# Az Európai Unió L 342/2016

| | ISSN 1977-0731 |
| --- | --- |
| Az Európai Unió
  Hivatalos Lapja | L 342 |
| | |
| Magyar nyelvű kiadás | Jogszabályok | 59. évfolyam2016. december 16. |

ISSN 1977-0731

Az Európai Unió

Hivatalos Lapja

L 342

Magyar nyelvű kiadás

Jogszabályok

59. évfolyam2016. december 16.

---

| Tartalom | | I   Jogalkotási aktusok | Oldal |
| --- | --- | --- | --- |
| | | IRÁNYELVEK |
| | * | A Tanács (EU) 2016/2258 irányelve (2016. december 6.) a 2011/16/EU irányelvnek a pénzmosás elleni küzdelmet szolgáló információkhoz való adóhatósági hozzáférés tekintetében történő módosításáról | 1 |

Tartalom

I   Jogalkotási aktusok

Oldal

IRÁNYELVEK

*

A Tanács (EU) 2016/2258 irányelve (2016. december 6.) a 2011/16/EU irányelvnek a pénzmosás elleni küzdelmet szolgáló információkhoz való adóhatósági hozzáférés tekintetében történő módosításáról

1

| | | II   Nem jogalkotási aktusok |
| --- | --- | --- |
| | | RENDELETEK |
| | * | A Bizottság (EU) 2016/2259 végrehajtási rendelete (2016. december 15.) a 834/2007/EK tanácsi rendeletben az ökológiai termékek harmadik országból származó behozatalára előírt szabályozás végrehajtására vonatkozó részletes szabályok meghatározásáról szóló 1235/2008/EK rendelet módosításáról (
  1
  ) | 4 |
| | * | A Bizottság (EU) 2016/2260 végrehajtási rendelete (2016. december 15.) a 226/2007/EK, az 1293/2008/EK, a 910/2009/EK, a 911/2009/EK, az 1120/2010/EU és a 212/2011/EU rendeletnek, valamint a 95/2013/EU és a 413/2013/EU végrehajtási rendeletnek a Pediococcus acidilactici CNCM MA 18/5M és a Saccharomyces cerevisiae CNCM I-1077 adalékanyagokra vonatkozó engedély jogosultja nevének tekintetében történő módosításáról (
  1
  ) | 14 |
| | * | A Bizottság (EU) 2016/2261 végrehajtási rendelete (2016. december 15.) a réz(I)-oxid valamennyi állatfaj takarmány-adalékanyagaként történő engedélyezéséről (
  1
  ) | 18 |
| | * | A Bizottság (EU) 2016/2262 végrehajtási rendelete (2016. december 15.) az ISIL-lel (Dáissal) és az al-Kaida szervezetekkel összeköttetésben álló egyes személyekkel és szervezetekkel szemben meghatározott egyes korlátozó intézkedések bevezetéséről szóló 881/2002/EK tanácsi rendelet 257. alkalommal történő módosításáról | 22 |
| | | A Bizottság (EU) 2016/2263 végrehajtási rendelete (2016. december 15.) az egyes gyümölcs- és zöldségfélék behozatali árának meghatározására szolgáló behozatali átalányértékek megállapításáról | 24 |
| | | A Bizottság (EU) 2016/2264 végrehajtási rendelete (2016. december 15.) a sovány tejpornak az (EU) 2016/2080 végrehajtási rendelettel megnyitott pályázati eljárás keretében kibocsátott első részleges pályázati felhíváshoz kapcsolódó minimális eladási áráról | 26 |
| | | HATÁROZATOK |
| | * | A Tanács (EU) 2016/2265 végrehajtási határozata (2016. december 6.) az Egyesült Királyságnak a közös hozzáadottértékadó-rendszerről szóló 2006/112/EK irányelv 26. cikke (1) bekezdése a) pontjától, valamint 168. és 169. cikkétől eltérő intézkedés alkalmazásának folytatására történő felhatalmazásáról szóló 2007/884/EK határozat módosításáról | 28 |
| | * | A Tanács (EU) 2016/2266 végrehajtási határozata (2016. december 6.) az elektromos járművek töltőállomásain használt villamos energia kapcsán csökkentett adómérték alkalmazásának Hollandia számára történő engedélyezéséről | 30 |
| | * | A Tanács (EU) 2016/2267 határozata (2016. december 6.) a nemzeti központi bankok külső könyvvizsgálóiról szóló 1999/70/EK határozatnak a Banc Ceannais na hÉireann/Central Bank of Ireland külső könyvvizsgálói tekintetében történő módosításáról | 32 |
| | * | A Bizottság (EU) 2016/2268 végrehajtási határozata (2016. december 14.) a 2007/305/EK, a 2007/306/EK és a 2007/307/EK határozatnak az Ms1 × Rf1 (ACS-BNØØ4-7 × ACS-BNØØ1-4) hibrid olajrepce, az Ms1 × Rf2 (ACS-BNØØ4-7 × ACS-BNØØ2-5) hibrid olajrepce és a Topas 19/2 (ACS-BNØØ7-1) olajrepce, valamint az azokból előállított termékek nyomaira vonatkozó türelmi időszak tekintetében történő módosításáról
  (az értesítés a C(2016) 8390. számú dokumentummal történt) | 34 |
| | * | A Bizottság (EU) 2016/2269 végrehajtási határozata (2016. december 15.) India központi szerződő felekre vonatkozó szabályozási keretének a 648/2012/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet szerinti egyenértékűségéről | 38 |
| | * | A Bizottság (EU) 2016/2270 végrehajtási határozata (2016. december 15.) Szingapúr jóváhagyott tőzsdéinek a 648/2012/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet szerinti egyenértékűségéről (
  1
  ) | 42 |
| | * | A Bizottság (EU) 2016/2271 végrehajtási határozata (2016. december 15.) Japán pénzügyieszköz-tőzsdéinek és árutőzsdéinek a 648/2012/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet szerinti egyenértékűségéről (
  1
  ) | 45 |
| | * | A Bizottság (EU) 2016/2272 végrehajtási határozata (2016. december 15.) Ausztrália pénzügyi piacainak a 648/2012/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet szerinti egyenértékűségéről (
  1
  ) | 48 |
| | * | A Bizottság (EU) 2016/2273 végrehajtási határozata (2016. december 15.) Kanada elismert tőzsdéinek a 648/2012/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet szerinti egyenértékűségéről (
  1
  ) | 51 |
| | * | A Bizottság (EU) 2016/2274 végrehajtási határozata (2016. december 15.) Új-Zéland központi szerződő felekre vonatkozó szabályozási keretének a 648/2012/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet szerinti egyenértékűségéről | 54 |
| | * | A Bizottság (EU) 2016/2275 végrehajtási határozata (2016. december 15.) Japán központi szerződő felekre vonatkozó szabályozási keretének a 648/2012/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet szerinti egyenértékűségéről | 57 |
| | * | A Bizottság (EU) 2016/2276 végrehajtási határozata (2016. december 15.) Brazília központi szerződő felekre vonatkozó szabályozási keretének a 648/2012/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet szerinti egyenértékűségéről | 61 |
| | * | A Bizottság (EU) 2016/2277 végrehajtási határozata (2016. december 15.) a Dubai Nemzetközi Pénzügyi Központ központi szerződő felekre vonatkozó szabályozási keretének a 648/2012/EU európai parlamenti és tanácsi rendelettel való egyenértékűségéről | 65 |
| | * | A Bizottság (EU) 2016/2278 végrehajtási határozata (2016. december 15.) az Egyesült Arab Emírségek központi szerződő felekre vonatkozó szabályozási keretének a 648/2012/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet szerinti egyenértékűségéről | 68 |
| | * | A Bizottság (EU) 2016/2279 végrehajtási határozata (2016. december 15.) az egyes tagállamokban a H5N8 altípusba tartozó, magas patogenitású madárinfluenza kitörésével kapcsolatos védintézkedésekről szóló (EU) 2016/2122 végrehajtási határozat mellékletének módosításáról
  (az értesítés a C(2016) 8835. számú dokumentummal történt)

   (
  1
  ) | 71 |
| | | NEMZETKÖZI MEGÁLLAPODÁSOKKAL LÉTREHOZOTT SZERVEK ÁLTAL ELFOGADOTT JOGI AKTUSOK |
| | * | Az EU–Koszovó Stabilizációs és Társulási Tanács 1/2016 számú határozata (2016. november 25.) eljárási szabályzatának elfogadásáról [2016/2280] (
  *1
  ) | 100 |

II   Nem jogalkotási aktusok

RENDELETEK

*

A Bizottság (EU) 2016/2259 végrehajtási rendelete (2016. december 15.) a 834/2007/EK tanácsi rendeletben az ökológiai termékek harmadik országból származó behozatalára előírt szabályozás végrehajtására vonatkozó részletes szabályok meghatározásáról szóló 1235/2008/EK rendelet módosításáról (
  1
  )

1

4

*

A Bizottság (EU) 2016/2260 végrehajtási rendelete (2016. december 15.) a 226/2007/EK, az 1293/2008/EK, a 910/2009/EK, a 911/2009/EK, az 1120/2010/EU és a 212/2011/EU rendeletnek, valamint a 95/2013/EU és a 413/2013/EU végrehajtási rendeletnek a Pediococcus acidilactici CNCM MA 18/5M és a Saccharomyces cerevisiae CNCM I-1077 adalékanyagokra vonatkozó engedély jogosultja nevének tekintetében történő módosításáról (
  1
  )

Pediococcus acidilactici

Saccharomyces cerevisiae

1

14

*

A Bizottság (EU) 2016/2261 végrehajtási rendelete (2016. december 15.) a réz(I)-oxid valamennyi állatfaj takarmány-adalékanyagaként történő engedélyezéséről (
  1
  )

1

18

*

A Bizottság (EU) 2016/2262 végrehajtási rendelete (2016. december 15.) az ISIL-lel (Dáissal) és az al-Kaida szervezetekkel összeköttetésben álló egyes személyekkel és szervezetekkel szemben meghatározott egyes korlátozó intézkedések bevezetéséről szóló 881/2002/EK tanácsi rendelet 257. alkalommal történő módosításáról

22

A Bizottság (EU) 2016/2263 végrehajtási rendelete (2016. december 15.) az egyes gyümölcs- és zöldségfélék behozatali árának meghatározására szolgáló behozatali átalányértékek megállapításáról

24

A Bizottság (EU) 2016/2264 végrehajtási rendelete (2016. december 15.) a sovány tejpornak az (EU) 2016/2080 végrehajtási rendelettel megnyitott pályázati eljárás keretében kibocsátott első részleges pályázati felhíváshoz kapcsolódó minimális eladási áráról

26

HATÁROZATOK

*

A Tanács (EU) 2016/2265 végrehajtási határozata (2016. december 6.) az Egyesült Királyságnak a közös hozzáadottértékadó-rendszerről szóló 2006/112/EK irányelv 26. cikke (1) bekezdése a) pontjától, valamint 168. és 169. cikkétől eltérő intézkedés alkalmazásának folytatására történő felhatalmazásáról szóló 2007/884/EK határozat módosításáról

28

*

A Tanács (EU) 2016/2266 végrehajtási határozata (2016. december 6.) az elektromos járművek töltőállomásain használt villamos energia kapcsán csökkentett adómérték alkalmazásának Hollandia számára történő engedélyezéséről

30

*

A Tanács (EU) 2016/2267 határozata (2016. december 6.) a nemzeti központi bankok külső könyvvizsgálóiról szóló 1999/70/EK határozatnak a Banc Ceannais na hÉireann/Central Bank of Ireland külső könyvvizsgálói tekintetében történő módosításáról

32

*

A Bizottság (EU) 2016/2268 végrehajtási határozata (2016. december 14.) a 2007/305/EK, a 2007/306/EK és a 2007/307/EK határozatnak az Ms1 × Rf1 (ACS-BNØØ4-7 × ACS-BNØØ1-4) hibrid olajrepce, az Ms1 × Rf2 (ACS-BNØØ4-7 × ACS-BNØØ2-5) hibrid olajrepce és a Topas 19/2 (ACS-BNØØ7-1) olajrepce, valamint az azokból előállított termékek nyomaira vonatkozó türelmi időszak tekintetében történő módosításáról
  (az értesítés a C(2016) 8390. számú dokumentummal történt)

(az értesítés a C(2016) 8390. számú dokumentummal történt)

34

*

A Bizottság (EU) 2016/2269 végrehajtási határozata (2016. december 15.) India központi szerződő felekre vonatkozó szabályozási keretének a 648/2012/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet szerinti egyenértékűségéről

38

*

A Bizottság (EU) 2016/2270 végrehajtási határozata (2016. december 15.) Szingapúr jóváhagyott tőzsdéinek a 648/2012/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet szerinti egyenértékűségéről (
  1
  )

1

42

*

A Bizottság (EU) 2016/2271 végrehajtási határozata (2016. december 15.) Japán pénzügyieszköz-tőzsdéinek és árutőzsdéinek a 648/2012/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet szerinti egyenértékűségéről (
  1
  )

1

45

*

A Bizottság (EU) 2016/2272 végrehajtási határozata (2016. december 15.) Ausztrália pénzügyi piacainak a 648/2012/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet szerinti egyenértékűségéről (
  1
  )

1

48

*

A Bizottság (EU) 2016/2273 végrehajtási határozata (2016. december 15.) Kanada elismert tőzsdéinek a 648/2012/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet szerinti egyenértékűségéről (
  1
  )

1

51

*

A Bizottság (EU) 2016/2274 végrehajtási határozata (2016. december 15.) Új-Zéland központi szerződő felekre vonatkozó szabályozási keretének a 648/2012/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet szerinti egyenértékűségéről

54

*

A Bizottság (EU) 2016/2275 végrehajtási határozata (2016. december 15.) Japán központi szerződő felekre vonatkozó szabályozási keretének a 648/2012/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet szerinti egyenértékűségéről

57

*

A Bizottság (EU) 2016/2276 végrehajtási határozata (2016. december 15.) Brazília központi szerződő felekre vonatkozó szabályozási keretének a 648/2012/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet szerinti egyenértékűségéről

61

*

A Bizottság (EU) 2016/2277 végrehajtási határozata (2016. december 15.) a Dubai Nemzetközi Pénzügyi Központ központi szerződő felekre vonatkozó szabályozási keretének a 648/2012/EU európai parlamenti és tanácsi rendelettel való egyenértékűségéről

65

*

A Bizottság (EU) 2016/2278 végrehajtási határozata (2016. december 15.) az Egyesült Arab Emírségek központi szerződő felekre vonatkozó szabályozási keretének a 648/2012/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet szerinti egyenértékűségéről

68

*

A Bizottság (EU) 2016/2279 végrehajtási határozata (2016. december 15.) az egyes tagállamokban a H5N8 altípusba tartozó, magas patogenitású madárinfluenza kitörésével kapcsolatos védintézkedésekről szóló (EU) 2016/2122 végrehajtási határozat mellékletének módosításáról
  (az értesítés a C(2016) 8835. számú dokumentummal történt)

   (
  1
  )

(az értesítés a C(2016) 8835. számú dokumentummal történt)

1

71

NEMZETKÖZI MEGÁLLAPODÁSOKKAL LÉTREHOZOTT SZERVEK ÁLTAL ELFOGADOTT JOGI AKTUSOK

*

Az EU–Koszovó Stabilizációs és Társulási Tanács 1/2016 számú határozata (2016. november 25.) eljárási szabályzatának elfogadásáról [2016/2280] (
  *1
  )

*1

100

| | |
| --- | --- |
| | (1)   EGT-vonatkozású szöveg |
| | (*1)   Ez a megnevezés nem érinti a jogállással kapcsolatos álláspontokat, továbbá összhangban van az 1244/1999 ENSZ BT-határozattal és a Nemzetközi Bíróságnak a koszovói függetlenségi nyilatkozatról szóló véleményével. |

---

(1)   EGT-vonatkozású szöveg

1

(*1)   Ez a megnevezés nem érinti a jogállással kapcsolatos álláspontokat, továbbá összhangban van az 1244/1999 ENSZ BT-határozattal és a Nemzetközi Bíróságnak a koszovói függetlenségi nyilatkozatról szóló véleményével.

*1

| HU | Azok a jogi aktusok, amelyek címe normál szedéssel jelenik meg, a mezőgazdasági ügyek napi intézésére vonatkoznak, és rendszerint csak korlátozott ideig maradnak hatályban.
  Valamennyi más jogszabály címét vastagon szedik, és előtte csillag szerepel. |
| --- | --- |

HU

Azok a jogi aktusok, amelyek címe normál szedéssel jelenik meg, a mezőgazdasági ügyek napi intézésére vonatkoznak, és rendszerint csak korlátozott ideig maradnak hatályban.

Valamennyi más jogszabály címét vastagon szedik, és előtte csillag szerepel.

---

I Jogalkotási aktusok

IRÁNYELVEK

| 2016.12.16. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 342/1 |
| --- | --- | --- | --- |

2016.12.16.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 342/1

---

A TANÁCS (EU) 2016/2258 IRÁNYELVE

(2016. december 6.)

a 2011/16/EU irányelvnek a pénzmosás elleni küzdelmet szolgáló információkhoz való adóhatósági hozzáférés tekintetében történő módosításáról

AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre és különösen annak 113. és 115. cikkére,

tekintettel az Európai Bizottság javaslatára,

a jogalkotási aktus tervezetének a nemzeti parlamentek részére való megküldését követően,

tekintettel az Európai Parlament véleményére (1),

tekintettel az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság véleményére (2),

különleges jogalkotási eljárás keretében,

mivel:

| (1) | A 2014/107/EU irányelvvel (3) módosított 2011/16/EU tanácsi irányelv (4) 27 tagállamban 2016. január 1-jétől, Ausztriában pedig 2017. január 1-jétől alkalmazandó. Ez az irányelv hajtja végre az adózás területén a számlainformációk automatikus cseréjére vonatkozó nemzetközi standardot az Unióban, biztosítva ezáltal azt, hogy sor kerüljön a pénzügyi számlák tulajdonosaira vonatkozó adatoknak azon tagállam részére való szolgáltatására, amelyben a számlatulajdonos illetőséggel rendelkezik. |
| --- | --- |

(1)

A 2014/107/EU irányelvvel (3) módosított 2011/16/EU tanácsi irányelv (4) 27 tagállamban 2016. január 1-jétől, Ausztriában pedig 2017. január 1-jétől alkalmazandó. Ez az irányelv hajtja végre az adózás területén a számlainformációk automatikus cseréjére vonatkozó nemzetközi standardot az Unióban, biztosítva ezáltal azt, hogy sor kerüljön a pénzügyi számlák tulajdonosaira vonatkozó adatoknak azon tagállam részére való szolgáltatására, amelyben a számlatulajdonos illetőséggel rendelkezik.

| (2) | A 2011/16/EU irányelv kiköti, hogy amennyiben a számlatulajdonos köztes szervezet, a pénzügyi intézmény köteles megvizsgálni e szervezet tulajdonosi struktúráját, azonosítani annak tényleges tulajdonosait, és adatokat szolgáltatni róla. Az irányelv alkalmazásának e fontos eleme az (EU) 2015/849 európai parlamenti és tanácsi irányelv (5) alapján a tényleges tulajdonosok azonosítása céljából szerzett, a pénzmosás elleni küzdelmet szolgáló információkon (a továbbiakban: AML-információk) alapszik. |
| --- | --- |

(2)

A 2011/16/EU irányelv kiköti, hogy amennyiben a számlatulajdonos köztes szervezet, a pénzügyi intézmény köteles megvizsgálni e szervezet tulajdonosi struktúráját, azonosítani annak tényleges tulajdonosait, és adatokat szolgáltatni róla. Az irányelv alkalmazásának e fontos eleme az (EU) 2015/849 európai parlamenti és tanácsi irányelv (5) alapján a tényleges tulajdonosok azonosítása céljából szerzett, a pénzmosás elleni küzdelmet szolgáló információkon (a továbbiakban: AML-információk) alapszik.

| (3) | A 2011/16/EU irányelvben meghatározott átvilágítási eljárások pénzügyi intézmények általi végrehajtásának hatékony nyomon követése érdekében az adóhatóságoknak hozzá kell férniük az AML-információkhoz. Ilyen hozzáférés hiányában e hatóságok nem tudnák nyomon követni, megerősíteni és ellenőrizni, hogy a pénzügyi intézmények helyesen alkalmazzák-e a 2011/16/EU irányelvet azáltal, hogy megfelelően azonosítják a köztes szervezetek tényleges tulajdonosait, és adatokat szolgáltatnak róla. |
| --- | --- |

(3)

A 2011/16/EU irányelvben meghatározott átvilágítási eljárások pénzügyi intézmények általi végrehajtásának hatékony nyomon követése érdekében az adóhatóságoknak hozzá kell férniük az AML-információkhoz. Ilyen hozzáférés hiányában e hatóságok nem tudnák nyomon követni, megerősíteni és ellenőrizni, hogy a pénzügyi intézmények helyesen alkalmazzák-e a 2011/16/EU irányelvet azáltal, hogy megfelelően azonosítják a köztes szervezetek tényleges tulajdonosait, és adatokat szolgáltatnak róla.

| (4) | A 2011/16/EU irányelv a tagállamok közötti információcsere és közigazgatási együttműködés egyéb formáira is kiterjed. Amennyiben az adóhatóságok az adózás területén folytatott közigazgatási együttműködés keretében hozzáférnek az (EU) 2015/849 irányelv alapján a szolgáltatók által birtokolt AML-információkhoz, úgy felkészültebben tudják majd teljesíteni a 2011/16/EU irányelv szerinti kötelezettségeiket, továbbá hatékonyabban tudnak fellépni az adókijátszással és az adócsalással szemben. |
| --- | --- |

(4)

A 2011/16/EU irányelv a tagállamok közötti információcsere és közigazgatási együttműködés egyéb formáira is kiterjed. Amennyiben az adóhatóságok az adózás területén folytatott közigazgatási együttműködés keretében hozzáférnek az (EU) 2015/849 irányelv alapján a szolgáltatók által birtokolt AML-információkhoz, úgy felkészültebben tudják majd teljesíteni a 2011/16/EU irányelv szerinti kötelezettségeiket, továbbá hatékonyabban tudnak fellépni az adókijátszással és az adócsalással szemben.

| (5) | Ezért szükséges gondoskodni arról, hogy a 2011/16/EU irányelv helyes alkalmazásának nyomon követéséhez kapcsolódó feladataik ellátása, valamint az említett irányelv által biztosított közigazgatási együttműködés valamennyi formájának működése érdekében az adóhatóságok hozzáférhessenek a pénzmosás elleni küzdelmet szolgáló információkhoz, eljárásokhoz, dokumentumokhoz és mechanizmusokhoz. |
| --- | --- |

(5)

Ezért szükséges gondoskodni arról, hogy a 2011/16/EU irányelv helyes alkalmazásának nyomon követéséhez kapcsolódó feladataik ellátása, valamint az említett irányelv által biztosított közigazgatási együttműködés valamennyi formájának működése érdekében az adóhatóságok hozzáférhessenek a pénzmosás elleni küzdelmet szolgáló információkhoz, eljárásokhoz, dokumentumokhoz és mechanizmusokhoz.

| (6) | Ez az irányelv tiszteletben tartja az alapvető jogokat, és betartja az Európai Unió Alapjogi Chartájában elismert elveket. Ez az irányelv kiköti, hogy az adóhatóságok személyes adatokhoz való hozzáférését jogszabályban kell rögzíteni, ez azonban – az érintett tagállam alkotmányos rendjének sérelme nélkül – nem jelent okvetlenül parlament által elfogadott jogi aktust. Az ilyen jogszabálynak azonban világosnak és pontosnak kell lennie, alkalmazásának pedig az irányelv hatálya alá tartozó személyek számára egyértelműnek és kiszámíthatónak kell lennie, összhangban az Európai Unió Bíróságának és az Emberi Jogok Európai Bíróságának ítélkezési gyakorlatával. |
| --- | --- |

(6)

Ez az irányelv tiszteletben tartja az alapvető jogokat, és betartja az Európai Unió Alapjogi Chartájában elismert elveket. Ez az irányelv kiköti, hogy az adóhatóságok személyes adatokhoz való hozzáférését jogszabályban kell rögzíteni, ez azonban – az érintett tagállam alkotmányos rendjének sérelme nélkül – nem jelent okvetlenül parlament által elfogadott jogi aktust. Az ilyen jogszabálynak azonban világosnak és pontosnak kell lennie, alkalmazásának pedig az irányelv hatálya alá tartozó személyek számára egyértelműnek és kiszámíthatónak kell lennie, összhangban az Európai Unió Bíróságának és az Emberi Jogok Európai Bíróságának ítélkezési gyakorlatával.

| (7) | Mivel ezen irányelv célját, nevezetesen a tagállamok közötti hatékony közigazgatási együttműködést és annak a belső piac megfelelő működésével összeegyeztethető feltételek melletti hatékony nyomon követését a tagállamok nem tudják kielégítően megvalósítani, az Unió szintjén azonban a szükséges egységesség és hatékonyság miatt – e cél jobban megvalósítható, az Unió intézkedéseket hozhat az Európai Unióról szóló szerződés 5. cikkében foglalt szubszidiaritás elvének megfelelően. Az említett cikkben foglalt arányosság elvének megfelelően ez az irányelv nem lépi túl az e cél eléréséhez szükséges mértéket. |
| --- | --- |

(7)

Mivel ezen irányelv célját, nevezetesen a tagállamok közötti hatékony közigazgatási együttműködést és annak a belső piac megfelelő működésével összeegyeztethető feltételek melletti hatékony nyomon követését a tagállamok nem tudják kielégítően megvalósítani, az Unió szintjén azonban a szükséges egységesség és hatékonyság miatt – e cél jobban megvalósítható, az Unió intézkedéseket hozhat az Európai Unióról szóló szerződés 5. cikkében foglalt szubszidiaritás elvének megfelelően. Az említett cikkben foglalt arányosság elvének megfelelően ez az irányelv nem lépi túl az e cél eléréséhez szükséges mértéket.

| (8) | A 2011/16/EU irányelv hatálya alá tartozó pénzügyi intézmények által végzendő ügyfél-átvilágítási eljárás már kezdetét vette, és az első információcseréket 2017 szeptemberére kell lezárni. Ezért annak érdekében, hogy az említett irányelv alkalmazásának a hatékony nyomon követése ne szenvedjen késedelmet, indokolt előírni, hogy e módosító irányelv a lehető leghamarabb, de legkésőbb 2018. január 1-jére hatályba lépjen és átültetésre kerüljön. |
| --- | --- |

(8)

A 2011/16/EU irányelv hatálya alá tartozó pénzügyi intézmények által végzendő ügyfél-átvilágítási eljárás már kezdetét vette, és az első információcseréket 2017 szeptemberére kell lezárni. Ezért annak érdekében, hogy az említett irányelv alkalmazásának a hatékony nyomon követése ne szenvedjen késedelmet, indokolt előírni, hogy e módosító irányelv a lehető leghamarabb, de legkésőbb 2018. január 1-jére hatályba lépjen és átültetésre kerüljön.

| (9) | A 2011/16/EU irányelvet ezért ennek megfelelően módosítani kell, |
| --- | --- |

(9)

A 2011/16/EU irányelvet ezért ennek megfelelően módosítani kell,

ELFOGADTA EZT AZ IRÁNYELVET:

1. cikk

A 2011/16/EU irányelv 22. cikke a következő bekezdéssel egészül ki:

„(1a)   Az ezen irányelvet végrehajtó tagállami jogszabályok végrehajtása és érvényesítése céljából, valamint az irányelv által létrehozott közigazgatási együttműködés működésének biztosítására a tagállamok jogszabályban rögzítik, hogy az adóhatóságok hozzáférhetnek az (EU) 2015/849 európai parlamenti és tanácsi irányelv (*1) 13., 30., 31. és 40. cikke szerinti mechanizmusokhoz, eljárásokhoz, dokumentumokhoz és információkhoz.

2. cikk

(1)   A tagállamok legkésőbb 2017. december 31-ig elfogadják és kihirdetik azokat a törvényi, rendeleti és közigazgatási rendelkezéseket, amelyek szükségesek ahhoz, hogy ennek az irányelvnek megfeleljenek. Erről haladéktalanul tájékoztatják a Bizottságot.

Ezeket az intézkedéseket 2018. január 1-jétől kell alkalmazni.

Amikor a tagállamok elfogadják ezeket az intézkedéseket, azokban hivatkozni kell erre az irányelvre, vagy azokhoz hivatalos kihirdetésük alkalmával ilyen hivatkozást kell fűzni. A hivatkozás módját a tagállamok határozzák meg.

(2)   A tagállamok eljuttatják a Bizottságnak nemzeti joguknak azokat a főbb intézkedéseit, amelyeket az ezen irányelv által szabályozott területen fogadnak el.

3. cikk

Ez az irányelv az elfogadásának napján lép hatályba.

4. cikk

Ennek az irányelvnek a tagállamok a címzettjei.

Kelt Brüsszelben, 2016. december 6-án.

a Tanács részéről

az elnök

P. KAŽIMÍR

---

(1)  
  2016. november 22-i vélemény (az Hivatalos Lapban még nem tették közzé).

1

(2)  
  2016. november 19-i vélemény (az Hivatalos Lapban még nem tették közzé).

2

(3)  A Tanács 2014. december 9-i 2014/107/EU irányelve a 2011/16/EU irányelvnek az adózás területére vonatkozó kötelező automatikus információcsere tekintetében történő módosításáról (HL L 359., 2014.12.16., 1. o.).

3

(4)  A Tanács 2011. február 15-i 2011/16/EU irányelve az adózás területén történő közigazgatási együttműködésről és a 77/799/EK irányelv hatályon kívül helyezéséről (HL L 64., 2011.3.11., 1. o.).

4

(5)  Az Európai Parlament és a Tanács 2015. május 20-i (EU) 2015/849 irányelve a pénzügyi rendszerek pénzmosás vagy terrorizmusfinanszírozás céljára való felhasználásának megelőzéséről, a 648/2012/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet módosításáról, valamint a 2005/60/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv és a 2006/70/EK bizottsági irányelv hatályon kívül helyezéséről (HL L 141., 2015.6.5., 73. o.).

5

---

II Nem jogalkotási aktusok

RENDELETEK

| 2016.12.16. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 342/4 |
| --- | --- | --- | --- |

2016.12.16.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 342/4

---

A BIZOTTSÁG (EU) 2016/2259 VÉGREHAJTÁSI RENDELETE

(2016. december 15.)

a 834/2007/EK tanácsi rendeletben az ökológiai termékek harmadik országból származó behozatalára előírt szabályozás végrehajtására vonatkozó részletes szabályok meghatározásáról szóló 1235/2008/EK rendelet módosításáról

(EGT-vonatkozású szöveg)

AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,

tekintettel az ökológiai termelésről és az ökológiai termékek címkézéséről és a 2092/91/EGK rendelet hatályon kívül helyezéséről szóló, 2007. június 28-i 834/2007/EK tanácsi rendeletre (1) és különösen annak 33. cikke (2) és (3) bekezdésére, valamint 38. cikke d) pontjára,

mivel:

| (1) | Az 1235/2008/EK bizottsági rendelet (2) III. melléklete megállapítja azon harmadik országok jegyzékét, amelyek a mezőgazdasági termékek ökológiai termelése tekintetében a 834/2007/EK rendeletben meghatározott termelési rendszerekkel és ellenőrzési intézkedésekkel egyenértékűnek elismert termelési rendszereket és ellenőrzési intézkedéseket alkalmaznak. |
| --- | --- |

(1)

Az 1235/2008/EK bizottsági rendelet (2) III. melléklete megállapítja azon harmadik országok jegyzékét, amelyek a mezőgazdasági termékek ökológiai termelése tekintetében a 834/2007/EK rendeletben meghatározott termelési rendszerekkel és ellenőrzési intézkedésekkel egyenértékűnek elismert termelési rendszereket és ellenőrzési intézkedéseket alkalmaznak.

| (2) | A Koreai Köztársaság tájékoztatta a Bizottságot arról, hogy illetékes hatósága egy ellenőrző szerv elismerését visszavonta, három másik ellenőrző szervet pedig felvett az általa elismert ellenőrző szervek jegyzékére. |
| --- | --- |

(2)

A Koreai Köztársaság tájékoztatta a Bizottságot arról, hogy illetékes hatósága egy ellenőrző szerv elismerését visszavonta, három másik ellenőrző szervet pedig felvett az általa elismert ellenőrző szervek jegyzékére.

| (3) | Az 1235/2008/EK rendelet IV. melléklete megállapítja azon illetékes ellenőrző hatóságok és ellenőrző szervek jegyzékét, amelyek az egyenértékűség tekintetében harmadik országokban ellenőrzéseket végezhetnek és tanúsítványokat állíthatnak ki. |
| --- | --- |

(3)

Az 1235/2008/EK rendelet IV. melléklete megállapítja azon illetékes ellenőrző hatóságok és ellenőrző szervek jegyzékét, amelyek az egyenértékűség tekintetében harmadik országokban ellenőrzéseket végezhetnek és tanúsítványokat állíthatnak ki.

| (4) | A Bizottsághoz kérelem érkezett az „A CERT European Organization for Certification S.A.” részéről az 1235/2008/EK rendelet IV. mellékletében szereplő jegyzékre való felvételére vonatkozóan, és azt a Bizottság megvizsgálta. A beérkezett információk vizsgálata alapján a Bizottság arra a következtetésre jutott, hogy az A és a D termékkategória vonatkozásában az „A CERT European Organization for Certification S.A.” szervezetet indokolt elismerni Albánia, Azerbajdzsán, Bhután, Belarusz, Chile, Kína, a Dominikai Köztársaság, Ecuador, Egyiptom, Etiópia, Grenada, Grúzia, Indonézia, Irán, Jamaica, Jordánia, Kenya, Kazahsztán, Libanon, Marokkó, Moldova, Macedónia Volt Jugoszláv Köztársaság, Pápua Új-Guinea, a Fülöp-szigetek, Pakisztán, Szerbia, Oroszország, Ruanda, Szaúd-Arábia, Thaiföld, Törökország, Tajvan, Tanzánia, Ukrajna, Uganda és Dél-Afrika tekintetében. |
| --- | --- |

(4)

A Bizottsághoz kérelem érkezett az „A CERT European Organization for Certification S.A.” részéről az 1235/2008/EK rendelet IV. mellékletében szereplő jegyzékre való felvételére vonatkozóan, és azt a Bizottság megvizsgálta. A beérkezett információk vizsgálata alapján a Bizottság arra a következtetésre jutott, hogy az A és a D termékkategória vonatkozásában az „A CERT European Organization for Certification S.A.” szervezetet indokolt elismerni Albánia, Azerbajdzsán, Bhután, Belarusz, Chile, Kína, a Dominikai Köztársaság, Ecuador, Egyiptom, Etiópia, Grenada, Grúzia, Indonézia, Irán, Jamaica, Jordánia, Kenya, Kazahsztán, Libanon, Marokkó, Moldova, Macedónia Volt Jugoszláv Köztársaság, Pápua Új-Guinea, a Fülöp-szigetek, Pakisztán, Szerbia, Oroszország, Ruanda, Szaúd-Arábia, Thaiföld, Törökország, Tajvan, Tanzánia, Ukrajna, Uganda és Dél-Afrika tekintetében.

| (5) | A „Bioagricert S.r.l.” adatainak módosítását kérelmezte a Bizottságnál, amely megvizsgálta a kérelmet. A kapott információk vizsgálata alapján a Bizottság arra a közvetkeztetésre jutott, hogy indokolt kiterjeszteni e szervezet elismerésének földrajzi hatályát az A termékkategória tekintetében Indonéziára és Szenegálra, az A és a D termékkategória tekintetében Albániára és Bangladesre, az E termékkategória tekintetében pedig Albániára és Thaiföldre. |
| --- | --- |

(5)

A „Bioagricert S.r.l.” adatainak módosítását kérelmezte a Bizottságnál, amely megvizsgálta a kérelmet. A kapott információk vizsgálata alapján a Bizottság arra a közvetkeztetésre jutott, hogy indokolt kiterjeszteni e szervezet elismerésének földrajzi hatályát az A termékkategória tekintetében Indonéziára és Szenegálra, az A és a D termékkategória tekintetében Albániára és Bangladesre, az E termékkategória tekintetében pedig Albániára és Thaiföldre.

| (6) | A „Caucacert” arról tájékoztatta a Bizottságot, hogy a vállalat neve hibásan jelent meg, ezért azt „Caucascert”-re kell javítani. |
| --- | --- |

(6)

A „Caucacert” arról tájékoztatta a Bizottságot, hogy a vállalat neve hibásan jelent meg, ezért azt „Caucascert”-re kell javítani.

| (7) | A „CCPB Srl” adatainak módosítását kérelmezte a Bizottságnál, amely megvizsgálta a kérelmet. A beérkezett információk vizsgálata alapján a Bizottság arra a közvetkeztetésre jutott, hogy indokolt kiterjeszteni e szervezet elismerésének földrajzi hatályát az A, a B, a D, az E és az F termékkategória tekintetében Grúziára, Iránra, Jordániára és Szaúd-Arábiára, a B termékkategória tekintetében Kínára, Irakra, Malira, a Fülöp-szigetekre és Szíriára, a C termékkategória tekintetében Marokkóra és Tunéziára, az E termékkategória tekintetében Tunéziára, az E és az F termékkategória tekintetében pedig Kínára, Egyiptomra, Irakra, Libanonra, Marokkóra, Malira, a Fülöp-szigetekre, San Marinóra, Szíriára és Törökországra. |
| --- | --- |

(7)

A „CCPB Srl” adatainak módosítását kérelmezte a Bizottságnál, amely megvizsgálta a kérelmet. A beérkezett információk vizsgálata alapján a Bizottság arra a közvetkeztetésre jutott, hogy indokolt kiterjeszteni e szervezet elismerésének földrajzi hatályát az A, a B, a D, az E és az F termékkategória tekintetében Grúziára, Iránra, Jordániára és Szaúd-Arábiára, a B termékkategória tekintetében Kínára, Irakra, Malira, a Fülöp-szigetekre és Szíriára, a C termékkategória tekintetében Marokkóra és Tunéziára, az E termékkategória tekintetében Tunéziára, az E és az F termékkategória tekintetében pedig Kínára, Egyiptomra, Irakra, Libanonra, Marokkóra, Malira, a Fülöp-szigetekre, San Marinóra, Szíriára és Törökországra.

| (8) | A „CERES Certification of Environmental Standards GmbH” adatainak módosítását kérelmezte a Bizottságnál, amely megvizsgálta a kérelmet. A kapott információk vizsgálata alapján a Bizottság arra a közvetkeztetésre jutott, hogy indokolt kiterjeszteni e szervezet elismerésének földrajzi hatályát az A, a B és a D termékkategória tekintetében Örményországra, az A és a D termékkategória tekintetében Belaruszra, Malawira, Sierra Leonéra, Szomáliára és Tádzsikisztánra, a B termékkategória tekintetében pedig Guatemalára, Hondurasra, Nicaraguára és Salvadorra. |
| --- | --- |

(8)

A „CERES Certification of Environmental Standards GmbH” adatainak módosítását kérelmezte a Bizottságnál, amely megvizsgálta a kérelmet. A kapott információk vizsgálata alapján a Bizottság arra a közvetkeztetésre jutott, hogy indokolt kiterjeszteni e szervezet elismerésének földrajzi hatályát az A, a B és a D termékkategória tekintetében Örményországra, az A és a D termékkategória tekintetében Belaruszra, Malawira, Sierra Leonéra, Szomáliára és Tádzsikisztánra, a B termékkategória tekintetében pedig Guatemalára, Hondurasra, Nicaraguára és Salvadorra.

| (9) | A „Control Union Certifications” adatainak módosítását kérelmezte a Bizottságnál, amely megvizsgálta a kérelmet. A kapott információk vizsgálata alapján a Bizottság arra a közvetkeztetésre jutott, hogy indokolt kiterjeszteni e szervezet elismerésének földrajzi hatályát az A, a B, a C, a D, az E és az F termékkategória tekintetében Burundira, Szomáliára és Dél-Szudánra, a B és a C termékkategória tekintetében Angolára, Belaruszra, Dzsibutira, Eritreára, a Fidzsi-szigetekre, Libériára, Nigerre, Csádra és Koszovóra, a B, a C és a D termékkategória tekintetében pedig a Kongói Demokratikus Köztársaságra és Madagaszkárra. |
| --- | --- |

(9)

A „Control Union Certifications” adatainak módosítását kérelmezte a Bizottságnál, amely megvizsgálta a kérelmet. A kapott információk vizsgálata alapján a Bizottság arra a közvetkeztetésre jutott, hogy indokolt kiterjeszteni e szervezet elismerésének földrajzi hatályát az A, a B, a C, a D, az E és az F termékkategória tekintetében Burundira, Szomáliára és Dél-Szudánra, a B és a C termékkategória tekintetében Angolára, Belaruszra, Dzsibutira, Eritreára, a Fidzsi-szigetekre, Libériára, Nigerre, Csádra és Koszovóra, a B, a C és a D termékkategória tekintetében pedig a Kongói Demokratikus Köztársaságra és Madagaszkárra.

| (10) | Az „Ecocert SA” adatainak módosítását kérelmezte a Bizottságnál, amely megvizsgálta a kérelmet. A beérkezett információk vizsgálata alapján a Bizottság arra a közvetkeztetésre jutott, hogy indokolt kiterjeszteni e szervezet elismerésének földrajzi hatályát a B termékkategória tekintetében Mozambikra, C termékkategória tekintetében pedig Bangladesre, Chilére, Hongkongra, Hondurasra, Perura és Vietnamra. |
| --- | --- |

(10)

Az „Ecocert SA” adatainak módosítását kérelmezte a Bizottságnál, amely megvizsgálta a kérelmet. A beérkezett információk vizsgálata alapján a Bizottság arra a közvetkeztetésre jutott, hogy indokolt kiterjeszteni e szervezet elismerésének földrajzi hatályát a B termékkategória tekintetében Mozambikra, C termékkategória tekintetében pedig Bangladesre, Chilére, Hongkongra, Hondurasra, Perura és Vietnamra.

| (11) | Az „Ecocert SA” arról tájékoztatta a Bizottságot, hogy leányvállalata, az „ECOCERT IMO Denetim ve Belgelendirme Ltd. Ști” az elismerése szerinti egyik harmadik országban sem foglalkozik már tanúsítással. Ezért az „ECOCERT IMO Denetim ve Belgelendirme Ltd. Ști” szervezetet törölni kell az 1235/2008/EK rendelet IV. mellékletéből. |
| --- | --- |

(11)

Az „Ecocert SA” arról tájékoztatta a Bizottságot, hogy leányvállalata, az „ECOCERT IMO Denetim ve Belgelendirme Ltd. Ști” az elismerése szerinti egyik harmadik országban sem foglalkozik már tanúsítással. Ezért az „ECOCERT IMO Denetim ve Belgelendirme Ltd. Ști” szervezetet törölni kell az 1235/2008/EK rendelet IV. mellékletéből.

| (12) | A Bizottsághoz kérelem érkezett az „Ekoagros” részéről az 1235/2008/EK rendelet IV. mellékletében szereplő jegyzékre való felvételére vonatkozóan, és a Bizottság megvizsgálta e kérelmet. A kapott információk vizsgálata alapján a Bizottság arra a közvetkeztetésre jutott, hogy indokolt kiterjeszteni e szervezet elismerésének földrajzi hatályát az A termékkategória tekintetében Oroszországra, az A és a B termékkategória tekintetében Belaruszra és Ukrajnára, az A és a D termékkategória tekintetében Tádzsikisztánra, az A és az F termékkategória tekintetében pedig Kazahsztánra. |
| --- | --- |

(12)

A Bizottsághoz kérelem érkezett az „Ekoagros” részéről az 1235/2008/EK rendelet IV. mellékletében szereplő jegyzékre való felvételére vonatkozóan, és a Bizottság megvizsgálta e kérelmet. A kapott információk vizsgálata alapján a Bizottság arra a közvetkeztetésre jutott, hogy indokolt kiterjeszteni e szervezet elismerésének földrajzi hatályát az A termékkategória tekintetében Oroszországra, az A és a B termékkategória tekintetében Belaruszra és Ukrajnára, az A és a D termékkategória tekintetében Tádzsikisztánra, az A és az F termékkategória tekintetében pedig Kazahsztánra.

| (13) | A „Florida Certified Organic Growers and Consumers, Inc. (FOG), DBA as Quality Certification Services (QCS)” adatainak módosítását kérelmezte a Bizottságnál. A kapott információk vizsgálata alapján a Bizottság arra a közvetkeztetésre jutott, hogy indokolt kiterjeszteni e szervezet elismerésének földrajzi hatályát az A és a D termékkategória tekintetében Jamaicára és Vietnamra, a D termékkategória tekintetében pedig Ecuadorra. |
| --- | --- |

(13)

A „Florida Certified Organic Growers and Consumers, Inc. (FOG), DBA as Quality Certification Services (QCS)” adatainak módosítását kérelmezte a Bizottságnál. A kapott információk vizsgálata alapján a Bizottság arra a közvetkeztetésre jutott, hogy indokolt kiterjeszteni e szervezet elismerésének földrajzi hatályát az A és a D termékkategória tekintetében Jamaicára és Vietnamra, a D termékkategória tekintetében pedig Ecuadorra.

| (14) | Az „IMOswiss AG” adatainak módosítását kérelmezte a Bizottságnál, amely megvizsgálta a kérelmet. A beérkezett információk vizsgálata alapján a Bizottság arra a közvetkeztetésre jutott, hogy indokolt kiterjeszteni e szervezet elismerésének földrajzi hatályát az A termékkategória tekintetében az Egyesült Arab Emírségekre, az A és a D termékkategória tekintetében Burundira, a B termékkategória tekintetében Mexikóra és Perura, a C termékkategória tekintetében pedig Bruneire, Kínára, Hongkongra, Hondurasra, Madagaszkárra és az Egyesült Államokra. Ezenfelül az „IMOswiss AG” arról tájékoztatta a Bizottságot, hogy tanúsítási tevékenységét beszüntette Azerbajdzsánban, Grúziában, Kazahsztánban, Kirgizisztánban, Üzbegisztánban, Oroszországban és Tádzsikisztánban. Ezért e szervezetet az említett országok vonatkozásában törölni kell az 1235/2008/EK rendelet IV. mellékletéből. |
| --- | --- |

(14)

Az „IMOswiss AG” adatainak módosítását kérelmezte a Bizottságnál, amely megvizsgálta a kérelmet. A beérkezett információk vizsgálata alapján a Bizottság arra a közvetkeztetésre jutott, hogy indokolt kiterjeszteni e szervezet elismerésének földrajzi hatályát az A termékkategória tekintetében az Egyesült Arab Emírségekre, az A és a D termékkategória tekintetében Burundira, a B termékkategória tekintetében Mexikóra és Perura, a C termékkategória tekintetében pedig Bruneire, Kínára, Hongkongra, Hondurasra, Madagaszkárra és az Egyesült Államokra. Ezenfelül az „IMOswiss AG” arról tájékoztatta a Bizottságot, hogy tanúsítási tevékenységét beszüntette Azerbajdzsánban, Grúziában, Kazahsztánban, Kirgizisztánban, Üzbegisztánban, Oroszországban és Tádzsikisztánban. Ezért e szervezetet az említett országok vonatkozásában törölni kell az 1235/2008/EK rendelet IV. mellékletéből.

| (15) | A „Kiwa BCS Öko-Garantie GmbH” adatainak módosítását kérelmezte a Bizottságnál, amely megvizsgálta a kérelmet. A kapott információk vizsgálata alapján a Bizottság arra a közvetkeztetésre jutott, hogy indokolt kiterjeszteni e szervezet elismerésének földrajzi hatályát az A és a D termékkategória tekintetében Zambiára, a B termékkategória tekintetében Laoszra, Mianmarra/Burmára és Thaiföldre, a C termékkategória tekintetében Hongkongra, Indonéziára és Srí Lankára, a C és az E termékkategória tekintetében pedig Bangladesre. |
| --- | --- |

(15)

A „Kiwa BCS Öko-Garantie GmbH” adatainak módosítását kérelmezte a Bizottságnál, amely megvizsgálta a kérelmet. A kapott információk vizsgálata alapján a Bizottság arra a közvetkeztetésre jutott, hogy indokolt kiterjeszteni e szervezet elismerésének földrajzi hatályát az A és a D termékkategória tekintetében Zambiára, a B termékkategória tekintetében Laoszra, Mianmarra/Burmára és Thaiföldre, a C termékkategória tekintetében Hongkongra, Indonéziára és Srí Lankára, a C és az E termékkategória tekintetében pedig Bangladesre.

| (16) | A „Mayacert” adatainak módosítását kérelmezte a Bizottságnál, amely megvizsgálta a kérelmet. A beérkezett információk vizsgálata alapján a Bizottság arra a közvetkeztetésre jutott, hogy indokolt kiterjeszteni e szervezet elismerésének földrajzi hatályát az A termékkategória tekintetében Kolumbiára, a Dominikai Köztársaságra és Salvadorra, az A és a D termékkategória tekintetében Belize-re és Perura, a B termékkategória tekintetében pedig Guatemalára, Hondurasra és Nicaraguára. |
| --- | --- |

(16)

A „Mayacert” adatainak módosítását kérelmezte a Bizottságnál, amely megvizsgálta a kérelmet. A beérkezett információk vizsgálata alapján a Bizottság arra a közvetkeztetésre jutott, hogy indokolt kiterjeszteni e szervezet elismerésének földrajzi hatályát az A termékkategória tekintetében Kolumbiára, a Dominikai Köztársaságra és Salvadorra, az A és a D termékkategória tekintetében Belize-re és Perura, a B termékkategória tekintetében pedig Guatemalára, Hondurasra és Nicaraguára.

| (17) | A „OneCert International PVT Ltd” adatainak módosítását kérelmezte a Bizottságnál, amely megvizsgálta a kérelmet. A kapott információk vizsgálata alapján a Bizottság arra a közvetkeztetésre jutott, hogy indokolt kiterjeszteni e szervezet elismerésének földrajzi hatályát az A és a D termékkategória tekintetében Bangladesre, Kínára, Ghánára, Kambodzsára, Laoszra, Mianmarra/Burmára, Ománra, Oroszországra és Szaúd-Arábiára. |
| --- | --- |

(17)

A „OneCert International PVT Ltd” adatainak módosítását kérelmezte a Bizottságnál, amely megvizsgálta a kérelmet. A kapott információk vizsgálata alapján a Bizottság arra a közvetkeztetésre jutott, hogy indokolt kiterjeszteni e szervezet elismerésének földrajzi hatályát az A és a D termékkategória tekintetében Bangladesre, Kínára, Ghánára, Kambodzsára, Laoszra, Mianmarra/Burmára, Ománra, Oroszországra és Szaúd-Arábiára.

| (18) | Az „Oregon Tilth” adatainak módosítását kérelmezte a Bizottságnál, amely megvizsgálta a kérelmet. A kapott információk alapján a Bizottság arra a közvetkeztetésre jutott, hogy indokolt kiterjeszteni e szervezet elismerésének földrajzi hatályát az E termékkategória tekintetében Mexikóra. |
| --- | --- |

(18)

Az „Oregon Tilth” adatainak módosítását kérelmezte a Bizottságnál, amely megvizsgálta a kérelmet. A kapott információk alapján a Bizottság arra a közvetkeztetésre jutott, hogy indokolt kiterjeszteni e szervezet elismerésének földrajzi hatályát az E termékkategória tekintetében Mexikóra.

| (19) | Az „Organic Certifiers” adatainak módosítását kérelmezte a Bizottságnál, amely megvizsgálta a kérelmet. A beérkezett információk vizsgálata alapján a Bizottság arra a közvetkeztetésre jutott, hogy indokolt kiterjeszteni e szervezet elismerésének földrajzi hatályát az A és a D termékkategória tekintetében Indonéziára. |
| --- | --- |

(19)

Az „Organic Certifiers” adatainak módosítását kérelmezte a Bizottságnál, amely megvizsgálta a kérelmet. A beérkezett információk vizsgálata alapján a Bizottság arra a közvetkeztetésre jutott, hogy indokolt kiterjeszteni e szervezet elismerésének földrajzi hatályát az A és a D termékkategória tekintetében Indonéziára.

| (20) | Az „Organska Kontrola” adatainak módosítását kérelmezte a Bizottságnál, amely megvizsgálta a kérelmet. A beérkezett információk vizsgálata alapján a Bizottság arra a közvetkeztetésre jutott, hogy e szervezet elismerésének földrajzi hatályát indokolt kiterjeszteni a B termékkategória tekintetében minden országra. |
| --- | --- |

(20)

Az „Organska Kontrola” adatainak módosítását kérelmezte a Bizottságnál, amely megvizsgálta a kérelmet. A beérkezett információk vizsgálata alapján a Bizottság arra a közvetkeztetésre jutott, hogy e szervezet elismerésének földrajzi hatályát indokolt kiterjeszteni a B termékkategória tekintetében minden országra.

| (21) | A „QC&I GmbH” arról tájékoztatta a Bizottságot, hogy az elismerése szerinti egyik harmadik országban sem foglalkozik már tanúsítással. Ezért e szervezet törölni kell az 1235/2008/EK rendelet IV. mellékletéből. |
| --- | --- |

(21)

A „QC&I GmbH” arról tájékoztatta a Bizottságot, hogy az elismerése szerinti egyik harmadik országban sem foglalkozik már tanúsítással. Ezért e szervezet törölni kell az 1235/2008/EK rendelet IV. mellékletéből.

| (22) | A „Suolo e Salute srl” adatainak módosítását kérelmezte a Bizottságnál, amely megvizsgálta a kérelmet. A beérkezett információk vizsgálata alapján a Bizottság arra a közvetkeztetésre jutott, hogy indokolt kiterjeszteni e szervezet elismerésének földrajzi hatályát az A termékkategória tekintetében a Dominikai Köztársaságra és Egyiptomra, a D termékkategória tekintetében pedig a Dominikai Köztársaságra. |
| --- | --- |

(22)

A „Suolo e Salute srl” adatainak módosítását kérelmezte a Bizottságnál, amely megvizsgálta a kérelmet. A beérkezett információk vizsgálata alapján a Bizottság arra a közvetkeztetésre jutott, hogy indokolt kiterjeszteni e szervezet elismerésének földrajzi hatályát az A termékkategória tekintetében a Dominikai Köztársaságra és Egyiptomra, a D termékkategória tekintetében pedig a Dominikai Köztársaságra.

| (23) | Az 1235/2008/EK rendelet IV. mellékletében a Tajvanra történő minden hivatkozás a Tajvan, Penghu, Kinmen és Matsu Független Vámterületre való hivatkozásként értendő. |
| --- | --- |

(23)

Az 1235/2008/EK rendelet IV. mellékletében a Tajvanra történő minden hivatkozás a Tajvan, Penghu, Kinmen és Matsu Független Vámterületre való hivatkozásként értendő.

| (24) | Ezért az 1235/2008/EK rendelet III. és IV. mellékletét ennek megfelelően módosítani kell. |
| --- | --- |

(24)

Ezért az 1235/2008/EK rendelet III. és IV. mellékletét ennek megfelelően módosítani kell.

| (25) | Az e rendeletben előírt intézkedések összhangban vannak az ökológiai termeléssel foglalkozó bizottság véleményével, |
| --- | --- |

(25)

Az e rendeletben előírt intézkedések összhangban vannak az ökológiai termeléssel foglalkozó bizottság véleményével,

ELFOGADTA EZT A RENDELETET:

1. cikk

Az 1235/2008/EK rendelet a következőképpen módosul:

| 1. | a III. melléklet e rendelet I. mellékletének megfelelően módosul; |
| --- | --- |

1.

a III. melléklet e rendelet I. mellékletének megfelelően módosul;

| 2. | a IV. melléklet e rendelet II. mellékletének megfelelően módosul. |
| --- | --- |

2.

a IV. melléklet e rendelet II. mellékletének megfelelően módosul.

2. cikk

Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő huszadik napon lép hatályba.

Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.

Kelt Brüsszelben, 2016. december 15-én.

a Bizottság részéről

az elnök

Jean-Claude JUNCKER

---

(1)  
  HL L 189., 2007.7.20., 1. o.

1

(2)  A Bizottság 1235/2008/EK rendelete (2008. december 8.) a 834/2007/EK tanácsi rendeletben az ökológiai termékek harmadik országból származó behozatalára előírt szabályozás végrehajtására vonatkozó részletes szabályok meghatározásáról (HL L 334., 2008.12.12., 25. o.).

2

---

I. MELLÉKLET

Az 1235/2008/EK rendelet III. mellékletében a Koreai Köztársaságra vonatkozó bejegyzés 5. pontja a következőképpen módosul:

| 1. | a KR-ORG-003 kódszámra (Bookang tech) vonatkozó sort el kell hagyni; |
| --- | --- |

1.

a KR-ORG-003 kódszámra (Bookang tech) vonatkozó sort el kell hagyni;

| 2. | a szöveg a következő sorokkal egészül ki:







  „KR-ORG-013 | Hansol Food, Agriculture, Fisher-Forest Certification Center | www.hansolnonglim.com |
| --- | --- | --- | --- |
| KR-ORG-021 | ISC Agriculture development research institute | www.isc-cert.com |
| KR-ORG-022 | Greenstar Agrifood Certification Center | ” |

2.

a szöveg a következő sorokkal egészül ki:

„KR-ORG-013

Hansol Food, Agriculture, Fisher-Forest Certification Center

www.hansolnonglim.com

KR-ORG-021

ISC Agriculture development research institute

www.isc-cert.com

KR-ORG-022

Greenstar Agrifood Certification Center

Image 1

---

II. MELLÉKLET

Az 1235/2008/EK rendelet IV. melléklete a következőképpen módosul:

| 1. | Az
  „Abcert AG”
  -re vonatkozó bejegyzés után a szöveg a következő új bejegyzéssel egészül ki:


  „
  »A CERT European Organization for Certification S.A.«








  1. | Cím: 2 Tilou street, 54638 Thessaloniki, Görögország |
| --- | --- | --- |

1.

Az
  „Abcert AG”
  -re vonatkozó bejegyzés után a szöveg a következő új bejegyzéssel egészül ki:

„
  »A CERT European Organization for Certification S.A.«

1.

Cím: 2 Tilou street, 54638 Thessaloniki, Görögország

| 2. | Internetcím: www.a-cert.org |
| --- | --- |

2.

Internetcím: www.a-cert.org

| 3. | Érintett kódszámok, harmadik országok és termékkategóriák:












  Kódszám | Harmadik ország | Termékkategória |
| --- | --- | --- | --- |
| A | B | C | D | E | F |
| AL-BIO-171 | Albánia | x | — | — | x | — | — |
| AZ-BIO-171 | Azerbajdzsán | x | — | — | x | — | — |
| BT-BIO-171 | Bhután | x | — | — | x | — | — |
| BY-BIO-171 | Belarusz | x | — | — | x | — | — |
| CL-BIO-171 | Chile | x | — | — | x | — | — |
| CN-BIO-171 | Kína | x | — | — | x | — | — |
| DO-BIO-171 | Dominikai Köztársaság | x | — | — | x | — | — |
| EC-BIO-171 | Ecuador | x | — | — | x | — | — |
| EG-BIO-171 | Egyiptom | x | — | — | x | — | — |
| ET-BIO-171 | Etiópia | x | — | — | x | — | — |
| GD-BIO-171 | Grenada | x | — | — | x | — | — |
| GE-BIO-171 | Grúzia | x | — | — | x | — | — |
| ID-BIO-171 | Indonézia | x | — | — | x | — | — |
| IR-BIO-171 | Irán | x | — | — | x | — | — |
| JM-BIO-171 | Jamaica | x | — | — | x | — | — |
| JO-BIO-171 | Jordánia | x | — | — | x | — | — |
| KE-BIO-171 | Kenya | x | — | — | x | — | — |
| KZ-BIO-171 | Kazahsztán | x | — | — | x | — | — |
| LB-BIO-171 | Libanon | x | — | — | x | — | — |
| MA-BIO-171 | Marokkó | x | — | — | x | — | — |
| MD-BIO-171 | Moldova | x | — | — | x | — | — |
| MK-BIO-171 | Macedónia Volt Jugoszláv Köztársaság | x | — | — | x | — | — |
| PG-BIO-171 | Pápua Új-Guinea | x | — | — | x | — | — |
| PH-BIO-171 | Fülöp-szigetek | x | — | — | x | — | — |
| PK-BIO-171 | Pakisztán | x | — | — | x | — | — |
| RS-BIO-171 | Szerbia | x | — | — | x | — | — |
| RU-BIO-171 | Oroszország | x | — | — | x | — | — |
| RW-BIO-171 | Ruanda | x | — | — | x | — | — |
| SA-BIO-171 | Szaúd-Arábia | x | — | — | x | — | — |
| TH-BIO-171 | Thaiföld | x | — | — | x | — | — |
| TR-BIO-171 | Törökország | x | — | — | x | — | — |
| TW-BIO-171 | Tajvan | x | — | — | x | — | — |
| TZ-BIO-171 | Tanzánia | x | — | — | x | — | — |
| UA-BIO-171 | Ukrajna | x | — | — | x | — | — |
| UG-BIO-171 | Uganda | x | — | — | x | — | — |
| ZA-BIO-171 | Dél-Afrika | x | — | — | x | — | — |

3.

Érintett kódszámok, harmadik országok és termékkategóriák:

Kódszám

Harmadik ország

Termékkategória

A

B

C

D

E

F

AL-BIO-171

Albánia

x

—

—

x

—

—

AZ-BIO-171

Azerbajdzsán

x

—

—

x

—

—

BT-BIO-171

Bhután

x

—

—

x

—

—

BY-BIO-171

Belarusz

x

—

—

x

—

—

CL-BIO-171

Chile

x

—

—

x

—

—

CN-BIO-171

Kína

x

—

—

x

—

—

DO-BIO-171

Dominikai Köztársaság

x

—

—

x

—

—

EC-BIO-171

Ecuador

x

—

—

x

—

—

EG-BIO-171

Egyiptom

x

—

—

x

—

—

ET-BIO-171

Etiópia

x

—

—

x

—

—

GD-BIO-171

Grenada

x

—

—

x

—

—

GE-BIO-171

Grúzia

x

—

—

x

—

—

ID-BIO-171

Indonézia

x

—

—

x

—

—

IR-BIO-171

Irán

x

—

—

x

—

—

JM-BIO-171

Jamaica

x

—

—

x

—

—

JO-BIO-171

Jordánia

x

—

—

x

—

—

KE-BIO-171

Kenya

x

—

—

x

—

—

KZ-BIO-171

Kazahsztán

x

—

—

x

—

—

LB-BIO-171

Libanon

x

—

—

x

—

—

MA-BIO-171

Marokkó

x

—

—

x

—

—

MD-BIO-171

Moldova

x

—

—

x

—

—

MK-BIO-171

Macedónia Volt Jugoszláv Köztársaság

x

—

—

x

—

—

PG-BIO-171

Pápua Új-Guinea

x

—

—

x

—

—

PH-BIO-171

Fülöp-szigetek

x

—

—

x

—

—

PK-BIO-171

Pakisztán

x

—

—

x

—

—

RS-BIO-171

Szerbia

x

—

—

x

—

—

RU-BIO-171

Oroszország

x

—

—

x

—

—

RW-BIO-171

Ruanda

x

—

—

x

—

—

SA-BIO-171

Szaúd-Arábia

x

—

—

x

—

—

TH-BIO-171

Thaiföld

x

—

—

x

—

—

TR-BIO-171

Törökország

x

—

—

x

—

—

TW-BIO-171

Tajvan

x

—

—

x

—

—

TZ-BIO-171

Tanzánia

x

—

—

x

—

—

UA-BIO-171

Ukrajna

x

—

—

x

—

—

UG-BIO-171

Uganda

x

—

—

x

—

—

ZA-BIO-171

Dél-Afrika

x

—

—

x

—

—

| 4. | Kivételek: az ökológiai termelésre való átállás időszakából származó termékek. |
| --- | --- |

4.

Kivételek: az ökológiai termelésre való átállás időszakából származó termékek.

| 5. | A jegyzékben való feltüntetés érvényességének vége: 2018. június 30.” |
| --- | --- |

5.

A jegyzékben való feltüntetés érvényességének vége: 2018. június 30.”

| 2. | A
  „Bioagricert S.r.l”
  -re vonatkozó bejegyzés 3. pontja a következőképpen módosul:






  a) | a táblázat a kódszámok sorrendjének megfelelően az alábbi sorokkal egészül ki:












  „AL-BIO-132 | Albánia | x | — | — | x | x | — |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| BD-BIO-132 | Banglades | x | — | — | x | — | — |
| ID-BIO-132 | Indonézia | x | — | — | — | — | — |
| SN-BIO-132 | Szenegál | x | — | — | — | — | —” |

2.

A
  „Bioagricert S.r.l”
  -re vonatkozó bejegyzés 3. pontja a következőképpen módosul:

a)

a táblázat a kódszámok sorrendjének megfelelően az alábbi sorokkal egészül ki:

„AL-BIO-132

Albánia

x

—

—

x

x

—

BD-BIO-132

Banglades

x

—

—

x

—

—

ID-BIO-132

Indonézia

x

—

—

—

—

—

SN-BIO-132

Szenegál

x

—

—

—

—

—”

| b) | a Thaiföldre vonatkozó sorban kereszt kerül az E oszlopba. |
| --- | --- |

b)

a Thaiföldre vonatkozó sorban kereszt kerül az E oszlopba.

| 3. | A
  „Caucacert Ltd”
  -re vonatkozó bejegyzés címének helyébe a
  „Caucascert Ltd”
  szöveg lép. |
| --- | --- |

3.

A
  „Caucacert Ltd”
  -re vonatkozó bejegyzés címének helyébe a
  „Caucascert Ltd”
  szöveg lép.

| 4. | A
  „CCPB Srl”
  -re vonatkozó bejegyzés 3. pontja a következőképpen módosul:






  a) | a táblázat a kódszámok sorrendjének megfelelően az alábbi sorokkal egészül ki:












  „GE-BIO-102 | Grúzia | x | x | — | x | x | x |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| IR-BIO-102 | Irán | x | x | — | x | x | x |
| JO-BIO-102 | Jordánia | x | x | — | x | x | x |
| SA-BIO-102 | Szaúd-Arábia | x | x | — | x | x | x” |

4.

A
  „CCPB Srl”
  -re vonatkozó bejegyzés 3. pontja a következőképpen módosul:

a)

a táblázat a kódszámok sorrendjének megfelelően az alábbi sorokkal egészül ki:

„GE-BIO-102

Grúzia

x

x

—

x

x

x

IR-BIO-102

Irán

x

x

—

x

x

x

JO-BIO-102

Jordánia

x

x

—

x

x

x

SA-BIO-102

Szaúd-Arábia

x

x

—

x

x

x”

| b) | a Kínára, Irakra, Malira, a Fülöp-szigetekre és Szíriára vonatkozó sorokban kereszt kerül a B oszlopba; |
| --- | --- |

b)

a Kínára, Irakra, Malira, a Fülöp-szigetekre és Szíriára vonatkozó sorokban kereszt kerül a B oszlopba;

| c) | a Marokkóra és Tunéziára vonatkozó sorokban kereszt kerül a C oszlopba; |
| --- | --- |

c)

a Marokkóra és Tunéziára vonatkozó sorokban kereszt kerül a C oszlopba;

| d) | a Tunéziára vonatkozó sorban kereszt kerül az E oszlopba; |
| --- | --- |

d)

a Tunéziára vonatkozó sorban kereszt kerül az E oszlopba;

| e) | a Kínára, Egyiptomra, Irakra, Libanonra, Marokkóra, Malira, a Fülöp-szigetekre, San Marinóra, Szíriára és Törökországra vonatkozó sorokban kereszt kerül az E és az F oszlopba. |
| --- | --- |

e)

a Kínára, Egyiptomra, Irakra, Libanonra, Marokkóra, Malira, a Fülöp-szigetekre, San Marinóra, Szíriára és Törökországra vonatkozó sorokban kereszt kerül az E és az F oszlopba.

| 5. | A
  „CERES Certification of Environmental Standards GmbH”
  -ra vonatkozó bejegyzés 3. pontja a következőképpen módosul:






  a) | a táblázat a kódszámok sorrendjének megfelelően az alábbi sorokkal egészül ki:












  „AM-BIO-140 | Örményország | x | x | — | x | — | — |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| BY-BIO-140 | Belarusz | x | — | — | x | — | — |
| MW-BIO-140 | Malawi | x | — | — | x | — | — |
| SL-BIO-140 | Sierra Leone | x | — | — | x | — | — |
| SO-BIO-140 | Szomália | x | — | — | x | — | — |
| TJ-BIO-140 | Tádzsikisztán | x | — | — | x | — | —” |

5.

A
  „CERES Certification of Environmental Standards GmbH”
  -ra vonatkozó bejegyzés 3. pontja a következőképpen módosul:

a)

a táblázat a kódszámok sorrendjének megfelelően az alábbi sorokkal egészül ki:

„AM-BIO-140

Örményország

x

x

—

x

—

—

BY-BIO-140

Belarusz

x

—

—

x

—

—

MW-BIO-140

Malawi

x

—

—

x

—

—

SL-BIO-140

Sierra Leone

x

—

—

x

—

—

SO-BIO-140

Szomália

x

—

—

x

—

—

TJ-BIO-140

Tádzsikisztán

x

—

—

x

—

—”

| b) | a Guatemalára, Hondurasra, Nicaraguára és El Salvadorra vonatkozó sorokban kereszt kerül a B oszlopba. |
| --- | --- |

b)

a Guatemalára, Hondurasra, Nicaraguára és El Salvadorra vonatkozó sorokban kereszt kerül a B oszlopba.

| 6. | A
  „Control Union Certifications”
  -re vonatkozó bejegyzés 3. pontja a kódszámok sorrendjének megfelelően az alábbi sorokkal egészül ki:












  „AO-BIO-149 | Angola | — | x | x | — | — | — |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| BI-BIO-149 | Burundi | x | x | x | x | x | x |
| BY-BIO-149 | Belarusz | — | x | x | — | — | — |
| CD-BIO-149 | Kongói Demokratikus Köztársaság | — | x | x | x | — | — |
| DJ-BIO-149 | Dzsibuti | — | x | x | — | — | — |
| ER-BIO-149 | Eritrea | — | x | x | — | — | — |
| FJ-BIO-149 | Fidzsi | — | x | x | — | — | — |
| LR-BIO-149 | Libéria | — | x | x | — | — | — |
| MG-BIO-149 | Madagaszkár | — | x | x | x | — | — |
| NE-BIO-149 | Niger | — | x | x | — | — | — |
| SO-BIO-149 | Szomália | x | x | x | x | x | x |
| SS-BIO-149 | Dél-Szudán | x | x | x | x | x | x |
| TD-BIO-149 | Csád | — | x | x | — | — | — |
| XK-BIO-149 | Koszovó (**) | — | x | x | — | — | — |

6.

A
  „Control Union Certifications”
  -re vonatkozó bejegyzés 3. pontja a kódszámok sorrendjének megfelelően az alábbi sorokkal egészül ki:

„AO-BIO-149

Angola

—

x

x

—

—

—

BI-BIO-149

Burundi

x

x

x

x

x

x

BY-BIO-149

Belarusz

—

x

x

—

—

—

CD-BIO-149

Kongói Demokratikus Köztársaság

—

x

x

x

—

—

DJ-BIO-149

Dzsibuti

—

x

x

—

—

—

ER-BIO-149

Eritrea

—

x

x

—

—

—

FJ-BIO-149

Fidzsi

—

x

x

—

—

—

LR-BIO-149

Libéria

—

x

x

—

—

—

MG-BIO-149

Madagaszkár

—

x

x

x

—

—

NE-BIO-149

Niger

—

x

x

—

—

—

SO-BIO-149

Szomália

x

x

x

x

x

x

SS-BIO-149

Dél-Szudán

x

x

x

x

x

x

TD-BIO-149

Csád

—

x

x

—

—

—

XK-BIO-149

Koszovó (**)

—

x

x

—

—

—

| 7. | Az
  „Ecocert SA”
  -ra vonatkozó bejegyzés 3. pontja a következőképpen módosul:






  a) | a Mozambikra vonatkozó sorban kereszt kerül a B oszlopba; |
| --- | --- | --- |

7.

Az
  „Ecocert SA”
  -ra vonatkozó bejegyzés 3. pontja a következőképpen módosul:

a)

a Mozambikra vonatkozó sorban kereszt kerül a B oszlopba;

| b) | a Bangladesre, Chilére, Hongkongra, Hondurasra, Perura és Vietnamra vonatkozó sorokban kereszt kerül a C oszlopba. |
| --- | --- |

b)

a Bangladesre, Chilére, Hongkongra, Hondurasra, Perura és Vietnamra vonatkozó sorokban kereszt kerül a C oszlopba.

| 8. | Az
  „ECOCERT IMO Denetim ve Belgelendirme Ltd. Ști”
  -re vonatkozó bejegyzés teljes egészében törlésre kerül. |
| --- | --- |

8.

Az
  „ECOCERT IMO Denetim ve Belgelendirme Ltd. Ști”
  -re vonatkozó bejegyzés teljes egészében törlésre kerül.

| 9. | Az
  „Egyptian Center of Organic Agriculture (ECOA)”
  -ra vonatkozó bejegyzés után a szöveg a következő új bejegyzéssel egészül ki:


  „
  »Ekoagros«








  1. | Cím: K. Donelaičio g. 33, 44240 Kaunas, Litvánia |
| --- | --- | --- |

9.

Az
  „Egyptian Center of Organic Agriculture (ECOA)”
  -ra vonatkozó bejegyzés után a szöveg a következő új bejegyzéssel egészül ki:

„
  »Ekoagros«

1.

Cím: K. Donelaičio g. 33, 44240 Kaunas, Litvánia

| 2. | Internetcím: http://www.ekoagros.lt |
| --- | --- |

2.

Internetcím: http://www.ekoagros.lt

| 3. | Érintett kódszámok, harmadik országok és termékkategóriák:












  Kódszám | Harmadik ország | Termékkategória |
| --- | --- | --- | --- |
| A | B | C | D | E | F |
| BY-BIO-170 | Belarusz | x | x | — | — | — | — |
| KZ-BIO-170 | Kazahsztán | x | — | — | — | — | x |
| RU-BIO-170 | Oroszország | x | — | — | — | — | — |
| TJ-BIO-170 | Tádzsikisztán | x | — | — | x | — | — |
| UA-BIO-170 | Ukrajna | x | x | — | — | — | — |

3.

Érintett kódszámok, harmadik országok és termékkategóriák:

Kódszám

Harmadik ország

Termékkategória

A

B

C

D

E

F

BY-BIO-170

Belarusz

x

x

—

—

—

—

KZ-BIO-170

Kazahsztán

x

—

—

—

—

x

RU-BIO-170

Oroszország

x

—

—

—

—

—

TJ-BIO-170

Tádzsikisztán

x

—

—

x

—

—

UA-BIO-170

Ukrajna

x

x

—

—

—

—

| 4. | Kivételek: az ökológiai termelésre való átállás időszakából származó termékek és a bor. |
| --- | --- |

4.

Kivételek: az ökológiai termelésre való átállás időszakából származó termékek és a bor.

| 5. | A jegyzékben való feltüntetés érvényességének vége: 2018. június 30.” |
| --- | --- |

5.

A jegyzékben való feltüntetés érvényességének vége: 2018. június 30.”

| 10. | A
  „Florida Certified Organic Growers and Consumers, Inc. (FOG), DBA as Quality Certification Services (QCS)”
  -re vonatkozó bejegyzés 3. pontja a következőképpen módosul:






  a) | a táblázat a kódszámok sorrendjének megfelelően az alábbi sorokkal egészül ki:












  „JM-BIO-144 | Jamaica | x | — | — | x | — | — |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| VN-BIO-144 | Vietnam | x | — | — | x | — | —” |

10.

A
  „Florida Certified Organic Growers and Consumers, Inc. (FOG), DBA as Quality Certification Services (QCS)”
  -re vonatkozó bejegyzés 3. pontja a következőképpen módosul:

a)

a táblázat a kódszámok sorrendjének megfelelően az alábbi sorokkal egészül ki:

„JM-BIO-144

Jamaica

x

—

—

x

—

—

VN-BIO-144

Vietnam

x

—

—

x

—

—”

| b) | az Ecuadorra vonatkozó sorban kereszt kerül a D oszlopba. |
| --- | --- |

b)

az Ecuadorra vonatkozó sorban kereszt kerül a D oszlopba.

| 11. | Az
  „IMOswiss AG”
  -re vonatkozó bejegyzés 3. pontja a következőképpen módosul:






  a) | a táblázat a kódszámok sorrendjének megfelelően az alábbi sorokkal egészül ki:












  „BI-BIO-143 | Burundi | x | — | — | x | — | — |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| BN-BIO-143 | Brunei | — | — | x | — | — | — |
| CN-BIO-143 | Kína | — | — | x | — | — | — |
| HK-BIO-143 | Hongkong | — | — | x | — | — | — |
| MG-BIO-143 | Madagaszkár | — | — | x | — | — | — |
| US-BIO-143 | Amerikai Egyesült Államok | — | — | x | — | — | —” |

11.

Az
  „IMOswiss AG”
  -re vonatkozó bejegyzés 3. pontja a következőképpen módosul:

a)

a táblázat a kódszámok sorrendjének megfelelően az alábbi sorokkal egészül ki:

„BI-BIO-143

Burundi

x

—

—

x

—

—

BN-BIO-143

Brunei

—

—

x

—

—

—

CN-BIO-143

Kína

—

—

x

—

—

—

HK-BIO-143

Hongkong

—

—

x

—

—

—

MG-BIO-143

Madagaszkár

—

—

x

—

—

—

US-BIO-143

Amerikai Egyesült Államok

—

—

x

—

—

—”

| b) | az Egyesült Arab Emírségekre vonatkozó sorban kereszt kerül az A oszlopba; |
| --- | --- |

b)

az Egyesült Arab Emírségekre vonatkozó sorban kereszt kerül az A oszlopba;

| c) | a Hondurasra vonatkozó sorban kereszt kerül a C oszlopba; |
| --- | --- |

c)

a Hondurasra vonatkozó sorban kereszt kerül a C oszlopba;

| d) | a Mexikóra és Perura vonatkozó sorokban kereszt kerül a B oszlopba; |
| --- | --- |

d)

a Mexikóra és Perura vonatkozó sorokban kereszt kerül a B oszlopba;

| e) | az Azerbajdzsánra, Grúziára, Kazahsztánra, Kirgizisztánra, Üzbegisztánra, Oroszországra és Tádzsikisztánra vonatkozó sorokat el kell hagyni. |
| --- | --- |

e)

az Azerbajdzsánra, Grúziára, Kazahsztánra, Kirgizisztánra, Üzbegisztánra, Oroszországra és Tádzsikisztánra vonatkozó sorokat el kell hagyni.

| 12. | A
  „Kiwa BCS Öko-Garantie GmbH”
  -ra vonatkozó bejegyzés 3. pontja a következőképpen módosul






  a) | a táblázat a kódszámok sorrendjének megfelelően az alábbi sorral egészül ki:












  „ZM-BIO-141 | Zambia | x | — | — | x | — | —” |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |

12.

