 8. decembris), kas adresēts dalībvalstīm saistībā ar pārsūtīšanas atsākšanu uz Grieķiju saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 604/2013 | 60 |

Saturs

II   Neleģislatīvi akti

Lappuse

STARPTAUTISKI NOLĪGUMI

*

Paziņojums par to, lai provizoriski piemērotu Ekonomisko partnerattiecību pagaidu nolīgumu starp Ganu, no vienas puses, un Eiropas Kopienu un tās dalībvalstīm, no otras puses

1

REGULAS

*

Komisijas Deleģētā regula (ES) 2016/2250 (2016. gada 4. oktobris), ar kuru izveido izmetumu plānu dažām bentiskajām zvejniecībām, kas darbojas Ziemeļjūrā un Savienības ūdeņos ICES IIa rajonā

ICES

2

*

Komisijas Deleģētā regula (ES) 2016/2251 (2016. gada 4. oktobris), ar ko Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 648/2012 par ārpusbiržas atvasinātajiem instrumentiem, centrālajiem darījumu partneriem un darījumu reģistriem papildina attiecībā uz regulatīvajiem tehniskajiem standartiem riska mazināšanas metodēm, kas paredzētas ārpusbiržas atvasināto instrumentu līgumiem, kuriem tīrvērti neveic centrālais darījumu partneris (
  1
  )

1

9

*

Komisijas Īstenošanas regula (ES) 2016/2252 (2016. gada 1. decembris) par nosaukuma ierakstīšanu Aizsargāto cilmes vietas nosaukumu un aizsargāto ģeogrāfiskās izcelsmes norāžu reģistrā (Oliva di Gaeta (ACVN))

Oliva di Gaeta

47

*

Komisijas Īstenošanas regula (ES) 2016/2253 (2016. gada 14. decembris), ar ko atver Savienības tarifu kvotas konkrētiem Dienvidāfrikas izcelsmes lauksaimniecības produktiem un pārstrādātiem lauksaimniecības produktiem un paredz šo kvotu pārvaldību

48

Komisijas Īstenošanas regula (ES) 2016/2254 (2016. gada 14. decembris), ar kuru nosaka standarta importa vērtības atsevišķu veidu augļu un dārzeņu ievešanas cenas noteikšanai

57

LĒMUMI

*

Politikas un drošības komitejas Lēmums (KĀDP) 2016/2255 (2016. gada 7. decembris) par to, lai pieņemtu trešo valstu palīdzību Eiropas Savienības KDAP militārajai apmācības misijai Centrālāfrikas Republikā (EUTM RCA) (EUTM RCA/2/2016)

EUTM RCA

59

IETEIKUMI

*

Komisijas Ieteikums (ES) 2016/2256 (2016. gada 8. decembris), kas adresēts dalībvalstīm saistībā ar pārsūtīšanas atsākšanu uz Grieķiju saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 604/2013

60

| | | Labojumi |
| --- | --- | --- |
| | * | Labojumi Komisijas Regulā (ES) 2016/1015 (2016. gada 17. jūnijs), ar ko attiecībā uz 1-naftilacetamīda, 1-naftiletiķskābes, hloridazona, fluazifopa-P, fuberidazola, mepikvata un tralkoksidima maksimālajiem atlieku līmeņiem konkrētos produktos vai uz tiem groza Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (EK) Nr. 396/2005 II un III pielikumu ( OV L 172, 29.6.2016. ) | 72 |

Labojumi

*

Labojumi Komisijas Regulā (ES) 2016/1015 (2016. gada 17. jūnijs), ar ko attiecībā uz 1-naftilacetamīda, 1-naftiletiķskābes, hloridazona, fluazifopa-P, fuberidazola, mepikvata un tralkoksidima maksimālajiem atlieku līmeņiem konkrētos produktos vai uz tiem groza Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (EK) Nr. 396/2005 II un III pielikumu ( OV L 172, 29.6.2016. )

( OV L 172, 29.6.2016. )

72

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Dokuments attiecas uz EEZ |

---

(1)   Dokuments attiecas uz EEZ

1

| LV | Tiesību akti, kuru virsraksti ir gaišajā drukā, attiecas uz kārtējiem jautājumiem lauksaimniecības jomā un parasti ir spēkā tikai ierobežotu laika posmu.
  Visu citu tiesību aktu virsraksti ir tumšajā drukā, un pirms tiem ir zvaigznīte. |
| --- | --- |

LV

Tiesību akti, kuru virsraksti ir gaišajā drukā, attiecas uz kārtējiem jautājumiem lauksaimniecības jomā un parasti ir spēkā tikai ierobežotu laika posmu.

Visu citu tiesību aktu virsraksti ir tumšajā drukā, un pirms tiem ir zvaigznīte.

---

II Neleģislatīvi akti

STARPTAUTISKI NOLĪGUMI

| 15.12.2016 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 340/1 |
| --- | --- | --- | --- |

15.12.2016

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 340/1

---

Paziņojums par to, lai provizoriski piemērotu Ekonomisko partnerattiecību pagaidu nolīgumu starp Ganu, no vienas puses, un Eiropas Kopienu un tās dalībvalstīm, no otras puses

Eiropas Savienība un Ganas Republika saskaņā ar minētā nolīguma 75. pantu ir paziņojušas par to, ka ir pabeigtas procedūras, kas vajadzīgas, lai provizoriski piemērotu Ekonomisko partnerattiecību pagaidu nolīgumu starp Ganu, no vienas puses, un Eiropas Kopienu un tās dalībvalstīm, no otras puses (1). Tādējādi nolīgumu starp Eiropas Savienību un Ganas Republiku provizoriski piemēro no 2016. gada 15. decembra.

1

---

(1)  
  OV L 287, 21.10.2016., 1. lpp.

1

---

REGULAS

| 15.12.2016 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 340/2 |
| --- | --- | --- | --- |

15.12.2016

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 340/2

---

KOMISIJAS DELEĢĒTĀ REGULA (ES) 2016/2250

(2016. gada 4. oktobris),

ar kuru izveido izmetumu plānu dažām bentiskajām zvejniecībām, kas darbojas Ziemeļjūrā un Savienības ūdeņos ICES IIa rajonā

EIROPAS KOMISIJA,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2013. gada 11. decembra Regulu (ES) Nr. 1380/2013 par kopējo zivsaimniecības politiku un ar ko groza Padomes Regulas (EK) Nr. 1954/2003 un (EK) Nr. 1224/2009 un atceļ Padomes Regulas (EK) Nr. 2371/2002 un (EK) Nr. 639/2004 un Padomes Lēmumu 2004/585/EK (1), un jo īpaši tās 15. panta 6. punktu,

ņemot vērā Padomes 1998. gada 30. marta Regulu (EK) Nr. 850/98 par zvejas resursu saglabāšanu, izmantojot tehniskos līdzekļus jūras organismu mazuļu aizsardzībai (2), un jo īpaši tās 18.a pantu,

tā kā:

| (1) | Regulas (ES) Nr. 1380/2013 mērķis ir pakāpeniski izskaust izmetumus visās Savienības zvejniecībās, ieviešot izkraušanas pienākumu attiecībā uz tādu sugu nozvejām, kurām noteikti nozvejas limiti. |
| --- | --- |

(1)

Regulas (ES) Nr. 1380/2013 mērķis ir pakāpeniski izskaust izmetumus visās Savienības zvejniecībās, ieviešot izkraušanas pienākumu attiecībā uz tādu sugu nozvejām, kurām noteikti nozvejas limiti.

| (2) | Ar minētās regulas 15. panta 6. punktu Komisija ir pilnvarota pieņemt izmetumu plānus uz laiku, kas nav ilgāks par trim gadiem, un šim nolūkam izmantot deleģētos aktus, pamatojoties uz kopīgiem ieteikumiem, kurus izstrādājušas dalībvalstis, kas apspriedušās ar attiecīgajām konsultatīvajām padomēm. |
| --- | --- |

(2)

Ar minētās regulas 15. panta 6. punktu Komisija ir pilnvarota pieņemt izmetumu plānus uz laiku, kas nav ilgāks par trim gadiem, un šim nolūkam izmantot deleģētos aktus, pamatojoties uz kopīgiem ieteikumiem, kurus izstrādājušas dalībvalstis, kas apspriedušās ar attiecīgajām konsultatīvajām padomēm.

| (3) | Beļģija, Dānija, Vācija, Francija, Nīderlande, Zviedrija un Apvienotā Karaliste ir tiešā veidā ieinteresētas Ziemeļjūras zvejniecību pārvaldībā. Pēc apspriešanās ar Ziemeļjūras konsultatīvo padomi minētās dalībvalstis 2016. gada 3. jūnijā ir iesniegušas Komisijai kopīgu ieteikumu par jaunu izmetumu plānu dažām bentiskajām zvejniecībām, kas darbojas Ziemeļjūrā. No attiecīgām zinātniskajām struktūrām ir saņemts zinātnieku vērtējums, ko izskatījusi Zivsaimniecības zinātnes, tehnikas un ekonomikas komiteja (ZZTEK). Attiecīgie pasākumi ir apspriesti 14. jūlijā notikušajā ekspertu grupas sanāksmē, kurā piedalījās 28 dalībvalstis un Komisija, un – novērotāja statusā – Eiropas Parlaments. |
| --- | --- |

(3)

Beļģija, Dānija, Vācija, Francija, Nīderlande, Zviedrija un Apvienotā Karaliste ir tiešā veidā ieinteresētas Ziemeļjūras zvejniecību pārvaldībā. Pēc apspriešanās ar Ziemeļjūras konsultatīvo padomi minētās dalībvalstis 2016. gada 3. jūnijā ir iesniegušas Komisijai kopīgu ieteikumu par jaunu izmetumu plānu dažām bentiskajām zvejniecībām, kas darbojas Ziemeļjūrā. No attiecīgām zinātniskajām struktūrām ir saņemts zinātnieku vērtējums, ko izskatījusi Zivsaimniecības zinātnes, tehnikas un ekonomikas komiteja (ZZTEK). Attiecīgie pasākumi ir apspriesti 14. jūlijā notikušajā ekspertu grupas sanāksmē, kurā piedalījās 28 dalībvalstis un Komisija, un – novērotāja statusā – Eiropas Parlaments.

| (4) | Pasākumi, kas iekļauti kopīgajā ieteikumā, ir saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1380/2013 18. panta 3. punktu. |
| --- | --- |

(4)

Pasākumi, kas iekļauti kopīgajā ieteikumā, ir saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1380/2013 18. panta 3. punktu.

| (5) | Minētās regulas īstenošanas nolūkā Ziemeļjūra ietver ICES IIIa un IV zonu. Tā kā daži bentisko sugu krājumi, uz kuriem attiecas ierosinātais izmetumu plāns, ir sastopami arī Savienības ūdeņos ICES IIa rajonā, attiecīgās dalībvalstis iesaka izmetumu plānā aptvert arī ICES IIa rajonu. |
| --- | --- |

(5)

Minētās regulas īstenošanas nolūkā Ziemeļjūra ietver ICES IIIa un IV zonu. Tā kā daži bentisko sugu krājumi, uz kuriem attiecas ierosinātais izmetumu plāns, ir sastopami arī Savienības ūdeņos ICES IIa rajonā, attiecīgās dalībvalstis iesaka izmetumu plānā aptvert arī ICES IIa rajonu.

| (6) | Saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1380/2013 15. panta 1. punkta c) apakšpunktu izkraušanas pienākumu Ziemeļjūrā vēlākais no 2016. gada 1. janvāra piemēro:






  — | jauktajās mencas, pikšas, merlanga un saidas zvejniecībās, |
| --- | --- | --- |

(6)

Saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1380/2013 15. panta 1. punkta c) apakšpunktu izkraušanas pienākumu Ziemeļjūrā vēlākais no 2016. gada 1. janvāra piemēro:

—

jauktajās mencas, pikšas, merlanga un saidas zvejniecībās,

| — | Norvēģijas omāra zvejniecībās, |
| --- | --- |

—

Norvēģijas omāra zvejniecībās,

| — | jauktajā parastās jūrasmēles un jūras zeltplekstes zvejniecībā, |
| --- | --- |

—

jauktajā parastās jūrasmēles un jūras zeltplekstes zvejniecībā,

| — | heka zvejniecībās un |
| --- | --- |

—

heka zvejniecībās un

| — | ziemeļu garneles zvejniecībās. |
| --- | --- |

—

ziemeļu garneles zvejniecībās.

Saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1380/2013 15. panta 5. punktu Komisijas Deleģētajā regulā (ES) 2015/2440 (3) ir noteiktas sugas, kuras ir jāizkrauj no 2016. gada 1. janvāra. Minētās sugas ir saida, pikša, Norvēģijas omārs, parastā jūrasmēle, jūras zeltplekste, heks un ziemeļu garnele. Deleģētajā regulā (ES) 2015/2440 ir noteikts arī pienākums izkraut ziemeļu garneles piezvejas. Šajā regulā būtu jāpārņem Deleģētās regulas (ES) 2015/2440 noteikumi par izkraujamajām sugām un būtu jānosaka papildu sugas un zvejniecības, kurām 2017. un 2018. gadā piemēro izkraušanas pienākumu.

| (7) | Attiecīgās dalībvalstis uzskata, ka Padomes Regulas (EK) Nr. 1342/2008 (4) III nodaļā izklāstītie noteikumi par zvejas piepūli liek šķēršļus mencas izkraušanas pienākuma sekmīgai īstenošanai, jo minētajā nodaļā noteiktais zvejas piepūles režīms ierobežotu elastību (piemēram, apgabala un zvejas rīka izvēli), kas vajadzīga, lai pēc izkraušanas pienākuma ieviešanas pielāgotu zvejas modeļus. Likumdevēji patlaban pārskata Regulu (EK) Nr. 1342/2008. Lai uz mencu vienlaikus neattiektos zvejas piepūles režīms un izkraušanas pienākums, mencas izkraušanas pienākumu būtu jāsāk piemērot tikai tad, kad zvejas piepūles režīms ir zaudējis spēku. |
| --- | --- |

(7)

Attiecīgās dalībvalstis uzskata, ka Padomes Regulas (EK) Nr. 1342/2008 (4) III nodaļā izklāstītie noteikumi par zvejas piepūli liek šķēršļus mencas izkraušanas pienākuma sekmīgai īstenošanai, jo minētajā nodaļā noteiktais zvejas piepūles režīms ierobežotu elastību (piemēram, apgabala un zvejas rīka izvēli), kas vajadzīga, lai pēc izkraušanas pienākuma ieviešanas pielāgotu zvejas modeļus. Likumdevēji patlaban pārskata Regulu (EK) Nr. 1342/2008. Lai uz mencu vienlaikus neattiektos zvejas piepūles režīms un izkraušanas pienākums, mencas izkraušanas pienākumu būtu jāsāk piemērot tikai tad, kad zvejas piepūles režīms ir zaudējis spēku.

| (8) | Atbrīvojums no pienākuma izkraut visas to sugu nozvejas, par kurām pieejamie zinātniskie pierādījumi apliecina augstus izdzīvotības rādītājus (“augstas izdzīvotības atbrīvojums”), ar Deleģēto regulu (ES) 2015/2440 tika ieviests attiecībā uz Norvēģijas omāra nozvejām ICES IIIa rajonā ar nosacījumu, ka tiek izmantoti zivju ķeramie grozi (murdi) vai konkrēti grunts traļi. Minētajā deleģētajā regulā bija noteikta prasība dalībvalstīm, kuras ir tiešā veidā ieinteresētas Ziemeļjūras zvejniecību pārvaldībā, iesniegt Komisijai papildu zinātnisko informāciju, kas pamato konkrētiem grunts traļiem noteiktos atbrīvojumus. Minētā informācija ir tikusi iesniegta, un ZZTEK ir secinājusi, ka tā ir pietiekama. Tāpēc šis atbrīvojums būtu jāiekļauj jaunajā izmetumu plānā. |
| --- | --- |

(8)

Atbrīvojums no pienākuma izkraut visas to sugu nozvejas, par kurām pieejamie zinātniskie pierādījumi apliecina augstus izdzīvotības rādītājus (“augstas izdzīvotības atbrīvojums”), ar Deleģēto regulu (ES) 2015/2440 tika ieviests attiecībā uz Norvēģijas omāra nozvejām ICES IIIa rajonā ar nosacījumu, ka tiek izmantoti zivju ķeramie grozi (murdi) vai konkrēti grunts traļi. Minētajā deleģētajā regulā bija noteikta prasība dalībvalstīm, kuras ir tiešā veidā ieinteresētas Ziemeļjūras zvejniecību pārvaldībā, iesniegt Komisijai papildu zinātnisko informāciju, kas pamato konkrētiem grunts traļiem noteiktos atbrīvojumus. Minētā informācija ir tikusi iesniegta, un ZZTEK ir secinājusi, ka tā ir pietiekama. Tāpēc šis atbrīvojums būtu jāiekļauj jaunajā izmetumu plānā.

| (9) | Kopīgajā ieteikumā ir iekļauts augstas izdzīvotības atbrīvojums attiecībā uz Norvēģijas omāra nozvejām, kas ICES IV apakšapgabalā gūtas ar konkrētiem zvejas rīkiem, ar nosacījumu, ka tiek izmantots selektīvais linumrežģis Netgrid. |
| --- | --- |

(9)

Kopīgajā ieteikumā ir iekļauts augstas izdzīvotības atbrīvojums attiecībā uz Norvēģijas omāra nozvejām, kas ICES IV apakšapgabalā gūtas ar konkrētiem zvejas rīkiem, ar nosacījumu, ka tiek izmantots selektīvais linumrežģis Netgrid.

| (10) | Kopīgajā ieteikumā ir iekļauts augstas izdzīvotības atbrīvojums attiecībā uz parastās jūrasmēles nozvejām, kas ICES IV apakšapgabalā gūtas ar konkrētiem zvejas rīkiem un saskaņā ar dažiem nosacījumiem, kas uzlabo jūrasmēles izdzīvotību. |
| --- | --- |

(10)

Kopīgajā ieteikumā ir iekļauts augstas izdzīvotības atbrīvojums attiecībā uz parastās jūrasmēles nozvejām, kas ICES IV apakšapgabalā gūtas ar konkrētiem zvejas rīkiem un saskaņā ar dažiem nosacījumiem, kas uzlabo jūrasmēles izdzīvotību.

| (11) | Pamatojoties uz kopīgajā ieteikumā sniegtajiem zinātniskajiem pierādījumiem, kurus izskatījusi ZZTEK, un ņemot vērā zvejas rīku, zvejas prakses un ekosistēmas parametrus, šie atbrīvojumi būtu jāiekļauj šajā regulā attiecībā uz 2017. gadu. Lai ZZTEK varētu sīkāk novērtēt ar attiecīgajiem traļiem nozvejota Norvēģijas omāra un parastās jūrasmēles izdzīvotības rādītājus un lai Komisija varētu pārskatīt attiecīgo atbrīvojumu, dalībvalstīm būtu jāiesniedz papildu dati. |
| --- | --- |

(11)

Pamatojoties uz kopīgajā ieteikumā sniegtajiem zinātniskajiem pierādījumiem, kurus izskatījusi ZZTEK, un ņemot vērā zvejas rīku, zvejas prakses un ekosistēmas parametrus, šie atbrīvojumi būtu jāiekļauj šajā regulā attiecībā uz 2017. gadu. Lai ZZTEK varētu sīkāk novērtēt ar attiecīgajiem traļiem nozvejota Norvēģijas omāra un parastās jūrasmēles izdzīvotības rādītājus un lai Komisija varētu pārskatīt attiecīgo atbrīvojumu, dalībvalstīm būtu jāiesniedz papildu dati.

| (12) | Ar Deleģēto regulu (ES) 2015/2440 tika ieviesti de minimis atbrīvojumi attiecībā uz:






  — | parasto jūrasmēli, kas ar vairāksienu tīkliem un žaunu tīkliem nozvejota ICES IIIa rajonā, ICES IV apakšapgabalā un Savienības ūdeņos ICES IIa rajonā, |
| --- | --- | --- |

(12)

Ar Deleģēto regulu (ES) 2015/2440 tika ieviesti de minimis atbrīvojumi attiecībā uz:

—

parasto jūrasmēli, kas ar vairāksienu tīkliem un žaunu tīkliem nozvejota ICES IIIa rajonā, ICES IV apakšapgabalā un Savienības ūdeņos ICES IIa rajonā,

| — | parasto jūrasmēli, kas ar konkrētiem rāmja traļiem nozvejota ICES IV apakšapgabalā, |
| --- | --- |

—

parasto jūrasmēli, kas ar konkrētiem rāmja traļiem nozvejota ICES IV apakšapgabalā,

| — | Norvēģijas omāru, kas ar konkrētiem grunts traļiem nozvejots ICES IV apakšapgabalā un Savienības ūdeņos ICES IIa rajonā, un |
| --- | --- |

—

Norvēģijas omāru, kas ar konkrētiem grunts traļiem nozvejots ICES IV apakšapgabalā un Savienības ūdeņos ICES IIa rajonā, un

| — | parasto jūrasmēli un pikšu (kopā), kas ar konkrētiem grunts traļiem nozvejota ICES IIIa rajonā. |
| --- | --- |

—

parasto jūrasmēli un pikšu (kopā), kas ar konkrētiem grunts traļiem nozvejota ICES IIIa rajonā.

Kopīgajā ieteikumā ierosināts turpināt minēto atbrīvojumu piemērošanu. Tāpēc tie būtu jāiekļauj jaunajā izmetumu plānā.

| (13) | Kopīgajā ieteikumā ir iekļauts de minimis atbrīvojums attiecībā uz parastās jūrasmēles, pikšas un merlanga (kopā) nozvejām, kas ar konkrētiem grunts traļiem gūtas ICES IIIa rajonā, de minimis atbrīvojums attiecībā uz parastās jūrasmēles, pikšas un merlanga (kopā) nozvejām, kas ar zivju ķeramajiem groziem (murdiem) gūtas ICES IIIa rajonā, un – attiecībā uz 2018. gadu – de minimis atbrīvojums attiecībā uz merlangu, kas ar grunts traļiem nozvejots ICES IVc rajonā. |
| --- | --- |

(13)

Kopīgajā ieteikumā ir iekļauts de minimis atbrīvojums attiecībā uz parastās jūrasmēles, pikšas un merlanga (kopā) nozvejām, kas ar konkrētiem grunts traļiem gūtas ICES IIIa rajonā, de minimis atbrīvojums attiecībā uz parastās jūrasmēles, pikšas un merlanga (kopā) nozvejām, kas ar zivju ķeramajiem groziem (murdiem) gūtas ICES IIIa rajonā, un – attiecībā uz 2018. gadu – de minimis atbrīvojums attiecībā uz merlangu, kas ar grunts traļiem nozvejots ICES IVc rajonā.

| (14) | Pamatojoties uz pārliecinošiem pierādījumiem, kurus par minētajiem atbrīvojumiem sniegušas dalībvalstis un kurus izskatījusi ZZTEK, kas secinājusi, ka minētie atbrīvojumi ir pamatoti ar argumentiem, kuri saistīti ar grūtībām panākt lielāku selektivitāti un/vai nesamērīgām nevēlamu nozveju manipulēšanas izmaksām, Komisija uzskata, ka ir lietderīgi noteikt de minimis atbrīvojumus, ievērojot kopīgajā ieteikumā ierosināto procentuālo apjomu un nepārsniedzot Regulas (ES) Nr. 1380/2013 15. panta 5. punkta c) apakšpunktā noteiktos limitus. |
| --- | --- |

(14)

Pamatojoties uz pārliecinošiem pierādījumiem, kurus par minētajiem atbrīvojumiem sniegušas dalībvalstis un kurus izskatījusi ZZTEK, kas secinājusi, ka minētie atbrīvojumi ir pamatoti ar argumentiem, kuri saistīti ar grūtībām panākt lielāku selektivitāti un/vai nesamērīgām nevēlamu nozveju manipulēšanas izmaksām, Komisija uzskata, ka ir lietderīgi noteikt de minimis atbrīvojumus, ievērojot kopīgajā ieteikumā ierosināto procentuālo apjomu un nepārsniedzot Regulas (ES) Nr. 1380/2013 15. panta 5. punkta c) apakšpunktā noteiktos limitus.

| (15) | Lai pieņemtu izmetumu plānus un lai nodrošinātu jūras organismu mazuļu aizsardzību, Komisija ar Regulas (EK) Nr. 850/98 18.a pantu ir pilnvarota noteikt minimālo saglabāšanas references izmēru (MSRI) sugām, uz kurām attiecas izkraušanas pienākums. Vajadzības gadījumā var tikt pieļautas minēto MSRI atkāpes no izmēriem, kas noteikti Regulas (EK) Nr. 850/98 XII pielikumā. Attiecībā uz Norvēģijas omāru ICES IIIa rajonā ir lietderīgi saglabāt Deleģētajā regulā (ES) 2015/2440 noteiktos MSRI, proti, kopējo garumu 105 mm un galvkrūšu vairoga garumu 32 mm. Pamatojoties uz kopīgo ieteikumu un ZZTEK novērtējumu, papildus būtu jānosaka minimālais astes garums 59 mm, jo ZZTEK novērtējumā norādīts, ka šāds astes garums atbilst pašreizējām kopējā garuma un galvkrūšu vairoga garuma vērtībām. |
| --- | --- |

(15)

Lai pieņemtu izmetumu plānus un lai nodrošinātu jūras organismu mazuļu aizsardzību, Komisija ar Regulas (EK) Nr. 850/98 18.a pantu ir pilnvarota noteikt minimālo saglabāšanas references izmēru (MSRI) sugām, uz kurām attiecas izkraušanas pienākums. Vajadzības gadījumā var tikt pieļautas minēto MSRI atkāpes no izmēriem, kas noteikti Regulas (EK) Nr. 850/98 XII pielikumā. Attiecībā uz Norvēģijas omāru ICES IIIa rajonā ir lietderīgi saglabāt Deleģētajā regulā (ES) 2015/2440 noteiktos MSRI, proti, kopējo garumu 105 mm un galvkrūšu vairoga garumu 32 mm. Pamatojoties uz kopīgo ieteikumu un ZZTEK novērtējumu, papildus būtu jānosaka minimālais astes garums 59 mm, jo ZZTEK novērtējumā norādīts, ka šāds astes garums atbilst pašreizējām kopējā garuma un galvkrūšu vairoga garuma vērtībām.

| (16) | Izmetumu plānos var ietvert arī tehniskos pasākumus attiecībā uz zvejniecībām vai sugām, uz kurām attiecas izkraušanas pienākums. Lai palielinātu zvejas rīku selektivitāti un samazinātu nevēlamas nozvejas Skagerakā, ir lietderīgi paturēt spēkā virkni tehnisko pasākumu, par kuriem Savienība un Norvēģija ir vienojušās 2011. gadā (5) un 2012. gadā (6). |
| --- | --- |

(16)

Izmetumu plānos var ietvert arī tehniskos pasākumus attiecībā uz zvejniecībām vai sugām, uz kurām attiecas izkraušanas pienākums. Lai palielinātu zvejas rīku selektivitāti un samazinātu nevēlamas nozvejas Skagerakā, ir lietderīgi paturēt spēkā virkni tehnisko pasākumu, par kuriem Savienība un Norvēģija ir vienojušās 2011. gadā (5) un 2012. gadā (6).

| (17) | Lai nodrošinātu pienācīgu kontroli, būtu jānosaka īpašas prasības, kas paredz dalībvalstīm izveidot to kuģu sarakstus, uz kuriem attiecas šī regula. |
| --- | --- |

(17)

Lai nodrošinātu pienācīgu kontroli, būtu jānosaka īpašas prasības, kas paredz dalībvalstīm izveidot to kuģu sarakstus, uz kuriem attiecas šī regula.

| (18) | Tā kā šajā regulā paredzētie pasākumi tieši ietekmē Savienības kuģu saimniecisko darbību un zvejas sezonas plānošanu, šai regulai būtu jāstājas spēkā tūlīt pēc tās publicēšanas. Lai iekļautos Regulas (ES) Nr. 1380/2013 15. pantā noteiktajā grafikā, tā būtu jāpiemēro no 2017. gada 1. janvāra līdz 2018. gada 31. decembrim, |
| --- | --- |

(18)

Tā kā šajā regulā paredzētie pasākumi tieši ietekmē Savienības kuģu saimniecisko darbību un zvejas sezonas plānošanu, šai regulai būtu jāstājas spēkā tūlīt pēc tās publicēšanas. Lai iekļautos Regulas (ES) Nr. 1380/2013 15. pantā noteiktajā grafikā, tā būtu jāpiemēro no 2017. gada 1. janvāra līdz 2018. gada 31. decembrim,

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

1. pants

Izkraušanas pienākuma īstenošana

Regulas (ES) Nr. 1380/2013 15. panta 1. punktā paredzēto izkraušanas pienākumu piemēro šīs regulas pielikumā noteiktajām zvejniecībām ICES IV apakšapgabalā (Ziemeļjūra), ICES IIIa rajonā (Kategats un Skageraks) un Savienības ūdeņos ICES IIa rajonā (Norvēģu jūra).

ICES

ICES

ICES

2. pants

Definīcijas

Šajā regulā piemēro šādas definīcijas:

| 1) | “Seltra tipa plātne” ir selektivitātes ierīce, ko veido augšējā plātne, kuras (rombveida) linuma acs izmērs ir vismaz 270 mm un kura novietota traļa daļā, ko veido četras plātnes, un piestiprināta, ievērojot savienojuma attiecību, proti, trīs linuma acis ar izmēru 90 mm pret vienu linuma aci ar izmēru 270 mm, vai augšējā plātne, kuras (kvadrātveida) linuma acs izmērs ir vismaz 140 mm. Plātne ir vismaz 3 metrus gara, tā ir novietota ne vairāk kā 4 metru atstatumā no āmja savelkamās stropes un stiepjas visā traļa augšējās plātnes platumā (t. i., no šuves līdz šuvei); |
| --- | --- |

1)

“Seltra tipa plātne” ir selektivitātes ierīce, ko veido augšējā plātne, kuras (rombveida) linuma acs izmērs ir vismaz 270 mm un kura novietota traļa daļā, ko veido četras plātnes, un piestiprināta, ievērojot savienojuma attiecību, proti, trīs linuma acis ar izmēru 90 mm pret vienu linuma aci ar izmēru 270 mm, vai augšējā plātne, kuras (kvadrātveida) linuma acs izmērs ir vismaz 140 mm. Plātne ir vismaz 3 metrus gara, tā ir novietota ne vairāk kā 4 metru atstatumā no āmja savelkamās stropes un stiepjas visā traļa augšējās plātnes platumā (t. i., no šuves līdz šuvei);

Seltra

| 2) | “selektīvais linumrežģis Netgrid” ir selektivitātes ierīce, kuru veido no četrām linuma plātnēm izgatavots segments, kas ir ievietots no divām linuma plātnēm izgatavotā tralī un aprīkots ar slīpi savērstu rombveida linuma acu plātni, kurā linuma acs izmērs ir vismaz 200 mm un kura ved uz izejas atvērumu traļa augšpusē. |
| --- | --- |

2)

“selektīvais linumrežģis Netgrid” ir selektivitātes ierīce, kuru veido no četrām linuma plātnēm izgatavots segments, kas ir ievietots no divām linuma plātnēm izgatavotā tralī un aprīkots ar slīpi savērstu rombveida linuma acu plātni, kurā linuma acs izmērs ir vismaz 200 mm un kura ved uz izejas atvērumu traļa augšpusē.

Netgrid

3. pants

Īpaši noteikumi par mencas izkraušanas pienākumu

Neatkarīgi no 1. panta pienākumu izkraut mencas nozvejas saskaņā ar šo regulu piemēro tikai tad, ja Regula (EK) Nr. 1342/2008 vai tās III nodaļa ir atcelta pirms 2017. gada 1. janvāra.

4. pants

Izdzīvotības atbrīvojums attiecībā uz Norvēģijas omāru

1.   Atbrīvojumu no izkraušanas pienākuma, kas Regulas (ES) Nr. 1380/2013 15. panta 4. punkta b) apakšpunktā paredzēts sugām, attiecībā uz kurām pieejamie zinātniskie pierādījumi uzrāda augstus izdzīvotības rādītājus, piemēro šādām Norvēģijas omāra nozvejām:

| a) | nozvejas ar zivju ķeramajiem groziem (murdiem) (FPO (7)); |
| --- | --- |

a)

nozvejas ar zivju ķeramajiem groziem (murdiem) (FPO (7));

| b) | nozvejas, kas ICES IIIa rajonā gūtas ar grunts traļiem (OTB, TBN), kuru linuma acs izmērs ir vismaz 70 mm un kuri aprīkoti ar sugu selektīvo režģi, kam attālums starp režģa stieņiem nepārsniedz 35 mm; |
| --- | --- |

b)

nozvejas, kas ICES IIIa rajonā gūtas ar grunts traļiem (OTB, TBN), kuru linuma acs izmērs ir vismaz 70 mm un kuri aprīkoti ar sugu selektīvo režģi, kam attālums starp režģa stieņiem nepārsniedz 35 mm;

| c) | nozvejas, kas ICES IIIa rajonā gūtas ar grunts traļiem (OTB, TBN), kuru linuma acs izmērs ir vismaz 90 mm un kuri aprīkoti ar Seltra tipa plātni; |
| --- | --- |

c)

nozvejas, kas ICES IIIa rajonā gūtas ar grunts traļiem (OTB, TBN), kuru linuma acs izmērs ir vismaz 90 mm un kuri aprīkoti ar Seltra tipa plātni;

| d) | 2017. gadā – nozvejas, kas ICES IV apakšapgabalā gūtas ar grunts traļiem (OTB, TBN), kuru linuma acs izmērs ir vismaz 80 mm un kuri aprīkoti ar selektīvo linumrežģi Netgrid. |
| --- | --- |

d)

2017. gadā – nozvejas, kas ICES IV apakšapgabalā gūtas ar grunts traļiem (OTB, TBN), kuru linuma acs izmērs ir vismaz 80 mm un kuri aprīkoti ar selektīvo linumrežģi Netgrid.

2.   Norvēģijas omārus, kas nozvejoti, kā minēts 1. punktā, neskartus tūlīt atbrīvo apgabalā, kurā tie nozvejoti.

3.   Līdz 2017. gada 1. maijam (neieskaitot) dalībvalstis, kuras ir tiešā veidā ieinteresētas Ziemeļjūras zvejniecību pārvaldībā, iesniedz Komisijai datus, kas papildina 2016. gada 3. jūnija kopīgajā ieteikumā sniegtos datus, un visu citu attiecīgo zinātnisko informāciju, kas pamato 1. punkta d) apakšpunktā noteikto atbrīvojumu. Zivsaimniecības zinātnes, tehnikas un ekonomikas komiteja (ZZTEK) minētos datus un informāciju novērtē līdz 2017. gada 1. septembrim (neieskaitot).

5. pants

Izdzīvotības atbrīvojums attiecībā uz parasto jūrasmēli

1.   Atbrīvojumu no izkraušanas pienākuma, kas Regulas (ES) Nr. 1380/2013 15. panta 4. punkta b) apakšpunktā paredzēts sugām, attiecībā uz kurām pieejamie zinātniskie pierādījumi uzrāda augstus izdzīvotības rādītājus, 2017. gadā piemēro parastās jūrasmēles nozvejām, ko veido par minimālo saglabāšanas references izmēru mazāki īpatņi un kas ar traļiem ar traļu durvīm (OTB), kuru āmja linuma acs izmērs ir 80–99 mm, gūtas sešu jūras jūdžu attālumā no krasta ICES IVc rajonā un ārpus identificētajiem zivju mazuļu apgabaliem.

2.   Šā panta 1. punktā minēto atbrīvojumu piemēro tikai kuģiem, kuru garums nepārsniedz 10 metrus un dzinēja jauda nepārsniedz 180 kW, kad tie zvejo ūdeņos, kuru dziļums ir 15 m vai mazāk, un tralējuma ilgums ir ierobežots līdz 1 h 30 min.

3.   Parastās jūrasmēles, kas nozvejotas, kā minēts 1. punktā, tūlīt atbrīvo.

4.   Dalībvalstis, kas ir tiešā veidā ieinteresētas Ziemeļjūras zvejniecību pārvaldībā, līdz 2017. gada 1. maijam (neieskaitot) iesniedz Komisijai papildu zinātnisko informāciju, kas pamato 1. punktā noteikto atbrīvojumu. ZZTEK šo informāciju novērtē līdz 2017. gada 1. septembrim (neieskaitot).

6. pants

De minimis atbrīvojumi

Atkāpjoties no Regulas (ES) Nr. 1380/2013 15. panta 1. punkta, drīkst izmest turpmāk norādītos daudzumus atbilstīgi minētās regulas 15. panta 4. punkta c) apakšpunktam:

| a) | attiecībā uz parasto jūrasmēli – līdz 3 % no šīs sugas gada kopējās nozvejas, kas gūta ar kuģiem, kuri ar vairāksienu tīkliem un žaunu tīkliem (GN, GNS, GND, GNC, GTN, GTR, GEN, GNF) zvejo ICES IIIa rajonā, ICES IV apakšapgabalā un Savienības ūdeņos ICES IIa rajonā; |
| --- | --- |

a)

attiecībā uz parasto jūrasmēli – līdz 3 % no šīs sugas gada kopējās nozvejas, kas gūta ar kuģiem, kuri ar vairāksienu tīkliem un žaunu tīkliem (GN, GNS, GND, GNC, GTN, GTR, GEN, GNF) zvejo ICES IIIa rajonā, ICES IV apakšapgabalā un Savienības ūdeņos ICES IIa rajonā;

ICES

ICES

ICES

| b) | attiecībā uz parasto jūrasmēli, kas mazāka par minimālo saglabāšanas references izmēru, – 2017. gadā līdz 7 % un 2018. gadā līdz 6 % no šīs sugas gada kopējās nozvejas, kura gūta ar kuģiem, kas ICES IV apakšapgabalā zvejo ar rāmja trali (TBB), kura linuma acs izmērs ir 80–119 mm, ar palielinātu linuma acs izmēru rāmja traļa pagarinājuma daļā; |
| --- | --- |

b)

attiecībā uz parasto jūrasmēli, kas mazāka par minimālo saglabāšanas references izmēru, – 2017. gadā līdz 7 % un 2018. gadā līdz 6 % no šīs sugas gada kopējās nozvejas, kura gūta ar kuģiem, kas ICES IV apakšapgabalā zvejo ar rāmja trali (TBB), kura linuma acs izmērs ir 80–119 mm, ar palielinātu linuma acs izmēru rāmja traļa pagarinājuma daļā;

ICES

| c) | attiecībā uz Norvēģijas omāru, kas mazāks par minimālo saglabāšanas references izmēru, – līdz 6 % no šīs sugas gada kopējās nozvejas, kura gūta ar kuģiem, kas ar grunts traļiem (OTB, TBN, OTT, TB), kuru linuma acs izmērs ir 80–99 mm, zvejo ICES IV apakšapgabalā un Savienības ūdeņos ICES IIa rajonā; |
| --- | --- |

c)

attiecībā uz Norvēģijas omāru, kas mazāks par minimālo saglabāšanas references izmēru, – līdz 6 % no šīs sugas gada kopējās nozvejas, kura gūta ar kuģiem, kas ar grunts traļiem (OTB, TBN, OTT, TB), kuru linuma acs izmērs ir 80–99 mm, zvejo ICES IV apakšapgabalā un Savienības ūdeņos ICES IIa rajonā;

ICES

ICES

| d) | attiecībā uz parasto jūrasmēli un pikšu (kopā), kas mazāka par minimālo saglabāšanas references izmēru, – 2017. gadā līdz 2 % no Norvēģijas omāra, parastās jūrasmēles, pikšas un ziemeļu garneles gada kopējās nozvejas, kura Norvēģijas omāra zvejniecībā gūta ar kuģiem, kas ICES IIIa rajonā zvejo ar grunts traļiem (OTB, TBN), kuru linuma acs izmērs ir 70 mm vai lielāks un kuri aprīkoti ar sugu selektīvo režģi, kam attālums starp režģa stieņiem nepārsniedz 35 mm; |
| --- | --- |

d)

attiecībā uz parasto jūrasmēli un pikšu (kopā), kas mazāka par minimālo saglabāšanas references izmēru, – 2017. gadā līdz 2 % no Norvēģijas omāra, parastās jūrasmēles, pikšas un ziemeļu garneles gada kopējās nozvejas, kura Norvēģijas omāra zvejniecībā gūta ar kuģiem, kas ICES IIIa rajonā zvejo ar grunts traļiem (OTB, TBN), kuru linuma acs izmērs ir 70 mm vai lielāks un kuri aprīkoti ar sugu selektīvo režģi, kam attālums starp režģa stieņiem nepārsniedz 35 mm;

ICES

| e) | attiecībā uz parasto jūrasmēli, pikšu un merlangu (kopā), kas mazāks par minimālo saglabāšanas references izmēru, – 2018. gadā līdz 4 % no Norvēģijas omāra, parastās jūrasmēles, pikšas, merlanga un ziemeļu garneles gada kopējās nozvejas, kura Norvēģijas omāra zvejniecībā gūta ar kuģiem, kas ICES IIIa rajonā zvejo ar grunts traļiem (OTB, TBN), kuru linuma acs izmērs ir 70 mm vai lielāks un kuri aprīkoti ar sugu selektīvo režģi, kam attālums starp režģa stieņiem nepārsniedz 35 mm; |
| --- | --- |

e)

attiecībā uz parasto jūrasmēli, pikšu un merlangu (kopā), kas mazāks par minimālo saglabāšanas references izmēru, – 2018. gadā līdz 4 % no Norvēģijas omāra, parastās jūrasmēles, pikšas, merlanga un ziemeļu garneles gada kopējās nozvejas, kura Norvēģijas omāra zvejniecībā gūta ar kuģiem, kas ICES IIIa rajonā zvejo ar grunts traļiem (OTB, TBN), kuru linuma acs izmērs ir 70 mm vai lielāks un kuri aprīkoti ar sugu selektīvo režģi, kam attālums starp režģa stieņiem nepārsniedz 35 mm;

ICES

| f) | attiecībā uz parasto jūrasmēli, pikšu un merlangu (kopā), kas mazāks par minimālo saglabāšanas references izmēru, – līdz 1 % no Norvēģijas omāra, parastās jūrasmēles, pikšas, merlanga un ziemeļu garneles gada kopējās nozvejas, kura ziemeļu garneles zvejniecībā gūta ar kuģiem, kas ICES IIIa rajonā zvejo ar grunts traļiem (OTB), kuru linuma acs izmērs ir 35 mm vai lielāks un kuri aprīkoti ar sugu selektīvo režģi, kam attālums starp režģa stieņiem nepārsniedz 19 mm, un ar neaizsprostotu zivju izeju; |
| --- | --- |

f)

attiecībā uz parasto jūrasmēli, pikšu un merlangu (kopā), kas mazāks par minimālo saglabāšanas references izmēru, – līdz 1 % no Norvēģijas omāra, parastās jūrasmēles, pikšas, merlanga un ziemeļu garneles gada kopējās nozvejas, kura ziemeļu garneles zvejniecībā gūta ar kuģiem, kas ICES IIIa rajonā zvejo ar grunts traļiem (OTB), kuru linuma acs izmērs ir 35 mm vai lielāks un kuri aprīkoti ar sugu selektīvo režģi, kam attālums starp režģa stieņiem nepārsniedz 19 mm, un ar neaizsprostotu zivju izeju;

ICES

| g) | attiecībā uz parasto jūrasmēli, pikšu un merlangu (kopā) – līdz 0,5 % no Norvēģijas omāra, parastās jūrasmēles, pikšas, merlanga un ziemeļu garneles gada kopējās nozvejas, kas ICES IIIa rajonā gūta Norvēģijas omāra zvejniecībā ar zivju ķeramajiem groziem (murdiem) (FPO); |
| --- | --- |

g)

attiecībā uz parasto jūrasmēli, pikšu un merlangu (kopā) – līdz 0,5 % no Norvēģijas omāra, parastās jūrasmēles, pikšas, merlanga un ziemeļu garneles gada kopējās nozvejas, kas ICES IIIa rajonā gūta Norvēģijas omāra zvejniecībā ar zivju ķeramajiem groziem (murdiem) (FPO);

ICES

| h) | attiecībā uz merlangu – 2018. gadā līdz 7 % no Norvēģijas omāra, pikšas, jūrasmēles, ziemeļu garneles, merlanga, jūras zeltplekstes, saidas un mencas gada kopējās nozvejas, kas jauktajā zvejniecībā, kurā iegūst jūrasmēli, merlangu un sugas, kam nav noteikti nozvejas limiti, gūta ar kuģiem, kas ICES IVc rajonā zvejo ar grunts traļiem (OTB, OTT), kuru linuma acs izmērs ir 70–99 mm. |
| --- | --- |

h)

attiecībā uz merlangu – 2018. gadā līdz 7 % no Norvēģijas omāra, pikšas, jūrasmēles, ziemeļu garneles, merlanga, jūras zeltplekstes, saidas un mencas gada kopējās nozvejas, kas jauktajā zvejniecībā, kurā iegūst jūrasmēli, merlangu un sugas, kam nav noteikti nozvejas limiti, gūta ar kuģiem, kas ICES IVc rajonā zvejo ar grunts traļiem (OTB, OTT), kuru linuma acs izmērs ir 70–99 mm.

ICES

7. pants

Minimālais saglabāšanas references izmērs

Atkāpjoties no minimālā saglabāšanas references izmēra, kas noteikts Regulas (EK) Nr. 850/98 XII pielikumā, minimālais saglabāšanas references izmērs Norvēģijas omāram ICES IIIa rajonā ir šāds:

ICES

| a) | kopējais garums 105 mm; |
| --- | --- |

a)

kopējais garums 105 mm;

| b) | astes garums 59 mm; |
| --- | --- |

b)

astes garums 59 mm;

| c) | galvkrūšu vairoga garums 32 mm. |
| --- | --- |

c)

galvkrūšu vairoga garums 32 mm.

8. pants

Īpaši tehniskie pasākumi Skagerakā

1.   Skagerakā ir aizliegts turēt uz kuģa vai izmantot jebkādu trali, dāņu vadu, rāmja trali vai līdzīgu velkamu zvejas rīku, kura linuma acs izmērs ir mazāks par 120 mm.

2.   Atkāpjoties no 1. punkta, drīkst izmantot arī šādus traļus:

| a) | traļus, kuru āmja linuma acs izmērs ir vismaz 90 mm, ja tie ir aprīkoti ar Seltra tipa plātni vai ar šķirotājrežģi, kam attālums starp režģa stieņiem nepārsniedz 35 mm; |
| --- | --- |

a)

traļus, kuru āmja linuma acs izmērs ir vismaz 90 mm, ja tie ir aprīkoti ar Seltra tipa plātni vai ar šķirotājrežģi, kam attālums starp režģa stieņiem nepārsniedz 35 mm;

| b) | traļus, kuru āmja (kvadrātveida) linuma acs izmērs ir vismaz 70 mm un kuri aprīkoti ar šķirotājrežģi, kam attālums starp režģa stieņiem nepārsniedz 35 mm; |
| --- | --- |

b)

traļus, kuru āmja (kvadrātveida) linuma acs izmērs ir vismaz 70 mm un kuri aprīkoti ar šķirotājrežģi, kam attālums starp režģa stieņiem nepārsniedz 35 mm;

| c) | pelaģisko vai rūpniecisko sugu zvejā – traļus, kuru minimālais linuma acs izmērs ir mazāks par 70 mm, ar nosacījumu, ka nozvejā ir vairāk nekā 80 % vienas vai vairāku pelaģisko vai rūpniecisko sugu zivju; |
| --- | --- |

c)

pelaģisko vai rūpniecisko sugu zvejā – traļus, kuru minimālais linuma acs izmērs ir mazāks par 70 mm, ar nosacījumu, ka nozvejā ir vairāk nekā 80 % vienas vai vairāku pelaģisko vai rūpniecisko sugu zivju;

| d) | Pandalus ģints garneļu zvejā – traļus, kuru āmja linuma acs izmērs ir vismaz 35 mm, ja tralis ir aprīkots ar šķirotājrežģi, kam attālums starp režģa stieņiem nepārsniedz 19 mm. |
| --- | --- |

d)

Pandalus ģints garneļu zvejā – traļus, kuru āmja linuma acs izmērs ir vismaz 35 mm, ja tralis ir aprīkots ar šķirotājrežģi, kam attālums starp režģa stieņiem nepārsniedz 19 mm.

3.   
  Pandalus ģints garneļu zvejā, ko veic saskaņā ar 2. punkta d) apakšpunktu, drīkst izmantot zivju paturēšanas ierīci, bet tikai tad, ja zvejas iespējas ir pietiekamas, lai aptvertu piezveju, un ja paturēšanas ierīce ir:

| — | konstruēta ar augšējo plātni, kuras minimālais kvadrātveida linuma acs izmērs ir 120 mm, |
| --- | --- |

—

konstruēta ar augšējo plātni, kuras minimālais kvadrātveida linuma acs izmērs ir 120 mm,

| — | vismaz 3 metrus gara un |
| --- | --- |

—

vismaz 3 metrus gara un

| — | vismaz tikpat plata kā šķirotājrežģis. |
| --- | --- |

—

vismaz tikpat plata kā šķirotājrežģis.

9. pants

Kuģu saraksts

Dalībvalstis, izmantojot kritērijus, kas izklāstīti šīs regulas pielikumā, nosaka, uz kuriem kuģiem katrā konkrētajā zvejniecībā attiecas izkraušanas pienākums. Tās līdz 2016. gada 31. decembrim, izmantojot kontroles jautājumiem veltītu drošu Savienības tīmekļa vietni, iesniedz Komisijai un pārējām dalībvalstīm saskaņā ar pirmo teikumu sagatavotus sarakstus ar saidas zvejas kuģiem, kas definēti pielikumā. Tās šos sarakstus regulāri atjaunina.

10. pants

Stāšanās spēkā un piemērošana

Šī regula stājas spēkā nākamajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī. To piemēro no 2017. gada 1. janvāra līdz 2018. gada 31. decembrim.

Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī

Tomēr šīs regulas 9. pantu piemēro no tās spēkā stāšanās dienas.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē, 2016. gada 4. oktobrī

Komisijas vārdā –

priekšsēdētājs

Jean-Claude JUNCKER

---

(1)  
  OV L 354, 28.12.2013., 22. lpp.

1

(2)  
  OV L 125, 27.4.1998., 1. lpp.

2

(3)  Komisijas 2015. gada 22. oktobra Deleģētā regula (ES) 2015/2440, ar kuru izveido izmetumu plānu dažām bentiskajām zvejniecībām, kas darbojas Ziemeļjūrā un Savienības ūdeņos ICES IIa rajonā (OV L 336, 23.12.2015., 42. lpp.).

3

ICES

(4)  Padomes 2008. gada 18. decembra Regula (EK) Nr. 1342/2008, ar ko izveido ilgtermiņa plānu mencu krājumiem un šo krājumu zvejniecībai un atceļ Regulu (EK) Nr. 423/2004 (OV L 348, 24.12.2008., 20. lpp.).

4

(5)  Eiropas Savienības un Norvēģijas Saskaņotais zvejniecības apspriežu protokols par zvejniecību regulējumu Skagerakā un Kategatā 2012. gadam.

5

(6)  Eiropas Savienības un Norvēģijas 2012. gada 4. jūlija Saskaņotais zvejniecības apspriežu protokols par izmetumu aizlieguma īstenošanas pasākumiem un kontroles pasākumiem Skageraka apgabalā.

6

(7)  Šajā regulā lietotie zvejas rīku kodi atbilst kodiem, kas minēti XI pielikumā Komisijas 2011. gada 8. aprīļa Īstenošanas regulai (ES) Nr. 404/2011, ar kuru pieņem sīki izstrādātus noteikumus par to, kā īstenojama Padomes Regula (EK) Nr. 1224/2009, ar ko izveido Kopienas kontroles sistēmu, lai nodrošinātu atbilstību kopējās zivsaimniecības politikas noteikumiem (OV L 112, 30.4.2011., 1. lpp.). Attiecībā uz kuģiem, kuru lielākais garums ir mazāks par 10 m, tabulā lietotie zvejas rīku kodi atbilst kodiem, kas minēti FAO zvejas rīku klasifikācijā.

7

FAO

---

PIELIKUMS

Zvejniecības, uz kurām attiecas izkraušanas pienākums

| Zvejas rīks (1)
   (2) | Linuma acs izmērs | Attiecīgās sugas |
| --- | --- | --- |
| Traļi:
  OTB, OTT, OT, PTB, PT, TBN, TBS, OTM, PTM, TMS, TM, TX, SDN, SSC, SPR, TB, SX, SV | ≥ 100 mm | 2017. un 2018. gadā: visas saidas (ja tā nozvejota ar saidas zvejas kuģi (3)), jūras zeltplekstes, pikšas, merlanga, mencas, ziemeļu garneles, parastās jūrasmēles un Norvēģijas omāra nozvejas |
| Traļi:
  OTB, OTT, OT, PTB, PT, TBN, TBS, OTM, PTM, TMS, TM, TX, SDN, SSC, SPR, TB, SX, SV | 70–99 mm | 2017. un 2018. gadā: visas Norvēģijas omāra, parastās jūrasmēles, pikšas un ziemeļu garneles nozvejas
  2018. gadā: visas merlanga nozvejas |
| Traļi:
  OTB, OTT, OT, PTB, PT, TBN, TBS, OTM, PTM, TMS, TM, TX, SDN, SSC, SPR, TB, SX, SV | 32–69 mm | 2017. un 2018. gadā: visas ziemeļu garneles, Norvēģijas omāra, parastās jūrasmēles, pikšas un merlanga nozvejas |
| Rāmja traļi:
  TBB | ≥ 120 mm | 2017. un 2018. gadā: visas jūras zeltplekstes, ziemeļu garneles, Norvēģijas omāra, parastās jūrasmēles, mencas, pikšas un merlanga nozvejas |
| Rāmja traļi:
  TBB | 80–119 mm | 2017. un 2018. gadā: visas parastās jūrasmēles, ziemeļu garneles, Norvēģijas omāra un pikšas nozvejas
  2018. gadā: visas merlanga nozvejas |
| Žaunu tīkli, vairāksienu tīkli un iepinējtīkli:
  GN, GNS, GND, GNC, GTN, GTR, GEN, GNF | | 2017. un 2018. gadā: visas parastās jūrasmēles, ziemeļu garneles, Norvēģijas omāra, pikšas, merlanga un mencas (4) nozvejas |
| Āķi un āķu rindas:
  LLS, LLD, LL, LTL, LX, LHP, LHM | | 2017. un 2018. gadā: visas heka, ziemeļu garneles, Norvēģijas omāra, parastās jūrasmēles, pikšas, merlanga un mencas nozvejas |
| Zivju krātiņveida lamatas:
  FPO, FIX, FYK, FPN | | 2017. un 2018. gadā: visas Norvēģijas omāra, ziemeļu garneles, parastās jūrasmēles, pikšas un merlanga nozvejas |

Zvejas rīks (1)
   (2)

Linuma acs izmērs

Attiecīgās sugas

Traļi:

OTB, OTT, OT, PTB, PT, TBN, TBS, OTM, PTM, TMS, TM, TX, SDN, SSC, SPR, TB, SX, SV

≥ 100 mm

2017. un 2018. gadā: visas saidas (ja tā nozvejota ar saidas zvejas kuģi (3)), jūras zeltplekstes, pikšas, merlanga, mencas, ziemeļu garneles, parastās jūrasmēles un Norvēģijas omāra nozvejas

Traļi:

OTB, OTT, OT, PTB, PT, TBN, TBS, OTM, PTM, TMS, TM, TX, SDN, SSC, SPR, TB, SX, SV

70–99 mm

2017. un 2018. gadā: visas Norvēģijas omāra, parastās jūrasmēles, pikšas un ziemeļu garneles nozvejas

2018. gadā: visas merlanga nozvejas

Traļi:

OTB, OTT, OT, PTB, PT, TBN, TBS, OTM, PTM, TMS, TM, TX, SDN, SSC, SPR, TB, SX, SV

32–69 mm

2017. un 2018. gadā: visas ziemeļu garneles, Norvēģijas omāra, parastās jūrasmēles, pikšas un merlanga nozvejas

Rāmja traļi:

TBB

≥ 120 mm

2017. un 2018. gadā: visas jūras zeltplekstes, ziemeļu garneles, Norvēģijas omāra, parastās jūrasmēles, mencas, pikšas un merlanga nozvejas

Rāmja traļi:

TBB

80–119 mm

2017. un 2018. gadā: visas parastās jūrasmēles, ziemeļu garneles, Norvēģijas omāra un pikšas nozvejas

2018. gadā: visas merlanga nozvejas

Žaunu tīkli, vairāksienu tīkli un iepinējtīkli:

GN, GNS, GND, GNC, GTN, GTR, GEN, GNF

2017. un 2018. gadā: visas parastās jūrasmēles, ziemeļu garneles, Norvēģijas omāra, pikšas, merlanga un mencas (4) nozvejas

Āķi un āķu rindas:

LLS, LLD, LL, LTL, LX, LHP, LHM

2017. un 2018. gadā: visas heka, ziemeļu garneles, Norvēģijas omāra, parastās jūrasmēles, pikšas, merlanga un mencas nozvejas

Zivju krātiņveida lamatas:

FPO, FIX, FYK, FPN

2017. un 2018. gadā: visas Norvēģijas omāra, ziemeļu garneles, parastās jūrasmēles, pikšas un merlanga nozvejas

---

(1)  Šajā regulā lietotie zvejas rīku kodi atbilst kodiem, kas minēti XI pielikumā Īstenošanas regulai (ES) Nr. 404/2011.

(2)  Attiecībā uz kuģiem, kuru lielākais garums ir mazāks par 10 metriem, šajā tabulā lietotie zvejas rīku kodi atbilst kodiem, kas minēti FAO zvejas rīku klasifikācijā.

(3)  Kuģus uzskata par saidas zvejas kuģiem, ja šo kuģu gada vidējie saidas izkrāvumi ir ≥ 50 % no visiem to nozveju izkrāvumiem, kuras šie kuģi, izmantodami traļus ar linuma acs izmēru ≥ 100 mm, ir guvuši ES un trešās valsts zonā Ziemeļjūrā laikā no x – 4 līdz x – 2, kur x ir piemērošanas gads, t. i., 2012.–2014. gadā attiecībā uz 2016. gadu, 2013.–2015. gadā attiecībā uz 2017. gadu un 2014.–2016. gadā attiecībā uz 2018. gadu. Ja kuģis vienā gadā ir uzskatīts par saidas zvejas kuģi, to nākamajos gados turpina uzskatīt par šādu kuģi.

