# Den Europæiske Unions L 310/2016

| | ISSN 1977-0634 |
| --- | --- |
| Den Europæiske Unions
  Tidende | L 310 |
| | |
| Dansk udgave | Retsforskrifter | 59. årgang17. november 2016 |

ISSN 1977-0634

Den Europæiske Unions

Tidende

L 310

Dansk udgave

Retsforskrifter

59. årgang17. november 2016

---

| Indhold | | II   Ikke-lovgivningsmæssige retsakter | Side |
| --- | --- | --- | --- |
| | | FORORDNINGER |
| | * | Kommissionens gennemførelsesforordning (EU) 2016/2005 af 16. november 2016 om indførelse af en midlertidig antidumpingtold på importen af visse typer letvægtstermopapir med oprindelse i Republikken Korea | 1 |
| | | Kommissionens gennemførelsesforordning (EU) 2016/2006 af 16. november 2016 om faste importværdier med henblik på fastsættelse af indgangsprisen for visse frugter og grøntsager | 22 |
| | | AFGØRELSER |
| | * | Kommissionens afgørelse (EU) 2016/2007 af 1. februar 2016 om statsstøtte SA.36754- 2014/C (eks. 2014/NN og 2013/N), som Ungarn delvist har gennemført og planlægger at gennemføre til fordel for AUDI HUNGARIA MOTOR Ltd.
  (meddelt under nummer C(2016) 405)

   (
  1
  ) | 24 |
| | * | Kommissionens gennemførelsesafgørelse (EU) 2016/2008 af 15. november 2016 om dyresundhedsmæssige foranstaltninger til bekæmpelse af lumpy skin disease i visse medlemsstater
  (meddelt under nummer C(2016) 7023)

   (
  1
  ) | 51 |
| | * | Kommissionens gennemførelsesafgørelse (EU) 2016/2009 af 15. november 2016 om godkendelse af vaccinationsprogrammer mod lumpy skin disease forelagt af medlemsstaterne
  (meddelt under nummer C(2016) 7219)

   (
  1
  ) | 66 |
| | * | Kommissionens gennemførelsesafgørelse (EU) 2016/2010 af 16. november 2016 om ændring af bilaget til gennemførelsesafgørelse (EU) 2016/1968 om visse beskyttelsesforanstaltninger over for højpatogen aviær influenza af subtype H5N8 i Ungarn
  (meddelt under nummer C(2016) 7506)

   (
  1
  ) | 69 |
| | * | Kommissionens gennemførelsesafgørelse (EU) 2016/2011 af 16. november 2016 om visse beskyttelsesforanstaltninger over for højpatogen aviær influenza af subtype H5N8 i Tyskland
  (meddelt under nummer C(2016) 7508)

   (
  1
  ) | 73 |
| | * | Kommissionens gennemførelsesafgørelse (EU) 2016/2012 af 16. november 2016 om visse beskyttelsesforanstaltninger over for højpatogen aviær influenza af subtype H5N8 i Østrig
  (meddelt under nummer C(2016) 7512)

   (
  1
  ) | 81 |

Indhold

II   Ikke-lovgivningsmæssige retsakter

Side

FORORDNINGER

*

Kommissionens gennemførelsesforordning (EU) 2016/2005 af 16. november 2016 om indførelse af en midlertidig antidumpingtold på importen af visse typer letvægtstermopapir med oprindelse i Republikken Korea

1

Kommissionens gennemførelsesforordning (EU) 2016/2006 af 16. november 2016 om faste importværdier med henblik på fastsættelse af indgangsprisen for visse frugter og grøntsager

22

AFGØRELSER

*

Kommissionens afgørelse (EU) 2016/2007 af 1. februar 2016 om statsstøtte SA.36754- 2014/C (eks. 2014/NN og 2013/N), som Ungarn delvist har gennemført og planlægger at gennemføre til fordel for AUDI HUNGARIA MOTOR Ltd.
  (meddelt under nummer C(2016) 405)

   (
  1
  )

(meddelt under nummer C(2016) 405)

1

24

*

Kommissionens gennemførelsesafgørelse (EU) 2016/2008 af 15. november 2016 om dyresundhedsmæssige foranstaltninger til bekæmpelse af lumpy skin disease i visse medlemsstater
  (meddelt under nummer C(2016) 7023)

   (
  1
  )

(meddelt under nummer C(2016) 7023)

1

51

*

Kommissionens gennemførelsesafgørelse (EU) 2016/2009 af 15. november 2016 om godkendelse af vaccinationsprogrammer mod lumpy skin disease forelagt af medlemsstaterne
  (meddelt under nummer C(2016) 7219)

   (
  1
  )

(meddelt under nummer C(2016) 7219)

1

66

*

Kommissionens gennemførelsesafgørelse (EU) 2016/2010 af 16. november 2016 om ændring af bilaget til gennemførelsesafgørelse (EU) 2016/1968 om visse beskyttelsesforanstaltninger over for højpatogen aviær influenza af subtype H5N8 i Ungarn
  (meddelt under nummer C(2016) 7506)

   (
  1
  )

(meddelt under nummer C(2016) 7506)

1

69

*

Kommissionens gennemførelsesafgørelse (EU) 2016/2011 af 16. november 2016 om visse beskyttelsesforanstaltninger over for højpatogen aviær influenza af subtype H5N8 i Tyskland
  (meddelt under nummer C(2016) 7508)

   (
  1
  )

(meddelt under nummer C(2016) 7508)

1

73

*

Kommissionens gennemførelsesafgørelse (EU) 2016/2012 af 16. november 2016 om visse beskyttelsesforanstaltninger over for højpatogen aviær influenza af subtype H5N8 i Østrig
  (meddelt under nummer C(2016) 7512)

   (
  1
  )

(meddelt under nummer C(2016) 7512)

1

81

| | | III   Andre retsakter |
| --- | --- | --- |
| | | DET EUROPÆISKE ØKONOMISKE SAMARBEJDSOMRÅDE |
| | * | EFTA-Tilsynsmyndighedens beslutning nr. 138/16/KOL af 28. juni 2016 om bemyndigelse af Island til at fravige Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 216/2008 med hensyn til de eksisterende bestemmelser vedrørende udstedelse af luftdygtighedsbeviser for importerede luftfartøjer [2016/2013] | 84 |
| | * | EFTA-Tilsynsmyndighedens beslutning nr. 139/16/KOL af 28. juni 2016 om bemyndigelse af Norge til at fravige Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 216/2008 med hensyn til flyvetidsbestemmelser for luftfartsselskabet Widerøes Flyselskap AS [2016/2014] | 87 |

III   Andre retsakter

DET EUROPÆISKE ØKONOMISKE SAMARBEJDSOMRÅDE

*

EFTA-Tilsynsmyndighedens beslutning nr. 138/16/KOL af 28. juni 2016 om bemyndigelse af Island til at fravige Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 216/2008 med hensyn til de eksisterende bestemmelser vedrørende udstedelse af luftdygtighedsbeviser for importerede luftfartøjer [2016/2013]

84

*

EFTA-Tilsynsmyndighedens beslutning nr. 139/16/KOL af 28. juni 2016 om bemyndigelse af Norge til at fravige Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 216/2008 med hensyn til flyvetidsbestemmelser for luftfartsselskabet Widerøes Flyselskap AS [2016/2014]

87

| | |
| --- | --- |
| | (1)   EØS-relevant tekst |

---

(1)   EØS-relevant tekst

1

| DA | De akter, hvis titel er trykt med magre typer, er løbende retsakter inden for rammerne af landbrugspolitikken og har normalt en begrænset gyldighedsperiode.
  Titlen på alle øvrige akter er trykt med fede typer efter en asterisk. |
| --- | --- |

DA

De akter, hvis titel er trykt med magre typer, er løbende retsakter inden for rammerne af landbrugspolitikken og har normalt en begrænset gyldighedsperiode.

Titlen på alle øvrige akter er trykt med fede typer efter en asterisk.

---

II Ikke-lovgivningsmæssige retsakter

FORORDNINGER

| 17.11.2016 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | L 310/1 |
| --- | --- | --- | --- |

17.11.2016

DA

Den Europæiske Unions Tidende

L 310/1

---

KOMMISSIONENS GENNEMFØRELSESFORORDNING (EU) 2016/2005

af 16. november 2016

om indførelse af en midlertidig antidumpingtold på importen af visse typer letvægtstermopapir med oprindelse i Republikken Korea

EUROPA-KOMMISSIONEN HAR —

under henvisning til traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde,

under henvisning til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2016/1036 af 8. juni 2016 om beskyttelse mod dumpingimport fra lande, der ikke er medlemmer af Den Europæiske Union (1) (»grundforordningen«), særlig artikel 7,

efter høring af medlemsstaterne, og

ud fra følgende betragtninger:

1.   SAGSFORLØB

SAGSFORLØB

1.1.   Indledning

Indledning

| (1) | Den 18. februar 2016 indledte Europa-Kommissionen (»Kommissionen«) en antidumpingundersøgelse vedrørende importen til Unionen af visse typer letvægtstermopapir med oprindelse i Republikken Korea (»det pågældende land«) på grundlag af artikel 5 i Rådets forordning (EF) nr. 1225/2009 om beskyttelse mod dumpingimport fra lande, der ikke er medlemmer af Det Europæiske Fællesskab (2). Kommissionen offentliggjorde en indledningsmeddelelse i Den Europæiske Unions Tidende (3) (»indledningsmeddelelsen«). |
| --- | --- |

(1)

Den 18. februar 2016 indledte Europa-Kommissionen (»Kommissionen«) en antidumpingundersøgelse vedrørende importen til Unionen af visse typer letvægtstermopapir med oprindelse i Republikken Korea (»det pågældende land«) på grundlag af artikel 5 i Rådets forordning (EF) nr. 1225/2009 om beskyttelse mod dumpingimport fra lande, der ikke er medlemmer af Det Europæiske Fællesskab (2). Kommissionen offentliggjorde en indledningsmeddelelse i Den Europæiske Unions Tidende (3) (»indledningsmeddelelsen«).

2

Den Europæiske Unions Tidende

3

| (2) | Kommissionen indledte undersøgelsen som følge af en klage, der blev indgivet den 4. januar 2016 af European Thermal Paper Association (ETPA) (»klageren«) på vegne af producenter, der tegner sig for mere end 25 % af den samlede produktion i Unionen af visse typer letvægtstermopapir. Klagen indeholdt beviser for dumping og deraf følgende væsentlig skade, som var tilstrækkelige til at berettige indledningen af undersøgelsen. |
| --- | --- |

(2)

Kommissionen indledte undersøgelsen som følge af en klage, der blev indgivet den 4. januar 2016 af European Thermal Paper Association (ETPA) (»klageren«) på vegne af producenter, der tegner sig for mere end 25 % af den samlede produktion i Unionen af visse typer letvægtstermopapir. Klagen indeholdt beviser for dumping og deraf følgende væsentlig skade, som var tilstrækkelige til at berettige indledningen af undersøgelsen.

1.2.   Interesserede parter

Interesserede parter

| (3) | I indledningsmeddelelsen opfordrede Kommissionen interesserede parter til at kontakte Kommissionen med henblik på at deltage i undersøgelsen. Kommissionen informerede desuden kendte EU-producenter, kendte eksporterende producenter, de koreanske myndigheder og kendte importører, brugere og forhandlere om indledningen af undersøgelsen og opfordrede dem til at deltage. |
| --- | --- |

(3)

I indledningsmeddelelsen opfordrede Kommissionen interesserede parter til at kontakte Kommissionen med henblik på at deltage i undersøgelsen. Kommissionen informerede desuden kendte EU-producenter, kendte eksporterende producenter, de koreanske myndigheder og kendte importører, brugere og forhandlere om indledningen af undersøgelsen og opfordrede dem til at deltage.

| (4) | De interesserede parter fik mulighed for at fremsætte bemærkninger til indledningen af undersøgelsen og anmode om en høring med Kommissionen og/eller høringskonsulenten i handelsprocedurer (»høringskonsulenten«). |
| --- | --- |

(4)

De interesserede parter fik mulighed for at fremsætte bemærkninger til indledningen af undersøgelsen og anmode om en høring med Kommissionen og/eller høringskonsulenten i handelsprocedurer (»høringskonsulenten«).

| (5) | Der blev afholdt to høringer med høringskonsulenten efter anmodning fra Hansol-gruppen, som de to forretningsmæssigt forbundne samarbejdsvillige eksporterende producenter tilhører. Under den første høring i marts 2016 anmodede en række forretningsmæssigt forbundne omspolere om at blive fritaget for at besvare spørgeskemaet. Efter høringen og et kontrolbesøg hos en af de forretningsmæssigt forbundne omspolere, hvor man undersøgte de argumenter, der ligger til grund for anmodningen om fritagelse, fastholdt Kommissionen, at spørgeskemaet skulle udfyldes af en af de forretningsmæssigt forbundne omspolere, og indrømmede fritagelser til tre andre forretningsmæssigt forbundne omspolere. Under den anden høring i september 2016 fremførte de to samarbejdsvillige eksporterende producenter, en række ikke forretningsmæssigt forbundne importører og brugere og repræsentanterne for den koreanske regering en række påstande vedrørende definitionen af den pågældende vare, klagen, skade, årsagssammenhæng og Unionens interesser. |
| --- | --- |

(5)

Der blev afholdt to høringer med høringskonsulenten efter anmodning fra Hansol-gruppen, som de to forretningsmæssigt forbundne samarbejdsvillige eksporterende producenter tilhører. Under den første høring i marts 2016 anmodede en række forretningsmæssigt forbundne omspolere om at blive fritaget for at besvare spørgeskemaet. Efter høringen og et kontrolbesøg hos en af de forretningsmæssigt forbundne omspolere, hvor man undersøgte de argumenter, der ligger til grund for anmodningen om fritagelse, fastholdt Kommissionen, at spørgeskemaet skulle udfyldes af en af de forretningsmæssigt forbundne omspolere, og indrømmede fritagelser til tre andre forretningsmæssigt forbundne omspolere. Under den anden høring i september 2016 fremførte de to samarbejdsvillige eksporterende producenter, en række ikke forretningsmæssigt forbundne importører og brugere og repræsentanterne for den koreanske regering en række påstande vedrørende definitionen af den pågældende vare, klagen, skade, årsagssammenhæng og Unionens interesser.

a)   Stikprøveudtagning

Stikprøveudtagning

| (6) | I indledningsmeddelelsen anførte Kommissionen også, at den eventuelt ville udtage en stikprøve af de interesserede parter i henhold til grundforordningens artikel 17. |
| --- | --- |

(6)

I indledningsmeddelelsen anførte Kommissionen også, at den eventuelt ville udtage en stikprøve af de interesserede parter i henhold til grundforordningens artikel 17.

Stikprøveudtagning af EU-producenter

| (7) | I indledningsmeddelelsen meddelte Kommissionen, at den havde udtaget en foreløbig stikprøve af EU-producenter. Kommissionen udtog stikprøven på grundlag af de største repræsentative salgsmængder, samtidig med at der sikredes geografisk spredning. Denne stikprøve bestod af tre EU-producenter i to forskellige medlemsstater. EU-producenterne i stikprøven tegnede sig for mellem 75 % og 95 % (4) af salgsmængden til ikke forretningsmæssigt forbundne kunder i Unionen fra de virksomheder, der gav sig til kende i forbindelse med gennemgangen af repræsentativiteten, og af den samlede anslåede salgsmængde til ikke forretningsmæssigt forbundne kunder i Unionen. Kommissionen opfordrede alle interesserede parter til at fremsætte bemærkninger til den foreløbige stikprøve. Der blev ikke modtaget nogen bemærkninger til den foreløbige stikprøve, som derfor blev bekræftet. Stikprøven er repræsentativ for EU-erhvervsgrenen. |
| --- | --- |

(7)

I indledningsmeddelelsen meddelte Kommissionen, at den havde udtaget en foreløbig stikprøve af EU-producenter. Kommissionen udtog stikprøven på grundlag af de største repræsentative salgsmængder, samtidig med at der sikredes geografisk spredning. Denne stikprøve bestod af tre EU-producenter i to forskellige medlemsstater. EU-producenterne i stikprøven tegnede sig for mellem 75 % og 95 % (4) af salgsmængden til ikke forretningsmæssigt forbundne kunder i Unionen fra de virksomheder, der gav sig til kende i forbindelse med gennemgangen af repræsentativiteten, og af den samlede anslåede salgsmængde til ikke forretningsmæssigt forbundne kunder i Unionen. Kommissionen opfordrede alle interesserede parter til at fremsætte bemærkninger til den foreløbige stikprøve. Der blev ikke modtaget nogen bemærkninger til den foreløbige stikprøve, som derfor blev bekræftet. Stikprøven er repræsentativ for EU-erhvervsgrenen.

4

Stikprøveudtagning af importører

| (8) | For at afgøre, om det var nødvendigt med stikprøveudtagning, og i bekræftende fald at udtage en stikprøve, bad Kommissionen en række ikke forretningsmæssigt forbundne importører om at indsende de oplysninger, der fremgik af indledningsmeddelelsen. |
| --- | --- |

(8)

For at afgøre, om det var nødvendigt med stikprøveudtagning, og i bekræftende fald at udtage en stikprøve, bad Kommissionen en række ikke forretningsmæssigt forbundne importører om at indsende de oplysninger, der fremgik af indledningsmeddelelsen.

| (9) | En ikke forretningsmæssigt forbundet omspoler med importaktiviteter afgav de ønskede oplysninger og indvilligede i at indgå i stikprøven. Da Kommissionen kun modtog få svar, besluttede man, at stikprøveudtagning ikke var nødvendig. Der blev ikke fremsat nogen bemærkninger. |
| --- | --- |

(9)

En ikke forretningsmæssigt forbundet omspoler med importaktiviteter afgav de ønskede oplysninger og indvilligede i at indgå i stikprøven. Da Kommissionen kun modtog få svar, besluttede man, at stikprøveudtagning ikke var nødvendig. Der blev ikke fremsat nogen bemærkninger.

b)   Besvarelser af spørgeskemaet

Besvarelser af spørgeskemaet

| (10) | Kommissionen sendte spørgeskemaer til to forretningsmæssigt forbundne eksporterende producenter, nemlig Hansol Paper Co., Ltd (»Hansol Paper«) og Hansol Artone Paper Co., Ltd (»Artone«), som begge tilhører Hansol-gruppen, og til deres forretningsmæssigt forbundne forhandler Hansol Europe B.V. (»Hansol Europe«) og den forretningsmæssigt forbundne omspoler Schades Ltd (»Schades«). Der blev også sendt spørgeskemaer til de tre EU-producenter i stikprøven og omkring 50 parter (26 brugere, 21 formidlere, to sammenslutninger og en ikke forretningsmæssigt forbundet importør), som udtrykte interesse for undersøgelsen. |
| --- | --- |

(10)

Kommissionen sendte spørgeskemaer til to forretningsmæssigt forbundne eksporterende producenter, nemlig Hansol Paper Co., Ltd (»Hansol Paper«) og Hansol Artone Paper Co., Ltd (»Artone«), som begge tilhører Hansol-gruppen, og til deres forretningsmæssigt forbundne forhandler Hansol Europe B.V. (»Hansol Europe«) og den forretningsmæssigt forbundne omspoler Schades Ltd (»Schades«). Der blev også sendt spørgeskemaer til de tre EU-producenter i stikprøven og omkring 50 parter (26 brugere, 21 formidlere, to sammenslutninger og en ikke forretningsmæssigt forbundet importør), som udtrykte interesse for undersøgelsen.

| (11) | Der blev modtaget besvarelser af spørgeskemaet fra de to eksporterende producenter og deres forretningsmæssigt forbundne forhandler og omspoler, de tre EU-producenter i stikprøven, ni ikke forretningsmæssigt forbundne omspolere, to forhandlere på forskellige handelsled, en ikke forretningsmæssigt forbundet omspoler med importaktiviteter og en sammenslutning. Endvidere fremsendte elleve parter uformelle indlæg. |
| --- | --- |

(11)

Der blev modtaget besvarelser af spørgeskemaet fra de to eksporterende producenter og deres forretningsmæssigt forbundne forhandler og omspoler, de tre EU-producenter i stikprøven, ni ikke forretningsmæssigt forbundne omspolere, to forhandlere på forskellige handelsled, en ikke forretningsmæssigt forbundet omspoler med importaktiviteter og en sammenslutning. Endvidere fremsendte elleve parter uformelle indlæg.

c)   Kontrolbesøg

Kontrolbesøg

| (12) | Kommissionen indhentede og efterprøvede alle de oplysninger, som den anså for nødvendige med henblik på en foreløbig konstatering af dumping, deraf følgende skade og Unionens interesser. Der blev gennemført kontrolbesøg i henhold til grundforordningens artikel 16 hos følgende virksomheder:






  — | EU-producenter:






  — | Lecta Group/Torraspapel SA, Barcelona, Spanien |
| --- | --- | --- | --- |

(12)

Kommissionen indhentede og efterprøvede alle de oplysninger, som den anså for nødvendige med henblik på en foreløbig konstatering af dumping, deraf følgende skade og Unionens interesser. Der blev gennemført kontrolbesøg i henhold til grundforordningens artikel 16 hos følgende virksomheder:

—

EU-producenter:

—

Lecta Group/Torraspapel SA, Barcelona, Spanien

| — | Mitsubishi HiTec Paper Europe GmbH, Bielefeld, Tyskland |
| --- | --- |

—

Mitsubishi HiTec Paper Europe GmbH, Bielefeld, Tyskland

| — | Papierfabrik August Koehler SE, Oberkirch, Tyskland |
| --- | --- |

—

Papierfabrik August Koehler SE, Oberkirch, Tyskland

| — | Importør/bruger:






  — | Papiery Powlekane »PASACO« sp. z o.o., Solec Kujawski, Polen |
| --- | --- | --- |

—

Importør/bruger:

—

Papiery Powlekane »PASACO« sp. z o.o., Solec Kujawski, Polen

| — | Eksporterende producenter i Republikken Korea:






  — | Hansol Group (Hansol Paper and Artone), Seoul, Republikken Korea |
| --- | --- | --- |

—

Eksporterende producenter i Republikken Korea:

—

Hansol Group (Hansol Paper and Artone), Seoul, Republikken Korea

| — | Forhandler forretningsmæssigt forbundet med eksporterende producenter i Hansol-gruppen:






  — | Hansol Europe, Hoofddorp, Nederlandene |
| --- | --- | --- |

—

Forhandler forretningsmæssigt forbundet med eksporterende producenter i Hansol-gruppen:

—

Hansol Europe, Hoofddorp, Nederlandene

| — | Omspoler, som er forretningsmæssigt forbundet med eksporterende producenter i Hansol-gruppen:






  — | Schades, Ripley, Det Forenede Kongerige. |
| --- | --- | --- |

—

Omspoler, som er forretningsmæssigt forbundet med eksporterende producenter i Hansol-gruppen:

—

Schades, Ripley, Det Forenede Kongerige.

d)   Præsentation af data

Præsentation af data

| (13) | I betragtning af det begrænsede antal parter, der indsendte data, er nogle af tallene nedenfor anført i form af intervaller. |
| --- | --- |

(13)

I betragtning af det begrænsede antal parter, der indsendte data, er nogle af tallene nedenfor anført i form af intervaller.

1.3.   Undersøgelsesperioden og den betragtede periode

Undersøgelsesperioden og den betragtede periode

| (14) | Undersøgelsen af dumping og skade omfattede perioden fra 1. januar 2015 til 31. december 2015 (»undersøgelsesperioden«). Undersøgelsen af udviklingstendenser af relevans for vurderingen af skade omfattede perioden fra den 1. januar 2012 til udgangen af undersøgelsesperioden (»den betragtede periode«). |
| --- | --- |

(14)

Undersøgelsen af dumping og skade omfattede perioden fra 1. januar 2015 til 31. december 2015 (»undersøgelsesperioden«). Undersøgelsen af udviklingstendenser af relevans for vurderingen af skade omfattede perioden fra den 1. januar 2012 til udgangen af undersøgelsesperioden (»den betragtede periode«).

2.   DEN PÅGÆLDENDE VARE OG SAMME VARE

DEN PÅGÆLDENDE VARE OG SAMME VARE

2.1.   Den pågældende vare

Den pågældende vare

| (15) | Den pågældende vare er letvægtstermopapir (»termopapir«) af vægt 65 g/m2 eller derunder, i ruller af en bredde på 20 cm eller derover med en vægt (inklusive papiret) på 50 kg eller derover og en diameter (inklusive papiret) på 40 cm eller derover (»jumboruller«), med eller uden basecoat på den ene eller begge sider, overtrukket med en varmefølsom belægning (som er en blanding af farven og fremkalderen, som reagerer og danner et billede ved varmepåvirkning) på den ene eller begge sider, og med eller uden dæklag, med oprindelse i Republikken Korea og i øjeblikket henhørende under KN-kode ex 4809 90 00, ex 4811 90 00, ex 4816 90 00 og ex 4823 90 85 (»den pågældende vare«). |
| --- | --- |

(15)

Den pågældende vare er letvægtstermopapir (»termopapir«) af vægt 65 g/m2 eller derunder, i ruller af en bredde på 20 cm eller derover med en vægt (inklusive papiret) på 50 kg eller derover og en diameter (inklusive papiret) på 40 cm eller derover (»jumboruller«), med eller uden basecoat på den ene eller begge sider, overtrukket med en varmefølsom belægning (som er en blanding af farven og fremkalderen, som reagerer og danner et billede ved varmepåvirkning) på den ene eller begge sider, og med eller uden dæklag, med oprindelse i Republikken Korea og i øjeblikket henhørende under KN-kode ex 4809 90 00, ex 4811 90 00, ex 4816 90 00 og ex 4823 90 85 (»den pågældende vare«).

2

| (16) | Termopapir kan fremstilles med forskellige typer af fremkaldere: med fremkaldere indeholdende bisphenol A og bisphenol S (phenolholdigt termopapir) eller med fremkaldere, som ikke indeholder phenol (phenolfrit termopapir). Begge typer termopapir er omfattet af den aktuelle undersøgelse. |
| --- | --- |

(16)

Termopapir kan fremstilles med forskellige typer af fremkaldere: med fremkaldere indeholdende bisphenol A og bisphenol S (phenolholdigt termopapir) eller med fremkaldere, som ikke indeholder phenol (phenolfrit termopapir). Begge typer termopapir er omfattet af den aktuelle undersøgelse.

| (17) | Letvægtstermopapir anvendes i salgsterminaler, f.eks. som kvitteringer, der udstedes i detailforretninger. |
| --- | --- |

(17)

Letvægtstermopapir anvendes i salgsterminaler, f.eks. som kvitteringer, der udstedes i detailforretninger.

2.2.   Samme vare

Samme vare

| (18) | Undersøgelsen viste, at følgende varer har samme grundlæggende fysiske og tekniske egenskaber og samme grundlæggende anvendelsesformål:






  — | den pågældende vare |
| --- | --- | --- |

(18)

Undersøgelsen viste, at følgende varer har samme grundlæggende fysiske og tekniske egenskaber og samme grundlæggende anvendelsesformål:

—

den pågældende vare

| — | den vare, der fremstilles og sælges på Republikken Koreas hjemmemarked, og |
| --- | --- |

—

den vare, der fremstilles og sælges på Republikken Koreas hjemmemarked, og

| — | den vare, der fremstilles og sælges i Unionen af EU-erhvervsgrenen. |
| --- | --- |

—

den vare, der fremstilles og sælges i Unionen af EU-erhvervsgrenen.

| (19) | Kommissionen besluttede på dette stadium, at disse produkter derfor er samme vare, jf. grundforordningens artikel 1, stk. 4. |
| --- | --- |

(19)

Kommissionen besluttede på dette stadium, at disse produkter derfor er samme vare, jf. grundforordningens artikel 1, stk. 4.

2.3.   Påstande vedrørende varedækningen

Påstande vedrørende varedækningen

| (20) | Den samarbejdsvillige eksporterende producent anmodede om en udelukkelse af phenolfrit termopapir fra varedækningen med den begrundelse, at phenolfrit termopapir hverken produceres i eller eksporteres fra Republikken Korea, og at det adskiller sig fra termopapir med phenol på grund af dets kemiske sammensætning, forbrugeropfattelse, produktionsprocesser, anvendelsesformål og markedsprisen. Samme part ønskede også at udelukke termopapir med en vægt på under 44 g/m2. |
| --- | --- |

(20)

Den samarbejdsvillige eksporterende producent anmodede om en udelukkelse af phenolfrit termopapir fra varedækningen med den begrundelse, at phenolfrit termopapir hverken produceres i eller eksporteres fra Republikken Korea, og at det adskiller sig fra termopapir med phenol på grund af dets kemiske sammensætning, forbrugeropfattelse, produktionsprocesser, anvendelsesformål og markedsprisen. Samme part ønskede også at udelukke termopapir med en vægt på under 44 g/m2.

2

| (21) | I denne henseende viste undersøgelsen, at der findes forskellige typer termopapir — herunder termopapir med eller uden phenol og termopapir af vægt under 44 g/m2 — og at de alle betragtes som en og samme vare, da de har de samme grundlæggende egenskaber, samme produktionsprocesser, identiske anvendelsesformål og er indbyrdes udskiftelige for brugerne og forbrugerne. Det fremgik nemlig af undersøgelsen, at alle varetyper består af et lag råpapir med varmefølsom belægning, og at alle produkter i alt væsentligt er et resultat af ens produktionsprocesser. Desuden har alle typer termopapir ensartede egenskaber og anvendes til udskrivning med en termoprinter. Slutresultatet for brugerne og forbrugerne er derfor det samme. |
| --- | --- |

(21)

I denne henseende viste undersøgelsen, at der findes forskellige typer termopapir — herunder termopapir med eller uden phenol og termopapir af vægt under 44 g/m2 — og at de alle betragtes som en og samme vare, da de har de samme grundlæggende egenskaber, samme produktionsprocesser, identiske anvendelsesformål og er indbyrdes udskiftelige for brugerne og forbrugerne. Det fremgik nemlig af undersøgelsen, at alle varetyper består af et lag råpapir med varmefølsom belægning, og at alle produkter i alt væsentligt er et resultat af ens produktionsprocesser. Desuden har alle typer termopapir ensartede egenskaber og anvendes til udskrivning med en termoprinter. Slutresultatet for brugerne og forbrugerne er derfor det samme.

2

| (22) | Det bør endvidere bemærkes, at anmodningen om udelukkelse af termopapir af vægt under 44 g/m2 under alle omstændigheder ikke var dokumenteret. |
| --- | --- |

(22)

Det bør endvidere bemærkes, at anmodningen om udelukkelse af termopapir af vægt under 44 g/m2 under alle omstændigheder ikke var dokumenteret.

2

| (23) | Selv om den eksporterende producent påstod, at forbrugeropfattelsen af termopapir med eller uden phenol kunne variere, blev der ikke fremlagt underbyggede beviser for at begrunde påstanden, og det fremgik af undersøgelsen, at langt hovedparten af forbrugerne ikke er klar over den særlige sammensætning af termopapir og derfor ikke kender forskel på termopapir med eller uden phenol. Desuden afviger markedspriserne på termopapir med eller uden phenol ikke væsentligt fra hinanden. Det konkluderes derfor foreløbigt, at alle typer termopapir konkurrerer indbyrdes, dog med visse prisforskelle. Priskonkurrencen mellem varetyperne er nærmere beskrevet i afsnit 5.2.4. |
| --- | --- |

(23)

Selv om den eksporterende producent påstod, at forbrugeropfattelsen af termopapir med eller uden phenol kunne variere, blev der ikke fremlagt underbyggede beviser for at begrunde påstanden, og det fremgik af undersøgelsen, at langt hovedparten af forbrugerne ikke er klar over den særlige sammensætning af termopapir og derfor ikke kender forskel på termopapir med eller uden phenol. Desuden afviger markedspriserne på termopapir med eller uden phenol ikke væsentligt fra hinanden. Det konkluderes derfor foreløbigt, at alle typer termopapir konkurrerer indbyrdes, dog med visse prisforskelle. Priskonkurrencen mellem varetyperne er nærmere beskrevet i afsnit 5.2.4.

| (24) | Af ovennævnte grunde kan produkter af vægt under 44 g/m2 og phenolfrit termopapir på nuværende tidspunkt ikke udelukkes fra definitionen af samme vare. Begge påstande blev derfor foreløbigt afvist. |
| --- | --- |

(24)

Af ovennævnte grunde kan produkter af vægt under 44 g/m2 og phenolfrit termopapir på nuværende tidspunkt ikke udelukkes fra definitionen af samme vare. Begge påstande blev derfor foreløbigt afvist.