A
  „Kiwa BCS Öko-Garantie GmbH”
  -ra vonatkozó bejegyzés 3. pontja a következőképpen módosul

a)

a táblázat a kódszámok sorrendjének megfelelően az alábbi sorral egészül ki:

„ZM-BIO-141

Zambia

x

—

—

x

—

—”

| b) | a Bangladesre vonatkozó sorban kereszt kerül a C és az E oszlopba; |
| --- | --- |

b)

a Bangladesre vonatkozó sorban kereszt kerül a C és az E oszlopba;

| c) | a Hongkongra, Indonéziára és Srí Lankára vonatkozó sorokban kereszt kerül a C oszlopba; |
| --- | --- |

c)

a Hongkongra, Indonéziára és Srí Lankára vonatkozó sorokban kereszt kerül a C oszlopba;

| d) | a Laoszra, Mianmarra/Burmára és Thaiföldre vonatkozó sorokban kereszt kerül a B oszlopba. |
| --- | --- |

d)

a Laoszra, Mianmarra/Burmára és Thaiföldre vonatkozó sorokban kereszt kerül a B oszlopba.

| 13. | A
  „Mayacert”
  -re vonatkozó bejegyzés 3. pontja a következőképpen módosul:






  a) | a táblázat a kódszámok sorrendjének megfelelően az alábbi sorokkal egészül ki:












  „BZ-BIO-169 | Belize | x | — | — | x | — | — |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| PE-BIO-169 | Peru | x | — | — | x | — | —” |

13.

A
  „Mayacert”
  -re vonatkozó bejegyzés 3. pontja a következőképpen módosul:

a)

a táblázat a kódszámok sorrendjének megfelelően az alábbi sorokkal egészül ki:

„BZ-BIO-169

Belize

x

—

—

x

—

—

PE-BIO-169

Peru

x

—

—

x

—

—”

| b) | a Kolumbiára, a Dominikai Köztársaságra és Salvadorra vonatkozó sorokban kereszt kerül az A oszlopba; |
| --- | --- |

b)

a Kolumbiára, a Dominikai Köztársaságra és Salvadorra vonatkozó sorokban kereszt kerül az A oszlopba;

| c) | a Guatemalára, Hondurasra and Nicaraguára vonatkozó sorokban kereszt kerül a B oszlopba. |
| --- | --- |

c)

a Guatemalára, Hondurasra and Nicaraguára vonatkozó sorokban kereszt kerül a B oszlopba.

| 14. | A
  „OneCert International PVT Ltd”
  -re vonatkozó bejegyzés 3. pontja a kódszámok sorrendjének megfelelően az alábbi sorokkal egészül ki:












  „BD-BIO-152 | Banglades | x | — | — | x | — | — |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| CN-BIO-152 | Kína | x | — | — | x | — | — |
| GH-BIO-152 | Ghána | x | — | — | x | — | — |
| KH-BIO-152 | Kambodzsa | x | — | — | x | — | — |
| LA-BIO-152 | Laosz | x | — | — | x | — | — |
| MM-BIO-152 | Mianmar/Burma | x | — | — | x | — | — |
| OM-BIO-152 | Omán | x | — | — | x | — | — |
| RU-BIO-152 | Oroszország | x | — | — | x | — | — |
| SA-BIO-152 | Szaúd-Arábia | x | — | — | x | — | —” |

14.

A
  „OneCert International PVT Ltd”
  -re vonatkozó bejegyzés 3. pontja a kódszámok sorrendjének megfelelően az alábbi sorokkal egészül ki:

„BD-BIO-152

Banglades

x

—

—

x

—

—

CN-BIO-152

Kína

x

—

—

x

—

—

GH-BIO-152

Ghána

x

—

—

x

—

—

KH-BIO-152

Kambodzsa

x

—

—

x

—

—

LA-BIO-152

Laosz

x

—

—

x

—

—

MM-BIO-152

Mianmar/Burma

x

—

—

x

—

—

OM-BIO-152

Omán

x

—

—

x

—

—

RU-BIO-152

Oroszország

x

—

—

x

—

—

SA-BIO-152

Szaúd-Arábia

x

—

—

x

—

—”

| 15. | Az
  „Oregon Tilth”
  -re vonatkozó bejegyzés 3. pontjában a Mexikóra vonatkozó sorban kereszt kerül az E oszlopba. |
| --- | --- |

15.

Az
  „Oregon Tilth”
  -re vonatkozó bejegyzés 3. pontjában a Mexikóra vonatkozó sorban kereszt kerül az E oszlopba.

| 16. | Az
  „Organic Certifiers”
  -re vonatkozó bejegyzés 3. pontja a kódszámok sorrendjének megfelelően az alábbi sorral egészül ki:












  „ID-BIO-106 | Indonézia | x | — | — | x | — | —” |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |

16.

Az
  „Organic Certifiers”
  -re vonatkozó bejegyzés 3. pontja a kódszámok sorrendjének megfelelően az alábbi sorral egészül ki:

„ID-BIO-106

Indonézia

x

—

—

x

—

—”

| 17. | Az
  „Organska Kontrola”
  -ra vonatkozó bejegyzés 3. pontjának minden sorában kereszt kerül a B oszlopba. |
| --- | --- |

17.

Az
  „Organska Kontrola”
  -ra vonatkozó bejegyzés 3. pontjának minden sorában kereszt kerül a B oszlopba.

| 18. | A
  „QC&I GmbH”
  -ra vonatkozó bejegyzés teljes egészében törlésre kerül. |
| --- | --- |

18.

A
  „QC&I GmbH”
  -ra vonatkozó bejegyzés teljes egészében törlésre kerül.

| 19. | A
  „Suolo e Salute srl”
  -re vonatkozó bejegyzés a következőképpen módosul:






  a) | a 3. pontban a táblázat a kódszámok sorrendjének megfelelően az alábbi sorokkal egészül ki:












  „DO-BIO-150 | Dominikai Köztársaság | x | — | — | x | — | — |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| EG-BIO-150 | Egyiptom | x | — | — | — | — | —” |

19.

A
  „Suolo e Salute srl”
  -re vonatkozó bejegyzés a következőképpen módosul:

a)

a 3. pontban a táblázat a kódszámok sorrendjének megfelelően az alábbi sorokkal egészül ki:

„DO-BIO-150

Dominikai Köztársaság

x

—

—

x

—

—

EG-BIO-150

Egyiptom

x

—

—

—

—

—”

| b) | a 4. pont helyébe a következő szöveg lép:






  „4. | Kivételek: az ökológiai termelésre való átállás időszakából származó termékek és a bor.” |
| --- | --- | --- |

b)

a 4. pont helyébe a következő szöveg lép:

„4.

---

(**)  Ez a megnevezés nem érinti a jogállással kapcsolatos álláspontokat, továbbá összhangban van az 1244 (1999) ENSZ BT-határozattal és a Nemzetközi Bíróságnak a koszovói függetlenségi nyilatkozatról szóló véleményével.”

---

| 2016.12.16. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 342/14 |
| --- | --- | --- | --- |

2016.12.16.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 342/14

---

A BIZOTTSÁG (EU) 2016/2260 VÉGREHAJTÁSI RENDELETE

(2016. december 15.)

a 226/2007/EK, az 1293/2008/EK, a 910/2009/EK, a 911/2009/EK, az 1120/2010/EU és a 212/2011/EU rendeletnek, valamint a 95/2013/EU és a 413/2013/EU végrehajtási rendeletnek a Pediococcus acidilactici CNCM MA 18/5M és a Saccharomyces cerevisiae CNCM I-1077 adalékanyagokra vonatkozó engedély jogosultja nevének tekintetében történő módosításáról

(EGT-vonatkozású szöveg)

AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,

tekintettel a takarmányozási célra felhasznált adalékanyagokról szóló, 2003. szeptember 22-i 1831/2003/EK európai parlamenti és tanácsi rendeletre (1) és különösen annak 13. cikke (3) bekezdésére,

mivel:

| (1) | A Lallemand SAS vállalat az 1831/2003/EK rendelet 13. cikkének (3) bekezdése szerint kérelmet nyújtott be, amelyben a 226/2007/EK (2), az 1293/2008/EK (3), a 910/2009/EK (4), a 911/2009/EK (5), az 1120/2010/EU (6) és a 212/2011/EU (7) bizottsági rendeletben, valamint a 95/2013/EU (8) és a 413/2013/EU (9) bizottsági végrehajtási rendeletben megadott engedélyek jogosultja nevének módosítását kéri. |
| --- | --- |

(1)

A Lallemand SAS vállalat az 1831/2003/EK rendelet 13. cikkének (3) bekezdése szerint kérelmet nyújtott be, amelyben a 226/2007/EK (2), az 1293/2008/EK (3), a 910/2009/EK (4), a 911/2009/EK (5), az 1120/2010/EU (6) és a 212/2011/EU (7) bizottsági rendeletben, valamint a 95/2013/EU (8) és a 413/2013/EU (9) bizottsági végrehajtási rendeletben megadott engedélyek jogosultja nevének módosítását kéri.

| (2) | A kérelmező állítása szerint a Danstar Ferment AG a Pediococcus acidilactici CNCM MA 18/5M és a Saccharomyces cerevisiae CNCM I-1077 takarmány-adalékanyagok forgalmazási jogának jog szerinti tulajdonosa. A kérelmező megfelelő adatokkal támasztotta alá kérelmét. |
| --- | --- |

(2)

A kérelmező állítása szerint a Danstar Ferment AG a Pediococcus acidilactici CNCM MA 18/5M és a Saccharomyces cerevisiae CNCM I-1077 takarmány-adalékanyagok forgalmazási jogának jog szerinti tulajdonosa. A kérelmező megfelelő adatokkal támasztotta alá kérelmét.

| (3) | Az engedély jogosultjának javasolt módosítása kizárólag adminisztratív jellegű, és nem vonja maga után az érintett adalékanyagok újbóli értékelését. Az Európai Élelmiszerbiztonsági Hatóság értesítést kapott a kérelemről. |
| --- | --- |

(3)

Az engedély jogosultjának javasolt módosítása kizárólag adminisztratív jellegű, és nem vonja maga után az érintett adalékanyagok újbóli értékelését. Az Európai Élelmiszerbiztonsági Hatóság értesítést kapott a kérelemről.

| (4) | Annak érdekében, hogy a Danstar Ferment AG gyakorolhassa forgalmazási jogait, a szóban forgó engedélyek feltételeit meg kell változtatni. |
| --- | --- |

(4)

Annak érdekében, hogy a Danstar Ferment AG gyakorolhassa forgalmazási jogait, a szóban forgó engedélyek feltételeit meg kell változtatni.

| (5) | A 226/2007/EK, az 1293/2008/EK, a 910/2009/EK, a 911/2009/EK, az 1120/2010/EU és a 212/2011/EU rendeletet, valamint a 95/2013/EU és a 413/2013/EU végrehajtási rendeletet ezért ennek megfelelően módosítani kell. |
| --- | --- |

(5)

A 226/2007/EK, az 1293/2008/EK, a 910/2009/EK, a 911/2009/EK, az 1120/2010/EU és a 212/2011/EU rendeletet, valamint a 95/2013/EU és a 413/2013/EU végrehajtási rendeletet ezért ennek megfelelően módosítani kell.

| (6) | Mivel a 226/2007/EK, az 1293/2008/EK, a 910/2009/EK, a 911/2009/EK, az 1120/2010/EU és a 212/2011/EU rendelet, valamint a 95/2013/EU és a 413/2013/EU végrehajtási rendelet e rendelet általi módosításának haladéktalan alkalmazása biztonsági szempontból nem indokolt, helyénvaló átmeneti időszakot engedélyezni a meglévő készletek felhasználására. |
| --- | --- |

(6)

Mivel a 226/2007/EK, az 1293/2008/EK, a 910/2009/EK, a 911/2009/EK, az 1120/2010/EU és a 212/2011/EU rendelet, valamint a 95/2013/EU és a 413/2013/EU végrehajtási rendelet e rendelet általi módosításának haladéktalan alkalmazása biztonsági szempontból nem indokolt, helyénvaló átmeneti időszakot engedélyezni a meglévő készletek felhasználására.

| (7) | Az e rendeletben előírt intézkedések összhangban vannak a Növények, Állatok, Élelmiszerek és Takarmányok Állandó Bizottságának véleményével. |
| --- | --- |

(7)

Az e rendeletben előírt intézkedések összhangban vannak a Növények, Állatok, Élelmiszerek és Takarmányok Állandó Bizottságának véleményével.

ELFOGADTA EZT A RENDELETET:

1. cikk

A 226/2007/EK rendelet módosítása

A 226/2007/EK rendelet mellékletének 2. oszlopában a „LALLEMAND SAS” kifejezés helyébe „a Danstar Ferment AG képviseletében a Lallemand SAS” kifejezés lép.

2. cikk

Az 1293/2008/EK rendelet módosítása

Az 1293/2008/EK rendelet melléklete 2. oszlopában a „LALLEMAND SAS” kifejezés helyébe „a Danstar Ferment AG képviseletében a Lallemand SAS” kifejezés lép.

3. cikk

A 910/2009/EK rendelet módosítása

A 910/2009/EK rendelet a következőképpen módosul:

| 1. | a címben a „Lallemand SAS” kifejezés helyébe a „Danstar Ferment AG” kifejezés lép; |
| --- | --- |

1.

a címben a „Lallemand SAS” kifejezés helyébe a „Danstar Ferment AG” kifejezés lép;

| 2. | a melléklet 2. oszlopában a „Lallemand SAS” kifejezés helyébe „a Danstar Ferment AG képviseletében a Lallemand SAS” kifejezés lép. |
| --- | --- |

2.

a melléklet 2. oszlopában a „Lallemand SAS” kifejezés helyébe „a Danstar Ferment AG képviseletében a Lallemand SAS” kifejezés lép.

4. cikk

A 911/2009/EK rendelet módosítása

A 911/2009/EK rendelet a következőképpen módosul:

| 1. | a címben a „Lallemand SAS” kifejezés helyébe a „Danstar Ferment AG” kifejezés lép; |
| --- | --- |

1.

a címben a „Lallemand SAS” kifejezés helyébe a „Danstar Ferment AG” kifejezés lép;

| 2. | a melléklet 2. oszlopában a „Lallemand SAS” kifejezés helyébe „a Danstar Ferment AG képviseletében a Lallemand SAS” kifejezés lép. |
| --- | --- |

2.

a melléklet 2. oszlopában a „Lallemand SAS” kifejezés helyébe „a Danstar Ferment AG képviseletében a Lallemand SAS” kifejezés lép.

5. cikk

Az 1120/2010/EU rendelet módosítása

Az 1120/2010/EU rendelet a következőképpen módosul:

| 1. | a címben a „Lallemand SAS” kifejezés helyébe a „Danstar Ferment AG” kifejezés lép; |
| --- | --- |

1.

a címben a „Lallemand SAS” kifejezés helyébe a „Danstar Ferment AG” kifejezés lép;

| 2. | a melléklet 2. oszlopában a „Lallemand SAS” kifejezés helyébe „a Danstar Ferment AG képviseletében a Lallemand SAS” kifejezés lép. |
| --- | --- |

2.

a melléklet 2. oszlopában a „Lallemand SAS” kifejezés helyébe „a Danstar Ferment AG képviseletében a Lallemand SAS” kifejezés lép.

6. cikk

A 212/2011/EU rendelet módosítása

A 212/2011/EU rendelet a következőképpen módosul:

| 1. | a címben a „Lallemand SAS” kifejezés helyébe a „Danstar Ferment AG” kifejezés lép; |
| --- | --- |

1.

a címben a „Lallemand SAS” kifejezés helyébe a „Danstar Ferment AG” kifejezés lép;

| 2. | a melléklet 2. oszlopában a „Lallemand SAS” kifejezés helyébe „a Danstar Ferment AG képviseletében a Lallemand SAS” kifejezés lép. |
| --- | --- |

2.

a melléklet 2. oszlopában a „Lallemand SAS” kifejezés helyébe „a Danstar Ferment AG képviseletében a Lallemand SAS” kifejezés lép.

7. cikk

A 95/2013/EU végrehajtási rendelet módosítása

A 95/2013/EU végrehajtási rendelet a következőképpen módosul:

| 1. | a címben a „Lallemand SAS” kifejezés helyébe a „Danstar Ferment AG” kifejezés lép; |
| --- | --- |

1.

a címben a „Lallemand SAS” kifejezés helyébe a „Danstar Ferment AG” kifejezés lép;

| 2. | a melléklet 2. oszlopában a „Lallemand SAS” kifejezés helyébe „a Danstar Ferment AG képviseletében a Lallemand SAS” kifejezés lép. |
| --- | --- |

2.

a melléklet 2. oszlopában a „Lallemand SAS” kifejezés helyébe „a Danstar Ferment AG képviseletében a Lallemand SAS” kifejezés lép.

8. cikk

A 413/2013/EU végrehajtási rendelet módosítása

A 413/2013/EU végrehajtási rendelet a következőképpen módosul:

| 1. | a címben a „Lallemand SAS” kifejezés helyébe a „Danstar Ferment AG” kifejezés lép; |
| --- | --- |

1.

a címben a „Lallemand SAS” kifejezés helyébe a „Danstar Ferment AG” kifejezés lép;

| 2. | a melléklet 2. oszlopában a „Lallemand SAS” kifejezés helyébe „a Danstar Ferment AG képviseletében a Lallemand SAS” kifejezés lép. |
| --- | --- |

2.

a melléklet 2. oszlopában a „Lallemand SAS” kifejezés helyébe „a Danstar Ferment AG képviseletében a Lallemand SAS” kifejezés lép.

9. cikk

Átmeneti intézkedések

Az e rendelet hatálybalépésének napja előtt alkalmazandó szabályoknak megfelelő adalékanyagok meglévő készletei azok kimerüléséig továbbra is forgalomba hozhatók és felhasználhatók.

10. cikk

Hatálybalépés

Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő huszadik napon lép hatályba.

Európai Unió Hivatalos Lapjában

Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.

Kelt Brüsszelben, 2016. december 15-én.

a Bizottság részéről

az elnök

Jean-Claude JUNCKER

---

(1)  
  HL L 268., 2003.10.18., 29. o.

1

(2)  A Bizottság 226/2007/EK rendelete (2007. március 1.) a Saccharomyces cerevisiae CNCM I-1077 (Levucell SC20 és Levucell SC10 ME) takarmány-adalékanyagként való engedélyezéséről (HL L 64., 2007.3.2., 26. o.).

2

Saccharomyces cerevisiae

(3)  A Bizottság 1293/2008/EK rendelete (2008. december 18.) a Saccharomyces cerevisiae CNCM I-1077 (Levucell SC20 és Levucell SC10 ME) takarmányadalékként való engedélyezéséről (HL L 340., 2008.12.19., 38. o.).

3

Saccharomyces cerevisiae

(4)  A Bizottság 910/2009/EK rendelete (2009. szeptember 29.) a Saccharomyces cerevisiae CNCM I-1077 készítmény lovaknak szánt takarmány-adalékanyagként történő új felhasználásának engedélyezéséről (az engedély jogosultja: Lallemand SAS) (HL L 257., 2009.9.30., 7. o.).

4

Saccharomyces cerevisiae

(5)  A Bizottság 911/2009/EK rendelete (2009. szeptember 29.) a Pediococcus acidilactici CNCM MA 18/5M készítmény lazacféléknek és garnélarákoknak szánt takarmány-adalékanyagként történő új felhasználásának engedélyezéséről (az engedély jogosultja: Lallemand SAS) (HL L 257., 2009.9.30., 10. o.).

5

Pediococcus acidilactici

(6)  A Bizottság 1120/2010/EU rendelete (2010. december 2.) a Pediococcus acidilactici CNCM MA 18/5M készítménynek az elválasztott malacok takarmány-adalékanyagaként való engedélyezéséről (az engedély jogosultja: Lallemand SAS) (HL L 317., 2010.12.3., 12. o.).

6

Pediococcus acidilactici

(7)  A Bizottság 212/2011/EU rendelete (2011. március 3.) a Pediococcus acidilactici CNCM MA 18/5M készítménynek tojótyúkok takarmány-adalékanyagaként való engedélyezéséről (az engedély jogosultja: Lallemand SAS) (HL L 59., 2011.3.4., 1. o.).

7

Pediococcus acidilactici

(8)  A Bizottság 95/2013/EU végrehajtási rendelete (2013. február 1.) a Pediococcus acidilacticit CNCM MA 18/5M tartalmazó készítménynek a lazacalakúak kivételével valamennyi halfajta takarmány-adalékanyagaként való engedélyezéséről (az engedély jogosultja: Lallemand SAS) (HL L 33., 2013.2.2., 19. o.).

8

Pediococcus acidilacticit

(9)  A Bizottság 413/2013/EU végrehajtási rendelete (2013. május 6.) a Pediococcus acidilactici CNCM MA 18/5M-et tartalmazó készítménynek az elválasztott malacok, hízósertések, tojótyúkok és brojlercsirkék ivóvizében történő felhasználásra szánt adalékanyagaként való engedélyezéséről (az engedély jogosultja: Lallemand SAS) (HL L 125., 2013.5.7., 1. o.).

9

Pediococcus acidilactici

---

| 2016.12.16. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 342/18 |
| --- | --- | --- | --- |

2016.12.16.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 342/18

---

A BIZOTTSÁG (EU) 2016/2261 VÉGREHAJTÁSI RENDELETE

(2016. december 15.)

a réz(I)-oxid valamennyi állatfaj takarmány-adalékanyagaként történő engedélyezéséről

(EGT-vonatkozású szöveg)

AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,

tekintettel a takarmányozási célra felhasznált adalékanyagokról szóló, 2003. szeptember 22-i 1831/2003/EK európai parlamenti és tanácsi rendeletre (1) és különösen annak 9. cikke (2) bekezdésére,

mivel:

| (1) | Az 1831/2003/EK rendelet rendelkezik a takarmányozási célra felhasznált adalékanyagok engedélyezéséről, az engedély megadásának feltételeiről és az engedélyezési eljárásokról. |
| --- | --- |

(1)

Az 1831/2003/EK rendelet rendelkezik a takarmányozási célra felhasznált adalékanyagok engedélyezéséről, az engedély megadásának feltételeiről és az engedélyezési eljárásokról.

| (2) | Az 1831/2003/EK rendelet 7. cikkének megfelelően kérelmet nyújtottak be a diréz-oxid engedélyezésére vonatkozóan. A kérelemhez csatolták az 1831/2003/EK rendelet 7. cikkének (3) bekezdésében előírt adatokat és dokumentumokat. |
| --- | --- |

(2)

Az 1831/2003/EK rendelet 7. cikkének megfelelően kérelmet nyújtottak be a diréz-oxid engedélyezésére vonatkozóan. A kérelemhez csatolták az 1831/2003/EK rendelet 7. cikkének (3) bekezdésében előírt adatokat és dokumentumokat.

| (3) | A kérelem a „tápértékkel rendelkező adalékanyagok” adalékanyag-kategóriába sorolandó diréz-oxid valamennyi állatfaj takarmány-adalékanyagaként való engedélyezésére vonatkozik. |
| --- | --- |

(3)

A kérelem a „tápértékkel rendelkező adalékanyagok” adalékanyag-kategóriába sorolandó diréz-oxid valamennyi állatfaj takarmány-adalékanyagaként való engedélyezésére vonatkozik.

| (4) | 2016. május 25-i véleményében (2) az Európai Élelmiszerbiztonsági Hatóság (a továbbiakban: Hatóság) arra a megállapításra jutott, hogy a diréz-oxid a javasolt felhasználási feltételek mellett nincs káros hatással sem az állati, sem az emberi egészségre, és hogy a megfelelő védintézkedések mellett nem merülhetnek fel a felhasználókat érintő biztonsági problémák. |
| --- | --- |

(4)

2016. május 25-i véleményében (2) az Európai Élelmiszerbiztonsági Hatóság (a továbbiakban: Hatóság) arra a megállapításra jutott, hogy a diréz-oxid a javasolt felhasználási feltételek mellett nincs káros hatással sem az állati, sem az emberi egészségre, és hogy a megfelelő védintézkedések mellett nem merülhetnek fel a felhasználókat érintő biztonsági problémák.

| (5) | A Hatóság továbbá megállapította, hogy a diréz-oxid nem jelent több kockázatot a környezet számára, mint a réz egyéb forrásai és valamennyi állatfaj esetében hatékony rézforrásnak tekinthető. A Hatóság úgy ítélte meg, hogy nem szükséges a forgalomba hozatalt követő egyedi nyomonkövetési előírásokat elrendelni. A Hatóság ellenőrizte továbbá az 1831/2003/EK rendelet 21. cikkével létrehozott referencialaboratórium által benyújtott, a takarmányban található takarmány-adalékanyagra vonatkozó analitikai módszerről szóló jelentést is. |
| --- | --- |

(5)

A Hatóság továbbá megállapította, hogy a diréz-oxid nem jelent több kockázatot a környezet számára, mint a réz egyéb forrásai és valamennyi állatfaj esetében hatékony rézforrásnak tekinthető. A Hatóság úgy ítélte meg, hogy nem szükséges a forgalomba hozatalt követő egyedi nyomonkövetési előírásokat elrendelni. A Hatóság ellenőrizte továbbá az 1831/2003/EK rendelet 21. cikkével létrehozott referencialaboratórium által benyújtott, a takarmányban található takarmány-adalékanyagra vonatkozó analitikai módszerről szóló jelentést is.

| (6) | A kérelemben szereplő adalékanyag neve diréz-oxid. Azonban az adalékanyag Elméleti és Alkalmazott Kémia Nemzetközi Uniója (IUPAC) szerinti neve réz(I)-oxid. A Hatóság réz-oxidról szóló véleményében (3) szereplő ajánlással összhangban az adalékanyagot réz(I)-oxidnak kell nevezni. |
| --- | --- |

(6)

A kérelemben szereplő adalékanyag neve diréz-oxid. Azonban az adalékanyag Elméleti és Alkalmazott Kémia Nemzetközi Uniója (IUPAC) szerinti neve réz(I)-oxid. A Hatóság réz-oxidról szóló véleményében (3) szereplő ajánlással összhangban az adalékanyagot réz(I)-oxidnak kell nevezni.

| (7) | A réz(I)-oxid értékelése azt mutatja, hogy az 1831/2003/EK rendelet 5. cikkében előírt engedélyezési feltételek teljesülnek. Ennek megfelelően a szóban forgó anyag használatát az e rendelet mellékletében meghatározottak szerint engedélyezni kell. |
| --- | --- |

(7)

A réz(I)-oxid értékelése azt mutatja, hogy az 1831/2003/EK rendelet 5. cikkében előírt engedélyezési feltételek teljesülnek. Ennek megfelelően a szóban forgó anyag használatát az e rendelet mellékletében meghatározottak szerint engedélyezni kell.

| (8) | Az e rendeletben előírt intézkedések összhangban vannak a Növények, Állatok, Élelmiszerek és Takarmányok Állandó Bizottságának véleményével, |
| --- | --- |

(8)

Az e rendeletben előírt intézkedések összhangban vannak a Növények, Állatok, Élelmiszerek és Takarmányok Állandó Bizottságának véleményével,

ELFOGADTA EZT A RENDELETET:

1. cikk

A mellékletben meghatározott, a „tápértékkel rendelkező adalékanyagok” adalékanyag-kategóriába és a „nyomelemek vegyületei” funkcionális csoportba tartozó anyag takarmány-adalékanyagként történő felhasználása a mellékletben meghatározott feltételek mellett engedélyezett.

2. cikk

Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő huszadik napon lép hatályba.

Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.

Kelt Brüsszelben, 2016. december 15-én.

a Bizottság részéről

az elnök

Jean-Claude JUNCKER

---

(1)  
  HL L 268., 2003.10.18., 29. o.

1

(2)  The EFSA Journal 2016; 14(6):4509.

2

(3)  The EFSA Journal 2015; 13(4):4057.

3

---

MELLÉKLET

| Az adalékanyag azonosító száma | Az engedély jogosultjának neve | Adalékanyag | Összetétel, kémiai képlet, leírás, analitikai módszer | Állatfaj vagy -kategória | Maximális életkor | Legkisebb tartalom | Legnagyobb tartalom | További rendelkezések | Az engedély lejárta |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| A Cu-tartalom mg/kg-ban a 12 %-os nedvességtartalmú teljes értékű takarmányban |
| Kategória: tápértékkel rendelkező adalékanyagok. Funkcionális csoport: nyomelemek vegyületei |
| 3b412 | — | réz(I)-oxid | Az adalékanyag jellemzése

  réz(I)-oxid-készítmény






  — | legalább 73 % réztartalommal, |

Az adalékanyag azonosító száma

Az engedély jogosultjának neve

Adalékanyag

Összetétel, kémiai képlet, leírás, analitikai módszer

Állatfaj vagy -kategória

Maximális életkor

Legkisebb tartalom

Legnagyobb tartalom

További rendelkezések

Az engedély lejárta

A Cu-tartalom mg/kg-ban a 12 %-os nedvességtartalmú teljes értékű takarmányban

Kategória: tápértékkel rendelkező adalékanyagok. Funkcionális csoport: nyomelemek vegyületei

3b412

—

réz(I)-oxid

Az adalékanyag jellemzése

réz(I)-oxid-készítmény

—

legalább 73 % réztartalommal,

| — | nátrium-lignoszulfonátok 12 % és 17 % között, |
| --- | --- |

—

nátrium-lignoszulfonátok 12 % és 17 % között,

| — | 1 % bentonit. |
| --- | --- |

—

1 % bentonit.

Granulált formában < 50 μm méretű részecskékkel: 10 % alatt

A hatóanyag jellemzése

réz(I)-oxid

Kémiai képlet: Cu2O

CAS-szám: 1317-39-1

Analitikai módszerek
   (1)

A Cu2O meghatározása az adalékanyagban:

| — | röntgendiffrakció (XRD). |
| --- | --- |

—

röntgendiffrakció (XRD).

Az adalékanyag teljes réztartalmának mennyiségi meghatározása:

| — | titrimetria, vagy |
| --- | --- |

—

titrimetria, vagy

| — | az EN 15510 szabványnak megfelelő induktív csatolású plazma atomemissziós spektrometria (ICP-AES). |
| --- | --- |

—

az EN 15510 szabványnak megfelelő induktív csatolású plazma atomemissziós spektrometria (ICP-AES).

Az előkeverékek teljes réztartalmának mennyiségi meghatározása:

| — | az EN 15510 szabványnak megfelelő induktív csatolású plazma atomemissziós spektrometria (ICP-AES), vagy |
| --- | --- |

—

az EN 15510 szabványnak megfelelő induktív csatolású plazma atomemissziós spektrometria (ICP-AES), vagy

| — | az EN 15621 szabványnak megfelelő induktív csatolású plazma atomemissziós spektrometria (ICP-AES) nyomás alatt végzett roncsolást követően. |
| --- | --- |

—

az EN 15621 szabványnak megfelelő induktív csatolású plazma atomemissziós spektrometria (ICP-AES) nyomás alatt végzett roncsolást követően.

Az takarmány-alapanyagok és az összetett takarmány összréztartalmának a kimutatása:

| — | a 152/2009/EK bizottsági rendeletnek megfelelő atomabszorpciós spektrometria (AAS), vagy |
| --- | --- |

—

a 152/2009/EK bizottsági rendeletnek megfelelő atomabszorpciós spektrometria (AAS), vagy

| — | az EN 15510 szabványnak megfelelő induktív csatolású plazma atomemissziós spektrometria (ICP-AES), vagy |
| --- | --- |

—

az EN 15510 szabványnak megfelelő induktív csatolású plazma atomemissziós spektrometria (ICP-AES), vagy

| — | az EN 15621 szabványnak megfelelő induktív csatolású plazma atomemissziós spektrometria (ICP-AES) nyomás alatt végzett roncsolást követően. |
| --- | --- |

—

az EN 15621 szabványnak megfelelő induktív csatolású plazma atomemissziós spektrometria (ICP-AES) nyomás alatt végzett roncsolást követően.

Minden állatfaj

—

—

Szarvasmarhák:

| — | szarvasmarhák a kérődzés megkezdése előtt: 15 (összesen); |
| --- | --- |

—

szarvasmarhák a kérődzés megkezdése előtt: 15 (összesen);

| — | egyéb szarvasmarhafélék: 35 (összesen). |
| --- | --- |

—

egyéb szarvasmarhafélék: 35 (összesen).

Juhok: 15 (összesen).

Malacok 12 hetes korig: 170 (összesen).

Rákfélék: 50 (összesen).

Egyéb állatok: 25 (összesen).

| 1. | Az adalékanyag előkeverék formájában keverendő bele a takarmányba. |
| --- | --- |

1.

Az adalékanyag előkeverék formájában keverendő bele a takarmányba.

| 2. | A takarmányipari vállalkozóknak munkafolyamatokat és szervezeti intézkedéseket kell meghatározniuk az adalékanyag és az előkeverékek felhasználói számára a belégzés, a bőrrel való érintkezés és a szembe kerülés jelentette veszélyek kezelésére. Amennyiben az említett eljárások és műveletek nem szüntetik meg, illetve nem csökkentik minimális szintűre ezeket a kockázatokat, az adalékanyagot és az előkeverékeket egyéni védőeszközzel, többek között légzésvédő maszkkal, védőszemüveggel és -kesztyűvel kell használni. |
| --- | --- |

2.

A takarmányipari vállalkozóknak munkafolyamatokat és szervezeti intézkedéseket kell meghatározniuk az adalékanyag és az előkeverékek felhasználói számára a belégzés, a bőrrel való érintkezés és a szembe kerülés jelentette veszélyek kezelésére. Amennyiben az említett eljárások és műveletek nem szüntetik meg, illetve nem csökkentik minimális szintűre ezeket a kockázatokat, az adalékanyagot és az előkeverékeket egyéni védőeszközzel, többek között légzésvédő maszkkal, védőszemüveggel és -kesztyűvel kell használni.

| 3. | A címkén az alábbi szöveget kell feltüntetni:






  — | Juhok takarmányozására, amennyiben a réztartalom a takarmányban meghaladja a 10 mg/kg-ot:

  „E takarmány réztartalma egyes juhfajták esetében mérgezést okozhat.” |
| --- | --- | --- |

3.

A címkén az alábbi szöveget kell feltüntetni:

—

Juhok takarmányozására, amennyiben a réztartalom a takarmányban meghaladja a 10 mg/kg-ot:

„E takarmány réztartalma egyes juhfajták esetében mérgezést okozhat.”

| — | Szarvasmarhának a kérődzés megkezdése után adandó takarmány esetében, amennyiben a takarmányban a réztartalom nem éri el a 20 mg/kg-ot:

  „E takarmányban lévő réztartalom rézhiányt okozhat azon állomány esetében, amely magas molibdén- vagy kéntartalmú füvet legel.” |
| --- | --- |

—

Szarvasmarhának a kérődzés megkezdése után adandó takarmány esetében, amennyiben a takarmányban a réztartalom nem éri el a 20 mg/kg-ot:

„E takarmányban lévő réztartalom rézhiányt okozhat azon állomány esetében, amely magas molibdén- vagy kéntartalmú füvet legel.”

2027. január 5.

---

(1)  Az analitikai módszerek részletes leírása a referencialaboratórium honlapján található: https://ec.europa.eu/jrc/en/eurl/feed-additives/evaluation-reports

1

---

| 2016.12.16. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 342/22 |
| --- | --- | --- | --- |

2016.12.16.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 342/22

---

A BIZOTTSÁG (EU) 2016/2262 VÉGREHAJTÁSI RENDELETE

(2016. december 15.)

az ISIL-lel (Dáissal) és az al-Kaida szervezetekkel összeköttetésben álló egyes személyekkel és szervezetekkel szemben meghatározott egyes korlátozó intézkedések bevezetéséről szóló 881/2002/EK tanácsi rendelet 257. alkalommal történő módosításáról

AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,

tekintettel az ISIL-lel (Dáissal) és az al-Kaida szervezetekkel összeköttetésben álló egyes személyekkel és szervezetekkel szemben meghatározott egyes korlátozó intézkedések bevezetéséről szóló, 2002. május 27-i 881/2002/EK tanácsi rendeletre (1) és különösen annak 7. cikke (1) bekezdésének a) pontjára és 7a. cikkének (1) bekezdésére,

mivel:

| (1) | A 881/2002/EK rendelet I. melléklete felsorolja azon személyeket, csoportokat és szervezeteket, amelyekre a rendeletnek megfelelően a pénzeszközök és gazdasági erőforrások befagyasztása vonatkozik. |
| --- | --- |

(1)

A 881/2002/EK rendelet I. melléklete felsorolja azon személyeket, csoportokat és szervezeteket, amelyekre a rendeletnek megfelelően a pénzeszközök és gazdasági erőforrások befagyasztása vonatkozik.

| (2) | 2016. december 12-én az Egyesült Nemzetek Biztonsági Tanácsának szankcióbizottsága úgy határozott, hogy egy természetes személyt felvesz az azon személyekre, csoportokra és szervezetekre vonatkozó listára, amelyekre a pénzeszközök és gazdasági erőforrások befagyasztását alkalmazni kell. A 881/2002/EK rendelet I. mellékletét ennek megfelelően módosítani kell. |
| --- | --- |

(2)

2016. december 12-én az Egyesült Nemzetek Biztonsági Tanácsának szankcióbizottsága úgy határozott, hogy egy természetes személyt felvesz az azon személyekre, csoportokra és szervezetekre vonatkozó listára, amelyekre a pénzeszközök és gazdasági erőforrások befagyasztását alkalmazni kell. A 881/2002/EK rendelet I. mellékletét ennek megfelelően módosítani kell.

| (3) | Az e rendeletben előírt intézkedések hatékonyságának biztosítása érdekében e rendeletnek haladéktalanul hatályba kell lépnie, |
| --- | --- |

(3)

Az e rendeletben előírt intézkedések hatékonyságának biztosítása érdekében e rendeletnek haladéktalanul hatályba kell lépnie,

ELFOGADTA EZT A RENDELETET:

1. cikk

A 881/2002/EK rendelet I. melléklete e rendelet mellékletének megfelelően módosul.

2. cikk

Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetésének napján lép hatályba.

Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.

Kelt Brüsszelben, 2016. december 15-én.

a Bizottság részéről,

az elnök nevében,

a Külpolitikai Eszközökért Felelős Szolgálat megbízott vezetője

---

(1)  
  HL L 139., 2002.5.29., 9. o.

1

---

MELLÉKLET

A 881/2002/EK rendelet I. mellékletében a „Természetes személyek” rész a következő bejegyzéssel egészül ki:

„Rustam Magomedovich Aselderov (eredeti írásmóddal: Рустам Магомедович Асельдеров) (más néven a) Abu Muhammad (eredeti írásmóddal: Абу Мухаммад), b) Abu Muhammad Al-Kadari (eredeti írásmóddal: Абу Мухаммад Аль-Кадари), c) Muhamadmuhtar (eredeti írásmóddal: Мухамадмухтар). Születési ideje: 1981.3.9. Születési helye: Iki-Burul falu, Iki-buruli járás, Kalmük Köztársaság, Oroszországi Föderáció. Állampolgársága: Oroszországi Föderáció. Útlevélszáma: Az Oroszországi Föderáció Szövetségi Migrációs Hivatalának Dagesztáni Köztársasági Igazgatóságának leninszkiji hivatala által kiállított 8208 No. 555627. számú orosz útlevél. A 7d. cikk (2) bekezdésének i) pontjában meghatározott megjelölés időpontja: 2016.12.12.
  ”

---

| 2016.12.16. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 342/24 |
| --- | --- | --- | --- |

2016.12.16.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 342/24

---

A BIZOTTSÁG (EU) 2016/2263 VÉGREHAJTÁSI RENDELETE

(2016. december 15.)

az egyes gyümölcs- és zöldségfélék behozatali árának meghatározására szolgáló behozatali átalányértékek megállapításáról

AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,

tekintettel a mezőgazdasági termékpiacok közös szervezésének létrehozásáról és a 922/72/EGK, a 234/79/EGK, az 1037/2001/EK és az 1234/2007/EK tanácsi rendelet hatályon kívül helyezéséről szóló, 2013. december 17-i 1308/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletre (1),

tekintettel az 1234/2007/EK tanácsi rendeletnek a gyümölcs- és zöldség-, valamint a feldolgozottgyümölcs- és feldolgozottzöldség-ágazatra alkalmazandó részletes szabályainak a megállapításáról szóló, 2011. június 7-i 543/2011/EU bizottsági végrehajtási rendeletre (2) és különösen annak 136. cikke (1) bekezdésére,

mivel:

| (1) | Az Uruguayi Forduló többoldalú kereskedelmi tárgyalásai eredményeinek megfelelően az 543/2011/EU végrehajtási rendelet a XVI. mellékletének A. részében szereplő termékek és időszakok tekintetében meghatározza azokat a szempontokat, amelyek alapján a Bizottság rögzíti a harmadik országokból történő behozatalra vonatkozó átalányértékeket. |
| --- | --- |

(1)

Az Uruguayi Forduló többoldalú kereskedelmi tárgyalásai eredményeinek megfelelően az 543/2011/EU végrehajtási rendelet a XVI. mellékletének A. részében szereplő termékek és időszakok tekintetében meghatározza azokat a szempontokat, amelyek alapján a Bizottság rögzíti a harmadik országokból történő behozatalra vonatkozó átalányértékeket.

| (2) | Az 543/2011/EU végrehajtási rendelet 136. cikke (1) bekezdése alapján a behozatali átalányérték számítására munkanaponként, változó napi adatok figyelembevételével kerül sor. Ezért helyénvaló előírni, hogy e rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetésének napján lépjen hatályba, |
| --- | --- |

(2)

Az 543/2011/EU végrehajtási rendelet 136. cikke (1) bekezdése alapján a behozatali átalányérték számítására munkanaponként, változó napi adatok figyelembevételével kerül sor. Ezért helyénvaló előírni, hogy e rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetésének napján lépjen hatályba,

ELFOGADTA EZT A RENDELETET:

1. cikk

Az 543/2011/EU végrehajtási rendelet 136. cikkében említett behozatali átalányértékeket e rendelet melléklete határozza meg.

2. cikk

Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetésének napján lép hatályba.

Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.

Kelt Brüsszelben, 2016. december 15-én.

a Bizottság részéről,

az elnök nevében,

Jerzy PLEWA

főigazgató

Mezőgazdasági és Vidékfejlesztési Főigazgatóság

---

(1)  
  HL L 347., 2013.12.20., 671. o.

1

(2)  
  HL L 157., 2011.6.15., 1. o.

2

---

MELLÉKLET

Az egyes gyümölcs- és zöldségfélék behozatali árának meghatározására szolgáló behozatali átalányértékek

| (EUR/100 kg) |
| --- |
| KN-kód | Országkód (1) | Behozatali átalányérték |
| 0702 00 00 | MA | 104,9 |
| SN | 241,4 |
| TN | 123,9 |
| TR | 118,9 |
| ZZ | 147,3 |
| 0707 00 05 | MA | 70,7 |
| TR | 159,5 |
| ZZ | 115,1 |
| 0709 93 10 | MA | 143,7 |
| TR | 138,5 |
| ZZ | 141,1 |
| 0805 10 20 | IL | 126,4 |
| TR | 76,6 |
| ZZ | 101,5 |
| 0805 20 10 | MA | 69,9 |
| ZZ | 69,9 |
| 0805 20 30 , 0805 20 50 , 0805 20 70 , 0805 20 90 | IL | 116,7 |
| JM | 125,0 |
| MA | 74,5 |
| TR | 82,0 |
| ZZ | 99,6 |
| 0805 50 10 | TR | 82,8 |
| ZZ | 82,8 |
| 0808 10 80 | US | 100,7 |
| ZZ | 100,7 |
| 0808 30 90 | CN | 89,4 |
| ZZ | 89,4 |

(EUR/100 kg)

KN-kód

Országkód (1)

Behozatali átalányérték

0702 00 00

MA

104,9

SN

241,4

TN

123,9

TR

118,9

ZZ

147,3

0707 00 05

MA

70,7

TR

159,5

ZZ

115,1

0709 93 10

MA

143,7

TR

138,5

ZZ

141,1

0805 10 20

IL

126,4

TR

76,6

ZZ

101,5

0805 20 10

MA

69,9

ZZ

69,9

0805 20 30 , 0805 20 50 , 0805 20 70 , 0805 20 90

IL

116,7

JM

125,0

MA

74,5

TR

82,0

ZZ

99,6

0805 50 10

TR

82,8

ZZ

82,8

0808 10 80

US

100,7

ZZ

100,7

0808 30 90

CN

89,4

ZZ

89,4

---

(1)  Az országoknak a Közösség harmadik országokkal folytatott külkereskedelmére vonatkozó statisztikáról szóló 471/2009/EK európai parlamenti és tanácsi rendeletnek az országok és területek nómenklatúrájának frissítése tekintetében történő végrehajtásáról szóló, 2012. november 27-i 1106/2012/EU bizottsági rendeletben (HL L 328., 2012.11.28., 7. o.) meghatározott nómenklatúrája szerint. A „ZZ” jelentése „egyéb származás”.

---

| 2016.12.16. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 342/26 |
| --- | --- | --- | --- |

2016.12.16.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 342/26

---

A BIZOTTSÁG (EU) 2016/2264 VÉGREHAJTÁSI RENDELETE

(2016. december 15.)

a sovány tejpornak az (EU) 2016/2080 végrehajtási rendelettel megnyitott pályázati eljárás keretében kibocsátott első részleges pályázati felhíváshoz kapcsolódó minimális eladási áráról

AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,

tekintettel a mezőgazdasági termékpiacok közös szervezésének létrehozásáról és a 922/72/EGK, a 234/79/EGK, az 1037/2001/EK és az 1234/2007/EK tanácsi rendelet hatályon kívül helyezéséről szóló, 2013. december 17-i 1308/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletre (1),

tekintettel az 1308/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletnek az állami intervenció és a magántárolási támogatás tekintetében történő alkalmazására vonatkozó szabályok megállapításáról szóló, 2016. május 18-i (EU) 2016/1240 bizottsági végrehajtási rendeletre (2) és különösen annak 32. cikkére,

mivel:

| (1) | A Bizottság (EU) 2016/2080 végrehajtási rendelete (3) megindította a sovány tejpor pályázat útján történő értékesítésére vonatkozó eljárást. |
| --- | --- |

(1)

A Bizottság (EU) 2016/2080 végrehajtási rendelete (3) megindította a sovány tejpor pályázat útján történő értékesítésére vonatkozó eljárást.

| (2) | Az első részleges pályázati felhívásra beérkezett pályázatok alapján indokolt minimális eladási árat meghatározni. |
| --- | --- |

(2)

Az első részleges pályázati felhívásra beérkezett pályázatok alapján indokolt minimális eladási árat meghatározni.

| (3) | Az e rendeletben előírt intézkedések összhangban vannak a mezőgazdasági piacok közös szervezésével foglalkozó bizottság véleményével, |
| --- | --- |

(3)

Az e rendeletben előírt intézkedések összhangban vannak a mezőgazdasági piacok közös szervezésével foglalkozó bizottság véleményével,

ELFOGADTA EZT A RENDELETET:

1. cikk

Az (EU) 2016/2080 végrehajtási rendelettel megnyitott pályázati eljárás keretében kibocsátott, sovány tejpor értékesítésére irányuló első részleges pályázati felhívás tekintetében – amelyre vonatkozóan a pályázatok benyújtásának határideje 2016. december 13-án járt le – a minimális eladási ár 215,10 EUR/100 kg.

2. cikk

Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetésének napján lép hatályba.

Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.

Kelt Brüsszelben, 2016. december 15-én.

a Bizottság részéről,

az elnök nevében,

Jerzy PLEWA

főigazgató

Mezőgazdasági és Vidékfejlesztési Főigazgatóság

---

(1)  
  HL L 347., 2013.12.20., 671. o.

1

(2)  
  HL L 206., 2016.7.30., 71. o.

2

(3)  A Bizottság (EU) 2016/2080 végrehajtási rendelete (2016. november 25.) a sovány tejpor pályázat útján történő értékesítésére vonatkozó eljárás megindításáról (HL L 321., 2016.11.29., 45. o.).

3

---

HATÁROZATOK

| 2016.12.16. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 342/28 |
| --- | --- | --- | --- |

2016.12.16.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 342/28

---

A TANÁCS (EU) 2016/2265 VÉGREHAJTÁSI HATÁROZATA

(2016. december 6.)

az Egyesült Királyságnak a közös hozzáadottértékadó-rendszerről szóló 2006/112/EK irányelv 26. cikke (1) bekezdése a) pontjától, valamint 168. és 169. cikkétől eltérő intézkedés alkalmazásának folytatására történő felhatalmazásáról szóló 2007/884/EK határozat módosításáról

AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,

tekintettel a közös hozzáadottértékadó-rendszerről szóló, 2006. november 28-i 2006/112/EK tanácsi irányelvre (1) és különösen annak 395. cikkére,

tekintettel az Európai Bizottság javaslatára,

mivel:

| (1) | A 2007/884/EK határozat (2) alapján az Egyesült Királyság felhatalmazást kapott arra, hogy 2010. december 31-ig 50 %-ra korlátozza a bérbevevővel vagy lízingbe vevővel szemben a nem kizárólag üzleti célra használt személygépkocsik bérlése vagy lízingje után előzetesen felszámított héa levonására vonatkozó jogot. Az Egyesült Királyságot arra is felhatalmazást kapott, hogy ne ellenérték fejében adott szolgáltatásnyújtásként kezelje az adóalany által üzleti célból bérelt vagy lízingelt autó magáncélú használatát. Az említett intézkedések (a továbbiakban: eltérő intézkedések) megszüntették annak szükségességét, hogy a bérbevevő vagy lízingbe vevő nyilvántartást vezessen a szolgálati autóval megtett kilométerekről, és hogy adót számoljon el az ilyen autók esetében a ténylegesen megtett magáncélú kilométerek alapján. |
| --- | --- |

(1)

A 2007/884/EK határozat (2) alapján az Egyesült Királyság felhatalmazást kapott arra, hogy 2010. december 31-ig 50 %-ra korlátozza a bérbevevővel vagy lízingbe vevővel szemben a nem kizárólag üzleti célra használt személygépkocsik bérlése vagy lízingje után előzetesen felszámított héa levonására vonatkozó jogot. Az Egyesült Királyságot arra is felhatalmazást kapott, hogy ne ellenérték fejében adott szolgáltatásnyújtásként kezelje az adóalany által üzleti célból bérelt vagy lízingelt autó magáncélú használatát. Az említett intézkedések (a továbbiakban: eltérő intézkedések) megszüntették annak szükségességét, hogy a bérbevevő vagy lízingbe vevő nyilvántartást vezessen a szolgálati autóval megtett kilométerekről, és hogy adót számoljon el az ilyen autók esetében a ténylegesen megtett magáncélú kilométerek alapján.

| (2) | A 2007/884/EK határozatot a 2011/37/EU végrehajtási határozat (3) és a 2013/681/EU végrehajtási határozat (4) módosította, és ez utóbbi az eltérő intézkedések hatályvesztésének időpontját 2016. december 31-éig elhalasztotta. |
| --- | --- |

(2)

A 2007/884/EK határozatot a 2011/37/EU végrehajtási határozat (3) és a 2013/681/EU végrehajtási határozat (4) módosította, és ez utóbbi az eltérő intézkedések hatályvesztésének időpontját 2016. december 31-éig elhalasztotta.

| (3) | Az Egyesült Királyság a Bizottság által 2016. március 14-én iktatott levelében felhatalmazást kért az eltérő intézkedések időbeli hatályának meghosszabbítására. |
| --- | --- |

(3)

Az Egyesült Királyság a Bizottság által 2016. március 14-én iktatott levelében felhatalmazást kért az eltérő intézkedések időbeli hatályának meghosszabbítására.

| (4) | A 2006/112/EK irányelv 395. cikke (2) bekezdése második albekezdésének megfelelően a Bizottság 2016. június 28-án kelt levelében tájékoztatta a többi tagállamot az Egyesült Királyság kérelméről. A Bizottság 2016. június 28-án kelt levelében értesítette az Egyesült Királyságot arról, hogy birtokában van a kérelem elbírálásához szükséges valamennyi információnak. |
| --- | --- |

(4)

A 2006/112/EK irányelv 395. cikke (2) bekezdése második albekezdésének megfelelően a Bizottság 2016. június 28-án kelt levelében tájékoztatta a többi tagállamot az Egyesült Királyság kérelméről. A Bizottság 2016. június 28-án kelt levelében értesítette az Egyesült Királyságot arról, hogy birtokában van a kérelem elbírálásához szükséges valamennyi információnak.

| (5) | A 2007/884/EK határozat 3. cikkének megfelelően az Egyesült Királyság benyújtotta a Bizottságnak a határozat alkalmazásáról szóló – a százalékos korlátozás felülvizsgálatára is kiterjedő – jelentést. Az Egyesült Királyság által szolgáltatott információkból kitűnik, hogy a levonási jog 50 %-ra való korlátozása továbbra is megfelel a tényleges körülményeknek az érintett járművek üzleti, illetve nem üzleti célú használatának arányát illetően. |
| --- | --- |

(5)

A 2007/884/EK határozat 3. cikkének megfelelően az Egyesült Királyság benyújtotta a Bizottságnak a határozat alkalmazásáról szóló – a százalékos korlátozás felülvizsgálatára is kiterjedő – jelentést. Az Egyesült Királyság által szolgáltatott információkból kitűnik, hogy a levonási jog 50 %-ra való korlátozása továbbra is megfelel a tényleges körülményeknek az érintett járművek üzleti, illetve nem üzleti célú használatának arányát illetően.

| (6) | Ezért indokolt felhatalmazni az Egyesült Királyságot arra, hogy további meghatározott időtartamra, nevezetesen 2019. december 31-ig folytassa az eltérő intézkedések alkalmazását. |
| --- | --- |

(6)

Ezért indokolt felhatalmazni az Egyesült Királyságot arra, hogy további meghatározott időtartamra, nevezetesen 2019. december 31-ig folytassa az eltérő intézkedések alkalmazását.

| (7) | Amennyiben az Egyesült Királyság úgy véli, hogy 2019 után is további meghosszabbításra van szükség, legkésőbb 2019. április 1-jéig be kell nyújtania a Bizottsághoz egy – az alkalmazott százalék felülvizsgálatára is kiterjedő – jelentést a meghosszabbításra vonatkozó kérelemmel együtt. |
| --- | --- |

(7)

Amennyiben az Egyesült Királyság úgy véli, hogy 2019 után is további meghosszabbításra van szükség, legkésőbb 2019. április 1-jéig be kell nyújtania a Bizottsághoz egy – az alkalmazott százalék felülvizsgálatára is kiterjedő – jelentést a meghosszabbításra vonatkozó kérelemmel együtt.

| (8) | Az eltérő intézkedések időbeli hatálya meghosszabbításának elhanyagolható hatása lesz a végső fogyasztói szinten beszedett adóbevétel teljes összegére, ezért nem lesz kedvezőtlen hatással az Unió héaból származó saját forrásaira. |
| --- | --- |

(8)

Az eltérő intézkedések időbeli hatálya meghosszabbításának elhanyagolható hatása lesz a végső fogyasztói szinten beszedett adóbevétel teljes összegére, ezért nem lesz kedvezőtlen hatással az Unió héaból származó saját forrásaira.

| (9) | A 2007/884/EK határozatot ezért ennek megfelelően módosítani kell, |
| --- | --- |

(9)

A 2007/884/EK határozatot ezért ennek megfelelően módosítani kell,

ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:

1. cikk

A 2007/884/EK határozat 3. cikke helyébe a következő szöveg lép:

„3. cikk

Ez a határozat 2019. december 31-én hatályát veszti.

Az e határozatban meghatározott intézkedések időbeli hatályának meghosszabbítására vonatkozó kérelemhez mellékelni kell egy, a nem kizárólag üzleti célra használt személyautók bérletével vagy lízingjével kapcsolatosan felszámított héa levonására vonatkozó jog tekintetében alkalmazott százalékos korlátozás felülvizsgálatára is kiterjedő jelentést, amelyet 2019. április 1-jéig be kell nyújtani a Bizottsághoz.”.

2. cikk

Ezt a határozatot 2017. január 1-jétől kell alkalmazni.

3. cikk

Ennek a határozatnak Nagy-Britannia és Észak-Írország Egyesült Királysága a címzettje.

Kelt Brüsszelben, 2016. december 6-án.

a Tanács részéről

az elnök

P. KAŽIMÍR

---

(1)  
  HL L 347., 2006.12.11., 1. o.

1

(2)  A Tanács 2007/884/EK határozata (2007. december 20.) az Egyesült Királyságnak a közös hozzáadottértékadó-rendszerről szóló 2006/112/EK irányelv 26. cikke (1) bekezdése a) pontjától, valamint 168. és 169. cikkétől eltérő intézkedés alkalmazásának folytatására történő felhatalmazásáról (HL L 346., 2007.12.29., 21. o.).

2

(3)  A Tanács 2011/37/EU végrehajtási határozata (2011. január 18.) az Egyesült Királyságnak a közös hozzáadottértékadó-rendszerről szóló 2006/112/EK irányelv 26. cikke (1) bekezdése a) pontjától, valamint 168. és 169. cikkétől eltérő intézkedés alkalmazásának folytatására történő felhatalmazásáról szóló 2007/884/EK határozat módosításáról (HL L 19., 2011.1.22., 11. o.).

3

(4)  A Tanács 2013/681/EU végrehajtási határozata (2013. november 15.) az Egyesült Királyságnak a közös hozzáadottértékadó-rendszerről szóló 2006/112/EK irányelv 26. cikke (1) bekezdése a) pontjától, valamint 168. és 169. cikkétől eltérő intézkedés alkalmazásának folytatására történő felhatalmazásáról szóló 2007/884/EK határozat módosításáról (HL L 316., 2013.11.27., 41. o.).

4

---

| 2016.12.16. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 342/30 |
| --- | --- | --- | --- |

2016.12.16.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 342/30

---

A TANÁCS (EU) 2016/2266 VÉGREHAJTÁSI HATÁROZATA

(2016. december 6.)

az elektromos járművek töltőállomásain használt villamos energia kapcsán csökkentett adómérték alkalmazásának Hollandia számára történő engedélyezéséről

AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,

tekintettel az energiatermékek és a villamos energia közösségi adóztatási keretének átszervezéséről szóló, 2003. október 27-i 2003/96/EK tanácsi irányelvre (1) és különösen annak 19. cikkére,

tekintettel az Európai Bizottság javaslatára,

mivel:

| (1) | 2016. március 29-én Hollandia a 2003/96/EK irányelv 19. cikke (1) bekezdésének megfelelően engedélyt kért arra, hogy az elektromos járműveknek szolgáltatott villamos energia kapcsán csökkentett adómértéket alkalmazzon. A Bizottság kérésére Hollandia kiegészítő információkat nyújtott be 2016. április 6-án, június 20-án és augusztus 18-án. |
| --- | --- |

(1)

2016. március 29-én Hollandia a 2003/96/EK irányelv 19. cikke (1) bekezdésének megfelelően engedélyt kért arra, hogy az elektromos járműveknek szolgáltatott villamos energia kapcsán csökkentett adómértéket alkalmazzon. A Bizottság kérésére Hollandia kiegészítő információkat nyújtott be 2016. április 6-án, június 20-án és augusztus 18-án.

| (2) | A csökkentett adómérték rendeltetése, hogy az elektromos járművek meghajtásához igénybe vett villamos energia árának csökkentése révén ösztönözze e járművek használatát. |
| --- | --- |

(2)

A csökkentett adómérték rendeltetése, hogy az elektromos járművek meghajtásához igénybe vett villamos energia árának csökkentése révén ösztönözze e járművek használatát.

| (3) | Az elektromos járművek használata során nem keletkeznek olyan légszennyező kibocsátások, mint a benzin, a dízelolaj vagy az egyéb fosszilis tüzelők égetésekor, így az hozzájárul a városok levegőminőségének javításához. Továbbá, az elektromos járművek használata azáltal is csökkenti a szén-dioxid-kibocsátást, ha a felhasznált áramot megújuló energiaforrásokból állítják elő. Ennélfogva ez az intézkedés várhatóan hozzájárul az Unió környezetvédelmi, egészségügyi és éghajlat-politikai célkitűzéseihez. |
| --- | --- |

(3)

Az elektromos járművek használata során nem keletkeznek olyan légszennyező kibocsátások, mint a benzin, a dízelolaj vagy az egyéb fosszilis tüzelők égetésekor, így az hozzájárul a városok levegőminőségének javításához. Továbbá, az elektromos járművek használata azáltal is csökkenti a szén-dioxid-kibocsátást, ha a felhasznált áramot megújuló energiaforrásokból állítják elő. Ennélfogva ez az intézkedés várhatóan hozzájárul az Unió környezetvédelmi, egészségügyi és éghajlat-politikai célkitűzéseihez.

| (4) | Hollandia kifejezetten kérte, hogy a csökkentett adómértéket mind az üzleti, mind a nem üzleti célú használatra szánt elektromos járműveknek szolgáltatott villamos energia kapcsán alkalmazhassa, olyan töltőállomásokon is, amelyek nem nyilvánosak. |
| --- | --- |

(4)

Hollandia kifejezetten kérte, hogy a csökkentett adómértéket mind az üzleti, mind a nem üzleti célú használatra szánt elektromos járműveknek szolgáltatott villamos energia kapcsán alkalmazhassa, olyan töltőállomásokon is, amelyek nem nyilvánosak.

| (5) | Hollandia azt kérte, hogy a villamos energia csökkentett adómértéke csak azon töltőállomások tekintetében legyen alkalmazandó, ahol a villamos energiát közvetlenül az elektromos járművek feltöltésére használják fel, és hogy ne legyen alkalmazandó az akkumulátorok cseréje révén szolgáltatott a villamos energiára. |
| --- | --- |

(5)

Hollandia azt kérte, hogy a villamos energia csökkentett adómértéke csak azon töltőállomások tekintetében legyen alkalmazandó, ahol a villamos energiát közvetlenül az elektromos járművek feltöltésére használják fel, és hogy ne legyen alkalmazandó az akkumulátorok cseréje révén szolgáltatott a villamos energiára.

| (6) | A csökkentett adómérték alkalmazása a töltőállomásokon az elektromos járművek részére szolgáltatott villamos energia kapcsán javítja a nyilvános töltőállomások gazdasági életképességét Hollandiában, ezáltal vonzóbbá teszi az elektromos járművek használatát és hozzájárul a levegő minőségének javításához. |
| --- | --- |

(6)

A csökkentett adómérték alkalmazása a töltőállomásokon az elektromos járművek részére szolgáltatott villamos energia kapcsán javítja a nyilvános töltőállomások gazdasági életképességét Hollandiában, ezáltal vonzóbbá teszi az elektromos járművek használatát és hozzájárul a levegő minőségének javításához.

| (7) | Figyelemmel az elektromos járművek egyelőre korlátozott számára, valamint arra, hogy a töltőállomásokon az elektromos járművek részére szolgáltatott villamos energia adómértéke meg fogja haladni a 2003/96/EK irányelv 10. cikkében az üzleti felhasználás kapcsán előírt minimum szintet, az intézkedés fennállása idején vélhetően nem vezet a verseny torzulásához, és nem fogja hátrányosan befolyásolni a belső piac megfelelő működését. |
| --- | --- |

(7)

Figyelemmel az elektromos járművek egyelőre korlátozott számára, valamint arra, hogy a töltőállomásokon az elektromos járművek részére szolgáltatott villamos energia adómértéke meg fogja haladni a 2003/96/EK irányelv 10. cikkében az üzleti felhasználás kapcsán előírt minimum szintet, az intézkedés fennállása idején vélhetően nem vezet a verseny torzulásához, és nem fogja hátrányosan befolyásolni a belső piac megfelelő működését.

| (8) | A nem üzleti célú töltőállomásokon az elektromos járművek részére szolgáltatott villamos energia adómértéke jóval meg fogja haladni a nem üzleti felhasználás kapcsán a 2003/96/EK irányelv 10. cikkében előírt minimum szintet. |
| --- | --- |

(8)

A nem üzleti célú töltőállomásokon az elektromos járművek részére szolgáltatott villamos energia adómértéke jóval meg fogja haladni a nem üzleti felhasználás kapcsán a 2003/96/EK irányelv 10. cikkében előírt minimum szintet.

| (9) | A 2003/96/EK irányelv 19. cikkének (2) bekezdésével összhangban a 19. cikk (1) bekezdése szerinti engedélyek korlátozott időre szólhatnak. Hollandia négy éves időtartamra kérte az engedélyt, hogy annak időszaka kellően hosszú legyen a gazdasági szereplőknek a szükséges beruházások megtételére való ösztönzéséhez. |
| --- | --- |

(9)

A 2003/96/EK irányelv 19. cikkének (2) bekezdésével összhangban a 19. cikk (1) bekezdése szerinti engedélyek korlátozott időre szólhatnak. Hollandia négy éves időtartamra kérte az engedélyt, hogy annak időszaka kellően hosszú legyen a gazdasági szereplőknek a szükséges beruházások megtételére való ösztönzéséhez.

| (10) | Ez a határozat nem érinti az állami támogatásokra vonatkozó uniós előírások alkalmazását, |
| --- | --- |

(10)

Ez a határozat nem érinti az állami támogatásokra vonatkozó uniós előírások alkalmazását,

ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:

1. cikk

Hollandia engedélyt kap arra, hogy közvetlenül az elektromos járművek töltésére felhasznált, töltőállomásokon szolgáltatott villamos energiára – kivéve az elektromos járművek akkumulátorait cserélő töltőállomásokat – csökkentet adómértéket alkalmazzon, feltéve, hogy a 2003/96/EK irányelv 10. cikkében előírt minimum adómértéket tiszteletben tartja.

2. cikk

E határozat alkalmazásában „elektromos jármű” a 2014/94/EU európai parlamenti és tanácsi irányelv (2) 2. cikkének 2. pontjában meghatározott „elektromos jármű”.

3. cikk

Ez a határozat 2017. január 1-jétől2020. december 31-ig alkalmazandó.

4. cikk

Ennek a határozatnak a Holland Királyság a címzettje.

Kelt Brüsszelben, 2016. december 6-án.

a Tanács részéről

az elnök

P. KAŽIMÍR

---

(1)  
  HL L 283., 2003.10.31., 51. o.

1

(2)  Az Európai Parlament és a Tanács 2014/94/EU irányelve (2014. október 22.) az alternatív üzemanyagok infrastruktúrájának kiépítéséről (HL L 307., 2014.10.28., 1. o.).

2

---

| 2016.12.16. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 342/32 |
| --- | --- | --- | --- |

2016.12.16.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 342/32

---

A TANÁCS (EU) 2016/2267 HATÁROZATA

(2016. december 6.)

a nemzeti központi bankok külső könyvvizsgálóiról szóló 1999/70/EK határozatnak a Banc Ceannais na hÉireann/Central Bank of Ireland külső könyvvizsgálói tekintetében történő módosításáról

AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,

tekintettel az Európai Unióról szóló szerződéshez és az Európai Unió működéséről szóló szerződéshez csatolt, a Központi Bankok Európai Rendszere és az Európai Központi Bank alapokmányáról szóló 4. jegyzőkönyvre és különösen annak 27.1. cikkére,

tekintettel az Európai Központi Banknak az Európai Unió Tanácsához intézett, a Banc Ceannais na hÉireann/Central Bank of Ireland külső könyvvizsgálóiról szóló, 2016. október 28-i ajánlására (EKB/2016/29) (1),

mivel:

| (1) | Az Európai Központi Banknak (EKB) és azon tagállamok nemzeti központi bankjainak a beszámolóit, amelyek pénzneme az euro, az EKB Kormányzótanácsa által javasolt és a Tanács által jóváhagyott független külső könyvvizsgálóknak kell ellenőrizniük. |
| --- | --- |

(1)

Az Európai Központi Banknak (EKB) és azon tagállamok nemzeti központi bankjainak a beszámolóit, amelyek pénzneme az euro, az EKB Kormányzótanácsa által javasolt és a Tanács által jóváhagyott független külső könyvvizsgálóknak kell ellenőrizniük.

| (2) | A Banc Ceannais na hÉireann/Central Bank of Ireland jelenlegi külső könyvvizsgálóinak megbízatása a 2015. pénzügyi év ellenőrzését követően megszűnik. Ezért a 2016. pénzügyi évtől kezdődően külső könyvvizsgálókat szükséges kinevezni. |
| --- | --- |

(2)

A Banc Ceannais na hÉireann/Central Bank of Ireland jelenlegi külső könyvvizsgálóinak megbízatása a 2015. pénzügyi év ellenőrzését követően megszűnik. Ezért a 2016. pénzügyi évtől kezdődően külső könyvvizsgálókat szükséges kinevezni.

| (3) | A Banc Ceannais na hÉireann/Central Bank of Ireland a Mazarst választotta külső könyvvizsgálójaként a 2016–2020. pénzügyi évekre. |
| --- | --- |

(3)

A Banc Ceannais na hÉireann/Central Bank of Ireland a Mazarst választotta külső könyvvizsgálójaként a 2016–2020. pénzügyi évekre.

| (4) | Az EKB Kormányzótanácsa ajánlást tett arra, hogy a 2016–2020-as pénzügyi évekre a Banc Ceannais na hÉireann/Central Bank of Ireland külső könyvvizsgálójaként a Mazarst jelöljék ki. |
| --- | --- |

(4)

Az EKB Kormányzótanácsa ajánlást tett arra, hogy a 2016–2020-as pénzügyi évekre a Banc Ceannais na hÉireann/Central Bank of Ireland külső könyvvizsgálójaként a Mazarst jelöljék ki.

| (5) | Az EKB Kormányzótanácsának ajánlását követően az 1999/70/EK tanácsi határozatot (2) ennek megfelelően módosítani kell, |
| --- | --- |

(5)

Az EKB Kormányzótanácsának ajánlását követően az 1999/70/EK tanácsi határozatot (2) ennek megfelelően módosítani kell,

ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:

1. cikk

Az 1999/70/EK határozat 1. cikkének (5) bekezdése helyébe a következő szöveg lép:

„(5)   A Mazarst, mint a Banc Ceannais na hÉireann/Central Bank of Ireland külső könyvvizsgálóját a 2016–2020. pénzügyi évekre a Tanács jóváhagyja.”

2. cikk

Ez a határozat a róla szóló értesítés napján lép hatályba.

3. cikk

Ennek a határozatnak az EKB a címzettje.

Kelt Brüsszelben, 2016. december 6-án.

a Tanács részéről

az elnök

P. KAŽIMÍR

---

(1)  
  HL C 413., 2016.10.11., 1. o.

1

(2)  A Tanács 1999/70/EK határozata (1999. január 25.) a nemzeti központi bankok külső könyvvizsgálóiról (HL L 22., 1999.1.29., 69. o.).

2

---

| 2016.12.16. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 342/34 |
| --- | --- | --- | --- |

2016.12.16.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 342/34

---

A BIZOTTSÁG (EU) 2016/2268 VÉGREHAJTÁSI HATÁROZATA

(2016. december 14.)

a 2007/305/EK, a 2007/306/EK és a 2007/307/EK határozatnak az Ms1 × Rf1 (ACS-BNØØ4-7 × ACS-BNØØ1-4) hibrid olajrepce, az Ms1 × Rf2 (ACS-BNØØ4-7 × ACS-BNØØ2-5) hibrid olajrepce és a Topas 19/2 (ACS-BNØØ7-1) olajrepce, valamint az azokból előállított termékek nyomaira vonatkozó türelmi időszak tekintetében történő módosításáról

(az értesítés a C(2016) 8390. számú dokumentummal történt)

(Csak a német nyelvű szöveg hiteles)

AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,

tekintettel a géntechnológiával módosított élelmiszerekről és takarmányokról szóló, 2003. szeptember 22-i 1829/2003/EK európai parlamenti és tanácsi rendeletre (1) és különösen annak 8. cikke (6) bekezdésére és 20. cikke (6) bekezdésére,

mivel:

| (1) | A 2007/305/EK (2), a 2007/306/EK (3) és a 2007/307/EK (4) bizottsági határozat határozza meg az Ms1 × Rf1 (ACS-BNØØ4-7 × ACS-BNØØ1-4) hibrid olajrepce, az Ms1 × Rf2 (ACS-BNØØ4-7 × ACS-BNØØ2-5) hibrid olajrepce és a Topas 19/2 (ACS-BNØØ7-1) olajrepce, valamint az azokból előállított termékek (a továbbiakban: géntechnológiával módosított anyag) forgalomból történő kivonásának szabályait. Az említett határozatokat azt követően fogadták el, hogy az engedélyes Bayer CropScience AG jelezte a Bizottságnak, hogy nem áll szándékában kérelmet benyújtani az említett, géntechnológiával módosított anyag engedélyének az 1829/2003/EK rendelet 8. cikke (4) bekezdése első albekezdésének, 11. cikkének, 20. cikke (4) bekezdésének és 23. cikkének megfelelő megújítása iránt. |
| --- | --- |

(1)

A 2007/305/EK (2), a 2007/306/EK (3) és a 2007/307/EK (4) bizottsági határozat határozza meg az Ms1 × Rf1 (ACS-BNØØ4-7 × ACS-BNØØ1-4) hibrid olajrepce, az Ms1 × Rf2 (ACS-BNØØ4-7 × ACS-BNØØ2-5) hibrid olajrepce és a Topas 19/2 (ACS-BNØØ7-1) olajrepce, valamint az azokból előállított termékek (a továbbiakban: géntechnológiával módosított anyag) forgalomból történő kivonásának szabályait. Az említett határozatokat azt követően fogadták el, hogy az engedélyes Bayer CropScience AG jelezte a Bizottságnak, hogy nem áll szándékában kérelmet benyújtani az említett, géntechnológiával módosított anyag engedélyének az 1829/2003/EK rendelet 8. cikke (4) bekezdése első albekezdésének, 11. cikkének, 20. cikke (4) bekezdésének és 23. cikkének megfelelő megújítása iránt.

| (2) | Mindhárom határozat ötéves kezdeti átmeneti időszakot írt elő, amelynek során az említett, géntechnológiával módosított anyagot legfeljebb 0,9 % arányban tartalmazó, abból álló vagy abból előállított élelmiszereket és takarmányokat forgalomba lehetett hozni, feltéve, hogy az anyag jelenléte véletlen vagy technikailag elkerülhetetlen. Az említett átmeneti időszak célja az volt, hogy figyelembe lehessen venni azt a tényt, hogy a géntechnológiával módosított anyag néha kis nyomokban azt követően is jelen lehet az élelmiszer- és takarmányláncokban, hogy a Bayer CropScience AG a géntechnológiával módosított szervezetekből származó magvak értékesítésének beszüntetése mellett döntött, még ha meg is tett minden intézkedést az említett, géntechnológiával módosított anyag jelenlétének elkerülésére. |
| --- | --- |

(2)

Mindhárom határozat ötéves kezdeti átmeneti időszakot írt elő, amelynek során az említett, géntechnológiával módosított anyagot legfeljebb 0,9 % arányban tartalmazó, abból álló vagy abból előállított élelmiszereket és takarmányokat forgalomba lehetett hozni, feltéve, hogy az anyag jelenléte véletlen vagy technikailag elkerülhetetlen. Az említett átmeneti időszak célja az volt, hogy figyelembe lehessen venni azt a tényt, hogy a géntechnológiával módosított anyag néha kis nyomokban azt követően is jelen lehet az élelmiszer- és takarmányláncokban, hogy a Bayer CropScience AG a géntechnológiával módosított szervezetekből származó magvak értékesítésének beszüntetése mellett döntött, még ha meg is tett minden intézkedést az említett, géntechnológiával módosított anyag jelenlétének elkerülésére.

| (3) | A 2012/69/EU bizottsági végrehajtási határozat (5) az említett, géntechnológiával módosított anyag forgalomból való kivonását követően szerzett tapasztalatok fényében mindhárom határozatot módosította, és az átmeneti időszakot 2016. december 31-ig meghosszabbította. Tekintettel arra hogy a beszámolók szerint a géntechnológiával módosított anyag előfordulásának szintje nagyon alacsony volt, a szóban forgó határozat a géntechnológiával módosított anyag élelmiszerekben és takarmányokban való előfordulásának megengedett szintjét 0,1 tömegszázalékra csökkentette. |
| --- | --- |

(3)

A 2012/69/EU bizottsági végrehajtási határozat (5) az említett, géntechnológiával módosított anyag forgalomból való kivonását követően szerzett tapasztalatok fényében mindhárom határozatot módosította, és az átmeneti időszakot 2016. december 31-ig meghosszabbította. Tekintettel arra hogy a beszámolók szerint a géntechnológiával módosított anyag előfordulásának szintje nagyon alacsony volt, a szóban forgó határozat a géntechnológiával módosított anyag élelmiszerekben és takarmányokban való előfordulásának megengedett szintjét 0,1 tömegszázalékra csökkentette.

| (4) | A 2007/305/EK, a 2007/306/EK és a 2007/307/EK határozat egy olyan intézkedéssorozatot is meghatározott, amelyet a Bayer CropScience AG vállalatnak végre kellett hajtania a szóban forgó, géntechnológiával módosított anyag forgalomból való tényleges kivonásának érdekében, valamint beszámolási kötelezettséget írt elő a Bayer CropScience AG számára. |
| --- | --- |

(4)

A 2007/305/EK, a 2007/306/EK és a 2007/307/EK határozat egy olyan intézkedéssorozatot is meghatározott, amelyet a Bayer CropScience AG vállalatnak végre kellett hajtania a szóban forgó, géntechnológiával módosított anyag forgalomból való tényleges kivonásának érdekében, valamint beszámolási kötelezettséget írt elő a Bayer CropScience AG számára.

| (5) | A Bayer CropScience AG 2013 decemberében és 2016 márciusában arról számolt be, hogy a szóban forgó, géntechnológiával módosított szervezetek jelenlétének megakadályozására a 2007/305/EK, a 2007/306/EK és a 2007/307/EK határozatnak megfelelően hozott intézkedések ellenére az elmúlt években nyomokban még mindig felfedezték azokat olajrepce-termékekben. A géntechnológiával módosított szervezetek nyomokban való tartós jelenléte egyrészt az olajrepcefajták biológiai jellemzőivel magyarázható, mivel azok még hosszú ideig nyugalmi állapotban maradhatnak, másrészt a magvak betakarításakor alkalmazott gazdálkodási gyakorlatokkal, amelyek az olajrepce véletlenszerű kiszóródását eredményezhették, amelynek mértékét a 2007/305/EK, a 2007/306/EK és a 2007/307/EK határozat, valamint a 2012/69/EU végrehajtási határozat elfogadásakor nehéz volt megbecsülni. A nyomokban előforduló, géntechnológiával módosított szervezetek mennyisége egyre csökkent. |
| --- | --- |

(5)

A Bayer CropScience AG 2013 decemberében és 2016 márciusában arról számolt be, hogy a szóban forgó, géntechnológiával módosított szervezetek jelenlétének megakadályozására a 2007/305/EK, a 2007/306/EK és a 2007/307/EK határozatnak megfelelően hozott intézkedések ellenére az elmúlt években nyomokban még mindig felfedezték azokat olajrepce-termékekben. A géntechnológiával módosított szervezetek nyomokban való tartós jelenléte egyrészt az olajrepcefajták biológiai jellemzőivel magyarázható, mivel azok még hosszú ideig nyugalmi állapotban maradhatnak, másrészt a magvak betakarításakor alkalmazott gazdálkodási gyakorlatokkal, amelyek az olajrepce véletlenszerű kiszóródását eredményezhették, amelynek mértékét a 2007/305/EK, a 2007/306/EK és a 2007/307/EK határozat, valamint a 2012/69/EU végrehajtási határozat elfogadásakor nehéz volt megbecsülni. A nyomokban előforduló, géntechnológiával módosított szervezetek mennyisége egyre csökkent.

| (6) | E háttér-információk alapján helyénvaló további három évvel, azaz 2019. december 31-ig meghosszabbítani az átmeneti időszakot, hogy az Ms1 × Rf1, az Ms1 × Rf2 és a Topas 19/2 olajrepcefajta még meglévő nyomait teljes mértékben ki lehessen vonni az élelmiszer- és takarmányláncból. |
| --- | --- |

(6)

E háttér-információk alapján helyénvaló további három évvel, azaz 2019. december 31-ig meghosszabbítani az átmeneti időszakot, hogy az Ms1 × Rf1, az Ms1 × Rf2 és a Topas 19/2 olajrepcefajta még meglévő nyomait teljes mértékben ki lehessen vonni az élelmiszer- és takarmányláncból.

| (7) | A szóban forgó, géntechnológiával módosított anyag kivonásának további előmozdítása érdekében az is helyénvaló, ha a Bayer CropScience AG folytatja a 2007/305/EK, a 2007/306/EK és a 2007/307/EK határozat szerint előírt belső program végrehajtását, és adatokat gyűjt – mint ahogy azt korábban önkéntes alapon tette is – a szóban forgó anyagnak az Unióba Kanadából, azon egyetlen országból behozott olajrepcetermékekben való előfordulásáról, amelyben az említett olajrepcefajtákat kereskedelmi célokra termesztik. A Bayer CropScience AG vállalatnak 2019. január 1-jéig mindkét szempontról be kell számolnia a Bizottságnak. |
| --- | --- |

(7)

A szóban forgó, géntechnológiával módosított anyag kivonásának további előmozdítása érdekében az is helyénvaló, ha a Bayer CropScience AG folytatja a 2007/305/EK, a 2007/306/EK és a 2007/307/EK határozat szerint előírt belső program végrehajtását, és adatokat gyűjt – mint ahogy azt korábban önkéntes alapon tette is – a szóban forgó anyagnak az Unióba Kanadából, azon egyetlen országból behozott olajrepcetermékekben való előfordulásáról, amelyben az említett olajrepcefajtákat kereskedelmi célokra termesztik. A Bayer CropScience AG vállalatnak 2019. január 1-jéig mindkét szempontról be kell számolnia a Bizottságnak.

| (8) | A Bayer CropScience AG vállalatnak biztosítania kell, hogy a tanúsított referencia-szaporítóanyagok folyamatosan rendelkezésre álljanak, hogy az ellenőrző laboratóriumok elemzéseket végezhessenek az átmeneti időszakban. |
| --- | --- |

(8)

A Bayer CropScience AG vállalatnak biztosítania kell, hogy a tanúsított referencia-szaporítóanyagok folyamatosan rendelkezésre álljanak, hogy az ellenőrző laboratóriumok elemzéseket végezhessenek az átmeneti időszakban.

| (9) | A 2007/305/EK, a 2007/306/EK és a 2007/307/EK határozatot ezért ennek megfelelően módosítani kell. |
| --- | --- |

(9)

A 2007/305/EK, a 2007/306/EK és a 2007/307/EK határozatot ezért ennek megfelelően módosítani kell.

| (10) | Az e határozatban előírt intézkedések összhangban vannak a Növények, Állatok, Élelmiszerek és Takarmányok Állandó Bizottságának véleményével, |
| --- | --- |

(10)

Az e határozatban előírt intézkedések összhangban vannak a Növények, Állatok, Élelmiszerek és Takarmányok Állandó Bizottságának véleményével,

ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:

1. cikk

A 2007/305/EK határozat a következőképpen módosul:

| 1. | Az 1. cikk helyébe a következő szöveg lép:

  „1. cikk
  A címzett a termesztés és vetőmag-szaporítás tekintetében belső programot hajt végre annak érdekében, hogy biztosítsa az ACS-BNØØ4-7 olajrepce, az ACS-BNØØ1-4 olajrepce és az ACS-BNØØ4-7 × ACS-BNØØ1-4 olajrepce-hibridkombináció forgalomból való tényleges kivonását, valamint adatokat gyűjt a szóban forgó, géntechnológiával módosított szervezeteknek az Unióba Kanadából behozott olajrepce-szállítmányokban való előfordulásáról.
  A címzett 2019. január 1-jéig beszámol a Bizottságnak e program végrehajtásáról, valamint a szóban forgó, géntechnológiával módosított szervezeteknek az Unióba Kanadából behozott olajrepce-szállítmányokban való előfordulásáról.” |
| --- | --- |

1.