(4)  Pienākumu izkraut mencas, kas nozvejotas ar žaunu tīkliem, vairāksienu tīkliem un iepinējtīkliem, nepiemēro ICES IIIaS apgabalā.

---

| 15.12.2016 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 340/9 |
| --- | --- | --- | --- |

15.12.2016

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 340/9

---

KOMISIJAS DELEĢĒTĀ REGULA (ES) 2016/2251

(2016. gada 4. oktobris),

ar ko Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 648/2012 par ārpusbiržas atvasinātajiem instrumentiem, centrālajiem darījumu partneriem un darījumu reģistriem papildina attiecībā uz regulatīvajiem tehniskajiem standartiem riska mazināšanas metodēm, kas paredzētas ārpusbiržas atvasināto instrumentu līgumiem, kuriem tīrvērti neveic centrālais darījumu partneris

(Dokuments attiecas uz EEZ)

EIROPAS KOMISIJA,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2012. gada 4. jūlija Regulu (ES) Nr. 648/2012 par ārpusbiržas atvasinātajiem instrumentiem, centrālajiem darījumu partneriem un darījumu reģistriem (1) un jo īpaši tās 11. panta 15. punktu,

tā kā:

| (1) | Darījumu partneriem ir pienākums aizsargāt sevi pret kredītriska darījumiem ar atvasināto instrumentu darījumu partneriem, iekasējot maržas, ja šiem līgumiem tīrvērti nav veicis centrālais darījumu partneris. Šajā regulā ir izklāstīti standarti savlaicīgai, precīzai un pienācīgi nošķirtai nodrošinājuma apmaiņai. Šie standarti būtu obligāti jāpiemēro nodrošinājumam, ko darījumu partneriem ir pienākums iekasēt vai sniegt saskaņā ar šo regulu. Tomēr darījumu partneriem, kuri piekrīt iekasēt vai sniegt nodrošinājumu papildus šīs regulas prasībām, vajadzētu spēt izvēlēties, vai tie apmainās ar nodrošinājumu saskaņā ar šiem standartiem. |
| --- | --- |

(1)

Darījumu partneriem ir pienākums aizsargāt sevi pret kredītriska darījumiem ar atvasināto instrumentu darījumu partneriem, iekasējot maržas, ja šiem līgumiem tīrvērti nav veicis centrālais darījumu partneris. Šajā regulā ir izklāstīti standarti savlaicīgai, precīzai un pienācīgi nošķirtai nodrošinājuma apmaiņai. Šie standarti būtu obligāti jāpiemēro nodrošinājumam, ko darījumu partneriem ir pienākums iekasēt vai sniegt saskaņā ar šo regulu. Tomēr darījumu partneriem, kuri piekrīt iekasēt vai sniegt nodrošinājumu papildus šīs regulas prasībām, vajadzētu spēt izvēlēties, vai tie apmainās ar nodrošinājumu saskaņā ar šiem standartiem.

| (2) | Darījumu partneriem, uz kuriem attiecas Regulas (ES) Nr. 648/2012 11. panta 3. punkta prasības, būtu jāņem vērā nefinanšu darījumu partneru atšķirīgie riska profili, kas nesasniedz regulas 10. pantā minēto tīrvērtes slieksni, nosakot savas riska pārvaldības procedūras ārpusbiržas atvasināto instrumentu līgumiem, kas noslēgti ar šādām vienībām. Tāpēc ir lietderīgi ļaut darījumu partneriem noteikt, vai darījumu partnera kredītriska līmeni, ko rada šādi nefinanšu darījumu partneri, kas nesasniedz attiecīgo tīrvērtes slieksni, vajadzētu mazināt, apmainoties ar nodrošinājumu. Ņemot vērā to, ka var pieņemt, ka nefinanšu darījumu partneriem, kas uzņēmējdarbību veic trešā valstī un kas nesasniegtu attiecīgo tīrvērtes slieksni, ja tās veiktu uzņēmējdarbību Savienībā, ir tie paši riska profili kā tādiem nefinanšu darījumu partneriem, kas veic uzņēmējdarbību Savienībā un kas nesasniedz attiecīgo tīrvērtes slieksni, būtu jāpiemēro tāda pati pieeja abiem vienību veidiem, lai novērstu regulējuma arbitrāžu. |
| --- | --- |

(2)

Darījumu partneriem, uz kuriem attiecas Regulas (ES) Nr. 648/2012 11. panta 3. punkta prasības, būtu jāņem vērā nefinanšu darījumu partneru atšķirīgie riska profili, kas nesasniedz regulas 10. pantā minēto tīrvērtes slieksni, nosakot savas riska pārvaldības procedūras ārpusbiržas atvasināto instrumentu līgumiem, kas noslēgti ar šādām vienībām. Tāpēc ir lietderīgi ļaut darījumu partneriem noteikt, vai darījumu partnera kredītriska līmeni, ko rada šādi nefinanšu darījumu partneri, kas nesasniedz attiecīgo tīrvērtes slieksni, vajadzētu mazināt, apmainoties ar nodrošinājumu. Ņemot vērā to, ka var pieņemt, ka nefinanšu darījumu partneriem, kas uzņēmējdarbību veic trešā valstī un kas nesasniegtu attiecīgo tīrvērtes slieksni, ja tās veiktu uzņēmējdarbību Savienībā, ir tie paši riska profili kā tādiem nefinanšu darījumu partneriem, kas veic uzņēmējdarbību Savienībā un kas nesasniedz attiecīgo tīrvērtes slieksni, būtu jāpiemēro tāda pati pieeja abiem vienību veidiem, lai novērstu regulējuma arbitrāžu.

| (3) | Darījumu partneri ārpusbiržas atvasināto instrumentu līgumos, kuru tīrvērte tiek veikta necentralizēti, ir jāaizsargā pret otra darījumu partnera iespējamo saistību neizpildes risku. Tādēļ ir nepieciešami divi nodrošinājuma veidi maržu izteiksmē, lai pienācīgi pārvaldītu riskus, kam ir pakļauti minētie darījumu partneri. Pirmais veids ir mainīgā marža, kas aizsargā darījumu partnerus pret riska darījumiem, kas saistīti ar to ārpusbiržas atvasināto instrumentu līgumu pašreizējo tirgus vērtību. Otrais veids ir sākotnējā marža, kas aizsargā darījumu partnerus pret iespējamajiem zaudējumiem, kuri varētu rasties no atvasināto instrumentu pozīcijas tirgus vērtības izmaiņām, kas notikušas laikposmā no pēdējās apmaiņas ar mainīgo likmi pirms darījumu partnera saistību neizpildes un brīža, kad ārpusbiržas atvasināto instrumentu līgumi tiek aizstāti vai tiek ierobežots attiecīgais risks. |
| --- | --- |

(3)

Darījumu partneri ārpusbiržas atvasināto instrumentu līgumos, kuru tīrvērte tiek veikta necentralizēti, ir jāaizsargā pret otra darījumu partnera iespējamo saistību neizpildes risku. Tādēļ ir nepieciešami divi nodrošinājuma veidi maržu izteiksmē, lai pienācīgi pārvaldītu riskus, kam ir pakļauti minētie darījumu partneri. Pirmais veids ir mainīgā marža, kas aizsargā darījumu partnerus pret riska darījumiem, kas saistīti ar to ārpusbiržas atvasināto instrumentu līgumu pašreizējo tirgus vērtību. Otrais veids ir sākotnējā marža, kas aizsargā darījumu partnerus pret iespējamajiem zaudējumiem, kuri varētu rasties no atvasināto instrumentu pozīcijas tirgus vērtības izmaiņām, kas notikušas laikposmā no pēdējās apmaiņas ar mainīgo likmi pirms darījumu partnera saistību neizpildes un brīža, kad ārpusbiržas atvasināto instrumentu līgumi tiek aizstāti vai tiek ierobežots attiecīgais risks.

| (4) | Tā kā centrālajiem darījumu partneriem (CCP) saskaņā ar Savienības tiesību aktiem var būt piešķirta atļauja darboties kā kredītiestādēm, ir jāizslēdz ārpusbiržas atvasināto instrumentu līgumi, kuru tīrvērte tiek veikta necentralizēti, ko CCP noslēdz saistību neizpildes pārvaldības procesa ietvaros, kā paredzēts šīs regulas prasībās, jo minētajiem līgumiem jau piemēro Komisijas Deleģētās regulas (ES) Nr. 153/2013 (2) noteikumus un tādēļ tiem nepiemēro šīs regulas noteikumus. |
| --- | --- |

(4)

Tā kā centrālajiem darījumu partneriem (CCP) saskaņā ar Savienības tiesību aktiem var būt piešķirta atļauja darboties kā kredītiestādēm, ir jāizslēdz ārpusbiržas atvasināto instrumentu līgumi, kuru tīrvērte tiek veikta necentralizēti, ko CCP noslēdz saistību neizpildes pārvaldības procesa ietvaros, kā paredzēts šīs regulas prasībās, jo minētajiem līgumiem jau piemēro Komisijas Deleģētās regulas (ES) Nr. 153/2013 (2) noteikumus un tādēļ tiem nepiemēro šīs regulas noteikumus.

| (5) | Attiecībā uz ārpusbiržas atvasināto instrumentu līgumiem, kuru tīrvērte tiek veikta necentralizēti un kuri ietver sākotnējās prēmijas maksājumu, lai garantētu līguma izpildi, darījumu partnerim, kas saņem prēmijas maksājumu (“iespējas līguma pārdevējs”) nav pašreizēja vai iespējama nākotnes riska darījuma ar darījuma partneri. Turklāt šādu līgumu ikdienas tirgus vērtību jau sedz minētās prēmijas maksājums. Līdz ar to, ja savstarpējā ieskaita kopu veido šādas iespējas līgumu pozīcijas, iespējas līguma pārdevējam būtu jāspēj izvēlēties neiekasēt sākotnējās vai mainīgās maržas attiecībā uz šādiem ārpusbiržas atvasināto instrumentu veidiem, ja iespējas līgumu pārdevējs nav pakļauts nekādam kredītriskam. Tomēr darījumu partnerim, kas maksā prēmiju (“iespējas līgumu pircējam”) būtu jāiekasē gan sākotnējā, gan mainīgā marža. |
| --- | --- |

(5)

Attiecībā uz ārpusbiržas atvasināto instrumentu līgumiem, kuru tīrvērte tiek veikta necentralizēti un kuri ietver sākotnējās prēmijas maksājumu, lai garantētu līguma izpildi, darījumu partnerim, kas saņem prēmijas maksājumu (“iespējas līguma pārdevējs”) nav pašreizēja vai iespējama nākotnes riska darījuma ar darījuma partneri. Turklāt šādu līgumu ikdienas tirgus vērtību jau sedz minētās prēmijas maksājums. Līdz ar to, ja savstarpējā ieskaita kopu veido šādas iespējas līgumu pozīcijas, iespējas līguma pārdevējam būtu jāspēj izvēlēties neiekasēt sākotnējās vai mainīgās maržas attiecībā uz šādiem ārpusbiržas atvasināto instrumentu veidiem, ja iespējas līgumu pārdevējs nav pakļauts nekādam kredītriskam. Tomēr darījumu partnerim, kas maksā prēmiju (“iespējas līgumu pircējam”) būtu jāiekasē gan sākotnējā, gan mainīgā marža.

| (6) | Lai arī strīdu izšķiršanas procesi, kas ietverti divpusējos līgumos starp darījumu partneriem, ir noderīgi strīdu ilguma un biežuma mazināšanai, darījumu partneriem, pirmkārt, būtu jāiekasē vismaz neapstrīdētā summa, ja tiek apstrīdēta maržas pieprasījuma summa. Tas mazinās risku, kas rodas no apstrīdētajiem darījumiem, un līdz ar to nodrošinās, ka ārpusbiržas atvasināto instrumentu līgumi, kuru tīrvērte tiek veikta necentralizēti, pēc iespējas ir nodrošināti. |
| --- | --- |

(6)

Lai arī strīdu izšķiršanas procesi, kas ietverti divpusējos līgumos starp darījumu partneriem, ir noderīgi strīdu ilguma un biežuma mazināšanai, darījumu partneriem, pirmkārt, būtu jāiekasē vismaz neapstrīdētā summa, ja tiek apstrīdēta maržas pieprasījuma summa. Tas mazinās risku, kas rodas no apstrīdētajiem darījumiem, un līdz ar to nodrošinās, ka ārpusbiržas atvasināto instrumentu līgumi, kuru tīrvērte tiek veikta necentralizēti, pēc iespējas ir nodrošināti.

| (7) | Lai garantētu līdzvērtīgus konkurences apstākļus visās jurisdikcijās gadījumā, ja darījumu partneris, kas veic uzņēmējdarbību Savienībā, noslēdz ārpusbiržas atvasināto instrumentu līgumu, kuru tīrvērte tiek veikta necentralizēti, ar darījumu partneri, kas veic uzņēmējdarbību trešā valstī, būtu jāveic apmaiņa ar sākotnējo un mainīgo maržu abos virzienos. Darījumu partneriem, kas veic uzņēmējdarbību Savienībā, veicot darījumus ar darījumu partneriem, kurš veic uzņēmējdarbību trešās valstīs, būtu aizvien jāpiemēro pienākums novērtēt divpusēju līgumu juridisko izpildāmību un nošķiršanas līgumu efektivitāti. |
| --- | --- |

(7)

Lai garantētu līdzvērtīgus konkurences apstākļus visās jurisdikcijās gadījumā, ja darījumu partneris, kas veic uzņēmējdarbību Savienībā, noslēdz ārpusbiržas atvasināto instrumentu līgumu, kuru tīrvērte tiek veikta necentralizēti, ar darījumu partneri, kas veic uzņēmējdarbību trešā valstī, būtu jāveic apmaiņa ar sākotnējo un mainīgo maržu abos virzienos. Darījumu partneriem, kas veic uzņēmējdarbību Savienībā, veicot darījumus ar darījumu partneriem, kurš veic uzņēmējdarbību trešās valstīs, būtu aizvien jāpiemēro pienākums novērtēt divpusēju līgumu juridisko izpildāmību un nošķiršanas līgumu efektivitāti.

| (8) | Ir lietderīgi ļaut darījumu partneriem piemērot minimālo pārskaitījuma summu, apmainoties ar nodrošinājumu, lai samazinātu operatīvo slogu, ko rada apmaiņa ar ierobežotām summām, ja riska darījumu vērtība mainās tikai nedaudz. Tomēr būtu jānodrošina, ka šāda minimālā pārskaitījuma summa tiek izmantota kā operatīvs instruments un nevis kā nenodrošināta kredītlīnija starp darījumu partneriem. Tādēļ attiecībā uz minimālo pārskaitījuma summu būtu jānosaka tās maksimālais līmenis. |
| --- | --- |

(8)

Ir lietderīgi ļaut darījumu partneriem piemērot minimālo pārskaitījuma summu, apmainoties ar nodrošinājumu, lai samazinātu operatīvo slogu, ko rada apmaiņa ar ierobežotām summām, ja riska darījumu vērtība mainās tikai nedaudz. Tomēr būtu jānodrošina, ka šāda minimālā pārskaitījuma summa tiek izmantota kā operatīvs instruments un nevis kā nenodrošināta kredītlīnija starp darījumu partneriem. Tādēļ attiecībā uz minimālo pārskaitījuma summu būtu jānosaka tās maksimālais līmenis.

| (9) | Operatīvu iemeslu dēļ dažos gadījumos varētu būt lietderīgāk nodalīt atsevišķas minimālā pārskaitījuma summas sākotnējai un mainīgajai maržai. Šādos gadījumos darījumu partneriem vajadzētu būt iespējai vienoties par atsevišķām minimālā pārskaitījuma summām mainīgajai un sākotnējai maržai. Tomēr atsevišķo minimālā pārskaitījuma summu kopsummai nevajadzētu pārsniegt minimālā pārskaitījuma summas maksimālo līmeni. Praktisku apsvērumu dēļ vajadzētu būt iespējai definēt minimālo pārksaitījuma summu valūtā, kurā parasti apmainās ar maržām, un tā var arī nebūt euro. |
| --- | --- |

(9)

Operatīvu iemeslu dēļ dažos gadījumos varētu būt lietderīgāk nodalīt atsevišķas minimālā pārskaitījuma summas sākotnējai un mainīgajai maržai. Šādos gadījumos darījumu partneriem vajadzētu būt iespējai vienoties par atsevišķām minimālā pārskaitījuma summām mainīgajai un sākotnējai maržai. Tomēr atsevišķo minimālā pārskaitījuma summu kopsummai nevajadzētu pārsniegt minimālā pārskaitījuma summas maksimālo līmeni. Praktisku apsvērumu dēļ vajadzētu būt iespējai definēt minimālo pārksaitījuma summu valūtā, kurā parasti apmainās ar maržām, un tā var arī nebūt euro.

| (10) | Dažas trešo valstu jurisdikcijas var noteikt atšķirīgu darbības jomu Regulai (ES) Nr. 648/2012 saistībā ar savām prasībām attiecībā uz nodrošinājuma apmaiņu ārpusbiržas atvasināto instrumentu līgumos, kuru tīrvērte tiek veikta necentralizēti. Tādēļ, ja šī regula pieprasa, ka tikai ārpusbiržas atvasināto instrumentu līgumi, kuru tīrvērte tiek veikta necentralizēti un kurus reglamentē Regula (ES) Nr. 648/2012, ir ietverti maržu aprēķinā, ko veic pārrobežu savstarpējā ieskaita kopām, darījumu partneriem dažādās jurisdikcijās, iespējams, vajadzētu divkāršot nepieciešamos aprēķinus, lai ņemtu vērā atšķirīgās definīcijas vai produktu atšķirīgo darbības jomu saskaņā ar attiecīgajām maržas prasībām. Tas varētu radīt neprecīzus maržas aprēķinus. Turklāt tas, visticamāk, palielinātu strīdu risku. Tādēļ, ļaujot izmantot plašāku produktu kopumu pārrobežu savstarpējā ieskaita kopās, kas ietver visus ārpusbiržas atvasināto instrumentu līgumus, kuriem piemēro nodrošinājuma apmaiņu vienā vai otrā jurisdikcijā, tiktu sekmēts vienmērīgs maržas iekasēšanas process. Šī pieeja atbilst sistēmiskā riska mazināšanas mērķim, kas noteikts Regulā (ES) Nr. 648/2012, jo maržas prasības piemērotu plašākai produktu virknei. |
| --- | --- |

(10)

Dažas trešo valstu jurisdikcijas var noteikt atšķirīgu darbības jomu Regulai (ES) Nr. 648/2012 saistībā ar savām prasībām attiecībā uz nodrošinājuma apmaiņu ārpusbiržas atvasināto instrumentu līgumos, kuru tīrvērte tiek veikta necentralizēti. Tādēļ, ja šī regula pieprasa, ka tikai ārpusbiržas atvasināto instrumentu līgumi, kuru tīrvērte tiek veikta necentralizēti un kurus reglamentē Regula (ES) Nr. 648/2012, ir ietverti maržu aprēķinā, ko veic pārrobežu savstarpējā ieskaita kopām, darījumu partneriem dažādās jurisdikcijās, iespējams, vajadzētu divkāršot nepieciešamos aprēķinus, lai ņemtu vērā atšķirīgās definīcijas vai produktu atšķirīgo darbības jomu saskaņā ar attiecīgajām maržas prasībām. Tas varētu radīt neprecīzus maržas aprēķinus. Turklāt tas, visticamāk, palielinātu strīdu risku. Tādēļ, ļaujot izmantot plašāku produktu kopumu pārrobežu savstarpējā ieskaita kopās, kas ietver visus ārpusbiržas atvasināto instrumentu līgumus, kuriem piemēro nodrošinājuma apmaiņu vienā vai otrā jurisdikcijā, tiktu sekmēts vienmērīgs maržas iekasēšanas process. Šī pieeja atbilst sistēmiskā riska mazināšanas mērķim, kas noteikts Regulā (ES) Nr. 648/2012, jo maržas prasības piemērotu plašākai produktu virknei.

| (11) | Darījumu partneri var izvēlēties iekasēt sākotnējās maržas naudā, un šādā gadījumā nodrošinājumam nebūtu jāpiemēro diskonts, ja nodrošinājuma valūta atbilst valūtai, kas ir noteikta līgumā. Tomēr, ja sākotnējās maržas tiek iekasētas naudā tādā valūtā, kas atšķiras no valūtas, kas ir noteikta līgumā, valūtu nesakritība var radīt ārvalstu valūtas kursa risku. Šā iemesla dēļ valūtu nesakritības diskonts būtu jāpiemēro sākotnējām maržām, kas iekasētas naudā citā valūtā. Attiecībā uz mainīgajām maržām, kas iekasētas naudā, saskaņā ar BCBS-IOSCO sistēmu diskonts nav nepieciešams, pat ja maksājums tiek veikts no līgumā noteiktās valūtas atšķirīgā valūtā. |
| --- | --- |

(11)

Darījumu partneri var izvēlēties iekasēt sākotnējās maržas naudā, un šādā gadījumā nodrošinājumam nebūtu jāpiemēro diskonts, ja nodrošinājuma valūta atbilst valūtai, kas ir noteikta līgumā. Tomēr, ja sākotnējās maržas tiek iekasētas naudā tādā valūtā, kas atšķiras no valūtas, kas ir noteikta līgumā, valūtu nesakritība var radīt ārvalstu valūtas kursa risku. Šā iemesla dēļ valūtu nesakritības diskonts būtu jāpiemēro sākotnējām maržām, kas iekasētas naudā citā valūtā. Attiecībā uz mainīgajām maržām, kas iekasētas naudā, saskaņā ar BCBS-IOSCO sistēmu diskonts nav nepieciešams, pat ja maksājums tiek veikts no līgumā noteiktās valūtas atšķirīgā valūtā.

| (12) | Nosakot sākotnējās maržas prasību līmeni, Bāzeles Banku uzraudzības komiteja un Starptautiskās Vērtspapīru komisiju organizācijas padome jo īpaši ņēma vērā divus aspektus, kā atspoguļots to sistēmā “Maržas prasības atvasinātajiem instrumentiem, kuru tīrvērte tiek veikta necentralizēti”, 2015. gada marts (BCBS-IOSCO sistēma). Pirmais aspekts ir augstas kredītkvalitātes un likvīdu aktīvu pieejamība, kas sedz sākotnējās maržas prasības. Otrais aspekts ir proporcionalitātes princips, tā kā mazākus finanšu un nefinanšu darījumu partnerus var nesamērīgi ietekmēt sākotnējās maržas prasības. Lai uzturētu līdzvērtīgus konkurences apstākļus, ar šo regulu būtu jāievieš robežvērtība, kas ir tieši tāda pati, kā BCBS-IOSCO sistēmā, kuru nesasniedzot, abiem darījumu partneriem nav jāapmainās ar sākotnējo maržu. Tam vajadzētu būtiski samazināt izmaksas un operatīvo slogu mazākiem dalībniekiem un jānovērš bažas par augstas kredītkvalitātes un likvīdu aktīvu pieejamību, neapdraudot Regulas (ES) Nr. 648/2012 vispārīgos mērķus. |
| --- | --- |

(12)

Nosakot sākotnējās maržas prasību līmeni, Bāzeles Banku uzraudzības komiteja un Starptautiskās Vērtspapīru komisiju organizācijas padome jo īpaši ņēma vērā divus aspektus, kā atspoguļots to sistēmā “Maržas prasības atvasinātajiem instrumentiem, kuru tīrvērte tiek veikta necentralizēti”, 2015. gada marts (BCBS-IOSCO sistēma). Pirmais aspekts ir augstas kredītkvalitātes un likvīdu aktīvu pieejamība, kas sedz sākotnējās maržas prasības. Otrais aspekts ir proporcionalitātes princips, tā kā mazākus finanšu un nefinanšu darījumu partnerus var nesamērīgi ietekmēt sākotnējās maržas prasības. Lai uzturētu līdzvērtīgus konkurences apstākļus, ar šo regulu būtu jāievieš robežvērtība, kas ir tieši tāda pati, kā BCBS-IOSCO sistēmā, kuru nesasniedzot, abiem darījumu partneriem nav jāapmainās ar sākotnējo maržu. Tam vajadzētu būtiski samazināt izmaksas un operatīvo slogu mazākiem dalībniekiem un jānovērš bažas par augstas kredītkvalitātes un likvīdu aktīvu pieejamību, neapdraudot Regulas (ES) Nr. 648/2012 vispārīgos mērķus.

| (13) | Lai arī robežvērtības būtu vienmēr jāaprēķina grupas līmenī, investīciju fondi būtu jāuzskata par īpašu gadījumu, jo tos var pārvaldīt viens ieguldījumu pārvaldnieks un tos var atspoguļot kā vienu grupu. Tomēr, ja fondi ir atšķirīgi aktīvu kopumi un nav nodrošināti, garantēti vai tos neatbalsta citi investīciju fondi vai pats ieguldījumu pārvaldnieks, tie ir samērā attālināti no riska salīdzinājumā ar pārējo grupu. Tādēļ, aprēķinot robežvērtības saskaņā ar BCBS-IOSCO sistēmu, šādi investīciju fondi būtu jāuzskata par atšķirīgām vienībām. |
| --- | --- |

(13)

Lai arī robežvērtības būtu vienmēr jāaprēķina grupas līmenī, investīciju fondi būtu jāuzskata par īpašu gadījumu, jo tos var pārvaldīt viens ieguldījumu pārvaldnieks un tos var atspoguļot kā vienu grupu. Tomēr, ja fondi ir atšķirīgi aktīvu kopumi un nav nodrošināti, garantēti vai tos neatbalsta citi investīciju fondi vai pats ieguldījumu pārvaldnieks, tie ir samērā attālināti no riska salīdzinājumā ar pārējo grupu. Tādēļ, aprēķinot robežvērtības saskaņā ar BCBS-IOSCO sistēmu, šādi investīciju fondi būtu jāuzskata par atšķirīgām vienībām.

| (14) | Attiecībā uz sākotnējo maržu šīs regulas prasībām, visticamāk, būs izmērāma ietekme uz tirgus likviditāti, jo aktīvus, kas sniegti kā nodrošinājums, nevar likvidēt vai citādi atkārtoti izmantot ārpusbiržas atvasināto instrumentu līguma, kura tīrvērte tiek veikta necentralizēti, darbības laikā. Šādas prasības rada nozīmīgas izmaiņas tirgus praksē un norāda uz konkrētām operatīvām un praktiskām problēmām, kas būs jārisina, tiklīdz jaunās prasības būs stājušās spēkā. Ņemot vērā to, ka mainīgā marža jau sedz realizētās svārstības ārpusbiržas atvasināto instrumentu līgumu, kuru tīrvērte tiek veikta necentralizēti, vērtībā līdz pat saistību neizpildei, piemērojot sākotnējās maržas prasības, ir uzskatāms par samērīgu neizpildītajiem līgumiem piemērot EUR 8 miljardu robežvērtību bruto nosacītajās summās. Šo robežvērtību piemēro grupas līmenī vai, ja darījuma partneris nav daļa no grupas, atsevišķas vienības līmenī. Neizpildīto līgumu bruto nosacītā kopējā summa būtu jāizmanto kā piemērota atsauce, ņemot vērā, ka tā ir piemērota mērvienība, lai izmērītu tādu ārpusbiržas atvasināto instrumentu līgumu portfeļa apjomu un sarežģītību, kuru tīrvērte tiek veikta necentralizēti. Tā ir arī atsauce, ko ir viegli uzraudzīt un paziņot. Šīs robežvērtības ir arī saskaņā ar BCBS-IOSCO sistēmu attiecībā uz ārpusbiržas atvasināto instrumentu līgumiem, kuru tīrvērte tiek veikta necentralizēti, un tādēļ atbilst starptautiskajiem standartiem. |
| --- | --- |

(14)

Attiecībā uz sākotnējo maržu šīs regulas prasībām, visticamāk, būs izmērāma ietekme uz tirgus likviditāti, jo aktīvus, kas sniegti kā nodrošinājums, nevar likvidēt vai citādi atkārtoti izmantot ārpusbiržas atvasināto instrumentu līguma, kura tīrvērte tiek veikta necentralizēti, darbības laikā. Šādas prasības rada nozīmīgas izmaiņas tirgus praksē un norāda uz konkrētām operatīvām un praktiskām problēmām, kas būs jārisina, tiklīdz jaunās prasības būs stājušās spēkā. Ņemot vērā to, ka mainīgā marža jau sedz realizētās svārstības ārpusbiržas atvasināto instrumentu līgumu, kuru tīrvērte tiek veikta necentralizēti, vērtībā līdz pat saistību neizpildei, piemērojot sākotnējās maržas prasības, ir uzskatāms par samērīgu neizpildītajiem līgumiem piemērot EUR 8 miljardu robežvērtību bruto nosacītajās summās. Šo robežvērtību piemēro grupas līmenī vai, ja darījuma partneris nav daļa no grupas, atsevišķas vienības līmenī. Neizpildīto līgumu bruto nosacītā kopējā summa būtu jāizmanto kā piemērota atsauce, ņemot vērā, ka tā ir piemērota mērvienība, lai izmērītu tādu ārpusbiržas atvasināto instrumentu līgumu portfeļa apjomu un sarežģītību, kuru tīrvērte tiek veikta necentralizēti. Tā ir arī atsauce, ko ir viegli uzraudzīt un paziņot. Šīs robežvērtības ir arī saskaņā ar BCBS-IOSCO sistēmu attiecībā uz ārpusbiržas atvasināto instrumentu līgumiem, kuru tīrvērte tiek veikta necentralizēti, un tādēļ atbilst starptautiskajiem standartiem.

| (15) | Bruto nosacītās kopējās summas aprēķinā būtu jāiekļauj arī riska darījumi, kas rodas no līgumiem vai no darījumu partneriem, kas ir pastāvīgi vai daļēji atbrīvoti no maržām. Tas tāpēc, ka ir jāņem vērā visi līgumi, lai noteiktu darījumu partnera portfeļa apjomu un sarežģītību. Tādēļ ārpusbiržas atvasināto instrumentu līgumi, kuriem tīrvērte tiek veikta necentralizēti, kurus var atbrīvot no šīs regulas prasībām, ir arī svarīgi, lai noteiktu darījumu partnera portfeļa apjomu, mērogu un sarežģītību, un līdz ar to būtu jāietver robežvērtību aprēķinā. |
| --- | --- |

(15)

Bruto nosacītās kopējās summas aprēķinā būtu jāiekļauj arī riska darījumi, kas rodas no līgumiem vai no darījumu partneriem, kas ir pastāvīgi vai daļēji atbrīvoti no maržām. Tas tāpēc, ka ir jāņem vērā visi līgumi, lai noteiktu darījumu partnera portfeļa apjomu un sarežģītību. Tādēļ ārpusbiržas atvasināto instrumentu līgumi, kuriem tīrvērte tiek veikta necentralizēti, kurus var atbrīvot no šīs regulas prasībām, ir arī svarīgi, lai noteiktu darījumu partnera portfeļa apjomu, mērogu un sarežģītību, un līdz ar to būtu jāietver robežvērtību aprēķinā.

| (16) | Ir lietderīgi izklāstīt īpašas riska pārvaldības procedūras konkrētiem ārpusbiržas atvasināto instrumentu līgumu, kuru tīrvērte tiek veikta necentralizēti, veidiem, kas uzrāda īpaša riska profilus. Jo īpaši apmaiņa ar mainīgo maržu bez sākotnējās maržas saskaņā ar BCBS-IOSCO sistēmu būtu jāuzskata par piemērotu nodrošinājuma apmaiņu attiecībā uz ārvalstu valūtas maiņas līgumiem, par kuriem norēķinās ar fizisku piegādi. Līdzīgi, tā kā starpvalūtu mijmaiņas darījumus var sadalīt ārvalstu valūtas nākotnes darījumu secībā, sākotnējai maržai būtu jāsedz tikai procentu likmes komponente. |
| --- | --- |

(16)

Ir lietderīgi izklāstīt īpašas riska pārvaldības procedūras konkrētiem ārpusbiržas atvasināto instrumentu līgumu, kuru tīrvērte tiek veikta necentralizēti, veidiem, kas uzrāda īpaša riska profilus. Jo īpaši apmaiņa ar mainīgo maržu bez sākotnējās maržas saskaņā ar BCBS-IOSCO sistēmu būtu jāuzskata par piemērotu nodrošinājuma apmaiņu attiecībā uz ārvalstu valūtas maiņas līgumiem, par kuriem norēķinās ar fizisku piegādi. Līdzīgi, tā kā starpvalūtu mijmaiņas darījumus var sadalīt ārvalstu valūtas nākotnes darījumu secībā, sākotnējai maržai būtu jāsedz tikai procentu likmes komponente.

| (17) | Būtu jāņem vērā šķēršļi, ar ko nodrošinātu obligāciju emitenti vai nodrošinājuma portfeļi saskaras, sniedzot nodrošinājumu. Tādēļ saskaņā ar īpašu noteikumu kopumu nodrošināto obligāciju emitentiem vai nodrošinājuma portfeļiem nevajadzētu noteikt pienākumu sniegt nodrošinājumu. Tas sniegtu zināmu elastību nodrošināto obligāciju emitentiem vai nodrošinājuma portfeļiem, vienlaikus nodrošinot, ka to darījumu partneru riski ir ierobežoti. Nodrošnāto obligāciju emitenti vai nodrošinājuma portfeļi var saskarties ar juridiskiem šķēršļiem attiecībā uz bezskaidras naudas nodrošinājuma sniegšanu vai iekasēšanu sākotnējai vai mainīgajai maržai vai mainīgās maržas sniegšanu naudā, jo mainīgās maržas maksājumu var uzskatīt par augstākas prioritātes prasību salīdzinājumā ar obligāciju turētāju prasībām, kā rezultātā varētu rasties juridisks šķērslis. Līdzīgi, iespēju aizstāt vai atsaukt sākotnējo maržu varētu uzskatīt par prasību, kas ir augstākas prioritātes prasība salīdzinājumā ar obligāciju turētāju prasībām, saskaroties ar tāda paša veida ierobežojumiem. Tomēr nodrošināto obligāciju emitentam vai nodrošinātajam portfelim nav noteikti ierobežojumi atgriezt naudu, kas iepriekš iekasēta kā mainīgā marža. Tādēļ nodrošināto obligāciju emitentu vai nodrošinājuma portfeļu darījumu partneriem būtu jāsniedz mainīgā marža naudā un tiem vajadzētu būt tiesībām atgūt visu summu vai tās daļu, bet nodrošināto obligāciju emitentiem vai nodrošinājuma portfeļiem būtu jāsniedz mainīgā marža tikai par to summu naudā, kas tika iepriekš saņemta. |
| --- | --- |

(17)

Būtu jāņem vērā šķēršļi, ar ko nodrošinātu obligāciju emitenti vai nodrošinājuma portfeļi saskaras, sniedzot nodrošinājumu. Tādēļ saskaņā ar īpašu noteikumu kopumu nodrošināto obligāciju emitentiem vai nodrošinājuma portfeļiem nevajadzētu noteikt pienākumu sniegt nodrošinājumu. Tas sniegtu zināmu elastību nodrošināto obligāciju emitentiem vai nodrošinājuma portfeļiem, vienlaikus nodrošinot, ka to darījumu partneru riski ir ierobežoti. Nodrošnāto obligāciju emitenti vai nodrošinājuma portfeļi var saskarties ar juridiskiem šķēršļiem attiecībā uz bezskaidras naudas nodrošinājuma sniegšanu vai iekasēšanu sākotnējai vai mainīgajai maržai vai mainīgās maržas sniegšanu naudā, jo mainīgās maržas maksājumu var uzskatīt par augstākas prioritātes prasību salīdzinājumā ar obligāciju turētāju prasībām, kā rezultātā varētu rasties juridisks šķērslis. Līdzīgi, iespēju aizstāt vai atsaukt sākotnējo maržu varētu uzskatīt par prasību, kas ir augstākas prioritātes prasība salīdzinājumā ar obligāciju turētāju prasībām, saskaroties ar tāda paša veida ierobežojumiem. Tomēr nodrošināto obligāciju emitentam vai nodrošinātajam portfelim nav noteikti ierobežojumi atgriezt naudu, kas iepriekš iekasēta kā mainīgā marža. Tādēļ nodrošināto obligāciju emitentu vai nodrošinājuma portfeļu darījumu partneriem būtu jāsniedz mainīgā marža naudā un tiem vajadzētu būt tiesībām atgūt visu summu vai tās daļu, bet nodrošināto obligāciju emitentiem vai nodrošinājuma portfeļiem būtu jāsniedz mainīgā marža tikai par to summu naudā, kas tika iepriekš saņemta.

| (18) | Darījumu partneriem būtu vienmēr jānovērtē to savstarpējo prasījumu ieskaita un nošķiršanas līgumu juridiskā izpildāmība. Ja attiecībā uz trešās valsts tiesisko regulējumu šie novērtējumi izrādās negatīvi, darījumu partneriem būtu jāpaļaujas uz pasākumiem, kas atšķiras no divpusējās apmaiņas ar maržām. Lai nodrošinātu konsekvenci ar starptautiskajiem standartiem, novērstu to, ka Savienības darījumu partneriem zūd iespēja veikt darījumus ar darījumu partneriem minētajās jurisdikcijās, un lai nodrošinātu līdzvērtīgus konkurences apstākļus Savienības darījumu partneriem, ir lietderīgi noteikt minimālo robežvērtību, kuru nesasniedzot, darījumu partneri var veikt tirdzniecību ar darījumu partneriem, kas veic uzņēmējdarbību attiecīgajās jurisdikcijās, neapmainoties ar sākotnējo vai mainīgo maržu. Ja darījumu partneriem ir iespēja iekasēt maržas un tie var nodrošināt, ka attiecībā uz iekasēto nodrošinājumu atšķirībā no sniegtā nodrošinājuma var izpildīt šīs regulas noteikumus, Savienības darījumu partneriem būtu vienmēr jāiekasē nodrošinājums. Riska darījumi, kas rodas no līgumiem ar darījumu partneriem, kuri veic uzņēmējdarbību trešo valstu jurisdikcijās un kurus nesedz nekāda nodrošinājuma apmaiņa, jo to neļauj juridiskie šķēršļi šādās jurisdikcijās, būtu jāierobežo ar robežvērtību, jo kapitāls netiek uzskatīts par ekvivalentu maržas apmaiņai attiecībā uz riska darījumiem, kas rodas no ārpusbiržas atvasināto instrumentu līgumiem, kuru tīrvērte tiek veikta necentralizēti, un ne visiem darījumu partneriem, kam saskaņā ar šo regulu piemēro maržas prasības, piemēro arī kapitāla prasības. Šī robežvērtība būtu jānosaka tādā veidā, lai to varētu viegli aprēķināt un pārbaudīt. Lai novērstu sistēmiskā riska rašanos un to, ka šāds īpašs režīms rada iespēju apiet šīs regulas noteikumus, minētā robežvērtība ir jānosaka piesardzīgā līmenī. Šāda pieeja tiktu uzskatīta par pietiekami piesardzīgu, jo ir arī citas riska mazināšanas metodes, kas ir alternatīva maržām. |
| --- | --- |

(18)

Darījumu partneriem būtu vienmēr jānovērtē to savstarpējo prasījumu ieskaita un nošķiršanas līgumu juridiskā izpildāmība. Ja attiecībā uz trešās valsts tiesisko regulējumu šie novērtējumi izrādās negatīvi, darījumu partneriem būtu jāpaļaujas uz pasākumiem, kas atšķiras no divpusējās apmaiņas ar maržām. Lai nodrošinātu konsekvenci ar starptautiskajiem standartiem, novērstu to, ka Savienības darījumu partneriem zūd iespēja veikt darījumus ar darījumu partneriem minētajās jurisdikcijās, un lai nodrošinātu līdzvērtīgus konkurences apstākļus Savienības darījumu partneriem, ir lietderīgi noteikt minimālo robežvērtību, kuru nesasniedzot, darījumu partneri var veikt tirdzniecību ar darījumu partneriem, kas veic uzņēmējdarbību attiecīgajās jurisdikcijās, neapmainoties ar sākotnējo vai mainīgo maržu. Ja darījumu partneriem ir iespēja iekasēt maržas un tie var nodrošināt, ka attiecībā uz iekasēto nodrošinājumu atšķirībā no sniegtā nodrošinājuma var izpildīt šīs regulas noteikumus, Savienības darījumu partneriem būtu vienmēr jāiekasē nodrošinājums. Riska darījumi, kas rodas no līgumiem ar darījumu partneriem, kuri veic uzņēmējdarbību trešo valstu jurisdikcijās un kurus nesedz nekāda nodrošinājuma apmaiņa, jo to neļauj juridiskie šķēršļi šādās jurisdikcijās, būtu jāierobežo ar robežvērtību, jo kapitāls netiek uzskatīts par ekvivalentu maržas apmaiņai attiecībā uz riska darījumiem, kas rodas no ārpusbiržas atvasināto instrumentu līgumiem, kuru tīrvērte tiek veikta necentralizēti, un ne visiem darījumu partneriem, kam saskaņā ar šo regulu piemēro maržas prasības, piemēro arī kapitāla prasības. Šī robežvērtība būtu jānosaka tādā veidā, lai to varētu viegli aprēķināt un pārbaudīt. Lai novērstu sistēmiskā riska rašanos un to, ka šāds īpašs režīms rada iespēju apiet šīs regulas noteikumus, minētā robežvērtība ir jānosaka piesardzīgā līmenī. Šāda pieeja tiktu uzskatīta par pietiekami piesardzīgu, jo ir arī citas riska mazināšanas metodes, kas ir alternatīva maržām.

| (19) | Lai novērstu, ka nodrošinājumu nevar likvidēt nekavējoties pēc darījumu partnera saistību neizpildes, ir nepieciešams, veicot sākotnējās maržas aprēķinu, ņemt vērā laikposmu no visnesenākās nodrošinājuma apmaiņas, kas sedz līgumu savstarpējā ieskaita kopu, ar saistības nepildošu darījumu partneri, līdz līgumu noslēguma un atlikušā tirgus riska atkārtotas ierobežošanas brīdim. Šo laikposmu dēvē par “maržinālo riska periodu” (MPOR), un tas ir tas pats instruments, kas Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) Nr. 575/2013 (3) 272. panta 9. punktā izmantots attiecībā uz kredītiestāžu darījumu partneru kredītrisku. Tomēr tā kā abu regulu mērķi atšķiras un Regulā (ES) Nr. 575/2013 ir izklāstīti noteikumi maržinālā riska perioda aprēķināšanai tikai pašu kapitāla prasību nolūkā, šajā regulā būtu jāietver īpaši noteikumi par maržinālā riska periodu, kas ir nepieciešami saistībā ar riska pārvaldības procedūrām ārpusbiržas atvasināto instrumentu līgumiem, kuru tīrvērte tiek veikta necentralizēti. Maržinālā riska periodā būtu jāņem vērā procesi, kas pieprasīti šajā regulā attiecībā uz apmaiņu ar maržām. |
| --- | --- |

(19)

Lai novērstu, ka nodrošinājumu nevar likvidēt nekavējoties pēc darījumu partnera saistību neizpildes, ir nepieciešams, veicot sākotnējās maržas aprēķinu, ņemt vērā laikposmu no visnesenākās nodrošinājuma apmaiņas, kas sedz līgumu savstarpējā ieskaita kopu, ar saistības nepildošu darījumu partneri, līdz līgumu noslēguma un atlikušā tirgus riska atkārtotas ierobežošanas brīdim. Šo laikposmu dēvē par “maržinālo riska periodu” (MPOR), un tas ir tas pats instruments, kas Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) Nr. 575/2013 (3) 272. panta 9. punktā izmantots attiecībā uz kredītiestāžu darījumu partneru kredītrisku. Tomēr tā kā abu regulu mērķi atšķiras un Regulā (ES) Nr. 575/2013 ir izklāstīti noteikumi maržinālā riska perioda aprēķināšanai tikai pašu kapitāla prasību nolūkā, šajā regulā būtu jāietver īpaši noteikumi par maržinālā riska periodu, kas ir nepieciešami saistībā ar riska pārvaldības procedūrām ārpusbiržas atvasināto instrumentu līgumiem, kuru tīrvērte tiek veikta necentralizēti. Maržinālā riska periodā būtu jāņem vērā procesi, kas pieprasīti šajā regulā attiecībā uz apmaiņu ar maržām.

| (20) | Ar sākotnējo un mainīgo maržu kopumā būtu jāapmainās ne vēlāk kā darbdienas beigās, kas seko pēc izpildes dienas. Tomēr ir atļauts pagarināt termiņu apmaiņai ar mainīgo maržu, ja to kompensē piemērots maržinālā riska perioda aprēķins. Alternatīvi, ja netiek piemērotas sākotnējās maržas prasības, termiņa pagarinājums būtu jāatļauj, ja ir iekasēta pienācīga papildu mainīgās maržas summa. |
| --- | --- |

(20)

Ar sākotnējo un mainīgo maržu kopumā būtu jāapmainās ne vēlāk kā darbdienas beigās, kas seko pēc izpildes dienas. Tomēr ir atļauts pagarināt termiņu apmaiņai ar mainīgo maržu, ja to kompensē piemērots maržinālā riska perioda aprēķins. Alternatīvi, ja netiek piemērotas sākotnējās maržas prasības, termiņa pagarinājums būtu jāatļauj, ja ir iekasēta pienācīga papildu mainīgās maržas summa.

| (21) | Izstrādājot sākotnējās maržas modeļus un aprēķinot piemērotu maržinālā riska periodu, darījumu partneriem būtu jāņem vērā nepieciešamība pēc modeļiem, kas aptver tirgus likviditāti, tirgus dalībnieku skaitu un attiecīgo ārpusbiržas atvasināto instrumentu līgumu apjomu. Tajā pašā laikā ir nepieciešams izstrādāt modeli, ko abas puses var saprast, atveidot un uz ko tās var paļauties, lai atrisinātu strīdus. Tādēļ darījumu partneriem būtu jāļauj kalibrēt modeli un aprēķināt maržinālo riska periodu, tikai atkarībā no tirgus apstākļiem, bez vajadzības pielāgot to aplēses konkrētu darījumu partneru īpatnībām. Tas savukārt norāda uz to, ka darījumu partneri var izvēlēties pieņemt atšķirīgus modeļus, lai aprēķinātu sākotnējās maržas summas, ar ko tiem jāapmainās, un ka minētās sākotnējās maržas summas nedrīkst būt simetriskas. |
| --- | --- |

(21)

Izstrādājot sākotnējās maržas modeļus un aprēķinot piemērotu maržinālā riska periodu, darījumu partneriem būtu jāņem vērā nepieciešamība pēc modeļiem, kas aptver tirgus likviditāti, tirgus dalībnieku skaitu un attiecīgo ārpusbiržas atvasināto instrumentu līgumu apjomu. Tajā pašā laikā ir nepieciešams izstrādāt modeli, ko abas puses var saprast, atveidot un uz ko tās var paļauties, lai atrisinātu strīdus. Tādēļ darījumu partneriem būtu jāļauj kalibrēt modeli un aprēķināt maržinālo riska periodu, tikai atkarībā no tirgus apstākļiem, bez vajadzības pielāgot to aplēses konkrētu darījumu partneru īpatnībām. Tas savukārt norāda uz to, ka darījumu partneri var izvēlēties pieņemt atšķirīgus modeļus, lai aprēķinātu sākotnējās maržas summas, ar ko tiem jāapmainās, un ka minētās sākotnējās maržas summas nedrīkst būt simetriskas.

| (22) | Lai arī pietiekami bieži ir nepieciešams atkārtoti kalibrēt sākotnējās maržas modeli, jauna kalibrēšana var radīt negaidītus maržas prasību apjomus. Šā iemesla dēļ būtu jānosaka piemērots laikposms, kurā vēl var apmainīties ar maržām, balstoties uz iepriekšējo kalibrēšanu. Tam būtu jādod darījumu partneriem pietiekams laiks, lai tie izpildītu maržas pieprasījumus, ko rada atkārtota kalibrēšana. |
| --- | --- |

(22)

Lai arī pietiekami bieži ir nepieciešams atkārtoti kalibrēt sākotnējās maržas modeli, jauna kalibrēšana var radīt negaidītus maržas prasību apjomus. Šā iemesla dēļ būtu jānosaka piemērots laikposms, kurā vēl var apmainīties ar maržām, balstoties uz iepriekšējo kalibrēšanu. Tam būtu jādod darījumu partneriem pietiekams laiks, lai tie izpildītu maržas pieprasījumus, ko rada atkārtota kalibrēšana.

| (23) | Nodrošinājums būtu jāuzskata par brīvi pārvedamu, ja nodrošinājuma sniedzēja saistību neizpildes gadījumā nav regulējošu vai juridisku šķēršļu vai trešās puses prasījumu, tostarp to, ko pieprasa trešās puses līdzekļu pārvaldītājs. Tomēr konkrētas prasības, piemēram, nodrošinājuma pārveduma dēļ radušās izmaksas un izdevumi apgrūtinājumu veidā, kas parasti noteiktas visiem vērtspapīru pārvedumiem, nebūtu jāuzskata par šķērsli, jo tas radītu situāciju, kurā vienmēr tiktu konstatēts kāds šķērslis. |
| --- | --- |

(23)

Nodrošinājums būtu jāuzskata par brīvi pārvedamu, ja nodrošinājuma sniedzēja saistību neizpildes gadījumā nav regulējošu vai juridisku šķēršļu vai trešās puses prasījumu, tostarp to, ko pieprasa trešās puses līdzekļu pārvaldītājs. Tomēr konkrētas prasības, piemēram, nodrošinājuma pārveduma dēļ radušās izmaksas un izdevumi apgrūtinājumu veidā, kas parasti noteiktas visiem vērtspapīru pārvedumiem, nebūtu jāuzskata par šķērsli, jo tas radītu situāciju, kurā vienmēr tiktu konstatēts kāds šķērslis.

| (24) | Iekasējošajam darījumu partnerim vajadzētu būt operatīvām spējām likvidēt nodrošinājumu attiecīgā nodrošinājuma saistību neizpildes gadījumā. Iekasējošajam darījumu partnerim vajadzētu vienmēr spēt izmantot likvidācijas rezultātā gūtos naudas ieņēmumus, lai noslēgtu līdzvērtīgu līgumu ar citu darījumu partneri vai ierobežotu izrietošo risku. Līdz ar to pieejai tirgum vajadzētu būt priekšnoteikumam nodrošinājuma iekasētājam, lai tas varētu vai nu nodrošinājumu pārdot vai to pārdot ar atpirkšanu samērīgā laikposmā. Šai iespējai vajadzētu būt neatkarīgai no nodrošinājuma sniedzēja. |
| --- | --- |

(24)

Iekasējošajam darījumu partnerim vajadzētu būt operatīvām spējām likvidēt nodrošinājumu attiecīgā nodrošinājuma saistību neizpildes gadījumā. Iekasējošajam darījumu partnerim vajadzētu vienmēr spēt izmantot likvidācijas rezultātā gūtos naudas ieņēmumus, lai noslēgtu līdzvērtīgu līgumu ar citu darījumu partneri vai ierobežotu izrietošo risku. Līdz ar to pieejai tirgum vajadzētu būt priekšnoteikumam nodrošinājuma iekasētājam, lai tas varētu vai nu nodrošinājumu pārdot vai to pārdot ar atpirkšanu samērīgā laikposmā. Šai iespējai vajadzētu būt neatkarīgai no nodrošinājuma sniedzēja.

| (25) | Iekasētajam nodrošinājumam vajadzētu būt pietiekami augstai likviditātei un kredītkvalitātei, lai ļautu iekasējošajam darījumu partnerim likvidēt pozīcijas, neciešot zaudējumu saistībā ar būtiskām vērtības izmaiņām, ja otrs darījumu partneris nepilda saistības. Nodrošinājuma kredītkvalitāte būtu jānovērtē, pamatojoties uz atzītām metodēm, piemēram, ārējo kredītu novērtēšanas iestāžu reitingiem. Lai mazinātu risku, ka notiek mehāniska paļaušanās uz ārējiem reitingiem, būtu jāievieš vairāki papildu aizsargpasākumi. Minētajiem aizsargpasākumiem būtu jāietver iespēja izmantot apstiprinātu uz iekšējiem reitingiem balstītu (IRB) modeli un iespēju atlikt tāda nodrošinājuma aizstāšanu, kas kļūst neatbilstīgs reitinga pazemināšanas dēļ, lai efektīvi mazinātu iespējamo “domino efektu”, kas var rasties no pārmērīgas paļaušanās uz ārējiem kredītnovērtējumiem. |
| --- | --- |

(25)

Iekasētajam nodrošinājumam vajadzētu būt pietiekami augstai likviditātei un kredītkvalitātei, lai ļautu iekasējošajam darījumu partnerim likvidēt pozīcijas, neciešot zaudējumu saistībā ar būtiskām vērtības izmaiņām, ja otrs darījumu partneris nepilda saistības. Nodrošinājuma kredītkvalitāte būtu jānovērtē, pamatojoties uz atzītām metodēm, piemēram, ārējo kredītu novērtēšanas iestāžu reitingiem. Lai mazinātu risku, ka notiek mehāniska paļaušanās uz ārējiem reitingiem, būtu jāievieš vairāki papildu aizsargpasākumi. Minētajiem aizsargpasākumiem būtu jāietver iespēja izmantot apstiprinātu uz iekšējiem reitingiem balstītu (IRB) modeli un iespēju atlikt tāda nodrošinājuma aizstāšanu, kas kļūst neatbilstīgs reitinga pazemināšanas dēļ, lai efektīvi mazinātu iespējamo “domino efektu”, kas var rasties no pārmērīgas paļaušanās uz ārējiem kredītnovērtējumiem.

| (26) | Lai arī diskonti mazina risku, ka iekasētais nodrošinājums nav pietiekams, lai segtu maržas vajadzības finanšu spriedzes laikā, ir nepieciešami arī pārējie riska mazināšanas paņēmieni, pieņemot bezskaidras naudas nodrošinājumu, lai nodrošinātu, ka to var efektīvi likvidēt. Jo īpaši darījumu partneriem būtu jānodrošina, ka iekasētais nodrošinājums ir pamatoti diversificēts attiecībā uz atsevišķiem emitentiem, emitentu veidiem un aktīvu klasēm. |
| --- | --- |

(26)

Lai arī diskonti mazina risku, ka iekasētais nodrošinājums nav pietiekams, lai segtu maržas vajadzības finanšu spriedzes laikā, ir nepieciešami arī pārējie riska mazināšanas paņēmieni, pieņemot bezskaidras naudas nodrošinājumu, lai nodrošinātu, ka to var efektīvi likvidēt. Jo īpaši darījumu partneriem būtu jānodrošina, ka iekasētais nodrošinājums ir pamatoti diversificēts attiecībā uz atsevišķiem emitentiem, emitentu veidiem un aktīvu klasēm.

| (27) | Ietekme uz finansiālo stabilitāti, ko rada tāda nodrošinājuma likvidēšana, kuru snieguši sistēmiski nenozīmīgi darījumu partneri, ir ierobežota. Sākotnējās maržas koncentrācijas ierobežojumi varētu būt apgrūtinoši darījumu partneriem, kuriem ir mazie ārpusbiržas atvasināto instrumentu portfeļi, jo tiem varētu būt sniegšanai pieejama tikai ierobežota atbilstīgu nodrošinājumu virkne. Tāpēc, neraugoties uz to, ka nodrošinājuma diversifikācija ir derīgs riska mazināšanas paņēmiens, sistēmiski nenozīmīgiem darījumu partneriem nebūtu jādiversificē nodrošinājums. No otras puses, sistēmiski nozīmīgām finanšu iestādēm un citiem darījumu partneriem, kam ir lieli ārpusbiržas atvasināto instrumenti portfeļi un kas veic savstarpējus darījumus, būtu jāpiemēro koncentrācijas ierobežojumi vismaz sākotnējai maržai, tostarp attiecībā uz atbilstīgu nodrošinājumu, kas ietver dalībvalstu valsts parāda vērtspapīrus. Minētie darījumu partneri ir pietiekami sarežģīti, lai pārveidotu nodrošinājumu vai piekļūtu vairākiem tirgiem un emitentiem nolūkā pietiekami diversificēt sniegto nodrošinājumu. Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvas 2013/36/ES (4) 131. pantā paredzēts, ka iestādes ir jānosaka kā sistēmiski nozīmīgas saskaņā ar Savienības tiesību aktiem. Tomēr ņemot vērā Regulas (ES) Nr. 648/2012 plašo darbības jomu, būtu jāievieš kvantitatīvs slieksnis, lai prasības koncentrācijas ierobežojumiem tiktu piemērotas arī darījumu partneriem, kuri, iespējams, neatbilst minētajām esošajām sistēmiski nozīmīgu iestāžu kategorijām, bet kuriem tomēr būtu jāpiemēro koncentrācijas ierobežojumi to ārpusbiržas atvasināto instrumentu portfeļu apjoma dēļ. |
| --- | --- |

(27)

Ietekme uz finansiālo stabilitāti, ko rada tāda nodrošinājuma likvidēšana, kuru snieguši sistēmiski nenozīmīgi darījumu partneri, ir ierobežota. Sākotnējās maržas koncentrācijas ierobežojumi varētu būt apgrūtinoši darījumu partneriem, kuriem ir mazie ārpusbiržas atvasināto instrumentu portfeļi, jo tiem varētu būt sniegšanai pieejama tikai ierobežota atbilstīgu nodrošinājumu virkne. Tāpēc, neraugoties uz to, ka nodrošinājuma diversifikācija ir derīgs riska mazināšanas paņēmiens, sistēmiski nenozīmīgiem darījumu partneriem nebūtu jādiversificē nodrošinājums. No otras puses, sistēmiski nozīmīgām finanšu iestādēm un citiem darījumu partneriem, kam ir lieli ārpusbiržas atvasināto instrumenti portfeļi un kas veic savstarpējus darījumus, būtu jāpiemēro koncentrācijas ierobežojumi vismaz sākotnējai maržai, tostarp attiecībā uz atbilstīgu nodrošinājumu, kas ietver dalībvalstu valsts parāda vērtspapīrus. Minētie darījumu partneri ir pietiekami sarežģīti, lai pārveidotu nodrošinājumu vai piekļūtu vairākiem tirgiem un emitentiem nolūkā pietiekami diversificēt sniegto nodrošinājumu. Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvas 2013/36/ES (4) 131. pantā paredzēts, ka iestādes ir jānosaka kā sistēmiski nozīmīgas saskaņā ar Savienības tiesību aktiem. Tomēr ņemot vērā Regulas (ES) Nr. 648/2012 plašo darbības jomu, būtu jāievieš kvantitatīvs slieksnis, lai prasības koncentrācijas ierobežojumiem tiktu piemērotas arī darījumu partneriem, kuri, iespējams, neatbilst minētajām esošajām sistēmiski nozīmīgu iestāžu kategorijām, bet kuriem tomēr būtu jāpiemēro koncentrācijas ierobežojumi to ārpusbiržas atvasināto instrumentu portfeļu apjoma dēļ.