2

3.   DUMPING

DUMPING

3.1.   Indledende bemærkning

Indledende bemærkning

| (25) | I undersøgelsesperioden solgte Hansol-gruppen 15-25 % af gruppens samlede salgsmængde i Unionen af den pågældende vare direkte til ikke forretningsmæssigt forbundne parter med henblik på videresalg eller indirekte via forretningsmæssigt forbundne parter; hovedparten af gruppens salg på EU-markedet (mellem 75 % og 85 %) var salg til forretningsmæssigt forbundne parter, bestemt til omspoling i mindre ruller. Oplysningerne anføres i intervalform af fortrolighedshensyn. Med henblik på en repræsentativ dumpingberegning er begge salgskanaler blevet inkluderet i beregningen med en passende vægtning. |
| --- | --- |

(25)

I undersøgelsesperioden solgte Hansol-gruppen 15-25 % af gruppens samlede salgsmængde i Unionen af den pågældende vare direkte til ikke forretningsmæssigt forbundne parter med henblik på videresalg eller indirekte via forretningsmæssigt forbundne parter; hovedparten af gruppens salg på EU-markedet (mellem 75 % og 85 %) var salg til forretningsmæssigt forbundne parter, bestemt til omspoling i mindre ruller. Oplysningerne anføres i intervalform af fortrolighedshensyn. Med henblik på en repræsentativ dumpingberegning er begge salgskanaler blevet inkluderet i beregningen med en passende vægtning.

3.2.   Normal værdi

Normal værdi

| (26) | Kommissionen undersøgte først, om det samlede hjemmemarkedssalg for de samarbejdsvillige eksporterende producenter var repræsentativt, jf. grundforordningens artikel 2, stk. 2. Hjemmemarkedssalget er repræsentativt, når det samlede hjemmemarkedssalg af samme vare til uafhængige kunder på hjemmemarkedet for hver eksporterende producent udgør mindst 5 % af det samlede eksportsalg af den pågældende vare til Unionen i undersøgelsesperioden. På den baggrund var det samlede salg for de eksporterende producenter af samme vare på hjemmemarkedet repræsentativt. |
| --- | --- |

(26)

Kommissionen undersøgte først, om det samlede hjemmemarkedssalg for de samarbejdsvillige eksporterende producenter var repræsentativt, jf. grundforordningens artikel 2, stk. 2. Hjemmemarkedssalget er repræsentativt, når det samlede hjemmemarkedssalg af samme vare til uafhængige kunder på hjemmemarkedet for hver eksporterende producent udgør mindst 5 % af det samlede eksportsalg af den pågældende vare til Unionen i undersøgelsesperioden. På den baggrund var det samlede salg for de eksporterende producenter af samme vare på hjemmemarkedet repræsentativt.

| (27) | Kommissionen undersøgte efterfølgende, hvilke varetyper solgt på hjemmemarkedet der var identiske eller næsten identiske med varetyper solgt med henblik på eksport til Unionen for de eksporterende producenter med repræsentativt hjemmemarkedssalg. |
| --- | --- |

(27)

Kommissionen undersøgte efterfølgende, hvilke varetyper solgt på hjemmemarkedet der var identiske eller næsten identiske med varetyper solgt med henblik på eksport til Unionen for de eksporterende producenter med repræsentativt hjemmemarkedssalg.

| (28) | Kommissionen undersøgte dernæst, om hjemmemarkedssalget for de eksporterende producenter på hjemmemarkedet for hver varetype, der er identisk eller sammenlignelig med en varetype solgt med henblik på eksport til Unionen, var repræsentativt, jf. grundforordningens artikel 2, stk. 2. Hjemmemarkedssalget af en varetype er repræsentativt, når det samlede hjemmemarkedssalg af denne varetype til uafhængige kunder i undersøgelsesperioden udgør mindst 5 % af den samlede eksportsalgsmængde af den identiske eller sammenlignelige varetype til Unionen. Kommissionen konstaterede, at tre varer blev solgt i mængder på under 5 % af det samlede eksportsalg til Unionen. Disse varetyper blev anset for at være sammenlignelige varetyper, der solgtes på hjemmemarkedet, idet de eneste forskelle var papirets vægt og i ét tilfælde, den anvendte type phenol. For disse varetyper blev den normale værdi beregnet. |
| --- | --- |

(28)

Kommissionen undersøgte dernæst, om hjemmemarkedssalget for de eksporterende producenter på hjemmemarkedet for hver varetype, der er identisk eller sammenlignelig med en varetype solgt med henblik på eksport til Unionen, var repræsentativt, jf. grundforordningens artikel 2, stk. 2. Hjemmemarkedssalget af en varetype er repræsentativt, når det samlede hjemmemarkedssalg af denne varetype til uafhængige kunder i undersøgelsesperioden udgør mindst 5 % af den samlede eksportsalgsmængde af den identiske eller sammenlignelige varetype til Unionen. Kommissionen konstaterede, at tre varer blev solgt i mængder på under 5 % af det samlede eksportsalg til Unionen. Disse varetyper blev anset for at være sammenlignelige varetyper, der solgtes på hjemmemarkedet, idet de eneste forskelle var papirets vægt og i ét tilfælde, den anvendte type phenol. For disse varetyper blev den normale værdi beregnet.

| (29) | Kommissionen fastsatte dernæst andelen af det rentable salg til uafhængige kunder på hjemmemarkedet for hver varetype i undersøgelsesperioden for at afgøre, hvorvidt det faktiske salg på hjemmemarkedet skulle anvendes som grundlag for beregning af den normale værdi, jf. grundforordningens artikel 2, stk. 4. |
| --- | --- |

(29)

Kommissionen fastsatte dernæst andelen af det rentable salg til uafhængige kunder på hjemmemarkedet for hver varetype i undersøgelsesperioden for at afgøre, hvorvidt det faktiske salg på hjemmemarkedet skulle anvendes som grundlag for beregning af den normale værdi, jf. grundforordningens artikel 2, stk. 4.

| (30) | Den normale værdi baseres på den faktiske pris på hjemmemarkedet pr. varetype, uanset om salgstransaktionerne har været rentable eller ej, hvis:






  a) | salgsmængden af den varetype, som blev solgt til en nettopris, der svarede til eller lå over de beregnede produktionsomkostninger, udgjorde mere end 80 % af den samlede salgsmængde for denne varetype, og |
| --- | --- | --- |

(30)

Den normale værdi baseres på den faktiske pris på hjemmemarkedet pr. varetype, uanset om salgstransaktionerne har været rentable eller ej, hvis:

a)

salgsmængden af den varetype, som blev solgt til en nettopris, der svarede til eller lå over de beregnede produktionsomkostninger, udgjorde mere end 80 % af den samlede salgsmængde for denne varetype, og

| b) | den vejede gennemsnitlige salgspris for denne varetype er lig med eller højere end enhedsproduktionsomkostningerne. |
| --- | --- |

b)

den vejede gennemsnitlige salgspris for denne varetype er lig med eller højere end enhedsproduktionsomkostningerne.

| (31) | I dette tilfælde er den normale værdi det vejede gennemsnit af priserne på alt salg på hjemmemarkedet af den pågældende varetype i undersøgelsesperioden. |
| --- | --- |

(31)

I dette tilfælde er den normale værdi det vejede gennemsnit af priserne på alt salg på hjemmemarkedet af den pågældende varetype i undersøgelsesperioden.

| (32) | Den normale værdi er den faktiske pris på hjemmemarkedet pr. varetype for kun det rentable salg af varetyperne på hjemmemarkedet i undersøgelsesperioden, hvis:






  a) | mængden af rentable salg af varetypen udgør højst 80 % af den samlede salgsmængde for denne varetype: eller |
| --- | --- | --- |

(32)

Den normale værdi er den faktiske pris på hjemmemarkedet pr. varetype for kun det rentable salg af varetyperne på hjemmemarkedet i undersøgelsesperioden, hvis:

a)

mængden af rentable salg af varetypen udgør højst 80 % af den samlede salgsmængde for denne varetype: eller

| b) | den vejede gennemsnitspris for denne varetype ligger under enhedsproduktionsomkostningerne. |
| --- | --- |

b)

den vejede gennemsnitspris for denne varetype ligger under enhedsproduktionsomkostningerne.

| (33) | Analysen af hjemmemarkedssalget viste, at hovedparten af salget var fortjenstgivende, og at den vejede gennemsnitlige salgspris var højere end produktionsomkostningerne. Den normale værdi blev derfor beregnet som et vejet gennemsnit af priserne på alt hjemmemarkedssalg i undersøgelsesperioden. |
| --- | --- |

(33)

Analysen af hjemmemarkedssalget viste, at hovedparten af salget var fortjenstgivende, og at den vejede gennemsnitlige salgspris var højere end produktionsomkostningerne. Den normale værdi blev derfor beregnet som et vejet gennemsnit af priserne på alt hjemmemarkedssalg i undersøgelsesperioden.

| (34) | For varetyper med intet eller utilstrækkeligt salg af samme vare i repræsentative mængder på hjemmemarkedet beregnede Kommissionen den normale værdi i overensstemmelse med grundforordningens artikel 2, stk. 3 og 6. |
| --- | --- |

(34)

For varetyper med intet eller utilstrækkeligt salg af samme vare i repræsentative mængder på hjemmemarkedet beregnede Kommissionen den normale værdi i overensstemmelse med grundforordningens artikel 2, stk. 3 og 6.

| (35) | Den normale værdi blev beregnet ved at tilføje følgende til de samarbejdsvillige eksporterende producenters gennemsnitlige produktionsomkostninger til samme vare i undersøgelsesperioden:






  a) | de samarbejdsvillige eksporterende producenters vejede gennemsnitlige salgs- og administrationsomkostninger og andre generalomkostninger (»SA&G«) ved hjemmemarkedssalg af samme vare i normal handel i løbet af undersøgelsesperioden og |
| --- | --- | --- |

(35)

Den normale værdi blev beregnet ved at tilføje følgende til de samarbejdsvillige eksporterende producenters gennemsnitlige produktionsomkostninger til samme vare i undersøgelsesperioden:

a)

de samarbejdsvillige eksporterende producenters vejede gennemsnitlige salgs- og administrationsomkostninger og andre generalomkostninger (»SA&G«) ved hjemmemarkedssalg af samme vare i normal handel i løbet af undersøgelsesperioden og

| b) | de samarbejdsvillige eksporterende producenters fortjeneste ved hjemmemarkedssalg af samme vare i normal handel i løbet af undersøgelsesperioden. |
| --- | --- |

b)

de samarbejdsvillige eksporterende producenters fortjeneste ved hjemmemarkedssalg af samme vare i normal handel i løbet af undersøgelsesperioden.

| (36) | For de varetyper, der ikke solgtes i repræsentative mængder på hjemmemarkedet, blev de gennemsnitlige SA&G-omkostninger samt fortjenesten for transaktioner i normal handel på hjemmemarkedet for disse typer tilføjet. For de varetyper, der slet ikke blev solgt på hjemmemarkedet, blev de gennemsnitlige SA&G-omkostninger samt fortjenesten for alle transaktioner i normal handel på hjemmemarkedet tilføjet. |
| --- | --- |

(36)

For de varetyper, der ikke solgtes i repræsentative mængder på hjemmemarkedet, blev de gennemsnitlige SA&G-omkostninger samt fortjenesten for transaktioner i normal handel på hjemmemarkedet for disse typer tilføjet. For de varetyper, der slet ikke blev solgt på hjemmemarkedet, blev de gennemsnitlige SA&G-omkostninger samt fortjenesten for alle transaktioner i normal handel på hjemmemarkedet tilføjet.

3.3.   Eksportpris

Eksportpris

| (37) | Som forklaret i betragtning 25 bestod Hansol-gruppens salg i Unionen i undersøgelsesperioden af jumboruller, som solgtes til ikke forretningsmæssigt forbundne parter, samt jumboruller solgt til forretningsmæssigt forbundne parter med henblik på videresalg, men langt størstedelen af salget til Unionen udgjordes af salg af den pågældende vare til forretningsmæssigt forbundne virksomheder med henblik på omspoling til mindre ruller, der derefter blev videresolgt til ikke forretningsmæssigt forbundne kunder. |
| --- | --- |

(37)

Som forklaret i betragtning 25 bestod Hansol-gruppens salg i Unionen i undersøgelsesperioden af jumboruller, som solgtes til ikke forretningsmæssigt forbundne parter, samt jumboruller solgt til forretningsmæssigt forbundne parter med henblik på videresalg, men langt størstedelen af salget til Unionen udgjordes af salg af den pågældende vare til forretningsmæssigt forbundne virksomheder med henblik på omspoling til mindre ruller, der derefter blev videresolgt til ikke forretningsmæssigt forbundne kunder.

| (38) | For salg af den pågældende vare direkte til uafhængige kunder i Unionen blev eksportprisen i overensstemmelse med grundforordningens artikel 2, stk. 8, fastsat på grundlag af de priser, der faktisk var betalt eller skulle betales for den pågældende vare ved eksportsalg til Unionen. |
| --- | --- |

(38)

For salg af den pågældende vare direkte til uafhængige kunder i Unionen blev eksportprisen i overensstemmelse med grundforordningens artikel 2, stk. 8, fastsat på grundlag af de priser, der faktisk var betalt eller skulle betales for den pågældende vare ved eksportsalg til Unionen.

| (39) | For salg af den pågældende vare til Unionen gennem forretningsmæssigt forbundne virksomheder, der fungerede som importører/forhandlere og/eller omspolere, blev eksportprisen fastsat på grundlag af den importerede vares eller importerede og forarbejdede vares pris ved første videresalg til uafhængige kunder i Unionen, jf. grundforordningens artikel 2, stk. 9. Den forretningsmæssigt forbundne parts pris ved salg til ikke forretningsmæssigt forbundne kunder blev justeret bagud til en pris ab fabrik ved at fratrække den forretningsmæssigt forbundne parts SA&G, en rimelig fortjeneste og andre justeringer, hvor det var relevant. Hvis salget vedrørte mindre ruller, blev de rapporterede og verificerede omspolingsomkostninger også trukket fra. |
| --- | --- |

(39)

For salg af den pågældende vare til Unionen gennem forretningsmæssigt forbundne virksomheder, der fungerede som importører/forhandlere og/eller omspolere, blev eksportprisen fastsat på grundlag af den importerede vares eller importerede og forarbejdede vares pris ved første videresalg til uafhængige kunder i Unionen, jf. grundforordningens artikel 2, stk. 9. Den forretningsmæssigt forbundne parts pris ved salg til ikke forretningsmæssigt forbundne kunder blev justeret bagud til en pris ab fabrik ved at fratrække den forretningsmæssigt forbundne parts SA&G, en rimelig fortjeneste og andre justeringer, hvor det var relevant. Hvis salget vedrørte mindre ruller, blev de rapporterede og verificerede omspolingsomkostninger også trukket fra.

| (40) | Hvad angår den anvendte fortjenstmargen, anvendte Kommissionen i overensstemmelse med EU-domstolenes faste praksis ikke de forretningsmæssigt forbundne virksomheders fortjenstmargener, idet de betragtes som upålidelige. Én ikke forretningsmæssigt forbundet importør samarbejdede i forbindelse med undersøgelsen, men dennes rentabilitet var fortrolig og kan ikke fremlægges. I mangel af andre oplysninger anvendte man den rimelige fortjenstmargen, som blev anvendt i en tidligere procedure vedrørende et andet papirprodukt (coated finpapir) fremstillet af en lignende industri (5). Da begge varer og industrier er meget lig hinanden (begge er kapitalintensive industrier, og desuden fremstiller nogle termopapirproducenter også coated finpapir), betragtedes denne metode til at fastlægge en rimelig fortjenstmargen som rimelig. Den fortjenstmargen, der anvendtes i mangel af andre tilgængelige oplysninger, er på 4,5 %. |
| --- | --- |

(40)

Hvad angår den anvendte fortjenstmargen, anvendte Kommissionen i overensstemmelse med EU-domstolenes faste praksis ikke de forretningsmæssigt forbundne virksomheders fortjenstmargener, idet de betragtes som upålidelige. Én ikke forretningsmæssigt forbundet importør samarbejdede i forbindelse med undersøgelsen, men dennes rentabilitet var fortrolig og kan ikke fremlægges. I mangel af andre oplysninger anvendte man den rimelige fortjenstmargen, som blev anvendt i en tidligere procedure vedrørende et andet papirprodukt (coated finpapir) fremstillet af en lignende industri (5). Da begge varer og industrier er meget lig hinanden (begge er kapitalintensive industrier, og desuden fremstiller nogle termopapirproducenter også coated finpapir), betragtedes denne metode til at fastlægge en rimelig fortjenstmargen som rimelig. Den fortjenstmargen, der anvendtes i mangel af andre tilgængelige oplysninger, er på 4,5 %.

5

3.4.   Sammenligning

Sammenligning

| (41) | Kommissionen sammenlignede den normale værdi og de eksporterende producenters eksportpris på grundlag af priserne ab fabrik. |
| --- | --- |

(41)

Kommissionen sammenlignede den normale værdi og de eksporterende producenters eksportpris på grundlag af priserne ab fabrik.

| (42) | I de tilfælde, hvor det var begrundet i behovet for at sikre en rimelig sammenligning, justerede Kommissionen den normale værdi og/eller eksportprisen for forskelle, der påvirkede priserne og prisernes sammenlignelighed, jf. grundforordningens artikel 2, stk. 10. |
| --- | --- |

(42)

I de tilfælde, hvor det var begrundet i behovet for at sikre en rimelig sammenligning, justerede Kommissionen den normale værdi og/eller eksportprisen for forskelle, der påvirkede priserne og prisernes sammenlignelighed, jf. grundforordningens artikel 2, stk. 10.

| (43) | Da oprindelsen af de jumboruller, der anvendes til produktion og salg af mindre ruller, ikke kunne spores, blev eksportprisen ved salg af jumboruller til forretningsmæssigt forbundne parter med henblik på omspoling til mindre ruller sammenlignet med den normale værdi, der var fastsat på et aggregeret niveau, dvs. for hver varetype, baseret på et gennemsnit af salgspris på hjemmemarkedet og produktionsomkostningerne for både Hansol Paper og Artone. |
| --- | --- |

(43)

Da oprindelsen af de jumboruller, der anvendes til produktion og salg af mindre ruller, ikke kunne spores, blev eksportprisen ved salg af jumboruller til forretningsmæssigt forbundne parter med henblik på omspoling til mindre ruller sammenlignet med den normale værdi, der var fastsat på et aggregeret niveau, dvs. for hver varetype, baseret på et gennemsnit af salgspris på hjemmemarkedet og produktionsomkostningerne for både Hansol Paper og Artone.

| (44) | Dumpingmargenen for eksportpriserne ved direkte salg af jumboruller til ikke forretningsmæssigt forbundne parter og salg af jumboruller via forretningsmæssigt forbundne parter blev fastsat ved at sammenligne Hansol Papers eksportpris pr. varetype med Hansol Papers normale værdi pr. varetype og Artones eksportpris pr. varetype med Artones normale værdi pr. varetype. |
| --- | --- |

(44)

Dumpingmargenen for eksportpriserne ved direkte salg af jumboruller til ikke forretningsmæssigt forbundne parter og salg af jumboruller via forretningsmæssigt forbundne parter blev fastsat ved at sammenligne Hansol Papers eksportpris pr. varetype med Hansol Papers normale værdi pr. varetype og Artones eksportpris pr. varetype med Artones normale værdi pr. varetype.

3.5.   Dumpingmargen

Dumpingmargen

| (45) | Den således beregnede dumpingmargen er på 10-15 % for salg af jumboruller, som efterfølgende omspoles til mindre ruller med henblik på salg til ikke forretningsmæssigt forbundne parter, og på 0,5-5 % for salg af jumboruller til ikke forretningsmæssigt forbundne parter og forretningsmæssigt forbundne parter. |
| --- | --- |

(45)

Den således beregnede dumpingmargen er på 10-15 % for salg af jumboruller, som efterfølgende omspoles til mindre ruller med henblik på salg til ikke forretningsmæssigt forbundne parter, og på 0,5-5 % for salg af jumboruller til ikke forretningsmæssigt forbundne parter og forretningsmæssigt forbundne parter.

| (46) | Som forklaret i betragtning 25 var 15-25 % af Hansol-gruppens eksport til EU (direkte eller indirekte) salg af jumboruller i undersøgelsesperioden, mens det resterende salg var salg af jumboruller til forretningsmæssigt forbundne parter, der omspoles og sælges som mindre ruller. Disse dumpingmargener er blevet vægtet i overensstemmelse hermed. Dette blev gjort ved at anvende andelen af salget af jumboruller direkte eller indirekte til ikke forretningsmæssigt forbundne parter (dvs. 15-25 %) på den beregnede dumpingmargen for jumboruller (0,5-5 %) og ved at anvende andelen af salget af jumboruller til forretningsmæssigt forbundne parter til omspoling til og efterfølgende videresalg som mindre ruller til ikke forretningsmæssigt forbundne parter (dvs. 75-85 %) på den beregnede dumpingmargen for jumboruller omspolet til mindre ruller (10-15 %). |
| --- | --- |

(46)

Som forklaret i betragtning 25 var 15-25 % af Hansol-gruppens eksport til EU (direkte eller indirekte) salg af jumboruller i undersøgelsesperioden, mens det resterende salg var salg af jumboruller til forretningsmæssigt forbundne parter, der omspoles og sælges som mindre ruller. Disse dumpingmargener er blevet vægtet i overensstemmelse hermed. Dette blev gjort ved at anvende andelen af salget af jumboruller direkte eller indirekte til ikke forretningsmæssigt forbundne parter (dvs. 15-25 %) på den beregnede dumpingmargen for jumboruller (0,5-5 %) og ved at anvende andelen af salget af jumboruller til forretningsmæssigt forbundne parter til omspoling til og efterfølgende videresalg som mindre ruller til ikke forretningsmæssigt forbundne parter (dvs. 75-85 %) på den beregnede dumpingmargen for jumboruller omspolet til mindre ruller (10-15 %).

| (47) | For de samarbejdsvillige eksporterende producenter sammenlignede Kommissionen den vejede gennemsnitlige normale værdi for hver type af samme vare med den vejede gennemsnitlige eksportpris for den tilsvarende type af den pågældende vare, jf. grundforordningens artikel 2, stk. 11 og 12. |
| --- | --- |

(47)

For de samarbejdsvillige eksporterende producenter sammenlignede Kommissionen den vejede gennemsnitlige normale værdi for hver type af samme vare med den vejede gennemsnitlige eksportpris for den tilsvarende type af den pågældende vare, jf. grundforordningens artikel 2, stk. 11 og 12.

| (48) | På dette grundlag udgør de midlertidige vejede gennemsnitlige dumpingmargener følgende i procent af cif-prisen, Unionens grænse, ufortoldet:






  Virksomhed | Midlertidig dumpingmargen |
| --- | --- | --- |
| Hansol-gruppen (Hansol Paper Co., Ltd. og Hansol Artone Paper Co., Ltd) (%) | 12,1 |
| Alle andre virksomheder (%) | 12,1 |

(48)

På dette grundlag udgør de midlertidige vejede gennemsnitlige dumpingmargener følgende i procent af cif-prisen, Unionens grænse, ufortoldet:

Virksomhed

Midlertidig dumpingmargen

Hansol-gruppen (Hansol Paper Co., Ltd. og Hansol Artone Paper Co., Ltd) (%)

12,1

Alle andre virksomheder (%)

12,1

| (49) | For alle andre eksporterende producenter i Republikken Korea beregnede Kommissionen dumpingmargenen på grundlag af de foreliggende faktiske oplysninger, jf. grundforordningens artikel 18. Kommissionen konstaterede i den forbindelse de eksporterende producenters samarbejdsvilje. Samarbejdsviljen er de samarbejdsvillige eksporterende producenters eksport til Unionen udtrykt som en andel af den samlede eksport, jf. Eurostats importstatistikker, fra det pågældende land til Unionen. |
| --- | --- |

(49)

For alle andre eksporterende producenter i Republikken Korea beregnede Kommissionen dumpingmargenen på grundlag af de foreliggende faktiske oplysninger, jf. grundforordningens artikel 18. Kommissionen konstaterede i den forbindelse de eksporterende producenters samarbejdsvilje. Samarbejdsviljen er de samarbejdsvillige eksporterende producenters eksport til Unionen udtrykt som en andel af den samlede eksport, jf. Eurostats importstatistikker, fra det pågældende land til Unionen.

| (50) | I dette tilfælde er samarbejdsviljen høj, da importen fra de samarbejdsvillige eksporterende producenter tegner sig for den samlede eksport til Unionen i undersøgelsesperioden. På dette grundlag besluttede Kommissionen at basere restdumpingmargenen på niveauet for den samarbejdsvillige virksomhed. |
| --- | --- |

(50)

I dette tilfælde er samarbejdsviljen høj, da importen fra de samarbejdsvillige eksporterende producenter tegner sig for den samlede eksport til Unionen i undersøgelsesperioden. På dette grundlag besluttede Kommissionen at basere restdumpingmargenen på niveauet for den samarbejdsvillige virksomhed.

4.   SKADE

SKADE

4.1.   Definition af EU-erhvervsgrenen og EU-produktionen

Definition af EU-erhvervsgrenen og EU-produktionen

| (51) | Den samme vare blev fremstillet af fem EU-producenter i undersøgelsesperioden. De udgør »EU-erhvervsgrenen« som omhandlet i grundforordningens artikel 4, stk. 1. |
| --- | --- |

(51)

Den samme vare blev fremstillet af fem EU-producenter i undersøgelsesperioden. De udgør »EU-erhvervsgrenen« som omhandlet i grundforordningens artikel 4, stk. 1.

| (52) | Den samlede EU-produktion i undersøgelsesperioden blev fastsat til ca. 372 645 ton. Kommissionen fastslog tallet på grundlag af klagerens spørgeskemabesvarelse, som blev krydstjekket med de individuelle spørgeskemabesvarelser fra EU-producenterne i stikprøven. Tre EU-producenter, der tegnede sig for 75-95 % af den samlede EU-produktion af samme vare, blev udtaget til at indgå i stikprøven, jf. betragtning 7. |
| --- | --- |

(52)

Den samlede EU-produktion i undersøgelsesperioden blev fastsat til ca. 372 645 ton. Kommissionen fastslog tallet på grundlag af klagerens spørgeskemabesvarelse, som blev krydstjekket med de individuelle spørgeskemabesvarelser fra EU-producenterne i stikprøven. Tre EU-producenter, der tegnede sig for 75-95 % af den samlede EU-produktion af samme vare, blev udtaget til at indgå i stikprøven, jf. betragtning 7.

4.2.   EU-forbruget

EU-forbruget

| (53) | Kommissionen fastsatte EU-forbruget på grundlag af EU-erhvervsgrenens salg til ikke forretningsmæssigt forbundne kunder i Unionen (kilde: klagerens spørgeskemabesvarelse og efterprøvede individuelle spørgeskemabesvarelser fra EU-producenterne i stikprøven), klagerens skøn over importen af termopapir fra USA og Folkerepublikken Kina (Kina) og den eksporterende producents salg i Unionen (kilde: dumpingspørgeskemaet). |
| --- | --- |

(53)

Kommissionen fastsatte EU-forbruget på grundlag af EU-erhvervsgrenens salg til ikke forretningsmæssigt forbundne kunder i Unionen (kilde: klagerens spørgeskemabesvarelse og efterprøvede individuelle spørgeskemabesvarelser fra EU-producenterne i stikprøven), klagerens skøn over importen af termopapir fra USA og Folkerepublikken Kina (Kina) og den eksporterende producents salg i Unionen (kilde: dumpingspørgeskemaet).

| (54) | EU-forbruget udviklede sig som følger:

  Tabel 1


  EU-forbruget (ton) | 2012 | 2013 | 2014 | Undersøgelsesperiode |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Samlet EU-forbrug | 163 000 -168 000 | 178 000 -183 000 | 178 000 -183 000 | 189 000 -194 000 |
| Indeks | 100 | 109 | 108 | 115 |
| Kilde: spørgeskemaer om skade og dumping |

(54)

EU-forbruget udviklede sig som følger:

Tabel 1

Tabel 1

EU-forbruget (ton)

EU-forbruget (ton)

2012

2013

2014

Undersøgelsesperiode

Samlet EU-forbrug

163 000 -168 000

178 000 -183 000

178 000 -183 000

189 000 -194 000

Indeks

Indeks

100

100

109

109

108

108

115

115

Kilde: spørgeskemaer om skade og dumping

Kilde:

| (55) | I løbet af den betragtede periode steg EU-forbruget med 15 %, hovedsagelig i perioden 2012-2013 og derefter i perioden 2014-2015. |
| --- | --- |

(55)

I løbet af den betragtede periode steg EU-forbruget med 15 %, hovedsagelig i perioden 2012-2013 og derefter i perioden 2014-2015.

4.3.   Import fra det pågældende land

Import fra det pågældende land

4.3.1.   Mængde og markedsandel for importen fra det pågældende land

Mængde og markedsandel for importen fra det pågældende land

| (56) | Kommissionen fastsatte importmængden på grundlag af spørgeskemabesvarelsen fra den eksporterende producent. Markedsandelen for importen blev fastsat på grundlag af EU-forbruget, jf. betragtning 53. |
| --- | --- |

(56)

Kommissionen fastsatte importmængden på grundlag af spørgeskemabesvarelsen fra den eksporterende producent. Markedsandelen for importen blev fastsat på grundlag af EU-forbruget, jf. betragtning 53.

| (57) | Importen til Unionen fra det pågældende land udviklede sig således:

  Tabel 2


  Importmængde (i ton) og markedsandel | 2012 | 2013 | 2014 | Undersøgelsesperiode |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Importmængde fra det pågældende land (ton) | 1 000 -2 000 | 12 000 -17 000 | 19 000 -25 000 | 23 000 -28 000 |
| Indeks | 100 | 1 268 | 1 949 | 2 279 |
| Markedsandel (%) | 0,7 | 8,0 | 12,4 | 13,6 |
| Indeks | 100 | 1 169 | 1 801 | 1 975 |
| Kilde: spørgeskemaer om dumping og skade |

(57)

Importen til Unionen fra det pågældende land udviklede sig således:

Tabel 2

Tabel 2

Importmængde (i ton) og markedsandel

Importmængde (i ton) og markedsandel

2012

2013

2014

Undersøgelsesperiode

Importmængde fra det pågældende land (ton)

1 000 -2 000

12 000 -17 000

19 000 -25 000

23 000 -28 000

Indeks

Indeks

100

100

1 268

1 268

1 949

1 949

2 279

2 279

Markedsandel (%)

0,7

8,0

12,4

13,6

Indeks

Indeks

100

100

1 169

1 169

1 801

1 801

1 975

1 975

Kilde: spørgeskemaer om dumping og skade

Kilde:

| (58) | I 2015 var importen fra Republikken Korea 22,8 gange større end i 2012. Markedsandelen for denne import steg fra 0,7 % i 2012 til 13,6 % i undersøgelsesperioden. |
| --- | --- |

(58)

I 2015 var importen fra Republikken Korea 22,8 gange større end i 2012. Markedsandelen for denne import steg fra 0,7 % i 2012 til 13,6 % i undersøgelsesperioden.

