# Euroopa Liidu L 33/2017

| | ISSN 1977-0650 |
| --- | --- |
| Euroopa Liidu
  Teataja | L 33 |
| | |
| Eestikeelne väljaanne | Õigusaktid | 60. aastakäik8. veebruar 2017 |

ISSN 1977-0650

Euroopa Liidu

Teataja

L 33

Eestikeelne väljaanne

Õigusaktid

60. aastakäik8. veebruar 2017

---

| Sisukord | | II   Muud kui seadusandlikud aktid | Lehekülg |
| --- | --- | --- | --- |
| | | MÄÄRUSED |
| | * | Komisjoni delegeeritud määrus (EL) 2017/207, 3. oktoober 2016, Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruses (EL) nr 514/2014, millega sätestatakse Varjupaiga-, Rände- ja Integratsioonifondi ning politseikoostöö, kuritegevuse tõkestamise ja selle vastu võitlemise ning kriisiohje rahastamisvahendi suhtes kohaldatavad üldsätted, sätestatud ühise järelevalve- ja hindamisraamistiku kohta | 1 |
| | * | Komisjoni delegeeritud määrus (EL) 2017/208, 31. oktoober 2016, millega täiendatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EL) nr 575/2013 seoses regulatiivsete tehniliste standarditega sellise täiendava likviidsete vahendite väljavoolu kohta, mis vastab negatiivse turustsenaariumi mõjust krediidiasutuse või investeerimisühingu tuletistehingutele tulenevale tagatise vajadusele (
  1
  ) | 14 |
| | * | Komisjoni rakendusmäärus (EL) 2017/209, 2. veebruar 2017, teatavate kaupade klassifitseerimise kohta kombineeritud nomenklatuuris | 16 |
| | * | Komisjoni rakendusmäärus (EL) 2017/210, 7. veebruar 2017, milles käsitletakse loa andmist Talaromyces versatilis sp. nov. IMI CC 378536 ja Talaromyces versatilis sp. nov. DSM 26702 abil toodetud endo-1,4-β-ksülanaasi ja endo-1,3(4)-β-glükanaasi preparaadi kasutamiseks munakanade söödalisandina (loa hoidja Adisseo France S.A.S.) (
  1
  ) | 19 |
| | * | Komisjoni rakendusmäärus (EL) 2017/211, 7. veebruar 2017, milles käsitletakse loa andmist Bacillus subtilis'e (LMG-S 15136) abil toodetud endo-1,4-β-ksülanaasi (EC 3.2.1.8) valmistise kasutamiseks kodulindude, võõrutatud põrsaste ja nuumsigade söödalisandina ning muudetakse määruseid (EÜ) nr 1259/2004, (EÜ) nr 1206/2005 ja (EÜ) nr 322/2009 ning tunnistatakse kehtetuks määrus (EÜ) nr 516/2007 (loa hoidja Puratos NV äriüksus Beldem) (
  1
  ) | 23 |
| | * | Komisjoni määrus (EL) 2017/212, 7. veebruar 2017, millega määratakse ELi referentlabor väikemäletsejaliste katku jaoks, kehtestatakse kõnealusele laborile konkreetsed vastutusalad ja ülesanded ning muudetakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 882/2004 VII lisa (
  1
  ) | 27 |
| | | Komisjoni rakendusmäärus (EL) 2017/213, 7. veebruar 2017, millega kehtestatakse kindlad impordiväärtused, et määrata kindlaks teatava puu- ja köögivilja hind piiril | 31 |

Sisukord

II   Muud kui seadusandlikud aktid

Lehekülg

MÄÄRUSED

*

Komisjoni delegeeritud määrus (EL) 2017/207, 3. oktoober 2016, Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruses (EL) nr 514/2014, millega sätestatakse Varjupaiga-, Rände- ja Integratsioonifondi ning politseikoostöö, kuritegevuse tõkestamise ja selle vastu võitlemise ning kriisiohje rahastamisvahendi suhtes kohaldatavad üldsätted, sätestatud ühise järelevalve- ja hindamisraamistiku kohta

1

*

Komisjoni delegeeritud määrus (EL) 2017/208, 31. oktoober 2016, millega täiendatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EL) nr 575/2013 seoses regulatiivsete tehniliste standarditega sellise täiendava likviidsete vahendite väljavoolu kohta, mis vastab negatiivse turustsenaariumi mõjust krediidiasutuse või investeerimisühingu tuletistehingutele tulenevale tagatise vajadusele (
  1
  )

1

14

*

Komisjoni rakendusmäärus (EL) 2017/209, 2. veebruar 2017, teatavate kaupade klassifitseerimise kohta kombineeritud nomenklatuuris

16

*

Komisjoni rakendusmäärus (EL) 2017/210, 7. veebruar 2017, milles käsitletakse loa andmist Talaromyces versatilis sp. nov. IMI CC 378536 ja Talaromyces versatilis sp. nov. DSM 26702 abil toodetud endo-1,4-β-ksülanaasi ja endo-1,3(4)-β-glükanaasi preparaadi kasutamiseks munakanade söödalisandina (loa hoidja Adisseo France S.A.S.) (
  1
  )

Talaromyces versatilis

Talaromyces versatilis

1

19

*

Komisjoni rakendusmäärus (EL) 2017/211, 7. veebruar 2017, milles käsitletakse loa andmist Bacillus subtilis'e (LMG-S 15136) abil toodetud endo-1,4-β-ksülanaasi (EC 3.2.1.8) valmistise kasutamiseks kodulindude, võõrutatud põrsaste ja nuumsigade söödalisandina ning muudetakse määruseid (EÜ) nr 1259/2004, (EÜ) nr 1206/2005 ja (EÜ) nr 322/2009 ning tunnistatakse kehtetuks määrus (EÜ) nr 516/2007 (loa hoidja Puratos NV äriüksus Beldem) (
  1
  )

Bacillus subtilis

β

1

23

*

Komisjoni määrus (EL) 2017/212, 7. veebruar 2017, millega määratakse ELi referentlabor väikemäletsejaliste katku jaoks, kehtestatakse kõnealusele laborile konkreetsed vastutusalad ja ülesanded ning muudetakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 882/2004 VII lisa (
  1
  )

1

27

Komisjoni rakendusmäärus (EL) 2017/213, 7. veebruar 2017, millega kehtestatakse kindlad impordiväärtused, et määrata kindlaks teatava puu- ja köögivilja hind piiril

31

| | |
| --- | --- |
| | (1)   EMPs kohaldatav tekst |

---

(1)   EMPs kohaldatav tekst

1

| ET | Aktid, mille peakiri on trükitud harilikus trükikirjas, käsitlevad põllumajandusküsimuste igapäevast korraldust ning nende kehtivusaeg on üldjuhul piiratud.
  Kõigi ülejäänud aktide pealkirjad on trükitud poolpaksus kirjas ja nende ette on märgitud tärn. |
| --- | --- |

ET

Aktid, mille peakiri on trükitud harilikus trükikirjas, käsitlevad põllumajandusküsimuste igapäevast korraldust ning nende kehtivusaeg on üldjuhul piiratud.

Kõigi ülejäänud aktide pealkirjad on trükitud poolpaksus kirjas ja nende ette on märgitud tärn.

---

II Muud kui seadusandlikud aktid

MÄÄRUSED

| 8.2.2017 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 33/1 |
| --- | --- | --- | --- |

8.2.2017

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 33/1

---

KOMISJONI DELEGEERITUD MÄÄRUS (EL) 2017/207,

3. oktoober 2016,

Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruses (EL) nr 514/2014, millega sätestatakse Varjupaiga-, Rände- ja Integratsioonifondi ning politseikoostöö, kuritegevuse tõkestamise ja selle vastu võitlemise ning kriisiohje rahastamisvahendi suhtes kohaldatavad üldsätted, sätestatud ühise järelevalve- ja hindamisraamistiku kohta

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 16. aprilli 2014. aasta määrust (EL) nr 514/2014, millega sätestatakse Varjupaiga-, Rände- ja Integratsioonifondi ning politseikoostöö, kuritegevuse tõkestamise ja selle vastu võitlemise ning kriisiohje rahastamisvahendi suhtes kohaldatavad üldsätted, (1) eriti selle artikli 55 lõiget 4,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Selleks et toetada komisjoni määruse (EL) nr 514/2014 ja selle artiklis 2 osutatud erimääruste järelevalves ja hindamisel ning et võimaldada liidu tasandil integreeritud analüüsi, peaks liikmesriigid järelevalve- ja hindamistegevuse käigus järgima võimaluste piires ühtset lähenemisviisi. |
| --- | --- |

(1)

Selleks et toetada komisjoni määruse (EL) nr 514/2014 ja selle artiklis 2 osutatud erimääruste järelevalves ja hindamisel ning et võimaldada liidu tasandil integreeritud analüüsi, peaks liikmesriigid järelevalve- ja hindamistegevuse käigus järgima võimaluste piires ühtset lähenemisviisi.

| (2) | Liikmesriikide järelevalve- ja hindamiseksperdid on teinud komisjoniga koostööd, et töötada välja ühised tulemus- ja mõjunäitajad, mida tuleks kasutada määruse (EL) nr 514/2014 ja erimääruste rakendamise hindamiseks. Kõnealused näitajad täiendavad ühiste näitajate loetelu, mis on sätestatud Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 513/2014 (2) II lisas, Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 515/2014 (3) IV lisas ja Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 516/2014 (4) IV lisas. |
| --- | --- |

(2)

Liikmesriikide järelevalve- ja hindamiseksperdid on teinud komisjoniga koostööd, et töötada välja ühised tulemus- ja mõjunäitajad, mida tuleks kasutada määruse (EL) nr 514/2014 ja erimääruste rakendamise hindamiseks. Kõnealused näitajad täiendavad ühiste näitajate loetelu, mis on sätestatud Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 513/2014 (2) II lisas, Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 515/2014 (3) IV lisas ja Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 516/2014 (4) IV lisas.

| (3) | Liikmesriikide järelevalve- ja hindamiseksperdid on teinud komisjoniga koostööd, et töötada välja ühised hindamisküsimused liikmesriikide riiklike programmide rakendamise hindamiseks. Hindamisküsimused vastavad määruse (EL) nr 514/2014 artikli 55 lõigetes 3 ja 6 sätestatud nõuetele. |
| --- | --- |

(3)

Liikmesriikide järelevalve- ja hindamiseksperdid on teinud komisjoniga koostööd, et töötada välja ühised hindamisküsimused liikmesriikide riiklike programmide rakendamise hindamiseks. Hindamisküsimused vastavad määruse (EL) nr 514/2014 artikli 55 lõigetes 3 ja 6 sätestatud nõuetele.

| (4) | Määrus (EL) nr 514/2014 ja seega ka käesolev määrus on Ühendkuningriigi ja Iirimaa suhtes siduv. |
| --- | --- |

(4)

Määrus (EL) nr 514/2014 ja seega ka käesolev määrus on Ühendkuningriigi ja Iirimaa suhtes siduv.

| (5) | Määrus (EL) nr 514/2014 ega käesolev määrus ei ole Taani suhtes siduv ega kohaldatav, |
| --- | --- |

(5)

Määrus (EL) nr 514/2014 ega käesolev määrus ei ole Taani suhtes siduv ega kohaldatav,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Iga liikmesriik määrab vastutava asutuse siseselt järelevalve ja hindamise eest vastutava koordinaatori ja määrab kindlaks tema ülesanded.

Järelevalve ja hindamise koordinaatorid hakkavad komisjoni toetatava võrgustiku kaudu tegema järgmist:

| a) | vahetama eksperditeadmisi järelevalve ja hindamise parimate tavade kohta; |
| --- | --- |

a)

vahetama eksperditeadmisi järelevalve ja hindamise parimate tavade kohta;

| b) | aitama kaasa ühise järelevalve- ja hindamisraamistiku rakendamisele, nagu sätestatud määruse (EL) nr 514/2014 artiklis 55 ja täiendatud käesoleva määrusega; |
| --- | --- |

b)

aitama kaasa ühise järelevalve- ja hindamisraamistiku rakendamisele, nagu sätestatud määruse (EL) nr 514/2014 artiklis 55 ja täiendatud käesoleva määrusega;

| c) | hõlbustama riiklike programmide rakendamise hindamist, nagu sätestatud määruse (EL) nr 514/2014 artiklites 56 ja 57 ning täiendatud käesoleva määrusega ning |
| --- | --- |

c)

hõlbustama riiklike programmide rakendamise hindamist, nagu sätestatud määruse (EL) nr 514/2014 artiklites 56 ja 57 ning täiendatud käesoleva määrusega ning

| d) | tegema komisjoniga koostööd, et töötada välja dokument, milles esitatakse suunised selle kohta, kuidas hindamist teha, nagu osutatud määruse (EL) nr 514/2014 artikli 56 lõikes 3. |
| --- | --- |

d)

tegema komisjoniga koostööd, et töötada välja dokument, milles esitatakse suunised selle kohta, kuidas hindamist teha, nagu osutatud määruse (EL) nr 514/2014 artikli 56 lõikes 3.

Artikkel 2

1.   Määruse (EL) nr 514/2014 artikli 57 lõikes 1 osutatud hindamisaruanded koostatakse vastavalt komisjoni vormile, mis hõlmab käesoleva määruse I ja II lisas sätestatud hindamisküsimusi.

2.   Hindamisaruannetes kasutatakse III ja IV lisas sätestatud näitajaid. Komisjon sätestab III ja IV lisas loetletud näitajate määratluse, allikad ja lähtetaseme dokumendis, milles esitatakse suunised selle kohta, kuidas hindamisi teha, nagu osutatud määruse (EL) nr 514/2014 artikli 56 lõikes 3.

3.   Liikmesriigid esitavad hindamisaruanded komisjoni rakendusmääruse (EL) nr 802/2014 (5) artikli 2 alusel loodud elektroonilist andmevahetussüsteemi („SFC 2014“) kasutades.

4.   Kooskõlas määruse (EL) nr 514/2014 artikli 12 lõigetega 3 ja 4 konsulteerib vastutav asutus järelevalvekomiteega rakendamise aastaaruannete ning hindamisaruannetes tehtud järelduste ja soovituste järelmeetmete üle, enne kui kõnealused dokumendid esitatakse komisjonile.

Artikkel 3

Käesolev määrus jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja liikmesriikides vahetult kohaldatav kooskõlas aluslepingutega.

Brüssel, 3. oktoober 2016

Komisjoni nimel

president

Jean-Claude JUNCKER

---

(1)  
  ELT L 150, 20.5.2014, lk 112.

1

(2)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 16. aprilli 2014. aasta määrus (EL) nr 513/2014, millega luuakse Sisejulgeolekufondi osana politseikoostöö, kuritegevuse tõkestamise ja selle vastu võitlemise ning kriisiohje rahastamisvahend ning tunnistatakse kehtetuks nõukogu otsus 2007/125/JSK (ELT L 150, 20.5.2014, lk 93).

2

(3)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 16. aprilli 2014. aasta määrus (EL) nr 515/2014, millega luuakse Sisejulgeolekufondi osana välispiiride ja viisade rahastamisvahend ning tunnistatakse kehtetuks otsus nr 574/2007/EÜ (ELT L 150, 20.5.2014, lk 143).

3

(4)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 16. aprilli 2014. aasta määrus (EL) nr 516/2014, millega luuakse Varjupaiga-, Rände- ja Integratsioonifond, muudetakse nõukogu otsust 2008/381/EÜ ning tunnistatakse kehtetuks Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsused nr 573/2007/EÜ ja nr 575/2007/EÜ ja nõukogu otsus 2007/435/EÜ (ELT L 150, 20.5.2014, lk 168).

4

(5)  Komisjoni 24. juuli 2014. aasta rakendusmäärus (EL) nr 802/2014, millega määratakse kindlaks riiklike programmide näidised ning komisjoni ja liikmesriikide vahelise elektroonilise andmevahetussüsteemi tingimused vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusele (EL) nr 514/2014, millega sätestatakse Varjupaiga-, Rände- ja Integratsioonifondi ning politseikoostöö, kuritegevuse tõkestamise ja selle vastu võitlemise ning kriisiohje rahastamisvahendi suhtes kohaldatavad üldsätted (ELT L 219, 25.7.2014, lk 22).