| (28) | Pensiju shēmu mehānismiem piemēro divpusējā nodrošinājuma prasības. Tomēr ir svarīgi novērst pārmērīgu slogu, ko minētās prasības rada šo shēmu gaidāmajiem darbības rezultātiem un līdz ar to nākotnes pensionāru ienākumiem. Pensijas shēmu mehānismu saistības attiecībā pret pensionāriem ir denominētas vietējā valūtā, un tādēļ to ieguldījumi ir jādenominē tajā pašā valūtā, lai novērstu ārvalstu valūtu nesakritības izmaksas un riskus. Tādēļ ir lietderīgi paredzēt, ka koncentrācijas ierobežojumus nepiemēro pensijas shēmu mehānismiem tādā pašā veidā kā citiem darījumu partneriem. Tomēr ir svarīgi, lai tiktu ieviestas piemērotas riska pārvaldības procedūras nolūkā uzraudzīt un novērst iespējamos koncentrācijas riskus, kas rodas no minētā īpašā režīma. Šo noteikumu piemērošana attiecībā uz pensijas shēmu mehānismiem būtu jāuzrauga un jāpārskata, ņemot vērā tirgus tendences. |
| --- | --- |

(28)

Pensiju shēmu mehānismiem piemēro divpusējā nodrošinājuma prasības. Tomēr ir svarīgi novērst pārmērīgu slogu, ko minētās prasības rada šo shēmu gaidāmajiem darbības rezultātiem un līdz ar to nākotnes pensionāru ienākumiem. Pensijas shēmu mehānismu saistības attiecībā pret pensionāriem ir denominētas vietējā valūtā, un tādēļ to ieguldījumi ir jādenominē tajā pašā valūtā, lai novērstu ārvalstu valūtu nesakritības izmaksas un riskus. Tādēļ ir lietderīgi paredzēt, ka koncentrācijas ierobežojumus nepiemēro pensijas shēmu mehānismiem tādā pašā veidā kā citiem darījumu partneriem. Tomēr ir svarīgi, lai tiktu ieviestas piemērotas riska pārvaldības procedūras nolūkā uzraudzīt un novērst iespējamos koncentrācijas riskus, kas rodas no minētā īpašā režīma. Šo noteikumu piemērošana attiecībā uz pensijas shēmu mehānismiem būtu jāuzrauga un jāpārskata, ņemot vērā tirgus tendences.

| (29) | Būtu jāatzīst grūtības nošķirt naudas nodrošinājumu, ļaujot darījumu partneriem sniegt ierobežotu sākotnējās maržas summu naudas veidā un ļaujot līdzekļu pārvaldītājiem atkārtoti ieguldīt šajā naudas nodrošinājumā. Tomēr līdzekļu pārvaldītāja rīcībā esošā nauda ir saistības, kas līdzekļu pārvaldītājam ir pret sniedzošo darījumu partneri, kas rada kredītrisku sniedzošajam darījumu partnerim. Tādēļ, lai samazinātu sistēmisko risku, skaidras naudas izmantošanai kā sākotnējai maržai būtu jāpiemēro diverisfikācijas prasības vismaz attiecībā uz sistēmiski nozīmīgām iestādēm. Sistēmiski nozīmīgām iestādēm būtu jāpieprasa vai nu ierobežot naudā iekasētās sākotnējās maržas summu, vai diversificēt riska darījumus, izmantojot vairāk nekā vienu līdzekļu pārvaldītāju. |
| --- | --- |

(29)

Būtu jāatzīst grūtības nošķirt naudas nodrošinājumu, ļaujot darījumu partneriem sniegt ierobežotu sākotnējās maržas summu naudas veidā un ļaujot līdzekļu pārvaldītājiem atkārtoti ieguldīt šajā naudas nodrošinājumā. Tomēr līdzekļu pārvaldītāja rīcībā esošā nauda ir saistības, kas līdzekļu pārvaldītājam ir pret sniedzošo darījumu partneri, kas rada kredītrisku sniedzošajam darījumu partnerim. Tādēļ, lai samazinātu sistēmisko risku, skaidras naudas izmantošanai kā sākotnējai maržai būtu jāpiemēro diverisfikācijas prasības vismaz attiecībā uz sistēmiski nozīmīgām iestādēm. Sistēmiski nozīmīgām iestādēm būtu jāpieprasa vai nu ierobežot naudā iekasētās sākotnējās maržas summu, vai diversificēt riska darījumus, izmantojot vairāk nekā vienu līdzekļu pārvaldītāju.

| (30) | Nodrošinājuma vērtībai nebūtu jāuzrāda nozīmīga pozitīva korelācija ar nodrošinājuma sniedzēja kredītvērtību vai pamatā esošā atvasināto instrumentu portfeļa vērtību, kuru tīrvērte tiek veikta necentralizēti, jo tas apdraudētu aizsardzības efektivitāti, ko piedāvā iekasētais nodrošinājums. Līdz ar to nodrošinājuma sniedzēja vai ar to saistīto vienību emitētie vērtspapīri nebūtu jāpieņem kā nodrošinājums. Darījumu partneriem arī būtu jālūdz uzraudzīt, ka iekasētais nodrošinājums nav pakļauts citiem korelācijas riska veidiem. |
| --- | --- |

(30)

Nodrošinājuma vērtībai nebūtu jāuzrāda nozīmīga pozitīva korelācija ar nodrošinājuma sniedzēja kredītvērtību vai pamatā esošā atvasināto instrumentu portfeļa vērtību, kuru tīrvērte tiek veikta necentralizēti, jo tas apdraudētu aizsardzības efektivitāti, ko piedāvā iekasētais nodrošinājums. Līdz ar to nodrošinājuma sniedzēja vai ar to saistīto vienību emitētie vērtspapīri nebūtu jāpieņem kā nodrošinājums. Darījumu partneriem arī būtu jālūdz uzraudzīt, ka iekasētais nodrošinājums nav pakļauts citiem korelācijas riska veidiem.

| (31) | Saistības pildošajam darījumu partnerim vajadzētu būt iespējai likvidēt aktīvus, kas iekasēti kā sākotnējā vai mainīgā marža, pietiekami īsā laikā, lai darījumu partnera saistību neizpildes gadījumā aizsargātos pret zaudējumiem darījumos ar ārpusbiržas atvasināto instrumentu līgumiem, kuru tīrvērte tiek veikta necentralizēti. Līdz ar to šiem aktīviem vajadzētu būtu ļoti likvīdiem un nevajadzētu būt pakļautiem pārmērīgam kredītu, tirgus vai ārvalstu valūtu riskam. Ciktāl nodrošinājuma vērtība ir pakļauta minētajiem riskiem, būtu jāpiemēro pienācīgi pret risku jutīgi diskonti. |
| --- | --- |

(31)

Saistības pildošajam darījumu partnerim vajadzētu būt iespējai likvidēt aktīvus, kas iekasēti kā sākotnējā vai mainīgā marža, pietiekami īsā laikā, lai darījumu partnera saistību neizpildes gadījumā aizsargātos pret zaudējumiem darījumos ar ārpusbiržas atvasināto instrumentu līgumiem, kuru tīrvērte tiek veikta necentralizēti. Līdz ar to šiem aktīviem vajadzētu būtu ļoti likvīdiem un nevajadzētu būt pakļautiem pārmērīgam kredītu, tirgus vai ārvalstu valūtu riskam. Ciktāl nodrošinājuma vērtība ir pakļauta minētajiem riskiem, būtu jāpiemēro pienācīgi pret risku jutīgi diskonti.

| (32) | Lai nodrošinātu nodrošinājuma savlaicīgu pārvedumu, darījumu partneriem vajadzētu būt ieviestiem efektīviem operatīviem procesiem. Tam ir nepieciešams, lai nodrošinājuma abpusējas apmaiņas procesi būtu pietiekami precīzi, pārredzami un stabili. Darījumu partneru nespēja vienoties par operatīvu sistēmu un to izveidot, lai veiktu maržas pieprasījumu efektīvu aprēķināšanu, paziņošanu un finalizēšanu, var radīt strīdus un nenotikušas nodrošinājuma apmaiņas, kuru rezultātā var rasties nenodrošināti riska darījumi ārpusbiržas atvasināto instrumentu līgumu ietvaros. Līdz ar to ir svarīgi, lai darījumu partneri noteiktu skaidru iekšējo politiku un standartus attiecībā uz nodrošinājuma pārvedumiem. Jebkāda novirze no minētās politikas būtu stingri jāpārskata attiecīgajām ieinteresētajām personām, kurām ir jāapstiprina minētās novirzes. Turklāt būtu precīzi un detalizēti jāiegrāmato visi piemērojamie noteikumi attiecībā uz nodrošinājuma apmaiņu stabilā, tūlītējā un sistemātiskā veidā. |
| --- | --- |

(32)

Lai nodrošinātu nodrošinājuma savlaicīgu pārvedumu, darījumu partneriem vajadzētu būt ieviestiem efektīviem operatīviem procesiem. Tam ir nepieciešams, lai nodrošinājuma abpusējas apmaiņas procesi būtu pietiekami precīzi, pārredzami un stabili. Darījumu partneru nespēja vienoties par operatīvu sistēmu un to izveidot, lai veiktu maržas pieprasījumu efektīvu aprēķināšanu, paziņošanu un finalizēšanu, var radīt strīdus un nenotikušas nodrošinājuma apmaiņas, kuru rezultātā var rasties nenodrošināti riska darījumi ārpusbiržas atvasināto instrumentu līgumu ietvaros. Līdz ar to ir svarīgi, lai darījumu partneri noteiktu skaidru iekšējo politiku un standartus attiecībā uz nodrošinājuma pārvedumiem. Jebkāda novirze no minētās politikas būtu stingri jāpārskata attiecīgajām ieinteresētajām personām, kurām ir jāapstiprina minētās novirzes. Turklāt būtu precīzi un detalizēti jāiegrāmato visi piemērojamie noteikumi attiecībā uz nodrošinājuma apmaiņu stabilā, tūlītējā un sistemātiskā veidā.

| (33) | Darījumu partneriem, kas noslēdz ārpusbiržas atvasināto instrumentu līgumus, kuru tīrvērte tiek veikta necentralizēti, būtu jānoslēdz līgums par nodrošinājuma apmaiņu, lai garantētu tiesisko noteiktību. Līdz ar to nolīgumā par nodrošinājuma apmaiņu būtu jāietver visas materiālās tiesības un pienākumi darījumu partneriem, kas piemērojami ārpusbiržas atvasināto instrumentu līgumiem, kuru tīrvērte tiek veikta necentralizēti. |
| --- | --- |

(33)

Darījumu partneriem, kas noslēdz ārpusbiržas atvasināto instrumentu līgumus, kuru tīrvērte tiek veikta necentralizēti, būtu jānoslēdz līgums par nodrošinājuma apmaiņu, lai garantētu tiesisko noteiktību. Līdz ar to nolīgumā par nodrošinājuma apmaiņu būtu jāietver visas materiālās tiesības un pienākumi darījumu partneriem, kas piemērojami ārpusbiržas atvasināto instrumentu līgumiem, kuru tīrvērte tiek veikta necentralizēti.

| (34) | Nodrošinājums aizsargā iekasējošo darījuma partneri sniedzošā darījumu partnera saistību neizpildes gadījumā. Tomēr abi darījumu partneri ir arī atbildīgi par to, lai nodrošinātu, ka veids, kādā tiek turēts iekasētais nodrošinājums, sniedzošajam darījumu partnerim nepalielina pārmērīga sniegtā nodrošinājuma zaudējuma risku iekasējošā darījumu partnera saistību neizpildes gadījumā. Šā iemesla dēļ divpusējam līgumam starp darījumu partneriem būtu jāļauj abiem darījumu partneriem laikus piekļūt nodrošinājumam, kad viņiem uz to ir tiesības, no kā izriet nepieciešamība pēc noteikumiem par nošķiršanu un noteikumiem, ar ko veic novērtējumu par līguma efektivitāti šajā saistībā, ņemot vērā juridiskos ierobežojumus un katras jurisdikcijas tirgus praksi. |
| --- | --- |

(34)

Nodrošinājums aizsargā iekasējošo darījuma partneri sniedzošā darījumu partnera saistību neizpildes gadījumā. Tomēr abi darījumu partneri ir arī atbildīgi par to, lai nodrošinātu, ka veids, kādā tiek turēts iekasētais nodrošinājums, sniedzošajam darījumu partnerim nepalielina pārmērīga sniegtā nodrošinājuma zaudējuma risku iekasējošā darījumu partnera saistību neizpildes gadījumā. Šā iemesla dēļ divpusējam līgumam starp darījumu partneriem būtu jāļauj abiem darījumu partneriem laikus piekļūt nodrošinājumam, kad viņiem uz to ir tiesības, no kā izriet nepieciešamība pēc noteikumiem par nošķiršanu un noteikumiem, ar ko veic novērtējumu par līguma efektivitāti šajā saistībā, ņemot vērā juridiskos ierobežojumus un katras jurisdikcijas tirgus praksi.

| (35) | Ja nodrošinājums, kas iekasēts kā sākotnējās maržas, tiktu tālākieķīlāts, atkārtoti ieķīlāts vai atkārtoti izmantots, tas radītu jaunus riskus darījumu partneriem sakarā ar trešo pušu prasījumiem attiecībā uz aktīviem saistību neizpildes gadījumā. Juridiskie un operatīvie sarežģījumi varētu kavēt vai pat darīt neiespējamu nodrošinājuma atgriešanu sākotnējā nodrošinājuma iekasētāja vai trešās puses saistību neizpildes gadījumā. Lai uzturētu sistēmas efektivitāti un nodrošinātu darījumu partneru kredītrisku pienācīgu mazināšanu, nebūtu jāpieļauj, ka nodrošinājums, kas iekasēts kā sākotnējās maržas, tiktu tālākieķīlāts, atkārtoti ieķīlāts vai atkārtoti izmantots. |
| --- | --- |

(35)

Ja nodrošinājums, kas iekasēts kā sākotnējās maržas, tiktu tālākieķīlāts, atkārtoti ieķīlāts vai atkārtoti izmantots, tas radītu jaunus riskus darījumu partneriem sakarā ar trešo pušu prasījumiem attiecībā uz aktīviem saistību neizpildes gadījumā. Juridiskie un operatīvie sarežģījumi varētu kavēt vai pat darīt neiespējamu nodrošinājuma atgriešanu sākotnējā nodrošinājuma iekasētāja vai trešās puses saistību neizpildes gadījumā. Lai uzturētu sistēmas efektivitāti un nodrošinātu darījumu partneru kredītrisku pienācīgu mazināšanu, nebūtu jāpieļauj, ka nodrošinājums, kas iekasēts kā sākotnējās maržas, tiktu tālākieķīlāts, atkārtoti ieķīlāts vai atkārtoti izmantots.

| (36) | Ņemot vērā naudas nošķiršanas grūtības, pašreizējo praksi naudas nodrošinājuma apmaiņai konkrētās jurisdikcijās un vajadzību pēc paļaušanās uz naudu, nevis vērtspapīriem, ja vērtspapīru pārvešanu var kavēt operatīvi ierobežojumi, naudas nodrošinājums, kas iekasēts kā sākotnējā marža, vienmēr būtu jātur centrālajā bankā vai trešās puses kredītiestādē, jo tas nodrošina nošķiršanu no abiem līguma darījuma partneriem. Lai nodrošinātu šādu nošķiršanu, trešās puses kredītiestādei nebūtu jāpieder tai pašai grupai, kurai pieder jebkurš no darījumu partneriem. |
| --- | --- |

(36)

Ņemot vērā naudas nošķiršanas grūtības, pašreizējo praksi naudas nodrošinājuma apmaiņai konkrētās jurisdikcijās un vajadzību pēc paļaušanās uz naudu, nevis vērtspapīriem, ja vērtspapīru pārvešanu var kavēt operatīvi ierobežojumi, naudas nodrošinājums, kas iekasēts kā sākotnējā marža, vienmēr būtu jātur centrālajā bankā vai trešās puses kredītiestādē, jo tas nodrošina nošķiršanu no abiem līguma darījuma partneriem. Lai nodrošinātu šādu nošķiršanu, trešās puses kredītiestādei nebūtu jāpieder tai pašai grupai, kurai pieder jebkurš no darījumu partneriem.

| (37) | Ja darījumu partneris paziņo attiecīgajai kompetentajai iestādei savu nodomu izmantot atbrīvojumu no grupas iekšējiem darījumiem, tad, lai kompetentā iestāde varētu izlemt, vai ir izpildīti atbrīvojumam paredzētie nosacījumi, darījumu partnerim būtu jāiesniedz pilnīga dokumentācija, ietverot visu nepieciešamo informāciju, kas nepieciešama kompetentajai iestādei, lai tā pabeigtu savu novērtējumu. |
| --- | --- |

(37)

Ja darījumu partneris paziņo attiecīgajai kompetentajai iestādei savu nodomu izmantot atbrīvojumu no grupas iekšējiem darījumiem, tad, lai kompetentā iestāde varētu izlemt, vai ir izpildīti atbrīvojumam paredzētie nosacījumi, darījumu partnerim būtu jāiesniedz pilnīga dokumentācija, ietverot visu nepieciešamo informāciju, kas nepieciešama kompetentajai iestādei, lai tā pabeigtu savu novērtējumu.

| (38) | Lai varētu uzskatīt, ka grupai ir pietiekami stabilas un noturīgas riska pārvaldības procedūras, ir jāizpilda vairāki noteikumi. Grupai vajadzētu nodrošināt grupas iekšējo riska darījumu regulāru uzraudzību un būtu jāgarantē savlaicīga to pienākumu nokārtošana, kuri izriet no grupas iekšējiem ārpusbiržas atvasināto instrumentu līgumiem, pamatojoties uz uzraudzības un likviditātes instrumentiem grupas līmenī, kas ir konsekventi ar grupas iekšējo darījumu sarežģītību. |
| --- | --- |

(38)

Lai varētu uzskatīt, ka grupai ir pietiekami stabilas un noturīgas riska pārvaldības procedūras, ir jāizpilda vairāki noteikumi. Grupai vajadzētu nodrošināt grupas iekšējo riska darījumu regulāru uzraudzību un būtu jāgarantē savlaicīga to pienākumu nokārtošana, kuri izriet no grupas iekšējiem ārpusbiržas atvasināto instrumentu līgumiem, pamatojoties uz uzraudzības un likviditātes instrumentiem grupas līmenī, kas ir konsekventi ar grupas iekšējo darījumu sarežģītību.

| (39) | Lai varētu piemērot atbrīvojumu grupas iekšējiem darījumiem, ir jāpārliecinās, ka piemērojamo tiesību aktu regulatīvie, administratīvie vai citi obligātie noteikumi nevar juridiski kavēt grupas iekšējos darījumu partnerus no savu pienākumu pildīšanas – pārskaitīt naudas līdzekļus vai atmaksāt saistības vai vērtspapīrus saskaņā ar grupas iekšējo darījumu noteikumiem. Līdzīgi, nevajadzētu pastāvēt grupas iekšējo darījumu partneru vai grupas operatīvajām vai darījumdarbības praksēm, kuru rezultātā līdzekļi varētu nebūt pieejami ikdienas maksājumu saistību pildīšanai vai tūlītēju elektronisko līdzekļu pārvedumu veikšanai. |
| --- | --- |

(39)

Lai varētu piemērot atbrīvojumu grupas iekšējiem darījumiem, ir jāpārliecinās, ka piemērojamo tiesību aktu regulatīvie, administratīvie vai citi obligātie noteikumi nevar juridiski kavēt grupas iekšējos darījumu partnerus no savu pienākumu pildīšanas – pārskaitīt naudas līdzekļus vai atmaksāt saistības vai vērtspapīrus saskaņā ar grupas iekšējo darījumu noteikumiem. Līdzīgi, nevajadzētu pastāvēt grupas iekšējo darījumu partneru vai grupas operatīvajām vai darījumdarbības praksēm, kuru rezultātā līdzekļi varētu nebūt pieejami ikdienas maksājumu saistību pildīšanai vai tūlītēju elektronisko līdzekļu pārvedumu veikšanai.

| (40) | Šī regula ietver vairākas sīki izklāstītas prasības, kas grupai ir jāizpilda, lai iegūtu atbrīvojumu no maržas sniegšanas attiecībā uz grupas iekšējiem darījumiem. Papildus minētajām saistībām, ja viens vai divi darījumu partneri grupā ir reģistrēti trešā valstī, attiecībā uz kuru vēl nav sniegta līdzvērtības noteikšana saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 648/2012 13. panta 2. punktu, grupai ir jāapmainās ar mainīgajām un pienācīgi nošķirtām sākotnējām maržām attiecībā uz visiem grupas iekšējiem darījumiem ar meitasuzņēmumiem minētajās trešajās valstīs. Lai novērstu maržas prasību nesamērīgu piemērošanu un ņemot vērā līdzīgas prasības tīrvērtes pienākumiem, šajā regulā būtu jāparedz minētās konkrētās prasības novēlota īstenošana. Tas dotu pietiekamu laiku procesa pabeigšanai, lai radītu līdzvērtīgu noteikšanu, vienlaikus nepieprasot līdzekļu neefektīvu piešķiršanu grupām, kuru meitasuzņēmumi ir reģistrēti trešās valstīs. |
| --- | --- |

(40)

Šī regula ietver vairākas sīki izklāstītas prasības, kas grupai ir jāizpilda, lai iegūtu atbrīvojumu no maržas sniegšanas attiecībā uz grupas iekšējiem darījumiem. Papildus minētajām saistībām, ja viens vai divi darījumu partneri grupā ir reģistrēti trešā valstī, attiecībā uz kuru vēl nav sniegta līdzvērtības noteikšana saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 648/2012 13. panta 2. punktu, grupai ir jāapmainās ar mainīgajām un pienācīgi nošķirtām sākotnējām maržām attiecībā uz visiem grupas iekšējiem darījumiem ar meitasuzņēmumiem minētajās trešajās valstīs. Lai novērstu maržas prasību nesamērīgu piemērošanu un ņemot vērā līdzīgas prasības tīrvērtes pienākumiem, šajā regulā būtu jāparedz minētās konkrētās prasības novēlota īstenošana. Tas dotu pietiekamu laiku procesa pabeigšanai, lai radītu līdzvērtīgu noteikšanu, vienlaikus nepieprasot līdzekļu neefektīvu piešķiršanu grupām, kuru meitasuzņēmumi ir reģistrēti trešās valstīs.

| (41) | Ņemot vērā proporcionalitātes principu, darījumu partneriem, kam ir mazāki portfeļi un tādējādi vispārīgi mazākas operācijas, būtu jādod vairāk laika pielāgot savas iekšējās sistēmas un procesus, lai izpildītu šīs regulas prasības. Lai panāktu pienācīgu līdzsvaru starp ārpusbiržas atvasināto instrumentu, kuru tīrvērte tiek veikta necentralizēti, risku mazināšanu un šīs regulas samērīgu piemērošanu, kā arī lai panāktu starptautisko konsekvenci un mazinātu regulējuma arbitrāžas iespējas nolūkā novērst tirgus kropļojumus, ir nepieciešams prasību pakāpeniskas ieviešanas periods. Šajā regulā noteikto prasību pakāpeniskas ieviešanas periodā ņem vērā grafiku, par ko panākta vienošanās BCBS-IOSCO sistēmā, kas tika izveidota, atsaucoties uz kvantitatīvās ietekmes pētījumu, kurā iesaistījās Savienības kredītiestādes. |
| --- | --- |

(41)

Ņemot vērā proporcionalitātes principu, darījumu partneriem, kam ir mazāki portfeļi un tādējādi vispārīgi mazākas operācijas, būtu jādod vairāk laika pielāgot savas iekšējās sistēmas un procesus, lai izpildītu šīs regulas prasības. Lai panāktu pienācīgu līdzsvaru starp ārpusbiržas atvasināto instrumentu, kuru tīrvērte tiek veikta necentralizēti, risku mazināšanu un šīs regulas samērīgu piemērošanu, kā arī lai panāktu starptautisko konsekvenci un mazinātu regulējuma arbitrāžas iespējas nolūkā novērst tirgus kropļojumus, ir nepieciešams prasību pakāpeniskas ieviešanas periods. Šajā regulā noteikto prasību pakāpeniskas ieviešanas periodā ņem vērā grafiku, par ko panākta vienošanās BCBS-IOSCO sistēmā, kas tika izveidota, atsaucoties uz kvantitatīvās ietekmes pētījumu, kurā iesaistījās Savienības kredītiestādes.

| (42) | Komisijas deleģētajā regulā (*1) ir precizēta definīcija ārvalstu valūtas nākotnes darījumiem Savienībā, par kuriem norēķinās ar fizisku piegādi. Tomēr minētā definīcija kontekstā nav piemērojama, un minētie produkti Savienībā ir definēti neviendabīgā veidā. Tādēļ, lai novērstu to, ka Savienībā izveidojas nelīdzvērtīgi konkurences apstākļi, ir nepieciešams, lai attiecīgo riska mazināšanas metožu piemērošana būtu saskaņota līdz dienai, kad sāk piemērot attiecīgo deleģēto aktu. Ir arī noteikts konkrēts datums, kurā šajā gadījumā būtu jāstājas spēkā attiecīgajām prasībām, lai novērstu pārmērīgus kavējumus riska mazināšanas metošu ieviešanā. |
| --- | --- |

(42)

Komisijas deleģētajā regulā (*1) ir precizēta definīcija ārvalstu valūtas nākotnes darījumiem Savienībā, par kuriem norēķinās ar fizisku piegādi. Tomēr minētā definīcija kontekstā nav piemērojama, un minētie produkti Savienībā ir definēti neviendabīgā veidā. Tādēļ, lai novērstu to, ka Savienībā izveidojas nelīdzvērtīgi konkurences apstākļi, ir nepieciešams, lai attiecīgo riska mazināšanas metožu piemērošana būtu saskaņota līdz dienai, kad sāk piemērot attiecīgo deleģēto aktu. Ir arī noteikts konkrēts datums, kurā šajā gadījumā būtu jāstājas spēkā attiecīgajām prasībām, lai novērstu pārmērīgus kavējumus riska mazināšanas metošu ieviešanā.

| (43) | Lai novērstu tirgus sadrumstalotību un nodrošinātu līdzvērtīgus konkurences apstākļus Savienības darījumu partneriem, kas veic uzņēmējdarbību Savienībā globālā mērogā, un atzīstot to, ka dažās jurisdikcijās apmaiņai ar mainīgo un sākotnējo maržu viena akciju kopuma iespējas līgumiem un kapitāla vērtspapīru indeksa iespējas līgumiem nepiemēro līdzvērtīgas maržas prasības, minēto produktu apstrāde būtu jāveic pakāpeniski. Šis pakāpeniskās ieviešanas periods dos laiku uzraudzīt normatīvās tendences citās jurisdikcijās un nodrošināt, ka Savienībā ir ieviestas atbilstošas prasības, lai mazinātu darījumu partnera kredītrisku attiecībā uz šādiem līgumiem, vienlaikus novēršot regulējuma arbitrāžas iespējas. |
| --- | --- |

(43)

Lai novērstu tirgus sadrumstalotību un nodrošinātu līdzvērtīgus konkurences apstākļus Savienības darījumu partneriem, kas veic uzņēmējdarbību Savienībā globālā mērogā, un atzīstot to, ka dažās jurisdikcijās apmaiņai ar mainīgo un sākotnējo maržu viena akciju kopuma iespējas līgumiem un kapitāla vērtspapīru indeksa iespējas līgumiem nepiemēro līdzvērtīgas maržas prasības, minēto produktu apstrāde būtu jāveic pakāpeniski. Šis pakāpeniskās ieviešanas periods dos laiku uzraudzīt normatīvās tendences citās jurisdikcijās un nodrošināt, ka Savienībā ir ieviestas atbilstošas prasības, lai mazinātu darījumu partnera kredītrisku attiecībā uz šādiem līgumiem, vienlaikus novēršot regulējuma arbitrāžas iespējas.

| (44) | Tiesiskās noteiktības nolūkos un lai novērstu iespējamos traucējumus finanšu tirgos, ir lietderīgi precizēt esošo līgumu apstrādi. |
| --- | --- |

(44)

Tiesiskās noteiktības nolūkos un lai novērstu iespējamos traucējumus finanšu tirgos, ir lietderīgi precizēt esošo līgumu apstrādi.

| (45) | Šī regula ir balstīta uz regulatīvo tehnisko standartu projektu, ko Komisijai iesniegusi Eiropas Banku iestāde, Eiropas Apdrošināšanas un aroda pensiju iestāde un Eiropas Vērtspapīru un tirgu iestāde. |
| --- | --- |

(45)

Šī regula ir balstīta uz regulatīvo tehnisko standartu projektu, ko Komisijai iesniegusi Eiropas Banku iestāde, Eiropas Apdrošināšanas un aroda pensiju iestāde un Eiropas Vērtspapīru un tirgu iestāde.

| (46) | Eiropas Banku iestāde, Eiropas Apdrošināšanas un aroda pensiju iestāde un Eiropas Vērtspapīru un tirgu iestāde ir veikušas atklātas sabiedriskas apspriešanās par regulatīvo tehnisko standartu projektu, uz ko balstās šī regula, analizējusi iespējamās saistītās izmaksas un ieguvumus un pieprasījusi atzinumu no Banku nozares ieinteresēto personu grupas, kura izveidota saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) Nr. 1093/2010 (5) 37. pantu, Apdrošināšanas un pārapdrošināšanas nozares ieinteresēto personu grupas un Fondēto pensiju nozares ieinteresēto personu grupas, kas izveidota saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) Nr. 1094/2010 (6) 37. pantu, un Vērtspapīru un tirgu nozares ieinteresēto personu grupas, kas izveidota saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) Nr. 1095/2010 37. pantu (7). |
| --- | --- |

(46)

Eiropas Banku iestāde, Eiropas Apdrošināšanas un aroda pensiju iestāde un Eiropas Vērtspapīru un tirgu iestāde ir veikušas atklātas sabiedriskas apspriešanās par regulatīvo tehnisko standartu projektu, uz ko balstās šī regula, analizējusi iespējamās saistītās izmaksas un ieguvumus un pieprasījusi atzinumu no Banku nozares ieinteresēto personu grupas, kura izveidota saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) Nr. 1093/2010 (5) 37. pantu, Apdrošināšanas un pārapdrošināšanas nozares ieinteresēto personu grupas un Fondēto pensiju nozares ieinteresēto personu grupas, kas izveidota saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) Nr. 1094/2010 (6) 37. pantu, un Vērtspapīru un tirgu nozares ieinteresēto personu grupas, kas izveidota saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) Nr. 1095/2010 37. pantu (7).

| (47) | Saskaņā ar procedūru, kas izklāstīta Regulas (ES) Nr. 1093/2010 10. panta 1. punkta piektajā, sestajā un septītajā daļā, Regulas (ES) Nr. 1094/2010 10. panta 1. punkta piektajā, sestajā un septītajā daļā un Regulas (ES) Nr. 1095/2010 10. panta 1. punkta piektajā, sestajā un septītajā daļā šajā regulā ir ietverti grozījumi regulatīvo tehnisko standartu projektā, ko Komisijai oficiāla atzinuma veidā ir atkārtoti iesniegusi Eiropas Banku iestāde, Eiropas Apdrošināšanas un aroda pensiju iestāde un Eiropas Vērtspapīru un tirgu iestāde, pamatojoties uz Komisijas ierosinātajiem grozījumiem, |
| --- | --- |

(47)

Saskaņā ar procedūru, kas izklāstīta Regulas (ES) Nr. 1093/2010 10. panta 1. punkta piektajā, sestajā un septītajā daļā, Regulas (ES) Nr. 1094/2010 10. panta 1. punkta piektajā, sestajā un septītajā daļā un Regulas (ES) Nr. 1095/2010 10. panta 1. punkta piektajā, sestajā un septītajā daļā šajā regulā ir ietverti grozījumi regulatīvo tehnisko standartu projektā, ko Komisijai oficiāla atzinuma veidā ir atkārtoti iesniegusi Eiropas Banku iestāde, Eiropas Apdrošināšanas un aroda pensiju iestāde un Eiropas Vērtspapīru un tirgu iestāde, pamatojoties uz Komisijas ierosinātajiem grozījumiem,

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

I NODAĻA

VISPĀRĪGI NOTEIKUMI PAR RISKA PĀRVALDĪBAS PROCEDŪRĀM

1. IEDAĻA

Definīcijas un vispārīgās prasības

1. pants

Definīcijas

Šajā regulā piemēro šādas definīcijas:

| 1) | “sākotnējā marža” ir nodrošinājums, ko iekasējis darījumu partneris, lai segtu savus pašreizējos un iespējamos nākotnes riska darījumus laikposmā no pēdējās maržas iekasēšanas un pozīciju likvidēšanas vai tirgus riska ierobežošanas pēc otra darījumu partnera saistību neizpildes; |
| --- | --- |

1)

“sākotnējā marža” ir nodrošinājums, ko iekasējis darījumu partneris, lai segtu savus pašreizējos un iespējamos nākotnes riska darījumus laikposmā no pēdējās maržas iekasēšanas un pozīciju likvidēšanas vai tirgus riska ierobežošanas pēc otra darījumu partnera saistību neizpildes;

| 2) | “mainīgā marža” ir nodrošinājums, ko iekasējis darījumu partneris, lai atspoguļotu Regulas (ES) Nr. 648/2012 11. panta 2. punktā minēto neizpildīto līgumu ikdienas rezultātus pēc tirgus vai pēc modeļa vērtības; |
| --- | --- |

2)

“mainīgā marža” ir nodrošinājums, ko iekasējis darījumu partneris, lai atspoguļotu Regulas (ES) Nr. 648/2012 11. panta 2. punktā minēto neizpildīto līgumu ikdienas rezultātus pēc tirgus vai pēc modeļa vērtības;

| 3) | “savstarpējā ieskaita kopa” ir ārpusbiržas atvasināto instrumentu līgumu, kuru tīrvērte tiek veikta necentralizēti, kopums starp diviem darījumu partneriem, kuram piemēro juridiski izpildāmu divpusēju savstarpējo prasījumu ieskaita līgumu. |
| --- | --- |

3)

“savstarpējā ieskaita kopa” ir ārpusbiržas atvasināto instrumentu līgumu, kuru tīrvērte tiek veikta necentralizēti, kopums starp diviem darījumu partneriem, kuram piemēro juridiski izpildāmu divpusēju savstarpējo prasījumu ieskaita līgumu.

2. pants

Vispārīgās prasības

1.   Darījumu partneri nosaka, piemēro un dokumentē riska pārvaldības procedūras nodrošinājuma apmaiņai attiecībā uz ārpusbiržas atvasināto instrumentu līgumiem, kuru tīrvērte tiek veikta necentralizēti.

2.   Šā panta 1. punktā minētās riska pārvaldības procedūras ietver procedūras, kas paredz vai precizē:

| a) | nodrošinājuma atbilstību ārpusbiržas atvasināto instrumentu līgumiem, kuru tīrvērte tiek veikta necentralizēti, saskaņā ar 2. iedaļu; |
| --- | --- |

a)

nodrošinājuma atbilstību ārpusbiržas atvasināto instrumentu līgumiem, kuru tīrvērte tiek veikta necentralizēti, saskaņā ar 2. iedaļu;

| b) | maržu aprēķināšanu un iekasēšanu ārpusbiržas atvasināto instrumentu līgumiem, kuru tīrvērte tiek veikta necentralizēti, saskaņā ar 3. iedaļu; |
| --- | --- |

b)

maržu aprēķināšanu un iekasēšanu ārpusbiržas atvasināto instrumentu līgumiem, kuru tīrvērte tiek veikta necentralizēti, saskaņā ar 3. iedaļu;

| c) | nodrošinājuma pārvaldību un nošķiršanu ārpusbiržas atvasināto instrumentu līgumiem, kuru tīrvērte tiek veikta necentralizēti, saskaņā ar 5. iedaļu; |
| --- | --- |

c)

nodrošinājuma pārvaldību un nošķiršanu ārpusbiržas atvasināto instrumentu līgumiem, kuru tīrvērte tiek veikta necentralizēti, saskaņā ar 5. iedaļu;

| d) | nodrošinājuma koriģētās vērtības aprēķināšanu saskaņā ar 6. iedaļu; |
| --- | --- |

d)

nodrošinājuma koriģētās vērtības aprēķināšanu saskaņā ar 6. iedaļu;

| e) | informācijas apmaiņu starp darījumu partneriem un atļaujas piešķiršanu un tās reģistrēšanu jebkādiem atbrīvojumiem attiecībā uz riska pārvaldības procedūrām, kā minēts 1. punktā; |
| --- | --- |

e)

informācijas apmaiņu starp darījumu partneriem un atļaujas piešķiršanu un tās reģistrēšanu jebkādiem atbrīvojumiem attiecībā uz riska pārvaldības procedūrām, kā minēts 1. punktā;

| f) | ziņošanu augstākā līmeņa vadībai par II nodaļā izklāstītajiem atbrīvojumiem; |
| --- | --- |

f)

ziņošanu augstākā līmeņa vadībai par II nodaļā izklāstītajiem atbrīvojumiem;

| g) | visu to nepieciešamo līgumu noteikumus, kas jānoslēdz darījumu partneriem vēlākais brīdī, kad ir noslēgts ārpusbiržas atvasināto instrumentu līgums, kuru tīrvērte tiek veikta necentralizēti, tostarp savstarpējo prasījumu ieskaita līguma noteikumus un nodrošinājuma apmaiņas līguma noteikumus saskaņā ar 3. pantu; |
| --- | --- |

g)

visu to nepieciešamo līgumu noteikumus, kas jānoslēdz darījumu partneriem vēlākais brīdī, kad ir noslēgts ārpusbiržas atvasināto instrumentu līgums, kuru tīrvērte tiek veikta necentralizēti, tostarp savstarpējo prasījumu ieskaita līguma noteikumus un nodrošinājuma apmaiņas līguma noteikumus saskaņā ar 3. pantu;

| h) | periodiskas pārbaudes attiecībā uz tā nodrošinājuma likviditāti, ar ko apmainās; |
| --- | --- |

h)

periodiskas pārbaudes attiecībā uz tā nodrošinājuma likviditāti, ar ko apmainās;

| i) | nodrošinājuma savlaicīgu atgūšanu no iekasējošā darījumu partnera sniedzošā darījumu partnera saistību neizpildes gadījumā; un |
| --- | --- |

i)

nodrošinājuma savlaicīgu atgūšanu no iekasējošā darījumu partnera sniedzošā darījumu partnera saistību neizpildes gadījumā; un

| j) | tādu riska darījumu regulāru uzraudzību, kas rodas no ārpusbiržas atvasinātajiem līgumiem, kas ir grupas iekšējie darījumi, un no šādiem līgumiem izrietošu saistību savlaicīgu nokārtošanu. |
| --- | --- |

j)

tādu riska darījumu regulāru uzraudzību, kas rodas no ārpusbiržas atvasinātajiem līgumiem, kas ir grupas iekšējie darījumi, un no šādiem līgumiem izrietošu saistību savlaicīgu nokārtošanu.

Pirmās daļas g) apakšpunkta nolūkā līgumu noteikumi ietver visus aspektus attiecībā uz pienākumiem, kas rodas no noslēdzamā ārpusbiržas atvasināto instrumentu līguma, kuru tīrvērte tiek veikta necentralizēti, un vismaz šādus aspektus:

| a) | visas maksājumu saistības, kas rodas starp darījumu partneriem; |
| --- | --- |

a)

visas maksājumu saistības, kas rodas starp darījumu partneriem;

| b) | noteikumi maksājumu saistību savstarpējam ieskaitam; |
| --- | --- |

b)

noteikumi maksājumu saistību savstarpējam ieskaitam;

| c) | notikumi, kas ir ārpusbiržas atvasināto instrumentu līgumu, kuru tīrvērte tiek veikta necentralizēti, saistību neizpilde vai saistību izbeigšana; |
| --- | --- |

c)

notikumi, kas ir ārpusbiržas atvasināto instrumentu līgumu, kuru tīrvērte tiek veikta necentralizēti, saistību neizpilde vai saistību izbeigšana;

| d) | visas aprēķināšanas metodes, ko izmanto attiecībā uz maksājumu saistībām; |
| --- | --- |

d)

visas aprēķināšanas metodes, ko izmanto attiecībā uz maksājumu saistībām;

| e) | noteikumi maksājumu saistību savstarpējam ieskaitam pēc līguma izbeigšanas; |
| --- | --- |

e)

noteikumi maksājumu saistību savstarpējam ieskaitam pēc līguma izbeigšanas;

| f) | tiesību un pienākumu nodošana pēc līguma izbeigšanas; |
| --- | --- |

f)

tiesību un pienākumu nodošana pēc līguma izbeigšanas;

| g) | ārpusbiržas atvasināto instrumentu līgumu, kuru tīrvērte tiek veikta necentralizēti, ietvaros veiktajiem darījumiem piemērojamie tiesību akti. |
| --- | --- |

g)

ārpusbiržas atvasināto instrumentu līgumu, kuru tīrvērte tiek veikta necentralizēti, ietvaros veiktajiem darījumiem piemērojamie tiesību akti.

3.   Ja darījumu partneri noslēdz savstarpējo prasījumu ieskaita līgumu vai nodrošinājuma apmaiņas līgumu, tie veic neatkarīgu juridisko pārskatīšanu attiecībā uz minēto līgumu izpildāmību. Šādu pārskatīšanu var veikt iekšēja neatkarīga vienība vai neatkarīga trešā puse.

Prasību veikt šā panta pirmajā daļā minēto pārskatīšanu uzskata par izpildītu attiecībā uz savstarpējo prasījumu ieskaita līgumu, ja minētais līgums ir atzīts saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 575/2013 296. pantu.

4.   Darījumu partneri izstrādā politiku, lai nepārtraukti novērtētu tādu savstarpējo prasījumu ieskaita līguma vai nodrošinājuma apmaiņas līguma izpildāmību, ko tie ir noslēguši.

5.   Šā panta 1. punktā minētās riska pārvaldības procedūras pārbauda, pārskata un atjaunina pēc nepieciešamības un vismaz reizi gadā.

6.   Darījumu partneri pēc pieprasījuma, izmantojot sākotnējās maržas modeļus saskaņā ar 4. iedaļu, jebkurā laikā sniedz kompetentajām iestādēm visu dokumentāciju, kas attiecas uz riska pārvaldības procedūrām, kuras minētas 2. punkta b) apakšpunktā.

3. pants

Nodrošinājuma apmaiņas līgums

Šīs regulas 2. panta 2. punkta pirmās daļas g) apakšpunktā minētajā nodrošinājuma apmaiņas līgumā ir ietverti vismaz šādi noteikumi:

| a) | nepieciešamā nodrošinājuma apjoms un veids; |
| --- | --- |

a)

nepieciešamā nodrošinājuma apjoms un veids;

| b) | nošķiršanas pasākumi; |
| --- | --- |

b)

nošķiršanas pasākumi;

| c) | savstarpējā ieskaita kopa, uz ko attiecas nodrošinājuma apmaiņa; |
| --- | --- |

c)

savstarpējā ieskaita kopa, uz ko attiecas nodrošinājuma apmaiņa;

| d) | procedūras maržas pieprasījumu paziņošanai, apstiprināšanai un koriģēšanai; |
| --- | --- |

d)

procedūras maržas pieprasījumu paziņošanai, apstiprināšanai un koriģēšanai;

| e) | procedūras maržas pieprasījumu nokārtošanai katram atbilstīga nodrošinājuma veidam; |
| --- | --- |

e)

procedūras maržas pieprasījumu nokārtošanai katram atbilstīga nodrošinājuma veidam;

| f) | procedūras, metodes, termiņi un pienākumu sadale maržu aprēķināšanai un nodrošinājuma novērtēšanai; |
| --- | --- |

f)

procedūras, metodes, termiņi un pienākumu sadale maržu aprēķināšanai un nodrošinājuma novērtēšanai;

| g) | notikumi, kas ir uzskatāmi par saistību neizpildi vai saistību izbeigšanu; |
| --- | --- |

g)

notikumi, kas ir uzskatāmi par saistību neizpildi vai saistību izbeigšanu;

| h) | tiesību akti, kas piemērojami ārpusbiržas atvasināto instrumentu līgumam, kuru tīrvērte tiek veikta necentralizēti; |
| --- | --- |

h)

tiesību akti, kas piemērojami ārpusbiržas atvasināto instrumentu līgumam, kuru tīrvērte tiek veikta necentralizēti;

| i) | tiesību akti, ko piemēro nodrošinājuma apmaiņas līgumam. |
| --- | --- |

i)

tiesību akti, ko piemēro nodrošinājuma apmaiņas līgumam.

2. IEDAĻA

Atbilstība

4. pants

Atbilstīgs nodrošinājums

1.   Darījumu partneris iekasē nodrošinājumu tikai no šādām aktīvu klasēm:

| a) | nauda naudas līdzekļu izteiksmē, kas jebkurā valūtā ir kreditēti kādā kontā, vai līdzvērtīgi prasījumi, kas dod tiesības uz naudas atmaksu, piemēram noguldījumi naudas tirgū; |
| --- | --- |

a)

nauda naudas līdzekļu izteiksmē, kas jebkurā valūtā ir kreditēti kādā kontā, vai līdzvērtīgi prasījumi, kas dod tiesības uz naudas atmaksu, piemēram noguldījumi naudas tirgū;

| b) | zelts tīra zelta veidā atzītas labas piegādes standarta stieņos; |
| --- | --- |

b)

zelts tīra zelta veidā atzītas labas piegādes standarta stieņos;

| c) | parāda vērtspapīri, ko emitējušas dalībvalstu centrālās valdības vai centrālās bankas; |
| --- | --- |

c)

parāda vērtspapīri, ko emitējušas dalībvalstu centrālās valdības vai centrālās bankas;

| d) | parāda vērtspapīri, ko emitējušas dalībvalstu reģionālās pašvaldības vai vietējās iestādes, kuru riska darījumus uzskata par riska darījumiem ar attiecīgās dalībvalsts centrālo valdību saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 575/2013 115. panta 2. punktu; |
| --- | --- |

d)

parāda vērtspapīri, ko emitējušas dalībvalstu reģionālās pašvaldības vai vietējās iestādes, kuru riska darījumus uzskata par riska darījumiem ar attiecīgās dalībvalsts centrālo valdību saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 575/2013 115. panta 2. punktu;

| e) | parāda vērtspapīri, ko emitējušas dalībvalstu publiskā sektora struktūras, kuru riska darījumus uzskata par riska darījumiem ar attiecīgās dalībvalsts centrālo valdību, reģionālo pašvaldību vai vietējo iestādi saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 575/2013 116. panta 4. punktu; |
| --- | --- |

e)

parāda vērtspapīri, ko emitējušas dalībvalstu publiskā sektora struktūras, kuru riska darījumus uzskata par riska darījumiem ar attiecīgās dalībvalsts centrālo valdību, reģionālo pašvaldību vai vietējo iestādi saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 575/2013 116. panta 4. punktu;

| f) | parāda vērtspapīri, ko emitējušas tādas dalībvalstu reģionālās pašvaldības vai vietējās iestādes, kas nav minētas d) apakšpunktā; |
| --- | --- |

f)

parāda vērtspapīri, ko emitējušas tādas dalībvalstu reģionālās pašvaldības vai vietējās iestādes, kas nav minētas d) apakšpunktā;

| g) | parāda vērtspapīri, ko emitējušas tādas dalībvalstu publiskā sektora vienības, kas nav minētas e) apakšpunktā; |
| --- | --- |

g)

parāda vērtspapīri, ko emitējušas tādas dalībvalstu publiskā sektora vienības, kas nav minētas e) apakšpunktā;

| h) | parāda vērtspapīri, ko emitējušas daudzpusējas attīstības bankas, kas uzskaitītas Regulas (ES) Nr. 575/2013 117. panta 2. punktā; |
| --- | --- |

h)

parāda vērtspapīri, ko emitējušas daudzpusējas attīstības bankas, kas uzskaitītas Regulas (ES) Nr. 575/2013 117. panta 2. punktā;

| i) | parāda vērtspapīri, ko emitējušas starptautiskas organizācijas, kas uzskaitītas Regulas (ES) Nr. 575/2013 118. pantā; |
| --- | --- |

i)

parāda vērtspapīri, ko emitējušas starptautiskas organizācijas, kas uzskaitītas Regulas (ES) Nr. 575/2013 118. pantā;

| j) | parāda vērtspapīri, ko emitējušas trešo valstu centrālās valdības vai centrālās bankas; |
| --- | --- |

j)

parāda vērtspapīri, ko emitējušas trešo valstu centrālās valdības vai centrālās bankas;

| k) | parāda vērtspapīri, ko emitējušas trešo valstu reģionālās pašvaldības vai vietējās iestādes, kas atbilst d) un e) apakšpunkta prasībām; |
| --- | --- |

k)

parāda vērtspapīri, ko emitējušas trešo valstu reģionālās pašvaldības vai vietējās iestādes, kas atbilst d) un e) apakšpunkta prasībām;

| l) | parāda vērtspapīri, ko emitējušas tādas trešo valstu reģionālās pašvaldības vai vietējās iestādes, kas nav minētas d) un e) apakšpunktā; |
| --- | --- |

l)

parāda vērtspapīri, ko emitējušas tādas trešo valstu reģionālās pašvaldības vai vietējās iestādes, kas nav minētas d) un e) apakšpunktā;

| m) | parāda vērtspapīri, ko emitējušas kredītiestādes vai ieguldījumu brokeru sabiedrības, tostarp obligācijas, kas minētas Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvas 2009/65/EK (8) 52. panta 4. punktā; |
| --- | --- |

m)

parāda vērtspapīri, ko emitējušas kredītiestādes vai ieguldījumu brokeru sabiedrības, tostarp obligācijas, kas minētas Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvas 2009/65/EK (8) 52. panta 4. punktā;

| n) | uzņēmuma obligācijas; |
| --- | --- |

n)

uzņēmuma obligācijas;

| o) | vērtspapīrošanas visaugstākās prioritātes laidiens, kā definēts Regulas (ES) Nr. 575/2013 4. panta 61. punktā, kas nav atkārtota vērtspapīrošana, kā definēts tās pašas regulas 4. panta 63. punktā; |
| --- | --- |

o)

vērtspapīrošanas visaugstākās prioritātes laidiens, kā definēts Regulas (ES) Nr. 575/2013 4. panta 61. punktā, kas nav atkārtota vērtspapīrošana, kā definēts tās pašas regulas 4. panta 63. punktā;

| p) | konvertējamas obligācijas, ja tās var tikt konvertētas tikai kapitāla vērtspapīros, kuri ir ietverti indeksā, kas precizēts saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 575/2013 197. panta 8. punkta a) apakšpunktu; |
| --- | --- |

p)

konvertējamas obligācijas, ja tās var tikt konvertētas tikai kapitāla vērtspapīros, kuri ir ietverti indeksā, kas precizēts saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 575/2013 197. panta 8. punkta a) apakšpunktu;

| q) | kapitāla vērtspapīri, kas ietverti indeksā, kurš precizēts saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 575/2013 197. panta 8. punkta a) apakšpunktu; |
| --- | --- |

q)

kapitāla vērtspapīri, kas ietverti indeksā, kurš precizēts saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 575/2013 197. panta 8. punkta a) apakšpunktu;

| r) | daļas vai ieguldījumu apliecības pārvedamu vērtspapīru kolektīvo ieguldījumu uzņēmumos (PVKIU), ja ir izpildīti 5. pantā minētie noteikumi. |
| --- | --- |

r)

daļas vai ieguldījumu apliecības pārvedamu vērtspapīru kolektīvo ieguldījumu uzņēmumos (PVKIU), ja ir izpildīti 5. pantā minētie noteikumi.

2.   Darījumu partneris iekasē nodrošinājumu tikai no tām aktīvu klasēm, kas minētas 1. punkta f), g) un k) līdz r) apakšpunktā, ja ir izpildīti visi turpmāk minētie nosacījumi:

| a) | aktīvus nav emitējis sniedzošais darījumu partneris; |
| --- | --- |

a)

aktīvus nav emitējis sniedzošais darījumu partneris;

| b) | aktīvus nav emitējušas vienības, kas ir daļa no grupas, kurai pieder sniedzošais darījumu partneris; |
| --- | --- |

b)

aktīvus nav emitējušas vienības, kas ir daļa no grupas, kurai pieder sniedzošais darījumu partneris;

| c) | aktīvi nav nekādā citā veidā pakļauti jebkādam būtiskam korelācijas riskam, kā definēts Regulas (ES) Nr. 575/2013 291. panta 1. punkta a) un b) apakšpunktā. |
| --- | --- |

c)

aktīvi nav nekādā citā veidā pakļauti jebkādam būtiskam korelācijas riskam, kā definēts Regulas (ES) Nr. 575/2013 291. panta 1. punkta a) un b) apakšpunktā.

5. pants

Atbilstības kritēriji daļām vai ieguldījumu apliecībām PVKIU

1.   Šīs regulas 4. panta 1. punkta r) apakšpunkta nolūkā darījumu partneris kā atbilstīgu nodrošinājumu var izmantot tikai daļas vai ieguldījumu apliecības PVKIU, ja ir izpildīti visi turpmāk minētie nosacījumi:

| a) | daļām vai ieguldījumu apliecībām ik dienu tiek publicētas cenas; |
| --- | --- |

a)

daļām vai ieguldījumu apliecībām ik dienu tiek publicētas cenas;

| b) | PVKIU veic tikai ieguldījumus aktīvos, kas ir atbilstīgi saskaņā ar 4. panta 1. punktu; |
| --- | --- |

b)

PVKIU veic tikai ieguldījumus aktīvos, kas ir atbilstīgi saskaņā ar 4. panta 1. punktu;

| c) | PVKIU atbilst Regulas (ES) Nr. 575/2013 132. panta 3. punktā noteiktajiem kritērijiem. |
| --- | --- |

c)

PVKIU atbilst Regulas (ES) Nr. 575/2013 132. panta 3. punktā noteiktajiem kritērijiem.

Šā panta b) apakšpunkta nolūkā PVKIU var izmantot atvasinātos instrumentus, lai ierobežotu riskus, kas rodas no aktīviem, kuros tie iegulda.

Ja PVKIU investē citu PVKIU daļās vai ieguldījumu apliecībās, pirmajā daļā minētie noteikumi attiecas arī uz šādiem PVKIU.

2.   Atkāpjoties no 1. punkta b) apakšpunkta, ja PVKIU vai jebkurš no tā pamatā esošajiem PVKIU investē ne tikai aktīvos, kas ir atbilstīgi saskaņā ar 4. panta 1. punktu, kā atbilstīgu nodrošinājumu saskaņā ar šā panta 1. punktu var izmantot tikai tā PVKIU daļas vai ieguldījumu apliecības vērtību, kas veicis ieguldījumu atbilstīgos aktīvos.

Pirmo daļu piemēro jebkuram PVKIU pamatā esošajam PVKIU, kam ir pašam savs pamatā esošais PVKIU.

3.   Ja kāda PVKIU neatbilstīgiem aktīviem var būt negatīva vērtība, to PVKIU daļu vai ieguldījumu apliecību, ko var izmantot kā atbilstīgu nodrošinājumu saskaņā ar 1. punktu, nosaka, atskaitot neatbilstīgo aktīvu maksimālo negatīvo vērtību no atbilstīgo aktīvu vērtības.

6. pants

Kredītkvalitātes novērtējums

1.   Iekasējošais darījumu partneris kredītkvalitāti aktīviem, kas pieder pie 4. panta 1. punkta c), d) un e) apakšpunktā minētajām aktīvu klasēm un kas nav ne denominēti, ne finansēti emitenta valsts vietējā valūtā, vai kas pieder pie 4. panta 1. punkta f), g), j) līdz n) un p) apakšpunktā minētajām aktīvu klasēm, novērtē, izmantojot vienu no turpmāk norādītajām metodēm:

| a) | šā panta 3. punktā minētos iekasējošā darījumu partnera iekšējos reitingus; |
| --- | --- |

a)

šā panta 3. punktā minētos iekasējošā darījumu partnera iekšējos reitingus;

| b) | šā panta 3. punktā minētos sniedzošā darījumu partnera iekšējos reitingus, ja šis darījumu partneris veic uzņēmējdarbību Savienībā vai trešā valstī, kur uz sniedzošo darījumu partneri attiecas konsolidēta uzraudzība, kas ir atzīta kā līdzvērtīga Savienības tiesību aktos noteiktajai uzraudzībai saskaņā ar Direktīvas 2013/36/ES 127. pantu; |
| --- | --- |

b)

šā panta 3. punktā minētos sniedzošā darījumu partnera iekšējos reitingus, ja šis darījumu partneris veic uzņēmējdarbību Savienībā vai trešā valstī, kur uz sniedzošo darījumu partneri attiecas konsolidēta uzraudzība, kas ir atzīta kā līdzvērtīga Savienības tiesību aktos noteiktajai uzraudzībai saskaņā ar Direktīvas 2013/36/ES 127. pantu;

| c) | kredītkvalitātes novērtējumu, ko izdevusi atzīta ārēja kredītu novērtēšanas institūcija (ĀKNI), kā definēts Regulas (ES) Nr. 575/2013 4. panta 98. punktā, vai minētās regulas 137. pantā norādītas eksporta kredīta aģentūras kredītkvalitātes novērtējumu. |
| --- | --- |

c)

kredītkvalitātes novērtējumu, ko izdevusi atzīta ārēja kredītu novērtēšanas institūcija (ĀKNI), kā definēts Regulas (ES) Nr. 575/2013 4. panta 98. punktā, vai minētās regulas 137. pantā norādītas eksporta kredīta aģentūras kredītkvalitātes novērtējumu.

