# Europos Sąjungos L 344/2016

| | ISSN 1977-0723 |
| --- | --- |
| Europos Sąjungos
  oficialusis leidinys | L 344 |
| | |
| Leidimas lietuvių kalba | Teisės aktai | 59 metai2016m. gruodžio 17d. |

ISSN 1977-0723

Europos Sąjungos

oficialusis leidinys

L 344

Leidimas lietuvių kalba

Teisės aktai

59 metai2016m. gruodžio 17d.

---

| Turinys | | I   Teisėkūros procedūra priimami aktai | Puslapis |
| --- | --- | --- | --- |
| | | DIREKTYVOS |
| | * | 2016 m. gruodžio 14 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva (ES) 2016/2284 dėl tam tikrų valstybėse narėse į atmosferą išmetamų teršalų kiekio mažinimo, kuria iš dalies keičiama Direktyva 2003/35/EB ir panaikinama Direktyva 2001/81/EB (
  1
  ) | 1 |

Turinys

I   Teisėkūros procedūra priimami aktai

Puslapis

DIREKTYVOS

*

2016 m. gruodžio 14 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva (ES) 2016/2284 dėl tam tikrų valstybėse narėse į atmosferą išmetamų teršalų kiekio mažinimo, kuria iš dalies keičiama Direktyva 2003/35/EB ir panaikinama Direktyva 2001/81/EB (
  1
  )

1

1

| | | II   Ne teisėkūros procedūra priimami aktai |
| --- | --- | --- |
| | | REGLAMENTAI |
| | * | 2016 m. gruodžio 12 d. Tarybos reglamentas (ES) 2016/2285, kuriuo 2017 m. ir 2018 m. nustatomos Sąjungos žvejybos laivams taikomos tam tikrų giliavandenių žuvų išteklių žvejybos galimybės ir iš dalies keičiamas Tarybos reglamentas (ES) 2016/72 | 32 |
| | * | 2016 m. gruodžio 15 d. Komisijos įgyvendinimo reglamentas (ES) 2016/2286, kuriuo nustatomos išsamios sąžiningo naudojimo taisyklių taikymo, papildomų mažmeninių tarptinklinio ryšio mokesčių panaikinimo tvarumo vertinimo metodikos taikymo ir prašymo, kurį to vertinimo tikslu turi pateikti tarptinklinio ryšio paslaugų teikėjas, teikimo taisyklės (
  1
  ) | 46 |
| | * | 2016 m. gruodžio 16 d. Komisijos įgyvendinimo reglamentas (ES) 2016/2287, kuriuo iš dalies keičiamas Reglamentas (EB) Nr. 431/2008, kuriuo leidžiama pradėti naudoti sušaldytos galvijienos importo tarifinę kvotą ir kuriuo numatomas jos administravimas, ir Įgyvendinimo reglamentas (ES) Nr. 593/2013, kuriuo skiriamos aukštos kokybės šviežios, atšaldytos ir užšaldytos galvijienos bei užšaldytos buivolienos tarifinės kvotos ir numatomas jų administravimas | 63 |
| | * | 2016 m. gruodžio 16 d. Komisijos įgyvendinimo reglamentas (ES) 2016/2288, kuriuo piperonilbutoksidas patvirtinamas kaip esama veiklioji medžiaga 18-o tipo biocidiniams produktams gaminti (
  1
  ) | 65 |
| | * | 2016 m. gruodžio 16 d. Komisijos įgyvendinimo reglamentas (ES) 2016/2289, kuriuo epsilon-momfluortrinas patvirtinamas kaip esama veiklioji medžiaga 18-o tipo biocidiniams produktams gaminti (
  1
  ) | 68 |
| | * | 2016 m. gruodžio 16 d. Komisijos įgyvendinimo reglamentas (ES) 2016/2290, kuriuo peroksiacto rūgštis patvirtinama kaip esama veiklioji medžiaga 11-o ir 12-o tipų biocidiniams produktams gaminti (
  1
  ) | 71 |
| | * | 2016 m. gruodžio 16 d. Komisijos įgyvendinimo reglamentas (ES) 2016/2291, kuriuo L-(+)-pieno rūgštis patvirtinama kaip esama veiklioji medžiaga 1-o tipo biocidiniams produktams gaminti (
  1
  ) | 74 |
| | * | 2016 m. gruodžio 16 d. Komisijos įgyvendinimo reglamentas (ES) 2016/2292, kuriuo nustatomas Sąjungoje taikomų didžiausių leidžiamų skambučio užbaigimo judriojo ryšio tinkluose mokesčių svertinis vidurkis ir panaikinimas Įgyvendinimo reglamentas (ES) 2015/2352 (
  1
  ) | 77 |
| | * | 2016 m. gruodžio 16 d. Komisijos įgyvendinimo reglamentas (ES) 2016/2293, kuriuo iš dalies keičiamas Tarybos reglamento (EEB) Nr. 2658/87 dėl tarifų ir statistinės nomenklatūros bei dėl Bendrojo muitų tarifo I priedas | 79 |
| | | 2016 m. gruodžio 16 d. Komisijos įgyvendinimo reglamentas (ES) 2016/2294, kuriuo nustatomos standartinės importo vertės, skirtos tam tikrų vaisių ir daržovių įvežimo kainai nustatyti | 81 |
| | | SPRENDIMAI |
| | * | 2016 m. gruodžio 16 d. Komisijos įgyvendinimo sprendimas (ES) 2016/2295, kuriuo iš dalies keičiami sprendimai 2000/518/EB, 2002/2/EB, 2003/490/EB, 2003/821/EB, 2004/411/EB, 2008/393/EB, 2010/146/ES, 2010/625/ES, 2011/61/ES ir įgyvendinimo sprendimai 2012/484/ES, 2013/65/ES dėl tinkamos tam tikrų šalių asmens duomenų apsaugos pagal Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos 95/46/EB 25 straipsnio 6 dalį
  (pranešta dokumentu Nr. C(2016) 8353)

   (
  1
  ) | 83 |
| | * | 2016 m. gruodžio 16 d. Komisijos įgyvendinimo sprendimas (ES) 2016/2296, kuriuo įsteigiama nepriklausoma ekspertų grupė Bendro Europos dangaus iniciatyvos veiklos rezultatų apžvalgos įstaigos funkcijoms vykdyti | 92 |
| | * | 2016 m. gruodžio 16 d. Komisijos įgyvendinimo sprendimas (ES) 2016/2297, kuriuo iš dalies keičiami sprendimai 2001/497/EB ir 2010/87/ES dėl sutarčių standartinių sąlygų, nustatytų asmens duomenų perdavimui trečiosioms šalims ir tokiose šalyse įsikūrusiems tvarkytojams pagal Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos 95/46/EB nuostatas
  (pranešta dokumentu Nr. C(2016) 8471)

   (
  1
  ) | 100 |
| | | GAIRĖS |
| | * | 2016 m. lapkričio 2 d. Europos Centrinio Banko gairės (ES) 2016/2298, kuriomis iš dalies keičiamos Gairės (ES) 2015/510 dėl Eurosistemos pinigų politikos sistemos įgyvendinimo (ECB/2016/31) | 102 |
| | * | 2016 m. lapkričio 2 d. Europos Centrinio Banko gairės (ES) 2016/2299, kuriomis iš dalies keičiamos Gairės (ES) 2016/65 dėl Eurosistemos pinigų politikos sistemą įgyvendinant taikomų įvertinimų mažesne nei rinkos verte (ECB/2016/32) | 117 |
| | * | 2016 m. lapkričio 2 d. Europos Centrinio Banko gairės (ES) 2016/2300, kuriomis iš dalies keičiamos Gairės ECB/2014/31 dėl papildomų laikinų priemonių, susijusių su Eurosistemos refinansavimo operacijomis ir įkaito tinkamumu (ECB/2016/33) | 123 |

II   Ne teisėkūros procedūra priimami aktai

REGLAMENTAI

*

2016 m. gruodžio 12 d. Tarybos reglamentas (ES) 2016/2285, kuriuo 2017 m. ir 2018 m. nustatomos Sąjungos žvejybos laivams taikomos tam tikrų giliavandenių žuvų išteklių žvejybos galimybės ir iš dalies keičiamas Tarybos reglamentas (ES) 2016/72

32

*

2016 m. gruodžio 15 d. Komisijos įgyvendinimo reglamentas (ES) 2016/2286, kuriuo nustatomos išsamios sąžiningo naudojimo taisyklių taikymo, papildomų mažmeninių tarptinklinio ryšio mokesčių panaikinimo tvarumo vertinimo metodikos taikymo ir prašymo, kurį to vertinimo tikslu turi pateikti tarptinklinio ryšio paslaugų teikėjas, teikimo taisyklės (
  1
  )

1

46

*

2016 m. gruodžio 16 d. Komisijos įgyvendinimo reglamentas (ES) 2016/2287, kuriuo iš dalies keičiamas Reglamentas (EB) Nr. 431/2008, kuriuo leidžiama pradėti naudoti sušaldytos galvijienos importo tarifinę kvotą ir kuriuo numatomas jos administravimas, ir Įgyvendinimo reglamentas (ES) Nr. 593/2013, kuriuo skiriamos aukštos kokybės šviežios, atšaldytos ir užšaldytos galvijienos bei užšaldytos buivolienos tarifinės kvotos ir numatomas jų administravimas

63

*

2016 m. gruodžio 16 d. Komisijos įgyvendinimo reglamentas (ES) 2016/2288, kuriuo piperonilbutoksidas patvirtinamas kaip esama veiklioji medžiaga 18-o tipo biocidiniams produktams gaminti (
  1
  )

1

65

*

2016 m. gruodžio 16 d. Komisijos įgyvendinimo reglamentas (ES) 2016/2289, kuriuo epsilon-momfluortrinas patvirtinamas kaip esama veiklioji medžiaga 18-o tipo biocidiniams produktams gaminti (
  1
  )

1

68

*

2016 m. gruodžio 16 d. Komisijos įgyvendinimo reglamentas (ES) 2016/2290, kuriuo peroksiacto rūgštis patvirtinama kaip esama veiklioji medžiaga 11-o ir 12-o tipų biocidiniams produktams gaminti (
  1
  )

1

71

*

2016 m. gruodžio 16 d. Komisijos įgyvendinimo reglamentas (ES) 2016/2291, kuriuo L-(+)-pieno rūgštis patvirtinama kaip esama veiklioji medžiaga 1-o tipo biocidiniams produktams gaminti (
  1
  )

1

74

*

2016 m. gruodžio 16 d. Komisijos įgyvendinimo reglamentas (ES) 2016/2292, kuriuo nustatomas Sąjungoje taikomų didžiausių leidžiamų skambučio užbaigimo judriojo ryšio tinkluose mokesčių svertinis vidurkis ir panaikinimas Įgyvendinimo reglamentas (ES) 2015/2352 (
  1
  )

1

77

*

2016 m. gruodžio 16 d. Komisijos įgyvendinimo reglamentas (ES) 2016/2293, kuriuo iš dalies keičiamas Tarybos reglamento (EEB) Nr. 2658/87 dėl tarifų ir statistinės nomenklatūros bei dėl Bendrojo muitų tarifo I priedas

79

2016 m. gruodžio 16 d. Komisijos įgyvendinimo reglamentas (ES) 2016/2294, kuriuo nustatomos standartinės importo vertės, skirtos tam tikrų vaisių ir daržovių įvežimo kainai nustatyti

81

SPRENDIMAI

*

2016 m. gruodžio 16 d. Komisijos įgyvendinimo sprendimas (ES) 2016/2295, kuriuo iš dalies keičiami sprendimai 2000/518/EB, 2002/2/EB, 2003/490/EB, 2003/821/EB, 2004/411/EB, 2008/393/EB, 2010/146/ES, 2010/625/ES, 2011/61/ES ir įgyvendinimo sprendimai 2012/484/ES, 2013/65/ES dėl tinkamos tam tikrų šalių asmens duomenų apsaugos pagal Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos 95/46/EB 25 straipsnio 6 dalį
  (pranešta dokumentu Nr. C(2016) 8353)

   (
  1
  )

(pranešta dokumentu Nr. C(2016) 8353)

1

83

*

2016 m. gruodžio 16 d. Komisijos įgyvendinimo sprendimas (ES) 2016/2296, kuriuo įsteigiama nepriklausoma ekspertų grupė Bendro Europos dangaus iniciatyvos veiklos rezultatų apžvalgos įstaigos funkcijoms vykdyti

92

*

2016 m. gruodžio 16 d. Komisijos įgyvendinimo sprendimas (ES) 2016/2297, kuriuo iš dalies keičiami sprendimai 2001/497/EB ir 2010/87/ES dėl sutarčių standartinių sąlygų, nustatytų asmens duomenų perdavimui trečiosioms šalims ir tokiose šalyse įsikūrusiems tvarkytojams pagal Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos 95/46/EB nuostatas
  (pranešta dokumentu Nr. C(2016) 8471)

   (
  1
  )

(pranešta dokumentu Nr. C(2016) 8471)

1

100

GAIRĖS

*

2016 m. lapkričio 2 d. Europos Centrinio Banko gairės (ES) 2016/2298, kuriomis iš dalies keičiamos Gairės (ES) 2015/510 dėl Eurosistemos pinigų politikos sistemos įgyvendinimo (ECB/2016/31)

102

*

2016 m. lapkričio 2 d. Europos Centrinio Banko gairės (ES) 2016/2299, kuriomis iš dalies keičiamos Gairės (ES) 2016/65 dėl Eurosistemos pinigų politikos sistemą įgyvendinant taikomų įvertinimų mažesne nei rinkos verte (ECB/2016/32)

117

*

2016 m. lapkričio 2 d. Europos Centrinio Banko gairės (ES) 2016/2300, kuriomis iš dalies keičiamos Gairės ECB/2014/31 dėl papildomų laikinų priemonių, susijusių su Eurosistemos refinansavimo operacijomis ir įkaito tinkamumu (ECB/2016/33)

123

| | | Klaidų ištaisymas |
| --- | --- | --- |
| | * | 2016 m. spalio 17 d. Tarybos sprendimo (ES) 2016/1877 dėl pozicijos, kuri turi būti priimta Europos Sąjungos vardu Jungtinių Tautų Europos ekonominės komisijos Ekspertų grupėje dėl Europos šalių susitarimo dėl kelių transporto priemonių ekipažų, važinėjančių tarptautiniais maršrutais, darbo (AETR) ir Kelių transporto darbo grupėje, klaidų ištaisymas ( OL L 288, 2016 10 22 ) | 126 |

Klaidų ištaisymas

*

2016 m. spalio 17 d. Tarybos sprendimo (ES) 2016/1877 dėl pozicijos, kuri turi būti priimta Europos Sąjungos vardu Jungtinių Tautų Europos ekonominės komisijos Ekspertų grupėje dėl Europos šalių susitarimo dėl kelių transporto priemonių ekipažų, važinėjančių tarptautiniais maršrutais, darbo (AETR) ir Kelių transporto darbo grupėje, klaidų ištaisymas ( OL L 288, 2016 10 22 )

( OL L 288, 2016 10 22 )

126

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Tekstas svarbus EEE |

---

(1)   Tekstas svarbus EEE

1

| LT | Aktai, kurių pavadinimai spausdinami paprastu šriftu, yra susiję su kasdieniu žemės ūkio reikalų valdymu ir paprastai galioja ribotą laikotarpį.
  Visų kitų aktų pavadinimai spausdinami ryškesniu šriftu ir prieš juos dedama žvaigždutė. |
| --- | --- |

LT

Aktai, kurių pavadinimai spausdinami paprastu šriftu, yra susiję su kasdieniu žemės ūkio reikalų valdymu ir paprastai galioja ribotą laikotarpį.

Visų kitų aktų pavadinimai spausdinami ryškesniu šriftu ir prieš juos dedama žvaigždutė.

---

I Teisėkūros procedūra priimami aktai

DIREKTYVOS

| 2016 12 17 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | L 344/1 |
| --- | --- | --- | --- |

2016 12 17

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

L 344/1

---

EUROPOS PARLAMENTO IR TARYBOS DIREKTYVA (ES) 2016/2284

2016 m. gruodžio 14 d.

dėl tam tikrų valstybėse narėse į atmosferą išmetamų teršalų kiekio mažinimo, kuria iš dalies keičiama Direktyva 2003/35/EB ir panaikinama Direktyva 2001/81/EB

(Tekstas svarbus EEE)

EUROPOS PARLAMENTAS IR EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,

atsižvelgdami į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo, ypač į jos 192 straipsnio 1 dalį,

atsižvelgdami į Europos Komisijos pasiūlymą,

teisėkūros procedūra priimamo akto projektą perdavus nacionaliniams parlamentams,

atsižvelgdami į Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonę (1),

atsižvelgdami į Regionų komiteto nuomonę (2),

laikydamiesi įprastos teisėkūros procedūros (3),

kadangi:

| (1) | per pastaruosius 20 metų Sąjungoje išmetamų antropogeninės kilmės oro teršalų ir oro kokybės srityje padaryta didelė pažanga, visų pirma įgyvendinant specialią Sąjungos politiką, įskaitant 2005 m. rugsėjo 21 d. Komisijos komunikatą „Teminė oro taršos strategija“. Tai pažangai buvo naudinga Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2001/81/EB (4), kurioje nustatytos valstybėse narėse iš viso per metus išmetamų teršalų ribos, nuo 2010 m. taikomos sieros dioksidui (SO2), azoto oksidams (NOx), nemetaniniams lakiesiems organiniams junginiams (NMLOJ) ir amoniakui (NH3). Taip 1990–2010 m. Sąjungoje išmetamas sieros dioksido kiekis sumažintas 82 %, azoto oksidų kiekis – 47 %, nemetaninių lakiųjų organinių junginių kiekis – 56 %, o amoniako kiekis – 28 %. Tačiau, kaip nurodyta 2013 m. gruodžio 18 d. Komisijos komunikate „Europos švaraus oro programa“ (persvarstytoje TOTS), lieka neišspręstas didelio neigiamo poveikio ir pavojaus žmonių sveikatai bei aplinkai klausimas; |
| --- | --- |

(1)

per pastaruosius 20 metų Sąjungoje išmetamų antropogeninės kilmės oro teršalų ir oro kokybės srityje padaryta didelė pažanga, visų pirma įgyvendinant specialią Sąjungos politiką, įskaitant 2005 m. rugsėjo 21 d. Komisijos komunikatą „Teminė oro taršos strategija“. Tai pažangai buvo naudinga Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2001/81/EB (4), kurioje nustatytos valstybėse narėse iš viso per metus išmetamų teršalų ribos, nuo 2010 m. taikomos sieros dioksidui (SO2), azoto oksidams (NOx), nemetaniniams lakiesiems organiniams junginiams (NMLOJ) ir amoniakui (NH3). Taip 1990–2010 m. Sąjungoje išmetamas sieros dioksido kiekis sumažintas 82 %, azoto oksidų kiekis – 47 %, nemetaninių lakiųjų organinių junginių kiekis – 56 %, o amoniako kiekis – 28 %. Tačiau, kaip nurodyta 2013 m. gruodžio 18 d. Komisijos komunikate „Europos švaraus oro programa“ (persvarstytoje TOTS), lieka neišspręstas didelio neigiamo poveikio ir pavojaus žmonių sveikatai bei aplinkai klausimas;

| (2) | 7-oje aplinkosaugos veiksmų programoje (5) patvirtinamas Sąjungos ilgalaikis oro politikos tikslas pasiekti tokį oro kokybės lygį, kad dėl jo nesusidarytų didelis neigiamas poveikis ir pavojus žmonių sveikatai ir aplinkai, todėl tuo tikslu raginama visapusiškai laikytis dabartinių Sąjungos oro kokybės srities teisės aktų, laikotarpiui po 2020 m. nustatytų strateginių tikslų ir veiksmų, bei raginama didinti pastangas tose srityse, kuriose didelis išmetamųjų oro teršalų kiekis daro poveikį gyventojams ir ekosistemoms, bei didinti oro kokybės srities teisės aktų ir, visų pirma, Sąjungos politikos tikslų, nustatytų klimato kaitos ir biologinės įvairovės srityse, sinergiją; |
| --- | --- |

(2)

7-oje aplinkosaugos veiksmų programoje (5) patvirtinamas Sąjungos ilgalaikis oro politikos tikslas pasiekti tokį oro kokybės lygį, kad dėl jo nesusidarytų didelis neigiamas poveikis ir pavojus žmonių sveikatai ir aplinkai, todėl tuo tikslu raginama visapusiškai laikytis dabartinių Sąjungos oro kokybės srities teisės aktų, laikotarpiui po 2020 m. nustatytų strateginių tikslų ir veiksmų, bei raginama didinti pastangas tose srityse, kuriose didelis išmetamųjų oro teršalų kiekis daro poveikį gyventojams ir ekosistemoms, bei didinti oro kokybės srities teisės aktų ir, visų pirma, Sąjungos politikos tikslų, nustatytų klimato kaitos ir biologinės įvairovės srityse, sinergiją;

| (3) | persvarstytoje TOTS nustatomi nauji strateginiai tikslai laikotarpiui iki 2030 m., kuriuos įgyvendinant būtų palaipsniui siekiama Sąjungos ilgalaikio tikslo dėl oro kokybės; |
| --- | --- |

(3)

persvarstytoje TOTS nustatomi nauji strateginiai tikslai laikotarpiui iki 2030 m., kuriuos įgyvendinant būtų palaipsniui siekiama Sąjungos ilgalaikio tikslo dėl oro kokybės;

| (4) | valstybėse narėse ir Sąjungoje šiuo metu vyksta 2013 m. Jungtinių Tautų Aplinkos apsaugos programos Minamatos konvencijos dėl gyvsidabrio, kurios tikslas – apsaugoti žmonių sveikatą ir aplinką sumažinant iš esamų ir naujų šaltinių išmetamą gyvsidabrio kiekį, ratifikavimo procesas, siekiant, kad ji įsigaliotų 2017 m. Pranešimus apie išmetamus to teršalo kiekius turėtų peržiūrėti Komisija; |
| --- | --- |

(4)

valstybėse narėse ir Sąjungoje šiuo metu vyksta 2013 m. Jungtinių Tautų Aplinkos apsaugos programos Minamatos konvencijos dėl gyvsidabrio, kurios tikslas – apsaugoti žmonių sveikatą ir aplinką sumažinant iš esamų ir naujų šaltinių išmetamą gyvsidabrio kiekį, ratifikavimo procesas, siekiant, kad ji įsigaliotų 2017 m. Pranešimus apie išmetamus to teršalo kiekius turėtų peržiūrėti Komisija;

| (5) | valstybės narės ir Sąjunga yra 1979 m. Jungtinių Tautų Europos ekonominės komisijos (JTEEK) Tolimų tarpvalstybinių oro teršalų pernašų konvencijos (toliau – TTOTP konvencija) ir kelių jos protokolų, įskaitant 1999 m. Protokolą dėl rūgštėjimo, eutrofikacijos ir pažemio ozono mažinimo, kuris buvo peržiūrėtas 2012 m. (toliau – peržiūrėtas Geteborgo protokolas), šalys; |
| --- | --- |

(5)

valstybės narės ir Sąjunga yra 1979 m. Jungtinių Tautų Europos ekonominės komisijos (JTEEK) Tolimų tarpvalstybinių oro teršalų pernašų konvencijos (toliau – TTOTP konvencija) ir kelių jos protokolų, įskaitant 1999 m. Protokolą dėl rūgštėjimo, eutrofikacijos ir pažemio ozono mažinimo, kuris buvo peržiūrėtas 2012 m. (toliau – peržiūrėtas Geteborgo protokolas), šalys;

| (6) | kalbant apie 2020 m. ir vėlesnį laikotarpį, peržiūrėtame Geteborgo protokole kiekvienai šaliai, remiantis 2005 m., kurie laikomi baziniais metais, nustatomi nauji išmetamųjų teršalų kiekio mažinimo įsipareigojimai, susiję su sieros dioksidu, azoto oksidais, nemetaniniais lakiaisiais organiniais junginiais, amoniaku ir smulkiomis kietosiomis dalelėmis, skatinama mažinti išmetamą juodosios anglies kiekį, taip pat raginama rinkti ir kaupti informaciją apie neigiamą išmetamųjų oro teršalų koncentracijos ir nuosėdų poveikį žmonių sveikatai ir aplinkai bei dalyvauti pagal TTOTP konvenciją rengiamose į poveikį orientuotose programose; |
| --- | --- |

(6)

kalbant apie 2020 m. ir vėlesnį laikotarpį, peržiūrėtame Geteborgo protokole kiekvienai šaliai, remiantis 2005 m., kurie laikomi baziniais metais, nustatomi nauji išmetamųjų teršalų kiekio mažinimo įsipareigojimai, susiję su sieros dioksidu, azoto oksidais, nemetaniniais lakiaisiais organiniais junginiais, amoniaku ir smulkiomis kietosiomis dalelėmis, skatinama mažinti išmetamą juodosios anglies kiekį, taip pat raginama rinkti ir kaupti informaciją apie neigiamą išmetamųjų oro teršalų koncentracijos ir nuosėdų poveikį žmonių sveikatai ir aplinkai bei dalyvauti pagal TTOTP konvenciją rengiamose į poveikį orientuotose programose;

| (7) | todėl Direktyva 2001/81/EB nustatytas išmetamųjų teršalų nacionalinių ribų taikymo režimas turėtų būti persvarstytas, siekiant jį priderinti prie Sąjungos ir valstybių narių tarptautinių įsipareigojimų. Tuo tikslu šioje direktyvoje nustatyti nacionaliniai išmetamųjų teršalų kiekio mažinimo įsipareigojimai kiekvieniems metams nuo 2020 m. iki 2029 m. yra tokie patys kaip ir peržiūrėtame Geteborgo protokole nustatyti įsipareigojimai; |
| --- | --- |

(7)

todėl Direktyva 2001/81/EB nustatytas išmetamųjų teršalų nacionalinių ribų taikymo režimas turėtų būti persvarstytas, siekiant jį priderinti prie Sąjungos ir valstybių narių tarptautinių įsipareigojimų. Tuo tikslu šioje direktyvoje nustatyti nacionaliniai išmetamųjų teršalų kiekio mažinimo įsipareigojimai kiekvieniems metams nuo 2020 m. iki 2029 m. yra tokie patys kaip ir peržiūrėtame Geteborgo protokole nustatyti įsipareigojimai;

| (8) | valstybės narės turėtų šią direktyvą įgyvendinti taip, kad būtų veiksmingai prisidėta siekiant Sąjungos ilgalaikio oro kokybės tikslo, kuris patvirtintas Pasaulio sveikatos organizacijos gairėse, ir Sąjungos biologinės įvairovės ir ekosistemų apsaugos tikslų, mažindamos su rūgštėjimu, eutrofikacija ir ozonu susijusios oro taršos lygį ir nuosėdas, kad jie neviršytų TTOTP konvencijoje nustatytos kritinės apkrovos ir lygių; |
| --- | --- |

(8)

valstybės narės turėtų šią direktyvą įgyvendinti taip, kad būtų veiksmingai prisidėta siekiant Sąjungos ilgalaikio oro kokybės tikslo, kuris patvirtintas Pasaulio sveikatos organizacijos gairėse, ir Sąjungos biologinės įvairovės ir ekosistemų apsaugos tikslų, mažindamos su rūgštėjimu, eutrofikacija ir ozonu susijusios oro taršos lygį ir nuosėdas, kad jie neviršytų TTOTP konvencijoje nustatytos kritinės apkrovos ir lygių;

| (9) | be to, ši direktyva turėtų padėti ekonomiškai efektyviu būdu siekti Sąjungos teisės aktuose nustatytų oro kokybės tikslų, švelninti klimato kaitos poveikį ir kartu visame pasaulyje gerinti oro kokybę bei stiprinti sinergiją su Sąjungos klimato ir energetikos politika, vengiant esamų Sąjungos teisės aktų dubliavimo; |
| --- | --- |

(9)

be to, ši direktyva turėtų padėti ekonomiškai efektyviu būdu siekti Sąjungos teisės aktuose nustatytų oro kokybės tikslų, švelninti klimato kaitos poveikį ir kartu visame pasaulyje gerinti oro kokybę bei stiprinti sinergiją su Sąjungos klimato ir energetikos politika, vengiant esamų Sąjungos teisės aktų dubliavimo;

| (10) | ši direktyva taip pat padeda mažinti su sveikata susijusias dėl oro taršos patiriamas išlaidas Sąjungoje gerinant Sąjungos piliečių gerovę ir padeda skatinti pereiti prie žaliosios ekonomikos; |
| --- | --- |

(10)

ši direktyva taip pat padeda mažinti su sveikata susijusias dėl oro taršos patiriamas išlaidas Sąjungoje gerinant Sąjungos piliečių gerovę ir padeda skatinti pereiti prie žaliosios ekonomikos;

| (11) | ši direktyva turėtų padėti palaipsniui mažinti oro taršą remiantis Sąjungos oro taršos šaltinių kontrolei skirtais teisės aktais, kuriais reglamentuojami konkrečių medžiagų išmetami teršalai, pasiektais sumažinimais; |
| --- | --- |

(11)

ši direktyva turėtų padėti palaipsniui mažinti oro taršą remiantis Sąjungos oro taršos šaltinių kontrolei skirtais teisės aktais, kuriais reglamentuojami konkrečių medžiagų išmetami teršalai, pasiektais sumažinimais;

| (12) | Sąjungos oro taršos šaltinių kontrolei skirtais teisės aktais turėtų būti veiksmingai pasiektas numatytas išmetamųjų teršalų kiekio sumažinimas. Siekiant įgyvendinti platesnio užmojo oro kokybės tikslus, itin svarbu ankstyvuoju etapu identifikuoti neveiksmingus Sąjungos oro taršos šaltinių kontrolei skirtus teisės aktus ir imtis su jais susijusių atsakomųjų veiksmų, kaip patvirtino įprastinėmis važiavimo sąlygomis iš EURO 6 dyzelinių automobilių išmetamo azoto oksidų kiekio ir bandymo metu išmetamo kiekio neatitikimas; |
| --- | --- |

(12)

Sąjungos oro taršos šaltinių kontrolei skirtais teisės aktais turėtų būti veiksmingai pasiektas numatytas išmetamųjų teršalų kiekio sumažinimas. Siekiant įgyvendinti platesnio užmojo oro kokybės tikslus, itin svarbu ankstyvuoju etapu identifikuoti neveiksmingus Sąjungos oro taršos šaltinių kontrolei skirtus teisės aktus ir imtis su jais susijusių atsakomųjų veiksmų, kaip patvirtino įprastinėmis važiavimo sąlygomis iš EURO 6 dyzelinių automobilių išmetamo azoto oksidų kiekio ir bandymo metu išmetamo kiekio neatitikimas;

| (13) | valstybės narės turėtų laikytis šioje direktyvoje nustatytų išmetamųjų teršalų kiekio mažinimo įsipareigojimų nuo 2020 m. iki 2029 m. ir nuo 2030 m. bei toliau. Kad įrodytų pažangą vykdant 2030 m. įsipareigojimus, valstybės narės 2025 m. turėtų identifikuoti orientacinius išmetamųjų teršalų lygius, kuriuos būtų galima techniškai įgyvendinti ir dėl kurių nebūtų patiriama neproporcingų išlaidų, ir turėtų stengtis laikytis tokių lygių. Kai 2025 m. išmetamųjų teršalų pagal nustatytą mažinimo trajektoriją apriboti negalima, valstybės narės paaiškina to nukrypimo priežastis ir nurodo priemones, kurias taikydamos valstybės narės vėl galėtų laikytis savo trajektorijos, vėlesnėse pagal šią direktyvą rengiamose ataskaitose; |
| --- | --- |

(13)

valstybės narės turėtų laikytis šioje direktyvoje nustatytų išmetamųjų teršalų kiekio mažinimo įsipareigojimų nuo 2020 m. iki 2029 m. ir nuo 2030 m. bei toliau. Kad įrodytų pažangą vykdant 2030 m. įsipareigojimus, valstybės narės 2025 m. turėtų identifikuoti orientacinius išmetamųjų teršalų lygius, kuriuos būtų galima techniškai įgyvendinti ir dėl kurių nebūtų patiriama neproporcingų išlaidų, ir turėtų stengtis laikytis tokių lygių. Kai 2025 m. išmetamųjų teršalų pagal nustatytą mažinimo trajektoriją apriboti negalima, valstybės narės paaiškina to nukrypimo priežastis ir nurodo priemones, kurias taikydamos valstybės narės vėl galėtų laikytis savo trajektorijos, vėlesnėse pagal šią direktyvą rengiamose ataskaitose;

| (14) | šioje direktyvoje nustatyti 2030 m. ir tolesnio laikotarpio nacionaliniai išmetamųjų teršalų kiekio mažinimo įsipareigojimai yra pagrįsti numatomu kiekvienos valstybės narės išmetamųjų teršalų kiekio mažinimo potencialu, nurodytu 2015 m. sausio mėn. Teminės oro taršos strategijos ataskaitoje Nr. 16 (toliau – TOTS 16), technine nacionalinių apskaičiavimų ir toje TOTS 16 pateiktų apskaičiavimų skirtumų analize ir politiniu tikslu ne vėliau kaip 2030 m. toliau mažinti bendrą poveikį sveikatai (palyginti su 2005 m.), kuo labiau priartėjant prie Komisijos pasiūlyme dėl šios direktyvos nurodyto lygio. Siekdama padidinti skaidrumą, Komisija turėtų skelbti pagrindines prielaidas, kuriomis remtasi rengiant TOTS 16; |
| --- | --- |

(14)

šioje direktyvoje nustatyti 2030 m. ir tolesnio laikotarpio nacionaliniai išmetamųjų teršalų kiekio mažinimo įsipareigojimai yra pagrįsti numatomu kiekvienos valstybės narės išmetamųjų teršalų kiekio mažinimo potencialu, nurodytu 2015 m. sausio mėn. Teminės oro taršos strategijos ataskaitoje Nr. 16 (toliau – TOTS 16), technine nacionalinių apskaičiavimų ir toje TOTS 16 pateiktų apskaičiavimų skirtumų analize ir politiniu tikslu ne vėliau kaip 2030 m. toliau mažinti bendrą poveikį sveikatai (palyginti su 2005 m.), kuo labiau priartėjant prie Komisijos pasiūlyme dėl šios direktyvos nurodyto lygio. Siekdama padidinti skaidrumą, Komisija turėtų skelbti pagrindines prielaidas, kuriomis remtasi rengiant TOTS 16;

| (15) | atitiktis nacionaliniams išmetamųjų teršalų kiekio mažinimo įsipareigojimams turėtų būti įvertinama remiantis konkrečia metodikos taikymo būkle tuo metu, kai buvo nustatytas įsipareigojimas; |
| --- | --- |

(15)

atitiktis nacionaliniams išmetamųjų teršalų kiekio mažinimo įsipareigojimams turėtų būti įvertinama remiantis konkrečia metodikos taikymo būkle tuo metu, kai buvo nustatytas įsipareigojimas;

| (16) | ataskaitų teikimo reikalavimai ir išmetamųjų teršalų kiekio mažinimo įsipareigojimai turėtų būti pagrįsti nacionaliniu energijos suvartojimu ir parduoto kuro kiekiu. Vis dėlto kai kurios valstybės narės gali pagal TTOTP konvenciją kaip atitikties pagrindą naudoti bendrą nacionalinį išmetamųjų teršalų kiekį, apskaičiuotą pagal kelių transporto sektoriuje suvartoto kuro kiekį. Ta galimybė turėtų būti išlaikyta šioje direktyvoje, siekiant užtikrinti tarptautinės ir Sąjungos teisės aktų suderinamumą; |
| --- | --- |

(16)

ataskaitų teikimo reikalavimai ir išmetamųjų teršalų kiekio mažinimo įsipareigojimai turėtų būti pagrįsti nacionaliniu energijos suvartojimu ir parduoto kuro kiekiu. Vis dėlto kai kurios valstybės narės gali pagal TTOTP konvenciją kaip atitikties pagrindą naudoti bendrą nacionalinį išmetamųjų teršalų kiekį, apskaičiuotą pagal kelių transporto sektoriuje suvartoto kuro kiekį. Ta galimybė turėtų būti išlaikyta šioje direktyvoje, siekiant užtikrinti tarptautinės ir Sąjungos teisės aktų suderinamumą;

| (17) | siekiant išnagrinėti kai kuriuos neaiškumus, kylančius nustatant nacionalinius išmetamųjų teršalų kiekio mažinimo įsipareigojimus, peržiūrėtame Geteborgo protokole numatytos lankstumo priemonės, kurios turėtų būtų įtrauktos į šią direktyvą. Visų pirma peržiūrėtame Geteborgo protokole nustatytas mechanizmas, pagal kurį laikantis tam tikrų sąlygų koreguojamos nacionalinės išmetamųjų teršalų apskaitos ir apskaičiuojami ne daugiau kaip trejų metų valstybėje narėje išmetamų teršalų metiniai vidurkiai. Be to, šioje direktyvoje, turėtų būti nustatytos lankstumo priemonės, pagal kurias nustatomas mažinimo įsipareigojimas, kuris yra didesnis nei ekonomiškai efektyvus mažinimas, nustatytas TOTS 16 ir, taip pat pagal kurias turėtų būti siekiama padėti valstybėms narėms netikėtais ir išimtiniais atvejais, susijusiais su energijos gamyba arba tiekimu, jei tenkinamos konkrečios sąlygos. Komisija turėtų stebėti tų lankstumo priemonių naudojimą, atsižvelgdama į pagal TTOTP konvenciją parengtas gaires. Prašymų dėl koregavimo vertinimo tikslais 2020–2029 metų laikotarpiu nustatyti išmetamųjų teršalų kiekio mažinimo įsipareigojimai turėtų būti laikomi nustatytais 2012 m. gegužės 4 d., t. y. datą, kurią buvo atlikta Geteborgo protokolo peržiūra; |
| --- | --- |

(17)

siekiant išnagrinėti kai kuriuos neaiškumus, kylančius nustatant nacionalinius išmetamųjų teršalų kiekio mažinimo įsipareigojimus, peržiūrėtame Geteborgo protokole numatytos lankstumo priemonės, kurios turėtų būtų įtrauktos į šią direktyvą. Visų pirma peržiūrėtame Geteborgo protokole nustatytas mechanizmas, pagal kurį laikantis tam tikrų sąlygų koreguojamos nacionalinės išmetamųjų teršalų apskaitos ir apskaičiuojami ne daugiau kaip trejų metų valstybėje narėje išmetamų teršalų metiniai vidurkiai. Be to, šioje direktyvoje, turėtų būti nustatytos lankstumo priemonės, pagal kurias nustatomas mažinimo įsipareigojimas, kuris yra didesnis nei ekonomiškai efektyvus mažinimas, nustatytas TOTS 16 ir, taip pat pagal kurias turėtų būti siekiama padėti valstybėms narėms netikėtais ir išimtiniais atvejais, susijusiais su energijos gamyba arba tiekimu, jei tenkinamos konkrečios sąlygos. Komisija turėtų stebėti tų lankstumo priemonių naudojimą, atsižvelgdama į pagal TTOTP konvenciją parengtas gaires. Prašymų dėl koregavimo vertinimo tikslais 2020–2029 metų laikotarpiu nustatyti išmetamųjų teršalų kiekio mažinimo įsipareigojimai turėtų būti laikomi nustatytais 2012 m. gegužės 4 d., t. y. datą, kurią buvo atlikta Geteborgo protokolo peržiūra;

| (18) | kiekviena valstybė narė turėtų parengti, priimti ir įgyvendinti nacionalinę oro taršos valdymo programą, siekdamos vykdyti savo išmetamųjų teršalų kiekio mažinimo reikalavimus ir veiksmingai prisidėti prie oro kokybės tikslų įgyvendinimo. Tuo tikslu valstybės narės turėtų atsižvelgti į poreikį mažinti išmetamųjų teršalų, ypač azoto oksidų ir smulkiųjų kietųjų dalelių, kiekį tose zonose ir aglomeracijose, kuriose yra pernelyg didelė išmetamųjų oro teršalų koncentracija ir (arba) zonose ir aglomeracijose nuo kurių labai priklauso oro tarša kitose zonose ir aglomeracijose, įskaitant kaimynines šalis. Tuo tikslu nacionalinės oro taršos valdymo programos turėtų padėti sėkmingai įgyvendinti oro kokybės planus, priimtus pagal Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos 2008/50/EB (6) 23 straipsnį; |
| --- | --- |

(18)

kiekviena valstybė narė turėtų parengti, priimti ir įgyvendinti nacionalinę oro taršos valdymo programą, siekdamos vykdyti savo išmetamųjų teršalų kiekio mažinimo reikalavimus ir veiksmingai prisidėti prie oro kokybės tikslų įgyvendinimo. Tuo tikslu valstybės narės turėtų atsižvelgti į poreikį mažinti išmetamųjų teršalų, ypač azoto oksidų ir smulkiųjų kietųjų dalelių, kiekį tose zonose ir aglomeracijose, kuriose yra pernelyg didelė išmetamųjų oro teršalų koncentracija ir (arba) zonose ir aglomeracijose nuo kurių labai priklauso oro tarša kitose zonose ir aglomeracijose, įskaitant kaimynines šalis. Tuo tikslu nacionalinės oro taršos valdymo programos turėtų padėti sėkmingai įgyvendinti oro kokybės planus, priimtus pagal Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos 2008/50/EB (6) 23 straipsnį;

| (19) | siekiant sumažinti išmetamųjų teršalų iš antropogeninės kilmės šaltinių kiekį, nacionalinėse oro taršos valdymo programose turėtų būti aptariamos priemonės, taikytinos visiems susijusiems sektoriams, įskaitant žemės ūkio, energetikos, pramonės, kelių transporto, vidaus vandenų laivybos, vietos būstų šildymo, ne keliais judančių mechanizmų ir tirpiklių sektorius. Vis dėlto valstybėms narėms turėtų būti suteikta teisė nuspręsti dėl priemonių, kurios turi būti priimtos siekiant įvykdyti šioje direktyvoje nustatytus išmetamųjų teršalų kiekio mažinimo įsipareigojimus; |
| --- | --- |

(19)

siekiant sumažinti išmetamųjų teršalų iš antropogeninės kilmės šaltinių kiekį, nacionalinėse oro taršos valdymo programose turėtų būti aptariamos priemonės, taikytinos visiems susijusiems sektoriams, įskaitant žemės ūkio, energetikos, pramonės, kelių transporto, vidaus vandenų laivybos, vietos būstų šildymo, ne keliais judančių mechanizmų ir tirpiklių sektorius. Vis dėlto valstybėms narėms turėtų būti suteikta teisė nuspręsti dėl priemonių, kurios turi būti priimtos siekiant įvykdyti šioje direktyvoje nustatytus išmetamųjų teršalų kiekio mažinimo įsipareigojimus;

| (20) | rengdamos nacionalines oro taršos valdymo programas valstybės narės turėtų atsižvelgti į geriausią praktiką sprendžiant, inter alia, į šios direktyvos taikymo sritį patenkančių didžiausią žalą darančių teršalų problemą atsižvelgiant į jautrias gyventojų grupes; |
| --- | --- |

(20)

rengdamos nacionalines oro taršos valdymo programas valstybės narės turėtų atsižvelgti į geriausią praktiką sprendžiant, inter alia, į šios direktyvos taikymo sritį patenkančių didžiausią žalą darančių teršalų problemą atsižvelgiant į jautrias gyventojų grupes;

| (21) | žemės ūkis labai prisideda prie į atmosferą išmetamo amoniako ir smulkiųjų kietųjų dalelių kiekio. Kad būtų sumažintas tas išmetamųjų teršalų kiekis, į nacionalines oro taršos valdymo programas turėtų būti įtrauktos priemonės, taikytinos žemės ūkio sektoriui. Tokios priemonės turėtų būti ekonomiškai efektyvios ir pagrįstos konkrečia informacija ir duomenimis, atsižvelgiant į mokslo pažangą ir į ankstesnes valstybių narių priimtas priemones. Bendra žemės ūkio politika suteikia valstybėms narėms galimybę konkrečiomis priemonėmis prisidėti prie oro kokybės. Būsimas vertinimas užtikrins geresnį tų priemonių poveikio supratimą; |
| --- | --- |

(21)

žemės ūkis labai prisideda prie į atmosferą išmetamo amoniako ir smulkiųjų kietųjų dalelių kiekio. Kad būtų sumažintas tas išmetamųjų teršalų kiekis, į nacionalines oro taršos valdymo programas turėtų būti įtrauktos priemonės, taikytinos žemės ūkio sektoriui. Tokios priemonės turėtų būti ekonomiškai efektyvios ir pagrįstos konkrečia informacija ir duomenimis, atsižvelgiant į mokslo pažangą ir į ankstesnes valstybių narių priimtas priemones. Bendra žemės ūkio politika suteikia valstybėms narėms galimybę konkrečiomis priemonėmis prisidėti prie oro kokybės. Būsimas vertinimas užtikrins geresnį tų priemonių poveikio supratimą;

| (22) | oro kokybė turėtų būti pagerinta taikant proporcingas priemones. Patvirtindamos priemones, kurios turėtų būti įtrauktos į nacionalines oro taršos valdymo programas, taikytinas žemės ūkio sektoriui, valstybės narės turėtų užtikrinti, kad būtų visapusiškai atsižvelgiama į jų poveikį mažiems ūkiams, siekiant kuo labiau apriboti papildomas išlaidas; |
| --- | --- |

(22)

oro kokybė turėtų būti pagerinta taikant proporcingas priemones. Patvirtindamos priemones, kurios turėtų būti įtrauktos į nacionalines oro taršos valdymo programas, taikytinas žemės ūkio sektoriui, valstybės narės turėtų užtikrinti, kad būtų visapusiškai atsižvelgiama į jų poveikį mažiems ūkiams, siekiant kuo labiau apriboti papildomas išlaidas;

| (23) | kai pagal nacionalines oro taršos valdymo programas taikomos tam tikros priemonės, skirtos išmetamųjų teršalų prevencijai žemės ūkio sektoriuje, visų pirma priemonės, skirtos ūkiams, kurie turi iš esmės keisti savo praktiką arba jiems reikia didelių investicijų, atitinka reikalavimus finansinei paramai gauti, Komisija turėtų sudaryti palankesnes sąlygas gauti tokią finansinę paramą ar kitą prieinamą Sąjungos finansavimą; |
| --- | --- |

(23)

kai pagal nacionalines oro taršos valdymo programas taikomos tam tikros priemonės, skirtos išmetamųjų teršalų prevencijai žemės ūkio sektoriuje, visų pirma priemonės, skirtos ūkiams, kurie turi iš esmės keisti savo praktiką arba jiems reikia didelių investicijų, atitinka reikalavimus finansinei paramai gauti, Komisija turėtų sudaryti palankesnes sąlygas gauti tokią finansinę paramą ar kitą prieinamą Sąjungos finansavimą;

| (24) | tam, kad sumažintų išmetamųjų teršalų kiekį, valstybės narės turėtų apsvarstyti galimybę remti investicijų pakeitimą švariomis ir veiksmingomis technologijomis. Inovacijos gali padėti padidinti tvarumą ir išspręsti problemas ten, kur jos atsiranda, gerinant reagavimą į su oro kokybe susijusius iššūkius sektorių lygmeniu; |
| --- | --- |

(24)

tam, kad sumažintų išmetamųjų teršalų kiekį, valstybės narės turėtų apsvarstyti galimybę remti investicijų pakeitimą švariomis ir veiksmingomis technologijomis. Inovacijos gali padėti padidinti tvarumą ir išspręsti problemas ten, kur jos atsiranda, gerinant reagavimą į su oro kokybe susijusius iššūkius sektorių lygmeniu;

| (25) | nacionalinės oro taršos valdymo programos, įskaitant analizę, kuria remiantis nustatomos politikos kryptys ir priemonės, turėtų būti nuolat atnaujinamos; |
| --- | --- |

(25)

nacionalinės oro taršos valdymo programos, įskaitant analizę, kuria remiantis nustatomos politikos kryptys ir priemonės, turėtų būti nuolat atnaujinamos;

| (26) | siekdamos parengti pagrįstas nacionalines oro taršos valdymo programas ir visus svarbius atnaujinimus, valstybės narės tas programas ir atnaujinimus turėtų aptarti per konsultacijas su visuomene ir visų lygmenų kompetentingomis institucijomis, sudarydamos sąlygas aptarti visas su politikos kryptimis ir priemonėmis susijusias galimybes. Kai įgyvendindamos savo programas valstybės narės galėtų daryti poveikį valstybės narės ar trečiosios valstybės oro kokybei, jos turėtų surengti tarpvalstybines konsultacijas, laikydamosi Sąjungos ir tarptautiniuose teisės aktuose, įskaitant 1991 m. JT EEK konvenciją dėl poveikio aplinkai vertinimo tarpvalstybiniame kontekste (Espo konvencija) ir jos 2003 m. Strateginį aplinkos vertinimo protokolą, nustatytų reikalavimų; |
| --- | --- |

(26)

siekdamos parengti pagrįstas nacionalines oro taršos valdymo programas ir visus svarbius atnaujinimus, valstybės narės tas programas ir atnaujinimus turėtų aptarti per konsultacijas su visuomene ir visų lygmenų kompetentingomis institucijomis, sudarydamos sąlygas aptarti visas su politikos kryptimis ir priemonėmis susijusias galimybes. Kai įgyvendindamos savo programas valstybės narės galėtų daryti poveikį valstybės narės ar trečiosios valstybės oro kokybei, jos turėtų surengti tarpvalstybines konsultacijas, laikydamosi Sąjungos ir tarptautiniuose teisės aktuose, įskaitant 1991 m. JT EEK konvenciją dėl poveikio aplinkai vertinimo tarpvalstybiniame kontekste (Espo konvencija) ir jos 2003 m. Strateginį aplinkos vertinimo protokolą, nustatytų reikalavimų;

| (27) | šia direktyva siekiama, inter alia, apsaugoti žmonių sveikatą. Kaip ne kartą yra pažymėjęs Teisingumo Teismas, iš esmės atmesti galimybę suinteresuotiesiems subjektams remtis direktyva nustatyta pareiga būtų nesuderinama su privalomuoju poveikiu, kuris pagal Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo (toliau – SESV) 288 straipsnio trečią pastraipą priskiriamas direktyvai. Tas teiginys ypač taikomas kalbant apie direktyvą, kurios tikslas – kontroliuoti ir mažinti oro taršą ir kuri dėl to yra parengta siekiant apsaugoti žmonių sveikatą; |
| --- | --- |

(27)

šia direktyva siekiama, inter alia, apsaugoti žmonių sveikatą. Kaip ne kartą yra pažymėjęs Teisingumo Teismas, iš esmės atmesti galimybę suinteresuotiesiems subjektams remtis direktyva nustatyta pareiga būtų nesuderinama su privalomuoju poveikiu, kuris pagal Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo (toliau – SESV) 288 straipsnio trečią pastraipą priskiriamas direktyvai. Tas teiginys ypač taikomas kalbant apie direktyvą, kurios tikslas – kontroliuoti ir mažinti oro taršą ir kuri dėl to yra parengta siekiant apsaugoti žmonių sveikatą;

| (28) | valstybės narės turėtų parengti visų išmetamųjų oro teršalų, kuriems taikoma ši direktyva, nacionalines išmetamųjų teršalų apskaitas ir prognozes, taip pat informacines apskaitos ataskaitas ir teikti apie jas ataskaitas, kad Sąjunga galėtų vykdyti ataskaitų teikimo įsipareigojimus pagal TTOTP konvenciją ir jos protokolus; |
| --- | --- |

(28)

valstybės narės turėtų parengti visų išmetamųjų oro teršalų, kuriems taikoma ši direktyva, nacionalines išmetamųjų teršalų apskaitas ir prognozes, taip pat informacines apskaitos ataskaitas ir teikti apie jas ataskaitas, kad Sąjunga galėtų vykdyti ataskaitų teikimo įsipareigojimus pagal TTOTP konvenciją ir jos protokolus;

| (29) | siekdamos išlaikyti bendrą nuoseklumą visos Sąjungos mastu, valstybės narės turėtų užtikrinti, kad jų Komisijai teikiamos ataskaitos apie nacionalines išmetamųjų teršalų apskaitas ir prognozes, taip pat informacinės apskaitos ataskaitos visiškai derėtų su jų pagal TTOTP konvenciją teikiamomis ataskaitomis; |
| --- | --- |

(29)

siekdamos išlaikyti bendrą nuoseklumą visos Sąjungos mastu, valstybės narės turėtų užtikrinti, kad jų Komisijai teikiamos ataskaitos apie nacionalines išmetamųjų teršalų apskaitas ir prognozes, taip pat informacinės apskaitos ataskaitos visiškai derėtų su jų pagal TTOTP konvenciją teikiamomis ataskaitomis;

| (30) | siekdamos įvertinti šioje direktyvoje nustatytų nacionalinių išmetamųjų teršalų kiekio mažinimo įsipareigojimų veiksmingumą, valstybės narės taip pat turėtų stebėti oro taršos poveikį sausumos ir vandens ekosistemoms ir apie tokį poveikį teikti ataskaitas. Siekiant užtikrinti ekonomiškai efektyvų požiūrį, valstybės narės turėtų turėti galimybę naudotis šioje direktyvoje nurodytais neprivalomais stebėsenos rodikliais; jos taip pat turėtų juos koordinuoti su kitomis stebėsenos programomis, parengtomis pagal susijusias direktyvas ir atitinkamais atvejais TTOTP konvenciją; |
| --- | --- |

(30)

siekdamos įvertinti šioje direktyvoje nustatytų nacionalinių išmetamųjų teršalų kiekio mažinimo įsipareigojimų veiksmingumą, valstybės narės taip pat turėtų stebėti oro taršos poveikį sausumos ir vandens ekosistemoms ir apie tokį poveikį teikti ataskaitas. Siekiant užtikrinti ekonomiškai efektyvų požiūrį, valstybės narės turėtų turėti galimybę naudotis šioje direktyvoje nurodytais neprivalomais stebėsenos rodikliais; jos taip pat turėtų juos koordinuoti su kitomis stebėsenos programomis, parengtomis pagal susijusias direktyvas ir atitinkamais atvejais TTOTP konvenciją;

| (31) | turėtų būti įsteigtas Europos Švaraus oro forumas, apimantis visus suinteresuotuosius subjektus, įskaitant valstybių narių kompetentingas institucijas visais atitinkamais lygmenimis, kad būtų keičiamasi patirtimi ir gerąja praktika, visų pirma siekiant teikti gaires ir sudaryti palankesnes sąlygas koordinuotai įgyvendinti Sąjungos teisės aktus ir politiką oro kokybės gerinimo srityje; |
| --- | --- |

(31)

turėtų būti įsteigtas Europos Švaraus oro forumas, apimantis visus suinteresuotuosius subjektus, įskaitant valstybių narių kompetentingas institucijas visais atitinkamais lygmenimis, kad būtų keičiamasi patirtimi ir gerąja praktika, visų pirma siekiant teikti gaires ir sudaryti palankesnes sąlygas koordinuotai įgyvendinti Sąjungos teisės aktus ir politiką oro kokybės gerinimo srityje;

| (32) | valstybės narės, laikydamosi Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos 2003/4/EB (7), turėtų užtikrinti aktyvią ir sistemingą informacijos sklaidą elektroninėmis priemonėmis; |
| --- | --- |

(32)

valstybės narės, laikydamosi Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos 2003/4/EB (7), turėtų užtikrinti aktyvią ir sistemingą informacijos sklaidą elektroninėmis priemonėmis;

| (33) | būtina iš dalies pakeisti Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą 2003/35/EB (8), kad būtų užtikrintas tos direktyvos suderinamumas su 1998 m. JT EEK konvencija dėl teisės gauti informaciją, visuomenės dalyvavimo priimant sprendimus ir teisės kreiptis į teismus aplinkosaugos klausimais (toliau – Orhuso konvencija); |
| --- | --- |

(33)

būtina iš dalies pakeisti Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą 2003/35/EB (8), kad būtų užtikrintas tos direktyvos suderinamumas su 1998 m. JT EEK konvencija dėl teisės gauti informaciją, visuomenės dalyvavimo priimant sprendimus ir teisės kreiptis į teismus aplinkosaugos klausimais (toliau – Orhuso konvencija);

| (34) | siekiant atsižvelgti į technikos raidą ir tarptautinius pokyčius, Komisijai pagal SESV 290 straipsnį turėtų būti suteikti įgaliojimai priimti aktus, kiek tai susiję su daliniu I priedo, III priedo 2 dalies ir IV priedo keitimu, siekiant juos priderinti prie pokyčių pagal TTOTP konvenciją, ir kiek tai susiję su daliniu V priedo keitimu, siekiant jį priderinti prie technikos ir mokslo pažangos ir prie pokyčių, susijusių su TTOTP konvencija. Ypač svarbu, kad atlikdama parengiamuosius darbus Komisija tinkamai konsultuotųsi, taip pat ir su ekspertais ir kad tos konsultacijos būtų vykdomos vadovaujantis 2016 m. balandžio 13 d. Tarpinstituciniame susitarime dėl geresnės teisėkūros (9) nustatytais principais. Visų pirma siekiant užtikrinti vienodas galimybes dalyvauti atliekant su deleguotaisiais aktais susijusį parengiamąjį darbą, Europos Parlamentas ir Taryba visus dokumentus gauna tuo pačiu metu kaip ir valstybių narių ekspertai, o jų ekspertams sistemingai suteikiama galimybė dalyvauti Komisijos ekspertų grupių, kurios atlieka su deleguotaisiais aktais susijusį parengiamąjį darbą, posėdžiuose; |
| --- | --- |

(34)

siekiant atsižvelgti į technikos raidą ir tarptautinius pokyčius, Komisijai pagal SESV 290 straipsnį turėtų būti suteikti įgaliojimai priimti aktus, kiek tai susiję su daliniu I priedo, III priedo 2 dalies ir IV priedo keitimu, siekiant juos priderinti prie pokyčių pagal TTOTP konvenciją, ir kiek tai susiję su daliniu V priedo keitimu, siekiant jį priderinti prie technikos ir mokslo pažangos ir prie pokyčių, susijusių su TTOTP konvencija. Ypač svarbu, kad atlikdama parengiamuosius darbus Komisija tinkamai konsultuotųsi, taip pat ir su ekspertais ir kad tos konsultacijos būtų vykdomos vadovaujantis 2016 m. balandžio 13 d. Tarpinstituciniame susitarime dėl geresnės teisėkūros (9) nustatytais principais. Visų pirma siekiant užtikrinti vienodas galimybes dalyvauti atliekant su deleguotaisiais aktais susijusį parengiamąjį darbą, Europos Parlamentas ir Taryba visus dokumentus gauna tuo pačiu metu kaip ir valstybių narių ekspertai, o jų ekspertams sistemingai suteikiama galimybė dalyvauti Komisijos ekspertų grupių, kurios atlieka su deleguotaisiais aktais susijusį parengiamąjį darbą, posėdžiuose;

| (35) | siekiant užtikrinti vienodas lankstumo priemonių ir nacionalinių oro taršos valdymo programų įgyvendinimo sąlygas pagal šią direktyvą, Komisijai turėtų būti suteikti įgyvendinimo įgaliojimai. Tais įgaliojimais turėtų būti naudojamasi pagal Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) Nr. 182/2011 (10); |
| --- | --- |

(35)

siekiant užtikrinti vienodas lankstumo priemonių ir nacionalinių oro taršos valdymo programų įgyvendinimo sąlygas pagal šią direktyvą, Komisijai turėtų būti suteikti įgyvendinimo įgaliojimai. Tais įgaliojimais turėtų būti naudojamasi pagal Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) Nr. 182/2011 (10);

| (36) | valstybės narės turėtų nustatyti sankcijų, taikomų pažeidus pagal šią direktyvą priimtas nacionalines nuostatas, taisykles ir užtikrinti, kad jos būtų įgyvendinamos. Tos sankcijos turėtų būti veiksmingos, proporcingos ir atgrasomos; |
| --- | --- |

(36)

valstybės narės turėtų nustatyti sankcijų, taikomų pažeidus pagal šią direktyvą priimtas nacionalines nuostatas, taisykles ir užtikrinti, kad jos būtų įgyvendinamos. Tos sankcijos turėtų būti veiksmingos, proporcingos ir atgrasomos;

| (37) | atsižvelgiant į reikalingų Direktyvos 2001/81/EB pakeitimų pobūdį ir apimtį bei siekiant didinti teisinį tikrumą, aiškumą, skaidrumą ir prisidėti prie teisės aktų supaprastinimo, ta direktyva turėtų būti pakeista. Siekiant užtikrinti oro kokybės gerinimo pastangų tęstinumą, kol 2020 m. bus pradėti taikyti šioje direktyvoje nustatyti nauji nacionaliniai išmetamųjų teršalų kiekio mažinimo įsipareigojimai, valstybės narės turėtų laikytis Direktyvoje 2001/81/EB nustatytų išmetamųjų teršalų nacionalinių ribų; |
| --- | --- |

(37)

atsižvelgiant į reikalingų Direktyvos 2001/81/EB pakeitimų pobūdį ir apimtį bei siekiant didinti teisinį tikrumą, aiškumą, skaidrumą ir prisidėti prie teisės aktų supaprastinimo, ta direktyva turėtų būti pakeista. Siekiant užtikrinti oro kokybės gerinimo pastangų tęstinumą, kol 2020 m. bus pradėti taikyti šioje direktyvoje nustatyti nauji nacionaliniai išmetamųjų teršalų kiekio mažinimo įsipareigojimai, valstybės narės turėtų laikytis Direktyvoje 2001/81/EB nustatytų išmetamųjų teršalų nacionalinių ribų;

| (38) | kadangi šios direktyvos tikslo, t. y. užtikrinti aukštą žmonių sveikatos ir aplinkos apsaugos lygį, valstybės narės negali tinkamai pasiekti, o dėl priežasčių, susijusių su tarpvalstybiniu oro taršos pobūdžiu, jo geriau siekti Sąjungos lygmeniu, Sąjunga gali patvirtinti priemones, laikydamasi Europos Sąjungos sutarties 5 straipsnyje nustatyto subsidiarumo principo. Pagal tame straipsnyje nustatytą proporcingumo principą šia direktyva neviršijama to, kas būtina nurodytam tikslui pasiekti; |
| --- | --- |

(38)

kadangi šios direktyvos tikslo, t. y. užtikrinti aukštą žmonių sveikatos ir aplinkos apsaugos lygį, valstybės narės negali tinkamai pasiekti, o dėl priežasčių, susijusių su tarpvalstybiniu oro taršos pobūdžiu, jo geriau siekti Sąjungos lygmeniu, Sąjunga gali patvirtinti priemones, laikydamasi Europos Sąjungos sutarties 5 straipsnyje nustatyto subsidiarumo principo. Pagal tame straipsnyje nustatytą proporcingumo principą šia direktyva neviršijama to, kas būtina nurodytam tikslui pasiekti;

| (39) | pagal 2011 m. rugsėjo 28 d. bendrą valstybių narių ir Komisijos politinį pareiškimą dėl aiškinamųjų dokumentų (11) valstybės narės įsipareigojo pagrįstais atvejais prie pranešimo apie perkėlimo į nacionalinę teisę priemones pridėti vieną ar daugiau dokumentų, kuriuose būtų paaiškinamos direktyvos nuostatų ir nacionalinių perkėlimo priemonių atitinkamų dalių sąsajos. Šios direktyvos atveju teisės aktų leidėjas laikosi nuomonės, kad tokių dokumentų perdavimas yra pagrįstas, |
| --- | --- |

(39)

pagal 2011 m. rugsėjo 28 d. bendrą valstybių narių ir Komisijos politinį pareiškimą dėl aiškinamųjų dokumentų (11) valstybės narės įsipareigojo pagrįstais atvejais prie pranešimo apie perkėlimo į nacionalinę teisę priemones pridėti vieną ar daugiau dokumentų, kuriuose būtų paaiškinamos direktyvos nuostatų ir nacionalinių perkėlimo priemonių atitinkamų dalių sąsajos. Šios direktyvos atveju teisės aktų leidėjas laikosi nuomonės, kad tokių dokumentų perdavimas yra pagrįstas,

PRIĖMĖ ŠIĄ DIREKTYVĄ:

1 straipsnis

Tikslai ir dalykas

1.   Kad būtų pasiektas toks oro kokybės lygis, dėl kurio nesusidarytų didelis neigiamas poveikis ir pavojus žmonių sveikatai ir aplinkai, šioje direktyvoje nustatomi valstybėse narėse į atmosferą išmetamų antropogeninės kilmės teršalų – sieros dioksido (SO2), azoto oksidų (NOx), nemetaninių lakiųjų organinių junginių (NMLOJ), amoniako (NH3) ir smulkiųjų kietųjų dalelių (KD2,5) – kiekio mažinimo įsipareigojimai, ir reikalaujama parengti, priimti ir įgyvendinti nacionalines oro taršos valdymo programas ir stebėti tų išmetamųjų teršalų bei kitų I priede nurodytų išmetamųjų teršalų kiekius bei jų poveikį ir teikti apie tai ataskaitas.

2.   Šia direktyva taip pat padedama siekti:

| a) | Sąjungos teisės aktuose nustatytų oro kokybės tikslų ir pažangos įgyvendinant Sąjungos ilgalaikį tikslą pasiekti tokį oro kokybės lygį, kuris atitiktų Pasaulio sveikatos organizacijos paskelbtas oro kokybės gaires; |
| --- | --- |

a)

Sąjungos teisės aktuose nustatytų oro kokybės tikslų ir pažangos įgyvendinant Sąjungos ilgalaikį tikslą pasiekti tokį oro kokybės lygį, kuris atitiktų Pasaulio sveikatos organizacijos paskelbtas oro kokybės gaires;

| b) | Sąjungos biologinės įvairovės ir ekosistemų tikslų pagal 7-ąją aplinkosaugos veiksmų programą; |
| --- | --- |

b)

Sąjungos biologinės įvairovės ir ekosistemų tikslų pagal 7-ąją aplinkosaugos veiksmų programą;

| c) | didesnės Sąjungos oro kokybės politikos ir kitų susijusių Sąjungos politikos krypčių, visų pirma klimato ir energetikos politikos, sinergijos. |
| --- | --- |

c)

didesnės Sąjungos oro kokybės politikos ir kitų susijusių Sąjungos politikos krypčių, visų pirma klimato ir energetikos politikos, sinergijos.

2 straipsnis

Taikymo sritis

1.   Ši direktyva taikoma I priede nurodytiems teršalams, išmetamiems iš visų šaltinių, esančių valstybių narių teritorijoje, jų išskirtinėse ekonominėse zonose ir taršos kontrolės zonose.

2.   Ši direktyva netaikoma išmetamiesiems teršalams Kanarų salose, Prancūzijos užjūrio departamentuose, Madeiroje ir Azorų salose.

3 straipsnis

Terminų apibrėžtys

Šioje direktyvoje vartojamų terminų apibrėžtys:

1.   teršalų išmetimas– medžiagos išleidimas į atmosferą iš sutelktojo arba pasklidžiojo šaltinio;

teršalų išmetimas

2.   išmetamieji antropogeninės kilmės teršalai– į atmosferą išmetami teršalai, susiję su žmogaus veikla;

išmetamieji antropogeninės kilmės teršalai

3.   ozono pirmtakai– azoto oksidai, nemetaniniai lakieji organiniai junginiai, metanas ir anglies monoksidas;

ozono pirmtakai

4.   oro kokybės tikslai– Direktyvoje 2008/50/EB ir Europos Parlamento ir Tarybos direktyvoje 2004/107/EB (12) nustatytos oro kokybės ribinės vertės, siektinos vertės ir įsipareigojimai dėl poveikio koncentracijos;

oro kokybės tikslai

12

5.   sieros dioksidas arba SO2
  – visi sieros junginiai, išreikšti kaip sieros dioksidas, įskaitant sieros trioksidą (SO3), sieros rūgštį (H2SO4) ir redukuotos sieros junginius, kaip antai vandenilio sulfidą (H2S), tiolius ir dimetilsulfidus;

sieros dioksidas arba SO2

3

2

4

2

6.   azoto oksidai arba Nox– azoto oksidas ir azoto dioksidas, išreikšti kaip azoto dioksidas;

azoto oksidai arba Nox

7.   nemetaniniai lakieji organiniai junginiai arba NMLOJ– visi organiniai junginiai, išskyrus metaną, kuriems saulės šviesoje reaguojant su azoto oksidais gali susidaryti fotocheminių oksidatorių;

nemetaniniai lakieji organiniai junginiai arba NMLOJ

8.   smulkiosios kietosios dalelės arba KD2,5
  – dalelės, kurių aerodinaminis skersmuo yra 2,5 mikrometrų (μm) arba mažesnis;

smulkiosios kietosios dalelės arba KD2,5

9.   juodoji anglis arba BC– šviesą sugeriančios anglinės kietosios dalelės;

juodoji anglis arba BC

10.   nacionalinis išmetamojo teršalo kiekio mažinimo įsipareigojimas– valstybės narės įsipareigojimas sumažinti išmetamos medžiagos kiekį; jis išreiškiamas ne mažesniu už nustatytąjį išmetamojo teršalo kiekio sumažinimu, kuris turi būti pasiektas tiksliniais kalendoriniais metais ir kuris nustatomas kaip bendro baziniais metais (2005 m.) išmesto teršalo kiekio procentinė dalis;

nacionalinis išmetamojo teršalo kiekio mažinimo įsipareigojimas

11.   nusileidimo ir pakilimo ciklas– ciklas, apimantis orlaivio įriedėjimą ir išriedėjimą žeme, pakilimą, aukštėjimą, artėjimą, nusileidimą ir visus kitus jo manevrus, atliekamus mažesniame nei 3 000 pėdų aukštyje;

nusileidimo ir pakilimo ciklas

12.   tarptautinis jūrų eismas– su bet kurios valstybės vėliava plaukiojančių laivų (išskyrus žvejybos laivus), kurie išvyksta iš vienos šalies teritorijos ir atvyksta į kitos šalies teritoriją, reisai jūroje ir priekrančių vandenyse;

tarptautinis jūrų eismas

13.   taršos kontrolės zona– jūros rajonas, kuris driekiasi ne toliau kaip 200 jūrmylių nuo bazinių linijų, nuo kurių matuojamas teritorinės jūros plotis, ir kurį taršos iš laivų prevencijos, mažinimo bei kontrolės tikslais, valstybė narė nustato vadovaudamasi taikomomis tarptautinėmis taisyklėmis ir standartais;

taršos kontrolės zona

14.   Sąjungos oro taršos šaltinių kontrolei skirti teisės aktai– Sąjungos teisės aktai, kuriais siekiama sumažinti išmetamųjų teršalų, kuriems taikoma ši direktyva, kiekį taikant švelninamojo poveikio priemones šaltinyje.

Sąjungos oro taršos šaltinių kontrolei skirti teisės aktai

4 straipsnis

Nacionaliniai išmetamųjų teršalų kiekio mažinimo įsipareigojimai

1.   Valstybės narės, laikydamosi II priede nustatytų nacionalinių išmetamųjų teršalų kiekio mažinimo įsipareigojimų, taikytinų nuo 2020 m. iki 2029 m. ir nuo 2030 m. ir toliau, riboja bent šių per metus išmetamų antropogeninės kilmės teršalų kiekį: sieros dioksido, azoto oksidų, nemetaninių lakiųjų organinių junginių, amoniako ir smulkiųjų kietųjų dalelių.

2.   Nedarant poveikio 1 daliai, valstybės narės imasi būtinų priemonių, kuriomis siekiama apriboti jų 2025 m. išmetamųjų antropogeninės kilmės teršalų kiekį – sieros dioksido, azoto oksidų, nemetaninių lakiųjų organinių junginių, amoniako ir smulkiųjų kietųjų dalelių. Tų išmetamųjų teršalų kiekių orientaciniai lygiai nustatomi pagal linijinę mažinimo trajektoriją, jungiančią pagal išmetamųjų teršalų kiekio mažinimo įsipareigojimus 2020 m. nustatytus išmetamųjų teršalų kiekio lygius ir pagal išmetamųjų teršalų kiekio mažinimo įsipareigojimus 2030 m. nustatytus išmetamųjų teršalų kiekio lygius.

Valstybės narės gali laikytis nelinijinės mažinimo trajektorijos, jei tai yra veiksmingiau ekonominiu arba techniniu požiūriu ir su sąlyga, kad nuo 2025 m. ji palaipsniui susijungia su linijine mažinimo trajektorija, bei jei tai nedaro poveikio 2030 m. išmetamųjų teršalų kiekio mažinimo įsipareigojimams. Valstybės narės nustato tą nelinijinę mažinimo trajektoriją bei nurodo jos laikymosi priežastis nacionalinėse oro taršos valdymo programose, kurios turi būti pateiktos Komisijai pagal 10 straipsnio 1 dalį.

Kai 2025 m. išmetamųjų teršalų kiekių pagal nustatytą mažinimo trajektoriją apriboti negalima, valstybės narės paaiškina to nukrypimo priežastis ir nurodo priemones, kurias taikydamos valstybės narės vėl galėtų laikytis savo trajektorijos, vėlesnėse Komisijai pagal 10 straipsnio 2 dalį teikiamose informacinėse apskaitos ataskaitose.

3.   Siekiant laikytis 1 ir 2 dalių, į apskaitą neįtraukiami šie išmetamieji teršalai:

| a) | orlaivių išmetamieji teršalai, išskyrus teršalus, išmetamus per nusileidimo ir pakilimo ciklą; |
| --- | --- |

a)

orlaivių išmetamieji teršalai, išskyrus teršalus, išmetamus per nusileidimo ir pakilimo ciklą;

| b) | nacionalinio jūrų eismo sektoriuje, vykdant reisus į 2 straipsnio 2 dalyje nurodytas teritorijas ir iš jų, išmetami teršalai; |
| --- | --- |

b)

nacionalinio jūrų eismo sektoriuje, vykdant reisus į 2 straipsnio 2 dalyje nurodytas teritorijas ir iš jų, išmetami teršalai;

| c) | tarptautinio jūrų eismo sektoriuje išmetami teršalai; |
| --- | --- |

c)

tarptautinio jūrų eismo sektoriuje išmetami teršalai;

| d) | azoto oksidai ir nemetaniniai lakieji organiniai junginiai, išmetami dėl veiklos, priskiriamos į atmosferą išmetamų teršalų 2014 m. nomenklatūros (NFR), numatytos TTOTP konvencijoje, 3B kategorijai (mėšlo tvarkymas) ir 3D kategorijai (žemės ūkio paskirties dirvožemiai). |
| --- | --- |

d)

azoto oksidai ir nemetaniniai lakieji organiniai junginiai, išmetami dėl veiklos, priskiriamos į atmosferą išmetamų teršalų 2014 m. nomenklatūros (NFR), numatytos TTOTP konvencijoje, 3B kategorijai (mėšlo tvarkymas) ir 3D kategorijai (žemės ūkio paskirties dirvožemiai).

5 straipsnis

Lankstumo priemonės

1.   Valstybės narės gali pagal IV priedo 4 dalį parengti patikslintas metines nacionalines išmetamųjų sieros dioksido, azoto oksidų, nemetaninių lakiųjų organinių junginių, amoniako ir smulkiųjų kietųjų dalelių apskaitas, jei taikant patobulintus išmetamųjų teršalų apskaitos metodus, atnaujintus atsižvelgiant į mokslo žinias, pasirodytų, kad nevykdomi jų nacionaliniai išmetamųjų teršalų kiekio mažinimo įsipareigojimai.

Siekiant nustatyti, ar įvykdytos IV priedo 4 dalyje nustatytos atitinkamos sąlygos, išmetamųjų teršalų kiekio mažinimo įsipareigojimai 2020–2029 metams laikomi nustatytais 2012 m. gegužės 4 d.

Nuo 2025 m. patikslinimams dėl labai skirtingų išmetamųjų teršalų faktorių arba metodikų, taikytų išmetamųjų teršalų kiekiams iš konkrečių šaltinių kategorijų nustatyti, nei buvo tikimasi įgyvendinant tam tikrą normą arba standartą pagal Sąjungos oro taršos šaltinių kontrolės teisės aktus, vadovaujantis IV priedo 4 dalies 1 punkto d papunkčio ii ir iii įtraukomis, taikomos šios papildomos sąlygos:

| a) | atitinkama valstybė narė, atsižvelgusi į nacionalinio patikrinimo išvadas ir vykdymo užtikrinimo programas, pagal kurias stebimas Sąjungos oro taršos šaltinių kontrolės teisės aktų veiksmingumas, patvirtina, kad labai skirtingų išmetamųjų teršalų faktorių nelemia jos vidaus teisės aktų įgyvendinimas ar tų teisės aktų vykdymo užtikrinimas; |
| --- | --- |

a)

atitinkama valstybė narė, atsižvelgusi į nacionalinio patikrinimo išvadas ir vykdymo užtikrinimo programas, pagal kurias stebimas Sąjungos oro taršos šaltinių kontrolės teisės aktų veiksmingumas, patvirtina, kad labai skirtingų išmetamųjų teršalų faktorių nelemia jos vidaus teisės aktų įgyvendinimas ar tų teisės aktų vykdymo užtikrinimas;

| b) | atitinkama valstybė narė pranešė Komisijai apie didelį išmetamųjų teršalų faktorių skirtumą, kad ji pagal 11 straipsnio 2 dalį ištirtų, ar būtina imtis tolimesnių veiksmų. |
| --- | --- |

b)

atitinkama valstybė narė pranešė Komisijai apie didelį išmetamųjų teršalų faktorių skirtumą, kad ji pagal 11 straipsnio 2 dalį ištirtų, ar būtina imtis tolimesnių veiksmų.

2.   Jei konkrečiais metais valstybė narė dėl išimtinai šaltos žiemos arba išimtinai sausos vasaros negali įvykdyti savo išmetamųjų teršalų kiekio mažinimo įsipareigojimų, ji gali įvykdyti tuos įsipareigojimus nustatydama atitinkamų metų, prieš juos ėjusių metų ir po jų einančių metų valstybėje narėje kasmet išmestų teršalų kiekio vidurkį, jei šis vidurkis neviršija nacionalinio metinio išmetamųjų teršalų kiekio lygio, nustatyto valstybės narės išmetamųjų teršalų kiekio mažinimo įsipareigojimuose.

3.   Jei konkrečiais metais valstybė narė, kurios atveju vienas ar daugiau iš II priede įtvirtintų išmetamųjų teršalų kiekio mažinimo įsipareigojimų nustatyti griežtesniu lygiu nei ekonomiškai efektyvus mažinimas, nustatytas TOTS 16, negali įvykdyti atitinkamo išmetamųjų teršalų kiekio mažinimo įsipareigojimo įgyvendinusi visas ekonomiškai efektyvias priemones, laikoma, kad ji vykdo tuos įsipareigojimus ne daugiau kaip penkerius metus, su sąlyga, kad kiekvienais iš tų metų ji tą neatitiktį kompensuoja lygiaverčiu kito II priede nurodyto išmetamojo teršalo kiekio sumažinimu.

4.   Laikoma, kad valstybė narė vykdo įsipareigojimus pagal 4 straipsnį ne daugiau kaip trejus metus, jei ji atitinkamų išmetamųjų teršalų kiekio mažinimo įsipareigojimų neįvykdo dėl staigiai ir išimtiniu atveju nutraukto energijos ir (arba) šilumos tiekimo arba gamybos, arba tų sistemų pajėgumų praradimo, kurių nebuvo galima pagrįstai numatyti, ir jei laikomasi šių sąlygų:

| a) | atitinkama valstybė narė patvirtino, kad siekiant užtikrinti atitiktį buvo dedamos visos pagrįstos pastangos, įskaitant naujų priemonių ir politikos krypčių įgyvendinimą, ir tos pastangos bus toliau dedamos, kad neatitikties laikotarpis būtų kuo trumpesnis; ir |
| --- | --- |

a)

atitinkama valstybė narė patvirtino, kad siekiant užtikrinti atitiktį buvo dedamos visos pagrįstos pastangos, įskaitant naujų priemonių ir politikos krypčių įgyvendinimą, ir tos pastangos bus toliau dedamos, kad neatitikties laikotarpis būtų kuo trumpesnis; ir

| b) | atitinkama valstybė narė patvirtino, kad priemonių ir politikos krypčių, kurios yra papildomos nurodytosioms a punkte, įgyvendinimas sukeltų neproporcingų išlaidų, kiltų esminis pavojus nacionaliniam energetiniam saugumui arba kiltų didelė energijos nepritekliaus rizika didelei gyventojų daliai. |
| --- | --- |

b)

atitinkama valstybė narė patvirtino, kad priemonių ir politikos krypčių, kurios yra papildomos nurodytosioms a punkte, įgyvendinimas sukeltų neproporcingų išlaidų, kiltų esminis pavojus nacionaliniam energetiniam saugumui arba kiltų didelė energijos nepritekliaus rizika didelei gyventojų daliai.

5.   Valstybės narės, ketinančios taikyti 1, 2, 3 arba 4 dalį, apie tai informuoja Komisiją ne vėliau kaip atitinkamų ataskaitinių metų vasario 15 d. Teikiant tą informaciją nurodomi teršalai ir susiję sektoriai ir, kai turima duomenų, poveikio nacionalinėms išmetamųjų teršalų apskaitoms mastas.

6.   Komisija, kuriai padeda Europos aplinkos agentūra, atlieka peržiūrą ir įvertina, ar konkrečiais metais naudojantis bet kuria iš lankstumo priemonių buvo laikomasi atitinkamų sąlygų, nustatytų šio straipsnio 1 dalyje ir IV priedo 4 dalyje arba, kai taikoma, šio straipsnio 2, 3 ar 4 dalyje.

Kai, Komisijos nuomone, naudojimasis lankstumo priemone neatitinka atitinkamų sąlygų, nustatytų šio straipsnio 1 dalyje ir IV priedo 4 dalyje arba šio straipsnio 2, 3 ar 4 dalyje, ji per devynis mėnesius nuo atitinkamos ataskaitos, nurodytos 8 straipsnio 4 dalyje, gavimo dienos priima sprendimą, kuriuo atitinkama valstybė narė informuojama, kad negali būti pritarta naudojimuisi ta lankstumo priemone, ir nurodomos to atsisakymo pritarti priežastys. Kai per devynis mėnesius nuo atitinkamos ataskaitos, nurodytos 8 straipsnio 4 dalyje, gavimo dienos Komisija nepareiškia prieštaravimų, atitinkama valstybė narė laiko, kad naudojimuisi tą lankstumo priemone, yra pritarta ir ja galima naudotis tais metais.

7.   Komisija gali priimti įgyvendinimo aktus, kuriuose nustatomos išsamios naudojimosi šio straipsnio 1, 2, 3 ir 4 dalyse nurodytomis lankstumo priemonėmis taisyklės. Tie įgyvendinimo aktai priimami laikantis 17 straipsnyje nurodytos nagrinėjimo procedūros.

8.   Komisija, naudodamasi savo įgaliojimais pagal 6 ir 7 dalis, atsižvelgia į pagal TTOTP konvenciją parengtus atitinkamus rekomendacinius dokumentus.

6 straipsnis

Nacionalinės oro taršos valdymo programos

1.   Siekdamos pagal 4 straipsnį apriboti savo metinius išmetamuosius antropogeninės kilmės teršalų kiekius ir prisidėti įgyvendinant šios direktyvos tikslus pagal 1 straipsnio 1 dalį, valstybės narės pagal III priedo 1 dalį parengia, priima ir įgyvendina savo atitinkamas nacionalines oro taršos valdymo programas.

2.   Valstybės narės, rengdamos, priimdamos ir įgyvendindamos 1 dalyje nurodytą programą:

| a) | įvertina, kokio masto poveikį nacionaliniai išmetamųjų teršalų šaltiniai gali turėti oro kokybei jų teritorijose ir kaimyninėse valstybėse narėse, prireikus naudodamos pagal Tolimų oro teršalų pernašų Europoje monitoringo ir įvertinimo programą (toliau – EMEP), priimtą remiantis TTOTP konvencijos Protokolu dėl bendradarbiavimo programos tolimų oro teršalų pernašų Europoje monitoringo ir įvertinimo srityje ilgalaikio finansavimo, surinktus duomenis ir parengtas metodikas; |
| --- | --- |

a)

įvertina, kokio masto poveikį nacionaliniai išmetamųjų teršalų šaltiniai gali turėti oro kokybei jų teritorijose ir kaimyninėse valstybėse narėse, prireikus naudodamos pagal Tolimų oro teršalų pernašų Europoje monitoringo ir įvertinimo programą (toliau – EMEP), priimtą remiantis TTOTP konvencijos Protokolu dėl bendradarbiavimo programos tolimų oro teršalų pernašų Europoje monitoringo ir įvertinimo srityje ilgalaikio finansavimo, surinktus duomenis ir parengtas metodikas;

| b) | atsižvelgia į poreikį mažinti išmetamųjų oro teršalų kiekį, siekdamos savo teritorijose ir, kai taikoma, kaimyninėse valstybėse narėse įgyvendinti oro kokybės tikslus; |
| --- | --- |

b)

atsižvelgia į poreikį mažinti išmetamųjų oro teršalų kiekį, siekdamos savo teritorijose ir, kai taikoma, kaimyninėse valstybėse narėse įgyvendinti oro kokybės tikslus;

| c) | imdamosi priemonių nacionaliniams smulkiųjų kietųjų dalelių kiekio mažinimo įsipareigojimams įvykdyti, pirmenybę teikia priemonėms, kuriomis būtų mažinamas jose išmetamas juodosios anglies kiekis; |
| --- | --- |

c)

imdamosi priemonių nacionaliniams smulkiųjų kietųjų dalelių kiekio mažinimo įsipareigojimams įvykdyti, pirmenybę teikia priemonėms, kuriomis būtų mažinamas jose išmetamas juodosios anglies kiekis;

| d) | užtikrina suderinamumą su kitais atitinkamais planais ir programomis, parengtais remiantis valstybių narių ar Sąjungos teisės aktuose nustatytais reikalavimais. |
| --- | --- |

d)

užtikrina suderinamumą su kitais atitinkamais planais ir programomis, parengtais remiantis valstybių narių ar Sąjungos teisės aktuose nustatytais reikalavimais.

Siekdamos įvykdyti atitinkamus nacionalinius išmetamųjų teršalų kiekio mažinimo įsipareigojimus, valstybės narės į savo nacionalines oro taršos valdymo programas įtraukia III priedo 2 dalyje nustatytas privalomas išmetamųjų teršalų kiekio mažinimo priemones ir gali į tas programas įtraukti III priedo 2 dalyje nustatytas neprivalomas išmetamųjų teršalų kiekio mažinimo priemones, arba lygiavertį mažinimo poveikį turinčias priemones.

3.   Valstybės narės savo nacionalines oro taršos valdymo programas atnaujina bent kas ketverius metus.

4.   Nedarant poveikio 3 daliai, nacionalinėse oro taršos valdymo programose numatyta išmetamųjų teršalų mažinimo politika ir priemonės atnaujinamos per 18 mėnesių nuo naujausio nacionalinės išmetamųjų teršalų apskaitos arba nacionalinių išmetamųjų teršalų prognozių pateikimo, jei iš pateiktų duomenų matyti, kad nevykdomi 4 straipsnyje nurodyti įsipareigojimai arba yra rizika, kad jie nebus vykdomi.

5.   Valstybės narės, konsultuojasi su visuomene vadovaudamosi Direktyva 2003/35/EB, bei su kompetentingomis institucijomis, kurios, kaip tikėtina, dėl to, kad yra visais lygmenimis atsakingos už konkrečius aplinkosaugos klausimus oro taršos, kokybės ir valdymo srityse, bus suinteresuotos nacionalinių oro taršos valdymo programų įgyvendinimu – dėl nacionalinių oro taršos valdymo programų projektų ir visų svarbių atnaujinimų, prieš tas programas galutinai priimdamos.

6.   Prireikus vykdomos tarpvalstybinės konsultacijos.

7.   Komisija sudaro palankias sąlygas nacionalinių oro taršos valdymo programų rengimui ir įgyvendinimui, prireikus keičiantis gerąja praktika.

8.   Komisijai pagal 16 straipsnį suteikiami įgaliojimai priimti deleguotuosius aktus, kuriais iš dalies keičiama ši direktyva, kiek tai susiję su III priedo 2 dalies priderinimu prie pokyčių, įskaitant techninę pažangą, susijusių su TTOTP konvencija.

9.   Komisija gali parengti nacionalinių oro taršos valdymo programų rengimo ir įgyvendinimo gaires.

10.   Be to, Komisija priima įgyvendinimo aktus, kuriais nustato nacionalinių oro taršos valdymo programų formą. Tie įgyvendinimo aktai priimami laikantis 17 straipsnyje nurodytos nagrinėjimo procedūros.

7 straipsnis

Finansinė parama

Komisija stengiasi sudaryti palankesnes galimybes pasinaudoti esamų Sąjungos fondų lėšomis vadovaujantis tuos fondus reglamentuojančiomis teisės nuostatomis, kad būtų remiamos priemonės, kurių reikia imtis šios direktyvos tikslams įgyvendinti.

Tie Sąjungos fondai apima dabartinį ir ateityje prieinamą finansavimą pagal, inter alia,:

inter alia

| a) | bendrąją mokslinių tyrimų ir inovacijų programą; |
| --- | --- |

a)

bendrąją mokslinių tyrimų ir inovacijų programą;

| b) | Europos struktūrinius ir investicijų fondus, įskaitant atitinkamą finansavimą pagal bendrą žemės ūkio politiką; |
| --- | --- |

b)

Europos struktūrinius ir investicijų fondus, įskaitant atitinkamą finansavimą pagal bendrą žemės ūkio politiką;

| c) | priemones aplinkos ir klimato politikos srities veiksmams finansuoti, kaip antai LIFE programą. |
| --- | --- |

c)

priemones aplinkos ir klimato politikos srities veiksmams finansuoti, kaip antai LIFE programą.

Komisija įvertina galimybę įdiegti vieno langelio principą, kad suinteresuotoji šalis galėtų lengvai patikrinti galimybes gauti Sąjungos finansavimą ir procedūras, susijusias su prieiga prie projektų, kuriais sprendžiami oro taršos klausimai.

8 straipsnis

Nacionalinės išmetamųjų teršalų apskaitos ir prognozės bei informacinės apskaitos ataskaitos

1.   Valstybės narės, vadovaudamosi I priedo A lentelėje nustatytais reikalavimais, parengia ir kasmet atnaujina nacionalines toje lentelėje nustatytų išmetamųjų teršalų apskaitas.

Valstybės narės, vadovaudamosi I priedo B lentelėje nustatytais reikalavimais, gali parengti ir kasmet atnaujinti nacionalines toje lentelėje nustatytų išmetamųjų teršalų apskaitas.