4.3.2.   Priser på importen fra det pågældende land og prisunderbud

Priser på importen fra det pågældende land og prisunderbud

| (59) | Kommissionen fastsatte importpriserne på grundlag af spørgeskemabesvarelsen fra den eksporterende producent. |
| --- | --- |

(59)

Kommissionen fastsatte importpriserne på grundlag af spørgeskemabesvarelsen fra den eksporterende producent.

| (60) | De gennemsnitlige importpriser ved salg til Unionen fra det pågældende land udviklede sig således:

  Tabel 3


  Importpriser (i EUR/ton) | 2012 | 2013 | 2014 | Undersøgelsesperiode |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Gennemsnitspriserne på den koreanske import | 1 400 -1 500 | 1 450 -1 550 | 1 300 -1 400 | 1 200 -1 300 |
| Indeks | 100 | 103 | 92 | 85 |
| Kilde: dumpingspørgeskemaet |

(60)

De gennemsnitlige importpriser ved salg til Unionen fra det pågældende land udviklede sig således:

Tabel 3

Tabel 3

Importpriser (i EUR/ton)

Importpriser (i EUR/ton)

2012

2013

2014

Undersøgelsesperiode

Gennemsnitspriserne på den koreanske import

1 400 -1 500

1 450 -1 550

1 300 -1 400

1 200 -1 300

Indeks

Indeks

100

100

103

103

92

92

85

85

Kilde: dumpingspørgeskemaet

Kilde:

| (61) | De gennemsnitlige importpriser ved salg til Unionen fra det pågældende land faldt i alt med 15 %. Det skal bemærkes, at prisen i 2012 er baseret på et meget lavt importniveau. Der er et klart tidsmæssigt sammenfald mellem stigningen i markedsandele og prisfaldet. |
| --- | --- |

(61)

De gennemsnitlige importpriser ved salg til Unionen fra det pågældende land faldt i alt med 15 %. Det skal bemærkes, at prisen i 2012 er baseret på et meget lavt importniveau. Der er et klart tidsmæssigt sammenfald mellem stigningen i markedsandele og prisfaldet.

| (62) | Kommissionen fastsatte prisunderbuddet i undersøgelsesperioden ved at sammenligne:






  a) | de vejede gennemsnitlige salgspriser pr. varetype, som EU-producenterne i stikprøven forlangte af ikke forretningsmæssigt forbundne kunder på EU-markedet, justeret til et ab fabrik-niveau og |
| --- | --- | --- |

(62)

Kommissionen fastsatte prisunderbuddet i undersøgelsesperioden ved at sammenligne:

a)

de vejede gennemsnitlige salgspriser pr. varetype, som EU-producenterne i stikprøven forlangte af ikke forretningsmæssigt forbundne kunder på EU-markedet, justeret til et ab fabrik-niveau og

| b) | de tilsvarende vejede gennemsnitlige priser pr. varetype for importen fra den samarbejdsvillige producent ved salg til den første uafhængige kunde på EU-markedet, fastsat ud fra omkostninger, forsikring og fragt (cif-basis) med passende justeringer for omkostninger efter importen. |
| --- | --- |

b)

de tilsvarende vejede gennemsnitlige priser pr. varetype for importen fra den samarbejdsvillige producent ved salg til den første uafhængige kunde på EU-markedet, fastsat ud fra omkostninger, forsikring og fragt (cif-basis) med passende justeringer for omkostninger efter importen.

| (63) | I overensstemmelse med den metode, der er forklaret i betragtning 25, har Kommissionen taget hensyn til salgsmængden af den pågældende vare enten ved direkte salg til ikke forretningsmæssigt forbundne parter eller ved salg til forretningsmæssigt forbundne parter i Unionen med henblik på omspoling til mindre ruller. |
| --- | --- |

(63)

I overensstemmelse med den metode, der er forklaret i betragtning 25, har Kommissionen taget hensyn til salgsmængden af den pågældende vare enten ved direkte salg til ikke forretningsmæssigt forbundne parter eller ved salg til forretningsmæssigt forbundne parter i Unionen med henblik på omspoling til mindre ruller.

| (64) | Prissammenligningen blev foretaget pr. varetype. Transaktionerne blev behørigt justeret, hvor det var nødvendigt. Nedslag og rabatter blev fratrukket. Resultatet af sammenligningen blev udtrykt i procent af omsætningen i undersøgelsesperioden hos de EU-producenter, der indgik i stikprøven. Det viste en vejet gennemsnitlig underbudsmargen på 8,1 % for importen fra det pågældende land på EU-markedet. Der blev konstateret underbud for ca. 84 % af importmængderne. |
| --- | --- |

(64)

Prissammenligningen blev foretaget pr. varetype. Transaktionerne blev behørigt justeret, hvor det var nødvendigt. Nedslag og rabatter blev fratrukket. Resultatet af sammenligningen blev udtrykt i procent af omsætningen i undersøgelsesperioden hos de EU-producenter, der indgik i stikprøven. Det viste en vejet gennemsnitlig underbudsmargen på 8,1 % for importen fra det pågældende land på EU-markedet. Der blev konstateret underbud for ca. 84 % af importmængderne.

4.4.   EU-erhvervsgrenens økonomiske situation

EU-erhvervsgrenens økonomiske situation

4.4.1.   Generelle bemærkninger

Generelle bemærkninger

| (65) | I overensstemmelse med grundforordningens artikel 3, stk. 5, omfattede undersøgelsen af virkningerne af dumpingimporten på EU-erhvervsgrenen en vurdering af alle økonomiske indikatorer, der havde en indflydelse på EU-erhvervsgrenens situation i den betragtede periode. |
| --- | --- |

(65)

I overensstemmelse med grundforordningens artikel 3, stk. 5, omfattede undersøgelsen af virkningerne af dumpingimporten på EU-erhvervsgrenen en vurdering af alle økonomiske indikatorer, der havde en indflydelse på EU-erhvervsgrenens situation i den betragtede periode.

| (66) | Ved konstateringen af skade skelnede Kommissionen mellem makroøkonomiske og mikroøkonomiske skadesindikatorer. Kommissionen evaluerede de makroøkonomiske indikatorer ud fra oplysningerne i klagerens spørgeskemabesvarelse og efterfølgende indlæg. Kommissionen evaluerede de mikroøkonomiske indikatorer ud fra oplysningerne i spørgeskemabesvarelserne fra de EU-producenter, der indgik i stikprøven. Begge datasæt blev anset for at være repræsentative for EU-erhvervsgrenens økonomiske situation. |
| --- | --- |

(66)

Ved konstateringen af skade skelnede Kommissionen mellem makroøkonomiske og mikroøkonomiske skadesindikatorer. Kommissionen evaluerede de makroøkonomiske indikatorer ud fra oplysningerne i klagerens spørgeskemabesvarelse og efterfølgende indlæg. Kommissionen evaluerede de mikroøkonomiske indikatorer ud fra oplysningerne i spørgeskemabesvarelserne fra de EU-producenter, der indgik i stikprøven. Begge datasæt blev anset for at være repræsentative for EU-erhvervsgrenens økonomiske situation.

| (67) | De makroøkonomiske indikatorer er: produktion, produktionskapacitet, kapacitetsudnyttelse, salgsmængde, markedsandel, vækst, beskæftigelse, produktivitet, dumpingmargenens størrelse og genrejsning efter tidligere dumping. |
| --- | --- |

(67)

De makroøkonomiske indikatorer er: produktion, produktionskapacitet, kapacitetsudnyttelse, salgsmængde, markedsandel, vækst, beskæftigelse, produktivitet, dumpingmargenens størrelse og genrejsning efter tidligere dumping.

| (68) | De mikroøkonomiske indikatorer er: gennemsnitlige enhedspriser, enhedsomkostninger, arbejdskraftomkostninger, lagerbeholdninger, rentabilitet, likviditet, investeringer, investeringsafkast og evne til at rejse kapital. |
| --- | --- |

(68)

De mikroøkonomiske indikatorer er: gennemsnitlige enhedspriser, enhedsomkostninger, arbejdskraftomkostninger, lagerbeholdninger, rentabilitet, likviditet, investeringer, investeringsafkast og evne til at rejse kapital.

4.4.2.   Makroøkonomiske indikatorer

Makroøkonomiske indikatorer

4.4.2.1.   Produktion, produktionskapacitet og kapacitetsudnyttelse

Produktion, produktionskapacitet og kapacitetsudnyttelse

| (69) | Den samlede produktion, produktionskapacitet og kapacitetsudnyttelse i Unionen udviklede sig i den betragtede periode som følger:

  Tabel 4


  Produktion, produktionskapacitet og kapacitetsudnyttelse | 2012 | 2013 | 2014 | Undersøgelsesperiode |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Produktionsmængde (ton) | 376 150 | 344 525 | 349 601 | 372 645 |
| Indeks | 100 | 92 | 93 | 99 |
| Produktionskapacitet (ton) | 393 333 | 404 080 | 401 142 | 402 997 |
| Indeks | 100 | 103 | 102 | 102 |
| Kapacitetsudnyttelse (%) | 96 | 85 | 87 | 92 |
| Indeks | 100 | 89 | 91 | 97 |
| Kilde: spørgeskemaer om skade og oplysninger fra klageren |

(69)

Den samlede produktion, produktionskapacitet og kapacitetsudnyttelse i Unionen udviklede sig i den betragtede periode som følger:

Tabel 4

Tabel 4

Produktion, produktionskapacitet og kapacitetsudnyttelse

Produktion, produktionskapacitet og kapacitetsudnyttelse

2012

2013

2014

Undersøgelsesperiode

Produktionsmængde (ton)

376 150

344 525

349 601

372 645

Indeks

Indeks

100

100

92

92

93

93

99

99

Produktionskapacitet (ton)

393 333

404 080

401 142

402 997

Indeks

Indeks

100

100

103

103

102

102

102

102

Kapacitetsudnyttelse (%)

96

85

87

92

Indeks

Indeks

100

100

89

89

91

91

97

97

Kilde: spørgeskemaer om skade og oplysninger fra klageren

Kilde:

| (70) | Fremstilling af den undersøgte vare er præget af høje faste omkostninger. I løbet af den betragtede periode faldt EU-erhvervsgrenens produktionsmængde med 1 %. Der konstateredes et lavere produktionsniveau i 2013 og 2014, hvor en EU-producent i stikprøven oplevede visse problemer. |
| --- | --- |

(70)

Fremstilling af den undersøgte vare er præget af høje faste omkostninger. I løbet af den betragtede periode faldt EU-erhvervsgrenens produktionsmængde med 1 %. Der konstateredes et lavere produktionsniveau i 2013 og 2014, hvor en EU-producent i stikprøven oplevede visse problemer.

| (71) | Den samlede produktionskapacitet var forholdsvis stabil. Tallet for 2012 var unormalt lav og afspejler det forhold, at en EU-producent midlertidigt standsede produktionen af denne vare som følge af ekstraordinære omstændigheder. Producenten genoptog sin virksomhed normalt i 2013. Det bemærkes endvidere, at en anden EU-producent, den mindste, har udfaset produktion af den pågældende vare i den betragtede periode. |
| --- | --- |

(71)

Den samlede produktionskapacitet var forholdsvis stabil. Tallet for 2012 var unormalt lav og afspejler det forhold, at en EU-producent midlertidigt standsede produktionen af denne vare som følge af ekstraordinære omstændigheder. Producenten genoptog sin virksomhed normalt i 2013. Det bemærkes endvidere, at en anden EU-producent, den mindste, har udfaset produktion af den pågældende vare i den betragtede periode.

| (72) | Det samlede fald i kapacitetsudnyttelsen hænger sammen med faldet i produktionsmængden. Som forklaret i betragtning 125 betyder den høje kapacitetsudnyttelse i tabel 4 ikke, at industrien ikke kan producere mere. |
| --- | --- |

(72)

Det samlede fald i kapacitetsudnyttelsen hænger sammen med faldet i produktionsmængden. Som forklaret i betragtning 125 betyder den høje kapacitetsudnyttelse i tabel 4 ikke, at industrien ikke kan producere mere.

4.4.2.2.   Salgsmængde og markedsandel

Salgsmængde og markedsandel

| (73) | EU-erhvervsgrenens salgsmængde og markedsandel udviklede sig i den betragtede periode som følger:

  Tabel 5


  Salgsmængde og markedsandel | 2012 | 2013 | 2014 | Undersøgelsesperiode |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Salgsmængde på EU-markedet (ton) | 159 000 -164 000 | 160 000 -165 000 | 153 000 - 158 000 | 160 000 -165 000 |
| Indeks | 100 | 101 | 97 | 101 |
| Markedsandel (%) | 96,9 | 90,3 | 86,7 | 85,1 |
| Indeks | 100 | 94 | 90 | 88 |
| Kilde: spørgeskemaer om skade og oplysninger fra klageren |

(73)

EU-erhvervsgrenens salgsmængde og markedsandel udviklede sig i den betragtede periode som følger:

Tabel 5

Tabel 5

Salgsmængde og markedsandel

Salgsmængde og markedsandel

2012

2013

2014

Undersøgelsesperiode

Salgsmængde på EU-markedet (ton)

159 000 -164 000

160 000 -165 000

153 000 - 158 000

160 000 -165 000

Indeks

Indeks

100

100

101

101

97

97

101

101

Markedsandel (%)

96,9

90,3

86,7

85,1

Indeks

Indeks

100

100

94

94

90

90

88

88

Kilde: spørgeskemaer om skade og oplysninger fra klageren

Kilde:

| (74) | EU-erhvervsgrenens salgsmængde på EU-markedet steg med 1 % i den betragtede periode. |
| --- | --- |

(74)

EU-erhvervsgrenens salgsmængde på EU-markedet steg med 1 % i den betragtede periode.

| (75) | I den betragtede periode faldt EU-erhvervsgrenens markedsandel faldt fra 96,9 % til 85,1 %, da den ikke kunne drage fordel af det øgede forbrug. For at fastholde sit salgsniveau og for at undgå et yderligere fald i markedsandelen var EU-erhvervsgrenen tvunget til at sænke sine salgspriser på grund af det vedvarende pristryk fra den pågældende import. |
| --- | --- |

(75)

I den betragtede periode faldt EU-erhvervsgrenens markedsandel faldt fra 96,9 % til 85,1 %, da den ikke kunne drage fordel af det øgede forbrug. For at fastholde sit salgsniveau og for at undgå et yderligere fald i markedsandelen var EU-erhvervsgrenen tvunget til at sænke sine salgspriser på grund af det vedvarende pristryk fra den pågældende import.

4.4.2.3.   Vækst

Vækst

| (76) | EU-forbruget steg med ca. 15 % i den betragtede periode, mens EU-erhvervsgrenens salgsmængde på EU-markedet stagnerede. EU-erhvervsgrenen oplevede således et tab i markedsandele, hvorimod importen fra det pågældende land, hvis markedsandel voksede i den betragtede periode, dækkede næsten hele stigningen i forbruget. |
| --- | --- |

(76)

EU-forbruget steg med ca. 15 % i den betragtede periode, mens EU-erhvervsgrenens salgsmængde på EU-markedet stagnerede. EU-erhvervsgrenen oplevede således et tab i markedsandele, hvorimod importen fra det pågældende land, hvis markedsandel voksede i den betragtede periode, dækkede næsten hele stigningen i forbruget.

4.4.2.4.   Beskæftigelse og produktivitet

Beskæftigelse og produktivitet

| (77) | Beskæftigelsen og produktiviteten udviklede sig i den betragtede periode som følger:

  Tabel 6


  Beskæftigelse og produktivitet | 2012 | 2013 | 2014 | Undersøgelsesperiode |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Antal medarbejdere | 851 | 784 | 797 | 842 |
| Indeks | 100 | 92 | 94 | 99 |
| Produktivitet (enhed/ansat) | 442 | 439 | 439 | 443 |
| Indeks | 100 | 99 | 99 | 100 |
| Kilde: spørgeskemaer om skade og oplysninger fra klageren |

(77)

Beskæftigelsen og produktiviteten udviklede sig i den betragtede periode som følger:

Tabel 6

Tabel 6

Beskæftigelse og produktivitet

Beskæftigelse og produktivitet

2012

2013

2014

Undersøgelsesperiode

Antal medarbejdere

851

784

797

842

Indeks

Indeks

100

100

92

92

94

94

99

99

Produktivitet (enhed/ansat)

442

439

439

443

Indeks

Indeks

100

100

99

99

99

99

100

100

Kilde: spørgeskemaer om skade og oplysninger fra klageren

Kilde:

| (78) | Beskæftigelsen i EU-erhvervsgrenen ændrede sig ikke betydeligt i den betragtede periode. Beskæftigelsesniveauet følger nøje produktionen. EU-erhvervsgrenen forsøgte at fastholde beskæftigelsen trods en faldende rentabilitet. |
| --- | --- |

(78)

Beskæftigelsen i EU-erhvervsgrenen ændrede sig ikke betydeligt i den betragtede periode. Beskæftigelsesniveauet følger nøje produktionen. EU-erhvervsgrenen forsøgte at fastholde beskæftigelsen trods en faldende rentabilitet.

| (79) | Der var ikke store udsving i produktiviteten for EU-erhvervsgrenens arbejdsstyrke, målt som output pr. ansat pr. år. Produktionsprocessen var allerede blevet optimiseret i betydelig grad. |
| --- | --- |

(79)

Der var ikke store udsving i produktiviteten for EU-erhvervsgrenens arbejdsstyrke, målt som output pr. ansat pr. år. Produktionsprocessen var allerede blevet optimiseret i betydelig grad.

4.4.2.5.   Dumpingmargenens størrelse og genrejsning efter tidligere dumping

Dumpingmargenens størrelse og genrejsning efter tidligere dumping

| (80) | Dumpingmargenen lå betydeligt over bagatelgrænsen. Indvirkningen på EU-erhvervsgrenen af den faktiske dumpingmargens størrelse var ikke ubetydelig i betragtning af de stigende mængder af og faldende priser på importen fra det pågældende land. |
| --- | --- |

(80)

Dumpingmargenen lå betydeligt over bagatelgrænsen. Indvirkningen på EU-erhvervsgrenen af den faktiske dumpingmargens størrelse var ikke ubetydelig i betragtning af de stigende mængder af og faldende priser på importen fra det pågældende land.

| (81) | Dette er den første antidumpingundersøgelse vedrørende den pågældende vare. Der forelå derfor ingen oplysninger, der kunne bruges til at vurdere virkningen af eventuel tidligere dumping. |
| --- | --- |

(81)

Dette er den første antidumpingundersøgelse vedrørende den pågældende vare. Der forelå derfor ingen oplysninger, der kunne bruges til at vurdere virkningen af eventuel tidligere dumping.

4.4.3.   Mikroøkonomiske indikatorer

Mikroøkonomiske indikatorer

4.4.3.1.   Priser og faktorer, som påvirker priserne

Priser og faktorer, som påvirker priserne

| (82) | De gennemsnitlige enhedssalgspriser hos EU-producenterne i stikprøven ved salg til ikke forretningsmæssigt forbundne kunder i Unionen udviklede sig i den betragtede periode som følger:

  Tabel 7


  Salgspriser i Unionen | 2012 | 2013 | 2014 | Undersøgelsesperiode |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Gennemsnitlig enhedssalgspris på EU-markedet (EUR/ton) | 1 316 | 1 297 | 1 181 | 1 176 |
| Indeks | 100 | 98 | 90 | 89 |
| Enhedsproduktionsomkostninger (EUR/ton) | 1 177 | 1 176 | 1 155 | 1 215 |
| Indeks | 100 | 100 | 98 | 103 |
| Kilde: spørgeskemaer om skaden |

(82)

De gennemsnitlige enhedssalgspriser hos EU-producenterne i stikprøven ved salg til ikke forretningsmæssigt forbundne kunder i Unionen udviklede sig i den betragtede periode som følger:

Tabel 7

Tabel 7

Salgspriser i Unionen

Salgspriser i Unionen

2012

2013

2014

Undersøgelsesperiode

Gennemsnitlig enhedssalgspris på EU-markedet (EUR/ton)

1 316

1 297

1 181

1 176

Indeks

Indeks

100

100

98

98

90

90

89

89

Enhedsproduktionsomkostninger (EUR/ton)

1 177

1 176

1 155

1 215

Indeks

Indeks

100

100

100

100

98

98

103

103

Kilde: spørgeskemaer om skaden

Kilde:

| (83) | I den betragtede periode faldt salgspriserne generelt (– 11 %) i modsætning til de tilsvarende omkostninger (+ 3 %). I undersøgelsesperioden var salgspriserne i gennemsnit lavere end produktionsomkostningerne pr. enhed. |
| --- | --- |

(83)

I den betragtede periode faldt salgspriserne generelt (– 11 %) i modsætning til de tilsvarende omkostninger (+ 3 %). I undersøgelsesperioden var salgspriserne i gennemsnit lavere end produktionsomkostningerne pr. enhed.

| (84) | For at begrænse tabet af markedsandele fulgte EU-producenterne den nedadgående pristendens for importen og reducerede deres salgspriser betydeligt. Stigningen i produktionsomkostningerne kan delvist forklares ved den kendsgerning, at produktion af termopapir omfatter høje faste omkostninger, og faldet i produktionen (– 3 % blandt EU-producenterne i stikprøven). EU-producenter udligner delvis stigninger i råvareomkostningerne som følge af en ufordelagtig valutakurs USD/EUR (papirmasse handles i USD) ved at sikre et stramt greb om andre udgifter og rationalisering. |
| --- | --- |

(84)

For at begrænse tabet af markedsandele fulgte EU-producenterne den nedadgående pristendens for importen og reducerede deres salgspriser betydeligt. Stigningen i produktionsomkostningerne kan delvist forklares ved den kendsgerning, at produktion af termopapir omfatter høje faste omkostninger, og faldet i produktionen (– 3 % blandt EU-producenterne i stikprøven). EU-producenter udligner delvis stigninger i råvareomkostningerne som følge af en ufordelagtig valutakurs USD/EUR (papirmasse handles i USD) ved at sikre et stramt greb om andre udgifter og rationalisering.

4.4.3.2.   Arbejdskraftomkostninger

Arbejdskraftomkostninger

| (85) | De gennemsnitlige arbejdskraftomkostninger hos EU-producenterne i stikprøven udviklede sig således i den betragtede periode:

  Tabel 8


  Gennemsnitlige arbejdskraftomkostninger pr. ansat | 2012 | 2013 | 2014 | Undersøgelsesperiode |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Gennemsnitlige arbejdskraftomkostninger pr. ansat (EUR) | 64 244 | 63 424 | 65 919 | 67 047 |
| Indeks | 100 | 99 | 103 | 104 |
| Kilde: spørgeskemaer om skaden |

(85)

De gennemsnitlige arbejdskraftomkostninger hos EU-producenterne i stikprøven udviklede sig således i den betragtede periode:

Tabel 8

Tabel 8

Gennemsnitlige arbejdskraftomkostninger pr. ansat

Gennemsnitlige arbejdskraftomkostninger pr. ansat

2012

2013

2014

Undersøgelsesperiode

Gennemsnitlige arbejdskraftomkostninger pr. ansat (EUR)

64 244

63 424

65 919

67 047

Indeks

Indeks

100

100

99

99

103

103

104

104

Kilde: spørgeskemaer om skaden

Kilde:

| (86) | I den betragtede periode steg den gennemsnitlige løn pr. ansat overordnet set med 4 %. Dette er i tråd med den samlede stigning i priserne i EU som følge af inflationen. |
| --- | --- |

(86)

I den betragtede periode steg den gennemsnitlige løn pr. ansat overordnet set med 4 %. Dette er i tråd med den samlede stigning i priserne i EU som følge af inflationen.

4.4.3.3.   Lagerbeholdninger

Lagerbeholdninger

| (87) | Lagerbeholdningerne hos EU-producenterne i stikprøven udviklede sig i den betragtede periode som følger:

  Tabel 9


  Lagerbeholdninger | 2012 | 2013 | 2014 | Undersøgelsesperiode |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Slutlagre (ton) | 24 000 -29 000 | 15 000 -20 000 | 23 000 -28 000 | 23 000 -28 000 |
| Indeks | 100 | 65 | 94 | 93 |
| Slutlagre i procent af produktionen (%) | 7,9 | 5,9 | 8,3 | 7,6 |
| Indeks | 100 | 74 | 105 | 96 |
| Kilde: spørgeskemaer om skaden |

(87)

Lagerbeholdningerne hos EU-producenterne i stikprøven udviklede sig i den betragtede periode som følger:

Tabel 9

Tabel 9

Lagerbeholdninger

Lagerbeholdninger

2012

2013

2014

Undersøgelsesperiode

Slutlagre (ton)

24 000 -29 000

15 000 -20 000

23 000 -28 000

23 000 -28 000

Indeks

Indeks

100

100

65

65

94

94

93

93

Slutlagre i procent af produktionen (%)

7,9

5,9

8,3

7,6

Indeks

Indeks

100

100

74

74

105

105

96

96

Kilde: spørgeskemaer om skaden

Kilde:

| (88) | I den betragtede periode faldt slutlagrene med 7 %. Generelt fremstilles samme vare på grundlag af brugernes specifikke ordrer. Lagerbeholdninger betragtes ikke som en vigtig skadesindikator for denne type erhvervsgren, fordi de generelt følger produktionen og ikke er større end produktionen i en given måned. Slutlagre målt i procent af produktionen viste den samme procentdel i begyndelsen og slutningen af den betragtede periode. |
| --- | --- |

(88)

I den betragtede periode faldt slutlagrene med 7 %. Generelt fremstilles samme vare på grundlag af brugernes specifikke ordrer. Lagerbeholdninger betragtes ikke som en vigtig skadesindikator for denne type erhvervsgren, fordi de generelt følger produktionen og ikke er større end produktionen i en given måned. Slutlagre målt i procent af produktionen viste den samme procentdel i begyndelsen og slutningen af den betragtede periode.

4.4.3.4.   Rentabilitet, likviditet, investeringer, investeringsafkast og evne til at rejse kapital

Rentabilitet, likviditet, investeringer, investeringsafkast og evne til at rejse kapital

| (89) | De stikprøveudvalgte EU-producenters rentabilitet, likviditet, investeringer og investeringsafkast udviklede sig således i den betragtede periode:

  Tabel 10


  Rentabilitet, likviditet, investeringer og investeringsafkast | 2012 | 2013 | 2014 | Undersøgelsesperiode |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Rentabilitet ved salg i Unionen til ikke forretningsmæssigt forbundne kunder (% af omsætningen) | 13,0 | 11,5 | 5,3 | – 0,5 |
| Indeks | 100 | 89 | 41 | – 4 |
| Likviditet (EUR) | 80 000 000 -100 000 000 | 45 000 000 -65 000 000 | 10 000 000 -30 000 000 | 10 000 000 -30 000 000 |
| Indeks | 100 | 64 | 19 | 21 |
| Investeringer (EUR) | 1 500 000 -6 500 000 | 2 000 000 -7 000 000 | 6 000 000 -11 000 000 | 4 500 000 -9 000 000 |
| Indeks | 100 | 116 | 280 | 203 |
| Investeringsafkast (%) | 203,93 | 132,56 | 58,28 | 57,17 |
| Indeks | 100 | 65 | 29 | 28 |
| Kilde: spørgeskemaer om skaden |

(89)

De stikprøveudvalgte EU-producenters rentabilitet, likviditet, investeringer og investeringsafkast udviklede sig således i den betragtede periode:

Tabel 10

Tabel 10

Rentabilitet, likviditet, investeringer og investeringsafkast

Rentabilitet, likviditet, investeringer og investeringsafkast

2012

2013

2014

Undersøgelsesperiode

Rentabilitet ved salg i Unionen til ikke forretningsmæssigt forbundne kunder (% af omsætningen)

13,0

11,5

5,3

– 0,5

Indeks

Indeks

100

100

89

89

41

41

– 4

– 4

Likviditet (EUR)

80 000 000 -100 000 000

45 000 000 -65 000 000

10 000 000 -30 000 000

10 000 000 -30 000 000

Indeks

Indeks

100

100

64

64

19

19

21

21

Investeringer (EUR)

1 500 000 -6 500 000

2 000 000 -7 000 000

6 000 000 -11 000 000

4 500 000 -9 000 000

Indeks

Indeks

100

100

116

116

280

280

203

203

Investeringsafkast (%)

203,93

132,56

58,28

57,17

Indeks

Indeks

100

100

65

65

29

29

28

28

Kilde: spørgeskemaer om skaden

Kilde:

| (90) | Kommissionen fastsatte rentabiliteten for EU-producenterne i stikprøven til nettooverskuddet før skat ved salg af samme vare til ikke forretningsmæssigt forbundne kunder i Unionen udtrykt i procent af omsætningen i forbindelse med dette salg. |
| --- | --- |

(90)

Kommissionen fastsatte rentabiliteten for EU-producenterne i stikprøven til nettooverskuddet før skat ved salg af samme vare til ikke forretningsmæssigt forbundne kunder i Unionen udtrykt i procent af omsætningen i forbindelse med dette salg.

| (91) | Rentabiliteten udviklede sig negativt i den betragtede periode fra en fortjeneste i 2012 til tab i undersøgelsesperioden (– 0,5 %). Selv om tendensen delvist er forbundet med visse EU-producenters rationalisering, har det betydelige pris- og mængdetryk, der udøvedes på EU-erhvervsgrenen af den stigende import fra det pågældende land i perioden 2013-2015, ikke gjort det muligt for EU-erhvervsgrenen at drage fordel af en stigning i EU-forbruget. |
| --- | --- |

(91)

Rentabiliteten udviklede sig negativt i den betragtede periode fra en fortjeneste i 2012 til tab i undersøgelsesperioden (– 0,5 %). Selv om tendensen delvist er forbundet med visse EU-producenters rationalisering, har det betydelige pris- og mængdetryk, der udøvedes på EU-erhvervsgrenen af den stigende import fra det pågældende land i perioden 2013-2015, ikke gjort det muligt for EU-erhvervsgrenen at drage fordel af en stigning i EU-forbruget.

| (92) | Nettolikviditeten er et udtryk for EU-producenternes evne til at selvfinansiere deres aktiviteter. Tendensen for nettolikviditeten fulgte en markant nedadgående tendens, som hovedsagelig skyldtes den faldende rentabilitet. |
| --- | --- |

(92)

Nettolikviditeten er et udtryk for EU-producenternes evne til at selvfinansiere deres aktiviteter. Tendensen for nettolikviditeten fulgte en markant nedadgående tendens, som hovedsagelig skyldtes den faldende rentabilitet.

| (93) | Investeringsafkastet er fortjenesten i procent af den bogførte nettoværdi af investeringerne. Det faldt (– 72 %) i tråd med rentabiliteten. Producenterne i stikprøven holdt deres investeringer til det strengt nødvendige for at opretholde virksomhedernes drift, dog med undtagelse af en specifik investering for at forbedre effektiviteten hos én EU-producent i perioden 2014-2015. |
| --- | --- |

(93)

Investeringsafkastet er fortjenesten i procent af den bogførte nettoværdi af investeringerne. Det faldt (– 72 %) i tråd med rentabiliteten. Producenterne i stikprøven holdt deres investeringer til det strengt nødvendige for at opretholde virksomhedernes drift, dog med undtagelse af en specifik investering for at forbedre effektiviteten hos én EU-producent i perioden 2014-2015.

| (94) | Evnen til at rejse kapital er blevet påvirket af den faldende rentabilitet, som det fremgår af det lave investeringsniveau for denne industritype. |
| --- | --- |

(94)

Evnen til at rejse kapital er blevet påvirket af den faldende rentabilitet, som det fremgår af det lave investeringsniveau for denne industritype.