5

---

I LISA

Varjupaiga-, Rände- ja Integratsioonifondi käsitlevate hindamisküsimuste loetelu liikmesriikide ja komisjoni hindamisaruannete jaoks vastavalt määruse (EL) nr 514/2014 artiklitele 56 ja 57

Tulemuslikkus

| 1) | Kui suurel määral saavutas Varjupaiga-, Rände- ja Integratsioonifond (edaspidi „fond“) määruses (EL) nr 516/2014 kindlaks määratud eesmärgid?






  a) | Kuidas aitas fond kaasa Euroopa ühise varjupaigasüsteemi kõigi aspektide, sealhulgas selle välismõõtme tugevdamisele ja arendamisele?






  i) | Millist edu saavutati varjupaigamenetluste tugevdamisel ja arendamisel ja milline osa oli selles fondil? |
| --- | --- | --- | --- |

1)

a)

Kuidas aitas fond kaasa Euroopa ühise varjupaigasüsteemi kõigi aspektide, sealhulgas selle välismõõtme tugevdamisele ja arendamisele?

i)

Millist edu saavutati varjupaigamenetluste tugevdamisel ja arendamisel ja milline osa oli selles fondil?

| ii) | Millist edu saavutati vastuvõtutingimuste tugevdamisel ja arendamisel ja milline osa oli selles fondil? |
| --- | --- |

ii)

Millist edu saavutati vastuvõtutingimuste tugevdamisel ja arendamisel ja milline osa oli selles fondil?

| iii) | Millist edu saavutati miinimumnõuete direktiivi (ja selle hilisemate muudatustega) kehtestatud õigusraamistiku edukal rakendamisel ja milline osa oli selles fondil? |
| --- | --- |

iii)

Millist edu saavutati miinimumnõuete direktiivi (ja selle hilisemate muudatustega) kehtestatud õigusraamistiku edukal rakendamisel ja milline osa oli selles fondil?

| iv) | Milliseid edusamme tehti selleks, et suurendada liikmesriikide suutlikkust oma varjupaigapoliitikat ja -menetlusi arendada, hinnata ja nende üle järelevalvet teha, ja milline osa oli selles fondil? |
| --- | --- |

iv)

Milliseid edusamme tehti selleks, et suurendada liikmesriikide suutlikkust oma varjupaigapoliitikat ja -menetlusi arendada, hinnata ja nende üle järelevalvet teha, ja milline osa oli selles fondil?

| v) | Millist edu saavutati riiklike ümberasustamisprogrammide ja -strateegiate ning muude humanitaarsetel põhjustel vastuvõtmise programmide loomisel, arendamisel ja rakendamisel ning milline osa oli selles fondil? |
| --- | --- |

v)

Millist edu saavutati riiklike ümberasustamisprogrammide ja -strateegiate ning muude humanitaarsetel põhjustel vastuvõtmise programmide loomisel, arendamisel ja rakendamisel ning milline osa oli selles fondil?

| b) | Kuidas aitas fond kaasa liikmesriikidesuunalise, nende majanduslikke ja sotsiaalseid vajadusi, näiteks tööturu vajadusi arvestava seadusliku rände toetamisele, tagades seejuures liikmesriikide sisserändesüsteemide terviklikkuse ning edendades kolmandate riikide kodanike tulemuslikku integreerimist?






  i) | Millist edu saavutati liikmesriikidesuunalise, nende majanduslikke ja sotsiaalseid vajadusi, näiteks tööturu vajadusi arvestava seadusliku rände toetamisel, ja milline osa oli selles fondil? |
| --- | --- | --- |

b)

Kuidas aitas fond kaasa liikmesriikidesuunalise, nende majanduslikke ja sotsiaalseid vajadusi, näiteks tööturu vajadusi arvestava seadusliku rände toetamisele, tagades seejuures liikmesriikide sisserändesüsteemide terviklikkuse ning edendades kolmandate riikide kodanike tulemuslikku integreerimist?

i)

Millist edu saavutati liikmesriikidesuunalise, nende majanduslikke ja sotsiaalseid vajadusi, näiteks tööturu vajadusi arvestava seadusliku rände toetamisel, ja milline osa oli selles fondil?

| ii) | Millist edu saavutati kolmandate riikide kodanike tulemusliku integreerimise edendamisel ja milline osa oli selles fondil? |
| --- | --- |

ii)

Millist edu saavutati kolmandate riikide kodanike tulemusliku integreerimise edendamisel ja milline osa oli selles fondil?

| iii) | Millist edu saavutati liikmesriikidevahelise koostöö toetamisel eesmärgiga tagada liikmesriikide sisserändesüsteemide terviklikkus ja milline osa oli selles fondil? |
| --- | --- |

iii)

Millist edu saavutati liikmesriikidevahelise koostöö toetamisel eesmärgiga tagada liikmesriikide sisserändesüsteemide terviklikkus ja milline osa oli selles fondil?

| iv) | Millist edu saavutati liikmesriikide integreerimise ja seadusliku rände alase suutlikkuse parandamisel ja milline osa oli selles fondil? |
| --- | --- |

iv)

Millist edu saavutati liikmesriikide integreerimise ja seadusliku rände alase suutlikkuse parandamisel ja milline osa oli selles fondil?

| c) | Kuidas aitas fond kaasa selliste õiglaste ja tõhusate tagasisaatmisstrateegiate edendamisele liikmesriikides, mis aitavad võidelda ebaseadusliku sisserände vastu, keskendudes eelkõige tagasipöördumise püsivusele ja tulemuslikule tagasivõtmisele päritolu- ja transiidiriiki?






  i) | Millist edu saavutati tagasisaatmismenetlustega kaasnevate meetmete toetamisel ja milline osa oli selles fondil? |
| --- | --- | --- |

c)

Kuidas aitas fond kaasa selliste õiglaste ja tõhusate tagasisaatmisstrateegiate edendamisele liikmesriikides, mis aitavad võidelda ebaseadusliku sisserände vastu, keskendudes eelkõige tagasipöördumise püsivusele ja tulemuslikule tagasivõtmisele päritolu- ja transiidiriiki?

i)

Millist edu saavutati tagasisaatmismenetlustega kaasnevate meetmete toetamisel ja milline osa oli selles fondil?

| ii) | Millist edu saavutati (vabatahtlike ja sunniviisiliste) tagasisaatmismeetmete tulemuslikul rakendamisel ja milline osa oli selles fondil? |
| --- | --- |

ii)

Millist edu saavutati (vabatahtlike ja sunniviisiliste) tagasisaatmismeetmete tulemuslikul rakendamisel ja milline osa oli selles fondil?

| iii) | Millist edu saavutati tagasisaatmismeetmete alase praktilise koostöö tõhustamisel liikmesriikide vahel ja/või kolmandate riikide ametiasutustega ja milline osa oli selles fondil? |
| --- | --- |

iii)

Millist edu saavutati tagasisaatmismeetmete alase praktilise koostöö tõhustamisel liikmesriikide vahel ja/või kolmandate riikide ametiasutustega ja milline osa oli selles fondil?

| iv) | Millist edu saavutati tagasisaatmissuutlikkuse parandamisel ja milline osa oli selles fondil? |
| --- | --- |

iv)

Millist edu saavutati tagasisaatmissuutlikkuse parandamisel ja milline osa oli selles fondil?

| d) | Kuidas aitas fond kaasa solidaarsuse ja vastutuse jagamise suurendamisele liikmesriikide vahel, eeskätt rändajate ja varjupaigataotlejate voogudest enim mõjutatud liikmesriikide suhtes, sealhulgas praktilise koostöö kaudu?






  i) | Kuidas aitas fond kaasa varjupaigataotlejate üleviimisele (ümberpaigutamisele nõukogu otsuste (EL) 2015/1523 (1) ja (EL) 2015/1601 (2) tähenduses)? |
| --- | --- | --- |

d)

Kuidas aitas fond kaasa solidaarsuse ja vastutuse jagamise suurendamisele liikmesriikide vahel, eeskätt rändajate ja varjupaigataotlejate voogudest enim mõjutatud liikmesriikide suhtes, sealhulgas praktilise koostöö kaudu?

i)

Kuidas aitas fond kaasa varjupaigataotlejate üleviimisele (ümberpaigutamisele nõukogu otsuste (EL) 2015/1523 (1) ja (EL) 2015/1601 (2) tähenduses)?

| ii) | Kuidas aitas fond kaasa rahvusvahelise kaitse saajate üleviimisele liikmesriikide vahel? |
| --- | --- |

ii)

Kuidas aitas fond kaasa rahvusvahelise kaitse saajate üleviimisele liikmesriikide vahel?

| e) | Kuidas aitas fond kaasa liikmesriikide toetamisele nõuetekohaselt põhjendatud hädaolukorras, mis nõuab kiiret tegutsemist?






  i) | Mis liiki hädaabimeetmeid rakendati? |
| --- | --- | --- |

e)

Kuidas aitas fond kaasa liikmesriikide toetamisele nõuetekohaselt põhjendatud hädaolukorras, mis nõuab kiiret tegutsemist?

i)

Mis liiki hädaabimeetmeid rakendati?

| ii) | Kuidas aitasid fondi raames rakendatud hädaabimeetmed kaasa liikmesriikide kiireloomuliste vajaduste rahuldamisele? |
| --- | --- |

ii)

Kuidas aitasid fondi raames rakendatud hädaabimeetmed kaasa liikmesriikide kiireloomuliste vajaduste rahuldamisele?

| iii) | Millised olid hädaabimeetmete peamised tulemused? |
| --- | --- |

iii)

Millised olid hädaabimeetmete peamised tulemused?

Tõhusus (Kas fondi peamised eesmärgid saavutati mõistlike kuludega?)

| 2) | Kui suurel määral saavutati fondi eesmärgid mõistlike kuludega, pidades silmas kasutatud rahalisi vahendeid ja lähetatud inimressursse? Missuguseid meetmeid võeti pettusejuhtumite ning muude eeskirjade eiramiste ennetamiseks, avastamiseks, neist teada andmiseks ja järelmeetmete võtmiseks ja kui tõhusad need olid? |
| --- | --- |

2)

Asjakohasus (Kas fondist rahastatud meetmete eesmärgid vastavad tegelikele vajadustele?)

| 3) | Kas liikmesriigi riiklikus programmis seatud eesmärgid vastasid kindlaks tehtud vajadustele? Kas aasta tööprogrammis (liidu meetmed) seatud eesmärgid vastasid tegelikele vajadustele? Kas aasta tööprogrammis (erakorraline abi) seatud eesmärgid vastasid tegelikele vajadustele? Missuguseid meetmeid võttis liikmesriik muutuvate vajaduste rahuldamiseks? |
| --- | --- |

3)

Sidusus (Kas fondi riiklikus programmis seatud eesmärgid olid kooskõlas ELi vahenditest rahastatavates muudes programmides seatud eesmärkidega ja kas neid kohaldati sarnastes töövaldkondades? Kas sidusus oli tagatud ka fondi rakendamise ajal?)

| 4) | Kas hinnati sarnaste eesmärkidega muid meetmeid ja kas tulemusi võeti kavandamise etapis arvesse? Kas rakendamise perioodiks loodi koordineerimismehhanismid fondi ja sarnaste eesmärkidega muude meetmete vahel? Kas fondi kaudu rakendatud meetmed olid kooskõlas (ja mitte vastuolus) sarnaste eesmärkidega muude meetmetega? |
| --- | --- |

4)

Vastastikune täiendavus (Kas riiklikus programmis seatud eesmärgid ja vastavad rakendatud meetmed täiendasid muude tegevuspõhimõtete raames seatud eesmärke, eelkõige liikmesriikide poolt seatud eesmärke)?

| 5) | Kas hinnati üksteist täiendavate eesmärkidega muid meetmeid ja kas tulemusi võeti kavandamise etapis arvesse? Kas rakendamise perioodiks loodi koordineerimismehhanismid fondi ja sarnaste eesmärkidega muude meetmete vahel, et tagada nende vastastikune täiendavus? Kas rahastamisvahendite kattumise ärahoidmiseks kasutati mingeid mehhanisme? |
| --- | --- |

5)

ELi lisaväärtus (Kas ELi toetusega loodi lisaväärtust?)

| 6) | Millist liiki lisaväärtust fondi toetusega peamiselt loodi (maht, kohaldamisala, osatähtsus, protsess)? Kas liikmesriik oleks fondi valdkonnas ELi tegevuspõhimõtete rakendamiseks nõutavaid meetmeid võtnud ka ilma fondi rahalise toetuseta? Missugused oleksid fondi antava toetuse katkemise kõige tõenäolisemad tagajärjed? Millisel määral on fondist toetatavad meetmed toonud kasu liidu tasandil? |
| --- | --- |

6)

Jätkusuutlikkus (Kas fondist rahastatavate projektide positiivne mõju püsib tõenäoliselt ka pärast fondi toetuse lõppemist?)

| 7) | Missuguseid peamisi meetmeid võttis liikmesriik selleks, et tagada fondi toetusel rakendatud projektide tulemuste püsimajäämine (nii kavandamise kui ka rakendamise etapis)? Kas kavandamise ja rakendamise etapis kasutati mehhanisme jätkusuutlikkuse kontrolli tagamiseks? Kui suurel määral oodatakse fondi toel saadud tulemuste/kasu jätkumist pärast toetuse lõppemist? |
| --- | --- |

7)

Halduskoormuse lihtsustamine ja vähendamine (Kas lihtsustati fondi juhtimismenetlusi ja vähendati toetusesaajate halduskoormust?)

| 8) | Kas fondi poolt kasutusele võetud uuenduslikud menetlused (lihtsustatud kuluvõimalus, mitmeaastane tegevuskava, riiklikud rahastamiskõlblikkuse nõuded, terviklikumad riiklikud programmid, mis võimaldavad paindlikkust) on lihtsustanud ka fondist toetusesaajate tööd? |
| --- | --- |

8)

---

(1)  Nõukogu 14. septembri 2015. aasta otsus (EL) 2015/1523, millega kehtestatakse rahvusvahelise kaitse valdkonnas ajutised meetmed Itaalia ja Kreeka toetamiseks (ELT L 239, 15.9.2015, lk 146).

(2)  Nõukogu 22. septembri 2015. aasta otsus (EL) 2015/1601, millega kehtestatakse rahvusvahelise kaitse valdkonnas ajutised meetmed Itaalia ja Kreeka toetamiseks (ELT L 248, 24.9.2015, lk 80).

---

II LISA

Sisejulgeolekufondi käsitlev hindamisküsimuste loetelu liikmesriikide ja komisjoni hindamisaruannete jaoks vastavalt määruse (EL) nr 514/2014 artiklitele 56 ja 57

Tulemuslikkus

| 1) | Kuidas aitas Sisejulgeolekufond (edaspidi „fond“) kaasa määruses (EL) nr 515/2014 kindlaks määratud üldeesmärgi saavutamisele?






  a) | Kuidas aitas fond kaasa järgmiste erieesmärkide saavutamisele: | ühise viisapoliitika toetamine seadusliku reisimise lihtsustamiseks; |
| --- | --- | --- | --- |

1)

a)

Kuidas aitas fond kaasa järgmiste erieesmärkide saavutamisele:

ühise viisapoliitika toetamine seadusliku reisimise lihtsustamiseks;

| | kvaliteetse teenuse osutamine viisataotlejatele; |
| --- | --- |

kvaliteetse teenuse osutamine viisataotlejatele;

| | kolmandate riikide kodanike võrdse kohtlemise tagamine ja |
| --- | --- |

kolmandate riikide kodanike võrdse kohtlemise tagamine ja

| | ebaseaduslikku sisserände tõkestamine?






  i) | Millist edu saavutati ühise viisapoliitika arendamise ja rakendamise edendamisel, et lihtsustada seaduslikku reisimist, ja milline osa oli selles fondil? |
| --- | --- | --- |

ebaseaduslikku sisserände tõkestamine?

i)

Millist edu saavutati ühise viisapoliitika arendamise ja rakendamise edendamisel, et lihtsustada seaduslikku reisimist, ja milline osa oli selles fondil?

| ii) | Millist edu saavutati parema konsulaaresinduste võrgu ning viisade väljaandmise ühtlustatud tavade tagamisel liikmesriikide vahel ja milline osa oli selles fondil? |
| --- | --- |

ii)

Millist edu saavutati parema konsulaaresinduste võrgu ning viisade väljaandmise ühtlustatud tavade tagamisel liikmesriikide vahel ja milline osa oli selles fondil?

| iii) | Millist edu saavutati viisasid reguleeriva liidu acquis' kohaldamise tagamisel ja milline osa oli selles fondil? |
| --- | --- |

iii)

Millist edu saavutati viisasid reguleeriva liidu acquis' kohaldamise tagamisel ja milline osa oli selles fondil?

| iv) | Milliseid edusamme tehti liikmesriikide panuse suurendamiseks koostöö tugevdamisel kolmandates riikides tegutsevate liikmesriikide vahel seoses kolmandate riikide kodanike vooga liikmesriikidesse, sh ebaseadusliku sisserände ärahoidmine ja selle tõkestamine, ning koostööga kolmandate riikidega selles valdkonnas, ja milline osa oli selles fondil? |
| --- | --- |

iv)

Milliseid edusamme tehti liikmesriikide panuse suurendamiseks koostöö tugevdamisel kolmandates riikides tegutsevate liikmesriikide vahel seoses kolmandate riikide kodanike vooga liikmesriikidesse, sh ebaseadusliku sisserände ärahoidmine ja selle tõkestamine, ning koostööga kolmandate riikidega selles valdkonnas, ja milline osa oli selles fondil?

| v) | Millist edu saavutati IT-süsteemide, nende sideinfrastruktuuri ja seadmete paigaldamisel ja kasutamisel ühise viisapoliitika toetamiseks ja milline osa oli selles fondil? |
| --- | --- |

v)

Millist edu saavutati IT-süsteemide, nende sideinfrastruktuuri ja seadmete paigaldamisel ja kasutamisel ühise viisapoliitika toetamiseks ja milline osa oli selles fondil?

| vi) | Kuidas aitas määruse (EL) nr 515/2014 artiklis 10 sätestatud tegevustoetus kaasa ühise viisapoliitika erieesmärgi saavutamisele? |
| --- | --- |

vi)

Kuidas aitas määruse (EL) nr 515/2014 artiklis 10 sätestatud tegevustoetus kaasa ühise viisapoliitika erieesmärgi saavutamisele?

| b) | Kuidas aitas fond kaasa järgmiste erieesmärkide saavutamisele: | integreeritud piirihalduse toetamine, sealhulgas edendades piirihaldusega seotud meetmete edasist ühtlustamist vastavalt liidu ühistele nõuetele ning vahetades teavet liikmesriikide vahel ning liikmesriikide ja Euroopa Liidu Liikmesriikide Välispiiril Tehtava Operatiivkoostöö Juhtimise Euroopa Agentuuri vahel? |
| --- | --- | --- |

b)

Kuidas aitas fond kaasa järgmiste erieesmärkide saavutamisele:

integreeritud piirihalduse toetamine, sealhulgas edendades piirihaldusega seotud meetmete edasist ühtlustamist vastavalt liidu ühistele nõuetele ning vahetades teavet liikmesriikide vahel ning liikmesriikide ja Euroopa Liidu Liikmesriikide Välispiiril Tehtava Operatiivkoostöö Juhtimise Euroopa Agentuuri vahel?

| | ühelt poolt välispiiride ühetaolise ja kõrgetasemelise kontrolli ning kaitse tagamine, sh ebaseadusliku sisserände tõkestamise teel, ja teiselt poolt välispiiride sujuv ületamine kooskõlas Schengeni acquis'ga, tagades samal ajal rahvusvahelise kaitse neile, kes seda vajavad, vastavalt liikmesriikide võetud kohustustele inimõiguste valdkonnas, mis hõlmab ka mittetagasisaatmise põhimõtet?






  i) | Millist edu saavutati poliitika kujundamise, elluviimise ja täitmise tagamise edendamisel, et tagada, et isikuid sisepiiride ületamisel ei kontrollita, ja milline osa oli selles fondil? |
| --- | --- | --- |

ühelt poolt välispiiride ühetaolise ja kõrgetasemelise kontrolli ning kaitse tagamine, sh ebaseadusliku sisserände tõkestamise teel, ja teiselt poolt välispiiride sujuv ületamine kooskõlas Schengeni acquis'ga, tagades samal ajal rahvusvahelise kaitse neile, kes seda vajavad, vastavalt liikmesriikide võetud kohustustele inimõiguste valdkonnas, mis hõlmab ka mittetagasisaatmise põhimõtet?

i)

Millist edu saavutati poliitika kujundamise, elluviimise ja täitmise tagamise edendamisel, et tagada, et isikuid sisepiiride ületamisel ei kontrollita, ja milline osa oli selles fondil?

| ii) | Millist edu saavutati isikute kontrolli ja tõhusa seire teostamisel välispiiride ületamisel ja milline osa oli selles fondil? |
| --- | --- |

ii)

Millist edu saavutati isikute kontrolli ja tõhusa seire teostamisel välispiiride ületamisel ja milline osa oli selles fondil?

| iii) | Millist edu saavutati välispiiridel solidaarsusele ja vastutusele tugineva integreeritud haldussüsteemi järkjärgulisel rakendamisel ja milline osa oli selles fondil? |
| --- | --- |

iii)

Millist edu saavutati välispiiridel solidaarsusele ja vastutusele tugineva integreeritud haldussüsteemi järkjärgulisel rakendamisel ja milline osa oli selles fondil?