2.   Valstybės narės, vadovaudamosi I priedo C lentelėje nustatytais reikalavimais, parengia ir kas ketverius metus atnaujina nacionalines išmetamųjų teršalų erdvinio pasiskirstymo apskaitas ir didelių sutelktųjų taršos šaltinių apskaitas, o kas dvejus metus – toje lentelėje nustatytų išmetamųjų teršalų nacionalines prognozes.

3.   Valstybės narės, vadovaudamosi I priedo D lentelėje nustatytais reikalavimais, parengia informacinę apskaitos ataskaitą, pridedamą prie 1 ir 2 dalyse nurodytų nacionalinių išmetamųjų teršalų apskaitų ir prognozių.

4.   Valstybės narės, pasirinkusios 5 straipsnyje numatytą lankstumo priemonę, į atitinkamų metų informacinę apskaitos ataskaitą įtraukia informaciją, patvirtinančią, kad naudojant tą lankstumo priemonę laikomasi atitinkamų sąlygų, nustatytų 5 straipsnio 1 dalyje ir IV priedo 4 dalyje arba, kai taikoma, 5 straipsnio 2, 3 arba 4 dalyse.

5.   Valstybės narės, vadovaudamosi IV priedu, parengia ir atnaujina nacionalines išmetamųjų teršalų apskaitas (įskaitant, jei tinkama, patikslintas nacionalines išmetamųjų teršalų apskaitas), nacionalines išmetamųjų teršalų prognozes, nacionalines išmetamųjų teršalų erdvinio pasiskirstymo apskaitas, didelių sutelktųjų taršos šaltinių apskaitas ir pridedamas informacines apskaitos ataskaitas.

6.   Komisija, kuriai padeda Europos aplinkos agentūra, remdamasi šio straipsnio 1, 2 ir 3 dalyse nurodyta informacija, kasmet parengia ir atnaujina I priede nurodytų išmetamųjų teršalų Sąjungos masto išmetamųjų teršalų apskaitas ir informacinę apskaitos ataskaitą, kas dvejus metus – Sąjungos masto išmetamųjų teršalų prognozes, o kas ketverius metus – Sąjungos masto išmetamųjų teršalų erdvinio pasiskirstymo apskaitas ir Sąjungos masto didelių sutelktųjų taršos šaltinių apskaitas.

7.   Komisijai pagal 16 straipsnį suteikiami įgaliojimai priimti deleguotuosius aktus, kuriais iš dalies keičiama ši direktyva, kiek tai susiję su I ir IV priedų priderinimo prie pokyčių, įskaitant technikos ir mokslo pažangą, susijusių su TTOTP konvencija.

9 straipsnis

Oro taršos poveikio stebėsena

1.   Valstybės narės užtikrina neigiamo oro taršos poveikio ekosistemoms stebėseną, pagrįstą stebėjimo vietų tinklu, kuris apima joms būdingų tipų gėlo vandens, natūralias, pusiau natūralias ir miško ekosistemas, taikydamos ekonomiškai efektyvų ir rizikos vertinimu grindžiamą požiūrį.

Tuo tikslu valstybės narės koordinuoja veiksmus su kitomis stebėsenos programomis, parengtomis remiantis Sąjungos teisės aktais, įskaitant Direktyvą 2008/50/EB, Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą 2000/60/EB (13) bei Tarybos direktyvą 92/43/EEB (14), ir atitinkamais atvejais, TTOTP konvenciją, ir, kai tinkama, naudoja pagal tas programas surinktus duomenis.

Siekdamos įgyvendinti šiame straipsnyje nustatytus reikalavimus, valstybės narės gali naudoti V priede išvardytus neprivalomus stebėsenos rodiklius.

2.   Renkant V priede nurodytą informaciją ir apie ją teikiant ataskaitas, gali būti naudojamos metodikos, nustatytos TTOTP konvencijoje, ir tos konvencijos Vadovai dėl tarptautinių bendradarbiavimo programų.

3.   Komisijai pagal 16 straipsnį suteikiami įgaliojimai priimti deleguotuosius aktus, kuriais iš dalies keičiama ši direktyva, kiek tai susiję su V priedo priderinimo prie technikos ir mokslo pažangos ir prie pokyčių, susijusių su TTOTP konvencija.

10 straipsnis

Valstybių narių ataskaitos

1.   Valstybės narės savo pirmąsias nacionalines oro taršos valdymo programas Komisijai pateikia ne vėliau kaip 2019 m. balandžio 1 d.

Kai nacionalinė oro taršos valdymo programa yra atnaujinama pagal 6 straipsnio 4 dalį, atitinkama valstybė narė pateikia atnaujintą programą Komisijai per du mėnesius.

Komisija, atsižvelgdama į 4 straipsnio 2 dalyje ir 6 straipsnyje nustatytus reikalavimus, išnagrinėja nacionalinę oro taršos valdymo programą ir jos atnaujinimus.

2.   Valstybės narės, laikydamosi I priede nustatytų ataskaitų teikimo datų, pateikia Komisijai ir Europos aplinkos agentūrai savo nacionalines išmetamųjų teršalų apskaitas ir prognozes, nacionalines išmetamųjų teršalų erdvinio pasiskirstymo apskaitas, didelių sutelktųjų taršos šaltinių apskaitas bei informacines apskaitos ataskaitas, nurodytas 8 straipsnio 1, 2 ir 3 dalyse, bei, prireikus, 8 straipsnio 4 dalyje.

Tos ataskaitos turi būti suderintos su TTOTP konvencijos sekretoriatui teikiamomis ataskaitomis.

3.   Komisija, kuriai padeda Europos aplinkos agentūra, konsultuodamasi su atitinkamomis valstybėmis narėmis peržiūri nacionalinės išmetamųjų teršalų apskaitos duomenis pirmaisiais ataskaitiniais metais, o vėliau – reguliariai. Per tą peržiūrą:

| a) | atliekamos patikros, siekiant patikrinti pateiktos informacijos skaidrumą, tikslumą, nuoseklumą, palyginamumą ir išsamumą; |
| --- | --- |

a)

atliekamos patikros, siekiant patikrinti pateiktos informacijos skaidrumą, tikslumą, nuoseklumą, palyginamumą ir išsamumą;

| b) | atliekamos patikros, siekiant nustatyti atvejus, kai apskaitos duomenys parengiami nesilaikant pagal tarptautinę teisę, visų pirma TTOTP konvenciją, nustatytų reikalavimų; |
| --- | --- |

b)

atliekamos patikros, siekiant nustatyti atvejus, kai apskaitos duomenys parengiami nesilaikant pagal tarptautinę teisę, visų pirma TTOTP konvenciją, nustatytų reikalavimų;

| c) | tam tikrais atvejais apskaičiuojamos būtinos susijusios techninės pataisos, konsultuojantis su atitinkama valstybe nare. |
| --- | --- |

c)

tam tikrais atvejais apskaičiuojamos būtinos susijusios techninės pataisos, konsultuojantis su atitinkama valstybe nare.

Kai atitinkamai valstybei narei ir Komisijai nepavyksta pasiekti susitarimo dėl techninių pataisų pagal c punktą būtinumo arba turinio, Komisija priima sprendimą, kuriuo nustatomos techninės pataisos, kurias turi taikyti atitinkama valstybė narė.

4.   Valstybės narės Komisijai ir Europos aplinkos agentūrai praneša šią 9 straipsnyje nurodytą informaciją:

| a) | ne vėliau kaip 2018 m. liepos 1 d., o vėliau kas ketverius metus – kur yra stebėsenos vietos ir susijusius rodiklius, naudojamus oro taršos poveikio stebėsenos tikslais, ir |
| --- | --- |

a)

ne vėliau kaip 2018 m. liepos 1 d., o vėliau kas ketverius metus – kur yra stebėsenos vietos ir susijusius rodiklius, naudojamus oro taršos poveikio stebėsenos tikslais, ir

| b) | ne vėliau kaip 2019 m. liepos 1 d., o vėliau kas ketverius metus – 9 straipsnyje nurodytus stebėsenos duomenis. |
| --- | --- |

b)

ne vėliau kaip 2019 m. liepos 1 d., o vėliau kas ketverius metus – 9 straipsnyje nurodytus stebėsenos duomenis.

11 straipsnis

Komisijos teikiamos ataskaitos

1.   Komisija ne vėliau kaip 2020 m. balandžio 1 d., o vėliau kas ketverius metus teikia Europos Parlamentui ir Tarybai ataskaitas dėl įgyvendinant šią direktyvą padarytos pažangos ir, įskaitant šios direktyvos prisidėjimą siekiant 1 straipsnyje nurodytų tikslų, įskaitant:

| a) | pažangą, susijusią su:






  i) | orientaciniais išmetamųjų teršalų lygiais ir išmetamųjų teršalų kiekio mažinimo įsipareigojimais, nurodytais 4 straipsnyje ir, kai taikoma, jų nesilaikymo atveju nurodo to priežastis; |
| --- | --- | --- |

a)

pažangą, susijusią su:

i)

orientaciniais išmetamųjų teršalų lygiais ir išmetamųjų teršalų kiekio mažinimo įsipareigojimais, nurodytais 4 straipsnyje ir, kai taikoma, jų nesilaikymo atveju nurodo to priežastis;

| ii) | aplinkos oro kokybės lygiais, atitinkančiais Pasaulio sveikatos organizacijos paskelbtose oro kokybės gairėse numatytus lygius; |
| --- | --- |

ii)

aplinkos oro kokybės lygiais, atitinkančiais Pasaulio sveikatos organizacijos paskelbtose oro kokybės gairėse numatytus lygius;

| iii) | Sąjungos biologinės įvairovės ir ekosistemų tikslais pagal 7-ąją aplinkosaugos veiksmų programą; |
| --- | --- |

iii)

Sąjungos biologinės įvairovės ir ekosistemų tikslais pagal 7-ąją aplinkosaugos veiksmų programą;

| b) | tolesnių priemonių, kurių reikia imtis Sąjungos ir valstybių narių lygmeniu norint pasiekti a punkte nurodytus tikslus, identifikavimą; |
| --- | --- |

b)

tolesnių priemonių, kurių reikia imtis Sąjungos ir valstybių narių lygmeniu norint pasiekti a punkte nurodytus tikslus, identifikavimą;

| c) | Sąjungos fondų lėšų, skirtų remti priemones, kurių imtasi siekiant įgyvendinti šios direktyvos tikslus, panaudojimą; |
| --- | --- |

c)

Sąjungos fondų lėšų, skirtų remti priemones, kurių imtasi siekiant įgyvendinti šios direktyvos tikslus, panaudojimą;

| d) | pagal 10 straipsnio 1 dalies trečią pastraipą Komisijos atlikto nacionalinių oro taršos valdymo programų ir jų atnaujinimų nagrinėjimo rezultatus; |
| --- | --- |

d)

pagal 10 straipsnio 1 dalies trečią pastraipą Komisijos atlikto nacionalinių oro taršos valdymo programų ir jų atnaujinimų nagrinėjimo rezultatus;

| e) | šios direktyvos poveikio sveikatai, aplinkai, taip pat socialinio ir ekonominio poveikio įvertinimą. |
| --- | --- |

e)

šios direktyvos poveikio sveikatai, aplinkai, taip pat socialinio ir ekonominio poveikio įvertinimą.

2.   Jei ataskaitoje nurodoma, kad orientacinių išmetamųjų teršalų lygiai ir išmetamų teršalų kiekio mažinimo įsipareigojimų, nurodytų 4 straipsnyje, gali būti nesilaikoma dėl neveiksmingų Sąjungos oro taršos šaltinių kontrolės teisės aktų, įskaitant dėl jų įgyvendinimo valstybių narių lygmeniu, Komisija, kai tinkama, nustato, ar reikalingi tolesni veiksmai, taip pat atsižvelgdama ir į jų įgyvendinimo poveikį sektoriams. Prireikus Komisija pateikia pasiūlymus dėl teisėkūros procedūra priimamų aktų, be kita ko, dėl naujų oro taršos šaltinių kontrolės teisės aktų, kad būtų užtikrintas pagal šią direktyvą nustatytų įsipareigojimų vykdymas.

12 straipsnis

Europos švaraus oro forumas

Komisija įsteigia Europos švaraus oro forumą, siekdama teikti gaires ir sudaryti palankesnes sąlygas koordinuotai įgyvendinti Sąjungos teisės aktus ir politiką oro kokybės gerinimo srityje, reguliariai suburiant visus suinteresuotuosius subjektus, įskaitant valstybių narių kompetentingas institucijas visais atitinkamais lygmenimis, Komisiją, pramonę, pilietinę visuomenę ir mokslininkų bendruomenę. Europos švaraus oro forume turi būti keičiamasi patirtimi ir gerąja praktika, be kita ko, susijusia su išmetamųjų teršalų būstų šildymo ir kelių transporto sektoriuje kiekio mažinimu, kuriais gali būti remiamasi rengiant nacionalines oro taršos valdymo programas ir kurie gali padėti užtikrinti jų įgyvendinimą.

13 straipsnis

Peržiūra

1.   Remdamasi 11 straipsnio 1 dalyje nurodytomis ataskaitomis, Komisija ne vėliau kaip 2025 m. gruodžio 31 d. atlieka šios direktyvos peržiūrą, siekdama užtikrinti pažangą siekiant 1 straipsnio 2 dalyje nurodytų tikslų, visų pirma atsižvelgdama į mokslo ir technikos pažangą ir į Sąjungos klimato bei energetikos politikos įgyvendinimą.

Jei tikslinga, Komisija pateikia pasiūlymus dėl teisėkūros procedūra priimamų aktų dėl išmetamųjų teršalų kiekio mažinimo įsipareigojimų laikotarpiui po 2030 m.

2.   Amoniako atžvilgiu Komisija savo peržiūroje visų pirma įvertina:

| a) | naujausius mokslinius įrodymus; |
| --- | --- |

a)

naujausius mokslinius įrodymus;

| b) | 2014 m. JT EEK Amoniako kiekio, išmetamo iš žemės ūkio šaltinių, prevencijos ir mažinimo gairių (toliau – Amoniakui skirtų gairių dokumentas) (15), JT EEK Geros žemės ūkio praktikos, susijusios su išmetamo amoniako kiekio mažinimu, pagrindų kodekso (16), kurie paskutinį kartą buvo peržiūrėti 2014 m., atnaujinimus; |
| --- | --- |

b)

2014 m. JT EEK Amoniako kiekio, išmetamo iš žemės ūkio šaltinių, prevencijos ir mažinimo gairių (toliau – Amoniakui skirtų gairių dokumentas) (15), JT EEK Geros žemės ūkio praktikos, susijusios su išmetamo amoniako kiekio mažinimu, pagrindų kodekso (16), kurie paskutinį kartą buvo peržiūrėti 2014 m., atnaujinimus;

| c) | geriausių prieinamų gamybos būdų, kaip apibrėžta Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos 2010/75/ES (17) 3 straipsnio 10 punkte, atnaujinimus; |
| --- | --- |

c)

geriausių prieinamų gamybos būdų, kaip apibrėžta Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos 2010/75/ES (17) 3 straipsnio 10 punkte, atnaujinimus;

| d) | agrarinės aplinkosaugos priemones pagal bendrą žemės ūkio politiką. |
| --- | --- |

d)

agrarinės aplinkosaugos priemones pagal bendrą žemės ūkio politiką.

3.   Remdamasi praneštais duomenimis apie nacionalinius išmetamo gyvsidabrio kiekius, Komisija įvertina jo poveikį siekiant 1 straipsnio 2 dalyje nustatytų tikslų ir apsvarsto tų išmetamųjų teršalų kiekio mažinimo priemones, ir prireikus pateikia pasiūlymą dėl teisėkūros procedūra priimamo akto.

14 straipsnis

Galimybė susipažinti su informacija

1.   Valstybės narės, laikydamosi Direktyvos 2003/4/EB, užtikrina, kad toliau nurodyta informacija būtų aktyviai ir sistemingai skleidžiama visuomenei, ją skelbdamos viešai prieinamoje interneto svetainėje:

| a) | nacionalinės oro taršos valdymo programos ir visi jų atnaujinimai; |
| --- | --- |

a)

nacionalinės oro taršos valdymo programos ir visi jų atnaujinimai;

| b) | nacionalinės išmetamųjų teršalų apskaitos (įskaitant, kai taikytina, patikslintas nacionalines išmetamųjų teršalų apskaitas), nacionalinės išmetamųjų teršalų prognozės, informacinės apskaitos ataskaitos ir Komisijai pagal 10 straipsnį teikiamos papildomos ataskaitos bei informacija. |
| --- | --- |

b)

nacionalinės išmetamųjų teršalų apskaitos (įskaitant, kai taikytina, patikslintas nacionalines išmetamųjų teršalų apskaitas), nacionalinės išmetamųjų teršalų prognozės, informacinės apskaitos ataskaitos ir Komisijai pagal 10 straipsnį teikiamos papildomos ataskaitos bei informacija.

2.   Komisija, laikydamasi Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (EB) Nr. 1367/2006 (18), užtikrina aktyvią ir sistemingą visos Sąjungos išmetamųjų teršalų apskaitų ir prognozių bei informacinių apskaitos ataskaitų sklaidą visuomenei jas skelbdama viešai prieinamoje interneto svetainėje.

3.   Komisija savo svetainėje skelbia:

| a) | pagrindines prielaidas kiekvienai valstybei narei jų nacionalinio išmetamųjų teršalų kiekio mažinimo potencialo, kuriomis remtasi rengiant TOTS 16, nustatymo tikslais; |
| --- | --- |

a)

pagrindines prielaidas kiekvienai valstybei narei jų nacionalinio išmetamųjų teršalų kiekio mažinimo potencialo, kuriomis remtasi rengiant TOTS 16, nustatymo tikslais;

| b) | susijusių Sąjungos oro taršos šaltinių kontrolės teisės aktų sąrašą; ir |
| --- | --- |

b)

susijusių Sąjungos oro taršos šaltinių kontrolės teisės aktų sąrašą; ir

| c) | 10 straipsnio 1 dalies trečioje pastraipoje nurodyto nagrinėjimo rezultatus. |
| --- | --- |

c)

10 straipsnio 1 dalies trečioje pastraipoje nurodyto nagrinėjimo rezultatus.

15 straipsnis

Bendradarbiavimas su trečiosiomis valstybėmis ir veiksmų koordinavimas su tarptautinėmis organizacijomis

Nedarant poveikio SESV 218 straipsniui, Sąjunga ir valstybės narės prireikus siekia vykdyti dvišalį ir daugiašalį bendradarbiavimą su trečiosiomis valstybėmis ir koordinuoti veiksmus su atitinkamomis tarptautinėmis organizacijomis, kaip antai, Jungtinių Tautų aplinkos programa (UNEP), JT EEK, Jungtinių Tautų Maisto ir žemės ūkio organizacija (FAO), Tarptautine jūrų organizacija (TJO) ir Tarptautine civilinės aviacijos organizacija (ICAO), be kita ko, keisdamosi informacija, susijusia su techniniais ir moksliniais tyrimais bei plėtra, ir taip siekdamos sudaryti geresnį pagrindą, kuriuo remiantis būtų sudarytos palankesnės sąlygos išmetamųjų teršalų kiekiui mažinti.

16 straipsnis

Įgaliojimų delegavimas

1.   Įgaliojimai priimti deleguotuosius aktus Komisijai suteikiami šiame straipsnyje nustatytomis sąlygomis.

2.   6 straipsnio 8 dalyje, 8 straipsnio 7 dalyje ir 9 straipsnio 3 dalyje nurodyti įgaliojimai priimti deleguotuosius aktus Komisijai suteikiami penkerių metų laikotarpiui nuo 2016 m. gruodžio 31 d. Likus ne mažiau kaip devyniems mėnesiams iki penkerių metų laikotarpio pabaigos Komisija parengia naudojimosi deleguotaisiais įgaliojimais ataskaitą. Įgaliojimai savaime pratęsiami tokios pačios trukmės laikotarpiams, išskyrus atvejus, kai Europos Parlamentas arba Taryba pareiškia prieštaravimų dėl tokio pratęsimo likus ne mažiau kaip trims mėnesiams iki kiekvieno laikotarpio pabaigos.

3.   Europos Parlamentas arba Taryba gali bet kada atšaukti 6 straipsnio 8 dalyje, 8 straipsnio 7 dalyje ir 9 straipsnio 3 dalyje nurodytus deleguotuosius įgaliojimus. Sprendimu dėl įgaliojimų atšaukimo nutraukiami tame sprendime nurodyti įgaliojimai priimti deleguotuosius aktus. Sprendimas įsigalioja kitą dieną po jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje arba vėlesnę jame nurodytą dieną. Jis nedaro poveikio jau galiojančių deleguotųjų aktų galiojimui.

4.   Prieš priimdama deleguotąjį aktą, Komisija konsultuojasi su kiekvienos valstybės narės paskirtais ekspertais, vadovaudamasi 2016 m. balandžio 13 d. Tarpinstituciniame susitarime dėl geresnės teisėkūros nustatytais principais (19).

5.   Apie priimtą deleguotąjį aktą Komisija nedelsdama vienu metu praneša Europos Parlamentui ir Tarybai.

6.   Pagal 6 straipsnio 8 dalį, 8 straipsnio 7 dalį ir 9 straipsnio 3 dalį priimtas deleguotasis aktas įsigalioja tik tuo atveju, jei per du mėnesius nuo pranešimo Europos Parlamentui ir Tarybai apie šį aktą dienos nei Europos Parlamentas, nei Taryba nepareiškia prieštaravimų arba jeigu dar nepasibaigus šiam laikotarpiui ir Europos Parlamentas, ir Taryba praneša Komisijai, kad prieštaravimų nereikš. Europos Parlamento arba Tarybos iniciatyva šis laikotarpis pratęsiamas dviem mėnesiais.

17 straipsnis

Komiteto procedūra

1.   Komisijai padeda Aplinkos oro kokybės komitetas, įsteigtas pagal Direktyvos 2008/50/EB 29 straipsnį. Tas komitetas – komitetas, kaip nustatyta Reglamente (ES) Nr. 182/2011.

2.   Kai daroma nuoroda į šią dalį, taikomas Reglamento (ES) Nr. 182/2011 5 straipsnis.

Jei komitetas nuomonės nepateikia, Komisija įgyvendinimo akto projekto nepriima ir taikoma Reglamento (ES) Nr. 182/2011 5 straipsnio 4 dalies trečia pastraipa.

18 straipsnis

Sankcijos

Valstybės narės nustato sankcijų, taikomų pažeidus pagal šią direktyvą priimtas nacionalines nuostatas, taisykles ir imasi visų būtinų priemonių užtikrinti, kad šios sankcijos būtų įgyvendinamos. Numatytos sankcijos turi būti veiksmingos, proporcingos ir atgrasomos.

19 straipsnis

Direktyvos 2003/35/EB dalinis pakeitimas

Į Direktyvos 2003/35/EB I priedą įtraukiamas šis punktas:

| „g) | 2016 m. gruodžio 14 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos (ES) 2016/2284 dėl tam tikrų valstybėse narėse į atmosferą išmetamų teršalų kiekio mažinimo, kuria iš dalies keičiama Direktyva 2003/35/EB ir kuria panaikinama Direktyva 2001/81/EB (*1), 6 straipsnio 1 dalis. |
| --- | --- |

„g)

20 straipsnis

Perkėlimas į nacionalinę teisę

1.   Valstybės narės užtikrina, kad įsigaliotų įstatymai ir kiti teisės aktai, būtini, kad šios direktyvos būtų laikomasi ne vėliau kaip 2018 m. liepos 1 d.

Nukrypstant nuo pirmos pastraipos, valstybės narės užtikrina, kad įsigaliotų įstatymai ir kiti teisės aktai, būtini, kad 10 straipsnio 2 dalies būtų laikomasi nuo 2017 m. vasario 15 d.

Apie tai jos nedelsdamos praneša Komisijai.

Valstybės narės, priimdamos tas nuostatas, daro jose nuorodą į šią direktyvą arba tokia nuoroda daroma jas oficialiai skelbiant. Nuorodos darymo tvarką nustato valstybės narės.

2.   Valstybės narės pateikia Komisijai šios direktyvos taikymo srityje priimtų nacionalinės teisės aktų pagrindinių nuostatų tekstus.

21 straipsnis

Panaikinimas ir pereinamojo laikotarpio nuostatos

1.   Direktyva 2001/81/EB panaikinama nuo 2018 m. liepos 1 d.

Nukrypstant nuo pirmos pastraipos:

| a) | Direktyvos 2001/81/EB 1 ir 4 straipsniai bei I priedas toliau taikomi iki 2019 m. gruodžio 31 d.; |
| --- | --- |

a)

Direktyvos 2001/81/EB 1 ir 4 straipsniai bei I priedas toliau taikomi iki 2019 m. gruodžio 31 d.;

| b) | Direktyvos 2001/81/EB 7 ir 8 straipsniai bei III priedas panaikinami nuo 2016 m. gruodžio 31 d. |
| --- | --- |

b)

Direktyvos 2001/81/EB 7 ir 8 straipsniai bei III priedas panaikinami nuo 2016 m. gruodžio 31 d.

Nuorodos į panaikintą direktyvą laikomos nuorodomis į šią direktyvą ir aiškinamos pagal VI priede pateiktą atitikties lentelę.

2.   Iki 2019 m. gruodžio 31 d. valstybės narės gali taikyti šios direktyvos 5 straipsnio 1 dalį, kiek tai susiję su Direktyvos 2001/81/EB 4 straipsnyje ir I priede nustatytomis išmetamųjų teršalų ribomis.

22 straipsnis

Įsigaliojimas

Ši direktyva įsigalioja 2016 m. gruodžio 31 d.

23 straipsnis

Adresatai

Ši direktyva skirta valstybėms narėms.

Priimta Strasbūre 2016 m. gruodžio 14 d.

Europos Parlamento vardu

Pirmininkas

M. SCHULZ

Tarybos vardu

Pirmininkas

I. KORČOK

---

(1)  
  OL C 451, 2014 12 16, p. 134.

1

(2)  
  OL C 415, 2014 11 20, p. 23.

2

(3)  
  2016 m. lapkričio 23 d. Europos Parlamento pozicija (dar nepaskelbta Oficialiajame leidinyje) ir 2016 m. gruodžio 8 d. Tarybos sprendimas.

3

(4)  
  2001 m. spalio 23 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2001/81/EB dėl tam tikrų atmosferos teršalų išmetimo nacionalinių ribų (OL L 309, 2001 11 27, p. 22).

4

(5)  
  2013 m. lapkričio 20 d. Europos Parlamento ir Tarybos sprendimas Nr. 1386/2013/ES dėl bendrosios Sąjungos aplinkosaugos veiksmų programos iki 2020 m. „Gyventi gerai pagal mūsų planetos išgales“ (OL L 354, 2013 12 28, p. 171.).

5

(6)  
  2008 m. gegužės 21 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2008/50/EB dėl aplinkos oro kokybės ir švaresnio oro Europoje (OL L 152, 2008 6 11, p. 1).

6

(7)  
  2003 m. sausio 28 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2003/4/EB dėl visuomenės galimybės susipažinti su informacija apie aplinką ir panaikinanti Tarybos direktyvą 90/313/EEB (OL L 41, 2003 2 14, p. 26).

7

(8)  
  2003 m. gegužės 26 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2003/35/EB, nustatanti visuomenės dalyvavimą rengiant tam tikrus su aplinka susijusius planus ir programas ir iš dalies keičianti Tarybos direktyvas 85/337/EEB ir 96/61/EB dėl visuomenės dalyvavimo ir teisės kreiptis į teismus (OL L 156, 2003 6 25, p. 17).

8

(9)  
  OL L 123, 2016 5 12, p. 1.

9

(10)  
  2011 m. vasario 16 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) Nr. 182/2011, kuriuo nustatomos valstybių narių vykdomos Komisijos naudojimosi įgyvendinimo įgaliojimais kontrolės mechanizmų taisyklės ir bendrieji principai (OL L 55, 2011 2 28, p. 13).

10

(11)  
  OL C 369, 2011 12 17, p. 14.

11

(12)  
  2004 m. gruodžio 15 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2004/107/EB dėl arseno, kadmio, gyvsidabrio, nikelio ir policiklinių aromatinių angliavandenilių aplinkos ore (OL L 23, 2005 1 26, p. 3).

12

(13)  
  2000 m. spalio 23 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2000/60/EB, nustatanti Bendrijos veiksmų vandens politikos srityje pagrindus (OL L 327, 2000 12 22, p. 1).

13

(14)  
  1992 m. gegužės 21 d. Tarybos direktyva 92/43/EEB dėl natūralių buveinių ir laukinės faunos bei floros apsaugos (OL L 206, 1992 7 22, p. 7).

14

(15)  Sprendimas 2012/11, ECE/EB/AIR/113/Add. 1.

15

(16)  Sprendimas ECE/EB.AIR/127, 36e dalis.

16

(17)  
  2010 m. lapkričio 24 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2010/75/ES dėl pramoninių išmetamų teršalų (taršos integruotos prevencijos ir kontrolės) (OL L 334, 2010 12 17, p. 17).

17

(18)  
  2006 m. rugsėjo 6 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (EB) Nr. 1367/2006 dėl Orhuso konvencijos dėl teisės gauti informaciją, visuomenės dalyvavimo priimant sprendimus ir teisės kreiptis į teismus aplinkosaugos klausimais nuostatų taikymo Bendrijos institucijoms ir organams (OL L 264, 2006 9 25, p. 13).

18

(19)  
  OL L 123, 2016 5 12, p. 1.

19

---

I PRIEDAS

Į ATMOSFERĄ IŠMETAMŲ TERŠALŲ STEBĖSENA IR ATASKAITŲ TEIKIMAS

A lentelė

Metinių ataskaitų apie išmetamuosius teršalus teikimo reikalavimai, kaip nurodyta 8 straipsnio 1 dalies pirmoje pastraipoje

| Elementas | Teršalai | Laiko eilutė | Ataskaitų teikimo datos |
| --- | --- | --- | --- |
| Bendras valstybėje narėje išmestų teršalų kiekis pagal NFR (1) nustatytą šaltinio kategoriją (2) | — | SO2, NOX, NMLOJ, NH3, CO |

Elementas

Teršalai

Laiko eilutė

Ataskaitų teikimo datos

Bendras valstybėje narėje išmestų teršalų kiekis pagal NFR (1) nustatytą šaltinio kategoriją (2)

—

SO2, NOX, NMLOJ, NH3, CO

| — | sunkieji metalai (Cd, Hg, Pb) (3) |
| --- | --- |

—

sunkieji metalai (Cd, Hg, Pb) (3)

| — | POT (4) (bendras PAA (5) kiekis, benzo(a)pirenas, benzo(b)fluorantenas, benzo(k)fluorantenas, indeno(1,2,3-cd)pirenas, dioksinai ir furanai, PCB (6), HCB (7)) |
| --- | --- |

—

POT (4) (bendras PAA (5) kiekis, benzo(a)pirenas, benzo(b)fluorantenas, benzo(k)fluorantenas, indeno(1,2,3-cd)pirenas, dioksinai ir furanai, PCB (6), HCB (7))

Kasmet nuo 1990 m. iki metų, nustatomų iš ataskaitinių metų atėmus 2 (X-2)

vasario 15 d. (9)

Bendras valstybėje narėje išmestų teršalų kiekis pagal NFR nustatytą šaltinio kategoriją (2)

| — | KD2,5, KD10
   (8) ir, jei turima duomenų, juodoji anglis |
| --- | --- |

—

KD2,5, KD10
   (8) ir, jei turima duomenų, juodoji anglis

Kasmet nuo 2000 m. iki metų, nustatomų iš ataskaitinių metų atėmus 2 (X-2)

vasario 15 d. (9)

B lentelė

Metinių ataskaitų apie išmetamuosius teršalus teikimo reikalavimai, kaip nurodyta 8 straipsnio 1 dalies antroje pastraipoje

| Elementas | Teršalai | Laiko eilutė | Ataskaitos teikimo data |
| --- | --- | --- | --- |
| Bendras valstybėje narėje išmestų teršalų kiekis pagal NFR nustatytą šaltinio kategoriją (10) | — | sunkieji metalai (As, Cr, Cu, Ni, Se ir Zn ir jų junginiai) (11) |

Elementas

Teršalai

Laiko eilutė

Ataskaitos teikimo data

Bendras valstybėje narėje išmestų teršalų kiekis pagal NFR nustatytą šaltinio kategoriją (10)

—

sunkieji metalai (As, Cr, Cu, Ni, Se ir Zn ir jų junginiai) (11)

| — | BSDK (12) |
| --- | --- |

—

BSDK (12)

Kasmet nuo 1990 m. (dėl BSDK – nuo 2000 m.) iki metų, nustatomų iš ataskaitinių metų atėmus 2 (X-2)

vasario 15 d.

C lentelė

Teikiamų ataskaitų apie išmetamuosius teršalus ir jų prognozes reikalavimai, kaip nurodyta 8 straipsnio 2 dalyje

| Elementas | Teršalai | Laiko eilutė ir (arba) tiksliniai metai | Ataskaitų teikimo datos |
| --- | --- | --- | --- |
| Nacionaliniai išmetamųjų teršalų erdvinio pasiskirstymo duomenys pagal šaltinio kategoriją (GNFR) | — | SO2, NOX, NMLOJ, CO, NH3, KD10, KD2,5 |

Elementas

Teršalai

Laiko eilutė ir (arba) tiksliniai metai

Ataskaitų teikimo datos

Nacionaliniai išmetamųjų teršalų erdvinio pasiskirstymo duomenys pagal šaltinio kategoriją (GNFR)

—

SO2, NOX, NMLOJ, CO, NH3, KD10, KD2,5

| — | sunkieji metalai (Cd, Hg, Pb) |
| --- | --- |

—

sunkieji metalai (Cd, Hg, Pb)

| — | POT (bendras PAA kiekis, HCB, PCB, dioksinai ir furanai) |
| --- | --- |

—

POT (bendras PAA kiekis, HCB, PCB, dioksinai ir furanai)

| — | Juodoji anglis (jei turima duomenų) |
| --- | --- |

—

Juodoji anglis (jei turima duomenų)

Kas ketverius metus už metus, nustatomus iš ataskaitinių metų atėmus 2 (X-2)

nuo 2017 m.

gegužės 1 d. (13)

Dideli sutelktieji taršos šaltiniai pagal šaltinio kategoriją (GNFR)

| — | SO2, NOX, NMLOJ, CO, NH3, KD10, KD2,5 |
| --- | --- |

—

SO2, NOX, NMLOJ, CO, NH3, KD10, KD2,5

| — | sunkieji metalai (Cd, Hg, Pb) |
| --- | --- |

—

sunkieji metalai (Cd, Hg, Pb)

| — | POT (bendras PAA kiekis, HCB, PCB, dioksinai ir furanai) |
| --- | --- |

—

POT (bendras PAA kiekis, HCB, PCB, dioksinai ir furanai)

| — | Juodoji anglis (jei turima duomenų) |
| --- | --- |

—

Juodoji anglis (jei turima duomenų)

Kas ketverius metus už metus, nustatomus iš ataskaitinių metų atėmus 2 (X-2)

nuo 2017 m.

gegužės 1 d. (13)

Numatomas išmetamųjų teršalų kiekis pagal sugrupuotą NFR

| — | SO2, NOx, NH3, NMLOJ, KD2,5 ir, jei turima duomenų, juodoji anglis |
| --- | --- |

—

SO2, NOx, NH3, NMLOJ, KD2,5 ir, jei turima duomenų, juodoji anglis

Kas dvejus metus, įtraukiant prognozavimo metus – 2020 m., 2025 m., 2030 m. ir, jei turima duomenų, 2040 m. ir 2050 m.

nuo 2017 m.

kovo 15 d.

D lentelė

Metinių ataskaitų apie 8 straipsnio 3 dalyje nurodytą informacinę apskaitos ataskaitą teikimo reikalavimai

| Elementas | Teršalai | Laiko eilutė ir (arba) tiksliniai metai | Ataskaitų teikimo datos |
| --- | --- | --- | --- |
| Informacinė apskaitos ataskaita | — | SO2, NOx, NMLOJ, NH3, CO, KD2,5, KD10 |

Elementas

Teršalai

Laiko eilutė ir (arba) tiksliniai metai

Ataskaitų teikimo datos

Informacinė apskaitos ataskaita

—

SO2, NOx, NMLOJ, NH3, CO, KD2,5, KD10

| — | sunkieji metalai (Cd, Hg, Pb) ir juodoji anglis |
| --- | --- |

—

sunkieji metalai (Cd, Hg, Pb) ir juodoji anglis

| — | POT (bendras PAA kiekis, benzo(a)pirenas, benzo(b)fluorantenas, benzo(k)fluorantenas, indeno(1,2,3-cd)pirenas, dioksinai ir furanai, PCB, HCB) |
| --- | --- |

—

POT (bendras PAA kiekis, benzo(a)pirenas, benzo(b)fluorantenas, benzo(k)fluorantenas, indeno(1,2,3-cd)pirenas, dioksinai ir furanai, PCB, HCB)

| — | Jei turima duomenų, sunkieji metalai (As, Cr, Cu, Ni, Se ir Zn ir jų junginiai) ir BSDK |
| --- | --- |

—

Jei turima duomenų, sunkieji metalai (As, Cr, Cu, Ni, Se ir Zn ir jų junginiai) ir BSDK

Visais metais

(kaip nurodyta A, B ir C lentelėse)

kovo 15 d.

---

(1)  Į atmosferą išmetamų teršalų nomenklatūra (NFR), numatyta TTOTP konvencijoje.

(2)  Apie natūralių išmetamųjų teršalų kiekį pranešama laikantis metodikų, nustatytų TTOTP konvencijoje ir EMEP/EEE gairėse dėl išmetamųjų oro teršalų apskaitos. Jis neįtraukiamas į bendrą valstybėje narėje išmestų teršalų kiekį ir apie jį pranešama atskirai.

(3)  Cd (kadmis), Hg (gyvsidabris), Pb (švinas).

(4)  POT (patvarieji organiniai teršalai).

(5)  PAA (policikliniai aromatiniai angliavandeniliai).

(6)  PCB (polichlorinuoti bifenilai).

(7)  HCB (heksachlorobenzenas).

(8)

KD10
  – dalelės, kurių aerodinaminis skersmuo yra 10 mikrometrų (μm) arba mažesnis.

(9)  Pataisytos ataskaitos pakartotinai pateikiamos ne vėliau kaip per keturias savaites ir jose išsamiai paaiškinami atlikti pataisymai.

(10)  apie natūralių išmetamųjų teršalų kiekį pranešama laikantis metodikų, nustatytų TTOTP konvencijoje ir EMEP/EEE gairėse dėl išmetamųjų oro teršalų apskaitos. Jis neįtraukiamas į bendrą valstybėje narėje išmestų teršalų kiekį ir apie jį pranešama atskirai.

(11)  As (arsenas), Cr (chromas), Cu (varis), Ni (nikelis), Se (selenas), Zn (cinkas).

(12)  BSDK (bendras suspenduotų dalelių kiekis).

(13)  Pataisytos ataskaitos pakartotinai pateikiamos per keturias savaites ir jose išsamiai paaiškinami atlikti pataisymai.

---

II PRIEDAS

NACIONALINIAI IŠMETAMŲJŲ TERŠALŲ KIEKIO MAŽINIMO ĮSIPAREIGOJIMAI

A lentelė

Išmetamo sieros dioksido (SO2), azoto oksidų (NOx) ir nemetaninių lakiųjų organinių junginių (NMLOJ) kiekio mažinimo įsipareigojimai. Mažinimo įsipareigojimai, nustatyti 2005 m. kaip baziniams metams, o kelių transporto sektoriuje taikomi išmetamų teršalų kiekiui, apskaičiuotam remiantis parduotu kuru (*1).

| Valstybė narė | Sumažintina SO2 dalis, palyginti su 2005 m. | Sumažintina NOx dalis, palyginti su 2005 m. | Sumažintina NMLOJ dalis, palyginti su 2005 m. |
| --- | --- | --- | --- |
| Bet kuriais metais nuo 2020 m. iki 2029 m. | | Bet kuriais metais nuo 2030 m. | Bet kuriais metais nuo 2020 m. iki 2029 m. | | Bet kuriais metais nuo 2030 m. | Bet kuriais metais nuo 2020 m. iki 2029 m. | | Bet kuriais metais nuo 2030 m. |
| Belgija | 43 % | | 66 % | 41 % | | 59 % | 21 % | | 35 % |
| Bulgarija | 78 % | | 88 % | 41 % | | 58 % | 21 % | | 42 % |
| Čekijos Respublika | 45 % | | 66 % | 35 % | | 64 % | 18 % | | 50 % |
| Danija | 35 % | | 59 % | 56 % | | 68 % | 35 % | | 37 % |
| Vokietija | 21 % | | 58 % | 39 % | | 65 % | 13 % | | 28 % |
| Estija | 32 % | | 68 % | 18 % | | 30 % | 10 % | | 28 % |
| Graikija | 74 % | | 88 % | 31 % | | 55 % | 54 % | | 62 % |
| Ispanija | 67 % | | 88 % | 41 % | | 62 % | 22 % | | 39 % |
| Prancūzija | 55 % | | 77 % | 50 % | | 69 % | 43 % | | 52 % |
| Kroatija | 55 % | | 83 % | 31 % | | 57 % | 34 % | | 48 % |
| Airija | 65 % | | 85 % | 49 % | | 69 % | 25 % | | 32 % |
| Italija | 35 % | | 71 % | 40 % | | 65 % | 35 % | | 46 % |
| Kipras | 83 % | | 93 % | 44 % | | 55 % | 45 % | | 50 % |
| Latvija | 8 % | | 46 % | 32 % | | 34 % | 27 % | | 38 % |
| Lietuva | 55 % | | 60 % | 48 % | | 51 % | 32 % | | 47 % |
| Liuksemburgas | 34 % | | 50 % | 43 % | | 83 % | 29 % | | 42 % |
| Vengrija | 46 % | | 73 % | 34 % | | 66 % | 30 % | | 58 % |
| Мalta | 77 % | | 95 % | 42 % | | 79 % | 23 % | | 27 % |
| Nyderlandai | 28 % | | 53 % | 45 % | | 61 % | 8 % | | 15 % |
| Austrija | 26 % | | 41 % | 37 % | | 69 % | 21 % | | 36 % |
| Lenkija | 59 % | | 70 % | 30 % | | 39 % | 25 % | | 26 % |
| Portugalija | 63 % | | 83 % | 36 % | | 63 % | 18 % | | 38 % |
| Rumunija | 77 % | | 88 % | 45 % | | 60 % | 25 % | | 45 % |
| Slovėnija | 63 % | | 92 % | 39 % | | 65 % | 23 % | | 53 % |
| Slovakija | 57 % | | 82 % | 36 % | | 50 % | 18 % | | 32 % |
| Suomija | 30 % | | 34 % | 35 % | | 47 % | 35 % | | 48 % |
| Švedija | 22 % | | 22 % | 36 % | | 66 % | 25 % | | 36 % |
| Jungtinė Karalystė | 59 % | | 88 % | 55 % | | 73 % | 32 % | | 39 % |
| ES 28 | 59 % | | 79 % | 42 % | | 63 % | 28 % | | 40 % |

Valstybė narė

Sumažintina SO2 dalis, palyginti su 2005 m.

Sumažintina NOx dalis, palyginti su 2005 m.

Sumažintina NMLOJ dalis, palyginti su 2005 m.

Bet kuriais metais nuo 2020 m. iki 2029 m.

Bet kuriais metais nuo 2030 m.

Bet kuriais metais nuo 2020 m. iki 2029 m.

Bet kuriais metais nuo 2030 m.

Bet kuriais metais nuo 2020 m. iki 2029 m.

Bet kuriais metais nuo 2030 m.

Belgija

43 %

66 %

41 %

59 %

21 %

35 %

Bulgarija

78 %

88 %

41 %

58 %

21 %

42 %

Čekijos Respublika

45 %

66 %

35 %

64 %

18 %

50 %

Danija

35 %

59 %

56 %

68 %

35 %

37 %

Vokietija

21 %

58 %

39 %

65 %

13 %

28 %

Estija

32 %

68 %

18 %

30 %

10 %

28 %

Graikija

74 %

88 %

31 %

55 %

54 %

62 %

Ispanija

67 %

88 %

41 %

62 %

22 %

39 %

Prancūzija

55 %

77 %

50 %

69 %

43 %

52 %

Kroatija

55 %

83 %

31 %

57 %

34 %

48 %

Airija

65 %

85 %

49 %

69 %

25 %

32 %

Italija

35 %

71 %

40 %

65 %

35 %

46 %

Kipras

83 %

93 %

44 %

55 %

45 %

50 %

Latvija

8 %

46 %

32 %

34 %

27 %

38 %

Lietuva

55 %

60 %

48 %

51 %

32 %

47 %

Liuksemburgas

34 %

50 %

43 %

83 %

29 %

42 %

Vengrija

46 %

73 %

34 %

66 %

30 %

58 %

Мalta

77 %

95 %

42 %

79 %

23 %

27 %

Nyderlandai

28 %

53 %

45 %

61 %

8 %

15 %

Austrija

26 %

41 %

37 %

69 %

21 %

36 %

Lenkija

59 %

70 %

30 %

39 %

25 %

26 %

Portugalija

63 %

83 %

36 %

63 %

18 %

38 %

Rumunija

77 %

88 %

45 %

60 %

25 %

45 %

Slovėnija

63 %

92 %

39 %

65 %

23 %

53 %

Slovakija

57 %

82 %

36 %

50 %

18 %

32 %

Suomija

30 %

34 %

35 %

47 %

35 %

48 %

Švedija

22 %

22 %

36 %

66 %

25 %

36 %

Jungtinė Karalystė

59 %

88 %

55 %

73 %

32 %

39 %

ES 28

59 %

79 %

42 %

63 %

28 %

40 %

B lentelė

Išmetamo amoniako (NH3) ir smulkiųjų kietųjų dalelių (KD2,5) kiekio mažinimo įsipareigojimai. Mažinimo įsipareigojimai, nustatyti 2005 m. kaip baziniams metams, o kelių transporto sektoriuje taikomi išmetamų teršalų kiekiui, apskaičiuotam remiantis parduotu kuru (*2).

| Valstybė narė | Sumažintina NH3 dalis, palyginti su 2005 m. | Sumažintina KD2,5 dalis, palyginti su 2005 m. |
| --- | --- | --- |
| Bet kuriais metais nuo 2020 m. iki 2029 m. | | Bet kuriais metais nuo 2030 m. | Bet kuriais metais nuo 2020 m. iki 2029 m. | | Bet kuriais metais nuo 2030 m. |
| Belgija | 2 % | | 13 % | 20 % | | 39 % |
| Bulgarija | 3 % | | 12 % | 20 % | | 41 % |
| Čekijos Respublika | 7 % | | 22 % | 17 % | | 60 % |
| Danija | 24 % | | 24 % | 33 % | | 55 % |
| Vokietija | 5 % | | 29 % | 26 % | | 43 % |
| Estija | 1 % | | 1 % | 15 % | | 41 % |
| Graikija | 7 % | | 10 % | 35 % | | 50 % |
| Ispanija | 3 % | | 16 % | 15 % | | 50 % |
| Prancūzija | 4 % | | 13 % | 27 % | | 57 % |
| Kroatija | 1 % | | 25 % | 18 % | | 55 % |
| Airija | 1 % | | 5 % | 18 % | | 41 % |
| Italija | 5 % | | 16 % | 10 % | | 40 % |
| Kipras | 10 % | | 20 % | 46 % | | 70 % |
| Latvija | 1 % | | 1 % | 16 % | | 43 % |
| Lietuva | 10 % | | 10 % | 20 % | | 36 % |
| Liuksemburgas | 1 % | | 22 % | 15 % | | 40 % |
| Vengrija | 10 % | | 32 % | 13 % | | 55 % |
| Мalta | 4 % | | 24 % | 25 % | | 50 % |
| Nyderlandai | 13 % | | 21 % | 37 % | | 45 % |
| Austrija | 1 % | | 12 % | 20 % | | 46 % |
| Lenkija | 1 % | | 17 % | 16 % | | 58 % |
| Portugalija | 7 % | | 15 % | 15 % | | 53 % |
| Rumunija | 13 % | | 25 % | 28 % | | 58 % |
| Slovėnija | 1 % | | 15 % | 25 % | | 60 % |
| Slovakija | 15 % | | 30 % | 36 % | | 49 % |
| Suomija | 20 % | | 20 % | 30 % | | 34 % |
| Švedija | 15 % | | 17 % | 19 % | | 19 % |
| Jungtinė Karalystė | 8 % | | 16 % | 30 % | | 46 % |
| ES 28 | 6 % | | 19 % | 22 % | | 49 % |

Valstybė narė

Sumažintina NH3 dalis, palyginti su 2005 m.

Sumažintina KD2,5 dalis, palyginti su 2005 m.

Bet kuriais metais nuo 2020 m. iki 2029 m.

Bet kuriais metais nuo 2030 m.

Bet kuriais metais nuo 2020 m. iki 2029 m.

Bet kuriais metais nuo 2030 m.

Belgija

2 %

13 %

20 %

39 %

Bulgarija

3 %

12 %

20 %

41 %

Čekijos Respublika

7 %

22 %

17 %

60 %

Danija

24 %

24 %

33 %

55 %

Vokietija

5 %

29 %

26 %

43 %

Estija

1 %

1 %

15 %

41 %

Graikija

7 %

10 %

35 %

50 %

Ispanija

3 %

16 %

15 %

50 %

Prancūzija

4 %

13 %

27 %

57 %

Kroatija

1 %

25 %

18 %

55 %

Airija

1 %

5 %

18 %

41 %

Italija

5 %

16 %

10 %

40 %

Kipras

10 %

20 %

46 %

70 %

Latvija

1 %

1 %

16 %

43 %

Lietuva

10 %

10 %

20 %

36 %

Liuksemburgas

1 %

22 %

15 %

40 %

Vengrija

10 %

32 %

13 %

55 %

Мalta

4 %

24 %

25 %

50 %

Nyderlandai

13 %

21 %

37 %

45 %

Austrija

1 %

12 %

20 %

46 %

Lenkija

1 %

17 %

16 %

58 %

Portugalija

7 %

15 %

15 %

53 %

Rumunija

13 %

25 %

28 %

58 %

Slovėnija

1 %

15 %

25 %

60 %

Slovakija

15 %

30 %

36 %

49 %

Suomija

20 %

20 %

30 %

34 %

Švedija

15 %

17 %

19 %

19 %

Jungtinė Karalystė

8 %

16 %

30 %

46 %

ES 28

6 %

19 %

22 %

49 %

---

(*1)  Valstybės narės, kurios pasirinko naudoti bendrą valstybėje narėje išmetamų teršalų kiekį, apskaičiuotą pagal sunaudotą kurą, kaip atitikties pagrindą pagal TTOTP konvenciją, gali toliau laikytis to pasirinkimo, kad būtų užtikrintas tarptautinės ir Sąjungos teisės suderinamumas.

(*2)  Valstybės narės, kurios pasirinko naudoti bendrą valstybėje narėje išmetamų teršalų kiekį, apskaičiuotą pagal sunaudotą kurą, kaip atitikties pagrindą pagal TTOTP konvenciją, gali toliau laikytis to pasirinkimo, kad būtų užtikrintas tarptautinės ir Sąjungos teisės suderinamumas.

---

III PRIEDAS

6 IR 10 STRAIPSNIUOSE NURODYTAS NACIONALINIŲ ORO TARŠOS VALDYMO PROGRAMŲ TURINYS

1 DALIS

Minimalus nacionalinių oro taršos valdymo programų turinys

| 1. | Pirminėse nacionalinėse oro taršos valdymo programose, nurodytose 6 ir 10 straipsniuose, pateikiami bent šie elementai:






  a) | nacionalinė oro kokybės ir taršos politikos sistema, pagal kurią parengta programa, įskaitant:






  i) | politikos prioritetus ir jų ryšį su kitose susijusiose politikos srityse, įskaitant klimato kaitą ir tam tikrais atvejais žemės ūkį, pramonę ir transportą, nustatytais prioritetais; |
| --- | --- | --- | --- |

1.

a)

nacionalinė oro kokybės ir taršos politikos sistema, pagal kurią parengta programa, įskaitant:

i)

politikos prioritetus ir jų ryšį su kitose susijusiose politikos srityse, įskaitant klimato kaitą ir tam tikrais atvejais žemės ūkį, pramonę ir transportą, nustatytais prioritetais;

| ii) | nacionalinėms, regionų ir vietos institucijoms suteiktą atsakomybę; |
| --- | --- |

ii)

nacionalinėms, regionų ir vietos institucijoms suteiktą atsakomybę;

| iii) | vykdant dabartinę politiką ir taikant dabartines priemones padarytą pažangą mažinant išmetamųjų teršalų kiekį ir gerinant oro kokybę, taip pat valstybių narių ir Sąjungos įsipareigojimų įvykdymo lygį; |
| --- | --- |

iii)

vykdant dabartinę politiką ir taikant dabartines priemones padarytą pažangą mažinant išmetamųjų teršalų kiekį ir gerinant oro kokybę, taip pat valstybių narių ir Sąjungos įsipareigojimų įvykdymo lygį;

| iv) | numatomą tolesnę pažangą, darant prielaidą, kad nebus keičiamos jau priimtos politikos kryptys ir priemonės; |
| --- | --- |

iv)

numatomą tolesnę pažangą, darant prielaidą, kad nebus keičiamos jau priimtos politikos kryptys ir priemonės;

| b) | politikos galimybės, į kurias atsižvelgta siekiant įvykdyti laikotarpio nuo 2020 m. iki 2029 m. ir laikotarpio po 2030 m. išmetamųjų teršalų kiekio mažinimo įsipareigojimus bei pasiekti 2025 m. nustatytus tarpinius išmetamųjų teršalų lygius ir prisidėti prie tolesnio oro kokybės gerinimo, ir jų analizė (įskaitant analizės metodą); jei turima duomenų, politikos ir priemonių poveikis (vertinant kiekvienos jų poveikį atskirai arba bendrai) išmetamųjų teršalų kiekio mažinimui, oro kokybei ir aplinkai, ir susijęs neapibrėžtumas; |
| --- | --- |

b)

politikos galimybės, į kurias atsižvelgta siekiant įvykdyti laikotarpio nuo 2020 m. iki 2029 m. ir laikotarpio po 2030 m. išmetamųjų teršalų kiekio mažinimo įsipareigojimus bei pasiekti 2025 m. nustatytus tarpinius išmetamųjų teršalų lygius ir prisidėti prie tolesnio oro kokybės gerinimo, ir jų analizė (įskaitant analizės metodą); jei turima duomenų, politikos ir priemonių poveikis (vertinant kiekvienos jų poveikį atskirai arba bendrai) išmetamųjų teršalų kiekio mažinimui, oro kokybei ir aplinkai, ir susijęs neapibrėžtumas;

| c) | atrinktos priemonės ir politika, kurias numatoma priimti, nurodant jų priėmimo, įgyvendinimo bei peržiūros tvarkaraštį ir atsakingas kompetentingas institucijas; |
| --- | --- |

c)

atrinktos priemonės ir politika, kurias numatoma priimti, nurodant jų priėmimo, įgyvendinimo bei peržiūros tvarkaraštį ir atsakingas kompetentingas institucijas;

| d) | jei taikoma, paaiškinimas, kodėl nesiimant priemonių, dėl kurių būtų patiriamos neproporcingos išlaidos, negali būti užtikrinti 2025 m. orientaciniai išmetamųjų teršalų lygiai; |
| --- | --- |

d)

jei taikoma, paaiškinimas, kodėl nesiimant priemonių, dėl kurių būtų patiriamos neproporcingos išlaidos, negali būti užtikrinti 2025 m. orientaciniai išmetamųjų teršalų lygiai;

| e) | jei taikoma, ataskaita apie 5 straipsnyje nurodytų lankstumo priemonių naudojimą ir poveikį aplinkai, kilusį dėl tokio naudojimo; |
| --- | --- |

e)

jei taikoma, ataskaita apie 5 straipsnyje nurodytų lankstumo priemonių naudojimą ir poveikį aplinkai, kilusį dėl tokio naudojimo;

| f) | vertinimas, kaip įgyvendinant pasirinktą politiką ir priemones užtikrinamas suderinamumas su kitose susijusiose politikos srityse nustatytais planais ir programomis. |
| --- | --- |

f)

vertinimas, kaip įgyvendinant pasirinktą politiką ir priemones užtikrinamas suderinamumas su kitose susijusiose politikos srityse nustatytais planais ir programomis.

| 2. | Atnaujinant nacionalines oro taršos valdymo programas, nurodytas 6 ir 10 straipsniuose, įtraukiami bent šie elementai:






  a) | įgyvendinant programą, mažinant išmetamųjų teršalų kiekį ir koncentraciją padarytos pažangos vertinimas; |
| --- | --- | --- |

2.

a)

įgyvendinant programą, mažinant išmetamųjų teršalų kiekį ir koncentraciją padarytos pažangos vertinimas;

| b) | visi svarbūs su politinėmis aplinkybėmis, vertinimais, programa arba su jos įgyvendinimo tvarkaraščiu susiję pokyčiai. |
| --- | --- |

b)

visi svarbūs su politinėmis aplinkybėmis, vertinimais, programa arba su jos įgyvendinimo tvarkaraščiu susiję pokyčiai.

2 DALIS

6 straipsnio 2 dalies antroje pastraipoje nurodytos išmetamųjų teršalų kiekio mažinimo priemonės

Valstybės narės atsižvelgia į atitinkamą Amoniakui skirtų gairių dokumentą ir naudojasi geriausiais prieinamais gamybos būdais vadovaudamosi Direktyva 2010/75/ES.

A.   Išmetamo amoniako kiekio kontrolės priemonė

| 1. | Valstybės narės, atsižvelgdamos į 2014 m. JT EEK Geros žemės ūkio praktikos, susijusios su išmetamo amoniako kiekio mažinimu, pagrindų kodeksą, parengia nacionalinį patariamąjį gerosios žemės ūkio praktikos, susijusios su išmetamo amoniako kiekio kontrole, kodeksą, kurį sudaro bent šie elementai:






  a) | azoto valdymas, atsižvelgiant į visą azoto ciklą; |
| --- | --- | --- |

1.

a)

azoto valdymas, atsižvelgiant į visą azoto ciklą;

| b) | gyvulių šėrimo strategijos; |
| --- | --- |

b)

gyvulių šėrimo strategijos;

| c) | mažai taršūs mėšlo skleidimo būdai; |
| --- | --- |

c)

mažai taršūs mėšlo skleidimo būdai;

| d) | mažai taršios mėšlo laikymo sistemos; |
| --- | --- |

d)

mažai taršios mėšlo laikymo sistemos;

| e) | mažai taršios gyvūnų laikymo sistemos; |
| --- | --- |

e)

mažai taršios gyvūnų laikymo sistemos;

| f) | galimybės apriboti amoniako, išmetamo naudojant mineralines trąšas, kiekį. |
| --- | --- |

f)

galimybės apriboti amoniako, išmetamo naudojant mineralines trąšas, kiekį.

| 2. | Valstybės narės gali sudaryti nacionalinį azoto balansą, kad remdamosi JT EEK Azoto balansų gairėse (1) nustatytais principais galėtų stebėti bendro žemės ūkio sektoriuje išmetamo chemiškai aktyvaus azoto kiekio, įskaitant amoniaką, azoto suboksidą, amonį, nitratus ir nitritus, pokyčius. |
| --- | --- |

2.

| 3. | Valstybės narės draudžia naudoti amonio karbonato trąšas ir gali sumažinti iš neorganinių trąšų išmetamą amoniako kiekį, taikydamos šiuos metodus:






  a) | karbamido trąšos pakeičiamos amonio nitrato trąšomis; |
| --- | --- | --- |

3.

a)

karbamido trąšos pakeičiamos amonio nitrato trąšomis;

| b) | jei toliau naudojamos karbamido trąšos, naudojami metodai, kuriuos taikant, kaip įrodyta, išmetamas amoniako kiekis sumažėja bent 30 %, palyginti su naudojant Amoniakui skirtų gairių dokumente aprašytą pamatinį metodą išmetamu kiekiu; |
| --- | --- |

b)

jei toliau naudojamos karbamido trąšos, naudojami metodai, kuriuos taikant, kaip įrodyta, išmetamas amoniako kiekis sumažėja bent 30 %, palyginti su naudojant Amoniakui skirtų gairių dokumente aprašytą pamatinį metodą išmetamu kiekiu;

| c) | skatinama neorganines trąšas pakeisti organinėmis trąšomis, o jei toliau naudojamos neorganinės trąšos, jos paskleidžiamos atsižvelgiant į numatomą tręšiamų kultūrinių augalų ar pievų azoto ir fosforo poreikį, taip pat į dirvožemyje esantį maistinių medžiagų kiekį ir dirvožemio aprūpinimą maistinėmis trąšomis, naudojant kitas trąšas. |
| --- | --- |

c)

skatinama neorganines trąšas pakeisti organinėmis trąšomis, o jei toliau naudojamos neorganinės trąšos, jos paskleidžiamos atsižvelgiant į numatomą tręšiamų kultūrinių augalų ar pievų azoto ir fosforo poreikį, taip pat į dirvožemyje esantį maistinių medžiagų kiekį ir dirvožemio aprūpinimą maistinėmis trąšomis, naudojant kitas trąšas.

| 4. | Valstybės narės gali sumažinti iš gyvulių mėšlo išmetamą amoniako kiekį, taikydamos šiuos metodus:






  a) | mažina teršalų, išmetamų ariamą žemę ir pievas tręšiant srutomis ir kietu mėšlu, kiekį, naudodamos metodus, pagal kuriuos išmetamųjų teršalų sumažėja bent 30 %, palyginti su naudojant Amoniakui skirtų gairių dokumente aprašytą pamatinį metodą išmetamu kiekiu, ir tenkindamos šias sąlygas:






  i) | mėšlas ir srutos skleidžiami tik atsižvelgiant į numatomą tręšiamų kultūrinių augalų ar pievų maistinių azoto ir fosforo medžiagų poreikį, taip pat į dirvožemyje esantį maistinių medžiagų kiekį ir dirvožemio aprūpinimą maistinėmis trąšomis, naudojant kitas trąšas; |
| --- | --- | --- | --- |

4.

a)

mažina teršalų, išmetamų ariamą žemę ir pievas tręšiant srutomis ir kietu mėšlu, kiekį, naudodamos metodus, pagal kuriuos išmetamųjų teršalų sumažėja bent 30 %, palyginti su naudojant Amoniakui skirtų gairių dokumente aprašytą pamatinį metodą išmetamu kiekiu, ir tenkindamos šias sąlygas:

i)

mėšlas ir srutos skleidžiami tik atsižvelgiant į numatomą tręšiamų kultūrinių augalų ar pievų maistinių azoto ir fosforo medžiagų poreikį, taip pat į dirvožemyje esantį maistinių medžiagų kiekį ir dirvožemio aprūpinimą maistinėmis trąšomis, naudojant kitas trąšas;

| ii) | mėšlas ir srutos neskleidžiami, jei tręšiama žemė yra įmirkusi, užtvindyta, įšalusi ar padengta sniegu; |
| --- | --- |

ii)

mėšlas ir srutos neskleidžiami, jei tręšiama žemė yra įmirkusi, užtvindyta, įšalusi ar padengta sniegu;

| iii) | pievoje srutos paskleidžiamos naudojant prikabinamąją žarną, prikabinamąją pavažą arba negiliai ar giliai įpurškiant; |
| --- | --- |

iii)

pievoje srutos paskleidžiamos naudojant prikabinamąją žarną, prikabinamąją pavažą arba negiliai ar giliai įpurškiant;

| iv) | ant ariamos žemės paskleidžiamas mėšlas ir srutos įterpiamos į dirvožemį per keturias valandas nuo paskleidimo; |
| --- | --- |

iv)

ant ariamos žemės paskleidžiamas mėšlas ir srutos įterpiamos į dirvožemį per keturias valandas nuo paskleidimo;

| b) | mažina teršalų, išmetamų iš mėšlo saugojimo vietų, esančių ne gyvūnų laikymo patalpose, kiekį, naudodamos šiuos metodus:






  i) | srutų saugyklose, pastatytose po 2022 m. sausio 1 d., naudojamos mažai taršios saugojimo sistemos ar metodai, pagal kuriuos, kaip įrodyta, išmetamas amoniako kiekis sumažėja bent 60 %, palyginti su naudojant Amoniakui skirtų gairių dokumente aprašytą pamatinį metodą išmetamu kiekiu, o jei naudojamos esamos srutų saugyklos, – išmetamas amoniako kiekis sumažėja bent 40 %; |
| --- | --- | --- |

b)

mažina teršalų, išmetamų iš mėšlo saugojimo vietų, esančių ne gyvūnų laikymo patalpose, kiekį, naudodamos šiuos metodus:

i)

srutų saugyklose, pastatytose po 2022 m. sausio 1 d., naudojamos mažai taršios saugojimo sistemos ar metodai, pagal kuriuos, kaip įrodyta, išmetamas amoniako kiekis sumažėja bent 60 %, palyginti su naudojant Amoniakui skirtų gairių dokumente aprašytą pamatinį metodą išmetamu kiekiu, o jei naudojamos esamos srutų saugyklos, – išmetamas amoniako kiekis sumažėja bent 40 %;

| ii) | kieto mėšlo saugyklos yra uždengiamos; |
| --- | --- |

ii)

kieto mėšlo saugyklos yra uždengiamos;

| iii) | užtikrinama, kad ūkiai turėtų pakankamus mėšlo saugojimo pajėgumus, kad mėšlas būtų paskleidžiamas tik kultūrinių augalų augimui tinkamais laikotarpiais; |
| --- | --- |

iii)

užtikrinama, kad ūkiai turėtų pakankamus mėšlo saugojimo pajėgumus, kad mėšlas būtų paskleidžiamas tik kultūrinių augalų augimui tinkamais laikotarpiais;

| c) | mažina iš gyvulių laikymo patalpų išmetamą teršalų kiekį, naudodamos sistemas, kurias taikant, kaip įrodyta, išmetamas amoniako kiekis sumažėja bent 20 %, palyginti su naudojant Amoniakui skirtų gairių dokumente aprašytą pamatinį metodą išmetamu kiekiu; |
| --- | --- |

c)

mažina iš gyvulių laikymo patalpų išmetamą teršalų kiekį, naudodamos sistemas, kurias taikant, kaip įrodyta, išmetamas amoniako kiekis sumažėja bent 20 %, palyginti su naudojant Amoniakui skirtų gairių dokumente aprašytą pamatinį metodą išmetamu kiekiu;

| d) | mažina iš mėšlo išmetamą teršalų kiekį, naudodamos šėrimo nedidelį baltymų kiekį turinčiais pašarais strategijas, kurias taikant, kaip įrodyta, išmetamas amoniako kiekis sumažėja bent 10 %, palyginti su naudojant Amoniakui skirtų gairių dokumente aprašytą pamatinį metodą išmetamu kiekiu. |
| --- | --- |

d)

mažina iš mėšlo išmetamą teršalų kiekį, naudodamos šėrimo nedidelį baltymų kiekį turinčiais pašarais strategijas, kurias taikant, kaip įrodyta, išmetamas amoniako kiekis sumažėja bent 10 %, palyginti su naudojant Amoniakui skirtų gairių dokumente aprašytą pamatinį metodą išmetamu kiekiu.

B.   Išmetamųjų teršalų kiekio mažinimo priemonės siekiant kontroliuoti išmetamą kietųjų dalelių ir juodosios anglies kiekį

| 1. | Nedarant poveikio Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (ES) Nr. 1306/2013 (2) II priedui dėl kompleksinės paramos, valstybės narės gali uždrausti žemės ūkio derliaus liekanas, atliekas ir miško liekanas deginti atvirame lauke.
  Valstybės narės stebi, kaip laikomasi pagal pirmą pastraipą įgyvendinamo draudimo, ir užtikrina jo vykdymą. Bet kokios tokio draudimo išimtys taikomos tik prevencinių programų, kuriomis siekiama išvengti nekontroliuojamų gaisrų gamtoje, vykdyti maro kontrolę arba saugoti biologinę įvairovę, atveju. |
| --- | --- |

1.

Valstybės narės stebi, kaip laikomasi pagal pirmą pastraipą įgyvendinamo draudimo, ir užtikrina jo vykdymą. Bet kokios tokio draudimo išimtys taikomos tik prevencinių programų, kuriomis siekiama išvengti nekontroliuojamų gaisrų gamtoje, vykdyti maro kontrolę arba saugoti biologinę įvairovę, atveju.

| 2. | Valstybės narės gali parengti nacionalinį patariamąjį gerosios žemės ūkio praktikos, siekiant tinkamai valdyti derliaus liekanas, kodeksą, remdamosi šiais metodais:






  a) | dirvožemio struktūros gerinimo, įterpiant derliaus liekanas; |
| --- | --- | --- |

2.

a)

dirvožemio struktūros gerinimo, įterpiant derliaus liekanas;

| b) | derliaus liekanų geresnių įterpimo būdų taikymo; |
| --- | --- |

b)

derliaus liekanų geresnių įterpimo būdų taikymo;

| c) | alternatyvaus derliaus liekanų naudojimo; |
| --- | --- |

c)

alternatyvaus derliaus liekanų naudojimo;

| d) | dirvožemio derlingumo ir struktūros gerinimo, įterpiant mėšlą, reikalingą augalams kuo geriau augti, taip vengiant mėšlą (gyvūnų mėšlą, gilų šiaudų kraiką) deginti. |
| --- | --- |

d)

dirvožemio derlingumo ir struktūros gerinimo, įterpiant mėšlą, reikalingą augalams kuo geriau augti, taip vengiant mėšlą (gyvūnų mėšlą, gilų šiaudų kraiką) deginti.

C.   Poveikio mažiems ūkiams išvengimas

Imdamosi A ir B skirsniuose nurodytų priemonių valstybės narės užtikrina, kad būtų visapusiškai atsižvelgiama į poveikį mažiems ir labai mažiems ūkiams.

Pavyzdžiui, valstybės narės, atsižvelgdamos į taikomus mažinimo įsipareigojimus, prireikus gali, jei įmanoma, mažiems ir labai mažiems ūkiams tų priemonių netaikyti.

---

(1)  Sprendimas 2012/10, ECE/EB.AIR/113/Add. 1.

(2)  
  2013 m. gruodžio 17 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) Nr. 1306/2013 dėl bendros žemės ūkio politikos finansavimo, valdymo ir stebėsenos, kuriuo panaikinami Tarybos reglamentai (EEB) Nr. 352/78, (EB) Nr. 165/94, (EB) Nr. 2799/98, (EB) Nr. 814/2000, (EB) Nr. 1290/2005 ir (EB) Nr. 485/2008 (OL L 347, 2013 12 20, p. 549).

---

IV PRIEDAS

5 IR 8 STRAIPSNIUOSE NURODYTI NACIONALINIŲ IŠMETAMŲJŲ TERŠALŲ APSKAITŲ IR PROGNOZIŲ, INFORMACINIŲ APSKAITŲ ATASKAITŲ IR PATIKSLINTŲ NACIONALINIŲ IŠMETAMŲJŲ TERŠALŲ APSKAITŲ RENGIMO IR ATNAUJINIMO METODAI

Valstybės narės parengia I priede nurodytų išmetamųjų teršalų nacionalines apskaitas, patikslintas tų išmetamųjų teršalų nacionalines apskaitas, kai tinkama, nacionalines išmetamųjų teršalų prognozes, nacionalines išmetamųjų teršalų erdvinio pasiskirstymo apskaitas, didelių sutelktųjų taršos šaltinių apskaitas ir informacines apskaitos ataskaitas, naudodamos TTOTP konvencijos šalių priimtus metodus (pateiktus Bendradarbiavimo programos tolimų oro teršalų pernašų Europoje monitoringo ir vertinimo srityje (EMEP) ataskaitų teikimo gairėse) ir toje konvencijoje nurodytas EMEP ir Europos aplinkos agentūros gaires (toliau – EMEP/EEE gairės). Be to, pagal tas pačias gaires parengiama papildoma informacija, visų pirma, veiklos duomenys, reikalingi nacionalinėms išmetamųjų teršalų apskaitoms ir prognozėms įvertinti.

Remiantis EMEP ataskaitų teikimo gairėmis nepažeidžiamos papildomos šiame priede nustatytos sąlygos ir su I priede nurodyta į atmosferą išmetamų teršalų nomenklatūra, laiko eilute ir ataskaitų teikimo datomis susiję reikalavimai.

1 DALIS

Nacionalinės metinės išmetamųjų teršalų apskaitos

| 1. | Nacionalinės išmetamųjų teršalų apskaitos turi būti skaidrios, nuoseklios, palyginamos, išsamios ir tikslios. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Teršalai, išmetami iš nustatytų pagrindinių kategorijų šaltinių, apskaičiuojami pagal EMEP/EEE gairėse nustatytą metodiką, siekiant naudoti 2 arba aukštesnio lygio (išsamesnę) metodiką.
  Valstybės narės, rengdamos nacionalines išmetamųjų teršalų apskaitas, gali naudoti kitas moksliškai pagrįstas ir palyginamas metodikas, jei taikant tas metodikas galima atlikti tikslesnius apskaičiavimus nei pagal EMEP/EEE gairėse numatytus metodus. |
| --- | --- |

2.

Valstybės narės, rengdamos nacionalines išmetamųjų teršalų apskaitas, gali naudoti kitas moksliškai pagrįstas ir palyginamas metodikas, jei taikant tas metodikas galima atlikti tikslesnius apskaičiavimus nei pagal EMEP/EEE gairėse numatytus metodus.

| 3. | Kalbant apie transporto išmetamus teršalus, valstybės narės atlieka tokių išmetamųjų teršalų kiekio apskaičiavimus ir teikia apie juos ataskaitas, kurie yra suderinami su Eurostatui teikiamais nacionaliniais energijos balansais. |
| --- | --- |

3.

| 4. | Kelių transporto sektoriuje išmetamų teršalų kiekis apskaičiuojamas ir jo ataskaitos teikiamos remiantis atitinkamoje valstybėje narėje parduoto kuro kiekiu (1). Be to, valstybės narės gali ataskaitas apie kelių transporto priemonių išmetamus teršalus teikti remdamosi valstybėje narėje sunaudoto kuro kiekiu arba nuvažiuotų kilometrų skaičiumi. |
| --- | --- |

4.

| 5. | Teikdamos ataskaitas apie metinį valstybėje narėje išmetamų teršalų kiekį, valstybės narės išmetamųjų teršalų kiekį išreiškia taikytinu vienetu, nurodytu TTOTP konvencijos NFR ataskaitų teikimo pavyzdyje. |
| --- | --- |

5.

2 DALIS

Nacionalinės išmetamųjų teršalų prognozės

| 1. | Nacionalinės išmetamųjų teršalų prognozės yra skaidrios, nuoseklios, palyginamos, išsamios bei tikslios ir jose pateikiama bent ši informacija:






  a) | aiškiai nurodoma jau priimta ir planuojama priimti politika ir priemonės, į kurias atsižvelgta rengiant prognozes; |
| --- | --- | --- |

1.

a)

aiškiai nurodoma jau priimta ir planuojama priimti politika ir priemonės, į kurias atsižvelgta rengiant prognozes;

| b) | tam tikrais atvejais rengiant prognozes atliktos jautrumo analizės rezultatai; |
| --- | --- |

b)

tam tikrais atvejais rengiant prognozes atliktos jautrumo analizės rezultatai;

| c) | pateikiamas metodikų, modelių, pagrindinių prielaidų ir pagrindinių įvesties bei išvesties parametrų aprašymas. |
| --- | --- |

c)

pateikiamas metodikų, modelių, pagrindinių prielaidų ir pagrindinių įvesties bei išvesties parametrų aprašymas.

| 2. | Išmetamųjų teršalų prognozės sudaromos ir sugrupuojamos pagal atitinkamus šaltinių sektorius. Valstybės narės, vadovaudamosi EMEP/EEE gairėse nustatytomis rekomendacijomis, kiekvieno teršalo atveju teikia prognozę, grindžiamą „esamomis priemonėmis“ (priimtomis priemonėmis), ir, jei taikoma, prognozę, grindžiamą „papildomomis priemonėmis“ (planuojamomis priemonėmis). |
| --- | --- |

2.

| 3. | Nacionalinės išmetamųjų teršalų prognozės turi būti suderinamos su metine nacionaline x-3 metų išmetamųjų teršalų apskaita ir pagal Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) Nr. 525/2013 (2) teikiamomis prognozėmis. |
| --- | --- |

3.

3 DALIS

Informacinė apskaitos ataskaita

Informacinės apskaitos ataskaitos rengiamos vadovaujantis EMEP ataskaitų teikimo gairėmis ir teikiamos naudojantis tose gairėse pateiktu apskaitos ataskaitų pavyzdžiu. Apskaitos ataskaitoje pateikiama bent ši informacija:

| a) | konkrečių metodikų, prielaidų, teršalų išmetimo faktorių ir veiklos duomenų aprašymai, nuorodos, informacijos šaltiniai ir pasirinkimo priežastys; |
| --- | --- |

a)

konkrečių metodikų, prielaidų, teršalų išmetimo faktorių ir veiklos duomenų aprašymai, nuorodos, informacijos šaltiniai ir pasirinkimo priežastys;

| b) | pagrindinių nacionalinių išmetamųjų teršalų šaltinių kategorijų aprašymas; |
| --- | --- |

b)

pagrindinių nacionalinių išmetamųjų teršalų šaltinių kategorijų aprašymas;

| c) | informacija apie neapibrėžtumą, kokybės užtikrinimą ir tikrinimą; |
| --- | --- |

c)

informacija apie neapibrėžtumą, kokybės užtikrinimą ir tikrinimą;

| d) | institucinių susitarimų dėl apskaitos rengimo aprašymas; |
| --- | --- |

d)

institucinių susitarimų dėl apskaitos rengimo aprašymas;

| e) | perskaičiavimai ir planuojami patobulinimai; |
| --- | --- |

e)

perskaičiavimai ir planuojami patobulinimai;

| f) | jei taikoma, informacija apie naudojimąsi 5 straipsnio 1, 2, 3 ir 4 dalyse numatytomis lankstumo priemonėmis; |
| --- | --- |

f)

jei taikoma, informacija apie naudojimąsi 5 straipsnio 1, 2, 3 ir 4 dalyse numatytomis lankstumo priemonėmis;

| g) | jei taikoma, informacija apie nukrypimo nuo mažinimo trajektorijos, nustatytos pagal 4 straipsnio 2 dalį, priežastis, taip pat priemones, kurių imamasi siekiant laikytis tos trajektorijos; |
| --- | --- |

g)

jei taikoma, informacija apie nukrypimo nuo mažinimo trajektorijos, nustatytos pagal 4 straipsnio 2 dalį, priežastis, taip pat priemones, kurių imamasi siekiant laikytis tos trajektorijos;

| h) | santrauka. |
| --- | --- |

h)

santrauka.

4 DALIS

Nacionalinių išmetamųjų teršalų apskaitų patikslinimas

| 1. | Valstybė narė, kuri, remdamasi 5 straipsnio 1 dalimi, Komisijai teikia pasiūlymą patikslinti savo nacionalinę išmetamųjų teršalų apskaitą, į ją įtraukia bent šiuos patvirtinamuosius dokumentus:






  a) | įrodymą, kad viršijamas (-i) susijęs (-ę) nacionalinis (-iai) išmetamųjų teršalų kiekio mažinimo įsipareigojimas (-ai); |
| --- | --- | --- |

1.

a)

įrodymą, kad viršijamas (-i) susijęs (-ę) nacionalinis (-iai) išmetamųjų teršalų kiekio mažinimo įsipareigojimas (-ai);

| b) | įrodymą, kiek po išmetamųjų teršalų apskaitos patikslinimo sumažėtų viršijimo lygis ir kiek tai padėtų laikytis susijusio (-ių) nacionalinio (-ių) išmetamųjų teršalų kiekio mažinimo įsipareigojimo (-ų); |
| --- | --- |

b)

įrodymą, kiek po išmetamųjų teršalų apskaitos patikslinimo sumažėtų viršijimo lygis ir kiek tai padėtų laikytis susijusio (-ių) nacionalinio (-ių) išmetamųjų teršalų kiekio mažinimo įsipareigojimo (-ų);

| c) | vertinimą, ar remiantis nacionalinėmis išmetamųjų teršalų prognozėmis tikėtina, kad neatlikus patikslinimo susijęs (-ę) nacionalinis (-iai) išmetamųjų teršalų kiekio mažinimo įsipareigojimas (-ai) bus įvykdytas (-i), ir kada; |
| --- | --- |

c)

vertinimą, ar remiantis nacionalinėmis išmetamųjų teršalų prognozėmis tikėtina, kad neatlikus patikslinimo susijęs (-ę) nacionalinis (-iai) išmetamųjų teršalų kiekio mažinimo įsipareigojimas (-ai) bus įvykdytas (-i), ir kada;

| d) | įrodymą, kad patikslinimas atitinka vieną ar daugiau iš toliau nurodytų trijų sąlygų. Prireikus gali būti daromos nuorodos į susijusius ankstesnius patikslinimus.






  i) | Jei tai naujos išmetamųjų teršalų šaltinių kategorijos, pateikiama:






  — | įrodymas, kad nauja išmetamųjų teršalų šaltinio kategorija pripažįstama mokslinėje literatūroje ir (arba) EMEP/EEE gairėse, |
| --- | --- | --- | --- |

d)

įrodymą, kad patikslinimas atitinka vieną ar daugiau iš toliau nurodytų trijų sąlygų. Prireikus gali būti daromos nuorodos į susijusius ankstesnius patikslinimus.

i)

Jei tai naujos išmetamųjų teršalų šaltinių kategorijos, pateikiama:

—

įrodymas, kad nauja išmetamųjų teršalų šaltinio kategorija pripažįstama mokslinėje literatūroje ir (arba) EMEP/EEE gairėse,

| — | įrodymas, kad tuo metu, kai buvo nustatomas išmetamųjų teršalų kiekio mažinimo įsipareigojimas, ši šaltinio kategorija nebuvo įtraukta į susijusią nacionalinę istorinių išmetamųjų teršalų apskaitą, |
| --- | --- |

—

įrodymas, kad tuo metu, kai buvo nustatomas išmetamųjų teršalų kiekio mažinimo įsipareigojimas, ši šaltinio kategorija nebuvo įtraukta į susijusią nacionalinę istorinių išmetamųjų teršalų apskaitą,

| — | įrodymas, kad iš naujos kategorijos šaltinio išmetami teršalai yra viena iš priežasčių, dėl kurių valstybė narė negali įvykdyti savo išmetamųjų teršalų kiekio mažinimo įsipareigojimų, ir išsamus metodikos, duomenų ir išmetamųjų teršalų faktorių, kuriais remiantis prieita prie tos išvados, aprašymas. |
| --- | --- |

—

įrodymas, kad iš naujos kategorijos šaltinio išmetami teršalai yra viena iš priežasčių, dėl kurių valstybė narė negali įvykdyti savo išmetamųjų teršalų kiekio mažinimo įsipareigojimų, ir išsamus metodikos, duomenų ir išmetamųjų teršalų faktorių, kuriais remiantis prieita prie tos išvados, aprašymas.

| ii) | Jei iš konkrečių kategorijų šaltinių išmetamiems teršalams nustatyti naudojami labai skirtingi išmetamųjų teršalų faktoriai, pateikiama:






  — | pirminių išmetamųjų teršalų faktorių aprašymas, įskaitant išsamų mokslinio pagrindo, kuriuo remiantis buvo nustatytas išmetamųjų teršalų faktorius, aprašymą, |
| --- | --- | --- |

ii)

Jei iš konkrečių kategorijų šaltinių išmetamiems teršalams nustatyti naudojami labai skirtingi išmetamųjų teršalų faktoriai, pateikiama:

—

pirminių išmetamųjų teršalų faktorių aprašymas, įskaitant išsamų mokslinio pagrindo, kuriuo remiantis buvo nustatytas išmetamųjų teršalų faktorius, aprašymą,

| — | įrodymas, kad pirminiai išmetamųjų teršalų faktoriai naudoti nustatant išmetamųjų teršalų kiekio mažinimo įsipareigojimus, |
| --- | --- |

—

įrodymas, kad pirminiai išmetamųjų teršalų faktoriai naudoti nustatant išmetamųjų teršalų kiekio mažinimo įsipareigojimus,

| — | atnaujintų išmetamųjų teršalų faktorių aprašymas, be kita ko, pateikiant išsamią informaciją apie mokslinį pagrindą, kuriuo remiantis nustatytas išmetamųjų teršalų faktorius, |
| --- | --- |

—

atnaujintų išmetamųjų teršalų faktorių aprašymas, be kita ko, pateikiant išsamią informaciją apie mokslinį pagrindą, kuriuo remiantis nustatytas išmetamųjų teršalų faktorius,

| — | išmetamųjų teršalų, apskaičiuotų naudojant pirminį ir atnaujintą išmetamųjų teršalų faktorius, kiekio palyginimas, kurie patvirtina, kad pasikeitę išmetamųjų teršalų faktoriai yra viena iš priežasčių, dėl kurių valstybė narė negali įvykdyti savo išmetamųjų teršalų kiekio mažinimo įsipareigojimų, |
| --- | --- |

—

išmetamųjų teršalų, apskaičiuotų naudojant pirminį ir atnaujintą išmetamųjų teršalų faktorius, kiekio palyginimas, kurie patvirtina, kad pasikeitę išmetamųjų teršalų faktoriai yra viena iš priežasčių, dėl kurių valstybė narė negali įvykdyti savo išmetamųjų teršalų kiekio mažinimo įsipareigojimų,

| — | paaiškinimas, kuo remiantis spręsta, ar išmetamųjų teršalų faktorių pokyčiai yra reikšmingi. |
| --- | --- |

—

paaiškinimas, kuo remiantis spręsta, ar išmetamųjų teršalų faktorių pokyčiai yra reikšmingi.

| iii) | Jei iš konkrečių kategorijų šaltinių išmetamiems teršalams nustatyti naudojamos labai skirtingos metodikos, pateikiama:






  — | naudotos pirminės metodikos aprašymas, be kita ko, pateikiant išsamią informaciją apie mokslinį pagrindą, kuriuo remiantis buvo nustatytas išmetamųjų teršalų faktorius, |
| --- | --- | --- |

iii)

Jei iš konkrečių kategorijų šaltinių išmetamiems teršalams nustatyti naudojamos labai skirtingos metodikos, pateikiama:

—

naudotos pirminės metodikos aprašymas, be kita ko, pateikiant išsamią informaciją apie mokslinį pagrindą, kuriuo remiantis buvo nustatytas išmetamųjų teršalų faktorius,

| — | įrodymas, kad pirminė metodika naudota nustatant išmetamųjų teršalų kiekio mažinimo įsipareigojimus, |
| --- | --- |

—

įrodymas, kad pirminė metodika naudota nustatant išmetamųjų teršalų kiekio mažinimo įsipareigojimus,

| — | naudojamos atnaujintos metodikos aprašymas, įskaitant išsamų mokslinio pagrindo ar rekomendacijos, kuriais remiantis ji buvo nustatyta, aprašymą, |
| --- | --- |

—

naudojamos atnaujintos metodikos aprašymas, įskaitant išsamų mokslinio pagrindo ar rekomendacijos, kuriais remiantis ji buvo nustatyta, aprašymą,

| — | išmetamųjų teršalų, apskaičiuotų naudojant pirminę ir atnaujintą metodikas, kiekio palyginimas, kuris patvirtina, kad pasikeitusi metodika yra viena iš priežasčių, dėl kurių valstybė narė negali įvykdyti savo išmetamųjų teršalų kiekio mažinimo įsipareigojimo, |
| --- | --- |

—

išmetamųjų teršalų, apskaičiuotų naudojant pirminę ir atnaujintą metodikas, kiekio palyginimas, kuris patvirtina, kad pasikeitusi metodika yra viena iš priežasčių, dėl kurių valstybė narė negali įvykdyti savo išmetamųjų teršalų kiekio mažinimo įsipareigojimo,

| — | paaiškinimas, kuo remiantis spręsta, ar metodikos pokytis yra reikšmingas. |
| --- | --- |

—

paaiškinimas, kuo remiantis spręsta, ar metodikos pokytis yra reikšmingas.

| 2. | Jei patikslinimo procedūros grindžiamos panašiomis prielaidomis, valstybės narės gali pateikti tą pačią pagrindžiančią informaciją su sąlyga, kad kiekviena valstybė narė pateikia 1 dalyje nustatytą būtiną su ja susijusią informaciją. |
| --- | --- |

2.

| 3. | Valstybės narės perskaičiuoja patikslintą išmetamųjų teršalų kiekį, kad užtikrintų kuo didesnį kiekvienų metų, kuriais taikomas (-i) patikslinimas (-ai), laiko eilutės nuoseklumą. |
| --- | --- |

3.

---

(1)  Valstybės narės, kurios pasirinko naudoti bendrą valstybėje narėje išmetamų teršalų kiekį, apskaičiuotą pagal sunaudotą kurą, kaip atitikties pagrindą pagal TTOTP konvenciją, gali toliau laikytis šio pasirinkimo, kad būtų užtikrintas tarptautinės ir Sąjungos teisės suderinamumas.

(2)  
  2013 m. gegužės 21 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) Nr. 525/2013 dėl šiltnamio efektą sukeliančių dujų išmetimo stebėsenos bei ataskaitų ir kitos su klimato kaita susijusios nacionalinio bei Sąjungos lygmens informacijos teikimo mechanizmo ir kuriuo panaikinamas Sprendimas Nr. 280/2004/EB (OL L 165, 2013 6 18, p. 13).