4.4.4.   Konklusion vedrørende skade

Konklusion vedrørende skade

| (95) | I den betragtede periode led EU-erhvervsgrenen væsentlig og åbenlys skade, for så vidt angår de prisrelaterede skadesindikatorer såsom fald i salgspriserne (– 11 %), faldende rentabilitet (fra + 13 % til – 0,5 %), likviditet og afkast af nettoaktiver. På grund af faldet i salgspriserne kunne konkrete tiltag for at forbedre effektiviteten og sikre en kontrolleret udvikling i udgifterne ikke forhindre EU-producenterne i at blive tabsgivende i undersøgelsesperioden. For så vidt angår de mængderelaterede skadesindikatorer, var EU-erhvervsgrenen desuden ikke i stand til at drage fordel af stigningen i EU-forbruget. EU-producenternes markedsandel faldt nemlig med 12 procentpoint i den betragtede periode. |
| --- | --- |

(95)

I den betragtede periode led EU-erhvervsgrenen væsentlig og åbenlys skade, for så vidt angår de prisrelaterede skadesindikatorer såsom fald i salgspriserne (– 11 %), faldende rentabilitet (fra + 13 % til – 0,5 %), likviditet og afkast af nettoaktiver. På grund af faldet i salgspriserne kunne konkrete tiltag for at forbedre effektiviteten og sikre en kontrolleret udvikling i udgifterne ikke forhindre EU-producenterne i at blive tabsgivende i undersøgelsesperioden. For så vidt angår de mængderelaterede skadesindikatorer, var EU-erhvervsgrenen desuden ikke i stand til at drage fordel af stigningen i EU-forbruget. EU-producenternes markedsandel faldt nemlig med 12 procentpoint i den betragtede periode.

| (96) | På grund af de særlige forhold i denne type industri (den er kapitalintensiv og arbejder stort set hele tiden), udviste de mængderelaterede indikatorer som f.eks. produktion og salgsmængde en temmelig stabil tendens i absolutte tal. Dette skal dog ses på baggrund af en stigende efterspørgsel, som betød, at situationen forværredes i relative tal. |
| --- | --- |

(96)

På grund af de særlige forhold i denne type industri (den er kapitalintensiv og arbejder stort set hele tiden), udviste de mængderelaterede indikatorer som f.eks. produktion og salgsmængde en temmelig stabil tendens i absolutte tal. Dette skal dog ses på baggrund af en stigende efterspørgsel, som betød, at situationen forværredes i relative tal.

| (97) | På trods af EU-erhvervsgrenens konkrete tiltag (f.eks. med henblik på en yderligere optimering af interne processer) i den betragtede periode med det formål at forbedre de generelle resultater, forværredes erhvervsgrenens situation betydeligt, især med hensyn til rentabilitet og tab af markedsandele. Problemerne med at rejse kapital har sat visse investeringer i bero. |
| --- | --- |

(97)

På trods af EU-erhvervsgrenens konkrete tiltag (f.eks. med henblik på en yderligere optimering af interne processer) i den betragtede periode med det formål at forbedre de generelle resultater, forværredes erhvervsgrenens situation betydeligt, især med hensyn til rentabilitet og tab af markedsandele. Problemerne med at rejse kapital har sat visse investeringer i bero.

| (98) | På baggrund af ovenstående konkluderede Kommissionen på dette tidspunkt, at EU-erhvervsgrenen har lidt væsentlig skade, jf. grundforordningens artikel 3, stk. 5. |
| --- | --- |

(98)

På baggrund af ovenstående konkluderede Kommissionen på dette tidspunkt, at EU-erhvervsgrenen har lidt væsentlig skade, jf. grundforordningens artikel 3, stk. 5.

5.   ÅRSAGSSAMMENHÆNG

ÅRSAGSSAMMENHÆNG

| (99) | I overensstemmelse med grundforordningens artikel 3, stk. 6, undersøgte Kommissionen, om dumpingimporten fra det pågældende land forvoldte EU-erhvervsgrenen væsentlig skade. I overensstemmelse med grundforordningens artikel 3, stk. 7, undersøgte Kommissionen tillige, om andre kendte faktorer samtidig kunne have forvoldt EU-erhvervsgrenen skade. Kommissionen sikrede sig, at eventuel skade forvoldt af andre faktorer end dumpingimporten fra det pågældende land ikke blev tilskrevet dumpingimporten. Disse faktorer er: anden import, virkningen af priserne på phenolfrit termopapir, antidumpingtold i USA, EU-producenternes eksportresultater, den øgede konkurrence blandt dem, en række omkostningsaspekter, globalt internet og øget digitalisering (dvs. flere papirløse betalinger), pristryk fra store detailhandelskæder og rationalisering inden for EU-erhvervsgrenen. |
| --- | --- |

(99)

I overensstemmelse med grundforordningens artikel 3, stk. 6, undersøgte Kommissionen, om dumpingimporten fra det pågældende land forvoldte EU-erhvervsgrenen væsentlig skade. I overensstemmelse med grundforordningens artikel 3, stk. 7, undersøgte Kommissionen tillige, om andre kendte faktorer samtidig kunne have forvoldt EU-erhvervsgrenen skade. Kommissionen sikrede sig, at eventuel skade forvoldt af andre faktorer end dumpingimporten fra det pågældende land ikke blev tilskrevet dumpingimporten. Disse faktorer er: anden import, virkningen af priserne på phenolfrit termopapir, antidumpingtold i USA, EU-producenternes eksportresultater, den øgede konkurrence blandt dem, en række omkostningsaspekter, globalt internet og øget digitalisering (dvs. flere papirløse betalinger), pristryk fra store detailhandelskæder og rationalisering inden for EU-erhvervsgrenen.

5.1.   Dumpingimportens virkninger

Dumpingimportens virkninger

| (100) | De eksporterende producenters salgspriser faldt i gennemsnit med 15 % i den betragtede periode. Ved løbende at sænke deres dumpede enhedssalgspriser i den betragtede periode kunne producenterne fra de pågældende lande øge deres markedsandel betydeligt fra 2012 (0,7 %) til undersøgelsesperioden (13,6 %). |
| --- | --- |

(100)

De eksporterende producenters salgspriser faldt i gennemsnit med 15 % i den betragtede periode. Ved løbende at sænke deres dumpede enhedssalgspriser i den betragtede periode kunne producenterne fra de pågældende lande øge deres markedsandel betydeligt fra 2012 (0,7 %) til undersøgelsesperioden (13,6 %).

| (101) | Den fortsatte stigning i importen fra Republikken Korea efter en kapacitetsudvidelse hos den eksporterende producent til underbudspriser har tydeligvis haft en negativ indvirkning på EU-erhvervsgrenens resultater. Dumpingimporten tvang EU-erhvervsgrenen til at sænke sine salgspriser i Unionen for at begrænse tabet af markedsandele, hvilket førte til tab i undersøgelsesperioden. Desuden var EU-erhvervsgrenens salgsmængde stabil, og erhvervsgrenen var således ikke i stand til at drage fordel af stigningen i EU-forbruget og oplevede derfor et tab i markedsandel på næsten 12 %. |
| --- | --- |

(101)

Den fortsatte stigning i importen fra Republikken Korea efter en kapacitetsudvidelse hos den eksporterende producent til underbudspriser har tydeligvis haft en negativ indvirkning på EU-erhvervsgrenens resultater. Dumpingimporten tvang EU-erhvervsgrenen til at sænke sine salgspriser i Unionen for at begrænse tabet af markedsandele, hvilket førte til tab i undersøgelsesperioden. Desuden var EU-erhvervsgrenens salgsmængde stabil, og erhvervsgrenen var således ikke i stand til at drage fordel af stigningen i EU-forbruget og oplevede derfor et tab i markedsandel på næsten 12 %.

| (102) | På grund af det tydeligt konstaterede tidsmæssige sammenfald mellem på den ene side den stadigt stigende dumpingimport til konstant faldende priser — som også underbød EU-erhvervsgrenens priser — og på den anden side EU-erhvervsgrenens stagnerende salgsmængde, tab af markedsandele og prisfald, der førte til en tabsgivende situation blandt producenterne i stikprøven, konkluderes det, at dumpingimporten var årsag til den skadevoldende situation for EU-erhvervsgrenen. |
| --- | --- |

(102)

På grund af det tydeligt konstaterede tidsmæssige sammenfald mellem på den ene side den stadigt stigende dumpingimport til konstant faldende priser — som også underbød EU-erhvervsgrenens priser — og på den anden side EU-erhvervsgrenens stagnerende salgsmængde, tab af markedsandele og prisfald, der førte til en tabsgivende situation blandt producenterne i stikprøven, konkluderes det, at dumpingimporten var årsag til den skadevoldende situation for EU-erhvervsgrenen.

5.2.   Virkninger af andre faktorer

Virkninger af andre faktorer

5.2.1.   Import fra tredjelande

Import fra tredjelande

| (103) | Importmængden fra andre tredjelande udviklede sig i den betragtede periode som følger:

  Tabel 11


  Import fra tredjelande | | 2012 | 2013 | 2014 | Undersøgelsesperiode |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| I alt for alle tredjelande undtagen det pågældende land | Mængde (ton) | 3 500 -5 000 | 2 000 -3 500 | 1 500 -3 000 | 2 000 -3 500 |
| Indeks | 100 | 75 | 44 | 63 |
| Markedsandel (%) | 2,4 | 1,7 | 1,0 | 1,3 |
| Gennemsnitspris EUR) | 799 | 631 | 677 | 1 147 |
| Indeks | 100 | 79 | 85 | 143 |
| Kilde: dumpingspørgeskema og ETPA's overslag |

(103)

Importmængden fra andre tredjelande udviklede sig i den betragtede periode som følger:

Tabel 11

Tabel 11

Import fra tredjelande

Import fra tredjelande

2012

2013

2014

Undersøgelsesperiode

I alt for alle tredjelande undtagen det pågældende land

Mængde (ton)

3 500 -5 000

2 000 -3 500

1 500 -3 000

2 000 -3 500

Indeks

Indeks

100

100

75

75

44

44

63

63

Markedsandel (%)

2,4

1,7

1,0

1,3

Gennemsnitspris EUR)

799

631

677

1 147

Indeks

Indeks

100

100

79

79

85

85

143

143

Kilde: dumpingspørgeskema og ETPA's overslag

Kilde:

| (104) | Importen fra det pågældende land udgjorde næsten hele importen til Unionen. Importmængden fra andre lande (fra Kina og USA) faldt med 37 % i den betragtede periode. Markedsandelen for denne import var 1,3 % i undersøgelsesperioden, dvs. under bagatelgrænsen og kan næppe have forvoldt EU-producenterne skade og have brudt årsagssammenhængen. |
| --- | --- |

(104)

Importen fra det pågældende land udgjorde næsten hele importen til Unionen. Importmængden fra andre lande (fra Kina og USA) faldt med 37 % i den betragtede periode. Markedsandelen for denne import var 1,3 % i undersøgelsesperioden, dvs. under bagatelgrænsen og kan næppe have forvoldt EU-producenterne skade og have brudt årsagssammenhængen.

5.2.2.   EU-erhvervsgrenens eksportresultater

EU-erhvervsgrenens eksportresultater

| (105) | De stikprøveudvalgte EU-producenters eksportmængde (ikke forretningsmæssigt forbundet salg) udviklede sig i den betragtede periode som følger:

  Tabel 12


  De stikprøveudvalgte EU-producenters eksportresultater | 2012 | 2013 | 2014 | Undersøgelsesperiode |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Eksportmængde (i ton) | 70 000 -90 000 | 90 000 -110 000 | 100 000 -120 000 | 95 000 -115 000 |
| Indeks | 100 | 125 | 135 | 127 |
| Gennemsnitspris (EUR/ton) | 1 234 | 1 177 | 1 127 | 1 211 |
| Indeks | 100 | 95 | 91 | 98 |
| Kilde: spørgeskemaer om skaden |

(105)

De stikprøveudvalgte EU-producenters eksportmængde (ikke forretningsmæssigt forbundet salg) udviklede sig i den betragtede periode som følger:

Tabel 12

Tabel 12

De stikprøveudvalgte EU-producenters eksportresultater

De stikprøveudvalgte EU-producenters eksportresultater

2012

2013

2014

Undersøgelsesperiode

Eksportmængde (i ton)

70 000 -90 000

90 000 -110 000

100 000 -120 000

95 000 -115 000

Indeks

Indeks

100

100

125

125

135

135

127

127

Gennemsnitspris (EUR/ton)

1 234

1 177

1 127

1 211

Indeks

Indeks

100

100

95

95

91

91

98

98

Kilde: spørgeskemaer om skaden

Kilde:

| (106) | Eksportmængden til ikke forretningsmæssigt forbundne kunder steg med 27 % i den betragtede periode. Priserne faldt i den betragtede periode (– 2 %), men mindre end priserne på EU-markedet (– 11 %). I betragtning af at rentabiliteten på eksportmarkederne, om end faldende, var bedre end i Unionen, udnyttede EU-producenterne visse eksportmuligheder til at maksimere kapacitetsudnyttelsen og sprede de faste omkostninger. |
| --- | --- |

(106)

Eksportmængden til ikke forretningsmæssigt forbundne kunder steg med 27 % i den betragtede periode. Priserne faldt i den betragtede periode (– 2 %), men mindre end priserne på EU-markedet (– 11 %). I betragtning af at rentabiliteten på eksportmarkederne, om end faldende, var bedre end i Unionen, udnyttede EU-producenterne visse eksportmuligheder til at maksimere kapacitetsudnyttelsen og sprede de faste omkostninger.

| (107) | På grundlag af ovenstående kan EU-erhvervsgrenens eksportresultater næppe have forvoldt EU-producenterne skade og have brudt årsagssammenhængen. |
| --- | --- |

(107)

På grundlag af ovenstående kan EU-erhvervsgrenens eksportresultater næppe have forvoldt EU-producenterne skade og have brudt årsagssammenhængen.

5.2.3.   Antidumpingtold i USA

Antidumpingtold i USA

| (108) | Den eksporterende producent påstod, at EU-erhvervsgrenen har lidt skade, fordi en producent i stikprøven ikke kunne sælge termopapir i USA som følge af en høj antidumpingtold på dette produkt. |
| --- | --- |

(108)

Den eksporterende producent påstod, at EU-erhvervsgrenen har lidt skade, fordi en producent i stikprøven ikke kunne sælge termopapir i USA som følge af en høj antidumpingtold på dette produkt.

| (109) | Disse omstændigheder havde en vis indvirkning på en EU-producent, for så vidt angår produktionsmængden (se betragtning 70). Disse omstændigheder vil imidlertid ikke vil have nogen virkning på de fleste af oplysningerne om den pågældende EU-producent, f.eks. rentabiliteten ved salg i Unionen og likviditeten. |
| --- | --- |

(109)

Disse omstændigheder havde en vis indvirkning på en EU-producent, for så vidt angår produktionsmængden (se betragtning 70). Disse omstændigheder vil imidlertid ikke vil have nogen virkning på de fleste af oplysningerne om den pågældende EU-producent, f.eks. rentabiliteten ved salg i Unionen og likviditeten.

| (110) | Under alle omstændigheder er virkningen begrænset for så vidt angår EU-erhvervsgrenen som helhed. Det er der mange årsager til: Det første spørgsmål vedrører kun en af EU-producenterne, og det skal bemærkes, at de to andre producenter i stikprøven, som ikke var genstand for foranstaltningerne, forøgede deres salg til USA. For det andet var den pågældende producent i stand til delvist at kompensere ved at øge eksporten til andre markeder. Endelig ophævede USA den pågældende antidumpingtold i februar 2015. Den samlede virkning i undersøgelsesperioden er derfor ubetydelig. |
| --- | --- |

(110)

Under alle omstændigheder er virkningen begrænset for så vidt angår EU-erhvervsgrenen som helhed. Det er der mange årsager til: Det første spørgsmål vedrører kun en af EU-producenterne, og det skal bemærkes, at de to andre producenter i stikprøven, som ikke var genstand for foranstaltningerne, forøgede deres salg til USA. For det andet var den pågældende producent i stand til delvist at kompensere ved at øge eksporten til andre markeder. Endelig ophævede USA den pågældende antidumpingtold i februar 2015. Den samlede virkning i undersøgelsesperioden er derfor ubetydelig.

| (111) | På grundlag af ovenstående konkluderes det, at virkningerne af antidumpingtolden i USA ikke var af en sådan betydning for den samlede EU-erhvervsgren, at de kunne bryde årsagssammenhængen. |
| --- | --- |

(111)

På grundlag af ovenstående konkluderes det, at virkningerne af antidumpingtolden i USA ikke var af en sådan betydning for den samlede EU-erhvervsgren, at de kunne bryde årsagssammenhængen.

5.2.4.   Prisfald på phenolfrit termopapir

Prisfald på phenolfrit termopapir

| (112) | Den eksporterende producent hævdede, at prisfaldet i Unionen ikke var forårsaget af importen fra Korea, men derimod af et fald i priserne på phenolfrit termopapir, som er et produkt, der fremstilles og sælges af EU-erhvervsgrenen, men ikke eksporteres fra Republikken Korea. Denne påstand er baseret på købsprisen for nogle virksomheder, der er forretningsmæssigt forbundet med den eksporterende producent (indkøb fra to EU-producenter). |
| --- | --- |

(112)

Den eksporterende producent hævdede, at prisfaldet i Unionen ikke var forårsaget af importen fra Korea, men derimod af et fald i priserne på phenolfrit termopapir, som er et produkt, der fremstilles og sælges af EU-erhvervsgrenen, men ikke eksporteres fra Republikken Korea. Denne påstand er baseret på købsprisen for nogle virksomheder, der er forretningsmæssigt forbundet med den eksporterende producent (indkøb fra to EU-producenter).

| (113) | I denne forbindelse skal det for det første bemærkes, at phenolfrit termopapir (se betragtning 20 ff.) og phenolholdigt termopapir er indbyrdes udskiftelige og konkurrerer med hinanden, og priserne kan således også blive påvirket af importen fra Korea og det samlede marked, hvor phenolholdigt termopapir er dominerende (84 % af EU-forbruget). Desuden viste EU-erhvervsgrenens data, at enhedssalgspriserne på phenolfrit termopapir faldt mindre end enhedssalgspriserne for phenolholdigt termopapir i den betragtede periode. Dette prisfald er faktisk endnu mere markant, når der ses bort fra virkningen af EU-erhvervsgrenens salg af phenolfrit termopapir. Desuden blev underbudsberegningen baseret på en sammenligning mellem sammenlignelige varetyper, dvs. eksklusive phenolfri typer, der ikke blev importeret, fundet væsentlig. |
| --- | --- |

(113)

I denne forbindelse skal det for det første bemærkes, at phenolfrit termopapir (se betragtning 20 ff.) og phenolholdigt termopapir er indbyrdes udskiftelige og konkurrerer med hinanden, og priserne kan således også blive påvirket af importen fra Korea og det samlede marked, hvor phenolholdigt termopapir er dominerende (84 % af EU-forbruget). Desuden viste EU-erhvervsgrenens data, at enhedssalgspriserne på phenolfrit termopapir faldt mindre end enhedssalgspriserne for phenolholdigt termopapir i den betragtede periode. Dette prisfald er faktisk endnu mere markant, når der ses bort fra virkningen af EU-erhvervsgrenens salg af phenolfrit termopapir. Desuden blev underbudsberegningen baseret på en sammenligning mellem sammenlignelige varetyper, dvs. eksklusive phenolfri typer, der ikke blev importeret, fundet væsentlig.

5.2.5.   Andre årsager

Andre årsager

| (114) | Ifølge enkelte parter har EU-producenterne lidt skade på grund af stigende konkurrence mellem dem (med henblik på kapacitetsudnyttelse), høje omkostninger (som følge af en global stigning i råvarepriserne knyttet til valutakursen USD/EUR og stigende omkostninger til arbejdskraft og energi), globalt internet og øget digitalisering (dvs. flere papirløse betalinger) samt pristrykket fra store detailhandelskæder (f.eks. benzinstationer og supermarkeder). Det konstateredes, at ingen af disse faktorer havde brudt årsagssammenhængen mellem den væsentlige skade og dumpingimporten fra Republikken Korea. |
| --- | --- |

(114)

Ifølge enkelte parter har EU-producenterne lidt skade på grund af stigende konkurrence mellem dem (med henblik på kapacitetsudnyttelse), høje omkostninger (som følge af en global stigning i råvarepriserne knyttet til valutakursen USD/EUR og stigende omkostninger til arbejdskraft og energi), globalt internet og øget digitalisering (dvs. flere papirløse betalinger) samt pristrykket fra store detailhandelskæder (f.eks. benzinstationer og supermarkeder). Det konstateredes, at ingen af disse faktorer havde brudt årsagssammenhængen mellem den væsentlige skade og dumpingimporten fra Republikken Korea.

| (115) | Der er ingen beviser for konkurrencebegrænsende adfærd. Der foreligger ingen beviser i sagen for, at konkurrencen mellem EU-producenterne (med henblik på kapacitetsudnyttelse) var urimelig. |
| --- | --- |

(115)

Der er ingen beviser for konkurrencebegrænsende adfærd. Der foreligger ingen beviser i sagen for, at konkurrencen mellem EU-producenterne (med henblik på kapacitetsudnyttelse) var urimelig.

| (116) | Med hensyn til påstanden om høje omkostninger bemærkes det, at EU-producenterne holdt et stramt greb om omkostningerne i den betragtede periode, og at stigningen var begrænset (+ 3 %). Denne stigning omfatter alle ændringer i priserne på papirmasse (der tegnede sig for ca. en tredjedel af de samlede omkostninger til fremstilling af termopapir), energiomkostninger og arbejdskraftomkostninger; sidstnævnte analyseres nærmere i betragtning 85-86. |
| --- | --- |

(116)

Med hensyn til påstanden om høje omkostninger bemærkes det, at EU-producenterne holdt et stramt greb om omkostningerne i den betragtede periode, og at stigningen var begrænset (+ 3 %). Denne stigning omfatter alle ændringer i priserne på papirmasse (der tegnede sig for ca. en tredjedel af de samlede omkostninger til fremstilling af termopapir), energiomkostninger og arbejdskraftomkostninger; sidstnævnte analyseres nærmere i betragtning 85-86.

| (117) | Som led i undersøgelsen kunne det ikke bekræftes, at det globale internet og øget digitalisering (dvs. flere papirløse betalinger) kunne være en kilde til skade for EU-erhvervsgrenen. Tværtimod konstateredes det, at EU-forbruget af termopapir var støt stigende. |
| --- | --- |

(117)

Som led i undersøgelsen kunne det ikke bekræftes, at det globale internet og øget digitalisering (dvs. flere papirløse betalinger) kunne være en kilde til skade for EU-erhvervsgrenen. Tværtimod konstateredes det, at EU-forbruget af termopapir var støt stigende.

| (118) | Hvad angår påstanden om, at der skulle være et vist pristryk fra store detailhandelskæder (f.eks. benzinstationer og supermarkeder), fremlagde de interesserede parter ingen underbyggede beviser, og påstanden kunne ikke bekræftes i forbindelse med undersøgelsen. |
| --- | --- |

(118)

Hvad angår påstanden om, at der skulle være et vist pristryk fra store detailhandelskæder (f.eks. benzinstationer og supermarkeder), fremlagde de interesserede parter ingen underbyggede beviser, og påstanden kunne ikke bekræftes i forbindelse med undersøgelsen.

| (119) | Det bemærkes endvidere, at undersøgelsen viste, at enkelte EU-producenter har undergået en omstrukturerings- og reorganiseringsproces i de senere år med henblik på at forbedre deres konkurrenceevne. Nogle af disse processer er stadig undervejs, og nogle af de konkrete tiltag, såsom specifikke investeringer, er blevet bremset af dumpingimportens indvirkning på disse producenters rentabilitet, hvilket dermed påvirkede deres evne til at rejse kapital. Det konstateredes, at denne faktor ikke havde brudt årsagssammenhængen mellem den væsentlige skade og dumpingimporten fra Republikken Korea. |
| --- | --- |

(119)

Det bemærkes endvidere, at undersøgelsen viste, at enkelte EU-producenter har undergået en omstrukturerings- og reorganiseringsproces i de senere år med henblik på at forbedre deres konkurrenceevne. Nogle af disse processer er stadig undervejs, og nogle af de konkrete tiltag, såsom specifikke investeringer, er blevet bremset af dumpingimportens indvirkning på disse producenters rentabilitet, hvilket dermed påvirkede deres evne til at rejse kapital. Det konstateredes, at denne faktor ikke havde brudt årsagssammenhængen mellem den væsentlige skade og dumpingimporten fra Republikken Korea.

5.3.   Konklusion om årsagssammenhæng

Konklusion om årsagssammenhæng

| (120) | På grundlag af ovenstående konkluderede Kommissionen i denne fase, at den væsentlige skade, som EU-erhvervsgrenen havde lidt, skyldtes dumpingimporten fra det pågældende land, og at de øvrige faktorer, betragtet hver for sig eller samlet, ikke brød årsagssammenhængen. |
| --- | --- |

(120)

På grundlag af ovenstående konkluderede Kommissionen i denne fase, at den væsentlige skade, som EU-erhvervsgrenen havde lidt, skyldtes dumpingimporten fra det pågældende land, og at de øvrige faktorer, betragtet hver for sig eller samlet, ikke brød årsagssammenhængen.

| (121) | Kommissionen skelnede mellem og adskilte virkningerne af alle kendte faktorer på EU-erhvervsgrenens situation fra den skadevoldende virkning af dumpingimporten. Det konstateredes desuden foreløbigt, at de øvrige identificerede faktorer, såsom EU-producenternes eksportresultater, antidumpingtolden i USA, højere omkostninger og en række rationaliseringsprocesser ikke brød årsagssammenhængen, heller ikke i lyset af deres eventuelle kombinerede virkning. |
| --- | --- |

(121)

Kommissionen skelnede mellem og adskilte virkningerne af alle kendte faktorer på EU-erhvervsgrenens situation fra den skadevoldende virkning af dumpingimporten. Det konstateredes desuden foreløbigt, at de øvrige identificerede faktorer, såsom EU-producenternes eksportresultater, antidumpingtolden i USA, højere omkostninger og en række rationaliseringsprocesser ikke brød årsagssammenhængen, heller ikke i lyset af deres eventuelle kombinerede virkning.

6.   UNIONENS INTERESSER

UNIONENS INTERESSER

| (122) | I overensstemmelse med grundforordningens artikel 21 undersøgte Kommissionen, om den klart kunne konkludere, at det ikke var i Unionens interesse at vedtage foranstaltninger i dette tilfælde til trods for konstateringen af skadevoldende dumping. Unionens interesser blev fastlagt på grundlag af en vurdering af alle de forskellige involverede parters interesser, dvs. EU-erhvervsgrenens, forhandlernes i forskellige led og brugernes interesser. |
| --- | --- |

(122)

I overensstemmelse med grundforordningens artikel 21 undersøgte Kommissionen, om den klart kunne konkludere, at det ikke var i Unionens interesse at vedtage foranstaltninger i dette tilfælde til trods for konstateringen af skadevoldende dumping. Unionens interesser blev fastlagt på grundlag af en vurdering af alle de forskellige involverede parters interesser, dvs. EU-erhvervsgrenens, forhandlernes i forskellige led og brugernes interesser.

6.1.   EU-erhvervsgrenens interesser

EU-erhvervsgrenens interesser

| (123) | EU-erhvervsgrenen består af fem producenter i tre medlemsstater (Tyskland, Spanien og Finland). Ingen af dem modsatte sig indledningen af undersøgelsen. |
| --- | --- |

(123)

EU-erhvervsgrenen består af fem producenter i tre medlemsstater (Tyskland, Spanien og Finland). Ingen af dem modsatte sig indledningen af undersøgelsen.

| (124) | Samtlige EU-producenter deltog aktivt i undersøgelsen og påstod, at indførelsen af foranstaltninger vil kunne sikre beskæftigelsen, fremme større investeringer og bidrage til at vende den tendens med faldende rentabilitet, der er observeret, siden den koreanske eksportør trængte ind på EU-markedet. |
| --- | --- |

(124)

Samtlige EU-producenter deltog aktivt i undersøgelsen og påstod, at indførelsen af foranstaltninger vil kunne sikre beskæftigelsen, fremme større investeringer og bidrage til at vende den tendens med faldende rentabilitet, der er observeret, siden den koreanske eksportør trængte ind på EU-markedet.

| (125) | EU-erhvervsgrenen har allerede tidligere foretaget omfattende omstruktureringer og er konstant opmærksom på at forbedre effektiviteten i produktionsprocessen. Sammenligningen af produktionsmængden i tabel 4 ovenfor med EU-forbruget i betragtning 53-55 viser, at EU-erhvervsgrenen i modsætning til, hvad en part påstod, er i stand til at dække efterspørgslen i Unionen. Den høje kapacitetsudnyttelse i tabel 4 betyder ikke, at EU-erhvervsgrenen ikke kan producere mere. På den ene side har EU-producenter multifunktionelle apparater med »omstillingskapacitet« (swing capacity), dvs. kapacitet til at omstille produktionen til en anden vare. På den anden side kunne den mindre EU-producent, som gradvis har udfaset produktionen af den pågældende vare, ændre dette valg, hvis der er en loyal konkurrence. |
| --- | --- |

(125)

EU-erhvervsgrenen har allerede tidligere foretaget omfattende omstruktureringer og er konstant opmærksom på at forbedre effektiviteten i produktionsprocessen. Sammenligningen af produktionsmængden i tabel 4 ovenfor med EU-forbruget i betragtning 53-55 viser, at EU-erhvervsgrenen i modsætning til, hvad en part påstod, er i stand til at dække efterspørgslen i Unionen. Den høje kapacitetsudnyttelse i tabel 4 betyder ikke, at EU-erhvervsgrenen ikke kan producere mere. På den ene side har EU-producenter multifunktionelle apparater med »omstillingskapacitet« (swing capacity), dvs. kapacitet til at omstille produktionen til en anden vare. På den anden side kunne den mindre EU-producent, som gradvis har udfaset produktionen af den pågældende vare, ændre dette valg, hvis der er en loyal konkurrence.

| (126) | Det forventes, at indførelsen af foranstaltninger vil genskabe lige konkurrencevilkår og et rimeligt prisniveau på EU-markedet og forbedre EU-erhvervsgrenens rentabilitet til et niveau, der anses for normalt for denne kapitalintensive industri. Uden told kunne nogle af EU-producenterne blive nødt til at reducere deres aktiviteter inden for termopapir eller endog indstille dem og nedlægge arbejdspladser. Dette ville skabe et marked med mindre konkurrence og efterlade mange brugere med endnu mere begrænsede forsyningskilder. |
| --- | --- |

(126)

Det forventes, at indførelsen af foranstaltninger vil genskabe lige konkurrencevilkår og et rimeligt prisniveau på EU-markedet og forbedre EU-erhvervsgrenens rentabilitet til et niveau, der anses for normalt for denne kapitalintensive industri. Uden told kunne nogle af EU-producenterne blive nødt til at reducere deres aktiviteter inden for termopapir eller endog indstille dem og nedlægge arbejdspladser. Dette ville skabe et marked med mindre konkurrence og efterlade mange brugere med endnu mere begrænsede forsyningskilder.

| (127) | Uden foranstaltninger er der stor sandsynlighed for, at EU-erhvervsgrenens situation forværres yderligere. Der kan forventes yderligere tab af fortjeneste og markedsandel, da der ikke er grundlag for at fastslå, at prisfaldet vil ophøre uden indførelse af foranstaltninger. |
| --- | --- |

(127)

Uden foranstaltninger er der stor sandsynlighed for, at EU-erhvervsgrenens situation forværres yderligere. Der kan forventes yderligere tab af fortjeneste og markedsandel, da der ikke er grundlag for at fastslå, at prisfaldet vil ophøre uden indførelse af foranstaltninger.

| (128) | Derfor konkluderede Kommissionen for nuværende, at det vil være i EU-erhvervsgrenens interesse, at der indføres antidumpingtold. |
| --- | --- |

(128)

Derfor konkluderede Kommissionen for nuværende, at det vil være i EU-erhvervsgrenens interesse, at der indføres antidumpingtold.