Az 1. cikk helyébe a következő szöveg lép:

„1. cikk

A címzett a termesztés és vetőmag-szaporítás tekintetében belső programot hajt végre annak érdekében, hogy biztosítsa az ACS-BNØØ4-7 olajrepce, az ACS-BNØØ1-4 olajrepce és az ACS-BNØØ4-7 × ACS-BNØØ1-4 olajrepce-hibridkombináció forgalomból való tényleges kivonását, valamint adatokat gyűjt a szóban forgó, géntechnológiával módosított szervezeteknek az Unióba Kanadából behozott olajrepce-szállítmányokban való előfordulásáról.

A címzett 2019. január 1-jéig beszámol a Bizottságnak e program végrehajtásáról, valamint a szóban forgó, géntechnológiával módosított szervezeteknek az Unióba Kanadából behozott olajrepce-szállítmányokban való előfordulásáról.”

| 2. | A 2. cikk helyébe a következő szöveg lép:

  „2. cikk

  (1)   Az ACS-BNØØ4-7 olajrepcét, az ACS-BNØØ1-4 olajrepcét vagy az ACS-BNØØ4-7 × ACS-BNØØ1-4 olajrepce-hibridkombinációt tartalmazó, abból álló, illetve abból előállított anyagnak az 1829/2003/EK rendelet 8. cikke (1) bekezdésének a) pontja és 20. cikkének (1) bekezdése szerint bejelentett élelmiszerekben és takarmányokban való előfordulása 2019. december 31-ig megengedett, feltéve, hogy az előfordulás:






  a) | véletlen vagy technikailag elkerülhetetlen; és |
| --- | --- | --- |

2.

A 2. cikk helyébe a következő szöveg lép:

„2. cikk

(1)   Az ACS-BNØØ4-7 olajrepcét, az ACS-BNØØ1-4 olajrepcét vagy az ACS-BNØØ4-7 × ACS-BNØØ1-4 olajrepce-hibridkombinációt tartalmazó, abból álló, illetve abból előállított anyagnak az 1829/2003/EK rendelet 8. cikke (1) bekezdésének a) pontja és 20. cikkének (1) bekezdése szerint bejelentett élelmiszerekben és takarmányokban való előfordulása 2019. december 31-ig megengedett, feltéve, hogy az előfordulás:

a)

véletlen vagy technikailag elkerülhetetlen; és

| b) | aránya nem haladja meg a 0,1 tömegszázalékot. |
| --- | --- |

b)

aránya nem haladja meg a 0,1 tömegszázalékot.

(2)   A címzett gondoskodik arról, hogy az ACS-BNØØ4-7 × ACS-BNØØ1-4 olajrepce tanúsított referencia-szaporítóanyaga rendelkezésre álljon az American Oil Chemists Society-n keresztül a következő internetcímen: https://www.aocs.org/attain-lab-services/certified-reference-materials-(crms).”

| 3. | A mellékletet el kell hagyni. |
| --- | --- |

3.

A mellékletet el kell hagyni.

2. cikk

A 2007/306/EK határozat a következőképpen módosul:

| 1. | Az 1. cikk helyébe a következő szöveg lép:

  „1. cikk
  A címzett a termesztés és vetőmag-szaporítás tekintetében belső programot hajt végre annak érdekében, hogy biztosítsa az ACS-BNØØ4-7 olajrepce, az ACS-BNØØ2-5 olajrepce és az ACS-BNØØ4-7 × ACS-BNØØ2-5 olajrepce-hibridkombináció forgalomból való tényleges kivonását, valamint adatokat gyűjt a szóban forgó, géntechnológiával módosított szervezeteknek az Unióba Kanadából behozott olajrepce-szállítmányokban való előfordulásáról.
  A címzett 2019. január 1-jéig beszámol a Bizottságnak e program végrehajtásáról, valamint a szóban forgó, géntechnológiával módosított szervezeteknek az Unióba Kanadából behozott olajrepce-szállítmányokban való előfordulásáról.” |
| --- | --- |

1.

Az 1. cikk helyébe a következő szöveg lép:

„1. cikk

A címzett a termesztés és vetőmag-szaporítás tekintetében belső programot hajt végre annak érdekében, hogy biztosítsa az ACS-BNØØ4-7 olajrepce, az ACS-BNØØ2-5 olajrepce és az ACS-BNØØ4-7 × ACS-BNØØ2-5 olajrepce-hibridkombináció forgalomból való tényleges kivonását, valamint adatokat gyűjt a szóban forgó, géntechnológiával módosított szervezeteknek az Unióba Kanadából behozott olajrepce-szállítmányokban való előfordulásáról.

A címzett 2019. január 1-jéig beszámol a Bizottságnak e program végrehajtásáról, valamint a szóban forgó, géntechnológiával módosított szervezeteknek az Unióba Kanadából behozott olajrepce-szállítmányokban való előfordulásáról.”

| 2. | A 2. cikk helyébe a következő szöveg lép:

  „2. cikk

  (1)   Az ACS-BNØØ4-7 olajrepcét, az ACS-BNØØ2-5 olajrepcét vagy az ACS-BNØØ4-7 × ACS-BNØØ2-5 olajrepce-hibridkombinációt tartalmazó, abból álló, illetve abból előállított anyagnak az 1829/2003/EK rendelet 8. cikke (1) bekezdésének a) pontja és 20. cikkének (1) bekezdése szerint bejelentett élelmiszerekben és takarmányokban való előfordulása 2019. december 31-ig megengedett, feltéve, hogy az előfordulás:






  a) | véletlen vagy technikailag elkerülhetetlen; és |
| --- | --- | --- |

2.

A 2. cikk helyébe a következő szöveg lép:

„2. cikk

(1)   Az ACS-BNØØ4-7 olajrepcét, az ACS-BNØØ2-5 olajrepcét vagy az ACS-BNØØ4-7 × ACS-BNØØ2-5 olajrepce-hibridkombinációt tartalmazó, abból álló, illetve abból előállított anyagnak az 1829/2003/EK rendelet 8. cikke (1) bekezdésének a) pontja és 20. cikkének (1) bekezdése szerint bejelentett élelmiszerekben és takarmányokban való előfordulása 2019. december 31-ig megengedett, feltéve, hogy az előfordulás:

a)

véletlen vagy technikailag elkerülhetetlen; és

| b) | aránya nem haladja meg a 0,1 tömegszázalékot. |
| --- | --- |

b)

aránya nem haladja meg a 0,1 tömegszázalékot.

(2)   A címzett gondoskodik arról, hogy az ACS-BNØØ4-7 × ACS-BNØØ2-5 olajrepce tanúsított referencia-szaporítóanyaga rendelkezésre álljon az American Oil Chemists Society-n keresztül a következő internetcímen: https://www.aocs.org/attain-lab-services/certified-reference-materials-(crms).”

| 3. | A mellékletet el kell hagyni. |
| --- | --- |

3.

A mellékletet el kell hagyni.

3. cikk

A 2007/307/EK határozat 1. cikke helyébe a következő szöveg lép:

„1. cikk

(1)   A címzett a termesztés és vetőmag-szaporítás tekintetében belső programot hajt végre annak érdekében, hogy biztosítsa az ACS-BNØØ7-1 olajrepce forgalomból való tényleges kivonását, valamint adatokat gyűjt a szóban forgó, géntechnológiával módosított szervezetnek az Unióba Kanadából behozott olajrepce-szállítmányokban való előfordulásáról.

A címzett 2019. január 1-jéig beszámol a Bizottságnak e program végrehajtásáról, valamint a szóban forgó, géntechnológiával módosított szervezeteknek az Unióba Kanadából behozott olajrepce-szállítmányokban való előfordulásáról.

(2)   Az ACS-BNØØ7-1 olajrepcét tartalmazó, abból álló, illetve abból előállított anyagnak az 1829/2003/EK rendelet 8. cikke (1) bekezdésének a) pontja és 20. cikkének (1) bekezdése szerint bejelentett élelmiszerekben és takarmányokban való előfordulása 2019. december 31-ig megengedett, feltéve, hogy az előfordulás:

| a) | véletlen vagy technikailag elkerülhetetlen; és |
| --- | --- |

a)

véletlen vagy technikailag elkerülhetetlen; és

| b) | aránya nem haladja meg a 0,1 tömegszázalékot. |
| --- | --- |

b)

aránya nem haladja meg a 0,1 tömegszázalékot.

(3)   A címzett gondoskodik arról, hogy az ACS-BNØØ7-1 olajrepce tanúsított referencia-szaporítóanyaga rendelkezésre álljon az American Oil Chemists Society-n keresztül a következő internetcímen: https://www.aocs.org/attain-lab-services/certified-reference-materials-(crms).”

4. cikk

Az 1829/2003/EK rendelet 28. cikkében előírt, a géntechnológiával módosított élelmiszerek és takarmányok közösségi nyilvántartásában az ACS-BNØØ4-7 olajrepcére, az ACS-BNØØ1-4 olajrepcére és az ACS-BNØØ4-7 × ACS-BNØØ1-4 olajrepce-hibridkombinációra, az ACS-BNØØ4-7 olajrepcére, az ACS-BNØØ2-5 olajrepcére és az ACS-BNØØ4-7 × ACS-BNØØ2-5 olajrepce-hibridkombinációra, valamint az ACS-BNØØ7-1 olajrepcére vonatkozó bejegyzéseket e határozat figyelembevétele érdekében módosítani kell.

5. cikk

E határozat címzettje a Bayer CropScience AG, Alfred-Nobel-Str. 50, D-40789 Monheim am Rhein, Németország.

Kelt Brüsszelben, 2016. december 14-én.

a Bizottság részéről

Vytenis ANDRIUKAITIS

a Bizottság tagja

---

(1)  
  HL L 268., 2003.10.18., 1. o.

1

(2)  A Bizottság 2007/305/EK határozata (2007. április 25.) az Ms1 × Rf1 (ACS-BNØØ4-7 × ACS-BNØØ1-4) hibrid olajrepce és az abból előállított termékek forgalomból való kivonásáról (HL L 117., 2007.5.5., 17. o.).

2

(3)  A Bizottság 2007/306/EK határozata (2007. április 25.) az Ms1 × Rf2 (ACS-BNØØ4-7 × ACS-BNØØ2-5) hibrid olajrepce és az abból előállított termékek forgalomból való kivonásáról (HL L 117., 2007.5.5., 20. o.).

3

(4)  A Bizottság 2007/307/EK határozata (2007. április 25.) a Topas 19/2 (ACS-BNØØ7-1) olajrepce és az abból előállított termékek forgalomból való kivonásáról (HL L 117., 2007.5.5., 23. o.).

4

(5)  A Bizottság 2012/69/EU végrehajtási határozata (2012. február 3.) a 2007/305/EK, 2007/306/EK és 2007/307/EK határozatoknak az Ms1 × Rf1 (ACS-BNØØ4-7 × ACS-BNØØ1-4) hibrid olajrepce, az Ms1 × Rf2 (ACS-BNØØ4-7 × ACS-BNØØ2-5) hibrid olajrepce és a Topas 19/2 (ACS-BNØØ7-1) olajrepce és az azokból előállított termékek nyomaira vonatkozó türelmi időszak tekintetében történő módosításáról (HL L 34., 2012.2.7., 12. o.).

5

---

| 2016.12.16. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 342/38 |
| --- | --- | --- | --- |

2016.12.16.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 342/38

---

A BIZOTTSÁG (EU) 2016/2269 VÉGREHAJTÁSI HATÁROZATA

(2016. december 15.)

India központi szerződő felekre vonatkozó szabályozási keretének a 648/2012/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet szerinti egyenértékűségéről

AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,

tekintettel a tőzsdén kívüli származtatott ügyletekről, a központi szerződő felekről és a kereskedési adattárakról szóló, 2012. július 4-i 648/2012/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletre (1) és különösen annak 25. cikke (6) bekezdésére,

mivel:

| (1) | A 648/2012/EU rendelet 25. cikkében meghatározott, a harmadik országokban székhellyel rendelkező központi szerződő felek elismerésére vonatkozó eljárás célja, hogy az említett rendeletben rögzítettekkel egyenértékű szabályozási előírásokat alkalmazó harmadik országban székhellyel rendelkező és ott engedélyezett központi szerződő felek számára lehetővé tegye elszámolási szolgáltatások nyújtását az Unióban székhellyel rendelkező klíringtagok vagy kereskedési helyszínek számára. Az elismerési eljárás és az annak keretében hozott, az egyenértékűségre vonatkozó határozatok így hozzájárulnak a 648/2012/EU rendelet átfogó céljának eléréséhez: a stabil és biztonságos központi szerződő felek – ideértve a harmadik országban székhellyel rendelkező és ott engedélyezett központi szerződő feleket is – alkalmazásának a tőzsdén kívüli származtatott ügyletek elszámolására történő kiterjesztése révén csökkenti a rendszerszintű kockázatot. |
| --- | --- |

(1)

A 648/2012/EU rendelet 25. cikkében meghatározott, a harmadik országokban székhellyel rendelkező központi szerződő felek elismerésére vonatkozó eljárás célja, hogy az említett rendeletben rögzítettekkel egyenértékű szabályozási előírásokat alkalmazó harmadik országban székhellyel rendelkező és ott engedélyezett központi szerződő felek számára lehetővé tegye elszámolási szolgáltatások nyújtását az Unióban székhellyel rendelkező klíringtagok vagy kereskedési helyszínek számára. Az elismerési eljárás és az annak keretében hozott, az egyenértékűségre vonatkozó határozatok így hozzájárulnak a 648/2012/EU rendelet átfogó céljának eléréséhez: a stabil és biztonságos központi szerződő felek – ideértve a harmadik országban székhellyel rendelkező és ott engedélyezett központi szerződő feleket is – alkalmazásának a tőzsdén kívüli származtatott ügyletek elszámolására történő kiterjesztése révén csökkenti a rendszerszintű kockázatot.

| (2) | Ahhoz, hogy valamely harmadik ország központi szerződő felekre vonatkozó jogi szabályozását az uniós jogi szabályozással egyenértékűnek lehessen tekinteni, a harmadik ország jogi és felügyeleti keretrendszere alkalmazásának lényegileg az uniós követelményekkel egyenértékű eredményre kell vezetnie az elért szabályozási célkitűzések tekintetében. Az egyenértékűség értékelésének célja ezért annak ellenőrzése, hogy India jogi és felügyeleti keretrendszere biztosítja-e, hogy az ott székhellyel rendelkező és engedélyezett központi szerződő felek nem teszik ki az Unióban székhellyel rendelkező klíringtagokat és kereskedési helyszíneket nagyobb kockázatnak, mint amekkorának az Unióban engedélyezett központi szerződő felek tennék ki őket, és következésképpen nem okoznak elfogadhatatlan mértékű rendszerszintű kockázatot az Unióban. Ennek során mindenekelőtt azt kell figyelembe venni, hogy az uniós pénzügyi piacnál kisebb pénzügyi piacokon folytatott elszámolási tevékenységek lényegesen kisebb kockázatot hordoznak. |
| --- | --- |

(2)

Ahhoz, hogy valamely harmadik ország központi szerződő felekre vonatkozó jogi szabályozását az uniós jogi szabályozással egyenértékűnek lehessen tekinteni, a harmadik ország jogi és felügyeleti keretrendszere alkalmazásának lényegileg az uniós követelményekkel egyenértékű eredményre kell vezetnie az elért szabályozási célkitűzések tekintetében. Az egyenértékűség értékelésének célja ezért annak ellenőrzése, hogy India jogi és felügyeleti keretrendszere biztosítja-e, hogy az ott székhellyel rendelkező és engedélyezett központi szerződő felek nem teszik ki az Unióban székhellyel rendelkező klíringtagokat és kereskedési helyszíneket nagyobb kockázatnak, mint amekkorának az Unióban engedélyezett központi szerződő felek tennék ki őket, és következésképpen nem okoznak elfogadhatatlan mértékű rendszerszintű kockázatot az Unióban. Ennek során mindenekelőtt azt kell figyelembe venni, hogy az uniós pénzügyi piacnál kisebb pénzügyi piacokon folytatott elszámolási tevékenységek lényegesen kisebb kockázatot hordoznak.

| (3) | A Bizottság 2013. szeptember 1-jén megkapta az Európai Értékpapírpiaci Hatóságnak (ESMA) az Indiában engedélyezett központi szerződő felekre alkalmazandó jogi és felügyeleti keretrendszerről alkotott szakvéleményét. A szakvéleményben megállapítást nyert, hogy a joghatósági szinten alkalmazandó jogi és felügyeleti keretrendszer biztosítja, hogy az Indiában engedélyezett központi szerződő felek, amelyek számos terület tekintetében jogilag kötelező érvényű követelményeket jelentő belső szabályokat és eljárásokat fogadtak el, megfeleljenek a 648/2012/EU rendelet IV. címében meghatározott követelményekkel egyenértékű jogilag kötelező érvényű követelményeknek. |
| --- | --- |

(3)

A Bizottság 2013. szeptember 1-jén megkapta az Európai Értékpapírpiaci Hatóságnak (ESMA) az Indiában engedélyezett központi szerződő felekre alkalmazandó jogi és felügyeleti keretrendszerről alkotott szakvéleményét. A szakvéleményben megállapítást nyert, hogy a joghatósági szinten alkalmazandó jogi és felügyeleti keretrendszer biztosítja, hogy az Indiában engedélyezett központi szerződő felek, amelyek számos terület tekintetében jogilag kötelező érvényű követelményeket jelentő belső szabályokat és eljárásokat fogadtak el, megfeleljenek a 648/2012/EU rendelet IV. címében meghatározott követelményekkel egyenértékű jogilag kötelező érvényű követelményeknek.

| (4) | A 648/2012/EU rendelet 25. cikkének (6) bekezdésével összhangban három feltételnek kell teljesülnie annak megállapításához, hogy valamely harmadik ország jogi és felügyeleti keretrendszere az ott engedéllyel rendelkező központi szerződő felek tekintetében egyenértékű az említett rendeletben rögzített követelményekkel. |
| --- | --- |

(4)

A 648/2012/EU rendelet 25. cikkének (6) bekezdésével összhangban három feltételnek kell teljesülnie annak megállapításához, hogy valamely harmadik ország jogi és felügyeleti keretrendszere az ott engedéllyel rendelkező központi szerződő felek tekintetében egyenértékű az említett rendeletben rögzített követelményekkel.

| (5) | Az első feltétel az, hogy az adott harmadik országban engedéllyel rendelkező központi szerződő feleknek olyan, jogilag kötelező érvényű követelményeket kell teljesíteniük, amelyek egyenértékűek a 648/2012/EU rendelet IV. címében megállapított követelményekkel. |
| --- | --- |

(5)

Az első feltétel az, hogy az adott harmadik országban engedéllyel rendelkező központi szerződő feleknek olyan, jogilag kötelező érvényű követelményeket kell teljesíteniük, amelyek egyenértékűek a 648/2012/EU rendelet IV. címében megállapított követelményekkel.

| (6) | A vállalati értékpapírokat és származtatott pénzügyi eszközöket elszámoló és az Indiai Értékpapír- és Tőzsdetestület (Securities and Exchange Board of India, SEBI) (a SEBI-rendszer) felügyelete alá tartozó, Indiában engedélyezett központi szerződő felekre vonatkozó jogilag kötelező érvényű követelmények közé tartozik az értékpapír-szerződésekre vonatkozó, 1956. évi törvény (SCRA-rendelet) és az értékpapír-szerződésekre (tőzsde és elszámoló társaságok) vonatkozó, 2012. évi rendeletek (a rendeletek), amelyeket 2012 júniusában az Indiai Értékpapír- és Tőzsdetestület az SCRA-rendelettel és az Indiai Értékpapír- és Tőzsdetestületről szóló törvénnyel (a SEBI-törvény) rá ruházott hatáskörök gyakorlása során fogadott el. Az Indiai Értékpapír- és Tőzsdetestület 2013. szeptember 4-én körlevelet (a körlevél) adott ki, amelyben elfogadta a pénzügyi piaci infrastruktúrákra vonatkozóan a Fizetési és Elszámolási Rendszerek Bizottsága (2) és az Értékpapír-felügyeletek Nemzetközi Szervezete által 2012 áprilisában kiadott elveket és előírta a pénzügyi piaci infrastruktúrák számára, ideértve az elszámoló társaságokat is, azok betartását. |
| --- | --- |

(6)

A vállalati értékpapírokat és származtatott pénzügyi eszközöket elszámoló és az Indiai Értékpapír- és Tőzsdetestület (Securities and Exchange Board of India, SEBI) (a SEBI-rendszer) felügyelete alá tartozó, Indiában engedélyezett központi szerződő felekre vonatkozó jogilag kötelező érvényű követelmények közé tartozik az értékpapír-szerződésekre vonatkozó, 1956. évi törvény (SCRA-rendelet) és az értékpapír-szerződésekre (tőzsde és elszámoló társaságok) vonatkozó, 2012. évi rendeletek (a rendeletek), amelyeket 2012 júniusában az Indiai Értékpapír- és Tőzsdetestület az SCRA-rendelettel és az Indiai Értékpapír- és Tőzsdetestületről szóló törvénnyel (a SEBI-törvény) rá ruházott hatáskörök gyakorlása során fogadott el. Az Indiai Értékpapír- és Tőzsdetestület 2013. szeptember 4-én körlevelet (a körlevél) adott ki, amelyben elfogadta a pénzügyi piaci infrastruktúrákra vonatkozóan a Fizetési és Elszámolási Rendszerek Bizottsága (2) és az Értékpapír-felügyeletek Nemzetközi Szervezete által 2012 áprilisában kiadott elveket és előírta a pénzügyi piaci infrastruktúrák számára, ideértve az elszámoló társaságokat is, azok betartását.

| (7) | Az SCRA-rendelet és a rendeletek meghatározták az elszámolási mechanizmusokra, mint a központi kormányzat és az Indiai Értékpapír- és Tőzsdetestület által elismert elszámoló társaságokra (recognised clearing corporation, RCC) vonatkozó engedélyezési rendszert. A kérelmező elszámolási mechanizmusnak az elszámolási mechanizmus tisztességes működésének és a befektetők védelmének biztosítását célzó, konkrét követelményeknek kell megfelelnie. A központi kormányzat vagy az Indiai Értékpapír- és Tőzsdetestület emellett feltételekhez kötheti az elismert elszámoló társaságok működését. Az elismert elszámoló társaságoknak belső szabályokat és eljárásokat kell elfogadniuk, amelyeket a központi kormányzat és az Indiai Értékpapír- és Tőzsdetestület az elismert elszámoló társaságoknak szóló engedély megadását megelőzően értékel, és amelyeknek a minden elismert elszámoló társaságra alkalmazandó feltételekkel összhangban kell lenniük. Az elismert elszámoló társaságok belső szabályai és eljárásai nem módosíthatók az Indiai Értékpapír- és Tőzsdetestület előzetes jóváhagyása nélkül. Ezen túlmenően az Indiai Értékpapír- és Tőzsdetestület elfogadhatja az elismert elszámoló társaságok belső szabályait konkrét kérdéseket illetően, illetve szükséges vagy sürgős esetben módosíthatja azok belső szabályait. Ezenfelül az Indiai Értékpapír- és Tőzsdetestület az elismert elszámoló társaságok belső szabályainak és eljárásainak vagy az Indiai Értékpapír- és Tőzsdetestület által kiadott iránymutatások megsértése esetén bírságot szabhat ki. |
| --- | --- |

(7)

Az SCRA-rendelet és a rendeletek meghatározták az elszámolási mechanizmusokra, mint a központi kormányzat és az Indiai Értékpapír- és Tőzsdetestület által elismert elszámoló társaságokra (recognised clearing corporation, RCC) vonatkozó engedélyezési rendszert. A kérelmező elszámolási mechanizmusnak az elszámolási mechanizmus tisztességes működésének és a befektetők védelmének biztosítását célzó, konkrét követelményeknek kell megfelelnie. A központi kormányzat vagy az Indiai Értékpapír- és Tőzsdetestület emellett feltételekhez kötheti az elismert elszámoló társaságok működését. Az elismert elszámoló társaságoknak belső szabályokat és eljárásokat kell elfogadniuk, amelyeket a központi kormányzat és az Indiai Értékpapír- és Tőzsdetestület az elismert elszámoló társaságoknak szóló engedély megadását megelőzően értékel, és amelyeknek a minden elismert elszámoló társaságra alkalmazandó feltételekkel összhangban kell lenniük. Az elismert elszámoló társaságok belső szabályai és eljárásai nem módosíthatók az Indiai Értékpapír- és Tőzsdetestület előzetes jóváhagyása nélkül. Ezen túlmenően az Indiai Értékpapír- és Tőzsdetestület elfogadhatja az elismert elszámoló társaságok belső szabályait konkrét kérdéseket illetően, illetve szükséges vagy sürgős esetben módosíthatja azok belső szabályait. Ezenfelül az Indiai Értékpapír- és Tőzsdetestület az elismert elszámoló társaságok belső szabályainak és eljárásainak vagy az Indiai Értékpapír- és Tőzsdetestület által kiadott iránymutatások megsértése esetén bírságot szabhat ki.

| (8) | Az Indiában engedélyezett, államkötvényeket, pénzpiaci eszközöket és devizapiaci ügyleteket elszámoló, valamint az Indiai Központi Bank (Reserve Bank of India – RBI) (az RBI-rendszer) felügyelete alá tartozó központi szerződő felekre alkalmazandó, jogilag kötelező érvényű követelmények a következők: a fizetési és elszámolási rendszerekről szóló, 2007. évi törvény és a fizetési és elszámolási rendszerekről szóló, 2008. évi rendeletek. Az Indiai Központi Bank felhatalmazza a jogalanyokat, hogy elszámolóházat (a továbbiakban: engedélyezett elszámolóházak) működtessenek, feltéve, ha megfelelnek az előírt feltételeknek. Ezenfelül az Indiai Központi Bank bizonyos feltételekhez kötheti az engedélyt, amely mindaddig érvényben van, amíg az előírt feltételek teljesülnek. A fizetési és elszámolási rendszerekről szóló törvény értelmében az engedélyezett elszámolóházak belső szabályokat és eljárásokat fogadnak el, és kötelességük azokkal összhangban működtetni az elszámolóházat. |
| --- | --- |

(8)

Az Indiában engedélyezett, államkötvényeket, pénzpiaci eszközöket és devizapiaci ügyleteket elszámoló, valamint az Indiai Központi Bank (Reserve Bank of India – RBI) (az RBI-rendszer) felügyelete alá tartozó központi szerződő felekre alkalmazandó, jogilag kötelező érvényű követelmények a következők: a fizetési és elszámolási rendszerekről szóló, 2007. évi törvény és a fizetési és elszámolási rendszerekről szóló, 2008. évi rendeletek. Az Indiai Központi Bank felhatalmazza a jogalanyokat, hogy elszámolóházat (a továbbiakban: engedélyezett elszámolóházak) működtessenek, feltéve, ha megfelelnek az előírt feltételeknek. Ezenfelül az Indiai Központi Bank bizonyos feltételekhez kötheti az engedélyt, amely mindaddig érvényben van, amíg az előírt feltételek teljesülnek. A fizetési és elszámolási rendszerekről szóló törvény értelmében az engedélyezett elszámolóházak belső szabályokat és eljárásokat fogadnak el, és kötelességük azokkal összhangban működtetni az elszámolóházat.

| (9) | Ezen túlmenően a fizetési és elszámolási rendszerekről szóló törvény felhatalmazza az Indiai Központi Bankot általános iránymutatások vagy konkrét engedélyezett elszámolóházaknak szóló iránymutatások kiadására. Az engedélyezett elszámolóházaknak az iránymutatások mindkét típusának meg kell felelniük. Az Indiai Központi Bank 2013. július 26-án közzétette „A pénzügyi piaci infrastruktúrák szabályozására és felügyeletére vonatkozó szakpolitikai dokumentumot”, amelyben megállapítást nyert, hogy valamennyi engedélyezett elszámolóháznak meg kell felelnie a pénzügyi piaci infrastruktúrákra vonatkozó elveknek. |
| --- | --- |

(9)

Ezen túlmenően a fizetési és elszámolási rendszerekről szóló törvény felhatalmazza az Indiai Központi Bankot általános iránymutatások vagy konkrét engedélyezett elszámolóházaknak szóló iránymutatások kiadására. Az engedélyezett elszámolóházaknak az iránymutatások mindkét típusának meg kell felelniük. Az Indiai Központi Bank 2013. július 26-án közzétette „A pénzügyi piaci infrastruktúrák szabályozására és felügyeletére vonatkozó szakpolitikai dokumentumot”, amelyben megállapítást nyert, hogy valamennyi engedélyezett elszámolóháznak meg kell felelnie a pénzügyi piaci infrastruktúrákra vonatkozó elveknek.

| (10) | Ez a határozat kizárólag az elismert elszámoló társaságokra és az engedélyezett elszámolóházakra vonatkozó jogi és felügyeleti keretrendszer egyenértékűségére vonatkozik, nem pedig a nyersanyagpiacon elszámolási szolgáltatásokat nyújtó és a Tőzsdén Kívüli Határidős Piacok Bizottsága (Forward Markets Commission) által szabályozott és felügyelt központi szerződő felekre vonatkozó jogi és felügyeleti keretrendszerre. |
| --- | --- |

(10)

Ez a határozat kizárólag az elismert elszámoló társaságokra és az engedélyezett elszámolóházakra vonatkozó jogi és felügyeleti keretrendszer egyenértékűségére vonatkozik, nem pedig a nyersanyagpiacon elszámolási szolgáltatásokat nyújtó és a Tőzsdén Kívüli Határidős Piacok Bizottsága (Forward Markets Commission) által szabályozott és felügyelt központi szerződő felekre vonatkozó jogi és felügyeleti keretrendszerre.

| (11) | Az Indiában engedélyezett központi szerződő felekre vonatkozó jogilag kötelező érvényű követelmények tehát kétszintű struktúrát alkotnak. Az alapelvek (az elsődleges szabályok), amelyeknek az elismert elszámoló társaságoknak és az engedélyezett elszámolóházaknak meg kell felelniük ahhoz, hogy engedélyezzék számukra az elszámolási szolgáltatások Indiában történő nyújtását, a következők: a) a SEBI-rendszer keretében az SCRA-rendeletben és a pénzpiaci infrastruktúrákra vonatkozó elveknek való megfelelést előíró, 2013. szeptember 4-i körlevéllel kiegészített rendeletekben meghatározott elismert elszámoló társaságokra vonatkozó alapelvek, valamint b) az RBI-rendszer keretében, a fizetési és elszámolási rendszerekről szóló, 2007. évi törvény és a fizetési és elszámolási rendszerekről szóló, 2008. évi rendeletek, a pénzügyi piaci infrastruktúrák szabályozására és felügyeletére vonatkozó szakpolitikai dokumentummal együtt, amely előírja a pénzpiaci infrastruktúrákra vonatkozó elveknek való megfelelést. Ezek az elsődleges szabályok alkotják Indiában a jogilag kötelező érvényű követelmények első szintjét. Az elsődleges szabályoknak való megfelelést bizonyítandó az elismert elszámoló társaságoknak jóváhagyásra be kell nyújtaniuk belső szabályaikat és eljárásaikat az Indiai Értékpapír- és Tőzsdetestülethez. Az RBI-rendszer keretében az engedélyezett elszámolóházaknak működésük során meg kell felelniük belső szabályaiknak és eljárásaiknak. Az említett belső szabályok és eljárások jelentik Indiában a jogilag kötelező érvényű követelmények második szintjét, amelynek részletes előírásokat kell tartalmaznia arra vonatkozóan, hogy az elismert elszámoló társaságok és engedélyezett elszámolóházak milyen módon fogják teljesíteni a szóban forgó előírásokat. Ezen túlmenően az elismert elszámoló társaságok és engedélyezett elszámolóházak belső szabályai és eljárásai további rendelkezéseket tartalmaznak, amelyek kiegészítik az elsődleges szabályok egyes szempontjait. Az elismert elszámoló társaságoknak és engedélyezett elszámolóházaknak a pénzügyi piaci infrastruktúrákra vonatkozó elveket végrehajtó belső szabályai és eljárásai az elismert elszámoló társaságokra és engedélyezett elszámolóházakra nézve jogilag kötelező érvényűek. |
| --- | --- |

(11)

Az Indiában engedélyezett központi szerződő felekre vonatkozó jogilag kötelező érvényű követelmények tehát kétszintű struktúrát alkotnak. Az alapelvek (az elsődleges szabályok), amelyeknek az elismert elszámoló társaságoknak és az engedélyezett elszámolóházaknak meg kell felelniük ahhoz, hogy engedélyezzék számukra az elszámolási szolgáltatások Indiában történő nyújtását, a következők: a) a SEBI-rendszer keretében az SCRA-rendeletben és a pénzpiaci infrastruktúrákra vonatkozó elveknek való megfelelést előíró, 2013. szeptember 4-i körlevéllel kiegészített rendeletekben meghatározott elismert elszámoló társaságokra vonatkozó alapelvek, valamint b) az RBI-rendszer keretében, a fizetési és elszámolási rendszerekről szóló, 2007. évi törvény és a fizetési és elszámolási rendszerekről szóló, 2008. évi rendeletek, a pénzügyi piaci infrastruktúrák szabályozására és felügyeletére vonatkozó szakpolitikai dokumentummal együtt, amely előírja a pénzpiaci infrastruktúrákra vonatkozó elveknek való megfelelést. Ezek az elsődleges szabályok alkotják Indiában a jogilag kötelező érvényű követelmények első szintjét. Az elsődleges szabályoknak való megfelelést bizonyítandó az elismert elszámoló társaságoknak jóváhagyásra be kell nyújtaniuk belső szabályaikat és eljárásaikat az Indiai Értékpapír- és Tőzsdetestülethez. Az RBI-rendszer keretében az engedélyezett elszámolóházaknak működésük során meg kell felelniük belső szabályaiknak és eljárásaiknak. Az említett belső szabályok és eljárások jelentik Indiában a jogilag kötelező érvényű követelmények második szintjét, amelynek részletes előírásokat kell tartalmaznia arra vonatkozóan, hogy az elismert elszámoló társaságok és engedélyezett elszámolóházak milyen módon fogják teljesíteni a szóban forgó előírásokat. Ezen túlmenően az elismert elszámoló társaságok és engedélyezett elszámolóházak belső szabályai és eljárásai további rendelkezéseket tartalmaznak, amelyek kiegészítik az elsődleges szabályok egyes szempontjait. Az elismert elszámoló társaságoknak és engedélyezett elszámolóházaknak a pénzügyi piaci infrastruktúrákra vonatkozó elveket végrehajtó belső szabályai és eljárásai az elismert elszámoló társaságokra és engedélyezett elszámolóházakra nézve jogilag kötelező érvényűek.

| (12) | Az Indiában székhellyel rendelkező, elismert elszámoló társaságokra és engedélyezett elszámolóházakra alkalmazandó jogi és felügyeleti keretrendszer egyenértékűségének értékelése során figyelembe kell venni azt is, hogy a keretrendszer milyen eredménnyel csökkenti azokat a kockázatokat, amelyeknek az Unióban székhellyel rendelkező klíringtagok és kereskedési helyszínek a szóban forgó központi szerződő felekben való részvételük miatt ki vannak téve. A kockázatcsökkentés eredményét meghatározza egyrészt az érintett központi szerződő fél által végzett elszámolási tevékenységgel járó eredendő kockázat szintje, amelyet befolyásol azon pénzügyi piac mérete, ahol tevékenykedik, másrészt a központi szerződő felekre az említett kockázatcsökkentés tekintetében vonatkozó jogi és felügyeleti keretrendszer megfelelősége. Ahhoz, hogy a kockázatcsökkentés terén egyenértékű eredményt érjenek el, szigorúbb kockázatcsökkentési követelményekre van szükség azon központi szerződő felek esetében, amelyek tevékenységüket nagyobb pénzügyi piacokon végzik és így magasabb az eredendő kockázatuk, mint a kisebb pénzügyi piacokon tevékenykedő (és így alacsonyabb eredendő kockázattal rendelkező) központi szerződő felek esetében. |
| --- | --- |

(12)

Az Indiában székhellyel rendelkező, elismert elszámoló társaságokra és engedélyezett elszámolóházakra alkalmazandó jogi és felügyeleti keretrendszer egyenértékűségének értékelése során figyelembe kell venni azt is, hogy a keretrendszer milyen eredménnyel csökkenti azokat a kockázatokat, amelyeknek az Unióban székhellyel rendelkező klíringtagok és kereskedési helyszínek a szóban forgó központi szerződő felekben való részvételük miatt ki vannak téve. A kockázatcsökkentés eredményét meghatározza egyrészt az érintett központi szerződő fél által végzett elszámolási tevékenységgel járó eredendő kockázat szintje, amelyet befolyásol azon pénzügyi piac mérete, ahol tevékenykedik, másrészt a központi szerződő felekre az említett kockázatcsökkentés tekintetében vonatkozó jogi és felügyeleti keretrendszer megfelelősége. Ahhoz, hogy a kockázatcsökkentés terén egyenértékű eredményt érjenek el, szigorúbb kockázatcsökkentési követelményekre van szükség azon központi szerződő felek esetében, amelyek tevékenységüket nagyobb pénzügyi piacokon végzik és így magasabb az eredendő kockázatuk, mint a kisebb pénzügyi piacokon tevékenykedő (és így alacsonyabb eredendő kockázattal rendelkező) központi szerződő felek esetében.

| (13) | Azon pénzügyi piac, ahol az Indiában engedélyezett elismert elszámoló társaságok és engedélyezett elszámolóházak végzik elszámolási tevékenységüket, lényegesen kisebb, mint az a piac, ahol az Unióban székhellyel rendelkező központi szerződő felek folytatják tevékenységüket. Az elmúlt három évben Indiában elszámolt származtatott ügyletek teljes értéke nem érte el az Unióban elszámolt származtatott ügyletek teljes értékének 1 %-át. Következésképpen az Indiában székhellyel rendelkező elismert elszámoló társaságokban és engedélyezett elszámolóházakban való részvétel lényegesen kisebb kockázatot jelent az Unióban székhellyel rendelkező klíringtagok és kereskedési helyszínek számára, mint az Unióban engedélyezett központi szerződő felekben való részvételük. |
| --- | --- |

(13)

Azon pénzügyi piac, ahol az Indiában engedélyezett elismert elszámoló társaságok és engedélyezett elszámolóházak végzik elszámolási tevékenységüket, lényegesen kisebb, mint az a piac, ahol az Unióban székhellyel rendelkező központi szerződő felek folytatják tevékenységüket. Az elmúlt három évben Indiában elszámolt származtatott ügyletek teljes értéke nem érte el az Unióban elszámolt származtatott ügyletek teljes értékének 1 %-át. Következésképpen az Indiában székhellyel rendelkező elismert elszámoló társaságokban és engedélyezett elszámolóházakban való részvétel lényegesen kisebb kockázatot jelent az Unióban székhellyel rendelkező klíringtagok és kereskedési helyszínek számára, mint az Unióban engedélyezett központi szerződő felekben való részvételük.

| (14) | Az Indiában székhellyel rendelkező, elismert elszámoló társaságokra és engedélyezett elszámolóházakra alkalmazandó jogi és felügyeleti keretrendszer ezért egyenértékűnek tekinthető, amennyiben alkalmas ezen alacsonyabb kockázati szint csökkentésére. Az Indiában elismert elszámoló társaságokra és engedélyezett elszámolóházakra alkalmazandó elsődleges szabályok, a pénzpiaci infrastruktúrákra vonatkozó elveket végrehajtó belső szabályokkal és eljárásokkal kiegészítve csökkentik az Indiában fennálló, alacsonyabb szintű kockázatot és a 648/2012/EU rendelet által megcélzottal egyenértékű kockázatcsökkentési eredményre vezetnek. |
| --- | --- |

(14)

Az Indiában székhellyel rendelkező, elismert elszámoló társaságokra és engedélyezett elszámolóházakra alkalmazandó jogi és felügyeleti keretrendszer ezért egyenértékűnek tekinthető, amennyiben alkalmas ezen alacsonyabb kockázati szint csökkentésére. Az Indiában elismert elszámoló társaságokra és engedélyezett elszámolóházakra alkalmazandó elsődleges szabályok, a pénzpiaci infrastruktúrákra vonatkozó elveket végrehajtó belső szabályokkal és eljárásokkal kiegészítve csökkentik az Indiában fennálló, alacsonyabb szintű kockázatot és a 648/2012/EU rendelet által megcélzottal egyenértékű kockázatcsökkentési eredményre vezetnek.

| (15) | A Bizottság ezért megállapítja, hogy az indiai jogi és felügyeleti keretrendszer biztosítja, hogy az ott elismert elszámoló társaságok és engedélyezett elszámolóházak megfeleljenek a 648/2012/EU rendelet IV. címében meghatározott követelményekkel egyenértékű jogilag kötelező érvényű követelményeknek. |
| --- | --- |

(15)

A Bizottság ezért megállapítja, hogy az indiai jogi és felügyeleti keretrendszer biztosítja, hogy az ott elismert elszámoló társaságok és engedélyezett elszámolóházak megfeleljenek a 648/2012/EU rendelet IV. címében meghatározott követelményekkel egyenértékű jogilag kötelező érvényű követelményeknek.

| (16) | A 648/2012/EU rendelet 25. cikkének (6) bekezdésében foglalt második feltétel értelmében India jogi és felügyeleti keretrendszerének biztosítania kell az ott engedéllyel rendelkező központi szerződő felek folyamatos és hatékony felügyeletét, illetve a keretrendszernek a központi szerződő felekkel szembeni érvényesíthetőségét. |
| --- | --- |

(16)

A 648/2012/EU rendelet 25. cikkének (6) bekezdésében foglalt második feltétel értelmében India jogi és felügyeleti keretrendszerének biztosítania kell az ott engedéllyel rendelkező központi szerződő felek folyamatos és hatékony felügyeletét, illetve a keretrendszernek a központi szerződő felekkel szembeni érvényesíthetőségét.

| (17) | Az elismert elszámoló társaságok felügyelete az Indiai Értékpapír- és Tőzsdetestület hatáskörébe tartozik. Az Indiai Értékpapír- és Tőzsdetestület elfogadhatja az elismert elszámoló társaságok belső szabályait konkrét kérdéseket illetően, vagy módosíthatja azok belső szabályait, ami ugyanolyan hatással jár, mintha az érintett elismert elszámoló társaság fogadta volna el vagy módosította volna azokat. Ezen túlmenően az Indiai Értékpapír- és Tőzsdetestület a köz, a kereskedelem, a befektetők vagy az értékpapírpiac érdekében utasítást adhat ki az elismert elszámoló társaságoknak. Az elismert elszámoló társaságokat az Indiai Értékpapír- és Tőzsdetestület vizsgálat, ellenőrzés és audit alá vonhatja, és azoknak tájékoztatást kell nyújtaniuk az Indiai Értékpapír- és Tőzsdetestület számára üzleti tevékenységeikről. Az SCRA-rendelet az elismert elszámoló társaságok belső szabályainak és eljárásainak vagy az Indiai Értékpapír- és Tőzsdetestület által kiadott utasításoknak a megsértése esetére bírság kiszabását írja elő. Végül az elismert elszámoló társaságok engedélyeit a központi kormányzat vagy az Indiai Értékpapír- és Tőzsdetestület a köz vagy a kereskedelem érdekében visszavonhatja. |
| --- | --- |

(17)

Az elismert elszámoló társaságok felügyelete az Indiai Értékpapír- és Tőzsdetestület hatáskörébe tartozik. Az Indiai Értékpapír- és Tőzsdetestület elfogadhatja az elismert elszámoló társaságok belső szabályait konkrét kérdéseket illetően, vagy módosíthatja azok belső szabályait, ami ugyanolyan hatással jár, mintha az érintett elismert elszámoló társaság fogadta volna el vagy módosította volna azokat. Ezen túlmenően az Indiai Értékpapír- és Tőzsdetestület a köz, a kereskedelem, a befektetők vagy az értékpapírpiac érdekében utasítást adhat ki az elismert elszámoló társaságoknak. Az elismert elszámoló társaságokat az Indiai Értékpapír- és Tőzsdetestület vizsgálat, ellenőrzés és audit alá vonhatja, és azoknak tájékoztatást kell nyújtaniuk az Indiai Értékpapír- és Tőzsdetestület számára üzleti tevékenységeikről. Az SCRA-rendelet az elismert elszámoló társaságok belső szabályainak és eljárásainak vagy az Indiai Értékpapír- és Tőzsdetestület által kiadott utasításoknak a megsértése esetére bírság kiszabását írja elő. Végül az elismert elszámoló társaságok engedélyeit a központi kormányzat vagy az Indiai Értékpapír- és Tőzsdetestület a köz vagy a kereskedelem érdekében visszavonhatja.

| (18) | Az engedélyezett elszámolóházak felügyeletét az Indiai Központi Bank hajtja végre. Az Indiai Központi Bank tájékoztatást kérhet engedélyezett elszámolóházaktól és vizsgálatot folytathat telephelyükön, valamint ellenőrzéseket hajthat végre. Ezen túlmenően az Indiai Központi Bank bizonyos körülmények között utasítást adhat ki az engedélyezett elszámolóházaknak annak érdekében, hogy felhagyjanak helytelen magatartásukkal és hajtsák végre az adott helyzet orvoslásához szükséges intézkedéseket. Ezenfelül az Indiai Központi Bank a fizetési és elszámolási rendszerekről szóló törvényben foglalt rendelkezések és a rendeletek, végzések, illetve az Indiai Központi Bank által kiadott utasítások be nem tartása esetén bírságot szabhat ki. Végezetül az Indiai Központi Bank visszavonhatja az engedélyezett elszámolóház működtetésére irányuló engedélyt abban az esetben, ha az engedélyezett elszámolóház megsérti a fizetési és elszámolási rendszerekről szóló törvényben foglalt rendelkezéseket, a fizetési és elszámolási rendszerekről szóló rendeleteket, a végzéseket, illetve az Indiai Központi Bank által kiadott utasításokat, illetőleg nem felel meg az engedély megadásával kapcsolatos feltételeknek. |
| --- | --- |

(18)

Az engedélyezett elszámolóházak felügyeletét az Indiai Központi Bank hajtja végre. Az Indiai Központi Bank tájékoztatást kérhet engedélyezett elszámolóházaktól és vizsgálatot folytathat telephelyükön, valamint ellenőrzéseket hajthat végre. Ezen túlmenően az Indiai Központi Bank bizonyos körülmények között utasítást adhat ki az engedélyezett elszámolóházaknak annak érdekében, hogy felhagyjanak helytelen magatartásukkal és hajtsák végre az adott helyzet orvoslásához szükséges intézkedéseket. Ezenfelül az Indiai Központi Bank a fizetési és elszámolási rendszerekről szóló törvényben foglalt rendelkezések és a rendeletek, végzések, illetve az Indiai Központi Bank által kiadott utasítások be nem tartása esetén bírságot szabhat ki. Végezetül az Indiai Központi Bank visszavonhatja az engedélyezett elszámolóház működtetésére irányuló engedélyt abban az esetben, ha az engedélyezett elszámolóház megsérti a fizetési és elszámolási rendszerekről szóló törvényben foglalt rendelkezéseket, a fizetési és elszámolási rendszerekről szóló rendeleteket, a végzéseket, illetve az Indiai Központi Bank által kiadott utasításokat, illetőleg nem felel meg az engedély megadásával kapcsolatos feltételeknek.

| (19) | Meg kell tehát állapítani, hogy az Indiában engedélyezett elismert elszámoló társaságok és engedélyezett elszámolóházak tekintetében a jogi és felügyeleti keretrendszer folyamatosan biztosítja a hatékony felügyeletet és érvényesíthetőséget. |
| --- | --- |

(19)

Meg kell tehát állapítani, hogy az Indiában engedélyezett elismert elszámoló társaságok és engedélyezett elszámolóházak tekintetében a jogi és felügyeleti keretrendszer folyamatosan biztosítja a hatékony felügyeletet és érvényesíthetőséget.

| (20) | A 648/2012/EU rendelet 25. cikkének (6) bekezdésében foglalt harmadik feltétel értelmében India jogi és felügyeleti keretrendszerének ténylegesen egyenértékű rendszert kell biztosítania a harmadik ország jogi szabályozása alapján engedélyezett központi szerződő felek (a továbbiakban: harmadik országbeli központi szerződő felek) elismerése tekintetében. |
| --- | --- |

(20)

A 648/2012/EU rendelet 25. cikkének (6) bekezdésében foglalt harmadik feltétel értelmében India jogi és felügyeleti keretrendszerének ténylegesen egyenértékű rendszert kell biztosítania a harmadik ország jogi szabályozása alapján engedélyezett központi szerződő felek (a továbbiakban: harmadik országbeli központi szerződő felek) elismerése tekintetében.

| (21) | A harmadik országbeli központi szerződő felek kérelmezhetik az RBI-rendszer keretében az „engedélyezett elszámolóházként” való engedélyezésüket, ami lehetővé teszi a harmadik országbeli központi szerződő felek számára, hogy ugyanazt az elszámolási szolgáltatást nyújthassák, mint az Indiában székhellyel rendelkező központi szerződő felek. A harmadik országbeli központi szerződő felek mentesülhetnek Indiában bizonyos, az elismert elszámoló társaságokra és engedélyezett elszámolóházakra alkalmazandó követelmények alól, feltéve, hogy megfelelnek a pénzügyi piaci infrastruktúrákra vonatkozó elveknek, valamint hogy az Indiai Központi Bank és a harmadik országbeli felügyeleti hatóság együttműködési megállapodást kötött. Az engedély iránti kérelem értékelése a harmadik országbeli felügyeleti hatóság által biztosított információkon alapulhat. |
| --- | --- |

(21)

A harmadik országbeli központi szerződő felek kérelmezhetik az RBI-rendszer keretében az „engedélyezett elszámolóházként” való engedélyezésüket, ami lehetővé teszi a harmadik országbeli központi szerződő felek számára, hogy ugyanazt az elszámolási szolgáltatást nyújthassák, mint az Indiában székhellyel rendelkező központi szerződő felek. A harmadik országbeli központi szerződő felek mentesülhetnek Indiában bizonyos, az elismert elszámoló társaságokra és engedélyezett elszámolóházakra alkalmazandó követelmények alól, feltéve, hogy megfelelnek a pénzügyi piaci infrastruktúrákra vonatkozó elveknek, valamint hogy az Indiai Központi Bank és a harmadik országbeli felügyeleti hatóság együttműködési megállapodást kötött. Az engedély iránti kérelem értékelése a harmadik országbeli felügyeleti hatóság által biztosított információkon alapulhat.

| (22) | Meg kell tehát állapítani, hogy India jogi és felügyeleti keretrendszere ténylegesen egyenértékű rendszert biztosít a harmadik országbeli központi szerződő felek elismerése tekintetében. |
| --- | --- |

(22)

Meg kell tehát állapítani, hogy India jogi és felügyeleti keretrendszere ténylegesen egyenértékű rendszert biztosít a harmadik országbeli központi szerződő felek elismerése tekintetében.

| (23) | Ez a határozat az elfogadásakor az Indiában alkalmazandó, az elismert elszámoló társaságokra és engedélyezett elszámolóházakra vonatkozó, jogilag kötelező érvényű követelményeken alapul. A Bizottságnak az ESMA-val együttműködésben továbbra is rendszeres jelleggel nyomon kell követnie az elismert elszámoló társaságokkal és engedélyezett elszámolóházakkal kapcsolatos jogi és felügyeleti keretrendszer alakulását, valamint az e határozat meghozatalának alapját képező feltételek teljesülését. |
| --- | --- |

(23)

Ez a határozat az elfogadásakor az Indiában alkalmazandó, az elismert elszámoló társaságokra és engedélyezett elszámolóházakra vonatkozó, jogilag kötelező érvényű követelményeken alapul. A Bizottságnak az ESMA-val együttműködésben továbbra is rendszeres jelleggel nyomon kell követnie az elismert elszámoló társaságokkal és engedélyezett elszámolóházakkal kapcsolatos jogi és felügyeleti keretrendszer alakulását, valamint az e határozat meghozatalának alapját képező feltételek teljesülését.

| (24) | Az Indiában engedélyezett központi szerződő felekre Indiában alkalmazandó jogi és felügyeleti keretrendszer rendszeres felülvizsgálata nem érinti a Bizottság azon lehetőségét, hogy az általános felülvizsgálat keretein kívül bármikor célzott felülvizsgálatot végezzen, ha lényeges fejlemények szükségessé teszik, hogy a Bizottság újraértékelje az e határozatban megállapított egyenértékűséget. Az újraértékelés e határozat visszavonásához vezethet. |
| --- | --- |

(24)

Az Indiában engedélyezett központi szerződő felekre Indiában alkalmazandó jogi és felügyeleti keretrendszer rendszeres felülvizsgálata nem érinti a Bizottság azon lehetőségét, hogy az általános felülvizsgálat keretein kívül bármikor célzott felülvizsgálatot végezzen, ha lényeges fejlemények szükségessé teszik, hogy a Bizottság újraértékelje az e határozatban megállapított egyenértékűséget. Az újraértékelés e határozat visszavonásához vezethet.

| (25) | Az e határozatban előírt intézkedések összhangban vannak az Európai Értékpapír-bizottság véleményével, |
| --- | --- |

(25)

Az e határozatban előírt intézkedések összhangban vannak az Európai Értékpapír-bizottság véleményével,

ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:

1. cikk

(1)   A 648/2012/EU rendelet 25. cikkének (6) bekezdése alkalmazásában Indiának az ott engedéllyel rendelkező, elismert elszámoló társaságokra alkalmazandó jogi és felügyeleti keretrendszere, amely az értékpapír-szerződésekre vonatkozó 1956. évi törvényt (SCRA-rendelet), az értékpapír-szerződésekre (tőzsde és elszámoló társaságok) vonatkozó 2012. évi rendeleteket és a 2013. szeptember 4-i körlevelet foglalja magában, egyenértékűnek tekintendő a 648/2012/EU rendeletben rögzített követelményekkel.

(2)   A 648/2012/EU rendelet 25. cikkének (6) bekezdése alkalmazásában Indiának az ott engedéllyel rendelkező elszámolóházakra alkalmazandó, a fizetési és elszámolási rendszerekről szóló, 2007. évi törvényből és a fizetési és elszámolási rendszerekről szóló, 2008. évi rendeletekből álló jogi és felügyeleti keretrendszere, kiegészítve a pénzügyi piaci infrastruktúrák szabályozására és felügyeletére vonatkozó szakpolitikai dokumentummal, egyenértékűnek tekintendő a 648/2012/EU rendeletben rögzített követelményekkel.

2. cikk

Ez a határozat az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő huszadik napon lép hatályba.

Kelt Brüsszelben, 2016. december 15-én.

a Bizottság részéről

az elnök

Jean-Claude JUNCKER

---

(1)  
  HL L 201., 2012.7.27., 1. o.

1

(2)  A Fizetési és Elszámolási Rendszerek Bizottságának neve 2014. szeptember 1-jével Fizetési és Piaci Infrastruktúra Bizottságra változott.

2

---

| 2016.12.16. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 342/42 |
| --- | --- | --- | --- |

2016.12.16.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 342/42

---

A BIZOTTSÁG (EU) 2016/2270 VÉGREHAJTÁSI HATÁROZATA

(2016. december 15.)

Szingapúr jóváhagyott tőzsdéinek a 648/2012/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet szerinti egyenértékűségéről

(EGT-vonatkozású szöveg)

AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,

tekintettel a tőzsdén kívüli származtatott ügyletekről, a központi szerződő felekről és a kereskedési adattárakról szóló, 2012. július 4-i 648/2012/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletre (1) és különösen annak 2a. cikke (2) bekezdésére,

mivel:

| (1) | A 648/2012/EU rendelet elszámolási és kétoldalú kockázatkezelési követelményeket határoz meg a tőzsdén kívüli származtatott ügyletek vonatkozásában, valamint jelentéstételi kötelezettséget ír elő ezekre az ügyletekre. A 648/2012/EU rendelet 2. cikkének 7. pontja értelmében a tőzsdén kívüli származtatott ügylet olyan származtatott ügylet, amelynek végrehajtására nem a 2004/39/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv (2) 4. cikke (1) bekezdése 14. pontjának értelmében vett szabályozott piacon vagy a 648/2012/EU rendelet 2a. cikkével összhangban a szabályozott piaccal egyenértékűnek tekintett harmadik országbeli piacon kerül sor. Ennélfogva bármely származtatott ügylet, amelynek végrehajtására a szabályozott piaccal nem egyenértékűnek tekintett harmadik országbeli piacon kerül sor, a 648/2012/EU rendelet alkalmazásában tőzsdén kívüli származtatott ügyletként osztályozható. |
| --- | --- |

(1)

A 648/2012/EU rendelet elszámolási és kétoldalú kockázatkezelési követelményeket határoz meg a tőzsdén kívüli származtatott ügyletek vonatkozásában, valamint jelentéstételi kötelezettséget ír elő ezekre az ügyletekre. A 648/2012/EU rendelet 2. cikkének 7. pontja értelmében a tőzsdén kívüli származtatott ügylet olyan származtatott ügylet, amelynek végrehajtására nem a 2004/39/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv (2) 4. cikke (1) bekezdése 14. pontjának értelmében vett szabályozott piacon vagy a 648/2012/EU rendelet 2a. cikkével összhangban a szabályozott piaccal egyenértékűnek tekintett harmadik országbeli piacon kerül sor. Ennélfogva bármely származtatott ügylet, amelynek végrehajtására a szabályozott piaccal nem egyenértékűnek tekintett harmadik országbeli piacon kerül sor, a 648/2012/EU rendelet alkalmazásában tőzsdén kívüli származtatott ügyletként osztályozható.

| (2) | A 648/2012/EU rendelet 2a. cikkével összhangban egy harmadik országbeli piac akkor tekinthető egyenértékűnek valamely szabályozott piaccal, amennyiben az megfelel a 2004/39/EK irányelv III. címében meghatározott követelményekkel egyenértékű, jogilag kötelező érvényű követelményeknek, továbbá folyamatos és hatékony felügyelet és végrehajtás hatálya alá esik a szóban forgó harmadik országban. |
| --- | --- |

(2)

A 648/2012/EU rendelet 2a. cikkével összhangban egy harmadik országbeli piac akkor tekinthető egyenértékűnek valamely szabályozott piaccal, amennyiben az megfelel a 2004/39/EK irányelv III. címében meghatározott követelményekkel egyenértékű, jogilag kötelező érvényű követelményeknek, továbbá folyamatos és hatékony felügyelet és végrehajtás hatálya alá esik a szóban forgó harmadik országban.

| (3) | Ahhoz, hogy valamely harmadik ország piacát a 2004/39/EK irányelv értelmében szabályozott piaccal egyenértékűnek lehessen tekinteni, az alkalmazandó jogilag kötelező érvényű követelményeknek és felügyeleti és végrehajtási intézkedéseknek lényegileg az uniós követelményekkel egyenértékű eredményre kell vezetnie az elért szabályozási célkitűzések tekintetében. Ezen egyenértékűségi értékelés célja ezért annak ellenőrzése, hogy Szingapúr jóváhagyott tőzsdéire vonatkozó, jogilag kötelező érvényű követelmények egyenértékűek-e a 2004/39/EK irányelv III. címében meghatározott követelményekkel, és hogy az említett piacok folyamatos és hatékony felügyelet és végrehajtás hatálya alá esnek-e. Az e határozat elfogadásának napján tőzsdeként jóváhagyott piacokat ennélfogva a 2004/39/EK irányelv értelmében szabályozott piaccal egyenértékű piacként kell meghatározni. |
| --- | --- |

(3)

Ahhoz, hogy valamely harmadik ország piacát a 2004/39/EK irányelv értelmében szabályozott piaccal egyenértékűnek lehessen tekinteni, az alkalmazandó jogilag kötelező érvényű követelményeknek és felügyeleti és végrehajtási intézkedéseknek lényegileg az uniós követelményekkel egyenértékű eredményre kell vezetnie az elért szabályozási célkitűzések tekintetében. Ezen egyenértékűségi értékelés célja ezért annak ellenőrzése, hogy Szingapúr jóváhagyott tőzsdéire vonatkozó, jogilag kötelező érvényű követelmények egyenértékűek-e a 2004/39/EK irányelv III. címében meghatározott követelményekkel, és hogy az említett piacok folyamatos és hatékony felügyelet és végrehajtás hatálya alá esnek-e. Az e határozat elfogadásának napján tőzsdeként jóváhagyott piacokat ennélfogva a 2004/39/EK irányelv értelmében szabályozott piaccal egyenértékű piacként kell meghatározni.

| (4) | A jóváhagyott tőzsdékre vonatkozó szingapúri jogi keretrendszer a következőket tartalmazza: az értékpapírokra és határidős tőzsdei ügyletekre vonatkozó törvény (Securities and Futures Act – SFA), az értékpapírokra és határidős tőzsdei ügyletekre vonatkozó, 2005. évi rendeletek (piacok), az értékpapírokra és határidős tőzsdei ügyletekre vonatkozó, 2005. évi rendeletek (a jóváhagyott tőzsdék, a jóváhagyott elszámolóházak és a jóváhagyott holdingtársaságok vállalatirányítása), az értékpapírokra és határidős tőzsdei ügyletekre vonatkozó, 2005. évi rendeletek (befektetési ajánlatok) (részvények és hitelviszonyt megtestesítő értékpapírok), az értékpapírokra és határidős tőzsdei ügyletekre vonatkozó, 2004. évi rendeletek (a tevékenység engedélyezése és folytatása), valamint az értékpapírokra és határidős tőzsdei ügyletekre vonatkozó törvény 321. szakasza értelmében a Szingapúri Monetáris Hatóság (Monetary Authority of Singapore – MAS) által kiadott iránymutatások, ideértve a piacok szabályozásáról szóló, SFA 02-G01. sz. iránymutatást és a szakmai alkalmassági és üzleti megbízhatósági kritériumokról szóló, FSG-G01. sz. iránymutatást is. A piacok szabályozásáról szóló iránymutatás meghatározza a jóváhagyott tőzsdékre vonatkozó kötelezettségeket, például a tisztességes, rendezett és átlátható piac működtetésére vonatkozó kötelezettséget. Az értékpapírokra és határidős tőzsdei ügyletekre vonatkozó törvény 321. szakaszának (5) bekezdése értelmében a felelősség meglétének vagy hiányának megállapítását kérő bármely fél hivatkozhat valamely iránymutatás be nem tartására polgári és büntetőeljárásban egyaránt. Ezenfelül a 334. szakasz (1) bekezdése és a 335. szakasz felhatalmazza a Szingapúri Monetáris Hatóságot, hogy szabjon ki bírságot a jóváhagyott tőzsdére, amennyiben úgy ítéli meg, hogy a tőzsde felelős valamely iránymutatás megsértéséért. Ezen túlmenően néhány, az értékpapírokra és határidős tőzsdei ügyletekre vonatkozó törvény követelményeit tovább részletező üzleti és jegyzési szabály valamennyi jóváhagyott tőzsde vonatkozásában külön szabálykönyvben is megjelent. Az üzleti és jegyzési szabályokat, valamint azok módosításait végrehajtásukat megelőzően be kell nyújtani a Szingapúri Monetáris Hatósághoz. Az értékpapírokra és határidős tőzsdei ügyletekre vonatkozó törvény szankciókat határoz meg olyan esetekre, amelyekben az üzleti és jegyzési szabályok nem felelnek meg a Szingapúri Monetáris Hatóság által meghatározott követelményeknek. Az említett törvény értelmében az üzleti szabályok jogilag kötelező érvényűek a jóváhagyott tőzsdére és tagjaira nézve, így azokat folyamatosan be kell tartani. |
| --- | --- |

(4)

A jóváhagyott tőzsdékre vonatkozó szingapúri jogi keretrendszer a következőket tartalmazza: az értékpapírokra és határidős tőzsdei ügyletekre vonatkozó törvény (Securities and Futures Act – SFA), az értékpapírokra és határidős tőzsdei ügyletekre vonatkozó, 2005. évi rendeletek (piacok), az értékpapírokra és határidős tőzsdei ügyletekre vonatkozó, 2005. évi rendeletek (a jóváhagyott tőzsdék, a jóváhagyott elszámolóházak és a jóváhagyott holdingtársaságok vállalatirányítása), az értékpapírokra és határidős tőzsdei ügyletekre vonatkozó, 2005. évi rendeletek (befektetési ajánlatok) (részvények és hitelviszonyt megtestesítő értékpapírok), az értékpapírokra és határidős tőzsdei ügyletekre vonatkozó, 2004. évi rendeletek (a tevékenység engedélyezése és folytatása), valamint az értékpapírokra és határidős tőzsdei ügyletekre vonatkozó törvény 321. szakasza értelmében a Szingapúri Monetáris Hatóság (Monetary Authority of Singapore – MAS) által kiadott iránymutatások, ideértve a piacok szabályozásáról szóló, SFA 02-G01. sz. iránymutatást és a szakmai alkalmassági és üzleti megbízhatósági kritériumokról szóló, FSG-G01. sz. iránymutatást is. A piacok szabályozásáról szóló iránymutatás meghatározza a jóváhagyott tőzsdékre vonatkozó kötelezettségeket, például a tisztességes, rendezett és átlátható piac működtetésére vonatkozó kötelezettséget. Az értékpapírokra és határidős tőzsdei ügyletekre vonatkozó törvény 321. szakaszának (5) bekezdése értelmében a felelősség meglétének vagy hiányának megállapítását kérő bármely fél hivatkozhat valamely iránymutatás be nem tartására polgári és büntetőeljárásban egyaránt. Ezenfelül a 334. szakasz (1) bekezdése és a 335. szakasz felhatalmazza a Szingapúri Monetáris Hatóságot, hogy szabjon ki bírságot a jóváhagyott tőzsdére, amennyiben úgy ítéli meg, hogy a tőzsde felelős valamely iránymutatás megsértéséért. Ezen túlmenően néhány, az értékpapírokra és határidős tőzsdei ügyletekre vonatkozó törvény követelményeit tovább részletező üzleti és jegyzési szabály valamennyi jóváhagyott tőzsde vonatkozásában külön szabálykönyvben is megjelent. Az üzleti és jegyzési szabályokat, valamint azok módosításait végrehajtásukat megelőzően be kell nyújtani a Szingapúri Monetáris Hatósághoz. Az értékpapírokra és határidős tőzsdei ügyletekre vonatkozó törvény szankciókat határoz meg olyan esetekre, amelyekben az üzleti és jegyzési szabályok nem felelnek meg a Szingapúri Monetáris Hatóság által meghatározott követelményeknek. Az említett törvény értelmében az üzleti szabályok jogilag kötelező érvényűek a jóváhagyott tőzsdére és tagjaira nézve, így azokat folyamatosan be kell tartani.

| (5) | A Szingapúrban jóváhagyott tőzsdékre alkalmazandó, jogilag kötelező érvényű követelmények olyan eredményre vezetnek, amelyek egyenértékűek a 2004/39/EK irányelv III. címében meghatározott követelményekkel az alábbi területeken: engedélyeztetési eljárás, a fogalommeghatározásokra vonatkozó követelmények, a jóváhagyott tőzsdékhez való hozzáférésre, a szervezetre, a felső vezetésre, a pénzügyi eszközök szabályozott piacra történő bevezetésére, illetve azok szabályozott piacról való felfüggesztésére vagy eltávolítására, a jóváhagyott tőzsdékre vonatkozó szabályoknak való megfelelés nyomon követésére és az elszámolási és kiegyenlítési megállapodásokhoz való hozzáférésre vonatkozó követelmények. |
| --- | --- |

(5)

A Szingapúrban jóváhagyott tőzsdékre alkalmazandó, jogilag kötelező érvényű követelmények olyan eredményre vezetnek, amelyek egyenértékűek a 2004/39/EK irányelv III. címében meghatározott követelményekkel az alábbi területeken: engedélyeztetési eljárás, a fogalommeghatározásokra vonatkozó követelmények, a jóváhagyott tőzsdékhez való hozzáférésre, a szervezetre, a felső vezetésre, a pénzügyi eszközök szabályozott piacra történő bevezetésére, illetve azok szabályozott piacról való felfüggesztésére vagy eltávolítására, a jóváhagyott tőzsdékre vonatkozó szabályoknak való megfelelés nyomon követésére és az elszámolási és kiegyenlítési megállapodásokhoz való hozzáférésre vonatkozó követelmények.

| (6) | A 2004/39/EK irányelv értelmében a kereskedés előtti és utáni átláthatósági követelmények kizárólag a szabályozott piacokra bevezetett részvényekre alkalmazandók. Annak ellenére, hogy Szingapúr jóváhagyott tőzsdéin engedélyezett a részvényekkel való kereskedés, a Bizottság úgy véli, hogy az említett követelmények értékelése nem releváns e határozat alkalmazásában, tekintve, hogy célja az, hogy ellenőrizze a harmadik országbeli piacokra alkalmazandó, jogilag kötelező érvényű követelmények egyenértékűségét a szóban forgó piacokon végrehajtott származtatott ügyletek tekintetében. |
| --- | --- |

(6)

A 2004/39/EK irányelv értelmében a kereskedés előtti és utáni átláthatósági követelmények kizárólag a szabályozott piacokra bevezetett részvényekre alkalmazandók. Annak ellenére, hogy Szingapúr jóváhagyott tőzsdéin engedélyezett a részvényekkel való kereskedés, a Bizottság úgy véli, hogy az említett követelmények értékelése nem releváns e határozat alkalmazásában, tekintve, hogy célja az, hogy ellenőrizze a harmadik országbeli piacokra alkalmazandó, jogilag kötelező érvényű követelmények egyenértékűségét a szóban forgó piacokon végrehajtott származtatott ügyletek tekintetében.

| (7) | Meg kell tehát állapítani, hogy a Szingapúrban jóváhagyott tőzsdékre vonatkozó, jogilag kötelező érvényű követelmények a 2004/39/EK irányelv III. címében meghatározott követelményekkel egyenértékű eredményre vezetnek. |
| --- | --- |

(7)

Meg kell tehát állapítani, hogy a Szingapúrban jóváhagyott tőzsdékre vonatkozó, jogilag kötelező érvényű követelmények a 2004/39/EK irányelv III. címében meghatározott követelményekkel egyenértékű eredményre vezetnek.

| (8) | A Szingapúrban jóváhagyott tőzsdék a Szingapúri Monetáris Hatóság, a Szingapúri Monetáris Hatóságról szóló törvény 3. szakasza értelmében létrehozott közjogi hatóság felügyelete alá tartoznak. A Szingapúri Monetáris Hatóság a tőkepiaci tevékenységek elsődleges szabályozó testülete Szingapúrban. Az értékpapírokra és határidős tőzsdei ügyletekre vonatkozó törvény 46. szakasza felhatalmazza a Szingapúri Monetáris Hatóságot, hogy a szóban forgó törvény által meghatározott konkrét kérdéseket illetően adjon ki iránymutatást a jóváhagyott tőzsdéknek a befektetők védelmének, a tisztességes, rendezett és átlátható piacok működésének, a tőkepiacok integritásának és stabilitásának, valamint a Szingapúri Monetáris Hatóság által bevezetett feltételeknek vagy korlátozásoknak való megfelelés biztosítása érdekében. A Szingapúri Monetáris Hatóság hatáskörrel rendelkezik jogilag kötelező érvényű felszólítások, iránymutatások, szabályzatok, szakpolitikai állásfoglalások és gyakorlati felhívások közzétételére. A Szingapúri Monetáris Hatóság az értékpapírokra és határidős tőzsdei ügyletekre vonatkozó törvény vagy másodlagos joga rendelkezéseinek (ideértve a felszólításokat és iránymutatásokat is) megsértése esetén bírságot szabhat ki vagy megrovást adhat ki. A Szingapúri Monetáris Hatóság kulcsfontosságú tisztviselőket is távozásra szólíthat fel, amennyiben úgy ítéli meg, hogy az a köz érdekét szolgálja. Végezetül a Szingapúri Monetáris Hatóság helyszíni és helyszínen kívüli vizsgálat útján felügyeli a jóváhagyott tőzsdék kockázatkezelési gyakorlatát és kockázatellenőrzését. |
| --- | --- |

(8)

A Szingapúrban jóváhagyott tőzsdék a Szingapúri Monetáris Hatóság, a Szingapúri Monetáris Hatóságról szóló törvény 3. szakasza értelmében létrehozott közjogi hatóság felügyelete alá tartoznak. A Szingapúri Monetáris Hatóság a tőkepiaci tevékenységek elsődleges szabályozó testülete Szingapúrban. Az értékpapírokra és határidős tőzsdei ügyletekre vonatkozó törvény 46. szakasza felhatalmazza a Szingapúri Monetáris Hatóságot, hogy a szóban forgó törvény által meghatározott konkrét kérdéseket illetően adjon ki iránymutatást a jóváhagyott tőzsdéknek a befektetők védelmének, a tisztességes, rendezett és átlátható piacok működésének, a tőkepiacok integritásának és stabilitásának, valamint a Szingapúri Monetáris Hatóság által bevezetett feltételeknek vagy korlátozásoknak való megfelelés biztosítása érdekében. A Szingapúri Monetáris Hatóság hatáskörrel rendelkezik jogilag kötelező érvényű felszólítások, iránymutatások, szabályzatok, szakpolitikai állásfoglalások és gyakorlati felhívások közzétételére. A Szingapúri Monetáris Hatóság az értékpapírokra és határidős tőzsdei ügyletekre vonatkozó törvény vagy másodlagos joga rendelkezéseinek (ideértve a felszólításokat és iránymutatásokat is) megsértése esetén bírságot szabhat ki vagy megrovást adhat ki. A Szingapúri Monetáris Hatóság kulcsfontosságú tisztviselőket is távozásra szólíthat fel, amennyiben úgy ítéli meg, hogy az a köz érdekét szolgálja. Végezetül a Szingapúri Monetáris Hatóság helyszíni és helyszínen kívüli vizsgálat útján felügyeli a jóváhagyott tőzsdék kockázatkezelési gyakorlatát és kockázatellenőrzését.

| (9) | Meg kell tehát állapítani, hogy a jóváhagyott tőzsdék folyamatos és hatékony felügyelet és végrehajtás hatálya alá tartoznak Szingapúrban. |
| --- | --- |

(9)

Meg kell tehát állapítani, hogy a jóváhagyott tőzsdék folyamatos és hatékony felügyelet és végrehajtás hatálya alá tartoznak Szingapúrban.

| (10) | A 648/2012/EU rendelet 2a. cikkében meghatározott feltételeket ezért úgy kell tekinteni, hogy azok teljesülnek a szingapúri jóváhagyott tőzsdék vonatkozásában. |
| --- | --- |

(10)

A 648/2012/EU rendelet 2a. cikkében meghatározott feltételeket ezért úgy kell tekinteni, hogy azok teljesülnek a szingapúri jóváhagyott tőzsdék vonatkozásában.

| (11) | Ez a határozat az elfogadásakor a szingapúri jóváhagyott tőzsdékre vonatkozó, jogilag kötelező érvényű követelményeken alapul. A Bizottságnak továbbra is rendszeresen nyomon kell követnie a jóváhagyott tőzsdékkel kapcsolatos jogi és felügyeleti keretrendszer alakulását, valamint az e határozat meghozatalának alapját képező feltételek teljesülését. A Bizottságnak különösen a 600/2014/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet (3) és a 2014/65/EU európai parlamenti és tanácsi irányelv (4) alkalmazandóvá válásának fényében kell felülvizsgálnia e határozatot. |
| --- | --- |

(11)

Ez a határozat az elfogadásakor a szingapúri jóváhagyott tőzsdékre vonatkozó, jogilag kötelező érvényű követelményeken alapul. A Bizottságnak továbbra is rendszeresen nyomon kell követnie a jóváhagyott tőzsdékkel kapcsolatos jogi és felügyeleti keretrendszer alakulását, valamint az e határozat meghozatalának alapját képező feltételek teljesülését. A Bizottságnak különösen a 600/2014/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet (3) és a 2014/65/EU európai parlamenti és tanácsi irányelv (4) alkalmazandóvá válásának fényében kell felülvizsgálnia e határozatot.

| (12) | A szingapúri jóváhagyott tőzsdékre alkalmazandó jogi és felügyeleti keretrendszer rendszeres felülvizsgálata nem érinti annak a lehetőségét, hogy a Bizottság bármikor meghatározott felülvizsgálatot végezzen, amennyiben az érintett fejlemények szükségessé teszik az e határozattal biztosított egyenértékűség Bizottság általi újraértékelését. Az újraértékelés e határozat visszavonásához vezethet. |
| --- | --- |

(12)

A szingapúri jóváhagyott tőzsdékre alkalmazandó jogi és felügyeleti keretrendszer rendszeres felülvizsgálata nem érinti annak a lehetőségét, hogy a Bizottság bármikor meghatározott felülvizsgálatot végezzen, amennyiben az érintett fejlemények szükségessé teszik az e határozattal biztosított egyenértékűség Bizottság általi újraértékelését. Az újraértékelés e határozat visszavonásához vezethet.

| (13) | Az e határozatban előírt intézkedések összhangban vannak az Európai Értékpapír-bizottság véleményével, |
| --- | --- |

(13)

Az e határozatban előírt intézkedések összhangban vannak az Európai Értékpapír-bizottság véleményével,

ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:

1. cikk

A 648/2012/EU rendelet 2. cikkének 7. pontja alkalmazásában a Szingapúrban jóváhagyott és a mellékletben meghatározott tőzsdék a 2004/39/EK irányelv 4. cikke (1) bekezdésének 14. pontjában meghatározott szabályozott piacokkal egyenértékűnek tekintendők.