---

V PRIEDAS

9 STRAIPSNYJE NURODYTI NEPRIVALOMI ORO TARŠOS POVEIKIO STEBĖSENOS RODIKLIAI

| a) | gėlo vandens ekosistemų atveju nustatomas biologinės žalos, įskaitant jautriesiems receptoriams (mikrofitams, makrofitams ir titnagdumbliams), mastas ir žuvų išteklių ar bestuburių nykimas; | pagrindinis rodiklis – rūgščių neutralizavimo geba, o pagalbiniai rodikliai – rūgštingumas (pH), ištirpusi sieros rūgšties druska (SO4), nitratas (NO3) ir ištirpusi organinė anglis: |
| --- | --- | --- |

a)

gėlo vandens ekosistemų atveju nustatomas biologinės žalos, įskaitant jautriesiems receptoriams (mikrofitams, makrofitams ir titnagdumbliams), mastas ir žuvų išteklių ar bestuburių nykimas;

pagrindinis rodiklis – rūgščių neutralizavimo geba, o pagalbiniai rodikliai – rūgštingumas (pH), ištirpusi sieros rūgšties druska (SO4), nitratas (NO3) ir ištirpusi organinė anglis:

| | mėginių ėmimo dažnumas – nuo karto per metus (per rudeninį ežerų vandens maišymosi ciklą) iki karto per mėnesį (upeliuose); |
| --- | --- |

mėginių ėmimo dažnumas – nuo karto per metus (per rudeninį ežerų vandens maišymosi ciklą) iki karto per mėnesį (upeliuose);

| b) | žemės ekosistemų atveju vertinamas dirvožemio rūgštingumas, dirvožemio maistinių medžiagų netekimas, su azotu susijusi padėtis bei azoto balansas ir biologinės įvairovės nykimas:






  i) | pagrindinis rodiklis – dirvožemio rūgštingumas: bazinių katijonų mainų frakcijos (sotinimas bazėmis) ir mainų aliuminis dirvožemyje: | mėginių ėmimo dažnumas – kas dešimt metų; |
| --- | --- | --- | --- |

b)

žemės ekosistemų atveju vertinamas dirvožemio rūgštingumas, dirvožemio maistinių medžiagų netekimas, su azotu susijusi padėtis bei azoto balansas ir biologinės įvairovės nykimas:

i)

pagrindinis rodiklis – dirvožemio rūgštingumas: bazinių katijonų mainų frakcijos (sotinimas bazėmis) ir mainų aliuminis dirvožemyje:

mėginių ėmimo dažnumas – kas dešimt metų;

| | pagalbiniai rodikliai – pH, sieros rūgšties druska, nitratas, baziniai katijonai, aliuminio koncentracija dirvožemio tirpale: |
| --- | --- |

pagalbiniai rodikliai – pH, sieros rūgšties druska, nitratas, baziniai katijonai, aliuminio koncentracija dirvožemio tirpale:

| | mėginių ėmimo dažnumas – kasmet (jei taikoma); |
| --- | --- |

mėginių ėmimo dažnumas – kasmet (jei taikoma);

| ii) | pagrindinis rodiklis – nitratų išplovimas iš dirvožemio (NO3,leach):
  mėginių ėmimo dažnumas – kasmet; |
| --- | --- |

ii)

pagrindinis rodiklis – nitratų išplovimas iš dirvožemio (NO3,leach):

mėginių ėmimo dažnumas – kasmet;

| iii) | pagrindinis rodiklis – anglies ir azoto santykis (C/N), o pagalbinis rodiklis – bendras azoto kiekis dirvožemyje (Ntot):
  mėginių ėmimo dažnumas – kas dešimt metų; |
| --- | --- |

iii)

pagrindinis rodiklis – anglies ir azoto santykis (C/N), o pagalbinis rodiklis – bendras azoto kiekis dirvožemyje (Ntot):

mėginių ėmimo dažnumas – kas dešimt metų;

| iv) | pagrindinis rodiklis – maistingųjų medžiagų balansas (N/P, N/K, N/Mg) lapijoje:
  mėginių ėmimo dažnumas – kas ketveri metai; |
| --- | --- |

iv)

pagrindinis rodiklis – maistingųjų medžiagų balansas (N/P, N/K, N/Mg) lapijoje:

mėginių ėmimo dažnumas – kas ketveri metai;

| c) | žemės ekosistemų atveju vertinama ozono žala augmenijos augimui ir biologinei įvairovei:






  i) | pagrindinis rodiklis – augmenijos augimas ir žala lapijai, pagalbinis rodiklis – anglies srautas (Cflux):
  mėginių ėmimo dažnumas – kasmet; |
| --- | --- | --- |

c)

žemės ekosistemų atveju vertinama ozono žala augmenijos augimui ir biologinei įvairovei:

i)

pagrindinis rodiklis – augmenijos augimas ir žala lapijai, pagalbinis rodiklis – anglies srautas (Cflux):

mėginių ėmimo dažnumas – kasmet;

| ii) | pagrindinis rodiklis – srautu grindžiamų kritinių lygių viršijimas:
  mėginių ėmimo dažnumas – kasmet per augimo sezoną. |
| --- | --- |

ii)

pagrindinis rodiklis – srautu grindžiamų kritinių lygių viršijimas:

mėginių ėmimo dažnumas – kasmet per augimo sezoną.

---

VI PRIEDAS

ATITIKTIES LENTELĖ

| Direktyva 2001/81/EB | Ši direktyva |
| --- | --- |
| 1 straipsnis | 1 straipsnis |
| 2 straipsnio pirma pastraipa ir antros pastraipos c, d ir e punktai | 2 straipsnis |
| 3 straipsnio e punktas | 3 straipsnio 1 punktas |
| — | 3 straipsnio 2, 3, 4, 5, 8, 9, 12 ir 13 punktai |
| 3 straipsnio i punktas | 3 straipsnio 6 punktas |
| 3 straipsnio k punktas | 3 straipsnio 7 punktas |
| 3 straipsnio h punktas | 3 straipsnio 10 punktas |
| 3 straipsnio g punktas | 3 straipsnio 11 punktas |
| 4 straipsnis | 4 straipsnio 1 ir 2 dalys |
| 2 straipsnio antros pastraipos a ir b punktai | 4 straipsnio 3 dalis |
| — | 5 straipsnis |
| 6 straipsnio 1 dalis | 6 straipsnio 1 dalis |
| 6 straipsnio 2 dalis | 6 straipsnio 2 dalis ir 5–10 dalys |
| 6 straipsnio 3 dalis | 6 straipsnio 3 ir 4 dalys |
| — | 7 straipsnis |
| 7 straipsnio 1 dalis | 8 straipsnio 1 dalies pirma pastraipa |
| — | 8 straipsnio 1 dalies antra pastraipa ir 2–4 dalys |
| 7 straipsnio 2 dalis | 8 straipsnio 5 dalis |
| 7 straipsnio 3 dalis | 8 straipsnio 6 dalis |
| 7 straipsnio 4 dalis | 8 straipsnio 7 dalis |
| — | 9 straipsnis |
| 8 straipsnio 2 dalis | 10 straipsnio 1 dalis |
| 8 straipsnio 1 dalis | 10 straipsnio 2 dalis |
| — | 10 straipsnio 3 ir 4 dalys |
| 9 straipsnis | 11 straipsnis |
| — | 12 straipsnis |
| 10 straipsnis | 13 straipsnis |
| 6 straipsnio 4 dalis | 14 straipsnio 1 dalis |
| 7 straipsnio 3 dalis ir 8 straipsnio 3 dalis | 14 straipsnio 2 ir 3 dalys |
| 11 straipsnis | 15 straipsnis |
| 13 straipsnio 3 dalis | 16 straipsnis |
| 13 straipsnio 1 ir 2 dalys | 17 straipsnis |
| 14 straipsnis | 18 straipsnis |
| — | 19 straipsnis |
| 15 straipsnis | 20 straipsnis |
| — | 21 straipsnis |
| 16 straipsnis | 22 straipsnis |
| 17 straipsnis | 23 straipsnis |
| 8 straipsnio 1 dalis ir III priedas | I priedas |
| I priedas | II priedas |
| — | III, V ir VI priedai |
| III priedas | IV priedas |

Direktyva 2001/81/EB

Ši direktyva

1 straipsnis

1 straipsnis

2 straipsnio pirma pastraipa ir antros pastraipos c, d ir e punktai

2 straipsnis

3 straipsnio e punktas

3 straipsnio 1 punktas

—

3 straipsnio 2, 3, 4, 5, 8, 9, 12 ir 13 punktai

3 straipsnio i punktas

3 straipsnio 6 punktas

3 straipsnio k punktas

3 straipsnio 7 punktas

3 straipsnio h punktas

3 straipsnio 10 punktas

3 straipsnio g punktas

3 straipsnio 11 punktas

4 straipsnis

4 straipsnio 1 ir 2 dalys

2 straipsnio antros pastraipos a ir b punktai

4 straipsnio 3 dalis

—

5 straipsnis

6 straipsnio 1 dalis

6 straipsnio 1 dalis

6 straipsnio 2 dalis

6 straipsnio 2 dalis ir 5–10 dalys

6 straipsnio 3 dalis

6 straipsnio 3 ir 4 dalys

—

7 straipsnis

7 straipsnio 1 dalis

8 straipsnio 1 dalies pirma pastraipa

—

8 straipsnio 1 dalies antra pastraipa ir 2–4 dalys

7 straipsnio 2 dalis

8 straipsnio 5 dalis

7 straipsnio 3 dalis

8 straipsnio 6 dalis

7 straipsnio 4 dalis

8 straipsnio 7 dalis

—

9 straipsnis

8 straipsnio 2 dalis

10 straipsnio 1 dalis

8 straipsnio 1 dalis

10 straipsnio 2 dalis

—

10 straipsnio 3 ir 4 dalys

9 straipsnis

11 straipsnis

—

12 straipsnis

10 straipsnis

13 straipsnis

6 straipsnio 4 dalis

14 straipsnio 1 dalis

7 straipsnio 3 dalis ir 8 straipsnio 3 dalis

14 straipsnio 2 ir 3 dalys

11 straipsnis

15 straipsnis

13 straipsnio 3 dalis

16 straipsnis

13 straipsnio 1 ir 2 dalys

17 straipsnis

14 straipsnis

18 straipsnis

—

19 straipsnis

15 straipsnis

20 straipsnis

—

21 straipsnis

16 straipsnis

22 straipsnis

17 straipsnis

23 straipsnis

8 straipsnio 1 dalis ir III priedas

I priedas

I priedas

II priedas

—

III, V ir VI priedai

III priedas

IV priedas

---

Komisijos pareiškimas dėl išmetamo metano kiekio peržiūros

Komisija mano, kad oro kokybės problema yra svarbi priežastis, dėl kurios reikėtų ir toliau peržiūrėti išmetamo metano kiekio pokyčius valstybėse narėse, siekiant sumažinti ozono koncentraciją ES ir skatinti tarptautiniu mastu mažinti išmetamo metano kiekį.

Komisija patvirtina, kad, remdamasi praneštais nacionaliniais išmetamųjų teršalų duomenimis, ji ketina toliau vertinti, koks yra išmetamo metano poveikis siekiant Direktyvos dėl tam tikrų atmosferos teršalų išmetimo nacionalinių ribų 1 straipsnio 2 dalyje nustatytų tikslų, ir apsvarstys, kokiomis priemonėmis būtų galima sumažinti tų išmetamųjų teršalų kiekį. Prireikus tuo tikslu Komisija pateiks teisinį pasiūlymą. Atlikdama vertinimą, Komisija atsižvelgs į šioje srityje dar tebevykdomus ir 2017 m. planuojamus užbaigti tyrimus ir į kitus tarptautinius pokyčius šioje srityje.

---

II Ne teisėkūros procedūra priimami aktai

REGLAMENTAI

| 2016 12 17 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | L 344/32 |
| --- | --- | --- | --- |

2016 12 17

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

L 344/32

---

TARYBOS REGLAMENTAS (ES) 2016/2285

2016 m. gruodžio 12 d.

kuriuo 2017 m. ir 2018 m. nustatomos Sąjungos žvejybos laivams taikomos tam tikrų giliavandenių žuvų išteklių žvejybos galimybės ir iš dalies keičiamas Tarybos reglamentas (ES) 2016/72

EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,

atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo, ypač į jos 43 straipsnio 3 dalį,

atsižvelgdama į Europos Komisijos pasiūlymą,

kadangi:

| (1) | Sutarties 43 straipsnio 3 dalyje numatyta, kad Taryba, remdamasi Komisijos pasiūlymu, turi patvirtinti priemones dėl žvejybos galimybių nustatymo ir skyrimo; |
| --- | --- |

(1)

Sutarties 43 straipsnio 3 dalyje numatyta, kad Taryba, remdamasi Komisijos pasiūlymu, turi patvirtinti priemones dėl žvejybos galimybių nustatymo ir skyrimo;

| (2) | Europos Parlamento ir Tarybos reglamente (ES) Nr. 1380/2013 (1) reikalaujama, kad išteklių išsaugojimo priemonės būtų patvirtinamos atsižvelgiant į turimas mokslines, technines ir ekonomines rekomendacijas, įskaitant, kai tinkama, Žuvininkystės mokslo, technikos ir ekonomikos komiteto (ŽMTEK) parengtas ataskaitas; |
| --- | --- |

(2)

Europos Parlamento ir Tarybos reglamente (ES) Nr. 1380/2013 (1) reikalaujama, kad išteklių išsaugojimo priemonės būtų patvirtinamos atsižvelgiant į turimas mokslines, technines ir ekonomines rekomendacijas, įskaitant, kai tinkama, Žuvininkystės mokslo, technikos ir ekonomikos komiteto (ŽMTEK) parengtas ataskaitas;

| (3) | Taryba įpareigojama patvirtinti žvejybos galimybių nustatymo ir paskirstymo priemones, įskaitant tam tikras su jomis funkciškai susietas sąlygas, jei tokių reikėtų. Žvejybos galimybės valstybėms narėms turėtų būti paskirstytos taip, kad kiekvienai valstybei narei būtų užtikrintas santykinis kiekvienos išteklių rūšies žvejybos arba žvejybos kiekviename rajone stabilumas, tinkamai atsižvelgiant į bendros žuvininkystės politikos tikslus, nustatytus Reglamente (ES) Nr. 1380/2013; |
| --- | --- |

(3)

Taryba įpareigojama patvirtinti žvejybos galimybių nustatymo ir paskirstymo priemones, įskaitant tam tikras su jomis funkciškai susietas sąlygas, jei tokių reikėtų. Žvejybos galimybės valstybėms narėms turėtų būti paskirstytos taip, kad kiekvienai valstybei narei būtų užtikrintas santykinis kiekvienos išteklių rūšies žvejybos arba žvejybos kiekviename rajone stabilumas, tinkamai atsižvelgiant į bendros žuvininkystės politikos tikslus, nustatytus Reglamente (ES) Nr. 1380/2013;

| (4) | Tarybos reglamento (EB) Nr. 2347/2002 (2) 2 straipsnio a punkte apibrėžtų giliavandenių žuvų rūšių žvejybos galimybės nustatomos kartą per dvejus metus; |
| --- | --- |

(4)

Tarybos reglamento (EB) Nr. 2347/2002 (2) 2 straipsnio a punkte apibrėžtų giliavandenių žuvų rūšių žvejybos galimybės nustatomos kartą per dvejus metus;

| (5) | bendri leidžiami sužvejoti kiekiai (toliau – BLSK) turėtų būti nustatyti remiantis turimomis mokslinėmis rekomendacijomis ir atsižvelgiant į biologinius, socialinius ir ekonominius aspektus, kartu užtikrinant vienodas veiklos sąlygas visiems žvejybos sektoriams, taip pat atsižvelgiant į nuomones, pareikštas konsultacijose su suinteresuotaisiais subjektais, visų pirma su atitinkamų patariamųjų tarybų atstovais; |
| --- | --- |

(5)

bendri leidžiami sužvejoti kiekiai (toliau – BLSK) turėtų būti nustatyti remiantis turimomis mokslinėmis rekomendacijomis ir atsižvelgiant į biologinius, socialinius ir ekonominius aspektus, kartu užtikrinant vienodas veiklos sąlygas visiems žvejybos sektoriams, taip pat atsižvelgiant į nuomones, pareikštas konsultacijose su suinteresuotaisiais subjektais, visų pirma su atitinkamų patariamųjų tarybų atstovais;

| (6) | žvejybos galimybės turėtų atitikti tokius tarptautinius susitarimus ir principus kaip 1995 m. Jungtinių Tautų susitarimas dėl vienos valstybės ribas viršijančių žuvų išteklių ir toli migruojančių žuvų išteklių apsaugos bei valdymo (3), taip pat išsamius valdymo principus, nustatytus 2008 m. Jungtinių Tautų Maisto ir žemės ūkio organizacijos tarptautinėse giliavandenės žvejybos atviroje jūroje valdymo gairėse, pagal kurias visų pirma reguliavimo institucija turėtų būti atidesnė, jei informacija netiksli, nepatikima arba nepakankama. Tinkamos mokslinės informacijos nebuvimas neturėtų būti priežastis atidėti išteklių išsaugojimo ir valdymo priemonių taikymą arba iš viso tų priemonių netaikyti; |
| --- | --- |

(6)

žvejybos galimybės turėtų atitikti tokius tarptautinius susitarimus ir principus kaip 1995 m. Jungtinių Tautų susitarimas dėl vienos valstybės ribas viršijančių žuvų išteklių ir toli migruojančių žuvų išteklių apsaugos bei valdymo (3), taip pat išsamius valdymo principus, nustatytus 2008 m. Jungtinių Tautų Maisto ir žemės ūkio organizacijos tarptautinėse giliavandenės žvejybos atviroje jūroje valdymo gairėse, pagal kurias visų pirma reguliavimo institucija turėtų būti atidesnė, jei informacija netiksli, nepatikima arba nepakankama. Tinkamos mokslinės informacijos nebuvimas neturėtų būti priežastis atidėti išteklių išsaugojimo ir valdymo priemonių taikymą arba iš viso tų priemonių netaikyti;

| (7) | iš naujausių mokslinių Tarptautinės jūrų tyrinėjimo tarybos (toliau – ICES) rekomendacijų ir ŽMTEK rekomendacijų matyti, kad dauguma giliavandenių žuvų išteklių vis dar žvejojami netausiai ir kad norint užtikrinti tų išteklių tvarumą jų žvejybos galimybės turėtų būti toliau mažinamos, kol išteklių būklės pokyčiai taps teigiami; |
| --- | --- |

(7)

iš naujausių mokslinių Tarptautinės jūrų tyrinėjimo tarybos (toliau – ICES) rekomendacijų ir ŽMTEK rekomendacijų matyti, kad dauguma giliavandenių žuvų išteklių vis dar žvejojami netausiai ir kad norint užtikrinti tų išteklių tvarumą jų žvejybos galimybės turėtų būti toliau mažinamos, kol išteklių būklės pokyčiai taps teigiami;

| (8) | atsižvelgiant į ICES rekomendaciją, yra tinkama, kad raudonpelekės pagelos BLSK šiaurės vakarų vandenyse yra nustatytos tik kaip priegaudos BLSK; |
| --- | --- |

(8)

atsižvelgiant į ICES rekomendaciją, yra tinkama, kad raudonpelekės pagelos BLSK šiaurės vakarų vandenyse yra nustatytos tik kaip priegaudos BLSK;

| (9) | didelė raudonpelekių pagelų sužvejoto kiekio dalis yra paimta iš atitinkamų Žvejybos rytų vidurio Atlante komiteto (CECAF) ir Bendrosios Viduržemio jūros žvejybos komisijos (BVJŽK) rajonų, kurie ribojasi su ICES IX parajoniu. Kadangi ICES duomenys apie tuos besiribojančius rajonus yra neišsamūs, BLSK aprėptis turėtų ir toliau apsiriboti ICES IX parajoniu. Nežiūrint to, rengiant būsimus sprendimus dėl valdymo turėtų būti įtrauktos nuostatos dėl duomenų teikimo apie šiuos besiribojančius rajonus; |
| --- | --- |

(9)

didelė raudonpelekių pagelų sužvejoto kiekio dalis yra paimta iš atitinkamų Žvejybos rytų vidurio Atlante komiteto (CECAF) ir Bendrosios Viduržemio jūros žvejybos komisijos (BVJŽK) rajonų, kurie ribojasi su ICES IX parajoniu. Kadangi ICES duomenys apie tuos besiribojančius rajonus yra neišsamūs, BLSK aprėptis turėtų ir toliau apsiriboti ICES IX parajoniu. Nežiūrint to, rengiant būsimus sprendimus dėl valdymo turėtų būti įtrauktos nuostatos dėl duomenų teikimo apie šiuos besiribojančius rajonus;

| (10) | ICES rekomenduoja, kad islandiniai pjūklapilviai beriksai nebūtų žvejojami iki 2020 m. Seniau islandinių pjūklapilvių beriksų BLSK būdavo nustatomi (tie BLSK nuo 2010 m. buvo nuliniai). Tikslinga šios rūšies žuvis uždrausti žvejoti, laikyti laive, perkrauti į kitą laivą ir iškrauti, kadangi jų ištekliai išeikvoti ir neatsikuria. ICES pažymi, kad šiaurės rytų Atlanto vandenyno dalyje Sąjunga specializuotosios islandinių pjūklapilvių beriksų žvejybos nevykdė nuo 2010 m.; |
| --- | --- |

(10)

ICES rekomenduoja, kad islandiniai pjūklapilviai beriksai nebūtų žvejojami iki 2020 m. Seniau islandinių pjūklapilvių beriksų BLSK būdavo nustatomi (tie BLSK nuo 2010 m. buvo nuliniai). Tikslinga šios rūšies žuvis uždrausti žvejoti, laikyti laive, perkrauti į kitą laivą ir iškrauti, kadangi jų ištekliai išeikvoti ir neatsikuria. ICES pažymi, kad šiaurės rytų Atlanto vandenyno dalyje Sąjunga specializuotosios islandinių pjūklapilvių beriksų žvejybos nevykdė nuo 2010 m.;

| (11) | ICES rekomendacijose nurodyta, kad iš riboto skaičiaus laive vykdytų stebėjimų matyti, kad šiaurinių grenadierių procentinė dalis sudarė mažiau nei 1 % bukasnukių ilgauodegių grenadierių sužvejotų kiekių, apie kuriuos pranešta. Atsižvelgdama į tas aplinkybes, ICES rekomenduoja, kad specializuotoji šiaurinių grenadierių žvejyba nebūtų vykdoma ir kad priegauda būtų įskaičiuojama į bukasnukių ilgauodegių grenadierių BLSK, siekiant sumažinti neteisingos informacijos apie žuvų rūšis pateikimo galimybę. ICES yra nurodžiusi, kad esama didžiulio skirtumo, kuris yra daugiau nei palaipsnis didėjimas (nes yra didesnis daugiau nei dešimt kartų), tarp bukasnukių ilgauodegių grenadierių ir šiaurinių grenadierių santykinių proporcijų, nurodytų oficialiuose pranešimuose apie iškrovimą, ir nustatytųjų stebint sužvejojamus kiekius ir atliekant mokslinius tyrimus tuose rajonuose, kuriuose šiuo metu vykdoma šiaurinių grenadierių žvejyba. Apie šią žuvų rūšį turima labai nedaug duomenų ir kai kuriuos pranešimų apie iškrovimus duomenis ICES laiko neteisinga informacija apie žuvų rūšis. Todėl neįmanoma nustatyti tikslių iki šiol sužvejotų šiaurinių grenadierių kiekių duomenų. Taigi atsižvelgiant į mokslines rekomendacijas visa šiaurinių grenadierių priegauda turėtų sudaryti ne daugiau kaip 1 % kiekvienos valstybės narės bukasnukių ilgauodegių grenadierių kvotos ir būti į ją įskaičiuota; |
| --- | --- |

(11)

ICES rekomendacijose nurodyta, kad iš riboto skaičiaus laive vykdytų stebėjimų matyti, kad šiaurinių grenadierių procentinė dalis sudarė mažiau nei 1 % bukasnukių ilgauodegių grenadierių sužvejotų kiekių, apie kuriuos pranešta. Atsižvelgdama į tas aplinkybes, ICES rekomenduoja, kad specializuotoji šiaurinių grenadierių žvejyba nebūtų vykdoma ir kad priegauda būtų įskaičiuojama į bukasnukių ilgauodegių grenadierių BLSK, siekiant sumažinti neteisingos informacijos apie žuvų rūšis pateikimo galimybę. ICES yra nurodžiusi, kad esama didžiulio skirtumo, kuris yra daugiau nei palaipsnis didėjimas (nes yra didesnis daugiau nei dešimt kartų), tarp bukasnukių ilgauodegių grenadierių ir šiaurinių grenadierių santykinių proporcijų, nurodytų oficialiuose pranešimuose apie iškrovimą, ir nustatytųjų stebint sužvejojamus kiekius ir atliekant mokslinius tyrimus tuose rajonuose, kuriuose šiuo metu vykdoma šiaurinių grenadierių žvejyba. Apie šią žuvų rūšį turima labai nedaug duomenų ir kai kuriuos pranešimų apie iškrovimus duomenis ICES laiko neteisinga informacija apie žuvų rūšis. Todėl neįmanoma nustatyti tikslių iki šiol sužvejotų šiaurinių grenadierių kiekių duomenų. Taigi atsižvelgiant į mokslines rekomendacijas visa šiaurinių grenadierių priegauda turėtų sudaryti ne daugiau kaip 1 % kiekvienos valstybės narės bukasnukių ilgauodegių grenadierių kvotos ir būti į ją įskaičiuota;

| (12) | ICES rekomenduoja nustatyti, kad specializuotosios giliavandenių ryklių žvejybos kiekiai būtų lygūs nuliui. Tačiau, ICES taip pat nurodo, kad dėl šiuo metu taikomų ribotų leidžiamų sužvejoti kiekių egzistuoja neteisingos informacijos apie neišvengiamą giliavandenių ryklių priegaudą. Ypač vykdant specializuotąją smulkiąją giliavandenę juodųjų kalavijų žvejybą naudojant ūdas yra neišvengiama giliavandenių ryklių priegauda, kurie šiuo metu išmetami negyvi. Atsižvelgiant į tuos faktus ir siekiant surinkti mokslinės informacijos apie giliavandenius ryklius, 2017 m. ir 2018 m. kaip bandymas turėtų būti nustatyta ribota leidžiama priegauda leidžiant ribotą neišvengiamos giliavandenių ryklių priegaudos vykdant specializuotąją smulkiąją giliavandenę juodųjų kalavijų žvejybą naudojant ūdas iškrovimą. Ūdos yra pripažintas selektyvus žvejybos įrankis, naudojamas tokios rūšies žvejybos metu. Atitinkamos valstybės narės turėtų parengti regionines juodųjų kalavijų žvejybos valdymo priemones ir nustatyti konkrečias duomenų apie giliavandenius ryklius rinkimo priemones, kad būtų užtikrintas atidus šių išteklių stebėjimas. Nustatant Sąjungos leidžiamas giliavandenių ryklių priegaudas V, VI, VII, VIII ir IX ICES parajonių Sąjungos ir tarptautiniuose vandenyse ir X ICES parajonio Sąjungos ir tarptautiniuose vandenyse, bei CECAF 34.1.1, 34.1.2 ir 34.2 rajonų Sąjungos vandenyse, nedaromas poveikis sąlyginio giliavandenių ryklių stabilumo principui tokiuose rajonuose; |
| --- | --- |

(12)

ICES rekomenduoja nustatyti, kad specializuotosios giliavandenių ryklių žvejybos kiekiai būtų lygūs nuliui. Tačiau, ICES taip pat nurodo, kad dėl šiuo metu taikomų ribotų leidžiamų sužvejoti kiekių egzistuoja neteisingos informacijos apie neišvengiamą giliavandenių ryklių priegaudą. Ypač vykdant specializuotąją smulkiąją giliavandenę juodųjų kalavijų žvejybą naudojant ūdas yra neišvengiama giliavandenių ryklių priegauda, kurie šiuo metu išmetami negyvi. Atsižvelgiant į tuos faktus ir siekiant surinkti mokslinės informacijos apie giliavandenius ryklius, 2017 m. ir 2018 m. kaip bandymas turėtų būti nustatyta ribota leidžiama priegauda leidžiant ribotą neišvengiamos giliavandenių ryklių priegaudos vykdant specializuotąją smulkiąją giliavandenę juodųjų kalavijų žvejybą naudojant ūdas iškrovimą. Ūdos yra pripažintas selektyvus žvejybos įrankis, naudojamas tokios rūšies žvejybos metu. Atitinkamos valstybės narės turėtų parengti regionines juodųjų kalavijų žvejybos valdymo priemones ir nustatyti konkrečias duomenų apie giliavandenius ryklius rinkimo priemones, kad būtų užtikrintas atidus šių išteklių stebėjimas. Nustatant Sąjungos leidžiamas giliavandenių ryklių priegaudas V, VI, VII, VIII ir IX ICES parajonių Sąjungos ir tarptautiniuose vandenyse ir X ICES parajonio Sąjungos ir tarptautiniuose vandenyse, bei CECAF 34.1.1, 34.1.2 ir 34.2 rajonų Sąjungos vandenyse, nedaromas poveikis sąlyginio giliavandenių ryklių stabilumo principui tokiuose rajonuose;

| (13) | remiantis Tarybos reglamentu (EB) Nr. 847/96 (4), turėtų būti nustatyti ištekliai, kuriems taikomos įvairios tame reglamente nurodytos priemonės. Ištekliams, kurių atveju neturima tų metų, kuriais turi būti nustatyti BLSK, moksliškai pagrįsto žvejybos galimybių vertinimo, turėtų būti taikomi prevenciniai BLSK; priešingu atveju turėtų būti taikomi mokslinėmis rekomendacijomis pagrįsti BLSK. ICES ir ŽMTEK rekomendacijose nurodyta, kad tų giliavandenių žuvų išteklių atveju, kai neturima moksliškai pagrįsto atitinkamų žvejybos galimybių vertinimo, turėtų būti taikomi prevenciniai BLSK; |
| --- | --- |

(13)

remiantis Tarybos reglamentu (EB) Nr. 847/96 (4), turėtų būti nustatyti ištekliai, kuriems taikomos įvairios tame reglamente nurodytos priemonės. Ištekliams, kurių atveju neturima tų metų, kuriais turi būti nustatyti BLSK, moksliškai pagrįsto žvejybos galimybių vertinimo, turėtų būti taikomi prevenciniai BLSK; priešingu atveju turėtų būti taikomi mokslinėmis rekomendacijomis pagrįsti BLSK. ICES ir ŽMTEK rekomendacijose nurodyta, kad tų giliavandenių žuvų išteklių atveju, kai neturima moksliškai pagrįsto atitinkamų žvejybos galimybių vertinimo, turėtų būti taikomi prevenciniai BLSK;

| (14) | vadovaudamasi Reglamento (EB) Nr. 847/96 3 straipsnio 1 dalimi Portugalija 2016 m. rugsėjo 15 d. pateikė Komisijai paraišką dėl 2016 m. ančiuvių BLSK padidinimo iki 15 000 tonų ICES IX ir X parajoniuose ir CECAF 34.1.1 rajono Sąjungos vandenyse. 2016 m. spalio 21 d. rekomendacijoje ICES patvirtino išimtinai gerą tų ančiuvių išteklių būklę ir tai, kad 15 000 tonų sužvejojamas kiekis 2016 m. gali būti laikomas tausiu, todėl Tarybos reglamentas (ES) 2016/72 (5) turėtų būti atitinkamai iš dalies pakeistas; |
| --- | --- |

(14)

vadovaudamasi Reglamento (EB) Nr. 847/96 3 straipsnio 1 dalimi Portugalija 2016 m. rugsėjo 15 d. pateikė Komisijai paraišką dėl 2016 m. ančiuvių BLSK padidinimo iki 15 000 tonų ICES IX ir X parajoniuose ir CECAF 34.1.1 rajono Sąjungos vandenyse. 2016 m. spalio 21 d. rekomendacijoje ICES patvirtino išimtinai gerą tų ančiuvių išteklių būklę ir tai, kad 15 000 tonų sužvejojamas kiekis 2016 m. gali būti laikomas tausiu, todėl Tarybos reglamentas (ES) 2016/72 (5) turėtų būti atitinkamai iš dalies pakeistas;

| (15) | ančiuvių žvejybos galimybės IX ir X ICES parajoniuose ir CECAF 34.1.1 rajono Sąjungos vandenyse, nustatytos Reglamente (ES) 2016/72, taikomos nuo 2016 m. sausio 1 d. Šiame reglamente išdėstytos iš dalies keičiančios nuostatos taip pat turėtų būti taikomos nuo tos dienos. Toks taikymas atgaline data nedaro poveikio teisinio tikrumo ir teisėtų lūkesčių apsaugos principams, nes atitinkamos žvejybos galimybės yra padidintos, palyginti su nustatytomis Reglamente (ES) 2016/72; |
| --- | --- |

(15)

ančiuvių žvejybos galimybės IX ir X ICES parajoniuose ir CECAF 34.1.1 rajono Sąjungos vandenyse, nustatytos Reglamente (ES) 2016/72, taikomos nuo 2016 m. sausio 1 d. Šiame reglamente išdėstytos iš dalies keičiančios nuostatos taip pat turėtų būti taikomos nuo tos dienos. Toks taikymas atgaline data nedaro poveikio teisinio tikrumo ir teisėtų lūkesčių apsaugos principams, nes atitinkamos žvejybos galimybės yra padidintos, palyginti su nustatytomis Reglamente (ES) 2016/72;

| (16) | siekiant išvengti žvejybos veiklos pertrūkių ir užtikrinti pragyvenimo šaltinį Sąjungos žvejams, šis reglamentas turėtų būti taikomas nuo 2017 m. sausio 1 d. Dėl skubos priežasčių šis reglamentas turėtų įsigalioti iš karto, kai tik bus paskelbtas, |
| --- | --- |

(16)

siekiant išvengti žvejybos veiklos pertrūkių ir užtikrinti pragyvenimo šaltinį Sąjungos žvejams, šis reglamentas turėtų būti taikomas nuo 2017 m. sausio 1 d. Dėl skubos priežasčių šis reglamentas turėtų įsigalioti iš karto, kai tik bus paskelbtas,

PRIĖMĖ ŠĮ REGLAMENTĄ:

1 straipsnis

Dalykas

Šiuo reglamentu nustatomos 2017 m. ir 2018 m. taikytinos tam tikrų giliavandenių žuvų išteklių žvejybos Sąjungos vandenyse ir tam tikruose Sąjungai nepriklausančiuose vandenyse, kuriuose būtina riboti sužvejojamų žuvų kiekį, metinės žvejybos galimybės Sąjungos žvejybos laivams.

2 straipsnis

Apibrėžtys

1.   Šiame reglamente vartojamų terminų apibrėžtys:

a)   Sąjungos žvejybos laivas– žvejybos laivas, plaukiojantis su valstybės narės vėliava ir įregistruotas Sąjungoje;

b)   Sąjungos vandenys– vandenys, į kuriuos valstybės narės turi suverenias teises arba kurie priklauso jų jurisdikcijai, išskyrus vandenis greta Sutarties II priede išvardytų teritorijų;

c)   bendras leidžiamas sužvejoti kiekis (BLSK)– kiekvienos rūšies žuvų išteklių kiekis, kurį per metus galima sužvejoti ir iškrauti;

d)   kvota– Sąjungai arba valstybei narei skirta BLSK dalis;

e)   tarptautiniai vandenys– vandenys, į kuriuos nė viena valstybė neturi suverenių teisių arba kurie nepriklauso nė vienos valstybės jurisdikcijai.

2.   Šiame reglamente nurodytų žvejybos zonų apibrėžtys:

a)   ICES (Tarptautinės jūrų tyrinėjimo tarybos) zonos– geografiniai rajonai, apibrėžti Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (EB) Nr. 218/2009 III priede (6);

b)   CECAF (Žvejybos rytų vidurio Atlante komiteto) rajonai– geografiniai rajonai, apibrėžti Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (EB) Nr. 216/2009 II priede (7).

3 straipsnis

BLSK ir jų paskirstymas

Sąjungos vandenyse arba tam tikruose Sąjungai nepriklausančiuose vandenyse Sąjungos žvejybos laivų sužvejojamų giliavandenių žuvų rūšių BLSK, tokių BLSK paskirstymas valstybėms narėms ir su tuo funkciškai susietos sąlygos, jei taikoma, nustatyti priede.

4 straipsnis

Žvejybos galimybių paskirstymo specialiosios nuostatos

1.   Šiame reglamente nustatytos žvejybos galimybės valstybėms narėms paskirstomos nedarant poveikio:

| a) | žvejybos galimybėms, kuriomis apsikeista pagal Reglamento (ES) Nr. 1380/2013 16 straipsnio 8 dalį; |
| --- | --- |

a)

žvejybos galimybėms, kuriomis apsikeista pagal Reglamento (ES) Nr. 1380/2013 16 straipsnio 8 dalį;

| b) | išskaitymams ir perskirstymams pagal Tarybos reglamento (EB) Nr. 1224/2009 (8) 37 straipsnį; |
| --- | --- |

b)

išskaitymams ir perskirstymams pagal Tarybos reglamento (EB) Nr. 1224/2009 (8) 37 straipsnį;

| c) | žvejybos galimybėms, perskirstytoms pagal Tarybos reglamento (EB) Nr. 1006/2008 (9) 10 straipsnio 4 dalį; |
| --- | --- |

c)

žvejybos galimybėms, perskirstytoms pagal Tarybos reglamento (EB) Nr. 1006/2008 (9) 10 straipsnio 4 dalį;

| d) | papildomiems žuvų kiekiams, kuriuos leidžiama iškrauti pagal Reglamento (EB) Nr. 847/96 3 straipsnį; |
| --- | --- |

d)

papildomiems žuvų kiekiams, kuriuos leidžiama iškrauti pagal Reglamento (EB) Nr. 847/96 3 straipsnį;

| e) | nepanaudotiems kiekiams pagal Reglamento (EB) Nr. 847/96 4 straipsnį; |
| --- | --- |

e)

nepanaudotiems kiekiams pagal Reglamento (EB) Nr. 847/96 4 straipsnį;

| f) | išskaitymams, atliekamiems pagal Reglamento (EB) Nr. 1224/2009 105 ir 107 straipsnius. |
| --- | --- |

f)

išskaitymams, atliekamiems pagal Reglamento (EB) Nr. 1224/2009 105 ir 107 straipsnius.

2.   Ištekliams, kuriems taikomas prevencinis BLSK, taikomas Reglamento (EB) Nr. 847/96 3 straipsnis, o ištekliams, kuriems taikomas mokslinėmis rekomendacijomis pagrįstas BLSK, taikomos to reglamento 3 straipsnio 2 bei 3 dalys ir 4 straipsnis, išskyrus atvejus, kai šio reglamento priede nurodyta kitaip.

5 straipsnis

Sužvejotų žuvų ir priegaudos iškrovimo sąlygos

Išteklių, kuriems yra nustatyti BLSK, žuvys laikomos laive arba iškraunamos tik jei jas sužvejojo žvejybos laivai, plaukiojantys su kvotą turinčios ir jos neišnaudojusios valstybės narės vėliava.

6 straipsnis

Draudimas

Sąjungos žvejybos laivams draudžiama žvejoti islandinius pjūklapilvius beriksus (Hoplostethus atlanticus) I, II, III, IV, V, VI, VII, VIII, IX, X, XII ir XIV parajonių Sąjungos ir tarptautiniuose vandenyse, taip pat laikyti tame rajone sužvejotas šios rūšies žuvis laive, perkrauti jas į kitą laivą ar jas iškrauti.

Hoplostethus atlanticus

7 straipsnis

Duomenų perdavimas

Valstybės narės, pagal Reglamento (EB) Nr. 1224/2009 33 ir 34 straipsnius Komisijai pateikdamos duomenis apie iškrautą sužvejotų žuvų išteklių kiekį, naudoja šio reglamento priede nustatytus žuvų išteklių kodus.

8 straipsnis

Reglamento (ES) 2016/72 dalinis pakeitimas

Reglamento (ES) 2016/72 IA priedo europinių ančiuvių ICES IX ir X parajoniuose bei CECAF 34.1.1 (ANE/9/3411) rajono Sąjungos vandenyse įrašas lentelėje pakeičiamas taip:

| Rūšis: | Europinis ančiuvis

  Engraulis encrasicolus | Zona: | IX ir X; CECAF 34.1.1 rajono Sąjungos vandenys
  (ANE/9/3411) |
| --- | --- | --- | --- |
| Ispanija | 7 174 | | |
| Portugalija | 7 826 | | |
| Sąjunga | 15 000 | | |
| BLSK | 15 000 | | Prevencinis BLSK |

Rūšis:

Rūšis:

Europinis ančiuvis

Engraulis encrasicolus

Engraulis encrasicolus

Zona:

Zona:

IX ir X; CECAF 34.1.1 rajono Sąjungos vandenys

(ANE/9/3411)

Ispanija

7 174

Portugalija

7 826

Sąjunga

15 000

BLSK

15 000

Prevencinis BLSK

9 straipsnis

Įsigaliojimas

Šis reglamentas įsigalioja kitą dieną po jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje.

Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje

Jis taikomas nuo 2017 m. sausio 1 d. Tačiau 8 straipsnis taikomas nuo 2016 m. sausio 1 d.

Šis reglamentas privalomas visas ir tiesiogiai taikomas visose valstybėse narėse.

Priimta Briuselyje 2016 m. gruodžio 12 d.

Tarybos vardu

Pirmininkė

G. MATEČNÁ

---

(1)  
  2013 m. gruodžio 11 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) Nr. 1380/2013 dėl bendros žuvininkystės politikos, kuriuo iš dalies keičiami Tarybos reglamentai (EB) Nr. 1954/2003 ir (EB) Nr. 1224/2009 bei panaikinami Tarybos reglamentai (EB) Nr. 2371/2002 ir (EB) Nr. 639/2004 bei Tarybos sprendimas 2004/585/EB (OL L 354, 2013 12 28, p. 22).

1

(2)  
  2002 m. gruodžio 16 d. Tarybos reglamentas (EB) Nr. 2347/2002, nustatantis konkrečius prieinamumo reikalavimus ir susijusias sąlygas, taikomas giliavandenių žuvų išteklių žvejybai (OL L 351, 2002 12 28, p. 6).

2

(3)  Susitarimas dėl 1982 m. gruodžio 10 d. Jungtinių Tautų jūrų teisės konvencijos nuostatų, susijusių su vienos valstybės ribas viršijančių žuvų išteklių ir toli migruojančių žuvų išteklių apsauga ir valdymu, įgyvendinimo (OL L 189, 1998 7 3, p. 16).

3

(4)  
  1996 m. gegužės 6 d. Tarybos reglamentas (EB) Nr. 847/96, nustatantis bendrų leistinų sugavimų ir kvotų kasmetinio valdymo papildomas sąlygas (OL L 115, 1996 5 9, p. 3).

4

(5)  
  2016 m. sausio 22 d. Tarybos reglamentas (ES) 2016/72, kuriuo 2016 metams nustatomos tam tikrų žuvų išteklių ir žuvų išteklių grupių žvejybos galimybės, taikomos Sąjungos vandenyse žvejojantiems laivams ir kai kuriuose Sąjungai nepriklausančiuose vandenyse žvejojantiems Sąjungos žvejybos laivams, ir iš dalies keičiamas Reglamentas (ES) 2015/104 (OL L 22, 2016 1 28, p. 1).

5

(6)  
  2009 m. kovo 11 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (EB) Nr. 218/2009 dėl valstybių narių, žvejojančių Šiaurės Rytų Atlante, nominalių sugavimų statistinių duomenų pateikimo (OL L 87, 2009 3 31, p. 70).

6

(7)  
  2009 m. kovo 11 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (EB) Nr. 216/2009 dėl tam tikruose ne Šiaurės Atlanto rajonuose žvejojančių valstybių narių statistikos duomenų pateikimo apie nominalius sugavimus (OL L 87, 2009 3 31, p. 1).

7

(8)  
  2009 m. lapkričio 20 d. Tarybos reglamentas (EB) Nr. 1224/2009, nustatantis Bendrijos kontrolės sistemą, kuria užtikrinamas bendrosios žuvininkystės politikos taisyklių laikymasis, iš dalies keičiantis reglamentus (EB) Nr. 847/96, (EB) Nr. 2371/2002, (EB) Nr. 811/2004, (EB) Nr. 768/2005, (EB) Nr. 2115/2005, (EB) Nr. 2166/2005, (EB) Nr. 388/2006, (EB) Nr. 509/2007, (EB) Nr. 676/2007, (EB) Nr. 1098/2007, (EB) Nr. 1300/2008, (EB) Nr. 1342/2008 ir panaikinantis reglamentus (EEB) Nr. 2847/93, (EB) Nr. 1627/94 ir (EB) Nr. 1966/2006 (OL L 343, 2009 12 22, p. 1).

8

(9)  
  2008 m. rugsėjo 29 d. Tarybos reglamentas (EB) Nr. 1006/2008 dėl Bendrijos žvejybos laivų žvejybos veiklos ne Bendrijos vandenyse leidimų ir trečiųjų šalių laivų žvejybos galimybių Bendrijos vandenyse iš dalies keičiantis reglamentus (EEB) Nr. 2847/93 ir (EB) Nr. 1627/94 bei panaikinantis Reglamentą (EB) Nr. 3317/94, (OL L 286, 2008 10 29, p. 33).

9

---

PRIEDAS

Nuorodos į žvejybos zonas reiškia nuorodas į ICES zonas, išskyrus atvejus, kai nustatyta kitaip.

1 DALIS

Rūšių ir rūšių grupių apibrėžimas

| 1. | Šio priedo 2 dalyje pateiktame sąraše žuvų ištekliai nurodomi išvardijant lotyniškus rūšių pavadinimus abėcėlės tvarka. Tačiau giliavandeniai rykliai yra nurodomi to sąrašo pradžioje. Šiame reglamente pateikiama tokia bendrinių pavadinimų ir lotyniškų pavadinimų atitikmenų lentelė:







  Bendrinis pavadinimas | Triraidis kodas | Mokslinis pavadinimas |
| --- | --- | --- | --- |
| Juodoji kalavija | BSF | Aphanopus carbo |
| Paprastieji beriksai | ALF | Beryx spp. |
| Bukasnukis ilgauodegis grenadierius | RNG | Coryphaernoides rupestris |
| Šiaurinis grenadierius | RHG | Macrourus berglax |
| Raudonpelekis pagelas | SBR | Pagellus bogaraveo |
| Didžiaakė siūlapelekė vėgėlė | GFB | Phycis blennoides |

1.

Bendrinis pavadinimas

Triraidis kodas

Mokslinis pavadinimas

Juodoji kalavija

BSF

Aphanopus carbo

Paprastieji beriksai

ALF

Beryx spp.

Bukasnukis ilgauodegis grenadierius

RNG

Coryphaernoides rupestris

Šiaurinis grenadierius

RHG

Macrourus berglax

Raudonpelekis pagelas

SBR

Pagellus bogaraveo

Didžiaakė siūlapelekė vėgėlė

GFB

Phycis blennoides

| 2. | Šiame reglamente giliavandeniai rykliai reiškia šias rūšis:







  Bendrinis pavadinimas | Triraidis kodas | Mokslinis pavadinimas |
| --- | --- | --- | --- |
| Juodieji katrykliai | API | Apristurus spp. |
| Gyvatryklis | HXC | Chlamydoselachus anguineus |
| Trumpadygliai rykliai | CWO | Centrophorus spp. |
| Portugalinis baltaakis dygliaryklis | CYO | Centroscymnus coelolepis |
| Ilgašnipis baltaakis dygliaryklis | CYP | Centroscymnus crepidater |
| Paprastasis juodasis šunryklis | CFB | Centroscyllium fabricii |
| Paprastasis ilgasnukis dygliaryklis | DCA | Deania calcea |
| Šokoladinis dygliaryklis | SCK | Dalatias licha |
| Didysis juodasis dygliaryklis | ETR | Etmopterus princeps |
| Naktinis juodasis dygliaryklis | ETX | Etmopterus spinax |
| Islandinis pjūklauodegis katryklis | GAM | Galeus murinus |
| Pilkasis šešiažiaunis ryklys | SBL | Hexanchus griseus |
| Tribriaunis ryklys | OXN | Oxynotus paradoxus |
| Aštriadantis velvetinis dygliaryklis | SYR | Scymnodon ringens |
| Arktinis ryklys | GSK | Somniosus microcephalus |

2.

Bendrinis pavadinimas

Triraidis kodas

Mokslinis pavadinimas

Juodieji katrykliai

API

Apristurus spp.

Gyvatryklis

HXC

Chlamydoselachus anguineus

Trumpadygliai rykliai

CWO

Centrophorus spp.

Portugalinis baltaakis dygliaryklis

CYO

Centroscymnus coelolepis

Ilgašnipis baltaakis dygliaryklis

CYP

Centroscymnus crepidater

Paprastasis juodasis šunryklis

CFB

Centroscyllium fabricii

Paprastasis ilgasnukis dygliaryklis

DCA

Deania calcea

Šokoladinis dygliaryklis

SCK

Dalatias licha

Didysis juodasis dygliaryklis

ETR

Etmopterus princeps

Naktinis juodasis dygliaryklis

ETX

Etmopterus spinax

Islandinis pjūklauodegis katryklis

GAM

Galeus murinus

Pilkasis šešiažiaunis ryklys

SBL

Hexanchus griseus

Tribriaunis ryklys

OXN

Oxynotus paradoxus

Aštriadantis velvetinis dygliaryklis

SYR

Scymnodon ringens

Arktinis ryklys

GSK

Somniosus microcephalus

2 DALIS

Metinės žvejybos galimybės (gyvojo svorio tonomis)

| Rūšis: | Giliavandeniai rykliai | Zona: | V, VI, VII, VIII ir IX zonų Sąjungos ir tarptautiniai vandenys;
  (DWS/56789-) |
| --- | --- | --- | --- |
| Metai | 2017 | 2018 | | |
| Sąjunga | 10 (1) | 10 (1) | | |
| BLSK | 10 (1) | 10 (1) | | Prevencinis BLSK
  Reglamento (EB) Nr. 847/96 3 straipsnis netaikomas. |

Rūšis:

Giliavandeniai rykliai

Zona:

V, VI, VII, VIII ir IX zonų Sąjungos ir tarptautiniai vandenys;

(DWS/56789-)

Metai

2017

2018

Sąjunga

10 (1)

10 (1)

BLSK

10 (1)

10 (1)

Prevencinis BLSK

Reglamento (EB) Nr. 847/96 3 straipsnis netaikomas.

| Rūšis: | Giliavandeniai rykliai | Zona: | X zonos Sąjungos ir tarptautiniai vandenys
  (DWS/10-) |
| --- | --- | --- | --- |
| Metai | 2017 | 2018 | | |
| Portugalija | 10 (2) | 10 (2) | | |
| Sąjunga | 10 (2) | 10 (2) | | |
| BLSK | 10 (2) | 10 (2) | | Prevencinis BLSK
  Reglamento (EB) Nr. 847/96 3 straipsnis netaikomas. |

Rūšis:

Giliavandeniai rykliai

Zona:

X zonos Sąjungos ir tarptautiniai vandenys

(DWS/10-)

Metai

2017

2018

Portugalija

10 (2)

10 (2)

Sąjunga

10 (2)

10 (2)

BLSK

10 (2)

10 (2)

Prevencinis BLSK

Reglamento (EB) Nr. 847/96 3 straipsnis netaikomas.

| Rūšis: | Giliavandeniai rykliai, Deania hystricosa ir Deania profundorum | Zona: | XII zonos tarptautiniai vandenys
  (DWS/12INT-) |
| --- | --- | --- | --- |
| Metai | 2017 | 2018 | | |
| Airija | 0 | 0 | | |
| Ispanija | 0 | 0 | | |
| Prancūzija | 0 | 0 | | |
| Jungtinė Karalystė | 0 | 0 | | |
| Sąjunga | 0 | 0 | | |
| BLSK | 0 | 0 | | Prevencinis BLSK
  Reglamento (EB) Nr. 847/96 3 straipsnis netaikomas. |

Rūšis:

Giliavandeniai rykliai, Deania hystricosa ir Deania profundorum

Zona:

XII zonos tarptautiniai vandenys

(DWS/12INT-)

Metai

2017

2018

Airija

0

0

Ispanija

0

0

Prancūzija

0

0

Jungtinė Karalystė

0

0

Sąjunga

0

0

BLSK

0

0

Prevencinis BLSK

Reglamento (EB) Nr. 847/96 3 straipsnis netaikomas.

| Rūšis: | Giliavandeniai rykliai | Zona: | CECAF 34.1.1, 34.1.2 ir 34.2 rajonų Sąjungos vandenys
  (DWS/F3412C) |
| --- | --- | --- | --- |
| Metai | 2017 | 2018 | | |
| Sąjunga | 10 (3) | 10 (3) | | |
| BLSK | 10 (3) | 10 (3) | | Prevencinis BLSK
  Reglamento (EB) Nr. 847/96 3 straipsnis netaikomas. |

Rūšis:

Giliavandeniai rykliai

Zona:

CECAF 34.1.1, 34.1.2 ir 34.2 rajonų Sąjungos vandenys

(DWS/F3412C)

Metai

2017

2018

Sąjunga

10 (3)

10 (3)

BLSK

10 (3)

10 (3)

Prevencinis BLSK

Reglamento (EB) Nr. 847/96 3 straipsnis netaikomas.

| Rūšis: | Juodosios kalavijos

  Aphanopus carbo | Zona: | I, II, III ir IV zonų Sąjungos ir tarptautiniai vandenys
  (BSF/1234-) |
| --- | --- | --- | --- |
| Metai | 2017 | 2018 | | |
| Vokietija | 3 | 3 | | |
| Prancūzija | 3 | 3 | | |
| Jungtinė Karalystė | 3 | 3 | | |
| Sąjunga | 9 | 9 | | |
| BLSK | 9 | 9 | | Prevencinis BLSK |

Rūšis:

Juodosios kalavijos

Aphanopus carbo

Zona:

I, II, III ir IV zonų Sąjungos ir tarptautiniai vandenys

(BSF/1234-)

Metai

2017

2018

Vokietija

3

3

Prancūzija

3

3

Jungtinė Karalystė

3

3

Sąjunga

9

9

BLSK

9

9

| Rūšis: | Juodosios kalavijos

  Aphanopus carbo | Zona: | V, VI, VII ir XII zonų Sąjungos ir tarptautiniai vandenys
  (BSF/56712-) |
| --- | --- | --- | --- |
| Metai | 2017 | 2018 | | |
| Vokietija | 34 | 30 | | |
| Estija | 17 | 15 | | |
| Airija | 84 | 74 | | |
| Ispanija | 168 | 148 | | |
| Prancūzija | 2 362 | 2 078 | | |
| Latvija | 110 | 97 | | |
| Lietuva | 1 | 1 | | |
| Lenkija | 1 | 1 | | |
| Jungtinė Karalystė | 168 | 148 | | |
| Kita | 9 (4) | 8 (4) | | |
| Sąjunga | 2 954 | 2 600 | | |
| BLSK | 2 954 | 2 600 | | Mokslinėmis rekomendacijomis pagrįstas BLSK |

Rūšis:

Rūšis:

Juodosios kalavijos

Aphanopus carbo

Aphanopus carbo

Zona:

Zona:

V, VI, VII ir XII zonų Sąjungos ir tarptautiniai vandenys

(BSF/56712-)

Metai

2017

2018

Vokietija

34

30

Estija

17

15

Airija

84

74

Ispanija

168

148

Prancūzija

2 362

2 078

Latvija

110

97

Lietuva

1

1

Lenkija

1

1

Jungtinė Karalystė

168

148

Kita

9 (4)

4

8 (4)

4

Sąjunga

2 954

2 600

BLSK

2 954

2 600

Mokslinėmis rekomendacijomis pagrįstas BLSK

| Rūšis: | Juodosios kalavijos

  Aphanopus carbo | Zona: | VIII, IX ir X zonų Sąjungos ir tarptautiniai vandenys
  (BSF/8910-) |
| --- | --- | --- | --- |
| Metai | 2017 | 2018 | | |
| Ispanija | 10 | 9 | | |
| Prancūzija | 26 | 23 | | |
| Portugalija | 3 294 | 2 965 | | |
| Sąjunga | 3 330 | 2 997 | | |
| BLSK | 3 330 | 2 997 | | Mokslinėmis rekomendacijomis pagrįstas BLSK |

Rūšis:

Rūšis:

Juodosios kalavijos

Aphanopus carbo

Aphanopus carbo

Zona:

Zona:

VIII, IX ir X zonų Sąjungos ir tarptautiniai vandenys

(BSF/8910-)

Metai

2017

2018

Ispanija

10

9

Prancūzija

26

23

Portugalija

3 294

2 965

Sąjunga

3 330

2 997

BLSK

3 330

2 997

Mokslinėmis rekomendacijomis pagrįstas BLSK

| Rūšis: | Juodosios kalavijos

  Aphanopus carbo | Zona: | CECAF 34.1.2 rajono Sąjungos ir tarptautiniai vandenys
  (BSF/C3412-) |
| --- | --- | --- | --- |
| Metai | 2017 | 2018 | | |
| Portugalija | 2 488 | 2 189 | | |
| Sąjunga | 2 488 | 2 189 | | |
| BLSK | 2 488 | 2 189 | | Prevencinis BLSK |

Rūšis:

Rūšis:

Juodosios kalavijos

Aphanopus carbo

Aphanopus carbo

Zona:

Zona:

CECAF 34.1.2 rajono Sąjungos ir tarptautiniai vandenys

(BSF/C3412-)

Metai

2017

2018

Portugalija

2 488

2 189

Sąjunga

2 488

2 189

BLSK

2 488

2 189

Prevencinis BLSK

| Rūšis: | Paprastieji beriksai

  Beryx spp. | Zona: | III, IV, V, VI, VII, VIII, IX, X, XII ir XIV zonų Sąjungos ir tarptautiniai vandenys
  (ALF/3X14-) |
| --- | --- | --- | --- |
| Metai | 2017 | 2018 | | |
| Airija | 9 | 9 | | |
| Ispanija | 63 | 63 | | |
| Prancūzija | 17 | 17 | | |
| Portugalija | 182 | 182 | | |
| Jungtinė Karalystė | 9 | 9 | | |
| Sąjunga | 280 | 280 | | |
| BLSK | 280 | 280 | | Mokslinėmis rekomendacijomis pagrįstas BLSK |

Rūšis:

Rūšis:

Paprastieji beriksai

Beryx spp.

Beryx

Zona:

Zona:

III, IV, V, VI, VII, VIII, IX, X, XII ir XIV zonų Sąjungos ir tarptautiniai vandenys

(ALF/3X14-)

Metai

2017

2018

Airija

9

9

Ispanija

63

63

Prancūzija

17

17

Portugalija

182

182

Jungtinė Karalystė

9

9

Sąjunga

280

280

BLSK

280

280

Mokslinėmis rekomendacijomis pagrįstas BLSK

| Rūšis: | Bukasnukiai ilgauodegiai grenadieriai

  Coryphaernoides rupestris | Zona: | I, II ir IV zonų Sąjungos ir tarptautiniai vandenys
  (RNG/124-) |
| --- | --- | --- | --- |
| Metai | 2017 | 2018 | | |
| Danija | 1 (5) | 1 (5) | | |
| Vokietija | 1 (5) | 1 (5) | | |
| Prancūzija | 7 (5) | 7 (5) | | |
| Jungtinė Karalystė | 1 (5) | 1 (5) | | |
| Sąjunga | 10 (5) | 10 (5) | | |
| BLSK | 10 (5) | 10 (5) | | Prevencinis BLSK |

Rūšis:

Rūšis:

Bukasnukiai ilgauodegiai grenadieriai

Coryphaernoides rupestris

Coryphaernoides rupestris

Zona:

Zona:

I, II ir IV zonų Sąjungos ir tarptautiniai vandenys

(RNG/124-)

Metai

2017

2018

Danija

1 (5)

5

1 (5)

5

Vokietija

1 (5)

5

1 (5)

5

Prancūzija

7 (5)

5

7 (5)

5

Jungtinė Karalystė

1 (5)

5

1 (5)

5

Sąjunga

10 (5)

5

10 (5)

5

BLSK

10 (5)

5

10 (5)

5

Prevencinis BLSK

| Rūšis: | Bukasnukiai ilgauodegiai grenadieriai

  Coryphaernoides rupestris | Zona: | III zonos Sąjungos ir tarptautiniai vandenys
  (RNG/03-) |
| --- | --- | --- | --- |
| Metai | 2017 | 2018 | | |
| Danija | 263 (6)
   (7) | 211 (6)
   (7) | | |
| Vokietija | 1 (6)
   (7) | 1 (6)
   (7) | | |
| Švedija | 14 (6)
   (7) | 11 (6)
   (7) | | |
| Sąjunga | 278 (6)
   (7) | 223 (6)
   (7) | | |
| BLSK | 278 (6)
   (7) | 223 (6)
   (7) | | Prevencinis BLSK |

Rūšis:

Rūšis:

Bukasnukiai ilgauodegiai grenadieriai

Coryphaernoides rupestris

Coryphaernoides rupestris

Zona:

Zona:

III zonos Sąjungos ir tarptautiniai vandenys

(RNG/03-)

Metai

2017

2018

Danija

263 (6)
   (7)

6

7

211 (6)
   (7)

6

7

Vokietija

1 (6)
   (7)

6

7

1 (6)
   (7)

6

7

Švedija

14 (6)
   (7)

6

7

11 (6)
   (7)

6

7

Sąjunga

278 (6)
   (7)

6

7

223 (6)
   (7)

6

7

BLSK

278 (6)
   (7)

6

7

223 (6)
   (7)

6

7

Prevencinis BLSK

| Rūšis: | Bukasnukiai ilgauodegiai grenadieriai

  Coryphaernoides rupestris | Zona: | Vb, VI ir VII zonų Sąjungos ir tarptautiniai vandenys
  (RNG/5B67-) |
| --- | --- | --- | --- |
| Metai | 2017 | 2018 | | |
| Vokietija | 6 (8)
   (9) | 6 (8)
   (9) | | |
| Estija | 45 (8)
   (9) | 46 (8)
   (9) | | |
| Airija | 198 (8)
   (9) | 203 (8)
   (9) | | |
| Ispanija | 49 (8)
   (9) | 50 (8)
   (9) | | |
| Prancūzija | 2 513  (8)
   (9) | 2 569  (8)
   (9) | | |
| Lietuva | 58 (8)
   (9) | 59 (8)
   (9) | | |
| Lenkija | 29 (8)
   (9) | 30 (8)
   (9) | | |
| Jungtinė Karalystė | 148 (8)
   (9) | 151 (8)
   (9) | | |
| Kita | 6 (8)
   (9)
   (10) | 6 (8)
   (9)
   (10) | | |
| Sąjunga | 3 052  (8)
   (9) | 3 120  (8)
   (9) | | |
| BLSK | 3 052  (8)
   (9) | 3 120  (8)
   (9) | | Mokslinėmis rekomendacijomis pagrįstas BLSK |

Rūšis:

Rūšis:

Bukasnukiai ilgauodegiai grenadieriai

Coryphaernoides rupestris

Coryphaernoides rupestris

Zona:

Zona:

Vb, VI ir VII zonų Sąjungos ir tarptautiniai vandenys

(RNG/5B67-)

Metai

2017

2018

Vokietija

6 (8)
   (9)

8

9

6 (8)
   (9)

8

9

Estija

45 (8)
   (9)

8

9

46 (8)
   (9)

8

9

Airija

198 (8)
   (9)

8

9

203 (8)
   (9)

8

9

Ispanija

49 (8)
   (9)

8

9

50 (8)
   (9)

8

9

Prancūzija

2 513  (8)
   (9)

8

9

2 569  (8)
   (9)

8

9

Lietuva

58 (8)
   (9)

8

9

59 (8)
   (9)

8

9

Lenkija

29 (8)
   (9)

8

9

30 (8)
   (9)

8

9

Jungtinė Karalystė

148 (8)
   (9)

8

9

151 (8)
   (9)

8

9

Kita

6 (8)
   (9)
   (10)

8

9

10

6 (8)
   (9)
   (10)

8

9

10

Sąjunga

3 052  (8)
   (9)

8

9

3 120  (8)
   (9)

8

9

BLSK

3 052  (8)
   (9)

8

9

3 120  (8)
   (9)

8

9

Mokslinėmis rekomendacijomis pagrįstas BLSK

| Rūšis: | Bukasnukiai ilgauodegiai grenadieriai

  Coryphaernoides rupestris | Zona: | VIII, IX, X, XII ir XIV zonų Sąjungos ir tarptautiniai vandenys
  (RNG/8X14-) |
| --- | --- | --- | --- |
| Metai | 2017 | 2018 | | |
| Vokietija | 17 (11)
   (12) | 14 (11)
   (12) | | |
| Airija | 4 (11)
   (12) | 3 (11)
   (12) | | |
| Ispanija | 1 883  (11)
   (12) | 1 508  (11)
   (12) | | |
| Prancūzija | 87 (11)
   (12) | 69 (11)
   (12) | | |
| Latvija | 30 (11)
   (12) | 24 (11)
   (12) | | |
| Lietuva | 4 (11)
   (12) | 3 (11)
   (12) | | |
| Lenkija | 590 (11)
   (12) | 472 (11)
   (12) | | |
| Jungtinė Karalystė | 8 (11)
   (12) | 6 (11)
   (12) | | |
| Sąjunga | 2 623  (11)
   (12) | 2 099  (11)
   (12) | | |
| BLSK | 2 623  (11)
   (12) | 2 099  (11)
   (12) | | Mokslinėmis rekomendacijomis pagrįstas BLSK |

Rūšis:

Rūšis:

Bukasnukiai ilgauodegiai grenadieriai

Coryphaernoides rupestris

Coryphaernoides rupestris

Zona:

Zona:

VIII, IX, X, XII ir XIV zonų Sąjungos ir tarptautiniai vandenys

(RNG/8X14-)

Metai

2017

2018

Vokietija

17 (11)
   (12)

11

12

14 (11)
   (12)

11

12

Airija

4 (11)
   (12)

11

12

3 (11)
   (12)

11

12

Ispanija

1 883  (11)
   (12)

11

12

1 508  (11)
   (12)

11

12

Prancūzija

87 (11)
   (12)

11

12

69 (11)
   (12)

11

12

Latvija

30 (11)
   (12)

11

12

24 (11)
   (12)

11

12

Lietuva

4 (11)
   (12)

11

12

3 (11)
   (12)

11

12

Lenkija

590 (11)
   (12)

11

12

472 (11)
   (12)

11

12

Jungtinė Karalystė

8 (11)
   (12)

11

12

6 (11)
   (12)

11

12

Sąjunga

2 623  (11)
   (12)

11

12

2 099  (11)
   (12)

11

12

BLSK

2 623  (11)
   (12)

11

12

2 099  (11)
   (12)

11

12

Mokslinėmis rekomendacijomis pagrįstas BLSK

| Rūšis: | Raudonpelekis pagelas

  Pagellus bogaraveo | Zona: | VI, VII ir VIII zonų Sąjungos ir tarptautiniai vandenys
  (SBR/678-) |
| --- | --- | --- | --- |
| Metai | 2017 | 2018 | | |
| Airija | 4 (13) | 4 (13) | | |
| Ispanija | 116 (13) | 104 (13) | | |
| Prancūzija | 6 (13) | 5 (13) | | |
| Jungtinė Karalystė | 14 (13) | 13 (13) | | |
| Kita | 4 (13) | 4 (13) | | |
| Sąjunga | 144 (13) | 130 (13) | | |
| BLSK | 144 (13) | 130 (13) | | Mokslinėmis rekomendacijomis pagrįstas BLSK |

Rūšis:

Rūšis:

Raudonpelekis pagelas

Pagellus bogaraveo

Pagellus bogaraveo

Zona:

Zona:

VI, VII ir VIII zonų Sąjungos ir tarptautiniai vandenys

(SBR/678-)

Metai

2017

2018

Airija

4 (13)

13

4 (13)

13

Ispanija

116 (13)

13

104 (13)

13

Prancūzija

6 (13)

13

5 (13)

13

Jungtinė Karalystė

14 (13)

13

13 (13)

13

Kita

4 (13)

13

4 (13)

13

Sąjunga

144 (13)

13

130 (13)

13

BLSK

144 (13)

13

130 (13)

13

Mokslinėmis rekomendacijomis pagrįstas BLSK

| Rūšis: | Raudonpelekis pagelas

  Pagellus bogaraveo | Zona: | IX zonos Sąjungos ir tarptautiniai vandenys (14);
  (SBR/09-) |
| --- | --- | --- | --- |
| Metai | 2017 | 2018 | | |
| Ispanija | 137 (15) | 130 (15) | | |
| Portugalija | 37 (15) | 35 (15) | | |
| Sąjunga | 174 (15) | 165 (15) | | |
| BLSK | 174 (15) | 165 (15) | | Mokslinėmis rekomendacijomis pagrįstas BLSK |

Rūšis:

Rūšis:

Raudonpelekis pagelas

Pagellus bogaraveo

Pagellus bogaraveo

Zona:

Zona:

IX zonos Sąjungos ir tarptautiniai vandenys (14);

14

(SBR/09-)

Metai

2017

2018

Ispanija

137 (15)

15

130 (15)

15

Portugalija

37 (15)

15

35 (15)

15

Sąjunga

174 (15)

15

165 (15)

15

BLSK

174 (15)

15

165 (15)

15

Mokslinėmis rekomendacijomis pagrįstas BLSK

| Rūšis: | Raudonpelekis pagelas

  Pagellus bogaraveo | Zona: | X zonos Sąjungos ir tarptautiniai vandenys
  (SBR/10-) |
| --- | --- | --- | --- |
| Metai | 2017 | 2018 | | |
| Ispanija | 5 | 5 | | |
| Portugalija | 507 | 507 | | |
| Jungtinė Karalystė | 5 | 5 | | |
| Sąjunga | 517 | 517 | | |
| BLSK | 517 | 517 | | Mokslinėmis rekomendacijomis pagrįstas BLSK |

Rūšis:

Rūšis:

Raudonpelekis pagelas

Pagellus bogaraveo

Pagellus bogaraveo

Zona:

Zona:

X zonos Sąjungos ir tarptautiniai vandenys

(SBR/10-)

Metai

2017

2018

Ispanija

5

5

Portugalija

507

507

Jungtinė Karalystė

5

5

Sąjunga

517

517

BLSK

517

517

Mokslinėmis rekomendacijomis pagrįstas BLSK

| Rūšis: | Didžiaakės siūlapelekės vėgėlės

  Phycis blennoides | Zona: | I, II, III ir IV zonų Sąjungos ir tarptautiniai vandenys
  (GFB/1234-) |
| --- | --- | --- | --- |
| Metai | 2017 | 2018 | | |
| Vokietija | 9 | 8 | | |
| Prancūzija | 9 | 8 | | |
| Jungtinė Karalystė | 15 | 13 | | |
| Sąjunga | 33 | 29 | | |
| BLSK | 33 | 29 | | Mokslinėmis rekomendacijomis pagrįstas BLSK |

Rūšis:

Rūšis:

Didžiaakės siūlapelekės vėgėlės

Phycis blennoides

Phycis blennoides

Zona:

Zona:

I, II, III ir IV zonų Sąjungos ir tarptautiniai vandenys

(GFB/1234-)

Metai

2017

2018

Vokietija

9

8

Prancūzija

9

8

Jungtinė Karalystė

15

13

Sąjunga

33

29

BLSK

33

29

Mokslinėmis rekomendacijomis pagrįstas BLSK

| Rūšis: | Didžiaakės siūlapelekės vėgėlės

  Phycis blennoides | Zona: | V, VI ir VII zonų Sąjungos ir tarptautiniai vandenys
  (GFB/567-) |
| --- | --- | --- | --- |
| Metai | 2017 | 2018 | | |
| Vokietija | 11 (16) | 10 (16) | | |
| Airija | 278 (16) | 247 (16) | | |
| Ispanija | 628 (16) | 559 (16) | | |
| Prancūzija | 380 (16) | 338 (16) | | |
| Jungtinė Karalystė | 869 (16) | 774 (16) | | |
| Sąjunga | 2 166  (16) | 1 928  (16) | | |
| BLSK | 2 166  (16) | 1 928  (16) | | Mokslinėmis rekomendacijomis pagrįstas BLSK |

Rūšis:

Rūšis:

Didžiaakės siūlapelekės vėgėlės

Phycis blennoides

Phycis blennoides

Zona:

Zona:

V, VI ir VII zonų Sąjungos ir tarptautiniai vandenys

(GFB/567-)

Metai

2017

2018

Vokietija

11 (16)

16

10 (16)

16

Airija

278 (16)

16

247 (16)

16

Ispanija

628 (16)

16

559 (16)

16

Prancūzija

380 (16)

16

338 (16)

16

Jungtinė Karalystė

869 (16)

16

774 (16)

16

Sąjunga

2 166  (16)

16

1 928  (16)

16

BLSK

2 166  (16)

16

1 928  (16)

16

Mokslinėmis rekomendacijomis pagrįstas BLSK

| Rūšis: | Didžiaakės siūlapelekės vėgėlės

  Phycis blennoides | Zona: | VIII ir IX zonų Sąjungos ir tarptautiniai vandenys
  (GFB/89-) |
| --- | --- | --- | --- |
| Metai | 2017 | 2018 | | |
| Ispanija | 258 (17) | 230 (17) | | |
| Prancūzija | 16 (17) | 14 (17) | | |
| Portugalija | 11 (17) | 10 (17) | | |
| Sąjunga | 285 (17) | 254 (17) | | |
| BLSK | 285 (17) | 254 (17) | | Mokslinėmis rekomendacijomis pagrįstas BLSK |

Rūšis:

Rūšis:

Didžiaakės siūlapelekės vėgėlės

Phycis blennoides

Phycis blennoides

Zona:

Zona:

VIII ir IX zonų Sąjungos ir tarptautiniai vandenys

(GFB/89-)

Metai

2017

2018

Ispanija

258 (17)

17

230 (17)

17

Prancūzija

16 (17)

17

14 (17)

17

Portugalija

11 (17)

17

10 (17)

17

Sąjunga

285 (17)

17

254 (17)

17

BLSK

285 (17)

17

254 (17)

17

Mokslinėmis rekomendacijomis pagrįstas BLSK

| Rūšis: | Didžiaakės siūlapelekės vėgėlės

  Phycis blennoides | Zona: | X ir XII zonų Sąjungos ir tarptautiniai vandenys
  (GFB/1012-) |
| --- | --- | --- | --- |
| Metai | 2017 | 2018 | | |
| Prancūzija | 9 | 8 | | |
| Portugalija | 40 | 36 | | |
| Jungtinė Karalystė | 9 | 8 | | |
| Sąjunga | 58 | 52 | | |
| BLSK | 58 | 52 | | Mokslinėmis rekomendacijomis pagrįstas BLSK |

Rūšis:

Rūšis:

Didžiaakės siūlapelekės vėgėlės

Phycis blennoides

Phycis blennoides

Zona:

Zona:

X ir XII zonų Sąjungos ir tarptautiniai vandenys

(GFB/1012-)

Metai

2017

2018

Prancūzija

9

8

Portugalija

40

36

Jungtinė Karalystė

9

8

Sąjunga

58

52

BLSK

58

52

Mokslinėmis rekomendacijomis pagrįstas BLSK

---

(1)  Tik priegauda ūdomis žvejojant juodąsias kalavijas. Specializuotoji žvejyba neleidžiama.

1

(2)  Tik priegauda ūdomis žvejojant juodąsias kalavijas. Specializuotoji žvejyba neleidžiama.

2

(3)  Tik priegauda ūdomis žvejojant juodąsias kalavijas. Specializuotoji žvejyba neleidžiama.

3

(4)  Tik priegauda. Pagal šią kvotą specializuotoji žvejyba neleidžiama.

4

(5)  Specializuotoji šiaurinių grenadierių žvejyba neleidžiama. Į šią kvotą įskaičiuojama šiaurinių grenadierių (RHG/124-) priegauda. Priegauda negali viršyti 1 % kvotos.

5

(6)  Specializuotoji bukasnukių ilgauodegių grenadierių žvejyba ICES IIIa zonoje nevykdoma.

6

(7)  Specializuotoji šiaurinių grenadierių žvejyba neleidžiama. Į šią kvotą įskaičiuojama šiaurinių grenadierių (RHG/03-) priegauda. Priegauda negali viršyti 1 % kvotos.

7

(8)  VIII, IX, X, XII ir XIV zonų Sąjungos ir tarptautiniuose vandenyse priegauda (RNG/*8X14- bukasnukių ilgauodegių grenadierių atveju; RHG/*8X14- šiaurinių grenadierių atveju) gali sudaryti ne daugiau kaip 10 % kiekvienos kvotos.

8

(9)  Specializuotoji šiaurinių grenadierių žvejyba neleidžiama. Į šią kvotą įskaičiuojama šiaurinių grenadierių (RHG/5B67-) priegauda. Priegauda negali viršyti 1 % kvotos.

9

(10)  Tik priegauda. Specializuotoji žvejyba neleidžiama.

10

(11)  Vb, VI, VII zonų Sąjungos ir tarptautiniuose vandenyse priegauda (RNG/*5B67- bukasnukių ilgauodegių grenadierių atveju; RHG/*5B67- šiaurinių grenadierių atveju) gali sudaryti ne daugiau kaip 10 % kiekvienos kvotos.

11

(12)  Specializuotoji šiaurinių grenadierių žvejyba neleidžiama. Į šią kvotą įskaičiuojama šiaurinių grenadierių (RHG/8X14-) priegauda. Priegauda negali viršyti 1 % kvotos.

12

(13)  Tik priegauda. Pagal šią kvotą specializuotoji žvejyba neleidžiama.

13

(14)  Apie BVJŽK 37.1.1 rajone sužvejotus kiekius vis tiek turi būti pranešama (SBR/F3711). Apie BVJŽK 34.1.11 rajone sužvejotus kiekius vis tiek turi būti pranešama (SBR/F34111).

14

(15)  VI, VII ir VIII zonų Sąjungos ir tarptautiniuose vandenyse gali būti sužvejojama ne daugiau kaip 8 % šios kvotos (SBR/*678-).

15

(16)  VIII ir IX zonų Sąjungos ir tarptautiniuose vandenyse gali būti sužvejojama ne daugiau kaip 8 % šios kvotos (GFB/*89-).

16

(17)  V, VI ir VII zonų Sąjungos ir tarptautiniuose vandenyse gali būti sužvejojama ne daugiau kaip 8 % šios kvotos (GFB/*567-).