6.2.   Andre interesserede parters interesser

Andre interesserede parters interesser

| (129) | Kommissionens tjenestegrene sendte spørgeskemaer til 50 interesserede parter. Det var imidlertid ikke alle, der besvarede spørgeskemaet: 25 omspolere, forhandlere i forskellige led og en sammenslutning (Confederation of European Paper Industries, »CEPI«) fremsatte bemærkninger, men kun 14 parter besvarede rent faktisk spørgeskemaet. Besvarelserne var imidlertid ikke altid udtømmende, og nogle af dem indeholder simple påstande, som ikke bekræftes af verificerbare beviser. |
| --- | --- |

(129)

Kommissionens tjenestegrene sendte spørgeskemaer til 50 interesserede parter. Det var imidlertid ikke alle, der besvarede spørgeskemaet: 25 omspolere, forhandlere i forskellige led og en sammenslutning (Confederation of European Paper Industries, »CEPI«) fremsatte bemærkninger, men kun 14 parter besvarede rent faktisk spørgeskemaet. Besvarelserne var imidlertid ikke altid udtømmende, og nogle af dem indeholder simple påstande, som ikke bekræftes af verificerbare beviser.

| (130) | Tre af de omspolere, der besvarede spørgeskemaet, gav udtryk for, at de går ind for foranstaltningerne hovedsagelig med den begrundelse, at foranstaltningerne ville genskabe redelige konkurrencevilkår på EU-markedet. Hvad angår indkøbsmængden af termopapir, vejer disse omspolere tungere end dem, der ikke havde givet udtryk for deres synspunkter eller var imod foranstaltningerne. Også CEPI gik ind for foranstaltningerne og hævdede, at generelle leverandørindustrier, ikke forretningsmæssigt forbundne omspolere og de endelige forbrugere ville blive påvirket negativt af dumpingimporten fra Korea. |
| --- | --- |

(130)

Tre af de omspolere, der besvarede spørgeskemaet, gav udtryk for, at de går ind for foranstaltningerne hovedsagelig med den begrundelse, at foranstaltningerne ville genskabe redelige konkurrencevilkår på EU-markedet. Hvad angår indkøbsmængden af termopapir, vejer disse omspolere tungere end dem, der ikke havde givet udtryk for deres synspunkter eller var imod foranstaltningerne. Også CEPI gik ind for foranstaltningerne og hævdede, at generelle leverandørindustrier, ikke forretningsmæssigt forbundne omspolere og de endelige forbrugere ville blive påvirket negativt af dumpingimporten fra Korea.

| (131) | De parter, der var imod indførelsen af foranstaltninger, frygter en udbudsmangel af papir og prisstigninger, mangel på alternative forsyningskilder, konkurrencebegrænsende praksis fra EU-producenternes side og i sidste ende afvikling af visse omspolingsaktiviteter og/eller lukning af visse omspolervirksomheder. Det fremgik imidlertid af undersøgelsen, at der er flere forsyningskilder i Den Europæiske Union, at der ikke er tegn på konkurrencebegrænsende praksis fra EU-producenternes side, og at indførelsen af foranstaltninger ikke vil medføre betydelige prisforhøjelser selv i betragtning af dumpingmargenens størrelse. |
| --- | --- |

(131)

De parter, der var imod indførelsen af foranstaltninger, frygter en udbudsmangel af papir og prisstigninger, mangel på alternative forsyningskilder, konkurrencebegrænsende praksis fra EU-producenternes side og i sidste ende afvikling af visse omspolingsaktiviteter og/eller lukning af visse omspolervirksomheder. Det fremgik imidlertid af undersøgelsen, at der er flere forsyningskilder i Den Europæiske Union, at der ikke er tegn på konkurrencebegrænsende praksis fra EU-producenternes side, og at indførelsen af foranstaltninger ikke vil medføre betydelige prisforhøjelser selv i betragtning af dumpingmargenens størrelse.

| (132) | Endelig hævdede både den eksporterende producent og Republikken Koreas regering, at analysen af Unionens interesser bør tage hensyn til Hansol-gruppens investeringer i EU i perioden 2013-2016 og til antallet af arbejdspladser hos de forretningsmæssigt forbundne omspolere. De fremlagde imidlertid ingen specifikke beviser vedrørende produktionen af termopapir. |
| --- | --- |

(132)

Endelig hævdede både den eksporterende producent og Republikken Koreas regering, at analysen af Unionens interesser bør tage hensyn til Hansol-gruppens investeringer i EU i perioden 2013-2016 og til antallet af arbejdspladser hos de forretningsmæssigt forbundne omspolere. De fremlagde imidlertid ingen specifikke beviser vedrørende produktionen af termopapir.

| (133) | Da foranstaltningen blot vil genskabe rimelige konkurrencevilkår på EU-markedet, konkluderes det endvidere, at den pågældende vare som følge af antidumpingforanstaltningerne vil importeres til Unionen til ikke-skadevoldende priser. Dette burde være til fordel for uafhængige omspolere. |
| --- | --- |

(133)

Da foranstaltningen blot vil genskabe rimelige konkurrencevilkår på EU-markedet, konkluderes det endvidere, at den pågældende vare som følge af antidumpingforanstaltningerne vil importeres til Unionen til ikke-skadevoldende priser. Dette burde være til fordel for uafhængige omspolere.

| (134) | Derfor konkluderede Kommissionen i denne fase, at antidumpingtoldens virkninger for de parter, der er imod foranstaltningerne, ikke opvejer foranstaltningernes positive virkninger for EU-erhvervsgrenen. For så vidt angår parter, der havde fremsat udokumenterede bemærkninger, viste undersøgelsen ikke, at indførelsen af foranstaltninger vil få en væsentlig indvirkning, om nogen, for dem. |
| --- | --- |

(134)

Derfor konkluderede Kommissionen i denne fase, at antidumpingtoldens virkninger for de parter, der er imod foranstaltningerne, ikke opvejer foranstaltningernes positive virkninger for EU-erhvervsgrenen. For så vidt angår parter, der havde fremsat udokumenterede bemærkninger, viste undersøgelsen ikke, at indførelsen af foranstaltninger vil få en væsentlig indvirkning, om nogen, for dem.

6.3.   Konklusion vedrørende Unionens interesser

Konklusion vedrørende Unionens interesser

| (135) | På baggrund af ovenstående fastslog Kommissionen, at der ikke var tvingende årsager til at konkludere, at det ikke var i Unionens interesse at indføre foranstaltninger over for importen af termopapir med oprindelse i Republikken Korea i denne fase af undersøgelsen. |
| --- | --- |

(135)

På baggrund af ovenstående fastslog Kommissionen, at der ikke var tvingende årsager til at konkludere, at det ikke var i Unionens interesse at indføre foranstaltninger over for importen af termopapir med oprindelse i Republikken Korea i denne fase af undersøgelsen.

7.   MIDLERTIDIGE ANTIDUMPINGFORANSTALTNINGER

MIDLERTIDIGE ANTIDUMPINGFORANSTALTNINGER

| (136) | På baggrund af Kommissionens konklusioner om dumping, skade, årsagssammenhæng og Unionens interesser bør der indføres midlertidige foranstaltninger for at hindre, at EU-erhvervsgrenen påføres yderligere skade som følge af dumpingimport. |
| --- | --- |

(136)

På baggrund af Kommissionens konklusioner om dumping, skade, årsagssammenhæng og Unionens interesser bør der indføres midlertidige foranstaltninger for at hindre, at EU-erhvervsgrenen påføres yderligere skade som følge af dumpingimport.

7.1.   Skadestærskel (skadesmargen)

Skadestærskel (skadesmargen)

| (137) | For at fastlægge omfanget af foranstaltningerne fastsatte Kommissionen først det toldbeløb, der er nødvendigt for at afhjælpe den skade, der er påført EU-erhvervsgrenen. |
| --- | --- |

(137)

For at fastlægge omfanget af foranstaltningerne fastsatte Kommissionen først det toldbeløb, der er nødvendigt for at afhjælpe den skade, der er påført EU-erhvervsgrenen.

| (138) | Skaden ville være afhjulpet, hvis EU-erhvervsgrenen kunne dække sine produktionsomkostninger og opnå en fortjeneste før skat på salget af samme vare på EU-markedet, som med rimelighed kunne forventes af en virksomhed af denne type i sektoren på normale konkurrencevilkår, dvs. uden dumpingimport. |
| --- | --- |

(138)

Skaden ville være afhjulpet, hvis EU-erhvervsgrenen kunne dække sine produktionsomkostninger og opnå en fortjeneste før skat på salget af samme vare på EU-markedet, som med rimelighed kunne forventes af en virksomhed af denne type i sektoren på normale konkurrencevilkår, dvs. uden dumpingimport.

| (139) | Klageren anmodede i klagen Kommissionen om at anvende »ca. 10 %« af omsætningen som en rimelig ikke-skadevoldende fortjenstmargen. Undersøgelsen viste, at EU-erhvervsgrenens faktiske fortjeneste var 13 % i 2012 og 11,5 % i 2013, inden den kraftige stigning i importen fra Korea fik en væsentlig indflydelse herpå. Kommissionen finder derfor, at den fortjenstmargen, som erhvervsgrenen har opnået i det seneste repræsentative år, dvs. i 2013, er et passende grundlag for målfortjenesten. |
| --- | --- |

(139)

Klageren anmodede i klagen Kommissionen om at anvende »ca. 10 %« af omsætningen som en rimelig ikke-skadevoldende fortjenstmargen. Undersøgelsen viste, at EU-erhvervsgrenens faktiske fortjeneste var 13 % i 2012 og 11,5 % i 2013, inden den kraftige stigning i importen fra Korea fik en væsentlig indflydelse herpå. Kommissionen finder derfor, at den fortjenstmargen, som erhvervsgrenen har opnået i det seneste repræsentative år, dvs. i 2013, er et passende grundlag for målfortjenesten.

| (140) | På dette grundlag beregnede Kommissionen en ikke-skadevoldende pris på samme vare for EU-erhvervsgrenen ved at lægge ovennævnte fortjenstmargen på 11,5 % til de stikprøveudtagne EU-producenters produktionsomkostninger i undersøgelsesperioden. |
| --- | --- |

(140)

På dette grundlag beregnede Kommissionen en ikke-skadevoldende pris på samme vare for EU-erhvervsgrenen ved at lægge ovennævnte fortjenstmargen på 11,5 % til de stikprøveudtagne EU-producenters produktionsomkostninger i undersøgelsesperioden.

| (141) | Kommissionen fastsatte derefter skadestærsklen på grundlag af en sammenligning mellem den vejede gennemsnitlige importpris hos den samarbejdsvillige eksporterende producent i det pågældende land, som fastlagt ved beregningen af prisunderbud, og den vejede gennemsnitlige ikke-skadevoldende pris på samme vare, som de EU-producenter, der indgik i stikprøven, solgte på EU-markedet i undersøgelsesperioden. Forskelle som følge af denne sammenligning blev udtrykt som en procentdel af den vejede gennemsnitlige cif-importværdi. Skadesmargenen blev foreløbigt fastsat til 35,8 %. |
| --- | --- |

(141)

Kommissionen fastsatte derefter skadestærsklen på grundlag af en sammenligning mellem den vejede gennemsnitlige importpris hos den samarbejdsvillige eksporterende producent i det pågældende land, som fastlagt ved beregningen af prisunderbud, og den vejede gennemsnitlige ikke-skadevoldende pris på samme vare, som de EU-producenter, der indgik i stikprøven, solgte på EU-markedet i undersøgelsesperioden. Forskelle som følge af denne sammenligning blev udtrykt som en procentdel af den vejede gennemsnitlige cif-importværdi. Skadesmargenen blev foreløbigt fastsat til 35,8 %.

7.2.   Midlertidige foranstaltninger

Midlertidige foranstaltninger

| (142) | Der bør indføres en midlertidig antidumpingtold på importen af visse typer letvægtstermopapir med oprindelse i Republikken Korea i overensstemmelse med reglen om den lavest mulige told i grundforordningens artikel 7, stk. 2. Kommissionen sammenlignede skadesmargenerne og dumpingmargenerne. Tolden bør fastsættes på niveauet for dumping- eller skadesmargenen, afhængigt af hvad der er lavest, dvs. dumpingmargenen. |
| --- | --- |

(142)

Der bør indføres en midlertidig antidumpingtold på importen af visse typer letvægtstermopapir med oprindelse i Republikken Korea i overensstemmelse med reglen om den lavest mulige told i grundforordningens artikel 7, stk. 2. Kommissionen sammenlignede skadesmargenerne og dumpingmargenerne. Tolden bør fastsættes på niveauet for dumping- eller skadesmargenen, afhængigt af hvad der er lavest, dvs. dumpingmargenen.

| (143) | På grundlag af ovenstående bør de midlertidige antidumpingtoldsatser, udtrykt i procent af cif-prisen, Unionens grænse, ufortoldet, være som følger:









  Land | Virksomhed | Dumpingmargen | Skadesmargen | Foreløbig antidumpingtold |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Republikken Korea | Hansol-gruppen (Hansol Paper Co., Ltd og Hansol Artone Paper Co., Ltd) (%) | 12,1 | 35,8 | 12,1 |
| Alle andre virksomheder (%) | 12,1 | 35,8 | 12,1 |

(143)

På grundlag af ovenstående bør de midlertidige antidumpingtoldsatser, udtrykt i procent af cif-prisen, Unionens grænse, ufortoldet, være som følger:

Land

Virksomhed

Dumpingmargen

Skadesmargen

Foreløbig antidumpingtold

Republikken Korea

Hansol-gruppen (Hansol Paper Co., Ltd og Hansol Artone Paper Co., Ltd) (%)

12,1

35,8

12,1

Alle andre virksomheder (%)

12,1

35,8

12,1

| (144) | Som det fremgår af betragtning 50, er der i dette tilfælde udbredt samarbejdsvilje, da importen fra de samarbejdsvillige eksporterende producenter udgjorde den samlede eksport til Unionen i undersøgelsesperioden. Derfor bør restantidumpingtolden baseres på niveauet for den samarbejdsvillige virksomhed. |
| --- | --- |

(144)

Som det fremgår af betragtning 50, er der i dette tilfælde udbredt samarbejdsvilje, da importen fra de samarbejdsvillige eksporterende producenter udgjorde den samlede eksport til Unionen i undersøgelsesperioden. Derfor bør restantidumpingtolden baseres på niveauet for den samarbejdsvillige virksomhed.

| (145) | En virksomhed kan anmode om, at disse individuelle antidumpingtoldsatser anvendes, hvis den efterfølgende ændrer navnet på sin enhed. Anmodningen skal rettes til Kommissionen (6). Anmodningen skal indeholde alle relevante oplysninger, som gør det muligt at dokumentere, at ændringen ikke påvirker virksomhedens ret til at drage fordel af den toldsats, som finder anvendelse på den. Hvis ændringen af virksomhedens navn ikke påvirker dens ret til at benytte den toldsats, der gælder for den, offentliggøres der en meddelelse om navneændringen i Den Europæiske Unions Tidende. |
| --- | --- |

(145)

En virksomhed kan anmode om, at disse individuelle antidumpingtoldsatser anvendes, hvis den efterfølgende ændrer navnet på sin enhed. Anmodningen skal rettes til Kommissionen (6). Anmodningen skal indeholde alle relevante oplysninger, som gør det muligt at dokumentere, at ændringen ikke påvirker virksomhedens ret til at drage fordel af den toldsats, som finder anvendelse på den. Hvis ændringen af virksomhedens navn ikke påvirker dens ret til at benytte den toldsats, der gælder for den, offentliggøres der en meddelelse om navneændringen i Den Europæiske Unions Tidende.

6

Den Europæiske Unions Tidende

| (146) | For at sikre en korrekt håndhævelse af antidumpingtolden vil den for »alle andre virksomheder« finde anvendelse på både de ikke samarbejdsvillige eksporterende producenter i denne undersøgelse og de producenter, der ikke eksporterede til Unionen i undersøgelsesperioden. |
| --- | --- |

(146)

For at sikre en korrekt håndhævelse af antidumpingtolden vil den for »alle andre virksomheder« finde anvendelse på både de ikke samarbejdsvillige eksporterende producenter i denne undersøgelse og de producenter, der ikke eksporterede til Unionen i undersøgelsesperioden.

8.   AFSLUTTENDE BESTEMMELSER

AFSLUTTENDE BESTEMMELSER

| (147) | I overensstemmelse med god administrativ praksis vil Kommissionen opfordre de interesserede parter til at fremsætte skriftlige bemærkninger og/eller til at anmode om at blive hørt af Kommissionen og/eller høringskonsulenten i handelsprocedurer inden for den fastsatte tidsfrist. |
| --- | --- |

(147)

I overensstemmelse med god administrativ praksis vil Kommissionen opfordre de interesserede parter til at fremsætte skriftlige bemærkninger og/eller til at anmode om at blive hørt af Kommissionen og/eller høringskonsulenten i handelsprocedurer inden for den fastsatte tidsfrist.

| (148) | Konklusionerne om indførelsen af en midlertidig told er foreløbige og kan ændres i undersøgelsens endelige fase — |
| --- | --- |

(148)

Konklusionerne om indførelsen af en midlertidig told er foreløbige og kan ændres i undersøgelsens endelige fase —

VEDTAGET DENNE FORORDNING:

Artikel 1

1.   Der indføres en midlertidig antidumpingtold på importen af visse typer letvægtstermopapir af vægt 65 g/m2 eller derunder, i ruller af en bredde på 20 cm eller derover med en vægt (inklusive papiret) på 50 kg eller derover og en diameter (inklusive papiret) på 40 cm eller derover (»jumboruller«), med eller uden basecoat på den ene eller begge sider, overtrukket med en varmefølsom belægning på den ene eller begge sider, og med eller uden dæklag, med oprindelse i Republikken Korea og i øjeblikket henhørende under KN-kode ex 4809 90 00, ex 4811 90 00, ex 4816 90 00 og ex 4823 90 85 (Taric-kode: 4809900010, 4811900010, 4816900010, 4823908520).

2.   Den midlertidige antidumpingtold fastsættes til 12,1 % af nettoprisen, frit Unionens grænse, ufortoldet, for den i stk. 1 omhandlede vare.

3.   Den i stk. 1 omhandlede vares overgang til fri omsætning i Unionen er betinget af, at der stilles sikkerhed svarende til den midlertidige told.

4.   Gældende bestemmelser vedrørende told finder anvendelse, medmindre andet er fastsat.

Artikel 2

1.   Inden for en frist på 25 kalenderdage fra datoen for denne forordnings ikrafttræden kan interesserede parter:

| a) | anmode om fremlæggelse af de vigtigste kendsgerninger og betragtninger, der ligger til grund for vedtagelsen af denne forordning |
| --- | --- |

a)

anmode om fremlæggelse af de vigtigste kendsgerninger og betragtninger, der ligger til grund for vedtagelsen af denne forordning

| b) | sende deres skriftlige bemærkninger til Kommissionen og |
| --- | --- |

b)

sende deres skriftlige bemærkninger til Kommissionen og

| c) | anmode om at blive hørt af Kommissionen og/eller høringskonsulenten i handelsprocedurer. |
| --- | --- |

c)

anmode om at blive hørt af Kommissionen og/eller høringskonsulenten i handelsprocedurer.

2.   Inden for en frist på 25 kalenderdage fra datoen for denne forordnings ikrafttræden kan de omhandlede parter i artikel 21, stk. 4, i forordning (EU) 2016/1036 fremsætte bemærkninger om anvendelsen af de midlertidige foranstaltninger.

Artikel 3

Denne forordning træder i kraft dagen efter offentliggørelsen i Den Europæiske Unions Tidende.

Artikel 1 i denne forordning anvendes i en periode på seks måneder.

Denne forordning er bindende i alle enkeltheder og gælder umiddelbart i hver medlemsstat.

Udfærdiget i Bruxelles, den 16. november 2016.

På Kommissionens vegne

Jean-Claude JUNCKER

Formand

---

(1)  
  EUT L 176 af 30.6.2016, s. 21.

1

(2)  Rådets forordning (EF) nr. 1225/2009 (EUT L 343 af22.12.2009, s. 51)blev ophævet ved Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2016/1036 (»grundforordningen«).

2

(3)  
  EUT C 62 af 18.2.2016, s. 7.

3

(4)  Disse oplysninger er angivet i intervaller på grund af risikoen for, at en virksomhed i stikprøven kan regne sig frem til konkurrenternes data.

4

(5)  Betragtning 73 i Rådets gennemførelsesforordning (EU) nr. 451/2011 (EUT L 128 af 14.5.2011, s. 1).

5

(6)  
  Europa-Kommissionen, Generaldirektoratet for Handel, Direktorat H, Rue de la Loi/Wetstraat 170, 1040 Bruxelles/Brussel, Belgien.

6

---

| 17.11.2016 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | L 310/22 |
| --- | --- | --- | --- |

17.11.2016

DA

Den Europæiske Unions Tidende

L 310/22

---

KOMMISSIONENS GENNEMFØRELSESFORORDNING (EU) 2016/2006

af 16. november 2016

om faste importværdier med henblik på fastsættelse af indgangsprisen for visse frugter og grøntsager

EUROPA-KOMMISSIONEN HAR —

under henvisning til traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde,

under henvisning til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 1308/2013 af 17. december 2013 om en fælles markedsordning for landbrugsprodukter og om ophævelse af Rådets forordning (EØF) nr. 922/72, (EØF) nr. 234/79, (EF) nr. 1037/2001 og (EF) nr. 1234/2007 (1),

under henvisning til Kommissionens gennemførelsesforordning (EU) nr. 543/2011 af 7. juni 2011 om nærmere bestemmelser for anvendelsen af Rådets forordning (EF) nr. 1234/2007 for så vidt angår frugt og grøntsager og forarbejdede frugter og grøntsager (2), særlig artikel 136, stk. 1, og

ud fra følgende betragtninger:

| (1) | Ved gennemførelsesforordning (EU) nr. 543/2011 fastsættes der på basis af resultatet af de multilaterale handelsforhandlinger under Uruguayrunden kriterier for Kommissionens fastsættelse af faste importværdier for tredjelande for de produkter og perioder, der er anført i del A i bilag XVI til nævnte forordning. |
| --- | --- |

(1)

Ved gennemførelsesforordning (EU) nr. 543/2011 fastsættes der på basis af resultatet af de multilaterale handelsforhandlinger under Uruguayrunden kriterier for Kommissionens fastsættelse af faste importværdier for tredjelande for de produkter og perioder, der er anført i del A i bilag XVI til nævnte forordning.

| (2) | Der beregnes hver arbejdsdag en fast importværdi i henhold til artikel 136, stk. 1, i gennemførelsesforordning (EU) nr. 543/2011 under hensyntagen til varierende daglige data. Derfor bør nærværende forordning træde i kraft på dagen for offentliggørelsen i Den Europæiske Unions Tidende — |
| --- | --- |

(2)

Der beregnes hver arbejdsdag en fast importværdi i henhold til artikel 136, stk. 1, i gennemførelsesforordning (EU) nr. 543/2011 under hensyntagen til varierende daglige data. Derfor bør nærværende forordning træde i kraft på dagen for offentliggørelsen i Den Europæiske Unions Tidende —

VEDTAGET DENNE FORORDNING:

Artikel 1

De faste importværdier som omhandlet i artikel 136 i gennemførelsesforordning (EU) nr. 543/2011 fastsættes i bilaget til nærværende forordning.

Artikel 2

Denne forordning træder i kraft på dagen for offentliggørelsen i Den Europæiske Unions Tidende.

Denne forordning er bindende i alle enkeltheder og gælder umiddelbart i hver medlemsstat.

Udfærdiget i Bruxelles, den 16. november 2016.

På Kommissionens vegne

For formanden

Jerzy PLEWA

Generaldirektør for landbrug og udvikling af landdistrikter

---

(1)  
  EUT L 347 af 20.12.2013, s. 671.

1

(2)  
  EUT L 157 af 15.6.2011, s. 1.

2

---

BILAG

Faste importværdier med henblik på fastsættelse af indgangsprisen for visse frugter og grøntsager

| (EUR/100 kg) |
| --- |
| KN-kode | Tredjelandskode (1) | Fast importværdi |
| 0702 00 00 | MA | 84,6 |
| ZZ | 84,6 |
| 0707 00 05 | TR | 142,1 |
| ZZ | 142,1 |
| 0709 93 10 | MA | 98,6 |
| TR | 136,9 |
| ZZ | 117,8 |
| 0805 20 10 | MA | 74,2 |
| ZZ | 74,2 |
| 0805 20 30 , 0805 20 50 , 0805 20 70 , 0805 20 90 | TR | 66,5 |
| ZZ | 66,5 |
| 0805 50 10 | TR | 87,5 |
| ZZ | 87,5 |
| 0806 10 10 | BR | 301,7 |
| IN | 166,9 |
| LB | 214,0 |
| PE | 324,2 |
| TR | 139,3 |
| US | 365,3 |
| ZA | 345,1 |
| ZZ | 265,2 |
| 0808 10 80 | CL | 174,1 |
| NZ | 139,2 |
| ZA | 129,4 |
| ZZ | 147,6 |
| 0808 30 90 | CN | 104,3 |
| TR | 168,6 |
| ZZ | 136,5 |

(EUR/100 kg)

KN-kode

Tredjelandskode (1)

Fast importværdi

0702 00 00

MA

84,6

ZZ

84,6

0707 00 05

TR

142,1

ZZ

142,1

0709 93 10

MA

98,6

TR

136,9

ZZ

117,8

0805 20 10

MA

74,2

ZZ

74,2

0805 20 30 , 0805 20 50 , 0805 20 70 , 0805 20 90

TR

66,5

ZZ

66,5

0805 50 10

TR

87,5

ZZ

87,5

0806 10 10

BR

301,7

IN

166,9

LB

214,0

PE

324,2

TR

139,3

US

365,3

ZA

345,1

ZZ

265,2

0808 10 80

CL

174,1

NZ

139,2

ZA

129,4

ZZ

147,6

0808 30 90

CN

104,3

TR

168,6

ZZ

136,5

---

(1)  Landefortegnelse fastsat ved Kommissionens forordning (EU) nr. 1106/2012 af 27. november 2012 om gennemførelse af Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 471/2009 om fællesskabsstatistikker over varehandelen med tredjelande for så vidt angår ajourføring af den statistiske lande- og områdefortegnelse (EUT L 328 af 28.11.2012, s. 7). Koden »ZZ« = »anden oprindelse«.

---

AFGØRELSER

| 17.11.2016 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | L 310/24 |
| --- | --- | --- | --- |

17.11.2016

DA

Den Europæiske Unions Tidende

L 310/24

---

KOMMISSIONENS AFGØRELSE (EU) 2016/2007

af 1. februar 2016

om statsstøtte SA.36754- 2014/C (eks. 2014/NN og 2013/N), som Ungarn delvist har gennemført og planlægger at gennemføre til fordel for AUDI HUNGARIA MOTOR Ltd.

(meddelt under nummer C(2016) 405)

(Kun den ungarske udgave er autentisk)

(EØS-relevant tekst)

EUROPA-KOMMISSIONEN HAR,

under henvisning til traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde, særlig artikel 108, stk. 2, første afsnit,

under henvisning til aftalen om Det Europæiske Økonomiske Samarbejdsområde, særlig artikel 62, stk. 1, litra a),

efter at have opfordret de interesserede parter til at fremsætte deres bemærkninger i henhold til ovennævnte bestemmelser (1), og

ud fra følgende betragtninger:

1.   SAGSFORLØB

SAGSFORLØB

| (1) | Ved elektronisk anmeldelse, der blev registreret den 16. september 2013 (SANI-nr. 8899), korrigeret ved meddelelse af 25. september 2013, meddelte de ungarske myndigheder i henhold til punkt 65 i retningslinjerne for statsstøtte med regionalt sigte for 2007-2013 (2) (i det følgende benævnt »regionalstøtteretningslinjerne for 2007-2013«), deres hensigt om at yde regionalstøtte til et stort investeringsprojekt, der skal gennemføres i Győr af AUDI HUNGARIA MOTOR Ltd. (i det følgende benævnt »AHM«). |
| --- | --- |

(1)

Ved elektronisk anmeldelse, der blev registreret den 16. september 2013 (SANI-nr. 8899), korrigeret ved meddelelse af 25. september 2013, meddelte de ungarske myndigheder i henhold til punkt 65 i retningslinjerne for statsstøtte med regionalt sigte for 2007-2013 (2) (i det følgende benævnt »regionalstøtteretningslinjerne for 2007-2013«), deres hensigt om at yde regionalstøtte til et stort investeringsprojekt, der skal gennemføres i Győr af AUDI HUNGARIA MOTOR Ltd. (i det følgende benævnt »AHM«).

2

| (2) | Ved brev af 9. juli 2014 meddelte Kommissionen Ungarn, at den havde besluttet at indlede proceduren efter artikel 108, stk. 2, i traktaten (i det følgende benævnt »åbningsafgørelsen«) i forbindelse med regionalstøtten til fordel for investeringsprojektet fra AHM i betragtning af, at der foretages en tilbundsgående undersøgelse på grundlag af meddelelsen fra Kommissionen om kriterier til brug ved tilbundsgående undersøgelser af regionalstøtte til større investeringsprojekter (3) (i det følgende benævnt »meddelelsen om tilbundsgående undersøgelser«). |
| --- | --- |

(2)

Ved brev af 9. juli 2014 meddelte Kommissionen Ungarn, at den havde besluttet at indlede proceduren efter artikel 108, stk. 2, i traktaten (i det følgende benævnt »åbningsafgørelsen«) i forbindelse med regionalstøtten til fordel for investeringsprojektet fra AHM i betragtning af, at der foretages en tilbundsgående undersøgelse på grundlag af meddelelsen fra Kommissionen om kriterier til brug ved tilbundsgående undersøgelser af regionalstøtte til større investeringsprojekter (3) (i det følgende benævnt »meddelelsen om tilbundsgående undersøgelser«).

3

| (3) | Ungarn fremsatte bemærkninger og de nødvendige oplysninger for den tilbundsgående undersøgelse ved brev af 9. oktober 2014 (2014/101245). |
| --- | --- |

(3)

Ungarn fremsatte bemærkninger og de nødvendige oplysninger for den tilbundsgående undersøgelse ved brev af 9. oktober 2014 (2014/101245).

| (4) | Kommissionens afgørelse om at indlede den formelle undersøgelsesprocedure blev offentliggjort i Den Europæiske Unions Tidende den 21. november 2014 (4). Tredjeparter blev opfordret til at fremsætte deres bemærkninger. |
| --- | --- |

(4)

Kommissionens afgørelse om at indlede den formelle undersøgelsesprocedure blev offentliggjort i Den Europæiske Unions Tidende den 21. november 2014 (4). Tredjeparter blev opfordret til at fremsætte deres bemærkninger.