2.   Iekasējošais darījumu partneris kredītkvalitāti aktīviem, kas pieder pie 4. panta 1. punkta o) apakšpunktā minētajām aktīvu klasēm, novērtē, izmantojot šā panta 1. punkta c) apakšpunktā norādīto metodiku.

3.   Darījumu partneris, kuram ir atļauts izmantot uz iekšējiem reitingiem balstīto (IRB) pieeju saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 575/2013 143. pantu, var izmantot savus iekšējos reitingus, lai šīs regulas piemērošanas nolūkā novērtētu iekasētā nodrošinājuma kredītkvalitāti.

4.   Darījumu partneris, kas izmanto IRB pieeju saskaņā ar 3. punktu, nodrošinājuma kredītkvalitātes pakāpi nosaka saskaņā ar I pielikumu.

5.   Darījumu partneris, kas izmanto IRB pieeju saskaņā ar 3. punktu, otram darījumu partnerim paziņo 4. punktā minēto kredītkvalitātes pakāpi, kas ir saistīta ar aktīviem, kuri tiks apmainīti kā nodrošinājums.

6.   Šā punkta 1. punkta c) apakšpunkta piemērošanas nolūkā kredītkvalitātes novērtējumu attiecina uz kredītkvalitātes pakāpēm, kas noteiktas saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 575/2013 136. vai 270. pantu.

7. pants

Konkrētas prasības attiecībā uz atbilstīgiem aktīviem

1.   Darījumu partneri kā nodrošinājumu izmanto tikai tos aktīvus, kas minēti 4. panta 1. punkta f), g) un j) līdz p) apakšpunktā, ja to kredītkvalitāte saskaņā ar 6. pantu ir novērtēta kā kredītkvalitātes 1., 2. vai 3. pakāpe.

2.   Darījumu partneri kā nodrošinājumu izmanto tikai tos aktīvus, kas minēti 4. panta 1. punkta c), d) un e) apakšpunktā un kas nav denominēti vai finansēti emitenta valsts vietējā valūtā, ja to kredītkvalitāte saskaņā ar 6. pantu ir novērtēta kā kredītkvalitātes 1., 2., 3. vai 4. pakāpe.

3.   Darījumu partneri izveido procedūras rīcībai ar aktīviem, kuri apmainīti kā nodrošinājums saskaņā ar 1. un 2. punktu un kuru kredītkvalitāte pēc tam ir novērtēta kā tāda, kas atbilst:

| a) | 4. pakāpei vai augstākai pakāpei attiecībā uz 1. punktā minētiem aktīviem; |
| --- | --- |

a)

4. pakāpei vai augstākai pakāpei attiecībā uz 1. punktā minētiem aktīviem;

| b) | pakāpei, kas augstāka par 4. pakāpi, attiecībā uz 2. punktā minētiem aktīviem. |
| --- | --- |

b)

pakāpei, kas augstāka par 4. pakāpi, attiecībā uz 2. punktā minētiem aktīviem.

4.   Šā panta 3. punktā minētās procedūras atbilst visām šādām prasībām:

| a) | ar tām nosaka aizliegumu darījumu partneriem apmainīties ar papildu aktīviem, kuru novērtējums atbilst 3. punktā minētajai kredītkvalitātei; |
| --- | --- |

a)

ar tām nosaka aizliegumu darījumu partneriem apmainīties ar papildu aktīviem, kuru novērtējums atbilst 3. punktā minētajai kredītkvalitātei;

| b) | ar tām nosaka grafiku, līdz kuram tie aktīvi, kuru novērtējums atbilst 3. punktā minētajai kredītkvalitātei un kas jau ir apmainīti kā nodrošinājums, tiek aizstāti laikposmā, kas nepārsniedz divus mēnešus; |
| --- | --- |

b)

ar tām nosaka grafiku, līdz kuram tie aktīvi, kuru novērtējums atbilst 3. punktā minētajai kredītkvalitātei un kas jau ir apmainīti kā nodrošinājums, tiek aizstāti laikposmā, kas nepārsniedz divus mēnešus;

| c) | ar tām nosaka kredītkvalitātes pakāpi, saskaņā ar kuru ir nekavējoties jāaizstāj 3. punktā minētie aktīvi; |
| --- | --- |

c)

ar tām nosaka kredītkvalitātes pakāpi, saskaņā ar kuru ir nekavējoties jāaizstāj 3. punktā minētie aktīvi;

| d) | ar tām ļauj darījumu partneriem palielināt attiecīgā nodrošinājuma diskontus, ciktāl nodrošinājums nav aizstāts atbilstīgi b) apakšpunktā minētajam termiņam. |
| --- | --- |

d)

ar tām ļauj darījumu partneriem palielināt attiecīgā nodrošinājuma diskontus, ciktāl nodrošinājums nav aizstāts atbilstīgi b) apakšpunktā minētajam termiņam.

5.   Darījumu partneri kā nodrošinājumu neizmanto aktīvu klases, kas minētas 4. panta 1. punktā, ja tiem nav pieejams šo aktīvu tirgus vai ja tie nespēj sniedzošā darījumu partnera saistību neizpildes gadījumā laicīgi likvidēt šos aktīvus.

8. pants

Sākotnējās maržas koncentrācijas ierobežojumi

1.   Ja nodrošinājumu iekasē kā sākotnējo maržu saskaņā ar 13. pantu, katram iekasējošajam darījumu partnerim piemēro šādus ierobežojumus:

| a) | tās sākotnējās maržas vērtību summa, kas iekasēta no 4. panta 1. punkta b), f), g) un l) līdz r) apakšpunktā minēto aktīvu klasēm, ko emitējis viens emitents vai vienības, kas ietilpst tajā pašā grupā, nepārsniedz lielāko no šādām vērtībām:






  i) | 15 % no nodrošinājuma, kas iekasēts no sniedzošā darījumu partnera; |
| --- | --- | --- |

a)

tās sākotnējās maržas vērtību summa, kas iekasēta no 4. panta 1. punkta b), f), g) un l) līdz r) apakšpunktā minēto aktīvu klasēm, ko emitējis viens emitents vai vienības, kas ietilpst tajā pašā grupā, nepārsniedz lielāko no šādām vērtībām:

i)

15 % no nodrošinājuma, kas iekasēts no sniedzošā darījumu partnera;

| ii) | EUR 10 miljoni vai līdzvērtīga summa citā valūtā; |
| --- | --- |

ii)

EUR 10 miljoni vai līdzvērtīga summa citā valūtā;

| b) | tās sākotnējās maržas vērtību summa, kas iekasēta no 4. panta 1. punkta o), p) un q) apakšpunktā minēto aktīvu klasēm, ja minētā panta 1. punkta p) un q) apakšpunktā norādītās aktīvu klases ir emitējušas Regulā (ES) Nr. 575/2013 noteiktas iestādes, nepārsniedz lielāko no šādām vērtībām:






  i) | 40 % no nodrošinājuma, kas iekasēts no sniedzošā darījumu partnera; |
| --- | --- | --- |

b)

tās sākotnējās maržas vērtību summa, kas iekasēta no 4. panta 1. punkta o), p) un q) apakšpunktā minēto aktīvu klasēm, ja minētā panta 1. punkta p) un q) apakšpunktā norādītās aktīvu klases ir emitējušas Regulā (ES) Nr. 575/2013 noteiktas iestādes, nepārsniedz lielāko no šādām vērtībām:

i)

40 % no nodrošinājuma, kas iekasēts no sniedzošā darījumu partnera;

| ii) | EUR 10 miljoni vai līdzvērtīga summa citā valūtā. |
| --- | --- |

ii)

EUR 10 miljoni vai līdzvērtīga summa citā valūtā.

Ierobežojumus, kas noteikti šā punkta pirmajā daļā, piemēro arī akcijām vai daļām pārvedamu vērtspapīru kolektīvo ieguldījumu uzņēmumā (PVKIU), ja šis PVKIU galvenokārt iegulda minētajā daļā norādītajās aktīvu klasēs.

2.   Ja nodrošinājums, ko saskaņā ar 13. pantu iekasē kā sākotnējo maržu un katrs no darījumu partneriem pieder pie vienas no 3. punktā minētajām kategorijām, no darījumu partnera iekasētās sākotnējās maržas summai, kas pārsniedz EUR 1 miljardu, piemēro šādus ierobežojumus:

| a) | tās sākotnējās maržas vērtību summa, kas iekasēta no 4. panta 1. punkta c) līdz l) apakšpunktā minēto aktīvu klasēm, ko emitējis viens emitents vai emitenti, kura juridiskā adrese ir tajā pašā valstī, nepārsniedz 50 % no sākotnējās maržas, kas ir iekasēta no attiecīgā darījumu partnera; |
| --- | --- |

a)

tās sākotnējās maržas vērtību summa, kas iekasēta no 4. panta 1. punkta c) līdz l) apakšpunktā minēto aktīvu klasēm, ko emitējis viens emitents vai emitenti, kura juridiskā adrese ir tajā pašā valstī, nepārsniedz 50 % no sākotnējās maržas, kas ir iekasēta no attiecīgā darījumu partnera;

| b) | Ja sākotnējo maržas iekasē skaidrā naudā, a) apakšpunktā minētajos 50 % koncentrācijas ierobežojumos ņem vērā arī riska darījumus, kas izriet no trešās personas, kas ir turētājs vai līdzekļu parvaldītājs, kas tur šo skaidro naudu. |
| --- | --- |

b)

Ja sākotnējo maržas iekasē skaidrā naudā, a) apakšpunktā minētajos 50 % koncentrācijas ierobežojumos ņem vērā arī riska darījumus, kas izriet no trešās personas, kas ir turētājs vai līdzekļu parvaldītājs, kas tur šo skaidro naudu.

3.   Šā panta 2. punktā minētie darījumu partneri ir vai nu:

| a) | iestādes, kas saskaņā ar Direktīvas 2013/36/ES 131. pantu ir atzītas par globāli sistēmiski nozīmīgām iestādēm (G-SNI); |
| --- | --- |

a)

iestādes, kas saskaņā ar Direktīvas 2013/36/ES 131. pantu ir atzītas par globāli sistēmiski nozīmīgām iestādēm (G-SNI);

| b) | vai iestādes, kas saskaņā ar Direktīvas 2013/36/ES 131. pantu ir atzītas par citām sistēmiski nozīmīgām iestādēm (C-SNI); |
| --- | --- |

b)

vai iestādes, kas saskaņā ar Direktīvas 2013/36/ES 131. pantu ir atzītas par citām sistēmiski nozīmīgām iestādēm (C-SNI);

| c) | vai darījumu partneri, kuri nav pensiju shēmu mehānismi un par kuriem iekasējamā nodrošinājuma vērtību summa pārsniedz EUR 1 miljardu. |
| --- | --- |

c)

vai darījumu partneri, kuri nav pensiju shēmu mehānismi un par kuriem iekasējamā nodrošinājuma vērtību summa pārsniedz EUR 1 miljardu.

4.   Ja nodrošinājums, ko saskaņā ar 13. pantu kā sākotnējo maržu iekasē pensiju shēmu mehānisms vai iekasē no pensiju shēmu mehānisma, pārsniedz EUR 1 miljardu, iekasējošais darījumu partneris izveido procedūras, lai pārvaldītu koncentrācijas risku attiecībā uz nodrošinājumu, ko iekasē no 4. panta 1. punkta c) līdz l) apakšpunktā minētajām aktīvu klasēm, tostarp atbilstīgu minētā nodrošinājuma diversifikāciju.

5.   Ja 3. punkta a) un b) apakšpunktā minētās iestādes iekasē sākotnējo maržu skaidrā naudā no viena darījumu partnera, kas ir arī minētajos punktos norādītā iestāde, iekasējošais darījumu partneris nodrošina, ka viens līdzekļu pārvaldītājs, kas ir trešā persona, netur vairāk kā 20 % no sākotnējās maržas.

6.   Šā panta 1. līdz 4. punktu nepiemēro finanšu instrumentu veidā iekasētam nodrošinājumam, kas ir tādi paši kā ārpusbiržas atvasināto instrumentu līguma, kura tīrvērte tiek veikta necentralizēti, pamatā esošais finanšu instruments.

7.   Iekasējošais darījumu partneris novērtē atbilstību nosacījumiem, kas izklāstīti šā panta 2. punktā, vismaz katru reizi, kad sākotnējā marža tiek aprēķināta saskaņā ar 9. panta 2. punktu.

8.   Atkāpjoties no 7. punkta, darījumu partneris, kas minēts Regulas (ES) Nr. 648/2012 2. panta 10. punkta a), b) un c) apakšpunktā, var reizi ceturksnī izvērtēt atbilstību 2. punktā izklāstītajiem nosacījumiem, ar noteikumu, ka no katra atsevišķā darījumu partnera iekasētās sākotnējās maržas summa vienmēr ir mazāka par EUR 800 miljoniem ceturkšņa laikā pirms novērtējuma veikšanas.

3. IEDAĻA

Maržu aprēķināšana un iekasēšana

9. pants

Aprēķinu biežums un aprēķināšanas dienas noteikšana

1.   Darījumu partneri aprēķina mainīgo maržu saskaņā ar 10. pantu vismaz reizi dienā.

2.   Darījumu partneri aprēķina sākotnējo maržu saskaņā ar 11. pantu ne vēlāk kā nākamajā darba dienā pēc viena no šiem notikumiem:

| a) | ja tiek izpildīts vai savstarpējo prasījumu ieskaita kopai pievienots jauns ārpusbiržas atvasināto instrumentu līgums, kuru tīrvērte tiek veikta necentralizēti; |
| --- | --- |

a)

ja tiek izpildīts vai savstarpējo prasījumu ieskaita kopai pievienots jauns ārpusbiržas atvasināto instrumentu līgums, kuru tīrvērte tiek veikta necentralizēti;

| b) | ja esošam ārpusbiržas atvasināto instrumentu līgumam, kura tīrvērte tiek veikta necentralizēti, beidzas termiņš vai tas tiek svītrots no savstarpējo prasījumu ieskaita kopas; |
| --- | --- |

b)

ja esošam ārpusbiržas atvasināto instrumentu līgumam, kura tīrvērte tiek veikta necentralizēti, beidzas termiņš vai tas tiek svītrots no savstarpējo prasījumu ieskaita kopas;

| c) | ja esošs ārpusbiržas atvasināto instrumentu līgums, kura tīrvērte tiek veikta necentralizēti, izraisa maksājumu vai piegādi, kas nav maržu sniegšana vai iekasēšana; |
| --- | --- |

c)

ja esošs ārpusbiržas atvasināto instrumentu līgums, kura tīrvērte tiek veikta necentralizēti, izraisa maksājumu vai piegādi, kas nav maržu sniegšana vai iekasēšana;

| d) | ja sākotnējā marža ir aprēķināta saskaņā ar 11. panta 1. punktā minēto standartizēto metodi un esošu līgumu pārklasificē attiecībā uz IV pielikuma 1. punktā minētu aktīvu klasi saistībā ar samazinātu līdz termiņam atlikušo laiku; |
| --- | --- |

d)

ja sākotnējā marža ir aprēķināta saskaņā ar 11. panta 1. punktā minēto standartizēto metodi un esošu līgumu pārklasificē attiecībā uz IV pielikuma 1. punktā minētu aktīvu klasi saistībā ar samazinātu līdz termiņam atlikušo laiku;

| e) | ja iepriekšējo desmit darba dienu laikā nav veikts aprēķins. |
| --- | --- |

e)

ja iepriekšējo desmit darba dienu laikā nav veikts aprēķins.

3.   Lai noteiktu sākotnējās un mainīgās maržas aprēķināšanas dienu, piemēro šādus noteikumus:

| a) | ja divi darījumu partneri atrodas vienā un tajā pašā laika joslā, aprēķina pamatā ir iepriekšējās darba dienas savstarpējo prasījumu ieskaita kopa; |
| --- | --- |

a)

ja divi darījumu partneri atrodas vienā un tajā pašā laika joslā, aprēķina pamatā ir iepriekšējās darba dienas savstarpējo prasījumu ieskaita kopa;

| b) | ja divi darījumu partneri neatrodas vienā un tajā pašā laika joslā, aprēķinu pamatā ir darījumi savstarpējo prasījumu ieskaita kopā, kas noslēgti līdz tās laika joslas iepriekšējās darba dienas plkst. 16.00, kur vispirms iestājas plkst. 16.00. |
| --- | --- |

b)

ja divi darījumu partneri neatrodas vienā un tajā pašā laika joslā, aprēķinu pamatā ir darījumi savstarpējo prasījumu ieskaita kopā, kas noslēgti līdz tās laika joslas iepriekšējās darba dienas plkst. 16.00, kur vispirms iestājas plkst. 16.00.

10. pants

Mainīgās maržas aprēķināšana

Darījumu partnera iekasējamā mainīgās maržas summa ir visu savstarpējo prasījumu ieskaita kopas līgumu vērtību apkopojums, ko aprēķina saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 648/2012 11. panta 2. punktu, atskaitot visu iepriekš iekasēto mainīgo maržu vērtību, atskaitot katra savstarpējo prasījumu ieskaita kopas līguma neto vērtību, slēdzot šo līgumu, un pieskaitot visu iepriekš izvietoto mainīgo maržu vērtību.

11. pants

Sākotnējās maržas aprēķināšana

1.   Darījumu partneri aprēķina iekasējamo sākotnējās maržas summu, izmantojot vai nu IV pielikumā izklāstīto standartizēto pieeju vai 4. iedaļā minētos sākotnējās maržas modeļus, vai abus.

2.   Sākotnējās maržas iekasēšanu veic, nekompensējot sākotnējās maržas summas starp abiem darījuma partneriem.

3.   Ja darījumu partneri izmanto gan IV pielikumā izklāstīto standartizēto pieeju, gan 4. iedaļā minētos sākotnējās maržas modeļus attiecībā uz vienu un to pašu savstarpējo prasījumu ieskaita kopu, tās tos izmanto konsekventi attiecībā uz katru ārpusbiržas atvasināto instrumentu līgumu, kura tīrvērte tiek veikta necentralizēti.

4.   Darījumu partneri, kas aprēķina sākotnējo maržu saskaņā ar 4. iedaļu, šajā aprēķinā neņem vērā nekādu korelāciju starp nenodrošinātā riska darījuma vērtību un nodrošinājumu.

5.   Darījumu partneri vienojas par metodi, ko katrs darījumu partneris izmanto, lai noteiktu sākotnējo maržu, kas tam jāiekasē, bet tiem nav pienākuma izmantot vienotu metodiku.

6.   Ja viens vai abi darījumu partneri paļaujas uz sākotnējās maržas modeli, tie vienojas par modeli, kas izstrādāts saskaņā ar 4. iedaļu.

12. pants

Mainīgās maržas sniegšana

1.   Sniedzošais darījumu partneris nodrošina mainīgo maržu šādi:

| a) | tajā pašā darbadienā, kad saskaņā ar 9. panta 3. punktu ir noteikta aprēķina diena; |
| --- | --- |

a)

tajā pašā darbadienā, kad saskaņā ar 9. panta 3. punktu ir noteikta aprēķina diena;

| b) | vai, ja ir izpildīti 2. punktā minētie nosacījumi, – divu darbadienu laikā no aprēķina dienas, kas noteikta saskaņā ar 9. panta 3. punktu. |
| --- | --- |

b)

vai, ja ir izpildīti 2. punktā minētie nosacījumi, – divu darbadienu laikā no aprēķina dienas, kas noteikta saskaņā ar 9. panta 3. punktu.

2.   Mainīgās maržas sniegšanu saskaņā ar 1. punkta b) apakšpunktu var piemērot tikai:

| a) | savstarpējo prasījumu ieskaita kopām, kas ietver atvasināto instrumentu līgumus, kuriem nepiemēro sākotnējās maržas prasības saskaņā ar šo regulu, – ja sniedzošais darījumu partneris mainīgās maržas aprēķina dienā vai pirms tās ir sniedzis atbilstīga nodrošinājuma avansa summu, kas aprēķināta tādā pašā veidā, kā to aprēķina attiecībā uz sākotnējo maržu saskaņā ar 15. pantu, attiecībā uz kuru iekasējošais darījumu partneris ir izmantojis maržinālo riska periodu (“MRP”), kas ir vismaz vienāds ar dienu skaitu starp aprēķina dienu un iekasēšanas dienu, tās ieskaitot; |
| --- | --- |

a)

savstarpējo prasījumu ieskaita kopām, kas ietver atvasināto instrumentu līgumus, kuriem nepiemēro sākotnējās maržas prasības saskaņā ar šo regulu, – ja sniedzošais darījumu partneris mainīgās maržas aprēķina dienā vai pirms tās ir sniedzis atbilstīga nodrošinājuma avansa summu, kas aprēķināta tādā pašā veidā, kā to aprēķina attiecībā uz sākotnējo maržu saskaņā ar 15. pantu, attiecībā uz kuru iekasējošais darījumu partneris ir izmantojis maržinālo riska periodu (“MRP”), kas ir vismaz vienāds ar dienu skaitu starp aprēķina dienu un iekasēšanas dienu, tās ieskaitot;

| b) | savstarpējo prasījumu ieskaita kopām, kas ietver līgumus, kuriem piemēro sākotnējās maržas prasības saskaņā ar šo regulu, ja sākotnējā marža ir koriģēta vienā no šādiem veidiem:






  i) | palielinot 15. panta 2. punktā minēto MRP par dienu skaitu starp aprēķina dienu, kas noteikta saskaņā ar 9. panta 3. punktu, un iekasēšanas dienu, kas noteikta saskaņā ar šā panta 1. punktu, tās ieskaitot; |
| --- | --- | --- |

b)

savstarpējo prasījumu ieskaita kopām, kas ietver līgumus, kuriem piemēro sākotnējās maržas prasības saskaņā ar šo regulu, ja sākotnējā marža ir koriģēta vienā no šādiem veidiem:

i)

palielinot 15. panta 2. punktā minēto MRP par dienu skaitu starp aprēķina dienu, kas noteikta saskaņā ar 9. panta 3. punktu, un iekasēšanas dienu, kas noteikta saskaņā ar šā panta 1. punktu, tās ieskaitot;

| ii) | palielinot sākotnējo maržu, kas aprēķināta saskaņā 11. pantā minēto standartizēto pieeju ar atbilstīgu metodiku, kurā ņemts vērā MRP, ko palielina par dienu skaitu starp aprēķina dienu, kas noteikta saskaņā ar 9. panta 3. punktu, un iekasēšanas dienu, kas noteikta saskaņā ar šā panta 2. punktu, tās ieskaitot. |
| --- | --- |

ii)

palielinot sākotnējo maržu, kas aprēķināta saskaņā 11. pantā minēto standartizēto pieeju ar atbilstīgu metodiku, kurā ņemts vērā MRP, ko palielina par dienu skaitu starp aprēķina dienu, kas noteikta saskaņā ar 9. panta 3. punktu, un iekasēšanas dienu, kas noteikta saskaņā ar šā panta 2. punktu, tās ieskaitot.

Šā punkta b) apakšpunkta piemērošanas nolūkā, ja starp abiem darījumu partneriem nav ieviests neviens nošķiršanas mehānisms; minētie darījumu partneri var kompensēt sniedzamās summas.

3.   Ja rodas domstarpības par iekasējamo mainīgās maržas summu, darījumu partneri tajā pašā laikposmā, kas minēts 1. punktā, sniedz vismaz to daļu no mainīgās maržas summas, par kuru nav domstarpību.

13. pants

Sākotnējās maržas sniegšana

1.   Sniedzošais darījumu partneris sniedz sākotnējo maržu saskaņā ar 5. iedaļu.

2.   Sniedzošais darījumu partneris nodrošina sākotnējo maržutajā pašā darba dienā, kad saskaņā ar 9. panta 3. punktu ir noteikta aprēķina diena.

3.   Ja rodas domstarpības par iekasējamo sākotnējās maržas summu, darījumu partneri tajā pašā darbadienā, kad saskaņā ar 9. panta 3. punktu ir noteikta aprēķina diena, sniedz vismaz to daļu no sākotnējās maržas summas, par kuru nav domstarpību.

4. IEDAĻA

Sākotnējās maržas modeļi

14. pants

Vispārīgas prasības

1.   Ja darījumu partneris izmanto sākotnējās maržas modeli, šo modeli var izstrādāt jebkurš no darījumiem partneriem vai abi darījumu partneri, vai dalībnieks, kas ir trešā persona.

Ja darījumu partneris izmanto sākotnējās maržas modeli, ko izstrādājis dalībnieks, kas ir trešā persona, darījumu partneris joprojām ir atbildīgs par to, lai nodrošinātu, ka attiecīgais modelis atbilst šajā iedaļā minētajām prasībām.

2.   Sākotnējās maržas modeļus izstrādā tā, lai ietvertu visus būtiskos riskus, kas izriet no tādu ārpusbiržas atvasināto instrumentu līgumu, kuru tīrvērte tiek veikta necentralizēti, slēgšanas, kuri ir iekļauti savstarpējo prasījumu ieskaita kopā, tostarp minēto risku būtību, mērogu un sarežģītību, un lai atbilstu šādām prasībām:

| a) | modelis ietver riska faktorus, kas atbilst atsevišķām valūtām, kurās ir denominēti minētie līgumi savstarpējo prasījumu ieskaita kopās; |
| --- | --- |

a)

modelis ietver riska faktorus, kas atbilst atsevišķām valūtām, kurās ir denominēti minētie līgumi savstarpējo prasījumu ieskaita kopās;

| b) | modelis ietver procentu likmju riska faktorus, kas atbilst atsevišķām valūtām, kurās ir denominēti minētie līgumi; |
| --- | --- |

b)

modelis ietver procentu likmju riska faktorus, kas atbilst atsevišķām valūtām, kurās ir denominēti minētie līgumi;

| c) | ienesīguma līkne ir sadalīta vismaz sešās termiņa grupās attiecībā uz riska darījumiem ar procentu likmju risku galvenajās valūtās un tirgos; |
| --- | --- |

c)

ienesīguma līkne ir sadalīta vismaz sešās termiņa grupās attiecībā uz riska darījumiem ar procentu likmju risku galvenajās valūtās un tirgos;

| d) | modelis ietver starp dažādām ienesīguma līknēm un dažādām termiņa grupām esošu svārstību risku; |
| --- | --- |

d)

modelis ietver starp dažādām ienesīguma līknēm un dažādām termiņa grupām esošu svārstību risku;

| e) | modelis ietver atsevišķus riska faktorus vismaz attiecībā uz katru kapitāla vērtspapīru, kapitāla vērtspapīru indeksu, preci vai preču indeksu, kam ir būtiska nozīme minētajiem līgumiem; |
| --- | --- |

e)

modelis ietver atsevišķus riska faktorus vismaz attiecībā uz katru kapitāla vērtspapīru, kapitāla vērtspapīru indeksu, preci vai preču indeksu, kam ir būtiska nozīme minētajiem līgumiem;

| f) | modelis ietver risku, kas rodas no mazāk likvīdām pozīcijām un pozīcijām ar ierobežotu cenu pārredzamību reālistiskos tirgus scenārijos; |
| --- | --- |

f)

modelis ietver risku, kas rodas no mazāk likvīdām pozīcijām un pozīcijām ar ierobežotu cenu pārredzamību reālistiskos tirgus scenārijos;

| g) | modelis ietver risku, kas nav ietverts citos modeļa faktoros un izriet no atvasināto instrumentu līgumiem, kuros pamatā esošā aktīvu klase ir kredīts; |
| --- | --- |

g)

modelis ietver risku, kas nav ietverts citos modeļa faktoros un izriet no atvasināto instrumentu līgumiem, kuros pamatā esošā aktīvu klase ir kredīts;

| h) | modelis ietver risku, ko rada svārstības starp līdzīgiem, bet ne identiskiem, pamatā esošiem riska faktoriem un pakļautība vērtību izmaiņām, kas radušās termiņu nesakritības rezultātā; |
| --- | --- |

h)

modelis ietver risku, ko rada svārstības starp līdzīgiem, bet ne identiskiem, pamatā esošiem riska faktoriem un pakļautība vērtību izmaiņām, kas radušās termiņu nesakritības rezultātā;

| i) | modelis ietver būtiskākās nelineārās atkarības; |
| --- | --- |

i)

modelis ietver būtiskākās nelineārās atkarības;

| j) | modelis ietver metodes, ko izmanto atpakaļejošās pārbaudēs, tostarp modeļa darbības statistikas testus; |
| --- | --- |

j)

modelis ietver metodes, ko izmanto atpakaļejošās pārbaudēs, tostarp modeļa darbības statistikas testus;

| k) | modelis nosaka, kādi apstākļi izraisa modeļa izmaiņas, kalibrēšanu vai citas koriģējošas darbības. |
| --- | --- |

k)

modelis nosaka, kādi apstākļi izraisa modeļa izmaiņas, kalibrēšanu vai citas koriģējošas darbības.

3.   Ar 2. panta 1. punktā minētajām riska pārvaldības procedūrām nodrošina, ka modeļa darbība tiek pastāvīgi uzraudzīta, tostarp veicot modeļa atpakaļejošās pārbaudes vismaz reizi trijos mēnešos.

Pirmā apakšpunkta piemērošanas nolūkā atpakaļejošās pārbaudes ietver salīdzinājumu starp modeļa radītajām vērtībām un ārpusbiržas atvasināto instrumentu līgumu, kuru tīrvērte tiek veikta necentralizēti, savstarpējo prasījumu ieskaita kopās realizētajām tirgus vērtībām.

4.   2. panta 1. punktā minētajās riska pārvaldības procedūrās izklāsta metodiku, ko izmanto atpakaļejošās pārbaudes veikšanai, tostarp darbības statistikas testus.

5.   2. panta 1. punktā minētajās riska pārvaldības procedūrās apraksta, kādi atpakaļejošo pārbaužu rezultāti izraisītu modeļa izmaiņas, kalibrēšanu vai citas koriģējošas darbības.

6.   Ar 2. panta 1. punktā minētajām riska pārvaldības procedūrām nodrošina, ka darījumu partneri glabā datus par 3. punktā minēto atpakaļejošo pārbaužu rezultātiem.

7.   Darījumu partneri sniedz visu nepieciešamo informāciju, lai otram darījumu partnerim paskaidrotu sākotnējās maržas modeļa konkrētās vērtības aprēķinu tā, ka kompetenta trešā persona būtu spējīga pārbaudīt šo aprēķinu.

8.   Sākotnējās maržas modelis piesardzīgi atspoguļo parametra nenoteiktību, korelāciju, bāzes risku un datu kvalitāti.

15. pants

Ticamības intervāls un maržinālais riska periods (“MRP”)

1.   Pieņemtās ārpusbiržas atvasināto instrumentu līgumu, kuru tīrvērte tiek veikta necentralizēti, vērtības variācijas savstarpējo prasījumu ieskaita kopā sākotnējās maržas aprēķināšanai, izmantojot sākotnējās maržas modeli, pamatojas uz vienpusēju 99 procentu ticamības intervālu vismaz 10 dienu MRP laikā.

2.   MRP sākotnējās maržas aprēķināšanai, izmantojot 1 punktā minēto sākotnējās maržas modeli, ietver:

| a) | periodu, kas var paiet no pēdējās maržas apmaiņas ar mainīgo maržu līdz darījumu partnera saistību neizpildei; |
| --- | --- |

a)

periodu, kas var paiet no pēdējās maržas apmaiņas ar mainīgo maržu līdz darījumu partnera saistību neizpildei;

| b) | aplēsto periodu, kas vajadzīgs, lai aizstātu katru ārpusbiržas atvasināto instrumentu līgumu, kura tīrvērte tiek veikta necentralizēti, savstarpējo prasījumu ieskaita kopā vai lai ierobežotu riskus, kas izriet no tiem, ņemot vērā tāda tirgus likviditātes pakāpi, kur tirgo šāda veida līgumus, ārpusbiržas atvasināto instrumentu līgumu kopējo apjomu šajā tirgū un dalībnieku skaitu šajā tirgū. |
| --- | --- |

b)

aplēsto periodu, kas vajadzīgs, lai aizstātu katru ārpusbiržas atvasināto instrumentu līgumu, kura tīrvērte tiek veikta necentralizēti, savstarpējo prasījumu ieskaita kopā vai lai ierobežotu riskus, kas izriet no tiem, ņemot vērā tāda tirgus likviditātes pakāpi, kur tirgo šāda veida līgumus, ārpusbiržas atvasināto instrumentu līgumu kopējo apjomu šajā tirgū un dalībnieku skaitu šajā tirgū.

16. pants

Modeļa parametru kalibrēšana

1.   Parametrus, ko izmanto sākotnējās maržas modeļos, kalibrē vismaz reizi gadā, pamatojoties uz vēsturiskiem datiem no vismaz trīs gadus, bet ne vairāk kā piecus gadus ilga perioda.

2.   Dati, ko izmanto sākotnējās maržas modeļu parametru kalibrēšanai, ietver pēdējo nepārtraukto periodu no dienas, kad tika veikta 1. punktā minētā kalibrēšana, un vismaz 25 % no šiem datiem ir reprezentatīvi attiecībā uz ievērojamas finanšu spriedzes periodu (“spriedzes dati”).

3.   Ja 2. punktā minētie spriedzes dati nav vismaz 25 % no sākotnējās maržas modelī izmantotajiem datiem, jaunākos datus no 1. punktā minētajiem vēsturiskajiem datiem var aizstāt ar datiem no ievērojamas finanšu spriedzes perioda, līdz kopējais spriedzes datu īpatsvars ir vismaz 25 % no sākotnējās maržas modelī izmantotajiem kopējiem datiem.

4.   Ievērojamas finanšu spriedzes periodu, ko izmanto parametru kalibrēšanai, identificē un piemēro atsevišķi vismaz katrai no 17. panta 2. punktā minētajām aktīvu klasēm.

5.   Parametrus kalibrē, izmantojot vienādi svērtus datus.

6.   Parametrus var kalibrēt uz īsākiem periodiem nekā MRP, ko nosaka saskaņā ar 15. pantu. Ja izmanto īsākus periodus, parametrus pielāgo attiecīgajam MRP, izmantojot piemērotu metodiku.

7.   Darījumu partneri ir rakstiski formulējuši, kādi apstākļi izraisa biežāku kalibrēšanu.

8.   Darījumu partneri izveido procedūras apmaināmo maržu vērtības koriģēšanai, reaģējot uz parametru izmaiņām saistībā ar izmaiņām tirgus apstākļos. Šīs procedūras paredz, ka darījumu partneriem jāspēj apmainīties ar papildu sākotnējo maržu, kas izriet no attiecīgajām parametru izmaiņām periodā, kas ir no vienas līdz trīsdesmit darba dienām.

9.   Darījumu partneri izveido procedūras attiecībā uz modelī izmantoto datu kvalitāti saskaņā ar 1. punktu, tostarp izraugoties atbilstošus datu sniedzējus un šo datu tīrīšanu un interpolāciju.

10.   Sākotnējās maržas modeļos izmantoto datu aizstājējus izmanto tikai tad, ja ir izpildīti abi no šādiem nosacījumiem:

| a) | pieejamie dati ir nepietiekami vai neatspoguļo patieso svārstīgumu, kāds piemīt ārpusbiržas atvasinātā instrumenta līgumam vai ārpusbiržas atvasināto instrumentu līgumu portfelim savstarpējo prasījumu ieskaita kopā; |
| --- | --- |

a)

pieejamie dati ir nepietiekami vai neatspoguļo patieso svārstīgumu, kāds piemīt ārpusbiržas atvasinātā instrumenta līgumam vai ārpusbiržas atvasināto instrumentu līgumu portfelim savstarpējo prasījumu ieskaita kopā;

| b) | aizstājēji izraisa konservatīvus maržas līmeņus. |
| --- | --- |

b)

aizstājēji izraisa konservatīvus maržas līmeņus.

17. pants

Diversifikācija, riska ierobežošana un atbrīvojumi no riska kapitāla prasībām pa pamatā esošajās klasēm

1.   Sākotnējās maržas modelis ietver tikai ārpusbiržas atvasināto instrumentu līgumus, kura tīrvērte tiek veikta necentralizēti, vienā un tajā pašā savstarpējo prasījumu ieskaita kopā. Sākotnējās maržas modeļus var paredzēt diversifikāciju, riska ierobežošanu un atbrīvojumus no riska kapitāla prasībām, ko rada vienā un tajā pašā savstarpējo prasījumu ieskaita kopā esošu līgumu risks ar noteikumu, ka šādu diversifikāciju, riska ierobežošanu vai atbrīvojumus no riska kapitāla prasībām veic tikai tajā pašā pamatā esošo aktīvu klasēs, kas minēta 2. punktā.

2.   Šā panta 1. punkta piemērošanas nolūkā diversifikāciju, riska ierobežošanu vai atbrīvojumus no riska kapitāla prasībām var veikt tikai šādās pamatā esošo aktīvu klasēs:

| a) | procentu likmes, valūta un inflācija; |
| --- | --- |

a)

procentu likmes, valūta un inflācija;

| b) | pašu kapitāls; |
| --- | --- |

b)

pašu kapitāls;

| c) | kredīts; |
| --- | --- |

c)

kredīts;

| d) | preces un zelts; |
| --- | --- |

d)

preces un zelts;

| e) | citi. |
| --- | --- |

e)

citi.

18. pants

Kvalitatīvās prasības

1.   Darījumu partneri izveido iekšēju pārvaldības procesu, lai regulāri izvērtētu sākotnējās maržas modeļa piemērotību, tostarp:

| a) | modeļa sākotnējo validāciju, ko veic atbilstīgi kvalificētas personas, kuras ir neatkarīgas no šo modeli izstrādājušām personām; |
| --- | --- |

a)

modeļa sākotnējo validāciju, ko veic atbilstīgi kvalificētas personas, kuras ir neatkarīgas no šo modeli izstrādājušām personām;

| b) | turpmāku validāciju, kad vien sākotnējās maržas modelī tiek veiktas nozīmīgas izmaiņas un vismaz reizi gadā; |
| --- | --- |

b)

turpmāku validāciju, kad vien sākotnējās maržas modelī tiek veiktas nozīmīgas izmaiņas un vismaz reizi gadā;

| c) | regulāru revīzijas procesu, lai novērtētu:






  i) | datu avotu integritāti un uzticamību; |
| --- | --- | --- |

c)

regulāru revīzijas procesu, lai novērtētu:

i)

datu avotu integritāti un uzticamību;

| ii) | vadības informācijas sistēmu, kas tiek izmantota modeļa pārvaldīšanā; |
| --- | --- |

ii)

vadības informācijas sistēmu, kas tiek izmantota modeļa pārvaldīšanā;

| iii) | izmantoto datu precizitāti un pabeigtību; |
| --- | --- |

iii)

izmantoto datu precizitāti un pabeigtību;

| iv) | svārstīguma vai korelācijas pieņēmumu precizitāti un piemērotību. |
| --- | --- |

iv)

svārstīguma vai korelācijas pieņēmumu precizitāti un piemērotību.

2.   Dokumentācija par 2. panta 2. punkta b) apakšpunktā minētajām riska pārvaldības procedūrām, kas attiecas uz sākotnējās maržas modeli, atbilst visiem šādiem nosacījumiem:

| a) | tā ļauj kompetentai trešai personai izprast sākotnējās maržas modeļa uzbūvi un darbības detaļas; |
| --- | --- |

a)

tā ļauj kompetentai trešai personai izprast sākotnējās maržas modeļa uzbūvi un darbības detaļas;

| b) | tajā ir iekļauti sākotnējās maržas modeļa galvenie pieņēmumi un ierobežojumi; |
| --- | --- |

b)

tajā ir iekļauti sākotnējās maržas modeļa galvenie pieņēmumi un ierobežojumi;

| c) | tā nosaka apstākļus, kādos sākotnējās maržas modeļa pieņēmumi vairs nav spēkā. |
| --- | --- |

c)

tā nosaka apstākļus, kādos sākotnējās maržas modeļa pieņēmumi vairs nav spēkā.

3.   Darījumu partneri dokumentē visas sākotnējās maržas modeļa izmaiņas. Šajā dokumentācijā arī sīki apraksta 1. punktā minēto validāciju, kas veiktas pēc minētajām izmaiņām, rezultātus.

5. IEDAĻA

Nodrošinājuma pārvaldība un nodalīšana

19. pants

Nodrošinājuma pārvaldība un nodalīšana

1.   Procedūras, kas minēta 2. panta 2. punkta c) apakšpunktā, ietver:

| a) | tāda nodrošinājuma ikdienas validēšanu, kas tiek turēts saskaņā ar 6. iedaļu; |
| --- | --- |

a)

tāda nodrošinājuma ikdienas validēšanu, kas tiek turēts saskaņā ar 6. iedaļu;

| b) | tiesisko regulējumu un nodrošinājuma pārvaldītājstruktūru, kas nodrošina piekļuvi saņemtajam nodrošinājumam, ja tas atrodas trešās personas turējumā; |
| --- | --- |

b)

tiesisko regulējumu un nodrošinājuma pārvaldītājstruktūru, kas nodrošina piekļuvi saņemtajam nodrošinājumam, ja tas atrodas trešās personas turējumā;

| c) | gadījumā, ja sākotnējo maržu tur nodrošinājuma sniedzējs, – to, ka šo nodrošinājumu tur maksātnespējas attālinājuma atbildīgās glabāšanas kontos; |
| --- | --- |

c)

gadījumā, ja sākotnējo maržu tur nodrošinājuma sniedzējs, – to, ka šo nodrošinājumu tur maksātnespējas attālinājuma atbildīgās glabāšanas kontos;

| d) | to, ka bezskaidras naudas sākotnējā marža tiek glabāta saskaņā ar 3. un 4. punktu; |
| --- | --- |

d)

to, ka bezskaidras naudas sākotnējā marža tiek glabāta saskaņā ar 3. un 4. punktu;

| e) | to, ka skaidra nauda, kas iekasēta kā sākotnējā marža, tiek glabāta naudas kontos centrālajās bankās vai kredītiestādēs, kuras atbilst visiem turpmāk minētajiem nosacījumiem:






  i) | tās ir saņēmušas atļauju saskaņā ar Direktīvu 2013/36/ES vai ir saņēmušas atļauju trešā valstī, kuras uzraudzības un regulatīvā kārtība ir atzīta par līdzvērtīgu saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 575/2013 142. panta 2. punktu; |
| --- | --- | --- |

e)

to, ka skaidra nauda, kas iekasēta kā sākotnējā marža, tiek glabāta naudas kontos centrālajās bankās vai kredītiestādēs, kuras atbilst visiem turpmāk minētajiem nosacījumiem:

i)

tās ir saņēmušas atļauju saskaņā ar Direktīvu 2013/36/ES vai ir saņēmušas atļauju trešā valstī, kuras uzraudzības un regulatīvā kārtība ir atzīta par līdzvērtīgu saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 575/2013 142. panta 2. punktu;

| ii) | tās nav nedz sniedzošie, nedz iekasējošie darījumu partneri, un tās neietilpst tajā pašā grupā kā viens no darījumu partneriem; |
| --- | --- |

ii)

tās nav nedz sniedzošie, nedz iekasējošie darījumu partneri, un tās neietilpst tajā pašā grupā kā viens no darījumu partneriem;

| f) | neizmantotā nodrošinājumu pieejamību likvidatoram vai citai saistības nepildošā darījumu partnera maksātnespējas amatpersonai; |
| --- | --- |

f)

neizmantotā nodrošinājumu pieejamību likvidatoram vai citai saistības nepildošā darījumu partnera maksātnespējas amatpersonai;

| g) | to, ka sākotnējā marža ir brīvi un savlaicīgi pārvedama sniedzošajam darījumu partnerim iekasējošā darījumu partnera saistību nepildīšanas gadījumā; |
| --- | --- |

g)

to, ka sākotnējā marža ir brīvi un savlaicīgi pārvedama sniedzošajam darījumu partnerim iekasējošā darījumu partnera saistību nepildīšanas gadījumā;

| h) | to, ka bezskaidras naudas nodrošinājums ir pārvedams bez regulatīviem vai juridiskiem ierobežojumiem vai trešo personu prasījumiem, tostarp iekasējošā darījumu partnera likvidatora vai trešās personas līdzekļu pārvaldītāja prasījumiem, izņemot aizturējuma tiesības par maksām un izdevumiem, kas radušies, apkalpojot turētāja kontus, un izņemot aizturējuma tiesības, ko parasti piemēro visiem vērtspapīriem tīrvērtes sistēmā, kurā, iespējams, šāds nodrošinājums tiek turēts; |
| --- | --- |

h)

to, ka bezskaidras naudas nodrošinājums ir pārvedams bez regulatīviem vai juridiskiem ierobežojumiem vai trešo personu prasījumiem, tostarp iekasējošā darījumu partnera likvidatora vai trešās personas līdzekļu pārvaldītāja prasījumiem, izņemot aizturējuma tiesības par maksām un izdevumiem, kas radušies, apkalpojot turētāja kontus, un izņemot aizturējuma tiesības, ko parasti piemēro visiem vērtspapīriem tīrvērtes sistēmā, kurā, iespējams, šāds nodrošinājums tiek turēts;

| i) | to, ka viss neizmantotais nodrošinājums tiek pilnībā nodots atpakaļ sniedzošajam darījumu partnerim, izņemot izmaksas un izdevumus, kas radušies nodrošinājuma iekasēšanas un turēšanas procesā. |
| --- | --- |

i)

to, ka viss neizmantotais nodrošinājums tiek pilnībā nodots atpakaļ sniedzošajam darījumu partnerim, izņemot izmaksas un izdevumus, kas radušies nodrošinājuma iekasēšanas un turēšanas procesā.

2.   Jebkuru nodrošinājumu, kas izvietots kā sākotnējā vai mainīgā marža, var aizstāt ar alternatīvu nodrošinājumu, ja ir izpildīti visi turpmāk minētie nosacījumi:

| a) | aizvietošana tiek veikta saskaņā ar 3. pantā minēto vienošanos starp darījumu partneriem; |
| --- | --- |

a)

aizvietošana tiek veikta saskaņā ar 3. pantā minēto vienošanos starp darījumu partneriem;

| b) | alternatīvais nodrošinājums ir atbilstīgs saskaņā ar 2. iedaļu; |
| --- | --- |

b)

alternatīvais nodrošinājums ir atbilstīgs saskaņā ar 2. iedaļu;

| c) | alternatīvā nodrošinājuma vērtība ir pietiekama, lai izpildītu visas prasības attiecībā uz maržu pēc attiecīgo diskontu piemērošanas. |
| --- | --- |

c)

alternatīvā nodrošinājuma vērtība ir pietiekama, lai izpildītu visas prasības attiecībā uz maržu pēc attiecīgo diskontu piemērošanas.

3.   Sākotnējo maržu aizsargā pret iekasējošā darījumu partnera saistību neizpildi vai maksātnespēju, nošķirot to vienā vai abos šādos veidos:

| a) | līdzekļu pārvaldītāja vai cita turētāja, kas ir trešā persona, grāmatvedības dokumentus un reģistros; |
| --- | --- |

a)

līdzekļu pārvaldītāja vai cita turētāja, kas ir trešā persona, grāmatvedības dokumentus un reģistros;

| b) | izmantojot citas juridiski saistošas vienošanās; |
| --- | --- |

b)

izmantojot citas juridiski saistošas vienošanās;

4.   Darījumu partneri nodrošina, ka bezskaidras naudas nodrošinājumu, ko apmaina kā sākotnējo maržu, nošķir šādi:

| a) | ja iekasējošais darījumu partneris tur nodrošinājumu kā savu īpašumu, to nošķir no pārējiem iekasējošā darījumu partnera īpašumā esošajiem aktīviem; |
| --- | --- |

a)

ja iekasējošais darījumu partneris tur nodrošinājumu kā savu īpašumu, to nošķir no pārējiem iekasējošā darījumu partnera īpašumā esošajiem aktīviem;

| b) | ja sniedzošais darījumu partneris netur nodrošinājumu kā savu īpašumu, to nošķir no pārējiem sniedzošā darījumu partnera īpašuma esošajiem aktīviem; |
| --- | --- |

b)

ja sniedzošais darījumu partneris netur nodrošinājumu kā savu īpašumu, to nošķir no pārējiem sniedzošā darījumu partnera īpašuma esošajiem aktīviem;

| c) | ja nodrošinājumu tur līdzekļu pārvaldītāja vai cita turētāja, kas ir trešā persona, grāmatvedības dokumentus un reģistros, to nošķir no attiecīgā turētāja, kas ir trešās persona, vai līdzekļu pārvaldītāja īpašumā esošajiem aktīviem. |
| --- | --- |

c)

ja nodrošinājumu tur līdzekļu pārvaldītāja vai cita turētāja, kas ir trešā persona, grāmatvedības dokumentus un reģistros, to nošķir no attiecīgā turētāja, kas ir trešās persona, vai līdzekļu pārvaldītāja īpašumā esošajiem aktīviem.

5.   Ja bezskaidras naudas nodrošinājumu tur iekasējošā persona vai turētājs vai līdzekļu pārvaldītājs, kas ir trešā persona, iekasējošais darījumu partneris vienmēr piedāvā sniedzošajam darījumu partnerim iespēju nošķirt tā nodrošinājumu no citu sniedzošo darījumu partneru aktīviem.

6.   Darījumu partneri veic neatkarīgu juridisku pārskatu, lai pārliecinātos, ka nošķiršanas kārtība atbilst 1. punkta g) apakšpunktā un 3. un 5. punktā minētajām prasībām. Minēto juridisko pārskatu var veikt neatkarīga iekšēja vienība vai neatkarīga trešā persona;

7.   Darījumu partneri savām kompetentajām iestādēm iesniedz pierādījumus par atbilstību 6. punkta prasībām attiecībā uz katru attiecīgo jurisdikciju un pēc kompetentās iestādes lūguma ievieš mehānismus, lai nodrošinātu atbilstības regulāru izvērtēšanu.

8.   Šā panta 1. punkta e) apakšpunkta piemērošanas nolūkā darījumu partneri novērtē tajā minētās kredītiestādes kredītspēju, izmantojot metodiku, kas nepaļaujas vienīgi vai mehāniski uz ārējiem kredītkvalitātes novērtējumiem.

20. pants

Iekasētai sākotnējai maržai piemērotā procedūra

1.   Iekasējošais darījumu partneris neveic tāda nodrošinājuma, kas iekasēts kā sākotnējā marža, tālākieķīlāšanu, pārķīļāšanu vai citādu atkalizmantošanu.

2.   Neskarot 1. punktu, trešās personas turētājs var izmantot sākotnējo maržu, kas saņemta skaidrā naudā, atkārtotas ieguldīšanas mērķiem.

6. IEDAĻA

Nodrošinājuma vērtēšana

21. pants

Nodrošinājuma koriģētās vērtības aprēķināšana

1.   Darījumu partneri veic iekasētā nodrošinājuma vērtības korekcijas saskaņā ar II pielikumā izklāstīto metodiku vai citu metodiku, izmantojot pašu aplēses par svārstīgumu saskaņā ar 22. pantu.

2.   Koriģējot nodrošinājuma vērtību saskaņā ar 1. punktu, darījumu partneri var neņemt vērā ārvalstu valūtu risku, kas izriet no pozīcijām valūtās, kuras pakļautas juridiski saistošam starpvaldību nolīgumam, ar kuru ierobežo šo pozīciju atšķirības attiecībā pret citām valūtām, uz kurām attiecas tas pats nolīgums.

22. pants

Pašu aplēses par nodrošinājuma koriģēto vērtību

1.   Darījumu partneri veic iekasētā nodrošinājuma vērtības korekcijas, izmantojot pašu aplēses par svārstīgumu saskaņā ar III pielikumu.

2.   Darījumu partneri atjaunina savas datu kopas un veic 21. pantā minētās pašu aplēses par svārstīgumu, ja tirgus cenu svārstību līmenis būtiski mainās un vismaz reizi ceturksnī.

3.   2. punkta piemērošanas nolūkā darījumu partneri iepriekš nosaka svārstību līmeni, kas izraisa III pielikumā minēto diskontu pārrēķinu.

4.   2. panta 2. punkta d) apakšpunktā minētās procedūras ietver mehānismus, ar kuriem uzrauga, kā tiek aprēķinātas pašu aplēses par svārstīgumu un kā šīs aplēses tiek iestrādātas attiecīgā darījumu partnera riska pārvaldības procesā.

5.   4. punktā minētajiem mehānismiem piemēro iekšēju pārskatīšanu, kas ietver visu turpmāk minēto:

| a) | aplēšu iestrādāšanu darījumu partnera riska pārvaldības procesā, kas tiek veikts vismaz reizi gadā; |
| --- | --- |

a)

aplēšu iestrādāšanu darījumu partnera riska pārvaldības procesā, kas tiek veikts vismaz reizi gadā;

| b) | aplēsto diskontu iestrādāšanu ikdienas riska pārvaldībā; |
| --- | --- |

b)

aplēsto diskontu iestrādāšanu ikdienas riska pārvaldībā;

| c) | visu tādu nozīmīgu izmaiņu validēšanu, kas tiek veiktas aplēšu aprēķināšanas procesā; |
| --- | --- |

c)

visu tādu nozīmīgu izmaiņu validēšanu, kas tiek veiktas aplēšu aprēķināšanas procesā;

| d) | aplēšu aprēķinā izmantoto datu avotu konsekvences, savlaicīguma un ticamības validēšanu; |
| --- | --- |

d)

aplēšu aprēķinā izmantoto datu avotu konsekvences, savlaicīguma un ticamības validēšanu;

| e) | pieņēmumu, uz kuriem balstās svārstīguma korekciju aprēķināšana, precizitāte un atbilstīgums. |
| --- | --- |

e)

pieņēmumu, uz kuriem balstās svārstīguma korekciju aprēķināšana, precizitāte un atbilstīgums.

6.   Darījumu partnera iekšējās revīzijas procesa ietvaros regulāri veic 5. punktā minēto pārskatīšanu.

II NODAĻA

ĪPAŠI NOTEIKUMI PAR RISKA PĀRVALDĪBAS PROCEDŪRĀM

1. IEDAĻA

Atbrīvojumi

23. pants

CCP, kas ir saņēmuši atļauju darboties kā kredītiestādes

Atkāpjoties no 2. panta 2. punkta, darījumu partneri savās riska pārvaldības procedūrās var paredzēt, ka nodrošinājums netiek apmainīts attiecībā uz tādiem ārpusbiržas atvasināto instrumentu līgumiem, kuru tīrvērte tiek veikta necentralizēti, kas noslēgti ar CCP, kuri ir saņēmuši atļauju darboties kā kredītiestādes saskaņā ar Direktīvu 2013/36/ES.

CCP

24. pants

Nefinanšu darījumu partneri un trešās valsts darījumu partneri

Atkāpjoties no 2. panta 2. punkta, darījumu partneri savās riska pārvaldības procedūrās var paredzēt, ka nodrošinājums netiek apmainīts attiecībā uz tādiem ārpusbiržas atvasināto instrumentu līgumiem, kuru tīrvērte tiek veikta necentralizēti, kas noslēgti ar nefinanšu darījumu partneriem un kas neatbilst Regulas (ES) Nr. 648/2012 10. panta 1. punkta b) apakšpunkta nosacījumiem, vai ar nefinanšu vienībām, kuras veic uzņēmējdarbību trešā valstī un kuras neatbilstu Regulas (ES) Nr. 648/2012 10. panta 1. punkta b) apakšpunkta nosacījumiem, ja tās veiktu uzņēmējdarbību Savienībā.

25. pants

Pārveduma minimālā summa

1.   Atkāpjoties no 2. panta 2. punkta, darījumu partneri savās riska pārvaldības procedūrās var paredzēt, ka nodrošinājums netiek iekasēts no darījumu partnera, ja maksājamā summa no pēdējā iekasētā nodrošinājuma ir vienāda vai mazāka par summu, par kādu darījumu partneri bija vienojušies (“pārveduma minimālā summa”).

Pārveduma minimālā summa nepārsniedz EUR 500 000 vai līdzvērtīgu summu citā valūtā.

2.   Ja partneri vienojas par pārveduma minimālo summu, maksājamo nodrošinājuma summu aprēķina kā šādu elementu summu:

| a) | mainīgā marža, kas jāmaksā no pēdējās iekasēšanas, kas aprēķināta saskaņā ar 10. pantu, ietverot jebkādu papildu nodrošinājumu; |
| --- | --- |

a)

mainīgā marža, kas jāmaksā no pēdējās iekasēšanas, kas aprēķināta saskaņā ar 10. pantu, ietverot jebkādu papildu nodrošinājumu;

| b) | sākotnējā marža, kas jāmaksā no pēdējās iekasēšanas, kas aprēķināta saskaņā ar 11. pantu, ietverot jebkādu papildu nodrošinājumu. |
| --- | --- |

b)

sākotnējā marža, kas jāmaksā no pēdējās iekasēšanas, kas aprēķināta saskaņā ar 11. pantu, ietverot jebkādu papildu nodrošinājumu.

3.   Ja maksājamā nodrošinājuma summa pārsniedz pārveduma minimālo summu, par kuru darījumu partneri bija vienojušies, iekasējošais darījumu partneris iekasē pilnu maksājamo nodrošinājuma summu, neatskaitot pārveduma minimālo summu.

4.   Darījumu partneri var vienoties par atsevišķām pārveduma minimālām summām par sākotnējo un mainīgo maržu ar noteikumu, ka šīs pārveduma minimālās summas ir vienādas ar EUR 500 000 vai līdzvērtīgu summu citā valūtā vai mazākas par minēto summu.

5.   Ja darījumu partneri vienojas par atsevišķām pārveduma minimālām summām saskaņā ar 4. punktu, iekasējošais darījumu partneris iekasē pilnu maksājamo sākotnējās vai mainīgās maržas summu, neatskaitot minētās pārveduma minimālās summas, ja maksājamā sākotnējā vai mainīgā nodrošinājuma summa pārsniedz pārveduma minimālo summu.