17

---

| 2016 12 17 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | L 344/46 |
| --- | --- | --- | --- |

2016 12 17

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

L 344/46

---

KOMISIJOS ĮGYVENDINIMO REGLAMENTAS (ES) 2016/2286

2016 m. gruodžio 15 d.

kuriuo nustatomos išsamios sąžiningo naudojimo taisyklių taikymo, papildomų mažmeninių tarptinklinio ryšio mokesčių panaikinimo tvarumo vertinimo metodikos taikymo ir prašymo, kurį to vertinimo tikslu turi pateikti tarptinklinio ryšio paslaugų teikėjas, teikimo taisyklės

(Tekstas svarbus EEE)

EUROPOS KOMISIJA,

atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo,

atsižvelgdama į 2012 m. birželio 13 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) Nr. 531/2012 dėl tarptinklinio ryšio per viešuosius judriojo ryšio tinklus Sąjungoje (1), ypač į jo 6d straipsnio 1 dalį,

pasikonsultavusi su Europos elektroninių ryšių reguliuotojų institucija (EERRI),

kadangi:

| (1) | pagal Reglamentą (ES) Nr. 531/2012 tarptinklinio ryšio paslaugų teikėjai, be savojoje šalyje taikomos mažmeninės kainos, iš šių paslaugų vartotojų jokioje valstybėje narėje neturėtų imti jokių papildomų mokesčių už inicijuotus ar priimtus reguliuojamus tarptinklinio ryšio skambučius, tarptinkliniu ryšiu išsiųstas ar gautas reguliuojamas SMS žinutes, taip pat MMS žinutes, ar už reguliuojamą duomenų perdavimo tarptinkliniu ryšiu paslaugą, jei vartotojas laikosi sąžiningo naudojimo taisyklių. Ši nuostata taikoma nuo 2017 m. birželio 15 d., su sąlyga, kad iki tos dienos bus pradėtas taikyti teisės aktas, priimtas pagal to reglamento 19 straipsnio 2 dalyje nurodytą pasiūlymą dėl didmeninių tarptinklinio ryšio paslaugų rinkos; |
| --- | --- |

(1)

pagal Reglamentą (ES) Nr. 531/2012 tarptinklinio ryšio paslaugų teikėjai, be savojoje šalyje taikomos mažmeninės kainos, iš šių paslaugų vartotojų jokioje valstybėje narėje neturėtų imti jokių papildomų mokesčių už inicijuotus ar priimtus reguliuojamus tarptinklinio ryšio skambučius, tarptinkliniu ryšiu išsiųstas ar gautas reguliuojamas SMS žinutes, taip pat MMS žinutes, ar už reguliuojamą duomenų perdavimo tarptinkliniu ryšiu paslaugą, jei vartotojas laikosi sąžiningo naudojimo taisyklių. Ši nuostata taikoma nuo 2017 m. birželio 15 d., su sąlyga, kad iki tos dienos bus pradėtas taikyti teisės aktas, priimtas pagal to reglamento 19 straipsnio 2 dalyje nurodytą pasiūlymą dėl didmeninių tarptinklinio ryšio paslaugų rinkos;

| (2) | Reglamente (ES) Nr. 531/2012 numatyta, kad tam tikromis išimtinėmis aplinkybėmis tarptinklinio ryšio paslaugų teikėjas gali prašyti savo nacionalinės reguliavimo institucijos leidimo taikyti savo tarptinklinio ryšio vartotojams papildomą mokestį. Su tokiu prašymu turi būti pateikiama visa būtina informacija, kuria remiantis galima įrodyti, kad netaikydamas jokių papildomų mažmeninių tarptinklinio ryšio mokesčių paslaugų teikėjas negali padengti reguliuojamų mažmeninių tarptinklinio ryšio paslaugų teikimo sąnaudų ir tai kenkia jo šalyje imamų mokesčių modelio tvarumui; |
| --- | --- |

(2)

Reglamente (ES) Nr. 531/2012 numatyta, kad tam tikromis išimtinėmis aplinkybėmis tarptinklinio ryšio paslaugų teikėjas gali prašyti savo nacionalinės reguliavimo institucijos leidimo taikyti savo tarptinklinio ryšio vartotojams papildomą mokestį. Su tokiu prašymu turi būti pateikiama visa būtina informacija, kuria remiantis galima įrodyti, kad netaikydamas jokių papildomų mažmeninių tarptinklinio ryšio mokesčių paslaugų teikėjas negali padengti reguliuojamų mažmeninių tarptinklinio ryšio paslaugų teikimo sąnaudų ir tai kenkia jo šalyje imamų mokesčių modelio tvarumui;

| (3) | siekiant užtikrinti, kad taisyklės, kuriomis siekiama išvengti piktnaudžiavimo ar neįprasto naudojimosi tarptinklinio ryšio paslaugomis, (sąžiningo naudojimo taisyklės) ir leidimai taikyti papildomą mokestį būtų taikomi vienodai visoje Sąjungoje, reikia nustatyti išsamias tokių taisyklių taikymo, papildomų mažmeninių tarptinklinio ryšio mokesčių panaikinimo tvarumo vertinimo metodikos taikymo ir prašymo, kurį tokio vertinimo tikslu turi pateikti tarptinklinio ryšio paslaugų teikėjas, teikimo taisykles; |
| --- | --- |

(3)

siekiant užtikrinti, kad taisyklės, kuriomis siekiama išvengti piktnaudžiavimo ar neįprasto naudojimosi tarptinklinio ryšio paslaugomis, (sąžiningo naudojimo taisyklės) ir leidimai taikyti papildomą mokestį būtų taikomi vienodai visoje Sąjungoje, reikia nustatyti išsamias tokių taisyklių taikymo, papildomų mažmeninių tarptinklinio ryšio mokesčių panaikinimo tvarumo vertinimo metodikos taikymo ir prašymo, kurį tokio vertinimo tikslu turi pateikti tarptinklinio ryšio paslaugų teikėjas, teikimo taisykles;

| (4) | pagal Reglamentą (ES) Nr. 531/2012 sąžiningo naudojimo taisyklių tikslas yra užkirsti kelią tarptinklinio ryšio vartotojų piktnaudžiavimui ar neįprastam naudojimuisi reguliuojamomis mažmeninėmis tarptinklinio ryšio paslaugomis, kurios teikiamos savojoje šalyje taikoma kaina, kaip antai naudojimuisi tokiomis paslaugomis kitais nei periodiško keliavimo tikslais, pvz., naudojimuisi tokiomis paslaugomis nuolat. Įgyvendinimo priemonėmis turėtų būti užtikrinama, kad, siekiant šio tikslo, galimybe taikyti sąžiningo naudojimosi tarptinklinio ryšio paslaugomis taisykles tarptinklinio ryšio paslaugų teikėjai nesinaudotų kitais tikslais ir nepakenktų periodiškai keliaujantiems tarptinklinio ryšio vartotojams; |
| --- | --- |

(4)

pagal Reglamentą (ES) Nr. 531/2012 sąžiningo naudojimo taisyklių tikslas yra užkirsti kelią tarptinklinio ryšio vartotojų piktnaudžiavimui ar neįprastam naudojimuisi reguliuojamomis mažmeninėmis tarptinklinio ryšio paslaugomis, kurios teikiamos savojoje šalyje taikoma kaina, kaip antai naudojimuisi tokiomis paslaugomis kitais nei periodiško keliavimo tikslais, pvz., naudojimuisi tokiomis paslaugomis nuolat. Įgyvendinimo priemonėmis turėtų būti užtikrinama, kad, siekiant šio tikslo, galimybe taikyti sąžiningo naudojimosi tarptinklinio ryšio paslaugomis taisykles tarptinklinio ryšio paslaugų teikėjai nesinaudotų kitais tikslais ir nepakenktų periodiškai keliaujantiems tarptinklinio ryšio vartotojams;

| (5) | Sąjungoje panaikinus papildomus mažmeninius tarptinklinio ryšio mokesčius, tos pačios tarifų sąlygos taikomos naudojantis judriojo ryšio paslaugomis tiek savojoje šalyje (t. y. šalyje, kurioje galioja kliento judriojo ryšio abonementas), tiek užsienyje kitose Sąjungos šalyse. Reglamentu (ES) Nr. 531/2012 siekiama panaikinti savojoje šalyje taikomų kainų ir tarptinklinio ryšio, kuriuo naudojamasi periodiškai keliaujant Sąjungoje, kainų skirtumus, kad būtų įgyvendinta idėja tarptinkliniu ryšiu naudotis savojoje šalyje taikoma kaina. Tačiau jame nustatytomis taisyklėmis nesiekiama užtikrinti galimybės nuolat naudotis Sąjungoje tarptinkliniu ryšiu, t. y. kai vartotojas valstybėje narėje, kurioje judriojo ryšio kainos didesnės, perka paslaugas iš operatorių, įsisteigusių valstybėse narėse, kuriose judriojo ryšio kainos mažesnės ir kuriose vartotojas paprastai nuolat negyvena ir su kuriomis neturi kitokių pastovių ryšių, susijusių su dažnu ir ilgalaikiu buvimu tų valstybių narių teritorijoje, kad galėtų nuolat naudotis tarptinkliniu ryšiu pirmojoje valstybėje narėje; |
| --- | --- |

(5)

Sąjungoje panaikinus papildomus mažmeninius tarptinklinio ryšio mokesčius, tos pačios tarifų sąlygos taikomos naudojantis judriojo ryšio paslaugomis tiek savojoje šalyje (t. y. šalyje, kurioje galioja kliento judriojo ryšio abonementas), tiek užsienyje kitose Sąjungos šalyse. Reglamentu (ES) Nr. 531/2012 siekiama panaikinti savojoje šalyje taikomų kainų ir tarptinklinio ryšio, kuriuo naudojamasi periodiškai keliaujant Sąjungoje, kainų skirtumus, kad būtų įgyvendinta idėja tarptinkliniu ryšiu naudotis savojoje šalyje taikoma kaina. Tačiau jame nustatytomis taisyklėmis nesiekiama užtikrinti galimybės nuolat naudotis Sąjungoje tarptinkliniu ryšiu, t. y. kai vartotojas valstybėje narėje, kurioje judriojo ryšio kainos didesnės, perka paslaugas iš operatorių, įsisteigusių valstybėse narėse, kuriose judriojo ryšio kainos mažesnės ir kuriose vartotojas paprastai nuolat negyvena ir su kuriomis neturi kitokių pastovių ryšių, susijusių su dažnu ir ilgalaikiu buvimu tų valstybių narių teritorijoje, kad galėtų nuolat naudotis tarptinkliniu ryšiu pirmojoje valstybėje narėje;

| (6) | tikėtina, kad dėl nuolatinio naudojimosi reguliuojamomis mažmeninėmis tarptinklinio ryšio paslaugomis, kurios teikiamos savojoje šalyje taikoma kaina, kitais nei periodinio keliavimo tikslais būtų iškreipiama konkurencija, atsirastų spaudimas didinti kainas šalių vidaus rinkose ir kiltų rizika prarasti investavimo paskatas savosios šalies ir lankomos šalies rinkose. Lankomos šalies rinkoje tos šalies operatoriams tektų tiesiogiai konkuruoti su kitų valstybių narių, kuriose kainos, sąnaudos bei reguliavimo ir konkurencijos sąlygos gali labai skirtis, vidaus paslaugų teikėjais tokiomis sąlygomis, kai didmeninės tarptinklinio ryšio kainos nustatytos artimos savikainai vien tam, kad būtų lengviau periodiškai naudotis tarptinkliniu ryšiu. Taikant savosios šalies tarifus tarptinkliniam ryšiui, kai juo naudojamasi nuolat, lankomos šalies operatoriai savosios šalies operatoriams gali atsisakyti teikti arba apriboti tarptinklinio ryšio paslaugas arba savosios šalies operatorius gali riboti savojoje šalyje teikiamų paslaugų apimtį arba taikyti didesnes kainas, todėl pablogėtų savosios šalies operatoriaus galimybė aptarnauti įprastus savo vidaus klientus tiek savojoje šalyje, tiek užsienyje; |
| --- | --- |

(6)

tikėtina, kad dėl nuolatinio naudojimosi reguliuojamomis mažmeninėmis tarptinklinio ryšio paslaugomis, kurios teikiamos savojoje šalyje taikoma kaina, kitais nei periodinio keliavimo tikslais būtų iškreipiama konkurencija, atsirastų spaudimas didinti kainas šalių vidaus rinkose ir kiltų rizika prarasti investavimo paskatas savosios šalies ir lankomos šalies rinkose. Lankomos šalies rinkoje tos šalies operatoriams tektų tiesiogiai konkuruoti su kitų valstybių narių, kuriose kainos, sąnaudos bei reguliavimo ir konkurencijos sąlygos gali labai skirtis, vidaus paslaugų teikėjais tokiomis sąlygomis, kai didmeninės tarptinklinio ryšio kainos nustatytos artimos savikainai vien tam, kad būtų lengviau periodiškai naudotis tarptinkliniu ryšiu. Taikant savosios šalies tarifus tarptinkliniam ryšiui, kai juo naudojamasi nuolat, lankomos šalies operatoriai savosios šalies operatoriams gali atsisakyti teikti arba apriboti tarptinklinio ryšio paslaugas arba savosios šalies operatorius gali riboti savojoje šalyje teikiamų paslaugų apimtį arba taikyti didesnes kainas, todėl pablogėtų savosios šalies operatoriaus galimybė aptarnauti įprastus savo vidaus klientus tiek savojoje šalyje, tiek užsienyje;

| (7) | būtina nustatyti aiškiais ir visuotinai taikomais principais pagrįstas įgyvendinimo taisykles, kurias būtų galima taikyti atsižvelgiant į daugybę įvairių tarptinklinio ryšio vartotojų periodiško keliavimo modelių, siekiant užtikrinti, kad sąžiningo naudojimosi tarptinklinio ryšio paslaugomis taisyklės nebūtų kliūtis tokiems vartotojams visapusiškai naudotis tarptinklinio ryšio paslaugomis savosios šalies kaina; tarptinklinio ryšio paslaugų teikėjui taikant sąžiningo naudojimo taisykles vartotojas paprastai turėtų būti laikomas periodiškai keliaujančiu užsienyje Sąjungos šalyse, jei jis įprastai gyvena tarptinklinio ryšio paslaugų teikėjo valstybėje narėje arba turi su ta valstybe nare pastovių ryšių, susijusių su dažnu ir ilgalaikiu buvimu jos teritorijoje, ir naudojasi reguliuojamomis mažmeninėmis tarptinklinio ryšio paslaugomis bet kurioje kitoje valstybėje narėje; |
| --- | --- |

(7)

būtina nustatyti aiškiais ir visuotinai taikomais principais pagrįstas įgyvendinimo taisykles, kurias būtų galima taikyti atsižvelgiant į daugybę įvairių tarptinklinio ryšio vartotojų periodiško keliavimo modelių, siekiant užtikrinti, kad sąžiningo naudojimosi tarptinklinio ryšio paslaugomis taisyklės nebūtų kliūtis tokiems vartotojams visapusiškai naudotis tarptinklinio ryšio paslaugomis savosios šalies kaina; tarptinklinio ryšio paslaugų teikėjui taikant sąžiningo naudojimo taisykles vartotojas paprastai turėtų būti laikomas periodiškai keliaujančiu užsienyje Sąjungos šalyse, jei jis įprastai gyvena tarptinklinio ryšio paslaugų teikėjo valstybėje narėje arba turi su ta valstybe nare pastovių ryšių, susijusių su dažnu ir ilgalaikiu buvimu jos teritorijoje, ir naudojasi reguliuojamomis mažmeninėmis tarptinklinio ryšio paslaugomis bet kurioje kitoje valstybėje narėje;

| (8) | Reglamente (ES) Nr. 531/2012 numatyta, kad sąžiningo naudojimo taisyklėmis turi būti sudarytos sąlygos tarptinklinio ryšio paslaugų teikėjo klientams naudotis reguliuojamomis mažmeninėmis tarptinklinio ryšio paslaugomis savojoje šalyje taikoma mažmenine kaina tokiu mastu, koks numatytas jiems taikomuose savosios šalies tarifų planuose; |
| --- | --- |

(8)

Reglamente (ES) Nr. 531/2012 numatyta, kad sąžiningo naudojimo taisyklėmis turi būti sudarytos sąlygos tarptinklinio ryšio paslaugų teikėjo klientams naudotis reguliuojamomis mažmeninėmis tarptinklinio ryšio paslaugomis savojoje šalyje taikoma mažmenine kaina tokiu mastu, koks numatytas jiems taikomuose savosios šalies tarifų planuose;

| (9) | šis reglamentas turėtų būti taikomas nedarant poveikio tarptinklinio ryšio paslaugų teikėjų galimybei siūlyti, o tarptinklinio ryšio vartotojams sąmoningai pasirinkti, alternatyvų tarptinklinio ryšio tarifą pagal Reglamento (ES) Nr. 531/2012 6e straipsnio 3 dalį, kuris galėtų būti taikomas sutartinėmis naudojimo sąlygomis, neatitinkančiomis pagal šį reglamentą nustatytų sąžiningo naudojimo taisyklių; |
| --- | --- |

(9)

šis reglamentas turėtų būti taikomas nedarant poveikio tarptinklinio ryšio paslaugų teikėjų galimybei siūlyti, o tarptinklinio ryšio vartotojams sąmoningai pasirinkti, alternatyvų tarptinklinio ryšio tarifą pagal Reglamento (ES) Nr. 531/2012 6e straipsnio 3 dalį, kuris galėtų būti taikomas sutartinėmis naudojimo sąlygomis, neatitinkančiomis pagal šį reglamentą nustatytų sąžiningo naudojimo taisyklių;

| (10) | siekiant užtikrinti, kad mažmeninėmis tarptinklinio ryšio paslaugomis nebūtų piktnaudžiaujama arba naudojamasi neįprastai, kai toks naudojimas nesusijęs su periodiniu keliavimu už valstybės narės, kurioje klientas gyvena arba su kuria turi pastovių ryšių, susijusių su dažnu ir ilgalaikiu buvimu jos teritorijoje, ribų, tarptinklinio ryšio paslaugų teikėjams gali reikėti nustatyti savo tarptinklinio ryšio vartotojų įprastą gyvenamąją vietą arba tokių pastovių ryšių buvimą. Atsižvelgdamas į atitinkamose valstybėse narėse įprastus įrodymo būdus ir į numanomą piktnaudžiavimo arba neįprasto naudojimosi rizikos lygį, tarptinklinio ryšio paslaugų teikėjas, prižiūrimas nacionalinės reguliavimo institucijos, kuri atsižvelgia į bendros dokumentų teikimo naštos proporcingumą ir tinkamumą nacionaliniame kontekste, turėtų galėti nustatyti pateiktiną tinkamą gyvenamosios vietos įrodymą. Pavieniams asmenims toks įrodymas galėtų būti kliento pareiškimas, galiojančio dokumento, kuriuo patvirtinama, kurioje valstybėje narėje gyvena klientas, pateikimas, pašto adreso arba adreso, kuriuo klientui siunčiamos sąskaitos už kitas tarptinklinio ryšio paslaugų teikėjo valstybėje narėje suteiktas paslaugas, nurodymas, trečiojo lygio mokymo įstaigos pažyma apie registravimą dieninių studijų kursui, registracijos vietos rinkėjų sąrašuose arba vietos/asmens mokesčio mokėjimo pažyma. Verslo klientams toks įrodymas galėtų būti dokumentai dėl verslo subjekto registracijos arba įsisteigimo vietos, faktinės pagrindinės ekonominės veiklos vykdymo vietos ar pagrindinės vietos, kurioje darbuotojai, nurodyti kaip konkrečios SIM kortelės naudotojai, vykdo savo užduotis. Pastovūs ryšiai su valstybe nare, susiję su dažnu ir ilgalaikiu buvimu jos teritorijoje, gali atsirasti dėl ilgalaikių įdarbinimo visu etatu santykių, įskaitant pasienio gyventojų įdarbinimo santykius; ilgalaikiai sutartiniai santykiai, susiję su panašiu fiziniu savarankiškai dirbančio asmens buvimu, dalyvavimas periodiniuose visos dienos mokymo kursuose; arba kitokios, pavyzdžiui, komandiruotų darbuotojų arba pensininkų, situacijos, jei tokios situacijos susijusios analogišku buvimu tam tikroje teritorijoje; |
| --- | --- |

(10)

siekiant užtikrinti, kad mažmeninėmis tarptinklinio ryšio paslaugomis nebūtų piktnaudžiaujama arba naudojamasi neįprastai, kai toks naudojimas nesusijęs su periodiniu keliavimu už valstybės narės, kurioje klientas gyvena arba su kuria turi pastovių ryšių, susijusių su dažnu ir ilgalaikiu buvimu jos teritorijoje, ribų, tarptinklinio ryšio paslaugų teikėjams gali reikėti nustatyti savo tarptinklinio ryšio vartotojų įprastą gyvenamąją vietą arba tokių pastovių ryšių buvimą. Atsižvelgdamas į atitinkamose valstybėse narėse įprastus įrodymo būdus ir į numanomą piktnaudžiavimo arba neįprasto naudojimosi rizikos lygį, tarptinklinio ryšio paslaugų teikėjas, prižiūrimas nacionalinės reguliavimo institucijos, kuri atsižvelgia į bendros dokumentų teikimo naštos proporcingumą ir tinkamumą nacionaliniame kontekste, turėtų galėti nustatyti pateiktiną tinkamą gyvenamosios vietos įrodymą. Pavieniams asmenims toks įrodymas galėtų būti kliento pareiškimas, galiojančio dokumento, kuriuo patvirtinama, kurioje valstybėje narėje gyvena klientas, pateikimas, pašto adreso arba adreso, kuriuo klientui siunčiamos sąskaitos už kitas tarptinklinio ryšio paslaugų teikėjo valstybėje narėje suteiktas paslaugas, nurodymas, trečiojo lygio mokymo įstaigos pažyma apie registravimą dieninių studijų kursui, registracijos vietos rinkėjų sąrašuose arba vietos/asmens mokesčio mokėjimo pažyma. Verslo klientams toks įrodymas galėtų būti dokumentai dėl verslo subjekto registracijos arba įsisteigimo vietos, faktinės pagrindinės ekonominės veiklos vykdymo vietos ar pagrindinės vietos, kurioje darbuotojai, nurodyti kaip konkrečios SIM kortelės naudotojai, vykdo savo užduotis. Pastovūs ryšiai su valstybe nare, susiję su dažnu ir ilgalaikiu buvimu jos teritorijoje, gali atsirasti dėl ilgalaikių įdarbinimo visu etatu santykių, įskaitant pasienio gyventojų įdarbinimo santykius; ilgalaikiai sutartiniai santykiai, susiję su panašiu fiziniu savarankiškai dirbančio asmens buvimu, dalyvavimas periodiniuose visos dienos mokymo kursuose; arba kitokios, pavyzdžiui, komandiruotų darbuotojų arba pensininkų, situacijos, jei tokios situacijos susijusios analogišku buvimu tam tikroje teritorijoje;

| (11) | po konkrečios sutarties sudarymo tarptinklinio ryšio paslaugų teikėjas galėtų prašyti pateikti įprastos gyvenamosios vietos arba kitų pastovių ryšių, susijusių su dažnu ir ilgalaikiu buvimu jo šalies teritorijoje, įrodymą tik tuo atveju, kai iš duomenų, renkamų sąskaitų išrašymo tikslu, matyti, kad vartotojas tarptinkliniu ryšiu piktnaudžiauja arba naudojasi neįprastai ir toks naudojimas nesusijęs su periodiniu keliavimu; Turėtų būti prašoma tik tokio įrodymo, koks yra griežtai būtinas ir proporcingas kliento sąsajoms su tarptinklinio ryšio paslaugos teikėjo valstybe nare patvirtinti. Jei nurodytų priežasčių nėra, klientų neturėtų būti prašoma jokių dokumentų, kuriais būtų patvirtinamas sąžiningo naudojimo taisyklių laikymasis. Ypač neturėtų būti reikalaujama pakartotinai teikti tokių dokumentų, kai tai nėra susiję su rizika grindžiamu piktnaudžiavimo ar neįprasto naudojimosi tikimybės vertinimu; |
| --- | --- |

(11)

po konkrečios sutarties sudarymo tarptinklinio ryšio paslaugų teikėjas galėtų prašyti pateikti įprastos gyvenamosios vietos arba kitų pastovių ryšių, susijusių su dažnu ir ilgalaikiu buvimu jo šalies teritorijoje, įrodymą tik tuo atveju, kai iš duomenų, renkamų sąskaitų išrašymo tikslu, matyti, kad vartotojas tarptinkliniu ryšiu piktnaudžiauja arba naudojasi neįprastai ir toks naudojimas nesusijęs su periodiniu keliavimu; Turėtų būti prašoma tik tokio įrodymo, koks yra griežtai būtinas ir proporcingas kliento sąsajoms su tarptinklinio ryšio paslaugos teikėjo valstybe nare patvirtinti. Jei nurodytų priežasčių nėra, klientų neturėtų būti prašoma jokių dokumentų, kuriais būtų patvirtinamas sąžiningo naudojimo taisyklių laikymasis. Ypač neturėtų būti reikalaujama pakartotinai teikti tokių dokumentų, kai tai nėra susiję su rizika grindžiamu piktnaudžiavimo ar neįprasto naudojimosi tikimybės vertinimu;

| (12) | siekiant užtikrinti galimybę vartotojams pasinaudoti reguliuojamomis mažmeninėmis tarptinklinio ryšio paslaugomis savojoje šalyje taikoma mažmenine kaina tokiu mastu, koks numatytas jų atitinkamame savosios šalies tarifų plane, tarptinklinio ryšio paslaugų teikėjas, be savojoje šalyje taikomo paslaugų limito, paprastai neturėtų nustatyti jokio kito tarptinklinio ryšio vartotojui teikiamų judriojo ryšio paslaugų, kuriomis tas vartotojas naudojasi periodiškai keliaudamas Sąjungos teritorijoje, limito. Į tokį savojoje šalyje taikomą limitą turėtų būti įtrauktos savojoje šalyje taikomos tarifų plano sąžiningo naudojimo taisyklės; |
| --- | --- |

(12)

siekiant užtikrinti galimybę vartotojams pasinaudoti reguliuojamomis mažmeninėmis tarptinklinio ryšio paslaugomis savojoje šalyje taikoma mažmenine kaina tokiu mastu, koks numatytas jų atitinkamame savosios šalies tarifų plane, tarptinklinio ryšio paslaugų teikėjas, be savojoje šalyje taikomo paslaugų limito, paprastai neturėtų nustatyti jokio kito tarptinklinio ryšio vartotojui teikiamų judriojo ryšio paslaugų, kuriomis tas vartotojas naudojasi periodiškai keliaudamas Sąjungos teritorijoje, limito. Į tokį savojoje šalyje taikomą limitą turėtų būti įtrauktos savojoje šalyje taikomos tarifų plano sąžiningo naudojimo taisyklės;

| (13) | kai kuriuose savosios šalies tarifų planuose (toliau – neapibrėžtinio duomenų kiekio paslaugų paketai) gali būti nustatytas neribotas perduodamų duomenų kiekis arba gali būti nustatyti perduodamų duomenų kiekiai, suteikiami už mažą aiškiai neišreikštą savosios šalies vieneto kainą, palyginti su didžiausia leistina didmenine reguliuojamų tarptinklinio ryšio paslaugų kaina, nurodyta Reglamento (ES) Nr. 531/2012 12 straipsnyje. Jei tokiuose tarifų planuose nėra jokio ypatingo perduodamų duomenų kiekio saugiklio, labiau tikėtina, kad tokie neapibrėžtinio duomenų kiekio paslaugų paketai, o ne kiti perduodamų duomenų kiekio tarifų planai, bus organizuotai perparduodami asmenims, negyvenantiems to tarptinklinio ryšio paslaugų teikėjo valstybėje narėje ir neturintiems su ja pastovių ryšių. Jei neapibrėžtinio duomenų kiekio paslaugų paketais būtų piktnaudžiaujama arba naudojamasi neįprastai, tokie planai išnyktų šalių vidaus rinkose arba tokiais tarifų planais būtų varžomas tarptinklinis ryšys, o tai kenktų šalies vidaus naudotojams ir prieštarautų Reglamento (ES) Nr. 531/2012 tikslui. Skambučių ir SMS žinučių paslaugoms tokia rizika kur kas mažesnė, nes šioms paslaugoms galioja didesni fiziniai arba laiko suvaržymai, o faktinio naudojimosi jomis modeliai pastaraisiais metais buvo stabilūs arba menko. Šis teiginys neturi įtakos operatorių teisei imtis priemonių siekiant užkirsti kelią labai netipiškiems naudojimosi skambučių arba SMS žinučių paslaugomis modeliams, kai paslauga naudojamasi nesąžiningai. Priemones, kuriomis būtų saugomasi nuo piktnaudžiavimo reguliuojamomis mažmeninėmis tarptinklinio duomenų perdavimo paslaugomis, teikiamomis savojoje šalyje taikoma neapibrėžtinio duomenų kiekio paslaugų paketuose nustatyta kaina, rizikos, nustatyti būtina, tačiau Sąjungoje periodiškai keliaujantys savosios šalies klientai turėtų vis tiek galėti naudotis tokiomis mažmeninėmis paslaugomis dvigubai tiek, kiek būtų galima nupirkti kaina, atitinkančia didmeninės tarptinklinio duomenų perdavimo kainos viršutinę ribą, už pinigų sumą, lygią bendrai pagal tarifų planą savojoje šalyje nustatytai paslaugos judriojo ryšio komponentės mažmeninei kainai (be PVM) per visą aptariamą atsiskaitomąjį laikotarpį. Toks kiekis atitinka savosios šalies tarifų planą, nes jis kinta priklausomai nuo atitinkamame tarifų plane nustatytos savojoje šalyje taikomos mažmeninės kainos, todėl gali būti taikomas neapibrėžtinio duomenų kiekio paslaugų paketams, įskaitant su kitomis judriojo ryšio paslaugomis siejamą tokį kiekį. Daugiklis 2 reikiamai atitinka tai, kad operatorių suderėtos tarptinklinio ryšio duomenų perdavimo mažmeninių paslaugų kainos dažai yra mažesnės už taikomą viršutinę kainos ribą, o vartotojai dažnai neišnaudoja viso duomenų kiekio, suteikiamo jiems pagal tarifų planą. Ryšio vartotojams skaidrumas šiuo atžvilgiu bus užtikrinamas Reglamento (ES) Nr. 531/2012 nuostatomis, pagal kurias tarptinklinio ryšio paslaugų teikėjas ryšio vartotoją turi įspėti, jei reguliuojamos duomenų perdavimo tarptinkliniu ryšiu paslaugos kiekis visiškai išnaudotas, ir jam nurodyti papildomą mokestį, kuris bus taikomas, jei keliaujantis tarptinklinio ryšio vartotojas toliau naudosis reguliuojamomis tarptinklinio duomenų perdavimo paslaugomis; |
| --- | --- |

(13)

kai kuriuose savosios šalies tarifų planuose (toliau – neapibrėžtinio duomenų kiekio paslaugų paketai) gali būti nustatytas neribotas perduodamų duomenų kiekis arba gali būti nustatyti perduodamų duomenų kiekiai, suteikiami už mažą aiškiai neišreikštą savosios šalies vieneto kainą, palyginti su didžiausia leistina didmenine reguliuojamų tarptinklinio ryšio paslaugų kaina, nurodyta Reglamento (ES) Nr. 531/2012 12 straipsnyje. Jei tokiuose tarifų planuose nėra jokio ypatingo perduodamų duomenų kiekio saugiklio, labiau tikėtina, kad tokie neapibrėžtinio duomenų kiekio paslaugų paketai, o ne kiti perduodamų duomenų kiekio tarifų planai, bus organizuotai perparduodami asmenims, negyvenantiems to tarptinklinio ryšio paslaugų teikėjo valstybėje narėje ir neturintiems su ja pastovių ryšių. Jei neapibrėžtinio duomenų kiekio paslaugų paketais būtų piktnaudžiaujama arba naudojamasi neįprastai, tokie planai išnyktų šalių vidaus rinkose arba tokiais tarifų planais būtų varžomas tarptinklinis ryšys, o tai kenktų šalies vidaus naudotojams ir prieštarautų Reglamento (ES) Nr. 531/2012 tikslui. Skambučių ir SMS žinučių paslaugoms tokia rizika kur kas mažesnė, nes šioms paslaugoms galioja didesni fiziniai arba laiko suvaržymai, o faktinio naudojimosi jomis modeliai pastaraisiais metais buvo stabilūs arba menko. Šis teiginys neturi įtakos operatorių teisei imtis priemonių siekiant užkirsti kelią labai netipiškiems naudojimosi skambučių arba SMS žinučių paslaugomis modeliams, kai paslauga naudojamasi nesąžiningai. Priemones, kuriomis būtų saugomasi nuo piktnaudžiavimo reguliuojamomis mažmeninėmis tarptinklinio duomenų perdavimo paslaugomis, teikiamomis savojoje šalyje taikoma neapibrėžtinio duomenų kiekio paslaugų paketuose nustatyta kaina, rizikos, nustatyti būtina, tačiau Sąjungoje periodiškai keliaujantys savosios šalies klientai turėtų vis tiek galėti naudotis tokiomis mažmeninėmis paslaugomis dvigubai tiek, kiek būtų galima nupirkti kaina, atitinkančia didmeninės tarptinklinio duomenų perdavimo kainos viršutinę ribą, už pinigų sumą, lygią bendrai pagal tarifų planą savojoje šalyje nustatytai paslaugos judriojo ryšio komponentės mažmeninei kainai (be PVM) per visą aptariamą atsiskaitomąjį laikotarpį. Toks kiekis atitinka savosios šalies tarifų planą, nes jis kinta priklausomai nuo atitinkamame tarifų plane nustatytos savojoje šalyje taikomos mažmeninės kainos, todėl gali būti taikomas neapibrėžtinio duomenų kiekio paslaugų paketams, įskaitant su kitomis judriojo ryšio paslaugomis siejamą tokį kiekį. Daugiklis 2 reikiamai atitinka tai, kad operatorių suderėtos tarptinklinio ryšio duomenų perdavimo mažmeninių paslaugų kainos dažai yra mažesnės už taikomą viršutinę kainos ribą, o vartotojai dažnai neišnaudoja viso duomenų kiekio, suteikiamo jiems pagal tarifų planą. Ryšio vartotojams skaidrumas šiuo atžvilgiu bus užtikrinamas Reglamento (ES) Nr. 531/2012 nuostatomis, pagal kurias tarptinklinio ryšio paslaugų teikėjas ryšio vartotoją turi įspėti, jei reguliuojamos duomenų perdavimo tarptinkliniu ryšiu paslaugos kiekis visiškai išnaudotas, ir jam nurodyti papildomą mokestį, kuris bus taikomas, jei keliaujantis tarptinklinio ryšio vartotojas toliau naudosis reguliuojamomis tarptinklinio duomenų perdavimo paslaugomis;

| (14) | atsižvelgiant į riziką, kad išankstinio mokėjimo paslaugomis gali būti be ilgalaikio įsipareigojimo naudojamasi vien tik nuolatinio tarptinklinio ryšio tikslais, tarptinklinio ryšio paslaugų teikėjas (kaip alternatyvą reikalavimui pateikti gyvenamosios vietos arba kitų pastovių ryšių, susijusių su dažnu ir ilgalaikiu buvimu to paslaugų teikėjo valstybės narės teritorijoje, įrodymą) turėtų turėti teisę išankstinio mokėjimo paslaugų naudotojams apriboti naudojimąsi tarptinklinio duomenų perdavimo paslaugomis, teikiamomis savojoje šalyje taikoma mažmenine kaina, tiek, kiek būtų galima nupirkti kaina, atitinkančia didmeninės tarptinklinio duomenų perdavimo kainos viršutinę ribą, už pinigų sumos likutį (be PVM), kuris išankstinio mokėjimo paslaugų sąskaitoje yra naudojimosi tarptinklinio ryšio paslaugomis metu; |
| --- | --- |

(14)

atsižvelgiant į riziką, kad išankstinio mokėjimo paslaugomis gali būti be ilgalaikio įsipareigojimo naudojamasi vien tik nuolatinio tarptinklinio ryšio tikslais, tarptinklinio ryšio paslaugų teikėjas (kaip alternatyvą reikalavimui pateikti gyvenamosios vietos arba kitų pastovių ryšių, susijusių su dažnu ir ilgalaikiu buvimu to paslaugų teikėjo valstybės narės teritorijoje, įrodymą) turėtų turėti teisę išankstinio mokėjimo paslaugų naudotojams apriboti naudojimąsi tarptinklinio duomenų perdavimo paslaugomis, teikiamomis savojoje šalyje taikoma mažmenine kaina, tiek, kiek būtų galima nupirkti kaina, atitinkančia didmeninės tarptinklinio duomenų perdavimo kainos viršutinę ribą, už pinigų sumos likutį (be PVM), kuris išankstinio mokėjimo paslaugų sąskaitoje yra naudojimosi tarptinklinio ryšio paslaugomis metu;

| (15) | tarptinklinio ryšio paslaugų teikėjas turėtų galėti imtis priemonių, kad nustatytų vartotojo piktnaudžiavimą ar neįprastą naudojimąsi reguliuojamomis mažmeninėmis tarptinklinio ryšio paslaugomis, teikiamomis savojoje šalyje taikomomis kainomis, kitais nei periodinio keliavimo tikslais ir užkirstų tam kelią. Tačiau tarptinklinio ryšio vartotojai, periodiškai keliaujantys užsienyje Sąjungoje, turėtų būti apsaugoti nuo visų priemonių, trukdančių jiems naudotis reguliuojamomis mažmeninėmis tarptinklinio ryšio paslaugomis, teikiamomis savojoje šalyje taikomomis kainomis. Priemonės, kuriomis nustatomas vartotojo piktnaudžiavimas ar neįprastas naudojimasis reguliuojamomis mažmeninėmis tarptinklinio ryšio paslaugomis, teikiamomis savojoje šalyje taikomomis kainomis, turėtų būti paprastos ir skaidrios, o jas taikant atsirandanti administracinė našta tarptinklinio ryšio vartotojams turėtų būti kuo mažesnė. atsižvelgiant į reikalavimą pateikti gyvenamosios vietos arba kitų pastovių ryšių, susijusių su dažnu ir ilgalaikiu buvimu tarptinklinio ryšio paslaugų teikėjo šalyje, įrodymą, piktnaudžiavimo ar neįprasto naudojimosi tikimybės rodikliai turėtų būti grindžiami objektyviais kriterijais, siejamais su srautų modeliais, iš kurių aiškėtų, kad tarptinklinio ryšio vartotojas tarptinklinio ryšio paslaugų teikėjo šalyje nebūna ilgą laiką arba judriojo ryšio paslaugomis ten naudojasi menkai. Dėl savo pobūdžio tokie objektyvūs kriterijai turi būti nustatomi per tam tikrą laikotarpį. Toks laikotarpis turėtų būti pakankamai ilgas (bent keturių mėnesių), kad nuspėjamais būdais periodiškai Sąjungoje keliaujantys tarptinklinio ryšio vartotojai galėtų naudotis mažmeninėmis tarptinklinio ryšio paslaugomis, teikiamomis savojoje šalyje taikomomis kainomis. Buvimo tarptinklinio ryšio paslaugų teikėjo šalyje rodiklių neturėtų neigiamai paveikti nepageidaujamas tarptinklinio ryšio įsijungimas pasieniuose. Objektyvių rodiklių taikymo tikslais turėtų būti atsižvelgiama ir į tarptinklinio ryšio atsitiktinį įsijungimą, ir į užsienyje įdarbintų pasienio gyventojų prisijungimą tam tikrą dieną prie tarptinklinio ryšio teikėjo tinklo, iš kurio sprendžiama apie buvimą savojoje šalyje. Pagal Reglamentą (ES) Nr. 531/2012 tarptinklinio ryšio paslaugų teikėjai turėtų taip pat pateikti deramą informaciją, kad jų ryšio vartotojai galėtų aktyviai užkirsti kelią atsitiktiniam tarptinklinio ryšio įsijungimui. Buvimas ir naudojimasis ryšiu ne Sąjungoje neturėtų neigiamai paveikti tarptinklinio ryšio vartotojo galimybės Sąjungoje naudotis tarptinkliniu ryšiu savosios šalies kainomis, nes buvimas ir naudojimasis ryšiu ne Sąjungoje nerodo rizikos, kad vartotojas tarptinklinio ryšio teikėjo valstybėje narėje taikomomis savosios šalies mažmeninėmis kainomis naudojasi kitaip nei periodiškai keliaudamas Sąjungoje. Objektyvių rodiklių taikymo tikslais toks buvimas ir naudojimasis paslaugomis turėtų būti laikomi buvimu ir naudojimusi paslaugomis savojoje šalyje. Tarptinklinio ryšio paslaugų teikėjas gali remtis ir kitais aiškiais įrodymais, kad vartotojas piktnaudžiauja ar neįprastai naudojasi reguliuojamomis mažmeninėmis tarptinklinio ryšio paslaugomis, teikiamomis savojoje šalyje taikomomis kainomis, pavyzdžiui, tuo, kad abonentinėmis paslaugomis beveik nesinaudojama tarptinklinio ryšio paslaugų teikėjo valstybėje narėje, o daugiausiai naudojamasi tarptinklinio ryšio paslaugomis, arba tuo, kad tas pats tarptinklinio ryšio vartotojas paeiliui naudojasi keliomis abonentinėmis paslaugomis; |
| --- | --- |

(15)

tarptinklinio ryšio paslaugų teikėjas turėtų galėti imtis priemonių, kad nustatytų vartotojo piktnaudžiavimą ar neįprastą naudojimąsi reguliuojamomis mažmeninėmis tarptinklinio ryšio paslaugomis, teikiamomis savojoje šalyje taikomomis kainomis, kitais nei periodinio keliavimo tikslais ir užkirstų tam kelią. Tačiau tarptinklinio ryšio vartotojai, periodiškai keliaujantys užsienyje Sąjungoje, turėtų būti apsaugoti nuo visų priemonių, trukdančių jiems naudotis reguliuojamomis mažmeninėmis tarptinklinio ryšio paslaugomis, teikiamomis savojoje šalyje taikomomis kainomis. Priemonės, kuriomis nustatomas vartotojo piktnaudžiavimas ar neįprastas naudojimasis reguliuojamomis mažmeninėmis tarptinklinio ryšio paslaugomis, teikiamomis savojoje šalyje taikomomis kainomis, turėtų būti paprastos ir skaidrios, o jas taikant atsirandanti administracinė našta tarptinklinio ryšio vartotojams turėtų būti kuo mažesnė. atsižvelgiant į reikalavimą pateikti gyvenamosios vietos arba kitų pastovių ryšių, susijusių su dažnu ir ilgalaikiu buvimu tarptinklinio ryšio paslaugų teikėjo šalyje, įrodymą, piktnaudžiavimo ar neįprasto naudojimosi tikimybės rodikliai turėtų būti grindžiami objektyviais kriterijais, siejamais su srautų modeliais, iš kurių aiškėtų, kad tarptinklinio ryšio vartotojas tarptinklinio ryšio paslaugų teikėjo šalyje nebūna ilgą laiką arba judriojo ryšio paslaugomis ten naudojasi menkai. Dėl savo pobūdžio tokie objektyvūs kriterijai turi būti nustatomi per tam tikrą laikotarpį. Toks laikotarpis turėtų būti pakankamai ilgas (bent keturių mėnesių), kad nuspėjamais būdais periodiškai Sąjungoje keliaujantys tarptinklinio ryšio vartotojai galėtų naudotis mažmeninėmis tarptinklinio ryšio paslaugomis, teikiamomis savojoje šalyje taikomomis kainomis. Buvimo tarptinklinio ryšio paslaugų teikėjo šalyje rodiklių neturėtų neigiamai paveikti nepageidaujamas tarptinklinio ryšio įsijungimas pasieniuose. Objektyvių rodiklių taikymo tikslais turėtų būti atsižvelgiama ir į tarptinklinio ryšio atsitiktinį įsijungimą, ir į užsienyje įdarbintų pasienio gyventojų prisijungimą tam tikrą dieną prie tarptinklinio ryšio teikėjo tinklo, iš kurio sprendžiama apie buvimą savojoje šalyje. Pagal Reglamentą (ES) Nr. 531/2012 tarptinklinio ryšio paslaugų teikėjai turėtų taip pat pateikti deramą informaciją, kad jų ryšio vartotojai galėtų aktyviai užkirsti kelią atsitiktiniam tarptinklinio ryšio įsijungimui. Buvimas ir naudojimasis ryšiu ne Sąjungoje neturėtų neigiamai paveikti tarptinklinio ryšio vartotojo galimybės Sąjungoje naudotis tarptinkliniu ryšiu savosios šalies kainomis, nes buvimas ir naudojimasis ryšiu ne Sąjungoje nerodo rizikos, kad vartotojas tarptinklinio ryšio teikėjo valstybėje narėje taikomomis savosios šalies mažmeninėmis kainomis naudojasi kitaip nei periodiškai keliaudamas Sąjungoje. Objektyvių rodiklių taikymo tikslais toks buvimas ir naudojimasis paslaugomis turėtų būti laikomi buvimu ir naudojimusi paslaugomis savojoje šalyje. Tarptinklinio ryšio paslaugų teikėjas gali remtis ir kitais aiškiais įrodymais, kad vartotojas piktnaudžiauja ar neįprastai naudojasi reguliuojamomis mažmeninėmis tarptinklinio ryšio paslaugomis, teikiamomis savojoje šalyje taikomomis kainomis, pavyzdžiui, tuo, kad abonentinėmis paslaugomis beveik nesinaudojama tarptinklinio ryšio paslaugų teikėjo valstybėje narėje, o daugiausiai naudojamasi tarptinklinio ryšio paslaugomis, arba tuo, kad tas pats tarptinklinio ryšio vartotojas paeiliui naudojasi keliomis abonentinėmis paslaugomis;

| (16) | pagal Reglamento (ES) Nr. 531/2012 nuostatas užtikrinant naudojimosi tarptinklinio ryšio paslaugomis skaidrumą ir laikantis elektroninių ryšių sektoriaus sutarčių taisyklių, apie sutarčių nuostatas dėl sąžiningo naudojimo vartotojas turi būti aiškiai informuotas prieš pradedant tas nuostatas taikyti. Tarptinklinio ryšio paslaugų teikėjas apie sąžiningo naudojimo taisykles, kurias taiko pagal šį reglamentą, turėtų pranešti nacionalinei reguliavimo institucijai; |
| --- | --- |

(16)

pagal Reglamento (ES) Nr. 531/2012 nuostatas užtikrinant naudojimosi tarptinklinio ryšio paslaugomis skaidrumą ir laikantis elektroninių ryšių sektoriaus sutarčių taisyklių, apie sutarčių nuostatas dėl sąžiningo naudojimo vartotojas turi būti aiškiai informuotas prieš pradedant tas nuostatas taikyti. Tarptinklinio ryšio paslaugų teikėjas apie sąžiningo naudojimo taisykles, kurias taiko pagal šį reglamentą, turėtų pranešti nacionalinei reguliavimo institucijai;

| (17) | duomenų srautų ir buvimo vietos duomenų tvarkymui taikomos Europos Parlamento ir Tarybos rirektyvos 2002/58/EB (2) nuostatos. Visų pirma 6 straipsnyje numatyta, kad tarptinklinio ryšio paslaugų teikėjas tvarko duomenų srautų duomenis sąskaitų pateikimo ar atsiskaitymo už tinklų sujungimą tikslais. Taikydamas priemones, kuriomis nustato vartotojo piktnaudžiavimą ar neįprastą naudojimąsi reguliuojamomis mažmeninėmis tarptinklinio ryšio paslaugomis, teikiamomis savojoje šalyje taikomomis kainomis, tarptinklinio ryšio paslaugų teikėjas neturėtų saugoti ar automatizuotai apdoroti klientų duomenų, iš kurių galima nustatyti asmens tapatybę, įskaitant buvimo vietos ir duomenų srautų duomenis, kai toks saugojimas ir apdorojimas nėra susijęs su piktnaudžiavimo ar neįprasto naudojimosi aptikimo ir kelio jam užkirtimo tikslu arba yra tokiam tikslui neproporcingas; |
| --- | --- |

(17)

duomenų srautų ir buvimo vietos duomenų tvarkymui taikomos Europos Parlamento ir Tarybos rirektyvos 2002/58/EB (2) nuostatos. Visų pirma 6 straipsnyje numatyta, kad tarptinklinio ryšio paslaugų teikėjas tvarko duomenų srautų duomenis sąskaitų pateikimo ar atsiskaitymo už tinklų sujungimą tikslais. Taikydamas priemones, kuriomis nustato vartotojo piktnaudžiavimą ar neįprastą naudojimąsi reguliuojamomis mažmeninėmis tarptinklinio ryšio paslaugomis, teikiamomis savojoje šalyje taikomomis kainomis, tarptinklinio ryšio paslaugų teikėjas neturėtų saugoti ar automatizuotai apdoroti klientų duomenų, iš kurių galima nustatyti asmens tapatybę, įskaitant buvimo vietos ir duomenų srautų duomenis, kai toks saugojimas ir apdorojimas nėra susijęs su piktnaudžiavimo ar neįprasto naudojimosi aptikimo ir kelio jam užkirtimo tikslu arba yra tokiam tikslui neproporcingas;

| (18) | visų pirma tarptinklinio ryšio paslaugų teikėjas turėtų galėti nustatyti, kad, pažeisdamos sutarties sąlygas didmeniniu arba mažmeniniu lygmeniu, trečiosios šalys tarptinklinį ryšį savosios šalies kainomis naudoja kainų arbitražui, kad įgytų ekonominį pranašumą parduodamos paslaugas klientams, kurie paprastai negyvena tarptinklinio ryšio paslaugų teikėjo valstybėje narėje ir neturi su ja kitokių pastovių ryšių. Jei operatorius, remdamasis objektyviais ir pagrįstais įrodymais, nustato tokią sisteminio piktnaudžiavimo veiklą, jis turėtų pranešti nacionalinei reguliavimo institucijai tokio sisteminio piktnaudžiavimo įrodymus ir priemones, kurių ėmėsi siekdamas užtikrinti, kad būtų laikomasi visų pagrindinės sutarties sąlygų, ne vėliau kaip pradėdamas taikyti tas priemones; |
| --- | --- |

(18)

visų pirma tarptinklinio ryšio paslaugų teikėjas turėtų galėti nustatyti, kad, pažeisdamos sutarties sąlygas didmeniniu arba mažmeniniu lygmeniu, trečiosios šalys tarptinklinį ryšį savosios šalies kainomis naudoja kainų arbitražui, kad įgytų ekonominį pranašumą parduodamos paslaugas klientams, kurie paprastai negyvena tarptinklinio ryšio paslaugų teikėjo valstybėje narėje ir neturi su ja kitokių pastovių ryšių. Jei operatorius, remdamasis objektyviais ir pagrįstais įrodymais, nustato tokią sisteminio piktnaudžiavimo veiklą, jis turėtų pranešti nacionalinei reguliavimo institucijai tokio sisteminio piktnaudžiavimo įrodymus ir priemones, kurių ėmėsi siekdamas užtikrinti, kad būtų laikomasi visų pagrindinės sutarties sąlygų, ne vėliau kaip pradėdamas taikyti tas priemones;

| (19) | tam tikrais atvejais, kai operatorius turi neginčijamų įrodymų, kad sprendžiant iš tam tikrų tarptinklinio ryšio vartotojo naudojimosi paslaugomis modelių tikėtina, kad vartotojas piktnaudžiauja arba neįprastai naudojasi reguliuojamomis mažmeninėmis tarptinklinio ryšio paslaugomis, teikiamomis savojoje šalyje taikomomis kainomis, kitais nei periodinio keliavimo tikslais, net jei tas vartotojas pateikė gyvenimo valstybėje narėje arba kitų pastovių ryšių su ja patvirtinamuosius dokumentus, jis turėtų pirmiausia įspėti vartotoją, kad jam gali būti taikomi papildomi tarptinklinio ryšio mokesčiai. Objektyvūs kriterijai, kuriais, kaip rodikliais, naudojamasi įrodant piktnaudžiavimo ar neįprasto naudojimosi tikimybę, turėtų būti iš anksto visapusiškai nustatyti sutartyje; |
| --- | --- |

(19)

tam tikrais atvejais, kai operatorius turi neginčijamų įrodymų, kad sprendžiant iš tam tikrų tarptinklinio ryšio vartotojo naudojimosi paslaugomis modelių tikėtina, kad vartotojas piktnaudžiauja arba neįprastai naudojasi reguliuojamomis mažmeninėmis tarptinklinio ryšio paslaugomis, teikiamomis savojoje šalyje taikomomis kainomis, kitais nei periodinio keliavimo tikslais, net jei tas vartotojas pateikė gyvenimo valstybėje narėje arba kitų pastovių ryšių su ja patvirtinamuosius dokumentus, jis turėtų pirmiausia įspėti vartotoją, kad jam gali būti taikomi papildomi tarptinklinio ryšio mokesčiai. Objektyvūs kriterijai, kuriais, kaip rodikliais, naudojamasi įrodant piktnaudžiavimo ar neįprasto naudojimosi tikimybę, turėtų būti iš anksto visapusiškai nustatyti sutartyje;

| (20) | tarptinklinio ryšio paslaugų teikėjui galimybė taikyti papildomus mokesčius suteikiama nepažeidžiant jokių kitų proporcingų priemonių, kurių gali būti imtasi pagal nacionalinę teisę ir laikantis Sąjungos teisės ir kuriomis siekiama užtikrinti, kad būtų laikomasi visų pagrindinės sutarties sąlygų, tuo atveju, kai klientas specialiai suteikė klaidingą informaciją; |
| --- | --- |

(20)

tarptinklinio ryšio paslaugų teikėjui galimybė taikyti papildomus mokesčius suteikiama nepažeidžiant jokių kitų proporcingų priemonių, kurių gali būti imtasi pagal nacionalinę teisę ir laikantis Sąjungos teisės ir kuriomis siekiama užtikrinti, kad būtų laikomasi visų pagrindinės sutarties sąlygų, tuo atveju, kai klientas specialiai suteikė klaidingą informaciją;

| (21) | sąžiningo naudojimo taisykles taikantys tarptinklinio ryšio paslaugų teikėjai turėtų įdiegti skaidrias, paprastas ir efektyvias klientų skundų, susijusių su tų taisyklių taikymu, nagrinėjimo procedūras. Pagal Reglamento (ES) Nr. 531/2012 17 straipsnio 2 dalį tarptinklinio ryšio vartotojai bet kuriuo atveju turi turėti galimybę kreiptis į kompetentingą neteisminio ginčų sprendimo įstaigą, kuri pagal Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos 2002/22/EB (3), su pakeitimais, padarytais Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2009/136/EB (4), 34 straipsnį sąžiningai ir greitai sprendžia klientų ir tarptinklinio ryšio paslaugų teikėjų ginčus, kylančius dėl sąžiningo naudojimo taisyklių taikymo; |
| --- | --- |

(21)

sąžiningo naudojimo taisykles taikantys tarptinklinio ryšio paslaugų teikėjai turėtų įdiegti skaidrias, paprastas ir efektyvias klientų skundų, susijusių su tų taisyklių taikymu, nagrinėjimo procedūras. Pagal Reglamento (ES) Nr. 531/2012 17 straipsnio 2 dalį tarptinklinio ryšio vartotojai bet kuriuo atveju turi turėti galimybę kreiptis į kompetentingą neteisminio ginčų sprendimo įstaigą, kuri pagal Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos 2002/22/EB (3), su pakeitimais, padarytais Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2009/136/EB (4), 34 straipsnį sąžiningai ir greitai sprendžia klientų ir tarptinklinio ryšio paslaugų teikėjų ginčus, kylančius dėl sąžiningo naudojimo taisyklių taikymo;

| (22) | pagal Reglamentą (ES) Nr. 531/2012 nacionalinės reguliavimo institucijos griežtai stebi ir prižiūri sąžiningo naudojimo taisyklių taikymą, siekdamos užtikrinti, kad savosios šalies paslaugų teikėjų taikomos sąžiningo naudojimo taisyklės nepablogintų klientų galimybės naudotis tarptinkliniu ryšiu savosios šalies kainomis. Jeigu nacionalinė reguliavimo institucija nustato, kad nesilaikoma Tarptinklinio ryšio reglamentu nustatytų įpareigojimų, ji turi įgaliojimus reikalauti nedelsiant nutraukti tokį pažeidimą; |
| --- | --- |

(22)

pagal Reglamentą (ES) Nr. 531/2012 nacionalinės reguliavimo institucijos griežtai stebi ir prižiūri sąžiningo naudojimo taisyklių taikymą, siekdamos užtikrinti, kad savosios šalies paslaugų teikėjų taikomos sąžiningo naudojimo taisyklės nepablogintų klientų galimybės naudotis tarptinkliniu ryšiu savosios šalies kainomis. Jeigu nacionalinė reguliavimo institucija nustato, kad nesilaikoma Tarptinklinio ryšio reglamentu nustatytų įpareigojimų, ji turi įgaliojimus reikalauti nedelsiant nutraukti tokį pažeidimą;

| (23) | šis reglamentas turėtų būti taikomas nepažeidžiant esamų teisių ir pareigų, nustatytų pagal Sąjungos teisę arba pagal nacionalinę teisę, laikantis Sąjungos teisės. Tai visų pirma apima galutinių paslaugų gavėjų teisę naudotis judriojo elektroninio ryšio tinklais ir paslaugomis bet kurioje valstybėje narėje, nepriklausomai nuo jų pilietybės ar gyvenamosios vietos Sąjungoje; visas nacionalines taisykles, pagal kurias reikalaujama turėti asmens dokumentą ar kitus patvirtinamuosius dokumentus, norint įsigyti SIM kortelę arba kitu būdu užsisakyti naudojimąsi tokiais tinklais ar paslaugomis; visas nacionalines priemones, susijusias su konkretaus numerio ar SIM kortelės paslaugos arba išankstinio mokėjimo kredito tęstinumu; ir elektroninių ryšių paslaugų teikėjų teisę pagal nacionalinius teisės aktus taikyti deramas kovos su sukčiavimu priemones; |
| --- | --- |

(23)

šis reglamentas turėtų būti taikomas nepažeidžiant esamų teisių ir pareigų, nustatytų pagal Sąjungos teisę arba pagal nacionalinę teisę, laikantis Sąjungos teisės. Tai visų pirma apima galutinių paslaugų gavėjų teisę naudotis judriojo elektroninio ryšio tinklais ir paslaugomis bet kurioje valstybėje narėje, nepriklausomai nuo jų pilietybės ar gyvenamosios vietos Sąjungoje; visas nacionalines taisykles, pagal kurias reikalaujama turėti asmens dokumentą ar kitus patvirtinamuosius dokumentus, norint įsigyti SIM kortelę arba kitu būdu užsisakyti naudojimąsi tokiais tinklais ar paslaugomis; visas nacionalines priemones, susijusias su konkretaus numerio ar SIM kortelės paslaugos arba išankstinio mokėjimo kredito tęstinumu; ir elektroninių ryšių paslaugų teikėjų teisę pagal nacionalinius teisės aktus taikyti deramas kovos su sukčiavimu priemones;

| (24) | naudojimosi tarptinkliniu ryšiu modeliai įvairiais metų laikais skiriasi, todėl tarptinklinio ryšio paslaugų teikėjų pagal Reglamento (ES) Nr. 531/2012 6c straipsnio 2 dalį teikiami prašymai leisti taikyti papildomą tarptinklinio ryšio mokestį siekiant užtikrinti savojoje šalyje imamų mokesčių modelio tvarumą turėtų būti vertinami remiantis ne trumpesnio kaip 12 mėnesių laikotarpio paslaugų vartojimo duomenimis. Kad būtų galima apskaičiuoti metinę duomenų srautų apimtį, tarptinklinio ryšio paslaugų teikėjui turėtų būti leista pateikti duomenų srautų prognozes. Šios prognozės turėtų būti grindžiamos faktiniais duomenimis, pavyzdžiui: faktinio naudojimosi tarptinkliniu ryšiu duomenimis; naudojimosi tarptinkliniu ryšiu duomenimis, gautais ekstrapoliuojant naudojimosi ryšiu savojoje šalyje duomenis; visų tarptinklinio ryšio vartotojų, kuriems taikomos tarptinklinio ryšio savosios šalies kainomis taisyklės, duomenimis, gautais ekstrapoliuojant didelės tarptinklinio ryšio vartotojų, besinaudojančių tarptinklinio ryšio savosios šalies kainomis tarifiniais planais, grupės duomenis, kaip numatyta Reglamento (ES) Nr. 531/2012 6a straipsnyje. Nagrinėdamos įvairių pareiškėjų prašymus daryti su tvarumu susijusią išimtį, nacionalinės reguliavimo institucijos, deramai atsižvelgusios į svarbius komercinės padėties ir vartotojų bazių skirtumus, turėtų užtikrinti, kad kiekvieno pareiškėjo prielaidos, pagal kurias išvedamos numatomos apimtys, būtų nuoseklios; |
| --- | --- |

(24)

naudojimosi tarptinkliniu ryšiu modeliai įvairiais metų laikais skiriasi, todėl tarptinklinio ryšio paslaugų teikėjų pagal Reglamento (ES) Nr. 531/2012 6c straipsnio 2 dalį teikiami prašymai leisti taikyti papildomą tarptinklinio ryšio mokestį siekiant užtikrinti savojoje šalyje imamų mokesčių modelio tvarumą turėtų būti vertinami remiantis ne trumpesnio kaip 12 mėnesių laikotarpio paslaugų vartojimo duomenimis. Kad būtų galima apskaičiuoti metinę duomenų srautų apimtį, tarptinklinio ryšio paslaugų teikėjui turėtų būti leista pateikti duomenų srautų prognozes. Šios prognozės turėtų būti grindžiamos faktiniais duomenimis, pavyzdžiui: faktinio naudojimosi tarptinkliniu ryšiu duomenimis; naudojimosi tarptinkliniu ryšiu duomenimis, gautais ekstrapoliuojant naudojimosi ryšiu savojoje šalyje duomenis; visų tarptinklinio ryšio vartotojų, kuriems taikomos tarptinklinio ryšio savosios šalies kainomis taisyklės, duomenimis, gautais ekstrapoliuojant didelės tarptinklinio ryšio vartotojų, besinaudojančių tarptinklinio ryšio savosios šalies kainomis tarifiniais planais, grupės duomenis, kaip numatyta Reglamento (ES) Nr. 531/2012 6a straipsnyje. Nagrinėdamos įvairių pareiškėjų prašymus daryti su tvarumu susijusią išimtį, nacionalinės reguliavimo institucijos, deramai atsižvelgusios į svarbius komercinės padėties ir vartotojų bazių skirtumus, turėtų užtikrinti, kad kiekvieno pareiškėjo prielaidos, pagal kurias išvedamos numatomos apimtys, būtų nuoseklios;

| (25) | visi sąnaudų ir pajamų duomenys, pagrindžiantys tarptinklinio ryšio paslaugų teikėjo pagal Reglamento (ES) Nr. 531/2012 6c straipsnio 2 dalį teikiamą prašymą leisti taikyti papildomą tarptinklinio ryšio mokestį siekiant užtikrinti savojoje šalyje imamų mokesčių modelio tvarumą turėtų būti grindžiami finansine apskaita, kuri gali būti patikslinta atsižvelgiant į numatomą srautų apimtį. Nukrypimas nuo finansine apskaita grindžiamos sąnaudų prognozės turėtų būti leidžiamas tik jei tai pagrįsta remiantis prašymo pateikimo dieną jau prisiimtų finansinių įsipareigojimų įrodymais; |
| --- | --- |

(25)

visi sąnaudų ir pajamų duomenys, pagrindžiantys tarptinklinio ryšio paslaugų teikėjo pagal Reglamento (ES) Nr. 531/2012 6c straipsnio 2 dalį teikiamą prašymą leisti taikyti papildomą tarptinklinio ryšio mokestį siekiant užtikrinti savojoje šalyje imamų mokesčių modelio tvarumą turėtų būti grindžiami finansine apskaita, kuri gali būti patikslinta atsižvelgiant į numatomą srautų apimtį. Nukrypimas nuo finansine apskaita grindžiamos sąnaudų prognozės turėtų būti leidžiamas tik jei tai pagrįsta remiantis prašymo pateikimo dieną jau prisiimtų finansinių įsipareigojimų įrodymais;

| (26) | siekiant užtikrinti, kad tarptinklinio ryšio paslaugų teikėjų pagal Reglamento (ES) Nr. 531/2012 6c straipsnio 2 dalį teikiami prašymai leisti taikyti papildomą tarptinklinio ryšio mokestį siekiant užtikrinti savojoje šalyje imamų mokesčių modelio tvarumą būtų vertinami nuosekliai, turėtų būti nustatyta suderinta reguliuojamų tarptinklinio ryšio paslaugų teikimo sąnaudų ir pajamų nustatymo metodika; |
| --- | --- |

(26)

siekiant užtikrinti, kad tarptinklinio ryšio paslaugų teikėjų pagal Reglamento (ES) Nr. 531/2012 6c straipsnio 2 dalį teikiami prašymai leisti taikyti papildomą tarptinklinio ryšio mokestį siekiant užtikrinti savojoje šalyje imamų mokesčių modelio tvarumą būtų vertinami nuosekliai, turėtų būti nustatyta suderinta reguliuojamų tarptinklinio ryšio paslaugų teikimo sąnaudų ir pajamų nustatymo metodika;

| (27) | reguliuojamų mažmeninių tarptinklinio ryšio paslaugų teikimas yra susijęs su dviejų bendrųjų kategorijų sąnaudomis: didmeninės tarptinklinio ryšio prieigos pirkimo iš lankomų šalių tinklų operatorių dėl nesubalansuotų srautų sąnaudos ir kitos su tarptinkliniu ryšiu susijusios sąnaudos. Pagal Reglamentą (ES) Nr. 531/2012, didmeninės tarptinklinio ryšio prieigos pirkimo iš lankomų šalių tinklų operatorių dėl nesubalansuotų srautų sąnaudos padengiamos faktiniais didmeniniais tarptinklinio ryšio mokesčiais, taikomais tarptinklinio ryšio paslaugų teikėjo siunčiamiesiems srautams, viršijantiems jo gaunamuosius tarptinklinio ryšio srautus; kai tarptinklinio ryšio teikėjas (pvz., virtualiųjų judriojo ryšio tinklų operatorius) savojoje šalyje didmeninę prieigą perka iš kito tarptinklinio ryšio teikėjo, didmeninės tarptinklinio ryšio prieigos kaina pirmajam teikėjui gali būti didesnė nei antrajam teikėjui, jei savosios šalies priimančiojo tinklo operatorius nustato tarptinklinio ryšio teikėjui, perkančiam savojoje šalyje didmeninę tarptinklinio ryšio prieigą, didesnę jos kainą nei kaina, kurią iš lankomos šalies tinklo operatoriaus yra išsiderėjęs sau ir (arba) susijusių paslaugų teikimui. tikėtina, kad dėl tokių didelių didmeninės tarptinklinio ryšio prieigos sąnaudų tarptinklinio ryšio teikėjai, kurie savojoje šalyje perka didmeninę prieigą, prašys leidimo taikyti papildomą tarptinklinio ryšio mokestį, todėl į šį aspektą turėtų deramai atsižvelgti tokius prašymus nagrinėjančios nacionalinės reguliavimo institucijos; |
| --- | --- |

(27)

reguliuojamų mažmeninių tarptinklinio ryšio paslaugų teikimas yra susijęs su dviejų bendrųjų kategorijų sąnaudomis: didmeninės tarptinklinio ryšio prieigos pirkimo iš lankomų šalių tinklų operatorių dėl nesubalansuotų srautų sąnaudos ir kitos su tarptinkliniu ryšiu susijusios sąnaudos. Pagal Reglamentą (ES) Nr. 531/2012, didmeninės tarptinklinio ryšio prieigos pirkimo iš lankomų šalių tinklų operatorių dėl nesubalansuotų srautų sąnaudos padengiamos faktiniais didmeniniais tarptinklinio ryšio mokesčiais, taikomais tarptinklinio ryšio paslaugų teikėjo siunčiamiesiems srautams, viršijantiems jo gaunamuosius tarptinklinio ryšio srautus; kai tarptinklinio ryšio teikėjas (pvz., virtualiųjų judriojo ryšio tinklų operatorius) savojoje šalyje didmeninę prieigą perka iš kito tarptinklinio ryšio teikėjo, didmeninės tarptinklinio ryšio prieigos kaina pirmajam teikėjui gali būti didesnė nei antrajam teikėjui, jei savosios šalies priimančiojo tinklo operatorius nustato tarptinklinio ryšio teikėjui, perkančiam savojoje šalyje didmeninę tarptinklinio ryšio prieigą, didesnę jos kainą nei kaina, kurią iš lankomos šalies tinklo operatoriaus yra išsiderėjęs sau ir (arba) susijusių paslaugų teikimui. tikėtina, kad dėl tokių didelių didmeninės tarptinklinio ryšio prieigos sąnaudų tarptinklinio ryšio teikėjai, kurie savojoje šalyje perka didmeninę prieigą, prašys leidimo taikyti papildomą tarptinklinio ryšio mokestį, todėl į šį aspektą turėtų deramai atsižvelgti tokius prašymus nagrinėjančios nacionalinės reguliavimo institucijos;

| (28) | kitos su tarptinkliniu ryšiu susijusios reguliuojamų mažmeninių tarptinklinio ryšio paslaugų teikimo sąnaudos yra bendros teikiant tarptinklinio ryšio paslaugas Sąjungoje ir ES nepriklausančiose šalyse ir taip pat bendros teikiant didmenines ir mažmenines tarptinklinio ryšio paslaugas. Tarptinklinio ryšio paslaugų teikėjų pagal Reglamento (ES) Nr. 531/2012 6c straipsnio 2 dalį teikiamuose prašymuose leisti taikyti papildomą tarptinklinio ryšio mokestį siekiant užtikrinti savojoje šalyje taikomo imamų mokesčių modelio tvarumą tos bendros sąnaudos turėtų būti priskiriamos mažmeninių tarptinklinio ryšio paslaugų teikimui Sąjungoje, o bendros ir mažmeninių, ir didmeninių tarptinklinio ryšio paslaugų teikimo sąnaudos priskiriamos atsižvelgiant į bendrąjį tarptinklinio ryšio pajamų už gaunamuosius ir siunčiamuosius srautus santykį; |
| --- | --- |

(28)

kitos su tarptinkliniu ryšiu susijusios reguliuojamų mažmeninių tarptinklinio ryšio paslaugų teikimo sąnaudos yra bendros teikiant tarptinklinio ryšio paslaugas Sąjungoje ir ES nepriklausančiose šalyse ir taip pat bendros teikiant didmenines ir mažmenines tarptinklinio ryšio paslaugas. Tarptinklinio ryšio paslaugų teikėjų pagal Reglamento (ES) Nr. 531/2012 6c straipsnio 2 dalį teikiamuose prašymuose leisti taikyti papildomą tarptinklinio ryšio mokestį siekiant užtikrinti savojoje šalyje taikomo imamų mokesčių modelio tvarumą tos bendros sąnaudos turėtų būti priskiriamos mažmeninių tarptinklinio ryšio paslaugų teikimui Sąjungoje, o bendros ir mažmeninių, ir didmeninių tarptinklinio ryšio paslaugų teikimo sąnaudos priskiriamos atsižvelgiant į bendrąjį tarptinklinio ryšio pajamų už gaunamuosius ir siunčiamuosius srautus santykį;

| (29) | reguliuojamų mažmeninių tarptinklinio ryšio paslaugų teikimo sąnaudos taip pat gali būti apskaičiuojamos kaip apimančios proporcingą dalį jungtinių ir bendrų mažmeninių judriojo ryšio paslaugų apskritai teikimo sąnaudų, su sąlyga, kad skaičiuojant atsižvelgiama į tokioms paslaugoms priskiriamą pajamų iš visų kitų mažmeninių judriojo ryšio paslaugų dalį; |
| --- | --- |

(29)

reguliuojamų mažmeninių tarptinklinio ryšio paslaugų teikimo sąnaudos taip pat gali būti apskaičiuojamos kaip apimančios proporcingą dalį jungtinių ir bendrų mažmeninių judriojo ryšio paslaugų apskritai teikimo sąnaudų, su sąlyga, kad skaičiuojant atsižvelgiama į tokioms paslaugoms priskiriamą pajamų iš visų kitų mažmeninių judriojo ryšio paslaugų dalį;

| (30) | nustatant reguliuojamų mažmeninių tarptinklinio ryšio paslaugų teikimo pajamas, tarptinklinio ryšio paslaugų teikėjo pagal Reglamento (ES) Nr. 531/2012 6c straipsnio 2 dalį teikiamame prašyme leisti taikyti papildomą tarptinklinio ryšio mokestį siekiant užtikrinti savojoje šalyje imamų mokesčių modelio tvarumą turėtų būti visiškai atsižvelgta į visas mažmenines pajamas, tiesiogiai gautas teikiant mažmenines judriojo ryšio paslaugas, inicijuotas lankomoje valstybėje narėje, kaip antai pajamas už srautus, viršijančius sąžiningo naudojimo taisyklėmis nustatytą limitą, ar pajamas iš alternatyvių reguliuojamų tarptinklinio ryšio paslaugų, taip pat iš kitų už vienetą skaičiuojamų ar kitokių mokesčių, susijusių su naudojimusi mažmeninėmis judriojo ryšio paslaugomis lankomoje valstybėje narėje; |
| --- | --- |

(30)

nustatant reguliuojamų mažmeninių tarptinklinio ryšio paslaugų teikimo pajamas, tarptinklinio ryšio paslaugų teikėjo pagal Reglamento (ES) Nr. 531/2012 6c straipsnio 2 dalį teikiamame prašyme leisti taikyti papildomą tarptinklinio ryšio mokestį siekiant užtikrinti savojoje šalyje imamų mokesčių modelio tvarumą turėtų būti visiškai atsižvelgta į visas mažmenines pajamas, tiesiogiai gautas teikiant mažmenines judriojo ryšio paslaugas, inicijuotas lankomoje valstybėje narėje, kaip antai pajamas už srautus, viršijančius sąžiningo naudojimo taisyklėmis nustatytą limitą, ar pajamas iš alternatyvių reguliuojamų tarptinklinio ryšio paslaugų, taip pat iš kitų už vienetą skaičiuojamų ar kitokių mokesčių, susijusių su naudojimusi mažmeninėmis judriojo ryšio paslaugomis lankomoje valstybėje narėje;

| (31) | kadangi reguliuojamos mažmeninės tarptinklinio ryšio paslaugos teikiamos atitinkamomis šalies vidaus sąlygomis, turėtų būti laikoma, kad iš jų gaunama tam tikrų pajamų, susijusių su fiksuotais periodiniais mokesčiais už mažmeninių judriojo ryšio paslaugų teikimą toje šalyje. Todėl į juos turėtų būti atsižvelgta pagal šiame reglamente nustatytą metodiką vertinant tarptinklinio ryšio paslaugų teikėjo pagal Reglamento (ES) Nr. 531/2012 6c straipsnio 2 dalį teikiamą prašymą leisti taikyti papildomą tarptinklinio ryšio mokestį siekiant užtikrinti savojoje šalyje taikomo imamų mokesčių modelio tvarumą. Tuo tikslu kiekvienos mažmeninės judriojo ryšio paslaugos pajamos turėtų būti priskiriamos atsižvelgiant į santykines dalis įvairių judriojo ryšio paslaugų srautų, taikant svorinius daugiklius pagal vidutinius už vienetą skaičiuojamus didmeninius tarptinklinio ryšio mokesčius; |
| --- | --- |

(31)

kadangi reguliuojamos mažmeninės tarptinklinio ryšio paslaugos teikiamos atitinkamomis šalies vidaus sąlygomis, turėtų būti laikoma, kad iš jų gaunama tam tikrų pajamų, susijusių su fiksuotais periodiniais mokesčiais už mažmeninių judriojo ryšio paslaugų teikimą toje šalyje. Todėl į juos turėtų būti atsižvelgta pagal šiame reglamente nustatytą metodiką vertinant tarptinklinio ryšio paslaugų teikėjo pagal Reglamento (ES) Nr. 531/2012 6c straipsnio 2 dalį teikiamą prašymą leisti taikyti papildomą tarptinklinio ryšio mokestį siekiant užtikrinti savojoje šalyje taikomo imamų mokesčių modelio tvarumą. Tuo tikslu kiekvienos mažmeninės judriojo ryšio paslaugos pajamos turėtų būti priskiriamos atsižvelgiant į santykines dalis įvairių judriojo ryšio paslaugų srautų, taikant svorinius daugiklius pagal vidutinius už vienetą skaičiuojamus didmeninius tarptinklinio ryšio mokesčius;

| (32) | kad būtų laikoma, jog pabloginamas operatoriaus savojoje šalyje imamų mokesčių modelio tvarumas, visa grynoji mažmeninė tarptinklinio ryšio marža, gauta atėmus reguliuojamų mažmeninių tarptinklinio ryšio paslaugų teikimo sąnaudas iš atitinkamų pajamų, turi būti neigiama bent tiek, kad kiltų juntamo poveikio vidaus kainų raidai rizika. Visų pirma, kad būtų laikoma, jog kyla tokia rizika, neigiama mažmeninė tarptinklinio ryšio marža turėtų sudaryti bent svarią dalį visų kitų judriojo ryšio paslaugų teikimo pajamų, neatskaičius pelno mokesčio ir amortizacijos; |
| --- | --- |

(32)

kad būtų laikoma, jog pabloginamas operatoriaus savojoje šalyje imamų mokesčių modelio tvarumas, visa grynoji mažmeninė tarptinklinio ryšio marža, gauta atėmus reguliuojamų mažmeninių tarptinklinio ryšio paslaugų teikimo sąnaudas iš atitinkamų pajamų, turi būti neigiama bent tiek, kad kiltų juntamo poveikio vidaus kainų raidai rizika. Visų pirma, kad būtų laikoma, jog kyla tokia rizika, neigiama mažmeninė tarptinklinio ryšio marža turėtų sudaryti bent svarią dalį visų kitų judriojo ryšio paslaugų teikimo pajamų, neatskaičius pelno mokesčio ir amortizacijos;

| (33) | net kai mažmeninė grynoji tarptinklinio ryšio marža sudaro žymią dalį visos kitų judriojo ryšio paslaugų teikimo maržos, dėl ypatingų aplinkybių, kaip antai konkurencijos vidaus rinkoje lygio arba specifinių pareiškėjo savybių, reikšmingo poveikio vidaus kainų raidai rizika gali vis tiek būti atmesta; |
| --- | --- |

(33)

net kai mažmeninė grynoji tarptinklinio ryšio marža sudaro žymią dalį visos kitų judriojo ryšio paslaugų teikimo maržos, dėl ypatingų aplinkybių, kaip antai konkurencijos vidaus rinkoje lygio arba specifinių pareiškėjo savybių, reikšmingo poveikio vidaus kainų raidai rizika gali vis tiek būti atmesta;

| (34) | savo pagal Reglamento (ES) Nr. 531/2012 6c straipsnio 2 dalį teikiamame prašyme leisti taikyti papildomą tarptinklinio ryšio mokestį siekiant užtikrinti savojoje šalyje imamų mokesčių modelio tvarumą tarptinklinio ryšio paslaugų teikėjas turėtų įvertinti nuostolius dėl tarptinklinio ryšio savosios šalies kainomis teikimo ir atitinkamą papildomo mokesčio, būtino tiems nuostoliams kompensuoti, taikymo tvarką, atsižvelgdamas į taikomus didžiausius didmeninius tarptinklinio ryšio mokesčius; |
| --- | --- |

(34)

savo pagal Reglamento (ES) Nr. 531/2012 6c straipsnio 2 dalį teikiamame prašyme leisti taikyti papildomą tarptinklinio ryšio mokestį siekiant užtikrinti savojoje šalyje imamų mokesčių modelio tvarumą tarptinklinio ryšio paslaugų teikėjas turėtų įvertinti nuostolius dėl tarptinklinio ryšio savosios šalies kainomis teikimo ir atitinkamą papildomo mokesčio, būtino tiems nuostoliams kompensuoti, taikymo tvarką, atsižvelgdamas į taikomus didžiausius didmeninius tarptinklinio ryšio mokesčius;

| (35) | nacionalinės reguliavimo institucijos turėtų galėti leisti papildomą tarptinklinio ryšio mokestį taikyti nuo pirmosios papildomų tarptinklinio ryšio mokesčių panaikinimo Sąjungoje pagal Reglamentą (ES) Nr. 531/2012 dienos. Todėl gali būti numatyta, kad galimybę taikyti tokį mokestį svarstantis tarptinklinio ryšio paslaugų teikėjas ir nacionalinė reguliavimo institucija iki minėtos dienos tarsis tais klausimais ir pateiks informaciją bei aktualius dokumentus; |
| --- | --- |

(35)

nacionalinės reguliavimo institucijos turėtų galėti leisti papildomą tarptinklinio ryšio mokestį taikyti nuo pirmosios papildomų tarptinklinio ryšio mokesčių panaikinimo Sąjungoje pagal Reglamentą (ES) Nr. 531/2012 dienos. Todėl gali būti numatyta, kad galimybę taikyti tokį mokestį svarstantis tarptinklinio ryšio paslaugų teikėjas ir nacionalinė reguliavimo institucija iki minėtos dienos tarsis tais klausimais ir pateiks informaciją bei aktualius dokumentus;

| (36) | pagal Reglamentą (ES) Nr. 531/2012 nacionalinė reguliavimo institucija leidimą taikyti papildomus tarptinklinio ryšio mokesčius turėtų suteikti 12 mėnesių laikotarpiui. Siekdamas atnaujinti leidimą, tarptinklinio ryšio paslaugų teikėjas turėtų kas 12 mėnesių informaciją atnaujinti ir ją pateikti nacionalinei reguliavimo institucijai, kaip numatyta Reglamento (ES) Nr. 531/2012 6c straipsnio 2 dalyje; |
| --- | --- |

(36)

pagal Reglamentą (ES) Nr. 531/2012 nacionalinė reguliavimo institucija leidimą taikyti papildomus tarptinklinio ryšio mokesčius turėtų suteikti 12 mėnesių laikotarpiui. Siekdamas atnaujinti leidimą, tarptinklinio ryšio paslaugų teikėjas turėtų kas 12 mėnesių informaciją atnaujinti ir ją pateikti nacionalinei reguliavimo institucijai, kaip numatyta Reglamento (ES) Nr. 531/2012 6c straipsnio 2 dalyje;

| (37) | atsižvelgiant į nacionalinių reguliavimo institucijų pareigas griežtai prižiūrėti sąžiningo naudojimo taisyklių ir priemonių, kuriomis užtikrinamas mažmeninių papildomų tarptinklinio ryšio mokesčių panaikinimo tvarumas, taikymą ir kasmet teikti Komisijai atitinkamų nuostatų taikymo ataskaitas, šiame reglamente turėtų būti nustatyta minimali informacija, kurią jos turėtų rinkti ir perduoti Komisijai, kad pastaroji galėtų stebėti, kaip taikomas šis reglamentas; |
| --- | --- |

(37)

atsižvelgiant į nacionalinių reguliavimo institucijų pareigas griežtai prižiūrėti sąžiningo naudojimo taisyklių ir priemonių, kuriomis užtikrinamas mažmeninių papildomų tarptinklinio ryšio mokesčių panaikinimo tvarumas, taikymą ir kasmet teikti Komisijai atitinkamų nuostatų taikymo ataskaitas, šiame reglamente turėtų būti nustatyta minimali informacija, kurią jos turėtų rinkti ir perduoti Komisijai, kad pastaroji galėtų stebėti, kaip taikomas šis reglamentas;

| (38) | pagal Reglamentą (ES) Nr. 531/2012 Komisija turi reguliariai peržiūrėti šį įgyvendinimo aktą, atsižvelgdama į rinkos pokyčius; |
| --- | --- |

(38)

pagal Reglamentą (ES) Nr. 531/2012 Komisija turi reguliariai peržiūrėti šį įgyvendinimo aktą, atsižvelgdama į rinkos pokyčius;

| (39) | Ryšių komitetas nuomonės nepateikė; |
| --- | --- |

(39)

Ryšių komitetas nuomonės nepateikė;

| (40) | šiame reglamente laikomasi pagrindinių teisių ir principų, pripažintų Europos Sąjungos pagrindinių teisių chartijoje. Taigi, šis reglamentas turėtų būti aiškinamas ir taikomas atsižvelgiant į tas teises ir principus, visų pirma teisę į privatų ir šeimos gyvenimą, teisę į asmens duomenų apsaugą, saviraiškos laisvę ir laisvę užsiimti verslu. Tvarkant bet kokius asmens duomenis pagal šį reglamentą turėtų būti gerbiamos pagrindinės teisės, įskaitant teisę į privatų ir šeimos gyvenimą ir teisę į asmens duomenų apsaugą pagal Europos Sąjungos pagrindinių teisių chartijos 7 ir 8 straipsnius ir jie turi būti tvarkomi laikantis Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos 95/46/EB (5), Direktyvos 2002/58/EB, su pakeitimais, padarytais Europos Parlamento ir Tarybos direktyvomis 2006/24/EB (6) ir 2009/136/EB, ir Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (ES) 2016/679 (7). Paslaugų teikėjai turi visų pirma užtikrinti, kad bet koks asmens duomenų tvarkymas pagal šį reglamentą turi būti būtinas ir proporcingas siekiant atitinkamo tikslo, |
| --- | --- |

(40)

šiame reglamente laikomasi pagrindinių teisių ir principų, pripažintų Europos Sąjungos pagrindinių teisių chartijoje. Taigi, šis reglamentas turėtų būti aiškinamas ir taikomas atsižvelgiant į tas teises ir principus, visų pirma teisę į privatų ir šeimos gyvenimą, teisę į asmens duomenų apsaugą, saviraiškos laisvę ir laisvę užsiimti verslu. Tvarkant bet kokius asmens duomenis pagal šį reglamentą turėtų būti gerbiamos pagrindinės teisės, įskaitant teisę į privatų ir šeimos gyvenimą ir teisę į asmens duomenų apsaugą pagal Europos Sąjungos pagrindinių teisių chartijos 7 ir 8 straipsnius ir jie turi būti tvarkomi laikantis Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos 95/46/EB (5), Direktyvos 2002/58/EB, su pakeitimais, padarytais Europos Parlamento ir Tarybos direktyvomis 2006/24/EB (6) ir 2009/136/EB, ir Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (ES) 2016/679 (7). Paslaugų teikėjai turi visų pirma užtikrinti, kad bet koks asmens duomenų tvarkymas pagal šį reglamentą turi būti būtinas ir proporcingas siekiant atitinkamo tikslo,

PRIĖMĖ ŠĮ REGLAMENTĄ:

I SKIRSNIS

BENDROSIOS NUOSTATOS

1 straipsnis

Dalykas ir taikymo sritis

1.   Šiame reglamente nustatomos išsamios taisyklės, kuriomis siekiama užtikrinti nuoseklų sąžiningo naudojimo taisyklių, kurias tarptinklinio ryšio paslaugų teikėjai gali taikyti naudojimuisi reguliuojamomis mažmeninėmis tarptinklinio ryšio paslaugomis, kurios pagal Reglamento (ES) Nr. 531/2012 6b straipsnį teikiamos savojoje šalyje taikoma mažmenine kaina, įgyvendinimą.

2.   Be to, jame nustatomos išsamios taisyklės dėl:

| a) | tarptinklinio ryšio paslaugų teikėjų pagal Reglamento (ES) Nr. 531/2012 6c straipsnio 2 dalį teikiamų prašymų leisti taikyti papildomą tarptinklinio ryšio mokestį siekiant užtikrinti savojoje šalyje imamų mokesčių modelio tvarumą; |
| --- | --- |

a)

tarptinklinio ryšio paslaugų teikėjų pagal Reglamento (ES) Nr. 531/2012 6c straipsnio 2 dalį teikiamų prašymų leisti taikyti papildomą tarptinklinio ryšio mokestį siekiant užtikrinti savojoje šalyje imamų mokesčių modelio tvarumą;

| b) | nacionalinių reguliavimo institucijų taikytinos metodikos, pagal kurią jos vertina, ar tarptinklinio ryšio paslaugų teikėjas įrodė, kad negali susigrąžinti reguliuojamų tarptinklinio ryšio paslaugų teikimo sąnaudų ir tai kenkia savojoje šalyje imamų mokesčių modelio tvarumui. |
| --- | --- |

b)

nacionalinių reguliavimo institucijų taikytinos metodikos, pagal kurią jos vertina, ar tarptinklinio ryšio paslaugų teikėjas įrodė, kad negali susigrąžinti reguliuojamų tarptinklinio ryšio paslaugų teikimo sąnaudų ir tai kenkia savojoje šalyje imamų mokesčių modelio tvarumui.

2 straipsnis

Apibrėžtys

1.   Šiame reglamente vartojamų terminų apibrėžtys pateiktos Reglamente (EB) Nr. 531/2012.

2.   Kitų vartojamų terminų apibrėžtys:

a)   pastovūs ryšiai su valstybe nare– buvimas valstybės narės teritorijoje, kurį lemia: ilgalaikiai įdarbinimo visu etatu santykiai, įskaitant pasienio gyventojų įdarbinimo santykius; ilgalaikiai sutartiniai santykiai, susiję su panašiu fiziniu savarankiškai dirbančio asmens buvimu; dalyvavimas periodiniuose visos dienos mokymo kursuose; arba kitokios, pavyzdžiui, komandiruotų darbuotojų arba pensininkų, situacijos, jei tokios situacijos susijusios analogišku buvimu tam tikroje teritorijoje;

b)   mažmeninės judriojo ryšio paslaugos– galutiniams paslaugų gavėjams teikiamos viešosios judriojo ryšio paslaugos, įskaitant balso skambučių, SMS ir duomenų perdavimo paslaugas;

c)   neapibrėžtinio duomenų kiekio paslaugų paketas– vienos arba kelių mažmeninių judriojo ryšio paslaugų teikimo tarifų planas, kuriame neribojama mažmeninių judriojo ryšio duomenų perdavimo paslaugų, teikiamų už fiksuotą periodinį mokestį, apimtis arba kuriame nustatyta mažmeninių judriojo ryšio duomenų perdavimo paslaugų savosios šalies vieneto kaina (išvedama bendrą savosios šalies mažmeninę judriojo ryšio paslaugų kainą (be PVM), atitinkančią visą atsiskaitomąjį laikotarpį, padalijant iš visos savojoje šalyje suteikiamos mažmeninių judriojo ryšio duomenų perdavimo paslaugų apimties) yra mažesnė už reguliuojamų tarptinklinio ryšio paslaugų kainą, nurodytą Reglamento (ES) Nr. 531/2012 12 straipsnyje;

d)   išankstinio mokėjimo tarifų planas– tarifų planas, pagal kurį mažmeninės judriojo ryšio paslaugos teikiamos už vienetais skaičiuojamą sumą, išskaičiuojamą iš įmokos, kurią į paslaugų teikėjo laikomą savo sąskaitą iš anksto sumokėjo klientas už naudojimąsi paslaugomis; išnaudojęs įmokos sumą arba pasibaigus įmokos galiojimo laikui klientas paslaugų teikimo gali atsisakyti be baudos;

e)   lankoma valstybė narė– kita nei paslaugų teikėjo, teikiančio tarptinklinio ryšio vartotojui paslaugas pastarojo šalyje, valstybė narė;

f)   judriojo ryšio paslaugų marža– judriojo ryšio paslaugų, išskyrus Sąjungoje teikiamas mažmenines tarptinklinio ryšio paslaugas, pelnas prieš atskaičiuojant pelno mokestį ir amortizaciją, taigi neatsižvelgiama į mažmeninių tarptinklinio ryšio paslaugų sąnaudas ir pajamas;

g)   grupė– patronuojančioji įmonė ir visos jos patronuojamosios įmonės, kurių kontrolę ji turi, kaip apibrėžta Tarybos reglamente (EB) Nr. 139/2004 (8).

II SKIRSNIS

SĄŽININGO NAUDOJIMO TAISYKLĖS

3 straipsnis

Pagrindinis principas

1.   Tarptinklinio ryšio paslaugų teikėjas savo tarptinklinio ryšio vartotojams, kurie paprastai gyvena to tarptinklinio ryšio paslaugų teikėjo valstybėje narėje arba turi su ja pastovių ryšių, susijusių su dažnu ir ilgalaikiu buvimu jos teritorijoje, reguliuojamas mažmenines tarptinklinio ryšio paslaugas, kuriomis tie klientai naudojasi periodiškai keliaudami Sąjungoje, teikia savojoje šalyje taikoma kaina.

2.   Bet kokioms sąžiningo naudojimo taisyklėms, kurias tarptinklinio ryšio paslaugų teikėjas taiko, kad užkirstų kelią piktnaudžiavimui ar neįprastam naudojimuisi reguliuojamomis mažmeninėmis tarptinklinio ryšio paslaugomis, galioja 4 ir 5 straipsniuose nustatytos sąlygos ir jomis užtikrinama, kad visi tokie tarptinklinio ryšio vartotojai, periodiškai keliaudami Sąjungoje, galėtų naudotis reguliuojamomis mažmeninėms tarptinklinio ryšio paslaugoms tomis pačiomis sąlygomis, kuriomis naudojasi tokiomis paslaugomis savojoje šalyje.

4 straipsnis

Sąžiningas naudojimas

1.   Sąžiningo naudojimo taisyklių taikymo tikslu tarptinklinio ryšio paslaugų teikėjas gali prašyti savo tarptinklinio ryšio vartotojų pateikti įprastos gyvenamosios vietos tarptinklinio ryšio paslaugų teikėjo valstybėje narėje ar kitų pastovių ryšių su ja, susijusių su dažnu ir ilgalaikiu buvimo jos teritorijoje, įrodymą.

2.   Nedarant įtakos jokiam savojoje šalyje taikomam paslaugų limitui, jei tarptinklinio ryšio vartotojas naudojasi neapibrėžtinio duomenų kiekio paslaugų paketu, tarptinklinio ryšio duomenų perdavimo mažmeninių paslaugų, teikiamų savojoje šalyje taikoma mažmenine kaina, kiekis, kuriuo gali naudotis toks vartotojas, periodiškai keliaudamas Sąjungoje, turi būti bent dvigubai didesnis už kiekį, apskaičiuotą visą savojoje šalyje taikomą to neapibrėžtinio duomenų kiekio paslaugų paketo mažmeninę kainą (be PVM), atitinkančią visą atsiskaitomąjį laikotarpį, padalijant iš didžiausios leistinos didmeninės reguliuojamų tarptinklinio ryšio paslaugų kainos, nurodytos Reglamento (ES) Nr. 531/2012 12 straipsnyje.

Jei mažmeninės judriojo ryšio paslaugos parduodamos kaip su kitomis paslaugomis ar galiniais įrenginiais susietas rinkinys, duomenų perdavimo paslaugų paketo bendra savosios šalies mažmeninė kaina, taikant 2 straipsnio 2 dalies c punktą ir šią pastraipą, apskaičiuojama atsižvelgiant į kainą (be PVM), už kurią mažmeninės judriojo ryšio paslaugos iš rinkinio parduodamos atskirai, jei parduodamos, arba į kainą, už kurią atskirai parduodamos tokių pačių charakteristikų paslaugos.

3.   Jei tarptinklinio ryšio vartotojas naudojasi išankstinio mokėjimo tarifų planais, tarptinklinio ryšio paslaugų teikėjas gali taikyti 1 dalyje nurodytų sąžiningo naudojimosi taisyklių alternatyvą – tarptinklinio ryšio duomenų perdavimo mažmeninių paslaugų, Sąjungoje teikiamų savojoje šalyje taikoma mažmenine kaina, kiekį prilyginti bent kiekiui, apskaičiuotam visą įmokos (be PVM), kurią į paslaugų teikėjo tvarkomą savo sąskaitą sumokėjęs klientas, likutį naudojimosi tarptinkliniu ryšiu pradžioje padalijant iš didžiausios leistinos didmeninės reguliuojamų tarptinklinio ryšio paslaugų kainos, nurodytos Reglamento (ES) Nr. 531/2012 12 straipsnyje.

4.   Siekdamas užkirsti kelią piktnaudžiavimui ar neįprastam naudojimuisi reguliuojamomis mažmeninėmis tarptinklinio ryšio paslaugomis, kurios teikiamos savojoje šalyje taikoma mažmenine kaina, tarptinklinio ryšio paslaugų teikėjas, apdorodamas srautų duomenis pagal Direktyvos 2002/58/EB 6 straipsnį, gali taikyti nešališkus, pagrįstus ir proporcingus kontrolės mechanizmus, grindžiamus objektyviais kriterijais, siejamais su piktnaudžiavimo ar neįprasto naudojimosi minėtomis paslaugomis periodiškai keliaujant Sąjungoje rizika.

Prie objektyvių kriterijų gali būti priskiriamos priemonės, kuriomis nustatoma, ar vartotojai savojoje šalyje teikiamomis paslaugomis naudojasi daugiau nei tarptinklinio ryšio paslaugomis arba ar vartotojas savojoje šalyje būna ilgiau nei kitoje Sąjungos valstybėje narėje.

Siekdami užtikrinti, kad periodiškai keliaujantys tarptinklinio ryšio vartotojai nebūtų nereikalingai arba per dažnai įspėjami pagal 5 straipsnio 4 dalį, tarptinklinio ryšio paslaugų teikėjai, taikantys piktnaudžiavimo ar neįprasto naudojimosi tarptinklinio ryšio paslaugomis rizikos atpažinimo priemones, stebi tokių buvimo arba naudojimosi rodiklių visumą bent per keturių mėnesių laikotarpį.

Su tarptinklinio ryšio vartotojais sudaromose sutartyse tarptinklinio ryšio paslaugų teikėjai nustato, su kuria (-iomis) judriojo ryšio paslauga (-omis) siejami naudojimosi rodikliai ir koks mažiausias rodiklių stebėjimo laikotarpis.

Įrodymu, kad tarptinklinio ryšio vartotojas reguliuojamomis mažmeninėmis tarptinklinio ryšio paslaugomis nepiktnaudžiauja ar naudojasi įprastai, laikomas arba pakankamas to vartotojo naudojimasis savojoje šalyje teikiamomis paslaugomis, arba pakankamas jo buvimas savojoje šalyje.

Taikant antrą, trečią ir penktą pastraipas, visos dienos, kuriomis tarptinklinio ryšio vartotojas prisijungęs prie savosios šalies tinklo, yra skaičiuojamos kaip dienos, kuriomis tas vartotojas yra savojoje šalyje.

Prie kitų objektyvių piktnaudžiavimo ar neįprasto naudojimosi reguliuojamomis mažmeninėmis tarptinklinio ryšio paslaugomis, teikiamomis savojoje šalyje taikoma kaina, rizikos kriterijų gali būti priskiriama tik:

| a) | SIM kortele nesinaudojama ilgą laiką ir tai susiję su tuo, kad ji daugiausia, o galbūt ir išimtinai, naudojama tarptinklinio ryšio paslaugoms; |
| --- | --- |

a)

SIM kortele nesinaudojama ilgą laiką ir tai susiję su tuo, kad ji daugiausia, o galbūt ir išimtinai, naudojama tarptinklinio ryšio paslaugoms;

| b) | tas pats klientas turi ne vieną abonementą ir tarptinklinio ryšio paslaugoms naudoja keletą SIM kortelių. |
| --- | --- |

b)

tas pats klientas turi ne vieną abonementą ir tarptinklinio ryšio paslaugoms naudoja keletą SIM kortelių.

5.   Jeigu tarptinklinio ryšio paslaugų teikėjas, remdamasis objektyviais ir neginčijamais įrodymais, nustato, kad yra SIM kortelių, organizuotai perparduotų asmenims, faktiškai negyvenantiems to mažmeninių tarptinklinio ryšio paslaugų teikėjo valstybėje narėje ir neturintiems su ja pastovių ryšių, susijusių su dažnu ir ilgalaikiu buvimu jos teritorijoje, kad šie asmenys galėtų naudotis reguliuojamomis mažmeninėmis tarptinklinio ryšio paslaugomis, teikiamomis savojoje šalyje taikoma mažmenine kaina, kitais nei periodiško keliavimo tikslais, jis gali nedelsdamas imtis proporcingų priemonių, siekdamas užtikrinti, kad būtų laikomasi visų pagrindinėje sutartyje nustatytų sąlygų.

6.   Tarptinklinio ryšio paslaugų teikėjas, veikdamas pagal šį skirsnį, laikosi direktyvų 2002/58/EB ir 95/46/EB bei jų nacionalinių įgyvendinimo priemonių, taip pat Reglamento (ES) 2016/679 nuostatų.

7.   Šis reglamentas netaikomas jokioms sąžiningo naudojimo taisyklėms, nustatytoms alternatyvių tarptinklinio ryšio tarifų sutartyse, numatytose Reglamento (ES) Nr. 531/2012 6e straipsnio 3 dalyje.

5 straipsnis

Skaidrumas ir sąžiningo naudojimo taisyklių priežiūra

1.   Kai tarptinklinio ryšio teikėjas taiko sąžiningo naudojimo taisykles, sutartyse su tarptinklinio ryšio vartotojais nurodomos visos su tomis taisyklėmis susijusios sąlygos ir pagal 4 straipsnio 4 dalį taikomas (jei taikomas) kontrolės mechanizmas. Taikydamas sąžiningo naudojimo taisykles, tarptinklinio ryšio paslaugų teikėjas nustato ir taiko skaidrias, paprastas ir efektyvias klientų skundų, susijusių su sąžiningo naudojimo taisyklių taikymu, nagrinėjimo procedūras. Šios procedūros taikomos nepažeidžiant tarptinklinio ryšio vartotojo teisių pagal Reglamento (ES) Nr. 531/2012 17 straipsnio 2 dalį pasinaudoti valstybėje narėje pagal Direktyvos 2002/22/EB 34 straipsnį nustatytomis skaidraus, paprasto, sąžiningo ir greito neteisminio ginčų sprendimo procedūromis. Naudodamasis tokiu skundų teikimo mechanizmu ir ginčų sprendimo procedūromis, tarptinklinio ryšio vartotojas turi galimybę atsakyti į įspėjimą, atsiųstą pagal 3 dalies pirmą pastraipą, ir pateikti įrodymus, kad reguliuojamomis mažmeninėmis tarptinklinio ryšio paslaugomis naudojasi vien tik periodiško keliavimo tikslais.

2.   Apie sąžiningo naudojimo taisykles, taikomas pagal šį reglamentą, tarptinklinio ryšio paslaugų teikėjas praneša nacionalinei reguliavimo institucijai.

3.   Jeigu yra objektyvių ir neginčijamų įrodymų, grindžiamų 4 straipsnio 4 dalyje nurodytais objektyviais kriterijais, kad tam tikras klientas piktnaudžiauja arba neįprastai naudojasi Sąjungoje reguliuojama mažmenine tarptinklinio ryšio paslauga, teikiama mažmenine savojoje šalyje taikoma kaina, tarptinklinio ryšio paslaugų teikėjas, prieš taikydamas papildomą mokestį pagal Reglamento (ES) Nr. 531/2012 6e straipsnį, įspėja klientą apie pastebėtą elgesio modelį, rodantį piktnaudžiavimo arba neįprasto naudojimosi riziką.

Jei tokia rizika kyla nesilaikant ir pakankamo naudojimosi savojoje šalyje teikiamomis paslaugomis, ir pakankamo buvimo savojoje šalyje kriterijų per nustatytą stebėjimo laikotarpį, nurodytą 4 straipsnio 4 dalies penktoje pastraipoje, siekiant išnagrinėti visus su papildomo mokesčio taikymu susijusius paskesnius skundus, kaip numatyta 1 dalyje, arba pritaikyti ginčų sprendimo procedūrą, kaip numatyta Reglamento (ES) Nr. 531/2012 17 straipsnio 2 dalyje, turi būti atsižvelgiama į papildomus požymius, iš kurių aiškėja rizika, kad tarptinklinio ryšio vartotojas bendrai per ilgai būna arba naudojasi paslaugomis ne savojoje šalyje.