2. cikk

Ez a határozat az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő huszadik napon lép hatályba.

Kelt Brüsszelben, 2016. december 15-én.

a Bizottság részéről

az elnök

Jean-Claude JUNCKER

---

(1)  
  HL L 201., 2012.7.27., 1. o.

1

(2)  Az Európai Parlament és a Tanács 2004/39/EK irányelve (2004. április 21.) a pénzügyi eszközök piacairól, a 85/611/EGK és a 93/6/EGK tanácsi irányelv, és a 2000/12/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv módosításáról, valamint a 93/22/EGK tanácsi irányelv hatályon kívül helyezéséről (HL L 145., 2004.4.30., 1. o.).

2

(3)  Az Európai Parlament és a Tanács 600/2014/EU rendelete (2014. május 15.) a pénzügyi eszközök piacairól és a 648/2012/EU rendelet módosításáról (HL L 173., 2014.6.12., 84. o.).

3

(4)  Az Európai Parlament és a Tanács 2014/65/EU irányelve (2014. május 15.) a pénzügyi eszközök piacairól, valamint a 2002/92/EK irányelv és a 2011/61/EU irányelv módosításáról (HL L 173., 2014.6.12., 349. o.).

4

---

MELLÉKLET

Az 1. cikkben említettek szerinti jóváhagyott tőzsdék Szingapúrban

| a) | Singapore Exchange Derivatives Trading Limited |
| --- | --- |

a)

Singapore Exchange Derivatives Trading Limited

| b) | Singapore Exchange Securities Trading Limited |
| --- | --- |

b)

Singapore Exchange Securities Trading Limited

| c) | ICE Futures Singapore. |
| --- | --- |

c)

ICE Futures Singapore.

---

| 2016.12.16. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 342/45 |
| --- | --- | --- | --- |

2016.12.16.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 342/45

---

A BIZOTTSÁG (EU) 2016/2271 VÉGREHAJTÁSI HATÁROZATA

(2016. december 15.)

Japán pénzügyieszköz-tőzsdéinek és árutőzsdéinek a 648/2012/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet szerinti egyenértékűségéről

(EGT-vonatkozású szöveg)

AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,

tekintettel a tőzsdén kívüli származtatott ügyletekről, a központi szerződő felekről és a kereskedési adattárakról szóló, 2012. július 4-i 648/2012/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletre (1) és különösen annak 2a. cikkére,

mivel:

| (1) | A 648/2012/EU rendelet elszámolási és kétoldalú kockázatkezelési követelményeket határoz meg a tőzsdén kívüli származtatott ügyletek vonatkozásában, valamint jelentéstételi kötelezettséget ír elő ezekre az ügyletekre. A 648/2012/EU rendelet 2. cikkének 7. pontja értelmében a tőzsdén kívüli származtatott ügylet olyan származtatott ügylet, amelynek végrehajtására nem a 2004/39/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv (2) 4. cikke (1) bekezdése 14. pontjának értelmében vett szabályozott piacon vagy a 648/2012/EU rendelet 2a. cikkével összhangban a szabályozott piaccal egyenértékűnek tekintett harmadik országbeli piacon kerül sor. Ennélfogva bármely származtatott ügylet, amelynek végrehajtására a szabályozott piaccal nem egyenértékűnek tekintett harmadik országbeli piacon kerül sor, a 648/2012/EU rendelet alkalmazásában tőzsdén kívüli származtatott ügyletként osztályozható. |
| --- | --- |

(1)

A 648/2012/EU rendelet elszámolási és kétoldalú kockázatkezelési követelményeket határoz meg a tőzsdén kívüli származtatott ügyletek vonatkozásában, valamint jelentéstételi kötelezettséget ír elő ezekre az ügyletekre. A 648/2012/EU rendelet 2. cikkének 7. pontja értelmében a tőzsdén kívüli származtatott ügylet olyan származtatott ügylet, amelynek végrehajtására nem a 2004/39/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv (2) 4. cikke (1) bekezdése 14. pontjának értelmében vett szabályozott piacon vagy a 648/2012/EU rendelet 2a. cikkével összhangban a szabályozott piaccal egyenértékűnek tekintett harmadik országbeli piacon kerül sor. Ennélfogva bármely származtatott ügylet, amelynek végrehajtására a szabályozott piaccal nem egyenértékűnek tekintett harmadik országbeli piacon kerül sor, a 648/2012/EU rendelet alkalmazásában tőzsdén kívüli származtatott ügyletként osztályozható.

| (2) | A 648/2012/EU rendelet 2a. cikkével összhangban egy harmadik országbeli piac akkor tekinthető egyenértékűnek valamely szabályozott piaccal, amennyiben az megfelel a 2004/39/EK irányelv III. címében meghatározott követelményekkel egyenértékű, jogilag kötelező érvényű követelményeknek, továbbá folyamatos és hatékony felügyelet és végrehajtás hatálya alá esik a szóban forgó harmadik országban. |
| --- | --- |

(2)

A 648/2012/EU rendelet 2a. cikkével összhangban egy harmadik országbeli piac akkor tekinthető egyenértékűnek valamely szabályozott piaccal, amennyiben az megfelel a 2004/39/EK irányelv III. címében meghatározott követelményekkel egyenértékű, jogilag kötelező érvényű követelményeknek, továbbá folyamatos és hatékony felügyelet és végrehajtás hatálya alá esik a szóban forgó harmadik országban.

| (3) | Ahhoz, hogy valamely harmadik ország piacát a 2004/39/EK irányelv értelmében szabályozott piaccal egyenértékűnek lehessen tekinteni, az alkalmazandó jogilag kötelező érvényű követelményeknek és felügyeleti és végrehajtási intézkedéseknek lényegileg az uniós követelményekkel egyenértékű eredményre kell vezetnie az elért szabályozási célkitűzések tekintetében. Ezen egyenértékűségi értékelés célja tehát annak ellenőrzése, hogy a Japán pénzügyieszköz-tőzsdéire és árutőzsdéire vonatkozó, jogilag kötelező érvényű követelmények egyenértékűek-e a 2004/39/EK irányelv III. címében meghatározott követelményekkel, és hogy az említett piacok folyamatos és hatékony felügyelet és végrehajtás hatálya alá esnek-e. Az e határozat elfogadásának napján pénzügyieszköz-tőzsdeként és árutőzsdeként engedélyezett piacokat ennélfogva a 2004/39/EK irányelv értelmében szabályozott piaccal egyenértékű piacként kell meghatározni. |
| --- | --- |

(3)

Ahhoz, hogy valamely harmadik ország piacát a 2004/39/EK irányelv értelmében szabályozott piaccal egyenértékűnek lehessen tekinteni, az alkalmazandó jogilag kötelező érvényű követelményeknek és felügyeleti és végrehajtási intézkedéseknek lényegileg az uniós követelményekkel egyenértékű eredményre kell vezetnie az elért szabályozási célkitűzések tekintetében. Ezen egyenértékűségi értékelés célja tehát annak ellenőrzése, hogy a Japán pénzügyieszköz-tőzsdéire és árutőzsdéire vonatkozó, jogilag kötelező érvényű követelmények egyenértékűek-e a 2004/39/EK irányelv III. címében meghatározott követelményekkel, és hogy az említett piacok folyamatos és hatékony felügyelet és végrehajtás hatálya alá esnek-e. Az e határozat elfogadásának napján pénzügyieszköz-tőzsdeként és árutőzsdeként engedélyezett piacokat ennélfogva a 2004/39/EK irányelv értelmében szabályozott piaccal egyenértékű piacként kell meghatározni.

| (4) | A pénzügyieszköz-tőzsdékre és árutőzsdékre vonatkozó japán jogi keretrendszer a következő jogszabályokat foglalja magában: a pénzügyi eszközökről és a tőzsdéről szóló, 2006. évi törvény (Financial Instruments and Exchange Act – FIEA), amely létrehozza a pénzügyieszköz-tőzsdékre vonatkozó szabályozási keretet, valamint az árualapú származtatott termékekre vonatkozó, 2009. évi törvény (Commodity Derivatives Act – CDA), amely az árutőzsdék szabályozási és felügyeleti keretét biztosítja. Az árucikken alapuló származtatott ügyleteket az árutőzsdén, a pénzügyi eszközökön alapuló származtatott ügyleteket pedig a pénzügyieszköz-tőzsdén jegyzik. A pénzügyieszköz-tőzsdékre vonatkozó szabályokat részletezi a pénzügyi instrumentumokról és a tőzsdéről szóló törvény végrehajtását elrendelő végzés, valamint a Kabinetiroda által kiadott, a pénzügyieszköz-tőzsdékre vonatkozó rendelet, míg az árutőzsdékre vonatkozó szabályok részletes leírását az árualapú származtatott termékekről szóló törvény végrehajtását elrendelő végzés és az árualapú származtatott termékekről szóló törvény végrehajtását elrendelő rendelet foglalja magában. Ezenfelül az árutőzsdék és a pénzügyieszköz-tőzsdék viszonylag széles körű önszabályozó hatáskörrel rendelkeznek bizonyos követelmények tekintetében. A pénzügyieszköz-tőzsdék önszabályozó hatásköre mindenekelőtt a pénzügyi eszközök tőzsdei jegyzékbe vételével, illetve jegyzékből való törlésével kapcsolatos üzleti szabályokra, kereskedelmi megállapodásokra és a tagsággal összefüggő követelményekre terjed ki. A működési szabályokat jóváhagyásra be kell nyújtani Japán miniszterelnöke részére (a pénzügyi eszközökről és a tőzsdéről szóló törvény 81. cikke). Az árutőzsde önszabályozó hatáskörét az önszabályozási bizottság vagy az önszabályozási osztály gyakorolja. Az árutőzsde piaci szabályai meghatározzák a kereskedelmi szabályokat és a tagsági követelményeket, amelyek mindegyikét jóváhagyásra be kell nyújtani a Mezőgazdasági, Erdészeti és Halászati Minisztérium, valamint a Gazdasági, Kereskedelmi és Ipari Minisztérium részére. Az önszabályozásra vonatkozó szabályok jogilag kötelező érvényűek a tőzsdékre nézve. |
| --- | --- |

(4)

A pénzügyieszköz-tőzsdékre és árutőzsdékre vonatkozó japán jogi keretrendszer a következő jogszabályokat foglalja magában: a pénzügyi eszközökről és a tőzsdéről szóló, 2006. évi törvény (Financial Instruments and Exchange Act – FIEA), amely létrehozza a pénzügyieszköz-tőzsdékre vonatkozó szabályozási keretet, valamint az árualapú származtatott termékekre vonatkozó, 2009. évi törvény (Commodity Derivatives Act – CDA), amely az árutőzsdék szabályozási és felügyeleti keretét biztosítja. Az árucikken alapuló származtatott ügyleteket az árutőzsdén, a pénzügyi eszközökön alapuló származtatott ügyleteket pedig a pénzügyieszköz-tőzsdén jegyzik. A pénzügyieszköz-tőzsdékre vonatkozó szabályokat részletezi a pénzügyi instrumentumokról és a tőzsdéről szóló törvény végrehajtását elrendelő végzés, valamint a Kabinetiroda által kiadott, a pénzügyieszköz-tőzsdékre vonatkozó rendelet, míg az árutőzsdékre vonatkozó szabályok részletes leírását az árualapú származtatott termékekről szóló törvény végrehajtását elrendelő végzés és az árualapú származtatott termékekről szóló törvény végrehajtását elrendelő rendelet foglalja magában. Ezenfelül az árutőzsdék és a pénzügyieszköz-tőzsdék viszonylag széles körű önszabályozó hatáskörrel rendelkeznek bizonyos követelmények tekintetében. A pénzügyieszköz-tőzsdék önszabályozó hatásköre mindenekelőtt a pénzügyi eszközök tőzsdei jegyzékbe vételével, illetve jegyzékből való törlésével kapcsolatos üzleti szabályokra, kereskedelmi megállapodásokra és a tagsággal összefüggő követelményekre terjed ki. A működési szabályokat jóváhagyásra be kell nyújtani Japán miniszterelnöke részére (a pénzügyi eszközökről és a tőzsdéről szóló törvény 81. cikke). Az árutőzsde önszabályozó hatáskörét az önszabályozási bizottság vagy az önszabályozási osztály gyakorolja. Az árutőzsde piaci szabályai meghatározzák a kereskedelmi szabályokat és a tagsági követelményeket, amelyek mindegyikét jóváhagyásra be kell nyújtani a Mezőgazdasági, Erdészeti és Halászati Minisztérium, valamint a Gazdasági, Kereskedelmi és Ipari Minisztérium részére. Az önszabályozásra vonatkozó szabályok jogilag kötelező érvényűek a tőzsdékre nézve.

| (5) | A Japánban engedélyezett tőzsdékre alkalmazandó, jogilag kötelező érvényű követelmények olyan eredményre vezetnek, amelyek egyenértékűek a 2004/39/EK irányelv III. címében meghatározott követelményekkel az alábbi területeken: engedélyeztetési eljárás, a fogalommeghatározásokra vonatkozó követelmények, a tőzsdékhez való hozzáférésre, a szervezetre, a felső vezetésre, a pénzügyi eszközök szabályozott piacra történő bevezetésére, illetve azok szabályozott piacról való felfüggesztésére vagy eltávolítására, a megfelelés nyomon követésére és az elszámolási és kiegyenlítési megállapodásokhoz való hozzáférésre vonatkozó követelmények. |
| --- | --- |

(5)

A Japánban engedélyezett tőzsdékre alkalmazandó, jogilag kötelező érvényű követelmények olyan eredményre vezetnek, amelyek egyenértékűek a 2004/39/EK irányelv III. címében meghatározott követelményekkel az alábbi területeken: engedélyeztetési eljárás, a fogalommeghatározásokra vonatkozó követelmények, a tőzsdékhez való hozzáférésre, a szervezetre, a felső vezetésre, a pénzügyi eszközök szabályozott piacra történő bevezetésére, illetve azok szabályozott piacról való felfüggesztésére vagy eltávolítására, a megfelelés nyomon követésére és az elszámolási és kiegyenlítési megállapodásokhoz való hozzáférésre vonatkozó követelmények.

| (6) | A 2004/39/EK irányelv értelmében a kereskedés előtti és utáni átláthatósági követelmények kizárólag a szabályozott piacokra bevezetett részvényekre alkalmazandók. Annak ellenére, hogy a pénzügyieszköz-tőzsdéken engedélyezett a részvényekkel való kereskedés, a Bizottság úgy véli, hogy az említett követelmények értékelése nem releváns e határozat alkalmazásában, tekintve, hogy célja az, hogy ellenőrizze a harmadik országbeli piacokra alkalmazandó, jogilag kötelező érvényű követelmények egyenértékűségét a szóban forgó piacokon végrehajtott származtatott ügyletek tekintetében. |
| --- | --- |

(6)

A 2004/39/EK irányelv értelmében a kereskedés előtti és utáni átláthatósági követelmények kizárólag a szabályozott piacokra bevezetett részvényekre alkalmazandók. Annak ellenére, hogy a pénzügyieszköz-tőzsdéken engedélyezett a részvényekkel való kereskedés, a Bizottság úgy véli, hogy az említett követelmények értékelése nem releváns e határozat alkalmazásában, tekintve, hogy célja az, hogy ellenőrizze a harmadik országbeli piacokra alkalmazandó, jogilag kötelező érvényű követelmények egyenértékűségét a szóban forgó piacokon végrehajtott származtatott ügyletek tekintetében.

| (7) | Meg kell tehát állapítani, hogy a japán pénzügyieszköz-tőzsdékre és árutőzsdékre vonatkozó, jogilag kötelező érvényű követelmények a 2004/39/EK irányelv III. címében meghatározott követelményekkel egyenértékű eredményre vezetnek. |
| --- | --- |

(7)

Meg kell tehát állapítani, hogy a japán pénzügyieszköz-tőzsdékre és árutőzsdékre vonatkozó, jogilag kötelező érvényű követelmények a 2004/39/EK irányelv III. címében meghatározott követelményekkel egyenértékű eredményre vezetnek.

| (8) | Az árutőzsdék a Mezőgazdasági, Erdészeti és Halászati Minisztérium, valamint a Gazdasági, Kereskedelmi és Ipari Minisztérium felügyelete alatt működnek. Az árualapú származtatott termékekre vonatkozó törvény meghatározza a Mezőgazdasági, Erdészeti és Halászati Minisztérium, valamint a Gazdasági, Kereskedelmi és Ipari Minisztérium felügyeleti hatáskörére vonatkozó keretrendszert. A Mezőgazdasági, Erdészeti és Halászati Minisztérium, valamint a Gazdasági, Kereskedelmi és Ipari Minisztérium mindenekelőtt jóváhagyja az árutőzsde piaci szabályait, közvetítési szerződéseire, vitarendezésére vagy a piaci tranzakciók felügyeleti bizottságára vonatkozó szabályait, illetve azok módosításait. Ezen túlmenően a tisztességes kereskedelem és a befektetők védelme érdekében a Mezőgazdasági, Erdészeti és Halászati Minisztérium, valamint a Gazdasági, Kereskedelmi és Ipari Minisztérium elrendelheti az árutőzsdék számára, hogy módosítsák létesítő okiratukat, egyéb szabályaikat vagy vállalati módszereiket, illetve hozzák meg a szükséges intézkedéseket üzleti tevékenységük javítása érdekében. Amennyiben egy árutőzsde nem gyakorolja kellő mértékben önszabályozó hatáskörét és nem hozza meg a szükséges intézkedéseket a tisztességes kereskedelem és a befektetők védelmének biztosítása érdekében, úgy a Mezőgazdasági, Erdészeti és Halászati Minisztérium, valamint a Gazdasági, Kereskedelmi és Ipari Minisztérium visszavonhatja az engedélyét vagy felfüggesztheti a tőzsde tevékenységeinek egészét vagy egy részét. A pénzügyieszköz-tőzsdék a japán miniszterelnök felügyelete alatt állnak, aki hatáskörrel ruházza fel Japán pénzügyi szolgáltatásokkal foglalkozó ügynökségének (Japan Financial Services Agency – JFSA) biztosát. A pénzügyi eszközökről és a tőzsdéről szóló törvény V. fejezetének 5. szakasza meghatározza a pénzügyi szolgáltatásokkal foglalkozó japán ügynökség rendelkezésére álló felügyeleti intézkedéseket. Mindenekelőtt amennyiben a pénzügyieszköz-tőzsde megsért valamilyen törvényt vagy szabályozást, úgy a pénzügyi szolgáltatásokkal foglalkozó japán ügynökség visszavonhatja az engedélyét, vagy felfüggesztésre vonatkozó végzést adhat ki a pénzügyieszköz-tőzsde tevékenységeinek egésze vagy egy része tekintetében. Ezen túlmenően a pénzügyi szolgáltatásokkal foglalkozó japán ügynökség elrendelheti a pénzügyieszköz-tőzsde számára, hogy módosítsa létesítő okiratát, működési szabályait, a közvetítési szerződésekre vonatkozó szabályait vagy egyéb szabályokat, illetőleg kereskedelmi gyakorlatot, illetve hozzon meg egyéb, a felügyelet céljából szükséges intézkedéseket. A pénzügyieszköz-tőzsdék létesítő okiratainak tartalmazniuk kell az üzleti szabályaik tagok általi megsértése esetén alkalmazandó szankciókat. Amennyiben a pénzügyieszköz-tőzsdék nem látják el hatékonyan a piacfelügyeletet, úgy a pénzügyi szolgáltatásokkal foglalkozó japán ügynökség végrehajtási intézkedéseket hozhat, ideértve az engedély visszavonását vagy a tevékenység felfüggesztését is. |
| --- | --- |

(8)

Az árutőzsdék a Mezőgazdasági, Erdészeti és Halászati Minisztérium, valamint a Gazdasági, Kereskedelmi és Ipari Minisztérium felügyelete alatt működnek. Az árualapú származtatott termékekre vonatkozó törvény meghatározza a Mezőgazdasági, Erdészeti és Halászati Minisztérium, valamint a Gazdasági, Kereskedelmi és Ipari Minisztérium felügyeleti hatáskörére vonatkozó keretrendszert. A Mezőgazdasági, Erdészeti és Halászati Minisztérium, valamint a Gazdasági, Kereskedelmi és Ipari Minisztérium mindenekelőtt jóváhagyja az árutőzsde piaci szabályait, közvetítési szerződéseire, vitarendezésére vagy a piaci tranzakciók felügyeleti bizottságára vonatkozó szabályait, illetve azok módosításait. Ezen túlmenően a tisztességes kereskedelem és a befektetők védelme érdekében a Mezőgazdasági, Erdészeti és Halászati Minisztérium, valamint a Gazdasági, Kereskedelmi és Ipari Minisztérium elrendelheti az árutőzsdék számára, hogy módosítsák létesítő okiratukat, egyéb szabályaikat vagy vállalati módszereiket, illetve hozzák meg a szükséges intézkedéseket üzleti tevékenységük javítása érdekében. Amennyiben egy árutőzsde nem gyakorolja kellő mértékben önszabályozó hatáskörét és nem hozza meg a szükséges intézkedéseket a tisztességes kereskedelem és a befektetők védelmének biztosítása érdekében, úgy a Mezőgazdasági, Erdészeti és Halászati Minisztérium, valamint a Gazdasági, Kereskedelmi és Ipari Minisztérium visszavonhatja az engedélyét vagy felfüggesztheti a tőzsde tevékenységeinek egészét vagy egy részét. A pénzügyieszköz-tőzsdék a japán miniszterelnök felügyelete alatt állnak, aki hatáskörrel ruházza fel Japán pénzügyi szolgáltatásokkal foglalkozó ügynökségének (Japan Financial Services Agency – JFSA) biztosát. A pénzügyi eszközökről és a tőzsdéről szóló törvény V. fejezetének 5. szakasza meghatározza a pénzügyi szolgáltatásokkal foglalkozó japán ügynökség rendelkezésére álló felügyeleti intézkedéseket. Mindenekelőtt amennyiben a pénzügyieszköz-tőzsde megsért valamilyen törvényt vagy szabályozást, úgy a pénzügyi szolgáltatásokkal foglalkozó japán ügynökség visszavonhatja az engedélyét, vagy felfüggesztésre vonatkozó végzést adhat ki a pénzügyieszköz-tőzsde tevékenységeinek egésze vagy egy része tekintetében. Ezen túlmenően a pénzügyi szolgáltatásokkal foglalkozó japán ügynökség elrendelheti a pénzügyieszköz-tőzsde számára, hogy módosítsa létesítő okiratát, működési szabályait, a közvetítési szerződésekre vonatkozó szabályait vagy egyéb szabályokat, illetőleg kereskedelmi gyakorlatot, illetve hozzon meg egyéb, a felügyelet céljából szükséges intézkedéseket. A pénzügyieszköz-tőzsdék létesítő okiratainak tartalmazniuk kell az üzleti szabályaik tagok általi megsértése esetén alkalmazandó szankciókat. Amennyiben a pénzügyieszköz-tőzsdék nem látják el hatékonyan a piacfelügyeletet, úgy a pénzügyi szolgáltatásokkal foglalkozó japán ügynökség végrehajtási intézkedéseket hozhat, ideértve az engedély visszavonását vagy a tevékenység felfüggesztését is.

| (9) | Meg kell tehát állapítani, hogy a pénzügyieszköz-tőzsdék és az árutőzsdék tekintetében Japánban folyamatosan biztosított a hatékony felügyelet és érvényesíthetőség. |
| --- | --- |

(9)

Meg kell tehát állapítani, hogy a pénzügyieszköz-tőzsdék és az árutőzsdék tekintetében Japánban folyamatosan biztosított a hatékony felügyelet és érvényesíthetőség.

| (10) | A 648/2012/EU rendelet 2a. cikkében meghatározott feltételeket ezért úgy kell tekinteni, hogy azok teljesülnek a Japánban engedélyezett pénzügyieszköz-tőzsdék és árutőzsdék vonatkozásában. |
| --- | --- |

(10)

A 648/2012/EU rendelet 2a. cikkében meghatározott feltételeket ezért úgy kell tekinteni, hogy azok teljesülnek a Japánban engedélyezett pénzügyieszköz-tőzsdék és árutőzsdék vonatkozásában.

| (11) | Ez a határozat az elfogadásakor a Japánban alkalmazandó, pénzügyieszköz-tőzsdékre és árutőzsdékre vonatkozó, jogilag kötelező érvényű követelményeken alapul. A Bizottságnak továbbra is rendszeresen nyomon kell követnie az e piacokkal kapcsolatos jogi és felügyeleti keretrendszer alakulását, valamint az e határozat meghozatalának alapját képező feltételek teljesülését. A Bizottságnak különösen a 600/2014/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet (3) és a 2014/65/EU európai parlamenti és tanácsi irányelv (4) alkalmazandóvá válásának fényében kell felülvizsgálnia e határozatot. |
| --- | --- |

(11)

Ez a határozat az elfogadásakor a Japánban alkalmazandó, pénzügyieszköz-tőzsdékre és árutőzsdékre vonatkozó, jogilag kötelező érvényű követelményeken alapul. A Bizottságnak továbbra is rendszeresen nyomon kell követnie az e piacokkal kapcsolatos jogi és felügyeleti keretrendszer alakulását, valamint az e határozat meghozatalának alapját képező feltételek teljesülését. A Bizottságnak különösen a 600/2014/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet (3) és a 2014/65/EU európai parlamenti és tanácsi irányelv (4) alkalmazandóvá válásának fényében kell felülvizsgálnia e határozatot.

| (12) | A japán pénzügyieszköz-tőzsdékre és árutőzsdékre alkalmazandó jogi és felügyeleti keretrendszer rendszeres felülvizsgálata nem érinti annak a lehetőségét, hogy a Bizottság bármikor meghatározott felülvizsgálatot végezzen, amennyiben az érintett fejlemények szükségessé teszik az e határozattal biztosított egyenértékűség Bizottság általi újraértékelését. Az ilyen újraértékelés e határozat visszavonásához vezethet. |
| --- | --- |

(12)

A japán pénzügyieszköz-tőzsdékre és árutőzsdékre alkalmazandó jogi és felügyeleti keretrendszer rendszeres felülvizsgálata nem érinti annak a lehetőségét, hogy a Bizottság bármikor meghatározott felülvizsgálatot végezzen, amennyiben az érintett fejlemények szükségessé teszik az e határozattal biztosított egyenértékűség Bizottság általi újraértékelését. Az ilyen újraértékelés e határozat visszavonásához vezethet.

| (13) | Az e határozatban előírt intézkedések összhangban vannak az Európai Értékpapír-bizottság véleményével, |
| --- | --- |

(13)

Az e határozatban előírt intézkedések összhangban vannak az Európai Értékpapír-bizottság véleményével,

ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:

1. cikk

A 648/2012/EU rendelet 2. cikkének 7. pontja alkalmazásában Japánban engedélyezett és a mellékletben meghatározott pénzügyieszköz-tőzsdék és árutőzsdék a 2004/39/EK irányelv 4. cikke (1) bekezdésének 14. pontjában meghatározott szabályozott piacokkal egyenértékűnek tekintendők.

2. cikk

Ez a határozat az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő huszadik napon lép hatályba.

Kelt Brüsszelben, 2016. december 15-én.

a Bizottság részéről

az elnök

Jean-Claude JUNCKER

---

(1)  
  HL L 201., 2012.7.27., 1. o.

1

(2)  Az Európai Parlament és a Tanács 2004. április 21-I 2004/39/EK irányelve a pénzügyi eszközök piacairól, a 85/611/EGK és a 93/6/EGK tanácsi irányelv, és a 2000/12/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv módosításáról, valamint a 93/22/EGK tanácsi irányelv hatályon kívül helyezéséről (HL L 145., 2004.4.30., 1. o.).

2

(3)  Az Európai Parlament és a Tanács 600/2014/EU rendelete (2014. május 15.) a pénzügyi eszközök piacairól és a 648/2012/EU rendelet módosításáról (HL L 173., 2014.6.12., 84. o.).

3

(4)  Az Európai Parlament és a Tanács 2014/65/EU irányelve (2014. május 15.) a pénzügyi eszközök piacairól, valamint a 2002/92/EK irányelv és a 2011/61/EU irányelv módosításáról (HL L 173., 2014.6.12., 349. o.).

4

---

MELLÉKLET

Az 1. cikkben említettek szerinti pénzügyieszköz-tőzsdék és árutőzsdék Japánban:

| a) | Tokyo Stock Exchange, Inc. |
| --- | --- |

a)

Tokyo Stock Exchange, Inc.

| b) | Osaka Exchange, Inc. |
| --- | --- |

b)

Osaka Exchange, Inc.

| c) | Nagoya Stock Exchange, Inc. |
| --- | --- |

c)

Nagoya Stock Exchange, Inc.

| d) | Fukuoka Stock Exchange |
| --- | --- |

d)

Fukuoka Stock Exchange

| e) | Sapporo Securities Exchange |
| --- | --- |

e)

Sapporo Securities Exchange

| f) | Tokyo Financial Exchange Inc. |
| --- | --- |

f)

Tokyo Financial Exchange Inc.

| g) | Osaka Dojima Commodity Exchange |
| --- | --- |

g)

Osaka Dojima Commodity Exchange

| h) | Tokyo Commodity Exchange, Inc. |
| --- | --- |

h)

Tokyo Commodity Exchange, Inc.

---

| 2016.12.16. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 342/48 |
| --- | --- | --- | --- |

2016.12.16.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 342/48

---

A BIZOTTSÁG (EU) 2016/2272 VÉGREHAJTÁSI HATÁROZATA

(2016. december 15.)

Ausztrália pénzügyi piacainak a 648/2012/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet szerinti egyenértékűségéről

(EGT-vonatkozású szöveg)

AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,

tekintettel a tőzsdén kívüli származtatott ügyletekről, a központi szerződő felekről és a kereskedési adattárakról szóló, 2012. július 4-i 648/2012/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletre (1) és különösen annak 2a. cikke (2) bekezdésére,

mivel:

| (1) | A 648/2012/EU rendelet elszámolási és kétoldalú kockázatkezelési követelményeket határoz meg a tőzsdén kívüli származtatott ügyletek vonatkozásában, valamint jelentéstételi kötelezettséget ír elő ezekre az ügyletekre. A 648/2012/EU rendelet 2. cikkének 7. pontja értelmében a tőzsdén kívüli származtatott ügylet olyan származtatott ügylet, amelynek végrehajtására nem a 2004/39/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv (2) 4. cikke (1) bekezdése 14. pontjának értelmében vett szabályozott piacon vagy a 648/2012/EU rendelet 2a. cikkével összhangban a szabályozott piaccal egyenértékűnek tekintett harmadik országbeli piacon kerül sor. Ennélfogva bármely származtatott ügylet, amelynek végrehajtására a szabályozott piaccal nem egyenértékűnek tekintett harmadik országbeli piacon kerül sor, a 648/2012/EU rendelet alkalmazásában tőzsdén kívüli származtatott ügyletként osztályozható. |
| --- | --- |

(1)

A 648/2012/EU rendelet elszámolási és kétoldalú kockázatkezelési követelményeket határoz meg a tőzsdén kívüli származtatott ügyletek vonatkozásában, valamint jelentéstételi kötelezettséget ír elő ezekre az ügyletekre. A 648/2012/EU rendelet 2. cikkének 7. pontja értelmében a tőzsdén kívüli származtatott ügylet olyan származtatott ügylet, amelynek végrehajtására nem a 2004/39/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv (2) 4. cikke (1) bekezdése 14. pontjának értelmében vett szabályozott piacon vagy a 648/2012/EU rendelet 2a. cikkével összhangban a szabályozott piaccal egyenértékűnek tekintett harmadik országbeli piacon kerül sor. Ennélfogva bármely származtatott ügylet, amelynek végrehajtására a szabályozott piaccal nem egyenértékűnek tekintett harmadik országbeli piacon kerül sor, a 648/2012/EU rendelet alkalmazásában tőzsdén kívüli származtatott ügyletként osztályozható.

| (2) | A 648/2012/EU rendelet 2a. cikkével összhangban egy harmadik országbeli piac akkor tekinthető egyenértékűnek valamely szabályozott piaccal, amennyiben megfelel a 2004/39/EK irányelv III. címében meghatározott követelményekkel egyenértékű, jogilag kötelező érvényű követelményeknek, továbbá folyamatos és hatékony felügyelet és végrehajtás hatálya alá esik a szóban forgó harmadik országban. |
| --- | --- |

(2)

A 648/2012/EU rendelet 2a. cikkével összhangban egy harmadik országbeli piac akkor tekinthető egyenértékűnek valamely szabályozott piaccal, amennyiben megfelel a 2004/39/EK irányelv III. címében meghatározott követelményekkel egyenértékű, jogilag kötelező érvényű követelményeknek, továbbá folyamatos és hatékony felügyelet és végrehajtás hatálya alá esik a szóban forgó harmadik országban.

| (3) | Ahhoz, hogy valamely harmadik ország piacát a 2004/39/EK irányelv értelmében szabályozott piaccal egyenértékűnek lehessen tekinteni, az alkalmazandó jogilag kötelező érvényű követelményeknek és felügyeleti és végrehajtási intézkedéseknek lényegileg az uniós követelményekkel egyenértékű eredményre kell vezetnie az elért szabályozási célkitűzések tekintetében. Ezen egyenértékűségi értékelés célja tehát annak ellenőrzése, hogy az ausztrál pénzügyi piacokra vonatkozó, jogilag kötelező érvényű követelmények egyenértékűek-e a 2004/39/EK irányelv III. címében meghatározott követelményekkel, és hogy az említett piacok folyamatos és hatékony felügyelet és végrehajtás hatálya alá esnek-e. Az e határozat elfogadásának napján Ausztráliában pénzügyi piacokként engedélyezett piacokat ennélfogva a 2004/39/EK irányelv értelmében szabályozott piaccal egyenértékű piacként kell meghatározni. |
| --- | --- |

(3)

Ahhoz, hogy valamely harmadik ország piacát a 2004/39/EK irányelv értelmében szabályozott piaccal egyenértékűnek lehessen tekinteni, az alkalmazandó jogilag kötelező érvényű követelményeknek és felügyeleti és végrehajtási intézkedéseknek lényegileg az uniós követelményekkel egyenértékű eredményre kell vezetnie az elért szabályozási célkitűzések tekintetében. Ezen egyenértékűségi értékelés célja tehát annak ellenőrzése, hogy az ausztrál pénzügyi piacokra vonatkozó, jogilag kötelező érvényű követelmények egyenértékűek-e a 2004/39/EK irányelv III. címében meghatározott követelményekkel, és hogy az említett piacok folyamatos és hatékony felügyelet és végrehajtás hatálya alá esnek-e. Az e határozat elfogadásának napján Ausztráliában pénzügyi piacokként engedélyezett piacokat ennélfogva a 2004/39/EK irányelv értelmében szabályozott piaccal egyenértékű piacként kell meghatározni.

| (4) | A 2001. évi gazdasági társasági törvény (Corporations Act) az az elsődleges jogszabály, amely az ausztrál piaci engedélyezési rendszeren (Australian market licencing, a továbbiakban: AML) és a piaci integritás szabályainak rendszerén (Market Integrity Rules, a továbbiakban: MIR-ek) belül jogi úton érvényesíthető szabályokat határoz meg a pénzügyi piacok vonatkozásában. A pénzügyi piacok működtetése Ausztráliában engedélyhez kötött. A gazdasági társasági törvény létrehoz egy szabályalkotási rendszert, amely lehetővé teszi, hogy az ausztrál értékpapír- és befektetési bizottság (Australian Securities and Investments Commission, a továbbiakban: ASIC) a piaci szereplőkre, piaci résztvevőkre, egyéb pénzügyi szervezetekre, valamint a pénzügyi piacokon forgalmazott pénzügyi termékekre alkalmazandó MIR-eket fogadjon el. A további követelményeket a gazdasági társasági törvény keretében elfogadott másodlagos vagy felhatalmazáson alapuló eszközök határozzák meg, ideértve a 2001. évi gazdasági társasági rendeleteket (Corporations Regulations). Végül, az ASIC szabályozási iránymutatást bocsát ki, amely részletesen kifejti, miként teljesíthetik az engedélyesek a gazdasági társasági törvény vonatkozó rendelkezéseit, ideértve az AML-lel rendelkezőkre alkalmazandó bizonyos követelményeket, amelyek értelmében megfelelő intézkedéseket kell hozniuk a piacok működtetésére és biztosítaniuk kell a piacok tisztességes, rendezett és átlátható működését, valamint az értékelendő kritériumok közé tartozó egyéb követelményeket. A szabályozási iránymutatás betartásának elmulasztása az ASIC által végzett végrehajtási intézkedést von maga után. |
| --- | --- |

(4)

A 2001. évi gazdasági társasági törvény (Corporations Act) az az elsődleges jogszabály, amely az ausztrál piaci engedélyezési rendszeren (Australian market licencing, a továbbiakban: AML) és a piaci integritás szabályainak rendszerén (Market Integrity Rules, a továbbiakban: MIR-ek) belül jogi úton érvényesíthető szabályokat határoz meg a pénzügyi piacok vonatkozásában. A pénzügyi piacok működtetése Ausztráliában engedélyhez kötött. A gazdasági társasági törvény létrehoz egy szabályalkotási rendszert, amely lehetővé teszi, hogy az ausztrál értékpapír- és befektetési bizottság (Australian Securities and Investments Commission, a továbbiakban: ASIC) a piaci szereplőkre, piaci résztvevőkre, egyéb pénzügyi szervezetekre, valamint a pénzügyi piacokon forgalmazott pénzügyi termékekre alkalmazandó MIR-eket fogadjon el. A további követelményeket a gazdasági társasági törvény keretében elfogadott másodlagos vagy felhatalmazáson alapuló eszközök határozzák meg, ideértve a 2001. évi gazdasági társasági rendeleteket (Corporations Regulations). Végül, az ASIC szabályozási iránymutatást bocsát ki, amely részletesen kifejti, miként teljesíthetik az engedélyesek a gazdasági társasági törvény vonatkozó rendelkezéseit, ideértve az AML-lel rendelkezőkre alkalmazandó bizonyos követelményeket, amelyek értelmében megfelelő intézkedéseket kell hozniuk a piacok működtetésére és biztosítaniuk kell a piacok tisztességes, rendezett és átlátható működését, valamint az értékelendő kritériumok közé tartozó egyéb követelményeket. A szabályozási iránymutatás betartásának elmulasztása az ASIC által végzett végrehajtási intézkedést von maga után.

| (5) | A jogszabályokban, MIR-ekben és a szabályozási iránymutatásban meghatározott, az Ausztráliában engedélyezett pénzügyi piacokra alkalmazandó, jogilag kötelező érvényű követelmények olyan eredményeket hoznak, amelyek egyenértékűek a 2004/39/EK irányelv III. címében meghatározott követelményekkel az alábbi területeken: engedélyeztetési eljárás, a fogalommeghatározásokra vonatkozó követelmények, az elismert tőzsdékhez való hozzáférésre, a szervezetre, a felső vezetésre, a pénzügyi eszközök kereskedésbe történő bevezetésére, illetve kereskedésének felfüggesztésére és azok kereskedésből való törlésére, az elismert tőzsdékre vonatkozó szabályoknak való megfelelés nyomon követésére és az elszámolási és kiegyenlítési megállapodásokhoz való hozzáférésre vonatkozó követelmények. |
| --- | --- |

(5)

A jogszabályokban, MIR-ekben és a szabályozási iránymutatásban meghatározott, az Ausztráliában engedélyezett pénzügyi piacokra alkalmazandó, jogilag kötelező érvényű követelmények olyan eredményeket hoznak, amelyek egyenértékűek a 2004/39/EK irányelv III. címében meghatározott követelményekkel az alábbi területeken: engedélyeztetési eljárás, a fogalommeghatározásokra vonatkozó követelmények, az elismert tőzsdékhez való hozzáférésre, a szervezetre, a felső vezetésre, a pénzügyi eszközök kereskedésbe történő bevezetésére, illetve kereskedésének felfüggesztésére és azok kereskedésből való törlésére, az elismert tőzsdékre vonatkozó szabályoknak való megfelelés nyomon követésére és az elszámolási és kiegyenlítési megállapodásokhoz való hozzáférésre vonatkozó követelmények.

| (6) | A 2004/39/EK irányelv értelmében a kereskedés előtti és utáni átláthatósági követelmények kizárólag a szabályozott piacokra bevezetett részvényekre alkalmazandók. Annak ellenére, hogy az ausztráliai pénzügyi piacokon engedélyezett a részvényekkel való kereskedés, a Bizottság úgy véli, hogy az említett követelmények értékelése nem releváns e határozat alkalmazásában, tekintve, hogy célja az, hogy ellenőrizze a harmadik országbeli piacokra alkalmazandó, jogilag kötelező érvényű követelmények egyenértékűségét a szóban forgó piacokon végrehajtott származtatott ügyletek tekintetében. |
| --- | --- |

(6)

A 2004/39/EK irányelv értelmében a kereskedés előtti és utáni átláthatósági követelmények kizárólag a szabályozott piacokra bevezetett részvényekre alkalmazandók. Annak ellenére, hogy az ausztráliai pénzügyi piacokon engedélyezett a részvényekkel való kereskedés, a Bizottság úgy véli, hogy az említett követelmények értékelése nem releváns e határozat alkalmazásában, tekintve, hogy célja az, hogy ellenőrizze a harmadik országbeli piacokra alkalmazandó, jogilag kötelező érvényű követelmények egyenértékűségét a szóban forgó piacokon végrehajtott származtatott ügyletek tekintetében.

| (7) | Meg kell tehát állapítani, hogy az Ausztráliában engedélyezett pénzügyi piacokra vonatkozó, jogilag kötelező érvényű követelmények a 2004/39/EK irányelv III. címében meghatározott követelményekkel egyenértékű, jelentős eredményeket hoznak. |
| --- | --- |

(7)

Meg kell tehát állapítani, hogy az Ausztráliában engedélyezett pénzügyi piacokra vonatkozó, jogilag kötelező érvényű követelmények a 2004/39/EK irányelv III. címében meghatározott követelményekkel egyenértékű, jelentős eredményeket hoznak.

| (8) | Az ASIC az ausztrál értékpapír- és befektetési bizottságról szóló 2001. évi törvény (a továbbiakban: az ASIC-törvény) értelmében létrehozott közigazgatási szerv, amely az ausztrál pénzügyi piacokra vonatkozó jognak megfelelő igazságszolgáltatásért és végrehajtásért felel. Az ASIC szabályozási és végrehajtási hatásköre magában foglalja a feltételezett jogsértések kivizsgálását, szabálysértési figyelmeztetések kibocsátását, polgári jogi szankciók kezdeményezését a bíróságok előtt, valamint büntetőeljárások megindítását. Az ASIC továbbá jogosult a pénzügyi piacok előzetes értesítés nélküli ellenőrzésére. Ez magában foglalja a nyilvántartások, feljegyzések és dokumentumok betekintésére vonatkozó jogot. Ezenkívül a pénzügyi szolgáltatásokért felelős miniszter írásos útmutatót bocsáthat ki valamely pénzügyi piaci szereplő számára annak érdekében, hogy a pénzügyi piaci szereplő megfelelő intézkedéseket tegyen a rá mint pénzügyi piaci engedélyesre vonatkozó kötelezettségek teljesítésének biztosítására, amennyiben a miniszter úgy véli, hogy az említett kötelezettségek nem teljesülnek (lásd a gazdasági társasági törvény 794A. cikkét). Ha a pénzügyi piac nem felel meg az említett utasításban foglaltaknak, az ASIC bírósághoz fordulhat a megfelelés elrendelésének céljával (lásd a gazdasági társasági törvény 794A. cikkét). Az ASIC jogosult továbbá valamely szervezet számára (ideértve az engedélyezett piacok piaci szereplőit és résztvevőit is) a bizonyos pénzügyi termékekkel vagy pénzügyi termékek bizonyos kategóriáival foglalkozó személyek védelmére vonatkozó utasítást adni, amennyiben úgy ítéli meg, hogy ez szükséges vagy a közérdeket szolgálja (lásd a gazdasági társasági törvény 798J. cikkét). Emellett az ASIC eljárásokat kérelmezhet vagy kezdeményezhet szabályozási és vizsgálati intézkedéseinek végrehajtására. Az ASIC bírósághoz fordulhat annak érdekében, hogy a bíróság elrendelje az ASIC szabályozási és vizsgálati jogkörei alapján hozott intézkedéseinek való megfelelést (lásd az ASIC-törvény 70. cikkét). Ezenfelül, amennyiben egy szervezet nem felel meg a gazdasági társasági törvénynek megfelelően kibocsátott valamely utasításnak, az ASIC kérelmezheti a bíróságnál az említett utasításnak való megfelelés elrendelését. Az ASIC végezetül együttműködési és az információmegosztásra vonatkozó jegyzőkönyveket írt alá minden egyes érintett piaci szereplővel, hogy ily módon megkönnyítse a piac és a piaci szereplők felügyeletét a MIR-ek keretében. |
| --- | --- |

(8)

Az ASIC az ausztrál értékpapír- és befektetési bizottságról szóló 2001. évi törvény (a továbbiakban: az ASIC-törvény) értelmében létrehozott közigazgatási szerv, amely az ausztrál pénzügyi piacokra vonatkozó jognak megfelelő igazságszolgáltatásért és végrehajtásért felel. Az ASIC szabályozási és végrehajtási hatásköre magában foglalja a feltételezett jogsértések kivizsgálását, szabálysértési figyelmeztetések kibocsátását, polgári jogi szankciók kezdeményezését a bíróságok előtt, valamint büntetőeljárások megindítását. Az ASIC továbbá jogosult a pénzügyi piacok előzetes értesítés nélküli ellenőrzésére. Ez magában foglalja a nyilvántartások, feljegyzések és dokumentumok betekintésére vonatkozó jogot. Ezenkívül a pénzügyi szolgáltatásokért felelős miniszter írásos útmutatót bocsáthat ki valamely pénzügyi piaci szereplő számára annak érdekében, hogy a pénzügyi piaci szereplő megfelelő intézkedéseket tegyen a rá mint pénzügyi piaci engedélyesre vonatkozó kötelezettségek teljesítésének biztosítására, amennyiben a miniszter úgy véli, hogy az említett kötelezettségek nem teljesülnek (lásd a gazdasági társasági törvény 794A. cikkét). Ha a pénzügyi piac nem felel meg az említett utasításban foglaltaknak, az ASIC bírósághoz fordulhat a megfelelés elrendelésének céljával (lásd a gazdasági társasági törvény 794A. cikkét). Az ASIC jogosult továbbá valamely szervezet számára (ideértve az engedélyezett piacok piaci szereplőit és résztvevőit is) a bizonyos pénzügyi termékekkel vagy pénzügyi termékek bizonyos kategóriáival foglalkozó személyek védelmére vonatkozó utasítást adni, amennyiben úgy ítéli meg, hogy ez szükséges vagy a közérdeket szolgálja (lásd a gazdasági társasági törvény 798J. cikkét). Emellett az ASIC eljárásokat kérelmezhet vagy kezdeményezhet szabályozási és vizsgálati intézkedéseinek végrehajtására. Az ASIC bírósághoz fordulhat annak érdekében, hogy a bíróság elrendelje az ASIC szabályozási és vizsgálati jogkörei alapján hozott intézkedéseinek való megfelelést (lásd az ASIC-törvény 70. cikkét). Ezenfelül, amennyiben egy szervezet nem felel meg a gazdasági társasági törvénynek megfelelően kibocsátott valamely utasításnak, az ASIC kérelmezheti a bíróságnál az említett utasításnak való megfelelés elrendelését. Az ASIC végezetül együttműködési és az információmegosztásra vonatkozó jegyzőkönyveket írt alá minden egyes érintett piaci szereplővel, hogy ily módon megkönnyítse a piac és a piaci szereplők felügyeletét a MIR-ek keretében.

| (9) | Meg kell tehát állapítani, hogy a pénzügyi piacok tekintetében Ausztráliában folyamatosan biztosított a hatékony felügyelet és érvényesíthetőség. |
| --- | --- |

(9)

Meg kell tehát állapítani, hogy a pénzügyi piacok tekintetében Ausztráliában folyamatosan biztosított a hatékony felügyelet és érvényesíthetőség.

| (10) | A 648/2012/EU rendelet 2a. cikkében meghatározott feltételeket ezért úgy kell tekinteni, hogy azok teljesülnek az Ausztráliában engedélyezett pénzügyi piacok vonatkozásában. |
| --- | --- |

(10)

A 648/2012/EU rendelet 2a. cikkében meghatározott feltételeket ezért úgy kell tekinteni, hogy azok teljesülnek az Ausztráliában engedélyezett pénzügyi piacok vonatkozásában.

| (11) | Ez a határozat az elfogadásakor az ausztráliai pénzügyi piacokra vonatkozó, jogilag kötelező érvényű követelményeken alapul. A Bizottságnak továbbra is rendszeresen nyomon kell követnie a pénzügyi piacokkal kapcsolatos jogi és felügyeleti keretrendszer alakulását, valamint az e határozat meghozatalának alapját képező feltételek teljesülését. A Bizottságnak különösen a 600/2014/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet (3) és a 2014/65/EU európai parlamenti és tanácsi irányelv (4) alkalmazandóvá válásának fényében kell felülvizsgálnia e határozatot. |
| --- | --- |

(11)

Ez a határozat az elfogadásakor az ausztráliai pénzügyi piacokra vonatkozó, jogilag kötelező érvényű követelményeken alapul. A Bizottságnak továbbra is rendszeresen nyomon kell követnie a pénzügyi piacokkal kapcsolatos jogi és felügyeleti keretrendszer alakulását, valamint az e határozat meghozatalának alapját képező feltételek teljesülését. A Bizottságnak különösen a 600/2014/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet (3) és a 2014/65/EU európai parlamenti és tanácsi irányelv (4) alkalmazandóvá válásának fényében kell felülvizsgálnia e határozatot.

| (12) | Az ausztráliai pénzügyi piacokra alkalmazandó jogi és felügyeleti keretrendszer rendszeres felülvizsgálata nem érinti annak a lehetőségét, hogy a Bizottság bármikor meghatározott felülvizsgálatot végezzen, amennyiben az érintett fejlemények szükségessé teszik az e határozattal biztosított egyenértékűség Bizottság általi újraértékelését. Az ilyen újraértékelés e határozat visszavonásához vezethet. |
| --- | --- |

(12)

Az ausztráliai pénzügyi piacokra alkalmazandó jogi és felügyeleti keretrendszer rendszeres felülvizsgálata nem érinti annak a lehetőségét, hogy a Bizottság bármikor meghatározott felülvizsgálatot végezzen, amennyiben az érintett fejlemények szükségessé teszik az e határozattal biztosított egyenértékűség Bizottság általi újraértékelését. Az ilyen újraértékelés e határozat visszavonásához vezethet.

| (13) | Az e határozatban előírt intézkedések összhangban vannak az Európai Értékpapír-bizottság véleményével, |
| --- | --- |

(13)

Az e határozatban előírt intézkedések összhangban vannak az Európai Értékpapír-bizottság véleményével,

ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:

1. cikk

A 648/2012/EU rendelet 2. cikke 7. pontjának alkalmazásában az Ausztráliában engedélyezett és a mellékletben meghatározott pénzügyi piacok a 2004/39/EK irányelv 4. cikke (1) bekezdésének 14. pontjában meghatározott szabályozott piacokkal egyenértékűnek tekintendők.

2. cikk

Ez a határozat az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő huszadik napon lép hatályba.

Kelt Brüsszelben, 2016. december 15-én.

a Bizottság részéről

az elnök

Jean-Claude JUNCKER

---

(1)  
  HL L 201., 2012.7.27., 1. o.

1

(2)  Az Európai Parlament és a Tanács 2004/39/EK irányelve (2004. április 21.) a pénzügyi eszközök piacairól, a 85/611/EGK és a 93/6/EGK tanácsi irányelv, és a 2000/12/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv módosításáról, valamint a 93/22/EGK tanácsi irányelv hatályon kívül helyezéséről (HL L 145., 2004.4.30., 1. o.).

2

(3)  Az Európai Parlament és a Tanács 2014. május 15-i (EU) 600/2014 rendelete a pénzügyi eszközök piacairól és az (EU) 648/2012 rendelet módosításáról (HL L 173., 2014.6.12., 84. o.).

3

(4)  Az Európai Parlament és a Tanács 2014. május 15-i (EU) 2014/65 irányelve a pénzügyi eszközök piacairól és a 2002/92/EK és a 2011/61/EU irányelv módosításáról (HL L 173., 2014.6.12., 349. o.).

4

---

MELLÉKLET

Az 1. cikkben említett ausztrál pénzügyi piacok:

| a) | ASX |
| --- | --- |

a)

ASX

| b) | ASX24 |
| --- | --- |

b)

ASX24

| c) | Chi-X |
| --- | --- |

c)

Chi-X

---

| 2016.12.16. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 342/51 |
| --- | --- | --- | --- |

2016.12.16.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 342/51

---

A BIZOTTSÁG (EU) 2016/2273 VÉGREHAJTÁSI HATÁROZATA

(2016. december 15.)

Kanada elismert tőzsdéinek a 648/2012/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet szerinti egyenértékűségéről

(EGT-vonatkozású szöveg)

AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,

tekintettel a tőzsdén kívüli származtatott ügyletekről, a központi szerződő felekről és a kereskedési adattárakról szóló, 2012. július 4-i 648/2012/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletre (1) és különösen annak 2a. cikke (2) bekezdésére,

mivel:

| (1) | A 648/2012/EU rendelet elszámolási és kétoldalú kockázatkezelési követelményeket határoz meg a tőzsdén kívüli származtatott ügyletek vonatkozásában, valamint jelentéstételi kötelezettséget ír elő ezekre az ügyletekre. A 648/2012/EU rendelet 2. cikkének 7. pontja értelmében a tőzsdén kívüli származtatott ügylet olyan származtatott ügylet, amelynek végrehajtására nem a 2004/39/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv (2) 4. cikke (1) bekezdése 14. pontjának értelmében vett szabályozott piacon vagy a 648/2012/EU rendelet 2a. cikkével összhangban a szabályozott piaccal egyenértékűnek tekintett harmadik országbeli piacon kerül sor. Ennélfogva bármely származtatott ügylet, amelynek végrehajtására a szabályozott piaccal nem egyenértékűnek tekintett harmadik országbeli piacon kerül sor, a 648/2012/EU rendelet alkalmazásában tőzsdén kívüli származtatott ügyletként osztályozható. |
| --- | --- |

(1)

A 648/2012/EU rendelet elszámolási és kétoldalú kockázatkezelési követelményeket határoz meg a tőzsdén kívüli származtatott ügyletek vonatkozásában, valamint jelentéstételi kötelezettséget ír elő ezekre az ügyletekre. A 648/2012/EU rendelet 2. cikkének 7. pontja értelmében a tőzsdén kívüli származtatott ügylet olyan származtatott ügylet, amelynek végrehajtására nem a 2004/39/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv (2) 4. cikke (1) bekezdése 14. pontjának értelmében vett szabályozott piacon vagy a 648/2012/EU rendelet 2a. cikkével összhangban a szabályozott piaccal egyenértékűnek tekintett harmadik országbeli piacon kerül sor. Ennélfogva bármely származtatott ügylet, amelynek végrehajtására a szabályozott piaccal nem egyenértékűnek tekintett harmadik országbeli piacon kerül sor, a 648/2012/EU rendelet alkalmazásában tőzsdén kívüli származtatott ügyletként osztályozható.

| (2) | A 648/2012/EU rendelet 2a. cikkével összhangban egy harmadik országbeli piac akkor tekinthető egyenértékűnek valamely szabályozott piaccal, amennyiben megfelel a 2004/39/EK irányelv III. címében meghatározott követelményekkel egyenértékű, jogilag kötelező érvényű követelményeknek, továbbá folyamatos és hatékony felügyelet és végrehajtás hatálya alá esik a szóban forgó harmadik országban. |
| --- | --- |

(2)

A 648/2012/EU rendelet 2a. cikkével összhangban egy harmadik országbeli piac akkor tekinthető egyenértékűnek valamely szabályozott piaccal, amennyiben megfelel a 2004/39/EK irányelv III. címében meghatározott követelményekkel egyenértékű, jogilag kötelező érvényű követelményeknek, továbbá folyamatos és hatékony felügyelet és végrehajtás hatálya alá esik a szóban forgó harmadik országban.

| (3) | Ahhoz, hogy valamely harmadik ország piacát a 2004/39/EK irányelv értelmében szabályozott piaccal egyenértékűnek lehessen tekinteni, az alkalmazandó jogilag kötelező érvényű követelményeknek és felügyeleti és végrehajtási intézkedéseknek lényegileg az uniós követelményekkel egyenértékű eredményre kell vezetnie az elért szabályozási célkitűzések tekintetében. Ezen egyenértékűségi értékelés célja tehát annak ellenőrzése, hogy a Kanada elismert tőzsdéire vonatkozó, jogilag kötelező érvényű követelmények egyenértékűek-e a 2004/39/EK irányelv III. címében meghatározott követelményekkel, és hogy az említett piacok folyamatos és hatékony felügyelet és végrehajtás hatálya alá esnek-e. Az e határozat elfogadásának napján elismert tőzsdeként engedélyezett tőzsdéket ennélfogva a 2004/39/EK irányelv értelmében szabályozott piaccal egyenértékű piacként kell meghatározni. |
| --- | --- |

(3)

Ahhoz, hogy valamely harmadik ország piacát a 2004/39/EK irányelv értelmében szabályozott piaccal egyenértékűnek lehessen tekinteni, az alkalmazandó jogilag kötelező érvényű követelményeknek és felügyeleti és végrehajtási intézkedéseknek lényegileg az uniós követelményekkel egyenértékű eredményre kell vezetnie az elért szabályozási célkitűzések tekintetében. Ezen egyenértékűségi értékelés célja tehát annak ellenőrzése, hogy a Kanada elismert tőzsdéire vonatkozó, jogilag kötelező érvényű követelmények egyenértékűek-e a 2004/39/EK irányelv III. címében meghatározott követelményekkel, és hogy az említett piacok folyamatos és hatékony felügyelet és végrehajtás hatálya alá esnek-e. Az e határozat elfogadásának napján elismert tőzsdeként engedélyezett tőzsdéket ennélfogva a 2004/39/EK irányelv értelmében szabályozott piaccal egyenértékű piacként kell meghatározni.

| (4) | A Kanadában engedélyezett elismert tőzsdékre vonatkozó, jogilag kötelező érvényű követelmények struktúrája háromszintes. Az első szint tartományi és területi jogszabályokból áll, amelyek meghatározzák azokat az általános követelményeket, amelyeknek a kereskedési helyszínek működtetőinek meg kell felelniük, amennyiben egy tartományban vagy területen tevékenységet kívánnak folytatni. Az elismert tőzsdékre alkalmazandó konkrétabb és részletesebb követelményeket a második szintet alkotó nemzeti eszközök határozzák meg. Az egyes tartományok és területek értékpapírpiaci szabályozó hatóságai által elfogadott nemzeti eszközök olyan területekre terjednek ki, mint a méltányos hozzáférés és átláthatóság, klíring- és elszámolási rendszerek, jelentéstételi és nyilvánosságra hozatali követelmények. A harmadik szintet az elismerésre vonatkozó rendelkezések alkotják. Ezek az érintett értékpapírpiaci szabályozó hatóságok által kerülnek kibocsátásra minden egyes elismert tőzsde esetében, és tartalmazzák mindazokat a működési feltételeket, amelyeket minden elismert tőzsdének teljesítenie kell. A bármely értékpapírpiaci szabályozó hatóság által kibocsátott elismerésre vonatkozó rendelkezések jogerővel bírnak, és az azokban meghatározott feltételek bármilyen módon történő megsértése az értékpapírjog és az árutőzsdei határidős ügyletekre vonatkozó jog megsértését jelenti. |
| --- | --- |

(4)

A Kanadában engedélyezett elismert tőzsdékre vonatkozó, jogilag kötelező érvényű követelmények struktúrája háromszintes. Az első szint tartományi és területi jogszabályokból áll, amelyek meghatározzák azokat az általános követelményeket, amelyeknek a kereskedési helyszínek működtetőinek meg kell felelniük, amennyiben egy tartományban vagy területen tevékenységet kívánnak folytatni. Az elismert tőzsdékre alkalmazandó konkrétabb és részletesebb követelményeket a második szintet alkotó nemzeti eszközök határozzák meg. Az egyes tartományok és területek értékpapírpiaci szabályozó hatóságai által elfogadott nemzeti eszközök olyan területekre terjednek ki, mint a méltányos hozzáférés és átláthatóság, klíring- és elszámolási rendszerek, jelentéstételi és nyilvánosságra hozatali követelmények. A harmadik szintet az elismerésre vonatkozó rendelkezések alkotják. Ezek az érintett értékpapírpiaci szabályozó hatóságok által kerülnek kibocsátásra minden egyes elismert tőzsde esetében, és tartalmazzák mindazokat a működési feltételeket, amelyeket minden elismert tőzsdének teljesítenie kell. A bármely értékpapírpiaci szabályozó hatóság által kibocsátott elismerésre vonatkozó rendelkezések jogerővel bírnak, és az azokban meghatározott feltételek bármilyen módon történő megsértése az értékpapírjog és az árutőzsdei határidős ügyletekre vonatkozó jog megsértését jelenti.

| (5) | A Kanadában elismert tőzsdékre alkalmazandó, jogilag kötelező érvényű követelmények számottevő eredményeket hoznak, amelyek egyenértékűek a 2004/39/EU irányelv III. címében meghatározott követelményekkel az alábbi területeken: engedélyeztetési eljárás, a fogalommeghatározásokra vonatkozó követelmények, az elismert tőzsdékhez való hozzáférésre, a szervezetre, a felső vezetésre, a pénzügyi eszközök kereskedésbe történő bevezetésére, illetve kereskedésének felfüggesztésére és azok kereskedésből való törlésére, az elismert tőzsdékre vonatkozó szabályoknak való megfelelés nyomon követésére és az elszámolási és kiegyenlítési megállapodásokhoz való hozzáférésre vonatkozó követelmények. |
| --- | --- |

(5)

A Kanadában elismert tőzsdékre alkalmazandó, jogilag kötelező érvényű követelmények számottevő eredményeket hoznak, amelyek egyenértékűek a 2004/39/EU irányelv III. címében meghatározott követelményekkel az alábbi területeken: engedélyeztetési eljárás, a fogalommeghatározásokra vonatkozó követelmények, az elismert tőzsdékhez való hozzáférésre, a szervezetre, a felső vezetésre, a pénzügyi eszközök kereskedésbe történő bevezetésére, illetve kereskedésének felfüggesztésére és azok kereskedésből való törlésére, az elismert tőzsdékre vonatkozó szabályoknak való megfelelés nyomon követésére és az elszámolási és kiegyenlítési megállapodásokhoz való hozzáférésre vonatkozó követelmények.

| (6) | A 2004/39/EK irányelv értelmében a kereskedés előtti és utáni átláthatósági követelmények kizárólag a szabályozott piacokra bevezetett részvényekre alkalmazandók. Annak ellenére, hogy a Kanadában engedélyezett elismert tőzsdéken engedélyezett a részvényekkel való kereskedés, a Bizottság úgy véli, hogy az említett követelmények értékelése nem releváns e határozat alkalmazásában, tekintve, hogy célja az, hogy ellenőrizze a harmadik országbeli piacokra alkalmazandó, jogilag kötelező érvényű követelmények egyenértékűségét a szóban forgó piacokon végrehajtott származtatott ügyletek tekintetében. |
| --- | --- |

(6)

A 2004/39/EK irányelv értelmében a kereskedés előtti és utáni átláthatósági követelmények kizárólag a szabályozott piacokra bevezetett részvényekre alkalmazandók. Annak ellenére, hogy a Kanadában engedélyezett elismert tőzsdéken engedélyezett a részvényekkel való kereskedés, a Bizottság úgy véli, hogy az említett követelmények értékelése nem releváns e határozat alkalmazásában, tekintve, hogy célja az, hogy ellenőrizze a harmadik országbeli piacokra alkalmazandó, jogilag kötelező érvényű követelmények egyenértékűségét a szóban forgó piacokon végrehajtott származtatott ügyletek tekintetében.

| (7) | Meg kell tehát állapítani, hogy a Kanadában engedélyezett elismert tőzsdékre vonatkozó, jogilag kötelező érvényű követelmények a 2004/39/EK irányelv III. címében meghatározott követelményekkel egyenértékű eredményeket hoznak. |
| --- | --- |

(7)

Meg kell tehát állapítani, hogy a Kanadában engedélyezett elismert tőzsdékre vonatkozó, jogilag kötelező érvényű követelmények a 2004/39/EK irányelv III. címében meghatározott követelményekkel egyenértékű eredményeket hoznak.

| (8) | Az értékpapírpiaci szabályozó hatóságok felelnek a joghatóságukon belül engedélyezett elismert tőzsdék szabályozásáért és felügyeletéért. Az említett hatóságok felügyeleti hatásköre magában foglalja többek között a kereskedésre, valamint az elismert tőzsdék tevékenysége folytatásának módjára vonatkozó döntési jogosultságot. Emellett az elismert tőzsdék az elismerésükre vonatkozó rendelkezésekben foglalt feltételek alapján kötelesek jelenteni az értékpapírpiaci szabályozó hatóságok felé, ha fennáll annak gyanúja, hogy a résztvevők és azok ügyfelei megsértették az értékpapírjogot, továbbá kötelesek az értékpapírpiaci szabályozó hatóságok felé rendszeresen beszámolni vizsgálataik és fegyelmi intézkedéseik aktuális állásáról. Az elismert tőzsdék felügyeleti kötelezettségeik ellátásához saját vizsgálati és végrehajtási személyzettel rendelkeznek, amely folyamatosan nyomon követi a kereskedést, és a kereskedéssel kapcsolatos helyszíni dokumentumalapú vizsgálatot végez a résztevőknél. Az értékpapírpiaci szabályozó hatóságok továbbá szankcionálási hatáskörrel rendelkeznek az értékpapírjog (jogalkotási aktusok, nemzeti eszközök, szabályok és elismerésre vonatkozó rendelkezések) elismert tőzsdék általi megsértésének esetén. A szankciók bírságokat, elmarasztalásokat, az elismerésre vonatkozó rendelkezések visszavonását vagy a bejegyzés felfüggesztését foglalják magukban, illetve olyan további feltételek meghatározását, amelyeket az elismert tőzsdéknek az értékpapírjognak való megfelelés érdekében teljesíteniük kell. |
| --- | --- |

(8)

Az értékpapírpiaci szabályozó hatóságok felelnek a joghatóságukon belül engedélyezett elismert tőzsdék szabályozásáért és felügyeletéért. Az említett hatóságok felügyeleti hatásköre magában foglalja többek között a kereskedésre, valamint az elismert tőzsdék tevékenysége folytatásának módjára vonatkozó döntési jogosultságot. Emellett az elismert tőzsdék az elismerésükre vonatkozó rendelkezésekben foglalt feltételek alapján kötelesek jelenteni az értékpapírpiaci szabályozó hatóságok felé, ha fennáll annak gyanúja, hogy a résztvevők és azok ügyfelei megsértették az értékpapírjogot, továbbá kötelesek az értékpapírpiaci szabályozó hatóságok felé rendszeresen beszámolni vizsgálataik és fegyelmi intézkedéseik aktuális állásáról. Az elismert tőzsdék felügyeleti kötelezettségeik ellátásához saját vizsgálati és végrehajtási személyzettel rendelkeznek, amely folyamatosan nyomon követi a kereskedést, és a kereskedéssel kapcsolatos helyszíni dokumentumalapú vizsgálatot végez a résztevőknél. Az értékpapírpiaci szabályozó hatóságok továbbá szankcionálási hatáskörrel rendelkeznek az értékpapírjog (jogalkotási aktusok, nemzeti eszközök, szabályok és elismerésre vonatkozó rendelkezések) elismert tőzsdék általi megsértésének esetén. A szankciók bírságokat, elmarasztalásokat, az elismerésre vonatkozó rendelkezések visszavonását vagy a bejegyzés felfüggesztését foglalják magukban, illetve olyan további feltételek meghatározását, amelyeket az elismert tőzsdéknek az értékpapírjognak való megfelelés érdekében teljesíteniük kell.

| (9) | Meg kell tehát állapítani, hogy az említett pénzügyi piacok tekintetében Kanadában folyamatosan biztosított a hatékony felügyelet és érvényesíthetőség. |
| --- | --- |

(9)

Meg kell tehát állapítani, hogy az említett pénzügyi piacok tekintetében Kanadában folyamatosan biztosított a hatékony felügyelet és érvényesíthetőség.

| (10) | A 648/2012/EU rendelet 2a. cikkében meghatározott feltételeket ezért úgy kell tekinteni, hogy azok teljesülnek a Kanadában engedélyezett elismert tőzsdék vonatkozásában. |
| --- | --- |

(10)

A 648/2012/EU rendelet 2a. cikkében meghatározott feltételeket ezért úgy kell tekinteni, hogy azok teljesülnek a Kanadában engedélyezett elismert tőzsdék vonatkozásában.

| (11) | Ez a határozat az elfogadásakor Kanadában alkalmazandó, elismert tőzsdékre vonatkozó, jogilag kötelező érvényű követelményeken alapul. A Bizottságnak továbbra is rendszeresen nyomon kell követnie az elismert tőzsdékkel kapcsolatos jogi és felügyeleti keretrendszer alakulását, valamint az e határozat meghozatalának alapját képező feltételek teljesülését. A Bizottságnak különösen a 600/2014/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet (3) és a 2014/65/EU európai parlamenti és tanácsi irányelv (4) alkalmazandóvá válásának fényében kell felülvizsgálnia e határozatot. |
| --- | --- |

(11)

Ez a határozat az elfogadásakor Kanadában alkalmazandó, elismert tőzsdékre vonatkozó, jogilag kötelező érvényű követelményeken alapul. A Bizottságnak továbbra is rendszeresen nyomon kell követnie az elismert tőzsdékkel kapcsolatos jogi és felügyeleti keretrendszer alakulását, valamint az e határozat meghozatalának alapját képező feltételek teljesülését. A Bizottságnak különösen a 600/2014/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet (3) és a 2014/65/EU európai parlamenti és tanácsi irányelv (4) alkalmazandóvá válásának fényében kell felülvizsgálnia e határozatot.

| (12) | A kanadai elismert tőzsdékre alkalmazandó jogi és felügyeleti keretrendszer rendszeres felülvizsgálata nem érinti annak a lehetőségét, hogy a Bizottság bármikor meghatározott felülvizsgálatot végezzen, amennyiben a releváns fejlemények szükségessé teszik az e határozattal biztosított egyenértékűség Bizottság általi újraértékelését. Az ilyen újraértékelés e határozat visszavonásához vezethet. |
| --- | --- |

(12)

A kanadai elismert tőzsdékre alkalmazandó jogi és felügyeleti keretrendszer rendszeres felülvizsgálata nem érinti annak a lehetőségét, hogy a Bizottság bármikor meghatározott felülvizsgálatot végezzen, amennyiben a releváns fejlemények szükségessé teszik az e határozattal biztosított egyenértékűség Bizottság általi újraértékelését. Az ilyen újraértékelés e határozat visszavonásához vezethet.

| (13) | Az e határozatban előírt intézkedések összhangban vannak az Európai Értékpapír-bizottság véleményével, |
| --- | --- |

(13)

Az e határozatban előírt intézkedések összhangban vannak az Európai Értékpapír-bizottság véleményével,

ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:

1. cikk

A 648/2012/EU rendelet 2. cikkének 7. pontja alkalmazásában a Kanadában elismert és a mellékletben meghatározott tőzsdék a 2004/39/EK irányelv 4. cikke (1) bekezdésének 14. pontjában meghatározott szabályozott piacokkal egyenértékűnek tekintendők.

2. cikk

Ez a határozat az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő huszadik napon lép hatályba.

Kelt Brüsszelben, 2016. december 15-én.

a Bizottság részéről

az elnök

Jean-Claude JUNCKER

---

(1)  
  HL L 201., 2012.7.27., 1. o.

1

(2)  Az Európai Parlament és a Tanács 2004/39/EK irányelve (2004. április 21.) a pénzügyi eszközök piacairól, a 85/611/EGK és a 93/6/EGK tanácsi irányelv, és a 2000/12/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv módosításáról, valamint a 93/22/EGK tanácsi irányelv hatályon kívül helyezéséről (HL L 145., 2004.4.30., 1. o.).

2

(3)  Az Európai Parlament és a Tanács 600/2014/EU rendelete (2014. május 15.) a pénzügyi eszközök piacairól és a 648/2012/EU rendelet módosításáról (HL L 173., 2014.6.12., 84. o.).

3

(4)  Az Európai Parlament és a Tanács 2014. május 15-i 2014/65/EU irányelve a pénzügyi eszközök piacairól, valamint a 2002/92/EK irányelv és a 2011/61/EU irányelv módosításáról (HL L 173., 2014.6.12., 349. o.)

4

---

MELLÉKLET

Az 1. cikkben említett kanadai elismert tőzsdék

| a) | Bourse de Montréal Inc. |
| --- | --- |

a)

Bourse de Montréal Inc.

| b) | Canadian Securities Exchange |
| --- | --- |

b)

Canadian Securities Exchange

| c) | ICE Futures Canada, Inc. |
| --- | --- |

c)

ICE Futures Canada, Inc.

| d) | NGX Inc. |
| --- | --- |

d)

NGX Inc.

| e) | TSX Inc. |
| --- | --- |

e)

TSX Inc.

| f) | TSX Venture Inc. |
| --- | --- |

f)

TSX Venture Inc.

| g) | Alpha Exchange Inc. |
| --- | --- |

g)

Alpha Exchange Inc.

| h) | Aequitas Neo Exchange Inc. |
| --- | --- |

h)

Aequitas Neo Exchange Inc.

---

| 2016.12.16. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 342/54 |
| --- | --- | --- | --- |

2016.12.16.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 342/54

---

A BIZOTTSÁG (EU) 2016/2274 VÉGREHAJTÁSI HATÁROZATA

(2016. december 15.)