| iii) | Millist edu saavutati piirihaldust reguleeriva liidu acquis' kohaldamise tagamisel ja milline osa oli selles fondil? |
| --- | --- |

iii)

Millist edu saavutati piirihaldust reguleeriva liidu acquis' kohaldamise tagamisel ja milline osa oli selles fondil?

| v) | Milliseid edusamme tehti, et aidata kaasa välispiiridel olukorrast informeerituse ning liikmesriikide reageerimisvõime tugevdamisele, ja milline osa oli selles fondil? |
| --- | --- |

v)

Milliseid edusamme tehti, et aidata kaasa välispiiridel olukorrast informeerituse ning liikmesriikide reageerimisvõime tugevdamisele, ja milline osa oli selles fondil?

| vi) | Millist edu saavutati IT-süsteemide, nende sideinfrastruktuuri ja välispiiridel piirikontrolli ning piirijärelevalvet toetavate seadmete paigaldamisel ja selle kasutamisel ja milline osa oli selles fondil? |
| --- | --- |

vi)

Millist edu saavutati IT-süsteemide, nende sideinfrastruktuuri ja välispiiridel piirikontrolli ning piirijärelevalvet toetavate seadmete paigaldamisel ja selle kasutamisel ja milline osa oli selles fondil?

| vii) | Millist edu saavutati tugiteenuste pakkumisel liikmesriikidele nõuetekohaselt põhjendatud hädaolukordades, mis nõuavad kiiret tegutsemist välispiiridel, ja milline osa oli selles fondil? Mis liiki hädaabimeetmeid rakendati? Kuidas aitasid fondi raames rakendatud hädaabimeetmed kaasa liikmesriikide kiireloomuliste vajaduste rahuldamisele? Millised olid hädaabimeetmete peamised tulemused? |
| --- | --- |

vii)

Millist edu saavutati tugiteenuste pakkumisel liikmesriikidele nõuetekohaselt põhjendatud hädaolukordades, mis nõuavad kiiret tegutsemist välispiiridel, ja milline osa oli selles fondil? Mis liiki hädaabimeetmeid rakendati? Kuidas aitasid fondi raames rakendatud hädaabimeetmed kaasa liikmesriikide kiireloomuliste vajaduste rahuldamisele? Millised olid hädaabimeetmete peamised tulemused?

| viii) | Kuidas aitas määruse (EL) nr 515/2014 artiklis 10 sätestatud tegevustoetus kaasa piirihalduse erieesmärgi saavutamisele? |
| --- | --- |

viii)

Kuidas aitas määruse (EL) nr 515/2014 artiklis 10 sätestatud tegevustoetus kaasa piirihalduse erieesmärgi saavutamisele?

| 2) | Kuidas aitas fond kaasa määruses (EL) nr 513/2014 kindlaks määratud üldeesmärgi saavutamisele?






  a) | Kuidas aitas fond kaasa järgmiste erieesmärkide saavutamisele: | piiriülese, raske ja organiseeritud kuritegevuse, sealhulgas terrorismi ärahoidmine? |
| --- | --- | --- | --- |

2)

a)

Kuidas aitas fond kaasa järgmiste erieesmärkide saavutamisele:

piiriülese, raske ja organiseeritud kuritegevuse, sealhulgas terrorismi ärahoidmine?

| | liikmesriikide õiguskaitseasutuste ja muude riiklike ametiasutuste, sh Europoli või muude asjakohaste liidu asutuste ning asjaomaste kolmandate riikide ja rahvusvaheliste organisatsioonide tegevuse koordineerimise ja koostöö tugevdamine?






  i) | Millist edu saavutati oodatud eesmärkide saavutamisel liikmesriikide suutlikkuse suurendamiseks piiriülese, raske ja organiseeritud kuritegevuse, sealhulgas terrorismi vastu võitlemisel ja nende vastastikuse koostöö tugevdamiseks selles valdkonnas, ja milline osa oli selles fondil? |
| --- | --- | --- |

liikmesriikide õiguskaitseasutuste ja muude riiklike ametiasutuste, sh Europoli või muude asjakohaste liidu asutuste ning asjaomaste kolmandate riikide ja rahvusvaheliste organisatsioonide tegevuse koordineerimise ja koostöö tugevdamine?

i)

Millist edu saavutati oodatud eesmärkide saavutamisel liikmesriikide suutlikkuse suurendamiseks piiriülese, raske ja organiseeritud kuritegevuse, sealhulgas terrorismi vastu võitlemisel ja nende vastastikuse koostöö tugevdamiseks selles valdkonnas, ja milline osa oli selles fondil?

| ii) | Millist edu saavutati haldus- ja operatiivkoordineerimise ja koostöö tugevdamisel liikmesriikide ametiasutuste, Europoli ja muude asjaomaste liidu organite ning vajaduse korral kolmandate riikide ja rahvusvaheliste organisatsioonidega ja milline osa oli selles fondil? |
| --- | --- |

ii)

Millist edu saavutati haldus- ja operatiivkoordineerimise ja koostöö tugevdamisel liikmesriikide ametiasutuste, Europoli ja muude asjaomaste liidu organite ning vajaduse korral kolmandate riikide ja rahvusvaheliste organisatsioonidega ja milline osa oli selles fondil?

| iii) | Millist edu saavutati selliste koolitusprogrammide väljatöötamisel, mis käsitlevad tehnilisi ja kutsealaseid oskusi ja teadmisi inimõiguste ja põhivabadustega seotud kohustustest, Euroopa koolituspoliitika rakendamisel, sealhulgas liidu õiguskaitse valdkonna töötajate vahetusprogrammide kaudu, ja milline osa oli selles fondil? |
| --- | --- |

iii)

Millist edu saavutati selliste koolitusprogrammide väljatöötamisel, mis käsitlevad tehnilisi ja kutsealaseid oskusi ja teadmisi inimõiguste ja põhivabadustega seotud kohustustest, Euroopa koolituspoliitika rakendamisel, sealhulgas liidu õiguskaitse valdkonna töötajate vahetusprogrammide kaudu, ja milline osa oli selles fondil?

| iv) | Millist edu saavutati kuriteo tunnistajate ja -ohvrite, sealhulgas terrorismiohvrite tuvastamise ja toetamise meetmete, kaitsemehhanismide ja parimate tavade kehtestamisel ja milline osa oli selles fondil? |
| --- | --- |

iv)

Millist edu saavutati kuriteo tunnistajate ja -ohvrite, sealhulgas terrorismiohvrite tuvastamise ja toetamise meetmete, kaitsemehhanismide ja parimate tavade kehtestamisel ja milline osa oli selles fondil?

| b) | Kuidas aitas fond suurendada liikmesriikide suutlikkust tõhusalt juhtida julgeolekuriske ja ohjata kriise ning kaitsta inimesi ja elutähtsaid infrastruktuure terroriaktide ja muude julgeolekuga seotud intsidentide eest?






  i) | Millist edu saavutati liikmesriikide haldusliku ja operatiivsuutlikkuse suurendamisel, et kaitsta elutähtsat infrastruktuuri kõikides majandusharudes, sealhulgas avaliku ja erasektori partnerluse ning parema koordineerimise, koostöö, liidus ja asjaomastes kolmandates riikides oskusteabe ja kogemuste vahetamise ja levitamise teel, ja milline osa oli selles fondil? |
| --- | --- | --- |

b)

Kuidas aitas fond suurendada liikmesriikide suutlikkust tõhusalt juhtida julgeolekuriske ja ohjata kriise ning kaitsta inimesi ja elutähtsaid infrastruktuure terroriaktide ja muude julgeolekuga seotud intsidentide eest?

i)

Millist edu saavutati liikmesriikide haldusliku ja operatiivsuutlikkuse suurendamisel, et kaitsta elutähtsat infrastruktuuri kõikides majandusharudes, sealhulgas avaliku ja erasektori partnerluse ning parema koordineerimise, koostöö, liidus ja asjaomastes kolmandates riikides oskusteabe ja kogemuste vahetamise ja levitamise teel, ja milline osa oli selles fondil?

| ii) | Millist edu saavutati turvaliste ühenduste ja tõhusa koordineerimise loomisel olemasolevate valdkonnapõhiste varajase hoiatamise ja kriisikoostöös osalejate vahel nii liidu kui ka riiklikul tasandil, ja milline osa oli selles fondil? |
| --- | --- |

ii)

Millist edu saavutati turvaliste ühenduste ja tõhusa koordineerimise loomisel olemasolevate valdkonnapõhiste varajase hoiatamise ja kriisikoostöös osalejate vahel nii liidu kui ka riiklikul tasandil, ja milline osa oli selles fondil?

| iii) | Milliseid edusamme tehti selleks, et parandada liikmesriikide ja liidu haldus- ja operatiivsuutlikkust töötada välja laiaulatuslikke ohu- ja riskihinnanguid, ja milline osa oli selles fondil? |
| --- | --- |

iii)

Milliseid edusamme tehti selleks, et parandada liikmesriikide ja liidu haldus- ja operatiivsuutlikkust töötada välja laiaulatuslikke ohu- ja riskihinnanguid, ja milline osa oli selles fondil?

Tõhusus (Kas fondi eesmärgid saavutati mõistlike kuludega?)

| 3) | Kui suurel määral saavutati fondi oodatud eesmärgid mõistlike kuludega, pidades silmas kasutatud rahalisi vahendeid ja lähetatud inimressursse? Missuguseid meetmeid võeti pettusejuhtumite ning muude eeskirjade eiramiste ennetamiseks, avastamiseks, neist teada andmiseks ja järelmeetmete võtmiseks ja kui tõhusad need olid? |
| --- | --- |

3)

Asjakohasus (Kas fondist rahastatud meetmete eesmärgid vastavad tegelikele vajadustele?)

| 4) | Kas liikmesriigi riiklikes programmides seatud eesmärgid vastavad kindlaks tehtud vajadustele? Kas aasta tööprogrammis (liidu meetmed) seatud eesmärgid vastavad tegelikele vajadustele? Kas aasta tööprogrammis (erakorraline abi) seatud eesmärgid vastavad tegelikele vajadustele? Missuguseid meetmeid võttis liikmesriik muutuvate vajadustega tegelemiseks? |
| --- | --- |

4)

Sidusus (Kas riiklikus programmis seatud eesmärgid olid kooskõlas ELi vahenditest rahastatavates muudes programmides seatud eesmärkidega ja kas neid kohaldati sarnastes töövaldkondades? Kas sidusus oli tagatud ka fondi rakendamise ajal?)

| 5) | Kas hinnati sarnaste eesmärkidega muid meetmeid ja kas tulemusi võeti kavandamise etapis arvesse? Kas rakendamise perioodiks loodi fondi ja sarnaste eesmärkidega muude meetmete vahel koordineerimismehhanismid? Kas fondi kaudu rakendatud meetmed olid kooskõlas (ja mitte vastuolus) sarnaste eesmärkidega muude meetmetega? |
| --- | --- |

5)

Vastastikune täiendavus (Kas riiklikus programmis seatud eesmärgid ja vastavad rakendatud meetmed täiendasid muude tegevuspõhimõtete raames seatud eesmärke, eelkõige liikmesriikide poolt seatud eesmärke?)

| 6) | Kas hinnati üksteist täiendavate eesmärkidega muid meetmeid ja kas seda võeti kavandamise etapis arvesse? Kas rakendamise perioodiks loodi koordineerimismehhanismid fondi ja sarnaste eesmärkidega muude meetmete vahel, et tagada nende vastastikune täiendavus? Kas rahastamisvahendite kattumise ärahoidmiseks kasutati mingeid mehhanisme? |
| --- | --- |

6)

ELi lisaväärtus (Kas ELi toetusega loodi lisaväärtust?)

| 7) | Millist lisaväärtust fondi toetusega peamiselt loodi (maht, kohaldamisala, osatähtsus, protsess)? Kas liikmesriik oleks ELi tegevuspõhimõtete rakendamiseks nõutavaid meetmeid fondist toetatavates valdkondades võtnud ka ilma fondi rahalise toetuseta? Missugused oleksid fondi antava toetuse katkemise kõige tõenäolisemad tagajärjed? Millisel määral on fondist toetatavad meetmed toonud kasu liidu tasandil? Milline oli tegevustoetuse lisaväärtus? |
| --- | --- |

7)

Jätkusuutlikkus (Kas fondist toetatavate projektide positiivne mõju püsib tõenäoliselt ka pärast toetuse lõppemist?)

| 8) | Missuguseid peamisi meetmeid võttis liikmesriik selleks, et tagada fondi toetusel rakendatud projektide tulemuste püsimajäämine (nii kavandamise kui ka rakendamise etapis)? Kas kavandamise ja rakendamise etapis kasutati mehhanisme jätkusuutlikkuse kontrolli tagamiseks? Kui suurel määral oodatakse fondi toel saadud tulemuste/kasu jätkumist pärast toetuse lõppemist? Missuguseid meetmeid võeti, et tagada tänu tegevustoetusele võetud meetmete järjepidevus? |
| --- | --- |

8)

Halduskoormuse lihtsustamine ja vähendamine (Kas lihtsustati fondi juhtimismenetlusi ja vähendati toetusesaajate halduskoormust?)

| 9) | Kas fondi poolt kasutusele võetud uuenduslikud menetlused (lihtsustatud kuluvõimalus, mitmeaastane tegevuskava, riiklikud rahastamiskõlblikkuse nõuded, terviklikumad riiklikud programmid, mis võimaldavad paindlikkust, tegevustoetus ja transiidi eriskeem Leedu jaoks) on lihtsustanud ka fondist toetusesaajate tööd? |
| --- | --- |

9)

---

III LISA

Ühiste tulemus- ja mõjunäitajate loetelu liikmesriikide ja komisjoni hindamisaruannete jaoks vastavalt määruse (EL) nr 514/2014 artiklitele 56 ja 57

Määruse (EL) nr 516/2014 erieesmärkide hindamise näitajad

1.   Näitajad erieesmärkide kaupa

| a) | Euroopa ühise varjupaigasüsteemi, sealhulgas selle välismõõtme tugevdamine ja arendamine.






  i) | Saatjate alaealiste jaoks kohandatud kohtade arv, mida toetatakse Varjupaiga-, Rände- ja Integratsioonifondist (edaspidi „fond“), võrrelduna saatjate alaealiste jaoks kohandatud kohtade koguarvuga. |
| --- | --- | --- |

a)

Euroopa ühise varjupaigasüsteemi, sealhulgas selle välismõõtme tugevdamine ja arendamine.

i)

Saatjate alaealiste jaoks kohandatud kohtade arv, mida toetatakse Varjupaiga-, Rände- ja Integratsioonifondist (edaspidi „fond“), võrrelduna saatjate alaealiste jaoks kohandatud kohtade koguarvuga.

| ii) | Esimeses astmes pooleliolevate kohtuasjade arv kestuse järgi. |
| --- | --- |

ii)

Esimeses astmes pooleliolevate kohtuasjade arv kestuse järgi.

| iii) | Lõplike positiivsete otsuste osakaal edasikaebemenetluses. |
| --- | --- |

iii)

Lõplike positiivsete otsuste osakaal edasikaebemenetluses.

| iv) | Vastuvõtusüsteemiga hõlmatud isikute arv (aruandeperioodi lõpu seisuga). |
| --- | --- |

iv)

Vastuvõtusüsteemiga hõlmatud isikute arv (aruandeperioodi lõpu seisuga).

| v) | Vastuvõtusüsteemiga hõlmatud isikute arv võrrelduna varjupaigataotlejate arvuga. |
| --- | --- |

v)

Vastuvõtusüsteemiga hõlmatud isikute arv võrrelduna varjupaigataotlejate arvuga.

| vi) | Saatjate alaealiste jaoks kohandatud majutuskohtade arv võrrelduna saatjate alaealiste arvuga. |
| --- | --- |

vi)

Saatjate alaealiste jaoks kohandatud majutuskohtade arv võrrelduna saatjate alaealiste arvuga.

| vii) | Esimeses kohtuastmes/viimases kohtuastmes samast kolmandast riigist pärit varjupaigataotlejate taotluste rahuldamise määra ühtlustumine liikmesriikides. |
| --- | --- |

vii)

Esimeses kohtuastmes/viimases kohtuastmes samast kolmandast riigist pärit varjupaigataotlejate taotluste rahuldamise määra ühtlustumine liikmesriikides.

| b) | Liikmesriikidesuunalise, nende majanduslikke ja sotsiaalseid vajadusi, näiteks tööturu vajadusi arvestava seadusliku rände toetamine, tagades seejuures liikmesriikide sisserändesüsteemide terviklikkuse ning edendades kolmandate riikide kodanike tulemuslikku integreerimist.






  i) | Pikaajalise elaniku staatuse saanud kolmandate riikide kodanike osakaal võrreldes kõigi kolmandate riikide kodanike arvuga. |
| --- | --- | --- |

b)

Liikmesriikidesuunalise, nende majanduslikke ja sotsiaalseid vajadusi, näiteks tööturu vajadusi arvestava seadusliku rände toetamine, tagades seejuures liikmesriikide sisserändesüsteemide terviklikkuse ning edendades kolmandate riikide kodanike tulemuslikku integreerimist.

i)

Pikaajalise elaniku staatuse saanud kolmandate riikide kodanike osakaal võrreldes kõigi kolmandate riikide kodanike arvuga.

| ii) | Tööhõive määr: lõhe kolmandate riikide kodanike ja vastuvõtva riigi kodanike vahel. |
| --- | --- |

ii)

Tööhõive määr: lõhe kolmandate riikide kodanike ja vastuvõtva riigi kodanike vahel.

| iii) | Töötuse määr: lõhe kolmandate riikide kodanike ja vastuvõtva riigi kodanike vahel. |
| --- | --- |

iii)

Töötuse määr: lõhe kolmandate riikide kodanike ja vastuvõtva riigi kodanike vahel.

| iv) | Aktiivsuse määr: lõhe kolmandate riikide kodanike ja vastuvõtva riigi kodanike vahel. |
| --- | --- |

iv)

Aktiivsuse määr: lõhe kolmandate riikide kodanike ja vastuvõtva riigi kodanike vahel.

| v) | Haridussüsteemist varakult lahkunud noorte osakaal: lõhe kolmandate riikide kodanike ja vastuvõtva riigi kodanike vahel. |
| --- | --- |

v)

Haridussüsteemist varakult lahkunud noorte osakaal: lõhe kolmandate riikide kodanike ja vastuvõtva riigi kodanike vahel.

| vi) | Kolmanda taseme hariduse omandanud 30–34aastaste isikute osakaal: lõhe kolmandate riikide kodanike ja vastuvõtva riigi kodanike vahel. |
| --- | --- |

vi)

Kolmanda taseme hariduse omandanud 30–34aastaste isikute osakaal: lõhe kolmandate riikide kodanike ja vastuvõtva riigi kodanike vahel.