Ši dalis taikoma nepriklausomai nuo to, ar tarptinklinio ryšio vartotojas pateikia gyvenamosios vietos arba kitų pastovių ryšių, susijusių su dažnu ir ilgalaikiu buvimu tarptinklinio ryšio paslaugų teikėjo valstybėje narėje, įrodymą pagal 4 straipsnio 1 dalį.

4.   Tarptinklinio ryšio vartotojo įspėjime pagal 3 dalį tarptinklinio ryšio paslaugų teikėjas vartotojui praneša, kad pagal Reglamento (ES) Nr. 531/2012 6e straipsnį vartotojui nuo įspėjimo dienos gali būti taikomas papildomas mokestis už tolesnį naudojimąsi reguliuojamomis mažmeninėmis tarptinklinio ryšio paslaugomis su tam tikra SIM kortele, jeigu per nurodytą laikotarpį, kuris negali būti trumpesnis kaip dvi savaitės, nebus tokių naudojimosi paslaugomis modelio pokyčių, iš kurių aiškėtų faktinis naudojimasis savojoje šalyje teikiamomis paslaugomis arba buvimas savojoje šalyje.

5.   Tarptinklinio ryšio paslaugų teikėjas papildomo mokesčio taikymą nutraukia iškart, kai, remiantis 4 straipsnio 4 dalyje nurodytais objektyviais kriterijais, iš kliento naudojimosi paslauga nebematyti piktnaudžiavimo ar neįprasto naudojimosi reguliuojamomis mažmeninėmis tarptinklinio ryšio paslaugomis rizikos.

6.   Jeigu pagal 4 straipsnio 3 dalį tarptinklinio ryšio paslaugų teikėjas nustato, kad yra SIM kortelių, organizuotai perparduotų asmenims, įprastai negyvenantiems to mažmeninių tarptinklinio ryšio paslaugų teikėjo valstybėje narėje ir neturintiems su ja pastovių ryšių, susijusių su dažnu ir ilgalaikiu buvimu jos teritorijoje, kad šie asmenys galėtų naudotis reguliuojamomis mažmeninėmis tarptinklinio ryšio paslaugomis kitais nei periodiško keliavimo už tos valstybės narės ribų tikslais, operatorius praneša nacionalinei reguliavimo institucijai tokio sisteminio piktnaudžiavimo įrodymus ir nurodo priemonę, kurios jis ėmėsi siekdamas užtikrinti, kad būtų laikomasi visų pagrindinėje sutartyje nustatytų sąlygų, ne vėliau kaip imdamasis tokios priemonės.

III SKIRSNIS

PRAŠYMAI IR MAŽMENINIŲ TARPTINKLINIO RYŠIO MOKESČIŲ PANAIKINIMO TVARUMO VERTINIMO METODIKA

6 straipsnis

Tarptinklinio ryšio paslaugų teikėjo pagal Reglamento (ES) Nr. 531/2012 6c straipsnio 2 dalį teikiami prašymai leisti taikyti papildomą tarptinklinio ryšio mokestį siekiant užtikrinti savojoje šalyje imamų mokesčių modelio tvarumą pagrindžiamieji duomenys

1.   Tarptinklinio ryšio paslaugų teikėjų pagal Reglamento (ES) Nr. 531/2012 6c straipsnio 2 dalį teikiami prašymai leisti taikyti papildomą tarptinklinio ryšio mokestį siekiant užtikrinti savojoje šalyje taikomo imamų mokesčių modelio tvarumą (toliau – prašymas) vertinami remiantis bendros prognozuojamos per 12 mėnesių (skaičiuojant anksčiausiai nuo 2017 m. birželio 15 d.) pareiškėjo suteiktų reguliuojamų mažmeninių tarptinklinio ryšio paslaugų apimties duomenimis. Pirmajame prašyme pateikiama apimties prognozė parengiama atsižvelgiant į vieną arba kelis šiuos veiksnius:

| a) | faktines reguliuojamų mažmeninių tarptinklinio ryšio paslaugų, kurias pareiškėjas suteikė iki 2017 m. birželio 15 d., apimtis; |
| --- | --- |

a)

faktines reguliuojamų mažmeninių tarptinklinio ryšio paslaugų, kurias pareiškėjas suteikė iki 2017 m. birželio 15 d., apimtis;

| b) | prognozuojamas reguliuojamų mažmeninių tarptinklinio ryšio paslaugų apimtis po 2017 m. birželio 15 d., kai prognozuojamos čia aptariamo laikotarpio reguliuojamų mažmeninių tarptinklinio ryšio paslaugų apimtys vertinamos pagal tai, kiek pareiškėjo tarptinklinio ryšio vartotojai faktiškai naudojosi mažmeninėmis judriojo ryšio paslaugomis ir kiek ilgai jie išbuvo užsienyje Sąjungoje; |
| --- | --- |

b)

prognozuojamas reguliuojamų mažmeninių tarptinklinio ryšio paslaugų apimtis po 2017 m. birželio 15 d., kai prognozuojamos čia aptariamo laikotarpio reguliuojamų mažmeninių tarptinklinio ryšio paslaugų apimtys vertinamos pagal tai, kiek pareiškėjo tarptinklinio ryšio vartotojai faktiškai naudojosi mažmeninėmis judriojo ryšio paslaugomis ir kiek ilgai jie išbuvo užsienyje Sąjungoje;

| c) | prognozuojamas reguliuojamų mažmeninių tarptinklinio ryšio paslaugų apimtis po 2017 m. birželio 15 d., kai prognozuojamos reguliuojamų mažmeninių tarptinklinio ryšio paslaugų apimtys vertinamos pagal reguliuojamųjų tarptinklinio ryšio paslaugų apimties santykinį pokytį pareiškėjo tarifų planuose, apimančiuose pakankamai didelę vartotojų bazės dalį, kuriai reguliuojamų mažmeninių tarptinklinio ryšio paslaugų kainas savosios šalies lygiu pareiškėjas nustatė bent 30 dienų laikotarpiui pagal I priede pateiktą metodiką. |
| --- | --- |

c)

prognozuojamas reguliuojamų mažmeninių tarptinklinio ryšio paslaugų apimtis po 2017 m. birželio 15 d., kai prognozuojamos reguliuojamų mažmeninių tarptinklinio ryšio paslaugų apimtys vertinamos pagal reguliuojamųjų tarptinklinio ryšio paslaugų apimties santykinį pokytį pareiškėjo tarifų planuose, apimančiuose pakankamai didelę vartotojų bazės dalį, kuriai reguliuojamų mažmeninių tarptinklinio ryšio paslaugų kainas savosios šalies lygiu pareiškėjas nustatė bent 30 dienų laikotarpiui pagal I priede pateiktą metodiką.

Jei pagal Reglamento (ES) Nr. 531/2012 6c straipsnio 2 dalį pateiktas prašymas atnaujinamas, prognoziniai bendros reguliuojamų tarptinklinio ryšio paslaugų apimties duomenys atnaujinami remiantis faktiniu vidutiniu savojoje šalyje teikiamų judriojo ryšio paslaugų vartojimo modeliu, padauginant apimtį iš stebimo tarptinklinio ryšio vartotojų skaičiaus ir laiko, kurį jie praleido lankomose valstybėse narėse per praėjusius 12 mėnesių.

2.   Visi duomenys apie pareiškėjo sąnaudas ir pajamas grindžiami finansine apskaita, su kuria susipažinti užtikrinama galimybė nacionalinei reguliavimo institucijai, ir gali būti patikslinti remiantis pagal 1 dalį apskaičiuotais apimties duomenimis. Jei sąnaudos yra prognozinės, į nukrypimus nuo skaičių, gautų remiantis praėjusio laikotarpio finansine apskaita, atsižvelgiama tik jei tai pagrįsta finansinio įsipareigojimo įrodymais, susijusiais su projektiniu laikotarpiu.

3.   Pareiškėjas pateikia visus būtinus duomenis, kuriais naudojantis apskaičiuota judriojo ryšio paslaugų marža ir reguliuojamų tarptinklinio ryšio paslaugų teikimo per atitinkamą laikotarpį bendros faktinės ir prognozinės sąnaudos ir pajamos.

7 straipsnis

Reguliuojamų mažmeninių tarptinklinio ryšio paslaugų teikimo sąnaudų, susijusių su tarptinkliniu ryšiu, nustatymas

1.   Siekiant nustatyti, ar pareiškėjas negali susigrąžinti savo sąnaudų ir tai kenkia savojoje šalyje imamų mokesčių sistemos tvarumui, atsižvelgiama tik į šias su tarptinkliniu ryšiu susijusias sąnaudas, jei jos pagrįstos prašyme leisti taikyti papildomą tarptinklinio ryšio mokestį:

| a) | didmeninės tarptinklinio ryšio prieigos pirkimo sąnaudas; |
| --- | --- |

a)

didmeninės tarptinklinio ryšio prieigos pirkimo sąnaudas;

| b) | mažmeninių tarptinklinio ryšio paslaugų sąnaudas. |
| --- | --- |

b)

mažmeninių tarptinklinio ryšio paslaugų sąnaudas.

2.   Kalbant apie reguliuojamų didmeninių tarptinklinio ryšio paslaugų pirkimo sąnaudas, atsižvelgiama tik į tą sąnaudų dalį, kuria, kaip planuojama, pareiškėjo bendras mokėjimų partneriams, teikiantiems tokias paslaugas Sąjungoje, dydis viršys bendras sumas, jam mokėtinas už tų pačių paslaugų teikimą kitiems tarptinklinio ryšio paslaugų Sąjungoje teikėjams. Sumų, kurias už reguliuojamų didmeninių tarptinklinio ryšio paslaugų teikimą turi gauti tarptinklinio ryšio paslaugų teikėjas, atžvilgiu tarptinklinio ryšio paslaugų teikėjas remiasi prognozinėmis šių didmeninių tarptinklinio ryšio paslaugų apimtimis, atitinkančiomis jo prielaidą, kuria grindžiamos jo prognozinės apimtys pagal 6 straipsnio 1 dalį.

3.   Kalbant apie mažmeninių tarptinklinio ryšio paslaugų sąnaudas, atsižvelgiama tik į šias sąnaudas, jei jos pagrįstos prašyme:

| a) | tarptinklinio ryšio veiklos organizavimo ir valdymo sąnaudas, įskaitant sąnaudas tarptinklinio ryšio organizavimo ir valdymo verslo duomenų sistemoms ir programinei įrangai; |
| --- | --- |

a)

tarptinklinio ryšio veiklos organizavimo ir valdymo sąnaudas, įskaitant sąnaudas tarptinklinio ryšio organizavimo ir valdymo verslo duomenų sistemoms ir programinei įrangai;

| b) | duomenų tarpuskaitos ir mokėjimo sąnaudas, įskaitant ir duomenų tarpuskaitos, ir finansinės tarpuskaitos sąnaudas;- |
| --- | --- |

b)

duomenų tarpuskaitos ir mokėjimo sąnaudas, įskaitant ir duomenų tarpuskaitos, ir finansinės tarpuskaitos sąnaudas;-

| c) | derybų dėl sutarčių ir jų sudarymo sąnaudas, įskaitant išorės mokesčius ir vidaus išteklių naudojimą; |
| --- | --- |

c)

derybų dėl sutarčių ir jų sudarymo sąnaudas, įskaitant išorės mokesčius ir vidaus išteklių naudojimą;

| d) | pastovias sąnaudas, būtinas siekiant užtikrinti atitiktį Reglamento (ES) Nr. 531/2012 14 ir 15 straipsniuose nustatytiems reguliuojamų mažmeninių tarptinklinio ryšio paslaugų teikimo reikalavimams, atsižvelgiant į tarptinklinio ryšio paslaugų teikėjo taikomas sąžiningo naudojimo taisykles. |
| --- | --- |

d)

pastovias sąnaudas, būtinas siekiant užtikrinti atitiktį Reglamento (ES) Nr. 531/2012 14 ir 15 straipsniuose nustatytiems reguliuojamų mažmeninių tarptinklinio ryšio paslaugų teikimo reikalavimams, atsižvelgiant į tarptinklinio ryšio paslaugų teikėjo taikomas sąžiningo naudojimo taisykles.

4.   Proporcingai atsižvelgiama tik į tą 3 dalies a, b ir c punktuose nurodytų sąnaudų dalį, kurią pareiškėjo teikiamų reguliuojamų tarptinklinio ryšio paslaugų srautai sudaro bendrame jo tarptinklinio ryšio mažmeniniame siunčiamajame ir didmeniniame gaunamajame sraute, pagal II priedo 1 ir 2 punktuose nustatytą metodiką ir proporcingai viso jo mažmeninių tarptinklinio ryšio paslaugų, teikiamų Sąjungoje, srauto daliai bendrame jo mažmeninių tarptinklinio ryšio paslaugų, teikiamų Sąjungoje ir už jos ribų, sraute, pagal II priedo 1 ir 3 punktuose nustatytą metodiką.

5.   Proporcingai atsižvelgiama tik į tą 3 dalies d punkte nurodytų sąnaudų dalį, kurią bendras pareiškėjo mažmeninių tarptinklinio ryšio paslaugų, teikiamų Sąjungoje, srautas sudaro bendrame jo mažmeninių tarptinklinio ryšio paslaugų, teikiamų Sąjungoje ir už jos ribų, sraute, pagal II priedo 1 ir 3 punktuose nustatytą metodiką.

8 straipsnis

Mažmeninių jungtinių ir bendrų sąnaudų priskyrimas reguliuojamų mažmeninių tarptinklinio ryšio paslaugų teikimui

1.   Be sąnaudų, nustatytų pagal 7 straipsnį, į prašymą leisti taikyti papildomą tarptinklinio ryšio mokestį gali būti įtraukiama dalis jungtinių ir bendrų sąnaudų mažmeninėms judriojo ryšio paslaugoms teikti apskritai. Atsižvelgiama tik į šias sąnaudas, jei jos pagrįstos prašyme:

| a) | sąskaitų išrašymo ir mokesčių surinkimo sąnaudas, įskaitant visas su kliento sąskaitos tvarkymu, apskaičiavimu, išrašymu ir pateikimu susijusias sąnaudas; |
| --- | --- |

a)

sąskaitų išrašymo ir mokesčių surinkimo sąnaudas, įskaitant visas su kliento sąskaitos tvarkymu, apskaičiavimu, išrašymu ir pateikimu susijusias sąnaudas;

| b) | pardavimo ir platinimo sąnaudas, įskaitant mažmeninių judriojo ryšio paslaugų parduotuvių ir kitų platinimo kanalų veiklos sąnaudas; |
| --- | --- |

b)

pardavimo ir platinimo sąnaudas, įskaitant mažmeninių judriojo ryšio paslaugų parduotuvių ir kitų platinimo kanalų veiklos sąnaudas;

| c) | klientų aptarnavimo sąnaudas, įskaitant visų galutiniam paslaugų gavėjui prieinamų klientų aptarnavimo paslaugų veiklos sąnaudas; |
| --- | --- |

c)

klientų aptarnavimo sąnaudas, įskaitant visų galutiniam paslaugų gavėjui prieinamų klientų aptarnavimo paslaugų veiklos sąnaudas;

| d) | skolos valdymo sąnaudas, įskaitant neatgaunamų klientų skolų nurašymo ir skolų išieškojimo sąnaudas; |
| --- | --- |

d)

skolos valdymo sąnaudas, įskaitant neatgaunamų klientų skolų nurašymo ir skolų išieškojimo sąnaudas;

| e) | rinkodaros sąnaudas, įskaitant visas judriojo ryšio paslaugų reklamos sąnaudas. |
| --- | --- |

e)

rinkodaros sąnaudas, įskaitant visas judriojo ryšio paslaugų reklamos sąnaudas.

2.   Proporcingai atsižvelgiama tik į tą 1 dalyje nurodytų sąnaudų, jei jos pagrįstos prašyme, dalį, kurią bendras pareiškėjo mažmeninių tarptinklinio ryšio paslaugų, teikiamų Sąjungoje, srautas sudaro bendrame jo mažmeninių judriojo ryšio paslaugų sraute; nustatomas svertinis vidurkis pagal kiekvienos rūšies judriojo ryšio paslaugų dalį, o svoriniai daugikliai atspindi atitinkamus pareiškėjo mokamų didmeninių tarptinklinio ryšio kainų vidurkius, pagal II priedo 1 ir 4 punktuose nustatytą metodiką.

9 straipsnis

Reguliuojamų mažmeninių tarptinklinio ryšio paslaugų teikimo pajamų nustatymas

1.   Siekiant nustatyti, ar pareiškėjas negali padengti savo sąnaudų ir tai kenkia savojoje šalyje imamų mokesčių sistemai, atsižvelgiama tik į šias pajamas, įtrauktas į prašymą leisti taikyti papildomą tarptinklinio ryšio mokestį:

| a) | pajamas, gautas tiesiogiai iš mažmeninių judriojo ryšio paslaugų srautų, inicijuotų lankomoje valstybėje narėje; |
| --- | --- |

a)

pajamas, gautas tiesiogiai iš mažmeninių judriojo ryšio paslaugų srautų, inicijuotų lankomoje valstybėje narėje;

| b) | proporcingą visų fiksuotais periodiniais mokesčiais grindžiamų mažmeninių judriojo ryšio paslaugų pardavimo pajamų dalį. |
| --- | --- |

b)

proporcingą visų fiksuotais periodiniais mokesčiais grindžiamų mažmeninių judriojo ryšio paslaugų pardavimo pajamų dalį.

2.   1 dalies a punkte nurodytos pajamos apima:

| a) | visus mažmeninius mokesčius, pagal Reglamento (ES) Nr. 531/2012 6e straipsnį imamus už srautus, kuriais viršijamas naudojimas pagal tarptinklinio ryšio paslaugų teikėjo taikomas sąžiningo naudojimo taisykles; |
| --- | --- |

a)

visus mažmeninius mokesčius, pagal Reglamento (ES) Nr. 531/2012 6e straipsnį imamus už srautus, kuriais viršijamas naudojimas pagal tarptinklinio ryšio paslaugų teikėjo taikomas sąžiningo naudojimo taisykles;

| b) | visas pajamas iš alternatyvių reguliuojamų tarptinklinio ryšio paslaugų pagal Reglamento (ES) Nr. 531/2012 6e straipsnio 3 dalį; |
| --- | --- |

b)

visas pajamas iš alternatyvių reguliuojamų tarptinklinio ryšio paslaugų pagal Reglamento (ES) Nr. 531/2012 6e straipsnio 3 dalį;

| c) | visas savojoje šalyje taikomas mažmenines kainas, imamas už vienetą arba viršijant fiksuotus periodinius mažmeninių judriojo ryšio paslaugų teikimo mokesčius ir susijusias su naudojimusi mažmeninėmis judriojo ryšio paslaugomis lankomoje valstybėje narėje. |
| --- | --- |

c)

visas savojoje šalyje taikomas mažmenines kainas, imamas už vienetą arba viršijant fiksuotus periodinius mažmeninių judriojo ryšio paslaugų teikimo mokesčius ir susijusias su naudojimusi mažmeninėmis judriojo ryšio paslaugomis lankomoje valstybėje narėje.

3.   Siekiant nustatyti 1 dalies b punkte nurodytas pajamas, kai mažmeninės judriojo ryšio paslaugos parduodamos kaip su kitomis paslaugomis ar galiniais įrenginiais susietas produktas (rinkinys), atsižvelgiama tik į pajamas, susijusias su mažmeninių judriojo ryšio paslaugų pardavimu. Tos pajamos nustatomos pagal kainą, taikomą parduodant atskirai kiekvieną rinkinio komponentą (jei parduodamas) arba parduodant atskiras tokių pačių savybių paslaugas.

4.   Siekiant nustatyti, kokią bendrų judriojo ryšio paslaugų pardavimo mažmeninėmis kainomis pajamų dalį sudaro pajamos, susijusios su reguliuojamų mažmeninių tarptinklinio ryšio paslaugų teikimu, taikoma II priedo 1 ir 5 punktuose nustatyta metodika.

10 straipsnis

Tarptinklinio ryšio paslaugų teikėjų pagal Reglamento (ES) Nr. 531/2012 6c straipsnio 2 dalį teikiamų prašymų leisti taikyti papildomą tarptinklinio ryšio mokestį siekiant užtikrinti savojoje šalyje imamų mokesčių modelio tvarumą vertinimas

1.   Vertindama tarptinklinio ryšio paslaugų teikėjo pagal Reglamento (ES) Nr. 531/2012 6c straipsnio 2 dalį teikiamą prašymą leisti taikyti papildomą tarptinklinio ryšio mokestį siekiant užtikrinti savojoje šalyje taikomo imamų mokesčių modelio tvarumą, nacionalinė reguliavimo institucija gali padaryti išvadą, kad pareiškėjas negali padengti reguliuojamų mažmeninių tarptinklinio ryšio paslaugų teikimo sąnaudų ir tai pakenktų savojoje šalyje imamų mokesčių modelio tvarumui, tik tuo atveju, kai pareiškėjo grynoji neigiama mažmeninių tarptinklinio ryšio paslaugų marža sudaro ne mažiau kaip 3 % jo judriojo ryšio paslaugų maržos.

Grynoji mažmeninė tarptinklinio ryšio marža yra likutis, gautas iš reguliuojamų mažmeninių tarptinklinio ryšio paslaugų teikimo pajamų atėmus tokių paslaugų teikimo sąnaudas, nustatytas pagal šį reglamentą. Siekdama nustatyti šią maržą, nacionalinė reguliavimo institucija peržiūri prašyme pateiktus duomenis, kad užtikrintų atitiktį 7, 8 ir 9 straipsniuose išdėstytai sąnaudų ir pajamų nustatymo metodikai.

2.   Jei dėl konkrečių aplinkybių nėra tikėtina, kad bus pakenkta savojoje šalyje imamų mokesčių modelio tvarumui, nacionalinė reguliavimo institucija atsisako leisti taikyti papildomą mokestį, net jei absoliučioji grynosios mažmeninės tarptinklinio ryšio maržos vertė yra ne mažesnė kaip 3 %. Tokios aplinkybės, be kita ko, gali būti:

| a) | pareiškėjas yra grupės dalyvis ir esama įrodymų, kad taikoma kitoms Sąjungoje veikiančioms grupės patronuojamosioms bendrovėms naudinga sandorių kainodara, ypač atsižvelgiant į didelį grupėje taikomų didmeninių tarptinklinio ryšio mokesčių disbalansą; |
| --- | --- |

a)

pareiškėjas yra grupės dalyvis ir esama įrodymų, kad taikoma kitoms Sąjungoje veikiančioms grupės patronuojamosioms bendrovėms naudinga sandorių kainodara, ypač atsižvelgiant į didelį grupėje taikomų didmeninių tarptinklinio ryšio mokesčių disbalansą;

| b) | konkurencijos šalies vidaus rinkose lygis rodo, kad yra galimybių kompensuoti sumažėjusias maržas; |
| --- | --- |

b)

konkurencijos šalies vidaus rinkose lygis rodo, kad yra galimybių kompensuoti sumažėjusias maržas;

| c) | pritaikius griežtesnes sąžiningo naudojimo taisykles, vis dar atitinkančias 3 ir 4 straipsnius, grynoji mažmeninė tarptinklinio ryšio marža sumažėtų tiek, kad nesiektų 3 %. |
| --- | --- |

c)

pritaikius griežtesnes sąžiningo naudojimo taisykles, vis dar atitinkančias 3 ir 4 straipsnius, grynoji mažmeninė tarptinklinio ryšio marža sumažėtų tiek, kad nesiektų 3 %.

3.   Išskirtinėmis aplinkybėmis, kai operatoriaus judriojo ryšio paslaugų marža ir mažmeninė grynoji tarptinklinio ryšio marža yra neigiamos, nacionalinė reguliavimo institucija leidžia taikyti papildomą reguliuojamų tarptinklinio ryšio paslaugų mokestį.

4.   Jei nacionalinė reguliavimo institucija leidžia taikyti papildomą reguliuojamų tarptinklinio ryšio paslaugų mokestį, galutiniame savo sprendime ji nurodo patvirtintą neigiamą mažmeninę tarptinklinio ryšio maržą, kurią galima susigrąžinti taikant papildomą mažmeninį mokestį už Sąjungoje teikiamas tarptinklinio ryšio paslaugas. Papildomas mokestis turi būti suderinamas su tarptinklinio ryšio srautų prielaidomis, kuriomis grindžiamas prašymo vertinimas, ir nustatomas laikantis Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos 2002/21/EB (9) 8 straipsnyje nustatytų principų.

IV SKIRSNIS

BAIGIAMOSIOS NUOSTATOS

11 straipsnis

Sąžiningo naudojimo taisyklių taikymo ir tarptinklinio ryšio paslaugų teikėjų prašymų leisti taikyti papildomą tarptinklinio ryšio mokestį siekiant užtikrinti savojoje šalyje taikomo mokesčių modelio tvarumą teikimo pagal Reglamento (ES) Nr. 531/2012 6c straipsnio 2 dalį stebėsena

Kad galėtų stebėti, ar nuosekliai taikomi Reglamento (ES) Nr. 531/2012 6b ir 6c straipsniai ir šis reglamentas, ir pagal Reglamento (ES) Nr. 531/2012 6d straipsnio 5 dalį kasmet informuoti Komisiją apie pateiktus prašymus, nacionalinės reguliavimo institucijos reguliariai renka informaciją apie:

| a) | visus veiksmus, kurių imasi, siekdamos prižiūrėti, kaip taikomas Reglamento (ES) Nr. 531/2012 6b straipsnis ir išsamios šiame reglamente nustatytos taisyklės; |
| --- | --- |

a)

visus veiksmus, kurių imasi, siekdamos prižiūrėti, kaip taikomas Reglamento (ES) Nr. 531/2012 6b straipsnis ir išsamios šiame reglamente nustatytos taisyklės;

| b) | per metus pagal Reglamento (ES) Nr. 531/2012 6c straipsnio 2 ir 4 dalis užregistruotų, patenkintų ir atnaujintų prašymų leisti taikyti papildomą tarptinklinio ryšio mokestį skaičių; |
| --- | --- |

b)

per metus pagal Reglamento (ES) Nr. 531/2012 6c straipsnio 2 ir 4 dalis užregistruotų, patenkintų ir atnaujintų prašymų leisti taikyti papildomą tarptinklinio ryšio mokestį skaičių;

| c) | dydį neigiamų tarptinklinio ryšio maržų, kurias pripažino savo sprendimuose leisti taikyti papildomą tarptinklinio ryšio mokestį, ir tarptinklinio ryšio paslaugų teikėjų pagal Reglamento (ES) Nr. 531/2012 6c straipsnio 2 dalį teikiamuose prašymuose leisti taikyti papildomą tarptinklinio ryšio mokestį siekiant užtikrinti savojoje šalyje imamų mokesčių modelio tvarumą deklaruoto papildomo mokesčio taikymo tvarką. |
| --- | --- |

c)

dydį neigiamų tarptinklinio ryšio maržų, kurias pripažino savo sprendimuose leisti taikyti papildomą tarptinklinio ryšio mokestį, ir tarptinklinio ryšio paslaugų teikėjų pagal Reglamento (ES) Nr. 531/2012 6c straipsnio 2 dalį teikiamuose prašymuose leisti taikyti papildomą tarptinklinio ryšio mokestį siekiant užtikrinti savojoje šalyje imamų mokesčių modelio tvarumą deklaruoto papildomo mokesčio taikymo tvarką.

12 straipsnis

Peržiūra

Nedarant įtakos galimybei peržiūrą atlikti anksčiau remiantis pradine įgyvendinimo patirtimi ir reikšmingais veiksnių, išvardytų Reglamento (EB) Nr. 531/2012 6d straipsnio 2 dalyje, pokyčiais, Komisija, pasikonsultavusi su EERRI, šį įgyvendinimo aktą peržiūri iki 2019 m. birželio mėn.

13 straipsnis

Įsigaliojimas

Šis reglamentas įsigalioja dvidešimtą dieną po jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje.

Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje

Šis reglamentas privalomas visas ir tiesiogiai taikomas visose valstybėse narėse.

Priimta Briuselyje 2016 m. gruodžio 15 d.

Komisijos vardu

Pirmininkas

Jean-Claude JUNCKER

---

(1)  
  OL L 172, 2012 6 30, p. 10.

1

(2)  
  2002 m. liepos 12 d. Europos Parlamento ir Tarybos Direktyva 2002/58/EB dėl asmens duomenų tvarkymo ir privatumo apsaugos elektroninių ryšių sektoriuje (Direktyva dėl privatumo ir elektroninių ryšių) (OL L 201, 2002 7 31, p. 37).

2

(3)  
  2002 m. kovo 7 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2002/22/EB dėl universaliųjų paslaugų ir paslaugų gavėjų teisių, susijusių su elektroninių ryšių tinklais ir paslaugomis (Universaliųjų paslaugų direktyva) (OL L 108, 2002 4 24, p. 51).

3

(4)  
  2009 m. lapkričio 25 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2009/136/EB, iš dalies keičianti Direktyvą 2002/22/EB dėl universaliųjų paslaugų ir paslaugų gavėjų teisių, susijusių su elektroninių ryšių tinklais ir paslaugomis, Direktyvą 2002/58/EB dėl asmens duomenų tvarkymo ir privatumo apsaugos elektroninių ryšių sektoriuje ir Reglamentą (EB) Nr. 2006/2004 dėl nacionalinių institucijų, atsakingų už vartotojų apsaugos teisės aktų vykdymą, bendradarbiavimo (OL L 337, 2009 12 18, p. 11).

4

(5)  
  1995 m. spalio 24 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 95/46/EB dėl asmenų apsaugos tvarkant asmens duomenis ir dėl laisvo tokių duomenų judėjimo (OL L 281, 1995 11 23, p. 31).

5

(6)  
  2006 m. kovo 15 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2006/24/EB dėl duomenų, generuojamų arba tvarkomų teikiant viešai prieinamas elektroninių ryšių paslaugas arba viešuosius ryšių tinklus, saugojimo ir iš dalies keičianti Direktyvą 2002/58/EB (OL L 105, 2006 4 13, p. 54).

6

(7)  
  2016 m. balandžio 27 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) 2016/679 dėl fizinių asmenų apsaugos tvarkant asmens duomenis ir dėl laisvo tokių duomenų judėjimo ir kuriuo panaikinama Direktyva 95/46/EB (Bendrasis duomenų apsaugos reglamentas) (OL L 119, 2016 5 4, p. 1).

7

(8)  
  2004 m. sausio 20 d. Tarybos reglamentas (EB) Nr. 139/2004 dėl koncentracijų tarp įmonių kontrolės (EB Susijungimų reglamentas) (OL L 24, 2004 1 29, p. 1).

8

(9)  
  2002 m. kovo 7 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2002/21/EB dėl elektroninių ryšių tinklų ir paslaugų bendrosios reguliavimo sistemos (Pagrindų direktyva) (OL L 108, 2002 4 24, p. 33).

9

---

I PRIEDAS

Faktinės reguliuojamųjų tarptinklinio ryšio paslaugų, teikiamų pagal principą „tarptinklinis ryšys savo šalies kainomis“, apimties santykinis pokytis, palyginti su tuo pačiu praėjusių metų laikotarpiu:

Formula

čia:

k
  – paslauga (1 = balso skambučių, 2 = SMS, 3 = duomenų perdavimo);

n
  – dienų, kurias taikytas principas „tarptinklinis ryšys savo šalies kainomis“, skaičius (n ≥ 30) ir

t
  – metai, kuriais pirmą kartą pritaikytas principas „tarptinklinis ryšys savo šalies kainomis“.

Dauginant šią procentinę dalį iš praėjusiųjų metų apimčių apskaičiuojamas numatomas apimties pokytis per planinį 12 mėnesių laikotarpį.

---

II PRIEDAS

1)

Formula

čia:

k
  – paslaugos rūšis (1 – balso skambučių, 2 – SMS, 3 – duomenų perdavimo);

operatoriaus mokama vidutinė tarptinklinio ryšio didmeninė kaina– nesubalansuoto srauto vieneto vidutinė kaina, kurią operatorius moka už kiekvieną paslaugą, o kiekvienos paslaugos vieneto kaina yra euro centai: i) balso skambučių – už minutę, ii) SMS – už SMS žinutę ir iii) duomenų – už MB.

2)

Formula

čia

| k | – | paslaugos rūšis (1 – balso skambučių, 2 – SMS, 3 – duomenų perdavimo). |
| --- | --- | --- |

k

–

paslaugos rūšis (1 – balso skambučių, 2 – SMS, 3 – duomenų perdavimo).

3)

Formula

čia

| k | – | paslaugos rūšis (1 – balso skambučių, 2 – SMS, 3 – duomenų perdavimo). |
| --- | --- | --- |

k

–

paslaugos rūšis (1 – balso skambučių, 2 – SMS, 3 – duomenų perdavimo).

4)

Formula

čia

| k | – | paslaugos rūšis (1 – balso skambučių, 2 – SMS, 3 – duomenų perdavimo). |
| --- | --- | --- |

k

–

paslaugos rūšis (1 – balso skambučių, 2 – SMS, 3 – duomenų perdavimo).

5)

Formula

čia

| k | – | paslaugos rūšis (1 – balso skambučių, 2 – SMS, 3 – duomenų perdavimo). |
| --- | --- | --- |

k

–

paslaugos rūšis (1 – balso skambučių, 2 – SMS, 3 – duomenų perdavimo).

---

| 2016 12 17 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | L 344/63 |
| --- | --- | --- | --- |

2016 12 17

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

L 344/63

---

KOMISIJOS ĮGYVENDINIMO REGLAMENTAS (ES) 2016/2287

2016 m. gruodžio 16 d.

kuriuo iš dalies keičiamas Reglamentas (EB) Nr. 431/2008, kuriuo leidžiama pradėti naudoti sušaldytos galvijienos importo tarifinę kvotą ir kuriuo numatomas jos administravimas, ir Įgyvendinimo reglamentas (ES) Nr. 593/2013, kuriuo skiriamos aukštos kokybės šviežios, atšaldytos ir užšaldytos galvijienos bei užšaldytos buivolienos tarifinės kvotos ir numatomas jų administravimas

EUROPOS KOMISIJA,

atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo,

atsižvelgdama į 2013 m. gruodžio 17 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) Nr. 1308/2013, kuriuo nustatomas bendras žemės ūkio produktų rinkų organizavimas ir panaikinami Tarybos reglamentai (EEB) Nr. 922/72, (EEB) Nr. 234/79, (EB) Nr. 1037/2001 ir (EB) Nr. 1234/2007 (1), ypač į jo 187 straipsnio a punktą,

kadangi:

| (1) | Komisijos reglamentu (EB) Nr. 431/2008 (2) leidžiama pradėti naudoti sušaldytos galvijienos, kurios KN kodas 0202, bei produktų, kurių KN kodas 0206 29 91, importo tarifinę kvotą ir numatomas jos administravimas; |
| --- | --- |

(1)

Komisijos reglamentu (EB) Nr. 431/2008 (2) leidžiama pradėti naudoti sušaldytos galvijienos, kurios KN kodas 0202, bei produktų, kurių KN kodas 0206 29 91, importo tarifinę kvotą ir numatomas jos administravimas;

| (2) | Komisijos įgyvendinimo reglamentu (ES) Nr. 593/2013 (3) skiriamos aukštos kokybės šviežios, atšaldytos ir užšaldytos galvijienos bei užšaldytos buivolienos tarifinės kvotos ir numatomas jų administravimas; |
| --- | --- |

(2)

Komisijos įgyvendinimo reglamentu (ES) Nr. 593/2013 (3) skiriamos aukštos kokybės šviežios, atšaldytos ir užšaldytos galvijienos bei užšaldytos buivolienos tarifinės kvotos ir numatomas jų administravimas;

| (3) | Kroatijos Respublikai įstojus į Europos Sąjungą, išsiplėtė ES muitų sąjunga. Taigi ES pagal Pasaulio prekybos organizacijos (PPO) taisykles buvo įpareigota pradėti derybas su PPO narėmis, turinčiomis derybų su stojančiosiomis šalimis teises, kad būtų susitarta dėl kompensacinio sureguliavimo; |
| --- | --- |

(3)

Kroatijos Respublikai įstojus į Europos Sąjungą, išsiplėtė ES muitų sąjunga. Taigi ES pagal Pasaulio prekybos organizacijos (PPO) taisykles buvo įpareigota pradėti derybas su PPO narėmis, turinčiomis derybų su stojančiosiomis šalimis teises, kad būtų susitarta dėl kompensacinio sureguliavimo;

| (4) | Europos Sąjungos ir Urugvajaus Rytų Respublikos susitarime pasikeičiant laiškais pagal 1994 m. Bendrojo susitarimo dėl muitų tarifų ir prekybos (GATT) XXIV straipsnio 6 dalį ir XXVIII straipsnį dėl nuolaidų pakeitimo Kroatijos Respublikos sąraše jai stojant į Europos Sąjungą, patvirtintame Tarybos sprendimu (ES) 2016/1884 (4), nustatyta, kad didinamas dviejų galvijienai taikomų Sąjungos tarifinių kvotų kiekis. Dabartinė galvijų mėsos be kaulų kvota turėtų būti padidinta 76 tonomis, o dabartinė užšaldytos galvijų mėsos tarifinė kvota turėtų būti padidinta 1 875 tonomis; |
| --- | --- |

(4)

Europos Sąjungos ir Urugvajaus Rytų Respublikos susitarime pasikeičiant laiškais pagal 1994 m. Bendrojo susitarimo dėl muitų tarifų ir prekybos (GATT) XXIV straipsnio 6 dalį ir XXVIII straipsnį dėl nuolaidų pakeitimo Kroatijos Respublikos sąraše jai stojant į Europos Sąjungą, patvirtintame Tarybos sprendimu (ES) 2016/1884 (4), nustatyta, kad didinamas dviejų galvijienai taikomų Sąjungos tarifinių kvotų kiekis. Dabartinė galvijų mėsos be kaulų kvota turėtų būti padidinta 76 tonomis, o dabartinė užšaldytos galvijų mėsos tarifinė kvota turėtų būti padidinta 1 875 tonomis;

| (5) | Europos Sąjungos ir Urugvajaus Rytų Respublikos susitarimas turi būti taikomas nuo 2017 m. sausio 1 d., todėl tikslinga, kad šis reglamentas būtų taikomas nuo tos dienos; |
| --- | --- |

(5)

Europos Sąjungos ir Urugvajaus Rytų Respublikos susitarimas turi būti taikomas nuo 2017 m. sausio 1 d., todėl tikslinga, kad šis reglamentas būtų taikomas nuo tos dienos;

| (6) | siekiant tinkamo Komisijos reglamente (EB) Nr. 431/2008 nustatytų tarifinių kvotų administravimo, papildomas užšaldytos galvijų mėsos kiekis turėtų būti skirtas nuo 2017–2018 m. kvotos laikotarpio; |
| --- | --- |

(6)

siekiant tinkamo Komisijos reglamente (EB) Nr. 431/2008 nustatytų tarifinių kvotų administravimo, papildomas užšaldytos galvijų mėsos kiekis turėtų būti skirtas nuo 2017–2018 m. kvotos laikotarpio;

| (7) | Reglamentas (EB) Nr. 431/2008 ir Įgyvendinimo reglamentas (ES) Nr. 593/2013 turėtų būti atitinkamai iš dalies pakeisti; |
| --- | --- |

(7)

Reglamentas (EB) Nr. 431/2008 ir Įgyvendinimo reglamentas (ES) Nr. 593/2013 turėtų būti atitinkamai iš dalies pakeisti;

| (8) | šiame reglamente numatytos priemonės atitinka Bendro žemės ūkio rinkų organizavimo komiteto nuomonę, |
| --- | --- |

(8)

šiame reglamente numatytos priemonės atitinka Bendro žemės ūkio rinkų organizavimo komiteto nuomonę,

PRIĖMĖ ŠĮ REGLAMENTĄ:

1 straipsnis

Reglamento (EB) Nr. 431/2008 1 straipsnio 1 dalis iš dalies keičiama taip:

| 1) | Pirmoje pastraipoje žodžiai „53 000 tonų“ pakeičiami žodžiais „54 875 tonų“; |
| --- | --- |

1)

Pirmoje pastraipoje žodžiai „53 000 tonų“ pakeičiami žodžiais „54 875 tonų“;

| 2) | Įterpiama antra pastraipa:
  „Tačiau visas 2016–2017 m. importo tarifinės kvotos laikotarpio kiekis yra 53 000 tonų.“ |
| --- | --- |

2)

Įterpiama antra pastraipa:

„Tačiau visas 2016–2017 m. importo tarifinės kvotos laikotarpio kiekis yra 53 000 tonų.“

2 straipsnis

Įgyvendinimo reglamentas (ES) Nr. 593/2013 iš dalies keičiamas taip:

| 1) | 1 straipsnio 1 dalies a punktas pakeičiamas taip:






  „a) | 66 826 tonos aukštos kokybės šviežios, atšaldytos arba užšaldytos galvijų mėsos, kurios KN kodai 0201 ir 0202, ir produktų, kurių KN kodai 0206 10 95 ir 0206 29 91;“; |
| --- | --- | --- |

1)

1 straipsnio 1 dalies a punktas pakeičiamas taip:

„a)

| 2) | 2 straipsnio c punkto pirmoje pastraipoje žodžiai „6 300 tonų“ pakeičiami žodžiais „6 376 tonos“. |
| --- | --- |

2)

2 straipsnio c punkto pirmoje pastraipoje žodžiai „6 300 tonų“ pakeičiami žodžiais „6 376 tonos“.

3 straipsnis

Šis reglamentas įsigalioja trečią dieną po jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje.

Jis taikomas nuo 2017 m. sausio 1 d.

Šis reglamentas privalomas visas ir tiesiogiai taikomas visose valstybėse narėse.

Priimta Briuselyje 2016 m. gruodžio 16 d.

Komisijos vardu

Pirmininkas

Jean-Claude JUNCKER

---

(1)  
  OL L 347, 2013 12 20, p. 671.

1

(2)  
  2008 m. gegužės 19 d. Komisijos reglamentas (EB) Nr. 431/2008, kuriuo leidžiama pradėti naudoti sušaldytos galvijienos, kuriai priskirtas KN kodas 0202, bei produktų, kuriems priskirtas KN kodas 0206 29 91, importo tarifinę kvotą ir kuriuo numatomas jos administravimas (OL L 130, 2008 5 20, p. 3).

2

(3)  
  2013 m. birželio 21 d. Komisijos įgyvendinimo reglamentas (ES) Nr. 593/2013, kuriuo skiriamos aukštos kokybės šviežios, atšaldytos ir užšaldytos galvijienos bei užšaldytos buivolienos tarifinės kvotos ir numatomas jų administravimas (OL L 170, 2013 6 22, p. 32).

3

(4)  
  2016 m. spalio 18 d. Tarybos sprendimas (ES) 2016/1884 dėl Europos Sąjungos ir Urugvajaus Rytų Respublikos susitarimo pasikeičiant laiškais pagal 1994 m. Bendrojo susitarimo dėl muitų tarifų ir prekybos (GATT) XXIV straipsnio 6 dalį ir XXVIII straipsnį dėl nuolaidų pakeitimo Kroatijos Respublikos sąraše jai stojant į Europos Sąjungą sudarymo (OL L 291, 2016 10 26, p. 1).

4

---

| 2016 12 17 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | L 344/65 |
| --- | --- | --- | --- |

2016 12 17

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

L 344/65

---

KOMISIJOS ĮGYVENDINIMO REGLAMENTAS (ES) 2016/2288

2016 m. gruodžio 16 d.

kuriuo piperonilbutoksidas patvirtinamas kaip esama veiklioji medžiaga 18-o tipo biocidiniams produktams gaminti

(Tekstas svarbus EEE)

EUROPOS KOMISIJA,

atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo,

atsižvelgdama į 2012 m. gegužės 22 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) Nr. 528/2012 dėl biocidinių produktų tiekimo rinkai ir jų naudojimo (1), ypač į jo 89 straipsnio 1 dalies trečią pastraipą,

kadangi:

| (1) | Komisijos deleguotajame reglamente (ES) Nr. 1062/2014 (2) pateikiamas esamų veikliųjų medžiagų, kurias reikia įvertinti, kad būtų galima patvirtinti kaip tinkamas biocidinių produktų gamybai, sąrašas. Tame sąraše yra piperonilbutoksidas; |
| --- | --- |

(1)

Komisijos deleguotajame reglamente (ES) Nr. 1062/2014 (2) pateikiamas esamų veikliųjų medžiagų, kurias reikia įvertinti, kad būtų galima patvirtinti kaip tinkamas biocidinių produktų gamybai, sąrašas. Tame sąraše yra piperonilbutoksidas;

| (2) | buvo įvertinta, ar piperonilbutoksidą galima naudoti 18-o tipo produktams (insekticidams, akaricidams ir kitų nariuotakojų kontrolės produktams), aprašytiems Reglamento (ES) Nr. 528/2012 V priede, gaminti; |
| --- | --- |

(2)

buvo įvertinta, ar piperonilbutoksidą galima naudoti 18-o tipo produktams (insekticidams, akaricidams ir kitų nariuotakojų kontrolės produktams), aprašytiems Reglamento (ES) Nr. 528/2012 V priede, gaminti;

| (3) | Graikija buvo paskirta vertinančiąja kompetentinga institucija ir 2015 m. gegužės 29 d. pateikė vertinimo ataskaitą ir savo rekomendacijas; |
| --- | --- |

(3)

Graikija buvo paskirta vertinančiąja kompetentinga institucija ir 2015 m. gegužės 29 d. pateikė vertinimo ataskaitą ir savo rekomendacijas;

| (4) | pagal Deleguotojo reglamento (ES) Nr. 1062/2014 7 straipsnio 2 dalį 2016 m. birželio 16 d. Biocidinių produktų komitetas, atsižvelgdamas į vertinančiosios kompetentingos institucijos išvadas, parengė Europos cheminių medžiagų agentūros nuomonę; |
| --- | --- |

(4)

pagal Deleguotojo reglamento (ES) Nr. 1062/2014 7 straipsnio 2 dalį 2016 m. birželio 16 d. Biocidinių produktų komitetas, atsižvelgdamas į vertinančiosios kompetentingos institucijos išvadas, parengė Europos cheminių medžiagų agentūros nuomonę;

| (5) | remiantis ta nuomone, 18-o tipo biocidiniai produktai, kurių sudėtyje yra piperonilbutoksido, turėtų atitikti Reglamento (ES) Nr. 528/2012 19 straipsnio 1 dalies b punkto kriterijus, jei laikomasi tam tikrų su jų naudojimu susijusių specifikacijų ir sąlygų; |
| --- | --- |

(5)

remiantis ta nuomone, 18-o tipo biocidiniai produktai, kurių sudėtyje yra piperonilbutoksido, turėtų atitikti Reglamento (ES) Nr. 528/2012 19 straipsnio 1 dalies b punkto kriterijus, jei laikomasi tam tikrų su jų naudojimu susijusių specifikacijų ir sąlygų;

| (6) | todėl piperonilbutoksidą tikslinga patvirtinti kaip tinkamą naudoti 18-o tipo biocidiniams produktams gaminti, jei laikomasi tam tikrų specifikacijų ir sąlygų; |
| --- | --- |

(6)

todėl piperonilbutoksidą tikslinga patvirtinti kaip tinkamą naudoti 18-o tipo biocidiniams produktams gaminti, jei laikomasi tam tikrų specifikacijų ir sąlygų;

| (7) | kadangi piperonilbutoksidas atitinka labai patvarių medžiagų kriterijus pagal Reglamento (EB) Nr. 1907/2006 (3) XIII priedą, piperonilbutoksidu apdoroti ar piperonilbutoksido turintys gaminiai turėtų būti tinkamai paženklinti prieš juos pateikiant rinkai; |
| --- | --- |

(7)

kadangi piperonilbutoksidas atitinka labai patvarių medžiagų kriterijus pagal Reglamento (EB) Nr. 1907/2006 (3) XIII priedą, piperonilbutoksidu apdoroti ar piperonilbutoksido turintys gaminiai turėtų būti tinkamai paženklinti prieš juos pateikiant rinkai;

| (8) | veiklioji medžiaga turėtų būti patvirtinta praėjus tinkamam laikotarpiui, per kurį suinteresuotieji subjektai galėtų imtis parengiamųjų priemonių, kurios būtinos, kad būtų galima laikytis nustatytų naujų reikalavimų; |
| --- | --- |

(8)

veiklioji medžiaga turėtų būti patvirtinta praėjus tinkamam laikotarpiui, per kurį suinteresuotieji subjektai galėtų imtis parengiamųjų priemonių, kurios būtinos, kad būtų galima laikytis nustatytų naujų reikalavimų;

| (9) | šiame reglamente nustatytos priemonės atitinka Biocidinių produktų nuolatinio komiteto nuomonę, |
| --- | --- |

(9)

šiame reglamente nustatytos priemonės atitinka Biocidinių produktų nuolatinio komiteto nuomonę,

PRIĖMĖ ŠĮ REGLAMENTĄ:

1 straipsnis

Piperonilbutoksidas patvirtinamas kaip veiklioji medžiaga 18-o tipo biocidiniams produktams gaminti, jei laikomasi priede nustatytų specifikacijų ir sąlygų.

2 straipsnis

Šis reglamentas įsigalioja dvidešimtą dieną po jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje.

Šis reglamentas privalomas visas ir tiesiogiai taikomas visose valstybėse narėse.

Priimta Briuselyje 2016 m. gruodžio 16 d.

Komisijos vardu

Pirmininkas

Jean-Claude JUNCKER

---

(1)  
  OL L 167, 2012 6 27, p. 1.

1

(2)  
  2014 m. rugpjūčio 4 d. Komisijos deleguotasis reglamentas (ES) Nr. 1062/2014 dėl visų esamų veikliųjų medžiagų, kurių yra Europos Parlamento ir Tarybos reglamente (ES) Nr. 528/2012 nurodytuose biocidiniuose produktuose, sistemingo tyrimo darbo programos (OL L 294, 2014 10 10, p. 1).

2

(3)  
  2006 m. gruodžio 18 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (EB) Nr. 1907/2006 dėl cheminių medžiagų registracijos, įvertinimo, autorizacijos ir apribojimų (REACH), įsteigiantis Europos cheminių medžiagų agentūrą, iš dalies keičiantis Direktyvą 1999/45/EB bei panaikinantis Tarybos reglamentą (EEB) Nr. 793/93, Komisijos reglamentą (EB) Nr. 1488/94, Tarybos direktyvą 76/769/EEB ir Komisijos direktyvas 91/155/EEB, 93/67/EEB, 93/105/EB bei 2000/21/EB (OL L 396, 2006 12 30, p. 1).

3

---

PRIEDAS

| Bendrinis pavadinimas | IUPAC pavadinimas
  Identifikacijos numeriai | Mažiausias veikliosios medžiagos grynumo laipsnis (1) | Patvirtinimo data | Patvirtinimo galiojimo pabaiga | Produkto tipas | Specialiosios sąlygos |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Piperonilbutoksidas | IUPAC pavadinimas:
  5-{[2-(2-butoksietoksi)etoksi]metil}-6-propil-1,3-benzdioksolas
  EB Nr. 200-076-7
  CAS Nr. 51-03-6 | 94 % m/m | 2018 m. liepos 1 d. | 2028 m. birželio 30 d. | 18 | Biocidinių produktų autorizacijos liudijimai išduodami laikantis šių sąlygų:






  1) | vertinant produktą ypatingas dėmesys turi būti skiriamas poveikiui, rizikai ir veiksmingumui, susijusiems su tokiomis naudojimo paskirtimis, kurios yra įtrauktos į paraišką išduoti autorizacijos liudijimą, bet nebuvo įvertintos atliekant veikliosios medžiagos Sąjungos lygmens rizikos vertinimą; |

Bendrinis pavadinimas

IUPAC pavadinimas

Identifikacijos numeriai

Mažiausias veikliosios medžiagos grynumo laipsnis (1)

Patvirtinimo data

Patvirtinimo galiojimo pabaiga

Produkto tipas

Specialiosios sąlygos

Piperonilbutoksidas

IUPAC pavadinimas:

5-{[2-(2-butoksietoksi)etoksi]metil}-6-propil-1,3-benzdioksolas

EB Nr. 200-076-7

CAS Nr. 51-03-6

94 % m/m

2018 m. liepos 1 d.

2028 m. birželio 30 d.

18

Biocidinių produktų autorizacijos liudijimai išduodami laikantis šių sąlygų:

1)

vertinant produktą ypatingas dėmesys turi būti skiriamas poveikiui, rizikai ir veiksmingumui, susijusiems su tokiomis naudojimo paskirtimis, kurios yra įtrauktos į paraišką išduoti autorizacijos liudijimą, bet nebuvo įvertintos atliekant veikliosios medžiagos Sąjungos lygmens rizikos vertinimą;

| 2) | atsižvelgiant į pagal vertintas naudojimo paskirtis nustatytą riziką, produkto vertinime ypatingas dėmesys skiriamas:






  a) | paviršiniam vandeniui ir nuosėdoms, kai produktai naudojami lauke garinimui; |
| --- | --- | --- |

2)

atsižvelgiant į pagal vertintas naudojimo paskirtis nustatytą riziką, produkto vertinime ypatingas dėmesys skiriamas:

a)

paviršiniam vandeniui ir nuosėdoms, kai produktai naudojami lauke garinimui;

| b) | paviršiniam vandeniui, nuosėdoms ir dirvožemiui, kai produktai naudojami lauke garinimui; |
| --- | --- |

b)

paviršiniam vandeniui, nuosėdoms ir dirvožemiui, kai produktai naudojami lauke garinimui;

| 3) | jei produktų liekanų gali likti maiste arba pašaruose, įvertinama, ar reikia pakeisti esamą arba nustatyti naują didžiausią leidžiamąją koncentraciją (toliau – DLK) pagal Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (EB) Nr. 470/2009 (2) arba Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (EB) Nr. 396/2005 (3) ir imamasi tinkamų rizikos mažinimo priemonių siekiant užtikrinti, kad taikoma DLK nebūtų viršyta. |
| --- | --- |

3)

jei produktų liekanų gali likti maiste arba pašaruose, įvertinama, ar reikia pakeisti esamą arba nustatyti naują didžiausią leidžiamąją koncentraciją (toliau – DLK) pagal Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (EB) Nr. 470/2009 (2) arba Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (EB) Nr. 396/2005 (3) ir imamasi tinkamų rizikos mažinimo priemonių siekiant užtikrinti, kad taikoma DLK nebūtų viršyta.

Apdoroti gaminiai pateikiami rinkai laikantis šios sąlygos:

asmuo, atsakingas už gaminio, kuris yra apdorotas piperonilbutoksidu arba kuriame yra piperonilbutoksido, pateikimą rinkai, užtikrina, kad to apdoroto gaminio etiketėje būtų pateikta informacija, išvardinta Reglamento (ES) Nr. 528/2012 58 straipsnio 3 dalies antroje pastraipoje.

---

(1)  Šioje skiltyje nurodytas grynumas – tai mažiausias veikliosios medžiagos, įvertintos pagal Reglamento (ES) Nr. 528/2012 89 straipsnio 1 dalį, grynumas. Rinkai pateikiamame produkte esanti veiklioji medžiaga gali būti tokio paties arba kitokio grynumo, jei įrodyta, kad ji yra techniniu požiūriu lygiavertė įvertintai veikliajai medžiagai.

(2)  
  2009 m. gegužės 6 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (EB) Nr. 470/2009, nustatantis Bendrijos farmakologiškai aktyvių medžiagų leistinų liekanų kiekių nustatymo gyvūninės kilmės maisto produktuose tvarką, panaikinantis Tarybos reglamentą (EEB) Nr. 2377/90 ir iš dalies keičiantis Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą 2001/82/EB ir Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (EB) Nr. 726/2004 (OL L 152, 2009 6 16, p. 11).

(3)  
  2005 m. vasario 21 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (EB) Nr. 396/2005 dėl didžiausių pesticidų likučių kiekių augalinės ir gyvūninės kilmės maiste ir pašaruose ar ant jų ir iš dalies keičiantis Tarybos direktyvą 91/414/EEB (OL L 70, 2005 3 16, p. 1).

---

| 2016 12 17 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | L 344/68 |
| --- | --- | --- | --- |

2016 12 17

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

L 344/68

---

KOMISIJOS ĮGYVENDINIMO REGLAMENTAS (ES) 2016/2289

2016 m. gruodžio 16 d.

kuriuo epsilon-momfluortrinas patvirtinamas kaip esama veiklioji medžiaga 18-o tipo biocidiniams produktams gaminti

(Tekstas svarbus EEE)

EUROPOS KOMISIJA,

atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo,

atsižvelgdama į 2012 m. gegužės 22 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) Nr. 528/2012 dėl biocidinių produktų tiekimo rinkai ir jų naudojimo (1), ypač į jo 90 straipsnio 2 dalį,

kadangi:

| (1) | 2013 m. gegužės 29 d. Jungtinė Karalystė gavo paraišką pagal Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos 98/8/EB (2) 11 straipsnio 1 dalį dėl veikliosios medžiagos epsilon-momfluortrino, skirto 18-o tipo biocidiniams produktams (insekticidams, akaricidams ir kitų nariuotakojų kontrolės produktams), aprašytiems tos direktyvos V priede ir atitinkantiems Reglamento (ES) Nr. 528/2012 V priede aprašytus 18-o tipo produktus, gaminti, įrašymo į tos direktyvos I priedą; |
| --- | --- |

(1)

2013 m. gegužės 29 d. Jungtinė Karalystė gavo paraišką pagal Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos 98/8/EB (2) 11 straipsnio 1 dalį dėl veikliosios medžiagos epsilon-momfluortrino, skirto 18-o tipo biocidiniams produktams (insekticidams, akaricidams ir kitų nariuotakojų kontrolės produktams), aprašytiems tos direktyvos V priede ir atitinkantiems Reglamento (ES) Nr. 528/2012 V priede aprašytus 18-o tipo produktus, gaminti, įrašymo į tos direktyvos I priedą;

| (2) | Jungtinė Karalystė buvo paskirta vertinančiąja kompetentinga institucija ir 2015 spalio 6 d. pateikė vertinimo ataskaitą ir savo rekomendacijas pagal Reglamento (ES) Nr. 528/2012 90 straipsnio 2 dalį; |
| --- | --- |

(2)

Jungtinė Karalystė buvo paskirta vertinančiąja kompetentinga institucija ir 2015 spalio 6 d. pateikė vertinimo ataskaitą ir savo rekomendacijas pagal Reglamento (ES) Nr. 528/2012 90 straipsnio 2 dalį;

| (3) | 2016 m. birželio 16 d. Biocidinių produktų komitetas, atsižvelgdamas į vertinančiosios kompetentingos institucijos išvadas, parengė Europos cheminių medžiagų agentūros nuomonę; |
| --- | --- |

(3)

2016 m. birželio 16 d. Biocidinių produktų komitetas, atsižvelgdamas į vertinančiosios kompetentingos institucijos išvadas, parengė Europos cheminių medžiagų agentūros nuomonę;

| (4) | remiantis ta nuomone, 18-o tipo biocidiniai produktai, kurių sudėtyje yra epsilon-momfluortrino, turėtų atitikti Reglamento (ES) Nr. 528/2012 19 straipsnio 1 dalies b punkto kriterijus, jei laikomasi tam tikrų su jų naudojimu susijusių specifikacijų ir sąlygų; |
| --- | --- |

(4)

remiantis ta nuomone, 18-o tipo biocidiniai produktai, kurių sudėtyje yra epsilon-momfluortrino, turėtų atitikti Reglamento (ES) Nr. 528/2012 19 straipsnio 1 dalies b punkto kriterijus, jei laikomasi tam tikrų su jų naudojimu susijusių specifikacijų ir sąlygų;

| (5) | todėl epsilon-momfluortriną tikslinga patvirtinti kaip tinkamą naudoti 18-o tipo biocidiniams produktams gaminti, jei laikomasi tam tikrų specifikacijų ir sąlygų; |
| --- | --- |

(5)

todėl epsilon-momfluortriną tikslinga patvirtinti kaip tinkamą naudoti 18-o tipo biocidiniams produktams gaminti, jei laikomasi tam tikrų specifikacijų ir sąlygų;

| (6) | veiklioji medžiaga turėtų būti patvirtinta praėjus tinkamam laikotarpiui, per kurį suinteresuotieji subjektai galėtų imtis parengiamųjų priemonių, kurios būtinos, kad būtų galima laikytis nustatytų naujų reikalavimų; |
| --- | --- |

(6)

veiklioji medžiaga turėtų būti patvirtinta praėjus tinkamam laikotarpiui, per kurį suinteresuotieji subjektai galėtų imtis parengiamųjų priemonių, kurios būtinos, kad būtų galima laikytis nustatytų naujų reikalavimų;

| (7) | šiame reglamente nustatytos priemonės atitinka Biocidinių produktų nuolatinio komiteto nuomonę, |
| --- | --- |

(7)

šiame reglamente nustatytos priemonės atitinka Biocidinių produktų nuolatinio komiteto nuomonę,

PRIĖMĖ ŠĮ REGLAMENTĄ:

1 straipsnis

Epsilon-momfluortrinas patvirtinamas kaip veiklioji medžiaga 18-o tipo biocidiniams produktams gaminti, jei laikomasi priede nustatytų specifikacijų ir sąlygų.

2 straipsnis

Šis reglamentas įsigalioja dvidešimtą dieną po jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje.

Šis reglamentas privalomas visas ir tiesiogiai taikomas visose valstybėse narėse.

Priimta Briuselyje 2016 m. gruodžio 16 d.

Komisijos vardu

Pirmininkas

Jean-Claude JUNCKER

---

(1)  
  OL L 167, 2012 6 27, p. 1.

1

(2)  
  1998 m. vasario 16 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 98/8/EB dėl biocidinių produktų pateikimo į rinką (OL L 123, 1998 4 24, p. 1).

2

---

PRIEDAS

| Bendrinis pavadinimas | IUPAC pavadinimas
  Identifikacijos numeriai | Mažiausias veikliosios medžiagos grynumo laipsnis (1) | Patvirtinimo data | Patvirtinimo galiojimo pabaiga | Produkto tipas | Specialiosios sąlygos |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Epsilon-momfluortrinas | IUPAC pavadinimas: | Visi izomerai: 2,3,5,6-tetrafluor-4-(metoksimetil)benzil (EZ)-(1RS,3RS;1SR,3SR)-3-(2-cianoprop-1-enil)-2,2-dimetilciklopropankarboksilatas |

Bendrinis pavadinimas

IUPAC pavadinimas

Identifikacijos numeriai

Mažiausias veikliosios medžiagos grynumo laipsnis (1)

Patvirtinimo data

Patvirtinimo galiojimo pabaiga

Produkto tipas

Specialiosios sąlygos

Epsilon-momfluortrinas

IUPAC pavadinimas:

Visi izomerai: 2,3,5,6-tetrafluor-4-(metoksimetil)benzil (EZ)-(1RS,3RS;1SR,3SR)-3-(2-cianoprop-1-enil)-2,2-dimetilciklopropankarboksilatas

| | RTZ izomeras: 2,3,5,6-tetrafluor-4-(metoksimetil)benzil (Z)-(1R,3R)-3-(2-cianoprop-1-enil)-2,2-dimetilciklopropankarboksilatas |
| --- | --- |

RTZ izomeras: 2,3,5,6-tetrafluor-4-(metoksimetil)benzil (Z)-(1R,3R)-3-(2-cianoprop-1-enil)-2,2-dimetilciklopropankarboksilatas

EB Nr.: nėra

CAS Nr.

| | Visi izomerai: 609346–29–4 |
| --- | --- |

Visi izomerai: 609346–29–4

| | RTZ izomeras: 1065124–65–3 |
| --- | --- |

RTZ izomeras: 1065124–65–3

Visi izomerai 93 % m/m

RTZ izomerai 82,5 % m/m

2017 m. liepos 1 d.

2027 m. birželio 30 d.

18

Biocidinių produktų autorizacijos liudijimai išduodami laikantis šių sąlygų:

| 1. | vertinant produktą ypatingas dėmesys turi būti skiriamas poveikiui, rizikai ir veiksmingumui, susijusiems su tokiomis naudojimo paskirtimis, kurios yra įtrauktos į paraišką išduoti autorizacijos liudijimą, bet nebuvo įvertintos atliekant veikliosios medžiagos Sąjungos lygmens rizikos vertinimą; |
| --- | --- |

1.

vertinant produktą ypatingas dėmesys turi būti skiriamas poveikiui, rizikai ir veiksmingumui, susijusiems su tokiomis naudojimo paskirtimis, kurios yra įtrauktos į paraišką išduoti autorizacijos liudijimą, bet nebuvo įvertintos atliekant veikliosios medžiagos Sąjungos lygmens rizikos vertinimą;

| 2. | atsižvelgiant į pagal vertintas naudojimo paskirtis nustatytą riziką, produkto vertinime ypatingas dėmesys skiriamas paviršiniam vandeniui, nuosėdoms ir dirvožemiui, kai produktai naudojami i) uždarose patalpose kaip patalpų purškikliai ir ii) lauke kaip paviršiaus purškikliai; |
| --- | --- |

2.

atsižvelgiant į pagal vertintas naudojimo paskirtis nustatytą riziką, produkto vertinime ypatingas dėmesys skiriamas paviršiniam vandeniui, nuosėdoms ir dirvožemiui, kai produktai naudojami i) uždarose patalpose kaip patalpų purškikliai ir ii) lauke kaip paviršiaus purškikliai;

| 3. | jei produktų liekanų gali likti maiste arba pašaruose, įvertinama, ar reikia pakeisti esamą arba nustatyti naują didžiausią leidžiamąją koncentraciją (toliau – DLK) pagal Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (EB) Nr. 470/2009 (2) arba Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (EB) Nr. 396/2005 (3) ir imamasi tinkamų rizikos mažinimo priemonių siekiant užtikrinti, kad taikoma DLK nebūtų viršyta. |
| --- | --- |

3.

jei produktų liekanų gali likti maiste arba pašaruose, įvertinama, ar reikia pakeisti esamą arba nustatyti naują didžiausią leidžiamąją koncentraciją (toliau – DLK) pagal Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (EB) Nr. 470/2009 (2) arba Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (EB) Nr. 396/2005 (3) ir imamasi tinkamų rizikos mažinimo priemonių siekiant užtikrinti, kad taikoma DLK nebūtų viršyta.

---

(1)  Šioje skiltyje nurodytas grynumas – tai mažiausias veikliosios medžiagos, įvertintos pagal Reglamento (ES) Nr. 528/2012 90 straipsnio 2 dalį, grynumas. Rinkai pateikiamame produkte esanti veiklioji medžiaga gali būti tokio paties arba kitokio grynumo, jei įrodyta, kad ji yra techniniu požiūriu lygiavertė įvertintai veikliajai medžiagai.

(2)  
  2009 m. gegužės 6 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (EB) Nr. 470/2009, nustatantis Bendrijos farmakologiškai aktyvių medžiagų leistinų liekanų kiekių nustatymo gyvūninės kilmės maisto produktuose tvarką, panaikinantis Tarybos reglamentą (EEB) Nr. 2377/90 ir iš dalies keičiantis Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą 2001/82/EB ir Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (EB) Nr. 726/2004 (OL L 152, 2009 6 16, p. 11).

(3)  
  2005 m. vasario 23 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (EB) Nr. 396/2005 dėl didžiausių pesticidų likučių kiekių augalinės ir gyvūninės kilmės maiste ir pašaruose ar ant jų ir iš dalies keičiantis Tarybos direktyvą 91/414/EEB (OL L 70, 2005 3 16, p. 1).

---

| 2016 12 17 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | L 344/71 |
| --- | --- | --- | --- |

2016 12 17

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

L 344/71

---

KOMISIJOS ĮGYVENDINIMO REGLAMENTAS (ES) 2016/2290

2016 m. gruodžio 16 d.

kuriuo peroksiacto rūgštis patvirtinama kaip esama veiklioji medžiaga 11-o ir 12-o tipų biocidiniams produktams gaminti

(Tekstas svarbus EEE)

EUROPOS KOMISIJA,

atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo,

atsižvelgdama į 2012 m. gegužės 22 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) Nr. 528/2012 dėl biocidinių produktų tiekimo rinkai ir jų naudojimo (1), ypač į jo 89 straipsnio 1 dalies trečią pastraipą,

kadangi:

| (1) | Komisijos deleguotajame reglamente (ES) Nr. 1062/2014 (2) pateikiamas esamų veikliųjų medžiagų, kurias reikia įvertinti, kad būtų galima patvirtinti kaip tinkamas biocidinių produktų gamybai, sąrašas. Tame sąraše yra peroksiacto rūgštis; |
| --- | --- |

(1)

Komisijos deleguotajame reglamente (ES) Nr. 1062/2014 (2) pateikiamas esamų veikliųjų medžiagų, kurias reikia įvertinti, kad būtų galima patvirtinti kaip tinkamas biocidinių produktų gamybai, sąrašas. Tame sąraše yra peroksiacto rūgštis;

| (2) | buvo įvertinta, ar peroksiacto rūgštį galima naudoti 11-o tipo produktams (šaldymo skysčių ir technologinių sistemų skysčių konservantams) ir 12-o tipo produktams (slimicidams), aprašytiems Reglamento (ES) Nr. 528/2012 V priede, gaminti; |
| --- | --- |

(2)

buvo įvertinta, ar peroksiacto rūgštį galima naudoti 11-o tipo produktams (šaldymo skysčių ir technologinių sistemų skysčių konservantams) ir 12-o tipo produktams (slimicidams), aprašytiems Reglamento (ES) Nr. 528/2012 V priede, gaminti;

| (3) | Suomija buvo paskirta vertinančiąja kompetentinga institucija ir 2015 m. liepos 3 d. pateikė vertinimo ataskaitas ir savo rekomendacijas; |
| --- | --- |

(3)

Suomija buvo paskirta vertinančiąja kompetentinga institucija ir 2015 m. liepos 3 d. pateikė vertinimo ataskaitas ir savo rekomendacijas;

| (4) | pagal Deleguotojo reglamento (ES) Nr. 1062/2014 7 straipsnio 2 dalį 2016 m. birželio 14 d. Biocidinių produktų komitetas, atsižvelgdamas į vertinančiosios kompetentingos institucijos išvadas, parengė Europos cheminių medžiagų agentūros nuomones; |
| --- | --- |

(4)

pagal Deleguotojo reglamento (ES) Nr. 1062/2014 7 straipsnio 2 dalį 2016 m. birželio 14 d. Biocidinių produktų komitetas, atsižvelgdamas į vertinančiosios kompetentingos institucijos išvadas, parengė Europos cheminių medžiagų agentūros nuomones;

| (5) | remiantis tomis nuomonėmis, 11-o ir 12-o tipų biocidiniai produktai, kurių sudėtyje yra peroksiacto rūgšties, turėtų atitikti Reglamento (ES) Nr. 528/2012 19 straipsnio 1 dalies b punkto kriterijus, jei laikomasi tam tikrų su jų naudojimu susijusių specifikacijų ir sąlygų; |
| --- | --- |

(5)

remiantis tomis nuomonėmis, 11-o ir 12-o tipų biocidiniai produktai, kurių sudėtyje yra peroksiacto rūgšties, turėtų atitikti Reglamento (ES) Nr. 528/2012 19 straipsnio 1 dalies b punkto kriterijus, jei laikomasi tam tikrų su jų naudojimu susijusių specifikacijų ir sąlygų;

| (6) | todėl peroksiacto rūgštį tikslinga patvirtinti kaip tinkamą naudoti 11-o ir 12-o tipų biocidiniams produktams gaminti, jei laikomasi tam tikrų specifikacijų ir sąlygų; |
| --- | --- |

(6)

todėl peroksiacto rūgštį tikslinga patvirtinti kaip tinkamą naudoti 11-o ir 12-o tipų biocidiniams produktams gaminti, jei laikomasi tam tikrų specifikacijų ir sąlygų;

| (7) | peroksiacto rūgštis yra vandeniniame tirpale, kurio sudėtyje yra acto rūgšties ir vandenilio peroksido. Kadangi sudėtyje yra vandenilio peroksido, kuris gali būti naudojamas sprogstamųjų medžiagų pirmtakams gaminti, biocidinių produktų, kurių sudėtyje yra peroksiacto rūgšties, autorizacijos liudijimai turėtų nedaryti poveikio Europos Parlamento ir Tarybos reglamentui (ES) Nr. 98/2013 (3); |
| --- | --- |

(7)

peroksiacto rūgštis yra vandeniniame tirpale, kurio sudėtyje yra acto rūgšties ir vandenilio peroksido. Kadangi sudėtyje yra vandenilio peroksido, kuris gali būti naudojamas sprogstamųjų medžiagų pirmtakams gaminti, biocidinių produktų, kurių sudėtyje yra peroksiacto rūgšties, autorizacijos liudijimai turėtų nedaryti poveikio Europos Parlamento ir Tarybos reglamentui (ES) Nr. 98/2013 (3);

| (8) | veiklioji medžiaga turėtų būti patvirtinta praėjus tinkamam laikotarpiui, per kurį suinteresuotieji subjektai galėtų imtis parengiamųjų priemonių, kurios būtinos, kad būtų galima laikytis nustatytų naujų reikalavimų; |
| --- | --- |

(8)

veiklioji medžiaga turėtų būti patvirtinta praėjus tinkamam laikotarpiui, per kurį suinteresuotieji subjektai galėtų imtis parengiamųjų priemonių, kurios būtinos, kad būtų galima laikytis nustatytų naujų reikalavimų;

| (9) | šiame reglamente nustatytos priemonės atitinka Biocidinių produktų nuolatinio komiteto nuomonę, |
| --- | --- |

(9)

šiame reglamente nustatytos priemonės atitinka Biocidinių produktų nuolatinio komiteto nuomonę,

PRIĖMĖ ŠĮ REGLAMENTĄ:

1 straipsnis

Peroksiacto rūgštis patvirtinama kaip veiklioji medžiaga 11-o ir 12-o tipų biocidiniams produktams gaminti, jei laikomasi priede nustatytų specifikacijų ir sąlygų.

2 straipsnis

Šis reglamentas įsigalioja dvidešimtą dieną po jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje.

Šis reglamentas privalomas visas ir tiesiogiai taikomas visose valstybėse narėse.

Priimta Briuselyje 2016 m. gruodžio 16 d.

Komisijos vardu

Pirmininkas

Jean-Claude JUNCKER

---

(1)  
  OL L 167, 2012 6 27, p. 1.

1

(2)  
  2014 m. rugpjūčio 4 d. Komisijos deleguotasis reglamentas (ES) Nr. 1062/2014 dėl visų esamų veikliųjų medžiagų, kurių yra Europos Parlamento ir Tarybos reglamente (ES) Nr. 528/2012 nurodytuose biocidiniuose produktuose, sistemingo tyrimo darbo programos (OL L 294, 2014 10 10, p. 1).

2

(3)  
  2013 m. sausio 15 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) Nr. 98/2013 dėl prekybos sprogstamųjų medžiagų pirmtakais ir jų naudojimo (OL L 39, 2013 2 9, p. 1).

3

---

PRIEDAS

| Bendrinis pavadinimas | IUPAC pavadinimas
  Identifikacijos numeriai | Mažiausias veikliosios medžiagos grynumo laipsnis (1) | Patvirtinimo data | Patvirtinimo galiojimo pabaiga | Produkto tipas | Specialiosios sąlygos |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Peroksiacto rūgštis | IUPAC pavadinimas:
  peroksietano rūgštis
  EB Nr.: 201-186-8
  CAS Nr.: 79-21-0 | Specifikacija grindžiama pradinėmis medžiagomis vandenilio peroksidu ir acto rūgštimi, kurios naudojamos peroksiacto rūgščiai gaminti.
  Peroksiacto rūgštis vandeniniame tirpale, kurio sudėtyje yra acto rūgšties ir vandenilio peroksido. | 2018 m. liepos 1 d. | 2028 m. birželio 30 d. | 11 | Biocidinių produktų autorizacijos liudijimai išduodami laikantis šių sąlygų:






  1) | vertinant produktą ypatingas dėmesys turi būti skiriamas poveikiui, rizikai ir veiksmingumui, susijusiems su tokiomis naudojimo paskirtimis, kurios yra įtrauktos į paraišką išduoti autorizacijos liudijimą, bet nebuvo įvertintos atliekant veikliosios medžiagos Sąjungos lygmens rizikos vertinimą; |

Bendrinis pavadinimas

IUPAC pavadinimas

Identifikacijos numeriai

Mažiausias veikliosios medžiagos grynumo laipsnis (1)

Patvirtinimo data

Patvirtinimo galiojimo pabaiga

Produkto tipas

Specialiosios sąlygos

Peroksiacto rūgštis

IUPAC pavadinimas:

peroksietano rūgštis

EB Nr.: 201-186-8

CAS Nr.: 79-21-0

Specifikacija grindžiama pradinėmis medžiagomis vandenilio peroksidu ir acto rūgštimi, kurios naudojamos peroksiacto rūgščiai gaminti.

Peroksiacto rūgštis vandeniniame tirpale, kurio sudėtyje yra acto rūgšties ir vandenilio peroksido.

2018 m. liepos 1 d.

2028 m. birželio 30 d.

11

Biocidinių produktų autorizacijos liudijimai išduodami laikantis šių sąlygų:

1)

vertinant produktą ypatingas dėmesys turi būti skiriamas poveikiui, rizikai ir veiksmingumui, susijusiems su tokiomis naudojimo paskirtimis, kurios yra įtrauktos į paraišką išduoti autorizacijos liudijimą, bet nebuvo įvertintos atliekant veikliosios medžiagos Sąjungos lygmens rizikos vertinimą;

| 2) | kadangi sudėtyje yra vandenilio peroksido, biocidinių produktų autorizacijos liudijimai turi nedaryti poveikio Europos Parlamento ir Tarybos reglamentui (ES) Nr. 98/2013; |
| --- | --- |

2)

kadangi sudėtyje yra vandenilio peroksido, biocidinių produktų autorizacijos liudijimai turi nedaryti poveikio Europos Parlamento ir Tarybos reglamentui (ES) Nr. 98/2013;

| 3) | atsižvelgiant į pagal vertintas naudojimo paskirtis nustatytą riziką, produkto vertinime ypatingas dėmesys skiriamas:






  a) | pramoniniams ir profesionaliems naudotojams; |
| --- | --- | --- |

3)

atsižvelgiant į pagal vertintas naudojimo paskirtis nustatytą riziką, produkto vertinime ypatingas dėmesys skiriamas:

a)

pramoniniams ir profesionaliems naudotojams;

| b) | jūrų vandeniui, kai produktai naudojami tiesiasrovėse aušinimo sistemose; |
| --- | --- |

b)

jūrų vandeniui, kai produktai naudojami tiesiasrovėse aušinimo sistemose;

| c) | dirvožemiui ir paviršiniam vandeniui, kai produktai naudojami didelėse atvirose recirkuliacinėse aušinimo sistemose. |
| --- | --- |

c)

dirvožemiui ir paviršiniam vandeniui, kai produktai naudojami didelėse atvirose recirkuliacinėse aušinimo sistemose.

12

Biocidinių produktų autorizacijos liudijimai išduodami laikantis šių sąlygų:

| 1) | vertinant produktą ypatingas dėmesys turi būti skiriamas poveikiui, rizikai ir veiksmingumui, susijusiems su tokiomis naudojimo paskirtimis, kurios yra įtrauktos į paraišką išduoti autorizacijos liudijimą, bet nebuvo įvertintos atliekant veikliosios medžiagos Sąjungos lygmens rizikos vertinimą; |
| --- | --- |

1)

vertinant produktą ypatingas dėmesys turi būti skiriamas poveikiui, rizikai ir veiksmingumui, susijusiems su tokiomis naudojimo paskirtimis, kurios yra įtrauktos į paraišką išduoti autorizacijos liudijimą, bet nebuvo įvertintos atliekant veikliosios medžiagos Sąjungos lygmens rizikos vertinimą;

| 2) | kadangi sudėtyje yra vandenilio peroksido, biocidinių produktų autorizacijos liudijimai neturi daryti poveikio Europos Parlamento ir Tarybos reglamentui (ES) Nr. 98/2013; |
| --- | --- |

2)

kadangi sudėtyje yra vandenilio peroksido, biocidinių produktų autorizacijos liudijimai neturi daryti poveikio Europos Parlamento ir Tarybos reglamentui (ES) Nr. 98/2013;

| 3) | atsižvelgiant į pagal vertintas naudojimo paskirtis nustatytą riziką, produkto vertinime ypatingas dėmesys skiriamas pramoniniams ir profesionaliems naudotojams. |
| --- | --- |

3)

atsižvelgiant į pagal vertintas naudojimo paskirtis nustatytą riziką, produkto vertinime ypatingas dėmesys skiriamas pramoniniams ir profesionaliems naudotojams.

---

(1)  Šioje skiltyje nurodytas grynumas – tai mažiausias veikliosios medžiagos, įvertintos pagal Reglamento (ES) Nr. 528/2012 89 straipsnio 1 dalį, grynumas. Rinkai pateikiamame produkte esanti veiklioji medžiaga gali būti tokio paties arba kitokio grynumo, jei įrodyta, kad ji yra techniniu požiūriu lygiavertė įvertintai veikliajai medžiagai.

---

| 2016 12 17 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | L 344/74 |
| --- | --- | --- | --- |

2016 12 17

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

L 344/74

---

KOMISIJOS ĮGYVENDINIMO REGLAMENTAS (ES) 2016/2291

2016 m. gruodžio 16 d.

kuriuo L-(+)-pieno rūgštis patvirtinama kaip esama veiklioji medžiaga 1-o tipo biocidiniams produktams gaminti

(Tekstas svarbus EEE)

EUROPOS KOMISIJA,

atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo,

atsižvelgdama į 2012 m. gegužės 22 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) Nr. 528/2012 dėl biocidinių produktų tiekimo rinkai ir jų naudojimo (1), ypač į jo 90 straipsnio 2 dalį,

kadangi:

| (1) | 2013 m. rugpjūčio 29 d. Vokietija gavo paraišką pagal Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos 98/8/EB (2) 11 straipsnio 1 dalį dėl veikliosios medžiagos L-(+)-pieno rūgšties, skirtos 1-o tipo biocidiniams produktams (asmens higienos), aprašytiems tos direktyvos V priede ir atitinkantiems Reglamento (ES) Nr. 528/2012 V priede aprašytus 1-o tipo produktus, gaminti, įrašymo į tos direktyvos I priedą; |
| --- | --- |

(1)

2013 m. rugpjūčio 29 d. Vokietija gavo paraišką pagal Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos 98/8/EB (2) 11 straipsnio 1 dalį dėl veikliosios medžiagos L-(+)-pieno rūgšties, skirtos 1-o tipo biocidiniams produktams (asmens higienos), aprašytiems tos direktyvos V priede ir atitinkantiems Reglamento (ES) Nr. 528/2012 V priede aprašytus 1-o tipo produktus, gaminti, įrašymo į tos direktyvos I priedą;

| (2) | 2015 m. vasario 5 d. Vokietija pateikė vertinimo ataskaitą ir savo rekomendacijas pagal Reglamento (ES) Nr. 528/2012 90 straipsnio 2 dalį; |
| --- | --- |

(2)

2015 m. vasario 5 d. Vokietija pateikė vertinimo ataskaitą ir savo rekomendacijas pagal Reglamento (ES) Nr. 528/2012 90 straipsnio 2 dalį;

| (3) | 2015 m. gruodžio 10 d. Biocidinių produktų komitetas, atsižvelgdamas į vertinančiosios kompetentingos institucijos išvadas, parengė Europos cheminių medžiagų agentūros nuomonę; |
| --- | --- |

(3)

2015 m. gruodžio 10 d. Biocidinių produktų komitetas, atsižvelgdamas į vertinančiosios kompetentingos institucijos išvadas, parengė Europos cheminių medžiagų agentūros nuomonę;

| (4) | remiantis ta nuomone, 1-o tipo biocidiniai produktai, kurių sudėtyje yra L-(+)-pieno rūgšties, turėtų atitikti Reglamento (ES) Nr. 528/2012 19 straipsnio 1 dalies b punkto kriterijus, jei laikomasi tam tikrų su jų naudojimu susijusių specifikacijų ir sąlygų; |
| --- | --- |

(4)

remiantis ta nuomone, 1-o tipo biocidiniai produktai, kurių sudėtyje yra L-(+)-pieno rūgšties, turėtų atitikti Reglamento (ES) Nr. 528/2012 19 straipsnio 1 dalies b punkto kriterijus, jei laikomasi tam tikrų su jų naudojimu susijusių specifikacijų ir sąlygų;

| (5) | todėl L-(+)-pieno rūgštį tikslinga patvirtinti kaip tinkamą naudoti 1-o tipo biocidiniams produktams gaminti, jei laikomasi tam tikrų specifikacijų ir sąlygų; |
| --- | --- |

(5)

todėl L-(+)-pieno rūgštį tikslinga patvirtinti kaip tinkamą naudoti 1-o tipo biocidiniams produktams gaminti, jei laikomasi tam tikrų specifikacijų ir sąlygų;

| (6) | veiklioji medžiaga turėtų būti patvirtinta praėjus tinkamam laikotarpiui, per kurį suinteresuotieji subjektai galėtų imtis parengiamųjų priemonių, kurios būtinos, kad būtų galima laikytis nustatytų naujų reikalavimų; |
| --- | --- |

(6)

veiklioji medžiaga turėtų būti patvirtinta praėjus tinkamam laikotarpiui, per kurį suinteresuotieji subjektai galėtų imtis parengiamųjų priemonių, kurios būtinos, kad būtų galima laikytis nustatytų naujų reikalavimų;

| (7) | šiame reglamente nustatytos priemonės atitinka Biocidinių produktų nuolatinio komiteto nuomonę, |
| --- | --- |

(7)

šiame reglamente nustatytos priemonės atitinka Biocidinių produktų nuolatinio komiteto nuomonę,

PRIĖMĖ ŠĮ REGLAMENTĄ:

1 straipsnis

L-(+)-pieno rūgštis patvirtinama kaip veiklioji medžiaga 1-o tipo biocidiniams produktams gaminti, jei laikomasi priede nustatytų specifikacijų ir sąlygų.

2 straipsnis

Šis reglamentas įsigalioja dvidešimtą dieną po jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje.

Šis reglamentas privalomas visas ir tiesiogiai taikomas visose valstybėse narėse.

Priimta Briuselyje 2016 m. gruodžio 16 d.

Komisijos vardu

Pirmininkas

Jean-Claude JUNCKER

---

(1)  
  OL L 167, 2012 6 27, p. 1.

1

(2)  
  1998 m. vasario 16 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 98/8/EB dėl biocidinių produktų pateikimo į rinką (OL L 123, 1998 4 24, p. 1).

2

---

PRIEDAS

| Bendrinis pavadinimas | IUPAC pavadinimas
  Identifikacijos numeriai | Mažiausias veikliosios medžiagos grynumo laipsnis (1) | Patvirtinimo data | Patvirtinimo galiojimo pabaiga | Produkto tipas | Specialiosios sąlygos |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| L-(+)-pieno rūgštis | IUPAC pavadinimas:
  (S)-2-hidroksipropano rūgštis
  EB Nr.: 201-196-2
  CAS Nr.: 79-33-4 | 95,5 % m/m | 2017 m. liepos 1 d. | 2027 m. birželio 30 d. | 1 | Biocidinių produktų autorizacijos liudijimai išduodami laikantis šių sąlygų:






  1) | vertinant produktą ypatingas dėmesys turi būti skiriamas poveikiui, rizikai ir veiksmingumui, susijusiems su tokiomis naudojimo paskirtimis, kurios yra įtrauktos į paraišką išduoti autorizacijos liudijimą, bet nebuvo įvertintos atliekant veikliosios medžiagos Sąjungos lygmens rizikos vertinimą; |

Bendrinis pavadinimas

IUPAC pavadinimas

Identifikacijos numeriai

Mažiausias veikliosios medžiagos grynumo laipsnis (1)

Patvirtinimo data

Patvirtinimo galiojimo pabaiga

Produkto tipas

Specialiosios sąlygos

L-(+)-pieno rūgštis

IUPAC pavadinimas:

(S)-2-hidroksipropano rūgštis

EB Nr.: 201-196-2

CAS Nr.: 79-33-4

95,5 % m/m

2017 m. liepos 1 d.

2027 m. birželio 30 d.

1

Biocidinių produktų autorizacijos liudijimai išduodami laikantis šių sąlygų:

1)

vertinant produktą ypatingas dėmesys turi būti skiriamas poveikiui, rizikai ir veiksmingumui, susijusiems su tokiomis naudojimo paskirtimis, kurios yra įtrauktos į paraišką išduoti autorizacijos liudijimą, bet nebuvo įvertintos atliekant veikliosios medžiagos Sąjungos lygmens rizikos vertinimą;

| 2) | atsižvelgiant į pagal vertintas naudojimo paskirtis nustatytą riziką, produkto vertinime ypatingas dėmesys skiriamas neprofesionaliems naudotojams. |
| --- | --- |

2)

atsižvelgiant į pagal vertintas naudojimo paskirtis nustatytą riziką, produkto vertinime ypatingas dėmesys skiriamas neprofesionaliems naudotojams.

---

(1)  Šioje skiltyje nurodytas grynumas – tai mažiausias veikliosios medžiagos, įvertintos pagal Reglamento (ES) Nr. 528/2012 89 straipsnio 1 dalį, grynumas. Rinkai pateikiamame produkte esanti veiklioji medžiaga gali būti tokio paties arba kitokio grynumo, jei įrodyta, kad ji yra techniniu požiūriu lygiavertė įvertintai veikliajai medžiagai.