Den Europæiske Unions Tidende

4

| (5) | Ved breve af 25. november 2014 (2014/119782), 28. juli 2015 (2015/074087) og 24. august 2015 (2015/083208) anmodede Kommissionen om yderligere oplysninger, der blev tilvejebragt af Ungarn ved breve af 13. februar 2015 (2015/014716), 30. september 2015 (2015/096577) og 9. oktober 2015 (2015/100135). |
| --- | --- |

(5)

Ved breve af 25. november 2014 (2014/119782), 28. juli 2015 (2015/074087) og 24. august 2015 (2015/083208) anmodede Kommissionen om yderligere oplysninger, der blev tilvejebragt af Ungarn ved breve af 13. februar 2015 (2015/014716), 30. september 2015 (2015/096577) og 9. oktober 2015 (2015/100135).

| (6) | Kommissionen har ikke modtaget bemærkninger fra interesserede parter. |
| --- | --- |

(6)

Kommissionen har ikke modtaget bemærkninger fra interesserede parter.

2.   DETALJERET BESKRIVELSE AF FORANSTALTNINGEN/STØTTEN

DETALJERET BESKRIVELSE AF FORANSTALTNINGEN/STØTTEN

2.1.   FORMÅL MED FORANSTALTNINGEN

FORMÅL MED FORANSTALTNINGEN

| (7) | De ungarske myndigheder har til hensigt at fremme den regionale udvikling ved at yde regional støtte i form af et direkte tilskud og en skattelempelse til AHM for investeringer i AHM's placering i Győr, beliggende i den vestlige Transdonau-region (Nyugat-Dunántúl) i Ungarn. Den vestlige Transdonau-region i Ungarn er et område berettiget til regionalstøtte i henhold til artikel 107, stk. 3, litra a), i traktaten med et standardloft for regionalstøtte til store virksomheder på 30 % i bruttosubventionsækvivalent (i det følgende benævnt »BSÆ«) i overensstemmelse med det ungarske regionalstøttekort 2007-2013 (5). |
| --- | --- |

(7)

De ungarske myndigheder har til hensigt at fremme den regionale udvikling ved at yde regional støtte i form af et direkte tilskud og en skattelempelse til AHM for investeringer i AHM's placering i Győr, beliggende i den vestlige Transdonau-region (Nyugat-Dunántúl) i Ungarn. Den vestlige Transdonau-region i Ungarn er et område berettiget til regionalstøtte i henhold til artikel 107, stk. 3, litra a), i traktaten med et standardloft for regionalstøtte til store virksomheder på 30 % i bruttosubventionsækvivalent (i det følgende benævnt »BSÆ«) i overensstemmelse med det ungarske regionalstøttekort 2007-2013 (5).

5

2.2.   STØTTEMODTAGEREN

STØTTEMODTAGEREN

| (8) | Støttemodtageren er AHM, et helejet datterselskab af Audi Hungaria Services Zrt. Audi Hungaria Services Zrt. er et datterselskab af Audi AG, der selv er medlem af Volkswagen-koncernen (i det følgende benævnt »VW-koncernen«). Hjemstedet for VW-koncernen er i Wolfsburg, Tyskland, og forretningen er opdelt i to afdelinger, Automotive Division (Automobilafdelingen) og Financial Services Division (Afdelingen for finansielle tjenesteydelser). Automotive Division omfatter to forretningsområder: »personbiler« og »erhvervskøretøjer, motorkraft«. |
| --- | --- |

(8)

Støttemodtageren er AHM, et helejet datterselskab af Audi Hungaria Services Zrt. Audi Hungaria Services Zrt. er et datterselskab af Audi AG, der selv er medlem af Volkswagen-koncernen (i det følgende benævnt »VW-koncernen«). Hjemstedet for VW-koncernen er i Wolfsburg, Tyskland, og forretningen er opdelt i to afdelinger, Automotive Division (Automobilafdelingen) og Financial Services Division (Afdelingen for finansielle tjenesteydelser). Automotive Division omfatter to forretningsområder: »personbiler« og »erhvervskøretøjer, motorkraft«.

| (9) | Automotive Division i VW-koncernen består af 12 mærker: Volkswagen, Audi, Skoda, Seat, Bentley, Porsche, Bugatti, Lamborghini, Ducati, VW erhvervskøretøjer, Scania og MAN. Hvert mærke har sin egen unikke karakter og fungerer som en selvstændig enhed på markedet. Volkswagen-koncernen fremstiller personbiler, der spænder fra små biler til luksus- og erhvervskøretøjer. |
| --- | --- |

(9)

Automotive Division i VW-koncernen består af 12 mærker: Volkswagen, Audi, Skoda, Seat, Bentley, Porsche, Bugatti, Lamborghini, Ducati, VW erhvervskøretøjer, Scania og MAN. Hvert mærke har sin egen unikke karakter og fungerer som en selvstændig enhed på markedet. Volkswagen-koncernen fremstiller personbiler, der spænder fra små biler til luksus- og erhvervskøretøjer.

| (10) | I 2014 havde Volkswagen-koncernen i alt 118 fabrikker på verdensplan (6) og leverede 10,1 mio. biler til kunderne, hvilket svarer til en andel på 12 % af markedet for personbiler i verden. Omsætningen lå på 202 mia. EUR, og den havde 592 586 ansatte (7). |
| --- | --- |

(10)

I 2014 havde Volkswagen-koncernen i alt 118 fabrikker på verdensplan (6) og leverede 10,1 mio. biler til kunderne, hvilket svarer til en andel på 12 % af markedet for personbiler i verden. Omsætningen lå på 202 mia. EUR, og den havde 592 586 ansatte (7).

6

7

| (11) | I 2014 havde Audi AG 79 483 ansatte, leverede 1,7 mio. nye biler til kunder globalt, og havde en indtægt på 53 mia. EUR. |
| --- | --- |

(11)

I 2014 havde Audi AG 79 483 ansatte, leverede 1,7 mio. nye biler til kunder globalt, og havde en indtægt på 53 mia. EUR.

| (12) | I 2014 producerede AHM 135 232 biler, havde 11 274 ansatte, og havde en indtægt på 7,2 mia. EUR. |
| --- | --- |

(12)

I 2014 producerede AHM 135 232 biler, havde 11 274 ansatte, og havde en indtægt på 7,2 mia. EUR.

2.3.   INVESTERINGSPROJEKTET

INVESTERINGSPROJEKTET

| (13) | AHM producerer motorer og motorkomponenter i Győr. Derudover samlede AHM biler på en platform baseret fremgangsmåde, før det anmeldte investeringsprojekt blev afsluttet ved udgangen af 2014. |
| --- | --- |

(13)

AHM producerer motorer og motorkomponenter i Győr. Derudover samlede AHM biler på en platform baseret fremgangsmåde, før det anmeldte investeringsprojekt blev afsluttet ved udgangen af 2014.

| (14) | Investeringsprojektet havde tre mål: øget fleksibilitet og differentiering i samleprocessen, øget produktion af færdigmonterede biler, og uddybet vertikal integration af bilens produktionsproces. |
| --- | --- |

(14)

Investeringsprojektet havde tre mål: øget fleksibilitet og differentiering i samleprocessen, øget produktion af færdigmonterede biler, og uddybet vertikal integration af bilens produktionsproces.

| (15) | Det første mål var at øge fleksibiliteten i samleprocessen ved at erstatte den tidligere platformbaserede teknologi med den såkaldte modulbaserede fremstillingsproces teknologi (Modularer Querbaukasten, i det følgende benævnt »MQB«). Hvor den platformbaserede teknologi anvendt i Győr kun tillod samling af biler, der benytter samme platform (primært med samme eller tilsvarende længde og ofte kun tilhørende ét segment), giver den nyinstallerede MQB-teknologi mulighed for samling af biler med forskellige længder og tilhørsforhold i en række segmenter (i dette tilfælde A- og B-segmenter og teoretisk også A0-segmentet, [...] (*1)) i samme produktionslinje. Den nye teknologi blev installeret i et nyt anlæg, mens den gamle platformbaserede samlingsaktivitet helt blev udfaset i 2014, og det gamle samlebånd blev demonteret og fjernet. Den samlede bilproduktion i Győr er nu baseret på MQB-teknologien. MQB-teknologien er baseret på modulprincippet (standardisering af komponenterne i forskellige modeller fra forskellige markedssegmenter) og giver mulighed for store besparelser. I betragtning af den nødvendige standardisering og grundet den fysiske afstand (ca. 1,5 km) mellem det tidligere og det nye samlingssted kunne det gamle samlebånd ikke integreres i den nye produktionsproces. Det nye anlæg giver mulighed for fremstilling af flere modeller af Audi personbiler: De nye generationer af modellerne blev allerede tidligere samlet i Győr (Audi TT Coupé, TT Roadster og A3 Cabriolet) samt et helt nyt medlem af A3-familien med et firedørs karosseri (A3 Sedan). De efterfølgerne modeller var underlagt forskellige ændringer vedrørende design og tekniske forbedringer. Men kontinuiteten vedrørende kvalitet, høje standarder for design på tværs af generationerne og teknisk udvikling samt vedligeholdelse af de vigtigste geometriske dimensioner og udstyr, resulterede i en uændret klassificering af POLK (8). Audi TT Coupe og TT Roadster er i segment B, mens A3 Cabriolet er i segment A og den nye A3 Sedan skal også anføres i segment A. |
| --- | --- |

(15)

Det første mål var at øge fleksibiliteten i samleprocessen ved at erstatte den tidligere platformbaserede teknologi med den såkaldte modulbaserede fremstillingsproces teknologi (Modularer Querbaukasten, i det følgende benævnt »MQB«). Hvor den platformbaserede teknologi anvendt i Győr kun tillod samling af biler, der benytter samme platform (primært med samme eller tilsvarende længde og ofte kun tilhørende ét segment), giver den nyinstallerede MQB-teknologi mulighed for samling af biler med forskellige længder og tilhørsforhold i en række segmenter (i dette tilfælde A- og B-segmenter og teoretisk også A0-segmentet, [...] (*1)) i samme produktionslinje. Den nye teknologi blev installeret i et nyt anlæg, mens den gamle platformbaserede samlingsaktivitet helt blev udfaset i 2014, og det gamle samlebånd blev demonteret og fjernet. Den samlede bilproduktion i Győr er nu baseret på MQB-teknologien. MQB-teknologien er baseret på modulprincippet (standardisering af komponenterne i forskellige modeller fra forskellige markedssegmenter) og giver mulighed for store besparelser. I betragtning af den nødvendige standardisering og grundet den fysiske afstand (ca. 1,5 km) mellem det tidligere og det nye samlingssted kunne det gamle samlebånd ikke integreres i den nye produktionsproces. Det nye anlæg giver mulighed for fremstilling af flere modeller af Audi personbiler: De nye generationer af modellerne blev allerede tidligere samlet i Győr (Audi TT Coupé, TT Roadster og A3 Cabriolet) samt et helt nyt medlem af A3-familien med et firedørs karosseri (A3 Sedan). De efterfølgerne modeller var underlagt forskellige ændringer vedrørende design og tekniske forbedringer. Men kontinuiteten vedrørende kvalitet, høje standarder for design på tværs af generationerne og teknisk udvikling samt vedligeholdelse af de vigtigste geometriske dimensioner og udstyr, resulterede i en uændret klassificering af POLK (8). Audi TT Coupe og TT Roadster er i segment B, mens A3 Cabriolet er i segment A og den nye A3 Sedan skal også anføres i segment A.

*1

8

| (16) | Projektets andet mål er at øge den samlede tekniske kapacitet i samleprocessen i Győr fra [60 000-110 000] til [130 000-180 000] personbiler pr. år. Det planlægges at anvende på gennemsnitligt [...] % af ny kapacitet til fremstilling af biler i A-segmentet og [...] % for fremstilling af biler i B-segmentet. Den forøgede kapacitet kan både samle det tilføjede produkt (A3) og et højere antal af efterfølgende modeller. |
| --- | --- |

(16)

Projektets andet mål er at øge den samlede tekniske kapacitet i samleprocessen i Győr fra [60 000-110 000] til [130 000-180 000] personbiler pr. år. Det planlægges at anvende på gennemsnitligt [...] % af ny kapacitet til fremstilling af biler i A-segmentet og [...] % for fremstilling af biler i B-segmentet. Den forøgede kapacitet kan både samle det tilføjede produkt (A3) og et højere antal af efterfølgende modeller.

| (17) | Projektets tredje mål sigtede mod at uddybe den vertikale integration af produktionsaktiviteterne i Győr. Den tidligere samleproces omdannes til et fuldt integreret anlæg til personbiler: investeringen i det nye samlefabrik ledsages af konstruktionen af en karosserienhed, en maleenhed og en presseenhed, som overvejende tjener produktionen af ovenstående modeller. Kun en lille del (op til [...] % af produktionen fra den nye karosserienhed og maleenhed sendes, som råkarosserier, til andre bilfremstillingsanlæg i VW-koncernen uden for EØS. Ca. [...] % af de karosseridele, der er fremstillet i den nye presseenhed anvendes til at fremstille biler i Győr. De andre [...] % af karosseridelene fremstillet i Győr leveres til andre produktionssteder i VW-koncernen. Det var oprindeligt planlagt, at disse karosseridele skulle anvendes i forbindelse med produktionen af køretøjer i POLK B-segmentet. Efter åbningsafgørelsen meddelte Ungarn dog Kommissionen, at på grund af ændringer i efterspørgslen kan en produktionsandel på [...] % i presseenheden anvendes — i andre produktionsanlæg i VW-koncernen — til produktion af biler fra A0 til C. |
| --- | --- |

(17)

Projektets tredje mål sigtede mod at uddybe den vertikale integration af produktionsaktiviteterne i Győr. Den tidligere samleproces omdannes til et fuldt integreret anlæg til personbiler: investeringen i det nye samlefabrik ledsages af konstruktionen af en karosserienhed, en maleenhed og en presseenhed, som overvejende tjener produktionen af ovenstående modeller. Kun en lille del (op til [...] % af produktionen fra den nye karosserienhed og maleenhed sendes, som råkarosserier, til andre bilfremstillingsanlæg i VW-koncernen uden for EØS. Ca. [...] % af de karosseridele, der er fremstillet i den nye presseenhed anvendes til at fremstille biler i Győr. De andre [...] % af karosseridelene fremstillet i Győr leveres til andre produktionssteder i VW-koncernen. Det var oprindeligt planlagt, at disse karosseridele skulle anvendes i forbindelse med produktionen af køretøjer i POLK B-segmentet. Efter åbningsafgørelsen meddelte Ungarn dog Kommissionen, at på grund af ændringer i efterspørgslen kan en produktionsandel på [...] % i presseenheden anvendes — i andre produktionsanlæg i VW-koncernen — til produktion af biler fra A0 til C.

| (18) | Arbejdet med investeringsprojektet startede i februar 2011, og blev afsluttet den 31. december 2014. |
| --- | --- |

(18)

Arbejdet med investeringsprojektet startede i februar 2011, og blev afsluttet den 31. december 2014.

2.4.   OMKOSTNINGER VED INVESTERINGSPROJEKTET

OMKOSTNINGER VED INVESTERINGSPROJEKTET

| (19) | I den foreliggende sag består de støtteberettigede udgifter i investeringer i bygninger, maskiner og inventar, men ingen i immaterielle aktiver. Brugte aktiver medregnes ikke. |
| --- | --- |

(19)

I den foreliggende sag består de støtteberettigede udgifter i investeringer i bygninger, maskiner og inventar, men ingen i immaterielle aktiver. Brugte aktiver medregnes ikke.

| (20) | De samlede støtteberettigede investeringsomkostninger i investeringsprojektet i nominel værdi er 342 936 mio. HUF (1 144 mio. EUR (9)). Nutidsværdien (10) for dette beløb er 355 550 mio. HUF (1 186 mio. EUR). Tabel I giver en oversigt over de samlede støtteberettigede omkostninger.

  Tabel I


  Støtteberettigede investeringsomkostninger i nominel værdi (mio. HUF)











  År | 2011 | 2012 | 2013 | 2014 | I alt |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Bygning | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] |
| Maskiner/udstyr | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] |
| Immaterielle aktiver | — | — | — | — | 0 |
| I alt | [...] | [...] | [...] | [...] | 342 936 |

(20)

De samlede støtteberettigede investeringsomkostninger i investeringsprojektet i nominel værdi er 342 936 mio. HUF (1 144 mio. EUR (9)). Nutidsværdien (10) for dette beløb er 355 550 mio. HUF (1 186 mio. EUR). Tabel I giver en oversigt over de samlede støtteberettigede omkostninger.

9

10

Tabel I

Tabel I

Støtteberettigede investeringsomkostninger i nominel værdi (mio. HUF)

Støtteberettigede investeringsomkostninger i nominel værdi (mio. HUF)

År

2011

2012

2013

2014

I alt

Bygning

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

Maskiner/udstyr

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

Immaterielle aktiver

—

—

—

—

0

I alt

I alt

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

342 936

342 936

2.5.   FINANSIERING AF INVESTERINGEN

FINANSIERING AF INVESTERINGEN

| (21) | De ungarske myndigheder bekræfter, at støttemodtagerens eget bidrag, der ikke indebærer offentlig støtte, overstiger 25 % af de støtteberettigede omkostninger. |
| --- | --- |

(21)

De ungarske myndigheder bekræfter, at støttemodtagerens eget bidrag, der ikke indebærer offentlig støtte, overstiger 25 % af de støtteberettigede omkostninger.

2.6.   RETSGRUNDLAG

RETSGRUNDLAG

| (22) | Det nationale retsgrundlag for økonomisk støtte er følgende:






  a) | Der ydes et direkte tilskud i overensstemmelse med støtteordningen XR 47/2007 (11), der er fritaget for anmeldelse i henhold til Kommissionens forordning (EF) nr. 1628/2006 (12) (i det følgende benævnt »gruppefritagelsesforordningen for investeringsstøtte med regionalt sigte«) under den individuelle anmeldelsestærskel, og som er baseret på »regeringsdekret 8/2007 (I.24) fra ministeren for økonomi og transport om investeringsstøtte tildelt af individuel regeringsafgørelse« (Kormány egyedi döntésével megítélhető támogatások nyújtásának szabályairól szóló 8/2007. (I. 24.) GKM rendelet). |
| --- | --- | --- |

(22)

Det nationale retsgrundlag for økonomisk støtte er følgende:

a)

Der ydes et direkte tilskud i overensstemmelse med støtteordningen XR 47/2007 (11), der er fritaget for anmeldelse i henhold til Kommissionens forordning (EF) nr. 1628/2006 (12) (i det følgende benævnt »gruppefritagelsesforordningen for investeringsstøtte med regionalt sigte«) under den individuelle anmeldelsestærskel, og som er baseret på »regeringsdekret 8/2007 (I.24) fra ministeren for økonomi og transport om investeringsstøtte tildelt af individuel regeringsafgørelse« (Kormány egyedi döntésével megítélhető támogatások nyújtásának szabályairól szóló 8/2007. (I. 24.) GKM rendelet).

11

12

| b) | Der ydes et skattefradrag i henhold til ordningen »udviklingsskattebegunstigelse« N 651/2006 (13), som blev fastlagt i »lov LXXXI af 1996 om selskabsskat og udbytteskat« og »regeringsdekret 206/2006 (X.16.) om udviklingsskattelettelse« (en társasági adóról és az osztalékadóról szóló 1996. Évi LXXXI. törvény és a fejlesztési adókedvezményről szóló 206/2006. (X.16.) Kormányrendelet). |
| --- | --- |

b)

Der ydes et skattefradrag i henhold til ordningen »udviklingsskattebegunstigelse« N 651/2006 (13), som blev fastlagt i »lov LXXXI af 1996 om selskabsskat og udbytteskat« og »regeringsdekret 206/2006 (X.16.) om udviklingsskattelettelse« (en társasági adóról és az osztalékadóról szóló 1996. Évi LXXXI. törvény és a fejlesztési adókedvezményről szóló 206/2006. (X.16.) Kormányrendelet).

13

2.7.   STØTTEFORANSTALTNINGEN

STØTTEFORANSTALTNINGEN

| (23) | AHM ansøgte om det direkte tilskud den 5. marts 2010, dvs. før påbegyndelsen af investeringsprojektet. Den 26. marts 2010 bekræftede de ungarske myndigheder, at denne investering i princippet er berettiget til den støtte, der ansøges om. De ungarske myndigheder fremsatte et tilbud om støtte i forbindelse med det direkte tilskud til investeringsprojektet (med undtagelse at trykkeenheden) den 8. september 2010, hvilket blev accepteret af AHM den 1. oktober 2010. Hvad angår det direkte tilskud til trykkeenheden blev tilbuddet fremsat den 27. april 2011 og godkendt den 4. maj 2011. |
| --- | --- |

(23)

AHM ansøgte om det direkte tilskud den 5. marts 2010, dvs. før påbegyndelsen af investeringsprojektet. Den 26. marts 2010 bekræftede de ungarske myndigheder, at denne investering i princippet er berettiget til den støtte, der ansøges om. De ungarske myndigheder fremsatte et tilbud om støtte i forbindelse med det direkte tilskud til investeringsprojektet (med undtagelse at trykkeenheden) den 8. september 2010, hvilket blev accepteret af AHM den 1. oktober 2010. Hvad angår det direkte tilskud til trykkeenheden blev tilbuddet fremsat den 27. april 2011 og godkendt den 4. maj 2011.

| (24) | Modtageren ansøgte om skattefradraget (hvortil der foreligger en juridisk berettigelse betinget af Kommissionens godkendelse) den 29. oktober 2010 (og for så vidt angår trykkeenheden den 27. januar 2011), dvs. før påbegyndelsen af investeringen. |
| --- | --- |

(24)

Modtageren ansøgte om skattefradraget (hvortil der foreligger en juridisk berettigelse betinget af Kommissionens godkendelse) den 29. oktober 2010 (og for så vidt angår trykkeenheden den 27. januar 2011), dvs. før påbegyndelsen af investeringen.

| (25) | Støtten blev tildelt efter Kommissionens godkendelse ved en tilskudsaftale underskrevet den 6. juli 2011 (og den 28. september 2011 for trykkeenheden). |
| --- | --- |

(25)

Støtten blev tildelt efter Kommissionens godkendelse ved en tilskudsaftale underskrevet den 6. juli 2011 (og den 28. september 2011 for trykkeenheden).

| (26) | Ungarn har til hensigt at yde en støtte på 39 952 mio. HUF (133,3 mio. EUR) i nutidsværdi. Da de samlede støtteberettigede udgifter for projektet er 355 550 mio. HUF i nutidsværdi (1 186 mio. EUR), er den foreslåede støtteintensitet på 11,24 % BSÆ. |
| --- | --- |

(26)

Ungarn har til hensigt at yde en støtte på 39 952 mio. HUF (133,3 mio. EUR) i nutidsværdi. Da de samlede støtteberettigede udgifter for projektet er 355 550 mio. HUF i nutidsværdi (1 186 mio. EUR), er den foreslåede støtteintensitet på 11,24 % BSÆ.

| (27) | De ungarske myndigheder bekræfter, at støtten til projektet ikke kombineres med støtte modtaget til de samme støtteberettigede omkostninger fra andre kilder på lokalt, regionalt, nationalt eller EU niveau og at hverken det godkendte maksimale støttebeløb i nutidsværdi eller den godkendte støtteintensitet overskrides, hvis de samlede støtteberettigede udgifter afviger fra det forventede beløb. |
| --- | --- |

(27)

De ungarske myndigheder bekræfter, at støtten til projektet ikke kombineres med støtte modtaget til de samme støtteberettigede omkostninger fra andre kilder på lokalt, regionalt, nationalt eller EU niveau og at hverken det godkendte maksimale støttebeløb i nutidsværdi eller den godkendte støtteintensitet overskrides, hvis de samlede støtteberettigede udgifter afviger fra det forventede beløb.

| (28) | AHM har modtaget investeringsstøtte til tidligere investeringsaktiviteter i Győr, der startede før 2003 og i 2006. |
| --- | --- |

(28)

AHM har modtaget investeringsstøtte til tidligere investeringsaktiviteter i Győr, der startede før 2003 og i 2006.

| (29) | Den anmeldte støtte tildeles på betingelse af, at modtageren fastholder investeringen i den støtteberettigede region i mindst fem år efter dens afslutning. |
| --- | --- |

(29)

Den anmeldte støtte tildeles på betingelse af, at modtageren fastholder investeringen i den støtteberettigede region i mindst fem år efter dens afslutning.

2.8.   ALMINDELIGE BESTEMMELSER

ALMINDELIGE BESTEMMELSER

| (30) | De ungarske myndigheder har forpligtet sig til at forelægge Kommissionen:






  — | en kopi af de relevante retsakter vedrørende denne støtteforanstaltning senest to måneder efter tildelingen af støtten |
| --- | --- | --- |

(30)

De ungarske myndigheder har forpligtet sig til at forelægge Kommissionen:

—

en kopi af de relevante retsakter vedrørende denne støtteforanstaltning senest to måneder efter tildelingen af støtten

| — | en statusrapport hvert femte år fra tidspunktet for Kommissionens godkendelse af støtten, (herunder oplysninger om de udbetalte støttebeløb, om gennemførelsen af støttekontrakten og andre investeringsprojekter påbegyndt for samme virksomhed/anlæg) |
| --- | --- |

—

en statusrapport hvert femte år fra tidspunktet for Kommissionens godkendelse af støtten, (herunder oplysninger om de udbetalte støttebeløb, om gennemførelsen af støttekontrakten og andre investeringsprojekter påbegyndt for samme virksomhed/anlæg)

| — | en detaljeret slutrapport senest seks måneder efter udbetalingen af den sidste støttetranche, baseret på de anmeldte betalingsplan. |
| --- | --- |

—

en detaljeret slutrapport senest seks måneder efter udbetalingen af den sidste støttetranche, baseret på de anmeldte betalingsplan.

3.   BEGRUNDELSER FOR AT INDLEDE PROCEDUREN

BEGRUNDELSER FOR AT INDLEDE PROCEDUREN

| (31) | I åbningsafgørelsen noterede Kommissionen sig, at projektet overholder de standardforenelighedskrav, der er fastlagt i regionalstøtteretningslinjerne for 2007-2013, og at det foreslåede støttebeløb og støtteintensiteten ikke overstiger det maksimalt tilladte. I betragtning af bestemmelserne i punkt 68 i regionalstøtteretningslinjerne for 2007-2013 har Kommissionen dog ikke kunnet bekræfte, at støtten er forenelig med det indre marked i den foreløbige undersøgelse. |
| --- | --- |

(31)

I åbningsafgørelsen noterede Kommissionen sig, at projektet overholder de standardforenelighedskrav, der er fastlagt i regionalstøtteretningslinjerne for 2007-2013, og at det foreslåede støttebeløb og støtteintensiteten ikke overstiger det maksimalt tilladte. I betragtning af bestemmelserne i punkt 68 i regionalstøtteretningslinjerne for 2007-2013 har Kommissionen dog ikke kunnet bekræfte, at støtten er forenelig med det indre marked i den foreløbige undersøgelse.

| (32) | I henhold til punkt 68 i regionalstøtteretningslinjerne for 2007-2013 skal Kommissionen indlede en formel undersøgelse og foretage en tilbundsgående vurdering af støttens tilskyndelsesvirkning, proportionaliteten samt støttens positive og negative virkninger, når modtagerens markedsandel på det relevante produktmarked og det relevante geografiske marked overstiger 25 % før eller efter investeringen (i det følgende benævnt »punkt 68, litra a)-test«), eller hvor den kapacitet, som skabes af investeringen, overstiger 5 % på et marked, der er i relativ eller absolut tilbagegang (i det følgende benævnt »punkt 68, litra b)-test«). |
| --- | --- |

(32)

I henhold til punkt 68 i regionalstøtteretningslinjerne for 2007-2013 skal Kommissionen indlede en formel undersøgelse og foretage en tilbundsgående vurdering af støttens tilskyndelsesvirkning, proportionaliteten samt støttens positive og negative virkninger, når modtagerens markedsandel på det relevante produktmarked og det relevante geografiske marked overstiger 25 % før eller efter investeringen (i det følgende benævnt »punkt 68, litra a)-test«), eller hvor den kapacitet, som skabes af investeringen, overstiger 5 % på et marked, der er i relativ eller absolut tilbagegang (i det følgende benævnt »punkt 68, litra b)-test«).

| (33) | I den foreløbige undersøgelse kunne Kommissionen ikke udelukke, at markedsandelstærsklen og tærsklen for kapacitetsforøgelsen ved investeringen på et underpræsterende marked ikke blev overskredet på de relevante markeder. |
| --- | --- |

(33)

I den foreløbige undersøgelse kunne Kommissionen ikke udelukke, at markedsandelstærsklen og tærsklen for kapacitetsforøgelsen ved investeringen på et underpræsterende marked ikke blev overskredet på de relevante markeder.

| (34) | Specielt har Kommissionen rejst tvivl om Ungarns forslag til afgrænsning af det relevante produktmarked som samlede segmenter for A0, A og B i POLK's klassificering, og har ladet den nøjagtige definition af produktmarkedet stå åben samt overvejet alle plausible alternative markedsafgrænsninger, herunder navnlig det snævreste segment, hvor der foreligger data (14). Da AHM vil producere biler samt karosseridele til biler, der tilhører A- og B-segmenter, og teoretisk til A0 segmentet, mente Kommissionen, at disse individuelle segmenter, samt de samlede segmenter, alle skal betragtes som relevante plausible produktmarkeder i denne sag. |
| --- | --- |

(34)

Specielt har Kommissionen rejst tvivl om Ungarns forslag til afgrænsning af det relevante produktmarked som samlede segmenter for A0, A og B i POLK's klassificering, og har ladet den nøjagtige definition af produktmarkedet stå åben samt overvejet alle plausible alternative markedsafgrænsninger, herunder navnlig det snævreste segment, hvor der foreligger data (14). Da AHM vil producere biler samt karosseridele til biler, der tilhører A- og B-segmenter, og teoretisk til A0 segmentet, mente Kommissionen, at disse individuelle segmenter, samt de samlede segmenter, alle skal betragtes som relevante plausible produktmarkeder i denne sag.