| vii) | Sotsiaalse vaesuse või sotsiaalse tõrjutuse ohus olevate inimeste osakaal rahvastikust: lõhe kolmandate riikide kodanike ja vastuvõtva riigi kodanike vahel. |
| --- | --- |

vii)

Sotsiaalse vaesuse või sotsiaalse tõrjutuse ohus olevate inimeste osakaal rahvastikust: lõhe kolmandate riikide kodanike ja vastuvõtva riigi kodanike vahel.

| c) | Liikmesriikides selliste õiglaste ja tõhusate tagasisaatmisstrateegiate edendamine, mis aitavad võidelda ebaseadusliku sisserände vastu, keskendudes eelkõige tagasipöördumise püsivusele ja tulemuslikule päritolu- ja transiidiriiki tagasivõtmisele.






  i) | Fondist toetatud väljasaatmiste arv võrrelduna lahkumisettekirjutuse alusel tagasisaadetute koguarvuga. |
| --- | --- | --- |

c)

Liikmesriikides selliste õiglaste ja tõhusate tagasisaatmisstrateegiate edendamine, mis aitavad võidelda ebaseadusliku sisserände vastu, keskendudes eelkõige tagasipöördumise püsivusele ja tulemuslikule päritolu- ja transiidiriiki tagasivõtmisele.

i)

Fondist toetatud väljasaatmiste arv võrrelduna lahkumisettekirjutuse alusel tagasisaadetute koguarvuga.

| ii) | Fondist toetatud ühiste tagasisaatmisoperatsioonide raames tagasi saadetud isikute arv võrrelduna fondist toetatud tagasisaatmiste koguarvuga. |
| --- | --- |

ii)

Fondist toetatud ühiste tagasisaatmisoperatsioonide raames tagasi saadetud isikute arv võrrelduna fondist toetatud tagasisaatmiste koguarvuga.

| iii) | Selliste tagasipöördujate arv, kes said fondist kaasrahastatud tagasisaatmiseelset või -järgset abi, võrrelduna fondist toetatud vabatahtlike tagasipöördumiste koguarvuga. |
| --- | --- |

iii)

Selliste tagasipöördujate arv, kes said fondist kaasrahastatud tagasisaatmiseelset või -järgset abi, võrrelduna fondist toetatud vabatahtlike tagasipöördumiste koguarvuga.

| iv) | Kohtade arv fondi toetusega loodud/remonditud kinnipidamiskeskustes võrrelduna kohtade koguarvuga kinnipidamiskeskustes. |
| --- | --- |

iv)

Kohtade arv fondi toetusega loodud/remonditud kinnipidamiskeskustes võrrelduna kohtade koguarvuga kinnipidamiskeskustes.

| v) | Lahkumisettekirjutuse alusel tagasisaadetute arv võrrelduna kolmandate riikide kodanike arvuga, kellele on tehtud lahkumisettekirjutus. |
| --- | --- |

v)

Lahkumisettekirjutuse alusel tagasisaadetute arv võrrelduna kolmandate riikide kodanike arvuga, kellele on tehtud lahkumisettekirjutus.

| vi) | Tagasilükkava otsuse saanud varjupaigataotlejate suhtes tehtud tagasisaatmisotsuste arv. |
| --- | --- |

vi)

Tagasilükkava otsuse saanud varjupaigataotlejate suhtes tehtud tagasisaatmisotsuste arv.

| vii) | Tagasilükkava otsuse saanud varjupaigataotlejate tegelik tagasisaatmine. |
| --- | --- |

vii)

Tagasilükkava otsuse saanud varjupaigataotlejate tegelik tagasisaatmine.

2.   Määrusega (EL) nr 514/2014 ette nähtud näitajad tõhususe, lisaväärtuse ja jätkusuutlikkuse mõõtmiseks

| d) | Tõhususe, lisaväärtuse ja jätkusuutlikkuse mõõtmine ja hindamine.






  i) | Täistööajale taandatud töötajate arv Varjupaiga-, Rände- ja Integratsioonifondi rakendamise eest vastutavas asutuses, volitatud asutuses ja auditeerimisasutuses, keda rahastatakse tehnilise abi eraldistest või riiklikest eelarvetest, võrrelduna rakendatud projektide arvu ja eelarveaastaks taotletud vahendite summaga. |
| --- | --- | --- |

d)

Tõhususe, lisaväärtuse ja jätkusuutlikkuse mõõtmine ja hindamine.

i)

Täistööajale taandatud töötajate arv Varjupaiga-, Rände- ja Integratsioonifondi rakendamise eest vastutavas asutuses, volitatud asutuses ja auditeerimisasutuses, keda rahastatakse tehnilise abi eraldistest või riiklikest eelarvetest, võrrelduna rakendatud projektide arvu ja eelarveaastaks taotletud vahendite summaga.

| ii) | Tehniline abi pluss projektide (kaudsed) halduskulud võrrelduna eelarveaastaks taotletud vahendite summaga. |
| --- | --- |

ii)

Tehniline abi pluss projektide (kaudsed) halduskulud võrrelduna eelarveaastaks taotletud vahendite summaga.

| iii) | Fondi vahendite kasutamise määr. |
| --- | --- |

iii)

Fondi vahendite kasutamise määr.

---

IV LISA

Ühiste tulemus- ja mõjunäitajate loetelu liikmesriikide ja komisjoni hindamisaruannete jaoks vastavalt määruse (EL) nr 514/2014 artiklitele 56 ja 57

Määruse (EL) nr 513/2014 (millega luuakse Sisejulgeolekufondi osana politseikoostöö, kuritegevuse tõkestamise ja selle vastu võitlemise ning kriisiohje rahastamisvahend) ja määruse (EL) nr 515/2014 (millega luuakse Sisejulgeolekufondi osana välispiiride ja viisade rahastamisvahend) erieesmärkide hindamise näitajad

1.   Näitajad erieesmärkide kaupa

| a) | Toetada ühist viisapoliitikat, et hõlbustada seaduslikku reisimist, osutada viisataotlejatele kvaliteetset teenust, tagada kolmandate riikide kodanike võrdne kohtlemine ja tõkestada ebaseaduslikku sisserännet.






  i) | Viisade valdkonnas Sisejulgeolekufondi (edaspidi „fond“) toetusel tehtud Schengeni hindamismissioonide arv. |
| --- | --- | --- |

a)

Toetada ühist viisapoliitikat, et hõlbustada seaduslikku reisimist, osutada viisataotlejatele kvaliteetset teenust, tagada kolmandate riikide kodanike võrdne kohtlemine ja tõkestada ebaseaduslikku sisserännet.

i)

Viisade valdkonnas Sisejulgeolekufondi (edaspidi „fond“) toetusel tehtud Schengeni hindamismissioonide arv.

| ii) | Selliste Schengeni hindamiste põhjal esitatud soovituste arv viisade valdkonnas, mille elluviimist on fondist toetatud, võrrelduna esitatud soovituste koguarvuga. |
| --- | --- |

ii)

Selliste Schengeni hindamiste põhjal esitatud soovituste arv viisade valdkonnas, mille elluviimist on fondist toetatud, võrrelduna esitatud soovituste koguarvuga.

| iii) | Fondist toetatavates konsulaatides avastatud ebaseaduslikke reisidokumente kasutavate isikute arv. |
| --- | --- |

iii)

Fondist toetatavates konsulaatides avastatud ebaseaduslikke reisidokumente kasutavate isikute arv.

| iv) | Selliste viisataotlejate arv, kes peavad taotlema Schengeni viisat väljaspool oma elukohariiki. |
| --- | --- |

iv)

Selliste viisataotlejate arv, kes peavad taotlema Schengeni viisat väljaspool oma elukohariiki.

| v) | Selliste viisanõudega riikide arv maailmas, kus kohalviibivate või esindatud liikmesriikide arv on suurenenud. |
| --- | --- |

v)

Selliste viisanõudega riikide arv maailmas, kus kohalviibivate või esindatud liikmesriikide arv on suurenenud.

| b) | Toetada integreeritud piirihaldust, sealhulgas edendades piirihaldusega seotud meetmete edasist ühtlustamist vastavalt liidu ühistele nõuetele ning liikmesriikidevahelise ning liikmesriikide ja Euroopa Liidu Liikmesriikide Välispiiril Tehtava Operatiivkoostöö Juhtimise Euroopa Agentuuri (edaspidi „Frontex“) vahelise teabevahetuse abil, et tagada ühelt poolt välispiiride ühetaoline ja kõrgetasemeline kontroll ning kaitse, sh ebaseadusliku sisserände tõkestamise teel, ja teiselt poolt välispiiride sujuv ületamine kooskõlas Schengeni acquis'ga, tagades samal ajal rahvusvahelise kaitse neile, kes seda vajavad, vastavalt liikmesriikide võetud kohustustele inimõiguste valdkonnas, mis hõlmab ka mittetagasisaatmise põhimõtet.






  i) | Piiride valdkonnas fondi toetusel tehtud Schengeni hindamismissioonide arv. |
| --- | --- | --- |

b)

Toetada integreeritud piirihaldust, sealhulgas edendades piirihaldusega seotud meetmete edasist ühtlustamist vastavalt liidu ühistele nõuetele ning liikmesriikidevahelise ning liikmesriikide ja Euroopa Liidu Liikmesriikide Välispiiril Tehtava Operatiivkoostöö Juhtimise Euroopa Agentuuri (edaspidi „Frontex“) vahelise teabevahetuse abil, et tagada ühelt poolt välispiiride ühetaoline ja kõrgetasemeline kontroll ning kaitse, sh ebaseadusliku sisserände tõkestamise teel, ja teiselt poolt välispiiride sujuv ületamine kooskõlas Schengeni acquis'ga, tagades samal ajal rahvusvahelise kaitse neile, kes seda vajavad, vastavalt liikmesriikide võetud kohustustele inimõiguste valdkonnas, mis hõlmab ka mittetagasisaatmise põhimõtet.

i)

Piiride valdkonnas fondi toetusel tehtud Schengeni hindamismissioonide arv.

| ii) | Selliste Schengeni hindamiste põhjal esitatud soovituste arv piiride valdkonnas, mille elluviimist on fondist toetatud, võrrelduna esitatud soovituste koguarvuga. |
| --- | --- |

ii)

Selliste Schengeni hindamiste põhjal esitatud soovituste arv piiride valdkonnas, mille elluviimist on fondist toetatud, võrrelduna esitatud soovituste koguarvuga.

| iii) | Selliste fondi vahenditega soetatud seadmete arv, mida kasutati Frontexi koordineeritud operatsioonides, võrrelduna Frontexi koordineeritud operatsioonides kasutatud seadmete koguarvuga. |
| --- | --- |

iii)

Selliste fondi vahenditega soetatud seadmete arv, mida kasutati Frontexi koordineeritud operatsioonides, võrrelduna Frontexi koordineeritud operatsioonides kasutatud seadmete koguarvuga.

| iv) | Ebaseaduslike piiriületuste arv ELi välispiiril a) piiripunktide vahel; b) piiripunktides. |
| --- | --- |

iv)

Ebaseaduslike piiriületuste arv ELi välispiiril a) piiripunktide vahel; b) piiripunktides.

| v) | Schengeni infosüsteemis (SIS II-s) sooritatud otsingute arv. |
| --- | --- |

v)

Schengeni infosüsteemis (SIS II-s) sooritatud otsingute arv.

| vi) | Piiripunktides avastatud ebaseaduslikke reisidokumente kasutavate isikute arv. |
| --- | --- |

vi)

Piiripunktides avastatud ebaseaduslikke reisidokumente kasutavate isikute arv.

| c) | Kuritegevuse tõkestamine, võitlus piiriülese, raske ja organiseeritud kuritegevuse, sealhulgas terrorismi vastu ning liikmesriikide õiguskaitseasutuste ja muude riiklike ametiasutuste, sh Europoli ja muude asjaomaste liidu asutuste ning kolmandate riikide ja rahvusvaheliste organisatsioonide tegevuse koordineerimise ja koostöö tugevdamine.






  i) | Fondist rahastatud selliste meetmete tulemused, mis on viinud organiseeritud kuritegelike rühmituste lõhkumiseni. |
| --- | --- | --- |

c)

Kuritegevuse tõkestamine, võitlus piiriülese, raske ja organiseeritud kuritegevuse, sealhulgas terrorismi vastu ning liikmesriikide õiguskaitseasutuste ja muude riiklike ametiasutuste, sh Europoli ja muude asjaomaste liidu asutuste ning kolmandate riikide ja rahvusvaheliste organisatsioonide tegevuse koordineerimise ja koostöö tugevdamine.

i)

Fondist rahastatud selliste meetmete tulemused, mis on viinud organiseeritud kuritegelike rühmituste lõhkumiseni.

| ii) | Määruse (EL) nr 513/2014 kohaldamisalasse kuuluvate meetmete tulemusena arestitud, külmutatud ja konfiskeeritud kuritegelikul teel saadud vara summa/väärtus. |
| --- | --- |

ii)

Määruse (EL) nr 513/2014 kohaldamisalasse kuuluvate meetmete tulemusena arestitud, külmutatud ja konfiskeeritud kuritegelikul teel saadud vara summa/väärtus.

| iii) | Määruse (EL) nr 513/2014 kohaldamisalasse kuuluvate meetmete tulemusena politseis registreeritud õiguserikkumiste, kahtlustatavate, esitatud süüdistuste ja süüdimõistmiste arv. |
| --- | --- |

iii)

Määruse (EL) nr 513/2014 kohaldamisalasse kuuluvate meetmete tulemusena politseis registreeritud õiguserikkumiste, kahtlustatavate, esitatud süüdistuste ja süüdimõistmiste arv.

| iv) | Fondi kohaldamisalas organiseeritud kuritegevusega võitlemise raames konfiskeeritud narkootikumide hulk. |
| --- | --- |

iv)

Fondi kohaldamisalas organiseeritud kuritegevusega võitlemise raames konfiskeeritud narkootikumide hulk.

| v) | Selliste kuriteoohvrite arv, kellele on pakutud kaitset või abi. |
| --- | --- |

v)

Selliste kuriteoohvrite arv, kellele on pakutud kaitset või abi.

| vi) | Prümi raamistikus vahetatud teabe hulk (põhineb DNA kokkulangevuste koguarvul aasta kohta, sõrmejälgede kokkulangevuste koguarvul aasta kohta ja sõidukite registreerimisandmete kokkulangevuste koguarvul aasta kohta). |
| --- | --- |

vi)

Prümi raamistikus vahetatud teabe hulk (põhineb DNA kokkulangevuste koguarvul aasta kohta, sõrmejälgede kokkulangevuste koguarvul aasta kohta ja sõidukite registreerimisandmete kokkulangevuste koguarvul aasta kohta).

| vii) | turvalise teabevahetusvõrgu (SIENA) raames vahetatud teabe hulk (põhineb liikmesriikide, Europoli ja kolmandate isikute algatatud SIENA juhtumitel aasta kohta ning liikmesriikide, Europoli ja kolmandate isikute vahetatud SIENA teadetel aasta kohta). |
| --- | --- |

vii)

turvalise teabevahetusvõrgu (SIENA) raames vahetatud teabe hulk (põhineb liikmesriikide, Europoli ja kolmandate isikute algatatud SIENA juhtumitel aasta kohta ning liikmesriikide, Europoli ja kolmandate isikute vahetatud SIENA teadetel aasta kohta).

| viii) | Europoli infosüsteemi kaudu jagatud andmete maht (põhineb liikmesriikide poolt Europoli infosüsteemi sisestatud isikute ja objektide arvul aasta kohta; liikmesriikide poolt Europoli infosüsteemi sisestatud isikute ja objektide arvul (kahtlustatavad, süüdimõistetud) aasta kohta ja liikmesriikide Europoli infosüsteemis tehtud otsingute arvul aasta kohta). |
| --- | --- |

viii)

Europoli infosüsteemi kaudu jagatud andmete maht (põhineb liikmesriikide poolt Europoli infosüsteemi sisestatud isikute ja objektide arvul aasta kohta; liikmesriikide poolt Europoli infosüsteemi sisestatud isikute ja objektide arvul (kahtlustatavad, süüdimõistetud) aasta kohta ja liikmesriikide Europoli infosüsteemis tehtud otsingute arvul aasta kohta).

| d) | Liikmesriikide ja liidu suutlikkuse suurendamine tõhusa julgeolekuriskide juhtimise ja kriisiohje eesmärgil ning valmisolek terroriaktideks ja muudeks julgeolekuga seotud intsidentideks ning inimeste ja elutähtsa infrastruktuuri kaitse nende eest.






  i) | Terroriaktide ulatus (põhineb ebaõnnestunud, ära hoitud või toime pandud terroriaktide ning terroriaktide tulemusel hukkunud isikute arvul). |
| --- | --- | --- |

d)

Liikmesriikide ja liidu suutlikkuse suurendamine tõhusa julgeolekuriskide juhtimise ja kriisiohje eesmärgil ning valmisolek terroriaktideks ja muudeks julgeolekuga seotud intsidentideks ning inimeste ja elutähtsa infrastruktuuri kaitse nende eest.

i)

Terroriaktide ulatus (põhineb ebaõnnestunud, ära hoitud või toime pandud terroriaktide ning terroriaktide tulemusel hukkunud isikute arvul).

2.   Määrusega (EL) nr 514/2014 ette nähtud näitajad tõhususe, lisaväärtuse ja jätkusuutlikkuse mõõtmiseks

| e) | Tõhususe, lisaväärtuse ja jätkusuutlikkuse mõõtmine ja hindamine.






  i) | Täistööajale taandatud töötajate arv fondi rakendamise eest vastutavas asutuses, volitatud asutuses ja auditeerimisasutuses, keda rahastatakse tehnilise abi eraldistest või riiklikest eelarvetest, võrrelduna rakendatud projektide arvu ja eelarveaastaks taotletud vahendite summaga. |
| --- | --- | --- |

e)

Tõhususe, lisaväärtuse ja jätkusuutlikkuse mõõtmine ja hindamine.

i)

Täistööajale taandatud töötajate arv fondi rakendamise eest vastutavas asutuses, volitatud asutuses ja auditeerimisasutuses, keda rahastatakse tehnilise abi eraldistest või riiklikest eelarvetest, võrrelduna rakendatud projektide arvu ja eelarveaastaks taotletud vahendite summaga.

| ii) | Tehniline abi pluss projektide (kaudsed) halduskulud võrrelduna eelarveaastaks taotletud vahendite summaga. |
| --- | --- |

ii)

Tehniline abi pluss projektide (kaudsed) halduskulud võrrelduna eelarveaastaks taotletud vahendite summaga.

| iii) | Fondi vahendite kasutamise määr. |
| --- | --- |

iii)

Fondi vahendite kasutamise määr.

| iv) | Selliste seadmete arv, mis on kaks aastat pärast soetamist kasutuses/fondi raames soetatud seadmete arv (> 10 000 eurot). |
| --- | --- |

iv)

Selliste seadmete arv, mis on kaks aastat pärast soetamist kasutuses/fondi raames soetatud seadmete arv (> 10 000 eurot).

| v) | Fondi raames soetatud seadmete hoolduskulude osakaal liidu kogutoetusest fondist kaasrahastatavatele meetmetele. |
| --- | --- |

v)

Fondi raames soetatud seadmete hoolduskulude osakaal liidu kogutoetusest fondist kaasrahastatavatele meetmetele.