---

| 2016 12 17 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | L 344/77 |
| --- | --- | --- | --- |

2016 12 17

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

L 344/77

---

KOMISIJOS ĮGYVENDINIMO REGLAMENTAS (ES) 2016/2292

2016 m. gruodžio 16 d.

kuriuo nustatomas Sąjungoje taikomų didžiausių leidžiamų skambučio užbaigimo judriojo ryšio tinkluose mokesčių svertinis vidurkis ir panaikinimas Įgyvendinimo reglamentas (ES) 2015/2352

(Tekstas svarbus EEE)

EUROPOS KOMISIJA,

atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo,

atsižvelgdama į 2012 m. birželio 13 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) Nr. 531/2012 dėl tarptinklinio ryšio per viešuosius judriojo ryšio tinklus Europos Sąjungoje (1), ypač į jo 6e straipsnio 2 dalį,

kadangi:

| (1) | pagal Reglamentą (ES) Nr. 531/2012 paslaugų savojoje šalyje teikėjai neturėtų imti iš tarptinklinio ryšio vartotojų bet kurioje valstybėje narėje jokio papildomo mokesčio už gaunamus reguliuojamus skambučius naudojantis tarptinkliniu ryšiu, išskyrus vartotojams savojoje šalyje taikomą mažmeninę kainą, laikantis sąžiningo naudojimo taisyklėmis nustatytų apribojimų. Ši nuostata taikoma nuo 2017 m. birželio 15 d., su sąlyga, kad iki tos dienos bus pradėtas taikyti teisės aktas, priimtas pagal to reglamento 19 straipsnio 2 dalyje nurodytą pasiūlymą dėl didmeninių tarptinklinio ryšio paslaugų rinkos; |
| --- | --- |

(1)

pagal Reglamentą (ES) Nr. 531/2012 paslaugų savojoje šalyje teikėjai neturėtų imti iš tarptinklinio ryšio vartotojų bet kurioje valstybėje narėje jokio papildomo mokesčio už gaunamus reguliuojamus skambučius naudojantis tarptinkliniu ryšiu, išskyrus vartotojams savojoje šalyje taikomą mažmeninę kainą, laikantis sąžiningo naudojimo taisyklėmis nustatytų apribojimų. Ši nuostata taikoma nuo 2017 m. birželio 15 d., su sąlyga, kad iki tos dienos bus pradėtas taikyti teisės aktas, priimtas pagal to reglamento 19 straipsnio 2 dalyje nurodytą pasiūlymą dėl didmeninių tarptinklinio ryšio paslaugų rinkos;

| (2) | pagal Reglamentą (ES) Nr. 531/2012 paslaugų savojoje šalyje teikėjai pereinamuoju laikotarpiu nuo 2016 m. balandžio 30 d. iki tol, kol bus pradėtas taikyti teisės aktas, kurį priimti numatyta to reglamento 19 straipsnio 2 dalyje, tarptinklinio ryšio vartotojams, be savojoje šalyje vartotojams taikomos mažmeninės kainos, gali taikyti papildomą mokestį; |
| --- | --- |

(2)

pagal Reglamentą (ES) Nr. 531/2012 paslaugų savojoje šalyje teikėjai pereinamuoju laikotarpiu nuo 2016 m. balandžio 30 d. iki tol, kol bus pradėtas taikyti teisės aktas, kurį priimti numatyta to reglamento 19 straipsnio 2 dalyje, tarptinklinio ryšio vartotojams, be savojoje šalyje vartotojams taikomos mažmeninės kainos, gali taikyti papildomą mokestį;

| (3) | be vartotojams savojoje šalyje taikomos mažmeninės kainos, paslaugų savojoje šalyje teikėjai pagal Reglamentą (ES) Nr. 531/2012 gali, pereinamajam laikotarpiui pasibaigus, taikyti papildomą mokestį už reguliuojamų mažmeninių tarptinklinio ryšio paslaugų vartojimą viršijus sąžiningo naudojimo taisyklėmis nustatytą ribą; |
| --- | --- |

(3)

be vartotojams savojoje šalyje taikomos mažmeninės kainos, paslaugų savojoje šalyje teikėjai pagal Reglamentą (ES) Nr. 531/2012 gali, pereinamajam laikotarpiui pasibaigus, taikyti papildomą mokestį už reguliuojamų mažmeninių tarptinklinio ryšio paslaugų vartojimą viršijus sąžiningo naudojimo taisyklėmis nustatytą ribą;

| (4) | Reglamentu (ES) Nr. 531/2012 bet kokie papildomi mokesčiai, taikomi už reguliuojamus skambučius, gaunamus naudojantis tarptinkliniu ryšiu, ribojami Sąjungoje taikomų didžiausių leistinų skambučio užbaigimo judriojo ryšio tinkluose mokesčių svertiniu vidurkiu; |
| --- | --- |

(4)

Reglamentu (ES) Nr. 531/2012 bet kokie papildomi mokesčiai, taikomi už reguliuojamus skambučius, gaunamus naudojantis tarptinkliniu ryšiu, ribojami Sąjungoje taikomų didžiausių leistinų skambučio užbaigimo judriojo ryšio tinkluose mokesčių svertiniu vidurkiu;

| (5) | Komisijos įgyvendinimo reglamentu (ES) 2015/2352 (2) nustatomas Sąjungoje taikomų didžiausių leidžiamų skambučio užbaigimo judriojo ryšio tinkluose mokesčių svertinis vidurkis, taikomas nuo 2016 m. balandžio 30 d. remiantis 2015 m. liepos 1 d. duomenimis; |
| --- | --- |

(5)

Komisijos įgyvendinimo reglamentu (ES) 2015/2352 (2) nustatomas Sąjungoje taikomų didžiausių leidžiamų skambučio užbaigimo judriojo ryšio tinkluose mokesčių svertinis vidurkis, taikomas nuo 2016 m. balandžio 30 d. remiantis 2015 m. liepos 1 d. duomenimis;

| (6) | Europos elektroninių ryšių reguliuotojų institucija Komisijai pateikė iš valstybių narių nacionalinių reguliavimo institucijų surinktą atnaujintą informaciją apie: i) didžiausią skambučių naudojantis judriuoju ryšiu užbaigimo mokesčių, kuriuos pagal Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos 2002/21/EB (3) (Pagrindų direktyva) 7 ir 16 straipsnius ir Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos 2002/19/EB (4) (Prieigos direktyva) 13 straipsnį jos nustatė kiekvienoje nacionalinėje didmeninėje balso skambučių užbaigimo atskiruose judriojo ryšio tinkluose rinkoje, lygį ir ii) bendrą abonentų skaičių valstybėse narėse; |
| --- | --- |

(6)

Europos elektroninių ryšių reguliuotojų institucija Komisijai pateikė iš valstybių narių nacionalinių reguliavimo institucijų surinktą atnaujintą informaciją apie: i) didžiausią skambučių naudojantis judriuoju ryšiu užbaigimo mokesčių, kuriuos pagal Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos 2002/21/EB (3) (Pagrindų direktyva) 7 ir 16 straipsnius ir Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos 2002/19/EB (4) (Prieigos direktyva) 13 straipsnį jos nustatė kiekvienoje nacionalinėje didmeninėje balso skambučių užbaigimo atskiruose judriojo ryšio tinkluose rinkoje, lygį ir ii) bendrą abonentų skaičių valstybėse narėse;

| (7) | pagal Reglamentą (ES) Nr. 531/2012 Komisija apskaičiavo visoje Sąjungoje taikomų didžiausių leistinų skambučio užbaigimo judriojo ryšio tinkluose mokesčių svertinį vidurkį: i) padaugino didžiausią leidžiamą skambučių užbaigimo judriojo ryšio tinkluose mokestį atitinkamoje valstybėje narėje iš abonentų skaičiaus toje valstybėje narėje, ii) sudėjo šias visų valstybių narių sandaugas ir iii) padalijo gautą sumą iš bendro abonentų skaičius visose valstybėse narėse, remiantis 2016 m. liepos 1 d. duomenimis. Ne euro zonos šalių valiutos keitimo kursas yra 2016 m. antro ketvirčio vidurkis, gautas iš Europos Centrinio Banko duomenų bazės; |
| --- | --- |

(7)

pagal Reglamentą (ES) Nr. 531/2012 Komisija apskaičiavo visoje Sąjungoje taikomų didžiausių leistinų skambučio užbaigimo judriojo ryšio tinkluose mokesčių svertinį vidurkį: i) padaugino didžiausią leidžiamą skambučių užbaigimo judriojo ryšio tinkluose mokestį atitinkamoje valstybėje narėje iš abonentų skaičiaus toje valstybėje narėje, ii) sudėjo šias visų valstybių narių sandaugas ir iii) padalijo gautą sumą iš bendro abonentų skaičius visose valstybėse narėse, remiantis 2016 m. liepos 1 d. duomenimis. Ne euro zonos šalių valiutos keitimo kursas yra 2016 m. antro ketvirčio vidurkis, gautas iš Europos Centrinio Banko duomenų bazės;

| (8) | todėl būtina atnaujinti Įgyvendinimo reglamentu (ES) 2015/2352 nustatytą Sąjungoje taikomų didžiausių leidžiamų skambučio užbaigimo judriojo ryšio tinkluose mokesčių svertinį vidurkį; |
| --- | --- |

(8)

todėl būtina atnaujinti Įgyvendinimo reglamentu (ES) 2015/2352 nustatytą Sąjungoje taikomų didžiausių leidžiamų skambučio užbaigimo judriojo ryšio tinkluose mokesčių svertinį vidurkį;

| (9) | todėl Įgyvendinimo reglamentas (ES) 2015/2352 turėtų būti panaikintas; |
| --- | --- |

(9)

todėl Įgyvendinimo reglamentas (ES) 2015/2352 turėtų būti panaikintas;

| (10) | pagal Reglamentą (ES) Nr. 531/2012 Komisija turi kasmet persvarstyti visoje Sąjungoje taikomų didžiausių leistinų skambučio užbaigimo judriojo ryšio tinkluose mokesčių svertinį vidurkį; |
| --- | --- |

(10)

pagal Reglamentą (ES) Nr. 531/2012 Komisija turi kasmet persvarstyti visoje Sąjungoje taikomų didžiausių leistinų skambučio užbaigimo judriojo ryšio tinkluose mokesčių svertinį vidurkį;

| (11) | šiame reglamente numatytos priemonės atitinka Ryšių komiteto nuomonę, |
| --- | --- |

(11)

šiame reglamente numatytos priemonės atitinka Ryšių komiteto nuomonę,

PRIĖMĖ ŠĮ REGLAMENTĄ:

1 straipsnis

Nustatomas 0,0108 EUR už minutę didžiausių leidžiamų skambučio užbaigimo judriojo ryšio tinkluose mokesčių svertinis vidurkis.

2 straipsnis

Įgyvendinimo reglamentas (ES) 2015/2352 panaikinamas.

3 straipsnis

Šis reglamentas įsigalioja dvidešimtą dieną po jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje.

Šis reglamentas privalomas visas ir tiesiogiai taikomas visose valstybėse narėse.

Priimta Briuselyje 2016 m. gruodžio 16 d.

Komisijos vardu

Pirmininkas

Jean-Claude JUNCKER

---

(1)  
  OL L 172, 2012 6 30, p. 10.

1

(2)  
  2015 m. gruodžio 16 d. Komisijos įgyvendinimo reglamentas (ES) 2015/2352, kuriuo nustatomas Sąjungoje taikomų didžiausių leidžiamų skambučio užbaigimo judriojo ryšio tinkluose mokesčių svertinis vidurkis (OL L 331, 2015 12 17, p. 7).

2

(3)  
  2002 m. kovo 7 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2002/21/EB dėl elektroninių ryšių tinklų ir paslaugų bendrosios reguliavimo sistemos (OL L 108, 2002 4 24, p. 33).

3

(4)  
  2002 m. kovo 7 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2002/19/EB dėl elektroninių ryšių tinklų ir susijusių priemonių sujungimo ir prieigos prie jų (Prieigos direktyva) (OL L 108, 2002 4 24, p. 7).

4

---

| 2016 12 17 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | L 344/79 |
| --- | --- | --- | --- |

2016 12 17

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

L 344/79

---

KOMISIJOS ĮGYVENDINIMO REGLAMENTAS (ES) 2016/2293

2016 m. gruodžio 16 d.

kuriuo iš dalies keičiamas Tarybos reglamento (EEB) Nr. 2658/87 dėl tarifų ir statistinės nomenklatūros bei dėl Bendrojo muitų tarifo I priedas

EUROPOS KOMISIJA,

atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo,

atsižvelgdama į 1987 m. liepos 23 d. Tarybos reglamentą (EEB) Nr. 2658/87 dėl tarifų ir statistinės nomenklatūros bei dėl Bendrojo muitų tarifo (1), ypač į jo 9 straipsnio 1 dalies d punktą,

kadangi:

| (1) | Reglamentu (EEB) Nr. 2658/87 nustatyta prekių nomenklatūra (toliau – Kombinuotoji nomenklatūra), atitinkanti tiek Bendrojo muitų tarifo, tiek Sąjungos užsienio prekybos statistikos ir kitų su prekių importu arba eksportu susijusių Sąjungos politikos sričių reikalavimus; |
| --- | --- |

(1)

Reglamentu (EEB) Nr. 2658/87 nustatyta prekių nomenklatūra (toliau – Kombinuotoji nomenklatūra), atitinkanti tiek Bendrojo muitų tarifo, tiek Sąjungos užsienio prekybos statistikos ir kitų su prekių importu arba eksportu susijusių Sąjungos politikos sričių reikalavimus;

| (2) | Sprendimu (ES) 2016/1885 (2) Taryba sudarė Europos Sąjungos ir Kinijos Liaudies Respublikos susitarimą pasikeičiant laiškais pagal 1994 m. Bendrojo susitarimo dėl muitų tarifų ir prekybos (GATT) XXIV straipsnio 6 dalį ir XXVIII straipsnį dėl nuolaidų pakeitimo Kroatijos Respublikos sąraše jai stojant į Europos Sąjungą (toliau – susitarimas). Susitarime numatyta sumažinti dviejų kategorijų prekėms taikomus muitus. Sąjunga ir Kinija viena kitai pranešė užbaigusios susitarimui įsigalioti būtinas vidaus procedūras, ir susitarimas įsigalios 2017 m. sausio 1 d.; |
| --- | --- |

(2)

Sprendimu (ES) 2016/1885 (2) Taryba sudarė Europos Sąjungos ir Kinijos Liaudies Respublikos susitarimą pasikeičiant laiškais pagal 1994 m. Bendrojo susitarimo dėl muitų tarifų ir prekybos (GATT) XXIV straipsnio 6 dalį ir XXVIII straipsnį dėl nuolaidų pakeitimo Kroatijos Respublikos sąraše jai stojant į Europos Sąjungą (toliau – susitarimas). Susitarime numatyta sumažinti dviejų kategorijų prekėms taikomus muitus. Sąjunga ir Kinija viena kitai pranešė užbaigusios susitarimui įsigalioti būtinas vidaus procedūras, ir susitarimas įsigalios 2017 m. sausio 1 d.;

| (3) | būtina įgyvendinti Sprendime (ES) 2016/1885 numatytas priemones, susijusias su Bendruoju muitų tarifu. Todėl Reglamento (EEB) Nr. 2658/87 I priedas turėtų būti atitinkamai iš dalies pakeistas; |
| --- | --- |

(3)

būtina įgyvendinti Sprendime (ES) 2016/1885 numatytas priemones, susijusias su Bendruoju muitų tarifu. Todėl Reglamento (EEB) Nr. 2658/87 I priedas turėtų būti atitinkamai iš dalies pakeistas;

| (4) | muitų tarifų pakeitimai turėtų būti taikomi nuo susitarimo įsigaliojimo dienos. Todėl šis reglamentas turėtų įsigalioti skubos tvarka; |
| --- | --- |

(4)

muitų tarifų pakeitimai turėtų būti taikomi nuo susitarimo įsigaliojimo dienos. Todėl šis reglamentas turėtų įsigalioti skubos tvarka;

| (5) | šiame reglamente nustatytos priemonės atitinka Muitinės kodekso komiteto nuomonę, |
| --- | --- |

(5)

šiame reglamente nustatytos priemonės atitinka Muitinės kodekso komiteto nuomonę,

PRIĖMĖ ŠĮ REGLAMENTĄ:

1 straipsnis

Reglamento (EEB) Nr. 2658/87 I priedas iš dalies keičiamas pagal šio reglamento priedą.

2 straipsnis

Šis reglamentas įsigalioja kitą dieną po jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje.

Jis taikomas nuo 2017 m. sausio 1 d.

Šis reglamentas privalomas visas ir tiesiogiai taikomas visose valstybėse narėse.

Priimta Briuselyje 2016 m. gruodžio 16 d.

Komisijos vardu

Pirmininkas

Jean-Claude JUNCKER

---

(1)  
  OL L 256, 1987 9 7, p. 1.

1

(2)  
  2016 m. spalio 18 d. Tarybos sprendimas (ES) 2016/1885 dėl Europos Sąjungos ir Kinijos Liaudies Respublikos susitarimo pasikeičiant laiškais pagal 1994 m. Bendrojo susitarimo dėl muitų tarifų ir prekybos (GATT) XXIV straipsnio 6 dalį ir XXVIII straipsnį dėl nuolaidų pakeitimo Kroatijos Respublikos sąraše jai stojant į Europos Sąjungą sudarymo (OL L 291, 2016 10 26, p. 7).

2

---

PRIEDAS

Reglamento (EEB) Nr. 2658/87 I priedo antra dalis iš dalies keičiama taip:

| 1. | XII skyriaus 64 skirsnyje KN kodo 6404 19 90 eilutė pakeičiama taip:








  „6404 19 90 | – – – | Kita |
| --- | --- | --- | --- |

1.

XII skyriaus 64 skirsnyje KN kodo 6404 19 90 eilutė pakeičiama taip:

„6404 19 90

– – –

Kita

16,9

pa“;

| 2. | XVI skyriaus 84 skirsnyje KN kodo 8415 10 90 eilutė pakeičiama taip:








  „8415 10 90 | – – | Modulinės sistemos |
| --- | --- | --- | --- |

2.

XVI skyriaus 84 skirsnyje KN kodo 8415 10 90 eilutė pakeičiama taip:

„8415 10 90

– –

Modulinės sistemos

2,5

—“.

---

| 2016 12 17 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | L 344/81 |
| --- | --- | --- | --- |

2016 12 17

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

L 344/81

---

KOMISIJOS ĮGYVENDINIMO REGLAMENTAS (ES) 2016/2294

2016 m. gruodžio 16 d.

kuriuo nustatomos standartinės importo vertės, skirtos tam tikrų vaisių ir daržovių įvežimo kainai nustatyti

EUROPOS KOMISIJA,

atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo,

atsižvelgdama į 2013 m. gruodžio 17 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) Nr. 1308/2013, kuriuo nustatomas bendras žemės ūkio produktų rinkų organizavimas ir panaikinami Tarybos reglamentai (EEB) Nr. 922/72, (EEB) Nr. 234/79, (EB) Nr. 1037/2001 ir (EB) Nr. 1234/2007 (1),

atsižvelgdama į 2011 m. birželio 7 d. Komisijos įgyvendinimo reglamentą (ES) Nr. 543/2011, kuriuo nustatomos išsamios Tarybos reglamento (EB) Nr. 1234/2007 taikymo vaisių bei daržovių ir perdirbtų vaisių bei daržovių sektoriuose taisyklės (2), ypač į jo 136 straipsnio 1 dalį,

kadangi:

| (1) | Įgyvendinimo reglamentu (ES) Nr. 543/2011, atsižvelgiant į daugiašalių derybų dėl prekybos Urugvajaus raunde rezultatus, nustatomi kriterijai, pagal kuriuos Komisija nustato standartines importo iš trečiųjų šalių vertes produktams ir laikotarpiams, nurodytiems jo XVI priedo A dalyje; |
| --- | --- |

(1)

Įgyvendinimo reglamentu (ES) Nr. 543/2011, atsižvelgiant į daugiašalių derybų dėl prekybos Urugvajaus raunde rezultatus, nustatomi kriterijai, pagal kuriuos Komisija nustato standartines importo iš trečiųjų šalių vertes produktams ir laikotarpiams, nurodytiems jo XVI priedo A dalyje;

| (2) | remiantis Įgyvendinimo reglamento (ES) Nr. 543/2011 136 straipsnio 1 dalimi, standartinė importo vertė apskaičiuojama kiekvieną darbo dieną atsižvelgiant į kintančius kasdienius duomenis. Todėl šis reglamentas turėtų įsigalioti jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje dieną, |
| --- | --- |

(2)

remiantis Įgyvendinimo reglamento (ES) Nr. 543/2011 136 straipsnio 1 dalimi, standartinė importo vertė apskaičiuojama kiekvieną darbo dieną atsižvelgiant į kintančius kasdienius duomenis. Todėl šis reglamentas turėtų įsigalioti jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje dieną,

PRIĖMĖ ŠĮ REGLAMENTĄ:

1 straipsnis

Įgyvendinimo reglamento (ES) Nr. 543/2011 136 straipsnyje minimos standartinės importo vertės yra nustatytos šio reglamento priede.

2 straipsnis

Šis reglamentas įsigalioja jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje dieną.

Šis reglamentas privalomas visas ir tiesiogiai taikomas visose valstybėse narėse.

Priimta Briuselyje 2016 m. gruodžio 16 d.

Komisijos vardu

Pirmininko pavedimu

Jerzy PLEWA

Generalinis direktorius

Žemės ūkio ir kaimo plėtros generalinis direktoratas

---

(1)  
  OL L 347, 2013 12 20, p. 671.

1

(2)  
  OL L 157, 2011 6 15, p. 1.

2

---

PRIEDAS

Standartinės importo vertės, skirtos kai kurių vaisių ir daržovių įvežimo kainai nustatyti

| (EUR/100 kg) |
| --- |
| KN kodas | Trečiosios šalies kodas (1) | Standartinė importo vertė |
| 0702 00 00 | MA | 99,7 |
| SN | 241,4 |
| TN | 269,5 |
| TR | 111,3 |
| ZZ | 180,5 |
| 0707 00 05 | MA | 79,2 |
| TR | 154,2 |
| ZZ | 116,7 |
| 0709 93 10 | MA | 150,3 |
| TR | 167,9 |
| ZZ | 159,1 |
| 0805 10 20 | IL | 126,4 |
| TR | 73,7 |
| ZZ | 100,1 |
| 0805 20 10 | MA | 70,4 |
| ZZ | 70,4 |
| 0805 20 30 , 0805 20 50 , 0805 20 70 , 0805 20 90 | IL | 113,5 |
| JM | 125,0 |
| MA | 74,5 |
| TR | 76,2 |
| ZZ | 97,3 |
| 0805 50 10 | AR | 76,7 |
| TR | 88,5 |
| ZZ | 82,6 |
| 0808 10 80 | US | 132,4 |
| ZZ | 132,4 |
| 0808 30 90 | CN | 94,8 |
| ZZ | 94,8 |

(EUR/100 kg)

KN kodas

Trečiosios šalies kodas (1)

Standartinė importo vertė

0702 00 00

MA

99,7

SN

241,4

TN

269,5

TR

111,3

ZZ

180,5

0707 00 05

MA

79,2

TR

154,2

ZZ

116,7

0709 93 10

MA

150,3

TR

167,9

ZZ

159,1

0805 10 20

IL

126,4

TR

73,7

ZZ

100,1

0805 20 10

MA

70,4

ZZ

70,4

0805 20 30 , 0805 20 50 , 0805 20 70 , 0805 20 90

IL

113,5

JM

125,0

MA

74,5

TR

76,2

ZZ

97,3

0805 50 10

AR

76,7

TR

88,5

ZZ

82,6

0808 10 80

US

132,4

ZZ

132,4

0808 30 90

CN

94,8

ZZ

94,8

---

(1)  Šalių nomenklatūra nustatyta 2012 m. lapkričio 27 d. Komisijos reglamentu (ES) Nr. 1106/2012, kuriuo dėl šalių ir teritorijų nomenklatūros atnaujinimo įgyvendinamas Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (EB) Nr. 471/2009 dėl Bendrijos statistikos, susijusios su išorės prekyba su ES nepriklausančiomis šalimis (OL L 328, 2012 11 28, p. 7). Kodas „ZZ“ atitinka „kitas šalis“.

---

SPRENDIMAI

| 2016 12 17 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | L 344/83 |
| --- | --- | --- | --- |

2016 12 17

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

L 344/83

---

KOMISIJOS ĮGYVENDINIMO SPRENDIMAS (ES) 2016/2295

2016 m. gruodžio 16 d.

kuriuo iš dalies keičiami sprendimai 2000/518/EB, 2002/2/EB, 2003/490/EB, 2003/821/EB, 2004/411/EB, 2008/393/EB, 2010/146/ES, 2010/625/ES, 2011/61/ES ir įgyvendinimo sprendimai 2012/484/ES, 2013/65/ES dėl tinkamos tam tikrų šalių asmens duomenų apsaugos pagal Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos 95/46/EB 25 straipsnio 6 dalį

(pranešta dokumentu Nr. C(2016) 8353)

(Tekstas svarbus EEE)

EUROPOS KOMISIJA,

atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo,

atsižvelgdama į 1995 m. spalio 24 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą 95/46/EB dėl asmenų apsaugos tvarkant asmens duomenis ir laisvo tokių duomenų judėjimo (1), ypač į jos 25 straipsnio 6 dalį,

pasikonsultavusi su Europos duomenų apsaugos priežiūros pareigūnu,

kadangi:

| (1) | Europos Sąjungos Teisingumo Teismas 2015 m. spalio 6 d. sprendime Maximillian Schrems prieš Data Protection Commissioner (2), C-362/14, konstatavo, kad Komisija, priėmusi Sprendimo 2000/520/EB (3) 3 straipsnį, viršijo įgaliojimus, kurie jai suteikti pagal Direktyvos 95/46/EB 25 straipsnio 6 dalį, siejamą su Europos Sąjungos pagrindinių teisių chartija, ir paskelbė minėto sprendimo 3 straipsnį negaliojančiu; |
| --- | --- |

(1)

Europos Sąjungos Teisingumo Teismas 2015 m. spalio 6 d. sprendime Maximillian Schrems prieš Data Protection Commissioner (2), C-362/14, konstatavo, kad Komisija, priėmusi Sprendimo 2000/520/EB (3) 3 straipsnį, viršijo įgaliojimus, kurie jai suteikti pagal Direktyvos 95/46/EB 25 straipsnio 6 dalį, siejamą su Europos Sąjungos pagrindinių teisių chartija, ir paskelbė minėto sprendimo 3 straipsnį negaliojančiu;

| (2) | Sprendimo 2000/520/EB 3 straipsnio 1 dalies pirmoje pastraipoje išdėstytos ribojamosios sąlygos, kuriomis esant nacionalinės priežiūros institucijos galėtų nuspręsti sustabdyti duomenų srautus į JAV autosertifikuotą įmonę, nepaisant Komisijos išvados dėl tinkamumo; |
| --- | --- |

(2)

Sprendimo 2000/520/EB 3 straipsnio 1 dalies pirmoje pastraipoje išdėstytos ribojamosios sąlygos, kuriomis esant nacionalinės priežiūros institucijos galėtų nuspręsti sustabdyti duomenų srautus į JAV autosertifikuotą įmonę, nepaisant Komisijos išvados dėl tinkamumo;

| (3) | sprendime Schrems Teisingumo Teismas patikslino, kad nacionalinės priežiūros institucijos tebėra kompetentingos prižiūrėti asmens duomenų perdavimą į trečiąją šalį, dėl kurios buvo priimtas Komisijos sprendimas dėl tinkamumo, ir kad Komisija neturi kompetencijos riboti jų įgaliojimų pagal Direktyvos 95/46/EB 28 straipsnį. Pagal šį straipsnį minėtos institucijos pirmiausia turi tyrimo įgaliojimus, kaip antai įgaliojimus rinkti bet kokią informaciją, reikalingą priežiūros funkcijoms atlikti, įgaliojimus veiksmingai įsikišti, pavyzdžiui, nustatyti laikiną arba nuolatinį draudimą tvarkyti duomenis, ir įgaliojimus dalyvauti teismo procese (4); |
| --- | --- |

(3)

sprendime Schrems Teisingumo Teismas patikslino, kad nacionalinės priežiūros institucijos tebėra kompetentingos prižiūrėti asmens duomenų perdavimą į trečiąją šalį, dėl kurios buvo priimtas Komisijos sprendimas dėl tinkamumo, ir kad Komisija neturi kompetencijos riboti jų įgaliojimų pagal Direktyvos 95/46/EB 28 straipsnį. Pagal šį straipsnį minėtos institucijos pirmiausia turi tyrimo įgaliojimus, kaip antai įgaliojimus rinkti bet kokią informaciją, reikalingą priežiūros funkcijoms atlikti, įgaliojimus veiksmingai įsikišti, pavyzdžiui, nustatyti laikiną arba nuolatinį draudimą tvarkyti duomenis, ir įgaliojimus dalyvauti teismo procese (4);

| (4) | Teisingumo Teismas sprendime Schrems nurodė, kad pagal Direktyvos 95/46/EB 25 straipsnio 6 dalies antrą pastraipą valstybės narės ir jų institucijos privalo imtis priemonių, kurios yra būtinos siekiant užtikrinti atitiktį Sąjungos institucijų teisės aktams, nes iš esmės tariama, kad Sąjungos institucijų teisės aktai yra teisėti, todėl sukelia teisinių pasekmių, kol nėra pripažinti netekusiais galios, panaikinti patenkinus ieškinį dėl panaikinimo, paskelbti negaliojančiais išnagrinėjus prašymą priimti prejudicinį sprendimą arba pareiškus prieštaravimą dėl teisėtumo; |
| --- | --- |

(4)

Teisingumo Teismas sprendime Schrems nurodė, kad pagal Direktyvos 95/46/EB 25 straipsnio 6 dalies antrą pastraipą valstybės narės ir jų institucijos privalo imtis priemonių, kurios yra būtinos siekiant užtikrinti atitiktį Sąjungos institucijų teisės aktams, nes iš esmės tariama, kad Sąjungos institucijų teisės aktai yra teisėti, todėl sukelia teisinių pasekmių, kol nėra pripažinti netekusiais galios, panaikinti patenkinus ieškinį dėl panaikinimo, paskelbti negaliojančiais išnagrinėjus prašymą priimti prejudicinį sprendimą arba pareiškus prieštaravimą dėl teisėtumo;

| (5) | todėl Komisijos sprendimas dėl tinkamumo, priimtas pagal Direktyvos 95/46/EB 25 straipsnio 6 dalį, yra privalomas visoms valstybių narių įstaigoms, kurioms jis skirtas, įskaitant jų nepriklausomas priežiūros institucijas, tiek kiek pagal jį leidžiama perduoti asmens duomenis iš valstybės narės į trečiąją šalį, kuriai jis taikomas (5). Tai reiškia, kad nacionalinės priežiūros institucijos negali priimti priemonių, prieštaraujančių Komisijos sprendimui dėl tinkamumo, pavyzdžiui, aktų, kuriais tas sprendimas paskelbiamas negaliojančiu, arba privalomų aktų, kuriais būtų konstatuojama, kad trečioji šalis, kuriai jis taikomas, neužtikrina tinkamo apsaugos lygio. Kaip paaiškinta sprendime Schrems, tai nereiškia, kad nacionalinė priežiūros institucija negali nagrinėti asmens ieškinio dėl asmens duomenų apsaugos lygio trečiojoje šalyje, kuriai taikomas Komisijos sprendimas dėl tinkamumo, ir, jos manymu pagrįstais atvejais, pradėti teismo procesą nacionaliniuose teismuose, kad jie, vertindami Komisijos sprendimo galiojimą, pateiktų prašymą priimti prejudicinį sprendimą, jei jie taip pat turėtų abejonių dėl šio sprendimo galiojimo (6); |
| --- | --- |

(5)

todėl Komisijos sprendimas dėl tinkamumo, priimtas pagal Direktyvos 95/46/EB 25 straipsnio 6 dalį, yra privalomas visoms valstybių narių įstaigoms, kurioms jis skirtas, įskaitant jų nepriklausomas priežiūros institucijas, tiek kiek pagal jį leidžiama perduoti asmens duomenis iš valstybės narės į trečiąją šalį, kuriai jis taikomas (5). Tai reiškia, kad nacionalinės priežiūros institucijos negali priimti priemonių, prieštaraujančių Komisijos sprendimui dėl tinkamumo, pavyzdžiui, aktų, kuriais tas sprendimas paskelbiamas negaliojančiu, arba privalomų aktų, kuriais būtų konstatuojama, kad trečioji šalis, kuriai jis taikomas, neužtikrina tinkamo apsaugos lygio. Kaip paaiškinta sprendime Schrems, tai nereiškia, kad nacionalinė priežiūros institucija negali nagrinėti asmens ieškinio dėl asmens duomenų apsaugos lygio trečiojoje šalyje, kuriai taikomas Komisijos sprendimas dėl tinkamumo, ir, jos manymu pagrįstais atvejais, pradėti teismo procesą nacionaliniuose teismuose, kad jie, vertindami Komisijos sprendimo galiojimą, pateiktų prašymą priimti prejudicinį sprendimą, jei jie taip pat turėtų abejonių dėl šio sprendimo galiojimo (6);

| (6) | Komisijos sprendimuose 2000/518/EB (7), 2002/2/EB (8), 2003/490/EB (9), 2003/821/EB (10), 2004/411/EB (11), 2008/393/EB (12), 2010/146/ES (13), 2010/625/ES (14), 2011/61/ES (15) ir Komisijos įgyvendinimo sprendimuose 2012/484/ES (16) ir 2013/65/ES (17), kurie yra sprendimai dėl tinkamumo, nustatytas nacionalinės priežiūros institucijos įgaliojimų apribojimas, atitinkantis Sprendimo 2000/520/EB 3 straipsnio 1 dalies pirmoje pastraipoje nustatytą apribojimą, kurį Teisingumo Teismas pripažino negaliojančiu; |
| --- | --- |

(6)

Komisijos sprendimuose 2000/518/EB (7), 2002/2/EB (8), 2003/490/EB (9), 2003/821/EB (10), 2004/411/EB (11), 2008/393/EB (12), 2010/146/ES (13), 2010/625/ES (14), 2011/61/ES (15) ir Komisijos įgyvendinimo sprendimuose 2012/484/ES (16) ir 2013/65/ES (17), kurie yra sprendimai dėl tinkamumo, nustatytas nacionalinės priežiūros institucijos įgaliojimų apribojimas, atitinkantis Sprendimo 2000/520/EB 3 straipsnio 1 dalies pirmoje pastraipoje nustatytą apribojimą, kurį Teisingumo Teismas pripažino negaliojančiu;

| (7) | todėl atsižvelgiant į sprendimą Schrems ir pagal Sutarties 266 straipsnį tų sprendimų nuostatos, kuriomis ribojami nacionalinių priežiūros institucijų įgaliojimai, turėtų būti pakeistos; |
| --- | --- |

(7)

todėl atsižvelgiant į sprendimą Schrems ir pagal Sutarties 266 straipsnį tų sprendimų nuostatos, kuriomis ribojami nacionalinių priežiūros institucijų įgaliojimai, turėtų būti pakeistos;

| (8) | sprendime Schrems Teisingumo Teismas toliau paaiškino, kad turėdama omenyje tai, kad trečiosios šalies užtikrinamas apsaugos lygis gali keistis, Komisija, priėmusi sprendimą pagal Direktyvos 95/46/EB 25 straipsnio 6 dalį, turi periodiškai tikrinti, ar išvada dėl atitinkamos trečiosios šalies užtikrinamo apsaugos lygio tinkamumo vis dar faktiškai ir teisiškai pagrįsta (18). Atsižvelgiant į to sprendimo išvadas dėl valdžios institucijų prieigos prie asmens duomenų, turėtų būti stebimos ir su tokia prieiga susijusios taisyklės ir praktika; |
| --- | --- |

(8)

sprendime Schrems Teisingumo Teismas toliau paaiškino, kad turėdama omenyje tai, kad trečiosios šalies užtikrinamas apsaugos lygis gali keistis, Komisija, priėmusi sprendimą pagal Direktyvos 95/46/EB 25 straipsnio 6 dalį, turi periodiškai tikrinti, ar išvada dėl atitinkamos trečiosios šalies užtikrinamo apsaugos lygio tinkamumo vis dar faktiškai ir teisiškai pagrįsta (18). Atsižvelgiant į to sprendimo išvadas dėl valdžios institucijų prieigos prie asmens duomenų, turėtų būti stebimos ir su tokia prieiga susijusios taisyklės ir praktika;

| (9) | todėl Komisija nuolat stebės tų šalių, dėl kurių priimtas sprendimas dėl tinkamumo, teisės ir praktikos pokyčius, galinčius daryti poveikį tokių sprendimų veikimui, įskaitant pokyčius, susijusius su valdžios institucijų prieiga prie asmens duomenų; |
| --- | --- |

(9)

todėl Komisija nuolat stebės tų šalių, dėl kurių priimtas sprendimas dėl tinkamumo, teisės ir praktikos pokyčius, galinčius daryti poveikį tokių sprendimų veikimui, įskaitant pokyčius, susijusius su valdžios institucijų prieiga prie asmens duomenų;

| (10) | siekdamos sudaryti lengvesnes sąlygas stebėti šiuo metu galiojančių sprendimų dėl tinkamumo veikimą, valstybės narės turėtų informuoti Komisiją apie susijusius nacionalinių priežiūros institucijų veiksmus; |
| --- | --- |

(10)

siekdamos sudaryti lengvesnes sąlygas stebėti šiuo metu galiojančių sprendimų dėl tinkamumo veikimą, valstybės narės turėtų informuoti Komisiją apie susijusius nacionalinių priežiūros institucijų veiksmus;

| (11) | Direktyvos 95/46/EB 29 straipsniu įkurta Darbo grupė asmenų apsaugai tvarkant asmens duomenis pateikė nuomonę, į kurią buvo atsižvelgta rengiant šį sprendimą; |
| --- | --- |

(11)

Direktyvos 95/46/EB 29 straipsniu įkurta Darbo grupė asmenų apsaugai tvarkant asmens duomenis pateikė nuomonę, į kurią buvo atsižvelgta rengiant šį sprendimą;

| (12) | šiame sprendime nustatytos priemonės atitinka Direktyvos 95/46/EB 31 straipsnio 1 dalimi įsteigto komiteto nuomonę; |
| --- | --- |

(12)

šiame sprendime nustatytos priemonės atitinka Direktyvos 95/46/EB 31 straipsnio 1 dalimi įsteigto komiteto nuomonę;

| (13) | todėl sprendimai 2000/518/EB, 2002/2/EB, 2003/490/EB, 2003/821/EB, 2004/411/EB, 2008/393/EB, 2010/146/ES, 2010/625/ES, 2011/61/ES ir įgyvendinimo sprendimai 2012/484/ES ir 2013/65/ES turėtų būti atitinkamai iš dalies pakeisti, |
| --- | --- |

(13)

todėl sprendimai 2000/518/EB, 2002/2/EB, 2003/490/EB, 2003/821/EB, 2004/411/EB, 2008/393/EB, 2010/146/ES, 2010/625/ES, 2011/61/ES ir įgyvendinimo sprendimai 2012/484/ES ir 2013/65/ES turėtų būti atitinkamai iš dalies pakeisti,

PRIĖMĖ ŠĮ SPRENDIMĄ:

1 straipsnis

Sprendimas 2000/518/EB iš dalies keičiamas taip:

| 1) | 3 straipsnis pakeičiamas taip:

  „3 straipsnis
  Kai valstybių narių kompetentingos institucijos naudojasi savo įgaliojimais pagal Direktyvos 95/46/EB 28 straipsnio 3 dalį ir dėl šios priežasties sustabdomi arba neribotam laikui uždraudžiami duomenų srautai į Šveicariją, kad būtų apsaugoti asmenys atsižvelgiant į jų asmens duomenų tvarkymą, susijusi valstybė narė nedelsdama informuoja Komisiją, o ji perduoda informaciją kitoms valstybėms narėms.“ |
| --- | --- |

1)

3 straipsnis pakeičiamas taip:

„3 straipsnis

Kai valstybių narių kompetentingos institucijos naudojasi savo įgaliojimais pagal Direktyvos 95/46/EB 28 straipsnio 3 dalį ir dėl šios priežasties sustabdomi arba neribotam laikui uždraudžiami duomenų srautai į Šveicariją, kad būtų apsaugoti asmenys atsižvelgiant į jų asmens duomenų tvarkymą, susijusi valstybė narė nedelsdama informuoja Komisiją, o ji perduoda informaciją kitoms valstybėms narėms.“

| 2) | Įterpiamas 3a straipsnis:

  „3a straipsnis

  1.   Siekdama įvertinti, ar Šveicarija toliau užtikrina tinkamą asmens duomenų apsaugos lygį, Komisija nuolat stebi Šveicarijos teisinės sistemos pokyčius, kurie galėtų daryti poveikį šio sprendimo veikimui, įskaitant pokyčius, susijusius su valdžios institucijų prieiga prie asmens duomenų.


  2.   Valstybės narės ir Komisija praneša viena kitai apie atvejus, kai institucijos, privalančios užtikrinti, kad Šveicarijoje būtų laikomasi apsaugos standartų, savo veiksmais tokio laikymosi neužtikrina.


  3.   Valstybės narės ir Komisija informuoja viena kitą apie bet kokius požymius, iš kurių matyti, kad Šveicarijos valdžios institucijos, atsakingos už nacionalinį saugumą, teisėsaugą ar kitus viešuosius interesus, riboja asmenų teises į jų asmens duomenų apsaugą daugiau, nei griežtai būtina, ir kad nėra jokių veiksmingų teisinių apsaugos nuo tokio ribojimo priemonių.


  4.   Jeigu yra įrodymų, kad tinkamas apsaugos lygis nebeužtikrinamas, įskaitant šio straipsnio 2 ir 3 dalyse nurodytus atvejus, Komisija informuoja kompetentingą Šveicarijos instituciją ir prireikus Direktyvos 95/46/EB 31 straipsnio 2 dalyje nustatyta tvarka pateikia priemonių projektą, skirtą šiam sprendimui panaikinti ar laikinai sustabdyti arba jo taikymo sričiai apriboti.“ |
| --- | --- |

2)

Įterpiamas 3a straipsnis:

„3a straipsnis

1.   Siekdama įvertinti, ar Šveicarija toliau užtikrina tinkamą asmens duomenų apsaugos lygį, Komisija nuolat stebi Šveicarijos teisinės sistemos pokyčius, kurie galėtų daryti poveikį šio sprendimo veikimui, įskaitant pokyčius, susijusius su valdžios institucijų prieiga prie asmens duomenų.

2.   Valstybės narės ir Komisija praneša viena kitai apie atvejus, kai institucijos, privalančios užtikrinti, kad Šveicarijoje būtų laikomasi apsaugos standartų, savo veiksmais tokio laikymosi neužtikrina.

3.   Valstybės narės ir Komisija informuoja viena kitą apie bet kokius požymius, iš kurių matyti, kad Šveicarijos valdžios institucijos, atsakingos už nacionalinį saugumą, teisėsaugą ar kitus viešuosius interesus, riboja asmenų teises į jų asmens duomenų apsaugą daugiau, nei griežtai būtina, ir kad nėra jokių veiksmingų teisinių apsaugos nuo tokio ribojimo priemonių.

4.   Jeigu yra įrodymų, kad tinkamas apsaugos lygis nebeužtikrinamas, įskaitant šio straipsnio 2 ir 3 dalyse nurodytus atvejus, Komisija informuoja kompetentingą Šveicarijos instituciją ir prireikus Direktyvos 95/46/EB 31 straipsnio 2 dalyje nustatyta tvarka pateikia priemonių projektą, skirtą šiam sprendimui panaikinti ar laikinai sustabdyti arba jo taikymo sričiai apriboti.“

2 straipsnis

Sprendimas 2002/2/EB iš dalies keičiamas taip:

| 1) | 3 straipsnis pakeičiamas taip:

  „3 straipsnis
  Kai valstybių narių kompetentingos institucijos naudojasi savo įgaliojimais pagal Direktyvos 95/46/EB 28 straipsnio 3 dalį ir dėl šios priežasties sustabdomi arba neribotam laikui uždraudžiami duomenų srautai gavėjui Kanadoje, kurio veikla patenka į Kanados asmens duomenų apsaugos ir elektroninių dokumentų įstatymo taikymo sritį, kad būtų apsaugoti asmenys atsižvelgiant į jų asmens duomenų tvarkymą, susijusi valstybė narė nedelsdama informuoja Komisiją, o ji perduoda informaciją kitoms valstybėms narėms.“ |
| --- | --- |

1)

3 straipsnis pakeičiamas taip:

„3 straipsnis

Kai valstybių narių kompetentingos institucijos naudojasi savo įgaliojimais pagal Direktyvos 95/46/EB 28 straipsnio 3 dalį ir dėl šios priežasties sustabdomi arba neribotam laikui uždraudžiami duomenų srautai gavėjui Kanadoje, kurio veikla patenka į Kanados asmens duomenų apsaugos ir elektroninių dokumentų įstatymo taikymo sritį, kad būtų apsaugoti asmenys atsižvelgiant į jų asmens duomenų tvarkymą, susijusi valstybė narė nedelsdama informuoja Komisiją, o ji perduoda informaciją kitoms valstybėms narėms.“

| 2) | Įterpiamas 3a straipsnis:

  „3a straipsnis

  1.   Siekdama įvertinti, ar Kanada toliau užtikrina tinkamą asmens duomenų apsaugos lygį, Komisija nuolat stebi Kanados teisinės sistemos pokyčius, kurie galėtų daryti poveikį šio sprendimo veikimui, įskaitant pokyčius, susijusius su valdžios institucijų prieiga prie asmens duomenų.


  2.   Valstybės narės ir Komisija praneša viena kitai apie atvejus, kai institucijos, privalančios užtikrinti, kad Kanadoje būtų laikomasi apsaugos standartų, savo veiksmais tokio laikymosi neužtikrina.


  3.   Valstybės narės ir Komisija informuoja viena kitą apie bet kokius požymius, iš kurių matyti, kad Kanados valdžios institucijos, atsakingos už nacionalinį saugumą, teisėsaugą ar kitus viešuosius interesus, riboja asmenų teises į jų asmens duomenų apsaugą daugiau, nei griežtai būtina, ir kad nėra jokių veiksmingų teisinių apsaugos nuo tokio ribojimo priemonių.


  4.   Jeigu yra įrodymų, kad tinkamas apsaugos lygis nebeužtikrinamas, įskaitant šio straipsnio 2 ir 3 dalyse nurodytus atvejus, Komisija informuoja kompetentingą Kanados instituciją ir prireikus Direktyvos 95/46/EB 31 straipsnio 2 dalyje nustatyta tvarka pateikia priemonių projektą, skirtą šiam sprendimui panaikinti ar laikinai sustabdyti arba jo taikymo sričiai apriboti.“ |
| --- | --- |

2)

Įterpiamas 3a straipsnis:

„3a straipsnis

1.   Siekdama įvertinti, ar Kanada toliau užtikrina tinkamą asmens duomenų apsaugos lygį, Komisija nuolat stebi Kanados teisinės sistemos pokyčius, kurie galėtų daryti poveikį šio sprendimo veikimui, įskaitant pokyčius, susijusius su valdžios institucijų prieiga prie asmens duomenų.

2.   Valstybės narės ir Komisija praneša viena kitai apie atvejus, kai institucijos, privalančios užtikrinti, kad Kanadoje būtų laikomasi apsaugos standartų, savo veiksmais tokio laikymosi neužtikrina.

3.   Valstybės narės ir Komisija informuoja viena kitą apie bet kokius požymius, iš kurių matyti, kad Kanados valdžios institucijos, atsakingos už nacionalinį saugumą, teisėsaugą ar kitus viešuosius interesus, riboja asmenų teises į jų asmens duomenų apsaugą daugiau, nei griežtai būtina, ir kad nėra jokių veiksmingų teisinių apsaugos nuo tokio ribojimo priemonių.

4.   Jeigu yra įrodymų, kad tinkamas apsaugos lygis nebeužtikrinamas, įskaitant šio straipsnio 2 ir 3 dalyse nurodytus atvejus, Komisija informuoja kompetentingą Kanados instituciją ir prireikus Direktyvos 95/46/EB 31 straipsnio 2 dalyje nustatyta tvarka pateikia priemonių projektą, skirtą šiam sprendimui panaikinti ar laikinai sustabdyti arba jo taikymo sričiai apriboti.“

3 straipsnis

Sprendimas 2003/490/EB iš dalies keičiamas taip:

| 1) | 3 straipsnis pakeičiamas taip:

  „3 straipsnis
  Kai valstybių narių kompetentingos institucijos naudojasi savo įgaliojimais pagal Direktyvos 95/46/EB 28 straipsnio 3 dalį ir dėl šios priežasties sustabdomi arba neribotam laikui uždraudžiami duomenų srautai į Argentiną, kad būtų apsaugoti asmenys atsižvelgiant į jų asmens duomenų tvarkymą, susijusi valstybė narė nedelsdama informuoja Komisiją, o ji perduoda informaciją kitoms valstybėms narėms.“ |
| --- | --- |

1)

3 straipsnis pakeičiamas taip:

„3 straipsnis

Kai valstybių narių kompetentingos institucijos naudojasi savo įgaliojimais pagal Direktyvos 95/46/EB 28 straipsnio 3 dalį ir dėl šios priežasties sustabdomi arba neribotam laikui uždraudžiami duomenų srautai į Argentiną, kad būtų apsaugoti asmenys atsižvelgiant į jų asmens duomenų tvarkymą, susijusi valstybė narė nedelsdama informuoja Komisiją, o ji perduoda informaciją kitoms valstybėms narėms.“

| 2) | Įterpiamas 3a straipsnis:

  „3a straipsnis

  1.   Siekdama įvertinti, ar Argentina toliau užtikrina tinkamą asmens duomenų apsaugos lygį, Komisija nuolat stebi Argentinos teisinės sistemos pokyčius, kurie galėtų daryti poveikį šio sprendimo veikimui, įskaitant pokyčius, susijusius su valdžios institucijų prieiga prie asmens duomenų.


  2.   Valstybės narės ir Komisija praneša viena kitai apie atvejus, kai institucijos, privalančios užtikrinti, kad Argentinoje būtų laikomasi apsaugos standartų, savo veiksmais tokio laikymosi neužtikrina.


  3.   Valstybės narės ir Komisija informuoja viena kitą apie bet kokius požymius, iš kurių matyti, kad Argentinos valdžios institucijos, atsakingos už nacionalinį saugumą, teisėsaugą ar kitus viešuosius interesus, riboja asmenų teises į jų asmens duomenų apsaugą daugiau, nei griežtai būtina, ir kad nėra jokių veiksmingų teisinių apsaugos nuo tokio ribojimo priemonių.


  4.   Jeigu yra įrodymų, kad tinkamas apsaugos lygis nebeužtikrinamas, įskaitant šio straipsnio 2 ir 3 dalyse nurodytus atvejus, Komisija informuoja kompetentingą Argentinos instituciją ir prireikus Direktyvos 95/46/EB 31 straipsnio 2 dalyje nustatyta tvarka pateikia priemonių projektą, skirtą šiam sprendimui panaikinti ar laikinai sustabdyti arba jo taikymo sričiai apriboti.“ |
| --- | --- |

2)

Įterpiamas 3a straipsnis:

„3a straipsnis

1.   Siekdama įvertinti, ar Argentina toliau užtikrina tinkamą asmens duomenų apsaugos lygį, Komisija nuolat stebi Argentinos teisinės sistemos pokyčius, kurie galėtų daryti poveikį šio sprendimo veikimui, įskaitant pokyčius, susijusius su valdžios institucijų prieiga prie asmens duomenų.

2.   Valstybės narės ir Komisija praneša viena kitai apie atvejus, kai institucijos, privalančios užtikrinti, kad Argentinoje būtų laikomasi apsaugos standartų, savo veiksmais tokio laikymosi neužtikrina.

3.   Valstybės narės ir Komisija informuoja viena kitą apie bet kokius požymius, iš kurių matyti, kad Argentinos valdžios institucijos, atsakingos už nacionalinį saugumą, teisėsaugą ar kitus viešuosius interesus, riboja asmenų teises į jų asmens duomenų apsaugą daugiau, nei griežtai būtina, ir kad nėra jokių veiksmingų teisinių apsaugos nuo tokio ribojimo priemonių.

4.   Jeigu yra įrodymų, kad tinkamas apsaugos lygis nebeužtikrinamas, įskaitant šio straipsnio 2 ir 3 dalyse nurodytus atvejus, Komisija informuoja kompetentingą Argentinos instituciją ir prireikus Direktyvos 95/46/EB 31 straipsnio 2 dalyje nustatyta tvarka pateikia priemonių projektą, skirtą šiam sprendimui panaikinti ar laikinai sustabdyti arba jo taikymo sričiai apriboti.“

4 straipsnis

Sprendimo 2003/821/EB 3 ir 4 straipsniai pakeičiami taip:

„3 straipsnis

Kai valstybių narių kompetentingos institucijos naudojasi savo įgaliojimais pagal Direktyvos 95/46/EB 28 straipsnio 3 dalį ir dėl šios priežasties sustabdomi arba neribotam laikui uždraudžiami duomenų srautai į Gernsio Valdą, kad būtų apsaugoti asmenys atsižvelgiant į jų asmens duomenų tvarkymą, susijusi valstybė narė nedelsdama informuoja Komisiją, o ji perduoda informaciją kitoms valstybėms narėms.

4 straipsnis

1.   Siekdama įvertinti, ar Gernsis toliau užtikrina tinkamą asmens duomenų apsaugos lygį, Komisija nuolat stebi Gernsio teisinės sistemos pokyčius, kurie galėtų daryti poveikį šio sprendimo veikimui, įskaitant pokyčius, susijusius su valdžios institucijų prieiga prie asmens duomenų.

2.   Valstybės narės ir Komisija praneša viena kitai apie atvejus, kai institucijos, privalančios užtikrinti, kad Gernsyje būtų laikomasi apsaugos standartų, savo veiksmais tokio laikymosi neužtikrina.

3.   Valstybės narės ir Komisija informuoja viena kitą apie bet kokius požymius, iš kurių matyti, kad Gernsio valdžios institucijos, atsakingos už nacionalinį saugumą, teisėsaugą ar kitus viešuosius interesus, riboja asmenų teises į jų asmens duomenų apsaugą daugiau, nei griežtai būtina, ir kad nėra jokių veiksmingų teisinių apsaugos nuo tokio ribojimo priemonių.

4.   Jeigu yra įrodymų, kad tinkamas apsaugos lygis nebeužtikrinamas, įskaitant šio straipsnio 2 ir 3 dalyse nurodytus atvejus, Komisija informuoja kompetentingą Gernsio instituciją ir prireikus Direktyvos 95/46/EB 31 straipsnio 2 dalyje nustatyta tvarka pateikia priemonių projektą, skirtą šiam sprendimui panaikinti ar laikinai sustabdyti arba jo taikymo sričiai apriboti.“

5 straipsnis

Sprendimo 2004/411/EB 3 ir 4 straipsniai pakeičiami taip:

„3 straipsnis

Kai valstybių narių kompetentingos institucijos naudojasi savo įgaliojimais pagal Direktyvos 95/46/EB 28 straipsnio 3 dalį ir dėl šios priežasties sustabdomi arba neribotam laikui uždraudžiami duomenų srautai į Meno Salą, kad būtų apsaugoti asmenys atsižvelgiant į jų asmens duomenų tvarkymą, susijusi valstybė narė nedelsdama informuoja Komisiją, o ji perduoda informaciją kitoms valstybėms narėms.

4 straipsnis

1.   Siekdama įvertinti, ar Meno Sala toliau užtikrina tinkamą asmens duomenų apsaugos lygį, Komisija nuolat stebi Meno Salos teisinės sistemos pokyčius, kurie galėtų daryti poveikį šio sprendimo veikimui, įskaitant pokyčius, susijusius su valdžios institucijų prieiga prie asmens duomenų.

2.   Valstybės narės ir Komisija praneša viena kitai apie atvejus, kai institucijos, privalančios užtikrinti, kad Meno Saloje būtų laikomasi apsaugos standartų, savo veiksmais tokio laikymosi neužtikrina.

3.   Valstybės narės ir Komisija informuoja viena kitą apie bet kokius požymius, iš kurių matyti, kad Meno Salos valdžios institucijos, atsakingos už nacionalinį saugumą, teisėsaugą ar kitus viešuosius interesus, riboja asmenų teises į jų asmens duomenų apsaugą daugiau, nei griežtai būtina, ir kad nėra jokių veiksmingų teisinių apsaugos nuo tokio ribojimo priemonių.

4.   Jeigu yra įrodymų, kad tinkamas apsaugos lygis nebeužtikrinamas, įskaitant šio straipsnio 2 ir 3 dalyse nurodytus atvejus, Komisija informuoja kompetentingą Meno Salos instituciją ir prireikus Direktyvos 95/46/EB 31 straipsnio 2 dalyje nustatyta tvarka pateikia priemonių projektą, skirtą šiam sprendimui panaikinti ar laikinai sustabdyti arba jo taikymo sričiai apriboti.“

6 straipsnis

Sprendimo 2008/393/EB 3 ir 4 straipsniai pakeičiami taip:

„3 straipsnis

Kai valstybių narių kompetentingos institucijos naudojasi savo įgaliojimais pagal Direktyvos 95/46/EB 28 straipsnio 3 dalį ir dėl šios priežasties sustabdomi arba neribotam laikui uždraudžiami duomenų srautai į Džersį, kad būtų apsaugoti asmenys atsižvelgiant į jų asmens duomenų tvarkymą, susijusi valstybė narė nedelsdama informuoja Komisiją, o ji perduoda informaciją kitoms valstybėms narėms.

4 straipsnis

1.   Siekdama įvertinti, ar Džersis toliau užtikrina tinkamą asmens duomenų apsaugos lygį, Komisija nuolat stebi Džersio teisinės sistemos pokyčius, kurie galėtų daryti poveikį šio sprendimo veikimui, įskaitant pokyčius, susijusius su valdžios institucijų prieiga prie asmens duomenų.

2.   Valstybės narės ir Komisija praneša viena kitai apie atvejus, kai institucijos, privalančios užtikrinti, kad Džersyje būtų laikomasi apsaugos standartų, savo veiksmais tokio laikymosi neužtikrina.

3.   Valstybės narės ir Komisija informuoja viena kitą apie bet kokius požymius, iš kurių matyti, kad Džersio valdžios institucijos, atsakingos už nacionalinį saugumą, teisėsaugą ar kitus viešuosius interesus, riboja asmenų teises į jų asmens duomenų apsaugą daugiau, nei griežtai būtina, ir kad nėra jokių veiksmingų teisinių apsaugos nuo tokio ribojimo priemonių.

4.   Jeigu yra įrodymų, kad tinkamas apsaugos lygis nebeužtikrinamas, įskaitant šio straipsnio 2 ir 3 dalyse nurodytus atvejus, Komisija informuoja kompetentingą Džersio instituciją ir prireikus Direktyvos 95/46/EB 31 straipsnio 2 dalyje nustatyta tvarka pateikia priemonių projektą, skirtą šiam sprendimui panaikinti ar laikinai sustabdyti arba jo taikymo sričiai apriboti.“

7 straipsnis

Sprendimo 2010/146/ES 3 ir 4 straipsniai pakeičiami taip:

„3 straipsnis

Kai valstybių narių kompetentingos institucijos naudojasi savo įgaliojimais pagal Direktyvos 95/46/EB 28 straipsnio 3 dalį ir dėl šios priežasties sustabdomi arba neribotam laikui uždraudžiami duomenų srautai gavėjui Farerų Salose, kurio veikla patenka į Farerų Salų asmens duomenų apsaugos įstatymo taikymo sritį, kad būtų apsaugoti asmenys atsižvelgiant į jų asmens duomenų tvarkymą, susijusi valstybė narė nedelsdama informuoja Komisiją, o ji perduoda informaciją kitoms valstybėms narėms.

4 straipsnis

1.   Siekdama įvertinti, ar Farerų Salos toliau užtikrina tinkamą asmens duomenų apsaugos lygį, Komisija nuolat stebi Farerų Salų teisinės sistemos pokyčius, kurie galėtų daryti poveikį šio sprendimo veikimui, įskaitant pokyčius, susijusius su valdžios institucijų prieiga prie asmens duomenų.

2.   Valstybės narės ir Komisija praneša viena kitai apie atvejus, kai institucijos, privalančios užtikrinti, kad Farerų Salose būtų laikomasi apsaugos standartų, savo veiksmais tokio laikymosi neužtikrina.

3.   Valstybės narės ir Komisija informuoja viena kitą apie bet kokius požymius, iš kurių matyti, kad Farerų Salų valdžios institucijos, atsakingos už nacionalinį saugumą, teisėsaugą ar kitus viešuosius interesus, riboja asmenų teises į jų asmens duomenų apsaugą daugiau, nei griežtai būtina, ir kad nėra jokių veiksmingų teisinių apsaugos nuo tokio ribojimo priemonių.

4.   Jeigu yra įrodymų, kad tinkamas apsaugos lygis nebeužtikrinamas, įskaitant šio straipsnio 2 ir 3 dalyse nurodytus atvejus, Komisija informuoja kompetentingą Farerų Salų instituciją ir prireikus Direktyvos 95/46/EB 31 straipsnio 2 dalyje nustatyta tvarka pateikia priemonių projektą, skirtą šiam sprendimui panaikinti ar laikinai sustabdyti arba jo taikymo sričiai apriboti.“

8 straipsnis

Sprendimo 2010/625/ES 3 ir 4 straipsniai pakeičiami taip:

„3 straipsnis

Kai valstybių narių kompetentingos institucijos naudojasi savo įgaliojimais pagal Direktyvos 95/46/EB 28 straipsnio 3 dalį ir dėl šios priežasties sustabdomi arba neribotam laikui uždraudžiami duomenų srautai į Andorą, kad būtų apsaugoti asmenys atsižvelgiant į jų asmens duomenų tvarkymą, susijusi valstybė narė nedelsdama informuoja Komisiją, o ji perduoda informaciją kitoms valstybėms narėms.

4 straipsnis

1.   Siekdama įvertinti, ar Andora toliau užtikrina tinkamą asmens duomenų apsaugos lygį, Komisija nuolat stebi Andoros teisinės sistemos pokyčius, kurie galėtų daryti poveikį šio sprendimo veikimui, įskaitant pokyčius, susijusius su valdžios institucijų prieiga prie asmens duomenų.

2.   Valstybės narės ir Komisija praneša viena kitai apie atvejus, kai institucijos, privalančios užtikrinti, kad Andoroje būtų laikomasi apsaugos standartų, savo veiksmais tokio laikymosi neužtikrina.

3.   Valstybės narės ir Komisija informuoja viena kitą apie bet kokius požymius, iš kurių matyti, kad Andoros valdžios institucijos, atsakingos už nacionalinį saugumą, teisėsaugą ar kitus viešuosius interesus, riboja asmenų teises į jų asmens duomenų apsaugą daugiau, nei griežtai būtina, ir kad nėra jokių veiksmingų teisinių apsaugos nuo tokio ribojimo priemonių.

4.   Jeigu yra įrodymų, kad tinkamas apsaugos lygis nebeužtikrinamas, įskaitant šio straipsnio 2 ir 3 dalyse nurodytus atvejus, Komisija informuoja kompetentingą Andoros instituciją ir prireikus Direktyvos 95/46/EB 31 straipsnio 2 dalyje nustatyta tvarka pateikia priemonių projektą, skirtą šiam sprendimui panaikinti ar laikinai sustabdyti arba jo taikymo sričiai apriboti.“

9 straipsnis

Sprendimo 2011/61/ES 3 ir 4 straipsniai pakeičiami taip:

„3 straipsnis

Kai valstybių narių kompetentingos institucijos naudojasi savo įgaliojimais pagal Direktyvos 95/46/EB 28 straipsnio 3 dalį ir dėl šios priežasties sustabdomi arba neribotam laikui uždraudžiami duomenų srautai į Izraelio Valstybę, kad būtų apsaugoti asmenys atsižvelgiant į jų asmens duomenų tvarkymą, susijusi valstybė narė nedelsdama informuoja Komisiją, o ji perduoda informaciją kitoms valstybėms narėms.

4 straipsnis

1.   Siekdama įvertinti, ar Izraelio Valstybė toliau užtikrina tinkamą asmens duomenų apsaugos lygį, Komisija nuolat stebi Izraelio teisinės sistemos pokyčius, kurie galėtų daryti poveikį šio sprendimo veikimui, įskaitant pokyčius, susijusius su valdžios institucijų prieiga prie asmens duomenų.

2.   Valstybės narės ir Komisija praneša viena kitai apie atvejus, kai institucijos, privalančios užtikrinti, kad Izraelio Valstybėje būtų laikomasi apsaugos standartų, savo veiksmais tokio laikymosi neužtikrina.

3.   Valstybės narės ir Komisija informuoja viena kitą apie bet kokius požymius, iš kurių matyti, kad Izraelio valdžios institucijos, atsakingos už nacionalinį saugumą, teisėsaugą ar kitus viešuosius interesus, riboja asmenų teises į jų asmens duomenų apsaugą daugiau, nei griežtai būtina, ir kad nėra jokių veiksmingų teisinių apsaugos nuo tokio ribojimo priemonių.

4.   Jeigu yra įrodymų, kad tinkamas apsaugos lygis nebeužtikrinamas, įskaitant šio straipsnio 2 ir 3 dalyse nurodytus atvejus, Komisija informuoja kompetentingą Izraelio instituciją ir prireikus Direktyvos 95/46/EB 31 straipsnio 2 dalyje nustatyta tvarka pateikia priemonių projektą, skirtą šiam sprendimui panaikinti ar laikinai sustabdyti arba jo taikymo sričiai apriboti.“

10 straipsnis

Įgyvendinimo sprendimo 2012/484/ES 2 ir 3 straipsniai pakeičiami taip:

„2 straipsnis

Kai valstybių narių kompetentingos institucijos naudojasi savo įgaliojimais pagal Direktyvos 95/46/EB 28 straipsnio 3 dalį ir dėl šios priežasties sustabdomi arba neribotam laikui uždraudžiami duomenų srautai į Urugvajaus Rytų Respubliką, kad būtų apsaugoti asmenys atsižvelgiant į jų asmens duomenų tvarkymą, susijusi valstybė narė nedelsdama informuoja Komisiją, o ji perduoda informaciją kitoms valstybėms narėms.

3 straipsnis

1.   Siekdama įvertinti, ar Urugvajaus Rytų Respublika toliau užtikrina tinkamą asmens duomenų apsaugos lygį, Komisija nuolat stebi Urugvajaus Rytų Respublikos teisinės sistemos pokyčius, kurie galėtų daryti poveikį šio sprendimo veikimui, įskaitant pokyčius, susijusius su valdžios institucijų prieiga prie asmens duomenų.

2.   Valstybės narės ir Komisija praneša viena kitai apie atvejus, kai institucijos, privalančios užtikrinti, kad Urugvajaus Rytų Respublikoje būtų laikomasi apsaugos standartų, savo veiksmais tokio laikymosi neužtikrina.

3.   Valstybės narės ir Komisija informuoja viena kitą apie bet kokius požymius, iš kurių matyti, kad Urugvajaus valdžios institucijos, atsakingos už nacionalinį saugumą, teisėsaugą ar kitus viešuosius interesus, riboja asmenų teises į jų asmens duomenų apsaugą daugiau, nei griežtai būtina, ir kad nėra jokių veiksmingų teisinių apsaugos nuo tokio ribojimo priemonių.

4.   Jeigu yra įrodymų, kad tinkamas apsaugos lygis nebeužtikrinamas, įskaitant šio straipsnio 2 ir 3 dalyse nurodytus atvejus, Komisija informuoja kompetentingą Urugvajaus instituciją ir prireikus Direktyvos 95/46/EB 31 straipsnio 2 dalyje nustatyta tvarka pateikia priemonių projektą, skirtą šiam sprendimui panaikinti ar laikinai sustabdyti arba jo taikymo sričiai apriboti.“

11 straipsnis

Įgyvendinimo sprendimo 2013/65/ES 2 ir 3 straipsniai pakeičiami taip:

„2 straipsnis

Kai valstybių narių kompetentingos institucijos naudojasi savo įgaliojimais pagal Direktyvos 95/46/EB 28 straipsnio 3 dalį ir dėl šios priežasties sustabdomi arba neribotam laikui uždraudžiami duomenų srautai į Naująją Zelandiją, kad būtų apsaugoti asmenys atsižvelgiant į jų asmens duomenų tvarkymą, susijusi valstybė narė nedelsdama informuoja Komisiją, o ji perduoda informaciją kitoms valstybėms narėms.

3 straipsnis

1.   Siekdama įvertinti, ar Naujoji Zelandija toliau užtikrina tinkamą asmens duomenų apsaugos lygį, Komisija nuolat stebi Naujosios Zelandijos teisinės sistemos pokyčius, kurie galėtų daryti poveikį šio sprendimo veikimui, įskaitant pokyčius, susijusius su valdžios institucijų prieiga prie asmens duomenų.

2.   Valstybės narės ir Komisija praneša viena kitai apie atvejus, kai institucijos, privalančios užtikrinti, kad Naujoje Zelandijoje būtų laikomasi apsaugos standartų, savo veiksmais tokio laikymosi neužtikrina.

3.   Valstybės narės ir Komisija informuoja viena kitą apie bet kokius požymius, iš kurių matyti, kad Naujosios Zelandijos valdžios institucijos, atsakingos už nacionalinį saugumą, teisėsaugą ar kitus viešuosius interesus, riboja asmenų teises į jų asmens duomenų apsaugą daugiau, nei griežtai būtina, ir kad nėra jokių veiksmingų teisinių apsaugos nuo tokio ribojimo priemonių.

4.   Jeigu yra įrodymų, kad tinkamas apsaugos lygis nebeužtikrinamas, įskaitant šio straipsnio 2 ir 3 dalyse nurodytus atvejus, Komisija informuoja kompetentingą Naujosios Zelandijos instituciją ir prireikus Direktyvos 95/46/EB 31 straipsnio 2 dalyje nustatyta tvarka pateikia priemonių projektą, skirtą šiam sprendimui panaikinti ar laikinai sustabdyti arba jo taikymo sričiai apriboti.“

12 straipsnis

Šis sprendimas skirtas valstybėms narėms.

Priimta Briuselyje 2016 m. gruodžio 16 d.

Komisijos vardu

Věra JOUROVÁ

Komisijos narė

---

(1)  
  OL L 281, 1995 11 23, p. 31.

1

(2)  ECLI:ES:C:2015:650.

2

(3)  
  2000 m. liepos 26 d. Komisijos sprendimas 2000/520/EB dėl Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos 95/46/EB dėl saugaus uosto privatumo principų teikiamos apsaugos pakankamumo ir su tuo susijusių JAV komercijos departamento pateiktų Dažnai užduodamų klausimų (OL L 215, 2000 8 25, p. 7).

3

(4)  
  Schrems, 40 ir tolesni punktai, 101–103 punktai.

4

Schrems

(5)  
  Schrems, 51, 52 ir 62 punktai.

5

Schrems

(6)  
  Schrems, 52, 62 ir 65 punktai.

6

Schrems

(7)  
  2000 m. liepos 26 d. Komisijos sprendimas 2000/518/EB dėl Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos 95/46/EB dėl Šveicarijoje teikiamos pakankamos asmens duomenų apsaugos (OL L 215, 2000 8 25, p. 1).

7

(8)  
  2001 m. gruodžio 20 d. Komisijos sprendimas 2002/2/EB dėl Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos 95/46/EB dėl Kanados asmens duomenų apsaugos ir elektroninių dokumentų įstatyme numatytos tinkamos asmens duomenų apsaugos (OL L 2, 2002 1 4, p. 13).

8

(9)  
  2003 m. birželio 30 d. Komisijos sprendimas 2003/490/EB dėl Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos 95/46/EB dėl adekvačios asmens duomenų apsaugos Argentinoje (OL L 168, 2003 7 5, p. 19).

9

(10)  
  2003 m. lapkričio 21 d. Komisijos sprendimas 2003/821/EB dėl tinkamos asmens duomenų apsaugos Guernsey (OL L 308, 2003 11 25, p. 27).

10

(11)  
  2004 m. balandžio 28 d. Komisijos sprendimas 2004/411/EB dėl tinkamos asmens duomenų apsaugos Meno saloje (OL L 151, 2004 4 30, p. 48).

11

(12)  
  2008 m. gegužės 8 d. Komisijos sprendimas 2008/393/EB dėl tinkamos asmens duomenų apsaugos Džersyje (OL L 138, 2008 5 28, p. 21).

12

(13)  
  2010 m. kovo 5 d. Komisijos sprendimas 2010/146/ES dėl Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos 95/46/EB dėl Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos 95/46/EB dėl Farerų salų Asmens duomenų tvarkymo įstatyme numatytos tinkamos asmens duomenų apsaugos (OL L 58, 2010 3 9, p. 17).

13

(14)  
  2010 m. spalio 19 d. Komisijos sprendimas 2010/625/ES dėl Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos 95/46/EB dėl tinkamos asmens duomenų apsaugos Andoroje (OL L 277, 2010 10 21, p. 27).

14

(15)  
  2011 m. sausio 31 d. Komisijos sprendimas 2011/61/ES dėl Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos 95/46/EB dėl Izraelio Valstybės užtikrinamos tinkamos asmens duomenų apsaugos automatizuoto asmens duomenų tvarkymo srityje (OL L 27, 2011 2 1, p. 39).

15

(16)  
  2012 m. rugpjūčio 21 d. Komisijos įgyvendinimo sprendimas 2012/484/ES dėl Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos 95/46/EB dėl Urugvajaus Rytų Respublikos užtikrinamos tinkamos asmens duomenų apsaugos automatizuoto asmens duomenų tvarkymo srityje (OL L 227, 2012 8 23, p. 11).

16

(17)  
  2012 m. gruodžio 19 d. Komisijos įgyvendinimo sprendimas 2013/65/ES dėl Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos 95/46/EB dėl Naujosios Zelandijos užtikrinamos tinkamos asmens duomenų apsaugos (OL L 28, 2013 1 30, p. 12).

17

(18)  
  Schrems, 76 punktas. Toks patikrinimas turi būti atliekamas visais atvejais, kai Komisija gauna informacijos, dėl kurios jai šiuo atžvilgiu gali kilti pagrįsta abejonė.

18

Schrems

---

| 2016 12 17 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | L 344/92 |
| --- | --- | --- | --- |

2016 12 17

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

L 344/92

---

KOMISIJOS ĮGYVENDINIMO SPRENDIMAS (ES) 2016/2296

2016 m. gruodžio 16 d.

kuriuo įsteigiama nepriklausoma ekspertų grupė „Bendro Europos dangaus“ iniciatyvos veiklos rezultatų apžvalgos įstaigos funkcijoms vykdyti

EUROPOS KOMISIJA,

atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo,

atsižvelgdama į 2004 m. kovo 10 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (EB) Nr. 549/2004, nustatantį bendro Europos dangaus sukūrimo pagrindą (pagrindų reglamentas) (1), ypač į jo 11 straipsnio 2 dalį,

kadangi:

| (1) | „Bendro Europos dangaus“ iniciatyvos veiklos rezultatų apžvalgos įstaiga savo darbu padeda tobulinti Europos oro eismo valdymo tinklą, visų pirma teikdama Komisijai nešališkas įrodymais pagrįstas rekomendacijas dėl oro navigacijos paslaugų teikimo Sąjungos ir vietos lygmenimis ir dėl tinklo funkcijų vykdymo. Veiklos rezultatų apžvalgos įstaigos pagalba yra labai reikalinga siekiant įgyvendinti šiuos tikslus: sukurti bendrą Europos dangų, kurio iniciatyvos pagrindiniai skatinamieji veiksniai – pagal Komisijos įgyvendinimo reglamentą (ES) Nr. 390/2013 (2) nustatytas veiklos rezultatų planas (įskaitant tolesnius būtinus veiksmus, kurių imamasi atsižvelgiant į iki šiol sukauptą jo taikymo patirtį) ir pagal Komisijos įgyvendinimo reglamentą (ES) Nr. 391/2013 (3) nustatyta glaudžiai susijusi mokesčių sistema, ir bendresne prasme įgyvendinti Komisijos aviacijos strategijos tikslą (4); |
| --- | --- |

(1)

„Bendro Europos dangaus“ iniciatyvos veiklos rezultatų apžvalgos įstaiga savo darbu padeda tobulinti Europos oro eismo valdymo tinklą, visų pirma teikdama Komisijai nešališkas įrodymais pagrįstas rekomendacijas dėl oro navigacijos paslaugų teikimo Sąjungos ir vietos lygmenimis ir dėl tinklo funkcijų vykdymo. Veiklos rezultatų apžvalgos įstaigos pagalba yra labai reikalinga siekiant įgyvendinti šiuos tikslus: sukurti bendrą Europos dangų, kurio iniciatyvos pagrindiniai skatinamieji veiksniai – pagal Komisijos įgyvendinimo reglamentą (ES) Nr. 390/2013 (2) nustatytas veiklos rezultatų planas (įskaitant tolesnius būtinus veiksmus, kurių imamasi atsižvelgiant į iki šiol sukauptą jo taikymo patirtį) ir pagal Komisijos įgyvendinimo reglamentą (ES) Nr. 391/2013 (3) nustatyta glaudžiai susijusi mokesčių sistema, ir bendresne prasme įgyvendinti Komisijos aviacijos strategijos tikslą (4);

| (2) | pagal Komisijos įgyvendinimo sprendimą 2014/672/ES (5) dabartinė veiklos rezultatų apžvalgos įstaiga savo funkcijas baigs vykdyti 2016 m. gruodžio 31 d. Komisija turėtų paskirti naują veiklos rezultatų apžvalgos įstaigą, kuri galėtų po tos datos toliau padėti Komisijai ir nacionalinėms priežiūros institucijoms. Tas paskyrimas turėtų galioti 2017 m. sausio 1 d. – 2024 m. gruodžio 31 d., kad numačius pakankamai ilgą laikotarpį būtų užtikrintas veiklos tęstinumas ir stabilumas, o kartu būtų nustatytas ataskaitinius laikotarpius atitinkantis laikotarpis, kaip reikalaujama Įgyvendinimo reglamento (ES) Nr. 390/2013 3 straipsnio 1 dalyje; |
| --- | --- |

(2)

pagal Komisijos įgyvendinimo sprendimą 2014/672/ES (5) dabartinė veiklos rezultatų apžvalgos įstaiga savo funkcijas baigs vykdyti 2016 m. gruodžio 31 d. Komisija turėtų paskirti naują veiklos rezultatų apžvalgos įstaigą, kuri galėtų po tos datos toliau padėti Komisijai ir nacionalinėms priežiūros institucijoms. Tas paskyrimas turėtų galioti 2017 m. sausio 1 d. – 2024 m. gruodžio 31 d., kad numačius pakankamai ilgą laikotarpį būtų užtikrintas veiklos tęstinumas ir stabilumas, o kartu būtų nustatytas ataskaitinius laikotarpius atitinkantis laikotarpis, kaip reikalaujama Įgyvendinimo reglamento (ES) Nr. 390/2013 3 straipsnio 1 dalyje;

| (3) | atsižvelgiant į tai, kad tas laikotarpis apima antrąjį ir trečiąjį ataskaitinius laikotarpius, atnaujinant narystę veiklos rezultatų apžvalgos įstaigoje visais atvejais turėtų būti užtikrintas sklandus pereinamasis laikotarpis ir patirties bei turimų žinių tęstinumas; |
| --- | --- |

(3)

atsižvelgiant į tai, kad tas laikotarpis apima antrąjį ir trečiąjį ataskaitinius laikotarpius, atnaujinant narystę veiklos rezultatų apžvalgos įstaigoje visais atvejais turėtų būti užtikrintas sklandus pereinamasis laikotarpis ir patirties bei turimų žinių tęstinumas;

| (4) | siekiant sustiprinti veiklos rezultatų apžvalgos įstaigos nešališkumą, turėtų būti įsteigta nepriklausoma ekspertų grupė: ji padėtų įgyvendinti veiklos rezultatų planą ir būtų paskirta vykdyti veiklos rezultatų apžvalgos įstaigos funkcijas; |
| --- | --- |

(4)

siekiant sustiprinti veiklos rezultatų apžvalgos įstaigos nešališkumą, turėtų būti įsteigta nepriklausoma ekspertų grupė: ji padėtų įgyvendinti veiklos rezultatų planą ir būtų paskirta vykdyti veiklos rezultatų apžvalgos įstaigos funkcijas;

| (5) | Reglamento (EB) Nr. 549/2004 11 straipsnio 2 dalyje bendrai nurodoma, kad veiklos rezultatų apžvalgos įstaigos vaidmuo susijęs su veiklos rezultatų plano įgyvendinimu. Įgyvendinimo reglamento (ES) Nr. 390/2013 3 straipsnyje jos užduotys ir veikla aptariamos smulkiau, tačiau neišsamiai. Tam tikros užduotys jai paskiriamos ir Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (ES) Nr. 598/2014 (6) 6 straipsnio 1 dalimi. Remiantis tomis nuostatomis ir siekiant aiškumo bei išsamumo, dabar turėtų būti išvardytos visos veiklos rezultatų apžvalgos įstaigos užduotys. Veiklos rezultatų apžvalgos įstaiga turėtų padėti Komisijai teikdama rekomendacijas, dalykines žinias ir kitas paslaugas. Šiuo tikslu ji turėtų koordinuoti veiksmus su nacionalinėmis priežiūros institucijomis. Be to, gavusi nacionalinių priežiūros institucijų prašymą, ji turėtų joms teikti pagalbą; |
| --- | --- |

(5)

Reglamento (EB) Nr. 549/2004 11 straipsnio 2 dalyje bendrai nurodoma, kad veiklos rezultatų apžvalgos įstaigos vaidmuo susijęs su veiklos rezultatų plano įgyvendinimu. Įgyvendinimo reglamento (ES) Nr. 390/2013 3 straipsnyje jos užduotys ir veikla aptariamos smulkiau, tačiau neišsamiai. Tam tikros užduotys jai paskiriamos ir Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (ES) Nr. 598/2014 (6) 6 straipsnio 1 dalimi. Remiantis tomis nuostatomis ir siekiant aiškumo bei išsamumo, dabar turėtų būti išvardytos visos veiklos rezultatų apžvalgos įstaigos užduotys. Veiklos rezultatų apžvalgos įstaiga turėtų padėti Komisijai teikdama rekomendacijas, dalykines žinias ir kitas paslaugas. Šiuo tikslu ji turėtų koordinuoti veiksmus su nacionalinėmis priežiūros institucijomis. Be to, gavusi nacionalinių priežiūros institucijų prašymą, ji turėtų joms teikti pagalbą;

| (6) | kad veiklos rezultatų apžvalgos įstaiga veiktų našiai ir veiksmingai, jai turėtų padėti Komisijos paskirtas sekretoriatas; |
| --- | --- |

(6)

kad veiklos rezultatų apžvalgos įstaiga veiktų našiai ir veiksmingai, jai turėtų padėti Komisijos paskirtas sekretoriatas;

| (7) | veiklos rezultatų apžvalgos įstaigos nariai turėtų būti aukštos kvalifikacijos specialistai, turintys tinkamą kompetenciją pagrindinėse veiklos srityse. Jie, išskyrus pirmininką, turėtų būti atrinkti paskelbus kvietimą teikti paraiškas ir atlikus atrankos procedūrą, laikantis objektyvumo, lygių galimybių ir skaidrumo principų ir rūpinantis faktinių ar galimų interesų konfliktų aptikimu, ir turėtų būti skiriami individualiai. Pirmininką vidaus administracine tvarka turėtų skirti Komisija, atsižvelgdama į jo konkrečias užduotis bei pareigas ir kartu laikydamasi tų principų bei rūpindamasi minėtų konfliktų aptikimu; |
| --- | --- |

(7)

veiklos rezultatų apžvalgos įstaigos nariai turėtų būti aukštos kvalifikacijos specialistai, turintys tinkamą kompetenciją pagrindinėse veiklos srityse. Jie, išskyrus pirmininką, turėtų būti atrinkti paskelbus kvietimą teikti paraiškas ir atlikus atrankos procedūrą, laikantis objektyvumo, lygių galimybių ir skaidrumo principų ir rūpinantis faktinių ar galimų interesų konfliktų aptikimu, ir turėtų būti skiriami individualiai. Pirmininką vidaus administracine tvarka turėtų skirti Komisija, atsižvelgdama į jo konkrečias užduotis bei pareigas ir kartu laikydamasi tų principų bei rūpindamasi minėtų konfliktų aptikimu;

| (8) | atsižvelgiant į tų narių kvalifikaciją ir dalykines žinias, jiems keliamus reikalavimus būti nešališkais ir neturėti interesų konfliktų, taip pat į tai, kad jie skiriami individualiai, ir į jų darbo svarbą, tiems nariams, išskyrus pirmininką, turėtų būti ne tik kompensuojamos išlaidos, bet ir mokamas jiems pavedamoms atlikti užduotims proporcingas atlyginimas. Pirmininkui atlyginimas turėtų būti mokamas ir išlaidos kompensuojamos Komisijos vidaus administracine tvarka; |
| --- | --- |

(8)

atsižvelgiant į tų narių kvalifikaciją ir dalykines žinias, jiems keliamus reikalavimus būti nešališkais ir neturėti interesų konfliktų, taip pat į tai, kad jie skiriami individualiai, ir į jų darbo svarbą, tiems nariams, išskyrus pirmininką, turėtų būti ne tik kompensuojamos išlaidos, bet ir mokamas jiems pavedamoms atlikti užduotims proporcingas atlyginimas. Pirmininkui atlyginimas turėtų būti mokamas ir išlaidos kompensuojamos Komisijos vidaus administracine tvarka;

| (9) | todėl taip pat tikslinga veiklos rezultatų apžvalgos įstaigos veiklą ir jai teikiamos administracinės ir techninės paramos sąnaudas finansuoti iš Sąjungos biudžeto; |
| --- | --- |

(9)

todėl taip pat tikslinga veiklos rezultatų apžvalgos įstaigos veiklą ir jai teikiamos administracinės ir techninės paramos sąnaudas finansuoti iš Sąjungos biudžeto;

| (10) | veiklos rezultatų apžvalgos įstaigos darbui reikalinga prieiga prie Įgyvendinimo reglamente (ES) Nr. 390/2013 nurodytų su veiklos rezultatais susijusių duomenų, kuriuos turi Eurokontrolė. Todėl Komisija kartu su Eurokontrole turėtų nustatyti tinkamas priemones, kuriomis užtikrintų prieigą prie tų duomenų, įskaitant jų rinkimą, tvirtinimą, išankstinę analizę ir teikimą. Tomis priemonėmis pagal Tarybos sprendimą (ES) 2015/2394 (7) turi būti pripažintas europinis veiklos rezultatų peržiūros mastas; |
| --- | --- |

(10)

veiklos rezultatų apžvalgos įstaigos darbui reikalinga prieiga prie Įgyvendinimo reglamente (ES) Nr. 390/2013 nurodytų su veiklos rezultatais susijusių duomenų, kuriuos turi Eurokontrolė. Todėl Komisija kartu su Eurokontrole turėtų nustatyti tinkamas priemones, kuriomis užtikrintų prieigą prie tų duomenų, įskaitant jų rinkimą, tvirtinimą, išankstinę analizę ir teikimą. Tomis priemonėmis pagal Tarybos sprendimą (ES) 2015/2394 (7) turi būti pripažintas europinis veiklos rezultatų peržiūros mastas;

| (11) | siekiant užtikrinti tinkamą veiklos rezultatų apžvalgos įstaigos veikimą, turėtų būti nustatytos tinkamos taisyklės dėl jos darbo tvarkos taisyklių ir ataskaitų Komisijai teikimo. Be to, turėtų būti nustatytos informacijos atskleidimo taisyklės; |
| --- | --- |

(11)

siekiant užtikrinti tinkamą veiklos rezultatų apžvalgos įstaigos veikimą, turėtų būti nustatytos tinkamos taisyklės dėl jos darbo tvarkos taisyklių ir ataskaitų Komisijai teikimo. Be to, turėtų būti nustatytos informacijos atskleidimo taisyklės;

| (12) | asmens duomenys turėtų būti tvarkomi pagal Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (EB) Nr. 45/2001 (8); |
| --- | --- |

(12)

asmens duomenys turėtų būti tvarkomi pagal Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (EB) Nr. 45/2001 (8);

| (13) | pasibaigus šiame sprendime nustatytam veiklos rezultatų apžvalgos įstaigos paskyrimo laikotarpiui, šis sprendimas nebeturėtų būti taikomas; |
| --- | --- |

(13)

pasibaigus šiame sprendime nustatytam veiklos rezultatų apžvalgos įstaigos paskyrimo laikotarpiui, šis sprendimas nebeturėtų būti taikomas;

| (14) | šiame sprendime nustatytos priemonės atitinka Reglamento (EB) Nr. 549/2004 5 straipsnio 1 dalimi įsteigto Bendro Europos dangaus komiteto nuomonę, |
| --- | --- |

(14)

šiame sprendime nustatytos priemonės atitinka Reglamento (EB) Nr. 549/2004 5 straipsnio 1 dalimi įsteigto Bendro Europos dangaus komiteto nuomonę,

PRIĖMĖ ŠĮ SPRENDIMĄ:

1 straipsnis

Veiklos rezultatų apžvalgos įstaigos paskyrimas

1.   2017 m. sausio 1 d. – 2024 m. gruodžio 31 d. laikotarpiui įsteigiama nepriklausoma ekspertų grupė oro navigacijos paslaugų ir tinklo funkcijų veiklos rezultatų bendrame Europos danguje klausimais.

2.   1 dalyje nurodyta ekspertų grupė paskiriama 2017 m. sausio 1 d. – 2024 m. gruodžio 31 d. laikotarpiu vykdyti „Bendro Europos dangaus“ iniciatyvos veiklos rezultatų apžvalgos įstaigos funkcijas.