26. pants

Maržas aprēķins attiecībā uz trešās valsts darījumu partneriem

Ja darījumu partnera juridiskā adrese ir trešā valstī, darījumu partneri var aprēķināt maržas, pamatojoties uz savstarpējo prasījumu ieskaita kopām, kas ietver šādu veidu līgumus:

| a) | ārpusbiržas atvasinātus instrumentus, kuru tīrvērte tiek veikta necentralizēti un kuriem saskaņā ar šo regulu piemēro maržas prasības; |
| --- | --- |

a)

ārpusbiržas atvasinātus instrumentus, kuru tīrvērte tiek veikta necentralizēti un kuriem saskaņā ar šo regulu piemēro maržas prasības;

| b) | līgumus, kas atbilst abiem šādiem nosacījumiem:







  i) | saskaņā ar regulatīvu režīmu, ko piemēro darījumu partnerim, kura juridiskā adrese ir trešā valstī, tie ir identificēti kā ārpusbiržas atvasinātie instrumenti, kuru tīrvērte tiek veikta necentralizēti; |
| --- | --- | --- |

b)

līgumus, kas atbilst abiem šādiem nosacījumiem:

:

i)

saskaņā ar regulatīvu režīmu, ko piemēro darījumu partnerim, kura juridiskā adrese ir trešā valstī, tie ir identificēti kā ārpusbiržas atvasinātie instrumenti, kuru tīrvērte tiek veikta necentralizēti;

| ii) | uz tiem attiecas maržu noteikumi saskaņā ar regulatīvu režīmu, ko piemēro darījumu partnerim, kura juridiskā adrese ir trešā valstī. |
| --- | --- |

ii)

uz tiem attiecas maržu noteikumi saskaņā ar regulatīvu režīmu, ko piemēro darījumu partnerim, kura juridiskā adrese ir trešā valstī.

2. IEDAĻA

Atbrīvojumi, aprēķinot sākotnējās maržas līmeņus

27. pants

Ārvalstu valūtas līgumi

Atkāpjoties no 2. panta 2. punkta, darījumu partneri savās riska pārvaldības procedūrās var paredzēt, ka sākotnējās maržas netiek iekasētas attiecībā uz:

| a) | ārpusbiržas atvasināto instrumentu līgumiem, par kuriem norēķinās ar fizisku piegādi un kas ietver tikai divu dažādu valūtu maiņu konkrētā datumā nākotnē par fiksētu likmi, par kuru panākta vienošanās tāda līguma darījuma dienā, kas ietver šo maiņu (“regulētā tirgū netirgots ārvalstu valūtas nākotnes līgums”); |
| --- | --- |

a)

ārpusbiržas atvasināto instrumentu līgumiem, par kuriem norēķinās ar fizisku piegādi un kas ietver tikai divu dažādu valūtu maiņu konkrētā datumā nākotnē par fiksētu likmi, par kuru panākta vienošanās tāda līguma darījuma dienā, kas ietver šo maiņu (“regulētā tirgū netirgots ārvalstu valūtas nākotnes līgums”);

| b) | ārpusbiržas atvasināto instrumentu līgumiem, par kuriem norēķinās ar fizisku piegādi un kas ietver tikai divu dažādu valūtu maiņu konkrētā datumā par fiksētu likmi, par kuru panākta vienošanās tāda līguma darījuma dienā, kas ietver šo maiņu, un apgriezto šo abu valūtu maiņu (reverse exchange) vēlākā datumā un par fiksētu likmi, par kuru arī panākta vienošanās tāda līguma darījuma dienā, kas ietver šo maiņu (“ārvalstu valūtas mijmaiņas darījumi”); |
| --- | --- |

b)

ārpusbiržas atvasināto instrumentu līgumiem, par kuriem norēķinās ar fizisku piegādi un kas ietver tikai divu dažādu valūtu maiņu konkrētā datumā par fiksētu likmi, par kuru panākta vienošanās tāda līguma darījuma dienā, kas ietver šo maiņu, un apgriezto šo abu valūtu maiņu (reverse exchange) vēlākā datumā un par fiksētu likmi, par kuru arī panākta vienošanās tāda līguma darījuma dienā, kas ietver šo maiņu (“ārvalstu valūtas mijmaiņas darījumi”);

reverse exchange

| c) | pamatsummas maiņu ārpusbiržas atvasināto instrumentu līgumiem, kuru tīrvērte tiek veikta necentralizēti, saskaņā ar kuriem darījumu partneri konkrētos brīžos pēc konkrētas formulas apmaina tikai pamatsummu un procentu maksājumus vienā valūtā attiecībā pret pamatsummu un procentu maksājumus citā valūtā (“valūtas mijmaiņas darījums”). |
| --- | --- |

c)

pamatsummas maiņu ārpusbiržas atvasināto instrumentu līgumiem, kuru tīrvērte tiek veikta necentralizēti, saskaņā ar kuriem darījumu partneri konkrētos brīžos pēc konkrētas formulas apmaina tikai pamatsummu un procentu maksājumus vienā valūtā attiecībā pret pamatsummu un procentu maksājumus citā valūtā (“valūtas mijmaiņas darījums”).

28. pants

Nosacītā summā pamatota robežvērtība

1.   Atkāpjoties no 2. panta 2. punkta, darījumu partneri savās riska pārvaldības procedūrās var paredzēt, ka sākotnējās maržas neiekasē par visiem jauniem ārpusbiržas atvasināto instrumentu līgumiem, kas noslēgti vienā kalendārajā gadā, ja viena no abiem darījumu partneriem ārpusbiržas atvasināto instrumentu, kuru tīrvērte tiek veikta necentralizēti, nosacītā vidējā kopsumma mēneša beigās par iepriekšējā gada martu, aprīli un maiju nepārsniedz EUR 8 miljardus.

Šā punkta pirmajā daļā minēto nosacīto vidējo kopsummu mēneša beigās aprēķina darījumu partnera līmenī vai grupas līmenī, ja darījumu partneris pieder pie grupas.

2.   Ja darījumu partneris pieder pie grupas, grupas nosacītās vidējās kopsummas mēneša beigās aprēķinā iekļauj visus šīs grupas ārpusbiržas atvasināto instrumentu līgumus, kuru tīrvērte tiek veikta necentralizēti, tostarp visus grupas iekšējos ārpusbiržas atvasināto instrumentu līgumus, kuru tīrvērte tiek veikta necentralizēti.

Šā punkta pirmās daļas piemērošanas nolūkā ārpusbiržas atvasināto instrumentu līgumus, kas ir iekšējie darījumi, ņem vērā vienu reizi.

3.   PVKIU, kas ir saņēmuši atļauju saskaņā ar Direktīvu 2009/65/EK, un alternatīvus ieguldījumu fondus, ko pārvalda alternatīvu ieguldījumu fondu pārvaldnieki, kuri ir saņēmuši atļauju vai reģistrēti saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2011/61/ES (9), uzskata par atsevišķām vienībām un tos aplūko atsevišķi, piemērojot 1. punktā minētās robežvērtības, ja ir izpildīti šādi nosacījumi:

| a) | fondi ir atsevišķi, nošķirti aktīvu kopumi fonda maksātnespējas vai bankrota gadījumā; |
| --- | --- |

a)

fondi ir atsevišķi, nošķirti aktīvu kopumi fonda maksātnespējas vai bankrota gadījumā;

| b) | nošķirtajiem aktīvu kopumiem nav nodrošinājuma, galvojuma vai citāda finansiāla atbalsta no citiem ieguldījumu fondiem vai to pārvaldītājiem. |
| --- | --- |

b)

nošķirtajiem aktīvu kopumiem nav nodrošinājuma, galvojuma vai citāda finansiāla atbalsta no citiem ieguldījumu fondiem vai to pārvaldītājiem.

29. pants

Sākotnējās maržas summās pamatota robežvērtība

1.   Atkāpjoties no 2. panta 2. punkta, darījumu partneri 2. panta 1. punktā minētajās riska pārvaldības procedūrās var paredzēt, ka iekasēto sākotnējo maržu samazina par summu līdz EUR 50 miljoniem šā punkta a) vai b) apakšpunkta gadījumā vai par summu līdz EUR 10 miljoniem šā punkta c) apakšpunkta gadījumā, ja:

| a) | neviens no darījumu partnerim nepieder ne pie vienas grupas; |
| --- | --- |

a)

neviens no darījumu partnerim nepieder ne pie vienas grupas;

| b) | darījumu partneri ietilpst dažādās grupās; |
| --- | --- |

b)

darījumu partneri ietilpst dažādās grupās;

| c) | abi darījumu partneri pieder pie vienas un tās pašas grupas. |
| --- | --- |

c)

abi darījumu partneri pieder pie vienas un tās pašas grupas.

2.   Ja darījumu partneris neiekasē sākotnējās maržas saskaņā ar 1. punkta b) apakšpunktu, 2. panta 1. punktā minētās riska pārvaldības procedūras ietver noteikumus par uzraudzību grupas līmenī attiecībā uz to, vai šī robežvērtība ir pārsniegta, un noteikumus par to, lai tiktu saglabāti attiecīgi ieraksti par grupas riska darījumiem ar katru darījumu partneri, kas ietilpst tajā pašā grupā.

3.   PVKIU, kas ir saņēmuši atļauju saskaņā ar Direktīvu 2009/65/EK, un alternatīvi ieguldījumu fondi, ko pārvalda alternatīvu ieguldījumu fondu pārvaldnieki, kuri ir saņēmuši atļauju vai reģistrēti saskaņā ar Direktīvu 2011/61/ES, uzskata par atsevišķām vienībām un tos aplūko atsevišķi, piemērojot 1. punktā minētās robežvērtības, ja ir izpildīti šādi nosacījumi:

| a) | fondi ir atsevišķi, nošķirti aktīvu kopumi fonda maksātnespējas vai bankrota gadījumā; |
| --- | --- |

a)

fondi ir atsevišķi, nošķirti aktīvu kopumi fonda maksātnespējas vai bankrota gadījumā;

| b) | nošķirtajiem aktīvu kopumiem nav nodrošinājuma, galvojuma vai citāda finansiāla atbalsta no citiem ieguldījumu fondiem vai to pārvaldītājiem. |
| --- | --- |

b)

nošķirtajiem aktīvu kopumiem nav nodrošinājuma, galvojuma vai citāda finansiāla atbalsta no citiem ieguldījumu fondiem vai to pārvaldītājiem.

3. IEDAĻA

Atbrīvojumi no prasības sniegt vai iekasēt sākotnējo vai mainīgo maržu

30. pants

Procedūra attiecībā uz atvasinātajiem instrumentiem, kas saistīti ar segtām obligācijām, riska ierobežošanas nolūkā

1.   Atkāpjoties no 2. panta 2. punkta un ja šā panta 2. punktā izklāstītie nosacījumi ir izpildīti, darījumu partneri savās riska pārvaldības procedūrās var paredzēt šādus noteikumus attiecībā uz ārpusbiržas atvasināto instrumentu līgumiem, kas noslēgti saistībā ar segtām obligācijām:

| a) | mainīgo maržu nesniedz segtās obligācijas emitents vai nodrošinājuma portfelis, bet iekasē no tā darījumu partnera skaidrā naudā un nodod atpakaļ tā darījumu partnerim noteiktajā termiņā; |
| --- | --- |

a)

mainīgo maržu nesniedz segtās obligācijas emitents vai nodrošinājuma portfelis, bet iekasē no tā darījumu partnera skaidrā naudā un nodod atpakaļ tā darījumu partnerim noteiktajā termiņā;

| b) | sākotnējo maržu nesniedz vai neiekasē. |
| --- | --- |

b)

sākotnējo maržu nesniedz vai neiekasē.

2.   Šā panta 1. punktu piemēro, ja ir izpildīti visi turpmāk minētie nosacījumi:

| a) | ārpusbiržas atvasināto instrumentu līgums netiek izbeigts segtās obligācijas emitenta vai nodrošinājuma portfeļa noregulējuma vai maksātnespējas gadījumā; |
| --- | --- |

a)

ārpusbiržas atvasināto instrumentu līgums netiek izbeigts segtās obligācijas emitenta vai nodrošinājuma portfeļa noregulējuma vai maksātnespējas gadījumā;

| b) | ārpusbiržas atvasinātā instrumenta, kas noslēgts ar segto obligāciju emitentiem vai segto obligāciju nodrošinājuma portfeļiem, darījumu partnera rangs ir vismaz līdzvērtīgs (pari-passu) segto obligāciju turētāju rangam, ja vien nav tā, ka ārpusbiržas atvasinātā instrumenta, kas noslēgts ar segto obligāciju emitentiem vai segto obligāciju nodrošinājuma portfeļiem, darījumu partneris nepilda savas saistības, ir ietekmētā puse vai atsakās no šāda līdzvērtīga ranga; |
| --- | --- |

b)

ārpusbiržas atvasinātā instrumenta, kas noslēgts ar segto obligāciju emitentiem vai segto obligāciju nodrošinājuma portfeļiem, darījumu partnera rangs ir vismaz līdzvērtīgs (pari-passu) segto obligāciju turētāju rangam, ja vien nav tā, ka ārpusbiržas atvasinātā instrumenta, kas noslēgts ar segto obligāciju emitentiem vai segto obligāciju nodrošinājuma portfeļiem, darījumu partneris nepilda savas saistības, ir ietekmētā puse vai atsakās no šāda līdzvērtīga ranga;

| c) | ārpusbiržas atvasināto instrumentu līgums tiek reģistrēts vai pierakstīts segtās obligācijas nodrošinājuma portfelī saskaņā ar valsts tiesību aktiem par segtajām obligācijām; |
| --- | --- |

c)

ārpusbiržas atvasināto instrumentu līgums tiek reģistrēts vai pierakstīts segtās obligācijas nodrošinājuma portfelī saskaņā ar valsts tiesību aktiem par segtajām obligācijām;

| d) | ārpusbiržas atvasināto instrumentu līgumu izmanto vienīgi tādēļ, lai ierobežotu nodrošinājuma portfeļa procentu likmju vai valūtu nesakritības risku saistībā ar segto obligāciju; |
| --- | --- |

d)

ārpusbiržas atvasināto instrumentu līgumu izmanto vienīgi tādēļ, lai ierobežotu nodrošinājuma portfeļa procentu likmju vai valūtu nesakritības risku saistībā ar segto obligāciju;

| e) | savstarpējo prasījumu ieskaita kopa neietver ārpusbiržas atvasināto instrumentu līgumus, kas nav saistīti ar segtās obligācijas nodrošinājuma portfeli; |
| --- | --- |

e)

savstarpējo prasījumu ieskaita kopa neietver ārpusbiržas atvasināto instrumentu līgumus, kas nav saistīti ar segtās obligācijas nodrošinājuma portfeli;

| f) | segtā obligācija, ar kuru ārpusbiržas atvasināto instrumentu līgums ir saistīts, atbilst Regulas (ES) Nr. 575/2013 129. panta 1., 2. un 3. punkta prasībām; |
| --- | --- |

f)

segtā obligācija, ar kuru ārpusbiržas atvasināto instrumentu līgums ir saistīts, atbilst Regulas (ES) Nr. 575/2013 129. panta 1., 2. un 3. punkta prasībām;

| g) | segtās obligācijas nodrošinājuma portfelim, ar kuru ārpusbiržas atvasināto instrumentu līgums ir saistīts, piemēro regulatīvu nodrošinājuma prasību par vismaz 102 %. |
| --- | --- |

g)

segtās obligācijas nodrošinājuma portfelim, ar kuru ārpusbiržas atvasināto instrumentu līgums ir saistīts, piemēro regulatīvu nodrošinājuma prasību par vismaz 102 %.

31. pants

Atvasinātajiem instrumentiem piemērojamā procedūra gadījumā, ja darījumu partneri ir trešās valstīs, kur nevar nodrošināt savstarpējo prasījumu ieskaita līgumu izpildāmību vai nodrošinājuma aizsardzību

1.   Atkāpjoties no 2. panta 2. punkta, darījumu partneri savās riska pārvaldības procedūrās var paredzēt, ka mainīgās un sākotnējās maržas nav jāsniedz vai jāiekasē par ārpusbiržas atvasināto instrumentu līgumiem, kuru tīrvērte tiek veikta necentralizēti, kas noslēgti ar darījumu partneriem, kuri veic uzņēmējdarbību trešā valstī, kur ir spēkā kāds no turpmāk minētajiem nosacījumiem:

| a) | panta 3. punktā minētais juridiskais pārskats apstiprina, ka savstarpējo prasījumu ieskaita līgumu un, ja tādu izmanto, – līgumu par nodrošinājuma apmaiņu nevar vienmēr droši likumīgi izpildīt; |
| --- | --- |

a)

panta 3. punktā minētais juridiskais pārskats apstiprina, ka savstarpējo prasījumu ieskaita līgumu un, ja tādu izmanto, – līgumu par nodrošinājuma apmaiņu nevar vienmēr droši likumīgi izpildīt;

| b) | 19. panta 6. punktā minētais juridiskais pārskats apstiprina, ka 19. panta 3., 4. un 5. punktā minētās nošķiršanas prasības nevar izpildīt. |
| --- | --- |

b)

19. panta 6. punktā minētais juridiskais pārskats apstiprina, ka 19. panta 3., 4. un 5. punktā minētās nošķiršanas prasības nevar izpildīt.

Pirmā apakšpunkta piemērošanas nolūkā darījumu partneri, kas veic uzņēmējdarbību Savienībā, iekasē maržu pēc bruto principa.

2.   Atkāpjoties no 2. panta 2. punkta, darījumu partneri savās riska pārvaldības procedūrās var paredzēt, ka mainīgās un sākotnējās maržas nav jāsniedz vai jāiekasē par līgumiem, kas noslēgti ar darījumu partneriem, kuri veic uzņēmējdarbību trešā valstī, kur ir spēkā visi turpmāk minētie nosacījumi:

| a) | piemēro 1. punkta a) un – attiecīgā gadījumā – b) apakšpunktu; |
| --- | --- |

a)

piemēro 1. punkta a) un – attiecīgā gadījumā – b) apakšpunktu;

| b) | 1. punkta a) un b) apakšpunktā minētie juridiskie pārskati apstiprina, ka iekasēt nodrošinājumu saskaņā ar šo regulu nav iespējams pat pēc bruto principa; |
| --- | --- |

b)

1. punkta a) un b) apakšpunktā minētie juridiskie pārskati apstiprina, ka iekasēt nodrošinājumu saskaņā ar šo regulu nav iespējams pat pēc bruto principa;

| c) | saskaņā ar 3. punktu aprēķinātā attiecība ir mazāka nekā 2,5 %. |
| --- | --- |

c)

saskaņā ar 3. punktu aprēķinātā attiecība ir mazāka nekā 2,5 %.

3.   Šā panta 2. punkta c) apakšpunktā minētā attiecība tiek iegūta, dalot summu, kas izriet no šā punkta a) apakšpunkta, ar summu, kas izriet no b) apakšpunkta:

| a) | visu tās grupas, kurai darījumu partneris pieder, tādu neizpildītu ārpusbiržas atvasināto instrumentu līgumu nosacīto summu kopsumma, kuri ir noslēgti pēc šīs regulas stāšanās spēkā un par kuriem nav iekasēta marža no darījumu partneriem, kas veic uzņēmējdarbību trešā valstī, uz kuru attiecas 2. punkta b) apakšpunkts; |
| --- | --- |

a)

visu tās grupas, kurai darījumu partneris pieder, tādu neizpildītu ārpusbiržas atvasināto instrumentu līgumu nosacīto summu kopsumma, kuri ir noslēgti pēc šīs regulas stāšanās spēkā un par kuriem nav iekasēta marža no darījumu partneriem, kas veic uzņēmējdarbību trešā valstī, uz kuru attiecas 2. punkta b) apakšpunkts;

| b) | visu tās grupas, kurai darījumu partneris pieder, neizpildītu ārpusbiržas atvasināto instrumentu līgumu nosacīto summu kopsumma, izņemot ārpusbiržas atvasināto instrumentu līgumus, kas ir grupas iekšējie darījumi. |
| --- | --- |

b)

visu tās grupas, kurai darījumu partneris pieder, neizpildītu ārpusbiržas atvasināto instrumentu līgumu nosacīto summu kopsumma, izņemot ārpusbiržas atvasināto instrumentu līgumus, kas ir grupas iekšējie darījumi.

III NODAĻA

GRUPAS IEKŠĒJIE ATVASINĀTO INSTRUMENTU LĪGUMI

1. IEDAĻA

Darījumu partneriem un attiecīgajām kompetentajām iestādēm piemērojamās procedūras, piemērojot atbrīvojumus grupas iekšējiem atvasināto instrumentu līgumiem

32. pants

Darījumu partneriem un attiecīgajām kompetentajām iestādēm piemērojamās procedūras

1.   Darījumu partnera pieteikumu vai paziņojumu kompetentajai iestādei saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 648/2012 11. panta 6. līdz 10. punktu uzskata par saņemtu, kad kompetentā iestāde ir saņēmusi visu turpmāk minēto informāciju:

| a) | visu vajadzīgo informāciju, lai izvērtētu, vai ir izpildīti Regulas (ES) Nr. 648/2012 11. panta attiecīgi 6., 7., 8., 9. vai 10. punktā minētie nosacījumi; |
| --- | --- |

a)

visu vajadzīgo informāciju, lai izvērtētu, vai ir izpildīti Regulas (ES) Nr. 648/2012 11. panta attiecīgi 6., 7., 8., 9. vai 10. punktā minētie nosacījumi;

| b) | Komisijas Deleģētās regulas (ES) Nr. 149/2013 18. panta 2. punktā minēto informāciju un dokumentus (10). |
| --- | --- |

b)

Komisijas Deleģētās regulas (ES) Nr. 149/2013 18. panta 2. punktā minēto informāciju un dokumentus (10).

2.   Ja kompetentā iestāde konstatē, ka ir vajadzīga papildu informācija, lai izvērtētu, vai ir izpildīti 1. punkta a) apakšpunktā minētie nosacījumi, tā iesniedz darījumu partnerim rakstisku informācijas pieprasījumu.

3.   Kompetentās iestādes lēmumu saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 648/2012 11. panta 6. punktu paziņo darījumu partnerim trīs mēnešu laikā pēc tam, kad ir saņemta visa 1. punktā minētā informācija.

4.   Ja kompetentā iestāde pieņem pozitīvu lēmumu saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 648/2012 11. panta 6., 8. vai 10. punktu, tā rakstiski paziņo darījumu partnerim par pozitīvo lēmumu, norādot vismaz šādu informāciju:

| a) | norādi par to, vai atbrīvojums ir pilnīgs atbrīvojums vai daļējs atbrīvojums; |
| --- | --- |

a)

norādi par to, vai atbrīvojums ir pilnīgs atbrīvojums vai daļējs atbrīvojums;

| b) | daļēja atbrīvojuma gadījumā – skaidri noteiktus ierobežojumus attiecībā uz atbrīvojumu. |
| --- | --- |

b)

daļēja atbrīvojuma gadījumā – skaidri noteiktus ierobežojumus attiecībā uz atbrīvojumu.

5.   Ja kompetentā iestāde pieņem negatīvu lēmumu saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 648/2012 11. panta 6., 8. vai 10. punktu vai iebilst pret paziņojumu saskaņā ar minētās regulas 11. panta 7. vai 9. punktu, tā rakstiski paziņo darījumu partnerim par negatīvo lēmumu vai iebildumu, norādot vismaz šādu informāciju:

| a) | tos Regulas (ES) Nr. 648/2012 11. panta attiecīgi 6., 7., 8., 9. vai 10. punktā minētos nosacījumus, kas nav izpildīti; |
| --- | --- |

a)

tos Regulas (ES) Nr. 648/2012 11. panta attiecīgi 6., 7., 8., 9. vai 10. punktā minētos nosacījumus, kas nav izpildīti;

| b) | kopsavilkumu iemesliem, kas ļauj uzskatīt, ka šie nosacījumi nav izpildīti. |
| --- | --- |

b)

kopsavilkumu iemesliem, kas ļauj uzskatīt, ka šie nosacījumi nav izpildīti.

6.   Ja viena no kompetentajām iestādēm, kurai iesniegts paziņojums saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 648/2012 11 panta 7. punktu, uzskata, ka nav izpildīti minētās regulas 11. panta 7. punkta pirmās daļas a) un b) apakšpunktā minētie nosacījumi, tā par to paziņo pārējām kompetentajām iestādēm divu mēnešu laikā pēc minētā paziņojuma saņemšanas.

7.   Kompetentās iestādes paziņo nefinanšu darījumu partneriem par 5. punktā minēto iebildumu trīs mēnešu laikā pēc paziņojuma saņemšanas.

8.   Kompetentās iestādes lēmumu saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 648/2012 11. panta 8. punktu paziņo darījumu partnerim, kas uzņēmējdarbību veic Savienībā, trīs mēnešu laikā pēc tam, kad ir saņemta visa 1. punktā minētā informācija.

9.   Kompetentās iestādes lēmumu par finanšu darījumu partneri, kas minēts Regulas (ES) Nr. 648/2012 11. panta 10. punktā, paziņo nefinanšu darījumu partnera kompetentajai iestādei divu mēnešu laikā pēc tam, kad ir saņemta visa 1. punktā minētā informācija, un darījumu partneriem trīs mēnešu laikā pēc minētās informācijas saņemšanas.

10.   Darījumu partneri, kas ir iesnieguši paziņojumu vai saņēmuši pozitīvu lēmumu saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 648/2012 11. panta attiecīgi 6., 7., 8., 9. vai 10. punktu, nekavējoties paziņo attiecīgajai kompetentajai iestādei par visām izmaiņām, kas var attiecīgā gadījumā ietekmēt minētajos punktos izklāstīto nosacījumu izpildi. Kompetentā iestāde var iebilst pret pieteikumu piešķirt atbrīvojuma vai atsaukt savu pozitīvo lēmumu, ja mainās apstākļi, kas varētu ietekmēt minēto nosacījumu ievērošanu.

11.   Ja kompetentā iestāde paziņo par negatīvu lēmumu vai iebildumu, attiecīgais darījumu partneris var iesniegt citu pieteikumu vai paziņojumu tikai tādā gadījumā, ja ir būtiski mainījušies apstākļi, kas bija par pamatu kompetentās iestādes lēmumam vai iebildumam.

2. IEDAĻA

Piemērojamie kritēriji, lai piemērotu atbrīvojumus grupas iekšējiem atvasināto instrumentu līgumiem

33. pants

Piemērojamie kritēriji juridiskajam šķērslim tūlītējam pašu kapitāla pārvedumam un saistību nokārtošanai

Tiek uzskatīts, ka pastāv juridisks šķērslis tūlītējam pašu kapitāla pārvedumam vai saistību nokārtošanai starp darījumu partneriem, kā minēts Regulas (ES) Nr. 648/2012 11. panta 5. līdz 10. punktā, ja eksistē faktiski vai paredzami juridiska rakstura ierobežojumi, tostarp:

| a) | valūtas un valūtas maiņas kontrole; |
| --- | --- |

a)

valūtas un valūtas maiņas kontrole;

| b) | regulatīva, administratīva, juridiska vai līgumiska sistēma, kas liedz savstarpēju finansiālu atbalstu vai ievērojami ietekmē līdzekļu pārvedumu grupas iekšienē; |
| --- | --- |

b)

regulatīva, administratīva, juridiska vai līgumiska sistēma, kas liedz savstarpēju finansiālu atbalstu vai ievērojami ietekmē līdzekļu pārvedumu grupas iekšienē;

| c) | ir izpildīts kāds no Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvā 2014/59/ES (11) minētajiem agrīnas intervences, atveseļošanas un noregulējuma nosacījumiem, kā rezultātā kompetentā iestāde paredz šķērsli tūlītējam pašu kapitāla pārvedumam vai saistību nokārtošanai; |
| --- | --- |

c)

ir izpildīts kāds no Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvā 2014/59/ES (11) minētajiem agrīnas intervences, atveseļošanas un noregulējuma nosacījumiem, kā rezultātā kompetentā iestāde paredz šķērsli tūlītējam pašu kapitāla pārvedumam vai saistību nokārtošanai;

11

| d) | pastāv mazākuma līdzdalības daļa, kas ierobežo grupu veidojošo vienību lēmumu pieņemšanas pilnvaras; |
| --- | --- |

d)

pastāv mazākuma līdzdalības daļa, kas ierobežo grupu veidojošo vienību lēmumu pieņemšanas pilnvaras;

| e) | darījumu partnera juridiskās struktūras raksturs, kā definēts tās statūtos, dibināšanas dokumentos un iekšējos noteikumos. |
| --- | --- |

e)

darījumu partnera juridiskās struktūras raksturs, kā definēts tās statūtos, dibināšanas dokumentos un iekšējos noteikumos.

34. pants

Piemērojamie kritēriji praktiskajiem šķērsļiem tūlītējam pašu kapitāla pārvedumam un saistību nokārtošanai

Tiek uzskatīts, ka pastāv praktisks šķērslis tūlītējam pašu kapitāla pārvedumam vai saistību nokārtošanai starp darījumu partneriem, kā minēts Regulas (ES) Nr. 648/2012 11. panta 5. līdz 10. punktā, ja eksistē praktiska rakstura ierobežojumi, tostarp:

| a) | darījumu partnerim noteiktajā termiņā nav pietiekamā apjomā pieejami neapgrūtināti vai likvīdi aktīvi; |
| --- | --- |

a)

darījumu partnerim noteiktajā termiņā nav pietiekamā apjomā pieejami neapgrūtināti vai likvīdi aktīvi;

| b) | pastāv operatīva rakstura šķēršļi, kas noteiktajā termiņā faktiski kavē vai liedz veikt šādus pārvedumus vai atmaksas. |
| --- | --- |

b)

pastāv operatīva rakstura šķēršļi, kas noteiktajā termiņā faktiski kavē vai liedz veikt šādus pārvedumus vai atmaksas.

IV NODAĻA

PĀREJAS UN NOBEIGUMA NORMAS

35. pants

Pārejas noteikumi

Regulas (ES) Nr. 648/2012 11. panta 3. punktā minētie darījumu partneri var turpināt piemērot riska pārvaldības procedūras, kas tiem ir spēkā dienā, kad sāk piemērot šo regulu, attiecībā uz tādiem ārpusbiržas atvasināto instrumentu līgumiem, kuru tīrvērte tiek veikta necentralizēti, kas noslēgti starp 2012. gada 16. augustu un šīs regulas attiecīgajiem piemērošanas datumiem.

36. pants

9. panta 2. punkta, 11. panta, 13. līdz 18. panta, 19. panta 1. punkta c), d) un f) apakšpunkta, 19. panta 3. punkta un 20. panta piemērošana

1.   Šīs regulas 9. panta 2. punktu, 11. pantu, 13. līdz 18. pantu, 19. panta 1. punkta c), d) un f) apakšpunktu, 19. panta 3. punktu un 20. pantu piemēro piemēro šādi:

| a) | vienu mēnesi pēc šīs regulas stāšanās spēkā, ja abiem darījumu partneriem – vai ja tie pieder pie grupām, no kurām katrai – atvasināto instrumentu, kuru tīrvērte tiek veikta necentralizēti, nosacītā vidējā kopsumma pārsniedz EUR 3 000 miljardus; |
| --- | --- |

a)

vienu mēnesi pēc šīs regulas stāšanās spēkā, ja abiem darījumu partneriem – vai ja tie pieder pie grupām, no kurām katrai – atvasināto instrumentu, kuru tīrvērte tiek veikta necentralizēti, nosacītā vidējā kopsumma pārsniedz EUR 3 000 miljardus;

| b) | no 2017. gada 1. septembra, – ja abiem darījumu partneriem vai grupām, pie kurām tie pieder, katrai atvasināto instrumentu, kuru tīrvērte tiek veikta necentralizēti, nosacītā vidējā kopsumma pārsniedz EUR 2 250 miljardus; |
| --- | --- |

b)

no 2017. gada 1. septembra, – ja abiem darījumu partneriem vai grupām, pie kurām tie pieder, katrai atvasināto instrumentu, kuru tīrvērte tiek veikta necentralizēti, nosacītā vidējā kopsumma pārsniedz EUR 2 250 miljardus;

| c) | no 2018. gada 1. septembra, – ja abiem darījumu partneriem vai grupām, pie kurām tie pieder, katrai atvasināto instrumentu, kuru tīrvērte tiek veikta necentralizēti, nosacītā vidējā kopsumma pārsniedz EUR 1 500 miljardus; |
| --- | --- |

c)

no 2018. gada 1. septembra, – ja abiem darījumu partneriem vai grupām, pie kurām tie pieder, katrai atvasināto instrumentu, kuru tīrvērte tiek veikta necentralizēti, nosacītā vidējā kopsumma pārsniedz EUR 1 500 miljardus;

| d) | no 2019. gada 1. septembra, – ja abiem darījumu partneriem vai grupām, pie kurām tie pieder, katrai atvasināto instrumentu, kuru tīrvērte tiek veikta necentralizēti, nosacītā vidējā kopsumma pārsniedz EUR 750 miljardus; |
| --- | --- |

d)

no 2019. gada 1. septembra, – ja abiem darījumu partneriem vai grupām, pie kurām tie pieder, katrai atvasināto instrumentu, kuru tīrvērte tiek veikta necentralizēti, nosacītā vidējā kopsumma pārsniedz EUR 750 miljardus;

| e) | no 2020. gada 1. septembra, – ja abiem darījumu partneriem vai grupām, pie kurām tie pieder, katrai atvasināto instrumentu, kuru tīrvērte tiek veikta necentralizēti, nosacītā vidējā kopsumma pārsniedz EUR 8 miljardus. |
| --- | --- |

e)

no 2020. gada 1. septembra, – ja abiem darījumu partneriem vai grupām, pie kurām tie pieder, katrai atvasināto instrumentu, kuru tīrvērte tiek veikta necentralizēti, nosacītā vidējā kopsumma pārsniedz EUR 8 miljardus.

2.   Atkāpjoties no 1. punkta, ja ir izpildīti šā panta 3. punktā minētie nosacījumi, 9. panta 2. punktu, 11. pantu, 13. līdz 18. pantu, 19. panta 1. punkta c), d) un f) apakšpunktu, 19. panta 3. punktu un 20. pantu piemēro piemēro šādi:

| a) | trīs gadus pēc šīs regulas stāšanās spēkā, ja nav pieņemts lēmums par līdzvērtību saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 648/2012 13. panta 2. punktu minētās regulas 11. panta 3. punkta piemērošanas nolūkā attiecībā uz konkrēto trešo valsti; |
| --- | --- |

a)

trīs gadus pēc šīs regulas stāšanās spēkā, ja nav pieņemts lēmums par līdzvērtību saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 648/2012 13. panta 2. punktu minētās regulas 11. panta 3. punkta piemērošanas nolūkā attiecībā uz konkrēto trešo valsti;

| b) | vēlākajā no turpmāk minētajām dienām, ja ir pieņemts lēmums par līdzvērtību saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 648/2012 13. panta 2. punktu minētās regulas 11. panta 3. punkta piemērošanas nolūkā attiecībā uz konkrēto trešo valsti:






  i) | četrus mēnešus pēc dienas, kad stājas spēkā lēmums, kas pieņemts saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 648/2012 13. panta 2. punktu minētās regulas 11. panta 3. punkta piemērošanas nolūkā attiecībā uz konkrēto trešo valsti; |
| --- | --- | --- |

b)

vēlākajā no turpmāk minētajām dienām, ja ir pieņemts lēmums par līdzvērtību saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 648/2012 13. panta 2. punktu minētās regulas 11. panta 3. punkta piemērošanas nolūkā attiecībā uz konkrēto trešo valsti:

i)

četrus mēnešus pēc dienas, kad stājas spēkā lēmums, kas pieņemts saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 648/2012 13. panta 2. punktu minētās regulas 11. panta 3. punkta piemērošanas nolūkā attiecībā uz konkrēto trešo valsti;

| ii) | piemērošanas datums, kas noteikts saskaņā ar 1. punktu. |
| --- | --- |

ii)

piemērošanas datums, kas noteikts saskaņā ar 1. punktu.

3.   Šā panta 2. punktā minēto atkāpi piemēro tikai tādā gadījumā, ja ārpusbiržas atvasināto instrumentu līguma, kura tīrvērte tiek veikta necentralizēti, darījumu partneri atbilst visiem turpmāk minētajiem nosacījumiem:

| a) | viens darījumu partneris veic uzņēmējdarbību trešā valstī, bet otrs darījumu partneris veic uzņēmējdarbību Savienībā; |
| --- | --- |

a)

viens darījumu partneris veic uzņēmējdarbību trešā valstī, bet otrs darījumu partneris veic uzņēmējdarbību Savienībā;

| b) | darījumu partneris, kas uzņēmējdarbību veic trešā valstī, ir finanšu darījumu partneris vai nefinanšu darījumu partneris; |
| --- | --- |

b)

darījumu partneris, kas uzņēmējdarbību veic trešā valstī, ir finanšu darījumu partneris vai nefinanšu darījumu partneris;

| c) | darījumu partneris, kas uzņēmējdarbību veic Savienībā, ir viens no šādiem darījumu partneriem:






  i) | finanšu darījumu partneris, nefinanšu darījumu partneris, finanšu pārvaldītājsabiedrība, finanšu iestāde vai palīgpakalpojumu uzņēmums, uz kuru attiecas atbilstošas prudenciālās uzraudzības prasības, bet a) apakšpunktā minētais trešās valsts darījumu partneris ir finanšu darījumu partneris; |
| --- | --- | --- |

c)

darījumu partneris, kas uzņēmējdarbību veic Savienībā, ir viens no šādiem darījumu partneriem:

i)

finanšu darījumu partneris, nefinanšu darījumu partneris, finanšu pārvaldītājsabiedrība, finanšu iestāde vai palīgpakalpojumu uzņēmums, uz kuru attiecas atbilstošas prudenciālās uzraudzības prasības, bet a) apakšpunktā minētais trešās valsts darījumu partneris ir finanšu darījumu partneris;

| ii) | vai nu finanšu darījumu partneris vai nefinanšu darījumu partneris, bet a) apakšpunktā minētais trešās valsts darījumu partneris ir nefinanšu darījumu partneris; |
| --- | --- |

ii)

vai nu finanšu darījumu partneris vai nefinanšu darījumu partneris, bet a) apakšpunktā minētais trešās valsts darījumu partneris ir nefinanšu darījumu partneris;

| d) | abi darījumu partneri saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 648/2012 3. panta 3. punktu pilnā apmērā ir iekļauti kopīgā konsolidācijā; |
| --- | --- |

d)

abi darījumu partneri saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 648/2012 3. panta 3. punktu pilnā apmērā ir iekļauti kopīgā konsolidācijā;

| e) | uz abiem darījumu partneriem attiecas atbilstošas centralizētas riska novērtēšanas, mērīšanas un kontroles procedūras; |
| --- | --- |

e)

uz abiem darījumu partneriem attiecas atbilstošas centralizētas riska novērtēšanas, mērīšanas un kontroles procedūras;

| f) | šīs regulas III nodaļā minētās prasības ir izpildītas. |
| --- | --- |

f)

šīs regulas III nodaļā minētās prasības ir izpildītas.

37. pants

9. panta 1. punkta, 10. un 12. panta piemērošana

1.   Šīs regulas 9. panta 1. punktu, 10. pantu un 12. pantu piemēro šādi:

| a) | vienu mēnesi pēc šīs regulas stāšanās spēkā attiecībā uz darījumu partneriem, kuriem abiem – vai kuri pieder pie grupām, no kurām katrai – ārpusbiržas atvasināto instrumentu, kuru tīrvērte tiek veikta necentralizēti, nosacītā vidējā kopsumma pārsniedz EUR 3 000 miljardus; |
| --- | --- |

a)

vienu mēnesi pēc šīs regulas stāšanās spēkā attiecībā uz darījumu partneriem, kuriem abiem – vai kuri pieder pie grupām, no kurām katrai – ārpusbiržas atvasināto instrumentu, kuru tīrvērte tiek veikta necentralizēti, nosacītā vidējā kopsumma pārsniedz EUR 3 000 miljardus;

| b) | no dienas, kas ir vēlāk – 2017. gada 1. marts vai viens mēnesis pēc šīs regulas stāšanās spēkā, attiecībā uz citiem darījumu partneriem. |
| --- | --- |

b)

no dienas, kas ir vēlāk – 2017. gada 1. marts vai viens mēnesis pēc šīs regulas stāšanās spēkā, attiecībā uz citiem darījumu partneriem.

2.   Atkāpjoties no 1. punkta attiecībā uz 27. panta a) apakšpunktā minētiem regulētā tirgū netirgotiem ārvalstu valūtas nākotnes līgumiem, 9. panta 1. punktu, 10. pantu un 12. pantu piemēro tajā no turpmāk minētajiem datumiem, kas iestājas ātrāk:

| a) | 2018. gada 31. decembris, ja vēl nepiemēro b) apakšpunktā minēto regulu; |
| --- | --- |

a)

2018. gada 31. decembris, ja vēl nepiemēro b) apakšpunktā minēto regulu;

| b) | diena, kad sāk piemērot Komisijas deleģēto regulu (*2), kur precizē dažus tehniskus elementus, kas saistīti ar finanšu instrumentu definīciju attiecībā uz regulētā tirgū netirgotiem ārvalstu valūtas nākotnes līgumiem, par kuriem norēķinās ar fizisku piegādi, vai diena, ko nosaka saskaņā ar 1. punktu, – atkarībā no tā, kura diena iestājas vēlāk. |
| --- | --- |

b)

diena, kad sāk piemērot Komisijas deleģēto regulu (*2), kur precizē dažus tehniskus elementus, kas saistīti ar finanšu instrumentu definīciju attiecībā uz regulētā tirgū netirgotiem ārvalstu valūtas nākotnes līgumiem, par kuriem norēķinās ar fizisku piegādi, vai diena, ko nosaka saskaņā ar 1. punktu, – atkarībā no tā, kura diena iestājas vēlāk.

38. pants

Konkrētu līgumu piemērošanas datumi

1.   Atkāpjoties no 36. panta 1. punkta un 37. panta, attiecībā uz visiem ārpusbiržas atvasinātajiem instrumentiem, kuru tīrvērte tiek veikta necentralizēti, kas ir vienas akcijas kapitāla vērtspapīru iespējas līgumi vai indeksa iespējas līgumi, pantus, kas minēti 36. panta 1. punktā un 37. pantā, sāk piemērot trīs gadus pēc dienas, kad šī regula stājas spēkā.

2.   Atkāpjoties no 36. panta 1. punkta un 37. panta, ja darījuma partneris, kas veic uzņēmējdarbību Savienībā, noslēdz ārpusbiržas atvasināto instrumentu līgumu, kuram nav veikta tīrvērte, ar citu darījumu partneri, kurš pieder pie tās pašas grupas, pantus, kas minēti 36. panta 1. punktā un 37. pantā, sāk piemērot no datumiem, kas ir noteikti saskaņā ar minētajiem pantiem, vai no 2017. gada 4. jūlija atkarībā no tā, kurš datums ir vēlāk.

39. pants

Nosacītās vidējās kopsummas aprēķināšana

1.   Šīs regulas 36. un 37. panta piemērošanas nolūkā minēto nosacīto vidējo kopsummu aprēķina kā vidējo kopējo bruto nosacīto summu, kas atbilst visiem turpmāk minētajiem nosacījumiem:

| a) | tā ir reģistrēta 2016. gada marta, aprīļa un maija pēdējā darba dienā attiecībā uz katru no 36. panta 1. punkta a) apakšpunktā minētajiem darījumu partneriem; |
| --- | --- |

a)

tā ir reģistrēta 2016. gada marta, aprīļa un maija pēdējā darba dienā attiecībā uz katru no 36. panta 1. punkta a) apakšpunktā minētajiem darījumu partneriem;

| b) | tā ir reģistrēta katrā no 36. panta 1. punkta apakšpunktiem minētā gada marta, aprīļa un maija pēdējā darba dienā; |
| --- | --- |

b)

tā ir reģistrēta katrā no 36. panta 1. punkta apakšpunktiem minētā gada marta, aprīļa un maija pēdējā darba dienā;

| c) | tā ietver visas grupas vienības; |
| --- | --- |

c)

tā ietver visas grupas vienības;

| d) | tā ietver visus grupas ārpusbiržas atvasināto instrumentu līgumus, kuru tīrvērte tiek veikta necentralizēti; |
| --- | --- |

d)

tā ietver visus grupas ārpusbiržas atvasināto instrumentu līgumus, kuru tīrvērte tiek veikta necentralizēti;

| e) | tā ietver visus grupas iekšējos ārpusbiržas atvasināto instrumentu līgumus, kuru tīrvērte tiek veikta necentralizēti, katru no tiem uzskaitot vienu reizi; |
| --- | --- |

e)

tā ietver visus grupas iekšējos ārpusbiržas atvasināto instrumentu līgumus, kuru tīrvērte tiek veikta necentralizēti, katru no tiem uzskaitot vienu reizi;

2.   Šā panta 1. punkta piemērošanas nolūkā PVKIU, kas ir saņēmuši atļauju saskaņā ar Direktīvu 2009/65/EK, un alternatīvi ieguldījumu fondi, ko pārvalda alternatīvu ieguldījumu fondu pārvaldnieki, kuri ir saņēmuši atļauju vai reģistrēti saskaņā ar Direktīvu 2011/61/ES, uzskata par atsevišķām vienībām un tos aplūko atsevišķi, ja ir izpildīti šādi nosacījumi:

| a) | fondi ir atsevišķi, nošķirti aktīvu kopumi fonda maksātnespējas vai bankrota gadījumā; |
| --- | --- |

a)

fondi ir atsevišķi, nošķirti aktīvu kopumi fonda maksātnespējas vai bankrota gadījumā;

| b) | nošķirtajiem aktīvu kopumiem nav nodrošinājuma, galvojuma vai citāda finansiāla atbalsta no citiem ieguldījumu fondiem vai to pārvaldītājiem. |
| --- | --- |

b)

nošķirtajiem aktīvu kopumiem nav nodrošinājuma, galvojuma vai citāda finansiāla atbalsta no citiem ieguldījumu fondiem vai to pārvaldītājiem.

40. pants

Stāšanās spēkā

Šī regula stājas spēkā divdesmitajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē, 2016. gada 4. oktobrī

Komisijas vārdā –

priekšsēdētājs

Jean-Claude JUNCKER

---

(1)  
  OV L 201, 27.7.2012., 1. lpp.

1

(2)  Komisijas 2012. gada 19. decembra Deleģētā regula (ES) Nr. 153/2013, ar ko papildina Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 648/2012 attiecībā uz regulatīvajiem tehniskajiem standartiem par prasībām centrālajiem darījumu partneriem (OV L 52, 23.2.2013., 41. lpp.).

2

(3)  Eiropas Parlamenta un Padomes 2013. gada 26. jūnija Regula (ES) Nr. 575/2013 par prudenciālajām prasībām attiecībā uz kredītiestādēm un ieguldījumu brokeru sabiedrībām, un ar ko groza Regulu (ES) Nr. 648/2012 (OV L 176, 27.6.2013., 1. lpp.).

3

(4)  Eiropas Parlamenta un Padomes 2013. gada 26. jūnija Direktīva 2013/36/ES par piekļuvi kredītiestāžu darbībai un kredītiestāžu un ieguldījumu brokeru sabiedrību prudenciālo uzraudzību, ar ko groza Direktīvu 2002/87/EK un atceļ Direktīvas 2006/48/EK un 2006/49/EK (OV L 176, 27.6.2013., 338. lpp.).

4

(*1)  C(2016) 2398 final.

*1

(5)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) Nr. 1093/2010 (2010. gada 24. novembris), ar ko izveido Eiropas Uzraudzības iestādi (Eiropas Banku iestādi), groza Lēmumu Nr. 716/2009/EK un atceļ Komisijas Lēmumu 2009/78/EK (OV L 331, 15.12.2010., 12. lpp.).

5

(6)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) Nr. 1094/2010 (2010. gada 24. novembris), ar ko izveido Eiropas Uzraudzības iestādi (Eiropas Apdrošināšanas un aroda pensiju iestādi), groza Lēmumu Nr. 716/2009/EK un atceļ Komisijas Lēmumu 2009/79/EK (OV L 331, 15.12.2010., 48. lpp.).

6

(7)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) Nr. 1095/2010 (2010. gada 24. novembris), ar ko izveido Eiropas Uzraudzības iestādi (Eiropas Vērtspapīru un tirgu iestādi), groza Lēmumu Nr. 716/2009/EK un atceļ Komisijas Lēmumu 2009/77/EK (OV L 331, 15.12.2010., 84. lpp.).

7

(8)  Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva Nr. 2009/65/EK (2009. gada 13. jūlijs) par normatīvo un administratīvo aktu koordināciju attiecībā uz pārvedamu vērtspapīru kolektīvo ieguldījumu uzņēmumiem (PVKIU) (OV L 302, 17.11.2009., 32. lpp.).

8

(9)  Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2011/61/ES (2011. gada 8. jūnijs) par alternatīvo ieguldījumu fondu pārvaldniekiem un par grozījumiem Direktīvā 2003/41/EK, Direktīvā 2009/65/EK, Regulā (EK) Nr. 1060/2009 un Regulā (ES) Nr. 1095/2010 (OV L 174, 1.7.2011., 1. lpp.).

9

(10)  Komisijas Deleģēto regulu (ES) Nr. 149/2013 (2012. gada 19. decembris), ar ko papildina Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 648/2012 attiecībā uz regulatīvajiem tehniskajiem standartiem par netiešas tīrvērtes mehānismu, tīrvērtes pienākumu, publisko reģistru, pieeju tirdzniecības vietai, nefinanšu darījuma partneriem un riska ierobežošanas paņēmieniem ārpusbiržas atvasināto instrumentu līgumiem, kuriem tīrvērti neveic centrālais darījuma partneris (OV L 52, 23.2.2013., 11. lpp.)

10

(11)  Eiropas Parlamenta un Padomes 2014. gada 15. maija Direktīva 2014/59/ES, ar ko izveido kredītiestāžu un ieguldījumu brokeru sabiedrību atveseļošanas un noregulējuma režīmu un groza Padomes Direktīvu 82/891/EEK un Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvas 2001/24/EK, 2002/47/EK, 2004/25/EK, 2005/56/EK, 2007/36/EK, 2011/35/ES, 2012/30/ES un 2013/36/ES, un Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) Nr. 1093/2010 un (ES) Nr. 648/2012 (OV L 173, 12.6.2014., 190. lpp.).

11

(*2)  C(2016) 2398 final.

*2

---

I PIELIKUMS

Saistību nepildīšanas varbūtības (“SNV”) atbilstība kredītkvalitātes pakāpēm 6. un 7. panta nolūkā

Iekšējo reitingu ar saistību nepildīšanas varbūtību, kas ir līdzvērtīga 1. tabulā minētajai vērtībai vai zemāka par to, saista ar atbilstošo kredītkvalitātes pakāpi.

1. tabula

| Kredītkvalitātes pakāpe | Saistību nepildīšanas varbūtība, kā definēts Regulas (ES) Nr. 575/2013 4. panta 54. punktā zemāka par vai līdzvērtīga: |
| --- | --- |
| 1 | 0,10 % |
| 2 | 0,25 % |
| 3 | 1 % |
| 4 | 7,5 % |

Kredītkvalitātes pakāpe

Saistību nepildīšanas varbūtība, kā definēts Regulas (ES) Nr. 575/2013 4. panta 54. punktā zemāka par vai līdzvērtīga:

1

0,10 %

2

0,25 %

3

1 %

4

7,5 %

---

II PIELIKUMS

Metode nodrošinājuma vērtības koriģēšanai 21. panta nolūkā

| 1. | Nodrošinājuma vērtību koriģē šādi:
  Cvērtība = C · (1 – HC – HFX),
  kur:







  C | = | nodrošinājuma tirgus vērtība; |
| --- | --- | --- | --- |
| HC | = | nodrošinājumam piemērots diskonts, kas aprēķināts saskaņā ar 2. punktu; |
| HFX | = | valūtu nesakritībai piemērots diskonts, kas aprēķināts saskaņā ar 6. punktu. |

1.

Cvērtība = C · (1 – HC – HFX),

kur:

C

=

nodrošinājuma tirgus vērtība;

HC

=

nodrošinājumam piemērots diskonts, kas aprēķināts saskaņā ar 2. punktu;

HFX

=

valūtu nesakritībai piemērots diskonts, kas aprēķināts saskaņā ar 6. punktu.

| 2. | Darījumu partneri nodrošinājuma tirgus vērtībai piemēro vismaz tos diskontus, kas norādīti turpmāk 1. un 2. tabulā.

  1. tabula


  Diskonti ilgtermiņa kredītkvalitātes novērtējumiem










  Kredītkvalitātes pakāpe, ar ko ir saistīts parāda vērtspapīra kredītnovērtējums | Atlikušais termiņš | Diskonti parāda vērtspapīriem, ko emitējušas vienības, kas aprakstītas 4. panta 1. punkta c) līdz e) apakšpunktā un h) līdz k) apakšpunktā, (%) | Diskonti parāda vērtspapīriem, ko emitējušas vienības, kas aprakstītas 4. panta 1. punkta f), g) apakšpunktā un l) līdz n) apakšpunktā, (%) | Diskonti vērtspapīrošanas pozīcijām, kas atbilst 4. panta 1. punkta o) apakšpunktā izklāstītajiem kritērijiem, (%) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1 | ≤ 1 gads | 0,5 | 1 | 2 |
| > 1 ≤ 5 gadi | 2 | 4 | 8 |
| > 5 gadi | 4 | 8 | 16 |
| 2-3 | ≤ 1 gads | 1 | 2 | 4 |
| > 1 ≤ 5 gadi | 3 | 6 | 12 |
| > 5 gadi | 6 | 12 | 24 |
| 4 vai zemāka | ≤ 1 gads | 15 | nepiemēro | nepiemēro |
| > 1 ≤ 5 gadi | 15 | nepiemēro | nepiemēro |
| > 5 gadi | 15 | nepiemēro | nepiemēro |

2.

1. tabula

Diskonti ilgtermiņa kredītkvalitātes novērtējumiem

Kredītkvalitātes pakāpe, ar ko ir saistīts parāda vērtspapīra kredītnovērtējums

Atlikušais termiņš

Diskonti parāda vērtspapīriem, ko emitējušas vienības, kas aprakstītas 4. panta 1. punkta c) līdz e) apakšpunktā un h) līdz k) apakšpunktā, (%)

Diskonti parāda vērtspapīriem, ko emitējušas vienības, kas aprakstītas 4. panta 1. punkta f), g) apakšpunktā un l) līdz n) apakšpunktā, (%)

Diskonti vērtspapīrošanas pozīcijām, kas atbilst 4. panta 1. punkta o) apakšpunktā izklāstītajiem kritērijiem, (%)

1

≤ 1 gads

0,5

1

2

> 1 ≤ 5 gadi

2

4

8

> 5 gadi

4

8

16

2-3

≤ 1 gads

1

2

4

> 1 ≤ 5 gadi

3

6

12

> 5 gadi

6

12

24

4 vai zemāka

≤ 1 gads

15

nepiemēro

nepiemēro

> 1 ≤ 5 gadi

15

nepiemēro

nepiemēro

> 5 gadi

15

nepiemēro

nepiemēro

2. tabula

Diskonti īstermiņa kredītkvalitātes novērtējumiem

| Kredītkvalitātes pakāpe, kas atbilst īstermiņa parāda vērtspapīra kredītnovērtējumam | Diskonti parāda vērtspapīriem, ko emitējušas vienības, kas aprakstītas 4. panta 1. punkta c) un j) apakšpunktā, (%) | Diskonti parāda vērtspapīriem, ko emitējušas vienības, kas aprakstītas 4. panta 1. punkta m) apakšpunktā, (%) | Diskonti vērtspapīrošanas pozīcijām, kas atbilst 4. panta 1. punkta o) apakšpunktā izklāstītajiem kritērijiem, (%) |
| --- | --- | --- | --- |
| 1 | 0,5 | 1 | 2 |
| 2–3 vai zemāka | 1 | 2 | 4 |

Kredītkvalitātes pakāpe, kas atbilst īstermiņa parāda vērtspapīra kredītnovērtējumam

Diskonti parāda vērtspapīriem, ko emitējušas vienības, kas aprakstītas 4. panta 1. punkta c) un j) apakšpunktā, (%)

Diskonti parāda vērtspapīriem, ko emitējušas vienības, kas aprakstītas 4. panta 1. punkta m) apakšpunktā, (%)

Diskonti vērtspapīrošanas pozīcijām, kas atbilst 4. panta 1. punkta o) apakšpunktā izklāstītajiem kritērijiem, (%)

1

0,5

1

2

2–3 vai zemāka

1

2

4

| 1. | Galveno indeksu kapitāla vērtspapīriem, kapitāla vērtspapīros konvertējamajām obligācijām galvenajos indeksos un zeltam piemēro 15 % diskontu. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Atbilstīgām PVKIU ieguldījumu apliecībām diskonts ir to diskontu vidējā svērtā vērtība, ko piemērotu aktīviem, kurā fonds ir ieguldīts. |
| --- | --- |

2.

| 3. | Naudas mainīgajai maržai piemēro 0 % diskontu. |
| --- | --- |

3.

| 4. | Lai apmainītos ar mainīgo maržu, 8 % diskontu piemēro visiem beszkaidras naudas nodrošinājumiem, kas sniegti tādā valūtā, par kuru nav panākta vienošanās atsevišķā atvasināto instrumentu līgumā, attiecīgajā regulējošajā savstarpējo prasījumu ieskaita jumta līgumā vai attiecīgajā kredītatbalsta pielikumā. |
| --- | --- |

4.

| 5. | Lai apmainītos ar sākotnējo maržu, 8 % diskontu piemēro visiem naudas un bezskaidras naudas nodrošinājumiem, kas sniegti tādā valūtā, kas nav valūta, kurā ir jāveic maksājumi saistību neizpildes vai saistību priekšlaicīgas izbeigšanas gadījumā saskaņā ar atsevišķu atvasināto instrumentu līgumu, attiecīgo nodrošinājuma apmaiņas līgumu vai attiecīgo kredītatbalsta pielikumu (“izbeigšanas valūta”). Katrs darījumu partneris var izvēlēties atšķirīgu izbeigšanas valūtu. Ja līgumā nav noteikta izbeigšanas valūta, diskontu piemēro to aktīvu tirgus vērtībai, kas sniegti kā nodrošinājums. |
| --- | --- |

5.