---

| 8.2.2017 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 33/14 |
| --- | --- | --- | --- |

8.2.2017

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 33/14

---

KOMISJONI DELEGEERITUD MÄÄRUS (EL) 2017/208,

31. oktoober 2016,

millega täiendatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EL) nr 575/2013 seoses regulatiivsete tehniliste standarditega sellise täiendava likviidsete vahendite väljavoolu kohta, mis vastab negatiivse turustsenaariumi mõjust krediidiasutuse või investeerimisühingu tuletistehingutele tulenevale tagatise vajadusele

(EMPs kohaldatav tekst)

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 26. juuni 2013. aasta määrust (EL) nr 575/2013 krediidiasutuste ja investeerimisühingute suhtes kohaldatavate usaldatavusnõuete kohta ja määruse (EL) nr 648/2012 muutmise kohta, (1) eriti selle artikli 423 lõike 3 neljandat lõiku,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Määruse (EL) nr 575/2013 artikli 423 lõike 3 kohaselt lisavad krediidiasutused ja investeerimisühingud täiendava vahendite väljavoolu, mis vastab tagatise vajadusele, mis tuleneks negatiivse turustsenaariumi mõjust krediidiasutuse või investeerimisühingu tuletistehingutele, rahastamistehingutele ja muudele lepingutele, kui need on olulised. Kuna olulisust tuleb kaaluda, on vaja kiiresti täpsustada täiendav vahendite väljavool, mis vastab tagatise vajadusele, mis tuleneks negatiivse turustsenaariumi mõjust krediidiasutuse või investeerimisühingu tuletistehingutele, ning krediidiasutuse või investeerimisühingu rahastamistehingutele ja muudele lepingutele negatiivse turustsenaariumi mõjust tuleneva tagatise vajaduse olulisust kaalutakse järgmises etapis. |
| --- | --- |

(1)

Määruse (EL) nr 575/2013 artikli 423 lõike 3 kohaselt lisavad krediidiasutused ja investeerimisühingud täiendava vahendite väljavoolu, mis vastab tagatise vajadusele, mis tuleneks negatiivse turustsenaariumi mõjust krediidiasutuse või investeerimisühingu tuletistehingutele, rahastamistehingutele ja muudele lepingutele, kui need on olulised. Kuna olulisust tuleb kaaluda, on vaja kiiresti täpsustada täiendav vahendite väljavool, mis vastab tagatise vajadusele, mis tuleneks negatiivse turustsenaariumi mõjust krediidiasutuse või investeerimisühingu tuletistehingutele, ning krediidiasutuse või investeerimisühingu rahastamistehingutele ja muudele lepingutele negatiivse turustsenaariumi mõjust tuleneva tagatise vajaduse olulisust kaalutakse järgmises etapis.

| (2) | Kuna määruse (EL) nr 575/2013 artikli 423 lõikes 3 osutatakse tagatise vajadusele, peaks kehtestatavate õigusnormide kohaldamisala piirduma tagatud tuletistehingutega, sh need, mille lõpptähtaeg saabub 30 päeva jooksul. |
| --- | --- |

(2)

Kuna määruse (EL) nr 575/2013 artikli 423 lõikes 3 osutatakse tagatise vajadusele, peaks kehtestatavate õigusnormide kohaldamisala piirduma tagatud tuletistehingutega, sh need, mille lõpptähtaeg saabub 30 päeva jooksul.

| (3) | Krediidiasutuste ja investeerimisühingute ning tuletisinstrumentide turgude võrdsete tingimuste tagamiseks peaks täiendava tagatiste väljavoolu arvutamine põhinema turu väärtuse hindamise muutuste puhul ajalooliste andmete arvestamise meetodil, mille kõnealuse täiendava tagatiste väljavoolu kindlaksmääramiseks töötas välja Baseli pangajärelevalve komitee, ning selle sisendina tuleb kasutada eelnenud 24 kuu kõikide 30-päevaste perioodide lõpu suurimat agregeeritud kumulatiivset netoväljavoolu või netosissevoolu portfelli tasandil. |
| --- | --- |

(3)

Krediidiasutuste ja investeerimisühingute ning tuletisinstrumentide turgude võrdsete tingimuste tagamiseks peaks täiendava tagatiste väljavoolu arvutamine põhinema turu väärtuse hindamise muutuste puhul ajalooliste andmete arvestamise meetodil, mille kõnealuse täiendava tagatiste väljavoolu kindlaksmääramiseks töötas välja Baseli pangajärelevalve komitee, ning selle sisendina tuleb kasutada eelnenud 24 kuu kõikide 30-päevaste perioodide lõpu suurimat agregeeritud kumulatiivset netoväljavoolu või netosissevoolu portfelli tasandil.

| (4) | Euroopa Pangandusjärelevalve (EBA) esitas komisjonile regulatiivsete tehniliste standardite eelnõu. Komisjon andis Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1093/2010 (2) artiklis 10 sätestatud korras EBA-le teada, et ei kavatse neid regulatiivseid tehnilisi standardeid kinnitada, ja selgitas kinnitamata jätmise põhjuseid. EBA esitas regulatiivsete tehniliste standardite eelnõu ametliku arvamuse vormis uuesti, nõustudes komisjoni ettepanekuga, mis põhines Baseli pangajärelevalve komitee ajalooliste andmete arvestamise meetodi rangel järgimisel. |
| --- | --- |

(4)

Euroopa Pangandusjärelevalve (EBA) esitas komisjonile regulatiivsete tehniliste standardite eelnõu. Komisjon andis Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1093/2010 (2) artiklis 10 sätestatud korras EBA-le teada, et ei kavatse neid regulatiivseid tehnilisi standardeid kinnitada, ja selgitas kinnitamata jätmise põhjuseid. EBA esitas regulatiivsete tehniliste standardite eelnõu ametliku arvamuse vormis uuesti, nõustudes komisjoni ettepanekuga, mis põhines Baseli pangajärelevalve komitee ajalooliste andmete arvestamise meetodi rangel järgimisel.

| (5) | Käesolev määrus põhineb EBA poolt uuesti komisjonile esitatud regulatiivsete tehniliste standardite eelnõul. |
| --- | --- |

(5)

Käesolev määrus põhineb EBA poolt uuesti komisjonile esitatud regulatiivsete tehniliste standardite eelnõul.

| (6) | EBA on korraldanud käesoleva määruse aluseks oleva regulatiivsete tehniliste standardite eelnõu kohta avaliku konsultatsiooni, analüüsinud võimalikku asjaomast kulu ja tulu ning küsinud arvamust määruse (EL) nr 1093/2010 artikli 37 kohaselt loodud pangandussektori sidusrühmade kogult, |
| --- | --- |

(6)

EBA on korraldanud käesoleva määruse aluseks oleva regulatiivsete tehniliste standardite eelnõu kohta avaliku konsultatsiooni, analüüsinud võimalikku asjaomast kulu ja tulu ning küsinud arvamust määruse (EL) nr 1093/2010 artikli 37 kohaselt loodud pangandussektori sidusrühmade kogult,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Krediidiasutuse või investeerimisühingu tuletistehingute olulisus

1.   Krediidiasutuse või investeerimisühingu tuletistehingud loetakse määruse (EL) nr 575/2013 artikli 423 lõike 3 esimese lõigu kohaldamisel oluliseks, kui viimase kahe aasta jooksul oli selliste tehingute tinglik koguväärtus mis tahes ajal suurem kui 10 % määruse (EL) nr 575/2013 artikli 412 lõikes 1 osutatud likviidsete vahendite netoväljavoolust.

2.   Lõike 1 kohaldamisel likviidsete vahendite netoväljavoolu arvutamisel jäetakse välja määruse (EL) nr 575/2013 artikli 423 lõike 3 esimeses lõigus osutatud täiendava vahendite väljavoolu komponent.

Artikkel 2

Sellise täiendava vahendite väljavoolu arvutamine, mis vastab negatiivse turustsenaariumi mõjust krediidiasutuse või investeerimisühingu tuletistehingutele tulenevale tagatise vajadusele

1.   Käesoleva määruse artiklit 1 kohaldades oluliseks loetav täiendav vahendite väljavool, mis vastab negatiivse turustsenaariumi mõjust krediidiasutuse või investeerimisühingu tuletistehingutele tulenevale tagatise vajadusele, on 30 päeva suurim absoluutne tagatiste netovool määruse (EL) nr 575/2013 artikli 412 lõikes 1 osutatud likviidsuskatte nõude arvutamise kuupäevale eelnenud 24 kuu jooksul.

2.   Krediidiasutused ja investeerimisühingud võivad tehingute sissevoolu ja väljavoolu arvestada netopõhiselt üksnes siis, kui neid täidetakse sama tasaarvestuse raamlepingu alusel. Tagatiste absoluutne netovool põhineb nii tegelikult sissevoolul kui ka väljavoolul ning tasaarvestus arvutatakse krediidiasutuse või investeerimisühingu portfelli tasandil.

Artikkel 3

Jõustumine

Käesolev määrus jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Euroopa Liidu Teatajas

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõigis liikmesriikides.

Brüssel, 31. oktoober 2016

Komisjoni nimel

president

Jean-Claude JUNCKER

---

(1)  
  ELT L 176, 27.6.2013, lk 1.

1

(2)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 24. novembri 2010. aasta määrus (EL) nr 1093/2010, millega asutatakse Euroopa Järelevalveasutus (Euroopa Pangandusjärelevalve), muudetakse otsust nr 716/2009/EÜ ning tunnistatakse kehtetuks komisjoni otsus 2009/78/EÜ (ELT L 331, 15.12.2010, lk 12).

2

---

| 8.2.2017 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 33/16 |
| --- | --- | --- | --- |

8.2.2017

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 33/16

---

KOMISJONI RAKENDUSMÄÄRUS (EL) 2017/209,

2. veebruar 2017,

teatavate kaupade klassifitseerimise kohta kombineeritud nomenklatuuris

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 9. oktoobri 2013. aasta määrust (EL) nr 952/2013, millega kehtestatakse liidu tolliseadustik, (1) eriti selle artikli 57 lõiget 4 ja artikli 58 lõiget 2,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Nõukogu määrusele (EMÜ) nr 2658/87 (2) lisatud kombineeritud nomenklatuuri ühetaolise kohaldamise tagamiseks on vaja vastu võtta meetmed, mis käsitlevad käesoleva määruse lisas osutatud kaupade klassifitseerimist. |
| --- | --- |

(1)

Nõukogu määrusele (EMÜ) nr 2658/87 (2) lisatud kombineeritud nomenklatuuri ühetaolise kohaldamise tagamiseks on vaja vastu võtta meetmed, mis käsitlevad käesoleva määruse lisas osutatud kaupade klassifitseerimist.

| (2) | Määrusega (EMÜ) nr 2658/87 on kehtestatud kombineeritud nomenklatuuri klassifitseerimise üldreeglid. Neid üldreegleid kohaldatakse ka kombineeritud nomenklatuuril täielikult või osaliselt põhinevate või sellele täiendavaid alajaotisi lisavate teiste nomenklatuuride suhtes, mis on kehtestatud liidu erisätetega kaubavahetust käsitlevate tariifsete või muude meetmete kohaldamiseks. |
| --- | --- |

(2)

Määrusega (EMÜ) nr 2658/87 on kehtestatud kombineeritud nomenklatuuri klassifitseerimise üldreeglid. Neid üldreegleid kohaldatakse ka kombineeritud nomenklatuuril täielikult või osaliselt põhinevate või sellele täiendavaid alajaotisi lisavate teiste nomenklatuuride suhtes, mis on kehtestatud liidu erisätetega kaubavahetust käsitlevate tariifsete või muude meetmete kohaldamiseks.

| (3) | Vastavalt nimetatud üldreeglitele tuleb käesoleva määruse lisas esitatud tabeli 1. veerus kirjeldatud kaubad klassifitseerida 2. veerus esitatud CN-koodi alla, lähtuvalt tabeli 3. veerus esitatud põhjendusest. |
| --- | --- |

(3)

Vastavalt nimetatud üldreeglitele tuleb käesoleva määruse lisas esitatud tabeli 1. veerus kirjeldatud kaubad klassifitseerida 2. veerus esitatud CN-koodi alla, lähtuvalt tabeli 3. veerus esitatud põhjendusest.

| (4) | On asjakohane sätestada, et siduvale tariifiinformatsioonile, mis on antud käesolevas määruses käsitletavate kaupade kohta, kuid mis ei ole kooskõlas käesoleva määrusega, võib siduva tariifiinformatsiooni valdaja tugineda veel teatava perioodi vältel vastavalt määruse (EL) nr 952/2013 artikli 34 lõikele 9. Kõnealuseks ajavahemikuks tuleks kehtestada kolm kuud. |
| --- | --- |

(4)

On asjakohane sätestada, et siduvale tariifiinformatsioonile, mis on antud käesolevas määruses käsitletavate kaupade kohta, kuid mis ei ole kooskõlas käesoleva määrusega, võib siduva tariifiinformatsiooni valdaja tugineda veel teatava perioodi vältel vastavalt määruse (EL) nr 952/2013 artikli 34 lõikele 9. Kõnealuseks ajavahemikuks tuleks kehtestada kolm kuud.

| (5) | Käesoleva määrusega ette nähtud meetmed on kooskõlas tolliseadustiku komitee arvamusega, |
| --- | --- |

(5)

Käesoleva määrusega ette nähtud meetmed on kooskõlas tolliseadustiku komitee arvamusega,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Lisas esitatud tabeli 1. veerus kirjeldatud kaubad klassifitseeritakse kombineeritud nomenklatuuris kõnealuse tabeli 2. veerus esitatud CN-koodi alla.

Artikkel 2

Siduvale tariifiinformatsioonile, mis ei ole kooskõlas käesoleva määrusega, võib määruse (EL) nr 952/2013 artikli 34 lõike 9 kohaselt tugineda veel kolm kuud pärast käesoleva määruse jõustumist.

Artikkel 3

Käesolev määrus jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 2. veebruar 2017

Komisjoni nimel

presidendi eest

maksunduse ja tolliliidu peadirektoraadi

peadirektor

Stephen QUEST

---

(1)  
  ELT L 269, 10.10.2013, lk 1.

1

(2)  Nõukogu 23. juuli 1987. aasta määrus (EMÜ) nr 2658/87 tariifi- ja statistikanomenklatuuri ning ühise tollitariifistiku kohta (EÜT L 256, 7.9.1987, lk 1).

2

---

LISA

| Kauba kirjeldus | Klassifikatsioon
  (CN-kood) | Põhjendus |
| --- | --- | --- |
| (1) | (2) | (3) |
| Kolm eset, mis on jaemüügiks kokku pakendatud:






  a) | märkmik mõõtmetega umbes 8 × 14 cm, milles on umbes 75 tühja paberilehte (viimasel lehel on kontaktandmed varumärkmiku ostmiseks). Lehed on ülalt kokku liimitud ja perforeeritud, mis võimaldab üksikuid lehti välja rebida. Märkmiku tagakülg ja väike osa esiküljest on papist; |

Kauba kirjeldus

Klassifikatsioon

(CN-kood)

Põhjendus

(1)

(2)

(3)

Kolm eset, mis on jaemüügiks kokku pakendatud:

a)

märkmik mõõtmetega umbes 8 × 14 cm, milles on umbes 75 tühja paberilehte (viimasel lehel on kontaktandmed varumärkmiku ostmiseks). Lehed on ülalt kokku liimitud ja perforeeritud, mis võimaldab üksikuid lehti välja rebida. Märkmiku tagakülg ja väike osa esiküljest on papist;

| b) | märkmiku hoidik mõõtmetega umbes 32 × 10 cm, on valmistatud seestpoolt papiga tugevdatud lehtplastist. Märkmiku papist osa pannakse hoidiku sisselõikesse. Hoidiku saab sulgeda nii, et märkmik on kaetud. Hoidiku pealmisel osal on läbipaistev plasttasku ja elastsest tekstiilmaterjalist aas pastapliiatsi jaoks; |
| --- | --- |

b)

märkmiku hoidik mõõtmetega umbes 32 × 10 cm, on valmistatud seestpoolt papiga tugevdatud lehtplastist. Märkmiku papist osa pannakse hoidiku sisselõikesse. Hoidiku saab sulgeda nii, et märkmik on kaetud. Hoidiku pealmisel osal on läbipaistev plasttasku ja elastsest tekstiilmaterjalist aas pastapliiatsi jaoks;

| c) | umbes 10 cm pikkune peenike plastist pastapliiats, mis on pandud tekstiilmaterjalist aasa. |
| --- | --- |

c)

umbes 10 cm pikkune peenike plastist pastapliiats, mis on pandud tekstiilmaterjalist aasa.

(Vt fotot) (*1).

4820 10 30

Klassifikatsioon määratakse kindlaks kombineeritud nomenklatuuri klassifitseerimise üldreegliga 1, üldreegli 3 punktiga b ja üldreegliga 6 ning CN-koodide 4820 , 4820 10 ja 4820 10 30 sõnastusega.

Esemed moodustavad jaekaubanduse jaoks mõeldud komplekti klassifitseerimise üldreegli 3 punkti b tähenduses. Kõige olulisem komponent on kirjapaberi lehtedest koosnev märkmik väikeste märkuste või teadete üleskirjutamiseks. Hoidik moodustab vaid ümbrise märkmiku kaitsmiseks määrdumise ja vigasaamise eest. Võttes arvesse toote objektiivseid omadusi (suurus, kujundus ja väärtus), ei ole plastist pastapliiats komplekti oluline osa. Märkmikku saab kirjutada mis tahes pliiatsiga. Seepärast on märkmik komplektile selle põhitunnuse andja.

Märkmik klassifitseeritakse rubriiki 4820 , kuhu kuuluvad igat liiki märkmikud ja märkmeplokid (vt harmoneeritud süsteemi selgitavad märkused, rubriik 4820 , esimene lõik, punkt 1).

Seega tuleb komplekt klassifitseerida CN-koodi 4820 10 30 alla kui „märkmikud, kirja- ja märkmeplokid“.

---

(*1)  Foto on üksnes illustreeriv.

---

| 8.2.2017 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 33/19 |
| --- | --- | --- | --- |

8.2.2017

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 33/19

---

KOMISJONI RAKENDUSMÄÄRUS (EL) 2017/210,

7. veebruar 2017,

milles käsitletakse loa andmist Talaromyces versatilis sp. nov. IMI CC 378536 ja Talaromyces versatilis sp. nov. DSM 26702 abil toodetud endo-1,4-β-ksülanaasi ja endo-1,3(4)-β-glükanaasi preparaadi kasutamiseks munakanade söödalisandina (loa hoidja Adisseo France S.A.S.)