Új-Zéland központi szerződő felekre vonatkozó szabályozási keretének a 648/2012/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet szerinti egyenértékűségéről

AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,

tekintettel a tőzsdén kívüli származtatott ügyletekről, a központi szerződő felekről és a kereskedési adattárakról szóló, 2012. július 4-i 648/2012/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletre (1) és különösen annak 25. cikke (6) bekezdésére,

mivel:

| (1) | A 648/2012/EU rendelet 25. cikkében meghatározott, a harmadik országokban székhellyel rendelkező központi szerződő felek elismerésére vonatkozó eljárás célja, hogy az említett rendeletben rögzítettekkel egyenértékű szabályozási előírásokat alkalmazó harmadik országban székhellyel rendelkező és ott engedélyezett központi szerződő felek számára lehetővé tegye elszámolási szolgáltatások nyújtását az Unióban székhellyel rendelkező klíringtagok vagy kereskedési helyszínek számára. Az elismerési eljárás és az annak keretében hozott, az egyenértékűségre vonatkozó határozatok így hozzájárulnak a 648/2012/EU rendelet átfogó céljának eléréséhez: a stabil és biztonságos központi szerződő felek – ideértve a harmadik országban székhellyel rendelkező és ott engedélyezett központi szerződő feleket is – alkalmazásának a tőzsdén kívüli származtatott ügyletek elszámolására történő kiterjesztése révén csökkenti a rendszerszintű kockázatot. |
| --- | --- |

(1)

A 648/2012/EU rendelet 25. cikkében meghatározott, a harmadik országokban székhellyel rendelkező központi szerződő felek elismerésére vonatkozó eljárás célja, hogy az említett rendeletben rögzítettekkel egyenértékű szabályozási előírásokat alkalmazó harmadik országban székhellyel rendelkező és ott engedélyezett központi szerződő felek számára lehetővé tegye elszámolási szolgáltatások nyújtását az Unióban székhellyel rendelkező klíringtagok vagy kereskedési helyszínek számára. Az elismerési eljárás és az annak keretében hozott, az egyenértékűségre vonatkozó határozatok így hozzájárulnak a 648/2012/EU rendelet átfogó céljának eléréséhez: a stabil és biztonságos központi szerződő felek – ideértve a harmadik országban székhellyel rendelkező és ott engedélyezett központi szerződő feleket is – alkalmazásának a tőzsdén kívüli származtatott ügyletek elszámolására történő kiterjesztése révén csökkenti a rendszerszintű kockázatot.

| (2) | Ahhoz, hogy valamely harmadik ország központi szerződő felekre vonatkozó jogi szabályozását az uniós jogi szabályozással egyenértékűnek lehessen tekinteni, a harmadik ország jogi és felügyeleti keretrendszere alkalmazásának lényegileg az uniós követelményekkel egyenértékű eredményre kell vezetnie az elért szabályozási célkitűzések tekintetében. Az egyenértékűség értékelésének célja ezért annak ellenőrzése, hogy Új-Zéland jogi és felügyeleti keretrendszere biztosítja-e, hogy az ott székhellyel rendelkező és engedélyezett központi szerződő felek nem teszik ki az Unióban székhellyel rendelkező klíringtagokat és kereskedési helyszíneket nagyobb kockázatnak, mint amekkorának az Unióban engedélyezett központi szerződő felek tennék ki őket, és következésképpen nem okoznak elfogadhatatlan mértékű rendszerszintű kockázatot az Unióban. Ennek során mindenekelőtt azt kell figyelembe venni, hogy az uniós pénzügyi piacnál kisebb pénzügyi piacokon folytatott elszámolási tevékenységek lényegesen kisebb kockázatot hordoznak. |
| --- | --- |

(2)

Ahhoz, hogy valamely harmadik ország központi szerződő felekre vonatkozó jogi szabályozását az uniós jogi szabályozással egyenértékűnek lehessen tekinteni, a harmadik ország jogi és felügyeleti keretrendszere alkalmazásának lényegileg az uniós követelményekkel egyenértékű eredményre kell vezetnie az elért szabályozási célkitűzések tekintetében. Az egyenértékűség értékelésének célja ezért annak ellenőrzése, hogy Új-Zéland jogi és felügyeleti keretrendszere biztosítja-e, hogy az ott székhellyel rendelkező és engedélyezett központi szerződő felek nem teszik ki az Unióban székhellyel rendelkező klíringtagokat és kereskedési helyszíneket nagyobb kockázatnak, mint amekkorának az Unióban engedélyezett központi szerződő felek tennék ki őket, és következésképpen nem okoznak elfogadhatatlan mértékű rendszerszintű kockázatot az Unióban. Ennek során mindenekelőtt azt kell figyelembe venni, hogy az uniós pénzügyi piacnál kisebb pénzügyi piacokon folytatott elszámolási tevékenységek lényegesen kisebb kockázatot hordoznak.

| (3) | A 648/2012/EU rendelet 25. cikkének (6) bekezdésével összhangban három feltételnek kell teljesülnie annak megállapításához, hogy valamely harmadik ország jogi és felügyeleti keretrendszere az ott engedéllyel rendelkező központi szerződő felek tekintetében egyenértékű az említett rendeletben rögzített követelményekkel. |
| --- | --- |

(3)

A 648/2012/EU rendelet 25. cikkének (6) bekezdésével összhangban három feltételnek kell teljesülnie annak megállapításához, hogy valamely harmadik ország jogi és felügyeleti keretrendszere az ott engedéllyel rendelkező központi szerződő felek tekintetében egyenértékű az említett rendeletben rögzített követelményekkel.

| (4) | Az első feltétel az, hogy az adott harmadik országban engedéllyel rendelkező központi szerződő feleknek olyan, jogilag kötelező érvényű követelményeket kell teljesíteniük, amelyek egyenértékűek a 648/2012/EU rendelet IV. címében megállapított követelményekkel. |
| --- | --- |

(4)

Az első feltétel az, hogy az adott harmadik országban engedéllyel rendelkező központi szerződő feleknek olyan, jogilag kötelező érvényű követelményeket kell teljesíteniük, amelyek egyenértékűek a 648/2012/EU rendelet IV. címében megállapított követelményekkel.

| (5) | Új-Zélandnak az ott engedélyezett központi szerződő felekre vonatkozó, jogilag kötelező érvényű követelményei közé tartoznak az Új-Zélandi Központi Jegybank 1989. évi törvényének 5C. része (a továbbiakban: az elsődleges szabályok) és azon végzések, amelyekkel a központi szerződő feleket kijelölt elszámolási rendszerként engedélyezik (a továbbiakban: kijelölési végzések). Az elsődleges szabályok és a kijelölési végzések meghatározzák azokat a követelményeket, amelyeket a központi szerződő feleknek folyamatosan be kell tartaniuk ahhoz, hogy Új-Zélandon elszámolási szolgáltatásokat nyújthassanak. Az Új-Zélandon székhellyel rendelkező központi szerződő felek kijelölt elszámolási rendszerként való engedélyezését a főkormányzó a pénzügyminiszter és a kereskedelmi miniszter tanácsa alapján és az Új-Zélandi Központi Jegybank és a pénzügyi piaci felügyeleti hatóság együttes ajánlásával összhangban hajtja végre (a továbbiakban együttesen: együttes szabályozók). A központi szerződő felek kijelölt elszámolási rendszerként való engedélyezése feltételekhez köthető. A kijelölési végzések jóváhagyják a kijelölt elszámolási rendszer meghatározott belső szabályait és eljárásait, amelyek azokat a követelményeket tartalmazzák, amelyeknek a kijelölt elszámolási rendszereknek meg kell felelniük, és amelyek összhangban vannak az együttes szabályozóknak az általuk közzétett magas szintű szakpolitikájával. Az Új-Zélandi Központi Jegybank 1989. évi törvénye értelmében a kijelölt elszámolási rendszereknek meg kell felelniük az elszámolási és kiegyenlítési rendszerekre vonatkozó releváns nemzetközi standardoknak, ideértve a pénzügyi piaci infrastruktúrákra vonatkozóan a Fizetési és Elszámolási Rendszerek Bizottsága (2) és az Értékpapír-felügyeletek Nemzetközi Szervezete (International Organization of Securities Commissions – IOSCO) által 2012 áprilisában kiadott elveket. Az együttes szabályozók kiadták „A kijelölt elszámolási rendszerek kijelölése és felügyelete” elnevezésű szakpolitikai állásfoglalást, amely előírja a kijelölt elszámolási rendszerek számára a pénzügyi piaci infrastruktúrákra vonatkozó elveknek való megfelelést. |
| --- | --- |

(5)

Új-Zélandnak az ott engedélyezett központi szerződő felekre vonatkozó, jogilag kötelező érvényű követelményei közé tartoznak az Új-Zélandi Központi Jegybank 1989. évi törvényének 5C. része (a továbbiakban: az elsődleges szabályok) és azon végzések, amelyekkel a központi szerződő feleket kijelölt elszámolási rendszerként engedélyezik (a továbbiakban: kijelölési végzések). Az elsődleges szabályok és a kijelölési végzések meghatározzák azokat a követelményeket, amelyeket a központi szerződő feleknek folyamatosan be kell tartaniuk ahhoz, hogy Új-Zélandon elszámolási szolgáltatásokat nyújthassanak. Az Új-Zélandon székhellyel rendelkező központi szerződő felek kijelölt elszámolási rendszerként való engedélyezését a főkormányzó a pénzügyminiszter és a kereskedelmi miniszter tanácsa alapján és az Új-Zélandi Központi Jegybank és a pénzügyi piaci felügyeleti hatóság együttes ajánlásával összhangban hajtja végre (a továbbiakban együttesen: együttes szabályozók). A központi szerződő felek kijelölt elszámolási rendszerként való engedélyezése feltételekhez köthető. A kijelölési végzések jóváhagyják a kijelölt elszámolási rendszer meghatározott belső szabályait és eljárásait, amelyek azokat a követelményeket tartalmazzák, amelyeknek a kijelölt elszámolási rendszereknek meg kell felelniük, és amelyek összhangban vannak az együttes szabályozóknak az általuk közzétett magas szintű szakpolitikájával. Az Új-Zélandi Központi Jegybank 1989. évi törvénye értelmében a kijelölt elszámolási rendszereknek meg kell felelniük az elszámolási és kiegyenlítési rendszerekre vonatkozó releváns nemzetközi standardoknak, ideértve a pénzügyi piaci infrastruktúrákra vonatkozóan a Fizetési és Elszámolási Rendszerek Bizottsága (2) és az Értékpapír-felügyeletek Nemzetközi Szervezete (International Organization of Securities Commissions – IOSCO) által 2012 áprilisában kiadott elveket. Az együttes szabályozók kiadták „A kijelölt elszámolási rendszerek kijelölése és felügyelete” elnevezésű szakpolitikai állásfoglalást, amely előírja a kijelölt elszámolási rendszerek számára a pénzügyi piaci infrastruktúrákra vonatkozó elveknek való megfelelést.

| (6) | Az Új-Zélandon engedélyezett központi szerződő felekre alkalmazandó jogilag kötelező érvényű követelmények tehát kétszintű struktúrát alkotnak. Az elsődleges szabályokban meghatározott alapvető elvek rögzítik azokat a magas szintű előírásokat, amelyeknek az elszámolási rendszereknek meg kell felelniük ahhoz, hogy engedélyezzék számukra az elszámolási szolgáltatások Új-Zélandon történő nyújtását. Ezek az elsődleges szabályok alkotják Új-Zélandon a jogilag kötelező érvényű követelmények első szintjét. Az elsődleges szabályoknak való megfelelést bizonyítandó a kijelölt elszámolási rendszereknek be kell nyújtaniuk belső szabályaikat és eljárásaikat az együttes szabályozók jóváhagyása céljából. Az említett belső szabályok és eljárások, valamint az azokat jóváhagyó kijelölési végzések jelentik Új-Zélandon a jogilag kötelező érvényű követelmények második szintjét, amelynek részletes előírásokat kell tartalmaznia arra vonatkozóan, hogy a kijelölt elszámolási rendszerek milyen módon fognak megfelelni a szóban forgó előírásoknak és a pénzügyi piaci infrastruktúrákra vonatkozó elveknek. Az együttes szabályozók értékelik, hogy a kijelölt elszámolási rendszer eleget tesz-e az említett előírásoknak és a pénzügyi piaci infrastruktúrákra vonatkozó elveknek. A rendszernek kijelölt elszámolási rendszerként való engedélyezését követően a belső szabályok és eljárások jogilag kötelező érvényűvé válnak a rendszerre nézve és nem módosíthatók, ha az együttes szabályozók kifogást emelnek az előirányzott módosítás ellen. |
| --- | --- |

(6)

Az Új-Zélandon engedélyezett központi szerződő felekre alkalmazandó jogilag kötelező érvényű követelmények tehát kétszintű struktúrát alkotnak. Az elsődleges szabályokban meghatározott alapvető elvek rögzítik azokat a magas szintű előírásokat, amelyeknek az elszámolási rendszereknek meg kell felelniük ahhoz, hogy engedélyezzék számukra az elszámolási szolgáltatások Új-Zélandon történő nyújtását. Ezek az elsődleges szabályok alkotják Új-Zélandon a jogilag kötelező érvényű követelmények első szintjét. Az elsődleges szabályoknak való megfelelést bizonyítandó a kijelölt elszámolási rendszereknek be kell nyújtaniuk belső szabályaikat és eljárásaikat az együttes szabályozók jóváhagyása céljából. Az említett belső szabályok és eljárások, valamint az azokat jóváhagyó kijelölési végzések jelentik Új-Zélandon a jogilag kötelező érvényű követelmények második szintjét, amelynek részletes előírásokat kell tartalmaznia arra vonatkozóan, hogy a kijelölt elszámolási rendszerek milyen módon fognak megfelelni a szóban forgó előírásoknak és a pénzügyi piaci infrastruktúrákra vonatkozó elveknek. Az együttes szabályozók értékelik, hogy a kijelölt elszámolási rendszer eleget tesz-e az említett előírásoknak és a pénzügyi piaci infrastruktúrákra vonatkozó elveknek. A rendszernek kijelölt elszámolási rendszerként való engedélyezését követően a belső szabályok és eljárások jogilag kötelező érvényűvé válnak a rendszerre nézve és nem módosíthatók, ha az együttes szabályozók kifogást emelnek az előirányzott módosítás ellen.

| (7) | Az Új-Zélandon székhellyel rendelkező kijelölt elszámolási rendszerekre alkalmazandó jogi és felügyeleti keretrendszer egyenértékűségének értékelése során figyelembe kell venni azt is, hogy a keretrendszer milyen eredménnyel csökkenti azokat a kockázatokat, amelyeknek az Unióban székhellyel rendelkező klíringtagok és kereskedési helyszínek a szóban forgó jogalanyokban való részvételük miatt ki vannak téve. A kockázatcsökkentés eredményét meghatározza egyrészt az érintett központi szerződő fél által végzett elszámolási tevékenységgel járó eredendő kockázat szintje, amelyet befolyásol azon pénzügyi piac mérete, ahol tevékenykedik, másrészt a központi szerződő felekre az említett kockázatcsökkentés tekintetében vonatkozó jogi és felügyeleti keretrendszer megfelelősége. Ahhoz, hogy a kockázatcsökkentés terén azonos eredményt érjenek el, szigorúbb kockázatcsökkentési követelményekre van szükség azon központi szerződő felek esetében, amelyek tevékenységüket nagyobb pénzügyi piacokon végzik és így magasabb az eredendő kockázatuk, mint a kisebb pénzügyi piacokon tevékenykedő (és így alacsonyabb eredendő kockázattal rendelkező) központi szerződő felek esetében. |
| --- | --- |

(7)

Az Új-Zélandon székhellyel rendelkező kijelölt elszámolási rendszerekre alkalmazandó jogi és felügyeleti keretrendszer egyenértékűségének értékelése során figyelembe kell venni azt is, hogy a keretrendszer milyen eredménnyel csökkenti azokat a kockázatokat, amelyeknek az Unióban székhellyel rendelkező klíringtagok és kereskedési helyszínek a szóban forgó jogalanyokban való részvételük miatt ki vannak téve. A kockázatcsökkentés eredményét meghatározza egyrészt az érintett központi szerződő fél által végzett elszámolási tevékenységgel járó eredendő kockázat szintje, amelyet befolyásol azon pénzügyi piac mérete, ahol tevékenykedik, másrészt a központi szerződő felekre az említett kockázatcsökkentés tekintetében vonatkozó jogi és felügyeleti keretrendszer megfelelősége. Ahhoz, hogy a kockázatcsökkentés terén azonos eredményt érjenek el, szigorúbb kockázatcsökkentési követelményekre van szükség azon központi szerződő felek esetében, amelyek tevékenységüket nagyobb pénzügyi piacokon végzik és így magasabb az eredendő kockázatuk, mint a kisebb pénzügyi piacokon tevékenykedő (és így alacsonyabb eredendő kockázattal rendelkező) központi szerződő felek esetében.

| (8) | Azon pénzügyi piac, ahol az Új-Zélandon engedélyezett, kijelölt elszámolási rendszerek végzik elszámolási tevékenységüket, lényegesen kisebb, mint az, amelyen az Unióban székhellyel rendelkező központi szerződő felek folytatják tevékenységüket. Az elmúlt három évben Új-Zélandon elszámolt származtatott ügyletek teljes értéke nem érte el az Unióban elszámolt származtatott ügyletek teljes értékének 1 %-át. Következésképpen az Új-Zélandon székhellyel rendelkező, kijelölt elszámolási rendszerekben való részvétel lényegesen kisebb kockázatot jelent az Unióban székhellyel rendelkező klíringtagok és kereskedési helyszínek számára, mint az Unióban engedélyezett központi szerződő felekben való részvételük. |
| --- | --- |

(8)

Azon pénzügyi piac, ahol az Új-Zélandon engedélyezett, kijelölt elszámolási rendszerek végzik elszámolási tevékenységüket, lényegesen kisebb, mint az, amelyen az Unióban székhellyel rendelkező központi szerződő felek folytatják tevékenységüket. Az elmúlt három évben Új-Zélandon elszámolt származtatott ügyletek teljes értéke nem érte el az Unióban elszámolt származtatott ügyletek teljes értékének 1 %-át. Következésképpen az Új-Zélandon székhellyel rendelkező, kijelölt elszámolási rendszerekben való részvétel lényegesen kisebb kockázatot jelent az Unióban székhellyel rendelkező klíringtagok és kereskedési helyszínek számára, mint az Unióban engedélyezett központi szerződő felekben való részvételük.

| (9) | Az Új-Zélandon székhellyel rendelkező, kijelölt elszámolási rendszerekre alkalmazandó jogi és felügyeleti keretrendszer ezért egyenértékűnek tekinthető, amennyiben alkalmas ezen alacsonyabb kockázati szint csökkentésére. Az Új-Zélandon engedélyezett kijelölt elszámolási rendszerekre vonatkozó elsődleges szabályok, amelyeket kiegészítenek a pénzpiaci infrastruktúrákra vonatkozó elveket végrehajtó belső szabályok és eljárások, csökkentik az Új-Zélandon fennálló alacsonyabb szintű kockázatot és a 648/2012/EU rendelet által megcélzottal egyenértékű kockázatcsökkentési eredményre vezetnek. |
| --- | --- |

(9)

Az Új-Zélandon székhellyel rendelkező, kijelölt elszámolási rendszerekre alkalmazandó jogi és felügyeleti keretrendszer ezért egyenértékűnek tekinthető, amennyiben alkalmas ezen alacsonyabb kockázati szint csökkentésére. Az Új-Zélandon engedélyezett kijelölt elszámolási rendszerekre vonatkozó elsődleges szabályok, amelyeket kiegészítenek a pénzpiaci infrastruktúrákra vonatkozó elveket végrehajtó belső szabályok és eljárások, csökkentik az Új-Zélandon fennálló alacsonyabb szintű kockázatot és a 648/2012/EU rendelet által megcélzottal egyenértékű kockázatcsökkentési eredményre vezetnek.

| (10) | A Bizottság ezért megállapítja, hogy Új-Zéland jogi és felügyeleti keretrendszere biztosítja, hogy az ott engedéllyel rendelkező kijelölt elszámolási rendszerek megfeleljenek a 648/2012/EU rendelet IV. címében meghatározott követelményekkel egyenértékű jogilag kötelező érvényű követelményeknek. |
| --- | --- |

(10)

A Bizottság ezért megállapítja, hogy Új-Zéland jogi és felügyeleti keretrendszere biztosítja, hogy az ott engedéllyel rendelkező kijelölt elszámolási rendszerek megfeleljenek a 648/2012/EU rendelet IV. címében meghatározott követelményekkel egyenértékű jogilag kötelező érvényű követelményeknek.

| (11) | A 648/2012/EU rendelet 25. cikkének (6) bekezdésében foglalt második feltétel értelmében Új-Zéland jogi és felügyeleti keretrendszerének biztosítania kell az ott engedéllyel rendelkező központi szerződő felek folyamatos és hatékony felügyeletét, illetve a keretrendszernek a központi szerződő felekkel szembeni érvényesíthetőségét. |
| --- | --- |

(11)

A 648/2012/EU rendelet 25. cikkének (6) bekezdésében foglalt második feltétel értelmében Új-Zéland jogi és felügyeleti keretrendszerének biztosítania kell az ott engedéllyel rendelkező központi szerződő felek folyamatos és hatékony felügyeletét, illetve a keretrendszernek a központi szerződő felekkel szembeni érvényesíthetőségét.

| (12) | Az Új-Zélandon engedélyezett kijelölt elszámolási rendszerek felügyeletét az együttes szabályozók hajtják végre. Az együttes szabályozók tájékoztatást kérhetnek a kijelölt elszámolási rendszerektől és résztvevőiktől, valamint a válaszadás megtagadása esetén szankciókat szabhatnak ki. Az együttes szabályozók visszavonhatják a kijelölt elszámolási rendszer engedélyét. Az együttes szabályozók nyomon követik, hogy a kijelölt elszámolási rendszerek megfelelnek-e a kijelölt elszámolási rendszerként való engedélyhez kapcsolódó feltételeknek. E feltételek közé tartozhatnak a következő követelmények: a lényeges eseményekről értesíteni kell az együttes szabályozókat (például a rendszer kockázatkezelési keretrendszerének való meg nem felelésről vagy annak változtatásairól, illetve a pénzügyi forrásokra vonatkozó politikáról), rendszeresen jelentést kell küldeni az együttes szabályozók részére és közzé kell tenni az információkat, többek között a releváns nemzetközi standardok (a pénzügyi piaci infrastruktúrákra vonatkozó elvek) tekintetében saját magukra vonatkozóan elvégzett értékeléseket. Az együttes szabályozók rendszeresen összeülnek a kijelölt elszámolási rendszerek felső vezetésével és felülvizsgálhatják az engedélyt, valamint további feltételekhez köthetik, illetve visszavonhatják azt, amennyiben a kijelölt elszámolási rendszerek nem felelnek meg az alkalmazandó követelményeknek. |
| --- | --- |

(12)

Az Új-Zélandon engedélyezett kijelölt elszámolási rendszerek felügyeletét az együttes szabályozók hajtják végre. Az együttes szabályozók tájékoztatást kérhetnek a kijelölt elszámolási rendszerektől és résztvevőiktől, valamint a válaszadás megtagadása esetén szankciókat szabhatnak ki. Az együttes szabályozók visszavonhatják a kijelölt elszámolási rendszer engedélyét. Az együttes szabályozók nyomon követik, hogy a kijelölt elszámolási rendszerek megfelelnek-e a kijelölt elszámolási rendszerként való engedélyhez kapcsolódó feltételeknek. E feltételek közé tartozhatnak a következő követelmények: a lényeges eseményekről értesíteni kell az együttes szabályozókat (például a rendszer kockázatkezelési keretrendszerének való meg nem felelésről vagy annak változtatásairól, illetve a pénzügyi forrásokra vonatkozó politikáról), rendszeresen jelentést kell küldeni az együttes szabályozók részére és közzé kell tenni az információkat, többek között a releváns nemzetközi standardok (a pénzügyi piaci infrastruktúrákra vonatkozó elvek) tekintetében saját magukra vonatkozóan elvégzett értékeléseket. Az együttes szabályozók rendszeresen összeülnek a kijelölt elszámolási rendszerek felső vezetésével és felülvizsgálhatják az engedélyt, valamint további feltételekhez köthetik, illetve visszavonhatják azt, amennyiben a kijelölt elszámolási rendszerek nem felelnek meg az alkalmazandó követelményeknek.

| (13) | Meg kell tehát állapítani, hogy az Új-Zélandon engedélyezett kijelölt elszámolási rendszerek tekintetében folyamatosan biztosított a hatékony felügyelet és érvényesíthetőség. |
| --- | --- |

(13)

Meg kell tehát állapítani, hogy az Új-Zélandon engedélyezett kijelölt elszámolási rendszerek tekintetében folyamatosan biztosított a hatékony felügyelet és érvényesíthetőség.

| (14) | A 648/2012/EU rendelet 25. cikkének (6) bekezdésében foglalt harmadik feltétel értelmében Új-Zéland jogi és felügyeleti keretrendszerének ténylegesen egyenértékű rendszert kell biztosítania a harmadik ország jogi szabályozása alapján engedélyezett központi szerződő felek (a továbbiakban: harmadik országbeli központi szerződő felek) elismerése tekintetében. |
| --- | --- |

(14)

A 648/2012/EU rendelet 25. cikkének (6) bekezdésében foglalt harmadik feltétel értelmében Új-Zéland jogi és felügyeleti keretrendszerének ténylegesen egyenértékű rendszert kell biztosítania a harmadik ország jogi szabályozása alapján engedélyezett központi szerződő felek (a továbbiakban: harmadik országbeli központi szerződő felek) elismerése tekintetében.

| (15) | A harmadik országbeli központi szerződő felek azzal a feltétellel működhetnek Új-Zélandon, ha a rájuk és a résztvevőikre alkalmazandó jogi és felügyeleti keretrendszer jogilag kellőképpen kidolgozott. Emellett a harmadik országbeli központi szerződő feleknek hatékony felügyelet alá kell tartozniuk, amely biztosítja a hatályos jogi és felügyeleti keretrendszernek való megfelelést. Egyetértési megállapodás köthető az Új-Zélandi Központi Jegybank és a központi szerződő fél harmadik országbeli illetékes felügyeleti hatósága között. |
| --- | --- |

(15)

A harmadik országbeli központi szerződő felek azzal a feltétellel működhetnek Új-Zélandon, ha a rájuk és a résztvevőikre alkalmazandó jogi és felügyeleti keretrendszer jogilag kellőképpen kidolgozott. Emellett a harmadik országbeli központi szerződő feleknek hatékony felügyelet alá kell tartozniuk, amely biztosítja a hatályos jogi és felügyeleti keretrendszernek való megfelelést. Egyetértési megállapodás köthető az Új-Zélandi Központi Jegybank és a központi szerződő fél harmadik országbeli illetékes felügyeleti hatósága között.

| (16) | Meg kell tehát állapítani, hogy a harmadik országbeli központi szerződő felek elismerése tekintetében Új-Zéland jogi és felügyeleti keretrendszere ténylegesen egyenértékű rendszert biztosít. |
| --- | --- |

(16)

Meg kell tehát állapítani, hogy a harmadik országbeli központi szerződő felek elismerése tekintetében Új-Zéland jogi és felügyeleti keretrendszere ténylegesen egyenértékű rendszert biztosít.

| (17) | Ez a határozat az elfogadásakor az Új-Zélandon alkalmazandó, kijelölt elszámolási rendszerekre vonatkozó, jogilag kötelező érvényű követelményeken alapul. A Bizottságnak az ESMA-val együttműködésben továbbra is rendszeres jelleggel nyomon kell követnie az új-zélandi kijelölt elszámolási rendszerekkel kapcsolatos jogi és felügyeleti keretrendszer alakulását, valamint az e határozat meghozatalának alapját képező feltételek teljesülését. |
| --- | --- |

(17)

Ez a határozat az elfogadásakor az Új-Zélandon alkalmazandó, kijelölt elszámolási rendszerekre vonatkozó, jogilag kötelező érvényű követelményeken alapul. A Bizottságnak az ESMA-val együttműködésben továbbra is rendszeres jelleggel nyomon kell követnie az új-zélandi kijelölt elszámolási rendszerekkel kapcsolatos jogi és felügyeleti keretrendszer alakulását, valamint az e határozat meghozatalának alapját képező feltételek teljesülését.

| (18) | Az engedélyezett központi szerződő felekre alkalmazandó új-zélandi jogi és felügyeleti keretrendszer rendszeres felülvizsgálata nem érinti a Bizottság azon lehetőségét, hogy az általános felülvizsgálat keretein kívül bármikor célzott felülvizsgálatot végezzen, ha lényeges fejlemények szükségessé teszik, hogy a Bizottság újraértékelje az e határozatban megállapított egyenértékűséget. Az újraértékelés e határozat visszavonásához vezethet. |
| --- | --- |

(18)

Az engedélyezett központi szerződő felekre alkalmazandó új-zélandi jogi és felügyeleti keretrendszer rendszeres felülvizsgálata nem érinti a Bizottság azon lehetőségét, hogy az általános felülvizsgálat keretein kívül bármikor célzott felülvizsgálatot végezzen, ha lényeges fejlemények szükségessé teszik, hogy a Bizottság újraértékelje az e határozatban megállapított egyenértékűséget. Az újraértékelés e határozat visszavonásához vezethet.

| (19) | Az e határozatban előírt intézkedések összhangban vannak az Európai Értékpapír-bizottság véleményével, |
| --- | --- |

(19)

Az e határozatban előírt intézkedések összhangban vannak az Európai Értékpapír-bizottság véleményével,

ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:

1. cikk

A 648/2012/EU rendelet 25. cikkének (6) bekezdése alkalmazásában Új-Zélandnak a kijelölt elszámolási rendszerekre alkalmazandó jogi és felügyeleti keretrendszere, amely az Új-Zélandi Központi Jegybank 1989. évi törvényének 5C. részét és az azt kiegészítő, a kijelölt elszámolási rendszerek számára a pénzügyi piaci infrastruktúrákra vonatkozó elveknek való megfelelést előíró, „A kijelölt elszámolási rendszerek kijelölése és felügyelete” elnevezésű szakpolitikai állásfoglalást foglalja magában, egyenértékűnek tekintendő a 648/2012/EU rendeletben rögzített követelményekkel.

2. cikk

Ez a határozat az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő huszadik napon lép hatályba.

Kelt Brüsszelben, 2016. december 15-én.

a Bizottság részéről

az elnök

Jean-Claude JUNCKER

---

(1)  
  HL L 201., 2012.7.27., 1. o.

1

(2)  A Fizetési és Elszámolási Rendszerek Bizottságának neve 2014. szeptember 1-jével Fizetési és Piaci Infrastruktúra Bizottságra változott.

2

---

| 2016.12.16. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 342/57 |
| --- | --- | --- | --- |

2016.12.16.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 342/57

---

A BIZOTTSÁG (EU) 2016/2275 VÉGREHAJTÁSI HATÁROZATA

(2016. december 15.)

Japán központi szerződő felekre vonatkozó szabályozási keretének a 648/2012/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet szerinti egyenértékűségéről

AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,

tekintettel a tőzsdén kívüli származtatott ügyletekről, a központi szerződő felekről és a kereskedési adattárakról szóló, 2012. július 4-i 648/2012/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletre (1) és különösen annak 25. cikke (6) bekezdésére,

mivel:

| (1) | A 648/2012/EU rendelet 25. cikkében meghatározott, a harmadik országokban székhellyel rendelkező központi szerződő felek elismerésére vonatkozó eljárás célja, hogy az említett rendeletben rögzítettekkel egyenértékű szabályozási előírásokat alkalmazó harmadik országban székhellyel rendelkező és ott engedélyezett központi szerződő felek számára lehetővé tegye elszámolási szolgáltatások nyújtását az Unióban székhellyel rendelkező klíringtagok vagy kereskedési helyszínek számára. Az elismerési eljárás és az annak keretében hozott, egyenértékűségre vonatkozó határozat így hozzájárul a 648/2012/EU rendelet átfogó céljának eléréséhez: a stabil és biztonságos központi szerződő felek – ideértve a harmadik országban székhellyel rendelkező és ott engedélyezett központi szerződő feleket is – alkalmazásának a tőzsdén kívüli származtatott ügyletek elszámolására történő kiterjesztése révén a rendszerszintű kockázat csökkentéséhez. |
| --- | --- |

(1)

A 648/2012/EU rendelet 25. cikkében meghatározott, a harmadik országokban székhellyel rendelkező központi szerződő felek elismerésére vonatkozó eljárás célja, hogy az említett rendeletben rögzítettekkel egyenértékű szabályozási előírásokat alkalmazó harmadik országban székhellyel rendelkező és ott engedélyezett központi szerződő felek számára lehetővé tegye elszámolási szolgáltatások nyújtását az Unióban székhellyel rendelkező klíringtagok vagy kereskedési helyszínek számára. Az elismerési eljárás és az annak keretében hozott, egyenértékűségre vonatkozó határozat így hozzájárul a 648/2012/EU rendelet átfogó céljának eléréséhez: a stabil és biztonságos központi szerződő felek – ideértve a harmadik országban székhellyel rendelkező és ott engedélyezett központi szerződő feleket is – alkalmazásának a tőzsdén kívüli származtatott ügyletek elszámolására történő kiterjesztése révén a rendszerszintű kockázat csökkentéséhez.

| (2) | Ahhoz, hogy valamely harmadik ország központi szerződő felekre vonatkozó jogi szabályozását az uniós jogi szabályozással egyenértékűnek lehessen tekinteni, a harmadik ország jogi és felügyeleti keretrendszere alkalmazásának lényegileg az uniós követelményekkel egyenértékű eredményre kell vezetnie az elért szabályozási célkitűzések tekintetében. Az egyenértékűség értékelésének célja ezért annak ellenőrzése, hogy Japán jogi és felügyeleti keretrendszere biztosítja-e, hogy az ott székhellyel rendelkező és engedélyezett központi szerződő felek nem teszik ki az Unióban székhellyel rendelkező klíringtagokat és kereskedési helyszíneket nagyobb kockázatnak, mint amekkorának az Unióban engedélyezett központi szerződő felek tennék ki őket, és következésképpen nem okoznak elfogadhatatlan mértékű rendszerszintű kockázatot az Unióban. Ennek során mindenekelőtt azt kell figyelembe venni, hogy az uniós pénzügyi piacnál kisebb pénzügyi piacokon folytatott elszámolási tevékenységek lényegesen kisebb kockázatot hordoznak. |
| --- | --- |

(2)

Ahhoz, hogy valamely harmadik ország központi szerződő felekre vonatkozó jogi szabályozását az uniós jogi szabályozással egyenértékűnek lehessen tekinteni, a harmadik ország jogi és felügyeleti keretrendszere alkalmazásának lényegileg az uniós követelményekkel egyenértékű eredményre kell vezetnie az elért szabályozási célkitűzések tekintetében. Az egyenértékűség értékelésének célja ezért annak ellenőrzése, hogy Japán jogi és felügyeleti keretrendszere biztosítja-e, hogy az ott székhellyel rendelkező és engedélyezett központi szerződő felek nem teszik ki az Unióban székhellyel rendelkező klíringtagokat és kereskedési helyszíneket nagyobb kockázatnak, mint amekkorának az Unióban engedélyezett központi szerződő felek tennék ki őket, és következésképpen nem okoznak elfogadhatatlan mértékű rendszerszintű kockázatot az Unióban. Ennek során mindenekelőtt azt kell figyelembe venni, hogy az uniós pénzügyi piacnál kisebb pénzügyi piacokon folytatott elszámolási tevékenységek lényegesen kisebb kockázatot hordoznak.

| (3) | A 648/2012/EU rendelet 25. cikkének (6) bekezdésével összhangban három feltételnek kell teljesülnie annak megállapításához, hogy valamely harmadik ország jogi és felügyeleti keretrendszere az ott engedéllyel rendelkező központi szerződő felek tekintetében egyenértékű az említett rendeletben rögzített követelményekkel. |
| --- | --- |

(3)

A 648/2012/EU rendelet 25. cikkének (6) bekezdésével összhangban három feltételnek kell teljesülnie annak megállapításához, hogy valamely harmadik ország jogi és felügyeleti keretrendszere az ott engedéllyel rendelkező központi szerződő felek tekintetében egyenértékű az említett rendeletben rögzített követelményekkel.

| (4) | Az első feltétel az, hogy az adott harmadik országban engedéllyel rendelkező központi szerződő feleknek olyan, jogilag kötelező érvényű követelményeket kell teljesíteniük, amelyek egyenértékűek a 648/2012/EU rendelet IV. címében megállapított követelményekkel. |
| --- | --- |

(4)

Az első feltétel az, hogy az adott harmadik országban engedéllyel rendelkező központi szerződő feleknek olyan, jogilag kötelező érvényű követelményeket kell teljesíteniük, amelyek egyenértékűek a 648/2012/EU rendelet IV. címében megállapított követelményekkel.

| (5) | A Japánban engedéllyel rendelkező központi szerződő felekre vonatkozó jogilag kötelező érvényű követelmények a következő jogszabályokat foglalják magukban: a pénzügyi instrumentumokra és a tőzsdére vonatkozó 2006. évi törvény (Financial Instruments and Exchange Act – FIEA), amely létrehozza az értékpapírokat és származtatott termékeket elszámoló szervezetekre vonatkozó felügyeleti keretet, valamint az árualapú származtatott termékekre vonatkozó 2009. évi törvény (Commodity Derivatives Act – CDA), amely a tőzsdei árukat elszámoló szervezetek felügyeleti keretét biztosítja. A jelen határozat csak az árualapú származtatott termékekre vonatkozó törvényben az árupiaci ügyletek elszámoló szervezeteire vonatkozóan meghatározott rendszerre terjed ki. Az árualapú származtatott termékekre vonatkozó törvény meghatározza azokat a követelményeket, amelyeket az árupiaci ügyletek elszámoló szervezeteinek folyamatosan be kell tartaniuk ahhoz, hogy Japánban elszámolási szolgáltatásokat nyújthassanak. Az árupiaci ügyletek elszámoló szervezetei részére az illetékes miniszter ad ki engedélyt. Az illetékes miniszter feltételeket szabhat az árupiaci ügyletek elszámoló szervezetei számára történő engedély kiadásához. A Mezőgazdasági, Erdészeti és Halászati Minisztérium minisztere az illetékes az árupiaci ügyletek elszámoló szervezetei tekintetében, amelyek csak az említett minisztériumot érintő nyersanyagpiacoknak nyújtanak elszámolási szolgáltatásokat. A Gazdasági, Kereskedelmi és Ipari Minisztérium minisztere az illetékes az árupiaci ügyletek elszámoló szervezetei tekintetében, amelyek csak az említett minisztériumot érintő nyersanyagpiacoknak nyújtanak elszámolási szolgáltatásokat. Az egyéb árupiaci ügyletek elszámoló szervezetei tekintetében a fent említett mindkét minisztérium miniszterei illetékesek. |
| --- | --- |

(5)

A Japánban engedéllyel rendelkező központi szerződő felekre vonatkozó jogilag kötelező érvényű követelmények a következő jogszabályokat foglalják magukban: a pénzügyi instrumentumokra és a tőzsdére vonatkozó 2006. évi törvény (Financial Instruments and Exchange Act – FIEA), amely létrehozza az értékpapírokat és származtatott termékeket elszámoló szervezetekre vonatkozó felügyeleti keretet, valamint az árualapú származtatott termékekre vonatkozó 2009. évi törvény (Commodity Derivatives Act – CDA), amely a tőzsdei árukat elszámoló szervezetek felügyeleti keretét biztosítja. A jelen határozat csak az árualapú származtatott termékekre vonatkozó törvényben az árupiaci ügyletek elszámoló szervezeteire vonatkozóan meghatározott rendszerre terjed ki. Az árualapú származtatott termékekre vonatkozó törvény meghatározza azokat a követelményeket, amelyeket az árupiaci ügyletek elszámoló szervezeteinek folyamatosan be kell tartaniuk ahhoz, hogy Japánban elszámolási szolgáltatásokat nyújthassanak. Az árupiaci ügyletek elszámoló szervezetei részére az illetékes miniszter ad ki engedélyt. Az illetékes miniszter feltételeket szabhat az árupiaci ügyletek elszámoló szervezetei számára történő engedély kiadásához. A Mezőgazdasági, Erdészeti és Halászati Minisztérium minisztere az illetékes az árupiaci ügyletek elszámoló szervezetei tekintetében, amelyek csak az említett minisztériumot érintő nyersanyagpiacoknak nyújtanak elszámolási szolgáltatásokat. A Gazdasági, Kereskedelmi és Ipari Minisztérium minisztere az illetékes az árupiaci ügyletek elszámoló szervezetei tekintetében, amelyek csak az említett minisztériumot érintő nyersanyagpiacoknak nyújtanak elszámolási szolgáltatásokat. Az egyéb árupiaci ügyletek elszámoló szervezetei tekintetében a fent említett mindkét minisztérium miniszterei illetékesek.

| (6) | Ezenfelül 2014 novemberében a Gazdasági, Kereskedelmi és Ipari Minisztérium, valamint a Mezőgazdasági, Erdészeti és Halászati Minisztérium közzétette „A tőzsdei áruk elszámoló szervezeteinek felügyeletére vonatkozó alapvető iránymutatást” (a továbbiakban: az iránymutatás), amely részletezi az árupiaci ügyletek elszámoló szervezeteivel kapcsolatos felügyeleti keretrendszert, figyelembe véve a Fizetési és Elszámolási Rendszerek Bizottsága (2) és az Értékpapír-felügyeletek Nemzetközi Szervezete által 2012 áprilisában kiadott, pénzügyi piaci infrastruktúrákra vonatkozó elveket, továbbá mindenekelőtt azt, hogy az árupiaci ügyletek elszámoló szervezeteinek milyen módon kell megfelelniük az árualapú származtatott termékekre vonatkozó törvénynek. Az iránymutatás végrehajtását az árupiaci ügyletek elszámoló szervezeteinek belső szabályai és eljárásai biztosítják. |
| --- | --- |

(6)

Ezenfelül 2014 novemberében a Gazdasági, Kereskedelmi és Ipari Minisztérium, valamint a Mezőgazdasági, Erdészeti és Halászati Minisztérium közzétette „A tőzsdei áruk elszámoló szervezeteinek felügyeletére vonatkozó alapvető iránymutatást” (a továbbiakban: az iránymutatás), amely részletezi az árupiaci ügyletek elszámoló szervezeteivel kapcsolatos felügyeleti keretrendszert, figyelembe véve a Fizetési és Elszámolási Rendszerek Bizottsága (2) és az Értékpapír-felügyeletek Nemzetközi Szervezete által 2012 áprilisában kiadott, pénzügyi piaci infrastruktúrákra vonatkozó elveket, továbbá mindenekelőtt azt, hogy az árupiaci ügyletek elszámoló szervezeteinek milyen módon kell megfelelniük az árualapú származtatott termékekre vonatkozó törvénynek. Az iránymutatás végrehajtását az árupiaci ügyletek elszámoló szervezeteinek belső szabályai és eljárásai biztosítják.

| (7) | Az elsődleges szabályoknak megfelelően az árupiaci ügyletek elszámoló szervezeteinek belső üzleti szabályokat – az árupiaci ügyletek elszámoló szervezetének belső szabályait és eljárásait – kell elfogadniuk, amelyek megfelelnek a hatályos törvényeknek és rendeleteknek, valamint lehetővé teszik a származtatott ügyletek megfelelő és biztonságos végrehajtását. A belső üzleti szabályok azt is biztosítják, hogy az árupiaci ügyletek elszámoló szervezeteinek pénzügyi helyzete megfelelő a tőzsdei áruk elszámolásának végrehajtásához; az árupiaci ügyletek elszámoló szervezeteinek tervezett bevételére és ügyviteli kiadásaira vonatkozó várakozások kedvezőek; az árupiaci ügyletek elszámoló szervezeteinek személyzete elegendő tudással és tapasztalattal rendelkezik ahhoz, hogy megfelelően és megbízhatóan hajtsa végre a tőzsdei áruk elszámolását; valamint, hogy az árupiaci ügyletek elszámoló szervezetei struktúrájának és rendszerének kialakítása megfelelő ahhoz, hogy az elszámolás megfelelően működjön. Az említett belső szabályokat és eljárásokat az illetékes miniszternek kell jóváhagynia, és azok az illetékes miniszter kifogása esetén nem módosíthatók. |
| --- | --- |

(7)

Az elsődleges szabályoknak megfelelően az árupiaci ügyletek elszámoló szervezeteinek belső üzleti szabályokat – az árupiaci ügyletek elszámoló szervezetének belső szabályait és eljárásait – kell elfogadniuk, amelyek megfelelnek a hatályos törvényeknek és rendeleteknek, valamint lehetővé teszik a származtatott ügyletek megfelelő és biztonságos végrehajtását. A belső üzleti szabályok azt is biztosítják, hogy az árupiaci ügyletek elszámoló szervezeteinek pénzügyi helyzete megfelelő a tőzsdei áruk elszámolásának végrehajtásához; az árupiaci ügyletek elszámoló szervezeteinek tervezett bevételére és ügyviteli kiadásaira vonatkozó várakozások kedvezőek; az árupiaci ügyletek elszámoló szervezeteinek személyzete elegendő tudással és tapasztalattal rendelkezik ahhoz, hogy megfelelően és megbízhatóan hajtsa végre a tőzsdei áruk elszámolását; valamint, hogy az árupiaci ügyletek elszámoló szervezetei struktúrájának és rendszerének kialakítása megfelelő ahhoz, hogy az elszámolás megfelelően működjön. Az említett belső szabályokat és eljárásokat az illetékes miniszternek kell jóváhagynia, és azok az illetékes miniszter kifogása esetén nem módosíthatók.

| (8) | Az árupiaci ügyletek Japánban engedélyezett elszámoló szervezeteire alkalmazandó jogilag kötelező érvényű követelmények így kétszintű struktúrát alkotnak. Az árupiaci ügyletek elszámoló szervezeteire vonatkozóan az elsődleges szabályokban meghatározott alapvető elvek rögzítik azokat a magas szintű előírásokat (együttesen: az elsődleges szabályok), amelyeknek az árupiaci ügyletek elszámoló szervezeteinek meg kell felelniük ahhoz, hogy engedélyezzék számukra az elszámolási szolgáltatások Japánban történő nyújtását. Ezek az elsődleges szabályok alkotják Japánban az árupiaci ügyletek elszámoló szervezeteire alkalmazandó, jogilag kötelező érvényű követelmények első szintjét. Az elsődleges szabályoknak való megfelelést bizonyítandó az árupiaci ügyletek elszámoló szervezeteinek jóváhagyásra be kell nyújtaniuk belső szabályaikat és eljárásaikat az illetékes miniszternek. Az említett belső szabályok és eljárások jelentik Japánban az árupiaci ügyletek elszámoló szervezeteire alkalmazandó, jogilag kötelező érvényű követelmények második szintjét, amelynek részletes előírásokat kell tartalmaznia arra vonatkozóan, hogy a kérelmező árupiaci ügyletek elszámoló szervezete milyen módon fogja teljesíteni a szóban forgó előírásokat az iránymutatásnak megfelelően. Emellett az árupiaci ügyletek elszámoló szervezeteinek belső szabályai és eljárásai az elsődleges szabályokat kiegészítő rendelkezéseket tartalmaznak. A Gazdasági, Kereskedelmi és Ipari Minisztérium, valamint a Mezőgazdasági, Erdészeti és Halászati Minisztérium értékeli, hogy az árupiaci ügyletek elszámoló szervezetei eleget tesznek-e az említett előírásoknak és a pénzügyi piaci infrastruktúrákra vonatkozó elveknek. Az illetékes miniszter általi jóváhagyást követően a belső szabályok és eljárások jogilag kötelező érvényűvé válnak az árupiaci ügyletek elszámoló szervezeteire nézve. |
| --- | --- |

(8)

Az árupiaci ügyletek Japánban engedélyezett elszámoló szervezeteire alkalmazandó jogilag kötelező érvényű követelmények így kétszintű struktúrát alkotnak. Az árupiaci ügyletek elszámoló szervezeteire vonatkozóan az elsődleges szabályokban meghatározott alapvető elvek rögzítik azokat a magas szintű előírásokat (együttesen: az elsődleges szabályok), amelyeknek az árupiaci ügyletek elszámoló szervezeteinek meg kell felelniük ahhoz, hogy engedélyezzék számukra az elszámolási szolgáltatások Japánban történő nyújtását. Ezek az elsődleges szabályok alkotják Japánban az árupiaci ügyletek elszámoló szervezeteire alkalmazandó, jogilag kötelező érvényű követelmények első szintjét. Az elsődleges szabályoknak való megfelelést bizonyítandó az árupiaci ügyletek elszámoló szervezeteinek jóváhagyásra be kell nyújtaniuk belső szabályaikat és eljárásaikat az illetékes miniszternek. Az említett belső szabályok és eljárások jelentik Japánban az árupiaci ügyletek elszámoló szervezeteire alkalmazandó, jogilag kötelező érvényű követelmények második szintjét, amelynek részletes előírásokat kell tartalmaznia arra vonatkozóan, hogy a kérelmező árupiaci ügyletek elszámoló szervezete milyen módon fogja teljesíteni a szóban forgó előírásokat az iránymutatásnak megfelelően. Emellett az árupiaci ügyletek elszámoló szervezeteinek belső szabályai és eljárásai az elsődleges szabályokat kiegészítő rendelkezéseket tartalmaznak. A Gazdasági, Kereskedelmi és Ipari Minisztérium, valamint a Mezőgazdasági, Erdészeti és Halászati Minisztérium értékeli, hogy az árupiaci ügyletek elszámoló szervezetei eleget tesznek-e az említett előírásoknak és a pénzügyi piaci infrastruktúrákra vonatkozó elveknek. Az illetékes miniszter általi jóváhagyást követően a belső szabályok és eljárások jogilag kötelező érvényűvé válnak az árupiaci ügyletek elszámoló szervezeteire nézve.

| (9) | A Japánban székhellyel rendelkező, árupiaci ügyletek elszámoló szervezeteire alkalmazandó jogi és felügyeleti keretrendszer egyenértékűségének értékelése során figyelembe kell venni azt is, hogy a keretrendszer milyen eredménnyel csökkenti azokat a kockázatokat, amelyeknek az Unióban székhellyel rendelkező klíringtagok és kereskedési helyszínek a szóban forgó jogalanyokban való részvételük miatt ki vannak téve. A kockázatcsökkentés eredményét meghatározza egyrészt az érintett központi szerződő fél által végzett elszámolási tevékenységgel járó eredendő kockázat szintje, amelyet befolyásol azon pénzügyi piac mérete, ahol tevékenykedik, másrészt a központi szerződő felekre az említett kockázatcsökkentés tekintetében vonatkozó jogi és felügyeleti keretrendszer megfelelősége. Ahhoz, hogy a kockázatcsökkentés terén azonos eredményt érjenek el, szigorúbb kockázatcsökkentési követelményekre van szükség azon központi szerződő felek esetében, amelyek tevékenységüket nagyobb pénzügyi piacokon végzik és így magasabb az eredendő kockázatuk, mint a kisebb pénzügyi piacokon tevékenykedő (és így alacsonyabb eredendő kockázattal rendelkező) központi szerződő felek esetében. |
| --- | --- |

(9)

A Japánban székhellyel rendelkező, árupiaci ügyletek elszámoló szervezeteire alkalmazandó jogi és felügyeleti keretrendszer egyenértékűségének értékelése során figyelembe kell venni azt is, hogy a keretrendszer milyen eredménnyel csökkenti azokat a kockázatokat, amelyeknek az Unióban székhellyel rendelkező klíringtagok és kereskedési helyszínek a szóban forgó jogalanyokban való részvételük miatt ki vannak téve. A kockázatcsökkentés eredményét meghatározza egyrészt az érintett központi szerződő fél által végzett elszámolási tevékenységgel járó eredendő kockázat szintje, amelyet befolyásol azon pénzügyi piac mérete, ahol tevékenykedik, másrészt a központi szerződő felekre az említett kockázatcsökkentés tekintetében vonatkozó jogi és felügyeleti keretrendszer megfelelősége. Ahhoz, hogy a kockázatcsökkentés terén azonos eredményt érjenek el, szigorúbb kockázatcsökkentési követelményekre van szükség azon központi szerződő felek esetében, amelyek tevékenységüket nagyobb pénzügyi piacokon végzik és így magasabb az eredendő kockázatuk, mint a kisebb pénzügyi piacokon tevékenykedő (és így alacsonyabb eredendő kockázattal rendelkező) központi szerződő felek esetében.

| (10) | Azon pénzügyi piac, ahol a Japánban engedélyezett, árupiaci ügyletek elszámoló szervezetei végzik elszámolási tevékenységüket, lényegesen kisebb, mint az, ahol az Unióban székhellyel rendelkező központi szerződő felek folytatják tevékenységüket. Az elmúlt három évben Japánban elszámolt származtatott ügyletek teljes értéke nem érte el az Unióban elszámolt származtatott ügyletek teljes értékének 2 %-át. Következésképpen az árupiaci ügyletek Japánban székhellyel rendelkező elszámoló szervezeteiben való részvétel lényegesen kisebb kockázatot jelent az Unióban székhellyel rendelkező klíringtagok és kereskedési helyszínek számára, mint az Unióban engedélyezett központi szerződő felekben való részvételük. |
| --- | --- |

(10)

Azon pénzügyi piac, ahol a Japánban engedélyezett, árupiaci ügyletek elszámoló szervezetei végzik elszámolási tevékenységüket, lényegesen kisebb, mint az, ahol az Unióban székhellyel rendelkező központi szerződő felek folytatják tevékenységüket. Az elmúlt három évben Japánban elszámolt származtatott ügyletek teljes értéke nem érte el az Unióban elszámolt származtatott ügyletek teljes értékének 2 %-át. Következésképpen az árupiaci ügyletek Japánban székhellyel rendelkező elszámoló szervezeteiben való részvétel lényegesen kisebb kockázatot jelent az Unióban székhellyel rendelkező klíringtagok és kereskedési helyszínek számára, mint az Unióban engedélyezett központi szerződő felekben való részvételük.

| (11) | Az árupiaci ügyletek Japánban székhellyel rendelkező elszámoló szervezeteire alkalmazandó jogi és felügyeleti keretrendszer ezért egyenértékűnek tekinthető, amennyiben alkalmas ezen alacsonyabb kockázati szint csökkentésére. Az árupiaci ügyletek Japánban engedélyezett elszámoló szervezeteire vonatkozó elsődleges szabályok, amelyeket kiegészítenek a pénzpiaci infrastruktúrákra vonatkozó elveket végrehajtó belső szabályok és eljárások, csökkentik a Japánban fennálló alacsonyabb szintű kockázatot és a 648/2012/EU rendelet által megcélzottal egyenértékű kockázatcsökkentési eredményre vezetnek. |
| --- | --- |

(11)

Az árupiaci ügyletek Japánban székhellyel rendelkező elszámoló szervezeteire alkalmazandó jogi és felügyeleti keretrendszer ezért egyenértékűnek tekinthető, amennyiben alkalmas ezen alacsonyabb kockázati szint csökkentésére. Az árupiaci ügyletek Japánban engedélyezett elszámoló szervezeteire vonatkozó elsődleges szabályok, amelyeket kiegészítenek a pénzpiaci infrastruktúrákra vonatkozó elveket végrehajtó belső szabályok és eljárások, csökkentik a Japánban fennálló alacsonyabb szintű kockázatot és a 648/2012/EU rendelet által megcélzottal egyenértékű kockázatcsökkentési eredményre vezetnek.

| (12) | A Bizottság ezért megállapítja, hogy Japán jogi és felügyeleti keretrendszere biztosítja, hogy az árupiaci ügyletek ott engedéllyel rendelkező elszámoló szervezetei megfelelnek a 648/2012/EU rendelet IV. címében meghatározott követelményekkel egyenértékű jogilag kötelező érvényű követelményeknek. |
| --- | --- |

(12)

A Bizottság ezért megállapítja, hogy Japán jogi és felügyeleti keretrendszere biztosítja, hogy az árupiaci ügyletek ott engedéllyel rendelkező elszámoló szervezetei megfelelnek a 648/2012/EU rendelet IV. címében meghatározott követelményekkel egyenértékű jogilag kötelező érvényű követelményeknek.

| (13) | A 648/2012/EU rendelet 25. cikkének (6) bekezdésében foglalt második feltétel értelmében Japán jogi és felügyeleti keretrendszerének biztosítania kell az ott engedéllyel rendelkező központi szerződő felek folyamatos és hatékony felügyeletét, illetve a keretrendszernek a központi szerződő felekkel szembeni érvényesíthetőségét. |
| --- | --- |

(13)

A 648/2012/EU rendelet 25. cikkének (6) bekezdésében foglalt második feltétel értelmében Japán jogi és felügyeleti keretrendszerének biztosítania kell az ott engedéllyel rendelkező központi szerződő felek folyamatos és hatékony felügyeletét, illetve a keretrendszernek a központi szerződő felekkel szembeni érvényesíthetőségét.

| (14) | Az árupiaci ügyletek Japánban engedélyezett elszámoló szervezeteinek felügyelete a Gazdasági, Kereskedelmi és Ipari Minisztérium, valamint a Mezőgazdasági, Erdészeti és Halászati Minisztérium – a saját kompetenciájukba eső területeken – hatáskörébe tartozik, az egyes minisztériumok illetékességi körén belül. A Gazdasági, Kereskedelmi és Ipari Minisztérium, valamint a Mezőgazdasági, Erdészeti és Halászati Minisztérium elrendelheti az árupiaci ügyletek elszámoló szervezetei és klíringtagjai számára, hogy jelentést vagy iratokat nyújtsanak be eszközeikről vagy üzleti tevékenységükről. A Gazdasági, Kereskedelmi és Ipari Minisztérium, valamint a Mezőgazdasági, Erdészeti és Halászati Minisztérium vizsgálatokat is folytathat az árupiaci ügyletek elszámoló szervezeteit és klíringtagjait illetően, ideértve a könyveket és dokumentumokat, vagy egyéb, a tevékenységükhöz kapcsolódó elemet. A Gazdasági, Kereskedelmi és Ipari Minisztérium, valamint a Mezőgazdasági, Erdészeti és Halászati Minisztérium, amennyiben szükségesnek és helyénvalónak tartja az elszámolási szolgáltatások megfelelő és megbízható teljesítménye érdekében, elrendelheti az árupiaci ügyletek elszámoló szervezetei számára, hogy módosítsák létesítő okiratukat, üzleti és egyéb szabályaikat, változtassanak vállalati módszereiken vagy hozzák meg a szükséges intézkedéseket üzleti tevékenységük vagy vagyoni helyzetük javítása érdekében. A Gazdasági, Kereskedelmi és Ipari Minisztérium, valamint a Mezőgazdasági, Erdészeti és Halászati Minisztérium továbbá fegyelmi eljárást is indíthat és pénzbírságot szabhat ki az árupiaci ügyletek elszámoló szervezeteire, amennyiben azok nem tartják be az alkalmazandó előírásokat. |
| --- | --- |

(14)

Az árupiaci ügyletek Japánban engedélyezett elszámoló szervezeteinek felügyelete a Gazdasági, Kereskedelmi és Ipari Minisztérium, valamint a Mezőgazdasági, Erdészeti és Halászati Minisztérium – a saját kompetenciájukba eső területeken – hatáskörébe tartozik, az egyes minisztériumok illetékességi körén belül. A Gazdasági, Kereskedelmi és Ipari Minisztérium, valamint a Mezőgazdasági, Erdészeti és Halászati Minisztérium elrendelheti az árupiaci ügyletek elszámoló szervezetei és klíringtagjai számára, hogy jelentést vagy iratokat nyújtsanak be eszközeikről vagy üzleti tevékenységükről. A Gazdasági, Kereskedelmi és Ipari Minisztérium, valamint a Mezőgazdasági, Erdészeti és Halászati Minisztérium vizsgálatokat is folytathat az árupiaci ügyletek elszámoló szervezeteit és klíringtagjait illetően, ideértve a könyveket és dokumentumokat, vagy egyéb, a tevékenységükhöz kapcsolódó elemet. A Gazdasági, Kereskedelmi és Ipari Minisztérium, valamint a Mezőgazdasági, Erdészeti és Halászati Minisztérium, amennyiben szükségesnek és helyénvalónak tartja az elszámolási szolgáltatások megfelelő és megbízható teljesítménye érdekében, elrendelheti az árupiaci ügyletek elszámoló szervezetei számára, hogy módosítsák létesítő okiratukat, üzleti és egyéb szabályaikat, változtassanak vállalati módszereiken vagy hozzák meg a szükséges intézkedéseket üzleti tevékenységük vagy vagyoni helyzetük javítása érdekében. A Gazdasági, Kereskedelmi és Ipari Minisztérium, valamint a Mezőgazdasági, Erdészeti és Halászati Minisztérium továbbá fegyelmi eljárást is indíthat és pénzbírságot szabhat ki az árupiaci ügyletek elszámoló szervezeteire, amennyiben azok nem tartják be az alkalmazandó előírásokat.

| (15) | Meg kell tehát állapítani, hogy az árupiaci ügyletek Japánban engedélyezett elszámoló szervezetei tekintetében folyamatosan biztosított a hatékony felügyelet és érvényesíthetőség. |
| --- | --- |

(15)

Meg kell tehát állapítani, hogy az árupiaci ügyletek Japánban engedélyezett elszámoló szervezetei tekintetében folyamatosan biztosított a hatékony felügyelet és érvényesíthetőség.

| (16) | A 648/2012/EU rendelet 25. cikkének (6) bekezdésében foglalt harmadik feltétel értelmében Japán jogi és felügyeleti keretrendszerének ténylegesen egyenértékű rendszert kell biztosítania a harmadik ország jogi szabályozása alapján engedélyezett központi szerződő felek (a továbbiakban: harmadik országbeli központi szerződő felek) elismerése tekintetében. |
| --- | --- |

(16)

A 648/2012/EU rendelet 25. cikkének (6) bekezdésében foglalt harmadik feltétel értelmében Japán jogi és felügyeleti keretrendszerének ténylegesen egyenértékű rendszert kell biztosítania a harmadik ország jogi szabályozása alapján engedélyezett központi szerződő felek (a továbbiakban: harmadik országbeli központi szerződő felek) elismerése tekintetében.

| (17) | A harmadik országbeli központi szerződő felek kérelmezhetik az árupiaci ügyletek elszámoló szervezeteként való engedélyezést, ami lehetővé teszi számukra, hogy ugyanolyan szolgáltatásokat nyújtsanak Japánban, mint amilyen szolgáltatások nyújtására engedéllyel rendelkeznek az érintett harmadik országban. Japán pénzügyi szolgáltatásokkal foglalkozó ügynöksége (Japan Financial Services Agency – JFSA) hatáskörrel rendelkezik ahhoz, hogy olyan árucikkeket jelöljön ki a nyersanyagpiac felett joghatósággal rendelkező miniszterrel folytatott konzultációt követően, amelyekkel a pénzügyi instrumentumokra és a tőzsdére vonatkozó japán törvény (Financial Instruments and Exchange Act – FIEA) értelmében kereskedni lehet a pénzügyi instrumentumok piacán (Financial Instruments Market – FIM). Amennyiben harmadik országbeli központi szerződő felek ilyen kijelölt ügyleteket számolnak el, amellyel a pénzügyi instrumentumok piacán kereskednek, a központi szerződő fél kérelmezhet „külföldi központi szerződő félre” vonatkozó engedélyt Japán pénzügyi szolgáltatásokkal foglalkozó ügynökségénél, lehetővé téve számára, hogy az engedélye alapján a harmadik országban nyújtott szolgáltatásokkal azonos szolgáltatásokat nyújtson Japánban is. A kérelemért folyamodó harmadik országbeli központi szerződő felekre alkalmazott kritériumok hasonlóak a japán elszámoló szervezetekre alkalmazott kritériumokhoz, de a harmadik országbeli központi szerződő fél mentesül egyes, a Japánban engedélyezett belföldi központi szerződő felekre vonatkozó követelmények alól, amennyiben olyan illetékes harmadik országbeli hatóság által kiállított, egyenértékű engedéllyel rendelkezik, mely hatósággal a pénzügyi szolgáltatásokkal foglalkozó ügynökség együttműködési megállapodást kötött. Azon harmadik országbeli központi szerződő feleknek, amelyek nem a pénzügyi instrumentumok piacán való kereskedésre kijelölt ügyleteket számolnak el, Japán árualapú származtatott termékekre vonatkozó törvénye értelmében engedély iránti kérelmet kell benyújtaniuk a Gazdasági, Kereskedelmi és Ipari Minisztériumhoz, valamint a Mezőgazdasági, Erdészeti és Halászati Minisztériumhoz. Az engedély iránti kérelem mérlegelése során a Gazdasági, Kereskedelmi és Ipari Minisztérium, valamint a Mezőgazdasági, Erdészeti és Halászati Minisztérium fontolóra veszi a központi szerződő fél harmadik országban jellemző engedélyezési státusát. |
| --- | --- |

(17)

A harmadik országbeli központi szerződő felek kérelmezhetik az árupiaci ügyletek elszámoló szervezeteként való engedélyezést, ami lehetővé teszi számukra, hogy ugyanolyan szolgáltatásokat nyújtsanak Japánban, mint amilyen szolgáltatások nyújtására engedéllyel rendelkeznek az érintett harmadik országban. Japán pénzügyi szolgáltatásokkal foglalkozó ügynöksége (Japan Financial Services Agency – JFSA) hatáskörrel rendelkezik ahhoz, hogy olyan árucikkeket jelöljön ki a nyersanyagpiac felett joghatósággal rendelkező miniszterrel folytatott konzultációt követően, amelyekkel a pénzügyi instrumentumokra és a tőzsdére vonatkozó japán törvény (Financial Instruments and Exchange Act – FIEA) értelmében kereskedni lehet a pénzügyi instrumentumok piacán (Financial Instruments Market – FIM). Amennyiben harmadik országbeli központi szerződő felek ilyen kijelölt ügyleteket számolnak el, amellyel a pénzügyi instrumentumok piacán kereskednek, a központi szerződő fél kérelmezhet „külföldi központi szerződő félre” vonatkozó engedélyt Japán pénzügyi szolgáltatásokkal foglalkozó ügynökségénél, lehetővé téve számára, hogy az engedélye alapján a harmadik országban nyújtott szolgáltatásokkal azonos szolgáltatásokat nyújtson Japánban is. A kérelemért folyamodó harmadik országbeli központi szerződő felekre alkalmazott kritériumok hasonlóak a japán elszámoló szervezetekre alkalmazott kritériumokhoz, de a harmadik országbeli központi szerződő fél mentesül egyes, a Japánban engedélyezett belföldi központi szerződő felekre vonatkozó követelmények alól, amennyiben olyan illetékes harmadik országbeli hatóság által kiállított, egyenértékű engedéllyel rendelkezik, mely hatósággal a pénzügyi szolgáltatásokkal foglalkozó ügynökség együttműködési megállapodást kötött. Azon harmadik országbeli központi szerződő feleknek, amelyek nem a pénzügyi instrumentumok piacán való kereskedésre kijelölt ügyleteket számolnak el, Japán árualapú származtatott termékekre vonatkozó törvénye értelmében engedély iránti kérelmet kell benyújtaniuk a Gazdasági, Kereskedelmi és Ipari Minisztériumhoz, valamint a Mezőgazdasági, Erdészeti és Halászati Minisztériumhoz. Az engedély iránti kérelem mérlegelése során a Gazdasági, Kereskedelmi és Ipari Minisztérium, valamint a Mezőgazdasági, Erdészeti és Halászati Minisztérium fontolóra veszi a központi szerződő fél harmadik országban jellemző engedélyezési státusát.

| (18) | Meg kell tehát állapítani, hogy Japán jogi és felügyeleti keretrendszere ténylegesen egyenértékű rendszert biztosít a harmadik országbeli központi szerződő felek elismerése tekintetében. |
| --- | --- |

(18)

Meg kell tehát állapítani, hogy Japán jogi és felügyeleti keretrendszere ténylegesen egyenértékű rendszert biztosít a harmadik országbeli központi szerződő felek elismerése tekintetében.

| (19) | Ez a határozat az elfogadásakor a Japánban alkalmazandó, az árupiaci ügyletek elszámoló szervezeteire vonatkozó, jogilag kötelező érvényű követelményeken alapul. A Bizottságnak továbbra is nyomon kell követnie az árupiaci ügyletek elszámoló szervezeteivel kapcsolatos japán jogi és felügyeleti keretrendszer alakulását, valamint az e határozat meghozatalának alapját képező feltételek teljesülését. |
| --- | --- |

(19)

Ez a határozat az elfogadásakor a Japánban alkalmazandó, az árupiaci ügyletek elszámoló szervezeteire vonatkozó, jogilag kötelező érvényű követelményeken alapul. A Bizottságnak továbbra is nyomon kell követnie az árupiaci ügyletek elszámoló szervezeteivel kapcsolatos japán jogi és felügyeleti keretrendszer alakulását, valamint az e határozat meghozatalának alapját képező feltételek teljesülését.

| (20) | A Japánban engedélyezett központi szerződő felekre Japánban alkalmazandó jogi és felügyeleti keretrendszer rendszeres felülvizsgálata nem érinti a Bizottság azon lehetőségét, hogy – az Európai Értékpapír-piaci Hatósággal együttműködésben – az általános felülvizsgálat keretein kívül bármikor célzott felülvizsgálatot végezzen, ha lényeges fejlemények szükségessé teszik, hogy a Bizottság újraértékelje az e határozatban megállapított egyenértékűséget. Az újraértékelés e határozat visszavonásához vezethet. |
| --- | --- |

(20)

A Japánban engedélyezett központi szerződő felekre Japánban alkalmazandó jogi és felügyeleti keretrendszer rendszeres felülvizsgálata nem érinti a Bizottság azon lehetőségét, hogy – az Európai Értékpapír-piaci Hatósággal együttműködésben – az általános felülvizsgálat keretein kívül bármikor célzott felülvizsgálatot végezzen, ha lényeges fejlemények szükségessé teszik, hogy a Bizottság újraértékelje az e határozatban megállapított egyenértékűséget. Az újraértékelés e határozat visszavonásához vezethet.

| (21) | Az e határozatban előírt intézkedések összhangban vannak az Európai Értékpapír-bizottság véleményével, |
| --- | --- |

(21)

Az e határozatban előírt intézkedések összhangban vannak az Európai Értékpapír-bizottság véleményével,

ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:

1. cikk

A 648/2012/EU rendelet 25. cikkének (6) bekezdése alkalmazásában Japánnak az ott engedélyezett elszámoló szervezetekre alkalmazandó jogi és felügyeleti keretrendszere, amely az árualapú származtatott termékekre vonatkozó 2009. évi törvényt és az azt kiegészítő, a tőzsdei áruk elszámoló szervezeteinek felügyeletére vonatkozó alapvető iránymutatást foglalja magában, egyenértékűnek tekintendő a 648/2012/EU rendeletben foglalt követelményekkel.

2. cikk

Ez a határozat az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő huszadik napon lép hatályba.

Kelt Brüsszelben, 2016. december 15-én.

a Bizottság részéről

az elnök

Jean-Claude JUNCKER

---

(1)  
  HL L 201., 2012.7.27., 1. o.

1

(2)  A Fizetési és Elszámolási Rendszerek Bizottságának neve 2014. szeptember 1-jével Fizetési és Piaci Infrastruktúra Bizottságra változott.

2

---

| 2016.12.16. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 342/61 |
| --- | --- | --- | --- |

2016.12.16.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 342/61

---

A BIZOTTSÁG (EU) 2016/2276 VÉGREHAJTÁSI HATÁROZATA

(2016. december 15.)