---

III PIELIKUMS

Nodrošinājuma tirgus vērtībai piemērojamo diskontu svārstīguma pašu aplēses 22. panta nolūkā

| 1. | Nodrošinājuma koriģētās vērtības aprēķins atbilst visiem turpmāk minētajiem noteikumiem:






  a) | darījumu partneri aprēķinu balsta uz 99. procentīles vienpusēju ticamības intervālu; |
| --- | --- | --- |

1.

a)

darījumu partneri aprēķinu balsta uz 99. procentīles vienpusēju ticamības intervālu;

| b) | darījumu partneri aprēķinu balsta uz vismaz 10 darba dienu likvidācijas periodu; |
| --- | --- |

b)

darījumu partneri aprēķinu balsta uz vismaz 10 darba dienu likvidācijas periodu;

| c) | darījumu partneri diskontus aprēķina, summējot ikdienas pārvērtēšanas diskontus, izmantojot šādu laika kvadrātsaknes formulu:





  kur:







  H | = | piemērojamais diskonts; |
| --- | --- | --- | --- |
| HM | = | diskonts, kuram veic ikdienas pārvērtēšanu; |
| NR | = | faktiskais darba dienu skaits starp pārvērtēšanām; |
| TM | = | likvidācijas periods attiecīgajam darījuma veidam; |

c)

darījumu partneri diskontus aprēķina, summējot ikdienas pārvērtēšanas diskontus, izmantojot šādu laika kvadrātsaknes formulu:

Formula

kur:

H

=

piemērojamais diskonts;

HM

=

diskonts, kuram veic ikdienas pārvērtēšanu;

NR

=

faktiskais darba dienu skaits starp pārvērtēšanām;

TM

=

likvidācijas periods attiecīgajam darījuma veidam;

| d) | darījumu partneri ņem vērā zemas kvalitātes aktīvu mazāko likviditāti. Tie likvidācijas periodu koriģē augšup gadījumos, kad ir šaubas par nodrošinājuma likviditāti. Tie arī konstatē gadījumus, kad vēsturiskie dati pārāk zemu atspoguļo iespējamo svārstīgumu. Šādiem gadījumiem piemēro spriedzes scenāriju; |
| --- | --- |

d)

darījumu partneri ņem vērā zemas kvalitātes aktīvu mazāko likviditāti. Tie likvidācijas periodu koriģē augšup gadījumos, kad ir šaubas par nodrošinājuma likviditāti. Tie arī konstatē gadījumus, kad vēsturiskie dati pārāk zemu atspoguļo iespējamo svārstīgumu. Šādiem gadījumiem piemēro spriedzes scenāriju;

| e) | vēsturiskais novērošanas perioda ilgums, ko iestādes izmanto diskontu aprēķināšanai, ir vismaz viens gads. Darījumu partneriem, kuri vēsturiskās novērošanas periodam izmanto svēršanas shēmu vai citas metodes, efektīvais novērošanas periods ir vismaz viens gads; |
| --- | --- |

e)

vēsturiskais novērošanas perioda ilgums, ko iestādes izmanto diskontu aprēķināšanai, ir vismaz viens gads. Darījumu partneriem, kuri vēsturiskās novērošanas periodam izmanto svēršanas shēmu vai citas metodes, efektīvais novērošanas periods ir vismaz viens gads;

| f) | nodrošinājuma tirgus vērtību koriģē šādi:
  Cvērtība = C · (1 – H),
  kur:







  C | = | nodrošinājuma tirgus vērtība; |
| --- | --- | --- | --- |
| H | = | nodrošinājums, kā aprēķināts iepriekš c) apakšpunktā. |

f)

nodrošinājuma tirgus vērtību koriģē šādi:

Cvērtība = C · (1 – H),

kur:

C

=

nodrošinājuma tirgus vērtība;

H

=

nodrošinājums, kā aprēķināts iepriekš c) apakšpunktā.

| 2. | Naudas mainīgajai maržai var piemērot 0 % diskontu. |
| --- | --- |

2.

| 3. | Attiecībā uz parāda vērtspapīriem, kam kredītnovērtējumu ir veikusi ārējās kredītnovērtēšanas institūcija (ĀKNI), darījumu partneri var izmantot svārstīguma pašu aplēses katrai vērtspapīru kategorijai. |
| --- | --- |

3.

| 4. | Nosakot attiecīgās vērtspapīru kategorijas 3. punkta nolūkā, darījumu puses ņem vērā vērtspapīra emitenta veidu, vērtspapīru ārējo kredītnovērtējumu, to atlikušo termiņu un to modificēto ilgumu. Svārstīguma aplēses norāda uz konkrētā kategorijā ietvertiem vērtspapīriem. |
| --- | --- |

4.

| 5. | Aprēķinot diskontus, kas izriet no 1. punkta c) apakšpunkta piemērošanas, jāizpilda visi turpmāk minētie noteikumi:






  a) | darījumu partneris svārstīguma aplēses izmanto ikdienas riska pārvaldības procesā, tostarp attiecībā uz tā riska darījumu limitiem; |
| --- | --- | --- |

5.

a)

darījumu partneris svārstīguma aplēses izmanto ikdienas riska pārvaldības procesā, tostarp attiecībā uz tā riska darījumu limitiem;

| b) | ja darījumu partnera izmantotais likvidācijas periods ir garāks par 1. punkta b) apakšpunktā noteikto rādītāju attiecīgajam ārpusbiržas atvasināto instrumentu līguma veidam, darījumu partneris palielina savus diskontus saskaņā ar minētā punkta c) apakšpunktā norādīto laika kvadrātsaknes formulu. |
| --- | --- |

b)

ja darījumu partnera izmantotais likvidācijas periods ir garāks par 1. punkta b) apakšpunktā noteikto rādītāju attiecīgajam ārpusbiržas atvasināto instrumentu līguma veidam, darījumu partneris palielina savus diskontus saskaņā ar minētā punkta c) apakšpunktā norādīto laika kvadrātsaknes formulu.

---

IV PIELIKUMS

Standartizēta metode sākotnējās maržas aprēķinam 9. un 11. panta nolūkā

| 1. | Ārpusbiržas atvasināto instrumentu līgumu nosacītās summas vai, attiecīgā gadījumā, pamatā esošās vērtības savstarpējā ieskaita kopā reizina ar turpmāk 1. tabulā norādītajiem procentiem.

  1. tabula







  Kategorija | Palielinājuma faktors |
| --- | --- | --- |
| Kredīts: atlikušais termiņš 0–2 gadi | 2 % |
| Kredīts: atlikušais termiņš 2–5 gadi | 5 % |
| atlikušais termiņš 5+ gadi | 10 % |
| Prece | 15 % |
| Kapitāla vērtspapīri | 15 % |
| Ārvalstu valūta | 6 % |
| Procentu likme un inflācija: atlikušais termiņš 0–2 gadi | 1 % |
| Procentu likme un inflācija: atlikušais termiņš 2–5 gadi | 2 % |
| Procentu likme un inflācija: atlikušais termiņš 5+ gadi | 4 % |
| Cits | 15 % |

1.

1. tabula

Kategorija

Palielinājuma faktors

Kredīts: atlikušais termiņš 0–2 gadi

2 %

Kredīts: atlikušais termiņš 2–5 gadi

5 %

atlikušais termiņš 5+ gadi

10 %

Prece

15 %

Kapitāla vērtspapīri

15 %

Ārvalstu valūta

6 %

Procentu likme un inflācija: atlikušais termiņš 0–2 gadi

1 %

Procentu likme un inflācija: atlikušais termiņš 2–5 gadi

2 %

Procentu likme un inflācija: atlikušais termiņš 5+ gadi

4 %

Cits

15 %

| 2. | Savstarpējā ieskaita kopas bruto sākotnējo maržu aprēķina kā 1. punktā minēto produktu summu visiem savstarpējā ieskaita kopā ietvertajiem ārpusbiržas atvasināto instrumentu līgumiem. |
| --- | --- |

2.

| 3. | Ar līgumiem, kas ietilpst vairāk nekā vienā kategorijā, rīkojas šādi:






  a) | ja ārpusbiržas atvasināto instrumentu līgumam var skaidri noteikt attiecīgo riska faktoru, līgumus piešķir tai kategorijai, kas atbilst attiecīgajam riska faktoram; |
| --- | --- | --- |

3.

a)

ja ārpusbiržas atvasināto instrumentu līgumam var skaidri noteikt attiecīgo riska faktoru, līgumus piešķir tai kategorijai, kas atbilst attiecīgajam riska faktoram;

| b) | ja a) apakšpunktā minētais noteikums nav izpildīts, līgumus piešķir tai kategorijai, kurā starp attiecīgajām kategorijām ir visaugstākais palielinājuma faktors; |
| --- | --- |

b)

ja a) apakšpunktā minētais noteikums nav izpildīts, līgumus piešķir tai kategorijai, kurā starp attiecīgajām kategorijām ir visaugstākais palielinājuma faktors;

| c) | sākotnējās maržas prasības savstarpējā ieskaita kopai aprēķina saskaņā ar šādu formulu.
  Neto sākotnējā marža = 0,4 * bruto sākotnējā marža + 0,6 * NGR * bruto sākotnējā marža,
  kur:






  i) | neto sākotnējā marža attiecas uz sākotnējās maržas prasības samazinātu rādītāju visiem savstarpējā ieskaita kopā ietvertajiem ārpusbiržas atvasināto instrumentu līgumiem ar konkrēto darījumu partneri; |
| --- | --- | --- |

c)

sākotnējās maržas prasības savstarpējā ieskaita kopai aprēķina saskaņā ar šādu formulu.

Neto sākotnējā marža = 0,4 * bruto sākotnējā marža + 0,6 * NGR * bruto sākotnējā marža,

kur:

i)

neto sākotnējā marža attiecas uz sākotnējās maržas prasības samazinātu rādītāju visiem savstarpējā ieskaita kopā ietvertajiem ārpusbiržas atvasināto instrumentu līgumiem ar konkrēto darījumu partneri;

| ii) | NGR attiecas uz neto/bruto koeficientu, kas aprēķināts kā attiecība starp savstarpējā ieskaita kopas neto aizstāšanas izmaksām ar konkrēto darījumu partneri skaitītājā un minētās savstarpējā ieskaita kopas bruto aizstāšanas izmaksām saucējā; |
| --- | --- |

ii)

NGR attiecas uz neto/bruto koeficientu, kas aprēķināts kā attiecība starp savstarpējā ieskaita kopas neto aizstāšanas izmaksām ar konkrēto darījumu partneri skaitītājā un minētās savstarpējā ieskaita kopas bruto aizstāšanas izmaksām saucējā;

| d) | c) apakšpunkta nolūkā savstarpējā ieskaita kopas neto aizstāšanas izmaksas ir lielākā vērtība starp nulli un visu savstarpējā ieskaita kopā esošo ārpusbiržas atvasināto instrumentu līgumu pašreizējo tirgus vērtību summu; |
| --- | --- |

d)

c) apakšpunkta nolūkā savstarpējā ieskaita kopas neto aizstāšanas izmaksas ir lielākā vērtība starp nulli un visu savstarpējā ieskaita kopā esošo ārpusbiržas atvasināto instrumentu līgumu pašreizējo tirgus vērtību summu;

| e) | c) apakšpunkta nolūkā savstarpējā ieskaita kopas bruto aizstāšanas izmaksas ir visu savstarpējā ieskaita kopā esošo ārpusbiržas atvasināto instrumentu līgumu pašreizējās tirgus vērtības summa, kas aprēķināta saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 648/2012 11. panta 2. punktu un Deleģētās regulas (ES) Nr. 149/2013 16. un 17. pantu, ar pozitīvām vērtībām savstarpējā ieskaita kopā; |
| --- | --- |

e)

c) apakšpunkta nolūkā savstarpējā ieskaita kopas bruto aizstāšanas izmaksas ir visu savstarpējā ieskaita kopā esošo ārpusbiržas atvasināto instrumentu līgumu pašreizējās tirgus vērtības summa, kas aprēķināta saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 648/2012 11. panta 2. punktu un Deleģētās regulas (ES) Nr. 149/2013 16. un 17. pantu, ar pozitīvām vērtībām savstarpējā ieskaita kopā;

| f) | 1. punktā minēto nosacīto summu var aprēķināt, savstarpēji ieskaitot to līgumu nosacītās summas, kuri darbojas pretējos virzienos un ir citādi identiski visās līgumiskajās izpausmēs, izņemot to nosacītās summas. |
| --- | --- |

f)

1. punktā minēto nosacīto summu var aprēķināt, savstarpēji ieskaitot to līgumu nosacītās summas, kuri darbojas pretējos virzienos un ir citādi identiski visās līgumiskajās izpausmēs, izņemot to nosacītās summas.

---

| 15.12.2016 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 340/47 |
| --- | --- | --- | --- |

15.12.2016

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 340/47

---

KOMISIJAS ĪSTENOŠANAS REGULA (ES) 2016/2252

(2016. gada 1. decembris)

par nosaukuma ierakstīšanu Aizsargāto cilmes vietas nosaukumu un aizsargāto ģeogrāfiskās izcelsmes norāžu reģistrā (Oliva di Gaeta (ACVN))

EIROPAS KOMISIJA,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2012. gada 21. novembra Regulu (ES) Nr. 1151/2012 par lauksaimniecības produktu un pārtikas produktu kvalitātes shēmām (1) un jo īpaši tās 52. panta 2. punktu,

tā kā:

| (1) | Saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1151/2012 50. panta 2. punkta a) apakšpunktu Itālijas pieteikums, kurā lūgts reģistrēt nosaukumu Oliva di Gaeta, ir publicēts Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī (2). |
| --- | --- |

(1)

Saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1151/2012 50. panta 2. punkta a) apakšpunktu Itālijas pieteikums, kurā lūgts reģistrēt nosaukumu Oliva di Gaeta, ir publicēts Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī (2).

| (2) | Komisijai nav iesniegts neviens paziņojums par iebildumiem saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1151/2012 51. pantu, tāpēc nosaukums Oliva di Gaeta būtu jāreģistrē, |
| --- | --- |

(2)

Komisijai nav iesniegts neviens paziņojums par iebildumiem saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1151/2012 51. pantu, tāpēc nosaukums Oliva di Gaeta būtu jāreģistrē,

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

1. pants

Nosaukums Oliva di Gaeta (ACVN) ar šo tiek ierakstīts reģistrā.

Pirmajā daļā minētais nosaukums apzīmē produktu, kas pieder pie 1.6. grupas “Svaigi vai pārstrādāti augļi, dārzeņi un labība” saskaņā ar Komisijas Īstenošanas regulas (ES) Nr. 668/2014 (3) XI pielikumu.

2. pants

Šī regula stājas spēkā divdesmitajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē, 2016. gada 1. decembrī

Komisijas

un tās priekšsēdētāja vārdā –

Komisijas loceklis

Phil HOGAN

---

(1)  
  OV L 343, 14.12.2012., 1. lpp.

1

(2)  
  OV C 282, 4.8.2016., 14. lpp.

2

(3)  Komisijas 2014. gada 13. jūnija Īstenošanas regula (ES) Nr. 668/2014, ar ko paredz noteikumus par to, kā piemērot Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 1151/2012 par lauksaimniecības produktu un pārtikas produktu kvalitātes shēmām (OV L 179, 19.6.2014., 36. lpp.).

3

---

| 15.12.2016 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 340/48 |
| --- | --- | --- | --- |

15.12.2016

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 340/48

---

KOMISIJAS ĪSTENOŠANAS REGULA (ES) 2016/2253

(2016. gada 14. decembris),

ar ko atver Savienības tarifu kvotas konkrētiem Dienvidāfrikas izcelsmes lauksaimniecības produktiem un pārstrādātiem lauksaimniecības produktiem un paredz šo kvotu pārvaldību

EIROPAS KOMISIJA,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2013. gada 9. oktobra Regulu (ES) Nr. 952/2013, ar ko izveido Savienības Muitas kodeksu (1), un jo īpaši tās 58. panta 1. punktu,

tā kā:

| (1) | Ar 2016. gada 1. jūnija Lēmumu (ES) 2016/1623 (2) Padome atļāva parakstīt un provizoriski piemērot Ekonomisko partnerattiecību nolīgumu starp Eiropas Savienību un tās dalībvalstīm, no vienas puses, un DAK EPN valstīm, no otras puses (3) (“nolīgums”). |
| --- | --- |

(1)

Ar 2016. gada 1. jūnija Lēmumu (ES) 2016/1623 (2) Padome atļāva parakstīt un provizoriski piemērot Ekonomisko partnerattiecību nolīgumu starp Eiropas Savienību un tās dalībvalstīm, no vienas puses, un DAK EPN valstīm, no otras puses (3) (“nolīgums”).

| (2) | Nolīgums paredz, ka saskaņā ar tā I pielikumā ietverto tarifu atcelšanas sarakstu tiek samazināti vai atcelti muitas nodokļi DAK EPN valstu izcelsmes preču importam. I pielikums paredz, ka konkrētām Dienvidāfrikas izcelsmes precēm muitas nodokļu samazināšana vai atcelšana notiek tarifu kvotu ietvaros. |
| --- | --- |

(2)

Nolīgums paredz, ka saskaņā ar tā I pielikumā ietverto tarifu atcelšanas sarakstu tiek samazināti vai atcelti muitas nodokļi DAK EPN valstu izcelsmes preču importam. I pielikums paredz, ka konkrētām Dienvidāfrikas izcelsmes precēm muitas nodokļu samazināšana vai atcelšana notiek tarifu kvotu ietvaros.

| (3) | Nolīguma I pielikuma 1. daļas B iedaļa paredz, ka Savienība minētās tarifu kvotas pārvalda rindas kārtībā. Komisija minētās tarifu kvotas pārvalda saskaņā ar Komisijas Īstenošanas regulā (ES) 2015/2447 (4) ietvertajiem tarifa kvotu pārvaldības noteikumiem. |
| --- | --- |

(3)

Nolīguma I pielikuma 1. daļas B iedaļa paredz, ka Savienība minētās tarifu kvotas pārvalda rindas kārtībā. Komisija minētās tarifu kvotas pārvalda saskaņā ar Komisijas Īstenošanas regulā (ES) 2015/2447 (4) ietvertajiem tarifa kvotu pārvaldības noteikumiem.

| (4) | Nolīguma 4. protokols paredz, ka gadījumā, ja nolīgums tiek provizoriski piemērots ES un ratificēts Dienvidāfrikā, tad aptur to pantu piemērošanu, kuri iekļauti Nolīguma par tirdzniecību, attīstību un sadarbību ar Dienvidāfrikas Republiku (5) II sadaļā par tirdzniecību un III sadaļā par jautājumiem saistībā ar tirdzniecību, un to attiecīgo pielikumu un protokolu piemērošanu, izņemot 31. pantu par jūras pārvadājumiem. Tāpēc no dienas, kad sāk provizoriski piemērot nolīgumu, būtu jāaptur Padomes Regula (EK) Nr. 2793/1999 (6). |
| --- | --- |

(4)

Nolīguma 4. protokols paredz, ka gadījumā, ja nolīgums tiek provizoriski piemērots ES un ratificēts Dienvidāfrikā, tad aptur to pantu piemērošanu, kuri iekļauti Nolīguma par tirdzniecību, attīstību un sadarbību ar Dienvidāfrikas Republiku (5) II sadaļā par tirdzniecību un III sadaļā par jautājumiem saistībā ar tirdzniecību, un to attiecīgo pielikumu un protokolu piemērošanu, izņemot 31. pantu par jūras pārvadājumiem. Tāpēc no dienas, kad sāk provizoriski piemērot nolīgumu, būtu jāaptur Padomes Regula (EK) Nr. 2793/1999 (6).

| (5) | Nolīguma 3. protokola 16. pants paredz, ka lauksaimniecības tirgus piekļuves koncesijas pusei, kura ir iesniegusi paziņojumu saskaņā ar protokola 3. panta 3. punktu, piešķir tikai no tā mēneša pirmās dienas, kas seko mēnesim, kurā otra puse saņēmusi minēto paziņojumu. Tā kā saistītie paziņojumi saņemti 2016. gada oktobrī, tad saistītās koncesijas būtu jāpiešķir no 2016. gada 1. novembra.
  Lai nodrošinātu to tarifu kvotu efektīvu piemērošanu un pārvaldību, kuras piešķir saskaņā ar nolīgumu un kuras Komisija pārvalda rindas kartībā, šī regula būtu jāpiemēro no 2016. gada 1. novembra. |
| --- | --- |

(5)

Nolīguma 3. protokola 16. pants paredz, ka lauksaimniecības tirgus piekļuves koncesijas pusei, kura ir iesniegusi paziņojumu saskaņā ar protokola 3. panta 3. punktu, piešķir tikai no tā mēneša pirmās dienas, kas seko mēnesim, kurā otra puse saņēmusi minēto paziņojumu. Tā kā saistītie paziņojumi saņemti 2016. gada oktobrī, tad saistītās koncesijas būtu jāpiešķir no 2016. gada 1. novembra.

Lai nodrošinātu to tarifu kvotu efektīvu piemērošanu un pārvaldību, kuras piešķir saskaņā ar nolīgumu un kuras Komisija pārvalda rindas kartībā, šī regula būtu jāpiemēro no 2016. gada 1. novembra.

| (6) | Šajā regulā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Muitas kodeksa komitejas atzinumu, |
| --- | --- |

(6)

Šajā regulā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Muitas kodeksa komitejas atzinumu,

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

1. pants

Dienvidāfrikas izcelsmes precēm tiek atvērtas Savienības tarifu kvotas, kā noteikts pielikumā.

2. pants

Pielikumā noteiktās tarifu kvotas pārvalda saskaņā ar Īstenošanas regulas (ES) 2015/2447 49.–54. pantu.

3. pants

Saskaņā ar 4. protokolu Ekonomisko partnerattiecību nolīgumam starp Eiropas Savienību un tās dalībvalstīm, no vienas puses, un DAK EPN valstīm, no otras puses, tiek apturēta Padomes Regulas (EK) Nr. 2793/1999 piemērošana.

4. pants

Šī regula stājas spēkā nākamajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

To piemēro no 2016. gada 1. novembra.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē, 2016. gada 14. decembrī

Komisijas vārdā –

priekšsēdētājs

Jean-Claude JUNCKER

---

(1)  
  OV L 269, 10.10.2013., 1. lpp.

1

(2)  Padomes 2016. gada 1. jūnija Lēmums (ES) 2016/1623 par to, lai Eiropas Savienības vārdā parakstītu un provizoriski piemērotu Ekonomisko partnerattiecību nolīgumu starp Eiropas Savienību un tās dalībvalstīm, no vienas puses, un DAK EPN valstīm, no otras puses (OV L 250, 16.9.2016., 1. lpp.).

2

(3)  
  OV L 250, 16.9.2016., 3. lpp.

3

(4)  Komisijas 2015. gada 24. novembra Īstenošanas regula (ES) 2015/2447, ar ko paredz sīki izstrādātus noteikumus, kas vajadzīgi, lai īstenotu konkrētus noteikumus Eiropas Parlamenta un Padomes Regulā (ES) Nr. 952/2013, ar ko izveido Savienības Muitas kodeksu (OV L 343, 29.12.2015., 558. lpp.).

4

(5)  
  OV L 311, 4.12.1999., 3. lpp.

5

(6)  Padomes 1999. gada 17. decembra Regula (EK) Nr. 2793/1999 par Eiropas Kopienas un Dienvidāfrikas Republikas Tirdzniecības, attīstības un sadarbības nolīguma piemērošanas kārtību (OV L 337, 30.12.1999., 29. lpp.).

6

---

PIELIKUMS

Neatkarīgi no kombinētās nomenklatūras interpretācijas noteikumiem izstrādājumu apraksta formulējums ir uzskatāms vienīgi par orientējošu. Preferences sistēmu šā pielikuma kontekstā nosaka pēc KN kodu tvēruma šīs regulas pieņemšanas laikā. Ja ir norādīti ex KN kodi, tad preferences sistēmu nosaka, izmantojot gan KN kodu, gan attiecīgo aprakstu.

| Kārtas Nr. | KN kods | Taric apakšiedalījums | Izstrādājumu apraksts | Kvotas periods | Kvotas apjoms (ja nav norādīts citādi, tonnās neto svara) | Tarifu kvotas nodoklis (% samazinājums) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 09.1801 | 0402 10 | | piens un krējums, iebiezināts vai ar cukura vai citu saldinātāju piedevu, pulverī, granulās vai citādā cietā veidā, kura tauku saturs nepārsniedz 1,5 % no svara | No 1.11.2016. līdz 31.12.2016. | 83,3 | 0 |
| Katru gadu pēc tam no 1.1. līdz 31.12. | 500 |
| 09.1802 | 0405 10 | | sviests | No 1.11.2016. līdz 31.12.2016. | 83,3 | 0 |
| Katru gadu pēc tam no 1.1. līdz 31.12. | 500 |
| 09.1804 | 0811 10 90 | | zemenes, saldētas | No 1.11.2016. līdz 31.12.2016. | 377,5 (1) | 0 |
| Katru gadu pēc tam no 1.1. līdz 31.12. | 385 (2) |
| 09.1806 | 1701 13 10
  1701 14 10
  1701 99 10 | | niedru cukurs rafinēšanai un baltais cukurs, bez aromatizētāju vai krāsvielu piedevām | No 1.11.2016. līdz 31.12.2016. | 8 333 | 0 |
| Katru gadu pēc tam no 1.1. līdz 31.12. | 50 000 |
| 09.1808 | 1701 13 10
  1701 14 10 | | niedru cukurs rafinēšanai, bez aromatizētāju vai krāsvielu piedevām | No 1.11.2016. līdz 31.12.2016. | 16 667 | 0 |
| Katru gadu pēc tam no 1.1. līdz 31.12. | 100 000 |
| 09.1818 | 1702 30 50 | | glikoze un glikozes sīrups, balta kristāliska pulvera veidā, aglomerēti vai neaglomerēti, kas nesatur fruktozi vai sausā veidā satur mazāk par 20 % no svara fruktozi | No 1.11.2016. līdz 31.12.2016. | 83,3 | 0 |
| Katru gadu pēc tam no 1.1. līdz 31.12. | 500 |
| 09.1820 | 2007 91 30 | | citrusaugļu džemi, želejas, marmelādes, biezeņi vai pastas, ar cukura saturu vairāk nekā 13 %, bet ne vairāk kā 30 % no svara | No 1.11.2016. līdz 31.12.2016. | 16,7 | 50 % MFN |
| Katru gadu pēc tam no 1.1. līdz 31.12. | 100 |
| 09.1822 | ex 2007 99 39 | 16
  17
  18
  19
  22
  24
  26
  27
  29
  30
  32
  34
  39
  40
  46
  47
  54
  56 | augļu biezeņi no bumbieriem, aprikozēm, persikiem (ieskaitot nektarīnus) vai to maisījumiem (izņemot tropu augļus), ko iegūst, izlaižot caur sietu un tad uzvārot vakuumā, un kā konsistence un ķīmiskais sastāvs termiskās apstrādes rezultātā nav mainījies; bumbieri, aprikozes, persiki (ieskaitot nektarīnus) vai to maisījumi (izņemot tropu augļus), sagatavoti vai konservēti, bez spirta piedevas | No 1.11.2016. līdz 31.12.2016. | 57 156  (3) | No 1.11.2016. līdz 31.12.2016.: 45 % MFN
  No 1.1.2017. līdz 31.12.2017.: 41 % MFN
  No 1.1.2018. līdz 31.12.2018.: 36 % MFN
  No 1.1.2019. līdz 31.12.2019.: 32 % MFN
  No 1.1.2020. līdz 31.12.2020.: 27 % MFN
  No 1.1.2021. līdz 31.12.2021.: 23 % MFN
  No 1.1.2022. līdz 31.12.2022.: 18 % MFN
  No 1.1.2023. līdz 31.12.2023.: 14 % MFN
  No 1.1.2024. līdz 31.12.2024.: 9 % MFN
  No 1.1.2025. līdz 31.12.2025.: 5 % MFN
  No 1.1.2026. līdz 31.12.2026.:0 |
| Katru gadu pēc tam no 1.1. līdz 31.12. | 57 156 |
| ex 2007 99 50 | 41
  42
  43
  45
  47
  49
  51
  52
  53
  62
  64
  67 |
| 2007 99 97 | 32
  33
  35
  37
  38
  39
  40
  41
  42
  44
  46
  48
  52
  57
  62 |
| 2008 40 51
  2008 40 59
  2008 40 71
  2008 40 79
  2008 40 90
  2008 50 61
  2008 50 69
  2008 50 71
  2008 50 79
  2008 50 92
  2008 50 98
  2008 70 61
  2008 70 69
  2008 70 71
  2008 70 79
  2008 70 92
  2008 70 98
  2008 97 59
  2008 97 74
  2008 97 78
  2008 97 98 | |
| 09.1824 | ex 2007 99 39 | 43
  44 | tropu augļu biezeņi, ko iegūst, izlaižot caur sietu un tad uzvārot vakuumā, un kā konsistence un ķīmiskais sastāvs termiskās apstrādes rezultātā nav mainījies tropu augļi, sagatavoti vai konservēti, bez spirta piedevas | No 1.11.2016. līdz 31.12.2016. | 2 960  (4) | 50 % MFN |
| 2008 97 72 | | Katru gadu pēc tam no 1.1. līdz 31.12. | 3 020  (5) |
| 09.1826 | 2009 11 99 | | saldēta apelsīnu sula | No 1.11.2016. līdz 31.12.2016. | 1 036  (6) | 0 |
| Katru gadu pēc tam no 1.1. līdz 31.12. | 1 057  (7) |
| 09.1829 | 2009 71
  2009 79 | | ābolu sula | No 1.11.2016. līdz 31.12.2016. | 3 478  (8) | 50 % MFN |
| Katru gadu pēc tam no 1.1. līdz 31.12. | 3 595  (9) |
| 09.1830 | 2102 10 90 | | aktīvie raugi, izņemot kultūrraugu un maizes raugu | No 1.11.2016. līdz 31.12.2016. | 58,3 | 0 |
| Katru gadu pēc tam no 1.1. līdz 31.12. | 350 |
| 09.1891 | ex 2204 21 93 | 19
  29
  31 | vīni, kuru faktiskā spirta tilpumkoncentrācija nepārsniedz 18 tilp. % | No 1.11.2016. līdz 31.12.2016. | 60 105 000 litri (10) | 0 |
| ex 2204 21 94 | 19
  29
  31
  61
  71
  81 |
| 2204 21 95 | 11
  21
  31 |
| ex 2204 21 96 | 11
  21
  31
  61
  71
  81 |
| ex 2204 21 97 | 11
  21
  31 |
| ex 2204 21 98 | 11
  21
  31
  61
  71
  81 |
| ex 2204 29 93 | 10
  20
  30 |
| ex 2204 29 94 | 21
  31
  71
  81 |
| ex 2204 29 95 | 10
  20
  30 |
| ex 2204 29 96 | 21
  31
  71
  81 |
| ex 2204 29 97 | 10
  20
  30 |
| ex 2204 29 98 | 21
  31
  71
  81 |
| 09.1892 | ex 2204 21 93 | 19
  29
  31 | vīni, tarā ar 2 l vai mazāku tilpumu, kuru faktiskā spirta tilpumkoncentrācija nepārsniedz 18 tilp. % (11) | No 1.1.2017. līdz 31.12.2017. un katru gadu pēc tam no 1.1. līdz 31.12. | 77 741 300  (12) | 0 |
| ex 2204 21 94 | 19
  29
  31
  61
  71
  81 |
| ex 2204 21 95 | 11
  21
  31 |
| ex 2204 21 96 | 11
  21
  31
  61
  71
  81 |
| ex 2204 21 97 | 11
  21
  31 |
| ex 2204 21 98 | 11
  21
  31
  61
  71
  81 |
| 09.1893 | ex 2204 21 93 | 19
  29
  31 | vīni, kuru faktiskā spirta tilpumkoncentrācija nepārsniedz 18 tilp. % | No 1.1.2017. līdz 31.12.2017. un katru gadu pēc tam no 1.1. līdz 31.12. | 33 317 700 litru (13) | 0 |
| ex 2204 21 94 | 19
  29
  31
  61
  71
  81 |
| ex 2204 21 95 | 11
  21
  31 |
| ex 2204 21 96 | 11
  21
  31
  61
  71
  81 |
| ex 2204 21 97 | 11
  21
  31 |
| ex 2204 21 98 | 11
  21
  31
  61
  71
  81 |
| ex 2204 29 93 | 10
  20
  30 |
| ex 2204 29 94 | 21
  31
  71
  81 |
| ex 2204 29 95 | 10
  20
  30 |
| ex 2204 29 96 | 21
  31
  71
  81 |
| ex 2204 29 97 | 10
  20
  30 |
| ex 2204 29 98 | 21
  31
  71
  81 |
| 09.1894 | 2207 | | nedenaturēts etilspirts ar spirta tilpumkoncentrāciju 80 tilp. % vai vairāk; etilspirts un citi jebkāda stipruma spirti, denaturēti | No 1.11.2016. līdz 31.12.2016. | 13 333 | 0 |
| Katru gadu pēc tam no 1.1. līdz 31.12. | 80 000 |

Kārtas Nr.

KN kods

Taric apakšiedalījums

Izstrādājumu apraksts

Kvotas periods

Kvotas apjoms (ja nav norādīts citādi, tonnās neto svara)

Tarifu kvotas nodoklis (% samazinājums)

09.1801

0402 10

piens un krējums, iebiezināts vai ar cukura vai citu saldinātāju piedevu, pulverī, granulās vai citādā cietā veidā, kura tauku saturs nepārsniedz 1,5 % no svara

No 1.11.2016. līdz 31.12.2016.

83,3

0

Katru gadu pēc tam no 1.1. līdz 31.12.

500

09.1802

0405 10

sviests

No 1.11.2016. līdz 31.12.2016.

83,3

0

Katru gadu pēc tam no 1.1. līdz 31.12.

500

09.1804

0811 10 90

zemenes, saldētas

No 1.11.2016. līdz 31.12.2016.

377,5 (1)

0

Katru gadu pēc tam no 1.1. līdz 31.12.

385 (2)

09.1806

1701 13 10

1701 14 10

1701 99 10

niedru cukurs rafinēšanai un baltais cukurs, bez aromatizētāju vai krāsvielu piedevām

No 1.11.2016. līdz 31.12.2016.

8 333

0

Katru gadu pēc tam no 1.1. līdz 31.12.

50 000

09.1808

1701 13 10

1701 14 10

niedru cukurs rafinēšanai, bez aromatizētāju vai krāsvielu piedevām

No 1.11.2016. līdz 31.12.2016.

16 667

0

Katru gadu pēc tam no 1.1. līdz 31.12.

100 000

09.1818

1702 30 50

glikoze un glikozes sīrups, balta kristāliska pulvera veidā, aglomerēti vai neaglomerēti, kas nesatur fruktozi vai sausā veidā satur mazāk par 20 % no svara fruktozi

No 1.11.2016. līdz 31.12.2016.

83,3

0

Katru gadu pēc tam no 1.1. līdz 31.12.

500

09.1820

2007 91 30

citrusaugļu džemi, želejas, marmelādes, biezeņi vai pastas, ar cukura saturu vairāk nekā 13 %, bet ne vairāk kā 30 % no svara

No 1.11.2016. līdz 31.12.2016.

16,7

50 % MFN

Katru gadu pēc tam no 1.1. līdz 31.12.

100

09.1822

ex 2007 99 39

16

17

18

19

22

24

26

27

29

30

32

34

39

40

46

47

54

56

augļu biezeņi no bumbieriem, aprikozēm, persikiem (ieskaitot nektarīnus) vai to maisījumiem (izņemot tropu augļus), ko iegūst, izlaižot caur sietu un tad uzvārot vakuumā, un kā konsistence un ķīmiskais sastāvs termiskās apstrādes rezultātā nav mainījies; bumbieri, aprikozes, persiki (ieskaitot nektarīnus) vai to maisījumi (izņemot tropu augļus), sagatavoti vai konservēti, bez spirta piedevas

No 1.11.2016. līdz 31.12.2016.

57 156  (3)

No 1.11.2016. līdz 31.12.2016.: 45 % MFN

No 1.1.2017. līdz 31.12.2017.: 41 % MFN

No 1.1.2018. līdz 31.12.2018.: 36 % MFN

No 1.1.2019. līdz 31.12.2019.: 32 % MFN

No 1.1.2020. līdz 31.12.2020.: 27 % MFN

No 1.1.2021. līdz 31.12.2021.: 23 % MFN

No 1.1.2022. līdz 31.12.2022.: 18 % MFN

No 1.1.2023. līdz 31.12.2023.: 14 % MFN

No 1.1.2024. līdz 31.12.2024.: 9 % MFN

No 1.1.2025. līdz 31.12.2025.: 5 % MFN

No 1.1.2026. līdz 31.12.2026.:0

Katru gadu pēc tam no 1.1. līdz 31.12.

57 156

ex 2007 99 50

41

42

43

45

47

49

51

52

53

62

64

67

2007 99 97

32

33

35

37

38

39

40

41

42

44

46

48

52

57

62

2008 40 51

2008 40 59

2008 40 71

2008 40 79

2008 40 90

2008 50 61

2008 50 69

2008 50 71

2008 50 79

2008 50 92

2008 50 98

2008 70 61

2008 70 69

2008 70 71

2008 70 79

2008 70 92

2008 70 98

2008 97 59

2008 97 74

2008 97 78

2008 97 98

09.1824

ex 2007 99 39

43

44

tropu augļu biezeņi, ko iegūst, izlaižot caur sietu un tad uzvārot vakuumā, un kā konsistence un ķīmiskais sastāvs termiskās apstrādes rezultātā nav mainījies tropu augļi, sagatavoti vai konservēti, bez spirta piedevas

No 1.11.2016. līdz 31.12.2016.

2 960  (4)

50 % MFN

2008 97 72

Katru gadu pēc tam no 1.1. līdz 31.12.

3 020  (5)

09.1826

2009 11 99

saldēta apelsīnu sula

No 1.11.2016. līdz 31.12.2016.

1 036  (6)

0

Katru gadu pēc tam no 1.1. līdz 31.12.

1 057  (7)

09.1829

2009 71

2009 79

ābolu sula

No 1.11.2016. līdz 31.12.2016.

3 478  (8)

50 % MFN

Katru gadu pēc tam no 1.1. līdz 31.12.

3 595  (9)

09.1830

2102 10 90

aktīvie raugi, izņemot kultūrraugu un maizes raugu

No 1.11.2016. līdz 31.12.2016.

58,3

0

Katru gadu pēc tam no 1.1. līdz 31.12.

350

09.1891

ex 2204 21 93

19

29

31

vīni, kuru faktiskā spirta tilpumkoncentrācija nepārsniedz 18 tilp. %

No 1.11.2016. līdz 31.12.2016.

60 105 000 litri (10)

0

ex 2204 21 94

19

29

31

61

71

81

2204 21 95

11

21

31

ex 2204 21 96

11

21

31

61

71

81

ex 2204 21 97

11

21

31

ex 2204 21 98

11

21

31

61

71

81

ex 2204 29 93

10

20

30

ex 2204 29 94

21

31

71

81

ex 2204 29 95

10

20

30

ex 2204 29 96

21

31

71

81

ex 2204 29 97

10

20

30

ex 2204 29 98

21

31

71

81

09.1892

ex 2204 21 93

19

29

31

vīni, tarā ar 2 l vai mazāku tilpumu, kuru faktiskā spirta tilpumkoncentrācija nepārsniedz 18 tilp. % (11)

No 1.1.2017. līdz 31.12.2017. un katru gadu pēc tam no 1.1. līdz 31.12.

77 741 300  (12)

0

ex 2204 21 94

19

29

31

61

71

81

ex 2204 21 95

11

21

31

ex 2204 21 96

11

21

31

61

71

81

ex 2204 21 97

11

21

31

ex 2204 21 98

11

21

31

61

71

81

09.1893

ex 2204 21 93

19

29

31

vīni, kuru faktiskā spirta tilpumkoncentrācija nepārsniedz 18 tilp. %

No 1.1.2017. līdz 31.12.2017. un katru gadu pēc tam no 1.1. līdz 31.12.

33 317 700 litru (13)

0

ex 2204 21 94

19

29

31

61

71

81

ex 2204 21 95

11

21

31

ex 2204 21 96

11

21

31

61

71

81

ex 2204 21 97

11

21

31

ex 2204 21 98

11

21

31

61

71

81

ex 2204 29 93

10

20

30

ex 2204 29 94

21

31

71

81

ex 2204 29 95

10

20

30

ex 2204 29 96

21

31

71

81

ex 2204 29 97

10

20

30

ex 2204 29 98

21

31

71

81

09.1894

2207

nedenaturēts etilspirts ar spirta tilpumkoncentrāciju 80 tilp. % vai vairāk; etilspirts un citi jebkāda stipruma spirti, denaturēti

No 1.11.2016. līdz 31.12.2016.

13 333

0

Katru gadu pēc tam no 1.1. līdz 31.12.

80 000

---

(1)  Tarifu kvotas apjomu samazina par 2016. gadā no tarifu kvotas 09.1811 importēto daudzumu.

(2)  No 1.1.2018. katru gadu apjomu palielina par 7,5 tonnām.

(3)  Tarifu kvotas apjomu samazina par 2016. gadā no tarifu kvotām 09.1813 un 09.1815 importēto daudzumu.

(4)  Tarifu kvotas apjomu samazina par 2016. gadā no tarifu kvotas 09.1817 importēto daudzumu.

(5)  No 1.1.2018. katru gadu apjomu palielina par 60 tonnām.

(6)  Tarifu kvotas apjomu samazina par 2016. gadā no tarifu kvotas 09.1819 importēto daudzumu.

(7)  No 1.1.2018. katru gadu apjomu palielina par 21 tonnu.

(8)  Tarifu kvotas apjomu samazina par 2016. gadā no tarifu kvotas 09.1821 importēto daudzumu.

(9)  No 1.1.2018. līdz 31.12.2026. katru gadu apjomu palielina par 117 tonnām. No 1.1.2027. katru gadu apjomu palielina par 70,5 tonnām.

(10)  Tarifu kvotas apjomu samazina par 2016. gadā no tarifu kvotas 09.1825 importēto daudzumu.

(11)  Katru gadu no 1.9. līdz 31.12. šī tarifu kvota ir pieejama arī vīniem, tarā ar jebkādu tilpumu, kuru faktiskā spirta tilpumkoncentrācija nepārsniedz 18 tilp. %.

(12)  No 1.1.2018. katru gadu apjomu palielina par 741 300 litriem.

(13)  No 1.1.2018. katru gadu apjomu palielina par 317 700 litriem.

---

| 15.12.2016 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 340/57 |
| --- | --- | --- | --- |

15.12.2016

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 340/57

---

KOMISIJAS ĪSTENOŠANAS REGULA (ES) 2016/2254

(2016. gada 14. decembris),

ar kuru nosaka standarta importa vērtības atsevišķu veidu augļu un dārzeņu ievešanas cenas noteikšanai

EIROPAS KOMISIJA,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2013. gada 17. decembra Regulu (ES) Nr. 1308/2013, ar ko izveido lauksaimniecības produktu tirgu kopīgu organizāciju un atceļ Padomes Regulas (EEK) Nr. 922/72, (EEK) Nr. 234/79, (EK) Nr. 1037/2001 un (EK) Nr. 1234/2007 (1),

ņemot vērā Komisijas 2011. gada 7. jūnija Īstenošanas regulu (ES) Nr. 543/2011, ar ko nosaka sīki izstrādātus noteikumus Padomes Regulas (EK) Nr. 1234/2007 piemērošanai attiecībā uz augļu un dārzeņu un pārstrādātu augļu un dārzeņu nozari (2), un jo īpaši tās 136. panta 1. punktu,

tā kā:

| (1) | Īstenošanas regulā (ES) Nr. 543/2011, piemērojot Urugvajas kārtas daudzpusējo tirdzniecības sarunu iznākumu, paredzēti kritēriji, pēc kuriem Komisija nosaka standarta importa vērtības minētās regulas XVI pielikuma A daļā norādītajiem produktiem no trešām valstīm un laika periodiem. |
| --- | --- |

(1)

Īstenošanas regulā (ES) Nr. 543/2011, piemērojot Urugvajas kārtas daudzpusējo tirdzniecības sarunu iznākumu, paredzēti kritēriji, pēc kuriem Komisija nosaka standarta importa vērtības minētās regulas XVI pielikuma A daļā norādītajiem produktiem no trešām valstīm un laika periodiem.

| (2) | Standarta importa vērtību aprēķina katru darbdienu saskaņā ar Īstenošanas regulas (ES) Nr. 543/2011 136. panta 1. punktu, ņemot vērā mainīgos dienas datus. Tāpēc šai regulai būtu jāstājas spēkā dienā, kad to publicē Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī, |
| --- | --- |

(2)

Standarta importa vērtību aprēķina katru darbdienu saskaņā ar Īstenošanas regulas (ES) Nr. 543/2011 136. panta 1. punktu, ņemot vērā mainīgos dienas datus. Tāpēc šai regulai būtu jāstājas spēkā dienā, kad to publicē Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī,

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

1. pants

Standarta importa vērtības, kas paredzētas Īstenošanas regulas (ES) Nr. 543/2011 136. pantā, ir tādas, kā norādīts šīs regulas pielikumā.

2. pants

Šī regula stājas spēkā dienā, kad to publicē Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē, 2016. gada 14. decembrī

Komisijas

un tās priekšsēdētāja vārdā –

Lauksaimniecības un lauku attīstības ģenerāldirektorāta

ģenerāldirektors

Jerzy PLEWA

---

(1)  
  OV L 347, 20.12.2013., 671. lpp.

1

(2)  
  OV L 157, 15.6.2011., 1. lpp.

2

---

PIELIKUMS

Standarta importa vērtības atsevišķu veidu augļu un dārzeņu ievešanas cenas noteikšanai

| (EUR/100 kg) |
| --- |
| KN kods | Trešās valsts kods (1) | Standarta importa vērtība |
| 0702 00 00 | MA | 102,3 |
| SN | 241,4 |
| TN | 123,9 |
| TR | 119,2 |
| ZZ | 146,7 |
| 0707 00 05 | MA | 63,2 |
| TR | 160,2 |
| ZZ | 111,7 |
| 0709 93 10 | MA | 143,1 |
| TR | 162,1 |
| ZZ | 152,6 |
| 0805 10 20 | TR | 71,8 |
| ZA | 27,9 |
| ZZ | 49,9 |
| 0805 20 10 | MA | 71,1 |
| ZZ | 71,1 |
| 0805 20 30 , 0805 20 50 , 0805 20 70 , 0805 20 90 | IL | 110,6 |
| JM | 125,0 |
| TR | 81,6 |
| ZZ | 105,7 |
| 0805 50 10 | TR | 78,8 |
| ZZ | 78,8 |
| 0808 10 80 | US | 97,3 |
| ZA | 36,6 |
| ZZ | 67,0 |
| 0808 30 90 | CN | 83,8 |
| ZZ | 83,8 |

(EUR/100 kg)

KN kods

Trešās valsts kods (1)

Standarta importa vērtība

0702 00 00

MA

102,3

SN

241,4

TN

123,9

TR

119,2

ZZ

146,7

0707 00 05

MA

63,2

TR

160,2

ZZ

111,7

0709 93 10

MA

143,1

TR

162,1

ZZ

152,6

0805 10 20

TR

71,8

ZA

27,9

ZZ

49,9

0805 20 10

MA

71,1

ZZ

71,1

0805 20 30 , 0805 20 50 , 0805 20 70 , 0805 20 90

IL

110,6

JM

125,0

TR

81,6

ZZ

105,7

0805 50 10

TR

78,8

ZZ

78,8

0808 10 80

US

97,3

ZA

36,6

ZZ

67,0

0808 30 90

CN

83,8

ZZ

83,8

---

(1)  Valstu nomenklatūra, kas paredzēta Komisijas 2012. gada 27. novembra Regulā (ES) Nr. 1106/2012, ar ko attiecībā uz valstu un teritoriju nomenklatūras atjaunināšanu īsteno Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 471/2009 par Kopienas statistiku attiecībā uz ārējo tirdzniecību ar ārpuskopienas valstīm (OV L 328, 28.11.2012., 7. lpp.). Kods “ZZ” nozīmē “cita izcelsme”.

---

LĒMUMI

| 15.12.2016 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 340/59 |
| --- | --- | --- | --- |

15.12.2016

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 340/59

---

POLITIKAS UN DROŠĪBAS KOMITEJAS LĒMUMS (KĀDP) 2016/2255

(2016. gada 7. decembris)

par to, lai pieņemtu trešo valstu palīdzību Eiropas Savienības KDAP militārajai apmācības misijai Centrālāfrikas Republikā (EUTM RCA) (EUTM RCA/2/2016)

POLITIKAS UN DROŠĪBAS KOMITEJA,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienību un jo īpaši tā 38. panta trešo daļu,

ņemot vērā Padomes Lēmumu (KĀDP) 2016/610 (2016. gada 19. aprīlis) par Eiropas Savienības KDAP militāru apmācības misiju Centrālāfrikas Republikā (EUTM RCA) (1),

tā kā:

| (1) | Ievērojot Lēmuma (KĀDP) 2016/610 8. panta 2. punktu, Padome pilnvaroja Politikas un drošības komiteju pieņemt attiecīgos lēmumus par palīdzības, ko piedāvājušas Eiropas Savienības KDAP militāru apmācības misiju Centrālāfrikas Republikā (EUTM RCA) trešās valstis, pieņemšanu. |
| --- | --- |

(1)

Ievērojot Lēmuma (KĀDP) 2016/610 8. panta 2. punktu, Padome pilnvaroja Politikas un drošības komiteju pieņemt attiecīgos lēmumus par palīdzības, ko piedāvājušas Eiropas Savienības KDAP militāru apmācības misiju Centrālāfrikas Republikā (EUTM RCA) trešās valstis, pieņemšanu.

| (2) | Saskaņā ar EUTM RCA ES misijas komandiera ieteikumu par Serbijas Republikas piedāvāto palīdzību un Eiropas Savienības Militārās komitejas šajā sakarā sniegto atzinumu minētā palīdzība būtu jāpieņem un jāuzskata par būtisku. |
| --- | --- |

(2)

Saskaņā ar EUTM RCA ES misijas komandiera ieteikumu par Serbijas Republikas piedāvāto palīdzību un Eiropas Savienības Militārās komitejas šajā sakarā sniegto atzinumu minētā palīdzība būtu jāpieņem un jāuzskata par būtisku.

| (3) | Saskaņā ar 5. pantu Protokolā Nr. 22 par Dānijas nostāju, kas pievienots Līgumam par Eiropas Savienību un Līgumam par Eiropas Savienības darbību, Dānija nepiedalās ar aizsardzību saistītu Savienības lēmumu un rīcību izstrādē un īstenošanā. Tāpēc Dānija nepiedalās šā lēmuma pieņemšanā, un Dānijai tas nav saistošs un nav jāpiemēro, |
| --- | --- |

(3)

Saskaņā ar 5. pantu Protokolā Nr. 22 par Dānijas nostāju, kas pievienots Līgumam par Eiropas Savienību un Līgumam par Eiropas Savienības darbību, Dānija nepiedalās ar aizsardzību saistītu Savienības lēmumu un rīcību izstrādē un īstenošanā. Tāpēc Dānija nepiedalās šā lēmuma pieņemšanā, un Dānijai tas nav saistošs un nav jāpiemēro,

IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.

1. pants

Trešo valstu palīdzība

1.   Serbijas Republikas palīdzība EUTM RCA tiek pieņemta un uzskatīta par būtisku.

2.   Serbijas Republika ir atbrīvota no finanšu ieguldījumiem EUTM RCA budžetā.

2. pants

Stāšanās spēkā

Šis lēmums stājas spēkā tā pieņemšanas dienā.

Briselē, 2016. gada 7. decembrī

Politikas un drošības komitejas vārdā –

priekšsēdētājs

W. STEVENS

---

(1)  
  OV L 104, 20.4.2016., 21. lpp.