(EMPs kohaldatav tekst)

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 22. septembri 2003. aasta määrust (EÜ) nr 1831/2003 loomasöötades kasutatavate söödalisandite kohta, (1) eriti selle artikli 9 lõiget 2,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Määruses (EÜ) nr 1831/2003 on sätestatud loomasöötades kasutatavate söödalisandite lubade andmine ning selliste lubade andmise alused ja kord. |
| --- | --- |

(1)

Määruses (EÜ) nr 1831/2003 on sätestatud loomasöötades kasutatavate söödalisandite lubade andmine ning selliste lubade andmise alused ja kord.

| (2) | Kooskõlas määruse (EÜ) nr 1831/2003 artikliga 7 on esitatud taotlus Talaromyces versatilis sp. nov. IMI CC 378536 ja Talaromyces versatilis sp. nov. DSM 26702 abil toodetud endo-1,4-β-ksülanaasi (EC 3.2.1.8) ja endo-1,3(4)-β-glükanaasi (EC 3.2.1.6) preparaadi kasutamiseks. Taotlusele olid lisatud määruse (EÜ) nr 1831/2003 artikli 7 lõikes 3 nõutud andmed ja dokumendid. |
| --- | --- |

(2)

Kooskõlas määruse (EÜ) nr 1831/2003 artikliga 7 on esitatud taotlus Talaromyces versatilis sp. nov. IMI CC 378536 ja Talaromyces versatilis sp. nov. DSM 26702 abil toodetud endo-1,4-β-ksülanaasi (EC 3.2.1.8) ja endo-1,3(4)-β-glükanaasi (EC 3.2.1.6) preparaadi kasutamiseks. Taotlusele olid lisatud määruse (EÜ) nr 1831/2003 artikli 7 lõikes 3 nõutud andmed ja dokumendid.

| (3) | Taotluses käsitletakse loa andmist Talaromyces versatilis sp. nov. IMI CC 378536 ja Talaromyces versatilis sp. nov. DSM 26702 abil toodetud endo-1,4-β-ksülanaasi (EC 3.2.1.8) ja endo-1,3(4)-β-glükanaasi (EC 3.2.1.6) preparaadi kasutamiseks munakanade söödalisandina ning selle klassifitseerimist söödalisandite kategooriasse „zootehnilised söödalisandid“. |
| --- | --- |

(3)

Taotluses käsitletakse loa andmist Talaromyces versatilis sp. nov. IMI CC 378536 ja Talaromyces versatilis sp. nov. DSM 26702 abil toodetud endo-1,4-β-ksülanaasi (EC 3.2.1.8) ja endo-1,3(4)-β-glükanaasi (EC 3.2.1.6) preparaadi kasutamiseks munakanade söödalisandina ning selle klassifitseerimist söödalisandite kategooriasse „zootehnilised söödalisandid“.

| (4) | Komisjoni rakendusmäärusega (EL) 2015/661 (2) on antud kümneks aastaks luba kasutada kõnealust preparaati broilerkanade, munakanatibude, vähem levinud kodulinnuliikide nuum- ja munalindude söödalisandina ning komisjoni rakendusmäärusega (EL) 2015/2304 (3) broilerkalkunite ja tõuaretuseks ette nähtud kalkunite söödalisandina. |
| --- | --- |

(4)

Komisjoni rakendusmäärusega (EL) 2015/661 (2) on antud kümneks aastaks luba kasutada kõnealust preparaati broilerkanade, munakanatibude, vähem levinud kodulinnuliikide nuum- ja munalindude söödalisandina ning komisjoni rakendusmäärusega (EL) 2015/2304 (3) broilerkalkunite ja tõuaretuseks ette nähtud kalkunite söödalisandina.

| (5) | Euroopa Toiduohutusamet (edaspidi „toiduohutusamet“) jõudis oma 25. mai 2016. aasta arvamuses (4) järeldusele, et kavandatud kasutustingimuste korral ei avalda Talaromyces versatilis sp. nov. IMI CC 378536 ja Talaromyces versatilis sp. nov. DSM 26702 abil toodetud endo-1,4-β-ksülanaasi (EC 3.2.1.8) ja endo-1,3(4)-β-glükanaasi (EC 3.2.1.6) preparaat kahjulikku mõju loomade ega inimeste tervisele ega keskkonnale ning et see parandas munakanade jõudlust. Ameti hinnangul ei ole vaja kehtestada turustamisjärgse järelevalve erinõudeid. Toiduohutusamet kinnitas ka määrusega (EÜ) nr 1831/2003 asutatud referentlabori esitatud aruande söödas sisalduva kõnealuse söödalisandi analüüsimise meetodi kohta. |
| --- | --- |

(5)

Euroopa Toiduohutusamet (edaspidi „toiduohutusamet“) jõudis oma 25. mai 2016. aasta arvamuses (4) järeldusele, et kavandatud kasutustingimuste korral ei avalda Talaromyces versatilis sp. nov. IMI CC 378536 ja Talaromyces versatilis sp. nov. DSM 26702 abil toodetud endo-1,4-β-ksülanaasi (EC 3.2.1.8) ja endo-1,3(4)-β-glükanaasi (EC 3.2.1.6) preparaat kahjulikku mõju loomade ega inimeste tervisele ega keskkonnale ning et see parandas munakanade jõudlust. Ameti hinnangul ei ole vaja kehtestada turustamisjärgse järelevalve erinõudeid. Toiduohutusamet kinnitas ka määrusega (EÜ) nr 1831/2003 asutatud referentlabori esitatud aruande söödas sisalduva kõnealuse söödalisandi analüüsimise meetodi kohta.

| (6) | Talaromyces versatilis sp. nov. IMI CC 378536 ja Talaromyces versatilis sp. nov. DSM 26702 abil toodetud endo-1,4-β-ksülanaasi (EC 3.2.1.8) ja endo-1,3(4)-β-glükanaasi (EC 3.2.1.6) preparaadi hindamine näitab, et määruse (EÜ) nr 1831/2003 artiklis 5 sätestatud tingimused kasutamise lubamiseks on täidetud. Seepärast tuleks anda luba kõnealuse preparaadi kasutamiseks käesoleva määruse lisas esitatud tingimustel. |
| --- | --- |

(6)

Talaromyces versatilis sp. nov. IMI CC 378536 ja Talaromyces versatilis sp. nov. DSM 26702 abil toodetud endo-1,4-β-ksülanaasi (EC 3.2.1.8) ja endo-1,3(4)-β-glükanaasi (EC 3.2.1.6) preparaadi hindamine näitab, et määruse (EÜ) nr 1831/2003 artiklis 5 sätestatud tingimused kasutamise lubamiseks on täidetud. Seepärast tuleks anda luba kõnealuse preparaadi kasutamiseks käesoleva määruse lisas esitatud tingimustel.

| (7) | Käesoleva määrusega ette nähtud meetmed on kooskõlas alalise taime-, looma-, toidu- ja söödakomitee arvamusega, |
| --- | --- |

(7)

Käesoleva määrusega ette nähtud meetmed on kooskõlas alalise taime-, looma-, toidu- ja söödakomitee arvamusega,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Lisas kirjeldatud preparaati, mis kuulub söödalisandite kategooriasse „zootehnilised söödalisandid“ ja funktsionaalrühma „seedimist soodustavad ained“, lubatakse kasutada söödalisandina kõnealuses lisas esitatud tingimustel.

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 7. veebruar 2017

Komisjoni nimel

president

Jean-Claude JUNCKER

---

(1)  
  ELT L 268, 18.10.2003, lk 29.

1

(2)  Komisjoni 28. aprilli 2015. aasta rakendusmäärus (EL) 2015/661, milles käsitletakse loa andmist Talaromyces versatilis sp. nov. IMI CC 378536 ja Talaromyces versatilis sp. nov. DSM 26702 abil toodetud endo-1,4-β-ksülanaasi ja endo-1,3 (4)-β-glükanaasi valmistise kasutamiseks broilerkanade, munakanade ning vähe levinud kodulinnuliikide nuum- ja munalindude söödalisandina (loa hoidja Adisseo France S.A.S.), (ELT L 110, 29.4.2015, lk 1).

2

Talaromyces versatilis

Talaromyces versatilis

(3)  Komisjoni 10. detsembri 2015. aasta rakendusmäärus (EL) 2015/2304, milles käsitletakse loa andmist Talaromyces versatilis sp. nov. IMI CC 378536 ja Talaromyces versatilis sp. nov. DSM 26702 abil toodetud endo-1,4-β-ksülanaasi ja endo-1,3(4)-β-glükanaasi valmistise kasutamiseks broilerkalkunite ja tõuaretuseks ette nähtud kalkunite söödalisandina (loa hoidja Adisseo France S.A.S.), (ELT L 326, 11.12.2015, lk 39).

3

Talaromyces versatilis

Talaromyces versatilis

(4)  
  EFSA Journal (2016); 14(6): 4510.

4

EFSA Journal

---

LISA

| Söödalisandi identifitseerimisnumber | Loa hoidja | Söödalisand | Koostis, keemiline valem, kirjeldus, analüüsimeetod | Loomaliik või -kategooria | Vanuse ülempiir | Miinimumsisaldus | Maksimumsisaldus | Muud sätted | Loa kehtivusaja lõpp |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Aktiivsuse ühik täissööda kilogrammi kohta, mille niiskusesisaldus on 12 % |
| Kategooria: zootehnilised söödalisandid. Funktsionaalrühm: seedimist soodustavad ained |
| 4a22 | Adisseo France S.A.S. | Endo-1,4-β-ksülanaas (EC 3.2.1.8)
  ja
  endo-1,3(4)-β-glükanaas (EC 3.2.1.6) | Söödalisandi koostis


  Talaromyces versatilis sp. nov. IMI CC 378536 ja Talaromyces versatilis sp. nov. DSM 26702 abil toodetud endo-1,4-β-ksülanaasi (EC 3.2.1.8) ja endo-1,3(4)-β-glükanaasi (EC 3.2.1.6) preparaat, mille aktiivsus on vähemalt järgmine:






  — | tahkes preparaadis: endo-1,4-β-ksülanaas: 22 000 VU/g ja endo-1,3(4)-β-glükanaas: 15 200 VU (1)/g; |

Söödalisandi identifitseerimisnumber

Loa hoidja

Söödalisand

Koostis, keemiline valem, kirjeldus, analüüsimeetod

Loomaliik või -kategooria

Vanuse ülempiir

Miinimumsisaldus

Maksimumsisaldus

Muud sätted

Loa kehtivusaja lõpp

Aktiivsuse ühik täissööda kilogrammi kohta, mille niiskusesisaldus on 12 %

Kategooria: zootehnilised söödalisandid. Funktsionaalrühm: seedimist soodustavad ained

4a22

Adisseo France S.A.S.

Endo-1,4-β-ksülanaas (EC 3.2.1.8)

ja

endo-1,3(4)-β-glükanaas (EC 3.2.1.6)

Söödalisandi koostis

Talaromyces versatilis sp. nov. IMI CC 378536 ja Talaromyces versatilis sp. nov. DSM 26702 abil toodetud endo-1,4-β-ksülanaasi (EC 3.2.1.8) ja endo-1,3(4)-β-glükanaasi (EC 3.2.1.6) preparaat, mille aktiivsus on vähemalt järgmine:

—

tahkes preparaadis: endo-1,4-β-ksülanaas: 22 000 VU/g ja endo-1,3(4)-β-glükanaas: 15 200 VU (1)/g;

| — | vedelas preparaadis: endo-1,4-β-ksülanaas: 5 500 VU/ml ja endo-1,3(4)-β-glükanaas: 3 800 VU/ml; |
| --- | --- |

—

vedelas preparaadis: endo-1,4-β-ksülanaas: 5 500 VU/ml ja endo-1,3(4)-β-glükanaas: 3 800 VU/ml;

Toimeaine kirjeldus

Talaromyces versatilis sp. nov. IMI CC 378536 ja Talaromyces versatilis sp. nov. DSM 26702 abil toodetud endo-1,4-β-ksülanaas (EC 3.2.1.8) ja endo-1,3(4)-β-glükanaas (EC 3.2.1.6).

Analüüsimeetod
   (2)

Endo-1,4-β-ksülanaasi aktiivsuse määramine:

| — | viskosimeetriline meetod, mis põhineb viskoossuse vähenemisel, mida põhjustab endo-1,4-β-ksülanaasi toime ksülaani sisaldavale substraadile (nisu arabinoksülaan). |
| --- | --- |

—

viskosimeetriline meetod, mis põhineb viskoossuse vähenemisel, mida põhjustab endo-1,4-β-ksülanaasi toime ksülaani sisaldavale substraadile (nisu arabinoksülaan).

Endo-1,3(4)-β-glükanaasi aktiivsuse määramine:

| — | viskosimeetriline meetod, mis põhineb viskoossuse vähenemisel, mida põhjustab endo-1,3(4)-β-glükanaasi toime glükaani sisaldavale substraadile (odra beetaglükaan) pH-väärtusel 5,5 ja temperatuuril 30 °C. |
| --- | --- |

—

viskosimeetriline meetod, mis põhineb viskoossuse vähenemisel, mida põhjustab endo-1,3(4)-β-glükanaasi toime glükaani sisaldavale substraadile (odra beetaglükaan) pH-väärtusel 5,5 ja temperatuuril 30 °C.

Munakanad

—

Endo-1,4-β-ksülanaas: 1 100 VU

Endo-1,3(4)-β-glükanaas: 760 VU

—

| 1. | Söödalisandi ja eelsegu kasutamisjuhistes märkida säilitustingimused ja stabiilsus pelletite valmistamisel. |
| --- | --- |

1.

Söödalisandi ja eelsegu kasutamisjuhistes märkida säilitustingimused ja stabiilsus pelletite valmistamisel.

| 2. | Söödakäitlejad kehtestavad söödalisandi ja eelsegude kasutajatele kasutamiskorra ja võtavad korralduslikud meetmed, millega vähendatakse söödalisandi kasutamisest tulenevaid võimalikke ohte. Kui selline kasutamiskord ja sellised meetmed ei võimalda kõnealuseid ohte kõrvaldada või minimeerida, kasutatakse söödalisandi ja eelsegude käitlemisel isikukaitsevahendeid, sealhulgas respiraatorit ja nahakaitsevahendeid. |
| --- | --- |

2.

Söödakäitlejad kehtestavad söödalisandi ja eelsegude kasutajatele kasutamiskorra ja võtavad korralduslikud meetmed, millega vähendatakse söödalisandi kasutamisest tulenevaid võimalikke ohte. Kui selline kasutamiskord ja sellised meetmed ei võimalda kõnealuseid ohte kõrvaldada või minimeerida, kasutatakse söödalisandi ja eelsegude käitlemisel isikukaitsevahendeid, sealhulgas respiraatorit ja nahakaitsevahendeid.

28. veebruar 2027

---

(1)  1 VU (viskosimeetriline ühik) on selline ensüümi kogus, mille toimel substraat (odra β-glükaan ja nisu arabinoksülaan) hüdrolüüsub, mis vähendab lahuse viskoossust ja muudab temperatuuril 30 °C ja pH-väärtusel 5,5 suhtelist voolavust 1 (mõõtühikuta suurus) võrra minutis.

(2)  Analüüsimeetodite üksikasjad on kättesaadavad referentlabori veebisaidil järgmisel aadressil: https://ec.europa.eu/jrc/en/eurl/feed-additives/evaluation-reports

---

| 8.2.2017 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 33/23 |
| --- | --- | --- | --- |

8.2.2017

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 33/23

---

KOMISJONI RAKENDUSMÄÄRUS (EL) 2017/211,

7. veebruar 2017,

milles käsitletakse loa andmist Bacillus subtilis'e (LMG-S 15136) abil toodetud endo-1,4-β-ksülanaasi (EC 3.2.1.8) valmistise kasutamiseks kodulindude, võõrutatud põrsaste ja nuumsigade söödalisandina ning muudetakse määruseid (EÜ) nr 1259/2004, (EÜ) nr 1206/2005 ja (EÜ) nr 322/2009 ning tunnistatakse kehtetuks määrus (EÜ) nr 516/2007 (loa hoidja Puratos NV äriüksus Beldem)

(EMPs kohaldatav tekst)

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 22. septembri 2003. aasta määrust (EÜ) nr 1831/2003 loomasöötades kasutatavate söödalisandite kohta, (1) eriti selle artikli 9 lõiget 2,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Määruses (EÜ) nr 1831/2003 on sätestatud loomasöötades kasutatavate söödalisandite lubade andmine ning selliste lubade andmise alused ja menetlused. Kõnealuse määruse artikliga 10 on ette nähtud nõukogu direktiivi 70/524/EMÜ (2) alusel lubatud söödalisandite ümberhindamine. |
| --- | --- |

(1)

Määruses (EÜ) nr 1831/2003 on sätestatud loomasöötades kasutatavate söödalisandite lubade andmine ning selliste lubade andmise alused ja menetlused. Kõnealuse määruse artikliga 10 on ette nähtud nõukogu direktiivi 70/524/EMÜ (2) alusel lubatud söödalisandite ümberhindamine.

| (2) | Kooskõlas direktiiviga 70/524/EMÜ on Bacillus subtilis'e (LMG-S 15136) abil toodetud endo-1,4-β-ksülanaasi (EC 3.2.1.8) valmistist lubatud söödalisandina tähtajatult kasutada komisjoni määrusega (EÜ) nr 1259/2004 (3) broilerkanade, komisjoni määrusega (EÜ) nr 1206/2005 (4) võõrutatud põrsaste, komisjoni määrusega (EÜ) nr 516/2007 (5) nuumsigade ja broilerkalkunite ning komisjoni määrusega (EÜ) nr 322/2009 (6) munakanade puhul. Vastavalt määruse (EÜ) nr 1831/2003 artikli 10 lõikele 1 kanti see valmistis seejärel olemasoleva tootena söödalisandite registrisse. Kooskõlas määrusega (EÜ) nr 1831/2003 anti komisjoni määrusega (EÜ) nr 242/2007 (7) kõnealusele valmistisele kümneaastane luba selle kasutamiseks partide söödalisandina. |
| --- | --- |

(2)