Brazília központi szerződő felekre vonatkozó szabályozási keretének a 648/2012/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet szerinti egyenértékűségéről

AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,

tekintettel a tőzsdén kívüli származtatott ügyletekről, a központi szerződő felekről és a kereskedési adattárakról szóló, 2012. július 4-i 648/2012/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletre (1) és különösen annak 25. cikke (6) bekezdésére,

mivel:

| (1) | A 648/2012/EU rendelet 25. cikkében meghatározott, a harmadik országokban székhellyel rendelkező központi szerződő felek elismerésére vonatkozó eljárás célja, hogy az említett rendeletben rögzítettekkel egyenértékű szabályozási előírásokat alkalmazó harmadik országban székhellyel rendelkező és ott engedélyezett központi szerződő felek számára lehetővé tegye elszámolási szolgáltatások nyújtását az Unióban székhellyel rendelkező klíringtagok vagy kereskedési helyszínek számára. Az elismerési eljárás és az annak keretében hozott, az egyenértékűségre vonatkozó határozatok így hozzájárulnak a 648/2012/EU rendelet átfogó céljának eléréséhez: a stabil és biztonságos központi szerződő felek – ideértve a harmadik országban székhellyel rendelkező és ott engedélyezett központi szerződő feleket is – alkalmazásának a tőzsdén kívüli származtatott ügyletek elszámolására történő kiterjesztése révén csökkenti a rendszerszintű kockázatot. |
| --- | --- |

(1)

A 648/2012/EU rendelet 25. cikkében meghatározott, a harmadik országokban székhellyel rendelkező központi szerződő felek elismerésére vonatkozó eljárás célja, hogy az említett rendeletben rögzítettekkel egyenértékű szabályozási előírásokat alkalmazó harmadik országban székhellyel rendelkező és ott engedélyezett központi szerződő felek számára lehetővé tegye elszámolási szolgáltatások nyújtását az Unióban székhellyel rendelkező klíringtagok vagy kereskedési helyszínek számára. Az elismerési eljárás és az annak keretében hozott, az egyenértékűségre vonatkozó határozatok így hozzájárulnak a 648/2012/EU rendelet átfogó céljának eléréséhez: a stabil és biztonságos központi szerződő felek – ideértve a harmadik országban székhellyel rendelkező és ott engedélyezett központi szerződő feleket is – alkalmazásának a tőzsdén kívüli származtatott ügyletek elszámolására történő kiterjesztése révén csökkenti a rendszerszintű kockázatot.

| (2) | Ahhoz, hogy valamely harmadik ország központi szerződő felekre vonatkozó jogi szabályozását az uniós jogi szabályozással egyenértékűnek lehessen tekinteni, a harmadik ország jogi és felügyeleti keretrendszere alkalmazásának lényegileg az uniós követelményekkel egyenértékű eredményre kell vezetnie az elért szabályozási célkitűzések tekintetében. Az egyenértékűség értékelésének célja ezért annak ellenőrzése, hogy Brazília jogi és felügyeleti keretrendszere biztosítja-e, hogy az ott székhellyel rendelkező és engedélyezett központi szerződő felek nem teszik ki az Unióban székhellyel rendelkező klíringtagokat és kereskedési helyszíneket nagyobb kockázatnak, mint amekkorának az Unióban engedélyezett központi szerződő felek tennék ki őket, és következésképpen nem okoznak elfogadhatatlan mértékű rendszerszintű kockázatot az Unióban. Ennek során mindenekelőtt azt kell figyelembe venni, hogy az uniós pénzügyi piacnál kisebb pénzügyi piacokon folytatott elszámolási tevékenységek lényegesen kisebb kockázatot hordoznak. |
| --- | --- |

(2)

Ahhoz, hogy valamely harmadik ország központi szerződő felekre vonatkozó jogi szabályozását az uniós jogi szabályozással egyenértékűnek lehessen tekinteni, a harmadik ország jogi és felügyeleti keretrendszere alkalmazásának lényegileg az uniós követelményekkel egyenértékű eredményre kell vezetnie az elért szabályozási célkitűzések tekintetében. Az egyenértékűség értékelésének célja ezért annak ellenőrzése, hogy Brazília jogi és felügyeleti keretrendszere biztosítja-e, hogy az ott székhellyel rendelkező és engedélyezett központi szerződő felek nem teszik ki az Unióban székhellyel rendelkező klíringtagokat és kereskedési helyszíneket nagyobb kockázatnak, mint amekkorának az Unióban engedélyezett központi szerződő felek tennék ki őket, és következésképpen nem okoznak elfogadhatatlan mértékű rendszerszintű kockázatot az Unióban. Ennek során mindenekelőtt azt kell figyelembe venni, hogy az uniós pénzügyi piacnál kisebb pénzügyi piacokon folytatott elszámolási tevékenységek lényegesen kisebb kockázatot hordoznak.

| (3) | A 648/2012/EU rendelet 25. cikkének (6) bekezdésével összhangban három feltételnek kell teljesülnie annak megállapításához, hogy valamely harmadik ország jogi és felügyeleti keretrendszere az ott engedéllyel rendelkező központi szerződő felek tekintetében egyenértékű az említett rendeletben rögzített követelményekkel. |
| --- | --- |

(3)

A 648/2012/EU rendelet 25. cikkének (6) bekezdésével összhangban három feltételnek kell teljesülnie annak megállapításához, hogy valamely harmadik ország jogi és felügyeleti keretrendszere az ott engedéllyel rendelkező központi szerződő felek tekintetében egyenértékű az említett rendeletben rögzített követelményekkel.

| (4) | Az első feltétel az, hogy az adott harmadik országban engedéllyel rendelkező központi szerződő feleknek olyan, jogilag kötelező érvényű követelményeket kell teljesíteniük, amelyek egyenértékűek a 648/2012/EU rendelet IV. címében megállapított követelményekkel. |
| --- | --- |

(4)

Az első feltétel az, hogy az adott harmadik országban engedéllyel rendelkező központi szerződő feleknek olyan, jogilag kötelező érvényű követelményeket kell teljesíteniük, amelyek egyenértékűek a 648/2012/EU rendelet IV. címében megállapított követelményekkel.

| (5) | Brazíliának az engedélyezett központi szerződő felekre alkalmazandó, jogilag kötelező érvényű követelményei közé tartoznak a következők: a 2001. március 27-i10 214. sz. törvény és az azon alapuló, a Nemzeti Monetáris Tanács (CMN) által kiadott állásfoglalások, a Brazil Központi Bank (BCB) által kiadott körlevelek és a Brazil Értékpapír- és Tőzsdebizottság (CVM) által kiadott utasítások. Mindenekelőtt a 3 081. sz. állásfoglalással módosított 2 882. sz. állásfoglalás szabályozza az elszámolóházak és elszámolási szolgáltatók tevékenységeit, meghatározza az elszámolóházak és elszámolási szolgáltatók működésére alkalmazandó elveket és feljogosítja a Brazil Központi Bankot, hogy szabályozza, engedélyezze és felügyelje az elszámolóházakat és elszámolási szolgáltatókat. |
| --- | --- |

(5)

Brazíliának az engedélyezett központi szerződő felekre alkalmazandó, jogilag kötelező érvényű követelményei közé tartoznak a következők: a 2001. március 27-i10 214. sz. törvény és az azon alapuló, a Nemzeti Monetáris Tanács (CMN) által kiadott állásfoglalások, a Brazil Központi Bank (BCB) által kiadott körlevelek és a Brazil Értékpapír- és Tőzsdebizottság (CVM) által kiadott utasítások. Mindenekelőtt a 3 081. sz. állásfoglalással módosított 2 882. sz. állásfoglalás szabályozza az elszámolóházak és elszámolási szolgáltatók tevékenységeit, meghatározza az elszámolóházak és elszámolási szolgáltatók működésére alkalmazandó elveket és feljogosítja a Brazil Központi Bankot, hogy szabályozza, engedélyezze és felügyelje az elszámolóházakat és elszámolási szolgáltatókat.

| (6) | A Brazíliában székhellyel rendelkező elszámolóházak és elszámolási szolgáltatók részére a Brazil Központi Banknak kell az elszámolási szolgáltatások nyújtására vonatkozó engedélyt kiadni. Annak mérlegelése során, hogy elszámolóházként vagy elszámolási szolgáltatóként engedélyezzen valamely szolgáltatót, a Brazil Központi Banknak figyelembe kell vennie a brazil fizetési rendszer stabilitását, rendes működését és fejlesztését. A Brazil Központi Bank az ilyen engedély megadását megelőzően vagy követően részletesen meghatározhat „általa megfelelőnek ítélt feltételeket”, figyelembe véve a pénzügyi rendszer stabilitását és az elszámolóházak és elszámolási szolgáltatók kockázatát és eredményességét. Az elszámolási rendszerek volumenétől és jellegétől függően a Brazil Központi Bank megállapításai szerint a brazil finanszírozási rendszer erejére és zökkenőmentes működésére nézve kockázatot jelentő, rendszerszintű jelentőségű rendszert működtető elszámolóházakra a többi elszámolóház és elszámolási szolgáltató szabályaitól eltérő szabályok vonatkozhatnak. |
| --- | --- |

(6)

A Brazíliában székhellyel rendelkező elszámolóházak és elszámolási szolgáltatók részére a Brazil Központi Banknak kell az elszámolási szolgáltatások nyújtására vonatkozó engedélyt kiadni. Annak mérlegelése során, hogy elszámolóházként vagy elszámolási szolgáltatóként engedélyezzen valamely szolgáltatót, a Brazil Központi Banknak figyelembe kell vennie a brazil fizetési rendszer stabilitását, rendes működését és fejlesztését. A Brazil Központi Bank az ilyen engedély megadását megelőzően vagy követően részletesen meghatározhat „általa megfelelőnek ítélt feltételeket”, figyelembe véve a pénzügyi rendszer stabilitását és az elszámolóházak és elszámolási szolgáltatók kockázatát és eredményességét. Az elszámolási rendszerek volumenétől és jellegétől függően a Brazil Központi Bank megállapításai szerint a brazil finanszírozási rendszer erejére és zökkenőmentes működésére nézve kockázatot jelentő, rendszerszintű jelentőségű rendszert működtető elszámolóházakra a többi elszámolóház és elszámolási szolgáltató szabályaitól eltérő szabályok vonatkozhatnak.

| (7) | A Brazil Központi Bank különböző intézkedéseket fogadott el a 2 882. sz. állásfoglalás végrehajtása és annak érdekében, hogy az elszámolóházak és elszámolási szolgáltatók megfeleljenek a fizetési rendszerre alkalmazandó értékeknek, elveknek és szabályoknak. Mindenekelőtt a 3 057. sz. körlevél tartalmazza az elszámolóházak és elszámolási szolgáltatók működésére vonatkozó részletes szabályozást és számos követelményt határoz meg, amelyeknek meg kell felelniük, többek között tőkekövetelményeket, átláthatósági előírásokat, kockázat-ellenőrzési intézkedéseket és működési követelményeket. A Brazil Központi Bank közzétette a Fizetési és Elszámolási Rendszerek Bizottsága (Committee on Payment and Settlement Systems – CPSS) (2) és az Értékpapír-felügyeletek Nemzetközi Szervezete (International Organization of Securities Commissions – IOSCO) által 2012 áprilisában kiadott, pénzügyi piaci infrastruktúrákra vonatkozó elvek elfogadásával kapcsolatos, 25 097. sz. szakpolitikai állásfoglalást, amelyet követően a Brazil Központi Bank az elszámolóházak és elszámolási szolgáltatók felügyelete és ellenőrzése során alkalmazza a pénzügyi piaci infrastruktúrákra vonatkozó elveket. |
| --- | --- |

(7)

A Brazil Központi Bank különböző intézkedéseket fogadott el a 2 882. sz. állásfoglalás végrehajtása és annak érdekében, hogy az elszámolóházak és elszámolási szolgáltatók megfeleljenek a fizetési rendszerre alkalmazandó értékeknek, elveknek és szabályoknak. Mindenekelőtt a 3 057. sz. körlevél tartalmazza az elszámolóházak és elszámolási szolgáltatók működésére vonatkozó részletes szabályozást és számos követelményt határoz meg, amelyeknek meg kell felelniük, többek között tőkekövetelményeket, átláthatósági előírásokat, kockázat-ellenőrzési intézkedéseket és működési követelményeket. A Brazil Központi Bank közzétette a Fizetési és Elszámolási Rendszerek Bizottsága (Committee on Payment and Settlement Systems – CPSS) (2) és az Értékpapír-felügyeletek Nemzetközi Szervezete (International Organization of Securities Commissions – IOSCO) által 2012 áprilisában kiadott, pénzügyi piaci infrastruktúrákra vonatkozó elvek elfogadásával kapcsolatos, 25 097. sz. szakpolitikai állásfoglalást, amelyet követően a Brazil Központi Bank az elszámolóházak és elszámolási szolgáltatók felügyelete és ellenőrzése során alkalmazza a pénzügyi piaci infrastruktúrákra vonatkozó elveket.

| (8) | A 3 057. sz. körlevél értelmében az elszámolóházaknak és elszámolási szolgáltatóknak belső szabályokat és eljárásokat kell elfogadniuk, amelyek biztosítják a valamennyi releváns követelménynek való megfelelést és a feladataikhoz kapcsolódó valamennyi releváns szempontra kiterjednek, ideértve a hitel-, likviditási és működési kockázatok kezelésére szolgáló biztosítékokat. Az említett belső szabályokat és eljárásokat az engedélyezési eljárás során be kell nyújtani a Brazil Központi Bankhoz, amelyeket az először értékel. Ezen túlmenően a Brazil Központi Banknak a belső szabályok és eljárások lényeges változtatásait is jóvá kell hagynia. A belső szabályok és eljárások nem lényeges változásairól a változások végrehajtását követő harminc napon belül tájékoztatni kell a Brazil Központi Bankot, amelyek ellen a Brazil Központi Bank kifogást emelhet. |
| --- | --- |

(8)

A 3 057. sz. körlevél értelmében az elszámolóházaknak és elszámolási szolgáltatóknak belső szabályokat és eljárásokat kell elfogadniuk, amelyek biztosítják a valamennyi releváns követelménynek való megfelelést és a feladataikhoz kapcsolódó valamennyi releváns szempontra kiterjednek, ideértve a hitel-, likviditási és működési kockázatok kezelésére szolgáló biztosítékokat. Az említett belső szabályokat és eljárásokat az engedélyezési eljárás során be kell nyújtani a Brazil Központi Bankhoz, amelyeket az először értékel. Ezen túlmenően a Brazil Központi Banknak a belső szabályok és eljárások lényeges változtatásait is jóvá kell hagynia. A belső szabályok és eljárások nem lényeges változásairól a változások végrehajtását követő harminc napon belül tájékoztatni kell a Brazil Központi Bankot, amelyek ellen a Brazil Központi Bank kifogást emelhet.

| (9) | A Brazíliában engedélyezett központi szerződő felekre alkalmazandó jogilag kötelező érvényű követelmények tehát kétszintű struktúrát alkotnak. A 10 214. sz. törvényben foglalt alapelvek és az annak értelmében elfogadott állásfoglalások, körlevelek és utasítások rögzítik azokat a magas szintű előírásokat (együttesen: az elsődleges szabályok), amelyeknek az elszámolóházaknak és elszámolási szolgáltatóknak meg kell felelniük ahhoz, hogy engedélyezzék számukra az elszámolási szolgáltatások Brazíliában történő nyújtását. Ezek az elsődleges szabályok alkotják Brazíliában a jogilag kötelező érvényű követelmények első szintjét. Az elsődleges szabályoknak való megfelelést bizonyítandó az elszámolóházaknak és elszámolási szolgáltatóknak jóváhagyásra vagy kifogás mellőzésére be kell nyújtaniuk belső szabályaikat és eljárásaikat a Brazil Központi Bankhoz. Az említett belső szabályok és eljárások jelentik Brazíliában a jogilag kötelező érvényű követelmények második szintjét, amelyeknek részletes leírást kell tartalmazniuk arra vonatkozóan, hogy az elszámolóházak és elszámolási szolgáltatók milyen módon fogják teljesíteni a szóban forgó előírásokat. A Brazil Központi Bank értékeli, hogy az elszámolóházak és elszámolási szolgáltatók eleget tesznek-e az említett előírásoknak és a pénzügyi piaci infrastruktúrákra vonatkozó elveknek. A belső szabályok és eljárások a Brazil Központi Bank jóváhagyását követően az elszámolóházakra és elszámolási szolgáltatókra nézve jogilag kötelező erejűvé válnak. |
| --- | --- |

(9)

A Brazíliában engedélyezett központi szerződő felekre alkalmazandó jogilag kötelező érvényű követelmények tehát kétszintű struktúrát alkotnak. A 10 214. sz. törvényben foglalt alapelvek és az annak értelmében elfogadott állásfoglalások, körlevelek és utasítások rögzítik azokat a magas szintű előírásokat (együttesen: az elsődleges szabályok), amelyeknek az elszámolóházaknak és elszámolási szolgáltatóknak meg kell felelniük ahhoz, hogy engedélyezzék számukra az elszámolási szolgáltatások Brazíliában történő nyújtását. Ezek az elsődleges szabályok alkotják Brazíliában a jogilag kötelező érvényű követelmények első szintjét. Az elsődleges szabályoknak való megfelelést bizonyítandó az elszámolóházaknak és elszámolási szolgáltatóknak jóváhagyásra vagy kifogás mellőzésére be kell nyújtaniuk belső szabályaikat és eljárásaikat a Brazil Központi Bankhoz. Az említett belső szabályok és eljárások jelentik Brazíliában a jogilag kötelező érvényű követelmények második szintjét, amelyeknek részletes leírást kell tartalmazniuk arra vonatkozóan, hogy az elszámolóházak és elszámolási szolgáltatók milyen módon fogják teljesíteni a szóban forgó előírásokat. A Brazil Központi Bank értékeli, hogy az elszámolóházak és elszámolási szolgáltatók eleget tesznek-e az említett előírásoknak és a pénzügyi piaci infrastruktúrákra vonatkozó elveknek. A belső szabályok és eljárások a Brazil Központi Bank jóváhagyását követően az elszámolóházakra és elszámolási szolgáltatókra nézve jogilag kötelező erejűvé válnak.

| (10) | Az elszámolóházakra és elszámolási szolgáltatókra Brazíliában alkalmazandó jogi és felügyeleti keretrendszer egyenértékűségének értékelése során figyelembe kell venni azt is, hogy a keretrendszer milyen eredménnyel csökkenti azokat a kockázatokat, amelyeknek az Unióban székhellyel rendelkező klíringtagok és kereskedési helyszínek a szóban forgó jogalanyokban való részvételük miatt ki vannak téve. A kockázatcsökkentés eredményét meghatározza egyrészt az érintett központi szerződő fél által végzett elszámolási tevékenységgel járó eredendő kockázat szintje, amelyet befolyásol azon pénzügyi piac mérete, ahol tevékenykedik, másrészt a központi szerződő felekre az említett kockázatcsökkentés tekintetében vonatkozó jogi és felügyeleti keretrendszer megfelelősége. Ahhoz, hogy a kockázatcsökkentés terén egyenértékű eredményt érjenek el, szigorúbb kockázatcsökkentési követelményekre van szükség azon központi szerződő felek esetében, amelyek tevékenységüket nagyobb pénzügyi piacokon végzik és így magasabb az eredendő kockázatuk, mint a kisebb pénzügyi piacokon tevékenykedő (és így alacsonyabb eredendő kockázattal rendelkező) központi szerződő felek esetében. |
| --- | --- |

(10)

Az elszámolóházakra és elszámolási szolgáltatókra Brazíliában alkalmazandó jogi és felügyeleti keretrendszer egyenértékűségének értékelése során figyelembe kell venni azt is, hogy a keretrendszer milyen eredménnyel csökkenti azokat a kockázatokat, amelyeknek az Unióban székhellyel rendelkező klíringtagok és kereskedési helyszínek a szóban forgó jogalanyokban való részvételük miatt ki vannak téve. A kockázatcsökkentés eredményét meghatározza egyrészt az érintett központi szerződő fél által végzett elszámolási tevékenységgel járó eredendő kockázat szintje, amelyet befolyásol azon pénzügyi piac mérete, ahol tevékenykedik, másrészt a központi szerződő felekre az említett kockázatcsökkentés tekintetében vonatkozó jogi és felügyeleti keretrendszer megfelelősége. Ahhoz, hogy a kockázatcsökkentés terén egyenértékű eredményt érjenek el, szigorúbb kockázatcsökkentési követelményekre van szükség azon központi szerződő felek esetében, amelyek tevékenységüket nagyobb pénzügyi piacokon végzik és így magasabb az eredendő kockázatuk, mint a kisebb pénzügyi piacokon tevékenykedő (és így alacsonyabb eredendő kockázattal rendelkező) központi szerződő felek esetében.

| (11) | Azon pénzügyi piac, ahol a Brazíliában székhellyel rendelkező elszámolóházak és elszámolási szolgáltatók végzik elszámolási tevékenységüket, lényegesen kisebb, mint az a piac, ahol az Unióban székhellyel rendelkező központi szerződő felek folytatják tevékenységüket. Az elmúlt három évben Brazíliában elszámolt származtatott ügyletek teljes értéke nem érte el az Unióban elszámolt származtatott ügyletek teljes értékének 3 %-át. Következésképpen az elszámolóházakban és elszámolási szolgáltatókban való részvétel lényegesen kisebb kockázatot jelent az Unióban székhellyel rendelkező klíringtagok és kereskedési helyszínek számára, mint az Unióban engedélyezett központi szerződő felekben való részvételük. |
| --- | --- |

(11)

Azon pénzügyi piac, ahol a Brazíliában székhellyel rendelkező elszámolóházak és elszámolási szolgáltatók végzik elszámolási tevékenységüket, lényegesen kisebb, mint az a piac, ahol az Unióban székhellyel rendelkező központi szerződő felek folytatják tevékenységüket. Az elmúlt három évben Brazíliában elszámolt származtatott ügyletek teljes értéke nem érte el az Unióban elszámolt származtatott ügyletek teljes értékének 3 %-át. Következésképpen az elszámolóházakban és elszámolási szolgáltatókban való részvétel lényegesen kisebb kockázatot jelent az Unióban székhellyel rendelkező klíringtagok és kereskedési helyszínek számára, mint az Unióban engedélyezett központi szerződő felekben való részvételük.

| (12) | A Brazíliában székhellyel rendelkező elszámolóházakra és elszámolási szolgáltatókra alkalmazandó jogi és felügyeleti keretrendszer ezért egyenértékűnek tekinthető, amennyiben alkalmas ezen alacsonyabb kockázati szint csökkentésére. Az elszámolóházakra és elszámolási szolgáltatókra alkalmazandó elsődleges szabályok, a pénzügyi piaci infrastruktúrákra vonatkozó elveket végrehajtó belső szabályokkal és eljárásokkal kiegészítve csökkentik a Brazíliában fennálló, alacsonyabb szintű kockázatot és a 648/2012/EU rendelet által megcélzottal egyenértékű kockázatcsökkentési eredményre vezetnek. |
| --- | --- |

(12)

A Brazíliában székhellyel rendelkező elszámolóházakra és elszámolási szolgáltatókra alkalmazandó jogi és felügyeleti keretrendszer ezért egyenértékűnek tekinthető, amennyiben alkalmas ezen alacsonyabb kockázati szint csökkentésére. Az elszámolóházakra és elszámolási szolgáltatókra alkalmazandó elsődleges szabályok, a pénzügyi piaci infrastruktúrákra vonatkozó elveket végrehajtó belső szabályokkal és eljárásokkal kiegészítve csökkentik a Brazíliában fennálló, alacsonyabb szintű kockázatot és a 648/2012/EU rendelet által megcélzottal egyenértékű kockázatcsökkentési eredményre vezetnek.

| (13) | A Bizottság ezért megállapítja, hogy Brazília jogi és felügyeleti keretrendszere biztosítja, hogy az ott engedélyezett elszámolóházak és elszámolási szolgáltatók megfeleljenek a 648/2012/EU rendelet IV. címében meghatározott követelményekkel egyenértékű jogilag kötelező érvényű követelményeknek. |
| --- | --- |

(13)

A Bizottság ezért megállapítja, hogy Brazília jogi és felügyeleti keretrendszere biztosítja, hogy az ott engedélyezett elszámolóházak és elszámolási szolgáltatók megfeleljenek a 648/2012/EU rendelet IV. címében meghatározott követelményekkel egyenértékű jogilag kötelező érvényű követelményeknek.

| (14) | A 648/2012/EU rendelet 25. cikkének (6) bekezdésében foglalt második feltétel értelmében Brazília jogi és felügyeleti keretrendszerének biztosítania kell az ott engedéllyel rendelkező központi szerződő felek folyamatos és hatékony felügyeletét, illetve a keretrendszernek a központi szerződő felekkel szembeni érvényesíthetőségét. |
| --- | --- |

(14)

A 648/2012/EU rendelet 25. cikkének (6) bekezdésében foglalt második feltétel értelmében Brazília jogi és felügyeleti keretrendszerének biztosítania kell az ott engedéllyel rendelkező központi szerződő felek folyamatos és hatékony felügyeletét, illetve a keretrendszernek a központi szerződő felekkel szembeni érvényesíthetőségét.

| (15) | A Brazil Központi Bank folyamatosan nyomon követi az elszámolóházakra és elszámolási szolgáltatókra alkalmazandó jogilag kötelező érvényű követelmények betartását. A Brazil Központi Bank ezenfelül több eszközzel rendelkezik e megfelelés biztosítására. A Brazil Központi Bank mindenekelőtt tájékoztatást kérhet az elszámolóházaktól és elszámolási szolgáltatóktól, figyelmeztetéseket adhat ki és szükség esetén kérheti, hogy szabályaikon bizonyos módosításokat hajtsanak végre. Ezenfelül a Brazil Központi Bank pénzbírságot szabhat ki az elszámolóházakra és elszámolási szolgáltatókra az általuk alkalmazandó jogilag kötelező érvényű követelmények be nem tartása esetén, valamint jogában áll visszavonni engedélyüket. |
| --- | --- |

(15)

A Brazil Központi Bank folyamatosan nyomon követi az elszámolóházakra és elszámolási szolgáltatókra alkalmazandó jogilag kötelező érvényű követelmények betartását. A Brazil Központi Bank ezenfelül több eszközzel rendelkezik e megfelelés biztosítására. A Brazil Központi Bank mindenekelőtt tájékoztatást kérhet az elszámolóházaktól és elszámolási szolgáltatóktól, figyelmeztetéseket adhat ki és szükség esetén kérheti, hogy szabályaikon bizonyos módosításokat hajtsanak végre. Ezenfelül a Brazil Központi Bank pénzbírságot szabhat ki az elszámolóházakra és elszámolási szolgáltatókra az általuk alkalmazandó jogilag kötelező érvényű követelmények be nem tartása esetén, valamint jogában áll visszavonni engedélyüket.

| (16) | Meg kell tehát állapítani, hogy a Brazíliában engedélyezett elszámolóházak és elszámolási szolgáltatók tekintetében folyamatosan biztosított a hatékony felügyelet és érvényesíthetőség. |
| --- | --- |

(16)

Meg kell tehát állapítani, hogy a Brazíliában engedélyezett elszámolóházak és elszámolási szolgáltatók tekintetében folyamatosan biztosított a hatékony felügyelet és érvényesíthetőség.

| (17) | A 648/2012/EU rendelet 25. cikkének (6) bekezdésében foglalt harmadik feltétel értelmében Brazília jogi és felügyeleti keretrendszerének ténylegesen egyenértékű rendszert kell biztosítania a harmadik ország jogi szabályozása alapján engedélyezett központi szerződő felek (a továbbiakban: harmadik országbeli központi szerződő felek) elismerése tekintetében. |
| --- | --- |

(17)

A 648/2012/EU rendelet 25. cikkének (6) bekezdésében foglalt harmadik feltétel értelmében Brazília jogi és felügyeleti keretrendszerének ténylegesen egyenértékű rendszert kell biztosítania a harmadik ország jogi szabályozása alapján engedélyezett központi szerződő felek (a továbbiakban: harmadik országbeli központi szerződő felek) elismerése tekintetében.

| (18) | Az olyan harmadik országban engedélyezett központi szerződő felek, amelyben a jogi és felügyeleti keretrendszer hasonló eredményeket biztosít, mint a Brazíliában alkalmazandó jogi és felügyeleti keretrendszer és amely megfelel a pénzügyi piaci infrastruktúrákra vonatkozó elveknek, továbbá a pénzmosás elleni küzdelemre vonatkozóan egyenértékű szabályozással rendelkezik, és amelyben a központi szerződő felek hatékony felügyelet hatálya alá tartoznak, szolgáltatásokat nyújthatnak Brazíliában. Az elismerés megadásához továbbá együttműködési megállapodás megkötésére van szükség a Brazil Központi Bank és a kérelmező központi szerződő fél harmadik országbeli illetékes hatósága között. |
| --- | --- |

(18)

Az olyan harmadik országban engedélyezett központi szerződő felek, amelyben a jogi és felügyeleti keretrendszer hasonló eredményeket biztosít, mint a Brazíliában alkalmazandó jogi és felügyeleti keretrendszer és amely megfelel a pénzügyi piaci infrastruktúrákra vonatkozó elveknek, továbbá a pénzmosás elleni küzdelemre vonatkozóan egyenértékű szabályozással rendelkezik, és amelyben a központi szerződő felek hatékony felügyelet hatálya alá tartoznak, szolgáltatásokat nyújthatnak Brazíliában. Az elismerés megadásához továbbá együttműködési megállapodás megkötésére van szükség a Brazil Központi Bank és a kérelmező központi szerződő fél harmadik országbeli illetékes hatósága között.

| (19) | Ezért úgy tekintendő, hogy Brazília jogi és felügyeleti keretrendszere ténylegesen egyenértékű rendszert biztosít a harmadik országbeli központi szerződő felek elismerése tekintetében. |
| --- | --- |

(19)

Ezért úgy tekintendő, hogy Brazília jogi és felügyeleti keretrendszere ténylegesen egyenértékű rendszert biztosít a harmadik országbeli központi szerződő felek elismerése tekintetében.

| (20) | Ez a határozat az elfogadásakor a Brazíliában alkalmazandó, az elszámolóházakra és elszámolási szolgáltatókra vonatkozó, jogilag kötelező érvényű követelményeken alapul. A Bizottságnak továbbra is rendszeres jelleggel nyomon kell követnie az elszámolóházakkal és az elszámolási szolgáltatókkal kapcsolatos jogi és felügyeleti keretrendszer alakulását, valamint az e határozat meghozatalának alapját képező feltételek teljesülését. |
| --- | --- |

(20)

Ez a határozat az elfogadásakor a Brazíliában alkalmazandó, az elszámolóházakra és elszámolási szolgáltatókra vonatkozó, jogilag kötelező érvényű követelményeken alapul. A Bizottságnak továbbra is rendszeres jelleggel nyomon kell követnie az elszámolóházakkal és az elszámolási szolgáltatókkal kapcsolatos jogi és felügyeleti keretrendszer alakulását, valamint az e határozat meghozatalának alapját képező feltételek teljesülését.

| (21) | Az engedélyezett központi szerződő felekre alkalmazandó brazil jogi és felügyeleti keretrendszer rendszeres felülvizsgálata nem érinti a Bizottság azon lehetőségét, hogy az általános felülvizsgálat keretein kívül bármikor célzott felülvizsgálatot végezzen, ha lényeges fejlemények szükségessé teszik, hogy a Bizottság újraértékelje az e határozatban megállapított egyenértékűséget. Az újraértékelés e határozat visszavonásához vezethet. |
| --- | --- |

(21)

Az engedélyezett központi szerződő felekre alkalmazandó brazil jogi és felügyeleti keretrendszer rendszeres felülvizsgálata nem érinti a Bizottság azon lehetőségét, hogy az általános felülvizsgálat keretein kívül bármikor célzott felülvizsgálatot végezzen, ha lényeges fejlemények szükségessé teszik, hogy a Bizottság újraértékelje az e határozatban megállapított egyenértékűséget. Az újraértékelés e határozat visszavonásához vezethet.

| (22) | Az e határozatban előírt intézkedések összhangban vannak az Európai Értékpapír-bizottság véleményével, |
| --- | --- |

(22)

Az e határozatban előírt intézkedések összhangban vannak az Európai Értékpapír-bizottság véleményével,

ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:

1. cikk

A 648/2012/EU rendelet 25. cikkének (6) bekezdése alkalmazásában Brazíliának az elszámolóházakra és elszámolási szolgáltatókra alkalmazandó jogi és felügyeleti keretrendszere, amely a 10 214. sz. törvényt és az annak értelmében elfogadott állásfoglalásokat, körleveleket és utasításokat foglalja magában, kiegészítve a brazil fizetési rendszerben részt vevő központi szerződő felek tevékenységeinek felügyeletével összefüggésben a pénzügyi piaci infrastruktúrákra vonatkozó elvek elfogadásával kapcsolatos 25 097. sz. szakpolitikai állásfoglalással, egyenértékűnek tekintendő a 648/2012/EU rendeletben foglalt követelményekkel.

2. cikk

Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő huszadik napon lép hatályba.

Kelt Brüsszelben, 2016. december 15-én.

a Bizottság részéről

az elnök

Jean-Claude JUNCKER

---

(1)  
  HL L 201., 2012.7.27., 1. o.

1

(2)  A Fizetési és Elszámolási Rendszerek Bizottságának neve 2014. szeptember 1-jével Fizetési és Piaci Infrastruktúra Bizottságra változott.

2

---

| 2016.12.16. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 342/65 |
| --- | --- | --- | --- |

2016.12.16.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 342/65

---

A BIZOTTSÁG (EU) 2016/2277 VÉGREHAJTÁSI HATÁROZATA

(2016. december 15.)

a Dubai Nemzetközi Pénzügyi Központ központi szerződő felekre vonatkozó szabályozási keretének a 648/2012/EU európai parlamenti és tanácsi rendelettel való egyenértékűségéről

AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,

tekintettel a tőzsdén kívüli származtatott ügyletekről, a központi szerződő felekről és a kereskedési adattárakról szóló, 2012. július 4-i 648/2012/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletre (1) és különösen annak 25. cikke (6) bekezdésére,

mivel:

| (1) | A 648/2012/EU rendelet 25. cikkében meghatározott, a harmadik országokban székhellyel rendelkező központi szerződő felek elismerésére vonatkozó eljárás célja, hogy az említett rendeletben rögzítettekkel egyenértékű szabályozási előírásokat alkalmazó harmadik országban székhellyel rendelkező és ott engedélyezett központi szerződő felek számára lehetővé tegye elszámolási szolgáltatások nyújtását az Unióban székhellyel rendelkező klíringtagok vagy kereskedési helyszínek számára. Az elismerési eljárás és az annak keretében hozott, egyenértékűségre vonatkozó határozat így hozzájárul a 648/2012/EU rendelet átfogó céljának eléréséhez: a stabil és biztonságos központi szerződő felek – ideértve a harmadik országban székhellyel rendelkező és ott engedélyezett központi szerződő feleket is – alkalmazásának a tőzsdén kívüli származtatott ügyletek elszámolására történő kiterjesztése révén a rendszerszintű kockázat csökkentéséhez. |
| --- | --- |

(1)

A 648/2012/EU rendelet 25. cikkében meghatározott, a harmadik országokban székhellyel rendelkező központi szerződő felek elismerésére vonatkozó eljárás célja, hogy az említett rendeletben rögzítettekkel egyenértékű szabályozási előírásokat alkalmazó harmadik országban székhellyel rendelkező és ott engedélyezett központi szerződő felek számára lehetővé tegye elszámolási szolgáltatások nyújtását az Unióban székhellyel rendelkező klíringtagok vagy kereskedési helyszínek számára. Az elismerési eljárás és az annak keretében hozott, egyenértékűségre vonatkozó határozat így hozzájárul a 648/2012/EU rendelet átfogó céljának eléréséhez: a stabil és biztonságos központi szerződő felek – ideértve a harmadik országban székhellyel rendelkező és ott engedélyezett központi szerződő feleket is – alkalmazásának a tőzsdén kívüli származtatott ügyletek elszámolására történő kiterjesztése révén a rendszerszintű kockázat csökkentéséhez.

| (2) | Ahhoz, hogy valamely harmadik ország központi szerződő felekre vonatkozó jogi szabályozását az uniós jogi szabályozással egyenértékűnek lehessen tekinteni, a harmadik ország jogi és felügyeleti keretrendszere alkalmazásának lényegileg az uniós követelményekkel egyenértékű eredményre kell vezetnie az elért szabályozási célkitűzések tekintetében. Az egyenértékűség értékelésének célja ezért annak ellenőrzése, hogy a Dubai Nemzetközi Pénzügyi Központ jogi és felügyeleti keretrendszere biztosítja-e, hogy az ott székhellyel rendelkező és engedélyezett központi szerződő felek nem teszik ki az Unióban székhellyel rendelkező klíringtagokat és kereskedési helyszíneket nagyobb kockázatnak, mint amekkorának az Unióban engedélyezett központi szerződő felek tennék ki őket, és következésképpen nem okoznak elfogadhatatlan mértékű rendszerszintű kockázatot az Unióban. Ennek során mindenekelőtt azt kell figyelembe venni, hogy az uniós pénzügyi piacnál kisebb pénzügyi piacokon folytatott elszámolási tevékenységek lényegesen kisebb kockázatot hordoznak. |
| --- | --- |

(2)

Ahhoz, hogy valamely harmadik ország központi szerződő felekre vonatkozó jogi szabályozását az uniós jogi szabályozással egyenértékűnek lehessen tekinteni, a harmadik ország jogi és felügyeleti keretrendszere alkalmazásának lényegileg az uniós követelményekkel egyenértékű eredményre kell vezetnie az elért szabályozási célkitűzések tekintetében. Az egyenértékűség értékelésének célja ezért annak ellenőrzése, hogy a Dubai Nemzetközi Pénzügyi Központ jogi és felügyeleti keretrendszere biztosítja-e, hogy az ott székhellyel rendelkező és engedélyezett központi szerződő felek nem teszik ki az Unióban székhellyel rendelkező klíringtagokat és kereskedési helyszíneket nagyobb kockázatnak, mint amekkorának az Unióban engedélyezett központi szerződő felek tennék ki őket, és következésképpen nem okoznak elfogadhatatlan mértékű rendszerszintű kockázatot az Unióban. Ennek során mindenekelőtt azt kell figyelembe venni, hogy az uniós pénzügyi piacnál kisebb pénzügyi piacokon folytatott elszámolási tevékenységek lényegesen kisebb kockázatot hordoznak.

| (3) | A 648/2012/EU rendelet 25. cikkének (6) bekezdésével összhangban három feltételnek kell teljesülnie annak megállapításához, hogy valamely harmadik ország jogi és felügyeleti keretrendszere az ott engedéllyel rendelkező központi szerződő felek tekintetében egyenértékű az említett rendeletben rögzített követelményekkel. |
| --- | --- |

(3)

A 648/2012/EU rendelet 25. cikkének (6) bekezdésével összhangban három feltételnek kell teljesülnie annak megállapításához, hogy valamely harmadik ország jogi és felügyeleti keretrendszere az ott engedéllyel rendelkező központi szerződő felek tekintetében egyenértékű az említett rendeletben rögzített követelményekkel.

| (4) | Az első feltétel az, hogy az adott harmadik országban engedéllyel rendelkező központi szerződő feleknek olyan, jogilag kötelező érvényű követelményeket kell teljesíteniük, amelyek egyenértékűek a 648/2012/EU rendelet IV. címében megállapított követelményekkel. |
| --- | --- |

(4)

Az első feltétel az, hogy az adott harmadik országban engedéllyel rendelkező központi szerződő feleknek olyan, jogilag kötelező érvényű követelményeket kell teljesíteniük, amelyek egyenértékűek a 648/2012/EU rendelet IV. címében megállapított követelményekkel.

| (5) | A Dubai Nemzetközi Pénzügyi Központnak az ott engedélyezett központi szerződő felekre vonatkozó jogilag kötelező érvényű követelményei közé tartozik a 2004. évi szabályozási törvény és a 2012. évi piacokról szóló törvény (a Dubai Nemzetközi Pénzügyi Központ rendeletei). Ezeket egészíti ki a Dubai Pénzügyi Szolgáltatások Hatóságának szabálykönyve, amely az engedélyezett piaci intézményekre vonatkozó modult tartalmaz. |
| --- | --- |

(5)

A Dubai Nemzetközi Pénzügyi Központnak az ott engedélyezett központi szerződő felekre vonatkozó jogilag kötelező érvényű követelményei közé tartozik a 2004. évi szabályozási törvény és a 2012. évi piacokról szóló törvény (a Dubai Nemzetközi Pénzügyi Központ rendeletei). Ezeket egészíti ki a Dubai Pénzügyi Szolgáltatások Hatóságának szabálykönyve, amely az engedélyezett piaci intézményekre vonatkozó modult tartalmaz.

| (6) | A Dubai Nemzetközi Pénzügyi Központban székhellyel rendelkező központi szerződő felek számára a Dubai Pénzügyi Szolgáltatások Hatósága ad engedélyt engedélyezett piaci intézményként történő működésre. A jelen határozat csak az azokra az engedélyezett piaci intézményekre alkalmazandó rendszerhez kapcsolódik, amelyek a Dubai Nemzetközi Pénzügyi Központban elszámolóház működtetését jelentő engedélyezett pénzügyi szolgáltatást végeznek. Az elszámolásra vonatkozó engedélyezésükhöz az engedélyezett piaci intézményeknek a Dubai Pénzügyi Szolgáltatások Hatósága és annak szabálykönyve által meghatározott konkrét követelményeket kell teljesíteniük. Az engedélyezett piaci intézményeknek biztonságosan és hatékonyan kell működtetniük az elszámolási mechanizmust és prudens módon kell kezelniük az üzleti tevékenységükkel és műveleteikkel összefüggő kockázatokat, továbbá elegendő pénzügyi, humán- és rendszererőforrással kell rendelkezniük. |
| --- | --- |

(6)

A Dubai Nemzetközi Pénzügyi Központban székhellyel rendelkező központi szerződő felek számára a Dubai Pénzügyi Szolgáltatások Hatósága ad engedélyt engedélyezett piaci intézményként történő működésre. A jelen határozat csak az azokra az engedélyezett piaci intézményekre alkalmazandó rendszerhez kapcsolódik, amelyek a Dubai Nemzetközi Pénzügyi Központban elszámolóház működtetését jelentő engedélyezett pénzügyi szolgáltatást végeznek. Az elszámolásra vonatkozó engedélyezésükhöz az engedélyezett piaci intézményeknek a Dubai Pénzügyi Szolgáltatások Hatósága és annak szabálykönyve által meghatározott konkrét követelményeket kell teljesíteniük. Az engedélyezett piaci intézményeknek biztonságosan és hatékonyan kell működtetniük az elszámolási mechanizmust és prudens módon kell kezelniük az üzleti tevékenységükkel és műveleteikkel összefüggő kockázatokat, továbbá elegendő pénzügyi, humán- és rendszererőforrással kell rendelkezniük.

| (7) | A Dubai Nemzetközi Pénzügyi Központ rendeletei teljes mértékben végrehajtják a Fizetési és Elszámolási Rendszerek Bizottsága (2) (CPSS) és az Értékpapír-felügyeletek Nemzetközi Szervezete (IOSCO) által 2012 áprilisában kiadott, a pénzügyi piaci infrastruktúrákra vonatkozó elvek keretében rögzített nemzetközi standardokat. |
| --- | --- |

(7)

A Dubai Nemzetközi Pénzügyi Központ rendeletei teljes mértékben végrehajtják a Fizetési és Elszámolási Rendszerek Bizottsága (2) (CPSS) és az Értékpapír-felügyeletek Nemzetközi Szervezete (IOSCO) által 2012 áprilisában kiadott, a pénzügyi piaci infrastruktúrákra vonatkozó elvek keretében rögzített nemzetközi standardokat.

| (8) | A Dubai Nemzetközi Pénzügyi Központ rendeletei alapján az engedélyezett piaci intézményeknek el kell fogadniuk a valamennyi releváns követelménynek való megfelelést biztosító és az elszámolási és kiegyenlítési rendszereik megfelelő szabályozásához szükséges belső szabályokat és eljárásokat. Az engedélyezett piaci intézményekre vonatkozó 5.6. szabály értelmében az engedélyezett piaci intézmények belső szabályainak és eljárásainak tartalmazniuk kell konkrét rendelkezéseket, többek között nemteljesítésre vonatkozó szabályokat. Az említett belső szabályokat és eljárásokat, valamint azok bármely módosítását a végrehajtásukat megelőzően be kell nyújtani a Dubai Pénzügyi Szolgáltatások Hatóságához. A Dubai Pénzügyi Szolgáltatások Hatósága elutasíthatja a javasolt szabályokat vagy kérheti azok módosításait. A Dubai Nemzetközi Pénzügyi Központ rendeletei keretében az engedélyezett piaci intézmények belső szabályai jogilag kötelező érvényűek és a tagokkal és egyéb résztvevőkkel szemben érvényesíthetőek. |
| --- | --- |

(8)

A Dubai Nemzetközi Pénzügyi Központ rendeletei alapján az engedélyezett piaci intézményeknek el kell fogadniuk a valamennyi releváns követelménynek való megfelelést biztosító és az elszámolási és kiegyenlítési rendszereik megfelelő szabályozásához szükséges belső szabályokat és eljárásokat. Az engedélyezett piaci intézményekre vonatkozó 5.6. szabály értelmében az engedélyezett piaci intézmények belső szabályainak és eljárásainak tartalmazniuk kell konkrét rendelkezéseket, többek között nemteljesítésre vonatkozó szabályokat. Az említett belső szabályokat és eljárásokat, valamint azok bármely módosítását a végrehajtásukat megelőzően be kell nyújtani a Dubai Pénzügyi Szolgáltatások Hatóságához. A Dubai Pénzügyi Szolgáltatások Hatósága elutasíthatja a javasolt szabályokat vagy kérheti azok módosításait. A Dubai Nemzetközi Pénzügyi Központ rendeletei keretében az engedélyezett piaci intézmények belső szabályai jogilag kötelező érvényűek és a tagokkal és egyéb résztvevőkkel szemben érvényesíthetőek.

| (9) | A Dubai Nemzetközi Pénzügyi Központban engedélyezett piaci intézményekre alkalmazandó jogilag kötelező érvényű követelmények tehát kétszintű struktúrát alkotnak. A Dubai Pénzügyi Szolgáltatások Hatósága szabálykönyvében és a Dubai Nemzetközi Pénzügyi Központ rendeleteiben foglalt alapvető elvek rögzítik azokat a magas szintű előírásokat (együttesen: az elsődleges szabályok), amelyeknek az engedélyezett piaci intézményeknek meg kell felelniük ahhoz, hogy engedélyezzék számukra az elszámolási szolgáltatásoknak a Dubai Nemzetközi Pénzügyi Központban történő nyújtását. Ezek az elsődleges szabályok alkotják a Dubai Nemzetközi Pénzügyi Központban a jogilag kötelező érvényű követelmények első szintjét. Az elsődleges szabályoknak való megfelelést bizonyítandó az engedélyezett piaci intézményekre vonatkozó, az üzletviteli szabályokról szóló 5.6. szabály értelmében az engedélyezett piaci intézményeknek ki kell dolgozniuk és a Dubai Pénzügyi Szolgáltatások Hatóságához jóváhagyásra be kell nyújtaniuk belső szabályaikat és eljárásaikat azok végrehajtását megelőzően. A hatóság azokat megakadályozhatja, illetve megtagadhatja. Ezek a belső szabályok és eljárások alkotják a Dubai Nemzetközi Pénzügyi Központban a követelmények második szintjét. |
| --- | --- |

(9)

A Dubai Nemzetközi Pénzügyi Központban engedélyezett piaci intézményekre alkalmazandó jogilag kötelező érvényű követelmények tehát kétszintű struktúrát alkotnak. A Dubai Pénzügyi Szolgáltatások Hatósága szabálykönyvében és a Dubai Nemzetközi Pénzügyi Központ rendeleteiben foglalt alapvető elvek rögzítik azokat a magas szintű előírásokat (együttesen: az elsődleges szabályok), amelyeknek az engedélyezett piaci intézményeknek meg kell felelniük ahhoz, hogy engedélyezzék számukra az elszámolási szolgáltatásoknak a Dubai Nemzetközi Pénzügyi Központban történő nyújtását. Ezek az elsődleges szabályok alkotják a Dubai Nemzetközi Pénzügyi Központban a jogilag kötelező érvényű követelmények első szintjét. Az elsődleges szabályoknak való megfelelést bizonyítandó az engedélyezett piaci intézményekre vonatkozó, az üzletviteli szabályokról szóló 5.6. szabály értelmében az engedélyezett piaci intézményeknek ki kell dolgozniuk és a Dubai Pénzügyi Szolgáltatások Hatóságához jóváhagyásra be kell nyújtaniuk belső szabályaikat és eljárásaikat azok végrehajtását megelőzően. A hatóság azokat megakadályozhatja, illetve megtagadhatja. Ezek a belső szabályok és eljárások alkotják a Dubai Nemzetközi Pénzügyi Központban a követelmények második szintjét.

| (10) | A Dubai Nemzetközi Pénzügyi Központban engedélyezett piaci intézményekre alkalmazandó jogi és felügyeleti keretrendszer egyenértékűségének értékelése során figyelembe kell venni azt is, hogy a keretrendszer milyen eredménnyel csökkenti azokat a kockázatokat, amelyeknek az Unióban székhellyel rendelkező klíringtagok és kereskedési helyszínek a szóban forgó jogalanyokban való részvételük miatt ki vannak téve. A kockázatcsökkentés eredményét meghatározza egyrészt az érintett központi szerződő fél által végzett elszámolási tevékenységgel járó eredendő kockázat szintje, amelyet befolyásol azon pénzügyi piac mérete, ahol tevékenykedik, másrészt a központi szerződő felekre az említett kockázatcsökkentés tekintetében vonatkozó jogi és felügyeleti keretrendszer megfelelősége. Ahhoz, hogy a kockázatcsökkentés terén egyenértékű eredményt érjenek el, szigorúbb kockázatcsökkentési követelményekre van szükség azon központi szerződő felek esetében, amelyek tevékenységüket nagyobb pénzügyi piacokon végzik és így magasabb az eredendő kockázatuk, mint a kisebb pénzügyi piacokon tevékenykedő (és így alacsonyabb eredendő kockázattal rendelkező) központi szerződő felek esetében. |
| --- | --- |

(10)

A Dubai Nemzetközi Pénzügyi Központban engedélyezett piaci intézményekre alkalmazandó jogi és felügyeleti keretrendszer egyenértékűségének értékelése során figyelembe kell venni azt is, hogy a keretrendszer milyen eredménnyel csökkenti azokat a kockázatokat, amelyeknek az Unióban székhellyel rendelkező klíringtagok és kereskedési helyszínek a szóban forgó jogalanyokban való részvételük miatt ki vannak téve. A kockázatcsökkentés eredményét meghatározza egyrészt az érintett központi szerződő fél által végzett elszámolási tevékenységgel járó eredendő kockázat szintje, amelyet befolyásol azon pénzügyi piac mérete, ahol tevékenykedik, másrészt a központi szerződő felekre az említett kockázatcsökkentés tekintetében vonatkozó jogi és felügyeleti keretrendszer megfelelősége. Ahhoz, hogy a kockázatcsökkentés terén egyenértékű eredményt érjenek el, szigorúbb kockázatcsökkentési követelményekre van szükség azon központi szerződő felek esetében, amelyek tevékenységüket nagyobb pénzügyi piacokon végzik és így magasabb az eredendő kockázatuk, mint a kisebb pénzügyi piacokon tevékenykedő (és így alacsonyabb eredendő kockázattal rendelkező) központi szerződő felek esetében.

| (11) | Azon pénzügyi piac, ahol a Dubai Nemzetközi Pénzügyi Központban engedélyezett piaci intézmények végzik elszámolási tevékenységüket, lényegesen kisebb, mint az, amelyen az Unióban székhellyel rendelkező központi szerződő felek folytatják tevékenységüket. 2011 óta a származtatott ügyletek vonatkozásában minimális volt a kereskedés vagy elszámolás. Következésképpen a Dubai Nemzetközi Pénzügyi Központban engedélyezett központi szerződő felekben való részvétel lényegesen kisebb kockázatot jelent az Unióban székhellyel rendelkező klíringtagok és kereskedési helyszínek számára, mint az Unióban engedélyezett központi szerződő felekben való részvételük. |
| --- | --- |

(11)

Azon pénzügyi piac, ahol a Dubai Nemzetközi Pénzügyi Központban engedélyezett piaci intézmények végzik elszámolási tevékenységüket, lényegesen kisebb, mint az, amelyen az Unióban székhellyel rendelkező központi szerződő felek folytatják tevékenységüket. 2011 óta a származtatott ügyletek vonatkozásában minimális volt a kereskedés vagy elszámolás. Következésképpen a Dubai Nemzetközi Pénzügyi Központban engedélyezett központi szerződő felekben való részvétel lényegesen kisebb kockázatot jelent az Unióban székhellyel rendelkező klíringtagok és kereskedési helyszínek számára, mint az Unióban engedélyezett központi szerződő felekben való részvételük.

| (12) | A Dubai Nemzetközi Pénzügyi Központban engedélyezett központi szerződő felekre alkalmazandó jogi és felügyeleti keretrendszer ezért egyenértékűnek tekinthető, amennyiben alkalmas ezen alacsonyabb kockázati szint csökkentésére. Az említett központi szerződő felekre alkalmazandó elsődleges szabályok, amelyeket kiegészítenek a pénzügyi piaci infrastruktúrákra vonatkozó elveknek való megfelelést előíró belső szabályaik és eljárásaik, csökkentik a Dubai Nemzetközi Pénzügyi Központban fennálló alacsonyabb szintű kockázatot és a 648/2012/EU rendelet rendelkezéseinek eredményével egyenértékű kockázatcsökkentési eredményre vezetnek. |
| --- | --- |

(12)

A Dubai Nemzetközi Pénzügyi Központban engedélyezett központi szerződő felekre alkalmazandó jogi és felügyeleti keretrendszer ezért egyenértékűnek tekinthető, amennyiben alkalmas ezen alacsonyabb kockázati szint csökkentésére. Az említett központi szerződő felekre alkalmazandó elsődleges szabályok, amelyeket kiegészítenek a pénzügyi piaci infrastruktúrákra vonatkozó elveknek való megfelelést előíró belső szabályaik és eljárásaik, csökkentik a Dubai Nemzetközi Pénzügyi Központban fennálló alacsonyabb szintű kockázatot és a 648/2012/EU rendelet rendelkezéseinek eredményével egyenértékű kockázatcsökkentési eredményre vezetnek.

| (13) | Ezért meg kell állapítani, hogy a Dubai Nemzetközi Pénzügyi Központ jogi és felügyeleti keretrendszere biztosítja, hogy az ott engedélyezett piaci intézmények megfeleljenek a 648/2012/EU rendelet IV. címében meghatározott követelményekkel egyenértékű jogilag kötelező érvényű követelményeknek. |
| --- | --- |

(13)

Ezért meg kell állapítani, hogy a Dubai Nemzetközi Pénzügyi Központ jogi és felügyeleti keretrendszere biztosítja, hogy az ott engedélyezett piaci intézmények megfeleljenek a 648/2012/EU rendelet IV. címében meghatározott követelményekkel egyenértékű jogilag kötelező érvényű követelményeknek.

| (14) | A 648/2012/EU rendelet 25. cikkének (6) bekezdésében foglalt második feltétel értelmében a Dubai Nemzetközi Pénzügyi Központ jogi és felügyeleti keretrendszerének biztosítania kell az ott engedéllyel rendelkező központi szerződő felek folyamatos és hatékony felügyeletét, illetve a keretrendszernek a központi szerződő felekkel szembeni érvényesíthetőségét. |
| --- | --- |

(14)

A 648/2012/EU rendelet 25. cikkének (6) bekezdésében foglalt második feltétel értelmében a Dubai Nemzetközi Pénzügyi Központ jogi és felügyeleti keretrendszerének biztosítania kell az ott engedéllyel rendelkező központi szerződő felek folyamatos és hatékony felügyeletét, illetve a keretrendszernek a központi szerződő felekkel szembeni érvényesíthetőségét.

| (15) | Az engedélyezett piaci intézmények felügyeleti hatóságaként a Dubai Pénzügyi Szolgáltatások Hatósága nyomon követi az alkalmazandó szabályoknak való megfelelés biztosítása céljából a Dubai Nemzetközi Pénzügyi Központban működő engedélyezett piaci intézményeket. A Dubai Pénzügyi Szolgáltatások Hatósága átfogó engedélyezési és szankcionálási jogkörökkel rendelkezik az engedélyezett piaci intézmények tekintetében: többek között jogosult visszavonni az engedélyezett piaci intézmények engedélyét, továbbá jogosult szankciókat alkalmazni azokkal szemben. A napi szintű felügyeletet a Dubai Pénzügyi Szolgáltatások Hatósága látja el. A Dubai Pénzügyi Szolgáltatások Hatósága folyamatos kockázatkezelési ciklust fogad el, amely a kockázatok azonosítását, értékelését, rangsorolását és csökkentését is magában foglalja. A 2004. évi szabályozási törvény feljogosítja a Dubai Pénzügyi Szolgáltatások Hatóságát törvényeinek és szabályainak végrehajtására. A Dubai Pénzügyi Szolgáltatások Hatósága jogkörrel rendelkezik arra nézve, hogy szabálysértés gyanúja esetén vizsgálatokat folytasson, továbbá arra, hogy ellenőrzést hajtson végre, kötelező jelleggel megkapja a könyveket és nyilvántartásokat, illetve felkérjen bizonyos személyeket arra, hogy eskü alatt vagy egyéb megerősítés mellett nyilatkozatot tegyenek. A Dubai Pénzügyi Szolgáltatások Hatósága többek között pénzbírságot szabhat ki, nyilvános elmarasztalást adhat ki és eltilthat bizonyos személyeket attól, hogy a Dubai Nemzetközi Pénzügyi Központban folytassanak tevékenységeket. |
| --- | --- |

(15)

Az engedélyezett piaci intézmények felügyeleti hatóságaként a Dubai Pénzügyi Szolgáltatások Hatósága nyomon követi az alkalmazandó szabályoknak való megfelelés biztosítása céljából a Dubai Nemzetközi Pénzügyi Központban működő engedélyezett piaci intézményeket. A Dubai Pénzügyi Szolgáltatások Hatósága átfogó engedélyezési és szankcionálási jogkörökkel rendelkezik az engedélyezett piaci intézmények tekintetében: többek között jogosult visszavonni az engedélyezett piaci intézmények engedélyét, továbbá jogosult szankciókat alkalmazni azokkal szemben. A napi szintű felügyeletet a Dubai Pénzügyi Szolgáltatások Hatósága látja el. A Dubai Pénzügyi Szolgáltatások Hatósága folyamatos kockázatkezelési ciklust fogad el, amely a kockázatok azonosítását, értékelését, rangsorolását és csökkentését is magában foglalja. A 2004. évi szabályozási törvény feljogosítja a Dubai Pénzügyi Szolgáltatások Hatóságát törvényeinek és szabályainak végrehajtására. A Dubai Pénzügyi Szolgáltatások Hatósága jogkörrel rendelkezik arra nézve, hogy szabálysértés gyanúja esetén vizsgálatokat folytasson, továbbá arra, hogy ellenőrzést hajtson végre, kötelező jelleggel megkapja a könyveket és nyilvántartásokat, illetve felkérjen bizonyos személyeket arra, hogy eskü alatt vagy egyéb megerősítés mellett nyilatkozatot tegyenek. A Dubai Pénzügyi Szolgáltatások Hatósága többek között pénzbírságot szabhat ki, nyilvános elmarasztalást adhat ki és eltilthat bizonyos személyeket attól, hogy a Dubai Nemzetközi Pénzügyi Központban folytassanak tevékenységeket.

| (16) | Meg kell tehát állapítani, hogy a Dubai Nemzetközi Pénzügyi Központban engedélyezett piaci intézmények tekintetében folyamatosan biztosított a hatékony felügyelet és érvényesíthetőség. |
| --- | --- |

(16)

Meg kell tehát állapítani, hogy a Dubai Nemzetközi Pénzügyi Központban engedélyezett piaci intézmények tekintetében folyamatosan biztosított a hatékony felügyelet és érvényesíthetőség.

| (17) | A 648/2012/EU rendelet 25. cikkének (6) bekezdésében foglalt harmadik feltétel értelmében a Dubai Nemzetközi Pénzügyi Központ jogi és felügyeleti keretrendszerének ténylegesen egyenértékű rendszert kell biztosítania a harmadik ország jogi szabályozása alapján engedélyezett központi szerződő felek (a továbbiakban: harmadik országbeli központi szerződő felek) elismerése tekintetében. |
| --- | --- |

(17)

A 648/2012/EU rendelet 25. cikkének (6) bekezdésében foglalt harmadik feltétel értelmében a Dubai Nemzetközi Pénzügyi Központ jogi és felügyeleti keretrendszerének ténylegesen egyenértékű rendszert kell biztosítania a harmadik ország jogi szabályozása alapján engedélyezett központi szerződő felek (a továbbiakban: harmadik országbeli központi szerződő felek) elismerése tekintetében.

| (18) | A Dubai Nemzetközi Pénzügyi Központban származtatott ügyletek elszámolását végezni szándékozó harmadik országbeli központi szerződő feleknek a Dubai Pénzügyi Szolgáltatások Hatóságánál kell az elismerést kérniük. Az elismerési modul meghatározza az elismerésre vonatkozó kritériumokat és eljárást. |
| --- | --- |

(18)

A Dubai Nemzetközi Pénzügyi Központban származtatott ügyletek elszámolását végezni szándékozó harmadik országbeli központi szerződő feleknek a Dubai Pénzügyi Szolgáltatások Hatóságánál kell az elismerést kérniük. Az elismerési modul meghatározza az elismerésre vonatkozó kritériumokat és eljárást.

| (19) | Az elismerés megadásához a központi szerződő fél székhelye szerinti joghatóságnak kellőképpen kidolgozott, a Dubai Nemzetközi Pénzügyi Központban alkalmazandó jogi és felügyeleti keretrendszerhez hasonló szabályozási kerettel kell rendelkeznie. A harmadik országbeli központi szerződő fél által benyújtott kérelem jóváhagyásának előzetes feltétele továbbá, hogy a Dubai Nemzetközi Pénzügyi Központ és a harmadik országbeli illetékes hatóságok együttműködési megállapodást kössenek egymással. |
| --- | --- |

(19)

Az elismerés megadásához a központi szerződő fél székhelye szerinti joghatóságnak kellőképpen kidolgozott, a Dubai Nemzetközi Pénzügyi Központban alkalmazandó jogi és felügyeleti keretrendszerhez hasonló szabályozási kerettel kell rendelkeznie. A harmadik országbeli központi szerződő fél által benyújtott kérelem jóváhagyásának előzetes feltétele továbbá, hogy a Dubai Nemzetközi Pénzügyi Központ és a harmadik országbeli illetékes hatóságok együttműködési megállapodást kössenek egymással.

| (20) | Meg kell tehát állapítani, hogy a harmadik országbeli központi szerződő felek elismerése tekintetében a Dubai Nemzetközi Pénzügyi Központ jogi és felügyeleti keretrendszere ténylegesen egyenértékű rendszert biztosít. |
| --- | --- |

(20)

Meg kell tehát állapítani, hogy a harmadik országbeli központi szerződő felek elismerése tekintetében a Dubai Nemzetközi Pénzügyi Központ jogi és felügyeleti keretrendszere ténylegesen egyenértékű rendszert biztosít.

| (21) | Ez a határozat az elfogadásakor a Dubai Nemzetközi Pénzügyi Központban alkalmazandó, az engedélyezett piaci intézményekre vonatkozó, jogilag kötelező érvényű követelményeken alapul. A Bizottságnak az ESMA-val együttműködésben továbbra is rendszeres jelleggel nyomon kell követnie az engedélyezett piaci intézményekkel kapcsolatos jogi és felügyeleti keretrendszer alakulását, valamint az e határozat meghozatalának alapját képező feltételek teljesülését. |
| --- | --- |

(21)

Ez a határozat az elfogadásakor a Dubai Nemzetközi Pénzügyi Központban alkalmazandó, az engedélyezett piaci intézményekre vonatkozó, jogilag kötelező érvényű követelményeken alapul. A Bizottságnak az ESMA-val együttműködésben továbbra is rendszeres jelleggel nyomon kell követnie az engedélyezett piaci intézményekkel kapcsolatos jogi és felügyeleti keretrendszer alakulását, valamint az e határozat meghozatalának alapját képező feltételek teljesülését.

| (22) | A Dubai Nemzetközi Pénzügyi Központban az ott engedélyezett központi szerződő felekre alkalmazandó jogi és felügyeleti keretrendszer rendszeres felülvizsgálata nem érinti a Bizottság azon lehetőségét, hogy az általános felülvizsgálat keretein kívül bármikor célzott felülvizsgálatot végezzen, ha lényeges fejlemények szükségessé teszik, hogy a Bizottság újraértékelje az e határozatban megállapított egyenértékűséget. Az újraértékelés e határozat visszavonásához vezethet. |
| --- | --- |

(22)

A Dubai Nemzetközi Pénzügyi Központban az ott engedélyezett központi szerződő felekre alkalmazandó jogi és felügyeleti keretrendszer rendszeres felülvizsgálata nem érinti a Bizottság azon lehetőségét, hogy az általános felülvizsgálat keretein kívül bármikor célzott felülvizsgálatot végezzen, ha lényeges fejlemények szükségessé teszik, hogy a Bizottság újraértékelje az e határozatban megállapított egyenértékűséget. Az újraértékelés e határozat visszavonásához vezethet.

| (23) | Az e határozatban előírt intézkedések összhangban vannak az Európai Értékpapír-bizottság véleményével, |
| --- | --- |

(23)

Az e határozatban előírt intézkedések összhangban vannak az Európai Értékpapír-bizottság véleményével,

ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:

1. cikk

A 648/2012/EU rendelet 25. cikkének (6) bekezdése alkalmazásában a Dubai Nemzetközi Pénzügyi Központnak az ott engedélyezett piaci intézményekre alkalmazandó, a Dubai Nemzetközi Pénzügyi Központ rendeleteiből és a Dubai Pénzügyi Szolgáltatások Hatóságának szabálykönyvéből álló jogi és felügyeleti keretrendszere egyenértékűnek tekintendő a 648/2012/EU rendeletben rögzített követelményekkel.

2. cikk

Ez a határozat az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő huszadik napon lép hatályba.

Kelt Brüsszelben, 2016. december 15-én.

a Bizottság részéről

az elnök

Jean-Claude JUNCKER

---

(1)  
  HL L 201., 2012.7.27., 1. o.

1

(2)  A Fizetési és Elszámolási Rendszerek Bizottságának neve 2014. szeptember 1-jével Fizetési és Piaci Infrastruktúra Bizottságra (CPMI) változott.

2

---

| 2016.12.16. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 342/68 |
| --- | --- | --- | --- |

2016.12.16.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 342/68

---

A BIZOTTSÁG (EU) 2016/2278 VÉGREHAJTÁSI HATÁROZATA

(2016. december 15.)

az Egyesült Arab Emírségek központi szerződő felekre vonatkozó szabályozási keretének a 648/2012/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet szerinti egyenértékűségéről

AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,

tekintettel a tőzsdén kívüli származtatott ügyletekről, a központi szerződő felekről és a kereskedési adattárakról szóló, 2012. július 4-i 648/2012/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletre (1) és különösen annak 25. cikke (6) bekezdésére,

mivel:

| (1) | A 648/2012/EU rendelet 25. cikkében meghatározott, a harmadik országokban székhellyel rendelkező központi szerződő felek elismerésére vonatkozó eljárás célja, hogy az említett rendeletben rögzítettekkel egyenértékű szabályozási előírásokat alkalmazó harmadik országban székhellyel rendelkező és ott engedélyezett központi szerződő felek számára lehetővé tegye elszámolási szolgáltatások nyújtását az Unióban székhellyel rendelkező klíringtagok vagy kereskedési helyszínek számára. Az elismerési eljárás és az annak keretében hozott, az egyenértékűségre vonatkozó határozatok így hozzájárulnak a 648/2012/EU rendelet átfogó céljának eléréséhez: a stabil és biztonságos központi szerződő felek – ideértve a harmadik országban székhellyel rendelkező és ott engedélyezett központi szerződő feleket is – alkalmazásának a tőzsdén kívüli származtatott ügyletek elszámolására történő kiterjesztése révén csökkenti a rendszerszintű kockázatot. |
| --- | --- |

(1)

A 648/2012/EU rendelet 25. cikkében meghatározott, a harmadik országokban székhellyel rendelkező központi szerződő felek elismerésére vonatkozó eljárás célja, hogy az említett rendeletben rögzítettekkel egyenértékű szabályozási előírásokat alkalmazó harmadik országban székhellyel rendelkező és ott engedélyezett központi szerződő felek számára lehetővé tegye elszámolási szolgáltatások nyújtását az Unióban székhellyel rendelkező klíringtagok vagy kereskedési helyszínek számára. Az elismerési eljárás és az annak keretében hozott, az egyenértékűségre vonatkozó határozatok így hozzájárulnak a 648/2012/EU rendelet átfogó céljának eléréséhez: a stabil és biztonságos központi szerződő felek – ideértve a harmadik országban székhellyel rendelkező és ott engedélyezett központi szerződő feleket is – alkalmazásának a tőzsdén kívüli származtatott ügyletek elszámolására történő kiterjesztése révén csökkenti a rendszerszintű kockázatot.

| (2) | Ahhoz, hogy valamely harmadik ország központi szerződő felekre vonatkozó jogi szabályozását az uniós jogi szabályozással egyenértékűnek lehessen tekinteni, a harmadik ország jogi és felügyeleti keretrendszere alkalmazásának lényegileg az uniós követelményekkel egyenértékű eredményre kell vezetnie az elért szabályozási célkitűzések tekintetében. Ezen egyenértékűségi értékelés célja tehát annak ellenőrzése, hogy az Egyesült Arab Emírségek jogi és felügyeleti keretrendszere biztosítja-e, hogy az ott székhellyel rendelkező és engedélyezett központi szerződő felek ne tegyék ki az Unióban székhellyel rendelkező klíringtagokat és kereskedési helyszíneket nagyobb kockázatnak, mint amekkorának az Unióban engedélyezett központi szerződő felek tennék ki azokat, és következésképpen ne okozzanak elfogadhatatlan mértékű rendszerszintű kockázatot az Unióban. Ennek során mindenekelőtt azt kell figyelembe venni, hogy az uniós pénzügyi piacnál kisebb pénzügyi piacokon folytatott elszámolási tevékenységek lényegesen kisebb kockázatot hordoznak. |
| --- | --- |

(2)

Ahhoz, hogy valamely harmadik ország központi szerződő felekre vonatkozó jogi szabályozását az uniós jogi szabályozással egyenértékűnek lehessen tekinteni, a harmadik ország jogi és felügyeleti keretrendszere alkalmazásának lényegileg az uniós követelményekkel egyenértékű eredményre kell vezetnie az elért szabályozási célkitűzések tekintetében. Ezen egyenértékűségi értékelés célja tehát annak ellenőrzése, hogy az Egyesült Arab Emírségek jogi és felügyeleti keretrendszere biztosítja-e, hogy az ott székhellyel rendelkező és engedélyezett központi szerződő felek ne tegyék ki az Unióban székhellyel rendelkező klíringtagokat és kereskedési helyszíneket nagyobb kockázatnak, mint amekkorának az Unióban engedélyezett központi szerződő felek tennék ki azokat, és következésképpen ne okozzanak elfogadhatatlan mértékű rendszerszintű kockázatot az Unióban. Ennek során mindenekelőtt azt kell figyelembe venni, hogy az uniós pénzügyi piacnál kisebb pénzügyi piacokon folytatott elszámolási tevékenységek lényegesen kisebb kockázatot hordoznak.

| (3) | A 648/2012/EU rendelet 25. cikkének (6) bekezdésével összhangban három feltételnek kell teljesülnie annak megállapításához, hogy valamely harmadik ország jogi és felügyeleti keretrendszere az ott engedéllyel rendelkező központi szerződő felek tekintetében egyenértékű az említett rendeletben rögzített követelményekkel. |
| --- | --- |

(3)

A 648/2012/EU rendelet 25. cikkének (6) bekezdésével összhangban három feltételnek kell teljesülnie annak megállapításához, hogy valamely harmadik ország jogi és felügyeleti keretrendszere az ott engedéllyel rendelkező központi szerződő felek tekintetében egyenértékű az említett rendeletben rögzített követelményekkel.

| (4) | Az első feltétel az, hogy az adott harmadik országban engedéllyel rendelkező központi szerződő feleknek olyan, jogilag kötelező érvényű követelményeket kell teljesíteniük, amelyek egyenértékűek a 648/2012/EU rendelet IV. címében megállapított követelményekkel. |
| --- | --- |

(4)

Az első feltétel az, hogy az adott harmadik országban engedéllyel rendelkező központi szerződő feleknek olyan, jogilag kötelező érvényű követelményeket kell teljesíteniük, amelyek egyenértékűek a 648/2012/EU rendelet IV. címében megállapított követelményekkel.

| (5) | Az Egyesült Arab Emírségeknek az engedélyezett központi szerződő felekre alkalmazandó, jogilag kötelező érvényű követelményei közé tartoznak az Egyesült Arab Emírségek Értékpapír- és Nyersanyagpiaci Hatósága (UAE Securities and Commodities Authority – SCA) által kiadott rendeletek (a továbbiakban: a rendeletek). A rendeletek alkotják azokat a követelményeket, amelyeket a központi szerződő feleknek folyamatosan be kell tartaniuk ahhoz, hogy az Egyesült Arab Emírségekben elszámolási szolgáltatásokat nyújthassanak. Ezek közé tartozik a 2005. évi 157\R. sz. határozat, amely meghatározza az elszámoló ügynökség fogalmát és az Egyesült Arab Emírségek Értékpapír- és Nyersanyagpiaci Hatóságának 2015. évi 11. sz. testületi határozata, amely a központi szerződő felekre vonatkozó követelményeket rögzíti. Az Egyesült Arab Emírségekben székhellyel rendelkező központi szerződő feleknek az Egyesült Arab Emírségek Értékpapír- és Nyersanyagpiaci Hatósága által kiadott engedéllyel kell rendelkezniük. |
| --- | --- |

(5)

Az Egyesült Arab Emírségeknek az engedélyezett központi szerződő felekre alkalmazandó, jogilag kötelező érvényű követelményei közé tartoznak az Egyesült Arab Emírségek Értékpapír- és Nyersanyagpiaci Hatósága (UAE Securities and Commodities Authority – SCA) által kiadott rendeletek (a továbbiakban: a rendeletek). A rendeletek alkotják azokat a követelményeket, amelyeket a központi szerződő feleknek folyamatosan be kell tartaniuk ahhoz, hogy az Egyesült Arab Emírségekben elszámolási szolgáltatásokat nyújthassanak. Ezek közé tartozik a 2005. évi 157\R. sz. határozat, amely meghatározza az elszámoló ügynökség fogalmát és az Egyesült Arab Emírségek Értékpapír- és Nyersanyagpiaci Hatóságának 2015. évi 11. sz. testületi határozata, amely a központi szerződő felekre vonatkozó követelményeket rögzíti. Az Egyesült Arab Emírségekben székhellyel rendelkező központi szerződő feleknek az Egyesült Arab Emírségek Értékpapír- és Nyersanyagpiaci Hatósága által kiadott engedéllyel kell rendelkezniük.

| (6) | Az Egyesült Arab Emírségek Értékpapír- és Nyersanyagpiaci Hatósága szabályozást (az Egyesült Arab Emírségek Értékpapír- és Nyersanyagpiaci Hatóságának 2015. évi 11. sz. testületi határozata) adott ki, amelyben előírja, hogy az Egyesült Arab Emírségekben engedélyezett központi szerződő feleknek meg kell felelniük a Fizetési és Elszámolási Rendszerek Bizottsága (2) és az Értékpapír-felügyeletek Nemzetközi Szervezete által 2012 áprilisában kiadott, a pénzügyi piaci infrastruktúrákra vonatkozó elveknek. |
| --- | --- |

(6)

Az Egyesült Arab Emírségek Értékpapír- és Nyersanyagpiaci Hatósága szabályozást (az Egyesült Arab Emírségek Értékpapír- és Nyersanyagpiaci Hatóságának 2015. évi 11. sz. testületi határozata) adott ki, amelyben előírja, hogy az Egyesült Arab Emírségekben engedélyezett központi szerződő feleknek meg kell felelniük a Fizetési és Elszámolási Rendszerek Bizottsága (2) és az Értékpapír-felügyeletek Nemzetközi Szervezete által 2012 áprilisában kiadott, a pénzügyi piaci infrastruktúrákra vonatkozó elveknek.

| (7) | A rendeletek értelmében a központi szerződő feleknek belső szabályokat és eljárásokat kell elfogadniuk, amelyek biztosítják a valamennyi releváns követelménynek való megfelelést és a feladataikhoz kapcsolódó valamennyi releváns szempontra kiterjednek, ideértve a hitel-, likviditási és működési kockázatok kezelésére szolgáló biztosítékokat. Az említett belső szabályokat és eljárásokat az Egyesült Arab Emírségek Értékpapír- és Nyersanyagpiaci Hatóságának jóvá kell hagynia. Továbbá ezek a belső szabályok és eljárások nem módosíthatók, ha az Egyesült Arab Emírségek Értékpapír- és Nyersanyagpiaci Hatósága kifogást emel az előirányzott módosítás ellen. Emellett a központi szerződő fél pénzügyi forrásainak kiszámítására vonatkozó módszertant és a központi szerződő fél által használt stresszteszt-forgatókönyveket az Egyesült Arab Emírségek Értékpapír- és Nyersanyagpiaci Hatóságának jóvá kell hagynia. |
| --- | --- |

(7)

A rendeletek értelmében a központi szerződő feleknek belső szabályokat és eljárásokat kell elfogadniuk, amelyek biztosítják a valamennyi releváns követelménynek való megfelelést és a feladataikhoz kapcsolódó valamennyi releváns szempontra kiterjednek, ideértve a hitel-, likviditási és működési kockázatok kezelésére szolgáló biztosítékokat. Az említett belső szabályokat és eljárásokat az Egyesült Arab Emírségek Értékpapír- és Nyersanyagpiaci Hatóságának jóvá kell hagynia. Továbbá ezek a belső szabályok és eljárások nem módosíthatók, ha az Egyesült Arab Emírségek Értékpapír- és Nyersanyagpiaci Hatósága kifogást emel az előirányzott módosítás ellen. Emellett a központi szerződő fél pénzügyi forrásainak kiszámítására vonatkozó módszertant és a központi szerződő fél által használt stresszteszt-forgatókönyveket az Egyesült Arab Emírségek Értékpapír- és Nyersanyagpiaci Hatóságának jóvá kell hagynia.

| (8) | Az Egyesült Arab Emírségekben engedélyezett központi szerződő felekre alkalmazandó jogilag kötelező érvényű követelmények tehát kétszintű struktúrát alkotnak. A rendeletekben foglalt alapvető elvek, mindenekelőtt az Egyesült Arab Emírségek Értékpapír- és Nyersanyagpiaci Hatóságának 2015. évi 11. sz. testületi határozata, rögzítik azokat a magas szintű előírásokat, amelyeknek a központi szerződő feleknek meg kell felelniük ahhoz, hogy engedélyezzék számukra az elszámolási szolgáltatások nyújtását az Egyesült Arab Emírségekben. Ezek a rendeletek alkotják az Egyesült Arab Emírségekben a jogilag kötelező érvényű követelmények első szintjét. A központi szerződő felek belső szabályai és eljárásai jelentik az Egyesült Arab Emírségekben a jogilag kötelező érvényű követelmények második szintjét. Az Egyesült Arab Emírségek Értékpapír- és Nyersanyagpiaci Hatósága értékeli, hogy a központi szerződő felek eleget tesznek-e a rendeleteknek és a pénzügyi piaci infrastruktúrákra vonatkozó elveknek. Az Egyesült Arab Emírségek Értékpapír- és Nyersanyagpiaci Hatósága általi jóváhagyást követően a belső szabályok és eljárások jogilag kötelező érvényűvé válnak a központi szerződő félre nézve. |
| --- | --- |

(8)

Az Egyesült Arab Emírségekben engedélyezett központi szerződő felekre alkalmazandó jogilag kötelező érvényű követelmények tehát kétszintű struktúrát alkotnak. A rendeletekben foglalt alapvető elvek, mindenekelőtt az Egyesült Arab Emírségek Értékpapír- és Nyersanyagpiaci Hatóságának 2015. évi 11. sz. testületi határozata, rögzítik azokat a magas szintű előírásokat, amelyeknek a központi szerződő feleknek meg kell felelniük ahhoz, hogy engedélyezzék számukra az elszámolási szolgáltatások nyújtását az Egyesült Arab Emírségekben. Ezek a rendeletek alkotják az Egyesült Arab Emírségekben a jogilag kötelező érvényű követelmények első szintjét. A központi szerződő felek belső szabályai és eljárásai jelentik az Egyesült Arab Emírségekben a jogilag kötelező érvényű követelmények második szintjét. Az Egyesült Arab Emírségek Értékpapír- és Nyersanyagpiaci Hatósága értékeli, hogy a központi szerződő felek eleget tesznek-e a rendeleteknek és a pénzügyi piaci infrastruktúrákra vonatkozó elveknek. Az Egyesült Arab Emírségek Értékpapír- és Nyersanyagpiaci Hatósága általi jóváhagyást követően a belső szabályok és eljárások jogilag kötelező érvényűvé válnak a központi szerződő félre nézve.

| (9) | Az Egyesült Arab Emírségekben székhellyel rendelkező központi szerződő felekre alkalmazandó jogi és felügyeleti keretrendszer egyenértékűségének értékelése során figyelembe kell venni azt is, hogy a keretrendszer milyen eredménnyel csökkenti azokat a kockázatokat, amelyeknek az Unióban székhellyel rendelkező klíringtagok és kereskedési helyszínek a szóban forgó jogalanyokban való részvételük miatt ki vannak téve. A kockázatcsökkentés eredményét meghatározza egyrészt az érintett központi szerződő fél által végzett elszámolási tevékenységgel járó eredendő kockázat szintje, amelyet befolyásol azon pénzügyi piac mérete, ahol tevékenykedik, másrészt a központi szerződő felekre az említett kockázatcsökkentés tekintetében vonatkozó jogi és felügyeleti keretrendszer megfelelősége. Ahhoz, hogy a kockázatcsökkentés terén egyenértékű eredményt érjenek el, szigorúbb kockázatcsökkentési követelményekre van szükség azon központi szerződő felek esetében, amelyek tevékenységüket nagyobb pénzügyi piacokon végzik és így magasabb az eredendő kockázatuk, mint a kisebb pénzügyi piacokon tevékenykedő (és így alacsonyabb eredendő kockázattal rendelkező) központi szerződő felek esetében. |
| --- | --- |

(9)

Az Egyesült Arab Emírségekben székhellyel rendelkező központi szerződő felekre alkalmazandó jogi és felügyeleti keretrendszer egyenértékűségének értékelése során figyelembe kell venni azt is, hogy a keretrendszer milyen eredménnyel csökkenti azokat a kockázatokat, amelyeknek az Unióban székhellyel rendelkező klíringtagok és kereskedési helyszínek a szóban forgó jogalanyokban való részvételük miatt ki vannak téve. A kockázatcsökkentés eredményét meghatározza egyrészt az érintett központi szerződő fél által végzett elszámolási tevékenységgel járó eredendő kockázat szintje, amelyet befolyásol azon pénzügyi piac mérete, ahol tevékenykedik, másrészt a központi szerződő felekre az említett kockázatcsökkentés tekintetében vonatkozó jogi és felügyeleti keretrendszer megfelelősége. Ahhoz, hogy a kockázatcsökkentés terén egyenértékű eredményt érjenek el, szigorúbb kockázatcsökkentési követelményekre van szükség azon központi szerződő felek esetében, amelyek tevékenységüket nagyobb pénzügyi piacokon végzik és így magasabb az eredendő kockázatuk, mint a kisebb pénzügyi piacokon tevékenykedő (és így alacsonyabb eredendő kockázattal rendelkező) központi szerződő felek esetében.

| (10) | Azon pénzügyi piac, ahol az Egyesült Arab Emírségekben engedélyezett központi szerződő felek végzik elszámolási tevékenységüket, lényegesen kisebb, mint az a piac, ahol az Unióban székhellyel rendelkező központi szerződő felek folytatják tevékenységüket. Az elmúlt három évben az Egyesült Arab Emírségekben elszámolt származtatott ügyletek teljes értéke nem érte el az Unióban elszámolt származtatott ügyletek teljes értékének 1 %-át. Következésképpen az Egyesült Arab Emírségekben székhellyel rendelkező központi szerződő felekben való részvétel lényegesen kisebb kockázatot jelent az Unióban székhellyel rendelkező klíringtagok és kereskedési helyszínek számára, mint az Unióban engedélyezett központi szerződő felekben való részvételük. |
| --- | --- |

(10)

Azon pénzügyi piac, ahol az Egyesült Arab Emírségekben engedélyezett központi szerződő felek végzik elszámolási tevékenységüket, lényegesen kisebb, mint az a piac, ahol az Unióban székhellyel rendelkező központi szerződő felek folytatják tevékenységüket. Az elmúlt három évben az Egyesült Arab Emírségekben elszámolt származtatott ügyletek teljes értéke nem érte el az Unióban elszámolt származtatott ügyletek teljes értékének 1 %-át. Következésképpen az Egyesült Arab Emírségekben székhellyel rendelkező központi szerződő felekben való részvétel lényegesen kisebb kockázatot jelent az Unióban székhellyel rendelkező klíringtagok és kereskedési helyszínek számára, mint az Unióban engedélyezett központi szerződő felekben való részvételük.

| (11) | Az Egyesült Arab Emírségekben székhellyel rendelkező központi szerződő felekre alkalmazandó jogi és felügyeleti keretrendszer ezért egyenértékűnek tekinthető, amennyiben alkalmas ezen alacsonyabb kockázati szint csökkentésére. Az Egyesült Arab Emírségekben engedélyezett központi szerződő felekre alkalmazandó rendeletek, amelyeket kiegészítenek a pénzügyi piaci infrastruktúrákra vonatkozó elveket végrehajtó belső szabályaik és eljárásaik, csökkentik az Egyesült Arab Emírségekben fennálló alacsonyabb szintű kockázatot és a 648/2012/EU rendelet rendelkezéseinek eredményével egyenértékű kockázatcsökkentési eredményre vezetnek. |
| --- | --- |

(11)

Az Egyesült Arab Emírségekben székhellyel rendelkező központi szerződő felekre alkalmazandó jogi és felügyeleti keretrendszer ezért egyenértékűnek tekinthető, amennyiben alkalmas ezen alacsonyabb kockázati szint csökkentésére. Az Egyesült Arab Emírségekben engedélyezett központi szerződő felekre alkalmazandó rendeletek, amelyeket kiegészítenek a pénzügyi piaci infrastruktúrákra vonatkozó elveket végrehajtó belső szabályaik és eljárásaik, csökkentik az Egyesült Arab Emírségekben fennálló alacsonyabb szintű kockázatot és a 648/2012/EU rendelet rendelkezéseinek eredményével egyenértékű kockázatcsökkentési eredményre vezetnek.

| (12) | Meg kell tehát állapítani, hogy az Egyesült Arab Emírségek jogi és felügyeleti keretrendszere biztosítja, hogy az ott engedéllyel rendelkező központi szerződő felek megfeleljenek a 648/2012/EU rendelet IV. címében meghatározott követelményekkel egyenértékű jogilag kötelező érvényű követelményeknek. |
| --- | --- |

(12)

Meg kell tehát állapítani, hogy az Egyesült Arab Emírségek jogi és felügyeleti keretrendszere biztosítja, hogy az ott engedéllyel rendelkező központi szerződő felek megfeleljenek a 648/2012/EU rendelet IV. címében meghatározott követelményekkel egyenértékű jogilag kötelező érvényű követelményeknek.

| (13) | A 648/2012/EU rendelet 25. cikkének (6) bekezdésében foglalt második feltétel értelmében az Egyesült Arab Emírségek jogi és felügyeleti keretrendszerének biztosítania kell az ott engedéllyel rendelkező központi szerződő felek folyamatos és hatékony felügyeletét, illetve a keretrendszernek a központi szerződő felekkel szembeni érvényesíthetőségét. |
| --- | --- |

(13)

A 648/2012/EU rendelet 25. cikkének (6) bekezdésében foglalt második feltétel értelmében az Egyesült Arab Emírségek jogi és felügyeleti keretrendszerének biztosítania kell az ott engedéllyel rendelkező központi szerződő felek folyamatos és hatékony felügyeletét, illetve a keretrendszernek a központi szerződő felekkel szembeni érvényesíthetőségét.

| (14) | Az Egyesült Arab Emírségekben engedélyezett központi szerződő felek felügyelete az Egyesült Arab Emírségek Értékpapír- és Nyersanyagpiaci Hatósága hatáskörébe tartozik. Az Egyesült Arab Emírségek Értékpapír- és Nyersanyagpiaci Hatósága jogosult folyamatosan nyomon követni a központi szerződő felekre alkalmazandó jogilag kötelező érvényű követelmények betartását. Ennek megfelelően az Egyesült Arab Emírségek Értékpapír- és Nyersanyagpiaci Hatósága információt kérhet a központi szerződő féltől, helyszíni vizsgálatot hajthat végre, utasításokat bocsáthat ki a prudenciális követelmények vagy gyakorlatok – a pénzügyi piacok zavartalan működését befolyásoló – megsértésének vagy esetleges megsértésének orvoslására, és elrendelheti a központi szerződő feleknek, hogy tegyenek belsőkontroll- és kockázat-ellenőrzési intézkedéseket. Az Egyesült Arab Emírségek Értékpapír- és Nyersanyagpiaci Hatósága elmozdíthatja továbbá a vezetőséget, meghatározott bizottságok egyes tagjait, vagy a központi szerződő fél egyéb alkalmazottait. Emellett az Egyesült Arab Emírségek Értékpapír- és Nyersanyagpiaci Hatósága visszavonhatja a központi szerződő fél engedélyét. Az Egyesült Arab Emírségek Értékpapír- és Nyersanyagpiaci Hatósága továbbá fegyelmi eljárást is indíthat és pénzbírságot szabhat ki a központi szerződő félre, amennyiben az nem tartja be az alkalmazandó jogilag kötelező érvényű előírásokat. |
| --- | --- |

(14)

Az Egyesült Arab Emírségekben engedélyezett központi szerződő felek felügyelete az Egyesült Arab Emírségek Értékpapír- és Nyersanyagpiaci Hatósága hatáskörébe tartozik. Az Egyesült Arab Emírségek Értékpapír- és Nyersanyagpiaci Hatósága jogosult folyamatosan nyomon követni a központi szerződő felekre alkalmazandó jogilag kötelező érvényű követelmények betartását. Ennek megfelelően az Egyesült Arab Emírségek Értékpapír- és Nyersanyagpiaci Hatósága információt kérhet a központi szerződő féltől, helyszíni vizsgálatot hajthat végre, utasításokat bocsáthat ki a prudenciális követelmények vagy gyakorlatok – a pénzügyi piacok zavartalan működését befolyásoló – megsértésének vagy esetleges megsértésének orvoslására, és elrendelheti a központi szerződő feleknek, hogy tegyenek belsőkontroll- és kockázat-ellenőrzési intézkedéseket. Az Egyesült Arab Emírségek Értékpapír- és Nyersanyagpiaci Hatósága elmozdíthatja továbbá a vezetőséget, meghatározott bizottságok egyes tagjait, vagy a központi szerződő fél egyéb alkalmazottait. Emellett az Egyesült Arab Emírségek Értékpapír- és Nyersanyagpiaci Hatósága visszavonhatja a központi szerződő fél engedélyét. Az Egyesült Arab Emírségek Értékpapír- és Nyersanyagpiaci Hatósága továbbá fegyelmi eljárást is indíthat és pénzbírságot szabhat ki a központi szerződő félre, amennyiben az nem tartja be az alkalmazandó jogilag kötelező érvényű előírásokat.

| (15) | Meg kell tehát állapítani, hogy az Egyesült Arab Emírségekben engedélyezett központi szerződő felek tekintetében folyamatosan biztosított a hatékony felügyelet és érvényesíthetőség. |
| --- | --- |

(15)

Meg kell tehát állapítani, hogy az Egyesült Arab Emírségekben engedélyezett központi szerződő felek tekintetében folyamatosan biztosított a hatékony felügyelet és érvényesíthetőség.

| (16) | A 648/2012/EU rendelet 25. cikkének (6) bekezdésében foglalt harmadik feltétel értelmében az Egyesült Arab Emírségek jogi és felügyeleti keretrendszerének ténylegesen egyenértékű rendszert kell biztosítania a harmadik ország jogi szabályozása alapján engedélyezett központi szerződő felek (a továbbiakban: harmadik országbeli központi szerződő felek) elismerése tekintetében. |
| --- | --- |

(16)

A 648/2012/EU rendelet 25. cikkének (6) bekezdésében foglalt harmadik feltétel értelmében az Egyesült Arab Emírségek jogi és felügyeleti keretrendszerének ténylegesen egyenértékű rendszert kell biztosítania a harmadik ország jogi szabályozása alapján engedélyezett központi szerződő felek (a továbbiakban: harmadik országbeli központi szerződő felek) elismerése tekintetében.

| (17) | Az Egyesült Arab Emírségek Értékpapír- és Nyersanyagpiaci Hatósága elismerhet olyan központi szerződő feleket, amelyek olyan harmadik országban engedélyezettek, amelynek jogi és felügyeleti keretrendszere hasonló eredményeket biztosít, mint az Egyesült Arab Emírségekben alkalmazandó jogi és felügyeleti keretrendszer. Emellett a harmadik országbeli központi szerződő feleknek hatékony felügyelet alá kell tartozniuk, amely biztosítja a hatályos jogi és felügyeleti keretrendszernek való megfelelést. Az elismerés megadásához továbbá egyetértési megállapodás megkötésére van szükség az Egyesült Arab Emírségek és a kérelmező központi szerződő fél harmadik országbeli illetékes felügyeleti hatósága között. |
| --- | --- |

(17)

Az Egyesült Arab Emírségek Értékpapír- és Nyersanyagpiaci Hatósága elismerhet olyan központi szerződő feleket, amelyek olyan harmadik országban engedélyezettek, amelynek jogi és felügyeleti keretrendszere hasonló eredményeket biztosít, mint az Egyesült Arab Emírségekben alkalmazandó jogi és felügyeleti keretrendszer. Emellett a harmadik országbeli központi szerződő feleknek hatékony felügyelet alá kell tartozniuk, amely biztosítja a hatályos jogi és felügyeleti keretrendszernek való megfelelést. Az elismerés megadásához továbbá egyetértési megállapodás megkötésére van szükség az Egyesült Arab Emírségek és a kérelmező központi szerződő fél harmadik országbeli illetékes felügyeleti hatósága között.

| (18) | Ezért úgy tekintendő, hogy az Egyesült Arab Emírségek jogi és felügyeleti keretrendszere ténylegesen egyenértékű rendszert biztosít a harmadik országbeli központi szerződő felek elismerése tekintetében. |
| --- | --- |

(18)

Ezért úgy tekintendő, hogy az Egyesült Arab Emírségek jogi és felügyeleti keretrendszere ténylegesen egyenértékű rendszert biztosít a harmadik országbeli központi szerződő felek elismerése tekintetében.

| (19) | Ez a határozat az elfogadásakor az Egyesült Arab Emírségekben alkalmazandó, a kijelölt szerződéses piacokra vonatkozó, jogilag kötelező érvényű követelményeken alapul. A Bizottságnak az ESMA-val együttműködésben továbbra is rendszeres jelleggel nyomon kell követnie az Egyesült Arab Emírségekben lévő központi szerződő felekkel kapcsolatos jogi és felügyeleti keretrendszer alakulását, valamint az e határozat meghozatalának alapját képező feltételek teljesülését. |
| --- | --- |

(19)

Ez a határozat az elfogadásakor az Egyesült Arab Emírségekben alkalmazandó, a kijelölt szerződéses piacokra vonatkozó, jogilag kötelező érvényű követelményeken alapul. A Bizottságnak az ESMA-val együttműködésben továbbra is rendszeres jelleggel nyomon kell követnie az Egyesült Arab Emírségekben lévő központi szerződő felekkel kapcsolatos jogi és felügyeleti keretrendszer alakulását, valamint az e határozat meghozatalának alapját képező feltételek teljesülését.

| (20) | Az Egyesült Arab Emírségekben engedélyezett központi szerződő felekre alkalmazandó egyesült arab emírségekbeli jogi és felügyeleti keretrendszer rendszeres felülvizsgálata nem érinti a Bizottság azon lehetőségét, hogy az általános felülvizsgálat keretein kívül bármikor célzott felülvizsgálatot végezzen, ha lényeges fejlemények szükségessé teszik, hogy a Bizottság újraértékelje az e határozatban megállapított egyenértékűséget. Az újraértékelés e határozat visszavonásához vezethet. |
| --- | --- |

(20)

Az Egyesült Arab Emírségekben engedélyezett központi szerződő felekre alkalmazandó egyesült arab emírségekbeli jogi és felügyeleti keretrendszer rendszeres felülvizsgálata nem érinti a Bizottság azon lehetőségét, hogy az általános felülvizsgálat keretein kívül bármikor célzott felülvizsgálatot végezzen, ha lényeges fejlemények szükségessé teszik, hogy a Bizottság újraértékelje az e határozatban megállapított egyenértékűséget. Az újraértékelés e határozat visszavonásához vezethet.

| (21) | Az e határozatban előírt intézkedések összhangban vannak az Európai Értékpapír-bizottság véleményével, |
| --- | --- |

(21)

Az e határozatban előírt intézkedések összhangban vannak az Európai Értékpapír-bizottság véleményével,

ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:

1. cikk

A 648/2012/EU rendelet 25. cikkének (6) bekezdése alkalmazásában az Egyesült Arab Emírségek jogi és felügyeleti keretrendszere, amely az Egyesült Arab Emírségek Értékpapír- és Nyersanyagpiaci Hatósága által kiadott rendeleteket és az azokat kiegészítő, az Egyesült Arab Emírségek Értékpapír- és Nyersanyagpiaci Hatóságának 2015. évi 11. sz. testületi határozata nyomán hatályba helyezett, pénzügyi piaci infrastruktúrákra vonatkozó elvek alkalmazását foglalja magában, egyenértékűnek tekintendő a 648/2012/EU rendeletben rögzített követelményekkel.