14

| (35) | Med hensyn til en eventuel opdeling mellem personbiler (»PCV«) og lette erhvervskøretøjer (»LCV«), fandt Kommissionen, at PCV og LCV ikke skal betragtes særskilt. |
| --- | --- |

(35)

Med hensyn til en eventuel opdeling mellem personbiler (»PCV«) og lette erhvervskøretøjer (»LCV«), fandt Kommissionen, at PCV og LCV ikke skal betragtes særskilt.

| (36) | Kommissionen kunne heller ikke tage endelig stilling til afgrænsningen af det geografiske marked. Den kunne ikke konkludere, om det geografiske marked er det Europæiske Økonomiske Samarbejdsområde (i det følgende benævnt »EØS«), eller om det, som foreslået af Ungarn, omfatter mindst de samlede markeder i hele Europa, Nord- og Sydamerika samt Kina. |
| --- | --- |

(36)

Kommissionen kunne heller ikke tage endelig stilling til afgrænsningen af det geografiske marked. Den kunne ikke konkludere, om det geografiske marked er det Europæiske Økonomiske Samarbejdsområde (i det følgende benævnt »EØS«), eller om det, som foreslået af Ungarn, omfatter mindst de samlede markeder i hele Europa, Nord- og Sydamerika samt Kina.

| (37) | Analysen under punkt 68, litra a), i regionalstøtteretningslinjerne for 2007-2013 fastslog, at den gældende markedsandelstærskel på 25 % er overskredet i de individuelle og samlede A- og B-segmenter i EØS i alle årene, og i det samlede segment A0 til B fra 2011. |
| --- | --- |

(37)

Analysen under punkt 68, litra a), i regionalstøtteretningslinjerne for 2007-2013 fastslog, at den gældende markedsandelstærskel på 25 % er overskredet i de individuelle og samlede A- og B-segmenter i EØS i alle årene, og i det samlede segment A0 til B fra 2011.

| (38) | For analysen i punkt 68, litra b), fandt Kommissionen, at de relevante produktmarkeder underpræsterede i EØS; derfor måtte Kommissionen verificere, om de muligheder, som projektet skabte, overstiger 5 % af størrelsen på det pågældende marked. |
| --- | --- |

(38)

For analysen i punkt 68, litra b), fandt Kommissionen, at de relevante produktmarkeder underpræsterede i EØS; derfor måtte Kommissionen verificere, om de muligheder, som projektet skabte, overstiger 5 % af størrelsen på det pågældende marked.

| (39) | Kommissionen fandt, at tilgangen om bruttokapacitetsstigning er passende for så vidt angår anvendelsen af punkt 68, litra b)-testen. Tilgangen om nettokapacitetsstigning (dvs. en fratrækning af eksisterende kapacitet fra den samlede planlagte kapacitet) ville forhindre Kommissionen i at vurdere virkningen af statsstøtte på markeder med tilbagegang, der lider af strukturel overkapacitet, hver gang den fremmede investering ikke udvider den eksisterende kapacitet med mere end 5 % af markedet. Punkt 68, litra b)-testen er dog blevet introduceret med målsætningen om at identificere de situationer, hvor markedet har tilbagegang, og størrelsen af de fremmede investeringer har stor indflydelse på konkurrenterne. |
| --- | --- |

(39)

Kommissionen fandt, at tilgangen om bruttokapacitetsstigning er passende for så vidt angår anvendelsen af punkt 68, litra b)-testen. Tilgangen om nettokapacitetsstigning (dvs. en fratrækning af eksisterende kapacitet fra den samlede planlagte kapacitet) ville forhindre Kommissionen i at vurdere virkningen af statsstøtte på markeder med tilbagegang, der lider af strukturel overkapacitet, hver gang den fremmede investering ikke udvider den eksisterende kapacitet med mere end 5 % af markedet. Punkt 68, litra b)-testen er dog blevet introduceret med målsætningen om at identificere de situationer, hvor markedet har tilbagegang, og størrelsen af de fremmede investeringer har stor indflydelse på konkurrenterne.

| (40) | Analysen i punkt 68, litra b), for investeringsprojektet (undtagen trykkeenheden) viste, at tærsklen på 5 % kun overskrides, hvis den samlede produktionskapacitet anvendes til fremstilling af biler i segment B. Baseret på den anslåede produktion som angivet af Ungarn, er det højst usandsynligt, at tærsklen på 5 % overskrides for nogen af de plausible bilsegmenter. |
| --- | --- |

(40)

Analysen i punkt 68, litra b), for investeringsprojektet (undtagen trykkeenheden) viste, at tærsklen på 5 % kun overskrides, hvis den samlede produktionskapacitet anvendes til fremstilling af biler i segment B. Baseret på den anslåede produktion som angivet af Ungarn, er det højst usandsynligt, at tærsklen på 5 % overskrides for nogen af de plausible bilsegmenter.

| (41) | Med hensyn til den kapacitet der er skabt til fremstilling af karosseridele, viser analysen i punkt 68, litra b), at tærsklen på 5 % kun overskrides, hvis produktionsandelen for biler i segment B blev øget betydeligt i Győr. Derfor har Kommissionen ladet spørgsmålet stå åbent, hvorvidt trykkeenhedens kapacitet overstiger 5 % af markedet beregnet efter data for det skønnede forbrug af det pågældende produkt før investeringen. |
| --- | --- |

(41)

Med hensyn til den kapacitet der er skabt til fremstilling af karosseridele, viser analysen i punkt 68, litra b), at tærsklen på 5 % kun overskrides, hvis produktionsandelen for biler i segment B blev øget betydeligt i Győr. Derfor har Kommissionen ladet spørgsmålet stå åbent, hvorvidt trykkeenhedens kapacitet overstiger 5 % af markedet beregnet efter data for det skønnede forbrug af det pågældende produkt før investeringen.

| (42) | Da Kommissionen ikke kunne fastslå, at tærsklerne i punkt 68, litra a) og b), i regionalstøtteretningslinjerne for 2007-2013 ikke blev overskredet, besluttede den at indlede den formelle undersøgelsesprocedure. Den fastslog navnlig, at hvis de modtagne bemærkninger til indledningen af den formelle undersøgelsesprocedure ikke gjorde det muligt for Kommissionen at konkludere uden tvivl, at de relevante tærskler ikke overskrides, ville den foretage en tilbundsgående undersøgelse af investeringsprojektet på baggrund af meddelelsen om tilbundsgående undersøgelser. Ungarn og interesserede tredjeparter blev opfordret til at fremsætte deres bemærkninger. |
| --- | --- |

(42)

Da Kommissionen ikke kunne fastslå, at tærsklerne i punkt 68, litra a) og b), i regionalstøtteretningslinjerne for 2007-2013 ikke blev overskredet, besluttede den at indlede den formelle undersøgelsesprocedure. Den fastslog navnlig, at hvis de modtagne bemærkninger til indledningen af den formelle undersøgelsesprocedure ikke gjorde det muligt for Kommissionen at konkludere uden tvivl, at de relevante tærskler ikke overskrides, ville den foretage en tilbundsgående undersøgelse af investeringsprojektet på baggrund af meddelelsen om tilbundsgående undersøgelser. Ungarn og interesserede tredjeparter blev opfordret til at fremsætte deres bemærkninger.

4.   BEMÆRKNINGER FRA INTERESSEREDE PARTER

BEMÆRKNINGER FRA INTERESSEREDE PARTER

| (43) | Der blev ikke modtaget bemærkninger fra interesserede parter. |
| --- | --- |

(43)

Der blev ikke modtaget bemærkninger fra interesserede parter.

5.   BEMÆRKNINGER FRA UNGARN

BEMÆRKNINGER FRA UNGARN

5.1.   DET RELEVANTE PRODUKTMARKED

DET RELEVANTE PRODUKTMARKED

| (44) | Ungarn fastholder sit standpunkt om, at produktmarkedet skal defineres som det samlede segment A0 til B (POLK's klassificering). |
| --- | --- |

(44)

Ungarn fastholder sit standpunkt om, at produktmarkedet skal defineres som det samlede segment A0 til B (POLK's klassificering).

| (45) | De ungarske myndigheder er fortsat af den opfattelse, at der findes en efterspørgselssubstitution i margenerne for hver enkelt personbilsegment, som anerkendt af Kommissionen i tidligere afgørelser (15). Da der er mulighed for en substitutionskæde på efterspørgselssiden for segmenterne A0 og B på tværs af segment A, mener de ungarske myndigheder, at de berørte segmenter er en samlet segmentgruppe. |
| --- | --- |

(45)

De ungarske myndigheder er fortsat af den opfattelse, at der findes en efterspørgselssubstitution i margenerne for hver enkelt personbilsegment, som anerkendt af Kommissionen i tidligere afgørelser (15). Da der er mulighed for en substitutionskæde på efterspørgselssiden for segmenterne A0 og B på tværs af segment A, mener de ungarske myndigheder, at de berørte segmenter er en samlet segmentgruppe.

15

| (46) | De hævder også, at formålet med indførelsen af MQB-teknologien netop er at øge fleksibiliteten på udbudssiden, så modtageren er i stand til at producere personbiler i segment A0, A og B på samme MQB-baseret produktionslinje, og det er muligt at omlægge produktionen fra det ene marked til det andet; støttevirkningerne kan mærkes på alle disse markeder. |
| --- | --- |

(46)

De hævder også, at formålet med indførelsen af MQB-teknologien netop er at øge fleksibiliteten på udbudssiden, så modtageren er i stand til at producere personbiler i segment A0, A og B på samme MQB-baseret produktionslinje, og det er muligt at omlægge produktionen fra det ene marked til det andet; støttevirkningerne kan mærkes på alle disse markeder.

5.2.   DET RELEVANTE GEOGRAFISKE MARKED

DET RELEVANTE GEOGRAFISKE MARKED

| (47) | Ungarn fastholder sit synspunkt om, at det relevante geografiske marked for bilindustrien er det globale marked, og gentager de argumenter, der blev fremført i anmeldelsesfasen:






  — | Handelsstrømmene og import- og eksportkontingenter (16) i EØS har nået et niveau, der angiver, at handlen med køretøjer foregår på et globalt marked. |
| --- | --- | --- |

(47)

Ungarn fastholder sit synspunkt om, at det relevante geografiske marked for bilindustrien er det globale marked, og gentager de argumenter, der blev fremført i anmeldelsesfasen:

—

Handelsstrømmene og import- og eksportkontingenter (16) i EØS har nået et niveau, der angiver, at handlen med køretøjer foregår på et globalt marked.

16

| — | Med hensyn til handelshindringerne er der i de senere år en tendens til, at lovgivningsmæssige hindringer er faldende, der er lave handelshindringer mellem mange lande og EØS, og der er en generel tilnærmelse mod en højere grad af harmonisering og integration. |
| --- | --- |

—

Med hensyn til handelshindringerne er der i de senere år en tendens til, at lovgivningsmæssige hindringer er faldende, der er lave handelshindringer mellem mange lande og EØS, og der er en generel tilnærmelse mod en højere grad af harmonisering og integration.

| — | Priser, der bevæger sig på samme måde på tværs af regioner, er en vigtig indikator for eksistensen af integrerede markeder. Resultaterne af analysen af prisindeks (17) på grundlag af prisdata for EØS og USA viser, at prisindeks for A og B segmenterne bevæger sig sammen, og at korrelationerne mellem dem er høje. Derved er det muligt at konkludere, at i hvert fald USA og EØS tilhører samme geografiske marked. |
| --- | --- |

—

Priser, der bevæger sig på samme måde på tværs af regioner, er en vigtig indikator for eksistensen af integrerede markeder. Resultaterne af analysen af prisindeks (17) på grundlag af prisdata for EØS og USA viser, at prisindeks for A og B segmenterne bevæger sig sammen, og at korrelationerne mellem dem er høje. Derved er det muligt at konkludere, at i hvert fald USA og EØS tilhører samme geografiske marked.

17

| — | Omkostningerne ved at etablere et globalt distributionsnetværk er så ubetydelig lille, at de ikke udgør en hindring for et rentabelt globalt salg af køretøjer. |
| --- | --- |

—

Omkostningerne ved at etablere et globalt distributionsnetværk er så ubetydelig lille, at de ikke udgør en hindring for et rentabelt globalt salg af køretøjer.

| — | Da transportomkostningerne er faldende, er eksport- og importniveauet af biler fortsat stigende. Hver tredje bil produceret i EU eksporteres, mens hver femte bil, der sælges i EU, er importeret. |
| --- | --- |

—

Da transportomkostningerne er faldende, er eksport- og importniveauet af biler fortsat stigende. Hver tredje bil produceret i EU eksporteres, mens hver femte bil, der sælges i EU, er importeret.

| — | Volkswagen-koncernen er en global bilproducent, som står overfor en global konkurrence med andre producenter af originalt udstyr (i det følgende benævnt »OEM«). |
| --- | --- |

—

Volkswagen-koncernen er en global bilproducent, som står overfor en global konkurrence med andre producenter af originalt udstyr (i det følgende benævnt »OEM«).

| — | De ti største OEM'er har et betydeligt antal produktionssteder over hele verden. Volkswagen-koncernen driver 100 produktionsanlæg, som er placeret i Europa, Nordamerika, Sydamerika, Afrika og Asien. Et stort antal af disse produktionssteder fremstiller køretøjer i segmenterne A og B. Datterselskaber af store OEM'er konkurrerer også internt i forbindelse med afgørelser om etableringssteder. |
| --- | --- |

—

De ti største OEM'er har et betydeligt antal produktionssteder over hele verden. Volkswagen-koncernen driver 100 produktionsanlæg, som er placeret i Europa, Nordamerika, Sydamerika, Afrika og Asien. Et stort antal af disse produktionssteder fremstiller køretøjer i segmenterne A og B. Datterselskaber af store OEM'er konkurrerer også internt i forbindelse med afgørelser om etableringssteder.

| (48) | Derfor mener Ungarn, at det relevante geografiske marked er større end EØS og omfatter mindst hele Europa, Nord- og Sydamerika og Kina. |
| --- | --- |

(48)

Derfor mener Ungarn, at det relevante geografiske marked er større end EØS og omfatter mindst hele Europa, Nord- og Sydamerika og Kina.

| (49) | Derudover understreger Ungarn, at Győr på verdensplan er det eneste produktionssted for Audi TT Coupe, Audi TT Roadster og AUDI A3 Cabriolet, og dermed henvender sig til den globale efterspørgsel. Produktion i Győr af A3 Sedan distribueres også globalt (undtagen de der fremstilles udelukkende til det kinesiske marked i Foshan, Kina). |
| --- | --- |

(49)

Derudover understreger Ungarn, at Győr på verdensplan er det eneste produktionssted for Audi TT Coupe, Audi TT Roadster og AUDI A3 Cabriolet, og dermed henvender sig til den globale efterspørgsel. Produktion i Győr af A3 Sedan distribueres også globalt (undtagen de der fremstilles udelukkende til det kinesiske marked i Foshan, Kina).

5.3.   KAPACITETSBEREGNING

KAPACITETSBEREGNING

| (50) | De ungarske myndigheder fastholder, at tilgangen til netto kapacitetsvækst skal anvendes i punkt 68, litra b)-testen. Målet for investeringsprojektet er bl.a. en udvidelse af det eksisterende anlæg i Győr. Den vertikale integration af produktionsprocessen indebærer, at den tidligere kapacitet ([60 000-110 000] køretøjer om året i segmenterne A og B) nu varetages af den nybyggede samlefabrik og de nyetablerede produktionsfaciliteter. |
| --- | --- |

(50)

De ungarske myndigheder fastholder, at tilgangen til netto kapacitetsvækst skal anvendes i punkt 68, litra b)-testen. Målet for investeringsprojektet er bl.a. en udvidelse af det eksisterende anlæg i Győr. Den vertikale integration af produktionsprocessen indebærer, at den tidligere kapacitet ([60 000-110 000] køretøjer om året i segmenterne A og B) nu varetages af den nybyggede samlefabrik og de nyetablerede produktionsfaciliteter.

| (51) | Ungarn hævder, at uanset i) om et køretøj kun samles i et bestemt anlæg eller fremstilles i en vertikalt integreret produktionsproces eller ii) om den nye generation af modeller kan have forskellige funktioner, forbliver det færdige produkt i samme segment. Derfor vil den kapacitet på [60 000-110 000] køretøjer pr. år, som blev produceret (samlet) før investeringsprojektet, også blive produceret bagefter som et resultat af investeringsprojektet. Udover denne eksisterende kapacitet, vil der være en yderligere produktionskapacitet på [60 000-80 000] køretøjer. |
| --- | --- |

(51)

Ungarn hævder, at uanset i) om et køretøj kun samles i et bestemt anlæg eller fremstilles i en vertikalt integreret produktionsproces eller ii) om den nye generation af modeller kan have forskellige funktioner, forbliver det færdige produkt i samme segment. Derfor vil den kapacitet på [60 000-110 000] køretøjer pr. år, som blev produceret (samlet) før investeringsprojektet, også blive produceret bagefter som et resultat af investeringsprojektet. Udover denne eksisterende kapacitet, vil der være en yderligere produktionskapacitet på [60 000-80 000] køretøjer.

| (52) | Således kan netto kapacitetsvæksten maksimalt udgøre [60 000-80 000] køretøjer pr. år i samme segmentgruppe som før (A til B). Denne netto kapacitetsvækst overskrider ikke den tærskel på 5 %, der er fastsat i punkt 68, litra b), i regionalstøtteretningslinjerne for 2007-2013. |
| --- | --- |

(52)

Således kan netto kapacitetsvæksten maksimalt udgøre [60 000-80 000] køretøjer pr. år i samme segmentgruppe som før (A til B). Denne netto kapacitetsvækst overskrider ikke den tærskel på 5 %, der er fastsat i punkt 68, litra b), i regionalstøtteretningslinjerne for 2007-2013.

| (53) | De ungarske myndigheder mente, at produktionsandelen på [...] % i trykkeenheden, som vil blive anvendt i biler i segment B, fremstillet i andre produktionsanlæg i VW-koncernen, ikke vil ikke føre til en forøgelse af den samlede produktion af biler i segment B i VW-koncernen, da de udelukkende vil erstatte de eksternt indkøbte trykkedele med selvproducerede dele. Ifølge Ungarn vil den beregningsmetode, der anvendes af Kommissionen i åbningsafgørelsen, blot føre til en dobbelttælling af produktionskapaciteten inden for VW-koncernen. Som nævnt i betragtning 17 vil disse karosseridele, som følge af ændringer i modtagerens planer, desuden blive anvendt til produktion af biler tilhørende segmenter fra A0 til C. |
| --- | --- |

(53)

De ungarske myndigheder mente, at produktionsandelen på [...] % i trykkeenheden, som vil blive anvendt i biler i segment B, fremstillet i andre produktionsanlæg i VW-koncernen, ikke vil ikke føre til en forøgelse af den samlede produktion af biler i segment B i VW-koncernen, da de udelukkende vil erstatte de eksternt indkøbte trykkedele med selvproducerede dele. Ifølge Ungarn vil den beregningsmetode, der anvendes af Kommissionen i åbningsafgørelsen, blot føre til en dobbelttælling af produktionskapaciteten inden for VW-koncernen. Som nævnt i betragtning 17 vil disse karosseridele, som følge af ændringer i modtagerens planer, desuden blive anvendt til produktion af biler tilhørende segmenter fra A0 til C.

5.4.   ANVENDELSE AF MEDDELELSEN OM TILBUNDSGÅENDE UNDERSØGELSER

ANVENDELSE AF MEDDELELSEN OM TILBUNDSGÅENDE UNDERSØGELSER

| (54) | De ungarske myndigheder mener, at baseret på ovenstående fremførte argumenter om afgrænsning af det relevante produktmarked og det relevante geografiske marked samt anvendelse af tilgangen til netto kapacitetsvækst, overskrides de tærskelværdier, der er fastsat i punkt 68 i regionalstøtteretningslinjerne for 2007-2013 ikke, og at støtten kan tillades uden at foretage en tilbundsgående undersøgelse af støtten. |
| --- | --- |

(54)

De ungarske myndigheder mener, at baseret på ovenstående fremførte argumenter om afgrænsning af det relevante produktmarked og det relevante geografiske marked samt anvendelse af tilgangen til netto kapacitetsvækst, overskrides de tærskelværdier, der er fastsat i punkt 68 i regionalstøtteretningslinjerne for 2007-2013 ikke, og at støtten kan tillades uden at foretage en tilbundsgående undersøgelse af støtten.

5.5.   TILBUNDSGÅENDE UNDERSØGELSE AF STØTTEFORANSTALTNINGEN

TILBUNDSGÅENDE UNDERSØGELSE AF STØTTEFORANSTALTNINGEN

| (55) | Ungarn har ikke desto mindre givet oplysninger, der er nødvendige for at foretage en tilbundsgående undersøgelse. |
| --- | --- |

(55)

Ungarn har ikke desto mindre givet oplysninger, der er nødvendige for at foretage en tilbundsgående undersøgelse.

5.5.1.   Støttens positive virkninger

Støttens positive virkninger

| (56) | Ungarn mener, at investeringen bidrager til den regionale udvikling i Győr og den vestlige Transdonau-region i Ungarn af følgende grunde:






  — | Investeringen skaber 2 100 nye direkte arbejdspladser, fastholder højt kvalificerede medarbejdere i den vestlige Transdonau-region i Ungarn og skaber yderligere efterspørgsel efter en sådan arbejdskraft. En betydelig del af de nye medarbejdere vil have en universitetsgrad. |
| --- | --- | --- |

(56)

Ungarn mener, at investeringen bidrager til den regionale udvikling i Győr og den vestlige Transdonau-region i Ungarn af følgende grunde:

—

Investeringen skaber 2 100 nye direkte arbejdspladser, fastholder højt kvalificerede medarbejdere i den vestlige Transdonau-region i Ungarn og skaber yderligere efterspørgsel efter en sådan arbejdskraft. En betydelig del af de nye medarbejdere vil have en universitetsgrad.

| — | Derudover skabes et stort antal indirekte arbejdspladser i regionen i form af leverandører og tjenesteydere. Multiplikatoren for beskæftigelsen er 2,5 indirekte arbejdspladser på leverandørniveau (18) pr. direkte arbejdsplads, mens multiplikatoren for arbejdspladser skabt som følge af de leverandøransattes forbrug er 2,2 arbejdspladser pr. direkte arbejdsplads. Dette resulterer i en indirekte skabelse af 9 870 arbejdspladser. |
| --- | --- |

—

Derudover skabes et stort antal indirekte arbejdspladser i regionen i form af leverandører og tjenesteydere. Multiplikatoren for beskæftigelsen er 2,5 indirekte arbejdspladser på leverandørniveau (18) pr. direkte arbejdsplads, mens multiplikatoren for arbejdspladser skabt som følge af de leverandøransattes forbrug er 2,2 arbejdspladser pr. direkte arbejdsplads. Dette resulterer i en indirekte skabelse af 9 870 arbejdspladser.

18

| — | Regionen vil drage fordel af vigtig viden om afsmittende virkninger: modtageren har allerede inden investeringen samarbejdet aktivt med sine universitetspartnere ved at udføre 15 forsknings- og udviklingsprojekter (F&U) om året. Efter gennemførelsen af investeringerne forventes det årlige antal F&U-projekter at fordoble, da AHM planlægger at udvide sit F&U-samarbejde med universitetet i Miskolc og universitetet i Óbuda og at styrke de eksisterende forbindelser med universitetet Széchenyi István i Győr og Budapest Tekniske Universitet (19). |
| --- | --- |

—

Regionen vil drage fordel af vigtig viden om afsmittende virkninger: modtageren har allerede inden investeringen samarbejdet aktivt med sine universitetspartnere ved at udføre 15 forsknings- og udviklingsprojekter (F&U) om året. Efter gennemførelsen af investeringerne forventes det årlige antal F&U-projekter at fordoble, da AHM planlægger at udvide sit F&U-samarbejde med universitetet i Miskolc og universitetet i Óbuda og at styrke de eksisterende forbindelser med universitetet Széchenyi István i Győr og Budapest Tekniske Universitet (19).

19

| — | Modtageren var en af grundlæggerne af Pannon Automotive Cluster (PANAC), som opererer i regionen og samler billeverandører og andre virksomheder (rådgivende, finansielle, logistik osv.). Investeringen vil udløse yderligere positive klyngeeffekter ved at tiltrække et stort antal leverandører og yderligere investeringer. Klynger bidrager til udviklingen af den vestlige Transdonau-region i Ungarn ved at opnå eksterne stordriftsfordele som følge af nærhed og ved etableringen af et område med innovation og udvikling af infrastrukturen. |
| --- | --- |

—

Modtageren var en af grundlæggerne af Pannon Automotive Cluster (PANAC), som opererer i regionen og samler billeverandører og andre virksomheder (rådgivende, finansielle, logistik osv.). Investeringen vil udløse yderligere positive klyngeeffekter ved at tiltrække et stort antal leverandører og yderligere investeringer. Klynger bidrager til udviklingen af den vestlige Transdonau-region i Ungarn ved at opnå eksterne stordriftsfordele som følge af nærhed og ved etableringen af et område med innovation og udvikling af infrastrukturen.

| — | Modtageren leverer regelmæssig (intern og ekstern) træning til egne medarbejdere og bidrager dermed til overførsel af knowhow i regionen. |
| --- | --- |

—

Modtageren leverer regelmæssig (intern og ekstern) træning til egne medarbejdere og bidrager dermed til overførsel af knowhow i regionen.

5.5.2.   Støttens egnethed

Støttens egnethed

| (57) | De ungarske myndigheder forklarede, at man, før beslutningen om tildeling af støtte, havde overvejet andre politiske foranstaltninger med henblik på at regionale udvikling i den vestlige Transdonau-region i Ungarn, f.eks. at videreudvikle den offentlige infrastruktur eller at forbedre uddannelsessystemet. I de foregående år var følgende generelle politiske foranstaltninger dog allerede blevet truffet:






  — | konstruktionen af M1-motorvejen, der forbinder Budapest og den østrig-ungarske grænse ved at krydse den vestlige Transdonau-region i Ungarn |
| --- | --- | --- |

(57)

De ungarske myndigheder forklarede, at man, før beslutningen om tildeling af støtte, havde overvejet andre politiske foranstaltninger med henblik på at regionale udvikling i den vestlige Transdonau-region i Ungarn, f.eks. at videreudvikle den offentlige infrastruktur eller at forbedre uddannelsessystemet. I de foregående år var følgende generelle politiske foranstaltninger dog allerede blevet truffet:

—

konstruktionen af M1-motorvejen, der forbinder Budapest og den østrig-ungarske grænse ved at krydse den vestlige Transdonau-region i Ungarn

| — | etablering af en erhvervspark i Győr |
| --- | --- |

—

etablering af en erhvervspark i Győr

| — | genopbygningsarbejdet på toglinjen Budapest-Győr-Hegyeshalom |
| --- | --- |

—

genopbygningsarbejdet på toglinjen Budapest-Győr-Hegyeshalom

| — | visse udviklinger i undervisningssektoren, f.eks. om at tildele en universitetsrang til en af de lokale videregående uddannelsesinstitutioner (Széchenyi István universitetet). |
| --- | --- |

—

visse udviklinger i undervisningssektoren, f.eks. om at tildele en universitetsrang til en af de lokale videregående uddannelsesinstitutioner (Széchenyi István universitetet).

| (58) | Trods ovennævnte udvikling er regionen stadig underudviklet i forhold til en række naboregioner (Burgenland og Bratislava) og gennemsnittet i EU, målt i BNP pr. indbygger, beskæftigelse, infrastruktur og uddannelse. |
| --- | --- |

(58)

Trods ovennævnte udvikling er regionen stadig underudviklet i forhold til en række naboregioner (Burgenland og Bratislava) og gennemsnittet i EU, målt i BNP pr. indbygger, beskæftigelse, infrastruktur og uddannelse.

| (59) | Det blev konkluderet, at statsstøtte til denne store investering var et mere effektivt instrument til at målrette og fremme udviklingen i regionen. De ungarske myndigheder påpeger også, at selv om støtten kan betragtes som en selektiv foranstaltning, blev den fastsat på grundlag af støtteordninger, som andre investorer i Ungarn også er berettigede til, hvis de opfylder de specifikke kriterier, der er fastsat i lovgivningen. |
| --- | --- |

(59)

Det blev konkluderet, at statsstøtte til denne store investering var et mere effektivt instrument til at målrette og fremme udviklingen i regionen. De ungarske myndigheder påpeger også, at selv om støtten kan betragtes som en selektiv foranstaltning, blev den fastsat på grundlag af støtteordninger, som andre investorer i Ungarn også er berettigede til, hvis de opfylder de specifikke kriterier, der er fastsat i lovgivningen.

5.5.3.   Tilskyndelsesvirkning/kontrafaktisk scenario

Tilskyndelsesvirkning/kontrafaktisk scenario

| (60) | Ungarn tilbød oplysninger for at påvise, at støtten falder ind under scenario 2 i meddelelsen om tilbundsgående undersøgelser, da det yder et incitament til modtageren om at udføre samtlige investeringer i anlægget i Győr frem for at placere det dels i [placering 1 i et ikke-støtteberettiget område i EØS] og dels i [placering 2 i et støtteberettiget område i EØS, berettiget til regionalstøtte i henhold til artikel 107, stk. 3, litra c), i traktaten]. Ungarn fremlagde navnligt relevante, originale og aktuelle virksomhedsdokumenter, som forklarer den etapevise beslutningsproces om placeringen af investeringen samt finansielle data for det kontrafaktiske scenario, som begge beskrives nedenfor. |
| --- | --- |

(60)

Ungarn tilbød oplysninger for at påvise, at støtten falder ind under scenario 2 i meddelelsen om tilbundsgående undersøgelser, da det yder et incitament til modtageren om at udføre samtlige investeringer i anlægget i Győr frem for at placere det dels i [placering 1 i et ikke-støtteberettiget område i EØS] og dels i [placering 2 i et støtteberettiget område i EØS, berettiget til regionalstøtte i henhold til artikel 107, stk. 3, litra c), i traktaten]. Ungarn fremlagde navnligt relevante, originale og aktuelle virksomhedsdokumenter, som forklarer den etapevise beslutningsproces om placeringen af investeringen samt finansielle data for det kontrafaktiske scenario, som begge beskrives nedenfor.

Modtagerens beslutningsproces

| (61) | VW-koncernens investeringsbeslutninger forberedes i en etapevis beslutningsproces, hvor beslutningstagere analyserer forskellige steder i en konkurrencepræget sammenligningsproces. De vigtigste faser er: 1) Langsigtet salgsplanlægning (LSP) og planlægningsrunder, 2) produktudvikling, produktbeslutning og forvalg af sted og 3) investerings- og placeringsbeslutning. |
| --- | --- |

(61)

VW-koncernens investeringsbeslutninger forberedes i en etapevis beslutningsproces, hvor beslutningstagere analyserer forskellige steder i en konkurrencepræget sammenligningsproces. De vigtigste faser er: 1) Langsigtet salgsplanlægning (LSP) og planlægningsrunder, 2) produktudvikling, produktbeslutning og forvalg af sted og 3) investerings- og placeringsbeslutning.

| (62) | Beslutningsprocessen for den anmeldte investering fulgte denne generelle proces. Da der er tale om en investering af det retligt mærke AUDI, skulle afgørelserne træffes hos mærket og bekræftes på koncernniveau. |
| --- | --- |

(62)

Beslutningsprocessen for den anmeldte investering fulgte denne generelle proces. Da der er tale om en investering af det retligt mærke AUDI, skulle afgørelserne træffes hos mærket og bekræftes på koncernniveau.

| (63) | Introduktion af nye produkter inden for VW-koncernen følger den såkaldte produktskabelsesproces (PSP), der spænder fra produktudvikling til produktionsstart (PS). PSP består af fire væsentlige faser, som er beskrevet i skemaet nedenfor:



  Projektgennem-førelse Investering
  LSP Planlægningsrunder
  Beslutning om investering og produktionssted
  Produktbeslutning / Forvalg af sted
  [...]
  PS |
| --- | --- |

(63)

Introduktion af nye produkter inden for VW-koncernen følger den såkaldte produktskabelsesproces (PSP), der spænder fra produktudvikling til produktionsstart (PS). PSP består af fire væsentlige faser, som er beskrevet i skemaet nedenfor:

Projektgennem-førelse Investering

LSP Planlægningsrunder

Beslutning om investering og produktionssted

Produktbeslutning / Forvalg af sted

[...]