Kooskõlas direktiiviga 70/524/EMÜ on Bacillus subtilis'e (LMG-S 15136) abil toodetud endo-1,4-β-ksülanaasi (EC 3.2.1.8) valmistist lubatud söödalisandina tähtajatult kasutada komisjoni määrusega (EÜ) nr 1259/2004 (3) broilerkanade, komisjoni määrusega (EÜ) nr 1206/2005 (4) võõrutatud põrsaste, komisjoni määrusega (EÜ) nr 516/2007 (5) nuumsigade ja broilerkalkunite ning komisjoni määrusega (EÜ) nr 322/2009 (6) munakanade puhul. Vastavalt määruse (EÜ) nr 1831/2003 artikli 10 lõikele 1 kanti see valmistis seejärel olemasoleva tootena söödalisandite registrisse. Kooskõlas määrusega (EÜ) nr 1831/2003 anti komisjoni määrusega (EÜ) nr 242/2007 (7) kõnealusele valmistisele kümneaastane luba selle kasutamiseks partide söödalisandina.

| (3) | Vastavalt määruse (EÜ) nr 1831/2003 artikli 10 lõikele 2 koostoimes kõnealuse määruse artikliga 7 on esitatud taotlus Bacillus subtilis'e (LMG-S 15136) abil toodetud endo-1,4-β-ksülanaasi (EC 3.2.1.8) valmistise uuesti hindamiseks kodulindude, võõrutatud põrsaste ja nuumsigade söödalisandina. Taotleja taotles kõnealuse söödalisandi liigitamist söödalisandite kategooriasse „zootehnilised lisandid“. Taotlusele olid lisatud määruse (EÜ) nr 1831/2003 artikli 7 lõikes 3 nõutud üksikasjad ja dokumendid. |
| --- | --- |

(3)

Vastavalt määruse (EÜ) nr 1831/2003 artikli 10 lõikele 2 koostoimes kõnealuse määruse artikliga 7 on esitatud taotlus Bacillus subtilis'e (LMG-S 15136) abil toodetud endo-1,4-β-ksülanaasi (EC 3.2.1.8) valmistise uuesti hindamiseks kodulindude, võõrutatud põrsaste ja nuumsigade söödalisandina. Taotleja taotles kõnealuse söödalisandi liigitamist söödalisandite kategooriasse „zootehnilised lisandid“. Taotlusele olid lisatud määruse (EÜ) nr 1831/2003 artikli 7 lõikes 3 nõutud üksikasjad ja dokumendid.

| (4) | Euroopa Toiduohutusamet (edaspidi „toiduohutusamet“) jõudis oma 13. juuli 2016. aasta arvamuses (8) järeldusele, et kavandatud kasutustingimuste juures ei avalda Bacillus subtilis'e (LMG-S 15136) abil toodetud endo-1,4-β-ksülanaasi (EC 3.2.1.8) valmistis kahjulikku mõju loomade ja inimeste tervisele ega keskkonnale. Toiduohutusamet leidis ka, et kõnealuse valmistise kasutamine võib anda häid tulemusi broilerkanade, munakanade, võõrutatud põrsaste ja nuumsigade puhul. Seda järeldust võib laiendada munakanatibudele ja aretuskanadele. Toiduohutusameti arvates võib nimetatud järeldust laiendada vähe levinud kodulinnuliikide nuum-, aretus- ja munalindudele. Ameti arvates ei ole vajadust turustamisjärgse järelevalve erinõuete järele. Toiduohutusamet kinnitas ka määrusega (EÜ) nr 1831/2003 asutatud referentlabori esitatud aruande söödas sisalduva kõnealuse söödalisandi analüüsimise meetodi kohta. |
| --- | --- |

(4)

Euroopa Toiduohutusamet (edaspidi „toiduohutusamet“) jõudis oma 13. juuli 2016. aasta arvamuses (8) järeldusele, et kavandatud kasutustingimuste juures ei avalda Bacillus subtilis'e (LMG-S 15136) abil toodetud endo-1,4-β-ksülanaasi (EC 3.2.1.8) valmistis kahjulikku mõju loomade ja inimeste tervisele ega keskkonnale. Toiduohutusamet leidis ka, et kõnealuse valmistise kasutamine võib anda häid tulemusi broilerkanade, munakanade, võõrutatud põrsaste ja nuumsigade puhul. Seda järeldust võib laiendada munakanatibudele ja aretuskanadele. Toiduohutusameti arvates võib nimetatud järeldust laiendada vähe levinud kodulinnuliikide nuum-, aretus- ja munalindudele. Ameti arvates ei ole vajadust turustamisjärgse järelevalve erinõuete järele. Toiduohutusamet kinnitas ka määrusega (EÜ) nr 1831/2003 asutatud referentlabori esitatud aruande söödas sisalduva kõnealuse söödalisandi analüüsimise meetodi kohta.

| (5) | Toiduohutusamet leidis ka, et broilerkalkunitega tehtud kahe uuringu põhjal oli tõendeid positiivsest mõjust lõplikule kehakaalule ning söödaväärindusele. Toiduohutusamet ei pidanud oluliseks kolmandat uuringut, mille puhul söödaväärindus oli märkimisväärselt suurem ning mida oli loa saamiseks eelmise hindamise käigus juba hinnatud ja mis oli vastu võetud. Kuna lisaks kõnealuse söödalisandi pikaaegsele kasutusele hinnati neid tõendeid kui zootehniliste näitajate olulisi parandajaid, järeldati, et esitatud andmed vastavad tingimustele, et tõendada söödalisandi tõhusust broilerkalkunite puhul. |
| --- | --- |

(5)

Toiduohutusamet leidis ka, et broilerkalkunitega tehtud kahe uuringu põhjal oli tõendeid positiivsest mõjust lõplikule kehakaalule ning söödaväärindusele. Toiduohutusamet ei pidanud oluliseks kolmandat uuringut, mille puhul söödaväärindus oli märkimisväärselt suurem ning mida oli loa saamiseks eelmise hindamise käigus juba hinnatud ja mis oli vastu võetud. Kuna lisaks kõnealuse söödalisandi pikaaegsele kasutusele hinnati neid tõendeid kui zootehniliste näitajate olulisi parandajaid, järeldati, et esitatud andmed vastavad tingimustele, et tõendada söödalisandi tõhusust broilerkalkunite puhul.

| (6) | Bacillus subtilis'e (LMG-S 15136) abil toodetud endo-1,4-β-ksülanaasi (EC 3.2.1.8) valmistise hindamine näitas, et määruse (EÜ) nr 1831/2003 artiklis 5 sätestatud tingimused kasutamise lubamiseks on täidetud. Seepärast tuleks anda luba kõnealuse valmistise kasutamiseks käesoleva määruse lisas esitatud tingimustel. |
| --- | --- |

(6)

Bacillus subtilis'e (LMG-S 15136) abil toodetud endo-1,4-β-ksülanaasi (EC 3.2.1.8) valmistise hindamine näitas, et määruse (EÜ) nr 1831/2003 artiklis 5 sätestatud tingimused kasutamise lubamiseks on täidetud. Seepärast tuleks anda luba kõnealuse valmistise kasutamiseks käesoleva määruse lisas esitatud tingimustel.

| (7) | Määruseid (EÜ) nr 1259/2004, (EÜ) nr 1206/2005 ja (EÜ) nr 322/2009 tuleks vastavalt muuta. Määrus (EÜ) nr 516/2007 tuleks kehtetuks tunnistada. |
| --- | --- |

(7)

Määruseid (EÜ) nr 1259/2004, (EÜ) nr 1206/2005 ja (EÜ) nr 322/2009 tuleks vastavalt muuta. Määrus (EÜ) nr 516/2007 tuleks kehtetuks tunnistada.

| (8) | Kuna ohutusnõuded ei eelda loa tingimuste muudatuste viivitamatut kohaldamist, on asjakohane näha ette üleminekuperiood, et huvitatud isikud saaksid teha ettevalmistusi loa andmisest tulenevate uute nõuete täitmiseks. |
| --- | --- |

(8)

Kuna ohutusnõuded ei eelda loa tingimuste muudatuste viivitamatut kohaldamist, on asjakohane näha ette üleminekuperiood, et huvitatud isikud saaksid teha ettevalmistusi loa andmisest tulenevate uute nõuete täitmiseks.

| (9) | Käesoleva määrusega ette nähtud meetmed on kooskõlas alalise taime-, looma-, toidu- ja söödakomitee arvamusega, |
| --- | --- |

(9)

Käesoleva määrusega ette nähtud meetmed on kooskõlas alalise taime-, looma-, toidu- ja söödakomitee arvamusega,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Loa andmine

Lisas kirjeldatud valmistist, mis kuulub söödalisandite kategooriasse „zootehnilised lisandid“ ja funktsionaalrühma „seedimist soodustavad ained“, lubatakse kasutada söödalisandina kõnealuses lisas esitatud tingimustel.

Artikkel 2

Määruse (EÜ) nr 1259/2004 muutmine

Määruse (EÜ) nr 1259/2004 VI lisa jäetakse välja.

Artikkel 3

Määruse (EÜ) nr 1206/2005 muutmine

Määruse (EÜ) nr 1206/2005 I lisast jäetakse välja kirje E 1606 endo-1,4-β-ksülanaasi (EC 3.2.1.8) kohta.

β

Artikkel 4

Määruse (EÜ) nr 322/2009 muutmine

Määruse (EÜ) nr 322/2009 I lisa jäetakse välja.

Artikkel 5

Kehtetuks tunnistamine

Määrus (EÜ) nr 516/2007 tunnistatakse kehtetuks.

Artikkel 6

Üleminekumeetmed

Lisas nimetatud valmistist ja seda valmistist sisaldavat sööta, mis on toodetud ja märgistatud enne 28. augustit 2017 kooskõlas enne 28. veebruari 2017 kohaldatud eeskirjadega, võib jätkuvalt turule lasta ja kasutada olemasolevate varude ammendumiseni.

Artikkel 7

Jõustumine

Käesolev määrus jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Euroopa Liidu Teatajas

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 7. veebruar 2017

Komisjoni nimel

president

Jean-Claude JUNCKER

---

(1)  
  ELT L 268, 18.10.2003, lk 29.

1

(2)  Nõukogu 23. novembri 1970. aasta direktiiv 70/524/EMÜ söödalisandite kohta (EÜT L 270, 14.12.1970, lk 1).

2

(3)  Komisjoni 8. juuli 2004. aasta määrus (EÜ) nr 1259/2004, mis käsitleb alalise loa andmist teatavate juba söödas kasutamiseks lubatud söödalisandite jaoks (ELT L 239, 9.7.2004, lk 8).

3

(4)  Komisjoni 27. juuli 2005. aasta määrus (EÜ) nr 1206/2005 teatavate söödalisandite alalise lubamise kohta (ELT L 197, 28.7.2005, lk 12).

4

(5)  Komisjoni 10. mai 2007. aasta määrus (EÜ) nr 516/2007 teatava söödalisandi kasutamise alalise lubamise kohta (ELT L 122, 11.5.2007, lk 22).

5

(6)  Komisjoni 20. aprilli 2009. aasta määrus (EÜ) nr 322/2009 teatavate söödalisandite alalise lubamise kohta (ELT L 101, 21.4.2009, lk 9).

6

(7)  Komisjoni 6. märtsi 2007. aasta määrus (EÜ) nr 242/2007 endo-1,4-beeta-ksülanaasi (EC 3.2.1.8) (Belfeed B1100MP ja Belfeed B1100ML) lubamise kohta söödalisandina (ELT L 73, 13.3.2007, lk 1).

7

(8)  
  EFSA Journal (2016); 14(9): 4562.

8

EFSA Journal

---

LISA

| Söödalisandi identifitseerimisnumber | Loa hoidja | Söödalisand | Koostis, keemiline valem, kirjeldus, analüüsimeetod | Loomaliik või -kategooria | Vanuse ülempiir | Miinimumsisaldus | Maksimumsisaldus | Muud sätted | Loa kehtivusaja lõpp |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Aktiivsuse ühik täissööda kilogrammi kohta, mille niiskusesisaldus on 12 % |
| Kategooria: zootehnilised lisandid. Funktsionaalrühm: seedimist soodustavad ained |
| 4a1606i | Puratos NV äriüksus Beldem | Endo-1,4-β-ksülanaas (EC 3.2.1.8) | Söödalisandi koostis


  Bacillus subtilis'e LMG-S 15136 abil toodetud endo-1,4-β-ksülanaasi (EC 3.2.1.8) valmistis minimaalse aktiivsusega 400 IU (1)/g
  Tahkes ja vedelas olekus. | Kodulinnud | — | 10 IU | — | 1. | Söödalisandi ja eelsegu kasutamisjuhistes märkida säilitustingimused ja granuleerimispüsivus. |

Söödalisandi identifitseerimisnumber

Loa hoidja

Söödalisand

Koostis, keemiline valem, kirjeldus, analüüsimeetod

Loomaliik või -kategooria

Vanuse ülempiir

Miinimumsisaldus

Maksimumsisaldus

Muud sätted

Loa kehtivusaja lõpp

Aktiivsuse ühik täissööda kilogrammi kohta, mille niiskusesisaldus on 12 %

Kategooria: zootehnilised lisandid. Funktsionaalrühm: seedimist soodustavad ained

4a1606i

Puratos NV äriüksus Beldem

Endo-1,4-β-ksülanaas (EC 3.2.1.8)

Söödalisandi koostis

Bacillus subtilis'e LMG-S 15136 abil toodetud endo-1,4-β-ksülanaasi (EC 3.2.1.8) valmistis minimaalse aktiivsusega 400 IU (1)/g

Tahkes ja vedelas olekus.

Kodulinnud

—

10 IU

—

1.

Söödalisandi ja eelsegu kasutamisjuhistes märkida säilitustingimused ja granuleerimispüsivus.

| 2. | Kasutamiseks võõrutatud põrsastel kehamassiga kuni 35 kg. |
| --- | --- |

2.

Kasutamiseks võõrutatud põrsastel kehamassiga kuni 35 kg.

| 3. | Söödakäitlejad kehtestavad söödalisandi ja eelsegude kasutajatele kasutamiskorra ja võtavad korralduslikud meetmed, millega vähendatakse söödalisandi kasutamisest tulenevaid võimalikke ohte. Kui selline kasutamiskord ja sellised meetmed ei võimalda kõnealuseid ohte kõrvaldada või minimeerida, kasutatakse söödalisandi ja eelsegude käitlemisel isikukaitsevahendeid, nagu respiraatorit. |
| --- | --- |

3.

Söödakäitlejad kehtestavad söödalisandi ja eelsegude kasutajatele kasutamiskorra ja võtavad korralduslikud meetmed, millega vähendatakse söödalisandi kasutamisest tulenevaid võimalikke ohte. Kui selline kasutamiskord ja sellised meetmed ei võimalda kõnealuseid ohte kõrvaldada või minimeerida, kasutatakse söödalisandi ja eelsegude käitlemisel isikukaitsevahendeid, nagu respiraatorit.

28. veebruar 2027

Toimeaine kirjeldus

Bacillus subtilis'e LMG S-15136 abil toodetud endo-1,4-β-ksülanaas (EC 3.2.1.8)

Võõrutatud põrsad

—

10 IU

—

Analüüsimeetod
   (2)

Ksülanaasi aktiivsuse kvantifitseerimiseks söödalisandis:

| — | kolorimeetriline meetod, millega mõõdetakse taanduvate suhkrute vabanemist kasepuiduksülaansubstraadist ksülanaasi toimel 3,5-dinitrosalitsüülhappe (DNS) juuresolekul. |
| --- | --- |

—

kolorimeetriline meetod, millega mõõdetakse taanduvate suhkrute vabanemist kasepuiduksülaansubstraadist ksülanaasi toimel 3,5-dinitrosalitsüülhappe (DNS) juuresolekul.

Ksülanaasi aktiivsuse kvantifitseerimiseks eelsegus ja söödas:

| — | kolorimeetriline meetod, millega mõõdetakse vesilahustuva värvaine vabanemist ksülanaasi toimel nisu arabinoksülaansubstraatidest, mis on ristseotud asuriiniga. |
| --- | --- |

—

kolorimeetriline meetod, millega mõõdetakse vesilahustuva värvaine vabanemist ksülanaasi toimel nisu arabinoksülaansubstraatidest, mis on ristseotud asuriiniga.

Nuumsead

—

10 IU

—

---

(1)  Üks IU vastab ensüümi kogusele, mis pH 4,5 ja 30 °C juures vabastab kasepuidu ksülaanist ühe mikromooli redutseerivaid suhkruid (ksüloosi ekvivalente) minutis.

(2)  Analüüsimeetodite üksikasjad on kättesaadavad referentlabori veebisaidil järgmisel aadressil: https://ec.europa.eu/jrc/en/eurl/feed-additives/evaluation-reports

---

| 8.2.2017 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 33/27 |
| --- | --- | --- | --- |

8.2.2017

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 33/27

---

KOMISJONI MÄÄRUS (EL) 2017/212,

7. veebruar 2017,

millega määratakse ELi referentlabor väikemäletsejaliste katku jaoks, kehtestatakse kõnealusele laborile konkreetsed vastutusalad ja ülesanded ning muudetakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 882/2004 VII lisa

(EMPs kohaldatav tekst)

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 29. aprilli 2004. aasta määrust (EÜ) nr 882/2004 ametlike kontrollide kohta, mida tehakse sööda- ja toidualaste õigusnormide ning loomatervishoidu ja loomade heaolu käsitlevate eeskirjade täitmise kontrollimise tagamiseks, (1) eriti selle artikli 32 lõikeid 5 ja 6,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Määruses (EÜ) nr 882/2004 on sätestatud Euroopa Liidu (EL) toidu-, sööda- ja loomatervishoiualaste referentlaborite üldised ülesanded, kohustused ja nõuded. ELi loomatervishoiu ja elusloomade referentlaborid on loetletud nimetatud määruse VII lisa II osas. |
| --- | --- |

(1)

Määruses (EÜ) nr 882/2004 on sätestatud Euroopa Liidu (EL) toidu-, sööda- ja loomatervishoiualaste referentlaborite üldised ülesanded, kohustused ja nõuded. ELi loomatervishoiu ja elusloomade referentlaborid on loetletud nimetatud määruse VII lisa II osas.

| (2) | ELi referentlaborit väikemäletsejaliste katku jaoks veel ei ole. ELi referentlaborid peaksid hõlmama sööda- ja toidualaste õigusnormide ning loomatervishoiu valdkondi, kus on vaja täpseid analüütilisi ja diagnostilisi tulemusi. Väikemäletsejaliste katku puhangute puhul on vaja täpseid analüütilisi ja diagnostilisi tulemusi. |
| --- | --- |

(2)

ELi referentlaborit väikemäletsejaliste katku jaoks veel ei ole. ELi referentlaborid peaksid hõlmama sööda- ja toidualaste õigusnormide ning loomatervishoiu valdkondi, kus on vaja täpseid analüütilisi ja diagnostilisi tulemusi. Väikemäletsejaliste katku puhangute puhul on vaja täpseid analüütilisi ja diagnostilisi tulemusi.

| (3) | Komisjon kuulutas 30. juunil 2016 välja konkursi, et valida ja määrata Euroopa Liidu referentlabor väikemäletsejaliste katku jaoks. Valitud labor Centre de coopération internationale en recherche agronomique pour le développement (CIRAD) tuleb määrata ELi referentlaboriks väikemäletsejaliste katku jaoks. |
| --- | --- |

(3)

Komisjon kuulutas 30. juunil 2016 välja konkursi, et valida ja määrata Euroopa Liidu referentlabor väikemäletsejaliste katku jaoks. Valitud labor Centre de coopération internationale en recherche agronomique pour le développement (CIRAD) tuleb määrata ELi referentlaboriks väikemäletsejaliste katku jaoks.

| (4) | Lisaks määruse (EÜ) nr 882/2004 artikli 32 lõikes 2 kehtestatud üldistele ülesannetele ja kohustustele tuleks valitud laborile usaldada teatavad eriülesanded ja -kohustused. Need on eelkõige seotud liikmesriikide riiklike referentlaborite omavahelise koostöö tagamisega, et toetada nende ülesannete täitmist ning näha ette väikemäletsejaliste katku optimaalsed diagnostikameetodid. |
| --- | --- |

(4)

Lisaks määruse (EÜ) nr 882/2004 artikli 32 lõikes 2 kehtestatud üldistele ülesannetele ja kohustustele tuleks valitud laborile usaldada teatavad eriülesanded ja -kohustused. Need on eelkõige seotud liikmesriikide riiklike referentlaborite omavahelise koostöö tagamisega, et toetada nende ülesannete täitmist ning näha ette väikemäletsejaliste katku optimaalsed diagnostikameetodid.

| (5) | Seepärast tuleks määruse (EÜ) nr 882/2004 VII lisa II osa vastavalt muuta. |
| --- | --- |

(5)

Seepärast tuleks määruse (EÜ) nr 882/2004 VII lisa II osa vastavalt muuta.

| (6) | Käesoleva määrusega ette nähtud meetmed on kooskõlas alalise taime-, looma-, toidu- ja söödakomitee arvamusega, |
| --- | --- |

(6)

Käesoleva määrusega ette nähtud meetmed on kooskõlas alalise taime-, looma-, toidu- ja söödakomitee arvamusega,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Centre de coopération internationale en recherche agronomique pour le développement (CIRAD) (Montpellier, Prantsusmaa) määratakse käesolevaga ELi referentlaboriks väikemäletsejaliste katku jaoks.