2. cikk

Ez a határozat az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő huszadik napon lép hatályba.

Kelt Brüsszelben, 2016. december 15-én.

a Bizottság részéről

az elnök

Jean-Claude JUNCKER

---

(1)  
  HL L 201., 2012.7.27., 1. o.

1

(2)  A Fizetési és Elszámolási Rendszerek Bizottságának neve 2014. szeptember 1-jével Fizetési és Piaci Infrastruktúra Bizottságra változott.

2

---

| 2016.12.16. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 342/71 |
| --- | --- | --- | --- |

2016.12.16.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 342/71

---

A BIZOTTSÁG (EU) 2016/2279 VÉGREHAJTÁSI HATÁROZATA

(2016. december 15.)

az egyes tagállamokban a H5N8 altípusba tartozó, magas patogenitású madárinfluenza kitörésével kapcsolatos védintézkedésekről szóló (EU) 2016/2122 végrehajtási határozat mellékletének módosításáról

(az értesítés a C(2016) 8835. számú dokumentummal történt)

(EGT-vonatkozású szöveg)

AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,

tekintettel a belső piac megvalósításának céljával a Közösségen belüli kereskedelemben alkalmazható állategészségügyi ellenőrzésekről szóló, 1989. december 11-i 89/662/EGK tanácsi irányelvre (1) és különösen annak 9. cikke (4) bekezdésére,

tekintettel az egyes élőállatok és állati termékek Közösségen belüli kereskedelmében a belső piac megvalósításának céljával alkalmazandó állategészségügyi és tenyésztéstechnikai ellenőrzésekről szóló, 1990. június 26-i 90/425/EGK tanácsi irányelvre (2) és különösen annak 10. cikke (4) bekezdésére,

mivel:

| (1) | Az (EU) 2016/2122 bizottsági végrehajtási határozatot (3) a Bizottság azt követően fogadta el, hogy Dánia, Németország, Magyarország, Hollandia, Ausztria és Svédország (a továbbiakban: „érintett tagállamok”) gazdaságaiban a H5N8 altípusba tartozó, magas patogenitású madárinfluenza kitörését észlelték, és az érintett tagállamok illetékes hatósága a 2005/94/EK tanácsi irányelvben (4) előírtaknak megfelelően védő- és megfigyelési körzeteket hozott létre. |
| --- | --- |

(1)

Az (EU) 2016/2122 bizottsági végrehajtási határozatot (3) a Bizottság azt követően fogadta el, hogy Dánia, Németország, Magyarország, Hollandia, Ausztria és Svédország (a továbbiakban: „érintett tagállamok”) gazdaságaiban a H5N8 altípusba tartozó, magas patogenitású madárinfluenza kitörését észlelték, és az érintett tagállamok illetékes hatósága a 2005/94/EK tanácsi irányelvben (4) előírtaknak megfelelően védő- és megfigyelési körzeteket hozott létre.

| (2) | Az (EU) 2016/2122 végrehajtási határozat úgy rendelkezik, hogy az érintett tagállamok által a 2005/94/EK irányelvnek megfelelően kialakított védő- és megfigyelési körzeteknek legalább a szóban forgó végrehajtási határozat mellékletében védő- és megfigyelési körzetekként felsorolt területeket magukban kell foglalniuk. |
| --- | --- |

(2)

Az (EU) 2016/2122 végrehajtási határozat úgy rendelkezik, hogy az érintett tagállamok által a 2005/94/EK irányelvnek megfelelően kialakított védő- és megfigyelési körzeteknek legalább a szóban forgó végrehajtási határozat mellékletében védő- és megfigyelési körzetekként felsorolt területeket magukban kell foglalniuk.

| (3) | A H5N8 altípusba tartozó madárinfluenza további németországi, magyarországi és hollandiai előfordulásait, valamint franciaországi és lengyelországi kitörését követően a Bizottság az (EU) 2016/2219 bizottsági végrehajtási határozattal (5) módosította az (EU) 2016/2122 végrehajtási határozat mellékletét annak érdekében, hogy az abban felsorolt területek tükrözzék az uniós járványügyi helyzet alakulását és azt, hogy az említett tagállamok illetékes hatóságai újabb védő- és megfigyelési körzeteket jelöltek ki a 2005/94/EK irányelvvel összhangban. |
| --- | --- |

(3)

A H5N8 altípusba tartozó madárinfluenza további németországi, magyarországi és hollandiai előfordulásait, valamint franciaországi és lengyelországi kitörését követően a Bizottság az (EU) 2016/2219 bizottsági végrehajtási határozattal (5) módosította az (EU) 2016/2122 végrehajtási határozat mellékletét annak érdekében, hogy az abban felsorolt területek tükrözzék az uniós járványügyi helyzet alakulását és azt, hogy az említett tagállamok illetékes hatóságai újabb védő- és megfigyelési körzeteket jelöltek ki a 2005/94/EK irányelvvel összhangban.

| (4) | Az (EU) 2016/2122 végrehajtási határozatot módosító (EU) 2016/2219 végrehajtási határozat elfogadása óta Németország értesítette a Bizottságot, hogy egy olyan, fogságban élő madarakat tartó gazdaságban észlelték a H5N8 altípusba tartozó madárinfluenza kitörését, amely kívül esik az (EU) 2016/2122 végrehajtási határozat mellékletében jelenleg felsorolt azon területeken, ahol baromfit vagy egyéb fogságban élő madarakat tartanak, és ezt követően Németország meghozta a 2005/94/EK irányelvben előírt szükséges intézkedéseket, beleértve az érintett gazdaság körüli védő- és megfigyelési körzetek létrehozását. |
| --- | --- |

(4)

Az (EU) 2016/2122 végrehajtási határozatot módosító (EU) 2016/2219 végrehajtási határozat elfogadása óta Németország értesítette a Bizottságot, hogy egy olyan, fogságban élő madarakat tartó gazdaságban észlelték a H5N8 altípusba tartozó madárinfluenza kitörését, amely kívül esik az (EU) 2016/2122 végrehajtási határozat mellékletében jelenleg felsorolt azon területeken, ahol baromfit vagy egyéb fogságban élő madarakat tartanak, és ezt követően Németország meghozta a 2005/94/EK irányelvben előírt szükséges intézkedéseket, beleértve az érintett gazdaság körüli védő- és megfigyelési körzetek létrehozását.

| (5) | Emellett az (EU) 2016/2122 végrehajtási határozatot módosító (EU) 2016/2219 végrehajtási határozat elfogadása óta Franciaország értesítette a Bizottságot, hogy olyan gazdaságokban észlelték a H5N8 altípusba tartozó madárinfluenza további előfordulásait, amelyek kívül esnek az (EU) 2016/2122 végrehajtási határozat mellékletében jelenleg felsorolt azon területeken, ahol baromfit tartanak, és ezt követően Franciaország meghozta a 2005/94/EK irányelvben előírt szükséges intézkedéseket, beleértve az érintett gazdaságok körüli védő- és megfigyelési körzetek létrehozását. |
| --- | --- |

(5)

Emellett az (EU) 2016/2122 végrehajtási határozatot módosító (EU) 2016/2219 végrehajtási határozat elfogadása óta Franciaország értesítette a Bizottságot, hogy olyan gazdaságokban észlelték a H5N8 altípusba tartozó madárinfluenza további előfordulásait, amelyek kívül esnek az (EU) 2016/2122 végrehajtási határozat mellékletében jelenleg felsorolt azon területeken, ahol baromfit tartanak, és ezt követően Franciaország meghozta a 2005/94/EK irányelvben előírt szükséges intézkedéseket, beleértve az érintett gazdaságok körüli védő- és megfigyelési körzetek létrehozását.

| (6) | Továbbá az (EU) 2016/2122 végrehajtási határozatot módosító (EU) 2016/2219 végrehajtási határozat elfogadása óta Magyarország is a H5N8 altípusba tartozó, magas patogenitású madárinfluenza újabb kitöréseiről értesítette a Bizottságot. Figyelembe véve a magyar járványügyi helyzet alakulását, ki kell terjeszteni a tagállam által a 2005/94/EK irányelvnek megfelelően létrehozott, jelenlegi védő- és megfigyelési körzetek területét. |
| --- | --- |

(6)

Továbbá az (EU) 2016/2122 végrehajtási határozatot módosító (EU) 2016/2219 végrehajtási határozat elfogadása óta Magyarország is a H5N8 altípusba tartozó, magas patogenitású madárinfluenza újabb kitöréseiről értesítette a Bizottságot. Figyelembe véve a magyar járványügyi helyzet alakulását, ki kell terjeszteni a tagállam által a 2005/94/EK irányelvnek megfelelően létrehozott, jelenlegi védő- és megfigyelési körzetek területét.

| (7) | A Bizottság megvizsgálta a Németország, Franciaország és Magyarország által a 2005/94/EK irányelvvel összhangban hozott intézkedéseket, és meggyőződött arról, hogy az említett tagállamok illetékes hatóságai által létrehozott védő- és megfigyelési körzetek határai elegendő távolságra vannak azoktól a gazdaságoktól, ahol a H5N8 altípusba tartozó, magas patogenitású madárinfluenza kitörését megállapították. |
| --- | --- |

(7)

A Bizottság megvizsgálta a Németország, Franciaország és Magyarország által a 2005/94/EK irányelvvel összhangban hozott intézkedéseket, és meggyőződött arról, hogy az említett tagállamok illetékes hatóságai által létrehozott védő- és megfigyelési körzetek határai elegendő távolságra vannak azoktól a gazdaságoktól, ahol a H5N8 altípusba tartozó, magas patogenitású madárinfluenza kitörését megállapították.

| (8) | Az Unión belüli kereskedelem szükségtelen megzavarásának megelőzése, valamint a harmadik országok által felállított indokolatlan kereskedelmi akadályok elkerülése érdekében – a 2005/94/EK irányelvvel összhangban – a Magyarországon, Franciaországban és Németországban létrehozott védő- és megfigyelési körzetek mielőbbi, a szóban forgó tagállamokkal együttműködésben való, uniós szinten történő meghatározására van szükség. Az (EU) 2016/2122 végrehajtási határozat mellékletében felsorolt, e tagállamok területén fekvő körzetek jelenlegi jegyzékét ennek megfelelően módosítani kell. |
| --- | --- |

(8)

Az Unión belüli kereskedelem szükségtelen megzavarásának megelőzése, valamint a harmadik országok által felállított indokolatlan kereskedelmi akadályok elkerülése érdekében – a 2005/94/EK irányelvvel összhangban – a Magyarországon, Franciaországban és Németországban létrehozott védő- és megfigyelési körzetek mielőbbi, a szóban forgó tagállamokkal együttműködésben való, uniós szinten történő meghatározására van szükség. Az (EU) 2016/2122 végrehajtási határozat mellékletében felsorolt, e tagállamok területén fekvő körzetek jelenlegi jegyzékét ennek megfelelően módosítani kell.

| (9) | Ennek megfelelően az uniós szintű regionalizáció aktualizálásának érdekében az (EU) 2016/2122 végrehajtási határozat mellékletét indokolt úgy módosítani, hogy az tartalmazza az új védő- és megfigyelési körzeteket és az azokban alkalmazandó korlátozások időbeli hatályát. |
| --- | --- |

(9)

Ennek megfelelően az uniós szintű regionalizáció aktualizálásának érdekében az (EU) 2016/2122 végrehajtási határozat mellékletét indokolt úgy módosítani, hogy az tartalmazza az új védő- és megfigyelési körzeteket és az azokban alkalmazandó korlátozások időbeli hatályát.

| (10) | Az (EU) 2016/2122 végrehajtási határozatot ezért ennek megfelelően módosítani kell. |
| --- | --- |

(10)

Az (EU) 2016/2122 végrehajtási határozatot ezért ennek megfelelően módosítani kell.

| (11) | Az e határozatban előírt intézkedések összhangban vannak a Növények, Állatok, Élelmiszerek és Takarmányok Állandó Bizottságának véleményével, |
| --- | --- |

(11)

Az e határozatban előírt intézkedések összhangban vannak a Növények, Állatok, Élelmiszerek és Takarmányok Állandó Bizottságának véleményével,

ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:

1. cikk

Az (EU) 2016/2122 végrehajtási határozat melléklete e határozat mellékletének megfelelően módosul.

2. cikk

Ennek a határozatnak a tagállamok a címzettjei.

Kelt Brüsszelben, 2016. december 15-én.

a Bizottság részéről

Vytenis ANDRIUKAITIS

a Bizottság tagja

---

(1)  
  HL L 395., 1989.12.30., 13. o.

1

(2)  
  HL L 224., 1990.8.18., 29. o.

2

(3)  A Bizottság (EU) 2016/2122 végrehajtási határozata (2016. december 2.) egyes tagállamokban a H5N8 altípusba tartozó, magas patogenitású madárinfluenza kitörésével kapcsolatos védintézkedésekről (HL L 329., 2016.12.3., 75. o.).

3

(4)  A Tanács 2005/94/EK irányelve (2005. december 20.) a madárinfluenza elleni védekezésre irányuló közösségi intézkedésekről és a 92/40/EGK irányelv hatályon kívül helyezéséről (HL L 10., 2006.1.14., 16. o.).

4

(5)  A Bizottság (EU) 2016/2219 végrehajtási határozata (2016. december 8.) az egyes tagállamokban a H5N8 altípusba tartozó, magas patogenitású madárinfluenza kitörésével kapcsolatos védintézkedésekről szóló (EU) 2016/2122 végrehajtási határozat mellékletének módosításáról (HL L 334., 2016.12.19., 52. o.).

5

---

MELLÉKLET

Az (EU) 2016/2122 végrehajtási határozat melléklete a következőképpen módosul:

| 1. | Az A. részben a Németországra, a Franciaországra és a Magyarországra vonatkozó bejegyzések helyébe a következő szöveg lép:


  „Tagállam: Németország







  A következőket magában foglaló terület: | Alkalmazás határideje a 2005/94/EK irányelv 29. cikke (1) bekezdésének megfelelően |
| --- | --- | --- |
| In der Gemeinde Neukloster die Ortsteile






  — | Neuhof |

1.

Az A. részben a Németországra, a Franciaországra és a Magyarországra vonatkozó bejegyzések helyébe a következő szöveg lép:

„Tagállam: Németország

A következőket magában foglaló terület:

Alkalmazás határideje a 2005/94/EK irányelv 29. cikke (1) bekezdésének megfelelően

In der Gemeinde Neukloster die Ortsteile

—

Neuhof

| — | Nevern |
| --- | --- |

—

Nevern

| — | Neukloster (davon nur betroffen die Straßen Feldstraße beginnend ab Einfahrt Blumenstraße Richtung Neuhof, Blumenstraße, Hopfenbachstraße, Wiesenweg, Hechtskuhl, Gänsekuhl, Pernieker Straße in Richtung Perniek ab Ausfahrt Hopfenbachstraße) |
| --- | --- |

—

Neukloster (davon nur betroffen die Straßen Feldstraße beginnend ab Einfahrt Blumenstraße Richtung Neuhof, Blumenstraße, Hopfenbachstraße, Wiesenweg, Hechtskuhl, Gänsekuhl, Pernieker Straße in Richtung Perniek ab Ausfahrt Hopfenbachstraße)

2016.12.21.

In der Gemeinde Glasin die Ortsteile

| — | Perniek |
| --- | --- |

—

Perniek

| — | Pinnowhof |
| --- | --- |

—

Pinnowhof

2016.12.21.

In der Gemeinde Züsow die Ortsteile

| — | Züsow |
| --- | --- |

—

Züsow

| — | Tollow |
| --- | --- |

—

Tollow

2016.12.21.

In der Gemeinde Quedlinburg die Ortsteile

| — | Quarmbeck |
| --- | --- |

—

Quarmbeck

| — | Bad Suderode |
| --- | --- |

—

Bad Suderode

| — | Gernrode |
| --- | --- |

—

Gernrode

2016.12.19.

In der Gemeinde Ballenstedt der Ortsteil

| — | Ortsteil Rieder |
| --- | --- |

—

Ortsteil Rieder

2016.12.19.

In der Gemeinde Thale die Ortsteile

| — | Ortsteil Neinstedt |
| --- | --- |

—

Ortsteil Neinstedt

| — | Ortsteil Stecklenberg |
| --- | --- |

—

Ortsteil Stecklenberg

2016.12.19.

Stadt Ueckermünde

2016.12.17.

Gemeinde Grambin

2016.12.17.

In der Gemeinde Liepgarten der Ortsteil

| — | Liepgarten |
| --- | --- |

—

Liepgarten

2016.12.17.

In der Gemeinde Demen der Ort und die Ortsteile

| — | Demen |
| --- | --- |

—

Demen

| — | Kobande |
| --- | --- |

—

Kobande

| — | Venzkow |
| --- | --- |

—

Venzkow

2016.12.17.

Hochtaunuskreis

| — | Die Stadt Königstein |
| --- | --- |

—

Die Stadt Königstein

| — | In der Stadt Kronberg die Gemarkungen Kronberg, Schönberg und der nordwestlich der Bebauungsgrenze gelegene Teil der Gemarkung Oberhöchstadt |
| --- | --- |

—

In der Stadt Kronberg die Gemarkungen Kronberg, Schönberg und der nordwestlich der Bebauungsgrenze gelegene Teil der Gemarkung Oberhöchstadt

2016.12.23.

Main-Taunus-Kreis

| — | In der Stadt Bad Soden die Gemarkungen Altenhain und Neuenhain |
| --- | --- |

—

In der Stadt Bad Soden die Gemarkungen Altenhain und Neuenhain

| — | das nordwestlich der Landesstraße 3015 gelegene Gebiet der Stadt Schwalbach am Taunus |
| --- | --- |

—

das nordwestlich der Landesstraße 3015 gelegene Gebiet der Stadt Schwalbach am Taunus

2016.12.23.

Tagállam: Franciaország

| A következőket magában foglaló terület: | Alkalmazás határideje a 2005/94/EK irányelv 29. cikke (1) bekezdésének megfelelően |
| --- | --- |
| Les municipalités suivantes dans les départements du Tarn, du Tarn et Garonne et de l'Aveyron (foyers ALMAYRAC et LACAPELLE):
  ALMAYRAC, BOURNAZEL, CARMAUX, COMBEFA, CORDES-SUR-CIEL, LABASTIDE-GABAUSSE, LACAPELLE-SEGALAR, LAPARROUQUIAL, MONESTIES, MOUZIEYS-PANENS, SAINT-BENOIT-DE-CARMAUX, SAINTE-GEMME, SAINT MARCEL CAMPES, SAINT MARTIN LAGUEPIE, SALLES, LE SEGUR, TREVIEN, VIRAC | 2017.1.6. |
| Les municipalités suivantes dans les départements des Pyrénées atlantiques et des Hautes Pyrénées (foyer IBOS): GER et IBOS | 2017.1.2. |
| Les municipalités suivantes dans le département du Lot-et-Garonne (foyer MONBAHUS): MONBAHUS, MONVIEL, SEGALAS | 2017.1.2. |
| Les municipalités suivantes dans le département du Gers (Foyer MONLEZUN): MONLEZUN, PALLANNE, RICOURT, SAINT-JUSTIN | 2017.1.2. |
| Les municipalités suivantes dans le département du Gers (foyer EAUZE BEAUMONT):
  EAUZE, LAURAET, BEAUMONT, MOUCHAN | 2017.1.2. |

A következőket magában foglaló terület:

Alkalmazás határideje a 2005/94/EK irányelv 29. cikke (1) bekezdésének megfelelően

Les municipalités suivantes dans les départements du Tarn, du Tarn et Garonne et de l'Aveyron (foyers ALMAYRAC et LACAPELLE):

ALMAYRAC, BOURNAZEL, CARMAUX, COMBEFA, CORDES-SUR-CIEL, LABASTIDE-GABAUSSE, LACAPELLE-SEGALAR, LAPARROUQUIAL, MONESTIES, MOUZIEYS-PANENS, SAINT-BENOIT-DE-CARMAUX, SAINTE-GEMME, SAINT MARCEL CAMPES, SAINT MARTIN LAGUEPIE, SALLES, LE SEGUR, TREVIEN, VIRAC

2017.1.6.

Les municipalités suivantes dans les départements des Pyrénées atlantiques et des Hautes Pyrénées (foyer IBOS): GER et IBOS

2017.1.2.

Les municipalités suivantes dans le département du Lot-et-Garonne (foyer MONBAHUS): MONBAHUS, MONVIEL, SEGALAS

2017.1.2.

Les municipalités suivantes dans le département du Gers (Foyer MONLEZUN): MONLEZUN, PALLANNE, RICOURT, SAINT-JUSTIN

2017.1.2.

Les municipalités suivantes dans le département du Gers (foyer EAUZE BEAUMONT):

EAUZE, LAURAET, BEAUMONT, MOUCHAN

2017.1.2.

Tagállam: Magyarország

| A következőket magában foglaló terület: | Alkalmazás határideje a 2005/94/EK irányelv 29. cikke (1) bekezdésének megfelelően |
| --- | --- |
| Északon a Bugacot Móricgáttal összekötő 54105-ös úton haladva az 54102 és 54105 elágazástól 3 km
  Délnyugat felé haladva a Tázlárt Kiskunmajsával összekötő 5405-ös út felé, az 5405-ös úton Tázlártól 9 km-re a Kiskőrösi/Kiskunmajsai Járások határától 0,8 km
  Kelet felé haladva Szank belterület határától 0,5 km
  Dél felé haladva a Szank felől az 5405-ös út felé tartó út és az 5405-ös út elágazási pontja.
  Dél felé haladva az 5402-es út felé Kiskunmajsa belterület határától 3,5 km az 5402-es út mentén távolodva Kiskunmajsától.
  Délkeleti irányban az 5409-es út Kiskunmajsa belterület határától 5 km
  Dél-délkelet felé haladva az 5405-ös út felé az 5405-ös és az 5442-es út elágazásától nyugat felé 0,5 km
  Déli irányba haladva a megyehatárig
  A megyehatár mentén haladva délkelet, majd 3 km után észak felé az 54 11-es útig
  A megyehatár 5411-es úttól 6 km-re lévő töréspontjától déli irányban 1,5 km
  A megyehatár következő töréspontja előtt 0,4 km
  A megyehatáron haladva északnyugat felé haladva 4 km-t, majd északkelet felé haladva az M5 autópályától 3 km
  Nyugat felé haladva az 5405-ös úton Jászszentlászló belterület határától 1 km
  Dél felé haladva 1 km, majd északnyugat felé haladva 1 km, majd észak felé haladva az 5405-ös útig
  Az 5405-ös úton Móricgát felé haladva a következő töréspontig
  Északkelet felé haladva 2 km, majd északnyugat felé haladva a kiindulópontig, valamint Csongrád megye Mórahalom és Kistelek járásainak az N46,458679 és az E19,873816; és az N46,415988 és az E19,868078; és az N46,4734 és az E20,1634, és az N46,540227, E19,816115 és az
  N46,469738 és az E19,8422, és az
  N46,474649 és az E19,866126, és az
  N46,406722 és az E19,864139, és az
  N46,411634 és az E19,883893, és az
  N46,630573 és az E19,536706, és az
  N46,628228 és az E19,548682, és az
  N46,63177 és az E19,603322, és az
  N46,626579 és az E19,652752, és az
  N46,568135 és az E19,629595, és az
  N46,593654 és az E19,64934, és az
  N46,567552 és az E19,679839, és az
  N46,569787 és az E19,692051, és az
  N46,544216 és az E19,717363, és az
  N46,516493 és az E19,760571, és az
  N46,555731 és az E19,786764, és az
  N46,5381 és az E19,8205, és az
  N46,5411 és az E19,8313, és az
  N 46,584928 és az E19,675551, és az
  N46,533851 és az E 19,811515, és az
  N46,47774167 és az E19,86573056, és az
  N46,484255 és az E19,792816, és az
  N46,615774 és az E19,51889, és az
  N46,56963889 és az E19,62801111, és az
  N46,55130833 és az E19,67718611, és az
  N46,580685 és az E19,591378, és az N46,580685 és az E19,591378, és az N46,674795 és az E19,501413, és az N46,672415 és az E19,497671, és az N46,52703 és az E19,75514, és az N46,623383 és az E19,435333, és az N46,55115 és az E19,67295, és az N46,533444 és az E19,868219, és az N46,523853 és az E19,885318, és az N46,535252 és az E19,808912, és az N46,59707 és az E19,45574, és az N46,65772 és az E19,525666, és az N46,593111 és az E19,492923, és az N46,639516 és az E19,542554, és az N46,594811 és az E19,803715, és az N46,5460333 és az E19,77916944, és az N46,57636389 és az E19,58059444 és az N46,676398 és az E19,505054, és az N46,38947 és az E19,858711, és az N46,58072 és az E19,74044, és az N46,6109778 és az E19,88599722, és az N46,674375, és az E19,496807, és ez N46,675336, és az E19,498997 és az N46,665379 és az E19,489808 és az N46,496419 és az E19,911004, és az N46,620021 és az E19,552464, és az N46,3869556, és az E19,77618056, és az N46,5460333 és az E19,77916944, és az N46,551986 és az E19,79999 és az N46,46118056 és az E19,71168333, és az N46,48898611 és az E19,88049444, és az N46,53697222, és az E19,68341111, és az N46,591604, és az E19,49531, és az N46,5171417 és az E19,67016111, és az N46,5158, és az E19,67768889, és az N46,52391944 és az E19,68843889 és az N46,53138889 és az E19,62005556, és az N46,4061972 és az E19,73322778, és az N46,52827778 és az E19,64308333, és az N46,533121 és az E19,518341, és az N46,574084 és az E19,740144, és az N46,553554 és az E19,75765, és az N46,657184 és az E19,531355, és az N46,5618333 és az E19,76470278, és az N46,516606 és az E19,886638, és az N46,551673 és az E19,491094, és az N46,551723 és az N19,779836, és az N46,603375, és az E19,90755278, és az N46,547736, és az E19,535668, és az N46,544789 és az E19,516968, és az N46,550743 és az E19,496889, és az N46,382844 és az E19,86408, és az N46,57903611 és az E19,72372222, és az N46,590227, É19,710753, és az N46,521458 és az E19,642231, és az N46,579435 és E19,464347, és az N46,616864 és az E19,548472, és az N46,50325556 és az E19,64926389, és az N46,518133 és az E19,6784, és az
  N46,557763 és az E19,901849 és az N46,484193 és az E19,69385, és az N46,52626111 és az E19,64352778 és az N46,500159 és az E19,655886 és az N46,5957889 és az E 19,87722778 és az N46,589767 és az E19,753633 és az N46,5886056 és az E19,88189167
  GPS-koordináták által meghatározott pontok körüli 3 km sugarú körön belül eső részei | 2017.1.2. |
| Bács-Kiskun megye Kiskunfélegyházi, Kecskeméti és Kiskunmajsai járásának az N46,682422 és az E19,638406, az N46,685278 és az E19,64, valamint az N46,689837 és az E19,674396 GPS-koordináták által meghatározott pontok körüli 3 km sugarú körön belül eső részei, továbbá Móricgát-Erdőszéplak település teljes belterülete | 2016.12.23. |
| Bács-Kiskun megye Kiskunhalasi járásának az N46,268418 és az E19,573609, az N46,229847 és az E19,619350, az N46,241335 és az E19,555281, valamint az N46,244069 és az E19,555064 GPS-koordináták által meghatározott pontok körüli 3 km sugarú körön belül eső részei, valamint Kelebia-Újfalu település teljes belterülete | 2017.1.5. |
| Csongrád megye Mórahalom járásának az N46,342763 és az E19,886990, és az N46,3632 és az E19,8754, és az N46,362391 és az E19,889445, valamint az N46,342783 és az E19,802446 GPS-koordináták által meghatározott pontok körüli 3 km sugarú körön belül eső részei, valamint Forráskút, Üllés és Bordány települések teljes beépített területe | 2016.12.30. |
| Jász-Nagykun-Szolnok megye Kunszentmártoni és Mezőtúri járásának az N46,8926211 és az E20,367360, valamint az N46,896193 és az E20,388287 GPS-koordináták által meghatározott pontok körüli 3 km sugarú körön belül eső részei | 2016.12.16. |
| Bács-Kiskun megye Kiskunfélegyházi és Kecskeméti járásának az N46,665317 és az E19,805388, az N46,794889 és az E19,817377, az N46,774805 és az E19,795087, valamint az N46,762825 és az E19,857375 GPS-koordináták által meghatározott pontok körüli 3 km sugarú körön belül eső részei | 2016.12.31. |
| Békés megye Sarkadi járásának az N46,951822 és az E21,603480 GPS-koordináták által meghatározott pont körüli 3 km sugarú körön belül eső részei | 2016.12.23. |
| Csongrád megye Szentesi járásának az N46,682909 és az E20,33426, valamint az N46,619294 és az E20,390083 GPS-koordináták által meghatározott pontok körüli 3 km sugarú körön belül eső részei | 2016.12.24. |
| Békés megye Orosházi, Mezőkovácsházi és Békéscsabai járásának az N46,599129 és az E21,02752, az N46,595641 és az E21,028533, az N46,54682222 és az E20,8927, valamint az N46,654794 és az E20,948188 GPS-koordináták által meghatározott pontok körüli 3 km sugarú körön belül eső részei, valamint Szabadkígyós és Medgyesbodzás-Gábortelep települések teljes belterülete | 2016.12.27. |
| Bács-Kiskun megye Kiskunfélegyházi járásának, valamint Csongrád megye Kisteleki járásának az N46,544052 és az E19,968252, valamint az N46,485451 és az E20,027345 GPS-koordináták által meghatározott pontok körüli 3 km sugarú körön belül eső részei | 2016.12.28. |
| Csongrád megye Szegedi, Hódmezővásárhelyi és Makói járásának az N46,306591 és az E20,268039 GPS-koordináták által meghatározott pont körüli 3 km sugarú körön belül eső részei | 2016.12.27. |
| Békés megye Gyomaendrődi járásának az N46,992986 és az E20,888836 GPS-koordináták által meghatározott pont körüli 3 km sugarú körön belül eső részei | 2016.12.31. |
| Békés megye Orosházi járásának az N46,5953 és az E20,62686 GPS-koordináták által meghatározott pont körüli 3 km sugarú körön belül eső részei, valamint Orosháza-Szentetornya település belterülete, valamint Orosháza-Rákóczitelep és Orosháza-Gyopárosfürdő települések belterületének a 4406-os és a 47-es utaktól északra és nyugatra eső belterülete | 2017.1.2. |
| Jász-Nagykun-Szolnok megye Kunszentmártoni járásának és Bács-Kiskun megye Tiszakécskei járásának az N46,853433 és az E20,139858 GPS-koordináták által meghatározott pont körüli 3 km sugarú körön belül eső részei | 2017.1.2. |
| Csongrád megye Szegedi járásának az N46,151747 és az E20,290045 GPS-koordináták által meghatározott pont körüli 3 km sugarú körön belül eső részei | 2017.1.5.” |

A következőket magában foglaló terület:

Alkalmazás határideje a 2005/94/EK irányelv 29. cikke (1) bekezdésének megfelelően

Északon a Bugacot Móricgáttal összekötő 54105-ös úton haladva az 54102 és 54105 elágazástól 3 km

Délnyugat felé haladva a Tázlárt Kiskunmajsával összekötő 5405-ös út felé, az 5405-ös úton Tázlártól 9 km-re a Kiskőrösi/Kiskunmajsai Járások határától 0,8 km

Kelet felé haladva Szank belterület határától 0,5 km

Dél felé haladva a Szank felől az 5405-ös út felé tartó út és az 5405-ös út elágazási pontja.

Dél felé haladva az 5402-es út felé Kiskunmajsa belterület határától 3,5 km az 5402-es út mentén távolodva Kiskunmajsától.

Délkeleti irányban az 5409-es út Kiskunmajsa belterület határától 5 km

Dél-délkelet felé haladva az 5405-ös út felé az 5405-ös és az 5442-es út elágazásától nyugat felé 0,5 km

Déli irányba haladva a megyehatárig

A megyehatár mentén haladva délkelet, majd 3 km után észak felé az 54 11-es útig

A megyehatár 5411-es úttól 6 km-re lévő töréspontjától déli irányban 1,5 km

A megyehatár következő töréspontja előtt 0,4 km

A megyehatáron haladva északnyugat felé haladva 4 km-t, majd északkelet felé haladva az M5 autópályától 3 km

Nyugat felé haladva az 5405-ös úton Jászszentlászló belterület határától 1 km

Dél felé haladva 1 km, majd északnyugat felé haladva 1 km, majd észak felé haladva az 5405-ös útig

Az 5405-ös úton Móricgát felé haladva a következő töréspontig

Északkelet felé haladva 2 km, majd északnyugat felé haladva a kiindulópontig, valamint Csongrád megye Mórahalom és Kistelek járásainak az N46,458679 és az E19,873816; és az N46,415988 és az E19,868078; és az N46,4734 és az E20,1634, és az N46,540227, E19,816115 és az

N46,469738 és az E19,8422, és az

N46,474649 és az E19,866126, és az

N46,406722 és az E19,864139, és az

N46,411634 és az E19,883893, és az

N46,630573 és az E19,536706, és az

N46,628228 és az E19,548682, és az

N46,63177 és az E19,603322, és az

N46,626579 és az E19,652752, és az

N46,568135 és az E19,629595, és az

N46,593654 és az E19,64934, és az

N46,567552 és az E19,679839, és az

N46,569787 és az E19,692051, és az

N46,544216 és az E19,717363, és az

N46,516493 és az E19,760571, és az

N46,555731 és az E19,786764, és az

N46,5381 és az E19,8205, és az

N46,5411 és az E19,8313, és az

N 46,584928 és az E19,675551, és az

N46,533851 és az E 19,811515, és az

N46,47774167 és az E19,86573056, és az

N46,484255 és az E19,792816, és az

N46,615774 és az E19,51889, és az

N46,56963889 és az E19,62801111, és az

N46,55130833 és az E19,67718611, és az

N46,580685 és az E19,591378, és az N46,580685 és az E19,591378, és az N46,674795 és az E19,501413, és az N46,672415 és az E19,497671, és az N46,52703 és az E19,75514, és az N46,623383 és az E19,435333, és az N46,55115 és az E19,67295, és az N46,533444 és az E19,868219, és az N46,523853 és az E19,885318, és az N46,535252 és az E19,808912, és az N46,59707 és az E19,45574, és az N46,65772 és az E19,525666, és az N46,593111 és az E19,492923, és az N46,639516 és az E19,542554, és az N46,594811 és az E19,803715, és az N46,5460333 és az E19,77916944, és az N46,57636389 és az E19,58059444 és az N46,676398 és az E19,505054, és az N46,38947 és az E19,858711, és az N46,58072 és az E19,74044, és az N46,6109778 és az E19,88599722, és az N46,674375, és az E19,496807, és ez N46,675336, és az E19,498997 és az N46,665379 és az E19,489808 és az N46,496419 és az E19,911004, és az N46,620021 és az E19,552464, és az N46,3869556, és az E19,77618056, és az N46,5460333 és az E19,77916944, és az N46,551986 és az E19,79999 és az N46,46118056 és az E19,71168333, és az N46,48898611 és az E19,88049444, és az N46,53697222, és az E19,68341111, és az N46,591604, és az E19,49531, és az N46,5171417 és az E19,67016111, és az N46,5158, és az E19,67768889, és az N46,52391944 és az E19,68843889 és az N46,53138889 és az E19,62005556, és az N46,4061972 és az E19,73322778, és az N46,52827778 és az E19,64308333, és az N46,533121 és az E19,518341, és az N46,574084 és az E19,740144, és az N46,553554 és az E19,75765, és az N46,657184 és az E19,531355, és az N46,5618333 és az E19,76470278, és az N46,516606 és az E19,886638, és az N46,551673 és az E19,491094, és az N46,551723 és az N19,779836, és az N46,603375, és az E19,90755278, és az N46,547736, és az E19,535668, és az N46,544789 és az E19,516968, és az N46,550743 és az E19,496889, és az N46,382844 és az E19,86408, és az N46,57903611 és az E19,72372222, és az N46,590227, É19,710753, és az N46,521458 és az E19,642231, és az N46,579435 és E19,464347, és az N46,616864 és az E19,548472, és az N46,50325556 és az E19,64926389, és az N46,518133 és az E19,6784, és az

N46,557763 és az E19,901849 és az N46,484193 és az E19,69385, és az N46,52626111 és az E19,64352778 és az N46,500159 és az E19,655886 és az N46,5957889 és az E 19,87722778 és az N46,589767 és az E19,753633 és az N46,5886056 és az E19,88189167

GPS-koordináták által meghatározott pontok körüli 3 km sugarú körön belül eső részei

2017.1.2.

Bács-Kiskun megye Kiskunfélegyházi, Kecskeméti és Kiskunmajsai járásának az N46,682422 és az E19,638406, az N46,685278 és az E19,64, valamint az N46,689837 és az E19,674396 GPS-koordináták által meghatározott pontok körüli 3 km sugarú körön belül eső részei, továbbá Móricgát-Erdőszéplak település teljes belterülete

2016.12.23.

Bács-Kiskun megye Kiskunhalasi járásának az N46,268418 és az E19,573609, az N46,229847 és az E19,619350, az N46,241335 és az E19,555281, valamint az N46,244069 és az E19,555064 GPS-koordináták által meghatározott pontok körüli 3 km sugarú körön belül eső részei, valamint Kelebia-Újfalu település teljes belterülete

2017.1.5.

Csongrád megye Mórahalom járásának az N46,342763 és az E19,886990, és az N46,3632 és az E19,8754, és az N46,362391 és az E19,889445, valamint az N46,342783 és az E19,802446 GPS-koordináták által meghatározott pontok körüli 3 km sugarú körön belül eső részei, valamint Forráskút, Üllés és Bordány települések teljes beépített területe

2016.12.30.

Jász-Nagykun-Szolnok megye Kunszentmártoni és Mezőtúri járásának az N46,8926211 és az E20,367360, valamint az N46,896193 és az E20,388287 GPS-koordináták által meghatározott pontok körüli 3 km sugarú körön belül eső részei

2016.12.16.

Bács-Kiskun megye Kiskunfélegyházi és Kecskeméti járásának az N46,665317 és az E19,805388, az N46,794889 és az E19,817377, az N46,774805 és az E19,795087, valamint az N46,762825 és az E19,857375 GPS-koordináták által meghatározott pontok körüli 3 km sugarú körön belül eső részei

2016.12.31.

Békés megye Sarkadi járásának az N46,951822 és az E21,603480 GPS-koordináták által meghatározott pont körüli 3 km sugarú körön belül eső részei

2016.12.23.

Csongrád megye Szentesi járásának az N46,682909 és az E20,33426, valamint az N46,619294 és az E20,390083 GPS-koordináták által meghatározott pontok körüli 3 km sugarú körön belül eső részei

2016.12.24.

Békés megye Orosházi, Mezőkovácsházi és Békéscsabai járásának az N46,599129 és az E21,02752, az N46,595641 és az E21,028533, az N46,54682222 és az E20,8927, valamint az N46,654794 és az E20,948188 GPS-koordináták által meghatározott pontok körüli 3 km sugarú körön belül eső részei, valamint Szabadkígyós és Medgyesbodzás-Gábortelep települések teljes belterülete

2016.12.27.

Bács-Kiskun megye Kiskunfélegyházi járásának, valamint Csongrád megye Kisteleki járásának az N46,544052 és az E19,968252, valamint az N46,485451 és az E20,027345 GPS-koordináták által meghatározott pontok körüli 3 km sugarú körön belül eső részei

2016.12.28.

Csongrád megye Szegedi, Hódmezővásárhelyi és Makói járásának az N46,306591 és az E20,268039 GPS-koordináták által meghatározott pont körüli 3 km sugarú körön belül eső részei

2016.12.27.

Békés megye Gyomaendrődi járásának az N46,992986 és az E20,888836 GPS-koordináták által meghatározott pont körüli 3 km sugarú körön belül eső részei

2016.12.31.

Békés megye Orosházi járásának az N46,5953 és az E20,62686 GPS-koordináták által meghatározott pont körüli 3 km sugarú körön belül eső részei, valamint Orosháza-Szentetornya település belterülete, valamint Orosháza-Rákóczitelep és Orosháza-Gyopárosfürdő települések belterületének a 4406-os és a 47-es utaktól északra és nyugatra eső belterülete

2017.1.2.

Jász-Nagykun-Szolnok megye Kunszentmártoni járásának és Bács-Kiskun megye Tiszakécskei járásának az N46,853433 és az E20,139858 GPS-koordináták által meghatározott pont körüli 3 km sugarú körön belül eső részei

2017.1.2.

Csongrád megye Szegedi járásának az N46,151747 és az E20,290045 GPS-koordináták által meghatározott pont körüli 3 km sugarú körön belül eső részei

2017.1.5.”

| 2. | A B. részben a Németországra, a Franciaországra és a Magyarországra vonatkozó bejegyzések helyébe a következő szöveg lép:


  „Tagállam: Németország







  A következőket magában foglaló terület: | Alkalmazás határideje a 2005/94/EK irányelv 31. cikkének megfelelően |
| --- | --- | --- |
| Die Gemeinde Kirch Mulsow gesamt | 2016.12.30. |
| In der Gemeinde Jürgenshagen die Ortsteile






  — | Klein Sein |

2.

A B. részben a Németországra, a Franciaországra és a Magyarországra vonatkozó bejegyzések helyébe a következő szöveg lép:

„Tagállam: Németország

A következőket magában foglaló terület:

Alkalmazás határideje a 2005/94/EK irányelv 31. cikkének megfelelően

Die Gemeinde Kirch Mulsow gesamt

2016.12.30.

In der Gemeinde Jürgenshagen die Ortsteile

—

Klein Sein

| — | Moltenow |
| --- | --- |

—

Moltenow

| — | Klein Gnemern |
| --- | --- |

—

Klein Gnemern

| — | Ulrikenhof |
| --- | --- |

—

Ulrikenhof

2016.12.30.

In der Gemeinde Bernitt die Ortsteile

| — | Glambeck |
| --- | --- |

—

Glambeck

| — | Jabelitz |
| --- | --- |

—

Jabelitz

| — | Göllin |
| --- | --- |

—

Göllin

| — | Käterhagen |
| --- | --- |

—

Käterhagen

| — | Neu Käterhagen |
| --- | --- |

—

Neu Käterhagen

| — | Hermannshagen |
| --- | --- |

—

Hermannshagen

2016.12.30.

In der Gemeinde Cariner Land der Ortsteil

| — | Klein Mulsow |
| --- | --- |

—

Klein Mulsow

2016.12.30.

In der Gemeinde Jesendorf die Ortsteile

| — | Büschow |
| --- | --- |

—

Büschow

| — | Neperstorf |
| --- | --- |

—

Neperstorf

2016.12.30.

In der Gemeinde Warin die Ortsteile

| — | Allwardtshof |
| --- | --- |

—

Allwardtshof

| — | Mankmoos |
| --- | --- |

—

Mankmoos

| — | Neu Pennewitt |
| --- | --- |

—

Neu Pennewitt

| — | Pennewitt |
| --- | --- |

—

Pennewitt

2016.12.30.

In der Gemeinde Benz die Ortsteile

| — | Benz |
| --- | --- |

—

Benz

| — | Gamehl |
| --- | --- |

—

Gamehl

| — | Goldebee |
| --- | --- |

—

Goldebee

| — | Kalsow |
| --- | --- |

—

Kalsow

| — | Warkstorf |
| --- | --- |

—

Warkstorf

2016.12.30.

In der Gemeinde Lübow der Ortsteil

| — | Levetzow |
| --- | --- |

—

Levetzow

2016.12.30.

In der Gemeinde Hornstorf die Ortsteile

| — | Hornstorf |
| --- | --- |

—

Hornstorf

| — | Kritzow |
| --- | --- |

—

Kritzow

| — | Rohlstorf |
| --- | --- |

—

Rohlstorf

| — | Rüggow |
| --- | --- |

—

Rüggow

2016.12.30.

In der Gemeinde Neuburg die Ortsteile

| — | Hagebök |
| --- | --- |

—

Hagebök

| — | Ilow |
| --- | --- |

—

Ilow

| — | Kartlow |
| --- | --- |

—

Kartlow

| — | Lischow |
| --- | --- |

—

Lischow

| — | Madsow |
| --- | --- |

—

Madsow

| — | Nantrow |
| --- | --- |

—

Nantrow

| — | Neu Farpen |
| --- | --- |

—

Neu Farpen

| — | Neu Nantrow |
| --- | --- |

—

Neu Nantrow

| — | Neuburg |
| --- | --- |

—

Neuburg

| — | Neuendorf |
| --- | --- |

—

Neuendorf

| — | Steinhausen |
| --- | --- |

—

Steinhausen

| — | Tatow |
| --- | --- |

—

Tatow

| — | Vogelsang |
| --- | --- |

—

Vogelsang

| — | Zarnekow |
| --- | --- |

—

Zarnekow

2016.12.30.

In der Gemeinde Neukloster die Ortsteile

| — | Neukloster |
| --- | --- |

—

Neukloster

| — | Rügkamp |
| --- | --- |

—

Rügkamp

| — | Ravensruh |
| --- | --- |

—

Ravensruh

| — | Sellin |
| --- | --- |

—

Sellin

2016.12.30.

In der Gemeinde Lübberstorf die Ortsteile

| — | Lübberstorf |
| --- | --- |

—

Lübberstorf

| — | Lüdersdorf |
| --- | --- |

—

Lüdersdorf

| — | Neumühle |
| --- | --- |

—

Neumühle

2016.12.30.

In der Gemeinde Glasin die Ortsteile

| — | Babst |
| --- | --- |

—

Babst

| — | Glasin |
| --- | --- |

—

Glasin

| — | Groß Tessin |
| --- | --- |

—

Groß Tessin

| — | Poischendorf |
| --- | --- |

—

Poischendorf

| — | Strameuß |
| --- | --- |

—

Strameuß

| — | Warnkenhagen |
| --- | --- |

—

Warnkenhagen

2016.12.30.

In der Gemeinde Passe die Ortsteile

| — | Alt Poorstorf |
| --- | --- |

—

Alt Poorstorf

| — | Goldberg |
| --- | --- |

—

Goldberg

| — | Höltingsdorf |
| --- | --- |

—

Höltingsdorf

| — | Neu Poorstorf |
| --- | --- |

—

Neu Poorstorf

| — | Passee |
| --- | --- |

—

Passee

| — | Tüzen |
| --- | --- |

—

Tüzen

2016.12.30.

In der Gemeinde Züsow die Ortsteile

| — | Bäbelin |
| --- | --- |

—

Bäbelin

| — | Teplitz |
| --- | --- |

—

Teplitz

| — | Wakendorf |
| --- | --- |

—

Wakendorf

2016.12.30.

In der Gemeinde Neukloster die Ortsteile

| — | Neuhof |
| --- | --- |

—

Neuhof

| — | Nevern |
| --- | --- |

—

Nevern

| — | Neukloster (davon nur betroffen die Straßen Feldstraße beginnend ab Einfahrt Blumenstraße Richtung Neuhof, Blumenstraße, Hopfenbachstraße, Wiesenweg, Hechtskuhl, Gänsekuhl, Pernieker Straße in Richtung Perniek ab Ausfahrt Hopfenbachstraße) |
| --- | --- |

—

Neukloster (davon nur betroffen die Straßen Feldstraße beginnend ab Einfahrt Blumenstraße Richtung Neuhof, Blumenstraße, Hopfenbachstraße, Wiesenweg, Hechtskuhl, Gänsekuhl, Pernieker Straße in Richtung Perniek ab Ausfahrt Hopfenbachstraße)

2016.12.22. – 2016.12.30.

In der Gemeinde Glasin die Ortsteile

| — | Perniek |
| --- | --- |

—

Perniek

| — | Pinnowhof |
| --- | --- |

—

Pinnowhof

2016.12.22. – 2016.12.30.

In der Gemeinde Züsow die Ortsteile

| — | Züsow |
| --- | --- |

—

Züsow

| — | Tollow |
| --- | --- |

—

Tollow

2016.12.22. – 2016.12.30.

Gemeinde Ditfurt

2016.12.28.

In der Stadt Quedlinburg die Ortsteile

| — | Gersdorfer Burg |
| --- | --- |

—

Gersdorfer Burg

| — | Morgenrot |
| --- | --- |

—

Morgenrot

| — | Münchenhof |
| --- | --- |

—

Münchenhof

| — | Quarmbeck |
| --- | --- |

—

Quarmbeck

2016.12.28.

In der Stadt Ballenstedt die Ortsteile

| — | Asmusstedt |
| --- | --- |

—

Asmusstedt

| — | Badeborn |
| --- | --- |

—

Badeborn

| — | Opperode |
| --- | --- |

—

Opperode

| — | Radisleben |
| --- | --- |

—

Radisleben

| — | Rieder |
| --- | --- |

—

Rieder

2016.12.28.

In der Stadt Harzgerode die Ortsteile

| — | Hänichen |
| --- | --- |

—

Hänichen

| — | Mägdesprung |
| --- | --- |

—

Mägdesprung

2016.12.28.

In der Gemeinde Blankenburg die Orte und Ortsteile

| — | Timmenrode |
| --- | --- |

—

Timmenrode

| — | Wienrode |
| --- | --- |

—

Wienrode

2016.12.28.

In der Stadt Thale die Ortsteile

| — | Friedrichsbrunn |
| --- | --- |

—

Friedrichsbrunn

| — | Neinstedt |
| --- | --- |

—

Neinstedt

| — | Warnstedt |
| --- | --- |

—

Warnstedt

| — | Weddersleben |
| --- | --- |

—

Weddersleben

| — | Westerhausen |
| --- | --- |

—

Westerhausen

2016.12.28.

In der Stadt Torgelow der Ortsteil

| — | Torgelow-Holländerei |
| --- | --- |

—

Torgelow-Holländerei

2016.12.26.

In der Stadt Eggesin mit dem Ortsteil

| — | Hoppenwalde |
| --- | --- |

—

Hoppenwalde

sowie den Wohnsiedlungen

| — | Eggesiner Teerofen |
| --- | --- |

—

Eggesiner Teerofen

| — | Gumnitz (Gumnitz Holl und Klein Gumnitz) |
| --- | --- |

—

Gumnitz (Gumnitz Holl und Klein Gumnitz)

| — | Karpin |
| --- | --- |

—

Karpin

2016.12.26.

In der Stadt Ueckermünde die Ortsteile

| — | Bellin |
| --- | --- |

—

Bellin

| — | Berndshof |
| --- | --- |

—

Berndshof

2016.12.26.

Gemeinde Mönkebude

2016.12.26.

Gemeinde Leopoldshagen

2016.12.26.

Gemeinde Meiersberg

2016.12.26.

In der Gemeinde Liepgarten die Ortsteile

| — | Jädkemühl |
| --- | --- |

—

Jädkemühl

| — | Starkenloch |
| --- | --- |

—

Starkenloch

2016.12.26.

In der Gemeinde Luckow die Ortsteile

| — | Luckow |
| --- | --- |

—

Luckow

| — | Christiansberg |
| --- | --- |

—

Christiansberg

2016.12.26.

Gemeinde Vogelsang-Warsin

2016.12.26.

In der Gemeinde Lübs die Ortsteile

| — | Lübs |
| --- | --- |

—

Lübs

| — | Annenhof |
| --- | --- |

—

Annenhof

| — | Millnitz |
| --- | --- |

—

Millnitz

2016.12.26.

In der Gemeinde Ferdinandshof die Ortsteile

| — | Blumenthal |
| --- | --- |

—

Blumenthal

| — | Louisenhof |
| --- | --- |

—

Louisenhof

| — | Sprengersfelde |
| --- | --- |

—

Sprengersfelde

2016.12.26.

Die Stadt Wolgast und die Ortsteile

| — | Buddenhagen |
| --- | --- |

—

Buddenhagen

| — | Hohendorf |
| --- | --- |

—

Hohendorf

| — | Pritzier |
| --- | --- |

—

Pritzier

| — | Schlaense |
| --- | --- |

—

Schlaense

| — | Tannenkamp |
| --- | --- |

—

Tannenkamp

2016.12.21.

In der Hansestadt Greifswald die Stadtteile

| — | Fettenvorstadt |
| --- | --- |

—

Fettenvorstadt

| — | Fleischervorstadt |
| --- | --- |

—

Fleischervorstadt

| — | Industriegebiet |
| --- | --- |

—

Industriegebiet

| — | Innenstadt |
| --- | --- |

—

Innenstadt

| — | Nördliche Mühlenvorstadt |
| --- | --- |

—

Nördliche Mühlenvorstadt

| — | Obstbaumsiedlung |
| --- | --- |

—

Obstbaumsiedlung

| — | Ostseeviertel |
| --- | --- |

—

Ostseeviertel

| — | Schönwalde II |
| --- | --- |

—

Schönwalde II

| — | Stadtrandsiedlung |
| --- | --- |

—

Stadtrandsiedlung

| — | Steinbeckervorstadt |
| --- | --- |

—

Steinbeckervorstadt

| — | südliche Mühlenstadt |
| --- | --- |

—

südliche Mühlenstadt

2016.12.21.

In der Hansestadt Greifswald die Stadtteile

| — | Schönwalde I |
| --- | --- |

—

Schönwalde I

| — | Südstadt |
| --- | --- |

—

Südstadt

2016.12.21.

In der Hansestadt Greifswald die Stadtteile

| — | Friedrichshagen |
| --- | --- |

—

Friedrichshagen

| — | Ladebow |
| --- | --- |

—

Ladebow

| — | Insel Koos |
| --- | --- |

—

Insel Koos

| — | Ostseeviertel |
| --- | --- |

—

Ostseeviertel

| — | Riems |
| --- | --- |

—

Riems

| — | Wieck |
| --- | --- |

—

Wieck

| — | Eldena |
| --- | --- |

—

Eldena

2016.12.21.

In der Gemeinde Groß Kiesow die Ortsteile

| — | Kessin |
| --- | --- |

—

Kessin

| — | Krebsow |
| --- | --- |

—

Krebsow

| — | Schlagtow |
| --- | --- |

—

Schlagtow

| — | Schlagtow Meierei |
| --- | --- |

—

Schlagtow Meierei

2016.12.21.

In der Gemeinde Karlsburg die Ortsteile

| — | Moeckow |
| --- | --- |

—

Moeckow

| — | Zarnekow |
| --- | --- |

—

Zarnekow

2016.12.21.

In der Gemeinde Lühmannsdorf die Ortsteile

| — | Lühmannsdorf |
| --- | --- |

—

Lühmannsdorf

| — | Brüssow |
| --- | --- |

—

Brüssow

| — | Giesekenhagen |
| --- | --- |

—

Giesekenhagen

| — | Jagdkrug |
| --- | --- |

—

Jagdkrug

2016.12.21.

In der Gemeinde Wrangelsburg die Ortsteile

| — | Wrangelsburg |
| --- | --- |

—

Wrangelsburg

| — | Gladrow |
| --- | --- |

—

Gladrow

2016.12.21.

In der Gemeinde Züssow der Ortsteil

| — | Züssow |
| --- | --- |

—

Züssow

2016.12.21.

In der Gemeinde Neuenkirchen die Ortsteile

| — | Neuenkirchen |
| --- | --- |

—

Neuenkirchen

| — | Oldenhagen |
| --- | --- |

—

Oldenhagen

| — | Wampen |
| --- | --- |

—

Wampen

2016.12.21.

In der Gemeinde Wackerow die Ortsteile

| — | Wackerow |
| --- | --- |

—

Wackerow

| — | Dreizehnhausen |
| --- | --- |

—

Dreizehnhausen

| — | Groß Petershagen |
| --- | --- |

—

Groß Petershagen

| — | Immenhorst |
| --- | --- |

—

Immenhorst

| — | Jarmshagen |
| --- | --- |

—

Jarmshagen

| — | Klein Petershagen |
| --- | --- |

—

Klein Petershagen

| — | Steffenshagen |
| --- | --- |

—

Steffenshagen

2016.12.21.

In der Gemeinde Hinrichshagen die Ortsteile

| — | Hinrichshagen |
| --- | --- |

—

Hinrichshagen

| — | Feldsiedlung |
| --- | --- |

—

Feldsiedlung

| — | Heimsiedlung |
| --- | --- |

—

Heimsiedlung

| — | Chausseesiedlung |
| --- | --- |

—

Chausseesiedlung

| — | Hinrichshagen Hof I und II |
| --- | --- |

—

Hinrichshagen Hof I und II

| — | Neu Ungnade |
| --- | --- |

—

Neu Ungnade

2016.12.21.

In der Gemeinde Mesekenhagen der Ortsteil

| — | Broock |
| --- | --- |

—

Broock

2016.12.21.

In der Gemeinde Levenhagen die Ortsteile

| — | Levenhagen |
| --- | --- |

—

Levenhagen

| — | Alt Ungnade |
| --- | --- |

—

Alt Ungnade

| — | Boltenhagen |
| --- | --- |

—

Boltenhagen

| — | Heilgeisthof |
| --- | --- |

—

Heilgeisthof

2016.12.21.

In der Gemeinde Diedrichshagen die Ortsteile

| — | Diedrichshagen |
| --- | --- |

—

Diedrichshagen

| — | Guest |
| --- | --- |

—

Guest

2016.12.21.

In der Gemeinde Brünzow die Ortsteile

| — | Brünzow |
| --- | --- |

—

Brünzow

| — | Klein Ernsthof |
| --- | --- |

—

Klein Ernsthof

| — | Kräpelin |
| --- | --- |

—

Kräpelin

| — | Stielow |
| --- | --- |

—

Stielow

| — | Stielow Siedlung |
| --- | --- |

—

Stielow Siedlung

| — | Vierow |
| --- | --- |

—

Vierow

2016.12.21.

In der Gemeinde Hanshagen der Ortsteil

| — | Hanshagen |
| --- | --- |

—

Hanshagen

2016.12.21.

In der Gemeinde Katzow die Ortsteile

| — | Katzow |
| --- | --- |

—

Katzow

| — | Netzeband |
| --- | --- |

—

Netzeband

2016.12.21.

In der Gemeinde Kemnitz die Ortsteile

| — | Kemnitz |
| --- | --- |

—

Kemnitz

| — | Kemnitzerhagen |
| --- | --- |

—

Kemnitzerhagen

| — | Kemnitz Meierei |
| --- | --- |

—

Kemnitz Meierei

| — | Neuendorf |
| --- | --- |

—

Neuendorf

| — | Neuendorf Ausbau |
| --- | --- |

—

Neuendorf Ausbau

| — | Rappenhagen |
| --- | --- |

—

Rappenhagen

2016.12.21.

In der Gemeinde Loissin die Ortsteile

| — | Gahlkow |
| --- | --- |

—

Gahlkow

| — | Ludwigsburg |
| --- | --- |

—

Ludwigsburg

2016.12.21.

Gemeinde Lubmin gesamt

2016.12.21.

In der Gemeinde Neu Boltenhagen die Ortsteile

| — | Neu Boltenhagen |
| --- | --- |

—

Neu Boltenhagen

| — | Loddmannshagen |
| --- | --- |

—

Loddmannshagen

2016.12.21.

In der Gemeinde Rubenow die Ortsteile

| — | Rubenow |
| --- | --- |

—

Rubenow

| — | Groß Ernsthof |
| --- | --- |

—

Groß Ernsthof

| — | Latzow |
| --- | --- |

—

Latzow

| — | Nieder Voddow |
| --- | --- |

—

Nieder Voddow

| — | Nonnendorf |
| --- | --- |

—

Nonnendorf

| — | Rubenow Siedlung |
| --- | --- |

—

Rubenow Siedlung

| — | Voddow |
| --- | --- |

—

Voddow

2016.12.21.

In der Gemeinde Wusterhusen die Ortsteile

| — | Wusterhusen |
| --- | --- |

—

Wusterhusen

| — | Gustebin |
| --- | --- |

—

Gustebin

| — | Pritzwald |
| --- | --- |

—

Pritzwald

| — | Konerow |
| --- | --- |

—

Konerow

| — | Stevelin |
| --- | --- |

—

Stevelin

2016.12.21.

Gemeinde Kenz-Küstrow ohne die im Sperrbezirk liegenden Ortsteile

2016.12.20.

In der Gemeinde Löbnitz die Ortsteile

| — | Saatel |
| --- | --- |

—

Saatel

| — | Redebas |
| --- | --- |

—

Redebas

| — | Löbnitz |
| --- | --- |

—

Löbnitz

| — | Ausbau Löbnitz |
| --- | --- |

—

Ausbau Löbnitz

2016.12.20.

In der Gemeinde Divitz-Spoldershagen die Ortsteile

| — | Divitz |
| --- | --- |

—

Divitz

| — | Frauendorf |
| --- | --- |

—

Frauendorf

| — | Wobbelkow |
| --- | --- |

—

Wobbelkow

| — | Spoldershagen |
| --- | --- |

—

Spoldershagen

2016.12.20.

Stadt Barth: restliches Gebiet außerhalb des Sperrbezirks

2016.12.20.

In der Gemeinde Fuhlendorf die Ortsteile

| — | Fuhlendorf |
| --- | --- |

—

Fuhlendorf

| — | Bodstedt |
| --- | --- |

—

Bodstedt

| — | Gut Glück |
| --- | --- |

—

Gut Glück

2016.12.20.

Gemeinde Pruchten gesamt

2016.12.20.

Gemeinde Ostseebad Zingst gesamt

2016.12.20.

In der Hansestadt Stralsund die Stadtteile

| — | Voigdehagen |
| --- | --- |

—

Voigdehagen

| — | Andershof |
| --- | --- |

—

Andershof

| — | Devin |
| --- | --- |

—

Devin

2016.12.22.

In der Gemeinde Wendorf die Ortsteile

| — | Zitterpenningshagen |
| --- | --- |

—

Zitterpenningshagen

| — | Teschenhagen |
| --- | --- |

—

Teschenhagen

2016.12.22.

Gemeinde Neu Bartelshagen gesamt

2016.12.20.

Gemeinde Groß Kordshagen gesamt

2016.12.20.

In der Gemeinde Kummerow der Ortsteil

| — | Kummerow-Heide |
| --- | --- |

—

Kummerow-Heide

2016.12.20.

Gemeinde Groß Mohrdorf: Großes Holz westlich von Kinnbackenhagen ohne Ortslage Kinnbackenhagen

2016.12.20.

In der Gemeinde Altenpleen die Ortsteile

| — | Nisdorf |
| --- | --- |

—

Nisdorf

| — | Günz |
| --- | --- |

—

Günz

| — | Neuenpleen |
| --- | --- |

—

Neuenpleen

2016.12.20.

Gemeinde Velgast: Karniner Holz und Bussiner Holz nördlich der Bahnschiene sowie Ortsteil Manschenhagen

2016.12.20.

Gemeinde Karnin gesamt

2016.12.20.

In der Stadt Grimmen die Ortsteile

| — | Hohenwarth |
| --- | --- |

—

Hohenwarth

| — | Stoltenhagen |
| --- | --- |

—

Stoltenhagen

2016.12.22.

In der Gemeinde Wittenhagen die Ortsteile

| — | Glashagen |
| --- | --- |

—

Glashagen

| — | Kakernehl |
| --- | --- |

—

Kakernehl

| — | Wittenhagen |
| --- | --- |

—

Wittenhagen

| — | Windebrak |
| --- | --- |

—

Windebrak

2016.12.22.

In der Gemeinde Elmenhorst die Ortsteile

| — | Bookhagen |
| --- | --- |

—

Bookhagen

| — | Elmenhorst |
| --- | --- |

—

Elmenhorst

| — | Neu Elmenhorst |
| --- | --- |

—

Neu Elmenhorst

2016.12.22.

Gemeinde Zarrendorf gesamt

2016.12.22.

In der Gemeinde Süderholz die Ortsteile

| — | Griebenow |
| --- | --- |

—

Griebenow

| — | Dreizehnhausen |
| --- | --- |

—

Dreizehnhausen

| — | Kreutzmannshagen |
| --- | --- |

—

Kreutzmannshagen

2016.12.21.

In der Gemeinde Süderholz die Ortsteile

| — | Willershusen |
| --- | --- |

—

Willershusen

| — | Wüst Eldena |
| --- | --- |

—

Wüst Eldena

| — | Willerswalde |
| --- | --- |

—

Willerswalde

| — | Bartmannshagen |
| --- | --- |

—

Bartmannshagen

2016.12.22.

In der Gemeinde Sundhagen alle nicht im Sperrbezirk befindlichen Ortsteile

2016.12.22.

Gemeinde Lietzow gesamt

2016.12.22.

Stadt Sassnitz: Gemeindegebiet außerhalb des Sperrbezirkes

2016.12.22.

Gemeinde Sagard gesamt

2016.12.22.

In der Gemeinde Glowe die Ortsteile

| — | Polchow |
| --- | --- |

—

Polchow

| — | Bobbin |
| --- | --- |

—

Bobbin

| — | Spyker |
| --- | --- |

—

Spyker

| — | Baldereck |
| --- | --- |

—

Baldereck

2016.12.22.

Gemeinde Seebad
  Lohme gesamt

2016.12.22.

In der Gemeinde Garz/Rügen

| — | auf der Halbinsel Zudar ein Uferstreifen von 500 m Breite östlich von Glewitz zwischen Fähranleger und Palmer Ort |
| --- | --- |

—

auf der Halbinsel Zudar ein Uferstreifen von 500 m Breite östlich von Glewitz zwischen Fähranleger und Palmer Ort

2016.12.21.

In der Gemeinde Garz/Rügen der Ortsteil

| — | Glewitz |
| --- | --- |

—

Glewitz

2016.12.22.

In der Gemeinde Gustow die Ortsteile

| — | Prosnitz |
| --- | --- |

—

Prosnitz

| — | Sissow |
| --- | --- |

—

Sissow

2016.12.22.

In der Gemeinde Poseritz der Ortsteil

| — | Venzvitz |
| --- | --- |

—

Venzvitz

2016.12.22.

In der Gemeinde Ostseebad Binz der Ortsteil

| — | Prora |
| --- | --- |

—

Prora

2016.12.22.

In der Gemeinde Gneven der Ortsteil

| — | Vorbeck |
| --- | --- |

—

Vorbeck

2016.12.26.

In der Gemeinde Langen Brütz der Orsteil

| — | Kritzow |
| --- | --- |

—

Kritzow

2016.12.26.

In der Gemeinde Barnin die Orte, Ortsteile und Ortslagen

| — | Barnin |
| --- | --- |

—

Barnin

| — | Hof Barnin |
| --- | --- |

—

Hof Barnin

2016.12.26.

In der Gemeinde Bülow der Ort und Ortsteile

| — | Bülow |
| --- | --- |

—

Bülow

| — | Prestin |
| --- | --- |

—

Prestin

| — | Runow |
| --- | --- |

—

Runow

2016.12.26.

In der Gemeinde Stadt Crivitz die Orte und Ortsteile

| — | Augustenhof |
| --- | --- |

—

Augustenhof

| — | Basthorst |
| --- | --- |

—

Basthorst

| — | Crivitz, Stadt |
| --- | --- |

—

Crivitz, Stadt

| — | Gädebehn |
| --- | --- |

—

Gädebehn

| — | Kladow |
| --- | --- |

—

Kladow

| — | Muchelwitz |
| --- | --- |

—

Muchelwitz

| — | Bahnstrecke |
| --- | --- |

—

Bahnstrecke

| — | Wessin |
| --- | --- |

—

Wessin

| — | Badegow |
| --- | --- |

—

Badegow

| — | Radepohl |
| --- | --- |

—

Radepohl

2016.12.26.

In der Gemeinde Demen der Ortsteil

| — | Buerbeck |
| --- | --- |

—

Buerbeck

2016.12.26.

In der Gemeinde Zapel der Ort und die Ortsteile

| — | Zapel |
| --- | --- |

—

Zapel

| — | Zapel-Hof |
| --- | --- |

—

Zapel-Hof

| — | Zapel-Ausbau |
| --- | --- |

—

Zapel-Ausbau

2016.12.26.

In der Gemeinde Friedrichsruhe die Ortsteile

| — | Goldenbow |
| --- | --- |

—

Goldenbow

| — | Ruthenbeck |
| --- | --- |

—

Ruthenbeck

| — | Neu Ruthenbeck und Bahnhof |
| --- | --- |

—

Neu Ruthenbeck und Bahnhof

2016.12.26.

In der Gemeinde Zölkow der Ort und die Ortsteile

| — | Kladrum |
| --- | --- |

—

Kladrum

| — | Zölkow |
| --- | --- |

—

Zölkow

| — | Groß Niendorf |
| --- | --- |

—

Groß Niendorf

2016.12.26.

In der Gemeinde Dabel der Ort und die Ortsteile

| — | Dabel |
| --- | --- |

—

Dabel

| — | Turloff |
| --- | --- |

—

Turloff

| — | Dabel-Woland |
| --- | --- |

—

Dabel-Woland

2016.12.26.

In der Gemeinde Kobrow der Ort und die Ortsteile

| — | Dessin |
| --- | --- |

—

Dessin

| — | Kobrow I |
| --- | --- |

—

Kobrow I

| — | Kobrow II |
| --- | --- |

—

Kobrow II

| — | Stieten |
| --- | --- |

—

Stieten

| — | Wamckow |
| --- | --- |

—

Wamckow

| — | Seehof |
| --- | --- |

—

Seehof

| — | Hof Schönfeld |
| --- | --- |

—

Hof Schönfeld

2016.12.26.

In der Gemeinde Stadt Sternberg die Gebiete

| — | Obere Seen und Wendfeld |
| --- | --- |

—

Obere Seen und Wendfeld

| — | Peeschen |
| --- | --- |

—

Peeschen

2016.12.26.

In der Gemeinde Stadt Brüel die Ortsteile

| — | Golchen |
| --- | --- |

—

Golchen

| — | Alt Necheln |
| --- | --- |

—

Alt Necheln

| — | Neu Necheln |
| --- | --- |

—

Neu Necheln

2016.12.26.

In der Gemeinde Kuhlen-Wendorf der Ort und die Ortsteile

| — | Gustävel |
| --- | --- |

—

Gustävel

| — | Holzendorf |
| --- | --- |

—

Holzendorf

| — | Müsselmow |
| --- | --- |

—

Müsselmow

| — | Weberin |
| --- | --- |

—

Weberin

| — | Wendorf |
| --- | --- |

—

Wendorf

2016.12.26.

In der Gemeinde Weitendorf die Orsteile

| — | Jülchendorf |
| --- | --- |

—

Jülchendorf

| — | Kaarz |
| --- | --- |

—

Kaarz

| — | Schönlage |
| --- | --- |

—

Schönlage

2016.12.26.

Stadt Ueckermünde

2016.12.18. – 2016.12.26.

Gemeinde Grambin

2016.12.18. – 2016.12.26.

In der Gemeinde Liepgarten der Ortsteil

| — | Liepgarten |
| --- | --- |

—

Liepgarten

2016.12.18. – 2016.12.26.

In der Gemeinde Mesekenhagen die Ortsteile

| — | Mesekenhagen |
| --- | --- |

—

Mesekenhagen

| — | Frätow |
| --- | --- |

—

Frätow

| — | Gristow |
| --- | --- |

—

Gristow

| — | Kalkvitz |
| --- | --- |

—

Kalkvitz

| — | Klein Karrendorf |
| --- | --- |

—

Klein Karrendorf

| — | Groß Karrendorf |
| --- | --- |

—

Groß Karrendorf

| — | Kowall |
| --- | --- |

—

Kowall

2016.12.13. – 2016.12.21.

In der Gemeinde Wackerow die Ortsteile

| — | Groß Kieshof |
| --- | --- |

—

Groß Kieshof

| — | Groß Kieshof Ausbau |
| --- | --- |

—

Groß Kieshof Ausbau

| — | Klein Kieshof |
| --- | --- |

—

Klein Kieshof

2016.12.13. – 2016.12.21.

In der Gemeinde Neuenkirchen der Ortsteil

| — | Oldenhagen |
| --- | --- |

—

Oldenhagen

2016.12.13. – 2016.12.21.

In der Gemeinde Neu Boltenhagen die Ortsteile

| — | Neu Boltenhagen |
| --- | --- |

—

Neu Boltenhagen

| — | Karbow |
| --- | --- |

—

Karbow

| — | Lodmannshagen |
| --- | --- |

—

Lodmannshagen

2016.12.13. – 2016.12.21.