2 straipsnis

Užduotys

Veiklos rezultatų apžvalgos įstaigos užduotys:

| a) | padėti Komisijai įgyvendinti veiklos rezultatų planą, visų pirma Įgyvendinimo reglamento (ES) Nr. 390/2013 3 straipsnio 3 dalyje ir 6 straipsnio a punkte nurodytą veiklą; |
| --- | --- |

a)

padėti Komisijai įgyvendinti veiklos rezultatų planą, visų pirma Įgyvendinimo reglamento (ES) Nr. 390/2013 3 straipsnio 3 dalyje ir 6 straipsnio a punkte nurodytą veiklą;

| b) | Komisijai paprašius, pagal Įgyvendinimo reglamento (ES) Nr. 390/2013 3 straipsnio 4 dalį teikti ad hoc informaciją arba ataskaitas su veiklos rezultatais susijusiais klausimais; |
| --- | --- |

b)

Komisijai paprašius, pagal Įgyvendinimo reglamento (ES) Nr. 390/2013 3 straipsnio 4 dalį teikti ad hoc informaciją arba ataskaitas su veiklos rezultatais susijusiais klausimais;

ad hoc

| c) | Komisijai paprašius, padėti jai nustatyti prieigos prie Įgyvendinimo reglamento (ES) Nr. 390/2013 21 ir 22 straipsniuose nurodytų su veiklos rezultatais susijusių duomenų būdus; |
| --- | --- |

c)

Komisijai paprašius, padėti jai nustatyti prieigos prie Įgyvendinimo reglamento (ES) Nr. 390/2013 21 ir 22 straipsniuose nurodytų su veiklos rezultatais susijusių duomenų būdus;

| d) | nacionalinėms priežiūros institucijoms paprašius, padėti joms įgyvendinti veiklos rezultatų planą, teikiant nepriklausomą nuomonę su veiklos rezultatais susijusiais klausimais ir nustatant orientacinių verčių, pagal kurias būtų nustatomi tiksliniai rodikliai, intervalus pagal Įgyvendinimo reglamento (ES) Nr. 390/2013 3 straipsnio 6 dalies b ir c punktus; |
| --- | --- |

d)

nacionalinėms priežiūros institucijoms paprašius, padėti joms įgyvendinti veiklos rezultatų planą, teikiant nepriklausomą nuomonę su veiklos rezultatais susijusiais klausimais ir nustatant orientacinių verčių, pagal kurias būtų nustatomi tiksliniai rodikliai, intervalus pagal Įgyvendinimo reglamento (ES) Nr. 390/2013 3 straipsnio 6 dalies b ir c punktus;

| e) | kompetentingoms institucijoms paprašius, padėti joms įvertinti triukšmingumą oro uostuose, už kuriuos jos yra atsakingos, pagal Reglamento (ES) Nr. 598/2014 6 straipsnio 1 dalį. |
| --- | --- |

e)

kompetentingoms institucijoms paprašius, padėti joms įvertinti triukšmingumą oro uostuose, už kuriuos jos yra atsakingos, pagal Reglamento (ES) Nr. 598/2014 6 straipsnio 1 dalį.

3 straipsnis

Patariamasis vaidmuo

1.   Komisija gali konsultuoti veiklos rezultatų apžvalgos įstaigą visais klausimais, susijusiais su oro navigacijos paslaugų ir tinklo funkcijų veiklos rezultatais bendrame Europos danguje.

2.   Veiklos rezultatų apžvalgos įstaiga pagal Įgyvendinimo reglamento (ES) Nr. 390/2013 3 straipsnio 5 dalį gali savo iniciatyva Komisijai teikti ataskaitas ir veiklos rezultatų plano tobulinimo rekomendacijas.

4 straipsnis

Įstaigos sudėtis ir narių bei pirmininko skyrimas

1.   Veiklos rezultatų apžvalgos įstaigą sudaro devyni nariai, įskaitant pirmininką.

2.   Nariai, išskyrus pirmininką, – tai po atrankos procedūros, grindžiamos kvietimu teikti paraiškas, individualiai paskirti asmenys.

3.   Narius, išskyrus pirmininką, iš specialistų, turinčių atitinkamą kompetenciją ir atsiliepusių į kvietimą teikti paraiškas, tarpo Komisijos vardu skiria Komisijos Mobilumo ir transporto generalinio direktorato generalinis direktorius, prieš tai dėl numatomo skyrimo pasikonsultavęs su valstybėmis narėmis. Priede pateikiamas nebaigtinis atrankos ir tinkamumo kriterijų sąrašas.

4.   Veiklos rezultatų apžvalgos įstaigos pirmininką – atitinkamą kompetenciją turintį specialistą – Komisijos vardu administracine tvarka skiria Komisijos Mobilumo ir transporto generalinio direktorato generalinis direktorius, prieš tai pasikonsultavęs su valstybėmis narėmis. Pirmininkas atstovauja veiklos rezultatų apžvalgos įstaigai ir pirmininkauja jos posėdžiams.

5.   Pirmininko ir kitų narių kadencija trunka dvejus metus ir gali būti atnaujinta du kartus. Vienu metu negali būti atnaujinta daugiau kaip dviejų trečdalių narių kadencija.

6.   Narys, kuris nebegali veiksmingai dalyvauti veiklos rezultatų apžvalgos įstaigos svarstymuose, kuris atsistatydina arba neatitinka 5 ir 6 straipsniuose nustatytų sąlygų, likusiam jo kadencijos laikui gali pagal atitinkamai 2, 3 ir 4 dalis būti pakeistas kitu nariu.

7.   Komisijos Mobilumo ir transporto generalinio direktorato generalinis direktorius gali Komisijos vardu parengti tinkamų kandidatų rezervo sąrašą; šis gali būti naudojamas skiriant asmenis, kurie pakeis narius, išskyrus pirmininką. Prieš įrašydamas narius į rezervo sąrašą, jis prašo jų sutikimo.

8.   Asmenų, paskirtų veiklos rezultatų apžvalgos įstaigos nariais, vardai ir pavardės skelbiami Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje.

9.   Asmens duomenys renkami, tvarkomi ir skelbiami pagal Reglamentą (EB) Nr. 45/2001.

5 straipsnis

Narystės principai

1.   Veiklos rezultatų apžvalgos įstaiga ir jos nariai, atlikdami užduotis pagal šį sprendimą, yra nešališki ir veikia visuomenės interesų labui bei nepriklausomai nuo bet kokios išorės įtakos. Todėl nariai pasirašo pareiškimą, kuriuo jie įsipareigoja siekti šio tikslo vykdydami savo funkcijas veiklos rezultatų apžvalgos įstaigoje.

2.   Nariai nepaveda savo pareigų eiti jokiam kitam asmeniui.

3.   Kaip nustatyta 4 straipsnio 2 dalyje nurodytame kvietime teikti paraiškas, asmenys, teikiantys paraiškas būti paskirti nariais, pateikia interesų deklaraciją, kurioje nurodo visas aplinkybes, dėl kurių galėtų kilti interesų konfliktas. Visas tokias aplinkybes laiku – prieš jo paskyrimą – turi nurodyti ir pirmininku paskirtinas asmuo. Visi tie asmenys toje deklaracijoje nurodo bent visus susijusius profesinius ir finansinius interesus ir aplinkybes, kuriomis jų interesai gali trukdyti arba gali būti pagrįstai laikomi trukdančiais jiems, kaip veiklos rezultatų apžvalgos įstaigos nariams, veikti nešališkai ir visuomenės interesų labui.

4.   Siekiant įvertinti interesų konflikto tikimybę, atsižvelgiama į keletą veiksnių, įskaitant asmens interesų pobūdį, tipą ir svarbą, taip pat tai, kiek galima pagrįstai tikėtis, kad interesas turės įtakos asmens teikiamoms rekomendacijoms ir apskritai veiklos rezultatų apžvalgos įstaigos sprendimų priėmimo procesui. Laikoma, kad interesas yra nereikšmingas arba minimalus, jei jis greičiausiai netrukdys arba pagrįstai manoma, kad netrukdys asmens gebėjimui veikti nešališkai ir visuomenės interesų naudai teikiant rekomendacijas Komisijai.

5.   Komisija paskirtų narių interesų deklaracijos formas viešai paskelbia tam skirtoje svetainėje. Turi būti imtasi techninių priemonių, kuriomis paieškos sistemoms būtų nurodyta interesų deklaracijų formų tarp paieškos rezultatų nerodyti.

6.   Nariai laikosi įpareigojimo išlaikyti profesinę paslaptį ir Komisijos saugumo taisyklių, susijusių su Sąjungos įslaptintos informacijos apsauga, nustatytų Komisijos sprendimuose (ES, Euratomas) 2015/443 (9) ir (ES, Euratomas) 2015/444 (10).

7.   Kiekvienos kadencijos pradžioje nariai pasirašo konfidencialumo deklaraciją.

6 straipsnis

Darbo metodas

1.   Gavusi Komisijos Mobilumo ir transporto generalinio direktorato generalinio direktoriaus Komisijos vardu suteiktą patvirtinimą, visų pirma susijusį su veiklos rezultatų apžvalgos įstaigos finansavimu, veiklos rezultatų apžvalgos įstaiga priima šiuos dokumentus:

| a) | savo metinę darbo programą ir metinę ataskaitą; |
| --- | --- |

a)

savo metinę darbo programą ir metinę ataskaitą;

| b) | savo darbo tvarkos taisykles; |
| --- | --- |

b)

savo darbo tvarkos taisykles;

| c) | savo bendradarbiavimo su nacionalinėmis priežiūros institucijomis tvarką; |
| --- | --- |

c)

savo bendradarbiavimo su nacionalinėmis priežiūros institucijomis tvarką;

| d) | darbo su oro navigacijos paslaugų teikėjais, oro uostus valdančiomis įstaigomis, oro uostų koordinatoriais ir oro vežėjais, nurodytais Įgyvendinimo reglamento (ES) Nr. 390/2013 3 straipsnio 8 dalyje, tvarką; |
| --- | --- |

d)

darbo su oro navigacijos paslaugų teikėjais, oro uostus valdančiomis įstaigomis, oro uostų koordinatoriais ir oro vežėjais, nurodytais Įgyvendinimo reglamento (ES) Nr. 390/2013 3 straipsnio 8 dalyje, tvarką;

| e) | duomenų tvarkymo planą. |
| --- | --- |

e)

duomenų tvarkymo planą.

2.   Veiklos rezultatų apžvalgos įstaiga savo ataskaitas, rekomendacijas ir 1 dalyje nurodytus dokumentus priima paprasta balsų dauguma.

3.   Gavusi Komisijos Mobilumo ir transporto generalinio direktorato generalinio direktoriaus Komisijos vardu suteiktą pritarimą ir atsižvelgdama į savo pačios nustatytus įgaliojimus, veiklos rezultatų apžvalgos įstaiga gali iš savo narių tarpo sudaryti pogrupius su jos darbu susijusiems konkretiems klausimams nagrinėti. Įvykdę jiems pavestas užduotis, tokie pogrupiai iš karto išformuojami.

4.   Veiklos rezultatų apžvalgos įstaiga ir jos pogrupiai susitinka Komisijos patalpose. Tačiau išimtiniais atvejais posėdžiai gali būti rengiami kitose vietose.

5.   Veiklos rezultatų apžvalgos įstaigos narių dalyvavimas tos įstaigos ir jos pogrupių posėdžiuose privalomas. Posėdyje dalyvauti negalintis narys nusiunčia pagrindimą pirmininkui ir sekretoriatui.

6.   Sekretoriato padedama veiklos rezultatų apžvalgos įstaiga užtikrina, kad jos metodika atitiktų naujausius mokslo standartus.

7 straipsnis

Administracinė ir techninė parama

1.   Kad veiklos rezultatų apžvalgos įstaiga veiktų našiai ir veiksmingai, Komisija teikia tos įstaigos veiklai reikalingą administracinę ir techninę pagalbą, įskaitant veiklos rezultatų apžvalgos įstaigos ir jos pogrupių sekretoriato paslaugas. Sekretoriatas sušaukia plenarinius veiklos rezultatų apžvalgos įstaigos posėdžius ir per juos teikia pagalbą, taip pat sušaukia pogrupių posėdžius.

Administracinė ir techninė parama teikiama ekonomiškai efektyviai, užtikrinant, kad atlikdama savo užduotis veiklos rezultatų apžvalgos įstaiga būtų funkciškai ir techniškai nepriklausoma.

2.   Jei Eurokontrolė nurodoma kaip tinkamų duomenų teikėjas, Komisija kartu su ja nustato tinkamas tų duomenų rinkimo, tvirtinimo, išankstinės analizės ir teikimo priemones ir užtikrina nuolatinę veiklos rezultatų apžvalgos įstaigos prieigą prie Įgyvendinimo reglamento (ES) Nr. 390/2013 21 straipsnyje nurodytų, Eurokontrolės turimų su veiklos rezultatais susijusių duomenų.

8 straipsnis

Ataskaitų teikimas ir skaidrumas

1.   Atlikdama jai 2 straipsniu pavestas užduotis, veiklos rezultatų apžvalgos įstaiga teikia Komisijai ataskaitas ir rekomendacijas.

2.   Prieš paskelbdama savo ataskaitas veiklos rezultatų apžvalgos įstaiga suteikia nacionalinėms priežiūros institucijoms galimybę patikrinti su veiklos rezultatų planų vertinimu ir stebėjimu susijusius faktinius duomenis.

3.   Komisija visas veiklos rezultatų apžvalgos įstaigos ataskaitas ir rekomendacijas skelbia tam skirtoje svetainėje.

4.   Tokios ataskaitos ir rekomendacijos neskelbiamos, jei jas paskelbus būtų pakenkta bet kokio viešojo ar privačiojo intereso apsaugai, kaip apibrėžta Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (EB) Nr. 1049/2001 (11) 4 straipsnyje.

5.   Veiklos rezultatų apžvalgos įstaiga priima metinę savo darbo ataskaitą, kurioje, be kita ko, aptaria savo bendradarbiavimą su Europos aviacijos saugos agentūra, darbo su oro navigacijos paslaugų teikėjais, oro uostus valdančiomis įstaigomis, oro uostų koordinatoriais ir oro vežėjais, nurodytais Įgyvendinimo reglamento (ES) Nr. 390/2013 3 straipsnio 7 ir 8 dalyse, tvarką ir susitarimą su Eurokontrole dėl prieigos prie 7 straipsnio 2 dalyje nurodytų su veiklos rezultatais susijusių duomenų.

6.   Komisija stebi veiklos rezultatų apžvalgos įstaigos veikimą ir reguliariai informuoja valstybes nares apie jos darbo pažangą.

9 straipsnis

Išmokos, išlaidos ir atlyginimas

1.   Kiekvienas veiklos rezultatų apžvalgos įstaigos narys, išskyrus pirmininką, turi teisę gauti vienam asmeniui per dieną už kiekvieną visą darbo dieną skiriamą ne didesnę kaip 600 EUR specialią išmoką. Bendra išmokų suma apskaičiuojama ir suapvalinama iki didesnės artimiausios sumos, mokėtinos už pusę darbo dienos. Mokėjimas atliekamas eurais.

2.   Narių, išskyrus pirmininką, patiriamas kelionės ir pragyvenimo išlaidas Komisija atlygina vadovaudamasi Komisijos sprendimu C(2007) 5858 (12). Tos išlaidos atlyginamos neviršijant pagal metinę išteklių skyrimo procedūrą skirtų asignavimų.

3.   Veiklos rezultatų apžvalgos įstaigos pirmininkui atlyginimą moka ir jo patiriamas kelionės bei pragyvenimo išlaidas administracine tvarka padengia Komisija.

10 straipsnis

Finansavimas

Atliekant 2 straipsnyje nurodytas užduotis patiriamos veiklos sąnaudos, įskaitant sąnaudas, atitinkančias veiklos rezultatų apžvalgos įstaigos nariams skiriamas išmokas ir kompensacijas, nurodytas 9 straipsnyje, taip pat 7 straipsnyje nurodytos administracinės ir techninės paramos sąnaudos finansuojamos iš Sąjungos biudžeto. Sąnaudos, atitinkančios 9 straipsnio 1 ir 2 dalyse nurodytas išmokas ir kompensacijas, finansuojamos pagal Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (ES, Euratomas) Nr. 966/2012 (13) 204 straipsnį ir Komisijos deleguotojo reglamento (ES) Nr. 1268/2012 (14) 287 straipsnį.

13

14

11 straipsnis

Panaikinimas

Įgyvendinimo Sprendimas 2014/672/ES panaikinamas.

12 straipsnis

Įsigaliojimas ir taikymas

Šis sprendimas įsigalioja dvidešimtą dieną po jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje.

Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje

Jis taikomas nuo 2017 m. sausio 1 d. iki 2024 m. gruodžio 31 d.

Priimta Briuselyje 2016 m. gruodžio 16 d.

Komisijos vardu

Pirmininkas

Jean-Claude JUNCKER

---

(1)  
  OL L 96, 2004 3 31, p. 1.

1

(2)  
  2013 m. gegužės 3 d. Komisijos įgyvendinimo reglamentas (ES) Nr. 390/2013, kuriuo nustatomas oro navigacijos paslaugų teikimo ir tinklo funkcijų vykdymo veiklos rezultatų planas (OL L 128, 2013 5 9, p. 1).

2

(3)  
  2013 m. gegužės 3 d. Komisijos įgyvendinimo reglamentas (ES) Nr. 391/2013, kuriuo nustatoma bendroji mokesčių už oro navigacijos paslaugas sistema (OL L 128, 2013 5 9, p. 31).

3

(4)  Komisijos komunikatas Europos Parlamentui, Tarybai, Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetui ir Regionų komitetui „Europos aviacijos strategija“ (COM(2015) 598 final).

4

final

(5)  
  2014 m. rugsėjo 24 d. Komisijos įgyvendinimo sprendimas 2014/672/ES dėl Bendro Europos dangaus veiklos rezultatų apžvalgos įstaigos paskyrimo pratęsimo (OL L 281, 2014 9 25, p. 5).

5

(6)  
  2014 m. balandžio 16 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) Nr. 598/2014, kuriuo pagal darnųjį metodą nustatomos su triukšmu susijusių naudojimo apribojimų taikymo Sąjungos oro uostuose taisyklės ir procedūros ir panaikinama Direktyva 2002/30/EB (OL L 173, 2014 6 12, p. 65).

6

(7)  
  2015 m. gruodžio 8 d. Tarybos sprendimas (ES) 2015/2394 dėl pozicijos, kurios Europos Sąjungos vardu turi laikytis valstybės narės, dėl sprendimų dėl Eurokontrolės funkcijų ir uždavinių ir centralizuotų paslaugų, kuriuos turi priimti Eurokontrolės nuolatinė komisija (OL L 332, 2015 12 18, p. 136).

7

(8)  
  2000 m. gruodžio 18 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (EB) Nr. 45/2001 dėl asmenų apsaugos Bendrijos institucijoms ir įstaigoms tvarkant asmens duomenis ir laisvo tokių duomenų judėjimo (OL L 8, 2001 1 12, p. 1).

8

(9)  
  2015 m. kovo 13 d. Komisijos sprendimas (ES, Euratomas) 2015/443 dėl saugumo Komisijoje (OL L 72, 2015 3 17, p. 41).

9

(10)  
  2015 m. kovo 13 d. Komisijos sprendimas (ES, Euratomas) 2015/444 dėl ES įslaptintos informacijos apsaugai užtikrinti skirtų saugumo taisyklių (OL L 72, 2015 3 17, p. 53).

10

(11)  
  2001 m. gegužės 30 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (EB) Nr. 1049/2001 dėl galimybės visuomenei susipažinti su Europos Parlamento, Tarybos ir Komisijos dokumentais (OL L 145, 2001 5 31, p. 43).

11

(12)  
  2007 m. gruodžio 12 d. Komisijos sprendimas C(2007) 5858 „Komisijoje nedirbančių asmenų, kurie pakviesti dalyvauti posėdžiuose kaip ekspertai, patirtų išlaidų atlyginimo taisyklės“.

12

(13)  
  2012 m. spalio 25 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES, Euratomas) Nr. 966/2012 dėl Sąjungos bendrajam biudžetui taikomų finansinių taisyklių ir kuriuo panaikinamas Tarybos reglamentas (EB, Euratomas) Nr. 1605/2002 (OL L 298, 2012 10 26, p. 1).

13

(14)  
  2012 m. spalio 29 d. Komisijos deleguotasis reglamentas (ES) Nr. 1268/2012 dėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (ES, Euratomas) Nr. 966/2012 dėl Sąjungos bendrajam biudžetui taikomų finansinių taisyklių taikymo taisyklių (OL L 362, 2012 12 31, p. 1).

14

---

PRIEDAS

Veiklos rezultatų apžvalgos įstaigos narių atrankos ir tinkamumo kriterijai

Veiklos rezultatų apžvalgos įstaigos narių atrankos ir tinkamumo kriterijai, be kitų, yra šie:

| a) | įrodymais pagrįstos susijusios paraiškos teikėjo dalykinės žinios, kompetencija ir aukšto lygio profesinė patirtis su pagrindinėmis veiklos sritimis susijusiose srityse; |
| --- | --- |

a)

įrodymais pagrįstos susijusios paraiškos teikėjo dalykinės žinios, kompetencija ir aukšto lygio profesinė patirtis su pagrindinėmis veiklos sritimis susijusiose srityse;

| b) | proporcingas kompetencijos ir dalykinių žinių pasiskirstymas visose pagrindinėse veiklos srityse, taip pat lyčių ir geografinės kilmės pusiausvyra; |
| --- | --- |

b)

proporcingas kompetencijos ir dalykinių žinių pasiskirstymas visose pagrindinėse veiklos srityse, taip pat lyčių ir geografinės kilmės pusiausvyra;

| c) | proporcingas žinių pasiskirstymas, be kitų, šiose susijusiose srityse:






  — | ES aviacijos politikos ir taikytinų teisės aktų, |
| --- | --- | --- |

c)

proporcingas žinių pasiskirstymas, be kitų, šiose susijusiose srityse:

—

ES aviacijos politikos ir taikytinų teisės aktų,

| — | oro vežėjų ir (arba) oro uostų valdymo, |
| --- | --- |

—

oro vežėjų ir (arba) oro uostų valdymo,

| — | su karinėmis misijomis susijusių reikalavimų ir karinių operacijų valdymo, |
| --- | --- |

—

su karinėmis misijomis susijusių reikalavimų ir karinių operacijų valdymo,

| — | aviacijos ekonomikos klausimų, SESAR diegimo valdymo ir Sąjungos finansavimo mechanizmų, |
| --- | --- |

—

aviacijos ekonomikos klausimų, SESAR diegimo valdymo ir Sąjungos finansavimo mechanizmų,

| — | lyginamosios analizės, sąnaudų ir naudos analizės ir finansinio planavimo, |
| --- | --- |

—

lyginamosios analizės, sąnaudų ir naudos analizės ir finansinio planavimo,

| — | sąnaudų ir kitų veiklos sričių, taip pat civilinių ir karinių reikalavimų tarpusavio priklausomybės, |
| --- | --- |

—

sąnaudų ir kitų veiklos sričių, taip pat civilinių ir karinių reikalavimų tarpusavio priklausomybės,

| — | saugos rizikos nustatymo ir saugos veiklos rezultatų vertinimo, |
| --- | --- |

—

saugos rizikos nustatymo ir saugos veiklos rezultatų vertinimo,

| — | apyvartinių taršos leidimų prekybos sistemos ir aplinkosaugos veiklos (sprendžiant, be kita ko, aviacijos poveikio aplinkai, degalų naudojimo efektyvumo, CO2 ir skleidžiamo triukšmo klausimus) rezultatų vertinimo, |
| --- | --- |

—

apyvartinių taršos leidimų prekybos sistemos ir aplinkosaugos veiklos (sprendžiant, be kita ko, aviacijos poveikio aplinkai, degalų naudojimo efektyvumo, CO2 ir skleidžiamo triukšmo klausimus) rezultatų vertinimo,

| — | sąveikos su gretima oro erdve poveikio bendram Europos dangui, įskaitant avaringų vietų ir eismo valdymą; |
| --- | --- |

—

sąveikos su gretima oro erdve poveikio bendram Europos dangui, įskaitant avaringų vietų ir eismo valdymą;

| d) | gebėjimas analizuoti ir vertinti veiklos sričių tarpusavio priklausomybę bei sąveiką ir, remiantis planuojamais veiklos ir technologiniais patobulinimais, nustatyti būsimus tikslinius veiklos rodiklius; |
| --- | --- |

d)

gebėjimas analizuoti ir vertinti veiklos sričių tarpusavio priklausomybę bei sąveiką ir, remiantis planuojamais veiklos ir technologiniais patobulinimais, nustatyti būsimus tikslinius veiklos rodiklius;

| e) | tinkami kalbos įgūdžiai, leidžiantys paraiškos teikėjui visapusiškai ir veiksmingai dalyvauti veiklos rezultatų apžvalgos įstaigos darbe; |
| --- | --- |

e)

tinkami kalbos įgūdžiai, leidžiantys paraiškos teikėjui visapusiškai ir veiksmingai dalyvauti veiklos rezultatų apžvalgos įstaigos darbe;

| f) | nepriklausomumas ir interesų konfliktų nebuvimas. |
| --- | --- |

f)

nepriklausomumas ir interesų konfliktų nebuvimas.

---

| 2016 12 17 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | L 344/100 |
| --- | --- | --- | --- |

2016 12 17

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

L 344/100

---

KOMISIJOS ĮGYVENDINIMO SPRENDIMAS (ES) 2016/2297

2016 m. gruodžio 16 d.

kuriuo iš dalies keičiami sprendimai 2001/497/EB ir 2010/87/ES dėl sutarčių standartinių sąlygų, nustatytų asmens duomenų perdavimui trečiosioms šalims ir tokiose šalyse įsikūrusiems tvarkytojams pagal Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos 95/46/EB nuostatas

(pranešta dokumentu Nr. C(2016) 8471)

(Tekstas svarbus EEE)

EUROPOS KOMISIJA,

atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo,

atsižvelgdama į 1995 m. spalio 24 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą 95/46/EB dėl asmenų apsaugos tvarkant asmens duomenis ir laisvo tokių duomenų judėjimo (1), ypač į jos 26 straipsnio 4 dalį,

pasikonsultavusi su Europos duomenų apsaugos priežiūros pareigūnu,

kadangi:

| (1) | 2015 m. spalio 6 d. sprendime Maximillian Schrems prieš Data Protection Commissioner, C-362/14 (2), Europos Sąjungos Teisingumo Teismas nusprendė, kad priimdama Sprendimo 2000/520/EB (3) 3 straipsnį Komisija viršijo pagal Direktyvos 95/46/EB 25 straipsnio 6 dalį, siejamą su Europos Sąjungos pagrindinių teisių chartija, suteiktus įgaliojimus, ir paskelbė, kad to sprendimo 3 straipsnis negalioja; |
| --- | --- |

(1)

2015 m. spalio 6 d. sprendime Maximillian Schrems prieš Data Protection Commissioner, C-362/14 (2), Europos Sąjungos Teisingumo Teismas nusprendė, kad priimdama Sprendimo 2000/520/EB (3) 3 straipsnį Komisija viršijo pagal Direktyvos 95/46/EB 25 straipsnio 6 dalį, siejamą su Europos Sąjungos pagrindinių teisių chartija, suteiktus įgaliojimus, ir paskelbė, kad to sprendimo 3 straipsnis negalioja;

| (2) | Sprendimo 2000/520/EB 3 straipsnio 1 dalies pirmojoje pastraipoje buvo nustatytos ribojamosios sąlygos, kurioms esant nacionalinės priežiūros institucijos galėtų nuspręsti sustabdyti duomenų teikimą JAV autosertifikuotai bendrovei, nepaisant Komisijos sprendimo dėl tinkamumo; |
| --- | --- |

(2)

Sprendimo 2000/520/EB 3 straipsnio 1 dalies pirmojoje pastraipoje buvo nustatytos ribojamosios sąlygos, kurioms esant nacionalinės priežiūros institucijos galėtų nuspręsti sustabdyti duomenų teikimą JAV autosertifikuotai bendrovei, nepaisant Komisijos sprendimo dėl tinkamumo;

| (3) | sprendime Schrems Teisingumo Teismas išaiškino, kad nacionalinės priežiūros institucijos išlieka kompetentingos prižiūrėti asmens duomenų perdavimą į trečiąją valstybę, dėl kurios Komisija yra priėmusi sprendimą dėl tinkamumo, ir kad Komisija neturi kompetencijos riboti jų įgaliojimų pagal Direktyvos 95/46/EB 28 straipsnį. Pagal šį straipsnį šios institucijos turi, visų pirma, tyrimo įgaliojimus, pavyzdžiui, įgaliojimus rinkti bet kokią informaciją, būtiną jų priežiūros funkcijoms atlikti, įgaliojimus veiksmingai įsikišti, pavyzdžiui, nustatyti laikiną ar galutinį draudimą tvarkyti duomenis, arba įgaliojimus kreiptis į teismą (4); |
| --- | --- |

(3)

sprendime Schrems Teisingumo Teismas išaiškino, kad nacionalinės priežiūros institucijos išlieka kompetentingos prižiūrėti asmens duomenų perdavimą į trečiąją valstybę, dėl kurios Komisija yra priėmusi sprendimą dėl tinkamumo, ir kad Komisija neturi kompetencijos riboti jų įgaliojimų pagal Direktyvos 95/46/EB 28 straipsnį. Pagal šį straipsnį šios institucijos turi, visų pirma, tyrimo įgaliojimus, pavyzdžiui, įgaliojimus rinkti bet kokią informaciją, būtiną jų priežiūros funkcijoms atlikti, įgaliojimus veiksmingai įsikišti, pavyzdžiui, nustatyti laikiną ar galutinį draudimą tvarkyti duomenis, arba įgaliojimus kreiptis į teismą (4);

| (4) | tame pačiame sprendime Teisingumo Teismas priminė, kad pagal Direktyvos 95/46/EB 25 straipsnio 6 dalies antrą pastraipą valstybės narės ir jų institucijos privalo imtis priemonių, kurios yra būtinos siekiant užtikrinti atitiktį Sąjungos institucijų aktams, nes iš esmės tariama, kad Sąjungos institucijų teisės aktai yra teisėti, todėl sukelia teisinių pasekmių, kol nėra pripažinti netekusiais galios, panaikinti patenkinus ieškinį dėl panaikinimo, paskelbti negaliojančiais išnagrinėjus prašymą priimti prejudicinį sprendimą arba pareiškus prieštaravimą dėl teisėtumo; |
| --- | --- |

(4)

tame pačiame sprendime Teisingumo Teismas priminė, kad pagal Direktyvos 95/46/EB 25 straipsnio 6 dalies antrą pastraipą valstybės narės ir jų institucijos privalo imtis priemonių, kurios yra būtinos siekiant užtikrinti atitiktį Sąjungos institucijų aktams, nes iš esmės tariama, kad Sąjungos institucijų teisės aktai yra teisėti, todėl sukelia teisinių pasekmių, kol nėra pripažinti netekusiais galios, panaikinti patenkinus ieškinį dėl panaikinimo, paskelbti negaliojančiais išnagrinėjus prašymą priimti prejudicinį sprendimą arba pareiškus prieštaravimą dėl teisėtumo;

| (5) | mutatis mutandis, pagal Direktyvos 95/46/EB 26 straipsnio 4 dalį priimtas Komisijos sprendimas yra privalomas visoms valstybių narių institucijoms, kurioms jis skirtas, įskaitant jų nepriklausomas priežiūros institucijas, nes šiuo sprendimu pripažįstama, kad asmens duomenys yra perduodami remiantis jame nurodytomis standartinėmis sutarčių sąlygomis, kuriomis užtikrinama pakankama apsauga, kaip reikalaujama pagal tos direktyvos 26 straipsnio 2 dalį. Tai neužkerta kelio nacionalinei priežiūros institucijai naudotis savo įgaliojimais prižiūrėti duomenų srautus, įskaitant įgaliojimus sustabdyti arba uždrausti asmens duomenų perdavimą, kuomet ji nustato, kad duomenys perduodami pažeidžiant ES arba nacionalinės duomenų apsaugos teisės aktus, pavyzdžiui, kai duomenų importuotojas nesilaiko standartinių sutarčių sąlygų; |
| --- | --- |

(5)

mutatis mutandis, pagal Direktyvos 95/46/EB 26 straipsnio 4 dalį priimtas Komisijos sprendimas yra privalomas visoms valstybių narių institucijoms, kurioms jis skirtas, įskaitant jų nepriklausomas priežiūros institucijas, nes šiuo sprendimu pripažįstama, kad asmens duomenys yra perduodami remiantis jame nurodytomis standartinėmis sutarčių sąlygomis, kuriomis užtikrinama pakankama apsauga, kaip reikalaujama pagal tos direktyvos 26 straipsnio 2 dalį. Tai neužkerta kelio nacionalinei priežiūros institucijai naudotis savo įgaliojimais prižiūrėti duomenų srautus, įskaitant įgaliojimus sustabdyti arba uždrausti asmens duomenų perdavimą, kuomet ji nustato, kad duomenys perduodami pažeidžiant ES arba nacionalinės duomenų apsaugos teisės aktus, pavyzdžiui, kai duomenų importuotojas nesilaiko standartinių sutarčių sąlygų;

| (6) | Komisijos sprendimuose 2001/497/EB (5) ir 2010/87/ES (6) nustatytas nacionalinių priežiūros institucijų įgaliojimų apribojimas, panašus į nustatytąjį Sprendimo 2000/520/EB 3 straipsnio 1 dalyje, kurį Teisingumo Teismas pripažino negaliojančiu; |
| --- | --- |

(6)

Komisijos sprendimuose 2001/497/EB (5) ir 2010/87/ES (6) nustatytas nacionalinių priežiūros institucijų įgaliojimų apribojimas, panašus į nustatytąjį Sprendimo 2000/520/EB 3 straipsnio 1 dalyje, kurį Teisingumo Teismas pripažino negaliojančiu;

| (7) | todėl atsižvelgiant į sprendimą Schrems ir remiantis Sutarties 266 straipsniu tų sprendimų nuostatos, kuriomis apribojami nacionalinių priežiūros institucijų įgaliojimai, turėtų būti pakeistos; |
| --- | --- |

(7)

todėl atsižvelgiant į sprendimą Schrems ir remiantis Sutarties 266 straipsniu tų sprendimų nuostatos, kuriomis apribojami nacionalinių priežiūros institucijų įgaliojimai, turėtų būti pakeistos;

| (8) | siekdamos palengvinti veiksmingą šiuo metu galiojančių sprendimų dėl sutarčių standartinių sąlygų stebėseną, valstybės narės turėtų informuoti Komisiją apie atitinkamus veiksmus, kurių imasi nacionalinės priežiūros institucijos; |
| --- | --- |

(8)

siekdamos palengvinti veiksmingą šiuo metu galiojančių sprendimų dėl sutarčių standartinių sąlygų stebėseną, valstybės narės turėtų informuoti Komisiją apie atitinkamus veiksmus, kurių imasi nacionalinės priežiūros institucijos;

| (9) | pagal Direktyvos 95/46/EB 29 straipsnio nuostatas įkurta Darbo grupė asmenų apsaugai tvarkant asmens duomenis paskelbė nuomonę, į kurią atsižvelgta rengiant šį sprendimą; |
| --- | --- |

(9)

pagal Direktyvos 95/46/EB 29 straipsnio nuostatas įkurta Darbo grupė asmenų apsaugai tvarkant asmens duomenis paskelbė nuomonę, į kurią atsižvelgta rengiant šį sprendimą;

| (10) | šiame sprendime nustatytos priemonės atitinka Direktyvos 95/46/EB 31 straipsnio 1 dalimi įsteigto komiteto nuomonę; |
| --- | --- |

(10)

šiame sprendime nustatytos priemonės atitinka Direktyvos 95/46/EB 31 straipsnio 1 dalimi įsteigto komiteto nuomonę;

| (11) | todėl sprendimai 2001/497/EB ir 2010/87/ES turėtų būti atitinkamai iš dalies pakeisti, |
| --- | --- |

(11)

todėl sprendimai 2001/497/EB ir 2010/87/ES turėtų būti atitinkamai iš dalies pakeisti,

PRIĖMĖ ŠĮ SPRENDIMĄ:

1 straipsnis

Sprendimo 2001/497/EB 4 straipsnis pakeičiamas taip:

„4 straipsnis

Kai valstybių narių kompetentingos institucijos įgyvendina savo įgaliojimus pagal Direktyvos 95/46/EB 28 straipsnio 3 dalį ir dėl šios priežasties sustabdomi arba neribotam laikui uždraudžiami duomenų srautai į trečiąsias šalis, kad apsaugotų asmenis atsižvelgiant į jų asmens duomenų tvarkymą, atitinkama valstybė narė nedelsdama informuoja Komisiją, kuri šią informaciją perduoda kitoms valstybėms narėms.“

2 straipsnis

Sprendimo 2010/87/ES 4 straipsnis pakeičiamas taip:

„4 straipsnis

Kai valstybių narių kompetentingos institucijos įgyvendina savo įgaliojimus pagal Direktyvos 95/46/EB 28 straipsnio 3 dalį ir dėl šios priežasties sustabdomi arba neribotam laikui uždraudžiami duomenų srautai į trečiąsias šalis, kad apsaugotų asmenis atsižvelgiant į jų asmens duomenų tvarkymą, atitinkama valstybė narė nedelsdama informuoja Komisiją, kuri šią informaciją perduoda kitoms valstybėms narėms.“

3 straipsnis

Šis sprendimas skirtas valstybėms narėms.

Priimta Briuselyje 2016 m. gruodžio 16 d.

Komisijos vardu

Věra JOUROVÁ

Komisijos narė

---

(1)  
  OL L 281, 1995 11 23, p. 31.

1

(2)  ECLI:ES:C:2015:650.

2

(3)  
  2000 m. liepos 26 d. Komisijos sprendimas 2000/520/EB dėl Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos 95/46/EB dėl „saugaus uosto“ privatumo principų teikiamos apsaugos pakankamumo ir su tuo susijusių JAV komercijos departamento pateiktų „Dažnai užduodamų klausimų“ (OL L 215, 2000 8 25, p. 7).

3

(4)  
  Schrems, 40 ir tolesni punktai, 101–103 punktai.

4

Schrems

(5)  
  2001 m. birželio 15 d. Komisijos sprendimas 2001/497/EB dėl sutarčių, susijusių su asmens duomenų perdavimu trečiosioms šalims, tipinių punktų, atsižvelgiant į Direktyvą 95/46/EB (OL L 181, 2001 7 4, p. 19).

5

(6)  
  2010 m. vasario 5 d. Komisijos sprendimas 2010/87/ES dėl sutarčių standartinių sąlygų, nustatytų asmens duomenų perdavimui trečiosiose šalyse įsikūrusiems tvarkytojams pagal Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos 95/46/EB nuostatas (OL L 39, 2010 2 12, p. 5).

6

---

GAIRĖS

| 2016 12 17 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | L 344/102 |
| --- | --- | --- | --- |

2016 12 17

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

L 344/102

---

EUROPOS CENTRINIO BANKO GAIRĖS (ES) 2016/2298

2016 m. lapkričio 2 d.

kuriomis iš dalies keičiamos Gairės (ES) 2015/510 dėl Eurosistemos pinigų politikos sistemos įgyvendinimo (ECB/2016/31)

EUROPOS CENTRINIO BANKO VALDANČIOJI TARYBA,

atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo, ypač į jos 127 straipsnio 2 dalies pirmą įtrauką,

atsižvelgdama į Europos centrinių bankų sistemos ir Europos Centrinio Banko statutą, ypač į jo 3 straipsnio 1 dalies pirmą įtrauką, 9 straipsnio 2 dalį, 12 straipsnio 1 dalį, 14 straipsnio 3 dalį, 18 straipsnio 2 dalį ir 20 straipsnio pirmą pastraipą,

kadangi:

| (1) | siekiant bendros pinigų politikos, reikia apibrėžti priemones ir procedūras, kurias Eurosistema, sudaryta iš Europos Centrinio Banko (ECB) ir tų valstybių narių, kurių valiuta yra euro, nacionalinių centrinių bankų (toliau – NCB), naudoja siekdama įgyvendinti šią politiką vienodu būdu valstybėse narėse, kurių valiuta yra euro; |
| --- | --- |

(1)

siekiant bendros pinigų politikos, reikia apibrėžti priemones ir procedūras, kurias Eurosistema, sudaryta iš Europos Centrinio Banko (ECB) ir tų valstybių narių, kurių valiuta yra euro, nacionalinių centrinių bankų (toliau – NCB), naudoja siekdama įgyvendinti šią politiką vienodu būdu valstybėse narėse, kurių valiuta yra euro;

| (2) | pinigų politikos operacijų tikslais Eurosistema gali vykdyti fiksuotųjų arba kintamųjų palūkanų konkursų procedūras. Europos Centrinio Banko gairės (ES) 2015/510 (ECB/2014/60) (1) turėtų būti iš dalies pakeistos, kad būtų įtraukti kai kurie reikalingi techniniai ir redakciniai patobulinimai, susiję su operaciniais konkursų procedūrų etapais; |
| --- | --- |

(2)

pinigų politikos operacijų tikslais Eurosistema gali vykdyti fiksuotųjų arba kintamųjų palūkanų konkursų procedūras. Europos Centrinio Banko gairės (ES) 2015/510 (ECB/2014/60) (1) turėtų būti iš dalies pakeistos, kad būtų įtraukti kai kurie reikalingi techniniai ir redakciniai patobulinimai, susiję su operaciniais konkursų procedūrų etapais;

| (3) | Eurosistema mano, kad reikia pakeisti tinkamumo kriterijus ir pakoreguoti rizikos kontrolės priemones, taikytinas kredito įstaigų arba investicinių įmonių ar jų įkaito sistemoje su jomis glaudžiais ryšiais susijusių subjektų išleistoms didesnio prioriteto neužtikrintoms skolos priemonėms, kad būtų atsižvelgta į Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos 2014/59/ES (2) įgyvendinimą valstybėse narėse; |
| --- | --- |

(3)

Eurosistema mano, kad reikia pakeisti tinkamumo kriterijus ir pakoreguoti rizikos kontrolės priemones, taikytinas kredito įstaigų arba investicinių įmonių ar jų įkaito sistemoje su jomis glaudžiais ryšiais susijusių subjektų išleistoms didesnio prioriteto neužtikrintoms skolos priemonėms, kad būtų atsižvelgta į Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos 2014/59/ES (2) įgyvendinimą valstybėse narėse;

| (4) | Eurosistema parengė bendrą turto, tinkamo būti įkaitu, sistemą, kad visos Eurosistemos kredito operacijos būtų atliekamos suderintu būdu, įgyvendinant Gaires (ES) 2015/510 (ECB/2014/60) visose valstybėse narėse, kurių valiuta yra euro. Valdančioji taryba mano, kad Eurosistemos įkaito sistemoje reikia įvesti kai kuriuos pokyčius, kad būtų įtrauktos antrinę rinką turinčio turto atkarpų su galimai neigiamais pinigų srautais struktūros; |
| --- | --- |

(4)

Eurosistema parengė bendrą turto, tinkamo būti įkaitu, sistemą, kad visos Eurosistemos kredito operacijos būtų atliekamos suderintu būdu, įgyvendinant Gaires (ES) 2015/510 (ECB/2014/60) visose valstybėse narėse, kurių valiuta yra euro. Valdančioji taryba mano, kad Eurosistemos įkaito sistemoje reikia įvesti kai kuriuos pokyčius, kad būtų įtrauktos antrinę rinką turinčio turto atkarpų su galimai neigiamais pinigų srautais struktūros;

| (5) | Eurosistema reikalauja išsamių ir standartizuotų paskolų lygio duomenų apie pinigų srautą sukuriančio turto, užtikrinančio turtu užtikrintus vertybinius popierius, fondą. Atitinkamos šalys turi pateikti paskolų lygio duomenis Eurosistemos patvirtintai paskolų lygio duomenų saugyklai. Eurosistemos reikalavimai pripažintoms paskolų lygio duomenų saugykloms, taip pat pats patvirtinimo procesas siekiant skaidrumo turi būti išsamiau paaiškinti; |
| --- | --- |

(5)

Eurosistema reikalauja išsamių ir standartizuotų paskolų lygio duomenų apie pinigų srautą sukuriančio turto, užtikrinančio turtu užtikrintus vertybinius popierius, fondą. Atitinkamos šalys turi pateikti paskolų lygio duomenis Eurosistemos patvirtintai paskolų lygio duomenų saugyklai. Eurosistemos reikalavimai pripažintoms paskolų lygio duomenų saugykloms, taip pat pats patvirtinimo procesas siekiant skaidrumo turi būti išsamiau paaiškinti;

| (6) | tam, kad būtų apsaugotas Eurosistemos įkaito tinkamumas, tinkamumo kriterijai kredito reikalavimams, ypač realizavimo apribojimų kriterijus, turėtų būti iš dalies pakeisti. NCB turėtų imtis konkrečių priemonių, kad būtų išvengta įskaitymo rizikos arba ji būtų reikšmingai sumažinta, kai jie priima kredito reikalavimus kaip įkaitą. Iki 2018 m. sausio 1 d. sukurti kredito reikalavimai, kuriems nebuvo taikomos tos priemonės, gali būti pateikti įkaitu iki 2019 m. gruodžio 31 d., jei įvykdyti visi kiti tinkamumo kriterijai; |
| --- | --- |

(6)

tam, kad būtų apsaugotas Eurosistemos įkaito tinkamumas, tinkamumo kriterijai kredito reikalavimams, ypač realizavimo apribojimų kriterijus, turėtų būti iš dalies pakeisti. NCB turėtų imtis konkrečių priemonių, kad būtų išvengta įskaitymo rizikos arba ji būtų reikšmingai sumažinta, kai jie priima kredito reikalavimus kaip įkaitą. Iki 2018 m. sausio 1 d. sukurti kredito reikalavimai, kuriems nebuvo taikomos tos priemonės, gali būti pateikti įkaitu iki 2019 m. gruodžio 31 d., jei įvykdyti visi kiti tinkamumo kriterijai;

| (7) | siekiant apsaugoti Eurosistemą nuo finansinių nuostolių rizikos kitai sandorio šaliai neįvykdžius įsipareigojimų, Eurosistemos kredito operacijoms įkaitu naudojamam tinkamam turtui turėtų būti taikomos Gairių (ES) 2015/510 (ECB/2014/60) ketvirtos dalies VI antraštinėje dalyje nustatytos rizikos kontrolės priemonės. Atlikus reguliarią Eurosistemos rizikos kontrolės sistemos peržiūrą, Valdančioji taryba mano, kad reikia padaryti keletą patikslinimų; |
| --- | --- |

(7)

siekiant apsaugoti Eurosistemą nuo finansinių nuostolių rizikos kitai sandorio šaliai neįvykdžius įsipareigojimų, Eurosistemos kredito operacijoms įkaitu naudojamam tinkamam turtui turėtų būti taikomos Gairių (ES) 2015/510 (ECB/2014/60) ketvirtos dalies VI antraštinėje dalyje nustatytos rizikos kontrolės priemonės. Atlikus reguliarią Eurosistemos rizikos kontrolės sistemos peržiūrą, Valdančioji taryba mano, kad reikia padaryti keletą patikslinimų;

| (8) | tinkamas turtas turi atitikti Eurosistemos kredito kokybės reikalavimus, nustatytus Eurosistemos kredito vertinimo sistemoje (EKVS), kuri nustato procedūras, taisykles ir būdus, kuriais užtikrinama, kad būtų laikomasi Eurosistemos griežtų kredito standartų reikalavimo, kuris taikomas tinkamam turtui. Atlikus EKVS taisyklių peržiūrą, turėtų būti padaryti konkretūs pakeitimai, ypač išorinių kredito vertinimo institucijų (IKVI) bendrųjų pripažinimo kriterijų ir papildomų IKVI operacinių reikalavimų padengtų obligacijų atžvilgiu; |
| --- | --- |

(8)

tinkamas turtas turi atitikti Eurosistemos kredito kokybės reikalavimus, nustatytus Eurosistemos kredito vertinimo sistemoje (EKVS), kuri nustato procedūras, taisykles ir būdus, kuriais užtikrinama, kad būtų laikomasi Eurosistemos griežtų kredito standartų reikalavimo, kuris taikomas tinkamam turtui. Atlikus EKVS taisyklių peržiūrą, turėtų būti padaryti konkretūs pakeitimai, ypač išorinių kredito vertinimo institucijų (IKVI) bendrųjų pripažinimo kriterijų ir papildomų IKVI operacinių reikalavimų padengtų obligacijų atžvilgiu;

| (9) | siekiant aiškumo reikia padaryti keletą nedidelių techninių pakeitimų, pavyzdžiui, dėl padengtų obligacijų terminologijos; |
| --- | --- |

(9)

siekiant aiškumo reikia padaryti keletą nedidelių techninių pakeitimų, pavyzdžiui, dėl padengtų obligacijų terminologijos;

| (10) | todėl Gairės (ES) 2015/510 (ECB/2014/60) turėtų būti atitinkamai pakeistos, |
| --- | --- |

(10)

todėl Gairės (ES) 2015/510 (ECB/2014/60) turėtų būti atitinkamai pakeistos,

PRIĖMĖ ŠIAS GAIRES:

1 straipsnis

Daliniai pakeitimai

Gairės (EB) Nr. 2015/510 (ECB/2014/60) iš dalies keičiamos taip:

| 1. | 2 straipsnis iš dalies keičiamas taip:






  a) | 12 punktas keičiamas taip:
  „12)   padengtos obligacijos– skolos priemonės, kurioms nėra taikomos rizikos išskaidymo priemonės. Jos suteikia dvigubą reikalavimo teisę: a) tiesiogiai arba netiesiogiai – į kredito įstaigą ir b) į jas užtikrinantį dinaminį užstato fondą;“; |
| --- | --- | --- |

1.

2 straipsnis iš dalies keičiamas taip:

a)

12 punktas keičiamas taip:

„12)   padengtos obligacijos– skolos priemonės, kurioms nėra taikomos rizikos išskaidymo priemonės. Jos suteikia dvigubą reikalavimo teisę: a) tiesiogiai arba netiesiogiai – į kredito įstaigą ir b) į jas užtikrinantį dinaminį užstato fondą;“;

padengtos obligacijos

| b) | pridedamas šis 46a punktas:
  „46a)   investicinė įmonė– investicinė įmonė, kaip apibrėžta Reglamento (ES) Nr. 575/2013 4 straipsnio 1 dalies 2 punkte;“; |
| --- | --- |

b)

pridedamas šis 46a punktas:

„46a)   investicinė įmonė– investicinė įmonė, kaip apibrėžta Reglamento (ES) Nr. 575/2013 4 straipsnio 1 dalies 2 punkte;“;

investicinė įmonė

| c) | 48 punktas keičiamas taip:
  „48)   stambių emisijų padengtos obligacijos– ne mažesnio kaip 1 mlrd. eurų emisijos dydžio padengtos obligacijos, kurioms bent trys rinkos dalyviai reguliariai pateikia pirkimo ir pardavimo kainą;“; |
| --- | --- |

c)

48 punktas keičiamas taip:

„48)   stambių emisijų padengtos obligacijos– ne mažesnio kaip 1 mlrd. eurų emisijos dydžio padengtos obligacijos, kurioms bent trys rinkos dalyviai reguliariai pateikia pirkimo ir pardavimo kainą;“;

stambių emisijų padengtos obligacijos

| d) | 71 punktas keičiamas taip:
  „71)   kitos padengtos obligacijos– struktūrinės padengtos obligacijos arba multi cédulas;“; |
| --- | --- |

d)

71 punktas keičiamas taip:

„71)   kitos padengtos obligacijos– struktūrinės padengtos obligacijos arba multi cédulas;“;

kitos padengtos obligacijos

multi cédulas

| e) | 74 punktas keičiamas taip:
  „74)   viešasis kredito reitingas– kredito reitingas, kurį: a) paskelbė arba patvirtino kredito reitingų agentūra, Sąjungoje įregistruota ir Eurosistemos pripažinta kaip išorinė kredito vertinimo institucija, ir b) viešai paskelbė arba platina jį užsakiusiems subjektams;“; |
| --- | --- |

e)

74 punktas keičiamas taip:

„74)   viešasis kredito reitingas– kredito reitingas, kurį: a) paskelbė arba patvirtino kredito reitingų agentūra, Sąjungoje įregistruota ir Eurosistemos pripažinta kaip išorinė kredito vertinimo institucija, ir b) viešai paskelbė arba platina jį užsakiusiems subjektams;“;

viešasis kredito reitingas

| f) | 88 punktas keičiamas taip:
  „88)   struktūrinės padengtos obligacijos– padengtos obligacijos, išskyrus multi cédulas, kurios nėra išleistos pagal Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos 2009/65/EB (*1) 52 straipsnio 4 dalies reikalavimus;

  (*1)  
  2009 m. liepos 13 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2009/65/EB dėl įstatymų ir kitų teisės aktų, susijusių su kolektyvinio investavimo į perleidžiamus vertybinius popierius subjektais (KIPVPS), derinimo (OL L 302, 2009 11 17, p. 32).“;" |
| --- | --- |

f)

88 punktas keičiamas taip:

„88)   struktūrinės padengtos obligacijos– padengtos obligacijos, išskyrus multi cédulas, kurios nėra išleistos pagal Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos 2009/65/EB (*1) 52 straipsnio 4 dalies reikalavimus;

struktūrinės padengtos obligacijos

multi cédulas

*1

(*1)  
  2009 m. liepos 13 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2009/65/EB dėl įstatymų ir kitų teisės aktų, susijusių su kolektyvinio investavimo į perleidžiamus vertybinius popierius subjektais (KIPVPS), derinimo (OL L 302, 2009 11 17, p. 32).“;"

*1

| g) | 94 punktas keičiamas taip:
  „94)   KIPVPS reikalavimus atitinkančios padengtos obligacijos– padengtos obligacijos, išleistos pagal Direktyvos 2009/65/EB 52 straipsnio 4 dalies reikalavimus;“; |
| --- | --- |

g)

94 punktas keičiamas taip:

„94)   KIPVPS reikalavimus atitinkančios padengtos obligacijos– padengtos obligacijos, išleistos pagal Direktyvos 2009/65/EB 52 straipsnio 4 dalies reikalavimus;“;

KIPVPS reikalavimus atitinkančios padengtos obligacijos

| 2. | 25 straipsnis iš dalies keičiamas taip:






  a) | 1 dalyje 4 lentelė pakeičiama taip:

  „4 lentelė


  Operaciniai konkursų procedūrų etapai







  1etapas | Konkursų paskelbimas






  a) | ECB viešas paskelbimas |
| --- | --- | --- | --- | --- |

2.

25 straipsnis iš dalies keičiamas taip:

a)

1 dalyje 4 lentelė pakeičiama taip:

„4 lentelė

„4 lentelė

Operaciniai konkursų procedūrų etapai

Operaciniai konkursų procedūrų etapai

1etapas

Konkursų paskelbimas

a)

ECB viešas paskelbimas

| b) | NCB viešas paskelbimas ir tiesioginis paskelbimas atskiroms kitoms sandorių šalims (jei manoma, kad tai būtina) |
| --- | --- |

b)

NCB viešas paskelbimas ir tiesioginis paskelbimas atskiroms kitoms sandorių šalims (jei manoma, kad tai būtina)

2 etapas

Kitų sandorių šalių pasiūlymų rengimas ir teikimas

3 etapas

Eurosistema sudaro pasiūlymų sąrašą

4 etapas

Konkurso rezultatų paskirstymas ir konkurso rezultatų paskelbimas

| a) | ECB sprendimas dėl rezultatų paskirstymo; |
| --- | --- |

a)

ECB sprendimas dėl rezultatų paskirstymo;

| b) | ECB viešas paskirstymo rezultatų paskelbimas |
| --- | --- |

b)

ECB viešas paskirstymo rezultatų paskelbimas

5 etapas

Atskirų paskirstymo rezultatų patvirtinimas

6 etapas

Atsiskaitymas už sandorius“;

| b) | 2 dalies 5 ir 6 lentelės pakeičiamos taip:


  „5 lentelė


  Išankstinis standartinių konkursų operacinių etapų laiko grafikas (laikas nurodytas Vidurio Europos laiku
   (3)




  Tekstas paveikslėlio

  9.30 val.
  Galutinis terminas kitoms sandorio šalims pateikti pasiūlymus
  11.30 val.
  Konkursorezultatų paskelbimas
  15.40 val.
  Konkurso paskelbimas
  11 val.
  10 val.
  9 val.
  16 val.
  T+1
  Sandorio diena (T)
  T-1


  6 lentelė


  Išankstinis greitųjų konkursų operacinių etapų laiko grafikas (laikas nurodomas Vidurio Europos laiku)




  Tekstas paveikslėlio

  Galutinis terminas kitoms sandorio šalims pateikti pasiūlymus
  Konkurso rezultatų paskelbimas
  Konkurso paskelbimas
  4-a valanda
  3-a valanda
  2-a valanda
  1-a valanda
  Sandorio diena (T)

  “

  (3)  Vidurio Europos laikas (CET), atsižvelgiant į Vidurio Europos vasaros laiko pasikeitimus." |
| --- | --- |

b)

2 dalies 5 ir 6 lentelės pakeičiamos taip:

„5 lentelė

„5 lentelė

Išankstinis standartinių konkursų operacinių etapų laiko grafikas (laikas nurodytas Vidurio Europos laiku
   (3)

Išankstinis standartinių konkursų operacinių etapų laiko grafikas (laikas nurodytas Vidurio Europos laiku

3

9.30 val.

Galutinis terminas kitoms sandorio šalims pateikti pasiūlymus

11.30 val.

Konkursorezultatų paskelbimas

15.40 val.

Konkurso paskelbimas

11 val.

10 val.

9 val.

16 val.

T+1

Sandorio diena (T)

T-1

6 lentelė

6 lentelė

Išankstinis greitųjų konkursų operacinių etapų laiko grafikas (laikas nurodomas Vidurio Europos laiku)

Išankstinis greitųjų konkursų operacinių etapų laiko grafikas (laikas nurodomas Vidurio Europos laiku)

Galutinis terminas kitoms sandorio šalims pateikti pasiūlymus

Konkurso rezultatų paskelbimas

Konkurso paskelbimas

4-a valanda

3-a valanda

2-a valanda

1-a valanda

Sandorio diena (T)

(3)  Vidurio Europos laikas (CET), atsižvelgiant į Vidurio Europos vasaros laiko pasikeitimus."

3

| 3. | 30 straipsnio 1 ir 2 dalys pakeičiamos taip:

  „1.   Standartinių konkursų procedūras ECB iš anksto skelbia viešai. Be to, NCB apie standartinių konkursų procedūras gali paskelbti viešai ir tiesiogiai kitoms sandorių šalims, jei mano, kad tai būtina.


  2.   Greitųjų konkursų procedūras ECB iš anksto gali paskelbti viešai. Greitųjų konkursų procedūrų, kurios yra viešai iš anksto paskelbtos, metu NCB gali tiesiogiai kreiptis į pasirinktas kitas sandorių šalis, jei mano, kad tai būtina. Greitojo iš anksto viešai nepaskelbto konkurso procedūrų metu NCB tiesiogiai kreipiasi į pasirinktas kitas sandorių šalis.“; |
| --- | --- |

3.

30 straipsnio 1 ir 2 dalys pakeičiamos taip:

„1.   Standartinių konkursų procedūras ECB iš anksto skelbia viešai. Be to, NCB apie standartinių konkursų procedūras gali paskelbti viešai ir tiesiogiai kitoms sandorių šalims, jei mano, kad tai būtina.

2.   Greitųjų konkursų procedūras ECB iš anksto gali paskelbti viešai. Greitųjų konkursų procedūrų, kurios yra viešai iš anksto paskelbtos, metu NCB gali tiesiogiai kreiptis į pasirinktas kitas sandorių šalis, jei mano, kad tai būtina. Greitojo iš anksto viešai nepaskelbto konkurso procedūrų metu NCB tiesiogiai kreipiasi į pasirinktas kitas sandorių šalis.“;

| 4. | 43 straipsnio 1 dalis pakeičiama taip:

  „1.   ECB viešai skelbia savo sprendimą dėl konkurso rezultatų paskirstymo. Be to, NCB apie ECB sprendimą dėl konkurso rezultatų paskirstymo gali paskelbti viešai ir tiesiogiai kitoms sandorių šalims, jei mano, kad tai būtina.“; |
| --- | --- |

4.

43 straipsnio 1 dalis pakeičiama taip:

„1.   ECB viešai skelbia savo sprendimą dėl konkurso rezultatų paskirstymo. Be to, NCB apie ECB sprendimą dėl konkurso rezultatų paskirstymo gali paskelbti viešai ir tiesiogiai kitoms sandorių šalims, jei mano, kad tai būtina.“;

| 5. | 55a straipsnio 3 dalis pakeičiama taip:

  „3.   Filialų atveju pagal 1 dalį teikiama informacija yra susijusi su įstaiga, kuriai priklauso filialas.“; |
| --- | --- |

5.

55a straipsnio 3 dalis pakeičiama taip:

„3.   Filialų atveju pagal 1 dalį teikiama informacija yra susijusi su įstaiga, kuriai priklauso filialas.“;

| 6. | 61 straipsnio 1 dalis pakeičiama taip:

  „1.   ECB savo interneto svetainėje skelbia atnaujintą antrinę rinką turinčio tinkamo turto sąrašą pagal jo interneto svetainėje nurodytą metodiką ir atnaujina jį kiekvieną dieną, kai veikia TARGET2. Į antrinę rinką turinčio tinkamo turto sąrašą įrašytas antrinę rinką turintis turtas tampa tinkamu naudoti Eurosistemos kredito operacijoms juos paskelbus sąraše. Šios taisyklės išimties, specialiu trumpalaikių skolos priemonių, už kurias atsiskaitoma tą pačią dieną, atveju Eurosistema gali nustatyti, kad jos yra tinkamos nuo jų išleidimo dienos. Pagal 87 straipsnio 3 dalį įvertintas turtas šiame tinkamo antrinę rinką turinčio turto sąraše neskelbiamas.“; |
| --- | --- |

6.

61 straipsnio 1 dalis pakeičiama taip:

„1.   ECB savo interneto svetainėje skelbia atnaujintą antrinę rinką turinčio tinkamo turto sąrašą pagal jo interneto svetainėje nurodytą metodiką ir atnaujina jį kiekvieną dieną, kai veikia TARGET2. Į antrinę rinką turinčio tinkamo turto sąrašą įrašytas antrinę rinką turintis turtas tampa tinkamu naudoti Eurosistemos kredito operacijoms juos paskelbus sąraše. Šios taisyklės išimties, specialiu trumpalaikių skolos priemonių, už kurias atsiskaitoma tą pačią dieną, atveju Eurosistema gali nustatyti, kad jos yra tinkamos nuo jų išleidimo dienos. Pagal 87 straipsnio 3 dalį įvertintas turtas šiame tinkamo antrinę rinką turinčio turto sąraše neskelbiamas.“;

| 7. | 63 straipsnio 1 dalis pakeičiama taip:

  „1.   Tam, kad būtų tinkamos, skolos priemonės iki galutinės išpirkimo dienos turi kurią nors iš šių atkarpos struktūrų:






  a) | fiksuotąją, nulinę arba daugiapakopę atkarpą, kai atkarpos tvarkaraštis ir atkarpos vertės yra nustatyti iš anksto, arba |
| --- | --- | --- |

7.

63 straipsnio 1 dalis pakeičiama taip:

„1.   Tam, kad būtų tinkamos, skolos priemonės iki galutinės išpirkimo dienos turi kurią nors iš šių atkarpos struktūrų:

a)

fiksuotąją, nulinę arba daugiapakopę atkarpą, kai atkarpos tvarkaraštis ir atkarpos vertės yra nustatyti iš anksto, arba

| b) | kintamąją atkarpą, kurios struktūra yra tokia: atkarpos dydis = (orientacinė norma * l) ± x, kai f ≤ atkarpos dydis ≤ c, kai:






  i) | orientacinė norma konkrečiu momentu yra tik viena iš šių:






  — | euro pinigų rinkos palūkanų norma, pavyzdžiui, EURIBOR, LIBOR arba panašūs indeksai, |
| --- | --- | --- | --- |

b)

kintamąją atkarpą, kurios struktūra yra tokia: atkarpos dydis = (orientacinė norma * l) ± x, kai f ≤ atkarpos dydis ≤ c, kai:

i)

orientacinė norma konkrečiu momentu yra tik viena iš šių:

—

euro pinigų rinkos palūkanų norma, pavyzdžiui, EURIBOR, LIBOR arba panašūs indeksai,

| — | pastovaus termino apsikeitimo sandorių palūkanų norma, pavyzdžiui, CMS, EIISDA, EUSA, |
| --- | --- |

—

pastovaus termino apsikeitimo sandorių palūkanų norma, pavyzdžiui, CMS, EIISDA, EUSA,

| — | vienos euro zonos Vyriausybės obligacijų, kurių terminas yra vieneri metai arba trumpesnis, pelningumo norma arba kelių euro zonos Vyriausybių obligacijų, kurių terminas yra vieneri metai arba trumpesnis, indeksas, |
| --- | --- |

—

vienos euro zonos Vyriausybės obligacijų, kurių terminas yra vieneri metai arba trumpesnis, pelningumo norma arba kelių euro zonos Vyriausybių obligacijų, kurių terminas yra vieneri metai arba trumpesnis, indeksas,

| — | euro zonos infliacijos indeksas; |
| --- | --- |

—

euro zonos infliacijos indeksas;

| ii) | f (žemiausia riba), c (aukščiausia riba), l (įsiskolinimo didinimo / mažinimo faktorius) ir x (garantinė įmoka), jei yra, tai skaičiai, kurie yra iš anksto nustatyti emisijos metu arba laikui bėgant gali keistis, bet tik emisijos metu nustatytu būdu, kai l yra daugiau negu nulis per visą turto galiojimo laikotarpį. Jeigu kintamoji atkarpa yra su infliacijos indekso orientacine norma, l lygus vienetui.“; |
| --- | --- |

ii)

f (žemiausia riba), c (aukščiausia riba), l (įsiskolinimo didinimo / mažinimo faktorius) ir x (garantinė įmoka), jei yra, tai skaičiai, kurie yra iš anksto nustatyti emisijos metu arba laikui bėgant gali keistis, bet tik emisijos metu nustatytu būdu, kai l yra daugiau negu nulis per visą turto galiojimo laikotarpį. Jeigu kintamoji atkarpa yra su infliacijos indekso orientacine norma, l lygus vienetui.“;

| 8. | įterpiamas šis 77a straipsnis:

  „77a straipsnis
  Investicijų į turtu užtikrintus vertybinius popierius apribojimai
  Bet kokios su sandoriu susijusios ir emitento ar SPĮ banko sąskaitose esančios piniginės lėšos negali būti visiškai ar iš dalies, faktiškai ar potencialiai investuotos į kitas TUVP dalis, su kredito įvykiais susietas skolos priemones, apsikeitimo sandorius, kitas išvestines priemones, sintetinius vertybinius popierius ar panašius reikalavimus.“; |
| --- | --- |

8.

įterpiamas šis 77a straipsnis:

„77a straipsnis

Investicijų į turtu užtikrintus vertybinius popierius apribojimai

Bet kokios su sandoriu susijusios ir emitento ar SPĮ banko sąskaitose esančios piniginės lėšos negali būti visiškai ar iš dalies, faktiškai ar potencialiai investuotos į kitas TUVP dalis, su kredito įvykiais susietas skolos priemones, apsikeitimo sandorius, kitas išvestines priemones, sintetinius vertybinius popierius ar panašius reikalavimus.“;

| 9. | 73 straipsnio 7 dalis išbraukiama; |
| --- | --- |

9.

73 straipsnio 7 dalis išbraukiama;

| 10. | 78 straipsnio 1 dalis pakeičiama taip:

  „1.   Išsamūs ir standartizuoti paskolų lygio duomenys apie visą pinigų srautą sukuriantį turtą, kuriuo užtikrinti TUVP, padaromi prieinamais vadovaujantis VIII priedo procedūromis, taip pat informacija apie reikalaujamų duomenų kokybės įvertį ir Eurosistemos paskolų lygio duomenų saugykloms taikomus tinkamumo reikalavimus. Vertindama tinkamumą, Eurosistema atsižvelgia į: a) visus atvejus, kai nepateikiami duomenys, ir b) tai, kaip dažnai atskiruose paskolos lygio duomenų laukeliuose aptinkami neteisingi duomenys.“; |
| --- | --- |

10.

78 straipsnio 1 dalis pakeičiama taip:

„1.   Išsamūs ir standartizuoti paskolų lygio duomenys apie visą pinigų srautą sukuriantį turtą, kuriuo užtikrinti TUVP, padaromi prieinamais vadovaujantis VIII priedo procedūromis, taip pat informacija apie reikalaujamų duomenų kokybės įvertį ir Eurosistemos paskolų lygio duomenų saugykloms taikomus tinkamumo reikalavimus. Vertindama tinkamumą, Eurosistema atsižvelgia į: a) visus atvejus, kai nepateikiami duomenys, ir b) tai, kaip dažnai atskiruose paskolos lygio duomenų laukeliuose aptinkami neteisingi duomenys.“;

| 11. | Ketvirtos dalies II antraštinės dalies 1 skyriaus 2 skirsnyje įterpiamas šis 4 poskirsnis:


  „4 poskirsnis



  Specialieji tam tikrų neužtikrintų skolos priemonių tinkamumo kriterijai



  81a straipsnis
  Tam tikrų neužtikrintų skolos priemonių tinkamumo kriterijai

  1.   Tam, kad kredito įstaigų arba investicinių įmonių ar su jomis glaudžiais ryšiais susijusių subjektų, kaip apibrėžta 138 straipsnio 2 dalyje, išleistos neužtikrintos skolos priemonės būtų tinkamos Eurosistemos kredito operacijoms, jos turi atitikti bendruosius tinkamumo kriterijus, susijusius su visomis 1 skirsnyje nustatytomis antrinę rinką turinčio turto rūšimis, išskyrus 64 straipsnyje nustatytą reikalavimą, tokia apimtimi, kuria neužtikrintos skolos priemonės yra subordinuotos pagal įstatymą.


  2.   Šiame poskirsnyje subordinacija pagal įstatymą yra neužtikrintų skolos priemonių, kurioms nėra numatyta subordinacija pagal emisijos sąlygas ir kitus sutartinius dokumentus, emitentui taikomuose teisės aktuose numatyta subordinacija.“; |
| --- | --- |

11.

Ketvirtos dalies II antraštinės dalies 1 skyriaus 2 skirsnyje įterpiamas šis 4 poskirsnis:

„4 poskirsnis

„4 poskirsnis

Specialieji tam tikrų neužtikrintų skolos priemonių tinkamumo kriterijai

Specialieji tam tikrų neužtikrintų skolos priemonių tinkamumo kriterijai

81a straipsnis

Tam tikrų neužtikrintų skolos priemonių tinkamumo kriterijai

1.   Tam, kad kredito įstaigų arba investicinių įmonių ar su jomis glaudžiais ryšiais susijusių subjektų, kaip apibrėžta 138 straipsnio 2 dalyje, išleistos neužtikrintos skolos priemonės būtų tinkamos Eurosistemos kredito operacijoms, jos turi atitikti bendruosius tinkamumo kriterijus, susijusius su visomis 1 skirsnyje nustatytomis antrinę rinką turinčio turto rūšimis, išskyrus 64 straipsnyje nustatytą reikalavimą, tokia apimtimi, kuria neužtikrintos skolos priemonės yra subordinuotos pagal įstatymą.

2.   Šiame poskirsnyje subordinacija pagal įstatymą yra neužtikrintų skolos priemonių, kurioms nėra numatyta subordinacija pagal emisijos sąlygas ir kitus sutartinius dokumentus, emitentui taikomuose teisės aktuose numatyta subordinacija.“;

| 12. | 83 straipsnio a punktas pakeičiamas taip:






  „a) | IKVI emisijos reitingas: šis reitingas yra IKVI kredito vertinimas, suteiktas emisijai arba, jei nėra tos pačios IKVI sudaryto emisijos reitingo, programai arba emisijų serijai, pagal kurią išleistas turtas. IKVI vertinimas, suteiktas programai arba emisijų serijai, yra priimtinas tik tuomet, jeigu IKVI šį reitingą aiškiai ir nedviprasmiškai susiejo su konkretaus turto ISIN kodu ir nėra kito tos pačios IKVI suteikto emisijos reitingo. IKVI emisijų reitingų atžvilgiu Eurosistema neatsižvelgia į pradinį turto terminą.“; |
| --- | --- | --- |

12.

83 straipsnio a punktas pakeičiamas taip:

„a)

IKVI emisijos reitingas: šis reitingas yra IKVI kredito vertinimas, suteiktas emisijai arba, jei nėra tos pačios IKVI sudaryto emisijos reitingo, programai arba emisijų serijai, pagal kurią išleistas turtas. IKVI vertinimas, suteiktas programai arba emisijų serijai, yra priimtinas tik tuomet, jeigu IKVI šį reitingą aiškiai ir nedviprasmiškai susiejo su konkretaus turto ISIN kodu ir nėra kito tos pačios IKVI suteikto emisijos reitingo. IKVI emisijų reitingų atžvilgiu Eurosistema neatsižvelgia į pradinį turto terminą.“;

| 13. | 104 straipsnyje įterpiama 3a dalis:

  „3a.   Nuo 2018 m. sausio 1 d. NCB naudoja mechanizmą užtikrinti, kad įskaitymo rizika panaikinta arba reikšmingai sumažinta, kai jie įkaitu priima po tos datos atsiradusius kredito reikalavimus. Iki 2018 m. sausio 1 d. atsiradę kredito reikalavimai, kuriems nebuvo taikomas tas mechanizmas, gali būti pateikti įkaitu iki 2019 m. gruodžio 31 d., jei įvykdyti visi kiti tinkamumo kriterijai.“; |
| --- | --- |

13.

104 straipsnyje įterpiama 3a dalis:

„3a.   Nuo 2018 m. sausio 1 d. NCB naudoja mechanizmą užtikrinti, kad įskaitymo rizika panaikinta arba reikšmingai sumažinta, kai jie įkaitu priima po tos datos atsiradusius kredito reikalavimus. Iki 2018 m. sausio 1 d. atsiradę kredito reikalavimai, kuriems nebuvo taikomas tas mechanizmas, gali būti pateikti įkaitu iki 2019 m. gruodžio 31 d., jei įvykdyti visi kiti tinkamumo kriterijai.“;

| 14. | 120 straipsnis iš dalies keičiamas taip:






  a) | 1 ir 2 dalys pakeičiamos taip:

  „1.   EKVS tikslais bendrieji IKVI pripažinimo kriterijai yra šie:






  a) | Europos vertybinių popierių ir rinkų institucija užregistruoja IKVI pagal Reglamentą (EB) Nr. 1060/2009; |
| --- | --- | --- | --- |

14.

120 straipsnis iš dalies keičiamas taip:

a)

1 ir 2 dalys pakeičiamos taip:

„1.   EKVS tikslais bendrieji IKVI pripažinimo kriterijai yra šie:

a)

Europos vertybinių popierių ir rinkų institucija užregistruoja IKVI pagal Reglamentą (EB) Nr. 1060/2009;

| b) | IKVI atitinka operacinius kriterijus ir teikia pakankamos apimties paslaugas, kad užtikrintų veiksmingą EKVS įgyvendinimą. Pirmiausia, tam, kad būtų galima naudoti IKVI kredito vertinimus, Eurosistemai turi būti prieinama informacija apie šiuos vertinimus, taip pat informacija vertinimams palyginti ir priskirti, t. y. turi būti prieinama informacija, skirta Eurosistemos kredito kokybės lygių vertinimų lyginamajam sugretinimui ir veiklos rezultatų stebėjimo procesui atlikti pagal 126 straipsnį. |
| --- | --- |

b)

IKVI atitinka operacinius kriterijus ir teikia pakankamos apimties paslaugas, kad užtikrintų veiksmingą EKVS įgyvendinimą. Pirmiausia, tam, kad būtų galima naudoti IKVI kredito vertinimus, Eurosistemai turi būti prieinama informacija apie šiuos vertinimus, taip pat informacija vertinimams palyginti ir priskirti, t. y. turi būti prieinama informacija, skirta Eurosistemos kredito kokybės lygių vertinimų lyginamajam sugretinimui ir veiklos rezultatų stebėjimo procesui atlikti pagal 126 straipsnį.

2.   Eurosistema pasilieka teisę spręsti, ar kredito reitingų agentūrai (KRA) pateikus paraišką inicijuoti EKVS pripažinimo procedūrą. Priimdama sprendimą Eurosistema, be kitų dalykų, dar atsižvelgia į tai, ar KRA teikia pakankamos apimties paslaugas, kad būtų užtikrintas veiksmingas EKVS įgyvendinimas pagal IXa priede nustatytus reikalavimus.“;

| b) | Įterpiama ši 2a dalis:

  „2a.   Pradėjus EKVS pripažinimo procedūrą Eurosistema tiria visą papildomą informaciją, kuri laikoma svarbia veiksmingam EKVS įgyvendinimui užtikrinti, įskaitant IKVI gebėjimus atitikti EKVS veiklos rezultatų stebėjimo procesui taikomus kriterijus ir taisykles pagal IX priede nustatytus reikalavimus ir IXb priedo specialius kriterijus (jei taikoma). Eurosistema pasilieka teisę spręsti, ar ji pripažįsta IKVI tinkama EKVS tikslais, remdamasi pateikta informacija ir savo pačios deramo patikrinimo įvertinimu.“; |
| --- | --- |

b)

Įterpiama ši 2a dalis:

„2a.   Pradėjus EKVS pripažinimo procedūrą Eurosistema tiria visą papildomą informaciją, kuri laikoma svarbia veiksmingam EKVS įgyvendinimui užtikrinti, įskaitant IKVI gebėjimus atitikti EKVS veiklos rezultatų stebėjimo procesui taikomus kriterijus ir taisykles pagal IX priede nustatytus reikalavimus ir IXb priedo specialius kriterijus (jei taikoma). Eurosistema pasilieka teisę spręsti, ar ji pripažįsta IKVI tinkama EKVS tikslais, remdamasi pateikta informacija ir savo pačios deramo patikrinimo įvertinimu.“;

| 15. | 122 straipsnio 3 dalies b punktas pakeičiamas taip:






  „b) | pažangus kompetentingos institucijos įvertinimas, atspindintis šiuo metu turimą informaciją apie visus klausimus, darančius įtaką VRPS naudojimui įkaito tikslais, ir visus klausimus, susijusius su duomenimis, naudojamais EKVS veiklos rezultatų stebėjimo procese.“; |
| --- | --- | --- |

15.

122 straipsnio 3 dalies b punktas pakeičiamas taip:

„b)

pažangus kompetentingos institucijos įvertinimas, atspindintis šiuo metu turimą informaciją apie visus klausimus, darančius įtaką VRPS naudojimui įkaito tikslais, ir visus klausimus, susijusius su duomenimis, naudojamais EKVS veiklos rezultatų stebėjimo procese.“;

| 16. | 137 straipsnio 2 dalis pakeičiama taip:

  „2.   Antrinę rinką turinčiam turtui taikomi bendrieji tinkamumo kriterijai, nustatyti ketvirtos dalies II antraštinėje dalyje, išskyrus antrinę rinką turintį turtą, kuris:






  a) | gali būti ne EEE šalyse išleistas, laikomas ir jose gali būti juo atsiskaitoma; |
| --- | --- | --- |

16.

137 straipsnio 2 dalis pakeičiama taip:

„2.   Antrinę rinką turinčiam turtui taikomi bendrieji tinkamumo kriterijai, nustatyti ketvirtos dalies II antraštinėje dalyje, išskyrus antrinę rinką turintį turtą, kuris:

a)

gali būti ne EEE šalyse išleistas, laikomas ir jose gali būti juo atsiskaitoma;

| b) | gali būti išreikštas kita nei euro valiuta ir |
| --- | --- |

b)

gali būti išreikštas kita nei euro valiuta ir

| c) | neturi atkarpos vertės, dėl kurios atsiranda neigiamas pinigų srautas.“; |
| --- | --- |

c)

neturi atkarpos vertės, dėl kurios atsiranda neigiamas pinigų srautas.“;

| 17. | 138 straipsnio 3 dalies a punktas pakeičiamas taip:






  „a) | glaudiems ryšiams tarp kitos sandorio šalies ir EEE viešojo sektoriaus subjekto, kuris turi teisę rinkti mokesčius, arba atvejais, kai vienas arba daugiau EEE viešojo sektoriaus subjektų, turinčių teisę rinkti mokesčius, yra skolos priemonės garantai, o atitinkama garantija atitinka 114 straipsnio savybes, visais atvejais taikant 139 straipsnio 1 dalį;“; |
| --- | --- | --- |

17.

138 straipsnio 3 dalies a punktas pakeičiamas taip:

„a)

glaudiems ryšiams tarp kitos sandorio šalies ir EEE viešojo sektoriaus subjekto, kuris turi teisę rinkti mokesčius, arba atvejais, kai vienas arba daugiau EEE viešojo sektoriaus subjektų, turinčių teisę rinkti mokesčius, yra skolos priemonės garantai, o atitinkama garantija atitinka 114 straipsnio savybes, visais atvejais taikant 139 straipsnio 1 dalį;“;

| 18. | 139 straipsnio 1 dalis pakeičiama taip:

  „1.   Nepadengtos skolos priemonės, kurias išleido kita sandorio šalis arba bet kuris su šia kita sandorio šalimi glaudžiais ryšiais susijęs subjektas, kaip apibrėžta 138 straipsnio 2 dalyje, ir kurias visapusiškai garantavo vienas arba keli EEE viešojo sektoriaus subjektai, kurie turi teisę rinkti mokesčius, tokios kitos sandorio šalies negali būti naudojamos kaip įkaitas Eurosistemos kredito operacijoms:






  a) | tiesiogiai arba |
| --- | --- | --- |

18.

139 straipsnio 1 dalis pakeičiama taip:

„1.   Nepadengtos skolos priemonės, kurias išleido kita sandorio šalis arba bet kuris su šia kita sandorio šalimi glaudžiais ryšiais susijęs subjektas, kaip apibrėžta 138 straipsnio 2 dalyje, ir kurias visapusiškai garantavo vienas arba keli EEE viešojo sektoriaus subjektai, kurie turi teisę rinkti mokesčius, tokios kitos sandorio šalies negali būti naudojamos kaip įkaitas Eurosistemos kredito operacijoms:

a)

tiesiogiai arba

| b) | netiesiogiai, kai jos yra įtrauktos į padengtų obligacijų fondą.“; |
| --- | --- |

b)

netiesiogiai, kai jos yra įtrauktos į padengtų obligacijų fondą.“;

| 19. | 141 straipsnio 1 dalis pakeičiama taip:

  „1.   Kredito įstaigos arba bet kurio kito subjekto, su kuriuo ši kredito įstaiga yra susijusi glaudžiais ryšiais, išleistas nepadengtas skolos priemones kita sandorio šalis gali pateikti ir naudoti įkaitu tik tada, jeigu šių skolos priemonių bendra įkaito vertė neviršija 2,5 % visos tos kitos sandorio šalies įkeisto turto vertės (įvertinus mažesne nei rinkos verte). Šis 2,5 % apribojimas netaikomas:






  a) | jeigu tokio turto vertė įvertinus mažesne nei rinkos verte yra ne didesnė kaip 50 mln. eurų arba |
| --- | --- | --- |

19.

141 straipsnio 1 dalis pakeičiama taip:

„1.   Kredito įstaigos arba bet kurio kito subjekto, su kuriuo ši kredito įstaiga yra susijusi glaudžiais ryšiais, išleistas nepadengtas skolos priemones kita sandorio šalis gali pateikti ir naudoti įkaitu tik tada, jeigu šių skolos priemonių bendra įkaito vertė neviršija 2,5 % visos tos kitos sandorio šalies įkeisto turto vertės (įvertinus mažesne nei rinkos verte). Šis 2,5 % apribojimas netaikomas:

a)

jeigu tokio turto vertė įvertinus mažesne nei rinkos verte yra ne didesnė kaip 50 mln. eurų arba

| b) | jei už tokį turtą garantavo teisę rinkti mokesčius turintis viešojo sektoriaus subjektas, pateikdamas garantiją, kuri atitinka 114 straipsnyje nustatytus požymius.“; |
| --- | --- |

b)

jei už tokį turtą garantavo teisę rinkti mokesčius turintis viešojo sektoriaus subjektas, pateikdamas garantiją, kuri atitinka 114 straipsnyje nustatytus požymius.“;

| 20. | 143 straipsnis išbraukiamas. |
| --- | --- |

20.

143 straipsnis išbraukiamas.

| 21. | įterpiamas šis 144a straipsnis:

  „144a straipsnis
  Tinkamas turtas su neigiamais pinigų srautais

  1.   NCB numato, kad kita sandorio šalis ir toliau atsako už tai, kad ji laiku sumokėtų visas neigiamų pinigų srautų sumas, susijusias su pateiktu arba jos įkaitu naudojamu tinkamu turtu.


  2.   Jei kita sandorio šalis pagal 1 dalį laiku nesumoka, Eurosistema gali, tačiau neprivalo įvykdyti atitinkamą mokėjimą. NCB numato, kad kita sandorio šalis Eurosistemai pareikalavus tuoj pat kompensuoja Eurosistemos apmokėtas neigiamų pinigų srautų sumas, nes kita sandorio šalis to nepadarė. Jei kita sandorio šalis laiku nesumoka pagal 1 dalį, Eurosistema turi teisę tuoj pat ir iš anksto neįspėjusi nusirašyti sumą, lygią sumai, kurią Eurosistema turi sumokėti tokios kitos sandorio šalies vardu, naudodamasi:






  a) | atitinkamos kitos sandorio šalies mokėjimų modulio (MM) sąskaita TARGET2, kaip numatyta Gairių ECB/2012/27 II priedo 36 straipsnio 6 dalyje, arba |
| --- | --- | --- |

21.

įterpiamas šis 144a straipsnis:

„144a straipsnis

Tinkamas turtas su neigiamais pinigų srautais

1.   NCB numato, kad kita sandorio šalis ir toliau atsako už tai, kad ji laiku sumokėtų visas neigiamų pinigų srautų sumas, susijusias su pateiktu arba jos įkaitu naudojamu tinkamu turtu.

2.   Jei kita sandorio šalis pagal 1 dalį laiku nesumoka, Eurosistema gali, tačiau neprivalo įvykdyti atitinkamą mokėjimą. NCB numato, kad kita sandorio šalis Eurosistemai pareikalavus tuoj pat kompensuoja Eurosistemos apmokėtas neigiamų pinigų srautų sumas, nes kita sandorio šalis to nepadarė. Jei kita sandorio šalis laiku nesumoka pagal 1 dalį, Eurosistema turi teisę tuoj pat ir iš anksto neįspėjusi nusirašyti sumą, lygią sumai, kurią Eurosistema turi sumokėti tokios kitos sandorio šalies vardu, naudodamasi:

a)

atitinkamos kitos sandorio šalies mokėjimų modulio (MM) sąskaita TARGET2, kaip numatyta Gairių ECB/2012/27 II priedo 36 straipsnio 6 dalyje, arba

| b) | esant išankstiniam atsiskaitymų banko leidimui, atsiskaitymų banko MM sąskaita TARGET2, susijusios kitos sandorio šalies naudojama Eurosistemos kredito operacijoms, arba |
| --- | --- |

b)

esant išankstiniam atsiskaitymų banko leidimui, atsiskaitymų banko MM sąskaita TARGET2, susijusios kitos sandorio šalies naudojama Eurosistemos kredito operacijoms, arba

| c) | bet kokia kita sąskaita, kuri gali būti naudojama Eurosistemos pinigų politikos operacijoms, kurią atitinkama kita sandorio šalis turi NCB. |
| --- | --- |

c)

bet kokia kita sąskaita, kuri gali būti naudojama Eurosistemos pinigų politikos operacijoms, kurią atitinkama kita sandorio šalis turi NCB.

3.   Bet kokia pagal 2 dalį Eurosistemos sumokėta suma, kurios kita sandorio šalis pareikalavus tuoj pat negrąžina, ir kurios Eurosistema negali nusirašyti jokioje susijusioje sąskaitoje, kaip numatyta 2 dalyje, laikoma Eurosistemos suteikta paskola, už kurią taikoma sankcija pagal 154 straipsnį.“;

| 22. | 154 straipsnio 1 dalies a punktas pakeičiamas taip:






  „a) | grįžtamųjų sandorių ir valiutų apsikeitimo sandorių pinigų politikos tikslais atveju – įsipareigojimai, kaip nustatyta 15 straipsniu, tinkamai užtikrinti įkaitu ir atsiskaityti už sumą, kuri kitai sandorio šaliai buvo paskirta visam tam tikros operacijos laikotarpiui, taip pat už tam tikros operacijos likusią sumą NCB atlikus išankstinį operacijos užbaigimą;“; |
| --- | --- | --- |

22.

154 straipsnio 1 dalies a punktas pakeičiamas taip:

„a)

grįžtamųjų sandorių ir valiutų apsikeitimo sandorių pinigų politikos tikslais atveju – įsipareigojimai, kaip nustatyta 15 straipsniu, tinkamai užtikrinti įkaitu ir atsiskaityti už sumą, kuri kitai sandorio šaliai buvo paskirta visam tam tikros operacijos laikotarpiui, taip pat už tam tikros operacijos likusią sumą NCB atlikus išankstinį operacijos užbaigimą;“;

| 23. | 154 straipsnio 1 dalis papildoma šiuo e punktu:






  „e) | mokėjimo įsipareigojimai pagal 144a straipsnio 3 dalį.“; |
| --- | --- | --- |

23.

154 straipsnio 1 dalis papildoma šiuo e punktu:

„e)

mokėjimo įsipareigojimai pagal 144a straipsnio 3 dalį.“;

| 24. | 156 straipsnio 1 dalies a punktas pakeičiamas taip:






  „a) | paskirta finansinė bauda;“; |
| --- | --- | --- |

24.

156 straipsnio 1 dalies a punktas pakeičiamas taip:

„a)

paskirta finansinė bauda;“;

| 25. | 156 straipsnio 4 dalies a punktas pakeičiamas taip:






  „a) | paskirta finansinė bauda;“; |
| --- | --- | --- |

25.

156 straipsnio 4 dalies a punktas pakeičiamas taip:

„a)

paskirta finansinė bauda;“;

| 26. | 166 straipsnyje įterpiama 4a dalis:

  „4a.   Kiekvienas NCB taiko sutartines arba reguliavimo priemones, kurios užtikrina, kad visais atvejais buveinės NCB turi teisę skirti finansinę baudą kitai sandorio šaliai visiškai arba iš dalies nekompensavus kredito arba neapmokėjus visos atpirkimo kainos ar nepateikus nusipirkto turto suėjus jo išpirkimo terminui ar kitu privalomu atveju, jei neįmanoma taikyti 166 straipsnio 2 dalyje numatytų priemonių. Finansinė bauda apskaičiuojama pagal šių gairių VII priedo I skirsnio 1 dalies a punktą bei šių gairių VII priedo I skirsnio 2–4 dalis bei atsižvelgiant į lėšų sumą, kurios kita sandorio šalis galėtų nesumokėti arba nekompensuoti, arba turtą, kurio kita sandorio šalis galėtų nepateikti, bei į kalendorinių dienų, kuriomis kita sandorio šalis nesumokėjo, nekompensavo arba nepateikė turto, skaičių.“; |
| --- | --- |

26.