Nimetatud labori täiendavad kohustused ja ülesanded on sätestatud lisas.

Artikkel 2

Määruse (EÜ) nr 882/2004 VII lisa II osasse lisatakse punkt 20:

| „20. | ELi referentlabor väikemäletsejaliste katku jaoks





  Centre de coopération internationale en recherche agronomique pour le développement (CIRAD) |
| --- | --- |
| TA A-15/G |
| Campus International de Baillarguet |
| 34398 Montpellier Cedex |
| Prantsusmaa“. |

„20.

Centre de coopération internationale en recherche agronomique pour le développement (CIRAD)

TA A-15/G

Campus International de Baillarguet

34398 Montpellier Cedex

Prantsusmaa“.

Artikkel 3

Käesolev määrus jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 7. veebruar 2017

Komisjoni nimel

president

Jean-Claude JUNCKER

---

(1)  
  ELT L 165, 30.4.2004, lk 1.

1

---

LISA

Väikemäletsejaliste katku jaoks määratud ELi referentlabori kohustused ja ülesanded

Lisaks ELi loomatervishoiusektori referentlaborite üldistele ülesannetele ja kohustustele, mis on sätestatud määruse (EÜ) nr 882/2004 artikli 32 lõikes 2, on väikemäletsejaliste katku jaoks määratud ELi referentlaboril järgmised kohustused ja ülesanded.

| 1. | Tagada koostöö liikmesriikide riiklike referentlaborite vahel ning näha ette optimaalsed meetodid väikemäletsejaliste katku diagnostikaks eelkõige järgmiselt:






  a) | teha täielik antigeeniuuring ja koostada genoomne iseloomustus, teha fülogeneetilisi analüüse (seos sama viiruse erinevate tüvedega) ja säilitada väikemäletsejaliste katkuviiruste tüvesid, et hõlbustada diagnoosimisteenuseid liidus ning juhul, kui see on vajalik ja asjakohane, kasutada neid näiteks epidemioloogiliste järelmeetmete või diagnooside kinnitamise korral; |
| --- | --- | --- |

1.

Tagada koostöö liikmesriikide riiklike referentlaborite vahel ning näha ette optimaalsed meetodid väikemäletsejaliste katku diagnostikaks eelkõige järgmiselt:

a)

teha täielik antigeeniuuring ja koostada genoomne iseloomustus, teha fülogeneetilisi analüüse (seos sama viiruse erinevate tüvedega) ja säilitada väikemäletsejaliste katkuviiruste tüvesid, et hõlbustada diagnoosimisteenuseid liidus ning juhul, kui see on vajalik ja asjakohane, kasutada neid näiteks epidemioloogiliste järelmeetmete või diagnooside kinnitamise korral;

| b) | koostada ja hooldada väikemäletsejaliste katkuviiruste tüvede ja isolaatide ajakohastatud kogu ning kõnealuse haiguse tekitaja vastaste seerumite ja muude reaktiivide ajakohastatud kogu, kui need on kättesaadavad; |
| --- | --- |

b)

koostada ja hooldada väikemäletsejaliste katkuviiruste tüvede ja isolaatide ajakohastatud kogu ning kõnealuse haiguse tekitaja vastaste seerumite ja muude reaktiivide ajakohastatud kogu, kui need on kättesaadavad;

| c) | ühtlustada diagnostikameetodeid ja tagada testimise pädevus liidus, korraldades ja teostades liidu tasandil korrapäraseid laboritevahelisi võrdlusanalüüse ja väliseid diagnostika kvaliteeditagamisprogramme selle haiguse kohta ning edastades nende analüüside tulemused korrapäraselt komisjonile, liikmesriikidele ning riiklikele referentlaboritele; |
| --- | --- |

c)

ühtlustada diagnostikameetodeid ja tagada testimise pädevus liidus, korraldades ja teostades liidu tasandil korrapäraseid laboritevahelisi võrdlusanalüüse ja väliseid diagnostika kvaliteeditagamisprogramme selle haiguse kohta ning edastades nende analüüside tulemused korrapäraselt komisjonile, liikmesriikidele ning riiklikele referentlaboritele;

| d) | säilitada oskusteavet kõnealuse haiguse kohta, et võimaldada selle kiiret diferentsiaaldiagnoosi, eelkõige koos muude asjakohaste viirushaigustega; |
| --- | --- |

d)

säilitada oskusteavet kõnealuse haiguse kohta, et võimaldada selle kiiret diferentsiaaldiagnoosi, eelkõige koos muude asjakohaste viirushaigustega;

| e) | teha teadusuuringuid, et töötada välja täiustatud haigustõrjemeetodeid koostöös selle haiguse diagnoosimiseks määratud riiklike referentlaboritega, nagu komisjoniga kokku lepitud; |
| --- | --- |

e)

teha teadusuuringuid, et töötada välja täiustatud haigustõrjemeetodeid koostöös selle haiguse diagnoosimiseks määratud riiklike referentlaboritega, nagu komisjoniga kokku lepitud;

| f) | nõustada komisjoni väikemäletsejaliste katku käsitlevates teaduslikes küsimustes, eelkõige väikemäletsejaliste katkuviiruse vaktsiinitüvede valiku ja kasutamise osas. |
| --- | --- |

f)

nõustada komisjoni väikemäletsejaliste katku käsitlevates teaduslikes küsimustes, eelkõige väikemäletsejaliste katkuviiruse vaktsiinitüvede valiku ja kasutamise osas.

| 2. | Toetada liikmesriikide selliste riiklike referentlaborite tööd, mis on määratud väikemäletsejaliste katku diagnostikaks, eelkõige järgmiselt:






  a) | säilitada ja tarnida kõnealustele riiklikele referentlaboritele standardseerumeid ja muid võrdlusreaktiive (nt viirused, inaktiveeritud antigeenid või rakuliinid), et standardida liikmesriikides kasutatavaid diagnostilisi teste ja reaktiive, kui nakkusetekitaja identifitseerimine ja/või seroloogilised testid on nõutavad; |
| --- | --- | --- |

2.

Toetada liikmesriikide selliste riiklike referentlaborite tööd, mis on määratud väikemäletsejaliste katku diagnostikaks, eelkõige järgmiselt:

a)

säilitada ja tarnida kõnealustele riiklikele referentlaboritele standardseerumeid ja muid võrdlusreaktiive (nt viirused, inaktiveeritud antigeenid või rakuliinid), et standardida liikmesriikides kasutatavaid diagnostilisi teste ja reaktiive, kui nakkusetekitaja identifitseerimine ja/või seroloogilised testid on nõutavad;

| b) | olla aktiivselt abiks liikmesriikides taudipuhangute kahtluse ja kinnituse puhul haiguste diagnoosimisel, võttes selleks vastu väikemäletsejaliste katkuviiruste isolaate, et diagnoose kinnitada, viirust iseloomustada, ning panustada epidemioloogilistesse uuringutesse ja uurimustesse. Nende meetmete tulemused edastatakse viivitamata komisjonile, liikmesriikidele ja asjaomastele riiklikele referentlaboritele. |
| --- | --- |

b)

olla aktiivselt abiks liikmesriikides taudipuhangute kahtluse ja kinnituse puhul haiguste diagnoosimisel, võttes selleks vastu väikemäletsejaliste katkuviiruste isolaate, et diagnoose kinnitada, viirust iseloomustada, ning panustada epidemioloogilistesse uuringutesse ja uurimustesse. Nende meetmete tulemused edastatakse viivitamata komisjonile, liikmesriikidele ja asjaomastele riiklikele referentlaboritele.

| 3. | Edastada teavet ja korraldada täiendkoolitust eelkõige järgmiselt:






  a) | hõlbustada väikemäletsejaliste katku diagnoosimiseks määratud riiklike referentlaborite ja laboridiagnostika ekspertide huvides koolituse, täiendõppe ja seminaride korraldamist, pidades silmas kõnealuse haiguse diagnostikamenetluste ühtlustamist kogu liidus; |
| --- | --- | --- |

3.

Edastada teavet ja korraldada täiendkoolitust eelkõige järgmiselt:

a)

hõlbustada väikemäletsejaliste katku diagnoosimiseks määratud riiklike referentlaborite ja laboridiagnostika ekspertide huvides koolituse, täiendõppe ja seminaride korraldamist, pidades silmas kõnealuse haiguse diagnostikamenetluste ühtlustamist kogu liidus;

| b) | osaleda rahvusvahelistel foorumitel, eelkõige siis, kui kõne all on eespool nimetatud haiguse analüütiliste meetodite ühtlustamine ja selliste meetodite rakendamine; |
| --- | --- |

b)

osaleda rahvusvahelistel foorumitel, eelkõige siis, kui kõne all on eespool nimetatud haiguse analüütiliste meetodite ühtlustamine ja selliste meetodite rakendamine;

| c) | teha väikemäletsejaliste katku diagnostikameetodite osas koostööd asjaomaste pädevate laboritega kolmandates riikides, kus esineb kõnealust haigust; |
| --- | --- |

c)

teha väikemäletsejaliste katku diagnostikameetodite osas koostööd asjaomaste pädevate laboritega kolmandates riikides, kus esineb kõnealust haigust;

| d) | vaadata väikemäletsejaliste katku diagnoosimiseks määratud riiklike referentlaborite aastakoosolekul läbi asjaomased nõuded, mis on sätestatud Maailma Loomatervishoiu Organisatsiooni (OIE) maismaaloomade tervise koodeksis ning maismaaloomade diagnostiliste testide ja vaktsiinide käsiraamatus; |
| --- | --- |

d)

vaadata väikemäletsejaliste katku diagnoosimiseks määratud riiklike referentlaborite aastakoosolekul läbi asjaomased nõuded, mis on sätestatud Maailma Loomatervishoiu Organisatsiooni (OIE) maismaaloomade tervise koodeksis ning maismaaloomade diagnostiliste testide ja vaktsiinide käsiraamatus;

| e) | aidata komisjonil läbi vaadata OIE soovitused, mis on sätestatud maismaaloomade tervise koodeksis ning maismaaloomade diagnostiliste testide ja vaktsiinide käsiraamatus; |
| --- | --- |

e)

aidata komisjonil läbi vaadata OIE soovitused, mis on sätestatud maismaaloomade tervise koodeksis ning maismaaloomade diagnostiliste testide ja vaktsiinide käsiraamatus;

| f) | jälgida väikemäletsejaliste katku epidemioloogia arengut. |
| --- | --- |

f)

jälgida väikemäletsejaliste katku epidemioloogia arengut.

---

| 8.2.2017 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 33/31 |
| --- | --- | --- | --- |

8.2.2017

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 33/31

---

KOMISJONI RAKENDUSMÄÄRUS (EL) 2017/213,

7. veebruar 2017,

millega kehtestatakse kindlad impordiväärtused, et määrata kindlaks teatava puu- ja köögivilja hind piiril

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 17. detsembri 2013. aasta määrust (EL) nr 1308/2013, millega kehtestatakse põllumajandustoodete ühine turukorraldus ning millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrused (EMÜ) nr 922/72, (EMÜ) nr 234/79, (EÜ) nr 1037/2001 ja (EÜ) nr 1234/2007 (1),

võttes arvesse komisjoni 7. juuni 2011. aasta rakendusmäärust (EL) nr 543/2011, millega kehtestatakse nõukogu määruse (EÜ) nr 1234/2007 üksikasjalikud rakenduseeskirjad seoses puu- ja köögiviljasektori ning töödeldud puu- ja köögivilja sektoriga, (2) eriti selle artikli 136 lõiget 1,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Rakendusmääruses (EL) nr 543/2011 on sätestatud vastavalt mitmepoolsete kaubandusläbirääkimiste Uruguay vooru tulemustele kriteeriumid, mille alusel kehtestab komisjon kolmandatest riikidest importimisel kõnealuse määruse XVI lisa A osas sätestatud toodete ja ajavahemike kohta kindlad impordiväärtused. |
| --- | --- |

(1)

Rakendusmääruses (EL) nr 543/2011 on sätestatud vastavalt mitmepoolsete kaubandusläbirääkimiste Uruguay vooru tulemustele kriteeriumid, mille alusel kehtestab komisjon kolmandatest riikidest importimisel kõnealuse määruse XVI lisa A osas sätestatud toodete ja ajavahemike kohta kindlad impordiväärtused.

| (2) | Iga turustuspäeva kindel impordiväärtus on arvutatud rakendusmääruse (EL) nr 543/2011 artikli 136 lõike 1 kohaselt, võttes arvesse päevaandmete erinevust. Seetõttu peaks käesolev määrus jõustuma selle Euroopa Liidu Teatajas avaldamise kuupäeval, |
| --- | --- |

(2)

Iga turustuspäeva kindel impordiväärtus on arvutatud rakendusmääruse (EL) nr 543/2011 artikli 136 lõike 1 kohaselt, võttes arvesse päevaandmete erinevust. Seetõttu peaks käesolev määrus jõustuma selle Euroopa Liidu Teatajas avaldamise kuupäeval,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Käesoleva määruse lisas määratakse kindlaks rakendusmääruse (EL) nr 543/2011 artikliga 136 ette nähtud kindlad impordiväärtused.

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub Euroopa Liidu Teatajas avaldamise päeval.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 7. veebruar 2017

Komisjoni nimel

presidendi eest

põllumajanduse ja maaelu arengu peadirektoraadi

peadirektor

Jerzy PLEWA

---

(1)  
  ELT L 347, 20.12.2013, lk 671.

1

(2)  
  ELT L 157, 15.6.2011, lk 1.

2

---

LISA

Kindlad impordiväärtused, et määrata kindlaks teatava puu- ja köögivilja hind piiril

| (eurot 100 kg kohta) |
| --- |
| CN-kood | Kolmanda riigi kood (1) | Kindel impordiväärtus |
| 0702 00 00 | MA | 125,6 |
| TN | 311,6 |
| TR | 151,5 |
| ZZ | 196,2 |
| 0707 00 05 | MA | 81,3 |
| TR | 187,9 |
| ZZ | 134,6 |
| 0709 91 00 | EG | 181,2 |
| ZZ | 181,2 |
| 0709 93 10 | MA | 109,8 |
| TR | 223,6 |
| ZZ | 166,7 |
| 0805 10 22 , 0805 10 24 , 0805 10 28 | EG | 40,2 |
| IL | 80,7 |
| MA | 48,4 |
| TN | 56,6 |
| TR | 77,1 |
| ZZ | 60,6 |
| 0805 21 10 , 0805 21 90 , 0805 29 00 | EG | 91,5 |
| IL | 133,7 |
| JM | 112,4 |
| MA | 89,6 |
| TR | 83,0 |
| ZZ | 102,0 |
| 0805 22 00 | IL | 88,5 |
| MA | 96,1 |
| ZZ | 92,3 |
| 0805 50 10 | EG | 85,5 |
| TR | 89,1 |
| ZZ | 87,3 |
| 0808 10 80 | CN | 139,4 |
| US | 205,0 |
| ZZ | 172,2 |
| 0808 30 90 | CL | 181,7 |
| CN | 112,8 |
| TR | 154,0 |
| ZA | 98,4 |
| ZZ | 136,7 |

(eurot 100 kg kohta)

CN-kood

Kolmanda riigi kood (1)

Kindel impordiväärtus

0702 00 00

MA

125,6

TN

311,6

TR

151,5

ZZ

196,2

0707 00 05

MA

81,3

TR

187,9

ZZ

134,6

0709 91 00

EG

181,2

ZZ

181,2

0709 93 10

MA

109,8

TR

223,6

ZZ

166,7

0805 10 22 , 0805 10 24 , 0805 10 28

EG

40,2

IL

80,7

MA

48,4

TN

56,6

TR

77,1

ZZ

60,6

0805 21 10 , 0805 21 90 , 0805 29 00

EG

91,5

IL

133,7

JM

112,4

MA

89,6

TR

83,0

ZZ

102,0

0805 22 00

IL

88,5

MA

96,1

ZZ

92,3

0805 50 10

EG

85,5

TR

89,1

ZZ

87,3

0808 10 80

CN

139,4

US

205,0

ZZ

172,2

0808 30 90

CL

181,7

CN

112,8

TR

154,0

ZA

98,4

ZZ

136,7

---

(1)  Riikide nomenklatuur on sätestatud komisjoni 27. novembri 2012. aasta määruses (EL) nr 1106/2012, millega rakendatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EÜ) nr 471/2009 (mis käsitleb ühenduse statistikat väliskaubanduse kohta kolmandate riikidega) seoses riikide ja territooriumide nomenklatuuri ajakohastamisega (ELT L 328, 28.11.2012, lk 7). Kood „ZZ“ tähistab „muud päritolu“.

---