In der Gemeinde Kemnitz der Ortsteil

| — | Rappenhagen |
| --- | --- |

—

Rappenhagen

2016.12.13. – 2016.12.21.

In der Gemeinde Katzow der Ortsteil

| — | Kühlenhagen |
| --- | --- |

—

Kühlenhagen

2016.12.13. – 2016.12.21.

In der Gemeinde Kenz-Küstrow die Ortsteile

| — | Dabitz |
| --- | --- |

—

Dabitz

| — | Küstrow |
| --- | --- |

—

Küstrow

| — | Zipke |
| --- | --- |

—

Zipke

2016.12.11. – 2016.12.20.

Stadt Barth einschließlich Ortsteile

| — | Tannenheim |
| --- | --- |

—

Tannenheim

| — | Glöwitz ohne Ortsteil Planitz |
| --- | --- |

—

Glöwitz ohne Ortsteil Planitz

2016.12.11. – 2016.12.20.

In der Gemeinde Sundhagen der Ortsteil

| — | Jager |
| --- | --- |

—

Jager

2016.12.13. – 2016.12.22.

In der Gemeinde Sundhagen die Ortsteile

| — | Mannhagen |
| --- | --- |

—

Mannhagen

| — | Wilmshagen |
| --- | --- |

—

Wilmshagen

| — | Hildebrandshagen |
| --- | --- |

—

Hildebrandshagen

| — | Altenhagen |
| --- | --- |

—

Altenhagen

| — | Klein Behnkenhagen |
| --- | --- |

—

Klein Behnkenhagen

| — | Behnkendorf |
| --- | --- |

—

Behnkendorf

| — | Groß Behnkenhagen |
| --- | --- |

—

Groß Behnkenhagen

| — | Engelswacht |
| --- | --- |

—

Engelswacht

| — | Miltzow |
| --- | --- |

—

Miltzow

| — | Klein Miltzow |
| --- | --- |

—

Klein Miltzow

| — | Reinkenhagen |
| --- | --- |

—

Reinkenhagen

| — | Hankenhagen |
| --- | --- |

—

Hankenhagen

2016.12.11. – 2016.12.22.

In der Stadt Sassnitz die Ortsteile

| — | Sassnitz |
| --- | --- |

—

Sassnitz

| — | Dargast |
| --- | --- |

—

Dargast

| — | Werder |
| --- | --- |

—

Werder

| — | Buddenhagen |
| --- | --- |

—

Buddenhagen

2016.12.11. – 2016.12.22.

In der Gemeinde Sagard: der See am Kreideabbaufeld nördlich von Dargast

2016.12.11. – 2016.12.22.

In der Gemeinde Demen der Ort und die Ortsteile

| — | Demen |
| --- | --- |

—

Demen

| — | Kobande |
| --- | --- |

—

Kobande

| — | Venzkow |
| --- | --- |

—

Venzkow

2016.12.18. – 2016.12.26.

In der Gemeinde Quedlinburg die Ortsteile

| — | Quarmbeck |
| --- | --- |

—

Quarmbeck

| — | Bad Suderode |
| --- | --- |

—

Bad Suderode

| — | Gernrode |
| --- | --- |

—

Gernrode

2016.12.20. – 2016.12.29.

In der Gemeinde Ballenstedt der Ortsteil

| — | Ortsteil Rieder |
| --- | --- |

—

Ortsteil Rieder

2016.12.20. – 2016.12.29.

In der Gemeinde Thale die Ortsteile

| — | Ortsteil Neinstedt |
| --- | --- |

—

Ortsteil Neinstedt

| — | Ortsteil Stecklenberg |
| --- | --- |

—

Ortsteil Stecklenberg

2016.12.20. – 2016.12.29.

Landkreis Cloppenburg

Von der Kreuzung B 401/B 72 in nördlicher Richtung entlang der B 72 bis zur Kreisgrenze, von dort entlang der Kreisgrenze in östlicher und südöstlicher Richtung bis zur L 831 in Edewechterdamm, von dort entlang der L 831 (Altenoyther Straße) in südwestlicher Richtung bis zum Lahe-Ableiter, entlang diesem in nordwestlicher Richtung bis zum Buchweizendamm, entlang diesem weiter über Ringstraße, Zum Kellerdamm, Vitusstraße, An der Mehrenkamper Schule, Mehrenkamper Straße und Lindenweg bis zur K 297 (Schwaneburger Straße), entlang dieser in nordwestlicher Richtung bis zur B 401 und entlang dieser in westlicher Richtung bis zum Ausgangspunkt Kreuzung B 401/B 72

2016.12.24.

Landkreis Ammerland

Schnittpunkt Kreisgrenze/Edamer Straße, Edamer Straße, Hauptstraße, Auf der Loge, Zur Loge, Lienenweg, Zur Tonkuhle, Burgfelder Straße, Wischenweg, Querensteder Straße, Langer Damm, An den Feldkämpen, Pollerweg, Ocholter Straße, Westerstede Straße, Steegenweg, Rostruper Straße, Rüschendamm, Torsholter Hauptstraße, Südholter Straße, Westersteder Straße, Westerloyer Straße, Strohen, In der Loge, Buernstraße, Am Damm, Moorweg, Plackenweg, Ihausener Straße, Eibenstraße, Eichenstraße, Klauhörner Straße, Am Kanal, Aper Straße, Stahlwerkstraße, Ginsterweg, Am Uhlenmeer, Grüner Weg, Südgeorgsfehner Straße, Schmuggelpadd, Wasserzug Bitsche bzw. Kreisgrenze, Hauptstraße, entlang Kreisgrenze in südöstlicher Richtung bis zum Schnittpunkt Kreisgrenze/Edamer Straße

Das Beobachtungsgebiet umfasst alle an beiden Straßenseiten gelegenen Tierhaltungen

2016.12.24.

Landkreis Leer

Gemeinde Detern

Anfang an der Kreisgrenze Cloppenburg-Leer auf der B72 Höhe Ubbehausen. In nördlicher Richtung Ecke „Borgsweg”/ „Lieneweg” weiter in nördlicher Richtung auf den „Deelenweg”. Diesem wieder folgend auf den „Handwieserweg”. Diesem nordöstlich folgend auf die „Barger Straße” und weiter nördlich auf die Straße „Am Barger Schöpfswerkstief”.

Dieser östlich folgend, dann nördlich auf die Straße „Fennen” weiter und dieser nördlich folgend auf die Straße „Zur Wassermühle”.

Nördlich über die Jümme dem Aper Tief folgend in Höhe des „Französischer Weg” auf die „Osterstraße”. Von dort Richtung Kreisgrenze zum Landkreis Ammerland und dieser weiter folgend zum Ausgangspunkt Höhe Ubbehausen

2016.12.24.

Hochtaunuskreis

| — | Gemeinde Glashütten |
| --- | --- |

—

Gemeinde Glashütten

| — | Stadt Kronberg mit Ausnahme der Gemarkungen Kronberg, Schönberg und dem nordwestlich der Bebauungsgrenze gelegene Teil der Gemarkung Oberhöchstadt |
| --- | --- |

—

Stadt Kronberg mit Ausnahme der Gemarkungen Kronberg, Schönberg und dem nordwestlich der Bebauungsgrenze gelegene Teil der Gemarkung Oberhöchstadt

| — | Stadt Oberursel |
| --- | --- |

—

Stadt Oberursel

| — | Stadt Steinbach |
| --- | --- |

—

Stadt Steinbach

| — | Stadt Bad Homburg mit Ausnahme der Gemarkung Ober-Erlenbach |
| --- | --- |

—

Stadt Bad Homburg mit Ausnahme der Gemarkung Ober-Erlenbach

| — | Stadt Schmitten mit Ausnahme der Gemarkungen Treisberg, Brombach und Hunoldstal |
| --- | --- |

—

Stadt Schmitten mit Ausnahme der Gemarkungen Treisberg, Brombach und Hunoldstal

| — | in der Stadt Neu Anspach die Gemarkung Anspach |
| --- | --- |

—

in der Stadt Neu Anspach die Gemarkung Anspach

| — | in der Gemeinde Wehrheim die Gemarkung Obernhain |
| --- | --- |

—

in der Gemeinde Wehrheim die Gemarkung Obernhain

2017.1.1.

Hochtaunuskreis

| — | Die Stadt Königstein |
| --- | --- |

—

Die Stadt Königstein

| — | In der Stadt Kronberg die Gemarkungen Kronberg, Schönberg und der nordwestlich der Bebauungsgrenze gelegene Teil der Gemarkung Oberhöchstadt |
| --- | --- |

—

In der Stadt Kronberg die Gemarkungen Kronberg, Schönberg und der nordwestlich der Bebauungsgrenze gelegene Teil der Gemarkung Oberhöchstadt

2016.12.24. – 2017.1.1.

Main-Taunus-Kreis

| — | Stadt Bad Soden mit Ausnahme der Gemarkungen Altenhain und Neuenhain |
| --- | --- |

—

Stadt Bad Soden mit Ausnahme der Gemarkungen Altenhain und Neuenhain

| — | Stadt Eppstein |
| --- | --- |

—

Stadt Eppstein

| — | Stadt Eschborn |
| --- | --- |

—

Stadt Eschborn

| — | Stadt Kelkheim |
| --- | --- |

—

Stadt Kelkheim

| — | Gemeinde Liederbach |
| --- | --- |

—

Gemeinde Liederbach

| — | Stadt Schwalbach mit Ausnahme des Gebiets nordwestlich der Landesstraße 3015 |
| --- | --- |

—

Stadt Schwalbach mit Ausnahme des Gebiets nordwestlich der Landesstraße 3015

| — | Gemeinde Sulzbach |
| --- | --- |

—

Gemeinde Sulzbach

| — | Gemeinde Kriftel |
| --- | --- |

—

Gemeinde Kriftel

| — | Stadt Hofheim mit Ausnahme der Gemarkungen Marxheim, Diedenbergen und Wallau |
| --- | --- |

—

Stadt Hofheim mit Ausnahme der Gemarkungen Marxheim, Diedenbergen und Wallau

2017.1.1.

Main-Taunus-Kreis

| — | In der Stadt Bad Soden die Gemarkungen Altenhain und Neuenhain |
| --- | --- |

—

In der Stadt Bad Soden die Gemarkungen Altenhain und Neuenhain

| — | das nordwestlich der Landesstraße 3015 gelegene Gebiet der Stadt Schwalbach am Taunus |
| --- | --- |

—

das nordwestlich der Landesstraße 3015 gelegene Gebiet der Stadt Schwalbach am Taunus

2016.12.24. – 2017.1.1.

Rheingau-Taunus-Kreis

| — | in der Gemeinde Waldems die Gemarkung Wüstems |
| --- | --- |

—

in der Gemeinde Waldems die Gemarkung Wüstems

| — | in der Stadt Idstein die Gemarkungen Heftrich, Kröftel und Nieder-Oberrod |
| --- | --- |

—

in der Stadt Idstein die Gemarkungen Heftrich, Kröftel und Nieder-Oberrod

| — | in der Gemeinde Niedernhausen die Gemarkung Oberjosbach |
| --- | --- |

—

in der Gemeinde Niedernhausen die Gemarkung Oberjosbach

2017.1.1.

Stadt Frankfurt am Main

Die Stadtteile Höchst, Kalbach, Nied, Niederursel, Praunheim, Rödelheim, Sindlingen, Sossenheim, Unterliederbach und Zeilsheim

2017.1.1.

Tagállam: Franciaország

| A következőket magában foglaló terület: | Alkalmazás határideje a 2005/94/EK irányelv 31. cikkének megfelelően |
| --- | --- |
| Les municipalités suivantes dans les départements des Pyrénées atlantiques et des Hautes Pyrénées (foyer IBOS):
  GER, IBOS, AAST, BARZUN, ESPOEY, LIVRON, PONSON-DESSUS, PONTACQ, SAUBOLE, AZEREIX, BORDERES-SUR-L'ECHEZ, GARDERES, GAYAN, JUILLAN, LAGARDE, LANNE, LOUEY, LUQUET, ODOS, OROIX, OSSUN, OURSBELILLE, PINTAC, SERON, TARASTEIX, TARBES | 2017.1.9. |
| Les municipalités suivantes dans le département du Lot-et-Garonne (foyer MONBAHUS):
  MONBAHUS, MONVIEL, SEGALAS, ARMILLAC, BEAUGAS, BOURGOUGNAGUE, CANCON, CASSENEUIL, CASTILLONNES, COULX, DOUZAINS, LAPERCHE, LAUZUN, LAVERGNE, LOUGRATTE, MONCLAR, MONTASTRUC, MONTAURIOL, MONTIGNAC-DE-LAUZUN, MOULINET, PINEL-HAUTERIVE, SAINT-COLOMB-DE-LAUZUN, SAINT-MAURICE-DE-LESTAPEL, SAINT-PASTOUR, SERIGNAC-PEBOUDOU, TOMBEBOEUF, TOURTRES, VILLEBRAMAR | 2017.1.9. |
| Les municipalités suivantes dans les départements du Gers et des Hautes Pyrénées (Foyer MONLEZUN):
  MONLEZUN, PALLANNE, RICOURT, SAINT-JUSTIN, ARMENTIEUX, ARMOUS-ET-CAU, AUX-AUSSAT, BARS, BASSOUES, BEAUMARCHES, BECCAS, BETPLAN, BLOUSSON-SERIAN, CAZAUX-VILLECOMTAL, COURTIES, HAGET, JUILLAC, LAAS, LADEVEZE-RIVIERE, LAGUIAN-MAZOUS, LAVERAET, MALABAT, MARCIAC, MARSEILLAN, MASCARAS, MIELAN, MONCLAR-SUR-LOSSE, MONPARDIAC, POUYLEBON, SAINT-CHRISTAUD, SAINT-MAUR, SCIEURAC-ET-FLOURES, SEMBOUES, TILLAC, TOURDUN, TRONCENS, ANSOST, AURIEBAT, BARBACHEN, BUZON, LAFITOLE, MONFAUCON, SAUVETERRE | 2017.1.9. |
| Les municipalités suivantes dans les départements du Gers (foyer EAUZE BEAUMONT):
  EAUZE, LAURAET, BEAUMONT, MOUCHAN, LARRESSINGLE, MONTREAL, VALENCE-SUR-BAISE, GONDRIN, MANCIET, RAMOUZENS, LAGARDERE, LARROQUE-SUR-L'OSSE, ESPAS, NOULENS, CASSAIGNE, LANNEPAX, MAIGNAUT-TAUZIA, BASCOUS, FOURCES, REANS, CONDOM, BERAUT, COURRENSAN, CAZENEUVE, ROQUES, BRETAGNE-D'ARMAGNAC, CASTELNAU-D'AUZAN, LAGRAULET-DU-GERS, DEMU, MANSENCOME | 2017.1.9. |
| Les municipalités suivantes dans les départements du Tarn, du Tarn et Garonne et de l'Aveyron (foyers ALMAYRAC et LACAPELLE):
  ALMAYRAC, BOURNAZEL, CARMAUX, COMBEFA, CORDES-SUR-CIEL, LABASTIDE-GABAUSSE, LACAPELLE-SEGALAR, LAPARROUQUIAL, MONESTIES, MOUZIEYS-PANENS, SAINT-BENOIT-DE-CARMAUX, SAINTE-GEMME, SAINT MARCEL CAMPES, SAINT MARTIN LAGUEPIE, SALLES, LE SEGUR, TREVIEN, VIRAC, NAJAC, SAINT-ANDRE-DE-NAJAC, LAGUEPIE, VAREN, VERFEIL, AMARENS, BLAYE-LES-MINES, LES CABANNES, CAGNAC-LES-MINES, CASTANET, DONNAZAC, FRAUSSEILLES, LE GARRIC, ITZAC, JOUQUEVIEL, LABARTHE-BLEYS, LIVERS-CAZELLES, LOUBERS, MAILHOC, MARNAVES, MILHARS, MILHAVET, MIRANDOL-BOURGNOUNAC, MONTIRAT, MONTROSIER, MOULARES, NOAILLES, PAMPELONNE, LE RIOLS, ROSIERES, ROUSSAYROLLES, SAINT-CHRISTOPHE, SAINT-JEAN-DE-MARCEL, SOUEL, TAIX, TANUS, TONNAC, VALDERIES, VILLENEUVE-SUR-VERE, VINDRAC-ALAYRAC, SAINTE-CROIX | 2017.1.13. |

A következőket magában foglaló terület:

Alkalmazás határideje a 2005/94/EK irányelv 31. cikkének megfelelően

Les municipalités suivantes dans les départements des Pyrénées atlantiques et des Hautes Pyrénées (foyer IBOS):

GER, IBOS, AAST, BARZUN, ESPOEY, LIVRON, PONSON-DESSUS, PONTACQ, SAUBOLE, AZEREIX, BORDERES-SUR-L'ECHEZ, GARDERES, GAYAN, JUILLAN, LAGARDE, LANNE, LOUEY, LUQUET, ODOS, OROIX, OSSUN, OURSBELILLE, PINTAC, SERON, TARASTEIX, TARBES

2017.1.9.

Les municipalités suivantes dans le département du Lot-et-Garonne (foyer MONBAHUS):

MONBAHUS, MONVIEL, SEGALAS, ARMILLAC, BEAUGAS, BOURGOUGNAGUE, CANCON, CASSENEUIL, CASTILLONNES, COULX, DOUZAINS, LAPERCHE, LAUZUN, LAVERGNE, LOUGRATTE, MONCLAR, MONTASTRUC, MONTAURIOL, MONTIGNAC-DE-LAUZUN, MOULINET, PINEL-HAUTERIVE, SAINT-COLOMB-DE-LAUZUN, SAINT-MAURICE-DE-LESTAPEL, SAINT-PASTOUR, SERIGNAC-PEBOUDOU, TOMBEBOEUF, TOURTRES, VILLEBRAMAR

2017.1.9.

Les municipalités suivantes dans les départements du Gers et des Hautes Pyrénées (Foyer MONLEZUN):

MONLEZUN, PALLANNE, RICOURT, SAINT-JUSTIN, ARMENTIEUX, ARMOUS-ET-CAU, AUX-AUSSAT, BARS, BASSOUES, BEAUMARCHES, BECCAS, BETPLAN, BLOUSSON-SERIAN, CAZAUX-VILLECOMTAL, COURTIES, HAGET, JUILLAC, LAAS, LADEVEZE-RIVIERE, LAGUIAN-MAZOUS, LAVERAET, MALABAT, MARCIAC, MARSEILLAN, MASCARAS, MIELAN, MONCLAR-SUR-LOSSE, MONPARDIAC, POUYLEBON, SAINT-CHRISTAUD, SAINT-MAUR, SCIEURAC-ET-FLOURES, SEMBOUES, TILLAC, TOURDUN, TRONCENS, ANSOST, AURIEBAT, BARBACHEN, BUZON, LAFITOLE, MONFAUCON, SAUVETERRE

2017.1.9.

Les municipalités suivantes dans les départements du Gers (foyer EAUZE BEAUMONT):

EAUZE, LAURAET, BEAUMONT, MOUCHAN, LARRESSINGLE, MONTREAL, VALENCE-SUR-BAISE, GONDRIN, MANCIET, RAMOUZENS, LAGARDERE, LARROQUE-SUR-L'OSSE, ESPAS, NOULENS, CASSAIGNE, LANNEPAX, MAIGNAUT-TAUZIA, BASCOUS, FOURCES, REANS, CONDOM, BERAUT, COURRENSAN, CAZENEUVE, ROQUES, BRETAGNE-D'ARMAGNAC, CASTELNAU-D'AUZAN, LAGRAULET-DU-GERS, DEMU, MANSENCOME

2017.1.9.

Les municipalités suivantes dans les départements du Tarn, du Tarn et Garonne et de l'Aveyron (foyers ALMAYRAC et LACAPELLE):

ALMAYRAC, BOURNAZEL, CARMAUX, COMBEFA, CORDES-SUR-CIEL, LABASTIDE-GABAUSSE, LACAPELLE-SEGALAR, LAPARROUQUIAL, MONESTIES, MOUZIEYS-PANENS, SAINT-BENOIT-DE-CARMAUX, SAINTE-GEMME, SAINT MARCEL CAMPES, SAINT MARTIN LAGUEPIE, SALLES, LE SEGUR, TREVIEN, VIRAC, NAJAC, SAINT-ANDRE-DE-NAJAC, LAGUEPIE, VAREN, VERFEIL, AMARENS, BLAYE-LES-MINES, LES CABANNES, CAGNAC-LES-MINES, CASTANET, DONNAZAC, FRAUSSEILLES, LE GARRIC, ITZAC, JOUQUEVIEL, LABARTHE-BLEYS, LIVERS-CAZELLES, LOUBERS, MAILHOC, MARNAVES, MILHARS, MILHAVET, MIRANDOL-BOURGNOUNAC, MONTIRAT, MONTROSIER, MOULARES, NOAILLES, PAMPELONNE, LE RIOLS, ROSIERES, ROUSSAYROLLES, SAINT-CHRISTOPHE, SAINT-JEAN-DE-MARCEL, SOUEL, TAIX, TANUS, TONNAC, VALDERIES, VILLENEUVE-SUR-VERE, VINDRAC-ALAYRAC, SAINTE-CROIX

2017.1.13.

Tagállam: Magyarország

| A következőket magában foglaló terület: | Alkalmazás határideje a 2005/94/EK irányelv 31. cikkének megfelelően |
| --- | --- |
| Az alábbi utak által behatárolt terület: Az 52-es út az M5-52-es kecskeméti csomópontjától nyugat felé az 52-es út az 5301-es becsatlakozásáig, Innen délnyugat felé 5301-es az 5309-es út becsatlakozásáig, Innen dél felé Kiskunhalasig, Kiskunhalastól kelet felé az 5408-as úton Bács-Kiskun és Csongrád megye határáig, Innen a megyehatárt követve északkeletre, majd északra a 44-es útig, A 44-es úton nyugatra az 52-M5 csatlakozási kiindulás pontig, valamint Csongrád megye Mórahalom és Kistelek járásainak a védőkörzet vonatkozásában meghatározott részén kívüli, az N46,458679 és az E19,873816; és az N46,415988 és az E19,868078; és az N46,4734 és az E20,1634, valamint a N46,540227, és az E19,816115, és az
  N46,469738 és az E19,8422, és az
  N46,474649 és az E19,866126, és az
  N46,406722 és az E19,864139, és az
  N46,411634 és az E19,883893, és az
  N46,630573 és az E19,536706, és az
  N46,628228 és az E19,548682, és az
  N46,63177 és az E19,603322, és az
  N46,626579 és az E19,652752, és az
  N46,568135 és az E19,629595, és az
  N46,593654 és az E19,64934, és az
  N46,567552 és az E19,679839, és az
  N46,569787 és az E19,692051, és az
  N46,544216 és az E19,717363, és az
  N46,516493 és az E19,760571, és az
  N46,555731 és az E19,786764, és az
  N46,5381 és az E19,8205, és az
  N46,5411 és az E19,8313, és az
  N 46,584928 és az E19,675551, és az
  N46,533851 és az E 19,811515, és az
  N46,47774167 és az E19,86573056, és az
  N46,484255 és az E19,792816, és az
  N46,615774 és az E19,51889, és az
  N46,56963889 és az E19,62801111, és az
  N46,55130833 és az E19,67718611, és az
  N46,580685 és az E19,591378, és az N46,580685 és az E19,591378, és az N46,674795 és az E19,501413, és az N46,672415 és az E19,497671, és az N46,52703 és az E19,75514, és az N46,623383 és az E19,435333, és az N46,55115 és az E19,67295, és az N46,533444 és az E19,868219, és az N46,523853 és az E19,885318, és az N46,535252 és az E19,808912, és az N46,59707 és az E19,45574, és az N46,65772 és az E19,525666, és az N46,593111 és az E19,492923, és az N46,639516 és az E19,542554, és az N46,594811 és az E19,803715, és az N46,5460333 és az E19,77916944, és az N46,57636389 és az E19,58059444 és az N46,676398 és az E19,505054, és az N46,38947 és az E19,858711, és az N46,58072 és az E19,74044, és az N46,6109778 és az E19,88599722, és az N46,674375, és az E19,496807, és ez N46,675336, és az E19,498997 és az N46,665379 és az E19,489808 és az N46,496419 és az E19,911004, és az N46,620021 és az E19,552464, és az N46,3869556, és az E19,77618056, és az N46,5460333 és az E19,77916944, és az N46,551986 és az E19,79999 és az N46,46118056 és az E19,71168333, és az N46,48898611 és az E19,88049444, és az N46,53697222, és az E19,68341111, és az N46,591604, és az E19,49531, és az N46,5171417 és az E19,67016111, és az N46,5158, és az E19,67768889, és az N46,52391944 és az E19,68843889 és az N46,53138889 és az E19,62005556, és az N46,4061972 és az E19,73322778, és az N46,52827778 és az E19,64308333, és az N46,533121 és az E19,518341, és az N46,574084 és az E19,740144, és az N46,553554 és az E19,75765, és az N46,657184 és az E19,531355, és az N46,5618333 és az E19,76470278, és az N46,516606 és az E19,886638, és az N46,551673 és az E19,491094, és az N46,551723 és az N19,779836, és az N46,603375, és az E19,90755278, és az N46,547736, és az E19,535668, és az N46,544789 és az E19,516968, és az N46,550743 és az E19,496889, és az N46,382844 és az E19,86408, és az N46,57903611 és az E19,72372222, és az N46,590227, É19,710753, és az N46,521458 és az E19,642231, és az N46,579435 és E19,464347, és az N46,616864 és az E19,548472, és az N46,50325556 és az E19,64926389, és az N46,518133 és az E19,6784, és az
  N46,557763 és az E19,901849 és az N46,484193 és az E19,69385, és az N46,52626111 és az E19,64352778 és az N46,500159 és az E19,655886 és az N46,5957889 és az E 19,87722778 és az N46,589767 és az E19,753633 és az N46,5886056 és az E19,88189167 GPS-koordináták által meghatározott pontok körüli 10 km sugarú körön belül eső részei, valamint az 53-as, az 5408-as és a Bács-Kiskun-Csongrád megye határa által határolt terület | 2017.1.12. |
| Északon a Bugacot Móricgáttal összekötő 54105-ös úton haladva az 54102 és 54105 elágazástól 3 km
  Délnyugat felé haladva a Tázlárt Kiskunmajsával összekötő 5405-ös út felé, az 5405-ös úton Tázlártól 9 km-re a Kiskőrösi/Kiskunmajsai Járások határától 0,8 km
  Kelet felé haladva Szank belterület határától 0,5 km
  Dél felé haladva Szank felől az 5405-ös út felé tartó út és az 5405-ös út elágazási pontja,
  Dél felé haladva az 5402-es út felé Kiskunmajsa belterület határától 3,5 km az 5402-es út mentén távolodva Kiskunmajsától.
  Délkeleti irányban az 5409-es út Kiskunmajsa belterület határától 5 km
  Dél-délkelet felé haladva az 5405-ös út felé az 5405-ös és az 5442-es út elágazásától nyugat felé 0,5 km
  Déli irányba haladva a megyehatárig
  A megyehatár mentén haladva délkelet, majd 3 km után észak felé az 54 11-es útig
  A megyehatár 5411-es úttól 6 km-re lévő töréspontjától déli irányban 1,5 km
  A megyehatár következő töréspontja előtt 0,4 km
  A megyehatáron haladva északnyugat felé haladva 4 km-t, majd északkelet felé haladva az M5 autópályától 3 km
  Nyugat felé haladva az 5405-ös úton Jászszentlászló belterület határától 1 km
  Dél felé haladva 1 km, majd északnyugat felé haladva 1 km, majd észak felé haladva az 5405-ös útig
  Az 5405-ös úton Móricgát felé haladva a következő töréspontig
  Északkelet felé haladva 2 km, majd északnyugat felé haladva a kiindulópontig, valamint Csongrád megye Mórahalom és Kistelek járásainak az N46,458679 és az E19,873816; és az N46,415988 és az E19,868078; és az N46,4734 és az E20,1634, és az N46,540227, E19,816115 és az
  N46,469738 és az E19,8422, és az
  N46,474649 és az E19,866126, és az
  N46,406722 és az E19,864139, és az
  N46,411634 és az E19,883893, és az
  N46,630573 és az E19,536706, és az
  N46,628228 és az E19,548682, és az
  N46,63177 és az E19,603322, és az
  N46,626579 és az E19,652752, és az
  N46,568135 és az E19,629595, és az
  N46,593654 és az E19,64934, és az
  N46,567552 és az E19,679839, és az
  N46,569787 és az E19,692051, és az
  N46,544216 és az E19,717363, és az
  N46,516493 és az E19,760571, és az
  N46,555731 és az E19,786764, és az
  N46,5381 és az E19,8205, és az
  N46,5411 és az E19,8313, és az
  N 46,584928 és az E19,675551, és az
  N46,533851 és az E 19,811515, és az
  N46,47774167 és az E19,86573056, és az
  N46,484255 és az E19,792816, és az
  N46,615774 és az E19,51889, és az
  N46,56963889 és az E19,62801111, és az
  N46,55130833 és az E19,67718611, és az
  N46,580685 és az E19,591378, és az N46,580685 és az E19,591378, és az N46,674795 és az E19,501413, és az N46,672415 és az E19,497671, és az N46,52703 és az E19,75514, és az N46,623383 és az E19,435333, és az N46,55115 és az E19,67295, és az N46,533444 és az E19,868219, és az N46,523853 és az E19,885318, és az N46,535252 és az E19,808912, és az N46,59707 és az E19,45574, és az N46,65772 és az E19,525666, és az N46,593111 és az E19,492923, és az N46,639516 és az E19,542554, és az N46,594811 és az E19,803715, és az N46,5460333 és az E19,77916944, és az N46,57636389 és az E19,58059444 és az N46,676398 és az E19,505054, és az N46,38947 és az E19,858711, és az N46,58072 és az E19,74044, és az N46,6109778 és az E19,88599722, és az N46,674375, és az E19,496807, és ez N46,675336, és az E19,498997 és az N46,665379 és az E19,489808 és az N46,496419 és az E19,911004, és az N46,620021 és az E19,552464, és az N46,3869556, és az E19,77618056, és az N46,5460333 és az E19,77916944, és az N46,551986 és az E19,79999 és az N46,46118056 és az E19,71168333, és az N46,48898611 és az E19,88049444, és az N46,53697222, és az E19,68341111, és az N46,591604, és az E19,49531, és az N46,5171417 és az E19,67016111, és az N46,5158, és az E19,67768889, és az N46,52391944 és az E19,68843889 és az N46,53138889 és az E19,62005556, és az N46,4061972 és az E19,73322778, és az N46,52827778 és az E19,64308333, és az N46,533121 és az E19,518341, és az N46,574084 és az E19,740144, és az N46,553554 és az E19,75765, és az N46,657184 és az E19,531355, és az N46,5618333 és az E19,76470278, és az N46,516606 és az E19,886638, és az N46,551673 és az E19,491094, és az N46,551723 és az N19,779836, és az N46,603375, és az E19,90755278, és az N46,547736, és az E19,535668, és az N46,544789 és az E19,516968, és az N46,550743 és az E19,496889, és az N46,382844 és az E19,86408, és az N46,57903611 és az E19,72372222, és az N46,590227, É19,710753, és az N46,521458 és az E19,642231, és az N46,579435 és E19,464347, és az N46,616864 és az E19,548472, és az N46,50325556 és az E19,64926389, és az N46,518133 és az E19,6784, és az
  N46,557763 és az E19,901849 és az N46,484193 és az E19,69385, és az N46,52626111 és az E19,64352778 és az N46,500159 és az E19,655886 és az N46,5957889 és az E 19,87722778 és az N46,589767 és az E19,753633 és az N46,5886056 és az E19,88189167 GPS koordináták által meghatározott pontok körüli 3 km sugarú körön belül eső részei | 2017.1.3. – 2017.1.12. |
| Bács-Kiskun megye Kiskunfélegyházi, Kecskeméti és Kiskunmajsai járásának az N46,682422 és az E19,638406, az N46,685278 és az E19,64, valamint az N46,689837 és az E19,674396 GPS-koordináták által meghatározott pontok körüli 3 km sugarú körön belül eső részei, továbbá Móricgát-Erdőszéplak település teljes belterülete | 2017.1.1. – 2017.1.9. |
| Bács-Kiskun megye Kiskunhalasi és Jánoshalmai járásainak, valamint Csongrád megye Mórahalmi járásának a védőkörzet vonatkozásában meghatározott részén kívüli, az N46,268418 és az E19,573609, az N46,229847 és az E19,619350, az N46,241335 és az E19,555281, valamint az N46,244069 és az E19,555064 GPS GPS-koordináták által meghatározott pontok körüli 10 km sugarú körön belül eső részei, továbbá Balotaszállás település teljes belterülete | 2017.1.15. |
| Bács-Kiskun megye Kiskunhalasi járásának az N46,268418 és az E19,573609, az N46,229847 és az E19,619350, az N46,241335 és az E19,555281, valamint az N46,244069 és az E19,555064 GPS-koordináták által meghatározott pontok körüli 3 km sugarú körön belül eső részei, valamint Kelebia-Újfalu település teljes belterülete | 2017.1.6. – 2017.1.15. |
| Csongrád megye Mórahalom, Kistelek és Szeged járásainak, és Bács-Kiskun megye Kiskunmajsa járásának a védőkörzet vonatkozásában meghatározott részén kívüli, az N46,342763 és az E19,886990, és az N46,3632 és az E19,8754, és az N46,362391 és az E19,889445, valamint az N46,342783 és az E19,802446 GPS-koordináták által meghatározott pont körüli 10 km sugarú körön belül eső részei, valamint a következők által határolt terület: Bács-Kiskun és Csongrád megye nyugati határától délre az 5-ös út, majd Kistelek és Balástya közigazgatási határa az 5-ös útig, majd délre az 5-ös úton az E68-as útig, majd nyugatra az E68-as az E57-es útig, majd az E75-ös a délre a magyar-szerb határig, majd követve a határt nyugatra, majd a Bács-Kiskun-Csongrád megyehatárt északkeletre | 2017.1.9. |
| Csongrád megye Mórahalom járásának az N46,342763 és az E19,886990, és az N46,3632 és az E19,8754, és az N46,362391 és az E19,889445, valamint az N46,342783 és az E19,802446 GPS-koordináták által meghatározott pont körüli 3 km sugarú körön belül eső részei, valamint Forráskút, Üllés és Bordány települések teljes beépített területe | 2016.12.31. – 2017.1.9. |
| Jász-Nagykun-Szolnok megye Kunszentmártoni és Mezőtúri járásának, valamint Békés megye Szarvasi járásának a védőkörzet vonatkozásában meghatározott részén kívüli, az N46,8926211 és az E20,367360, valamint az N46,896193 és az E20,388287 GPS-koordináták által meghatározott pontok körüli 10 km sugarú körön belül eső részei, valamint Öcsöd település teljes közigazgatási területe | 2016.12.26. |
| Jász-Nagykun-Szolnok megye Kunszentmártoni és Mezőtúri járásának az N46,8926211 és az E20,367360, valamint az N46,896193 és az E20,388287 GPS-koordináták által meghatározott pontok körüli 3 km sugarú körön belül eső részei | 2016.12.17. – 2016.12.26. |
| Bács-Kiskun megye Kiskunfélegyházi és Kecskeméti járásának az N46,665317 és az E19,805388, az N46,794889 és az E19,817377, az N46,774805 és az E19,795087, valamint az N46,762825 és az E19,857375 GPS-koordináták által meghatározott pontok körüli 3 km sugarú körön belül eső részei | 2016.12.24. – 2017.1.2. |
| Békés megye Sarkadi járásának, valamint Hajdú-Bihar megye Berettyóújfalui járásának a védőkörzet vonatkozásában meghatározott részén kívüli, az N46,951822 és az E21,603480 GPS-koordináták által meghatározott pont körüli 10 km sugarú körön belül eső részei | 2017.1.2. |
| Békés megye Sarkadi járásának az N46,951822 és az E21,603480 GPS-koordináták által meghatározott pont körüli 3 km sugarú körön belül eső részei | 2016.12.24. – 2017.1.2. |
| Csongrád megye Szentesi, Csongrádi és Hódmezővásárhelyi járásának, valamint Jász-Nagykun-Szolnok megye Kunszentmártoni járásának a védőkörzet vonatkozásában meghatározott részén kívüli, az N46,682909 és az E20,33426, valamint az N46,619294 és az E20,390083 GPS-koordináták által meghatározott pontok körüli 10 km sugarú körön belül eső részei | 2017.1.3. |
| Csongrád megye Szentesi járásának az N46,682909 és az E20,33426, valamint az N46,619294 és az E20,390083 GPS-koordináták által meghatározott pontok körüli 3 km sugarú körön belül eső részei | 2016.12.25. – 2017.1.3. |
| Békés megye Orosházi, Mezőkovácsházi, Békéscsabai, Békési és Gyulai járásának a védőkörzet vonatkozásában meghatározott részén kívüli, az N46,599129 és az E21,02752, az N46,595641 és az E21,028533, az N46,54682222 és az E20,8927, valamint az N46,654794 és az E20,948188 GPS-koordináták által meghatározott pontok körüli 10 km sugarú körön belül eső részei, valamint az alábbiak által határolt terület: 44-es út- 445-ös út-4432-es út- 4434-es út-4428-as út—Munkácsy sor- 4418-as út – Békés-Csongrád megye határa – 4642-es út | 2017.1.6. |
| Békés megye Orosházi, Mezőkovácsházi és Békéscsabai járásának az N46,599129 és az E21,02752, az N46,595641 és az E21,028533, az N46,54682222 és az E20,8927, valamint az N46,654794 és az E20,948188 GPS-koordináták által meghatározott pontok körüli 3 km sugarú körön belül eső részei, valamint Szabadkígyós és Medgyesbodzás-Gábortelep települések teljes belterülete | 2016.12.28. – 2017.1.6. |
| Bács-Kiskun megye Kiskunfélegyházi és Kiskunmajsai, valamint Csongrád megye Kisteleki, Csongrádi és Szegedi járásának a védőkörzet vonatkozásában meghatározott részén kívüli, az N46,544052 és az E19,968252, valamint az N46,485451 és az E20,027345 GPS-koordináták által meghatározott pontok körüli 10 km sugarú körön belül eső részei, továbbá Tömörkény és Baks települések teljes közigazgatási területe, valamint Csanytelek település közigazgatási külterületének az Alsó-főcsatorna vonalától délre eső teljes területe | 2017.1.6. |
| Bács-Kiskun megye Kiskunfélegyházi járásának, valamint Csongrád megye Kisteleki járásának az N46,544052 és az E19,968252, valamint az N46,485451 és az E20,027345 GPS-koordináták által meghatározott pontok körüli 3 km sugarú körön belül eső részei | 2016.12.29. – 2017.1.6. |
| Csongrád megye Szegedi, Hódmezővásárhelyi és Makói járásának a védőkörzet vonatkozásában meghatározott részén kívüli, az N46,306591 és az E20,268039 GPS-koordináták által meghatározott pont körüli 10 km sugarú körön belül eső részei, valamint délen a 43-as út által határolt terület Deszkig, Deszk teljes belterülete, illetve az alábbiak által határolt terület: M43-as út – 5-ös út – Balástya közigazgatási határa – Ópusztaszer közigazgatási határa – 4519-es út – 4519-es úton 6 km-re Ópusztaszer határától kiindulva keletre az Atkai holtágig – Sándorfalva közigazgatási határa | 2017.1.6. |
| Csongrád megye Szegedi, Hódmezővásárhelyi és Makói járásának az N46,306591 és az E20,268039 GPS-koordináták által meghatározott pont körüli 3 km sugarú körön belül eső részei | 2016.12.28. – 2017.1.6. |
| Békés megye Gyomaendrődi és Szeghalmi járásának, valamint Jász-Nagykun-Szolnok megye Mezőtúri járásának a védőkörzet vonatkozásában meghatározott részén kívüli, az N46,992986 és az E20,888836 GPS-koordináták által meghatározott pont körüli 10 km sugarú körön belül eső részei, valamint Gyomaendrőd 443-as és 46-os utaktól keletre eső belterülete | 2017.1.10. |
| Békés megye Gyomaendrődi járásának az N46,992986 és az E20,888836 GPS-koordináták által meghatározott pont körüli 3 km sugarú körön belül eső részei | 2017.1.1. – 2017.1.10. |
| Békés megye Orosházi és Békéscsabai járásának, valamint Csongrád megye Szentesi és Hódmezővásárhelyi járásának a védőkörzet vonatkozásában meghatározott részén kívüli, az N46,5953 és az E20,62686 GPS-koordináták által meghatározott pont körüli 10 km sugarú körön belül eső részei, Nagyszénás település belterülete, valamint az alábbiak által határolt terület: Csongrád-Békés megye határa – 4418-as út – 4419-es út – 47-es út – 4405-ös út – Szentesi-Hódmezővásárhelyi járás határa | 2017.1.12. |
| Békés megye Orosházi járásának az N46,5953 és az E20,62686 GPS-koordináták által meghatározott pont körüli 3 km sugarú körön belül eső részei, valamint Orosháza-Szentetornya település belterülete, valamint Orosháza-Rákóczitelep és Orosháza-Gyopárosfürdő települések belterületének a 4406-os és a 47-es utaktól északra és nyugatra eső belterülete | 2017.1.3. – 2017.1.12. |
| Jász-Nagykun-Szolnok megye Kunszentmártoni járásának, Bács-Kiskun megye Tiszakécskei járásának, valamint Csongrád megye Csongrádi és Szentesi járásának a védőkörzet vonatkozásában meghatározott részén kívüli, az N46,853433 és az E20,139858 GPS-koordináták által meghatározott pont körüli 10 km sugarú körön belül eső területei, valamint Tiszasas település teljes közigazgatási terület, valamint a 44-es út, a 4622-es út, a 4623-as út, a 4625-ös út és a Bács-Kiskun-Jász-Nagykun-Szolnok megyehatár által határolt terület | 2017.1.12. |
| Jász-Nagykun-Szolnok megye Kunszentmártoni járásának és Bács-Kiskun megye Tiszakécskei járásának az N46,853433 és az E20,139858 GPS-koordináták által meghatározott pont körüli 3 km sugarú körön belül eső részei | 2017.1.3. – 2017.1.12. |
| Csongrád megye Szegedi és Makói járásának a védőkörzet vonatkozásában meghatározott részén kívüli, az N46,151747 és az E20,290045 GPS-koordináták által meghatározott pont körüli 10 km sugarú körön belül eső részei, Deszk, Ferencszállás, Klárafalva, Újszentiván, Tiszasziget települések teljes közigazgatási területe, Szeged település közigazgatási területének a Tisza folyó – Herke utca – 43-as főút – Újszőreg – Szőreg által határolt része, valamint Kiszombor település belterületének a Rokkant köz – Pollner Kálmán utca – Farkas utca – Kiss Menyhért utca – Dózsa György u, – Délvidéki utca – Kör utca – Óbébai utca északi része – a 884/1 és 05398 hrsz., telkek – 05397 hrsz., út – 05402 hrsz., csatorna északi része által határolt része | 2017.1.12. |
| Csongrád megye Szegedi járásának az N46,151747 és az E20,290045 GPS-koordináták által meghatározott pont körüli 3 km sugarú körön belül eső részei | 2017.1.6. – 2017.1.15.” |

A következőket magában foglaló terület:

Alkalmazás határideje a 2005/94/EK irányelv 31. cikkének megfelelően

Az alábbi utak által behatárolt terület: Az 52-es út az M5-52-es kecskeméti csomópontjától nyugat felé az 52-es út az 5301-es becsatlakozásáig, Innen délnyugat felé 5301-es az 5309-es út becsatlakozásáig, Innen dél felé Kiskunhalasig, Kiskunhalastól kelet felé az 5408-as úton Bács-Kiskun és Csongrád megye határáig, Innen a megyehatárt követve északkeletre, majd északra a 44-es útig, A 44-es úton nyugatra az 52-M5 csatlakozási kiindulás pontig, valamint Csongrád megye Mórahalom és Kistelek járásainak a védőkörzet vonatkozásában meghatározott részén kívüli, az N46,458679 és az E19,873816; és az N46,415988 és az E19,868078; és az N46,4734 és az E20,1634, valamint a N46,540227, és az E19,816115, és az

N46,469738 és az E19,8422, és az

N46,474649 és az E19,866126, és az

N46,406722 és az E19,864139, és az

N46,411634 és az E19,883893, és az

N46,630573 és az E19,536706, és az

N46,628228 és az E19,548682, és az

N46,63177 és az E19,603322, és az

N46,626579 és az E19,652752, és az

N46,568135 és az E19,629595, és az

N46,593654 és az E19,64934, és az

N46,567552 és az E19,679839, és az

N46,569787 és az E19,692051, és az

N46,544216 és az E19,717363, és az

N46,516493 és az E19,760571, és az

N46,555731 és az E19,786764, és az

N46,5381 és az E19,8205, és az

N46,5411 és az E19,8313, és az

N 46,584928 és az E19,675551, és az

N46,533851 és az E 19,811515, és az

N46,47774167 és az E19,86573056, és az

N46,484255 és az E19,792816, és az

N46,615774 és az E19,51889, és az

N46,56963889 és az E19,62801111, és az

N46,55130833 és az E19,67718611, és az

N46,580685 és az E19,591378, és az N46,580685 és az E19,591378, és az N46,674795 és az E19,501413, és az N46,672415 és az E19,497671, és az N46,52703 és az E19,75514, és az N46,623383 és az E19,435333, és az N46,55115 és az E19,67295, és az N46,533444 és az E19,868219, és az N46,523853 és az E19,885318, és az N46,535252 és az E19,808912, és az N46,59707 és az E19,45574, és az N46,65772 és az E19,525666, és az N46,593111 és az E19,492923, és az N46,639516 és az E19,542554, és az N46,594811 és az E19,803715, és az N46,5460333 és az E19,77916944, és az N46,57636389 és az E19,58059444 és az N46,676398 és az E19,505054, és az N46,38947 és az E19,858711, és az N46,58072 és az E19,74044, és az N46,6109778 és az E19,88599722, és az N46,674375, és az E19,496807, és ez N46,675336, és az E19,498997 és az N46,665379 és az E19,489808 és az N46,496419 és az E19,911004, és az N46,620021 és az E19,552464, és az N46,3869556, és az E19,77618056, és az N46,5460333 és az E19,77916944, és az N46,551986 és az E19,79999 és az N46,46118056 és az E19,71168333, és az N46,48898611 és az E19,88049444, és az N46,53697222, és az E19,68341111, és az N46,591604, és az E19,49531, és az N46,5171417 és az E19,67016111, és az N46,5158, és az E19,67768889, és az N46,52391944 és az E19,68843889 és az N46,53138889 és az E19,62005556, és az N46,4061972 és az E19,73322778, és az N46,52827778 és az E19,64308333, és az N46,533121 és az E19,518341, és az N46,574084 és az E19,740144, és az N46,553554 és az E19,75765, és az N46,657184 és az E19,531355, és az N46,5618333 és az E19,76470278, és az N46,516606 és az E19,886638, és az N46,551673 és az E19,491094, és az N46,551723 és az N19,779836, és az N46,603375, és az E19,90755278, és az N46,547736, és az E19,535668, és az N46,544789 és az E19,516968, és az N46,550743 és az E19,496889, és az N46,382844 és az E19,86408, és az N46,57903611 és az E19,72372222, és az N46,590227, É19,710753, és az N46,521458 és az E19,642231, és az N46,579435 és E19,464347, és az N46,616864 és az E19,548472, és az N46,50325556 és az E19,64926389, és az N46,518133 és az E19,6784, és az

N46,557763 és az E19,901849 és az N46,484193 és az E19,69385, és az N46,52626111 és az E19,64352778 és az N46,500159 és az E19,655886 és az N46,5957889 és az E 19,87722778 és az N46,589767 és az E19,753633 és az N46,5886056 és az E19,88189167 GPS-koordináták által meghatározott pontok körüli 10 km sugarú körön belül eső részei, valamint az 53-as, az 5408-as és a Bács-Kiskun-Csongrád megye határa által határolt terület

2017.1.12.

Északon a Bugacot Móricgáttal összekötő 54105-ös úton haladva az 54102 és 54105 elágazástól 3 km

Délnyugat felé haladva a Tázlárt Kiskunmajsával összekötő 5405-ös út felé, az 5405-ös úton Tázlártól 9 km-re a Kiskőrösi/Kiskunmajsai Járások határától 0,8 km

Kelet felé haladva Szank belterület határától 0,5 km

Dél felé haladva Szank felől az 5405-ös út felé tartó út és az 5405-ös út elágazási pontja,

Dél felé haladva az 5402-es út felé Kiskunmajsa belterület határától 3,5 km az 5402-es út mentén távolodva Kiskunmajsától.

Délkeleti irányban az 5409-es út Kiskunmajsa belterület határától 5 km

Dél-délkelet felé haladva az 5405-ös út felé az 5405-ös és az 5442-es út elágazásától nyugat felé 0,5 km

Déli irányba haladva a megyehatárig

A megyehatár mentén haladva délkelet, majd 3 km után észak felé az 54 11-es útig

A megyehatár 5411-es úttól 6 km-re lévő töréspontjától déli irányban 1,5 km

A megyehatár következő töréspontja előtt 0,4 km

A megyehatáron haladva északnyugat felé haladva 4 km-t, majd északkelet felé haladva az M5 autópályától 3 km

Nyugat felé haladva az 5405-ös úton Jászszentlászló belterület határától 1 km

Dél felé haladva 1 km, majd északnyugat felé haladva 1 km, majd észak felé haladva az 5405-ös útig

Az 5405-ös úton Móricgát felé haladva a következő töréspontig

Északkelet felé haladva 2 km, majd északnyugat felé haladva a kiindulópontig, valamint Csongrád megye Mórahalom és Kistelek járásainak az N46,458679 és az E19,873816; és az N46,415988 és az E19,868078; és az N46,4734 és az E20,1634, és az N46,540227, E19,816115 és az

N46,469738 és az E19,8422, és az

N46,474649 és az E19,866126, és az

N46,406722 és az E19,864139, és az

N46,411634 és az E19,883893, és az

N46,630573 és az E19,536706, és az

N46,628228 és az E19,548682, és az

N46,63177 és az E19,603322, és az

N46,626579 és az E19,652752, és az

N46,568135 és az E19,629595, és az

N46,593654 és az E19,64934, és az

N46,567552 és az E19,679839, és az

N46,569787 és az E19,692051, és az

N46,544216 és az E19,717363, és az

N46,516493 és az E19,760571, és az

N46,555731 és az E19,786764, és az

N46,5381 és az E19,8205, és az

N46,5411 és az E19,8313, és az

N 46,584928 és az E19,675551, és az

N46,533851 és az E 19,811515, és az

N46,47774167 és az E19,86573056, és az

N46,484255 és az E19,792816, és az

N46,615774 és az E19,51889, és az

N46,56963889 és az E19,62801111, és az

N46,55130833 és az E19,67718611, és az

N46,580685 és az E19,591378, és az N46,580685 és az E19,591378, és az N46,674795 és az E19,501413, és az N46,672415 és az E19,497671, és az N46,52703 és az E19,75514, és az N46,623383 és az E19,435333, és az N46,55115 és az E19,67295, és az N46,533444 és az E19,868219, és az N46,523853 és az E19,885318, és az N46,535252 és az E19,808912, és az N46,59707 és az E19,45574, és az N46,65772 és az E19,525666, és az N46,593111 és az E19,492923, és az N46,639516 és az E19,542554, és az N46,594811 és az E19,803715, és az N46,5460333 és az E19,77916944, és az N46,57636389 és az E19,58059444 és az N46,676398 és az E19,505054, és az N46,38947 és az E19,858711, és az N46,58072 és az E19,74044, és az N46,6109778 és az E19,88599722, és az N46,674375, és az E19,496807, és ez N46,675336, és az E19,498997 és az N46,665379 és az E19,489808 és az N46,496419 és az E19,911004, és az N46,620021 és az E19,552464, és az N46,3869556, és az E19,77618056, és az N46,5460333 és az E19,77916944, és az N46,551986 és az E19,79999 és az N46,46118056 és az E19,71168333, és az N46,48898611 és az E19,88049444, és az N46,53697222, és az E19,68341111, és az N46,591604, és az E19,49531, és az N46,5171417 és az E19,67016111, és az N46,5158, és az E19,67768889, és az N46,52391944 és az E19,68843889 és az N46,53138889 és az E19,62005556, és az N46,4061972 és az E19,73322778, és az N46,52827778 és az E19,64308333, és az N46,533121 és az E19,518341, és az N46,574084 és az E19,740144, és az N46,553554 és az E19,75765, és az N46,657184 és az E19,531355, és az N46,5618333 és az E19,76470278, és az N46,516606 és az E19,886638, és az N46,551673 és az E19,491094, és az N46,551723 és az N19,779836, és az N46,603375, és az E19,90755278, és az N46,547736, és az E19,535668, és az N46,544789 és az E19,516968, és az N46,550743 és az E19,496889, és az N46,382844 és az E19,86408, és az N46,57903611 és az E19,72372222, és az N46,590227, É19,710753, és az N46,521458 és az E19,642231, és az N46,579435 és E19,464347, és az N46,616864 és az E19,548472, és az N46,50325556 és az E19,64926389, és az N46,518133 és az E19,6784, és az

N46,557763 és az E19,901849 és az N46,484193 és az E19,69385, és az N46,52626111 és az E19,64352778 és az N46,500159 és az E19,655886 és az N46,5957889 és az E 19,87722778 és az N46,589767 és az E19,753633 és az N46,5886056 és az E19,88189167 GPS koordináták által meghatározott pontok körüli 3 km sugarú körön belül eső részei

2017.1.3. – 2017.1.12.

Bács-Kiskun megye Kiskunfélegyházi, Kecskeméti és Kiskunmajsai járásának az N46,682422 és az E19,638406, az N46,685278 és az E19,64, valamint az N46,689837 és az E19,674396 GPS-koordináták által meghatározott pontok körüli 3 km sugarú körön belül eső részei, továbbá Móricgát-Erdőszéplak település teljes belterülete

2017.1.1. – 2017.1.9.

Bács-Kiskun megye Kiskunhalasi és Jánoshalmai járásainak, valamint Csongrád megye Mórahalmi járásának a védőkörzet vonatkozásában meghatározott részén kívüli, az N46,268418 és az E19,573609, az N46,229847 és az E19,619350, az N46,241335 és az E19,555281, valamint az N46,244069 és az E19,555064 GPS GPS-koordináták által meghatározott pontok körüli 10 km sugarú körön belül eső részei, továbbá Balotaszállás település teljes belterülete

2017.1.15.

Bács-Kiskun megye Kiskunhalasi járásának az N46,268418 és az E19,573609, az N46,229847 és az E19,619350, az N46,241335 és az E19,555281, valamint az N46,244069 és az E19,555064 GPS-koordináták által meghatározott pontok körüli 3 km sugarú körön belül eső részei, valamint Kelebia-Újfalu település teljes belterülete

2017.1.6. – 2017.1.15.

Csongrád megye Mórahalom, Kistelek és Szeged járásainak, és Bács-Kiskun megye Kiskunmajsa járásának a védőkörzet vonatkozásában meghatározott részén kívüli, az N46,342763 és az E19,886990, és az N46,3632 és az E19,8754, és az N46,362391 és az E19,889445, valamint az N46,342783 és az E19,802446 GPS-koordináták által meghatározott pont körüli 10 km sugarú körön belül eső részei, valamint a következők által határolt terület: Bács-Kiskun és Csongrád megye nyugati határától délre az 5-ös út, majd Kistelek és Balástya közigazgatási határa az 5-ös útig, majd délre az 5-ös úton az E68-as útig, majd nyugatra az E68-as az E57-es útig, majd az E75-ös a délre a magyar-szerb határig, majd követve a határt nyugatra, majd a Bács-Kiskun-Csongrád megyehatárt északkeletre

2017.1.9.

Csongrád megye Mórahalom járásának az N46,342763 és az E19,886990, és az N46,3632 és az E19,8754, és az N46,362391 és az E19,889445, valamint az N46,342783 és az E19,802446 GPS-koordináták által meghatározott pont körüli 3 km sugarú körön belül eső részei, valamint Forráskút, Üllés és Bordány települések teljes beépített területe

2016.12.31. – 2017.1.9.

Jász-Nagykun-Szolnok megye Kunszentmártoni és Mezőtúri járásának, valamint Békés megye Szarvasi járásának a védőkörzet vonatkozásában meghatározott részén kívüli, az N46,8926211 és az E20,367360, valamint az N46,896193 és az E20,388287 GPS-koordináták által meghatározott pontok körüli 10 km sugarú körön belül eső részei, valamint Öcsöd település teljes közigazgatási területe

2016.12.26.

Jász-Nagykun-Szolnok megye Kunszentmártoni és Mezőtúri járásának az N46,8926211 és az E20,367360, valamint az N46,896193 és az E20,388287 GPS-koordináták által meghatározott pontok körüli 3 km sugarú körön belül eső részei

2016.12.17. – 2016.12.26.

Bács-Kiskun megye Kiskunfélegyházi és Kecskeméti járásának az N46,665317 és az E19,805388, az N46,794889 és az E19,817377, az N46,774805 és az E19,795087, valamint az N46,762825 és az E19,857375 GPS-koordináták által meghatározott pontok körüli 3 km sugarú körön belül eső részei

2016.12.24. – 2017.1.2.

Békés megye Sarkadi járásának, valamint Hajdú-Bihar megye Berettyóújfalui járásának a védőkörzet vonatkozásában meghatározott részén kívüli, az N46,951822 és az E21,603480 GPS-koordináták által meghatározott pont körüli 10 km sugarú körön belül eső részei

2017.1.2.

Békés megye Sarkadi járásának az N46,951822 és az E21,603480 GPS-koordináták által meghatározott pont körüli 3 km sugarú körön belül eső részei

2016.12.24. – 2017.1.2.

Csongrád megye Szentesi, Csongrádi és Hódmezővásárhelyi járásának, valamint Jász-Nagykun-Szolnok megye Kunszentmártoni járásának a védőkörzet vonatkozásában meghatározott részén kívüli, az N46,682909 és az E20,33426, valamint az N46,619294 és az E20,390083 GPS-koordináták által meghatározott pontok körüli 10 km sugarú körön belül eső részei

2017.1.3.

Csongrád megye Szentesi járásának az N46,682909 és az E20,33426, valamint az N46,619294 és az E20,390083 GPS-koordináták által meghatározott pontok körüli 3 km sugarú körön belül eső részei

2016.12.25. – 2017.1.3.

Békés megye Orosházi, Mezőkovácsházi, Békéscsabai, Békési és Gyulai járásának a védőkörzet vonatkozásában meghatározott részén kívüli, az N46,599129 és az E21,02752, az N46,595641 és az E21,028533, az N46,54682222 és az E20,8927, valamint az N46,654794 és az E20,948188 GPS-koordináták által meghatározott pontok körüli 10 km sugarú körön belül eső részei, valamint az alábbiak által határolt terület: 44-es út- 445-ös út-4432-es út- 4434-es út-4428-as út—Munkácsy sor- 4418-as út – Békés-Csongrád megye határa – 4642-es út

2017.1.6.

Békés megye Orosházi, Mezőkovácsházi és Békéscsabai járásának az N46,599129 és az E21,02752, az N46,595641 és az E21,028533, az N46,54682222 és az E20,8927, valamint az N46,654794 és az E20,948188 GPS-koordináták által meghatározott pontok körüli 3 km sugarú körön belül eső részei, valamint Szabadkígyós és Medgyesbodzás-Gábortelep települések teljes belterülete

2016.12.28. – 2017.1.6.

Bács-Kiskun megye Kiskunfélegyházi és Kiskunmajsai, valamint Csongrád megye Kisteleki, Csongrádi és Szegedi járásának a védőkörzet vonatkozásában meghatározott részén kívüli, az N46,544052 és az E19,968252, valamint az N46,485451 és az E20,027345 GPS-koordináták által meghatározott pontok körüli 10 km sugarú körön belül eső részei, továbbá Tömörkény és Baks települések teljes közigazgatási területe, valamint Csanytelek település közigazgatási külterületének az Alsó-főcsatorna vonalától délre eső teljes területe

2017.1.6.

Bács-Kiskun megye Kiskunfélegyházi járásának, valamint Csongrád megye Kisteleki járásának az N46,544052 és az E19,968252, valamint az N46,485451 és az E20,027345 GPS-koordináták által meghatározott pontok körüli 3 km sugarú körön belül eső részei

2016.12.29. – 2017.1.6.

Csongrád megye Szegedi, Hódmezővásárhelyi és Makói járásának a védőkörzet vonatkozásában meghatározott részén kívüli, az N46,306591 és az E20,268039 GPS-koordináták által meghatározott pont körüli 10 km sugarú körön belül eső részei, valamint délen a 43-as út által határolt terület Deszkig, Deszk teljes belterülete, illetve az alábbiak által határolt terület: M43-as út – 5-ös út – Balástya közigazgatási határa – Ópusztaszer közigazgatási határa – 4519-es út – 4519-es úton 6 km-re Ópusztaszer határától kiindulva keletre az Atkai holtágig – Sándorfalva közigazgatási határa

2017.1.6.

Csongrád megye Szegedi, Hódmezővásárhelyi és Makói járásának az N46,306591 és az E20,268039 GPS-koordináták által meghatározott pont körüli 3 km sugarú körön belül eső részei

2016.12.28. – 2017.1.6.

Békés megye Gyomaendrődi és Szeghalmi járásának, valamint Jász-Nagykun-Szolnok megye Mezőtúri járásának a védőkörzet vonatkozásában meghatározott részén kívüli, az N46,992986 és az E20,888836 GPS-koordináták által meghatározott pont körüli 10 km sugarú körön belül eső részei, valamint Gyomaendrőd 443-as és 46-os utaktól keletre eső belterülete

2017.1.10.

Békés megye Gyomaendrődi járásának az N46,992986 és az E20,888836 GPS-koordináták által meghatározott pont körüli 3 km sugarú körön belül eső részei

2017.1.1. – 2017.1.10.

Békés megye Orosházi és Békéscsabai járásának, valamint Csongrád megye Szentesi és Hódmezővásárhelyi járásának a védőkörzet vonatkozásában meghatározott részén kívüli, az N46,5953 és az E20,62686 GPS-koordináták által meghatározott pont körüli 10 km sugarú körön belül eső részei, Nagyszénás település belterülete, valamint az alábbiak által határolt terület: Csongrád-Békés megye határa – 4418-as út – 4419-es út – 47-es út – 4405-ös út – Szentesi-Hódmezővásárhelyi járás határa

2017.1.12.

Békés megye Orosházi járásának az N46,5953 és az E20,62686 GPS-koordináták által meghatározott pont körüli 3 km sugarú körön belül eső részei, valamint Orosháza-Szentetornya település belterülete, valamint Orosháza-Rákóczitelep és Orosháza-Gyopárosfürdő települések belterületének a 4406-os és a 47-es utaktól északra és nyugatra eső belterülete

2017.1.3. – 2017.1.12.

Jász-Nagykun-Szolnok megye Kunszentmártoni járásának, Bács-Kiskun megye Tiszakécskei járásának, valamint Csongrád megye Csongrádi és Szentesi járásának a védőkörzet vonatkozásában meghatározott részén kívüli, az N46,853433 és az E20,139858 GPS-koordináták által meghatározott pont körüli 10 km sugarú körön belül eső területei, valamint Tiszasas település teljes közigazgatási terület, valamint a 44-es út, a 4622-es út, a 4623-as út, a 4625-ös út és a Bács-Kiskun-Jász-Nagykun-Szolnok megyehatár által határolt terület

2017.1.12.

Jász-Nagykun-Szolnok megye Kunszentmártoni járásának és Bács-Kiskun megye Tiszakécskei járásának az N46,853433 és az E20,139858 GPS-koordináták által meghatározott pont körüli 3 km sugarú körön belül eső részei

2017.1.3. – 2017.1.12.

Csongrád megye Szegedi és Makói járásának a védőkörzet vonatkozásában meghatározott részén kívüli, az N46,151747 és az E20,290045 GPS-koordináták által meghatározott pont körüli 10 km sugarú körön belül eső részei, Deszk, Ferencszállás, Klárafalva, Újszentiván, Tiszasziget települések teljes közigazgatási területe, Szeged település közigazgatási területének a Tisza folyó – Herke utca – 43-as főút – Újszőreg – Szőreg által határolt része, valamint Kiszombor település belterületének a Rokkant köz – Pollner Kálmán utca – Farkas utca – Kiss Menyhért utca – Dózsa György u, – Délvidéki utca – Kör utca – Óbébai utca északi része – a 884/1 és 05398 hrsz., telkek – 05397 hrsz., út – 05402 hrsz., csatorna északi része által határolt része

2017.1.12.

Csongrád megye Szegedi járásának az N46,151747 és az E20,290045 GPS-koordináták által meghatározott pont körüli 3 km sugarú körön belül eső részei

2017.1.6. – 2017.1.15.”

---

NEMZETKÖZI MEGÁLLAPODÁSOKKAL LÉTREHOZOTT SZERVEK ÁLTAL ELFOGADOTT JOGI AKTUSOK

| 2016.12.16. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 342/100 |
| --- | --- | --- | --- |

2016.12.16.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 342/100

---

AZ EU–KOSZOVÓ
   (*1)
  STABILIZÁCIÓS ÉS TÁRSULÁSI TANÁCS 1/2016 SZÁMÚ HATÁROZATA

(2016. november 25.)

eljárási szabályzatának elfogadásáról [2016/2280]

A STABILIZÁCIÓS ÉS TÁRSULÁSI TANÁCS,

tekintettel az egyrészről az Európai Unió és az Európai Atomenergia-közösség, másrészről Koszovó (*1) közötti stabilizációs és társulási megállapodásra (a továbbiakban: a megállapodás) és különösen annak 126., 127., 129. és 131. cikkére,

mivel a megállapodás 2016. április 1-jén hatályba lépett,

ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:

1. cikk

Elnökség

A Stabilizációs és Társulási Tanács elnökségét a feleknek 12 hónapos időtartamra, felváltva kell betölteniük. Az első időszak a Stabilizációs és Társulási Tanács első ülésének napján kezdődik és ugyanazon év december 31-ig tart.

2. cikk

Ülések

A Stabilizációs és Társulási Tanácsnak évente egyszer kell üléseznie, a stabilizációs és társulási tanácsok, azon belül a képviselet szintje és a rendezvény helyszíne tekintetében kialakult gyakorlatnak megfelelően. A Stabilizációs és Társulási Tanács a felek egyetértésével bármelyik fél kérésére rendkívüli üléseket tarthat. A Stabilizációs és Társulási Tanács üléseit a Stabilizációs és Társulási Tanács titkárságának kell összehívnia az elnökkel egyetértésben.

3. cikk

Küldöttségek

Az elnököt valamennyi ülés megkezdése előtt tájékoztatni kell a felek küldöttségeinek tervezett összetételéről. A Stabilizációs és Társulási Tanács ülésén megfigyelőként az Európai Beruházási Bank (EBB) egy képviselőjének is részt kell vennie, amennyiben a napirenden az EBB-t érintő ügyek is szerepelnek. A Stabilizációs és Társulási Tanács más személyeket is meghívhat üléseire, hogy bizonyos témakörökben tájékoztatást nyújtsanak.

4. cikk

Titkárság

Az Európai Unió Tanácsa Főtitkársága egy tisztviselőjének, valamint Koszovó belgiumi képviselete egy tisztviselőjének együttesen kell ellátnia a Stabilizációs és Társulási Tanács titkári feladatait.

5. cikk

Levelezés

A Stabilizációs és Társulási Tanácsnak címzett leveleket a Stabilizációs és Társulási Tanács elnöke részére, az Európai Unió Tanácsa Főtitkárságának címére kell küldeni.

Mindkét titkárnak gondoskodnia kell arról, hogy a levelezés eljusson a Stabilizációs és Társulási Tanács elnökéhez, és adott esetben azt körbe kell küldeniük a Stabilizációs és Társulási Tanács többi tagjának. A körbeküldött levelezést el kell küldeni a Bizottság Főtitkárságának, az Európai Külügyi Szolgálatnak és Koszovó belgiumi képviseletének.

A Stabilizációs és Társulási Tanács elnökének közleményeit mindkét titkárnak el kell küldenie a címzetteknek, és adott esetben a Stabilizációs és Társulási Tanács második bekezdésben említett többi tagjának is.

6. cikk

Nyilvánosság

Eltérő határozat hiányában a Stabilizációs és Társulási Tanács ülései nem nyilvánosak.

7. cikk

Az ülések napirendje

(1)   Az elnöknek el kell készítenie az egyes ülések tervezett napirendjét. A tervezett napirendet a Stabilizációs és Társulási Tanács titkárainak az ülés kezdetét legalább 15 nappal megelőzően el kell juttatniuk az 5. cikkben említett címzetteknek. A tervezett napirendnek azokat a napirendi pontokat kell tartalmaznia, amelyeknek a napirendi pontok közé való felvételére vonatkozóan az elnök az ülés kezdetét legalább 21 nappal megelőzően kérést kapott; ugyanakkor a tervezett napirendbe csak olyan napirendi pontok kerülhetnek be, amelyek kísérő dokumentumait legkésőbb a napirend elküldésének időpontjáig eljuttatják a titkároknak. A napirendet a Stabilizációs és Társulási Tanácsnak az egyes ülések elején el kell fogadnia. Amennyiben arról mindkét fél megállapodik, a tervezett napirenden nem szereplő pontot is fel lehet venni a napirendre.

(2)   Az elnök mindkét féllel egyetértésben az adott ügy sajátosságaira való tekintettel lerövidítheti az (1) bekezdésben meghatározott határidőket.

8. cikk

Jegyzőkönyv

A két titkárnak valamennyi ülésről jegyzőkönyvtervezetet kell készítenie. A jegyzőkönyvben az egyes napirendi pontok tekintetében főszabályként a következőket kell feltüntetni:

| — | a Stabilizációs és Társulási Tanácshoz benyújtott dokumentumok, |
| --- | --- |

—

a Stabilizációs és Társulási Tanácshoz benyújtott dokumentumok,

| — | azok a nyilatkozatok, amelyeknek jegyzőkönyvbe vételét a Stabilizációs és Társulási Tanács valamely tagja kérte, |
| --- | --- |

—

azok a nyilatkozatok, amelyeknek jegyzőkönyvbe vételét a Stabilizációs és Társulási Tanács valamely tagja kérte,

| — | a meghozott határozatok, a megfogalmazott ajánlások, valamint az elfogadott nyilatkozatok és következtetések. |
| --- | --- |

—

a meghozott határozatok, a megfogalmazott ajánlások, valamint az elfogadott nyilatkozatok és következtetések.

A jegyzőkönyvtervezetet jóváhagyás céljából be kell nyújtani a Stabilizációs és Társulási Tanácsnak. A jóváhagyást követően a jegyzőkönyvet az elnöknek és mindkét titkárnak aláírásával kell ellátnia. A jegyzőkönyvet iktatni kell a társulás okiratainak letéteményese, azaz az Európai Unió Tanácsának Főtitkársága irattárában. Az 5. cikkben említett minden címzettnek el kell juttatni egy hitelesített másolatot.

9. cikk

Határozatok és ajánlások

(1)   A Stabilizációs és Társulási Tanácsnak a felek közös egyetértésével kell meghoznia határozatait és ajánlásokat tennie, a megállapodás 2. és 5. cikkében foglaltakat nem érintve. A Stabilizációs és Társulási Tanács írásbeli eljárás útján is hozhat határozatokat és tehet ajánlásokat, amennyiben a felek megegyeznek erről.

(2)   A Stabilizációs és Társulási Tanácsnak a megállapodás 128. cikke szerinti határozatainak és ajánlásainak a „határozat”, illetve „ajánlás” címet kell viselniük, amelyet egy sorszámnak, az elfogadásuk dátumának, valamint tárgyuk megjelölésének kell követnie. A Stabilizációs és Társulási Tanács határozatait és ajánlásait az elnöknek kell aláírnia és mindkét tikárnak hitelesítenie kell. A határozatokat és az ajánlásokat továbbítani kell az 5. cikkben említett valamennyi címzettnek. A felek maguk dönthetnek a Stabilizációs és Társulási Tanács határozatainak és ajánlásainak saját, hivatalos kiadványukban való közzétételéről.

10. cikk

Nyelvek

A Stabilizációs és Társulási Tanács hivatalos nyelvei a stabilizációs és társulási megállapodás hiteles nyelvei. Eltérő határozat hiányában a Stabilizációs és Társulási Tanácsnak a tanácskozásait az ezeken a nyelveken elkészített dokumentációra kell alapoznia.

11. cikk

Költségek

Az Európai Unió és Koszovó maga viseli a Stabilizációs és Társulási Tanács ülésein való részvétellel kapcsolatosan felmerülő saját költségeit, ezen belül mind a személyzeti, utazási és ellátási kiadásokat, mind a postai és távközlési kiadásokat. Az üléseken történő tolmácsolással, valamint a dokumentumok fordításával és sokszorosításával kapcsolatos kiadásokat, továbbá az ülések szervezésével kapcsolatosan felmerülő egyéb kiadásokat az üléseknek otthont adó félnek kell viselnie.

12. cikk

Stabilizációs és Társulási Bizottság

(1)   Stabilizációs és Társulási Bizottság (a továbbiakban: a bizottság) jön létre azzal a céllal, hogy segítse a Stabilizációs és Társulási Tanácsot feladatainak végrehajtásában. A bizottságot egyrészt az Európai Unió képviselőinek, másrészt Koszovó képviselőinek kell alkotniuk, rendszerint főtisztviselői szinten.

(2)   A bizottságnak elő kell készítenie a Stabilizációs és Társulási Tanács üléseit és tanácskozásait, szükség esetén végre kell hajtania a Stabilizációs és Társulási Tanács határozatait, valamint általánosságban véve biztosítania kell a társulási kapcsolat folytonosságát és a megállapodás megfelelő működését. Foglalkoznia kell minden olyan kérdéssel, amelyre a Stabilizációs és Társulási Tanács felhívja a figyelmét, valamint bármely egyéb olyan problémával, amely a stabilizációs és társulási megállapodás napi szintű végrehajtása során felmerülhet. A bizottságnak a javaslatait és minden határozat-/ajánlástervezetét be kell nyújtania elfogadásra a Stabilizációs és Társulási Tanácshoz.

(3)   Olyan esetekben, amikor a megállapodás konzultációs kötelezettségre vagy konzultációs lehetőségre utal, a konzultációra a bizottság keretén belül is sor kerülhet. Mindkét fél megállapodásával a konzultáció a Stabilizációs és Társulási Tanács keretében tovább folytatható.

(4)   A Stabilizációs és Társulási Bizottság eljárási szabályzata e határozat mellékletét képezi.

Kelt Brüsszelben, 2016. november 25-én.

a Stabilizációs és Társulási Tanács részéről

az elnök

F. MOGHERINI

---

(*1)  Ez a megnevezés nem érinti a jogállással kapcsolatos álláspontokat, továbbá összhangban van az 1244/1999 ENSZ BT-határozattal és a Nemzetközi Bíróságnak a koszovói függetlenségi nyilatkozatról szóló véleményével.

*1

---

MELLÉKLET

A Stabilizációs és Társulási Bizottság eljárási szabályzata

1. cikk

Elnökség

A Stabilizációs és Társulási Bizottság (a továbbiakban: a bizottság) elnökségét a feleknek 12 hónapos időtartamra, felváltva kell betölteniük. Az első elnökségi időszak a Stabilizációs és Társulási Tanács első ülésének napján kezdődik és ugyanazon év december 31-ig tart.

2. cikk

Ülések

A bizottságnak – a felek megegyezésével – akkor kell üléseznie, amikor a körülmények úgy kívánják. A bizottság valamennyi ülését a felek által közösen meghatározott helyszínen és időpontban kell tartani. A bizottság üléseit az elnöknek kell összehívnia.

3. cikk

Küldöttségek

Az elnököt valamennyi ülés megkezdése előtt tájékoztatni kell a felek küldöttségeinek tervezett összetételéről.

4. cikk

Titkárság

A bizottság titkári feladatait az Európai Bizottság egy tisztviselőjének, valamint Koszovó egy tisztviselőjének együttesen kell ellátnia. Az e határozatban említett, a bizottság elnökének címzett és a tőle származó közleményeket meg kell küldeni a bizottság titkárainak, valamint a Stabilizációs és Társulási Tanács titkárainak és elnökének.

5. cikk

Nyilvánosság

Eltérő határozat hiányában a bizottság ülései nem nyilvánosak.

6. cikk

Az ülések napirendje

(1)   Az elnöknek el kell készítenie az egyes ülések tervezett napirendjét. A tervezett napirendet a bizottság titkárainak az ülés kezdetét legalább 30 munkanappal megelőzően el kell juttatniuk a 4. cikkben említett címzetteknek. A tervezett napirendre azokat a napirendi pontokat kell felvenni, amelyeknek a napirendi pontok közé való felvételére vonatkozóan az elnök az ülés kezdetét legalább 35 nappal megelőzően kérést kapott; ugyanakkor a tervezett napirendbe nem kerülhetnek be olyan napirendi pontok, amelyek kísérő dokumentumait legkésőbb a napirend elküldésének időpontjáig nem juttatják el a titkároknak. A bizottság felkérhet szakértőket arra, hogy adott témában tájékoztatás céljából részt vegyenek az ülésen. A napirendet a bizottságnak az egyes ülések elején el kell fogadnia. Mindkét fél egyetértése esetén a tervezett napirenden nem szereplő pontot is fel lehet venni a napirendre.

(2)   Az elnök mindkét féllel egyetértésben az adott ügy sajátosságaira való tekintettel lerövidítheti az (1) bekezdésben meghatározott határidőket.

7. cikk

Jegyzőkönyv

Minden ülésről jegyzőkönyvet kell készíteni, amelyet a bizottság által levont következtetésekről az elnök által készített összefoglalóra kell alapozni. Miután a bizottság jóváhagyja a jegyzőkönyvet, azt az elnöknek és a titkároknak alá kell írniuk, majd mindkét félnek iktatnia kell. A jegyzőkönyv egy példányát a 4. cikkben említett minden címzettnek el kell juttatni.

8. cikk

Határozatok és ajánlások

Azon különös esetekben, amikor a megállapodás 128. cikke alapján a Stabilizációs és Társulási Tanács határozathozatalra, illetve ajánlástételre hatalmazza fel a bizottságot, ezeket a jogi aktusokat a Stabilizációs és Társulási Tanács eljárási szabályzata 9. cikkének megfelelően kell meghozni.

9. cikk

Költségek

Az Európai Unió és Koszovó maga viseli a bizottság ülésein való részvétellel kapcsolatosan felmerülő saját költségeit, ezen belül mind a személyzeti, utazási és ellátási kiadásokat, mind a postai és távközlési kiadásokat. Az üléseken történő tolmácsolással, valamint a dokumentumok fordításával és sokszorosításával kapcsolatos kiadásokat, továbbá az ülések szervezésével kapcsolatosan felmerülő egyéb kiadásokat az üléseknek otthont adó feleknek kell viselniük.

10. cikk

Albizottságok és különleges munkacsoportok

A bizottság a saját felügyelete alatt működő albizottságokat és különleges munkacsoportokat hozhat létre. Ezeknek minden egyes ülésük után jelentést kell tenniük a bizottságnak. A bizottság bármelyik albizottságot vagy munkacsoportot megszüntetheti, illetve meghatározhatja és módosíthatja azok hatáskörét, valamint a bizottság feladatainak végrehajtásában való segítségnyújtás céljával további albizottságokat vagy munkacsoportokat hozhat létre. Ezek az albizottságok és munkacsoportok nem rendelkezhetnek döntéshozói hatáskörrel.

---