1

---

IETEIKUMI

| 15.12.2016 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 340/60 |
| --- | --- | --- | --- |

15.12.2016

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 340/60

---

KOMISIJAS IETEIKUMS (ES) 2016/2256

(2016. gada 8. decembris),

kas adresēts dalībvalstīm saistībā ar pārsūtīšanas atsākšanu uz Grieķiju saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 604/2013

EIROPAS KOMISIJA,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 292. pantu,

tā kā:

| (1) | Kopš 2011. gada pēc diviem Eiropas Cilvēktiesību tiesas (ECT) un Eiropas Savienības Tiesas spriedumiem (EST) (1), kuros tika konstatēti sistēmiski trūkumi Grieķijas patvēruma sistēmā, kā rezultātā tika pārkāptas to starptautiskās aizsardzības pieteikuma iesniedzēju pamattiesības, kurus pārsūta no citām dalībvalstīm uz Grieķiju saskaņā ar Padomes Regulu (EK) Nr. 343/2003 (2), dalībvalstis ir apturējušas starptautiskās aizsardzības pieteikuma iesniedzēju pārsūtīšanu uz Grieķiju saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 604/2013 (3) (“Dublinas regula”). |
| --- | --- |

(1)

Kopš 2011. gada pēc diviem Eiropas Cilvēktiesību tiesas (ECT) un Eiropas Savienības Tiesas spriedumiem (EST) (1), kuros tika konstatēti sistēmiski trūkumi Grieķijas patvēruma sistēmā, kā rezultātā tika pārkāptas to starptautiskās aizsardzības pieteikuma iesniedzēju pamattiesības, kurus pārsūta no citām dalībvalstīm uz Grieķiju saskaņā ar Padomes Regulu (EK) Nr. 343/2003 (2), dalībvalstis ir apturējušas starptautiskās aizsardzības pieteikuma iesniedzēju pārsūtīšanu uz Grieķiju saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 604/2013 (3) (“Dublinas regula”).

| (2) | Kopš ECT 2011. gada sprieduma lietā M.S.S. pret Beļģiju un Grieķiju Eiropas Padomes Ministru komiteja uzrauga situāciju Grieķijā, pamatojoties uz progresa ziņojumiem, kas Grieķijai jāiesniedz kā pierādījums par sprieduma izpildi, un pamatojoties uz NVO un starptautisko organizāciju, piemēram, Apvienoto Nāciju Organizācijas Augstā komisāra bēgļu jautājumos (UNHCR), kuras darbojas Grieķijā, pierādījumiem. Pēc Grieķijas 2016. gada jūnijā iesniegtā lūguma Ministru komiteja piekrita atlikt novērtēšanas procedūru, pamatojoties uz argumentu, ka Grieķija patlaban ir pakļauta milzīgam migrācijas spiedienam un pastāv ārkārtas situācija, kas ir nestabila un atšķirīga no tās, kad pirms pieciem gadiem tika apsludināts spriedums M.S.S. lietā. |
| --- | --- |

(2)

Kopš ECT 2011. gada sprieduma lietā M.S.S. pret Beļģiju un Grieķiju Eiropas Padomes Ministru komiteja uzrauga situāciju Grieķijā, pamatojoties uz progresa ziņojumiem, kas Grieķijai jāiesniedz kā pierādījums par sprieduma izpildi, un pamatojoties uz NVO un starptautisko organizāciju, piemēram, Apvienoto Nāciju Organizācijas Augstā komisāra bēgļu jautājumos (UNHCR), kuras darbojas Grieķijā, pierādījumiem. Pēc Grieķijas 2016. gada jūnijā iesniegtā lūguma Ministru komiteja piekrita atlikt novērtēšanas procedūru, pamatojoties uz argumentu, ka Grieķija patlaban ir pakļauta milzīgam migrācijas spiedienam un pastāv ārkārtas situācija, kas ir nestabila un atšķirīga no tās, kad pirms pieciem gadiem tika apsludināts spriedums M.S.S. lietā.

| (3) | M.S.S. sprieduma rezultātā Grieķija apņēmās reformēt savu patvēruma sistēmu, pamatojoties uz valsts rīcības plānu attiecībā uz patvēruma reformu un migrācijas pārvaldību, kas iesniegts 2010. gada augustā un pārskatīts 2013. gada janvārī (“Grieķijas rīcības plāns”). Grieķija 2015. gada 1. oktobrī iepazīstināja Padomi ar plānu pārcelšanas shēmas un karsto punktu pieejas īstenošanā, kurā turklāt izklāstītas konkrētas darbības, kurām jāpiešķir prioritāte, lai nodrošinātu, ka patvēruma un uzņemšanas jomā tiek īstenotas tās darbības, par kurām panākta vienošanās. |
| --- | --- |

(3)

M.S.S. sprieduma rezultātā Grieķija apņēmās reformēt savu patvēruma sistēmu, pamatojoties uz valsts rīcības plānu attiecībā uz patvēruma reformu un migrācijas pārvaldību, kas iesniegts 2010. gada augustā un pārskatīts 2013. gada janvārī (“Grieķijas rīcības plāns”). Grieķija 2015. gada 1. oktobrī iepazīstināja Padomi ar plānu pārcelšanas shēmas un karsto punktu pieejas īstenošanā, kurā turklāt izklāstītas konkrētas darbības, kurām jāpiešķir prioritāte, lai nodrošinātu, ka patvēruma un uzņemšanas jomā tiek īstenotas tās darbības, par kurām panākta vienošanās.

| (4) | Tajā pašā laikā pašreizējā bēgļu un migrācijas krīze joprojām rada spiedienu uz Grieķijas patvēruma un migrācijas sistēmu, jo Grieķija ir galvenā pirmās ieceļošanas valsts Vidusjūras austrumu maršrutā. Laikposmā no 2016. gada janvāra līdz 4. decembrim Grieķijā neatbilstīgi ieceļoja 171 909 migranti (4). Kaut gan ES un Turcijas paziņojuma (5) rezultātā ievērojami samazinājās katru dienu Grieķijā no Turcijas (6) ieceļojošo personu skaits, tas ir arī uzlicis Grieķijas iestādēm jaunus pienākumus. Salīdzinājumā ar laikposmu no 2016. gada 1. maija līdz 31. jūlijam, vidējais Grieķijā ieceļojošo personu skaits dienā kopš 2016. gada augusta sākuma ir palielinājies (7). Turklāt situācija Grieķijā ievērojami mainījās arī pēc Rietumbalkānu maršruta de facto slēgšanas, kas novērsa trešo valstu valstspiederīgo tālāku ceļošanu. Tā rezultātā Grieķijā patlaban atrodas vairāk nekā 62 000 neatbilstīgi ieceļojušo trešo valstu valstspiederīgo (8). Tajā pašā laikā ārkārtas pārcelšanas shēma, kas pamatojas uz diviem Padomes lēmumiem (9) (“pārcelšanas lēmumi”), liecina par pozitīvu tendenci it īpaši Grieķijā, kur pārcelšanas process ir paātrinājies, un pašlaik mēnesī pārceļ apmēram 1 000 personu. Tomēr visām dalībvalstīm ir jāpieliek lielākas pūles, lai samazinātu spiedienu uz Grieķiju. Šajā nolūkā Komisija aicina visas dalībvalstis uzņemties saistības un pārcelšanu veikt katru mēnesi, lai, sākot no 2016. gada decembra, sasniegtu vismaz 2 000 pārcelšanu mēnesī, kā arī pakāpeniski palielināt ikmēneša pārcelšanu skaitu (10). |
| --- | --- |

(4)

Tajā pašā laikā pašreizējā bēgļu un migrācijas krīze joprojām rada spiedienu uz Grieķijas patvēruma un migrācijas sistēmu, jo Grieķija ir galvenā pirmās ieceļošanas valsts Vidusjūras austrumu maršrutā. Laikposmā no 2016. gada janvāra līdz 4. decembrim Grieķijā neatbilstīgi ieceļoja 171 909 migranti (4). Kaut gan ES un Turcijas paziņojuma (5) rezultātā ievērojami samazinājās katru dienu Grieķijā no Turcijas (6) ieceļojošo personu skaits, tas ir arī uzlicis Grieķijas iestādēm jaunus pienākumus. Salīdzinājumā ar laikposmu no 2016. gada 1. maija līdz 31. jūlijam, vidējais Grieķijā ieceļojošo personu skaits dienā kopš 2016. gada augusta sākuma ir palielinājies (7). Turklāt situācija Grieķijā ievērojami mainījās arī pēc Rietumbalkānu maršruta de facto slēgšanas, kas novērsa trešo valstu valstspiederīgo tālāku ceļošanu. Tā rezultātā Grieķijā patlaban atrodas vairāk nekā 62 000 neatbilstīgi ieceļojušo trešo valstu valstspiederīgo (8). Tajā pašā laikā ārkārtas pārcelšanas shēma, kas pamatojas uz diviem Padomes lēmumiem (9) (“pārcelšanas lēmumi”), liecina par pozitīvu tendenci it īpaši Grieķijā, kur pārcelšanas process ir paātrinājies, un pašlaik mēnesī pārceļ apmēram 1 000 personu. Tomēr visām dalībvalstīm ir jāpieliek lielākas pūles, lai samazinātu spiedienu uz Grieķiju. Šajā nolūkā Komisija aicina visas dalībvalstis uzņemties saistības un pārcelšanu veikt katru mēnesi, lai, sākot no 2016. gada decembra, sasniegtu vismaz 2 000 pārcelšanu mēnesī, kā arī pakāpeniski palielināt ikmēneša pārcelšanu skaitu (10).

| (5) | Komisija 2016. gada 10. februārī un 2016. gada 15. jūnijā adresēja Grieķijas Republikai attiecīgi divus ieteikumus par steidzamiem pasākumiem, kas Grieķijai jāveic, ņemot vērā pārsūtīšanas atsākšanu saskaņā ar Dublinas regulu (11). Šajos ieteikumos secināts, ka situācijai Grieķijā joprojām vajadzīgi ievērojami uzlabojumi, pirms Komisija var veikt turpmāku novērtējumu par iespēju atsākt pārsūtīšanu uz Grieķiju saskaņā ar Dublinas regulu. Komisija 2016. gada 28. septembrī adresēja Grieķijas Republikai trešo ieteikumu par īpašiem steidzamiem pasākumiem, kas Grieķijai jāveic, ņemot vērā pārsūtīšanas atsākšanu saskaņā ar Dublinas regulu (12) (“trešais ieteikums”). Trešajā ieteikumā secināts, ka Grieķija joprojām saskaras ar sarežģītu situāciju saistībā ar jaunu patvēruma meklētāju lielo skaitu, jo sevišķi, kas izriet no tā sauktā pirmsreģistrācijas procesa īstenošanas un migrantu pastāvīgās neatbilstīgās ierašanās. Turklāt ir jāveic vēl vairāki svarīgi pasākumi, lai novērstu atlikušos sistēmiskos trūkumus Grieķijas patvēruma sistēmā, jo īpaši, ņemot vērā kapacitātes nepietiekamību. Pamatojoties uz turpmāko panākto progresu, nākotnē atsākot jebkādu nosūtīšanu uz Grieķiju saskaņā ar Dublinas regulu, atbilstīgi trešajam ieteikumam būtu jāņem vērā ietekme, ko šī sarežģītā situācija rada patvēruma sistēmas vispārējā darbībā, un tādēļ nosūtīšana būtu jāsāk pakāpeniski, katru gadījumu izskatot atsevišķi. |
| --- | --- |

(5)

Komisija 2016. gada 10. februārī un 2016. gada 15. jūnijā adresēja Grieķijas Republikai attiecīgi divus ieteikumus par steidzamiem pasākumiem, kas Grieķijai jāveic, ņemot vērā pārsūtīšanas atsākšanu saskaņā ar Dublinas regulu (11). Šajos ieteikumos secināts, ka situācijai Grieķijā joprojām vajadzīgi ievērojami uzlabojumi, pirms Komisija var veikt turpmāku novērtējumu par iespēju atsākt pārsūtīšanu uz Grieķiju saskaņā ar Dublinas regulu. Komisija 2016. gada 28. septembrī adresēja Grieķijas Republikai trešo ieteikumu par īpašiem steidzamiem pasākumiem, kas Grieķijai jāveic, ņemot vērā pārsūtīšanas atsākšanu saskaņā ar Dublinas regulu (12) (“trešais ieteikums”). Trešajā ieteikumā secināts, ka Grieķija joprojām saskaras ar sarežģītu situāciju saistībā ar jaunu patvēruma meklētāju lielo skaitu, jo sevišķi, kas izriet no tā sauktā pirmsreģistrācijas procesa īstenošanas un migrantu pastāvīgās neatbilstīgās ierašanās. Turklāt ir jāveic vēl vairāki svarīgi pasākumi, lai novērstu atlikušos sistēmiskos trūkumus Grieķijas patvēruma sistēmā, jo īpaši, ņemot vērā kapacitātes nepietiekamību. Pamatojoties uz turpmāko panākto progresu, nākotnē atsākot jebkādu nosūtīšanu uz Grieķiju saskaņā ar Dublinas regulu, atbilstīgi trešajam ieteikumam būtu jāņem vērā ietekme, ko šī sarežģītā situācija rada patvēruma sistēmas vispārējā darbībā, un tādēļ nosūtīšana būtu jāsāk pakāpeniski, katru gadījumu izskatot atsevišķi.

| (6) | Grieķija 2016. gada 22. novembra vēstulē sniedza Komisijai papildu informāciju par patvēruma meklētāju pašreizējo situāciju Grieķijā un par progresu, ko tā ir panākusi savas patvēruma sistēmas reformēšanā. Grieķija arī pauda bažas par izredzēm uz iespējamo pārcelšanas atsākšanu saskaņā ar Dublinas sistēmu, ņemot vērā migrantu skaitu Grieķijā un norādot, ka milzīgais slogs ir nesamērīgs ar tās lielumu, kā rezultātā ir radusies situācija, kad patvēruma un uzņemšanas kapacitāte ir sasniegusi savas robežas. Grieķija arī norādīja, ka pārcelšanas līmenis no Grieķijas uz citām dalībvalstīm joprojām ir krietni zemāks par līmeni, kas paredzēts pārcelšanas lēmumos. Tomēr Grieķija uzsvēra, ka tās nolūks nav panākt pastāvīgu izslēgšanu no Dublinas sistēmas, un lūdza patiesu solidaritāti un atbalstu līdz brīdim, kad situācija Grieķijā būs pilnībā noregulēta. |
| --- | --- |

(6)

Grieķija 2016. gada 22. novembra vēstulē sniedza Komisijai papildu informāciju par patvēruma meklētāju pašreizējo situāciju Grieķijā un par progresu, ko tā ir panākusi savas patvēruma sistēmas reformēšanā. Grieķija arī pauda bažas par izredzēm uz iespējamo pārcelšanas atsākšanu saskaņā ar Dublinas sistēmu, ņemot vērā migrantu skaitu Grieķijā un norādot, ka milzīgais slogs ir nesamērīgs ar tās lielumu, kā rezultātā ir radusies situācija, kad patvēruma un uzņemšanas kapacitāte ir sasniegusi savas robežas. Grieķija arī norādīja, ka pārcelšanas līmenis no Grieķijas uz citām dalībvalstīm joprojām ir krietni zemāks par līmeni, kas paredzēts pārcelšanas lēmumos. Tomēr Grieķija uzsvēra, ka tās nolūks nav panākt pastāvīgu izslēgšanu no Dublinas sistēmas, un lūdza patiesu solidaritāti un atbalstu līdz brīdim, kad situācija Grieķijā būs pilnībā noregulēta.

| (7) | Saskaņā ar Grieķijas 2016. gada 22. novembra datiem Grieķijas Patvēruma dienestā kopš 2016. gada 1. janvāra ir iesniegti aptuveni 39 000 patvēruma pieteikumu. To lietu skaits, kas gaida izskatīšanu pirmajā instancē, 30. septembrī pārsniedza 17 000. Grieķijas iestādes lēš, ka līdz 2016. gada beigām tiks iesniegts līdz 50 000 patvēruma pieteikumu (13). Saistībā ar situācijas noregulējumu Grieķijā un uzlaboto piekļuvi patvēruma procedūrai, citstarp noslogojums, ar ko Grieķijas Patvēruma dienests saskaras saistībā ar patvēruma pieteikumiem, ir ievērojami lielāks nekā iepriekšējos gados. |
| --- | --- |

(7)

Saskaņā ar Grieķijas 2016. gada 22. novembra datiem Grieķijas Patvēruma dienestā kopš 2016. gada 1. janvāra ir iesniegti aptuveni 39 000 patvēruma pieteikumu. To lietu skaits, kas gaida izskatīšanu pirmajā instancē, 30. septembrī pārsniedza 17 000. Grieķijas iestādes lēš, ka līdz 2016. gada beigām tiks iesniegts līdz 50 000 patvēruma pieteikumu (13). Saistībā ar situācijas noregulējumu Grieķijā un uzlaboto piekļuvi patvēruma procedūrai, citstarp noslogojums, ar ko Grieķijas Patvēruma dienests saskaras saistībā ar patvēruma pieteikumiem, ir ievērojami lielāks nekā iepriekšējos gados.

| (8) | Komisija savā iepriekšējā ieteikumā ir ņēmusi vērā uzlabojumus, kurus Grieķija ir veikusi savos tiesību aktos, lai nodrošinātu, ka Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvas 2013/32/ES (14) (pārstrādātā Patvēruma procedūru direktīva) jaunās tiesību normas un dažas ka Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvas 2013/33/ES (15) (pārstrādātā Uzņemšanas apstākļu direktīva) tiesību normas būtu transponētas valsts tiesību aktos. Jauno likumu (Likums Nr. 4375/2016) Grieķijas parlaments pieņēma 2016. gada 3. aprīlī (16). Parlaments 2016. gada 22. jūnijā apstiprināja grozījumus Likumā Nr. 4375/2016, kuri cita starpā ietvēra grozījumus pārsūdzību komiteju sastāvā un patvēruma meklētāju tiesībās uz mutisku uzklausīšanu šajās komitejās (17). Grieķijas parlaments 2016. gada 31. augustā arī pieņēma likumu par skolas vecuma bērniem bēgļiem, kuri dzīvo Grieķijā (18). |
| --- | --- |

(8)

Komisija savā iepriekšējā ieteikumā ir ņēmusi vērā uzlabojumus, kurus Grieķija ir veikusi savos tiesību aktos, lai nodrošinātu, ka Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvas 2013/32/ES (14) (pārstrādātā Patvēruma procedūru direktīva) jaunās tiesību normas un dažas ka Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvas 2013/33/ES (15) (pārstrādātā Uzņemšanas apstākļu direktīva) tiesību normas būtu transponētas valsts tiesību aktos. Jauno likumu (Likums Nr. 4375/2016) Grieķijas parlaments pieņēma 2016. gada 3. aprīlī (16). Parlaments 2016. gada 22. jūnijā apstiprināja grozījumus Likumā Nr. 4375/2016, kuri cita starpā ietvēra grozījumus pārsūdzību komiteju sastāvā un patvēruma meklētāju tiesībās uz mutisku uzklausīšanu šajās komitejās (17). Grieķijas parlaments 2016. gada 31. augustā arī pieņēma likumu par skolas vecuma bērniem bēgļiem, kuri dzīvo Grieķijā (18).

| (9) | Attiecībā uz uzņemšanas kapacitāti Grieķija pagājušajā gadā ir to ievērojami palielinājusi kopumā gan attiecībā uz neatbilstīgajiem migrantiem, gan starptautiskās aizsardzības pieteikuma iesniedzējiem. Saskaņā ar katras dienas informāciju, ko Grieķijas iestādes publiskoja 2016. gada 6. decembrī, pagaidu uzņemšanas centros Grieķijā, tostarp izmitināšanas vietās, ko nodrošina UNHCR (skatīt 11. apsvērumu), neatbilstīgajiem migrantiem un starptautiskās aizsardzības pieprasītājiem ir pieejamas 71 539 vietas (19). Tomēr pastāv nopietnas problēmas attiecībā uz kapacitāti Egejas jūra salās, kas ir pārpildītas: maksimālā uzņemšanas kapacitāte joprojām ir ap 8 200, bet reģistrēto migrantu kopskaits salās 2016. gada 5. decembrī bija 16 295 (20). |
| --- | --- |

(9)

Attiecībā uz uzņemšanas kapacitāti Grieķija pagājušajā gadā ir to ievērojami palielinājusi kopumā gan attiecībā uz neatbilstīgajiem migrantiem, gan starptautiskās aizsardzības pieteikuma iesniedzējiem. Saskaņā ar katras dienas informāciju, ko Grieķijas iestādes publiskoja 2016. gada 6. decembrī, pagaidu uzņemšanas centros Grieķijā, tostarp izmitināšanas vietās, ko nodrošina UNHCR (skatīt 11. apsvērumu), neatbilstīgajiem migrantiem un starptautiskās aizsardzības pieprasītājiem ir pieejamas 71 539 vietas (19). Tomēr pastāv nopietnas problēmas attiecībā uz kapacitāti Egejas jūra salās, kas ir pārpildītas: maksimālā uzņemšanas kapacitāte joprojām ir ap 8 200, bet reģistrēto migrantu kopskaits salās 2016. gada 5. decembrī bija 16 295 (20).

| (10) | Grieķija palielināja arī izmitināšanas vietu skaitu, kas paredzēts neaizsargātiem pieteikuma iesniedzējiem, jo īpaši nepavadītiem nepilngadīgajiem. Nepavadītiem nepilngadīgajiem neatkarīgi no tā, vai viņi ir patvēruma meklētāji, 2016. gada 17. novembrī īpaši atvēlētās patversmēs bija pieejama 1 191 vieta. Līdz 2016. gada beigām ir paredzēts ierīkot vēl 130 vietas, kas būtu piemērotas nepavadītiem nepilngadīgajiem. Tomēr kapacitāte attiecībā uz neaizsargātiem pieteikuma iesniedzējiem joprojām nav pietiekama, jo vietas pašlaik ir pilnībā aizņemtas, un rindā uz uzņemšanu gaida 1 199 nepavadīti nepilngadīgie, kuri ir jāizvieto piemērotās telpās (21). Tādēļ progress šajā jomā ir pārāk lēns, un ir skaidrs, ka Grieķijai ir jāpastiprina centieni nodrošināt, ka ir izveidots atbilstošs skaits uzņemšanas centru nepavadītiem nepilngadīgajiem, lai tiktu galā ar pieprasījumu pēc šādiem mitekļiem. |
| --- | --- |

(10)

Grieķija palielināja arī izmitināšanas vietu skaitu, kas paredzēts neaizsargātiem pieteikuma iesniedzējiem, jo īpaši nepavadītiem nepilngadīgajiem. Nepavadītiem nepilngadīgajiem neatkarīgi no tā, vai viņi ir patvēruma meklētāji, 2016. gada 17. novembrī īpaši atvēlētās patversmēs bija pieejama 1 191 vieta. Līdz 2016. gada beigām ir paredzēts ierīkot vēl 130 vietas, kas būtu piemērotas nepavadītiem nepilngadīgajiem. Tomēr kapacitāte attiecībā uz neaizsargātiem pieteikuma iesniedzējiem joprojām nav pietiekama, jo vietas pašlaik ir pilnībā aizņemtas, un rindā uz uzņemšanu gaida 1 199 nepavadīti nepilngadīgie, kuri ir jāizvieto piemērotās telpās (21). Tādēļ progress šajā jomā ir pārāk lēns, un ir skaidrs, ka Grieķijai ir jāpastiprina centieni nodrošināt, ka ir izveidots atbilstošs skaits uzņemšanas centru nepavadītiem nepilngadīgajiem, lai tiktu galā ar pieprasījumu pēc šādiem mitekļiem.

| (11) | Komisija un UNHCR 2016. gada janvārī parakstīja deleģēšanas nolīgumu kopsummā par EUR 80 miljoniem, lai izveidotu 20 000 atklāta tipa izmitināšanas vietu (īres dzīvokļu shēmas, viesnīcu kuponi un viesģimeņu programmas), kas galvenokārt paredzētas starptautiskās aizsardzības pieteikuma iesniedzējiem, kuri ir tiesīgi uz pārcelšanu. Deleģēšanas nolīgums tika pārskatīts 2016. gada jūlijā, lai izmitināšanas shēmā iekļautu arī iespēju izveidot vietas pārcelšanas vietās, kuras pārvalda UNHCR, un precizētu tekstā, ka izmitināšanas shēmas mērķgrupa ietver ne tikai pretendentus uz pārcelšanu, bet arī patvēruma meklētājus, jo īpaši ģimenes atkalapvienošanās kandidātus saskaņā ar Dublinas sistēmu un neaizsargātas kategorijas, tostarp nepavadītus un no vecākiem nošķirtus bērnus, personas ar invaliditāti, vecus cilvēkus, vientuļos vecākus, hroniski slimos, grūtnieces un citus. Kopš septembra pieejamo izmitināšanas vietu skaits ir ievērojami palielināts (par aptuveni 8 100). UNHCR 2015. gada decembrī apņēmās izveidot 20 000 vietu pieteikuma iesniedzējiem, kuri ir tiesīgi uz pārcelšanu īres shēmas ietvaros, un 6. decembrī bija pieejamas 20 145 vietas, tostarp 6 344 vietas viesnīcās/veselās mājās, 11 711 vietas dzīvokļos, 484 vietas viesģimenēs, 960 vietas pārcelšanas vietās un 646 vietas īpaši atvēlētos centros nepavadītiem nepilngadīgajiem (22). Tā kā pašreizējā deleģēšanas nolīguma termiņš beidzas 2016. gada 31. decembrī, Komisija sāka apspriedes ar UNHCR par shēmas pagarināšanu 2017. gadā, pamatojoties uz Grieķijas uzņemšanas vajadzību atjauninātu novērtējumu. |
| --- | --- |

(11)

Komisija un UNHCR 2016. gada janvārī parakstīja deleģēšanas nolīgumu kopsummā par EUR 80 miljoniem, lai izveidotu 20 000 atklāta tipa izmitināšanas vietu (īres dzīvokļu shēmas, viesnīcu kuponi un viesģimeņu programmas), kas galvenokārt paredzētas starptautiskās aizsardzības pieteikuma iesniedzējiem, kuri ir tiesīgi uz pārcelšanu. Deleģēšanas nolīgums tika pārskatīts 2016. gada jūlijā, lai izmitināšanas shēmā iekļautu arī iespēju izveidot vietas pārcelšanas vietās, kuras pārvalda UNHCR, un precizētu tekstā, ka izmitināšanas shēmas mērķgrupa ietver ne tikai pretendentus uz pārcelšanu, bet arī patvēruma meklētājus, jo īpaši ģimenes atkalapvienošanās kandidātus saskaņā ar Dublinas sistēmu un neaizsargātas kategorijas, tostarp nepavadītus un no vecākiem nošķirtus bērnus, personas ar invaliditāti, vecus cilvēkus, vientuļos vecākus, hroniski slimos, grūtnieces un citus. Kopš septembra pieejamo izmitināšanas vietu skaits ir ievērojami palielināts (par aptuveni 8 100). UNHCR 2015. gada decembrī apņēmās izveidot 20 000 vietu pieteikuma iesniedzējiem, kuri ir tiesīgi uz pārcelšanu īres shēmas ietvaros, un 6. decembrī bija pieejamas 20 145 vietas, tostarp 6 344 vietas viesnīcās/veselās mājās, 11 711 vietas dzīvokļos, 484 vietas viesģimenēs, 960 vietas pārcelšanas vietās un 646 vietas īpaši atvēlētos centros nepavadītiem nepilngadīgajiem (22). Tā kā pašreizējā deleģēšanas nolīguma termiņš beidzas 2016. gada 31. decembrī, Komisija sāka apspriedes ar UNHCR par shēmas pagarināšanu 2017. gadā, pamatojoties uz Grieķijas uzņemšanas vajadzību atjauninātu novērtējumu.

| (12) | Attiecībā uz kvalitāti daudzi uzņemšanas centri Grieķijā joprojām neatbilst Uzņemšanas apstākļu Direktīvā 2013/33/ES noteiktajām prasībām attiecībā uz starptautiskās aizsardzības pieteikuma iesniedzējiem, jo īpaši salās un dažos pagaidu centros kontinentālajā daļā. Karstie punkti salās ir ne tikai pārpildīti, arī materiālie apstākļi tajos ir standartiem neatbilstoši sanitārijas un higiēnas ziņā, nav nodrošināta pienācīga piekļuve tādiem pamata pakalpojumiem kā veselības aprūpe, jo īpaši neaizsargātām grupām. Drošības līmenis ir nepietiekams, un pastāv saspringtas attiecības starp dažādu tautību pārstāvjiem. Kaut gan UNHCR pārvaldītā izmitināšanas shēma nodrošina adekvātus apstākļus kontinentālajā daļā, daudzviet tur atlikušo uzņemšanas kapacitāti veido nometnes (pašlaik tiek izmantotas 53 nometnes) un ārkārtas (uzņemšanas) centri, kuros valda ļoti atšķirīgi un nereti neatbilstoši standarti gan materiālo apstākļu, gan drošības ziņā. Ir sākta dažu šo centru pielāgošana ziemas apstākļiem, taču progress ir lēns. Pat panākot uzlabojumus, dažas nometnes būs grūti pārvērst par piemērotiem pastāvīgiem uzņemšanas centriem, un, iespējams, tās būs jāslēdz, savukārt citas – jāapvieno. |
| --- | --- |

(12)

Attiecībā uz kvalitāti daudzi uzņemšanas centri Grieķijā joprojām neatbilst Uzņemšanas apstākļu Direktīvā 2013/33/ES noteiktajām prasībām attiecībā uz starptautiskās aizsardzības pieteikuma iesniedzējiem, jo īpaši salās un dažos pagaidu centros kontinentālajā daļā. Karstie punkti salās ir ne tikai pārpildīti, arī materiālie apstākļi tajos ir standartiem neatbilstoši sanitārijas un higiēnas ziņā, nav nodrošināta pienācīga piekļuve tādiem pamata pakalpojumiem kā veselības aprūpe, jo īpaši neaizsargātām grupām. Drošības līmenis ir nepietiekams, un pastāv saspringtas attiecības starp dažādu tautību pārstāvjiem. Kaut gan UNHCR pārvaldītā izmitināšanas shēma nodrošina adekvātus apstākļus kontinentālajā daļā, daudzviet tur atlikušo uzņemšanas kapacitāti veido nometnes (pašlaik tiek izmantotas 53 nometnes) un ārkārtas (uzņemšanas) centri, kuros valda ļoti atšķirīgi un nereti neatbilstoši standarti gan materiālo apstākļu, gan drošības ziņā. Ir sākta dažu šo centru pielāgošana ziemas apstākļiem, taču progress ir lēns. Pat panākot uzlabojumus, dažas nometnes būs grūti pārvērst par piemērotiem pastāvīgiem uzņemšanas centriem, un, iespējams, tās būs jāslēdz, savukārt citas – jāapvieno.

| (13) | Turklāt šķiet, ka uzņemšanas organizēšanas vispārējā koordinācija Grieķijā ir nepilnīga, jo, dažas nometnes ad hoc pārvaldot Migrācijas jautājumu ministrijai un dažas – Uzņemšanas un identifikācijas dienestam, trūkst skaidra tiesiskā regulējuma un uzraudzības sistēmas. Vēl nav pieņemts neviens lēmums par to, kuriem centriem būtu jākļūst pastāvīgiem. Uzņemšanas dienests joprojām atrodas kapacitātes veidošanas procesā. |
| --- | --- |

(13)

Turklāt šķiet, ka uzņemšanas organizēšanas vispārējā koordinācija Grieķijā ir nepilnīga, jo, dažas nometnes ad hoc pārvaldot Migrācijas jautājumu ministrijai un dažas – Uzņemšanas un identifikācijas dienestam, trūkst skaidra tiesiskā regulējuma un uzraudzības sistēmas. Vēl nav pieņemts neviens lēmums par to, kuriem centriem būtu jākļūst pastāvīgiem. Uzņemšanas dienests joprojām atrodas kapacitātes veidošanas procesā.

| (14) | No iepriekšminētā izriet, ka Grieķijai joprojām ir jāpanāk progress, lai izveidotu pietiekamu un adekvātu īpašu atklāta tipa uzņemšanas kapacitāti patvēruma meklētājiem – tai visur vajadzētu atbilst pienācīgiem standartiem saskaņā ar ES acquis. Tam būtu jāietver visu uzņemšanas centru centralizēta pārvaldība un sistēma pastāvīgai materiālo standartu, kā arī šajos centros sniegto pakalpojumu uzraudzībai. Daži pagaidu centri būtu jāpārveido par pastāvīgiem centriem, taču būtu jāsaglabā arī pietiekama kapacitāte, lai risinātu kapacitātes nepietiekamību, kas rodas negaidīta personu pieplūduma rezultātā. Turklāt, kā jau prasīts trešajā ieteikumā, ir ārkārtīgi svarīgi, lai Grieķijas iestādes sniegtu precīzākus datus par uzņemšanas kapacitāti un vispusīgu un pastāvīgi atjauninātu vajadzību novērtējumu attiecībā uz kopējo uzņemšanas kapacitāti un tās veidu. |
| --- | --- |

(14)

No iepriekšminētā izriet, ka Grieķijai joprojām ir jāpanāk progress, lai izveidotu pietiekamu un adekvātu īpašu atklāta tipa uzņemšanas kapacitāti patvēruma meklētājiem – tai visur vajadzētu atbilst pienācīgiem standartiem saskaņā ar ES acquis. Tam būtu jāietver visu uzņemšanas centru centralizēta pārvaldība un sistēma pastāvīgai materiālo standartu, kā arī šajos centros sniegto pakalpojumu uzraudzībai. Daži pagaidu centri būtu jāpārveido par pastāvīgiem centriem, taču būtu jāsaglabā arī pietiekama kapacitāte, lai risinātu kapacitātes nepietiekamību, kas rodas negaidīta personu pieplūduma rezultātā. Turklāt, kā jau prasīts trešajā ieteikumā, ir ārkārtīgi svarīgi, lai Grieķijas iestādes sniegtu precīzākus datus par uzņemšanas kapacitāti un vispusīgu un pastāvīgi atjauninātu vajadzību novērtējumu attiecībā uz kopējo uzņemšanas kapacitāti un tās veidu.

| (15) | Iepriekšējos ieteikumos būtiski uzlabojumi ir konstatēti attiecībā uz reģionālo patvēruma biroju izveidi. Grieķijas tiesību akti paredz reģionālo patvēruma biroju izveidi šādos reģionos: Atikā, Salonikos, Trāķijā, Ēpeirā, Tesālijā, Rietumgrieķijā, Krētā, Lesbā, Hijā, Samā, Lerā un Rodā (23). Ar Patvēruma dienesta direktora lēmumu ir iespējams izveidot arī autonomas patvēruma vienības, lai segtu Patvēruma dienesta pieaugušās vajadzības. Saskaņā ar informāciju, ko Grieķija sniedza 2016. gada 22. novembra vēstulē, līdz šim sākuši strādāt septiņi reģionālie biroji Atikas, Trāķijas, Saloniku, Lesbas, Samas, Rodas un Patras reģionā. Turklāt deviņas autonomās patvēruma vienības darbojas Pirejā, Evrā, Ksantē, Lerā, Kosā, Korintā un viena pārcelšanas vienība – Alimā. Kā noteikts likumā, vēl trīs reģionālie patvēruma biroji sāks darboties Kosas, Ēpeiras (Joanninnā), Krētas (Iraklijā) un Tesālijas (Volā) apgabalā. |
| --- | --- |

(15)

Iepriekšējos ieteikumos būtiski uzlabojumi ir konstatēti attiecībā uz reģionālo patvēruma biroju izveidi. Grieķijas tiesību akti paredz reģionālo patvēruma biroju izveidi šādos reģionos: Atikā, Salonikos, Trāķijā, Ēpeirā, Tesālijā, Rietumgrieķijā, Krētā, Lesbā, Hijā, Samā, Lerā un Rodā (23). Ar Patvēruma dienesta direktora lēmumu ir iespējams izveidot arī autonomas patvēruma vienības, lai segtu Patvēruma dienesta pieaugušās vajadzības. Saskaņā ar informāciju, ko Grieķija sniedza 2016. gada 22. novembra vēstulē, līdz šim sākuši strādāt septiņi reģionālie biroji Atikas, Trāķijas, Saloniku, Lesbas, Samas, Rodas un Patras reģionā. Turklāt deviņas autonomās patvēruma vienības darbojas Pirejā, Evrā, Ksantē, Lerā, Kosā, Korintā un viena pārcelšanas vienība – Alimā. Kā noteikts likumā, vēl trīs reģionālie patvēruma biroji sāks darboties Kosas, Ēpeiras (Joanninnā), Krētas (Iraklijā) un Tesālijas (Volā) apgabalā.

| (16) | Grieķijas Patvēruma dienests ir kapacitātes palielināšanas procesā. Patlaban Patvēruma dienestā strādā 478 personas (24). Šis skaits attiecas uz amata vietām centrālajā dienestā, kā arī izveidotajos reģionālajos birojos un patvēruma vienībās. Valsts budžetā ir ietvertas 250 vietas, savukārt pārējās vietas finansē no dažādiem ES un EEZ avotiem. Līdz gada beigām ir plānots darbinieku skaitu palielināt līdz 659. Šie darbinieki būs papildus tiem līgumdarbiniekiem, kurus pieņēmis UNHCR, kā arī EASO darbiniekiem un dalībvalstu ekspertiem, kas kas ar EASO starpniecību Grieķijas Patvēruma dienestā izvietoti uz noteiktu laiku. Grieķijas iestādes ir iecerējušas līdz 2017. gada beigām visus līgumdarbiniekus aizstāt ar pastāvīgiem darbiniekiem un nepalielināt kapacitāti; Grieķijas Patvēruma dienests norādīja Komisijai, ka straujāka darbinieku skaita palielināšana nav iespējama, jo trūkst vadošo darbinieku, kuri varētu apmācīt, konsultēt un pārraudzīt no jauna pieņemtos darbiniekus. Tā kā Patvēruma dienesta darbinieku skaits 2016. gadā būs trīskāršojies, tas norādīja, ka ir steidzami nepieciešams to nostiprināt, jo īpaši izveidot vidējā līmeņa vadītāju un darbinieku zināšanas. |
| --- | --- |

(16)

Grieķijas Patvēruma dienests ir kapacitātes palielināšanas procesā. Patlaban Patvēruma dienestā strādā 478 personas (24). Šis skaits attiecas uz amata vietām centrālajā dienestā, kā arī izveidotajos reģionālajos birojos un patvēruma vienībās. Valsts budžetā ir ietvertas 250 vietas, savukārt pārējās vietas finansē no dažādiem ES un EEZ avotiem. Līdz gada beigām ir plānots darbinieku skaitu palielināt līdz 659. Šie darbinieki būs papildus tiem līgumdarbiniekiem, kurus pieņēmis UNHCR, kā arī EASO darbiniekiem un dalībvalstu ekspertiem, kas kas ar EASO starpniecību Grieķijas Patvēruma dienestā izvietoti uz noteiktu laiku. Grieķijas iestādes ir iecerējušas līdz 2017. gada beigām visus līgumdarbiniekus aizstāt ar pastāvīgiem darbiniekiem un nepalielināt kapacitāti; Grieķijas Patvēruma dienests norādīja Komisijai, ka straujāka darbinieku skaita palielināšana nav iespējama, jo trūkst vadošo darbinieku, kuri varētu apmācīt, konsultēt un pārraudzīt no jauna pieņemtos darbiniekus. Tā kā Patvēruma dienesta darbinieku skaits 2016. gadā būs trīskāršojies, tas norādīja, ka ir steidzami nepieciešams to nostiprināt, jo īpaši izveidot vidējā līmeņa vadītāju un darbinieku zināšanas.

| (17) | Ņemot vērā patvēruma pieteikumu skaita kāpumu Grieķijā, vēl nav skaidrs, vai pašreizējais un plānotais darbinieku skaits Patvēruma dienestā atbilst tam, kas vajadzīgs, lai adekvāti izskatītu pašreizējo un, visticamāk, turpmāk paredzamo lietu skaitu. Kā vienai no galvenajām prioritātēm Patvēruma dienestam vajadzētu pievērsties laika saīsināšanai, kas paiet no pieteikuma sagatavošanas līdz tā iesniegšanai un kas pašlaik bieži vien ir pārāk ilgs, ietekmējot attiecīgo personu tiesības un izraisot vilšanos to personu vidū, kurus tas skar. Tas būtu jāsamazina saskaņā ar Patvēruma procedūras Direktīvas 6. panta 2. punktu, kas prasa, lai personai, kura sagatavojusi starptautiskās aizsardzības pieteikumu, būtu reāla iespēja to iesniegt “iespējami īsā laikā”. Turklāt ir būtiski, lai pēc pieteikuma iesniegšanas tas tiktu izskatīts Direktīvā noteiktajā termiņā, parasti – 6 mēnešu laikā. Iesniegto patvēruma pieteikumu izskatīšana patlaban labākajā gadījumā ilgst vairākus mēnešus, izņemot pārcelšanas lietas, kas tiek izskatītas ātrāk, un pastāv ievērojama neskaidrība par to, cik ilgā laikā tiks izskatīti šobrīd neizskatītie pieteikumi. Tomēr Komisija pienācīgi ņem vērā Grieķijas bažas, ko tā pauda 2016. gada 22. novembra vēstulē, kurā norādīts, ka, pat straujāk palielinot Patvēruma dienesta darbinieku skaitu, tiktu apdraudēta lēmumu saskaņotība un kvalitāte. |
| --- | --- |

(17)

Ņemot vērā patvēruma pieteikumu skaita kāpumu Grieķijā, vēl nav skaidrs, vai pašreizējais un plānotais darbinieku skaits Patvēruma dienestā atbilst tam, kas vajadzīgs, lai adekvāti izskatītu pašreizējo un, visticamāk, turpmāk paredzamo lietu skaitu. Kā vienai no galvenajām prioritātēm Patvēruma dienestam vajadzētu pievērsties laika saīsināšanai, kas paiet no pieteikuma sagatavošanas līdz tā iesniegšanai un kas pašlaik bieži vien ir pārāk ilgs, ietekmējot attiecīgo personu tiesības un izraisot vilšanos to personu vidū, kurus tas skar. Tas būtu jāsamazina saskaņā ar Patvēruma procedūras Direktīvas 6. panta 2. punktu, kas prasa, lai personai, kura sagatavojusi starptautiskās aizsardzības pieteikumu, būtu reāla iespēja to iesniegt “iespējami īsā laikā”. Turklāt ir būtiski, lai pēc pieteikuma iesniegšanas tas tiktu izskatīts Direktīvā noteiktajā termiņā, parasti – 6 mēnešu laikā. Iesniegto patvēruma pieteikumu izskatīšana patlaban labākajā gadījumā ilgst vairākus mēnešus, izņemot pārcelšanas lietas, kas tiek izskatītas ātrāk, un pastāv ievērojama neskaidrība par to, cik ilgā laikā tiks izskatīti šobrīd neizskatītie pieteikumi. Tomēr Komisija pienācīgi ņem vērā Grieķijas bažas, ko tā pauda 2016. gada 22. novembra vēstulē, kurā norādīts, ka, pat straujāk palielinot Patvēruma dienesta darbinieku skaitu, tiktu apdraudēta lēmumu saskaņotība un kvalitāte.

| (18) | Steidzami jānovērtē, vai līdzšinējais cilvēkresursu palielinājums Patvēruma dienestā ir pietiekams, kā arī jāizvērtē tas, kā Komisija, attiecīgās ES aģentūras un arī dalībvalstis varētu labāk palīdzēt Grieķijai izskatīt pieteikumus īsākā termiņā. Būtu jāveic vispusīgs un pastāvīgi atjaunināts vajadzību novērtējums, tajā ņemot vērā to patvēruma pieteikumu skaitu, kas patlaban vēl nav izskatīti un kas Grieķijas Patvēruma dienestam būtu katrā ziņā jāizskata, un to pieejamo darbinieku skaitu, kuri būs vai varētu būt vajadzīgi šo pieteikumu izskatīšanai. Šo personālu varētu veidot pašas Grieķijas nodrošinātie papildu resursi un dalībvalstu izvietotie eksperti EASO atbalsta grupas veidā. Vienlaikus saglabājot kvalitāti, būtu jāizpēta, kā racionalizēt darba metodes un padarīt tās efektīvākas, lai paātrinātu iztaujāšanas un procedūras, attiecīgā gadījumā – ar EASO atbalstu. |
| --- | --- |

(18)

Steidzami jānovērtē, vai līdzšinējais cilvēkresursu palielinājums Patvēruma dienestā ir pietiekams, kā arī jāizvērtē tas, kā Komisija, attiecīgās ES aģentūras un arī dalībvalstis varētu labāk palīdzēt Grieķijai izskatīt pieteikumus īsākā termiņā. Būtu jāveic vispusīgs un pastāvīgi atjaunināts vajadzību novērtējums, tajā ņemot vērā to patvēruma pieteikumu skaitu, kas patlaban vēl nav izskatīti un kas Grieķijas Patvēruma dienestam būtu katrā ziņā jāizskata, un to pieejamo darbinieku skaitu, kuri būs vai varētu būt vajadzīgi šo pieteikumu izskatīšanai. Šo personālu varētu veidot pašas Grieķijas nodrošinātie papildu resursi un dalībvalstu izvietotie eksperti EASO atbalsta grupas veidā. Vienlaikus saglabājot kvalitāti, būtu jāizpēta, kā racionalizēt darba metodes un padarīt tās efektīvākas, lai paātrinātu iztaujāšanas un procedūras, attiecīgā gadījumā – ar EASO atbalstu.

| (19) | Patvēruma meklētājiem ir jābūt iespējai reāli piekļūt tiesiskās aizsardzības līdzekļiem, ja attiecībā uz viņu prasību pieņemts negatīvs lēmums. Šajā ziņā ir panākts būtisks progress. Pārsūdzību iestāde un pārsūdzību komitejas tika izveidotas ar Likumu Nr. 4375/2016, kas tika pieņemts 2016. gada aprīlī. Ar 2016. gada jūnijā pieņemto Likumu Nr. 4399/2016 izveidotas jaunas pārsūdzību komitejas. Tās ir atbildīgas par visu Grieķijas Patvēruma dienesta lēmumu pārsūdzību izskatīšanu, kuras iesniegtas kopš 2016. gada 20. jūlija. Pārsūdzību komitejas galveno uzmanību prioritārā kārtā pievērš lietām, kas iesniegtas Grieķijas salās, lai palīdzētu īstenot ES un Turcijas paziņojumu. Patlaban ir sešas komitejas. Kā alternatīva pastāvīgajām komitejām kopš 21. jūlija ir izveidota arī viena pārsūdzību komiteja (25). Lai tiktu galā ar arvien pieaugošo lietu skaitu un pārvaldītu neizskatītās lietas, Grieķija plāno izveidot vēl septiņas komitejas, kas, gaidāms, sāks darbu līdz 2016. gada decembra beigām, un kopējais to skaits līdz 2017. gada februāra beigām būs 20. |
| --- | --- |

(19)

Patvēruma meklētājiem ir jābūt iespējai reāli piekļūt tiesiskās aizsardzības līdzekļiem, ja attiecībā uz viņu prasību pieņemts negatīvs lēmums. Šajā ziņā ir panākts būtisks progress. Pārsūdzību iestāde un pārsūdzību komitejas tika izveidotas ar Likumu Nr. 4375/2016, kas tika pieņemts 2016. gada aprīlī. Ar 2016. gada jūnijā pieņemto Likumu Nr. 4399/2016 izveidotas jaunas pārsūdzību komitejas. Tās ir atbildīgas par visu Grieķijas Patvēruma dienesta lēmumu pārsūdzību izskatīšanu, kuras iesniegtas kopš 2016. gada 20. jūlija. Pārsūdzību komitejas galveno uzmanību prioritārā kārtā pievērš lietām, kas iesniegtas Grieķijas salās, lai palīdzētu īstenot ES un Turcijas paziņojumu. Patlaban ir sešas komitejas. Kā alternatīva pastāvīgajām komitejām kopš 21. jūlija ir izveidota arī viena pārsūdzību komiteja (25). Lai tiktu galā ar arvien pieaugošo lietu skaitu un pārvaldītu neizskatītās lietas, Grieķija plāno izveidot vēl septiņas komitejas, kas, gaidāms, sāks darbu līdz 2016. gada decembra beigām, un kopējais to skaits līdz 2017. gada februāra beigām būs 20.

| (20) | Ar Likumu Nr. 4399/2016 arī tika grozīts šo komiteju sastāvs, kurā tagad ietilpst trīs locekļi: divi administratīvās tiesas tiesneši un viens Grieķijas pilsonis ar attiecīgām zināšanām un pieredzi, kuru izvirza UNHCR vai Valsts Cilvēktiesību komiteja. |
| --- | --- |

(20)

Ar Likumu Nr. 4399/2016 arī tika grozīts šo komiteju sastāvs, kurā tagad ietilpst trīs locekļi: divi administratīvās tiesas tiesneši un viens Grieķijas pilsonis ar attiecīgām zināšanām un pieredzi, kuru izvirza UNHCR vai Valsts Cilvēktiesību komiteja.

| (21) | Saskaņā ar informāciju, ko Grieķijas iestādes sniedza 2016. gada 22. novembra vēstulē, kopš 2016. gada 21. jūlija pārsūdzību komitejās ir iesniegtas 2 347 pārsūdzības, taču ir pieņemti tikai 573 lēmumi. |
| --- | --- |

(21)

Saskaņā ar informāciju, ko Grieķijas iestādes sniedza 2016. gada 22. novembra vēstulē, kopš 2016. gada 21. jūlija pārsūdzību komitejās ir iesniegtas 2 347 pārsūdzības, taču ir pieņemti tikai 573 lēmumi.

| (22) | Kādreizējām neizskatīto pārsūdzību komitejām, kas tika izveidotas, lai daļēji izskatītu neizskatītās patvēruma lietu pārsūdzības no Grieķijas, sākotnēji tika piešķirtas papildu pilnvaras – papildus pārsūdzību izskatīšanai pēc būtības saistībā ar pirmajā instancē pieņemtajiem lēmumiem – izskatīt to lēmumu pārsūdzības, kuri, balstoties uz pieņemamību, pieņemti, īstenojot ES un Turcijas paziņojumu. Saskaņā ar Grieķijas iestāžu 22. novembrī sniegto informāciju vairāk nekā 2 000 pārsūdzību neizskatīto pārsūdzību komitejās tika iesniegts no 2016. gada aprīļa līdz 20. jūlijam. Jaunu pārsūdzību komiteju izveide 2016. gada 24. jūnijā (26) atviegloja 20 “neizskatīto pārsūdzību” komiteju slogu, ļaujot tām paātrināt neizskatīto pārsūdzības lietu izskatīšanas tempu. |
| --- | --- |

(22)

Kādreizējām neizskatīto pārsūdzību komitejām, kas tika izveidotas, lai daļēji izskatītu neizskatītās patvēruma lietu pārsūdzības no Grieķijas, sākotnēji tika piešķirtas papildu pilnvaras – papildus pārsūdzību izskatīšanai pēc būtības saistībā ar pirmajā instancē pieņemtajiem lēmumiem – izskatīt to lēmumu pārsūdzības, kuri, balstoties uz pieņemamību, pieņemti, īstenojot ES un Turcijas paziņojumu. Saskaņā ar Grieķijas iestāžu 22. novembrī sniegto informāciju vairāk nekā 2 000 pārsūdzību neizskatīto pārsūdzību komitejās tika iesniegts no 2016. gada aprīļa līdz 20. jūlijam. Jaunu pārsūdzību komiteju izveide 2016. gada 24. jūnijā (26) atviegloja 20 “neizskatīto pārsūdzību” komiteju slogu, ļaujot tām paātrināt neizskatīto pārsūdzības lietu izskatīšanas tempu.

| (23) | Lielāks progress panākts attiecībā uz ieilgušo neizskatīto pārsūdzību skaitu saskaņā ar “veco procedūru”, kas reglamentēta ar prezidenta Dekrētu 114/2010. Pašreizējais neizskatīto pārsūdzību skaits 2016. gada 22. novembrī ir aptuveni 6 589 (salīdzinājumā ar kopskaitā aptuveni 51 000 lietu, kas tika uzskatītas par neizskatītām 2013. gada sākumā, un aptuveni 8 075 lietām 2016. gada septembrī). Grieķijas iestādes humanitāros nolūkos ir piešķīrušas atļaujas tām personām, kuru patvēruma pieteikumi nav izskatīti jau ilgstoši un kuras saskaņā ar Grieķijas Likumu Nr. 4375/2016 ir tiesīgas saņemt uzturēšanās atļauju humanitāru apsvērumu vai citu izņēmuma gadījumu dēļ. Uzturēšanās atļaujas tiek izsniegtas uz diviem gadiem, un tās var atjaunot (27). Tās saņēmējiem nodrošina tādas pašas tiesības un priekšrocības, kādas tiek garantētas personām, kurām Grieķijā piešķirts alternatīvās aizsardzības statuss (28), un šīs personas pēc tam vairs netiek uzskatītas par patvēruma meklētājiem. Tomēr dažas neizskatītās pārsūdzības tiek izskatītas pēc būtības. Neraugoties uz ievērojamo progresu, kas panākts kopš iepriekšējiem ieteikumiem, Grieķijai būtu jāturpina centieni izskatīt šajā sakarībā uzkrājušās pārsūdzības, nodrošinot, ka pārsūdzību iesniedzējiem, kuru pārsūdzība vēl nav izskatīta, būtu iespēja izmantot tiesības uz reālu tiesisko aizsardzību. |
| --- | --- |

(23)

Lielāks progress panākts attiecībā uz ieilgušo neizskatīto pārsūdzību skaitu saskaņā ar “veco procedūru”, kas reglamentēta ar prezidenta Dekrētu 114/2010. Pašreizējais neizskatīto pārsūdzību skaits 2016. gada 22. novembrī ir aptuveni 6 589 (salīdzinājumā ar kopskaitā aptuveni 51 000 lietu, kas tika uzskatītas par neizskatītām 2013. gada sākumā, un aptuveni 8 075 lietām 2016. gada septembrī). Grieķijas iestādes humanitāros nolūkos ir piešķīrušas atļaujas tām personām, kuru patvēruma pieteikumi nav izskatīti jau ilgstoši un kuras saskaņā ar Grieķijas Likumu Nr. 4375/2016 ir tiesīgas saņemt uzturēšanās atļauju humanitāru apsvērumu vai citu izņēmuma gadījumu dēļ. Uzturēšanās atļaujas tiek izsniegtas uz diviem gadiem, un tās var atjaunot (27). Tās saņēmējiem nodrošina tādas pašas tiesības un priekšrocības, kādas tiek garantētas personām, kurām Grieķijā piešķirts alternatīvās aizsardzības statuss (28), un šīs personas pēc tam vairs netiek uzskatītas par patvēruma meklētājiem. Tomēr dažas neizskatītās pārsūdzības tiek izskatītas pēc būtības. Neraugoties uz ievērojamo progresu, kas panākts kopš iepriekšējiem ieteikumiem, Grieķijai būtu jāturpina centieni izskatīt šajā sakarībā uzkrājušās pārsūdzības, nodrošinot, ka pārsūdzību iesniedzējiem, kuru pārsūdzība vēl nav izskatīta, būtu iespēja izmantot tiesības uz reālu tiesisko aizsardzību.

| (24) | Ņemot vērā to iesniegumu skaita pieaugumu, kas Grieķijā iesniegti kopš ES un Turcijas paziņojuma īstenošanas, ir sevišķi svarīgi, lai darbotos Pārsūdzību iestāde, kurai ir nodrošināts pietiekams darbinieku skaits un kura spēj apstrādāt pārsūdzību skaita paredzamo ievērojamo pieaugumu. Vienlaikus saglabājot kvalitāti un neskarot komitejas locekļu neatkarību, būtu jāpalielina komiteju efektivitāte. Tas jo īpaši varētu ietvert biežākas pārsūdzību komiteju sanāksmes, juridiskās palīdzības izmantošanu lēmumu sagatavošanā un komiteju specializēšanos, kā arī locekļu pilnslodzes iesaistīšanos. Būtu jāiesaista arī vairāk palīgpersonāla (29). Pamatojoties uz pārsūdzību skaitu, kas patlaban tiek izskatīts dažādās pārsūdzības struktūrās un ko tās, visticamāk, izskatīs, būtu jāveic arī pastāvīgs vajadzību izvērtējums, lai noskaidrotu, vai komiteju skaits ir pietiekams un vai darba metodes ir piemērotas. |
| --- | --- |

(24)

Ņemot vērā to iesniegumu skaita pieaugumu, kas Grieķijā iesniegti kopš ES un Turcijas paziņojuma īstenošanas, ir sevišķi svarīgi, lai darbotos Pārsūdzību iestāde, kurai ir nodrošināts pietiekams darbinieku skaits un kura spēj apstrādāt pārsūdzību skaita paredzamo ievērojamo pieaugumu. Vienlaikus saglabājot kvalitāti un neskarot komitejas locekļu neatkarību, būtu jāpalielina komiteju efektivitāte. Tas jo īpaši varētu ietvert biežākas pārsūdzību komiteju sanāksmes, juridiskās palīdzības izmantošanu lēmumu sagatavošanā un komiteju specializēšanos, kā arī locekļu pilnslodzes iesaistīšanos. Būtu jāiesaista arī vairāk palīgpersonāla (29). Pamatojoties uz pārsūdzību skaitu, kas patlaban tiek izskatīts dažādās pārsūdzības struktūrās un ko tās, visticamāk, izskatīs, būtu jāveic arī pastāvīgs vajadzību izvērtējums, lai noskaidrotu, vai komiteju skaits ir pietiekams un vai darba metodes ir piemērotas.

| (25) | Jaunajā tiesību aktā (Likums Nr. 4375/2016) paredzēts, ka pārsūdzības iesniegšanas laikā tās iesniedzējam tiek nodrošināta bezmaksas juridiskā palīdzība. Tomēr visi pasākumi šā likuma īstenošanai praksē vēl nav veikti. Ministru lēmums, ar kuru īsteno tiesiskās palīdzības sniegšanu saskaņā ar Likumu Nr. 4375/2016, tika pieņemts 2016. gada 9. septembrī. Finansējums bezmaksas juridiskās palīdzības īstenošanai ir nodrošināts, izmantojot valsts programmu Patvēruma, migrācijas un integrācijas fonda (AMIF) ietvaros. Turklāt ar UNHCR ir parakstīts dotācijas nolīgums par kopējo summu EUR 30 miljoni (30), kuru finansēs no AMIF ārkārtas palīdzības līdzekļiem. Līdztekus citiem pasākumiem UNHCR šos līdzekļus izmanto, lai sniegtu bezmaksas juridisko palīdzību starptautiskās aizsardzības pieteikuma iesniedzējiem pārsūdzības posmā līdz 2017. gada sākumam, kad gaidāms, ka Grieķijas iestādes ieviesīs bezmaksas juridiskās palīdzības sistēmu. Partnerībā ar nevalstiskajām organizācijām (Metaction un Grieķijas Bēgļu padomi) tiek īstenoti divi projekti: viens – salās, pilnībā aptverot visas pārsūdzības, un otrs – valsts kontinentālajā daļā, aptverot tikai Atēnās un Salonikos iesniegtās pārsūdzības, uzmanības lokā neietverot aizturētos patvēruma meklētājus. Grieķija 19. septembrī informēja Komisiju, ka advokātu saraksts, kuru uzturēs Patvēruma dienests, tiks izveidots līdz 2017. gada sākumam. Grieķijai būtu nekavējoties jāveic nepieciešamie pasākumi, lai garantētu tiesības uz bezmaksas juridisko palīdzību visiem patvēruma meklētājiem pārsūdzību iesniegšanas laikā. |
| --- | --- |

(25)

Jaunajā tiesību aktā (Likums Nr. 4375/2016) paredzēts, ka pārsūdzības iesniegšanas laikā tās iesniedzējam tiek nodrošināta bezmaksas juridiskā palīdzība. Tomēr visi pasākumi šā likuma īstenošanai praksē vēl nav veikti. Ministru lēmums, ar kuru īsteno tiesiskās palīdzības sniegšanu saskaņā ar Likumu Nr. 4375/2016, tika pieņemts 2016. gada 9. septembrī. Finansējums bezmaksas juridiskās palīdzības īstenošanai ir nodrošināts, izmantojot valsts programmu Patvēruma, migrācijas un integrācijas fonda (AMIF) ietvaros. Turklāt ar UNHCR ir parakstīts dotācijas nolīgums par kopējo summu EUR 30 miljoni (30), kuru finansēs no AMIF ārkārtas palīdzības līdzekļiem. Līdztekus citiem pasākumiem UNHCR šos līdzekļus izmanto, lai sniegtu bezmaksas juridisko palīdzību starptautiskās aizsardzības pieteikuma iesniedzējiem pārsūdzības posmā līdz 2017. gada sākumam, kad gaidāms, ka Grieķijas iestādes ieviesīs bezmaksas juridiskās palīdzības sistēmu. Partnerībā ar nevalstiskajām organizācijām (Metaction un Grieķijas Bēgļu padomi) tiek īstenoti divi projekti: viens – salās, pilnībā aptverot visas pārsūdzības, un otrs – valsts kontinentālajā daļā, aptverot tikai Atēnās un Salonikos iesniegtās pārsūdzības, uzmanības lokā neietverot aizturētos patvēruma meklētājus. Grieķija 19. septembrī informēja Komisiju, ka advokātu saraksts, kuru uzturēs Patvēruma dienests, tiks izveidots līdz 2017. gada sākumam. Grieķijai būtu nekavējoties jāveic nepieciešamie pasākumi, lai garantētu tiesības uz bezmaksas juridisko palīdzību visiem patvēruma meklētājiem pārsūdzību iesniegšanas laikā.

| (26) | Nopietnas bažas joprojām pastāv par neaizsargāto pieteikuma iesniedzēju, tostarp nepavadītu nepilngadīgo, aizsardzību, jo īpaši ņemot vērā to, ka trūkst pienācīgi funkcionējošas aizbildnības sistēmas un pastāv nepilnības attiecībā uz piemērotām izmitināšanas vietām un bažas par to drošību. Jaunais Likums Nr. 4375/2016 paredz jauna Uzņemšanas direktorāta un Sociālās integrācijas direktorāta izveidi Iekšlietu un administratīvās atjaunošanas ministrijā, kuros būtu īpaši departamenti nepavadītu nepilngadīgo uzņemšanai un integrācijai, tostarp tiktu nodrošināts juridiskais pārstāvis. Neraugoties uz to, Grieķijas iestādēm ir jāpieņem īstenošanas pasākumi, lai gādātu par to, ka nepavadītiem nepilngadīgajiem praksē tiek nodrošinātas pienācīgas procesuālās garantijas un uzņemšanas apstākļi. Ir jāpieņem papildu tiesību akti, kuros būtu jāietver noteikumi efektīvai aizbildnības sistēmai. Grieķijas iestādes apstiprināja, ka Darba un sociālās solidaritātes ministrija, kas atbild par nepavadītiem nepilngadīgajiem, izstrādā jaunu aizbildnības likumu, kam vajadzētu būt gatavam līdz 2016. gada beigām. Šā likuma ietvaros attiecībā uz aizbildnības sistēmu tiktu izveidots īpašs dienests (iespējams – departaments). Kaut gan Grieķijas valdība jau ir pieņēmusi ministrijas lēmumu par tādu nepavadītu nepilngadīgo vecuma novērtēšanu, kuri meklē patvērumu (31), joprojām tiek paustas bažas par novērtējuma īstenošanu praksē saistībā ar trūkumiem identitātes noteikšanā un tiesiskās aizsardzības līdzekļu trūkumu attiecībā uz policijas veikto vecuma novērtējumu. |
| --- | --- |

(26)

Nopietnas bažas joprojām pastāv par neaizsargāto pieteikuma iesniedzēju, tostarp nepavadītu nepilngadīgo, aizsardzību, jo īpaši ņemot vērā to, ka trūkst pienācīgi funkcionējošas aizbildnības sistēmas un pastāv nepilnības attiecībā uz piemērotām izmitināšanas vietām un bažas par to drošību. Jaunais Likums Nr. 4375/2016 paredz jauna Uzņemšanas direktorāta un Sociālās integrācijas direktorāta izveidi Iekšlietu un administratīvās atjaunošanas ministrijā, kuros būtu īpaši departamenti nepavadītu nepilngadīgo uzņemšanai un integrācijai, tostarp tiktu nodrošināts juridiskais pārstāvis. Neraugoties uz to, Grieķijas iestādēm ir jāpieņem īstenošanas pasākumi, lai gādātu par to, ka nepavadītiem nepilngadīgajiem praksē tiek nodrošinātas pienācīgas procesuālās garantijas un uzņemšanas apstākļi. Ir jāpieņem papildu tiesību akti, kuros būtu jāietver noteikumi efektīvai aizbildnības sistēmai. Grieķijas iestādes apstiprināja, ka Darba un sociālās solidaritātes ministrija, kas atbild par nepavadītiem nepilngadīgajiem, izstrādā jaunu aizbildnības likumu, kam vajadzētu būt gatavam līdz 2016. gada beigām. Šā likuma ietvaros attiecībā uz aizbildnības sistēmu tiktu izveidots īpašs dienests (iespējams – departaments). Kaut gan Grieķijas valdība jau ir pieņēmusi ministrijas lēmumu par tādu nepavadītu nepilngadīgo vecuma novērtēšanu, kuri meklē patvērumu (31), joprojām tiek paustas bažas par novērtējuma īstenošanu praksē saistībā ar trūkumiem identitātes noteikšanā un tiesiskās aizsardzības līdzekļu trūkumu attiecībā uz policijas veikto vecuma novērtējumu.