166 straipsnyje įterpiama 4a dalis:

„4a.   Kiekvienas NCB taiko sutartines arba reguliavimo priemones, kurios užtikrina, kad visais atvejais buveinės NCB turi teisę skirti finansinę baudą kitai sandorio šaliai visiškai arba iš dalies nekompensavus kredito arba neapmokėjus visos atpirkimo kainos ar nepateikus nusipirkto turto suėjus jo išpirkimo terminui ar kitu privalomu atveju, jei neįmanoma taikyti 166 straipsnio 2 dalyje numatytų priemonių. Finansinė bauda apskaičiuojama pagal šių gairių VII priedo I skirsnio 1 dalies a punktą bei šių gairių VII priedo I skirsnio 2–4 dalis bei atsižvelgiant į lėšų sumą, kurios kita sandorio šalis galėtų nesumokėti arba nekompensuoti, arba turtą, kurio kita sandorio šalis galėtų nepateikti, bei į kalendorinių dienų, kuriomis kita sandorio šalis nesumokėjo, nekompensavo arba nepateikė turto, skaičių.“;

| 27. | VII, VIII ir XII priedai iš dalies keičiami, ir šių gairių priedu įterpiami nauji IXa ir IXb priedai. |
| --- | --- |

27.

VII, VIII ir XII priedai iš dalies keičiami, ir šių gairių priedu įterpiami nauji IXa ir IXb priedai.

2 straipsnis

Įsigaliojimas ir įgyvendinimas

1.   Šios gairės įsigalioja tą dieną, kai apie jas pranešama valstybių narių, kurių valiuta yra euro, nacionaliniams centriniams bankams.

2.   Valstybių narių, kurių valiuta yra euro, nacionaliniai centriniai bankai imasi reikiamų priemonių šioms gairėms vykdyti ir jas taikyti nuo 2017 m. sausio 1 d. Jie praneša ECB apie su šiomis priemonėmis susijusius tekstus ir priemones ne vėliau kaip iki 2016 m. gruodžio 5 d.

3 straipsnis

Adresatai

Šios gairės skirtos visiems Eurosistemos centriniams bankams.

Priimta Frankfurte prie Maino 2016 m. lapkričio 2 d.

ECB valdančiosios tarybos vardu

ECB Pirmininkas

Mario DRAGHI

---

(1)  
  2014 m. gruodžio 19 d. Europos Centrinio Banko gairės (ES) 2015/510 dėl Eurosistemos pinigų politikos sistemos įgyvendinimo (ECB/2014/60) (Bendrųjų dokumentų gairės) (OL L 91, 2015 4 2, p. 3).

1

(2)  
  2014 m. gegužės 15 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2014/59/ES, kuria nustatoma kredito įstaigų ir investicinių įmonių gaivinimo ir pertvarkymo sistema ir iš dalies keičiamos Tarybos direktyva 82/891/EEB, direktyvos 2001/24/EB, 2002/47/EB, 2004/25/EB, 2005/56/EB, 2007/36/EB, 2011/35/ES, 2012/30/ES bei 2013/36/ES ir Europos Parlamento ir Tarybos reglamentai (ES) Nr. 1093/2010 bei (ES) Nr. 648/2012 (OL L 173, 2014 6 12, p. 190).

2

---

PRIEDAS

Gairių (ES) 2015/510 (ECB/2014/60) VII, VIII ir XII priedai iš dalies keičiami, ir įterpiami nauji IXa ir IXb priedai:

| 1. | VII priedo 1 dalies b punktas pakeičiamas taip:






  „b) | už 154 straipsnio 1 dalies d arba e punkte nurodytų įsipareigojimų pažeidimą finansinė bauda apskaičiuojama remiantis 5 procentais padidintu ribinės skolinimosi galimybės normos dydžiu, kuris buvo taikomas dieną, kuri sutampa su pažeidimo pradžia. Už kartotinius 154 straipsnio 1 dalies d punkte arba 154 straipsnio 1 dalies e punkte nurodytų įsipareigojimų pažeidimus per 12 mėnesių laikotarpį (nuo pirmojo pažeidimo dienos) baudos dydis po kiekvieno pažeidimo paauga 2,5 procento.“; |
| --- | --- | --- |

1.

VII priedo 1 dalies b punktas pakeičiamas taip:

„b)

| 2. | VII priedo 5 dalies a punktas pakeičiamas taip:






  „a) | taikomas septynerių kalendorinių dienų atidėjimo laikotarpis, jei pažeidimas įvyksta dėl to, kad pasikeitus vertinimui ir papildomai nepateikiant daugiau tokių neužtikrintų skolos priemonių bei nepašalinus turto iš bendrojo įkaito fondo, susidaro tokia padėtis:






  i) | jau pateiktų neužtikrintų skolos priemonių vertė padidėja arba |
| --- | --- | --- | --- |

2.

VII priedo 5 dalies a punktas pakeičiamas taip:

„a)

i)

jau pateiktų neužtikrintų skolos priemonių vertė padidėja arba

| ii) | visa įkaito fondo vertė sumažėja. |
| --- | --- |

ii)

visa įkaito fondo vertė sumažėja.

Tokiais atvejais reikalaujama, kad atidėjimo laikotarpiu kita sandorio šalis patikslintų savo bendrojo įkaito fondo vertę ir (arba) tokių neužtikrintų skolos priemonių vertę tam, kad užtikrintų, jog laikomasi taikomo apribojimo.“;

| 3. | VII priedo 6 dalis pakeičiama taip:






  „6. | Jei kita sandorio šalis pateikė informaciją, kuri Eurosistemos požiūriu neigiamai paveikia įkaito vertę pagal 145 straipsnio 4 dalį, pavyzdžiui, neteisingą informaciją apie likusį panaudoto kredito reikalavimo dydį, kuri yra arba buvo klaidinga arba pasenusi, arba jei kita sandorio šalis laiku nepateikia pagal 101 straipsnio 1 dalies a punkto iv papunktį reikalaujamos informacijos, apskaičiuojant finansinę baudą pagal 3 dalį atsižvelgiama į įkaito, kuris buvo neigiamai paveiktas, sumą (vertę), o atidėjimo laikotarpis netaikomas. Jei neteisinga informacija pataisoma per taikytiną įspėjimo laikotarpį, pavyzdžiui, kredito reikalavimų atveju per kitą darbo dieną pagal 109 straipsnio 2 dalį, bauda neskiriama.“; |
| --- | --- | --- |

3.

VII priedo 6 dalis pakeičiama taip:

„6.

| 4. | VII priedo 7 dalis pakeičiama taip:






  „7. | Pažeidus įsipareigojimus, nurodytus 154 straipsnio 1 dalies d arba e punkte, finansinė bauda apskaičiuojama pagal 1 dalies b punktą taikant baudos dydį kitos sandorio šalies neteisėtai panaudotos ribinės skolinimosi galimybės sumai arba neapmokėtam Eurosistemos kreditui.“; |
| --- | --- | --- |

4.

VII priedo 7 dalis pakeičiama taip:

„7.

| 5. | VIII priedas iš dalies keičiamas taip:






  a) | pavadinimas pakeičiamas taip:


  „TURTU UŽTIKRINTŲ VERTYBINIŲ POPIERIŲ PASKOLŲ LYGIO DUOMENŲ ATSKAITOMYBĖS REIKALAVIMAI IR EUROSISTEMOS ATLIEKAMO PASKOLŲ LYGIO DUOMENŲ SAUGYKLŲ PRIPAŽINIMO TVARKA“; |
| --- | --- | --- |

5.

VIII priedas iš dalies keičiamas taip:

a)

pavadinimas pakeičiamas taip:

„TURTU UŽTIKRINTŲ VERTYBINIŲ POPIERIŲ PASKOLŲ LYGIO DUOMENŲ ATSKAITOMYBĖS REIKALAVIMAI IR EUROSISTEMOS ATLIEKAMO PASKOLŲ LYGIO DUOMENŲ SAUGYKLŲ PRIPAŽINIMO TVARKA“;

| b) | įvadinė dalis pakeičiama taip:

  „Šis priedas taikomas pinigų srautą kuriančio turto, užtikrinančio turtu užtikrintus vertybinius popierius (TUVP), fondo išsamių ir standartizuotų paskolų lygio duomenų teikimui, kaip nurodyta 78 straipsnyje, ir nustato Eurosistemos atliekamo paskolų lygio duomenų saugyklų pripažinimo tvarką.“; |
| --- | --- |

b)

įvadinė dalis pakeičiama taip:

„Šis priedas taikomas pinigų srautą kuriančio turto, užtikrinančio turtu užtikrintus vertybinius popierius (TUVP), fondo išsamių ir standartizuotų paskolų lygio duomenų teikimui, kaip nurodyta 78 straipsnyje, ir nustato Eurosistemos atliekamo paskolų lygio duomenų saugyklų pripažinimo tvarką.“;

| c) | I.1 skirsnis pakeičiamas taip:






  „1. | Atitinkamos šalys turi pateikti paskolų lygio duomenis Eurosistemos pripažintai paskolų lygio duomenų saugyklai. Paskolų lygio duomenų saugykla tokius duomenis skelbia elektroniniu būdu.“; |
| --- | --- | --- |

c)

I.1 skirsnis pakeičiamas taip:

„1.

| d) | įterpiamas šis naujas IV skirsnis:
  „IV.   PASKOLŲ LYGIO DUOMENŲ SAUGYKLŲ PRIPAŽINIMAS
  I.   Pripažinimo reikalavimai







  1. | Tam, kad būtų patvirtintos, paskolų lygio duomenų saugyklos turi atitikti taikytinus Eurosistemos reikalavimus, įskaitant atviro prisijungimo, nediskriminavimo, apimties, atitinkamos valdymo struktūros ir skaidrumo reikalavimus. |
| --- | --- | --- |

d)

įterpiamas šis naujas IV skirsnis:

„IV.   PASKOLŲ LYGIO DUOMENŲ SAUGYKLŲ PRIPAŽINIMAS

I.   Pripažinimo reikalavimai

1.

Tam, kad būtų patvirtintos, paskolų lygio duomenų saugyklos turi atitikti taikytinus Eurosistemos reikalavimus, įskaitant atviro prisijungimo, nediskriminavimo, apimties, atitinkamos valdymo struktūros ir skaidrumo reikalavimus.

| 2. | Atvirojo prisijungimo ir nediskriminavimo reikalavimų atžvilgiu paskolų lygio saugykla:






  a) | suteikdama galimybę vartotojams prisijungti prie paskolų lygio duomenų negali nepagrįstai diskriminuoti duomenų vartotojų; |
| --- | --- | --- |

2.

Atvirojo prisijungimo ir nediskriminavimo reikalavimų atžvilgiu paskolų lygio saugykla:

a)

suteikdama galimybę vartotojams prisijungti prie paskolų lygio duomenų negali nepagrįstai diskriminuoti duomenų vartotojų;

| b) | privalo taikyti paskolų lygio duomenų prisijungimo kriterijus, kurie yra objektyvūs, nediskriminaciniai ir viešai paskelbti; |
| --- | --- |

b)

privalo taikyti paskolų lygio duomenų prisijungimo kriterijus, kurie yra objektyvūs, nediskriminaciniai ir viešai paskelbti;

| c) | gali tik apriboti prisijungimą mažiausiai įmanoma apimtimi, kad atitiktų proporcingumo reikalavimą; |
| --- | --- |

c)

gali tik apriboti prisijungimą mažiausiai įmanoma apimtimi, kad atitiktų proporcingumo reikalavimą;

| d) | turi nustatyti teisingumo principu pagrįstas procedūras atvejams, kai atsisakoma leisti prisijungti duomenų vartotojams arba duomenų teikėjams; |
| --- | --- |

d)

turi nustatyti teisingumo principu pagrįstas procedūras atvejams, kai atsisakoma leisti prisijungti duomenų vartotojams arba duomenų teikėjams;

| e) | turi turėti reikiamus techninius pajėgumus suteikti galimybę prisijungti duomenų vartotojams ir duomenų teikėjams visomis numatytomis sąlygomis, įskaitant atsarginių duomenų išsaugojimo tvarką, duomenų saugumo bei duomenų atkūrimo nuostatas; |
| --- | --- |

e)

turi turėti reikiamus techninius pajėgumus suteikti galimybę prisijungti duomenų vartotojams ir duomenų teikėjams visomis numatytomis sąlygomis, įskaitant atsarginių duomenų išsaugojimo tvarką, duomenų saugumo bei duomenų atkūrimo nuostatas;

| f) | negali rinkti mokesčio iš duomenų vartotojų už paskolų lygio duomenų teikimą arba naudojimą, jei jis diskriminacinis arba lemtų nepagrįstus prisijungimo prie paskolų lygio duomenų apribojimus. |
| --- | --- |

f)

negali rinkti mokesčio iš duomenų vartotojų už paskolų lygio duomenų teikimą arba naudojimą, jei jis diskriminacinis arba lemtų nepagrįstus prisijungimo prie paskolų lygio duomenų apribojimus.

| 3. | Apimties reikalavimo atžvilgiu paskolų lygio duomenų saugykla:






  a) | turi nustatyti ir palaikyti pajėgias technines sistemas ir operacinę kontrolę, kad galėtų apdoroti paskolų lygio duomenis tokiu būdu, kuris atitinka Eurosistemos paskolų lygio duomenų apie tinkamą turtą, kuriam taikomi paskolų lygio duomenų atskleidimo reikalavimai, kaip nurodyta 78 straipsnyje ir šiame priede, teikimo reikalavimus; |
| --- | --- | --- |

3.

Apimties reikalavimo atžvilgiu paskolų lygio duomenų saugykla:

a)

turi nustatyti ir palaikyti pajėgias technines sistemas ir operacinę kontrolę, kad galėtų apdoroti paskolų lygio duomenis tokiu būdu, kuris atitinka Eurosistemos paskolų lygio duomenų apie tinkamą turtą, kuriam taikomi paskolų lygio duomenų atskleidimo reikalavimai, kaip nurodyta 78 straipsnyje ir šiame priede, teikimo reikalavimus;

| b) | turi patikimai įrodyti Eurosistemai, kad jos techniniai ir operaciniai pajėgumai leistų pasiekti pakankamai didelę apimtį, jei ji įgytų pripažintos paskolų lygio duomenų saugyklos statusą. |
| --- | --- |

b)

turi patikimai įrodyti Eurosistemai, kad jos techniniai ir operaciniai pajėgumai leistų pasiekti pakankamai didelę apimtį, jei ji įgytų pripažintos paskolų lygio duomenų saugyklos statusą.

| 4. | Atitinkamos valdymo struktūros ir skaidrumo reikalavimų atžvilgiu paskolų lygio duomenų saugykla:






  a) | turi nustatyti valdymo tvarką, kuri būtų palanki TUVP rinkos dalyvių interesams skatinant skaidrumą; |
| --- | --- | --- |

4.

Atitinkamos valdymo struktūros ir skaidrumo reikalavimų atžvilgiu paskolų lygio duomenų saugykla:

a)

turi nustatyti valdymo tvarką, kuri būtų palanki TUVP rinkos dalyvių interesams skatinant skaidrumą;

| b) | turi nustatyti aiškiai dokumentais pagrįstą valdymo tvarką, laikytis atitinkamų valdymo standartų ir užtikrinti atitinkamos organizacinės struktūros palaikymą ir veikimą, kad būtų užtikrintas tęstinumas ir tinkamas veikimas ir |
| --- | --- |

b)

turi nustatyti aiškiai dokumentais pagrįstą valdymo tvarką, laikytis atitinkamų valdymo standartų ir užtikrinti atitinkamos organizacinės struktūros palaikymą ir veikimą, kad būtų užtikrintas tęstinumas ir tinkamas veikimas ir

| c) | turi suteikti Eurosistemai pakankamą prieigą prie dokumentų ir papildomos informacijos, kad būtų galima nuolat stebėti tvarų paskolų lygio duomenų saugyklos valdymo struktūros tinkamumą. |
| --- | --- |

c)

turi suteikti Eurosistemai pakankamą prieigą prie dokumentų ir papildomos informacijos, kad būtų galima nuolat stebėti tvarų paskolų lygio duomenų saugyklos valdymo struktūros tinkamumą.

II.   Pripažinimo ir pripažinimo panaikinimo tvarka

| 1. | Paraiška dėl to, kad Eurosistema pripažintų paskolų lygio duomenų saugyklą, turi būti pateikta ECB rizikos valdymo direktoratui. Paraiškoje turi būti pateikti tinkami įrodymai ir visi susiję dokumentai, parodantys paraiškos teikėjo atitiktį šiose gairėse nustatytiems paskolų lygio duomenų saugyklų reikalavimams. Paraiška, įrodymai ir susiję dokumentai turi būti pateikti raštu ir, kai įmanoma, elektroniniu formatu. |
| --- | --- |

1.

Paraiška dėl to, kad Eurosistema pripažintų paskolų lygio duomenų saugyklą, turi būti pateikta ECB rizikos valdymo direktoratui. Paraiškoje turi būti pateikti tinkami įrodymai ir visi susiję dokumentai, parodantys paraiškos teikėjo atitiktį šiose gairėse nustatytiems paskolų lygio duomenų saugyklų reikalavimams. Paraiška, įrodymai ir susiję dokumentai turi būti pateikti raštu ir, kai įmanoma, elektroniniu formatu.

| 2. | Per 25 darbo dienas nuo paraiškos gavimo dienos ECB įvertina, ar paraiška yra tinkamai pateikta. Jei paraiška nėra tinkamai pateikta, ECB nustato terminą, iki kurio paskolų lygio duomenų saugykla turi pateikti papildomą informaciją. |
| --- | --- |

2.

Per 25 darbo dienas nuo paraiškos gavimo dienos ECB įvertina, ar paraiška yra tinkamai pateikta. Jei paraiška nėra tinkamai pateikta, ECB nustato terminą, iki kurio paskolų lygio duomenų saugykla turi pateikti papildomą informaciją.

| 3. | ECB, įvertinęs, ar paraiška pateikta tinkamai, apie tai atitinkamai praneša paskolų lygio duomenų saugyklai. |
| --- | --- |

3.

ECB, įvertinęs, ar paraiška pateikta tinkamai, apie tai atitinkamai praneša paskolų lygio duomenų saugyklai.

| 4. | Eurosistema per protingą laikotarpį, kaip nurodyta 6 dalyje, išanalizuoja paskolų lygio duomenų saugyklos pateiktą pripažinimo paraišką, kuri grindžiama paskolų lygio duomenų saugyklos atitiktimi šiose gairėse nustatytiems reikalavimams. Atlikdama šią analizę, Eurosistema gali paprašyti, kad paskolų lygio duomenų saugykla įvykdytų vieną (arba daugiau) interaktyvią sesiją kartu su Eurosistemos personalu, kad būtų parodyti paskolų lygio duomenų saugyklos techniniai pajėgumai, susiję su IV.I skirsnio 2 ir 3 dalimis. Jei prašoma tokios sesijos, ji turi būti laikoma privalomu paraiškos proceso reikalavimu. |
| --- | --- |

4.

Eurosistema per protingą laikotarpį, kaip nurodyta 6 dalyje, išanalizuoja paskolų lygio duomenų saugyklos pateiktą pripažinimo paraišką, kuri grindžiama paskolų lygio duomenų saugyklos atitiktimi šiose gairėse nustatytiems reikalavimams. Atlikdama šią analizę, Eurosistema gali paprašyti, kad paskolų lygio duomenų saugykla įvykdytų vieną (arba daugiau) interaktyvią sesiją kartu su Eurosistemos personalu, kad būtų parodyti paskolų lygio duomenų saugyklos techniniai pajėgumai, susiję su IV.I skirsnio 2 ir 3 dalimis. Jei prašoma tokios sesijos, ji turi būti laikoma privalomu paraiškos proceso reikalavimu.

| 5. | Eurosistema gali pratęsti analizės laikotarpį 20 darbo dienų, jei Eurosistemai reikia papildomo paaiškinimo arba jei buvo paprašyta įvykdyti sesiją pagal 4 dalį. |
| --- | --- |

5.

Eurosistema gali pratęsti analizės laikotarpį 20 darbo dienų, jei Eurosistemai reikia papildomo paaiškinimo arba jei buvo paprašyta įvykdyti sesiją pagal 4 dalį.

| 6. | Eurosistema siekia priimti pagrįstą sprendimą pripažinti arba atsisakyti pripažinti per 60 arba per 80 darbo dienų nuo 3 dalyje nurodyto pranešimo laikotarpio, kai taikoma 5 dalis. |
| --- | --- |

6.

Eurosistema siekia priimti pagrįstą sprendimą pripažinti arba atsisakyti pripažinti per 60 arba per 80 darbo dienų nuo 3 dalyje nurodyto pranešimo laikotarpio, kai taikoma 5 dalis.

| 7. | Per penkias darbo dienas nuo 6 dalyje nurodyto sprendimo priėmimo datos Eurosistema praneša apie savo sprendimą susijusiai paskolų lygio duomenų saugyklai. Kai Eurosistema atsisako pripažinti paskolų lygio duomenų saugyklą arba panaikina paskolų lygio duomenų saugyklos pripažinimą, pranešime ji nurodo savo sprendimo priežastis. |
| --- | --- |

7.

Per penkias darbo dienas nuo 6 dalyje nurodyto sprendimo priėmimo datos Eurosistema praneša apie savo sprendimą susijusiai paskolų lygio duomenų saugyklai. Kai Eurosistema atsisako pripažinti paskolų lygio duomenų saugyklą arba panaikina paskolų lygio duomenų saugyklos pripažinimą, pranešime ji nurodo savo sprendimo priežastis.

| 8. | Eurosistemos priimtas sprendimas pagal 6 dalį įsigalioja penktą darbo dieną apie jį pranešus pagal 7 dalį. |
| --- | --- |

8.

Eurosistemos priimtas sprendimas pagal 6 dalį įsigalioja penktą darbo dieną apie jį pranešus pagal 7 dalį.

| 9. | Pripažinta paskolų lygio duomenų saugykla turi nedelsdama pranešti Eurosistemai apie visus svarbius pripažinimo reikalavimų atitikties pokyčius. |
| --- | --- |

9.

Pripažinta paskolų lygio duomenų saugykla turi nedelsdama pranešti Eurosistemai apie visus svarbius pripažinimo reikalavimų atitikties pokyčius.

| 10. | Eurosistema panaikina paskolų lygio duomenų saugyklos pripažinimą, kai paskolų lygio duomenų saugykla:






  a) | gauna pripažinimą pateikusi klaidingą informaciją arba pasinaudojusi kitomis neteisėtomis priemonėmis arba |
| --- | --- | --- |

10.

Eurosistema panaikina paskolų lygio duomenų saugyklos pripažinimą, kai paskolų lygio duomenų saugykla:

a)

gauna pripažinimą pateikusi klaidingą informaciją arba pasinaudojusi kitomis neteisėtomis priemonėmis arba

| b) | nebeatitinka tų reikalavimų, pagal kuriuos ji buvo pripažinta. |
| --- | --- |

b)

nebeatitinka tų reikalavimų, pagal kuriuos ji buvo pripažinta.

| 11. | Sprendimas panaikinti paskolų lygio duomenų saugyklos pripažinimą įsigalioja nedelsiant. TUVP, su kuriais susiję paskolų lygio duomenys tapo prieinami paskolų lygio duomenų saugykloje, kurios pripažinimas buvo panaikintas pagal 10 dalį, gali išlikti tinkamais būti įkaitu Eurosistemos kredito operacijoms, jei visi kiti reikalavimai išpildyti:






  a) | iki kitos reikalaujamo paskolų lygio duomenų teikimo dienos, nurodytos I.3 skirsnyje, arba |
| --- | --- | --- |

11.

Sprendimas panaikinti paskolų lygio duomenų saugyklos pripažinimą įsigalioja nedelsiant. TUVP, su kuriais susiję paskolų lygio duomenys tapo prieinami paskolų lygio duomenų saugykloje, kurios pripažinimas buvo panaikintas pagal 10 dalį, gali išlikti tinkamais būti įkaitu Eurosistemos kredito operacijoms, jei visi kiti reikalavimai išpildyti:

a)

iki kitos reikalaujamo paskolų lygio duomenų teikimo dienos, nurodytos I.3 skirsnyje, arba

| b) | jei pagal a punktą leidžiamas laikotarpis paskolų lygio duomenis teikiančiai šaliai yra techniškai neįmanomas, ir buvo pateiktas rašytinis paaiškinimas tinkamumą vertinančiam NCB iki kitos reikalaujamo paskolų lygio duomenų teikimo dienos, nurodytos I.3 skirsnyje, tris mėnesius priėmus sprendimą pagal 10 dalį. |
| --- | --- |

b)

jei pagal a punktą leidžiamas laikotarpis paskolų lygio duomenis teikiančiai šaliai yra techniškai neįmanomas, ir buvo pateiktas rašytinis paaiškinimas tinkamumą vertinančiam NCB iki kitos reikalaujamo paskolų lygio duomenų teikimo dienos, nurodytos I.3 skirsnyje, tris mėnesius priėmus sprendimą pagal 10 dalį.

Pasibaigus šiam laikotarpiui paskolų lygio duomenys tokiems TUVP turi būti padaromi prieinamais pripažintoje paskolų lygio duomenų saugykloje laikantis visų taikytinų Eurosistemos reikalavimų.

| 12. | Eurosistema skelbs ECB interneto svetainėje vadovaujantis šiomis gairėmis pripažintų paskolų lygio duomenų saugyklų sąrašą. Šis sąrašas bus atnaujintas per penkias darbo dienas nuo sprendimo priėmimo pagal 6 dalį arba 10 dalį.“; |
| --- | --- |

12.

Eurosistema skelbs ECB interneto svetainėje vadovaujantis šiomis gairėmis pripažintų paskolų lygio duomenų saugyklų sąrašą. Šis sąrašas bus atnaujintas per penkias darbo dienas nuo sprendimo priėmimo pagal 6 dalį arba 10 dalį.“;

| 6. | Įterpiamas šis IXa priedas:



  „IXa PRIEDAS

  Būtinieji išorinių kredito kokybės vertinimo institucijų apimties reikalavimai Eurosistemos kredito vertinimo sistemoje

  Šis priedas taikomas kredito reitingų agentūros (KRA) pripažinimui išorine kredito vertinimo institucija (IKVI) Eurosistemos kredito vertinimo sistemoje (EKVS), kaip nurodyta 120 straipsnio 2 dalyje.
  1.   APIMTIES REIKALAVIMAI






  1. | Esamos apimties atžvilgiu bent trims iš šių keturių turto rūšių: a) nepadengtos bankų obligacijos, b) bendrovių obligacijos, c) padengtos obligacijos ir d) TUVP, KRA turi būtinai apimti:






  i) | 10 % viso tinkamo euro zonos turto, apskaičiuoto pagal reitinguotą turtą ir reitinguotus emitentus, išskyrus TUVP turto rūšį, kurios apimtis matuojama tik pagal reitinguotą turtą; |
| --- | --- | --- | --- |

6.

Įterpiamas šis IXa priedas:

„IXa PRIEDAS

Būtinieji išorinių kredito kokybės vertinimo institucijų apimties reikalavimai Eurosistemos kredito vertinimo sistemoje

Šis priedas taikomas kredito reitingų agentūros (KRA) pripažinimui išorine kredito vertinimo institucija (IKVI) Eurosistemos kredito vertinimo sistemoje (EKVS), kaip nurodyta 120 straipsnio 2 dalyje.

1.   APIMTIES REIKALAVIMAI

1.

Esamos apimties atžvilgiu bent trims iš šių keturių turto rūšių: a) nepadengtos bankų obligacijos, b) bendrovių obligacijos, c) padengtos obligacijos ir d) TUVP, KRA turi būtinai apimti:

i)

10 % viso tinkamo euro zonos turto, apskaičiuoto pagal reitinguotą turtą ir reitinguotus emitentus, išskyrus TUVP turto rūšį, kurios apimtis matuojama tik pagal reitinguotą turtą;

| ii) | 20 % viso tinkamo euro zonos turto, apskaičiuoto pagal likusias nominalias sumas; |
| --- | --- |

ii)

20 % viso tinkamo euro zonos turto, apskaičiuoto pagal likusias nominalias sumas;

| iii) | KRA turi reitinguoti turtą, emitentus arba nominalias sumas bent 2/3 euro zonos šalių, turinčių atitinkamų rūšių tinkamo turto, kaip nurodyta i ir ii punktuose. |
| --- | --- |

iii)

KRA turi reitinguoti turtą, emitentus arba nominalias sumas bent 2/3 euro zonos šalių, turinčių atitinkamų rūšių tinkamo turto, kaip nurodyta i ir ii punktuose.

| 2. | KRA turi teikti valstybės reitingus bent jau visoms euro zonos emitentų rezidavimo šalims, kai turtą vienoje iš keturių turto rūšių, minėtų 1 dalyje, reitingavo KRA, išskyrus turtą, kurio atžvilgiu Eurosistema mano, kad atitinkamos šalies rizikos vertinimas yra nesvarbus kredito reitingui, kurį KRA teikia emisijai, emitentui arba garantui. |
| --- | --- |

2.

KRA turi teikti valstybės reitingus bent jau visoms euro zonos emitentų rezidavimo šalims, kai turtą vienoje iš keturių turto rūšių, minėtų 1 dalyje, reitingavo KRA, išskyrus turtą, kurio atžvilgiu Eurosistema mano, kad atitinkamos šalies rizikos vertinimas yra nesvarbus kredito reitingui, kurį KRA teikia emisijai, emitentui arba garantui.

| 3. | Istorinės apimties atžvilgiu kiekvienais paskutiniais trejais metais, prieš taikant EKVS pripažinimą, KRA turi atitikti bent jau 80 % būtinųjų apimties reikalavimų, nurodytų 1 ir 2 dalyse, ir taikymo bei viso EKVS pripažinimo laikotarpio metu turi atitikti 100 % tų reikalavimų. |
| --- | --- |

3.

Istorinės apimties atžvilgiu kiekvienais paskutiniais trejais metais, prieš taikant EKVS pripažinimą, KRA turi atitikti bent jau 80 % būtinųjų apimties reikalavimų, nurodytų 1 ir 2 dalyse, ir taikymo bei viso EKVS pripažinimo laikotarpio metu turi atitikti 100 % tų reikalavimų.

2.   APIMTIES APSKAIČIAVIMAS

| 1. | Apimtis apskaičiuojama remiantis kredito reitingais, kuriuos suteikia arba patvirtina KRA pagal Reglamentą (EB) Nr. 1060/2009, laikydamasi visų kitų reikalavimų EKVS tikslais. |
| --- | --- |

1.

Apimtis apskaičiuojama remiantis kredito reitingais, kuriuos suteikia arba patvirtina KRA pagal Reglamentą (EB) Nr. 1060/2009, laikydamasi visų kitų reikalavimų EKVS tikslais.

| 2. | Tam tikros KRA apimtis grindžiama Eurosistemos pinigų politikos operacijoms tinkamo turto kredito reitingais ir yra apskaičiuojama pagal 84 straipsnyje nurodytas pirmenybės taisykles atsižvelgiant tik į tos KRA reitingus. |
| --- | --- |

2.

Tam tikros KRA apimtis grindžiama Eurosistemos pinigų politikos operacijoms tinkamo turto kredito reitingais ir yra apskaičiuojama pagal 84 straipsnyje nurodytas pirmenybės taisykles atsižvelgiant tik į tos KRA reitingus.

| 3. | Apskaičiuodama būtinąją EKVS tikslais tinkama dar nepripažintos KRA apimtį, Eurosistema taip pat įtraukia atitinkamus kredito reitingus, kurie teikiami turtui, kuris nėra tinkamas, nes nėra EKVS pripažintų IKVI reitingų. |
| --- | --- |

3.

Apskaičiuodama būtinąją EKVS tikslais tinkama dar nepripažintos KRA apimtį, Eurosistema taip pat įtraukia atitinkamus kredito reitingus, kurie teikiami turtui, kuris nėra tinkamas, nes nėra EKVS pripažintų IKVI reitingų.

3.   ATITIKTIES PERŽIŪRA

| 1. | IKVI, pripažintų atsižvelgiant į šiuos apimties reikalavimus, atitiktis bus peržiūrima kasmet. |
| --- | --- |

1.

IKVI, pripažintų atsižvelgiant į šiuos apimties reikalavimus, atitiktis bus peržiūrima kasmet.

| 2. | Dėl neatitikties apimties reikalavimams gali būti taikomos sankcijos vadovaujantis EKVS taisyklėmis ir procedūromis.“; |
| --- | --- |

2.

Dėl neatitikties apimties reikalavimams gali būti taikomos sankcijos vadovaujantis EKVS taisyklėmis ir procedūromis.“;

| 7. | Įterpiamas šis IXb priedas:



  „IXb PRIEDAS

  Būtinieji Eurosistemos kredito vertinimo sistemos reikalavimai naujoms emisijoms ir padengtų obligacijų programų priežiūros ataskaitoms

  1.   ĮVADAS
  Eurosistemos kredito vertinimo sistemos (EKVS) tikslais išorinės kredito vertinimo institucijos (IKVI), atsižvelgiant į 120 straipsnio 2a dalį, turi atitikti su padengtomis obligacijomis susijusius konkrečius operacinius kriterijus nuo 2017 m. liepos 1 d. Tiksliau, IKVI:






  a) | paaiškina naujai reitinguotas padengtų obligacijų programas viešai paskelbtoje kredito reitingų ataskaitoje ir |
| --- | --- | --- |

7.

Įterpiamas šis IXb priedas:

„IXb PRIEDAS

Būtinieji Eurosistemos kredito vertinimo sistemos reikalavimai naujoms emisijoms ir padengtų obligacijų programų priežiūros ataskaitoms

1.   ĮVADAS

Eurosistemos kredito vertinimo sistemos (EKVS) tikslais išorinės kredito vertinimo institucijos (IKVI), atsižvelgiant į 120 straipsnio 2a dalį, turi atitikti su padengtomis obligacijomis susijusius konkrečius operacinius kriterijus nuo 2017 m. liepos 1 d. Tiksliau, IKVI:

a)

paaiškina naujai reitinguotas padengtų obligacijų programas viešai paskelbtoje kredito reitingų ataskaitoje ir

| b) | kas ketvirtį paskelbia padengtų obligacijų programų priežiūros ataskaitas. |
| --- | --- |

b)

kas ketvirtį paskelbia padengtų obligacijų programų priežiūros ataskaitas.

Šie būtinieji reikalavimai išsamiai išdėstyti šiame priede.

IKVI atitiktis šiems reikalavimams bus nuolat peržiūrima. Jei tam tikros padengtų obligacijų programos kriterijai nėra išpildyti, Eurosistema gali laikyti, kad su tam tikra padengtų obligacijų programa susijęs (-ę) viešasis (-ieji) kredito reitingas (-ai) neatitinka griežtų EKVS kredito standartų reikalavimų. Todėl atitinkamos IKVI viešasis kredito reitingas negali būti naudojamas kredito kokybės pagal tam tikrą padengtų obligacijų programą išleisto antrinę rinką turinčio turto reikalavimams nustatyti.

2.   BŪTINIEJI REIKALAVIMAI

| a) | 1 dalies a punkte nurodytos viešai paskelbtos kredito reitingų ataskaitos (naujos emisijos ataskaita) turi apimti išsamią programos struktūrinių ir teisinių aspektų analizę, išsamų įkaito fondo įvertinimą, refinansavimo ir rinkos rizikos analizę, sandorio dalyvių analizę, IKVI naudojamo vertinimo modelio prielaidas bei visų kitų svarbių sandorio aspektų analizę. |
| --- | --- |

a)

1 dalies a punkte nurodytos viešai paskelbtos kredito reitingų ataskaitos (naujos emisijos ataskaita) turi apimti išsamią programos struktūrinių ir teisinių aspektų analizę, išsamų įkaito fondo įvertinimą, refinansavimo ir rinkos rizikos analizę, sandorio dalyvių analizę, IKVI naudojamo vertinimo modelio prielaidas bei visų kitų svarbių sandorio aspektų analizę.

| b) | IKVI turi 1 dalies b punkte nurodytas priežiūros ataskaitas skelbti ne vėliau kaip praėjus aštuonioms savaitėms nuo kiekvieno ketvirčio pabaigos. Priežiūros ataskaitose pateikiama ši informacija:






  i) | bet kurio IKVI vidinio modelio, įskaitant naujausio modelio, naudojamo nustatant reitingus, aprašymas. Jei data, kurią nurodo IKVI vidinis modelis, skiriasi nuo ataskaitos paskelbimo datos, turėtų būti nurodyta vidinio modelio data; |
| --- | --- | --- |

b)

IKVI turi 1 dalies b punkte nurodytas priežiūros ataskaitas skelbti ne vėliau kaip praėjus aštuonioms savaitėms nuo kiekvieno ketvirčio pabaigos. Priežiūros ataskaitose pateikiama ši informacija:

i)

bet kurio IKVI vidinio modelio, įskaitant naujausio modelio, naudojamo nustatant reitingus, aprašymas. Jei data, kurią nurodo IKVI vidinis modelis, skiriasi nuo ataskaitos paskelbimo datos, turėtų būti nurodyta vidinio modelio data;

| ii) | programos peržiūra apima bent jau: likusį turtą ir įsipareigojimus, emitentą ir kitas pagrindines sandorio šalis, pagrindinio įkaito turto rūšį, teisės sistemą, kuri taikoma programai, ir programos bei emitento reitingus; |
| --- | --- |

ii)

programos peržiūra apima bent jau: likusį turtą ir įsipareigojimus, emitentą ir kitas pagrindines sandorio šalis, pagrindinio įkaito turto rūšį, teisės sistemą, kuri taikoma programai, ir programos bei emitento reitingus;

| iii) | perviršinio įkaito lygiai, įskaitant esamą ir sutartą perviršį; |
| --- | --- |

iii)

perviršinio įkaito lygiai, įskaitant esamą ir sutartą perviršį;

| iv) | turto – įsipareigojimų struktūra, nurodant padengtų obligacijų išpirkimo termino rūšį (pvz.: griežtai fiksuotos pagrindinės sumos išmokos obligacijos (angl. hard bullet), lanksčių pagrindinės sumos išmokų obligacijos (angl. soft bullet) arba perleidžiamosios obligacijos (angl. pass through)), padengtų obligacijų ir užstato fondo vidutinė svertinė trukmė ir informacija apie palūkanų normų ir valiutų nesutapimus; |
| --- | --- |

iv)

turto – įsipareigojimų struktūra, nurodant padengtų obligacijų išpirkimo termino rūšį (pvz.: griežtai fiksuotos pagrindinės sumos išmokos obligacijos (angl. hard bullet), lanksčių pagrindinės sumos išmokų obligacijos (angl. soft bullet) arba perleidžiamosios obligacijos (angl. pass through)), padengtų obligacijų ir užstato fondo vidutinė svertinė trukmė ir informacija apie palūkanų normų ir valiutų nesutapimus;

| v) | palūkanų normų ir valiutos mainų susitarimai, galiojantys ataskaitos paskelbimo metu, įskaitant mainų kitų sandorio šalių vardus ir, kai įmanoma, jų juridinio asmens identifikatorius; |
| --- | --- |

v)

palūkanų normų ir valiutos mainų susitarimai, galiojantys ataskaitos paskelbimo metu, įskaitant mainų kitų sandorio šalių vardus ir, kai įmanoma, jų juridinio asmens identifikatorius;

| vi) | valiutų pasiskirstymas, įskaitant suskirstymą pagal vertę užstato fondo ir atskirų obligacijų lygiu; |
| --- | --- |

vi)

valiutų pasiskirstymas, įskaitant suskirstymą pagal vertę užstato fondo ir atskirų obligacijų lygiu;

| vii) | užstato fondo turtas, įskaitant turto vertę, turto rūšis, paskolų skaičių ir vidutinį jų dydį, viešos prekybos trukmę, terminą, paskolos ir įkaito vertės santykius, regioninį ir nepriemokų pasiskirstymą; |
| --- | --- |

vii)

užstato fondo turtas, įskaitant turto vertę, turto rūšis, paskolų skaičių ir vidutinį jų dydį, viešos prekybos trukmę, terminą, paskolos ir įkaito vertės santykius, regioninį ir nepriemokų pasiskirstymą;

| viii) | užstato fondo pakaitinis turtas, įskaitant turto balansą; |
| --- | --- |

viii)

užstato fondo pakaitinis turtas, įskaitant turto balansą;

| ix) | visų programos reitinguotų vertybinių popierių, identifikuojamų pagal jų tarptautinį vertybinių popierių identifikavimo numerį (ISIN), sąrašas. Šis sąrašas gali būti paskelbtas IKVI interneto svetainėje atskiroje byloje, kurią būtų galima perkelti į kitą kompiuterinę laikmeną; |
| --- | --- |

ix)

visų programos reitinguotų vertybinių popierių, identifikuojamų pagal jų tarptautinį vertybinių popierių identifikavimo numerį (ISIN), sąrašas. Šis sąrašas gali būti paskelbtas IKVI interneto svetainėje atskiroje byloje, kurią būtų galima perkelti į kitą kompiuterinę laikmeną;

| x) | duomenų apibrėžčių sąrašas ir duomenų šaltiniai, naudoti rengiant priežiūros ataskaitą. Tai gali būti paskelbta IKVI interneto svetainėje atskiroje byloje.“ |
| --- | --- |

x)

duomenų apibrėžčių sąrašas ir duomenų šaltiniai, naudoti rengiant priežiūros ataskaitą. Tai gali būti paskelbta IKVI interneto svetainėje atskiroje byloje.“

| 8. | XII priedo VI skirsnis iš dalies keičiamas taip:






  a) | 1 lentelė pakeičiama taip:


  „1 lentelė


  Sandoriams naudojamas antrinę rinką turintis užtikrinamasis turtas

  Ypatybės











  Pavadinimas | Turto rūšis | Termino pabaigos diena | Atkarpos apibūdinimas | Atkarpos ilgis | Likęs terminas | Įvertinimas mažesne nei rinkos verte |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| A turtas | KIPVPS reikalavimus atitinkanti stambių emisijų padengta obligacija | 2018 8 30 | Fiksuotoji | 6 mėnesiai | 4 metai | 2,50 % |
| B turtas | Centrinės valdžios obligacija | 2018 11 19 | Kintamoji | 12 mėnesių | 4 metai | 0,50 % |
| C turtas | Bendrovių obligacija | 2025 5 12 | Nulinė | | > 10 metų | 13,00 % |

8.

XII priedo VI skirsnis iš dalies keičiamas taip:

a)

1 lentelė pakeičiama taip:

„1 lentelė

„1 lentelė

Sandoriams naudojamas antrinę rinką turintis užtikrinamasis turtas

Sandoriams naudojamas antrinę rinką turintis užtikrinamasis turtas

Ypatybės

Pavadinimas

Turto rūšis

Termino pabaigos diena

Atkarpos apibūdinimas

Atkarpos ilgis

Likęs terminas

Įvertinimas mažesne nei rinkos verte

A turtas

KIPVPS reikalavimus atitinkanti stambių emisijų padengta obligacija

2018 8 30

Fiksuotoji

6 mėnesiai

4 metai

2,50 %

B turtas

Centrinės valdžios obligacija

2018 11 19

Kintamoji

12 mėnesių

4 metai

0,50 %

C turtas

Bendrovių obligacija

2025 5 12

Nulinė

> 10 metų

13,00 %

Kainos procentais (įskaitant sukauptas palūkanas) (*1)

*1

| 2014 7 30 | 2014 7 31 | 2014 8 1 | 2014 8 4 | 2014 8 5 | 2014 8 6 | 2014 8 7 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 101,61 | 101,21 | 99,50 | 99,97 | 99,73 | 100,01 | 100,12 |
| | 98,12 | 97,95 | 98,15 | 98,56 | 98,59 | 98,57 |
| | | | | | 53,71 | 53,62 |

2014 7 30

2014 7 31

2014 8 1

2014 8 4

2014 8 5

2014 8 6

2014 8 7

101,61

101,21

99,50

99,97

99,73

100,01

100,12

98,12

97,95

98,15

98,56

98,59

98,57

53,71

53,62

| b) | 1 dalis „ATSKIROJO ĮKAITO SISTEMA“ pakeičiama taip:






  „1. | 2014 m. liepos 30 d. kita sandorio šalis sudaro atpirkimo sandorį su NCB, kuris perka 50,6 mln. eurų vertės turto A. Turtas A yra KIPVPS reikalavimus atitinkančios stambių emisijų padengtos obligacijos su fiksuotąja atkarpa, kurių terminas sueina 2018 m. rugpjūčio 30 d. ir jos priskiriamos 1–2 kredito kokybės lygiams. Taigi jų likutinis terminas yra ketveri metai, todėl reikalingas įvertinimas 2,5 % mažesne nei rinkos verte. Turto A rinkos vertė jo atitinkamoje rinkoje tą dieną yra 101,61 % kartu su sukauptomis palūkanomis už atkarpą. Kita sandorio šalis turi pateikti turto A už sumą, kuri, iš rinkos vertės atėmus 2,5 %, yra didesnė už paskirstytą 50 mln. eurų sumą. Todėl kita sandorio šalis pateikia turto A už nominalią 50,6 mln. eurų sumą, kurios pakoreguota rinkos vertė tą dieną lygi 50 129 294 eurams.“ |
| --- | --- | --- |

b)

1 dalis „ATSKIROJO ĮKAITO SISTEMA“ pakeičiama taip:

„1.

2014 m. liepos 30 d. kita sandorio šalis sudaro atpirkimo sandorį su NCB, kuris perka 50,6 mln. eurų vertės turto A. Turtas A yra KIPVPS reikalavimus atitinkančios stambių emisijų padengtos obligacijos su fiksuotąja atkarpa, kurių terminas sueina 2018 m. rugpjūčio 30 d. ir jos priskiriamos 1–2 kredito kokybės lygiams. Taigi jų likutinis terminas yra ketveri metai, todėl reikalingas įvertinimas 2,5 % mažesne nei rinkos verte. Turto A rinkos vertė jo atitinkamoje rinkoje tą dieną yra 101,61 % kartu su sukauptomis palūkanomis už atkarpą. Kita sandorio šalis turi pateikti turto A už sumą, kuri, iš rinkos vertės atėmus 2,5 %, yra didesnė už paskirstytą 50 mln. eurų sumą. Todėl kita sandorio šalis pateikia turto A už nominalią 50,6 mln. eurų sumą, kurios pakoreguota rinkos vertė tą dieną lygi 50 129 294 eurams.“

---

(*1)  Kainos, nurodytos konkrečią vertinimo dieną, atitinka dažniausiai buvusią kainą darbo dieną prieš vertinimo dieną.“;

*1

---

| 2016 12 17 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | L 344/117 |
| --- | --- | --- | --- |

2016 12 17

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

L 344/117

---

EUROPOS CENTRINIO BANKO GAIRĖS (ES) 2016/2299

2016 m. lapkričio 2 d.

kuriomis iš dalies keičiamos Gairės (ES) 2016/65 dėl Eurosistemos pinigų politikos sistemą įgyvendinant taikomų įvertinimų mažesne nei rinkos verte (ECB/2016/32)

EUROPOS CENTRINIO BANKO VALDANČIOJI TARYBA,

atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo, ypač į jos 127 straipsnio 2 dalies pirmą įtrauką,

atsižvelgdama į Europos centrinių bankų sistemos ir Europos Centrinio Banko statutą, ypač į jo 3 straipsnio 1 dalies pirmą įtrauką, 9 straipsnio 2 dalį, 12 straipsnio 1 dalį, 14 straipsnio 3 dalį, 18 straipsnio 2 dalį ir 20 straipsnio pirmą pastraipą,

kadangi:

| (1) | visam Eurosistemos kredito operacijoms tinkamam turtui taikomos konkrečios rizikos kontrolės priemonės, kad Eurosistema būtų apsaugota nuo finansinių nuostolių, jeigu kitai sandorio šaliai neįvykdžius įsipareigojimų, jos įkaitą reikėtų realizuoti. Atlikus reguliarią Eurosistemos rizikos kontrolės sistemos peržiūrą reikia padaryti keletą patikslinimų, kad būtų užtikrinta tinkama apsauga; |
| --- | --- |

(1)

visam Eurosistemos kredito operacijoms tinkamam turtui taikomos konkrečios rizikos kontrolės priemonės, kad Eurosistema būtų apsaugota nuo finansinių nuostolių, jeigu kitai sandorio šaliai neįvykdžius įsipareigojimų, jos įkaitą reikėtų realizuoti. Atlikus reguliarią Eurosistemos rizikos kontrolės sistemos peržiūrą reikia padaryti keletą patikslinimų, kad būtų užtikrinta tinkama apsauga;

| (2) | todėl reikia atitinkamai iš dalies pakeisti Europos Centrinio Banko gaires (ES) 2016/65 (ECB/2015/35) (1), |
| --- | --- |

(2)

todėl reikia atitinkamai iš dalies pakeisti Europos Centrinio Banko gaires (ES) 2016/65 (ECB/2015/35) (1),

PRIĖMĖ ŠIAS GAIRES:

1 straipsnis

Daliniai pakeitimai

Gairės (EB) Nr. 2016/65 (ECB/2015/35) iš dalies keičiamos taip:

| 1. | 1 straipsnis pakeičiamas taip:

  „1 straipsnis
  Tinkamam antrinę rinką turinčiam turtui taikomi įvertinimai mažesne nei rinkos verte

  1.   Remiantis Gairių (ES) 2015/510 (ECB/2014/60) ketvirtos dalies VI antraštine dalimi, antrinę rinką turinčiam turtui taikomi įvertinimai mažesne nei rinkos verte, kaip nustatyta Gairių (ES) 2015/510 (ECB/2014/60) 2 straipsnio 97 dalyje, taikant lygius, nurodytus šių gairių priedo 2 ir 2a lentelėje.


  2.   Konkretaus turto įvertinimą mažesne nei rinkos verte lemia šie kriterijai:






  a) | mažesnės nei rinkos vertės kategorija, kuriai turtas yra priskirtas, kaip apibrėžta 2 straipsnyje; |
| --- | --- | --- |

1.

1 straipsnis pakeičiamas taip:

„1 straipsnis

Tinkamam antrinę rinką turinčiam turtui taikomi įvertinimai mažesne nei rinkos verte

1.   Remiantis Gairių (ES) 2015/510 (ECB/2014/60) ketvirtos dalies VI antraštine dalimi, antrinę rinką turinčiam turtui taikomi įvertinimai mažesne nei rinkos verte, kaip nustatyta Gairių (ES) 2015/510 (ECB/2014/60) 2 straipsnio 97 dalyje, taikant lygius, nurodytus šių gairių priedo 2 ir 2a lentelėje.

2.   Konkretaus turto įvertinimą mažesne nei rinkos verte lemia šie kriterijai:

a)

mažesnės nei rinkos vertės kategorija, kuriai turtas yra priskirtas, kaip apibrėžta 2 straipsnyje;

| b) | likutinis turto terminas arba svertinė vidutinė turto trukmė, kaip apibrėžta 3 straipsnyje; |
| --- | --- |

b)

likutinis turto terminas arba svertinė vidutinė turto trukmė, kaip apibrėžta 3 straipsnyje;

| c) | turto atkarpos struktūra ir |
| --- | --- |

c)

turto atkarpos struktūra ir

| d) | kredito kokybės lygis, kuriam priskirtas turtas“; |
| --- | --- |

d)

kredito kokybės lygis, kuriam priskirtas turtas“;

| 2. | 2 straipsnio b ir c punktai keičiami taip:






  „b) | vietos ir regioninės valdžios, subjektų, kuriuos Eurosistema priskiria agentūroms, daugiašalių plėtros bankų ir tarptautinių organizacijų išleistos skolos priemonės, taip pat KIPVPS reikalavimus atitinkančios stambių emisijų padengtos obligacijos įtraukiamos į II įvertinimo mažesne nei rinkos verte kategoriją; |
| --- | --- | --- |

2.

2 straipsnio b ir c punktai keičiami taip:

„b)

vietos ir regioninės valdžios, subjektų, kuriuos Eurosistema priskiria agentūroms, daugiašalių plėtros bankų ir tarptautinių organizacijų išleistos skolos priemonės, taip pat KIPVPS reikalavimus atitinkančios stambių emisijų padengtos obligacijos įtraukiamos į II įvertinimo mažesne nei rinkos verte kategoriją;

| c) | KIPVPS reikalavimus atitinkančios padengtos obligacijos, išskyrus KIPVPS reikalavimus atitinkančias stambių emisijų padengtas obligacijas, kitos padengtos obligacijos ir skolos priemonės, kurias išleido ne finansų bendrovės, įtraukiamos į III įvertinimo mažesne nei rinkos verte kategoriją;“; |
| --- | --- |

c)

KIPVPS reikalavimus atitinkančios padengtos obligacijos, išskyrus KIPVPS reikalavimus atitinkančias stambių emisijų padengtas obligacijas, kitos padengtos obligacijos ir skolos priemonės, kurias išleido ne finansų bendrovės, įtraukiamos į III įvertinimo mažesne nei rinkos verte kategoriją;“;

| 3. | 3 straipsnis pakeičiamas taip:

  „3 straipsnis
  Antrinę rinką turinčio turto įvertinimas mažesne nei rinkos verte

  1.   Antrinę rinką turinčio turto, priskirto įvertinimo mažesne nei rinkos verte I–IV kategorijai, įvertinimas mažesne nei rinkos verte nustatomas remiantis:






  a) | konkretaus turto priskyrimu kredito kokybės 1, 2 arba 3 lygiui; |
| --- | --- | --- |

3.

3 straipsnis pakeičiamas taip:

„3 straipsnis

Antrinę rinką turinčio turto įvertinimas mažesne nei rinkos verte

1.   Antrinę rinką turinčio turto, priskirto įvertinimo mažesne nei rinkos verte I–IV kategorijai, įvertinimas mažesne nei rinkos verte nustatomas remiantis:

a)

konkretaus turto priskyrimu kredito kokybės 1, 2 arba 3 lygiui;

| b) | turto likutiniu terminu, kaip patikslinta 2 dalyje; |
| --- | --- |

b)

turto likutiniu terminu, kaip patikslinta 2 dalyje;

| c) | turto atkarpos struktūra, kaip išsamiau išdėstyta 2 dalyje. |
| --- | --- |

c)

turto atkarpos struktūra, kaip išsamiau išdėstyta 2 dalyje.

2.   Antrinę rinką turinčio turto, priskirto įvertinimo mažesne nei rinkos verte I–IV kategorijai, taikomas įvertinimas mažesne nei rinkos verte nustatomas remiantis likutiniu terminu ir kupono struktūra, kaip nurodyta toliau.

| a) | Antrinę rinką turinčiam turtui su nuline arba fiksuotųjų palūkanų atkarpa taikytinas įvertinimas mažesne nei rinkos verte nustatomas pagal šių gairių priedo 2 lentelę. Atitinkamas įvertinimo mažesne nei rinkos verte terminas yra turto likutinis terminas. |
| --- | --- |

a)

Antrinę rinką turinčiam turtui su nuline arba fiksuotųjų palūkanų atkarpa taikytinas įvertinimas mažesne nei rinkos verte nustatomas pagal šių gairių priedo 2 lentelę. Atitinkamas įvertinimo mažesne nei rinkos verte terminas yra turto likutinis terminas.

| b) | Antrinę rinką turinčio turto su kintamųjų palūkanų atkarpa taikytinas vertinimas mažesne nei rinkos verte atitinka vertinimą mažesne nei rinkos verte, taikomą antrinę rinką turinčiam turtui su fiksuotųjų palūkanų atkarpa, kurio likutinis terminas yra nuo nulio iki vienerių metų, išskyrus toliau nurodytus atvejus:






  i) | kintamųjų palūkanų atkarpos, kurių perskaičiavimo laikotarpis yra ilgesnis nei vieneri metai, traktuojamos kaip fiksuotųjų palūkanų atkarpos, o taikytinas atitinkamo įvertinimo mažesne nei rinkos verte terminas yra turto likutinis terminas; |
| --- | --- | --- |

b)

Antrinę rinką turinčio turto su kintamųjų palūkanų atkarpa taikytinas vertinimas mažesne nei rinkos verte atitinka vertinimą mažesne nei rinkos verte, taikomą antrinę rinką turinčiam turtui su fiksuotųjų palūkanų atkarpa, kurio likutinis terminas yra nuo nulio iki vienerių metų, išskyrus toliau nurodytus atvejus:

i)

kintamųjų palūkanų atkarpos, kurių perskaičiavimo laikotarpis yra ilgesnis nei vieneri metai, traktuojamos kaip fiksuotųjų palūkanų atkarpos, o taikytinas atitinkamo įvertinimo mažesne nei rinkos verte terminas yra turto likutinis terminas;

| ii) | kintamųjų palūkanų atkarpos, kurių bazinė norma yra euro zonos infliacijos indeksas, traktuojamos kaip fiksuotųjų palūkanų atkarpos, o taikomas atitinkamo įvertinimo mažesne nei rinkos verte terminas yra turto likutinis terminas; |
| --- | --- |

ii)

kintamųjų palūkanų atkarpos, kurių bazinė norma yra euro zonos infliacijos indeksas, traktuojamos kaip fiksuotųjų palūkanų atkarpos, o taikomas atitinkamo įvertinimo mažesne nei rinkos verte terminas yra turto likutinis terminas;

| iii) | kintamųjų palūkanų atkarpos, kurių žemiausia riba nėra lygi nuliui ir (arba) kintamųjų palūkanų atkarpos su aukščiausia riba, traktuojamos kaip fiksuotųjų palūkanų atkarpos. |
| --- | --- |

iii)

kintamųjų palūkanų atkarpos, kurių žemiausia riba nėra lygi nuliui ir (arba) kintamųjų palūkanų atkarpos su aukščiausia riba, traktuojamos kaip fiksuotųjų palūkanų atkarpos.

| c) | Įvertinimas mažesne nei rinkos verte, taikomas turtui, kuris turi daugiau nei vieną turto atkarpos struktūrą, priklauso tik nuo turto atkarpos struktūros per likusį turto naudojimo laikotarpį ir yra lygus didžiausiam įvertinimui mažesne nei rinkos verte, taikomam antrinę rinką turinčiam turtui su tokiu pačiu likutiniu terminu ir kredito kokybės lygiu. Šiuo tikslu gali būti vertinama bet kuri turto atkarpos struktūra per likusį turto naudojimo laikotarpį. |
| --- | --- |

c)

Įvertinimas mažesne nei rinkos verte, taikomas turtui, kuris turi daugiau nei vieną turto atkarpos struktūrą, priklauso tik nuo turto atkarpos struktūros per likusį turto naudojimo laikotarpį ir yra lygus didžiausiam įvertinimui mažesne nei rinkos verte, taikomam antrinę rinką turinčiam turtui su tokiu pačiu likutiniu terminu ir kredito kokybės lygiu. Šiuo tikslu gali būti vertinama bet kuri turto atkarpos struktūra per likusį turto naudojimo laikotarpį.

3.   V įvertinimo mažesne nei rinkos verte kategorijai priskirtam antrinę rinką turinčiam turtui, nepaisant jo atkarpos struktūros, įvertinimas mažesne nei rinkos verte nustatomas pagal turto svertinę vidutinę trukmę, kaip išdėstyta 4 ir 5 dalyse. V įvertinimo mažesne nei rinkos verte kategorijai priskirtam antrinę rinką turinčiam turtui taikomi įvertinimai nustatyti šių gairių priedo 2a lentelėje.

4.   Svertinė vidutinė didesnio prioriteto turtu užtikrintų vertybinių popierių segmento trukmė nustatoma kaip tikėtinas svertinis vidutinis laikotarpis, likęs iki piniginių lėšų srautų gavimo už šį segmentą. Kūrėjo balanse apskaitomų (angl. retained) ir įkeistų turtu užtikrintų vertybinių popierių atveju, skaičiuojant svertinę vidutinę trukmę remiamasi prielaida, kad nebus vykdomi emitento išankstinio išpirkimo sandoriai (angl. call options).

5.   4 dalyje „kūrėjo balanse apskaitomi ir įkeisti vertybiniai popieriai“ yra turtu užtikrinti vertybiniai popieriai, kuriuos sukūrusi kita sandorio šalis, arba su kūrėju glaudžiai susiję subjektai, naudoja didesne procentine dalimi nei 75 % likusios nominalios sumos. Tokie glaudūs ryšiai nustatomi pagal Gairių (ES) 2015/510 (ECB/2014/60) 138 straipsnį.“;

| 4. | 5 straipsnio 5 dalis pakeičiama taip:

  „5.   Antrinės rinkos neturinčioms mažmeninėms hipoteka užtikrintoms skolos priemonėms taikomas įvertinimas 36,5 % mažesne nei rinkos verte.“; |
| --- | --- |

4.

5 straipsnio 5 dalis pakeičiama taip:

„5.   Antrinės rinkos neturinčioms mažmeninėms hipoteka užtikrintoms skolos priemonėms taikomas įvertinimas 36,5 % mažesne nei rinkos verte.“;

| 5. | 5 straipsnio 7 dalis pakeičiama taip:

  „7.   Kiekvienam užtikrinančiam kredito reikalavimui, įtrauktam į antrinės rinkos neturinčių skolos priemonių, užtikrintų tinkamais kredito reikalavimais (toliau – STKR), užstato fondą, taikomas individualus įvertinimo mažesne nei rinkos verte lygis, vadovaujantis šio straipsnio 1–4 dalyse išdėstytomis taisyklėmis. Bendra užtikrinančių kredito reikalavimų, įtrauktų į užstato fondą, vertė pritaikius įvertinimą mažesne nei rinkos verte visais atvejais turi būti lygi pagrindinei neapmokėtai STKR sumai arba ją viršyti. Jei bendra vertė nukrenta žemiau pirmesniame sakinyje nurodytos ribos, STKR įvertinamos kaip netinkamos.“; |
| --- | --- |

5.

5 straipsnio 7 dalis pakeičiama taip:

„7.   Kiekvienam užtikrinančiam kredito reikalavimui, įtrauktam į antrinės rinkos neturinčių skolos priemonių, užtikrintų tinkamais kredito reikalavimais (toliau – STKR), užstato fondą, taikomas individualus įvertinimo mažesne nei rinkos verte lygis, vadovaujantis šio straipsnio 1–4 dalyse išdėstytomis taisyklėmis. Bendra užtikrinančių kredito reikalavimų, įtrauktų į užstato fondą, vertė pritaikius įvertinimą mažesne nei rinkos verte visais atvejais turi būti lygi pagrindinei neapmokėtai STKR sumai arba ją viršyti. Jei bendra vertė nukrenta žemiau pirmesniame sakinyje nurodytos ribos, STKR įvertinamos kaip netinkamos.“;

| 6. | Gairių (ES) 2016/65 (ECB/2015/35) priedas pakeičiamas šių gairių priedu. |
| --- | --- |

6.

Gairių (ES) 2016/65 (ECB/2015/35) priedas pakeičiamas šių gairių priedu.

2 straipsnis

Įsigaliojimas ir įgyvendinimas

1.   Šios gairės įsigalioja tą dieną, kai apie jas pranešama valstybių narių, kurių valiuta yra euro, nacionaliniams centriniams bankams.

2.   Valstybių narių, kurių valiuta yra euro, nacionaliniai centriniai bankai imasi reikiamų priemonių šioms gairėms vykdyti ir jas taikyti nuo 2017 m. sausio 1 d. Jie praneša ECB apie su šiomis priemonėmis susijusius tekstus ir priemones ne vėliau kaip iki 2016 m. gruodžio 5 d.

3 straipsnis

Adresatai

Šios gairės skirtos valstybių narių, kurių valiuta yra euro, nacionaliniams centriniams bankams.

Priimta Frankfurte prie Maino 2016 m. lapkričio 2 d.

ECB valdančiosios tarybos vardu

ECB Pirmininkas

Mario DRAGHI

---

(1)  
  2015 m. lapkričio 18 d. Europos Centrinio Banko gairės (ES) 2016/65 dėl Eurosistemos pinigų politikos sistemą įgyvendinant taikomų įvertinimų mažesne nei rinkos verte (ECB/2015/35) (OL L 14, 2016 1 21, p. 30).

1

---

PRIEDAS

Gairių (ES) 2016/65 (ECB/2015/35) priedas pakeičiamas taip:

„PRIEDAS

1 lentelė

Tinkamo antrinę rinką turinčio turto įvertinimo mažesne nei rinkos verte kategorijos, grindžiamos emitento ir (arba) turto rūšimi

| I kategorija | II kategorija | III kategorija | IV kategorija | V kategorija |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Centrinės valdžios išleistos skolos priemonės
  ECB skolos sertifikatai
  Nacionalinių centrinių bankų (NCB) išleisti skolos sertifikatai, išleisti iki euro įvedimo jų atitinkamoje valstybėje narėje dienos | Vietos ir regioninės valdžios išleistos skolos priemonės
  Subjektų, kuriuos Eurosistema priskiria agentūroms, išleistos skolos priemonės
  Daugiašalių plėtros bankų ir tarptautinių organizacijų išleistos skolos priemonės
  KIPVPS reikalavimus atitinkančios stambių emisijų padengtos obligacijos | KIPVPS reikalavimus atitinkančios padengtos obligacijos, išskyrus KIPVPS reikalavimus atitinkančias stambių emisijų padengtas obligacijas
  Kitos padengtos obligacijos
  Ne finansų bendrovių ir valdžios sektoriaus bendrovių išleistos skolos priemonės | Kredito įstaigų išleistos neužtikrintos skolos priemonės
  Finansų bendrovių, išskyrus kredito įstaigas, išleistos neužtikrintos skolos priemonės | Turtu užtikrinti vertybiniai popieriai |

I kategorija

II kategorija

III kategorija

IV kategorija

V kategorija

Centrinės valdžios išleistos skolos priemonės

ECB skolos sertifikatai

Nacionalinių centrinių bankų (NCB) išleisti skolos sertifikatai, išleisti iki euro įvedimo jų atitinkamoje valstybėje narėje dienos

Vietos ir regioninės valdžios išleistos skolos priemonės

Subjektų, kuriuos Eurosistema priskiria agentūroms, išleistos skolos priemonės

Daugiašalių plėtros bankų ir tarptautinių organizacijų išleistos skolos priemonės

KIPVPS reikalavimus atitinkančios stambių emisijų padengtos obligacijos

KIPVPS reikalavimus atitinkančios padengtos obligacijos, išskyrus KIPVPS reikalavimus atitinkančias stambių emisijų padengtas obligacijas

Kitos padengtos obligacijos

Ne finansų bendrovių ir valdžios sektoriaus bendrovių išleistos skolos priemonės

Kredito įstaigų išleistos neužtikrintos skolos priemonės

Finansų bendrovių, išskyrus kredito įstaigas, išleistos neužtikrintos skolos priemonės

Turtu užtikrinti vertybiniai popieriai

2 lentelė

Tinkamam į įvertinimo mažesne nei rinkos verte I–IV kategorijas įtrauktam antrinę rinką turinčiam turtui taikomi įvertinimo mažesne nei rinkos verte lygiai

| | Įvertinimo mažesne nei rinkos verte kategorijos |
| --- | --- |
| Kredito kokybė | Likęs terminas (metais) (*1) | I kategorija | II kategorija | III kategorija | IV kategorija |
| fiksuotosios atkarpos | nulinės atkarpos | fiksuotosios atkarpos | nulinės atkarpos | fiksuotosios atkarpos | nulinės atkarpos | fiksuotosios atkarpos | nulinės atkarpos |
| 1 ir 2 lygiai | [0–1) | 0,5 | 0,5 | 1,0 | 1,0 | 1,0 | 1,0 | 7,5 | 7,5 |
| [1–3) | 1,0 | 2,0 | 1,5 | 2,5 | 2,0 | 3,0 | 10,0 | 10,5 |
| [3–5) | 1,5 | 2,5 | 2,5 | 3,5 | 3,0 | 4,5 | 13,0 | 13,5 |
| [5–7) | 2,0 | 3,0 | 3,5 | 4,5 | 4,5 | 6,0 | 14,5 | 15,5 |
| [7–10) | 3,0 | 4,0 | 4,5 | 6,5 | 6,0 | 8,0 | 16,5 | 18,0 |
| [10,∞) | 5,0 | 7,0 | 8,0 | 10,5 | 9,0 | 13,0 | 20,0 | 25,5 |
| | Įvertinimo mažesne nei rinkos verte kategorijos |
| Kredito kokybė | Likęs terminas (metais) (*1) | I kategorija | II kategorija | III kategorija | IV kategorija |
| fiksuotosios atkarpos | nulinės atkarpos | fiksuotosios atkarpos | nulinės atkarpos | fiksuotosios atkarpos | nulinės atkarpos | fiksuotosios atkarpos | nulinės atkarpos |
| 3 lygis | [0–1) | 6,0 | 6,0 | 7,0 | 7,0 | 8,0 | 8,0 | 13,0 | 13,0 |
| [1–3) | 7,0 | 8,0 | 9,5 | 13,5 | 14,5 | 15,0 | 22,5 | 25,0 |
| [3–5) | 9,0 | 10,0 | 13,5 | 18,5 | 20,5 | 23,5 | 28,0 | 32,5 |
| [5–7) | 10,0 | 11,5 | 14,0 | 20,0 | 23,0 | 28,0 | 30,5 | 35,0 |
| [7–10) | 11,5 | 13,0 | 16,0 | 24,5 | 24,0 | 30,0 | 31,0 | 37,0 |
| [10,∞) | 13,0 | 16,0 | 19,0 | 29,5 | 24,5 | 32,0 | 31,5 | 38,0 |

Įvertinimo mažesne nei rinkos verte kategorijos

Kredito kokybė

Likęs terminas (metais) (*1)

I kategorija

II kategorija

III kategorija

IV kategorija

fiksuotosios atkarpos

nulinės atkarpos

fiksuotosios atkarpos

nulinės atkarpos

fiksuotosios atkarpos

nulinės atkarpos

fiksuotosios atkarpos

nulinės atkarpos

1 ir 2 lygiai

[0–1)

0,5

0,5

1,0

1,0

1,0

1,0

7,5

7,5

[1–3)

1,0

2,0

1,5

2,5

2,0

3,0

10,0

10,5

[3–5)

1,5

2,5

2,5

3,5

3,0

4,5

13,0

13,5

[5–7)

2,0

3,0

3,5

4,5

4,5

6,0

14,5

15,5

[7–10)

3,0

4,0

4,5

6,5

6,0

8,0

16,5

18,0

[10,∞)

5,0

7,0

8,0

10,5

9,0

13,0

20,0

25,5

Įvertinimo mažesne nei rinkos verte kategorijos

Kredito kokybė

Likęs terminas (metais) (*1)

I kategorija

II kategorija

III kategorija

IV kategorija

fiksuotosios atkarpos

nulinės atkarpos

fiksuotosios atkarpos

nulinės atkarpos

fiksuotosios atkarpos

nulinės atkarpos

fiksuotosios atkarpos

nulinės atkarpos

3 lygis

[0–1)

6,0

6,0

7,0

7,0

8,0

8,0

13,0

13,0

[1–3)

7,0

8,0

9,5

13,5

14,5

15,0

22,5

25,0

[3–5)

9,0

10,0

13,5

18,5

20,5

23,5

28,0

32,5

[5–7)

10,0

11,5

14,0

20,0

23,0

28,0

30,5

35,0

[7–10)

11,5

13,0

16,0

24,5

24,0

30,0

31,0

37,0

[10,∞)

13,0

16,0

19,0

29,5

24,5

32,0

31,5

38,0

2a lentelė

Tinkamam į įvertinimo mažesne nei rinkos verte V kategoriją įtrauktam antrinę rinką turinčiam turtui taikomi įvertinimo mažesne nei rinkos verte lygiai

| | | V kategorija |
| --- | --- | --- |
| Kredito kokybė | Svertinė vidutinė trukmė (WAL) (*2) | Įvertinimas mažesne nei rinkos verte |
| 1 ir 2 lygiai (AAA iki A–) | [0–1) | 4,0 |
| [1–3) | 4,5 |
| [3–5) | 5,0 |
| [5–7) | 9,0 |
| [7–10) | 13,0 |
| [10,∞) | 20,0 |

V kategorija

Kredito kokybė

Svertinė vidutinė trukmė (WAL) (*2)

Įvertinimas mažesne nei rinkos verte

1 ir 2 lygiai (AAA iki A–)

[0–1)

4,0

[1–3)

4,5

[3–5)

5,0

[5–7)

9,0

[7–10)

13,0

[10,∞)

20,0

3 lentelė

Įvertinimo mažesne nei rinkos verte lygiai, taikomi tinkamiems kredito reikalavimams su fiksuotosios palūkanų normos mokėjimais

| | Vertinimo metodika |
| --- | --- |
| Kredito kokybė | Likęs terminas (metais) (*3) | Fiksuotosios palūkanų normos mokėjimai ir įvertinimas, remiantis NCB nustatyta teorine kaina | Fiksuotosios palūkanų normos mokėjimai ir įvertinimas, remiantis NCB priskirta likutine verte |
| 1 ir 2 lygiai (AAA iki A–) | [0–1) | 10,0 | 12,0 |
| [1–3) | 12,0 | 16,0 |
| [3–5) | 14,0 | 21,0 |
| [5–7) | 17,0 | 27,0 |
| [7–10) | 22,0 | 35,0 |
| [10,∞) | 30,0 | 45,0 |
| | Vertinimo metodika |
| Kredito kokybė | Likęs terminas (metais) (*3) | Fiksuotosios palūkanų normos mokėjimai ir įvertinimas, remiantis NCB nustatyta teorine kaina | Fiksuotosios palūkanų normos mokėjimai ir įvertinimas, remiantis NCB priskirta likutine verte |
| 3 lygis (BBB+ iki BBB–) | [0–1) | 17,0 | 19,0 |
| [1–3) | 28,5 | 33,5 |
| [3–5) | 36,0 | 45,0 |
| [5–7) | 37,5 | 50,5 |
| [7–10) | 38,5 | 56,5 |
| [10,∞) | 40,0 | 63,0 |

Vertinimo metodika

Kredito kokybė

Likęs terminas (metais) (*3)

Fiksuotosios palūkanų normos mokėjimai ir įvertinimas, remiantis NCB nustatyta teorine kaina

Fiksuotosios palūkanų normos mokėjimai ir įvertinimas, remiantis NCB priskirta likutine verte

1 ir 2 lygiai (AAA iki A–)

[0–1)

10,0

12,0

[1–3)

12,0

16,0

[3–5)

14,0

21,0

[5–7)

17,0

27,0

[7–10)

22,0

35,0

[10,∞)

30,0

45,0

Vertinimo metodika

Kredito kokybė

Likęs terminas (metais) (*3)

Fiksuotosios palūkanų normos mokėjimai ir įvertinimas, remiantis NCB nustatyta teorine kaina

Fiksuotosios palūkanų normos mokėjimai ir įvertinimas, remiantis NCB priskirta likutine verte

3 lygis (BBB+ iki BBB–)

[0–1)

17,0

19,0

[1–3)

28,5

33,5

[3–5)

36,0

45,0

[5–7)

37,5

50,5

[7–10)

38,5

56,5

[10,∞)

40,0

63,0

---

(*1)  T. y. [0–1) likutinis trumpesnis nei vieneri metai terminas, [1–3) likutinis nuo vienerių imtinai iki trejų metų terminas ir t. t.

*1

(*2)  T. y. [0–1) WAL trumpesnis nei vieneri metai, [1–3) WAL nuo vienerių imtinai iki trejų metų ir t. t.

*2

(*3)  T. y. [0–1) likutinis trumpesnis nei vieneri metai terminas, [1–3) likutinis nuo vienerių imtinai iki trejų metų terminas ir t. t.“.

*3

---

| 2016 12 17 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | L 344/123 |
| --- | --- | --- | --- |

2016 12 17

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

L 344/123

---

EUROPOS CENTRINIO BANKO GAIRĖS (ES) 2016/2300

2016 m. lapkričio 2 d.

kuriomis iš dalies keičiamos Gairės ECB/2014/31 dėl papildomų laikinų priemonių, susijusių su Eurosistemos refinansavimo operacijomis ir įkaito tinkamumu (ECB/2016/33)

EUROPOS CENTRINIO BANKO VALDANČIOJI TARYBA,

atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo, ypač į jos 127 straipsnio 2 dalį,

atsižvelgdama į Europos centrinių bankų sistemos ir Europos Centrinio Banko statutą, ypač į jo 3 straipsnio 1 dalies pirmą įtrauką ir 5 straipsnio 1 dalį, 12 straipsnio 1 dalį, 14 straipsnio 3 dalį ir 18 straipsnio 2 dalį,

kadangi:

| (1) | visam Eurosistemos kredito operacijoms tinkamam turtui taikomos specialios rizikos kontrolės priemonės, kad Eurosistema būtų apsaugota nuo finansinių nuostolių tomis aplinkybėmis, kai jos įkaitas turi būti realizuotas, nes kita sandorio šalis nevykdo įsipareigojimų. Atlikus reguliarią Eurosistemos rizikos kontrolės sistemos peržiūrą, reikia atlikti keletą patikslinimų dėl turtu užtikrintų vertybinių popierių tam, kad būtų užtikrinta tinkama apsauga; |
| --- | --- |

(1)

visam Eurosistemos kredito operacijoms tinkamam turtui taikomos specialios rizikos kontrolės priemonės, kad Eurosistema būtų apsaugota nuo finansinių nuostolių tomis aplinkybėmis, kai jos įkaitas turi būti realizuotas, nes kita sandorio šalis nevykdo įsipareigojimų. Atlikus reguliarią Eurosistemos rizikos kontrolės sistemos peržiūrą, reikia atlikti keletą patikslinimų dėl turtu užtikrintų vertybinių popierių tam, kad būtų užtikrinta tinkama apsauga;

| (2) | todėl reikia iš dalies atitinkamai pakeisti Europos Centrinio Banko gaires ECB/2014/31 (1), |
| --- | --- |

(2)

todėl reikia iš dalies atitinkamai pakeisti Europos Centrinio Banko gaires ECB/2014/31 (1),

PRIĖMĖ ŠIAS GAIRES:

1 straipsnis

Daliniai Gairių ECB/2014/31 pakeitimai

Gairės ECB/2014/31 iš dalies keičiamos taip:

| 1) | 3 straipsnis iš dalies pakeičiamas taip:






  a) | 2 dalis pakeičiama taip:

  „2.   1 dalyje nurodytiems TUVP, kurie neturi dviejų viešų kredito reitingų, atitinkančių bent kredito kokybės 2 lygį pagal Eurosistemos suderintą reitingų skalę pagal Europos Centrinio Banko gairių (ES) 2015/510 (ECB/2014/60) (*1) 82 straipsnio 1 dalies b punktą, taikomas vertinimas mažesne nei rinkos verte, kuris priklauso nuo IIa priede apibūdintos jų vidutinės svertinės trukmės.


  (*1)  
  2014 m. gruodžio 19 d. Europos Centrinio Banko gairės (ES) 2015/510 dėl Eurosistemos pinigų politikos sistemos įgyvendinimo (ECB/2014/60) (Bendrųjų dokumentų gairės) (OL L 91, 2015 4 2, p. 3).“;" |
| --- | --- | --- |

1)

3 straipsnis iš dalies pakeičiamas taip:

a)

2 dalis pakeičiama taip:

„2.   1 dalyje nurodytiems TUVP, kurie neturi dviejų viešų kredito reitingų, atitinkančių bent kredito kokybės 2 lygį pagal Eurosistemos suderintą reitingų skalę pagal Europos Centrinio Banko gairių (ES) 2015/510 (ECB/2014/60) (*1) 82 straipsnio 1 dalies b punktą, taikomas vertinimas mažesne nei rinkos verte, kuris priklauso nuo IIa priede apibūdintos jų vidutinės svertinės trukmės.

(*1)  
  2014 m. gruodžio 19 d. Europos Centrinio Banko gairės (ES) 2015/510 dėl Eurosistemos pinigų politikos sistemos įgyvendinimo (ECB/2014/60) (Bendrųjų dokumentų gairės) (OL L 91, 2015 4 2, p. 3).“;"

*1

| b) | įterpiama ši 2a dalis:

  „2a.   Svertinė vidutinė didesnio prioriteto TUVP segmento trukmė vertinama kaip nustatoma kaip tikėtinas svertinis vidutinis laikotarpis, likęs iki piniginių lėšų srautų gavimo už šį segmentą. Kūrėjo balanse apskaitomų (angl. retained) ir įkeistų TUVP atveju, skaičiuojant svertinę vidutinę trukmę remiamasi prielaida, kad nebus vykdomi emitento išankstinio išpirkimo sandoriai (angl. call options).“; |
| --- | --- |

b)

įterpiama ši 2a dalis:

„2a.   Svertinė vidutinė didesnio prioriteto TUVP segmento trukmė vertinama kaip nustatoma kaip tikėtinas svertinis vidutinis laikotarpis, likęs iki piniginių lėšų srautų gavimo už šį segmentą. Kūrėjo balanse apskaitomų (angl. retained) ir įkeistų TUVP atveju, skaičiuojant svertinę vidutinę trukmę remiamasi prielaida, kad nebus vykdomi emitento išankstinio išpirkimo sandoriai (angl. call options).“;

| c) | 3 dalis išbraukiama; |
| --- | --- |

c)

3 dalis išbraukiama;

| d) | 5 dalis pakeičiama taip:

  „5.   Kaip įkaitą Eurosistemos pinigų politikos operacijoms NCB gali priimti TUVP, kurių užtikrinamasis turtas apima būsto paskolas arba paskolas MVĮ, arba šių abiejų rūšių paskolas, ir kurie neatitinka Gairių (ES) 2015/510 (ECB/2014/60) ketvirtos dalies II antraštinės dalies 2 skirsnyje nurodytų kredito vertinimo reikalavimų bei 1 dalies a–d punktuose bei 4 dalyje nustatytų reikalavimų, tačiau atitinka visus kitus pagal Gaires (ES) 2015/510 (ECB/2014/60) TUVP taikomus tinkamumo kriterijus ir turi du viešus kredito reitingus, atitinkančius bent kredito kokybės 3 lygį pagal Eurosistemos suderintą reitingų skalę. Priimami tik tie TUVP, kurie buvo išleisti iki 2012 m. birželio 20 d., ir jiems taikomas įvertinimas mažesne nei rinkos verte, kuris priklauso nuo jų svertinės vidutinės trukmės, kaip apibūdinta IIa priede.“; |
| --- | --- |

d)

5 dalis pakeičiama taip:

„5.   Kaip įkaitą Eurosistemos pinigų politikos operacijoms NCB gali priimti TUVP, kurių užtikrinamasis turtas apima būsto paskolas arba paskolas MVĮ, arba šių abiejų rūšių paskolas, ir kurie neatitinka Gairių (ES) 2015/510 (ECB/2014/60) ketvirtos dalies II antraštinės dalies 2 skirsnyje nurodytų kredito vertinimo reikalavimų bei 1 dalies a–d punktuose bei 4 dalyje nustatytų reikalavimų, tačiau atitinka visus kitus pagal Gaires (ES) 2015/510 (ECB/2014/60) TUVP taikomus tinkamumo kriterijus ir turi du viešus kredito reitingus, atitinkančius bent kredito kokybės 3 lygį pagal Eurosistemos suderintą reitingų skalę. Priimami tik tie TUVP, kurie buvo išleisti iki 2012 m. birželio 20 d., ir jiems taikomas įvertinimas mažesne nei rinkos verte, kuris priklauso nuo jų svertinės vidutinės trukmės, kaip apibūdinta IIa priede.“;

| e) | 6 dalis išbraukiama; |
| --- | --- |

e)

6 dalis išbraukiama;

| f) | 7 dalies g punktas pakeičiamas taip:
  „g)   aptarnavimo tęstinumo nuostatos– turtu užtikrintų vertybinių popierių teisinių dokumentų nuostatos, apimančios atsarginio paslaugų teikėjo nuostatas arba atsarginio paslaugų teikėjo tarpininko nuostatas (jeigu nėra atsarginio paslaugų teikėjo nuostatų). Atsarginio paslaugų teikėjo tarpininko nuostatų atveju, atsarginio paslaugų teikėjo tarpininkas turėtų būti paskirtas ir tarpininkas turėtų būti įgaliotas surasti tinkamą atsarginį paslaugų teikėją per 60 dienų įvykus susijusiam įvykiui, kad būtų užtikrinta, jog turtu užtikrinti vertybiniai popieriai apmokami ir aptarnaujami laiku. Šios nuostatos taip pat apima sąlygas, kurioms esant paslaugų teikėjas pakeičiamas atsarginiu paslaugų teikėju, kurios gali būti paremtos reitingais ir (arba) ne reitingais, pavyzdžiui, kai dabartinis paslaugų teikėjas nevykdo įsipareigojimų. Atsarginio paslaugų teikėjo nuostatų atveju atsarginis paslaugų teikėjas neturi glaudžių ryšių su paslaugų teikėju. Atsarginio paslaugų teikėjo tarpininko nuostatų atveju tuo pačiu metu nėra glaudžių ryšių tarp paslaugų teikėjo, atsarginio paslaugų teikėjo tarpininko ir emitento sąskaitos banko;“; |
| --- | --- |

f)

7 dalies g punktas pakeičiamas taip:

„g)   aptarnavimo tęstinumo nuostatos– turtu užtikrintų vertybinių popierių teisinių dokumentų nuostatos, apimančios atsarginio paslaugų teikėjo nuostatas arba atsarginio paslaugų teikėjo tarpininko nuostatas (jeigu nėra atsarginio paslaugų teikėjo nuostatų). Atsarginio paslaugų teikėjo tarpininko nuostatų atveju, atsarginio paslaugų teikėjo tarpininkas turėtų būti paskirtas ir tarpininkas turėtų būti įgaliotas surasti tinkamą atsarginį paslaugų teikėją per 60 dienų įvykus susijusiam įvykiui, kad būtų užtikrinta, jog turtu užtikrinti vertybiniai popieriai apmokami ir aptarnaujami laiku. Šios nuostatos taip pat apima sąlygas, kurioms esant paslaugų teikėjas pakeičiamas atsarginiu paslaugų teikėju, kurios gali būti paremtos reitingais ir (arba) ne reitingais, pavyzdžiui, kai dabartinis paslaugų teikėjas nevykdo įsipareigojimų. Atsarginio paslaugų teikėjo nuostatų atveju atsarginis paslaugų teikėjas neturi glaudžių ryšių su paslaugų teikėju. Atsarginio paslaugų teikėjo tarpininko nuostatų atveju tuo pačiu metu nėra glaudžių ryšių tarp paslaugų teikėjo, atsarginio paslaugų teikėjo tarpininko ir emitento sąskaitos banko;“;

aptarnavimo tęstinumo nuostatos

| g) | 7 dalyje įterpiami šie h ir i punktai:
  „h)   glaudūs ryšiai– vartojama ta pačia reikšme kaip Gairių (ES) 2015/510 (ECB/2014/60) 138 straipsnio 2 dalyje;
  i)   kūrėjo balanse apskaitomi ir įkeisti TUVP– TUVP, kuriuos sukūrusi kita sandorio šalis, arba su kūrėju glaudžiai susiję subjektai, naudoja didesne procentine dalimi nei 75 % likusios nominalios sumos.“; |
| --- | --- |

g)

7 dalyje įterpiami šie h ir i punktai:

„h)   glaudūs ryšiai– vartojama ta pačia reikšme kaip Gairių (ES) 2015/510 (ECB/2014/60) 138 straipsnio 2 dalyje;

glaudūs ryšiai

i)   kūrėjo balanse apskaitomi ir įkeisti TUVP– TUVP, kuriuos sukūrusi kita sandorio šalis, arba su kūrėju glaudžiai susiję subjektai, naudoja didesne procentine dalimi nei 75 % likusios nominalios sumos.“;

kūrėjo balanse apskaitomi ir įkeisti TUVP

| 2) | Šių gairių priedas įterpiamas kaip IIa priedas. |
| --- | --- |

2)

Šių gairių priedas įterpiamas kaip IIa priedas.

2 straipsnis

Įsigaliojimas ir įgyvendinimas

1.   Šios gairės įsigalioja tą dieną, kai apie jas pranešama valstybių narių, kurių valiuta yra euro, nacionaliniams centriniams bankams.

2.   Valstybių narių, kurių valiuta yra euro, nacionaliniai centriniai bankai imasi reikiamų priemonių šioms gairėms vykdyti ir jas taikyti nuo 2017 m. sausio 1 d. Jie praneša ECB apie su šiomis priemonėmis susijusius dokumentus ir priemones ne vėliau kaip iki 2016 m. gruodžio 5 d.

3 straipsnis

Adresatai

Šios gairės skirtos visiems Eurosistemos centriniams bankams.

Priimta Frankfurte prie Maino 2016 m. lapkričio 2 d.

ECB Pirmininkas

Mario DRAGHI

---

(1)  
  2014 m. liepos 9 d. Europos Centrinio Banko gairės ECB/2014/31 dėl papildomų laikinų priemonių, susijusių su Eurosistemos refinansavimo operacijomis ir įkaito tinkamumu, ir kuriomis iš dalies keičiamos Gairės ECB/2007/9 (OL L 240, 2014 8 13, p. 28).

1

---

PRIEDAS

„IIa PRIEDAS

Pagal šių gairių 3 straipsnio 2 dalį tinkamiems turtu užtikrintiems vertybiniams popieriams (TUVP) taikomi įvertinimo mažesne nei rinkos verte lygiai

| Svertinė vidutinė trukmė | Įvertinimas mažesne nei rinkos verte |
| --- | --- |
| 0–1 | 6,0 |
| 1–3 | 9,0 |
| 3–5 | 13,0 |
| 5–7 | 15,0 |
| 7–10 | 18,0 |
| > 10 | 30,0“ |

Svertinė vidutinė trukmė

Įvertinimas mažesne nei rinkos verte

0–1

6,0

1–3

9,0

3–5

13,0

5–7

15,0

7–10

18,0

> 10

30,0“

---

Klaidų ištaisymas

| 2016 12 17 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | L 344/126 |
| --- | --- | --- | --- |

2016 12 17

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

L 344/126

---

2016 m. spalio 17 d. Tarybos sprendimo (ES) 2016/1877 dėl pozicijos, kuri turi būti priimta Europos Sąjungos vardu Jungtinių Tautų Europos ekonominės komisijos Ekspertų grupėje dėl Europos šalių susitarimo dėl kelių transporto priemonių ekipažų, važinėjančių tarptautiniais maršrutais, darbo (AETR) ir Kelių transporto darbo grupėje, klaidų ištaisymas

(
  Europos Sąjungos oficialusis leidinys L 288, 2016 m. spalio 22 d.
  )

52 puslapis, II priedas, a punktas, antra pastraipa:

yra:

„Siekiant iš dalies pakeisti 1, 1B, AC, 2 ir 3 priedėlius, regioninės integracijos organizacijos, kuri yra susitarimo Susitariančioji Šalis, atstovas balsuodamas atiduoda organizacijos valstybių narių balsus, tačiau nereikalaujama, kad tos valstybės narės dalyvautų balsuojant.“;“,

turi būti:

„Siekiant iš dalies pakeisti 1, 1B, 1C, 2 ir 3 priedėlius, regioninės integracijos organizacijos, kuri yra susitarimo Susitariančioji Šalis, atstovas balsuodamas atiduoda organizacijos valstybių narių balsus, tačiau nereikalaujama, kad tos valstybės narės dalyvautų balsuojant.“;“.

---