| (27) | Ir sasniegts ievērojams progress attiecībā uz piekļuvi izglītībai. 2016. gada augustā pieņemtā Likuma Nr. 4415/2016 mērķis cita starpā ir pēc sagatavošanas pārejas posma nodrošināt psihosociālo atbalstu un izglītību patvēruma meklētāju bērniem, kā arī netraucētu integrāciju Grieķijas izglītības sistēmā tiem bērniem, kuri paliks Grieķijā. Neraugoties uz vietējo pretestību, Grieķijas iestādes veic ievērojamus pasākumus, lai šo tiesisko regulējumu īstenotu pilnībā un efektīvi. |
| --- | --- |

(27)

Ir sasniegts ievērojams progress attiecībā uz piekļuvi izglītībai. 2016. gada augustā pieņemtā Likuma Nr. 4415/2016 mērķis cita starpā ir pēc sagatavošanas pārejas posma nodrošināt psihosociālo atbalstu un izglītību patvēruma meklētāju bērniem, kā arī netraucētu integrāciju Grieķijas izglītības sistēmā tiem bērniem, kuri paliks Grieķijā. Neraugoties uz vietējo pretestību, Grieķijas iestādes veic ievērojamus pasākumus, lai šo tiesisko regulējumu īstenotu pilnībā un efektīvi.

| (28) | Saskaņā ar dažādu ieinteresēto personu informāciju situācija attiecībā uz nepavadītiem nepilngadīgajiem kopumā joprojām ir nedroša, daži no tiem pauž bažas par viņu drošību uzņemšanas centros kontinentālajā daļa un salās, un daži norāda, ka bērni joprojām tiek ilgstoši turēti aizturējumā vai “aizsargātās” zonās pārpildītās telpās un antisanitāros apstākļos atvērta tipa uzņemšanas centros bez pārstāvja vai piekļuves juridiskajai palīdzībai, līdz viņiem tiek rasta pienācīga izmitināšanas vieta (32). Kā norādīts 10. apsvērumā, atbilstošu izmitināšanas vietu trūkums nepilngadīgajiem ir svarīga problēma, kas joprojām ir steidzamā kārtā jārisina. |
| --- | --- |

(28)

Saskaņā ar dažādu ieinteresēto personu informāciju situācija attiecībā uz nepavadītiem nepilngadīgajiem kopumā joprojām ir nedroša, daži no tiem pauž bažas par viņu drošību uzņemšanas centros kontinentālajā daļa un salās, un daži norāda, ka bērni joprojām tiek ilgstoši turēti aizturējumā vai “aizsargātās” zonās pārpildītās telpās un antisanitāros apstākļos atvērta tipa uzņemšanas centros bez pārstāvja vai piekļuves juridiskajai palīdzībai, līdz viņiem tiek rasta pienācīga izmitināšanas vieta (32). Kā norādīts 10. apsvērumā, atbilstošu izmitināšanas vietu trūkums nepilngadīgajiem ir svarīga problēma, kas joprojām ir steidzamā kārtā jārisina.

| (29) | Eiropas Komisija Grieķijai ir nodrošinājusi ievērojamu finansējumu, lai palīdzētu šai valstij centienos nodrošināt savas patvērumu sistēmas atbilstību ES standartiem. Kopš 2015. gada sākuma Grieķijai – vai nu tieši Grieķijas iestādēm, vai arī ar Savienības aģentūru un Grieķijā darbojošos starptautisko organizāciju starpniecību – kā ārkārtas palīdzība tika piešķirti vairāk nekā EUR 352 miljoni no iekšlietām paredzētajiem līdzekļiem (Patvēruma, migrācijas un integrācijas fonds (AMIF) un Iekšējās drošības fonds (ISF)). No šīs summas aptuveni EUR 90 miljoni 2016. gada jūlijā tika tieši piešķirti Grieķijas iestādēm, lai stiprinātu to spējas uzlabot dzīves apstākļus un nodrošināt primārās veselības aprūpes pakalpojumus bēgļu izmitināšanas centros, kā arī lai nodrošinātu uzņemšanas un veselības aprūpes pakalpojumus migrantiem. Ievērojams finansējums (aptuveni EUR 198 miljoni), kura mērķis ir segt migrantu un bēgļu humanitārās pamatvajadzības, arī tiek sniegts humānās palīdzības partnerorganizācijām, izmantojot nesen izveidoto Ārkārtas atbalsta instrumentu. Šis finansējums sekmē ārkārtas reaģēšanas plāna īstenošanu, kuru kopīgi izstrādājušas Komisija, Grieķijas iestādes un/vai attiecīgās ieinteresētās personas, lai risinātu pašreizējo humanitāro situāciju uz vietas un/vai sniegtu atbalstu ES un Turcijas paziņojuma īstenošanā. |
| --- | --- |

(29)

Eiropas Komisija Grieķijai ir nodrošinājusi ievērojamu finansējumu, lai palīdzētu šai valstij centienos nodrošināt savas patvērumu sistēmas atbilstību ES standartiem. Kopš 2015. gada sākuma Grieķijai – vai nu tieši Grieķijas iestādēm, vai arī ar Savienības aģentūru un Grieķijā darbojošos starptautisko organizāciju starpniecību – kā ārkārtas palīdzība tika piešķirti vairāk nekā EUR 352 miljoni no iekšlietām paredzētajiem līdzekļiem (Patvēruma, migrācijas un integrācijas fonds (AMIF) un Iekšējās drošības fonds (ISF)). No šīs summas aptuveni EUR 90 miljoni 2016. gada jūlijā tika tieši piešķirti Grieķijas iestādēm, lai stiprinātu to spējas uzlabot dzīves apstākļus un nodrošināt primārās veselības aprūpes pakalpojumus bēgļu izmitināšanas centros, kā arī lai nodrošinātu uzņemšanas un veselības aprūpes pakalpojumus migrantiem. Ievērojams finansējums (aptuveni EUR 198 miljoni), kura mērķis ir segt migrantu un bēgļu humanitārās pamatvajadzības, arī tiek sniegts humānās palīdzības partnerorganizācijām, izmantojot nesen izveidoto Ārkārtas atbalsta instrumentu. Šis finansējums sekmē ārkārtas reaģēšanas plāna īstenošanu, kuru kopīgi izstrādājušas Komisija, Grieķijas iestādes un/vai attiecīgās ieinteresētās personas, lai risinātu pašreizējo humanitāro situāciju uz vietas un/vai sniegtu atbalstu ES un Turcijas paziņojuma īstenošanā.

| (30) | Šī ārkārtas palīdzība papildina EUR 509 miljonus, kas Grieķijai tika piešķirti 2014.–2020. gadam ar tās valsts programmu starpniecību AMIF un ISF ietvaros, un tādējādi Grieķija ir pirmā ES dalībvalsts, kas izmanto ES Iekšējās drošības fonda līdzekļus. |
| --- | --- |

(30)

Šī ārkārtas palīdzība papildina EUR 509 miljonus, kas Grieķijai tika piešķirti 2014.–2020. gadam ar tās valsts programmu starpniecību AMIF un ISF ietvaros, un tādējādi Grieķija ir pirmā ES dalībvalsts, kas izmanto ES Iekšējās drošības fonda līdzekļus.

| (31) | Grieķijai būtu jānodrošina, ka šādi finanšu resursi bez turpmākas kavēšanās pilnībā tiek izmantoti visefektīvākajā un vislietderīgākajā veidā. Šajā nolūkā Grieķijas valsts programmas iekšlietu fonda (AMIF, ISF) ietvaros tiek pārskatītas, lai tās pielāgotu jaunajām prioritātēm. AMIF valsts programmas pārskatīšana ir pabeigta, savukārt ISF valsts programmas pārskatīšana atrodas beigu posmā, un tai drīzumā vajadzētu būt pabeigtai. Turklāt, kaut gan jaunās atbildīgās iestādes oficiālā izvirzīšana saskaņā ar juridiskajā pamatā noteiktajām prasībām ir pabeigta, vēl ir jāracionalizē procedūras un operatīvie pasākumi, kas vajadzīgi, lai nodrošinātu, ka Grieķijas iestādes sāk pilnībā piešķirt saskaņā ar valsts programmām pieejamos līdzekļus, lai reaģētu steidzamu vajadzību gadījumā, jo īpaši uzņemšanas jomā, kā arī citu pakalpojumu jomā, kas paredzēti valstī esošajiem migrantiem. |
| --- | --- |

(31)

Grieķijai būtu jānodrošina, ka šādi finanšu resursi bez turpmākas kavēšanās pilnībā tiek izmantoti visefektīvākajā un vislietderīgākajā veidā. Šajā nolūkā Grieķijas valsts programmas iekšlietu fonda (AMIF, ISF) ietvaros tiek pārskatītas, lai tās pielāgotu jaunajām prioritātēm. AMIF valsts programmas pārskatīšana ir pabeigta, savukārt ISF valsts programmas pārskatīšana atrodas beigu posmā, un tai drīzumā vajadzētu būt pabeigtai. Turklāt, kaut gan jaunās atbildīgās iestādes oficiālā izvirzīšana saskaņā ar juridiskajā pamatā noteiktajām prasībām ir pabeigta, vēl ir jāracionalizē procedūras un operatīvie pasākumi, kas vajadzīgi, lai nodrošinātu, ka Grieķijas iestādes sāk pilnībā piešķirt saskaņā ar valsts programmām pieejamos līdzekļus, lai reaģētu steidzamu vajadzību gadījumā, jo īpaši uzņemšanas jomā, kā arī citu pakalpojumu jomā, kas paredzēti valstī esošajiem migrantiem.

| (32) | Kā atzīts Komisijas 2016. gada 4. marta paziņojumā “Atpakaļceļš uz Šengenu” (33), pilnībā funkcionējošās Dublinas sistēmas nodrošināšana ir neatņemama daļa no plašākiem pūliņiem stabilizēt patvēruma, migrācijas un robežu politiku. Šo pasākumu rezultātā, kas vērsti uz Dublinas sistēmas darbības normalizēšanu, būtu jāpanāk atgriešanās pie Šengenas zonas normālas darbības. Grieķijā neatbilstīgi ieceļojušo patvēruma meklētāju vēlme doties uz citām dalībvalstīm, kā rezultātā kopš 2011. gada tika apturēta pārcelšana uz Grieķiju saskaņā ar Dublinas sistēmu, ir viens no faktoriem, kuri izraisa sekundāru kustību, kas apdraud pienācīgu Šengenas sistēmas darbību. Tādēļ ir svarīgi, ka Grieķija steidzamā kārtā veic šajā ieteikumā norādītos vēl veicamos pasākumus. Vienlaikus prioritāte būtu jāpiešķir Dublinas noteikumu reformai, ko ierosinājusi Komisija (34), par galveno mērķi izvirzot solidaritāti un taisnīgu sloga sadalījumu starp dalībvalstīm. Sarunas par šo priekšlikumu turpinās. |
| --- | --- |

(32)

Kā atzīts Komisijas 2016. gada 4. marta paziņojumā “Atpakaļceļš uz Šengenu” (33), pilnībā funkcionējošās Dublinas sistēmas nodrošināšana ir neatņemama daļa no plašākiem pūliņiem stabilizēt patvēruma, migrācijas un robežu politiku. Šo pasākumu rezultātā, kas vērsti uz Dublinas sistēmas darbības normalizēšanu, būtu jāpanāk atgriešanās pie Šengenas zonas normālas darbības. Grieķijā neatbilstīgi ieceļojušo patvēruma meklētāju vēlme doties uz citām dalībvalstīm, kā rezultātā kopš 2011. gada tika apturēta pārcelšana uz Grieķiju saskaņā ar Dublinas sistēmu, ir viens no faktoriem, kuri izraisa sekundāru kustību, kas apdraud pienācīgu Šengenas sistēmas darbību. Tādēļ ir svarīgi, ka Grieķija steidzamā kārtā veic šajā ieteikumā norādītos vēl veicamos pasākumus. Vienlaikus prioritāte būtu jāpiešķir Dublinas noteikumu reformai, ko ierosinājusi Komisija (34), par galveno mērķi izvirzot solidaritāti un taisnīgu sloga sadalījumu starp dalībvalstīm. Sarunas par šo priekšlikumu turpinās.

| (33) | Komisija atzīst Grieķijas panākto nozīmīgo progresu, kam palīdzējusi Komisija, EASO, dalībvalstis un starptautiskās un nevalstiskās organizācijas, lai kopš sprieduma pieņemšanas lietā M.S.S. 2011. gadā uzlabotu Grieķijas patvēruma sistēmas darbību. Tomēr Grieķijā joprojām ir sarežģīta situācija saistībā ar jaunu patvēruma meklētāju lielo skaitu, jo sevišķi tā izriet no pirmsreģistrācijas īstenošanas un migrantu pastāvīgās neatbilstīgās ierašanās, kaut arī mazākā skaitā nekā līdz 2016. gada martam, un no tās pienākumiem, kas saistīti ar ES un Turcijas paziņojuma īstenošanu. Bez tam ir jāveic vairāki svarīgi pasākumi, lai novērstu atlikušos trūkumus Grieķijas patvēruma sistēmā, jo īpaši attiecībā uz uzņemšanas centru kvalitāti, attieksmi pret neaizsargātiem pieteikuma iesniedzējiem un lai paātrinātu patvēruma pieteikumu reģistrāciju, iesniegšanu un izskatīšanu divās instancēs. Lai ņemtu vērā šīs sarežģītās situācijas radīto ietekmi uz patvēruma sistēmas kopējo darbību un lai izvairītos no pārmērīga sloga uzlikšanas Grieķijai, vēl nav iespējams ieteikt pilnīgu pārsūtīšanas atsākšanu saskaņā ar Dublinas regulu, kaut gan tā joprojām ir galīgais mērķis. |
| --- | --- |

(33)

Komisija atzīst Grieķijas panākto nozīmīgo progresu, kam palīdzējusi Komisija, EASO, dalībvalstis un starptautiskās un nevalstiskās organizācijas, lai kopš sprieduma pieņemšanas lietā M.S.S. 2011. gadā uzlabotu Grieķijas patvēruma sistēmas darbību. Tomēr Grieķijā joprojām ir sarežģīta situācija saistībā ar jaunu patvēruma meklētāju lielo skaitu, jo sevišķi tā izriet no pirmsreģistrācijas īstenošanas un migrantu pastāvīgās neatbilstīgās ierašanās, kaut arī mazākā skaitā nekā līdz 2016. gada martam, un no tās pienākumiem, kas saistīti ar ES un Turcijas paziņojuma īstenošanu. Bez tam ir jāveic vairāki svarīgi pasākumi, lai novērstu atlikušos trūkumus Grieķijas patvēruma sistēmā, jo īpaši attiecībā uz uzņemšanas centru kvalitāti, attieksmi pret neaizsargātiem pieteikuma iesniedzējiem un lai paātrinātu patvēruma pieteikumu reģistrāciju, iesniegšanu un izskatīšanu divās instancēs. Lai ņemtu vērā šīs sarežģītās situācijas radīto ietekmi uz patvēruma sistēmas kopējo darbību un lai izvairītos no pārmērīga sloga uzlikšanas Grieķijai, vēl nav iespējams ieteikt pilnīgu pārsūtīšanas atsākšanu saskaņā ar Dublinas regulu, kaut gan tā joprojām ir galīgais mērķis.

| (34) | Tomēr Grieķija ir sasniegusi ievērojamu progresu, izveidojot būtiskas institucionālās un tiesiskās struktūras patvēruma sistēmas pareizai darbībai, pastāv labas izredzes tuvā nākotnē izveidot pilnībā funkcionējošu patvēruma sistēmu, tiklīdz būs novērsti visi atlikušie trūkumi, jo īpaši attiecībā uz uzņemšanas apstākļiem un attieksmi pret neaizsargātām personām, tostarp nepavadītiem nepilngadīgajiem. Tāpēc ir lietderīgi ieteikt pārsūtīšanu atsākt pakāpeniski un pamatojoties uz individuālajām garantijām, ņemot vērā uzņemšanas kapacitāti un spējas izskatīt pieteikumus saskaņā ar attiecīgajiem ES tiesību aktiem un ņemot vērā pašreizējo neatbilstīgo attieksmi pret atsevišķām personu kategorijām, jo īpaši neaizsargātiem pieteikuma iesniedzējiem, tostarp nepavadītiem nepilngadīgajiem. Turklāt pārsūtīšanu nevajadzētu piemērot ar atpakaļejošu spēku, bet, lai izvairītos no pārmērīga sloga uzlikšanas Grieķijai, uz patvēruma meklētājiem, par kuriem Grieķija atbild, to attiecināt, sākot no kāda konkrēta datuma. Būtu jāiesaka par šo datumu noteikt 2017. gada 15. martu. |
| --- | --- |

(34)

Tomēr Grieķija ir sasniegusi ievērojamu progresu, izveidojot būtiskas institucionālās un tiesiskās struktūras patvēruma sistēmas pareizai darbībai, pastāv labas izredzes tuvā nākotnē izveidot pilnībā funkcionējošu patvēruma sistēmu, tiklīdz būs novērsti visi atlikušie trūkumi, jo īpaši attiecībā uz uzņemšanas apstākļiem un attieksmi pret neaizsargātām personām, tostarp nepavadītiem nepilngadīgajiem. Tāpēc ir lietderīgi ieteikt pārsūtīšanu atsākt pakāpeniski un pamatojoties uz individuālajām garantijām, ņemot vērā uzņemšanas kapacitāti un spējas izskatīt pieteikumus saskaņā ar attiecīgajiem ES tiesību aktiem un ņemot vērā pašreizējo neatbilstīgo attieksmi pret atsevišķām personu kategorijām, jo īpaši neaizsargātiem pieteikuma iesniedzējiem, tostarp nepavadītiem nepilngadīgajiem. Turklāt pārsūtīšanu nevajadzētu piemērot ar atpakaļejošu spēku, bet, lai izvairītos no pārmērīga sloga uzlikšanas Grieķijai, uz patvēruma meklētājiem, par kuriem Grieķija atbild, to attiecināt, sākot no kāda konkrēta datuma. Būtu jāiesaka par šo datumu noteikt 2017. gada 15. martu.

| (35) | Pamatojoties uz minētajiem apsvērumiem, šajā ieteikumā izklāstīti pasākumi, kas jāveic vai jānodrošina Grieķijas iestādēm, lai, sākot no 2017. gada 15. marta, atsāktu pārsūtīšanu saskaņā ar Dublinas sistēmu attiecībā uz tiem patvēruma meklētājiem, kuri Grieķijā ieceļojuši, neatbilstīgi šķērsojot ārējās robežas, vai par kuriem, sākot no minētā datuma, Grieķija atbild saskaņā ar kritērijiem, kas ir citi, nevis Regulas (ES) Nr. 604/2013 III nodaļas 13. pantā noteiktie. Paturot prātā šo mērķi, Grieķijai būtu steidzami jāveic visi pasākumi, kas izklāstīti šajā ieteikumā. Saskaņā ar solidaritātes un taisnīga atbildības sadalījuma principu pārejām dalībvalstīm būtu jāpalīdz sasniegt šo mērķi, jo īpaši izvietojot ekspertus, kas palīdzētu Grieķijas iestādēm, atbildot uz EASO daudzajiem aicinājumiem, kā arī pilnībā ievērojot savus pārcelšanas pienākumus, kas izriet no pārcelšanas lēmumiem. |
| --- | --- |

(35)

Pamatojoties uz minētajiem apsvērumiem, šajā ieteikumā izklāstīti pasākumi, kas jāveic vai jānodrošina Grieķijas iestādēm, lai, sākot no 2017. gada 15. marta, atsāktu pārsūtīšanu saskaņā ar Dublinas sistēmu attiecībā uz tiem patvēruma meklētājiem, kuri Grieķijā ieceļojuši, neatbilstīgi šķērsojot ārējās robežas, vai par kuriem, sākot no minētā datuma, Grieķija atbild saskaņā ar kritērijiem, kas ir citi, nevis Regulas (ES) Nr. 604/2013 III nodaļas 13. pantā noteiktie. Paturot prātā šo mērķi, Grieķijai būtu steidzami jāveic visi pasākumi, kas izklāstīti šajā ieteikumā. Saskaņā ar solidaritātes un taisnīga atbildības sadalījuma principu pārejām dalībvalstīm būtu jāpalīdz sasniegt šo mērķi, jo īpaši izvietojot ekspertus, kas palīdzētu Grieķijas iestādēm, atbildot uz EASO daudzajiem aicinājumiem, kā arī pilnībā ievērojot savus pārcelšanas pienākumus, kas izriet no pārcelšanas lēmumiem.

| (36) | Šajā ieteikumā ir izklāstīta arī pārsūtīšanas atsākšanas kārtība, tajā paredzot ietvert Grieķijas iestāžu un pārsūtītājas dalībvalsts iestāžu ciešu sadarbību individuālos pārsūtīšanas gadījumos, kas pamatojas uz dalībvalstu lojālas sadarbības pienākumu, tostarp, lai nodrošinātu personu izmitināšanu saskaņā ar Direktīvā 2013/33/ES noteiktajiem standartiem un viņu pieprasījumu izskatīšanu saskaņā ar Direktīvu 2013/32/ES. Tāpēc Grieķijai būs jāsniedz īpašas garantijas attiecībā uz rīcības veidu, kas skar ikvienu pārsūtāmo indivīdu. Turklāt būtu jānosaka atbalsta un ziņošanas mehānisms EASO grupā, ko veido dalībvalstu eksperti, lai palīdzētu nodrošināt šādu standartu piemērošanu praksē attiecībā uz pārsūtāmajām personām. |
| --- | --- |

(36)

Šajā ieteikumā ir izklāstīta arī pārsūtīšanas atsākšanas kārtība, tajā paredzot ietvert Grieķijas iestāžu un pārsūtītājas dalībvalsts iestāžu ciešu sadarbību individuālos pārsūtīšanas gadījumos, kas pamatojas uz dalībvalstu lojālas sadarbības pienākumu, tostarp, lai nodrošinātu personu izmitināšanu saskaņā ar Direktīvā 2013/33/ES noteiktajiem standartiem un viņu pieprasījumu izskatīšanu saskaņā ar Direktīvu 2013/32/ES. Tāpēc Grieķijai būs jāsniedz īpašas garantijas attiecībā uz rīcības veidu, kas skar ikvienu pārsūtāmo indivīdu. Turklāt būtu jānosaka atbalsta un ziņošanas mehānisms EASO grupā, ko veido dalībvalstu eksperti, lai palīdzētu nodrošināt šādu standartu piemērošanu praksē attiecībā uz pārsūtāmajām personām.

| (37) | Lai nodrošinātu, ka šis ieteikums tiek pilnībā īstenots, ir būtiski, lai Grieķija regulāri sniegtu ziņojumus par progresu šo darbību īstenošanā. Grieķijai pirmais ziņojums būtu attiecīgi jāsniedz līdz 2017. gada 15. februārim, kā noteikts šajā ieteikumā, un tajā jo īpaši būtu jāietver apraksts par to, kā Grieķijas iestādes ievieš procedūru garantiju nodrošināšanai individuālos pārsūtīšanas gadījumos saistībā ar attiecīgajiem ES tiesību aktiem. Pēc tam Grieķijai ziņojumi par šā ieteikuma īstenošanu būtu jāsniedz ik pēc diviem mēnešiem. |
| --- | --- |

(37)

Lai nodrošinātu, ka šis ieteikums tiek pilnībā īstenots, ir būtiski, lai Grieķija regulāri sniegtu ziņojumus par progresu šo darbību īstenošanā. Grieķijai pirmais ziņojums būtu attiecīgi jāsniedz līdz 2017. gada 15. februārim, kā noteikts šajā ieteikumā, un tajā jo īpaši būtu jāietver apraksts par to, kā Grieķijas iestādes ievieš procedūru garantiju nodrošināšanai individuālos pārsūtīšanas gadījumos saistībā ar attiecīgajiem ES tiesību aktiem. Pēc tam Grieķijai ziņojumi par šā ieteikuma īstenošanu būtu jāsniedz ik pēc diviem mēnešiem.

| (38) | Komisija, pamatojoties uz šiem ziņojumiem un jebkādu citu tās rīcībā esošu būtisku informāciju vai citiem notikumiem, regulāri ziņos par progresu, kas panākts, īstenojot šo ieteikumu, un vajadzības gadījumā atjauninās tajā izklāstītos ieteikumus. |
| --- | --- |

(38)

Komisija, pamatojoties uz šiem ziņojumiem un jebkādu citu tās rīcībā esošu būtisku informāciju vai citiem notikumiem, regulāri ziņos par progresu, kas panākts, īstenojot šo ieteikumu, un vajadzības gadījumā atjauninās tajā izklāstītos ieteikumus.

| (39) | Atbildība par lēmumu atsākt pārsūtīšanu individuālos gadījumos ir dalībvalstu iestāžu ekskluzīvā kompetencē, kuras atrodas tiesu kontrolē, kas var iesniegt Eiropas Savienības Tiesā lūgumu sniegt prejudiciālus nolēmumus par Dublinas regulas interpretāciju, |
| --- | --- |

(39)

Atbildība par lēmumu atsākt pārsūtīšanu individuālos gadījumos ir dalībvalstu iestāžu ekskluzīvā kompetencē, kuras atrodas tiesu kontrolē, kas var iesniegt Eiropas Savienības Tiesā lūgumu sniegt prejudiciālus nolēmumus par Dublinas regulas interpretāciju,

IR PIEŅĒMUSI ŠO IETEIKUMU.

I.   PASĀKUMI GRIEĶIJAS PATVĒRUMA SISTĒMAS STIPRINĀŠANAI

Uzņemšanas apstākļi un uzņemšanas centri

| 1. | Grieķijai būtu jāturpina centieni nodrošināt, ka uzņemšanas centri ir pietiekami, lai to teritorijā izmitinātu visus starptautiskās aizsardzības pieteikumu iesniedzējus, un uzņemšanas apstākļi visos šajos uzņemšanas centros atbilstu standartiem, kas noteikti ES tiesību aktos. Prioritārā kārtā Grieķijai būtu:






  a) | jānodrošina, ka tās rīcībā ir pietiekams skaits atvērta tipa uzņemšanas centru, kas visa patvēruma procesa laikā ir spējīgi izmitināt visus starptautiskās aizsardzības pieprasītājus, kas tur nonāk vai, iespējams, nonāks, kā arī viņu apgādībā esošās personas; |
| --- | --- | --- |

1.

a)

jānodrošina, ka tās rīcībā ir pietiekams skaits atvērta tipa uzņemšanas centru, kas visa patvēruma procesa laikā ir spējīgi izmitināt visus starptautiskās aizsardzības pieprasītājus, kas tur nonāk vai, iespējams, nonāks, kā arī viņu apgādībā esošās personas;

| b) | jānodrošina, ka visi šie centri atbilst vismaz minimālajiem standartiem, kas noteikti Uzņemšanas apstākļu Direktīvā 2013/33/ES, tostarp attiecībā uz neizsargātiem pieteikuma iesniedzējiem un tostarp ziemas periodā; |
| --- | --- |

b)

jānodrošina, ka visi šie centri atbilst vismaz minimālajiem standartiem, kas noteikti Uzņemšanas apstākļu Direktīvā 2013/33/ES, tostarp attiecībā uz neizsargātiem pieteikuma iesniedzējiem un tostarp ziemas periodā;

| c) | bez kavēšanās jālemj par to, kuri centri kontinentālajā daļā būtu jāatjaunina un kuri – jāslēdz; |
| --- | --- |

c)

bez kavēšanās jālemj par to, kuri centri kontinentālajā daļā būtu jāatjaunina un kuri – jāslēdz;

| d) | bez kavēšanās jālemj par to, kā varētu palielināt uzņemšanas kapacitāti salās; |
| --- | --- |

d)

bez kavēšanās jālemj par to, kā varētu palielināt uzņemšanas kapacitāti salās;

| e) | jārada vajadzīgās papildu izmitināšanas vietas nepavadītiem nepilngadīgajiem, lai nodrošinātu, ka visi nepavadīti nepilngadīgie, kas ir patvēruma meklētāji, nekavējoties tiek izvietoti piemērotās izmitināšanas vietās un netiek turēti standartiem neatbilstošos apstākļos vai aizturējumā, un jānodrošina šādu centru ilgtspēja; |
| --- | --- |

e)

jārada vajadzīgās papildu izmitināšanas vietas nepavadītiem nepilngadīgajiem, lai nodrošinātu, ka visi nepavadīti nepilngadīgie, kas ir patvēruma meklētāji, nekavējoties tiek izvietoti piemērotās izmitināšanas vietās un netiek turēti standartiem neatbilstošos apstākļos vai aizturējumā, un jānodrošina šādu centru ilgtspēja;

| f) | jānodrošina, ka pieteikuma iesniedzēji saņem nepieciešamo veselības aprūpi, kas ietver vismaz neatliekamo medicīnisko palīdzību, kā arī slimību un nopietnu garīgu traucējumu primāro ārstēšanu; |
| --- | --- |

f)

jānodrošina, ka pieteikuma iesniedzēji saņem nepieciešamo veselības aprūpi, kas ietver vismaz neatliekamo medicīnisko palīdzību, kā arī slimību un nopietnu garīgu traucējumu primāro ārstēšanu;

| g) | jānodrošina efektīva un pastāvīga visu uzņemšanas centru, tostarp karsto punktu, centralizēta pārvaldība un sistēma pastāvīgai materiālo standartu, kā arī šajos centros sniegto pakalpojumu uzraudzībai, un jānodrošina, ka atbildīgajām iestādēm tam ir pietiekami resursi. |
| --- | --- |

g)

jānodrošina efektīva un pastāvīga visu uzņemšanas centru, tostarp karsto punktu, centralizēta pārvaldība un sistēma pastāvīgai materiālo standartu, kā arī šajos centros sniegto pakalpojumu uzraudzībai, un jānodrošina, ka atbildīgajām iestādēm tam ir pietiekami resursi.

Grieķijai būtu arī jānodrošina, ka papildus pastāvīgiem centriem tiek nodrošināts atbilstošs skaits pagaidu atvērta tipa uzņemšanas centru vai tos var nodrošināt īsā laikā, lai ļautu adekvātos apstākļos izmitināt starptautiskās aizsardzības pieprasītāju un viņu apgādājamo personu neparedzētu pieplūdumu.

Grieķijas iestādēm būtu jāveic vispusīgs vajadzību novērtējums attiecībā uz kopējo uzņemšanas kapacitāti un šādas kapacitātes veidu un šis novērtējums pastāvīgi jāatjaunina, ņemot vērā jaunākās norises.

Piekļuve pirmās instances patvēruma procedūrai un tai pieejamie resursi

| 2. | Grieķijai būtu jāturpina centieni nodrošināt, lai visiem starptautiskās aizsardzības pieteikuma iesniedzējiem būtu reāla piekļuve patvēruma procedūrai, jo īpaši:






  a) | novērtējot, vai Patvēruma dienesta darbinieku skaits ir atbilstīgs, lai apstrādātu saņemtos patvēruma pieteikumus Patvēruma procedūru Direktīvā 2013/32/ES paredzētajos termiņos; |
| --- | --- | --- |

2.

a)

novērtējot, vai Patvēruma dienesta darbinieku skaits ir atbilstīgs, lai apstrādātu saņemtos patvēruma pieteikumus Patvēruma procedūru Direktīvā 2013/32/ES paredzētajos termiņos;

| b) | uz šā novērtējuma pamata pieņemot darbā nepieciešamos papildu darbiniekus Patvēruma dienestā, lai pēc iespējas drīz spētu efektīvi un savlaicīgi izskatīt visus starptautiskās aizsardzības pieteikumus, un/vai apzinot papildu darbiniekus, tostarp darbam ar lietām un tulkus, kurus dalībvalstis varētu izvietot, izmantojot EASO atbalsta grupas; |
| --- | --- |

b)

uz šā novērtējuma pamata pieņemot darbā nepieciešamos papildu darbiniekus Patvēruma dienestā, lai pēc iespējas drīz spētu efektīvi un savlaicīgi izskatīt visus starptautiskās aizsardzības pieteikumus, un/vai apzinot papildu darbiniekus, tostarp darbam ar lietām un tulkus, kurus dalībvalstis varētu izvietot, izmantojot EASO atbalsta grupas;

| c) | izveidojot papildu reģionālos patvēruma birojus vai vienības saskaņā ar vispārējām vajadzībām visā Grieķijā; |
| --- | --- |

c)

izveidojot papildu reģionālos patvēruma birojus vai vienības saskaņā ar vispārējām vajadzībām visā Grieķijā;

| d) | paātrinot iztaujāšanas un procedūras, vienlaikus saglabājot nepieciešamos standartus, vajadzības gadījumā – ar EASO atbalstu, tostarp ieviešot iztaujāšanas un atbalsta rīkus; |
| --- | --- |

d)

paātrinot iztaujāšanas un procedūras, vienlaikus saglabājot nepieciešamos standartus, vajadzības gadījumā – ar EASO atbalstu, tostarp ieviešot iztaujāšanas un atbalsta rīkus;

| e) | saīsinot laiku, kas paiet no ieinteresētības par patvēruma pieteikuma iesniegšanu izteikšanas līdz reālai patvēruma pieteikuma iesniegšanai, saskaņā ar Patvēruma procedūru Direktīvas 2013/32/ES 6. panta 2. punktu. |
| --- | --- |

e)

saīsinot laiku, kas paiet no ieinteresētības par patvēruma pieteikuma iesniegšanu izteikšanas līdz reālai patvēruma pieteikuma iesniegšanai, saskaņā ar Patvēruma procedūru Direktīvas 2013/32/ES 6. panta 2. punktu.

Vajadzību novērtējums, kas minēts a) punktā, būtu pastāvīgi jāatjaunina un tajā jāietver informācija par darbā pieņemto darbinieku skaitu.

Pārsūdzību iestāde

| 3. | Grieķijai būtu jāturpina centieni nodrošināt, lai visiem starptautiskās aizsardzības pieteikuma iesniedzējiem būtu pieejama efektīva tiesiskā aizsardzība, jo īpaši nodrošinot:






  a) | pilnīgu jaunās Pārsūdzību iestādes darbību, līdz 2017. gada februāra beigām izveidojot 20 plānotās pārsūdzību komitejas un šo skaitu attiecīgi papildinot, pamatojoties uz turpmāk minēto vajadzību novērtējumu; |
| --- | --- | --- |

3.

a)

pilnīgu jaunās Pārsūdzību iestādes darbību, līdz 2017. gada februāra beigām izveidojot 20 plānotās pārsūdzību komitejas un šo skaitu attiecīgi papildinot, pamatojoties uz turpmāk minēto vajadzību novērtējumu;

| b) | adekvātus cilvēkresursus, tostarp palīgpersonālu, Pārsūdzību iestādei un komitejām, lai izskatītu visas neizskatītās un gaidāmās pārsūdzības ES un Turcijas paziņojuma ietvaros; |
| --- | --- |

b)

adekvātus cilvēkresursus, tostarp palīgpersonālu, Pārsūdzību iestādei un komitejām, lai izskatītu visas neizskatītās un gaidāmās pārsūdzības ES un Turcijas paziņojuma ietvaros;

| c) | visu to neizskatīto pieprasījumu iespējami drīzu izskatīšanu, kuri attiecas uz administratīvo lēmumu izskatīšanu tiesā; |
| --- | --- |

c)

visu to neizskatīto pieprasījumu iespējami drīzu izskatīšanu, kuri attiecas uz administratīvo lēmumu izskatīšanu tiesā;

| d) | lielāku katrā komitejā izskatīto lietu skaitu, tostarp attiecīgā gadījumā ieplānojot biežākas sanāksmes, juridiskās palīdzības izmantošanu lēmumu sagatavošanā, komiteju specializēšanos un komitejas locekļu pilnslodzes iesaistīšanos, neskarot to neatkarību; |
| --- | --- |

d)

lielāku katrā komitejā izskatīto lietu skaitu, tostarp attiecīgā gadījumā ieplānojot biežākas sanāksmes, juridiskās palīdzības izmantošanu lēmumu sagatavošanā, komiteju specializēšanos un komitejas locekļu pilnslodzes iesaistīšanos, neskarot to neatkarību;

| e) | pietiekamu apmācību Pārsūdzību komitejas locekļiem, tostarp vajadzības gadījumā ar EASO atbalstu; |
| --- | --- |

e)

pietiekamu apmācību Pārsūdzību komitejas locekļiem, tostarp vajadzības gadījumā ar EASO atbalstu;

Grieķijas iestādēm, pamatojoties uz pilnīgu un pastāvīgu vajadzību novērtējumu, būtu jānosaka, cik pārsūdzību komiteju jaunās Pārsūdzību iestādes ietvaros būs nepieciešams, lai izskatītu visas starptautiskās aizsardzības pieprasītāju iesniegtās pārsūdzības, jānosaka cilvēkresursu skaits, kas būs nepieciešams, lai turpinātu šo komiteju raitu darbību, kā arī jānosaka jebkādi citi pasākumi, kas varētu būt nepieciešami, piemēram, darba metožu izmaiņas. Tālab jo īpaši būtu jāietver novērtējums par to, vai 20 pārsūdzību komitejas, kas ir jāizveido līdz 2017. gada februāra beigām, ir pietiekams skaits.

Juridiskā palīdzība

| 4. | Grieķijai būtu jānodrošina, ka tiesiskais regulējums, kas attiecas uz piekļuvi bezmaksas juridiskajai palīdzībai, praksē darbojas efektīvi un visi patvēruma meklētāji saņem nepieciešamo juridisko palīdzību, kas saistīta ar administratīvo lēmumu izskatīšanu tiesā attiecībā uz pieteikumiem starptautiskās aizsardzības saņemšanai. Grieķijai jo īpaši vajadzētu:






  a) | pēc iespējas drīz efektīvi īstenot ministrijas lēmumu par bezmaksas juridiskās palīdzības pakalpojumu sniegšanu; |
| --- | --- | --- |

4.

a)

pēc iespējas drīz efektīvi īstenot ministrijas lēmumu par bezmaksas juridiskās palīdzības pakalpojumu sniegšanu;

| b) | steidzami noslēgt līgumu par pastāvīga to advokātu reģistra izveidi, kuri var sniegt šos pakalpojumus visiem pieteikumu iesniedzējiem pārsūdzības posmā Grieķijā. Tikmēr Grieķijai būtu jānodrošina, ka abi projekti, kas tiek īstenoti kontinentālajā daļā un salās, nodrošina efektīvu bezmaksas juridisko palīdzību visiem patvēruma pieprasītājiem. |
| --- | --- |

b)

steidzami noslēgt līgumu par pastāvīga to advokātu reģistra izveidi, kuri var sniegt šos pakalpojumus visiem pieteikumu iesniedzējiem pārsūdzības posmā Grieķijā. Tikmēr Grieķijai būtu jānodrošina, ka abi projekti, kas tiek īstenoti kontinentālajā daļā un salās, nodrošina efektīvu bezmaksas juridisko palīdzību visiem patvēruma pieprasītājiem.

Attieksme pret nepavadītiem nepilngadīgajiem un neaizsargātām personām patvēruma procedūras laikā

| 5. | Grieķijai būtu jānodrošina piemērotu struktūru izveide un jāveic piemēroti pasākumi neaizsargātu patvēruma meklētāju, tostarp nepavadītu nepilngadīgo, noteikšanai un attieksmei pret tiem. Grieķijai jo īpaši vajadzētu:






  a) | steidzami ieviest ilgtspējīgu aizbildnības sistēmu, pieņemot nepieciešamos tiesību aktus attiecīgo noteikumu īstenošanai saskaņā ar Likumu Nr. 4375/2016; |
| --- | --- | --- |

5.

a)

steidzami ieviest ilgtspējīgu aizbildnības sistēmu, pieņemot nepieciešamos tiesību aktus attiecīgo noteikumu īstenošanai saskaņā ar Likumu Nr. 4375/2016;

| b) | izveidot un pieņemt darbā Uzņemšanas direktorātam un Nepavadītu nepilngadīgo aizsardzības departamentam nepieciešamo personālu, lai steidzamā kārtā nodrošinātu nepieciešamās garantijas saskaņā ar patvēruma jomas likumu attiecībā uz ģimenes locekļu meklēšanu un tiesisko pārstāvību; |
| --- | --- |

b)

izveidot un pieņemt darbā Uzņemšanas direktorātam un Nepavadītu nepilngadīgo aizsardzības departamentam nepieciešamo personālu, lai steidzamā kārtā nodrošinātu nepieciešamās garantijas saskaņā ar patvēruma jomas likumu attiecībā uz ģimenes locekļu meklēšanu un tiesisko pārstāvību;

| c) | nodrošināt, ka praksē tiek īstenotas procedūras to patvēruma meklētāju, tostarp nepavadītu nepilngadīgo, noteikšanai, kuriem ir īpašas procesuālās un uzņemšanas vajadzības lai šīs personas saņemtu nepieciešamo psihosociālo atbalstu, jo īpaši gadījumos, ja tās ir cietušas no seksuālās vardarbības un izmantošanas vai cilvēku tirdzniecības, un ka vienmēr pienācīgi tiek ņemtas vērā bērna intereses. |
| --- | --- |

c)

nodrošināt, ka praksē tiek īstenotas procedūras to patvēruma meklētāju, tostarp nepavadītu nepilngadīgo, noteikšanai, kuriem ir īpašas procesuālās un uzņemšanas vajadzības lai šīs personas saņemtu nepieciešamo psihosociālo atbalstu, jo īpaši gadījumos, ja tās ir cietušas no seksuālās vardarbības un izmantošanas vai cilvēku tirdzniecības, un ka vienmēr pienācīgi tiek ņemtas vērā bērna intereses.

ES finansējuma izmantošana saskaņā ar valsts programmām

| 6. | Grieķijai būtu jānodrošina, ka piešķirtais ievērojamais ES finansējums tiek izmantots pilnībā, jo īpaši, bez turpmākas kavēšanās mobilizējot AMIF un ISF valsts programmu ietvaros pieejamos resursus un meklējot papildu finansējumu no struktūrfondu līdzekļiem. Šajā situācijā Grieķijai būtu jāveic pasākumi, kas nepieciešami, lai pilnībā piešķirtu saskaņā ar valsts programmām pieejamos līdzekļus nolūkā reaģēt steidzamu vajadzību gadījumā, jo īpaši uzņemšanas jomā, kā arī citu pakalpojumu jomā, kas paredzēti Grieķijā esošajiem migrantiem, proti, uzlabojot koordināciju starp attiecīgajām ieinteresētajām personām, pastiprinot operatīvās spējas un uzlabojot īstenošanas mehānismu. |
| --- | --- |

6.

Pārējo dalībvalstu tehniskā palīdzība

| 7. | Dalībvalstis ir aicinātas sniegt papildu atbalstu Grieķijai un izvirzīt ekspertus, atbildot uz daudzajiem EASO aicinājumiem, un nodrošināt ilglaicīgāku izvietošanu, un apzināt vecākas amatpersonas un specializētus darbiniekus. |
| --- | --- |

7.

II.   PĀRSŪTĪŠANAS ATSĀKŠANAS KĀRTĪBA

| 8. | Tiek ieteikts, ka patvēruma meklētāju pārsūtīšana uz Grieķiju saskaņā ar Regulu (ES) Nr. 604/2013 būtu jāatsāk saskaņā ar noteikumiem un kārtību, kas izklāstīta tālāk 9. un 10. punktā. |
| --- | --- |

8.

Darbības joma

| 9. | Pārsūtīšanas pakāpeniska atsākšana, sākot no 2017. gada 15. marta, atbilstīgi patvēruma meklētāju uzņemšanas un attieksmes nodrošināšanas kapacitātei Grieķijā saskaņā ar Direktīvu 2013/32/ES un 2013/33/ES būtu jāpiemēro patvēruma meklētājiem, kuri, sākot no minētās dienas, ieceļojuši Grieķijā, neatbilstīgi šķērsojot ārējās robežas, vai par kuriem Grieķija atbild saskaņā ar kritērijiem, kas ir citi, nevis Regulas (ES) Nr. 604/2013 III nodaļas 13. pantā noteiktie. Neaizsargātos patvēruma meklētājus, tostarp nepavadītus nepilngadīgos, pagaidām nevajadzētu pārsūtīt. |
| --- | --- |

9.

Sadarbība un individuālās garantijas

| 10. | Pirms patvēruma meklētāja pārsūtīšanas uz Grieķiju dalībvalstis tiek aicinātas cieši sadarboties ar Grieķijas iestādēm, lai nodrošinātu, ka tiek ievēroti 9. punkta noteikumi un jo īpaši – ka patvēruma meklētāju uzņemšanas centrā uzņems, ievērojot ES tiesību aktos, jo īpaši Uzņemšanas apstākļu Direktīvā 2013/33/ES noteiktos standartus, ka viņa pieteikumu izskatīs Patvēruma procedūru Direktīvā 2013/32/ES noteiktajos termiņos un ka attieksme pret patvēruma meklētāju jebkuros citos attiecīgos aspektos atbildīs ES tiesību aktiem. Grieķijas iestādes tiek aicinātas pilnībā sadarboties, šādas garantijas nodrošinot pārējām dalībvalstīm. |
| --- | --- |

10.

III.   ATBALSTS UN ZIŅOŠANA

EASO atbalsts un ziņošana

| 11. | EASO būtu jāizveido dalībvalstu ekspertu grupa, kas tiktu izvietota Grieķijā, lai atbalstītu dalībvalstu sadarbību un ziņotu par to, vai rīcība attiecībā uz personām, kas nosūtītas atpakaļ uz Grieķiju saskaņā ar Dublinas regulu, atbilst garantijām, kuras Grieķijai jāsniedz saskaņā ar 10. punktu. |
| --- | --- |

11.

Grieķijas ziņojumi

| 12. | Grieķijai tiek lūgts līdz 2017. gada 15. februārim iesniegt ziņojumu par progresu, kas gūts, īstenojot šo ieteikumu. Šajā ziņojumā būtu jo īpaši jāiekļauj apraksts par pasākumiem, kas veikti, lai novērstu šajā ieteikumā konstatētos joprojām pastāvošos trūkumus, tostarp, kā Grieķijas iestādes nodrošina vai plāno nodrošināt nepieciešamos cilvēkresursus un materiālos resursus, kas minēti šā ieteikuma 1.–5. punktā, un apraksts par pastāvīgajiem vajadzību novērtējumiem, kas minēti šā ieteikuma 1.–3. punktā. Būtu detalizēti jāapraksta, kā Grieķijas iestādes plāno īstenot procedūru garantiju nodrošināšanai 10. punktā minētajos individuālajos gadījumos. |
| --- | --- |

12.

| 13. | Ziņojumā būtu jāiekļauj arī šāda informācija:






  a) | kopējā pašreizējā un plānotā pastāvīgā un pagaidu kapacitāte starptautiskās aizsardzības pieteikuma iesniedzēju uzņemšanai, kā arī šādas kapacitātes veids; |
| --- | --- | --- |

13.

a)

kopējā pašreizējā un plānotā pastāvīgā un pagaidu kapacitāte starptautiskās aizsardzības pieteikuma iesniedzēju uzņemšanai, kā arī šādas kapacitātes veids;

| b) | to patvēruma pieteikumu kopskaits, kuri vēl nav izskatīti pirmajā instancē; |
| --- | --- |

b)

to patvēruma pieteikumu kopskaits, kuri vēl nav izskatīti pirmajā instancē;

| c) | vispusīgi dati par visām izskatāmajām pārsūdzībām, izdotajiem lēmumiem otrajā instancē, tostarp pieņemamības gadījumiem, ko izskata gan jaunās pārsūdzību komitejas, gan neizskatīto pārsūdzību komitejas; |
| --- | --- |

c)

vispusīgi dati par visām izskatāmajām pārsūdzībām, izdotajiem lēmumiem otrajā instancē, tostarp pieņemamības gadījumiem, ko izskata gan jaunās pārsūdzību komitejas, gan neizskatīto pārsūdzību komitejas;

| d) | kopējais pašreizējā un plānotā personāla skaits patvēruma pieteikumu izskatīšanai, kas reģistrēti Patvēruma dienestā un Uzņemšanas direktorātā; un kopējais pašreizējā un plānotā personāla un to komiteju skaits, kas pakāpeniski sāka darbu Pārsūdzību iestādes vadībā. |
| --- | --- |

d)

kopējais pašreizējā un plānotā personāla skaits patvēruma pieteikumu izskatīšanai, kas reģistrēti Patvēruma dienestā un Uzņemšanas direktorātā; un kopējais pašreizējā un plānotā personāla un to komiteju skaits, kas pakāpeniski sāka darbu Pārsūdzību iestādes vadībā.

| 14. | Pēc 2017. gada 15. februāra Grieķijai ziņojumi par šā ieteikuma īstenošanu ir jāsniedz ik pēc diviem mēnešiem. |
| --- | --- |

14.

Briselē, 2016. gada 8. decembrī

Komisijas vārdā –

Komisijas loceklis

Dimitris AVRAMOPOULOS

---

(1)  
  M.S.S. pret Beļģiju un Grieķiju (Nr. 30696/09) un NS pret Iekšlietu departamenta valsts sekretāru, C-411/10 un C-493/10.

1

M.S.S. pret Beļģiju un Grieķiju

NS pret Iekšlietu departamenta valsts sekretāru

(2)  Padomes 2003. gada 18. februāra regula (EK) Nr. 343/2003, ar ko paredz kritērijus un mehānismus, lai noteiktu dalībvalsti, kura ir atbildīga par trešās valsts pilsoņa patvēruma pieteikuma izskatīšanu, kas iesniegts kādā no dalībvalstīm (OV L 50, 25.2.2003., 1. lpp.), kas aizstāta ar Regulu (ES) Nr. 604/2013.

2

(3)  Eiropas Parlamenta un Padomes 2013. gada 26. jūnija Regula (ES) Nr. 604/2013, ar ko paredz kritērijus un mehānismus, lai noteiktu dalībvalsti, kura ir atbildīga par trešās valsts valstspiederīgā vai bezvalstnieka starptautiskās aizsardzības pieteikuma izskatīšanu, kas iesniegts kādā no dalībvalstīm (OV L 180, 29.6.2013., 31. lpp.).

3

(4)  
  2016. gada 4. decembra
  Frontex dati.

4

Frontex

(5)  ES un Turcijas paziņojums, 2016. gada 18. marts.

5

(6)  Skatīt Komisijas ziņojumus par progresu, kas panākts, īstenojot ES un Turcijas paziņojumu, http://ec.europa.eu/dgs/home-affairs/what-we-do/policies/european-agenda-migration/proposal-implementation-package/index_en.htm.

6

(7)  Vidējais katru dienu ieceļojušo personu skaits Grieķijā no 2016. gada 1. maija līdz 31. jūlijam bija 52, bet vidējais katru dienu ieceļojušo personu skaits Grieķijā 2016. gada 1. augusta līdz 29. novembrim bija 94.

7

(8)  http://www.media.gov.gr/index.php, skatīta 2016. gada 6. decembrī.

8

(9)  Padomes 2015. gada 14. septembra Lēmums (ES) 2015/1523, ar ko nosaka pagaidu pasākumus starptautiskās aizsardzības jomā Itālijas un Grieķijas labā (OV L 239, 15.9.2015., 146. lpp.), un Padomes 2015. gada 22. septembra Lēmums (ES) 2015/1601, ar ko nosaka pagaidu pasākumus starptautiskās aizsardzības jomā Itālijas un Grieķijas labā (OV L 248, 24.9.2015., 80. lpp.).

9

(10)  Komisijas paziņojums Eiropas Parlamentam, Eiropadomei un Padomei – Astotais ziņojums par pārcelšanu un pārmitināšanu, 2016. gada 7. decembris, COM(2016) 791 final.

10

(11)  Komisijas 2016. gada 10. februāra Ieteikums, kas adresēts Grieķijas Republikai par steidzamiem pasākumiem, kas Grieķijai jāveic, ņemot vērā pārsūtīšanas atsākšanu saskaņā ar Regulu (ES) Nr. 604/2013 – C(2016) 871 final, Komisijas 2016. gada 15. jūnija Ieteikums, kas adresēts Grieķijas Republikai par īpašiem steidzamiem pasākumiem, kas Grieķijai jāveic, ņemot vērā pārsūtīšanas atsākšanu saskaņā ar Regulu (ES) Nr. 604/2013 – C(2016) 3805 final.

11

(12)  Komisijas 2016. gada 28. septembra Ieteikums, kas adresēts Grieķijas Republikai par īpašiem steidzamiem pasākumiem, kas Grieķijai jāveic, ņemot vērā pārsūtīšanas atsākšanu saskaņā ar Regulu (ES) Nr. 604/2013 – C(2016) 6311 final.

12

(13)  Līdz 2016. gada beigām lielākajai daļai pirmsreģistrēto pieteikumu vajadzētu būt pilnībā reģistrētiem/iesniegtiem. 2016. gada augustā pabeigtā pirmsreģistrēšanas procesa mērķis bija pirmsreģistrēt visus tos neatbilstīgos trešo valstu valstspiederīgos, kuri Grieķijā ieradušies līdz 2016. gada 20. martam un kuri vēlējušies pieteikties starptautiskajai aizsardzībai, bet kurus Grieķijas iestādes vēl nav novirzījušas uz patvēruma procedūru. Vasarā tika pirmsreģistrēts aptuveni 28 000 personu.

13

(14)  Eiropas Parlamenta un Padomes 2013. gada 26. jūnija Direktīva 2013/32/ES par kopējām procedūrām starptautiskās aizsardzības statusa piešķiršanai un atņemšanai (OV L 180, 29.6.2013., 60. lpp.).

14

(15)  Eiropas Parlamenta un Padomes 2013. gada 26. jūnija Direktīva 2013/33/ES, ar ko nosaka standartus starptautiskās aizsardzības pieteikuma iesniedzēju uzņemšanai (OV L 180, 29.6.2013., 96. lpp.).

15

(16)  
  “Likums Nr. 4375/2016 par Patvēruma dienesta, Pārsūdzību iestādes un Uzņemšanas un identifikācijas dienesta struktūru un darbību, ģenerālsekretariāta izveidi uzņemšanas vajadzībām, Eiropas Parlamenta un Padomes 2013. gada 26. jūnija Direktīvas 2013/32/ES par kopējām procedūrām starptautiskās aizsardzības statusa piešķiršanai un atņemšanai (pārstrādāta versija) transponēšanu Grieķijas tiesību aktos un cita veida noteikumi” pieejami šeit: http://www.hellenicparliament.gr/UserFiles/bcc26661-143b-4f2d-8916-0e0e66ba4c50/o-prosf-pap.pdf.

16

Lai Grieķijas iestādes likumu varētu īstenot kopumā, ir jāpieņem īstenošanas akti ministrijas vai vairāku ministriju kopīgi pieņemtu lēmumu veidā.

(17)  Likums Nr. 4399/2016: http://www.asylumineurope.org/sites/default/files/resources/n_4399.2016.pdf.

17

(18)  Likums Nr. 4415/2016: https://www.alfavita.gr/sites/default/files/attachments/fek_ellinoglosi.pdf.

18

(19)  http://www.media.gov.gr/images/prosfygiko/REFUGEE_FLOWS-01-12-2016.pdf.

19

Šie pagaidu ārkārtas (uzņemšanas) un pastāvīgie centri ir izveidoti Egejas jūras salu karstajos punktos un valsts kontinentālajā daļā.

(20)  Grieķijas ministrs Mouzalas norādīja, ka salās patiesībā atrodas mazāk migrantu (aptuveni 10–12 tūkstoši).

20

Mouzalas

(21)  http://reliefweb.int/report/greece/situation-update-unaccompanied-children-uac-greece-2-november-2016.

21

(22)  http://data.unhcr.org/mediterranean/country.php?id=83.

22

(23)  Likuma Nr. 4375/2016 1. panta 3. punkts.

23

(24)  Grieķijas Patvēruma dienesta informācija par darbiniekiem, kas sniegta sanāksmē ar Komisijas dienestiem 2016. gada 10. novembrī.

24

(25)  Tomēr saistībā ar darba slodzes palielināšanos ES un Turcijas paziņojuma īstenošanas rezultātā šī alternatīvā komiteja mēneša laikā varēs izskatīt 100 lietas.

25

(26)  Ministriju Lēmums (OV B 1862), 2016. gada 24. jūnijs.

26

(27)  Likuma Nr. 4375/2016 22. panta 3. punkts.

27

(28)  Prezidenta Dekrēta 114/2010 28. pants.

28

(29)  Informācija, kas Komisijas dienestiem sniegta 2016. gada novembra sanāksmē ar Pārsūdzību iestādi.

29

(30)  Dotācijas nolīgums tika parakstīts 2016. gada 15. jūlijā.

30

(31)  Ministrijas Lēmums Nr. 1982/16.2.2016. (Official Gazette, B' 335).

31

Official Gazette

(32)  
  Human Rights Watch, “Why Are You Keeping Me Here?”, 2016. gada septembris https://www.hrw.org/sites/default/files/report_pdf/greece0916_web.pdf.

32

Human Rights Watch

(33)  Komisijas paziņojums Eiropas Parlamentam, Eiropadomei un Padomei – “Atpakaļceļš uz Šengenu – Ceļvedis”, COM(2016) 120 final, 2016. gada 4. marts.

33

(34)  COM(2016) 270 final.

34

final

---

Labojumi

| 15.12.2016 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 340/72 |
| --- | --- | --- | --- |

15.12.2016

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 340/72

---

Labojumi Komisijas Regulā (ES) 2016/1015 (2016. gada 17. jūnijs), ar ko attiecībā uz 1-naftilacetamīda, 1-naftiletiķskābes, hloridazona, fluazifopa-P, fuberidazola, mepikvata un tralkoksidima maksimālajiem atlieku līmeņiem konkrētos produktos vai uz tiem groza Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (EK) Nr. 396/2005 II un III pielikumu

(
  “Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis” L 172, 2016. gada 29. jūnijs
  )

21. lappusē pielikuma 2) punktā:

tekstu:

| “2) | III pielikuma B daļā slejas attiecībā uz 1-naftilacetamīdu un 1-naftiletiķskābi, hloridazonu, fluazifopu-P, fuberidazolu, mepikvatu un tralkoksidimu svītro.” |
| --- | --- |

“2)

lasīt šādi:

| “2) | III pielikuma A daļā slejas attiecībā uz 1-naftilacetamīdu un 1-naftiletiķskābi, hloridazonu, fluazifopu-P, fuberidazolu, mepikvatu un tralkoksidimu svītro.” |
| --- | --- |

“2)

---