PS

1)   Langsigtet salgsplanlægning og planlægningsrunder

Langsigtet salgsplanlægning og planlægningsrunder

| (64) | Udgangspunktet er fasen for den langsigtede salgsplanlægning, hvor prognoser for markedsudviklingen og den potentielle efterspørgsel, samt udsving på markedet, analyseres. LSP planlægger produktudviklinger for [...] år fremad, og identificerer hvilke yderligere produktionskapaciteter der skal bygges, eller hvilke tilpasninger til eksisterende kapaciteter som er nødvendige. LSP afspejles i de årlige planlægningsrunder (PR), som koncernens bestyrelse konkluderer, og som indeholder den finansielle rammebestemmelse for de planlagte investeringer. |
| --- | --- |

(64)

Udgangspunktet er fasen for den langsigtede salgsplanlægning, hvor prognoser for markedsudviklingen og den potentielle efterspørgsel, samt udsving på markedet, analyseres. LSP planlægger produktudviklinger for [...] år fremad, og identificerer hvilke yderligere produktionskapaciteter der skal bygges, eller hvilke tilpasninger til eksisterende kapaciteter som er nødvendige. LSP afspejles i de årlige planlægningsrunder (PR), som koncernens bestyrelse konkluderer, og som indeholder den finansielle rammebestemmelse for de planlagte investeringer.

| (65) | Hos Audi AG baseres planlægning på den konsoliderede LSP i VW-koncernen. Allerede i planlægningsrunden i [20xx] identificerede koncernen behovet for øget produktionskapacitet for køretøjer i segmenterne A0 og A. På dette tidspunkt blev denne supplerende kapacitet ikke tilskrevet noget bestemt sted. |
| --- | --- |

(65)

Hos Audi AG baseres planlægning på den konsoliderede LSP i VW-koncernen. Allerede i planlægningsrunden i [20xx] identificerede koncernen behovet for øget produktionskapacitet for køretøjer i segmenterne A0 og A. På dette tidspunkt blev denne supplerende kapacitet ikke tilskrevet noget bestemt sted.

| (66) | I betragtning af den allerede høje udnyttelsesgrad af produktionskapaciteten på eksisterende bilproduktionsanlæg angav LSP, at eksisterende kapacitet på lang sigt vil være utilstrækkelig til at dække de behov, der opstår fra den forventede vækst af salgsmængden. |
| --- | --- |

(66)

I betragtning af den allerede høje udnyttelsesgrad af produktionskapaciteten på eksisterende bilproduktionsanlæg angav LSP, at eksisterende kapacitet på lang sigt vil være utilstrækkelig til at dække de behov, der opstår fra den forventede vækst af salgsmængden.

2)   Produktudvikling, produktbeslutning og forvalg af sted

Produktudvikling, produktbeslutning og forvalg af sted

| (67) | Under denne fase samarbejder flere afdelinger af Audi, VW-koncernen og produktionsstederne om at forberede både produktbeslutning og forvalg af sted. Koncernens kontrolafdeling [...] indtager den centrale og konsolidere rolle i denne fase. |
| --- | --- |

(67)

Under denne fase samarbejder flere afdelinger af Audi, VW-koncernen og produktionsstederne om at forberede både produktbeslutning og forvalg af sted. Koncernens kontrolafdeling [...] indtager den centrale og konsolidere rolle i denne fase.

| (68) | Første trin i denne anden fase er produktudviklingsprocessen, hvilket ifølge modtagerens interne regler starter mindst [...] forud for den planlagte dato for produktionsstart. Da det anmeldte projektet omfatter fire modeller, blev beslutningen om projektets gennemførlighed taget på forskellige tidspunkter med forskellig planlagte datoer for produktionsstart for disse modeller (20). |
| --- | --- |

(68)

Første trin i denne anden fase er produktudviklingsprocessen, hvilket ifølge modtagerens interne regler starter mindst [...] forud for den planlagte dato for produktionsstart. Da det anmeldte projektet omfatter fire modeller, blev beslutningen om projektets gennemførlighed taget på forskellige tidspunkter med forskellig planlagte datoer for produktionsstart for disse modeller (20).

20

| (69) | Produktionsbeslutningen, dvs. beslutningen om at fremstille et produkt, der er foreslået i LSP, kræver, at produktudviklingen når et på forhånd defineret gennemførligt mål. De forventede indtægter genereret af det nye produkt sammenlignes med de nødvendige produktionsomkostninger (inklusive investering). For at fastslå den forventede produktionsomkostning fastsættes først hypotetisk en bestemt placering som planlægningsantagelse (placeringspræmis). Placeringspræmisen benyttes med henblik på at fastsætte den første omkostningsstruktur og ramme for projektet. Det fastlægger ikke et bestemt produktionssted, men tjener som udgangspunkt for vurderingen af de forventede produktionsomkostninger. |
| --- | --- |

(69)

Produktionsbeslutningen, dvs. beslutningen om at fremstille et produkt, der er foreslået i LSP, kræver, at produktudviklingen når et på forhånd defineret gennemførligt mål. De forventede indtægter genereret af det nye produkt sammenlignes med de nødvendige produktionsomkostninger (inklusive investering). For at fastslå den forventede produktionsomkostning fastsættes først hypotetisk en bestemt placering som planlægningsantagelse (placeringspræmis). Placeringspræmisen benyttes med henblik på at fastsætte den første omkostningsstruktur og ramme for projektet. Det fastlægger ikke et bestemt produktionssted, men tjener som udgangspunkt for vurderingen af de forventede produktionsomkostninger.

| (70) | [...]; for et helt nyt produkt [...] baseres placeringspræmisen sædvanligvis på resultatindikatorer, dvs. det sted med de bedste præstationer bliver valgt som første hypotese. I praksis tages yderligere kriterier ligeledes i betragtning, såsom fri kapacitet eller passende strukturer. Mens produktets lønsomhed er af allerstørste betydning for beregningerne vedrørende produktbeslutningen, udvikles og analyseres eventuelle alternative placeringer også. |
| --- | --- |

(70)

[...]; for et helt nyt produkt [...] baseres placeringspræmisen sædvanligvis på resultatindikatorer, dvs. det sted med de bedste præstationer bliver valgt som første hypotese. I praksis tages yderligere kriterier ligeledes i betragtning, såsom fri kapacitet eller passende strukturer. Mens produktets lønsomhed er af allerstørste betydning for beregningerne vedrørende produktbeslutningen, udvikles og analyseres eventuelle alternative placeringer også.

| (71) | På varemærkeniveau traf VAP (produktkomitéen) og PSK (produktstrategikomitéen) hos Audi AG beslutninger, der bekræftede projektets gennemførlighed for alle fire modeller. Beslutningerne identificerede [placering 3 i et ikke-støtteberettiget område i EØS] for A3 Cabriolet og karosseridelene til A3 Sedan, og Győr for A3 Sedan, TT Coupé og TT Roadster som foreløbige placeringer. Disse beslutninger blev derefter bekræftet på koncernniveau af K-VAP/K-PSK. |
| --- | --- |

(71)

På varemærkeniveau traf VAP (produktkomitéen) og PSK (produktstrategikomitéen) hos Audi AG beslutninger, der bekræftede projektets gennemførlighed for alle fire modeller. Beslutningerne identificerede [placering 3 i et ikke-støtteberettiget område i EØS] for A3 Cabriolet og karosseridelene til A3 Sedan, og Győr for A3 Sedan, TT Coupé og TT Roadster som foreløbige placeringer. Disse beslutninger blev derefter bekræftet på koncernniveau af K-VAP/K-PSK.

3)   Investerings- og placeringsbeslutning

Investerings- og placeringsbeslutning

| (72) | Når produktbeslutningen er taget, er næste skridt at vælge den bedst egnede placering til projektet (dvs. placeringsbeslutning). [Group Controlling] starter typisk fra alle Volkswagen-fabrikkerne og indsnævrer listen til de steder, som synes egnet til investering (21). Som et resultat af denne proces specificeres og opsummeres investerings- og produktionsscenarierne for hver realistisk sted i en henstilling. |
| --- | --- |

(72)

Når produktbeslutningen er taget, er næste skridt at vælge den bedst egnede placering til projektet (dvs. placeringsbeslutning). [Group Controlling] starter typisk fra alle Volkswagen-fabrikkerne og indsnævrer listen til de steder, som synes egnet til investering (21). Som et resultat af denne proces specificeres og opsummeres investerings- og produktionsscenarierne for hver realistisk sted i en henstilling.

21

| (73) | Ungarn forklarede, at når der skal findes egnede placeringer, er en integration af yderligere kapacitet i kun delvist anvendte faciliteter eller en udvidelse af eksisterende steder i princippet at foretrække frem for en Greenfield-investering, da man undgår yderligere omkostninger (f.eks. ved at forbinde det nye anlæg til offentlig infrastruktur, integration af det nye sted i koncernens logistiknetværk osv.). I den foreliggende sag blev muligheden for en Greenfield-investering i Østeuropa undersøgt på et tidligt tidspunkt i beslutningsprocessen, men ikke konkretiseret, og blev afbrudt under processen for produktbeslutningen på niveauet for AUDI mærket (22). Derfor fokuserede screeningen for egnede steder [Group Controlling] på eksisterende steder i koncernen. |
| --- | --- |

(73)

Ungarn forklarede, at når der skal findes egnede placeringer, er en integration af yderligere kapacitet i kun delvist anvendte faciliteter eller en udvidelse af eksisterende steder i princippet at foretrække frem for en Greenfield-investering, da man undgår yderligere omkostninger (f.eks. ved at forbinde det nye anlæg til offentlig infrastruktur, integration af det nye sted i koncernens logistiknetværk osv.). I den foreliggende sag blev muligheden for en Greenfield-investering i Østeuropa undersøgt på et tidligt tidspunkt i beslutningsprocessen, men ikke konkretiseret, og blev afbrudt under processen for produktbeslutningen på niveauet for AUDI mærket (22). Derfor fokuserede screeningen for egnede steder [Group Controlling] på eksisterende steder i koncernen.

22

| (74) | Hvis vurderingen af placeringen ikke vedrører en Greenfield-investering, er de to vigtigste kriterier for at identificere egnede placeringer, hvorvidt der stadig kan monteres yderligere kapaciteter i en eksisterende virksomhed (dvs. »plads til udvidelse eller tilpasning«), og hvorvidt de eksisterende faciliteter på stedet er kompatible med det planlagte projekt (dvs. »kompatibel struktur«). |
| --- | --- |

(74)

Hvis vurderingen af placeringen ikke vedrører en Greenfield-investering, er de to vigtigste kriterier for at identificere egnede placeringer, hvorvidt der stadig kan monteres yderligere kapaciteter i en eksisterende virksomhed (dvs. »plads til udvidelse eller tilpasning«), og hvorvidt de eksisterende faciliteter på stedet er kompatible med det planlagte projekt (dvs. »kompatibel struktur«).

| (75) | I henhold til disse kriterier har [Group Controlling] identificeret fire mulige placeringer. På baggrund af virksomhedsdokumenter fra Ungarn blev den foreløbige status på [Group Controlling] vurdering af de fire investeringsscenarier drøftet af Audi og koncernen i [...] 2009 (23).

  Tabel II


  Investeringsmuligheder







  Mulighed | Beskrivelse af muligheden |
| --- | --- | --- |
| Mulighed A
  ([placering 2 i et støtteberettiget område i EØS berettiget til regionalstøtte i henhold til artikel 107, stk. 3, litra c), i traktaten], [placering 3 i et ikke-støtteberettiget område i EØS], Győr) | Produktion af A3 Sedan i [placering 2 i et støtteberettiget område i EØS berettiget til regionalstøtte i henhold til artikel 107, stk. 3, litra c), i traktaten]; karosserikonstruktion og maling af Audi TT (24) og A3 Cabriolet i [placering 3 i et ikke-støtteberettiget område i EØS] og levering af malede karosserier til Győr (HU) til samling |
| Mulighed B
  ([placering 2 i et støtteberettiget område i EØS berettiget til regionalstøtte i henhold til artikel 107, stk. 3, litra c), i traktaten], [placering 1 i et ikke-støtteberettiget område i EØS], [placering 3 i et ikke-støtteberettiget område i EØS]) | Produktion af A3 Sedan i ([placering 2 i et støtteberettiget område i EØS berettiget til regionalstøtte i henhold til artikel 107, stk. 3, litra c), i traktaten]; produktion af A3 Cabriolet i [placering 1 i et ikke-støtteberettiget område i EØS], og produktion af Audi TT i [placering 3 i et ikke-støtteberettiget område i EØS]) |
| Mulighed C
  ([placering 2 i et støtteberettiget område i EØS berettiget til regionalstøtte i henhold til artikel 107, stk. 3, litra c), i traktaten], [placering 1 i et ikke-støtteberettiget område i EØS]) | Produktion af A3 Sedan og Audi TT i ([placering 2 i et støtteberettiget område i EØS berettiget til regionalstøtte i henhold til artikel 107, stk. 3, litra c), i traktaten]; produktion af A3 Cabriolet i [placering 1 i et ikke-støtteberettiget område i EØS] |
| Mulighed D
  (Győr) | Produktion af A3 Sedan, A3 Cabriolet og Audi TT i Győr (HU) |

(75)

I henhold til disse kriterier har [Group Controlling] identificeret fire mulige placeringer. På baggrund af virksomhedsdokumenter fra Ungarn blev den foreløbige status på [Group Controlling] vurdering af de fire investeringsscenarier drøftet af Audi og koncernen i [...] 2009 (23).

23

Tabel II

Tabel II

Investeringsmuligheder

Investeringsmuligheder

Mulighed

Beskrivelse af muligheden

Mulighed A

([placering 2 i et støtteberettiget område i EØS berettiget til regionalstøtte i henhold til artikel 107, stk. 3, litra c), i traktaten], [placering 3 i et ikke-støtteberettiget område i EØS], Győr)

Produktion af A3 Sedan i [placering 2 i et støtteberettiget område i EØS berettiget til regionalstøtte i henhold til artikel 107, stk. 3, litra c), i traktaten]; karosserikonstruktion og maling af Audi TT (24) og A3 Cabriolet i [placering 3 i et ikke-støtteberettiget område i EØS] og levering af malede karosserier til Győr (HU) til samling

24

Mulighed B

([placering 2 i et støtteberettiget område i EØS berettiget til regionalstøtte i henhold til artikel 107, stk. 3, litra c), i traktaten], [placering 1 i et ikke-støtteberettiget område i EØS], [placering 3 i et ikke-støtteberettiget område i EØS])

Produktion af A3 Sedan i ([placering 2 i et støtteberettiget område i EØS berettiget til regionalstøtte i henhold til artikel 107, stk. 3, litra c), i traktaten]; produktion af A3 Cabriolet i [placering 1 i et ikke-støtteberettiget område i EØS], og produktion af Audi TT i [placering 3 i et ikke-støtteberettiget område i EØS])

Mulighed C

([placering 2 i et støtteberettiget område i EØS berettiget til regionalstøtte i henhold til artikel 107, stk. 3, litra c), i traktaten], [placering 1 i et ikke-støtteberettiget område i EØS])

Produktion af A3 Sedan og Audi TT i ([placering 2 i et støtteberettiget område i EØS berettiget til regionalstøtte i henhold til artikel 107, stk. 3, litra c), i traktaten]; produktion af A3 Cabriolet i [placering 1 i et ikke-støtteberettiget område i EØS]

Mulighed D

(Győr)

Produktion af A3 Sedan, A3 Cabriolet og Audi TT i Győr (HU)

| (76) | Virksomhedsdokumenterne indeholder og sammenligner de stedsspecifikke produktionsomkostninger for disse muligheder, som består af de investeringsomkostninger og produktionsomkostninger, som afholdes i løbet af referenceperioden. |
| --- | --- |

(76)

Virksomhedsdokumenterne indeholder og sammenligner de stedsspecifikke produktionsomkostninger for disse muligheder, som består af de investeringsomkostninger og produktionsomkostninger, som afholdes i løbet af referenceperioden.

| (77) | På baggrund af disse produktionsomkostninger — og under hensyn til, at [placering 3 i et ikke-støtteberettiget område i EØS] havde nået sine grænser med hensyn til produktionskapacitet, og at eventuelle yderligere produktion ville have krævet større strukturelle udgifter, besluttede koncernens bestyrelse den [...] 2010, som dokumenteret ved de fremlagte mødereferater, at udelade mulighed A og B fra den yderligere planlægning og bad AUDI i) om at foretage yderligere planlægning af køretøjsproduktion på anlægget i Győr, ii) at forberede beslutningshenstillingerne til bestyrelsen for VW og Audi, samt for K-VAI (25), iii) og at tage de nødvendige skridt til at opnå statsstøtte. |
| --- | --- |

(77)

På baggrund af disse produktionsomkostninger — og under hensyn til, at [placering 3 i et ikke-støtteberettiget område i EØS] havde nået sine grænser med hensyn til produktionskapacitet, og at eventuelle yderligere produktion ville have krævet større strukturelle udgifter, besluttede koncernens bestyrelse den [...] 2010, som dokumenteret ved de fremlagte mødereferater, at udelade mulighed A og B fra den yderligere planlægning og bad AUDI i) om at foretage yderligere planlægning af køretøjsproduktion på anlægget i Győr, ii) at forberede beslutningshenstillingerne til bestyrelsen for VW og Audi, samt for K-VAI (25), iii) og at tage de nødvendige skridt til at opnå statsstøtte.

25

| (78) | På grundlag af en anbefaling fra [Group Controlling], der sammenlignede opdaterede beregninger for mulighederne C og D og under hensyntagen til eventuel regionale statsstøtte fra den ungarske stat, besluttede K-VAI den 14. december 2010 at placere investeringen i Győr (dvs. mulighed D). Ungarn fremsendte dokumentation for den kontrafaktiske analyse, der er beskrevet i bilag 1 til denne afgørelse, men ikke offentliggjort af forretningshemmelige årsager og fremsendte en kopi af mødereferatet. |
| --- | --- |

(78)

På grundlag af en anbefaling fra [Group Controlling], der sammenlignede opdaterede beregninger for mulighederne C og D og under hensyntagen til eventuel regionale statsstøtte fra den ungarske stat, besluttede K-VAI den 14. december 2010 at placere investeringen i Győr (dvs. mulighed D). Ungarn fremsendte dokumentation for den kontrafaktiske analyse, der er beskrevet i bilag 1 til denne afgørelse, men ikke offentliggjort af forretningshemmelige årsager og fremsendte en kopi af mødereferatet.

5.5.4.   Støttens proportionalitet

Støttens proportionalitet

| (79) | For at bevise støttens proportionalitet tog Ungarn udgangspunkt i de beregninger, der blev anvendt til tilskyndelsesvirkningen. |
| --- | --- |

(79)

For at bevise støttens proportionalitet tog Ungarn udgangspunkt i de beregninger, der blev anvendt til tilskyndelsesvirkningen.

| (80) | Den endelige beregning, som Ungarn anvendte til at forklare de kontrafaktiske scenario og påvise tilskyndelsesvirkning, viser, at sammenlignet med mulighed C, har mulighed D et omkostningsulempe på 143,3 mio. EUR (nutidsværdi på tidspunktet for modtagerens investeringer og placeringsafgørelse, dvs. nutidsværdi i 2010). |
| --- | --- |

(80)

Den endelige beregning, som Ungarn anvendte til at forklare de kontrafaktiske scenario og påvise tilskyndelsesvirkning, viser, at sammenlignet med mulighed C, har mulighed D et omkostningsulempe på 143,3 mio. EUR (nutidsværdi på tidspunktet for modtagerens investeringer og placeringsafgørelse, dvs. nutidsværdi i 2010).

| (81) | Denne omkostningsulempe svarer til 153,8 mio. EUR i 2013-priser (26), som er det år, der gælder for beregning af støtten og dermed også for kravet om proportionalitet. |
| --- | --- |

(81)

Denne omkostningsulempe svarer til 153,8 mio. EUR i 2013-priser (26), som er det år, der gælder for beregning af støtten og dermed også for kravet om proportionalitet.

26

| (82) | Til trods for den maksimale støtte på 133,3 mio. EUR (i nutidsværdi for 2013) (27) er der stadig en omkostningsulempe på 20,5 mio. EUR for mulighed D. |
| --- | --- |

(82)

Til trods for den maksimale støtte på 133,3 mio. EUR (i nutidsværdi for 2013) (27) er der stadig en omkostningsulempe på 20,5 mio. EUR for mulighed D.

27

| (83) | Ungarn mener, at støtten er rimelig, da den ikke fuldt ud kompensere for placeringsulempen. |
| --- | --- |

(83)

Ungarn mener, at støtten er rimelig, da den ikke fuldt ud kompensere for placeringsulempen.

5.5.5.   Støttens negative virkninger på konkurrencen og samhandelen

Støttens negative virkninger på konkurrencen og samhandelen

| (84) | Ungarn understreger, at regionalstøtten udelukkende har til formål at kompensere for de yderligere omkostninger ved mulighed D (udvidelse af produktionsanlægget i Győr) i forhold til mulighed C (produktion i eksisterende anlæg [placering 2 i et støtteberettiget område i EØS berettiget til regionalstøtte i henhold til artikel 107, stk. 3, litra c), i traktaten] og [placering 1 i et ikke-støtteberettiget område i EØS]). Støtten er proportionel, og har ikke nogen indvirkning på konkurrencen, eftersom investeringsprojektet og dennes indvirkning på konkurrencen og samhandelen ville være sket under alle omstændigheder. |
| --- | --- |

(84)

Ungarn understreger, at regionalstøtten udelukkende har til formål at kompensere for de yderligere omkostninger ved mulighed D (udvidelse af produktionsanlægget i Győr) i forhold til mulighed C (produktion i eksisterende anlæg [placering 2 i et støtteberettiget område i EØS berettiget til regionalstøtte i henhold til artikel 107, stk. 3, litra c), i traktaten] og [placering 1 i et ikke-støtteberettiget område i EØS]). Støtten er proportionel, og har ikke nogen indvirkning på konkurrencen, eftersom investeringsprojektet og dennes indvirkning på konkurrencen og samhandelen ville være sket under alle omstændigheder.

5.6.   UNGARNS BEMÆRKNINGER VEDRØRENDE LOVLIGHEDEN AF FORANSTALTNINGEN

UNGARNS BEMÆRKNINGER VEDRØRENDE LOVLIGHEDEN AF FORANSTALTNINGEN

| (85) | De ungarske myndigheder fastholder deres opfattelse af, at støtten ikke kan klassificeres som ulovlig statsstøtte som omhandlet i artikel 1, litra f), i Rådets forordning (EU) 2015/1589 (28) (i det følgende benævnt »procedureforordningen«). De ungarske myndigheder forklarer i denne forbindelse følgende: |
| --- | --- |

(85)

De ungarske myndigheder fastholder deres opfattelse af, at støtten ikke kan klassificeres som ulovlig statsstøtte som omhandlet i artikel 1, litra f), i Rådets forordning (EU) 2015/1589 (28) (i det følgende benævnt »procedureforordningen«). De ungarske myndigheder forklarer i denne forbindelse følgende:

28

| (86) | Artikel 108, stk. 3, i traktaten forpligter medlemsstaterne til at meddele planlagte støtteforanstaltning til Kommissionen. Ved at vedtage gruppefritagelsesforordningen for investeringsstøtte med regionalt sigte (29), har Kommissionen begrænset denne forpligtelse til foranstaltninger, der overskrider anmeldelsestærsklen. De ungarske myndigheder har fortolket denne bestemmelse således, at støtteforanstaltninger under anmeldelsestærsklen og under en eksisterende ordning i alle tilfælde kan bevilges og indføres inden for medlemsstaternes kompetenceområde. |
| --- | --- |

(86)

Artikel 108, stk. 3, i traktaten forpligter medlemsstaterne til at meddele planlagte støtteforanstaltning til Kommissionen. Ved at vedtage gruppefritagelsesforordningen for investeringsstøtte med regionalt sigte (29), har Kommissionen begrænset denne forpligtelse til foranstaltninger, der overskrider anmeldelsestærsklen. De ungarske myndigheder har fortolket denne bestemmelse således, at støtteforanstaltninger under anmeldelsestærsklen og under en eksisterende ordning i alle tilfælde kan bevilges og indføres inden for medlemsstaternes kompetenceområde.

29

| (87) | Ungarn fremfører desuden, at denne fortolkning er i overensstemmelse med bestemmelserne i meddelelsen om tilbundsgående undersøgelser, som bekræfter, at medlemsstaterne bevarer muligheden for at yde støtte op til det niveau, der svarer til det maksimalt tilladte beløb for en investering med støtteberettigede udgifter på 100 mio. EUR kan modtage i henhold til de gældende regler, selv om Kommissionen har vedtaget en negativ afgørelse (30). |
| --- | --- |

(87)

Ungarn fremfører desuden, at denne fortolkning er i overensstemmelse med bestemmelserne i meddelelsen om tilbundsgående undersøgelser, som bekræfter, at medlemsstaterne bevarer muligheden for at yde støtte op til det niveau, der svarer til det maksimalt tilladte beløb for en investering med støtteberettigede udgifter på 100 mio. EUR kan modtage i henhold til de gældende regler, selv om Kommissionen har vedtaget en negativ afgørelse (30).

30

| (88) | Desuden er denne tilgang og fortolkning aldrig blevet diskuteret af Kommissionen både i den nuværende anmeldelsesprocedure og i tidligere anmeldelser foretaget af de ungarske myndigheder (31), og desuden synes Ungarn, at Kommissionen tidligere har fortolket anmeldelsespligten for medlemsstaterne på samme måde som de ungarske myndigheder (32). |
| --- | --- |

(88)

Desuden er denne tilgang og fortolkning aldrig blevet diskuteret af Kommissionen både i den nuværende anmeldelsesprocedure og i tidligere anmeldelser foretaget af de ungarske myndigheder (31), og desuden synes Ungarn, at Kommissionen tidligere har fortolket anmeldelsespligten for medlemsstaterne på samme måde som de ungarske myndigheder (32).

31

32

| (89) | Derudover fremhæver de ungarske myndigheder desuden, at den etablerede retspraksis hos de europæiske domstole (33) kan medlemsstaterne, som overholder deres anmeldelsesforpligtelse i henhold til artikel 108, stk. 3, i traktaten, ikke være i en dårligere position i forhold til dem, der har tilsidesat anmeldelsespligten, idet dette ville krænke det grundlæggende formål med artikel 108, stk. 3, i traktaten. Derfor ville en fortolkning, som ikke tillader medlemsstaterne at yde støtte op til den individuelle anmeldelsestærskel, også modsige retspraksis med en vidtrækkende negativ konsekvens for både medlemsstater og modtagere. |
| --- | --- |

(89)

Derudover fremhæver de ungarske myndigheder desuden, at den etablerede retspraksis hos de europæiske domstole (33) kan medlemsstaterne, som overholder deres anmeldelsesforpligtelse i henhold til artikel 108, stk. 3, i traktaten, ikke være i en dårligere position i forhold til dem, der har tilsidesat anmeldelsespligten, idet dette ville krænke det grundlæggende formål med artikel 108, stk. 3, i traktaten. Derfor ville en fortolkning, som ikke tillader medlemsstaterne at yde støtte op til den individuelle anmeldelsestærskel, også modsige retspraksis med en vidtrækkende negativ konsekvens for både medlemsstater og modtagere.

33

| (90) | I overensstemmelse med ovennævnte bestemmelser besluttede de ungarske myndigheder at fremsætte den fritagne støtteforanstaltning til fordel for AHM på baggrund af den eksisterende støtteordning (XR 47/2011). Dog oversteg det tildelte beløb ikke den gældende anmeldestærskel, mens den del af støtten, der oversteg tærsklen, blev givet betinget af Kommissionens endelige afgørelse. De ungarske myndigheder bekræfter, at der ikke er blevet, og ikke vil blive, udbetalt støtte over ovenstående anmeldelsestærskel uden Kommissionens godkendelse. |
| --- | --- |

(90)

I overensstemmelse med ovennævnte bestemmelser besluttede de ungarske myndigheder at fremsætte den fritagne støtteforanstaltning til fordel for AHM på baggrund af den eksisterende støtteordning (XR 47/2011). Dog oversteg det tildelte beløb ikke den gældende anmeldestærskel, mens den del af støtten, der oversteg tærsklen, blev givet betinget af Kommissionens endelige afgørelse. De ungarske myndigheder bekræfter, at der ikke er blevet, og ikke vil blive, udbetalt støtte over ovenstående anmeldelsestærskel uden Kommissionens godkendelse.

| (91) | De ungarske myndigheder mener derfor, at de fuldt ud har overholdt deres forpligtelse om at underrette Kommissionen om støttebeløbene over anmeldelsestærsklen; derfor er støtten til AHM ikke er »ulovlig støtte«. |
| --- | --- |

(91)

De ungarske myndigheder mener derfor, at de fuldt ud har overholdt deres forpligtelse om at underrette Kommissionen om støttebeløbene over anmeldelsestærsklen; derfor er støtten til AHM ikke er »ulovlig støtte«.

6.   VURDERING AF FORANSTALTNINGEN/STØTTEN

VURDERING AF FORANSTALTNINGEN/STØTTEN

6.1.   YDELSE AF STATSSTØTTE

YDELSE AF STATSSTØTTE

| (92) | Den finansielle støtte i form af et direkte tilskud og et fradrag i selskabsskatten blev/bliver tildelt af de ungarske myndigheder og finansieres over det almindelige statsbudget. Støtten er således givet af en medlemsstat og gennem statsmidler efter traktatens artikel 107, stk. 1, i traktaten. |
| --- | --- |

(92)

Den finansielle støtte i form af et direkte tilskud og et fradrag i selskabsskatten blev/bliver tildelt af de ungarske myndigheder og finansieres over det almindelige statsbudget. Støtten er således givet af en medlemsstat og gennem statsmidler efter traktatens artikel 107, stk. 1, i traktaten.

| (93) | Som støtte til en enkelt virksomhed, nemlig AHM, er foranstaltningen selektiv. |
| --- | --- |

(93)

Som støtte til en enkelt virksomhed, nemlig AHM, er foranstaltningen selektiv.

| (94) | Den finansielle støtte i form af en skattebegunstigelse fritager virksomheden for omkostninger, som den normalt skulle påtage sig. Den finansielle støtte i form af et direkte tilskud giver virksomheden en fordel, som den ikke ville have under normale markedsbetingelser. Derfor har virksomheden en økonomisk fordel i forhold til sine konkurrenter. |
| --- | --- |

(94)

Den finansielle støtte i form af en skattebegunstigelse fritager virksomheden for omkostninger, som den normalt skulle påtage sig. Den finansielle støtte i form af et direkte tilskud giver virksomheden en fordel, som den ikke ville have under normale markedsbetingelser. Derfor har virksomheden en økonomisk fordel i forhold til sine konkurrenter.

| (95) | Den finansielle støtte blev/bliver givet til en investering i bilsektoren, som er underlagt intensiv samhandel mellem medlemsstaterne, og som delvist erstatter leverancer af mellemprodukter fra andre medlemsstater. Derfor påvirker foranstaltningen samhandelen mellem medlemsstaterne. |
| --- | --- |

(95)

Den finansielle støtte blev/bliver givet til en investering i bilsektoren, som er underlagt intensiv samhandel mellem medlemsstaterne, og som delvist erstatter leverancer af mellemprodukter fra andre medlemsstater. Derfor påvirker foranstaltningen samhandelen mellem medlemsstaterne.

| (96) | Begunstigelsen af AHM og dens produktion betyder, at konkurrencen fordrejes eller trues med at blive fordrejet. |
| --- | --- |

(96)

Begunstigelsen af AHM og dens produktion betyder, at konkurrencen fordrejes eller trues med at blive fordrejet.

| (97) | Kommissionen mener derfor, at den planlagte foranstaltning udgør statsstøtte som omhandlet i traktatens artikel 107, stk. 1, i traktaten. |
| --- | --- |

(97)

Kommissionen mener derfor, at den planlagte foranstaltning udgør statsstøtte som omhandlet i traktatens artikel 107, stk. 1, i traktaten.

6.2.   LOVLIGHEDEN AF STØTTEFORANSTALTNINGEN

LOVLIGHEDEN AF STØTTEFORANSTALTNINGEN

| (98) | Kommissionen bemærker, at de ungarske myndigheder anmeldte hele hjælpepakken til AHM, men kun det beløb, der oversteg anmeldelsestærsklen, blev tildelt på betingelse af Kommissionens godkendelse, hvorimod beløbet under anmeldelsestærsklen blev udbetalt på grundlag af en gruppefritaget støtteordning. Kommissionen mener, at denne fremgangsmåde er i strid med artikel 108, stk. 3, i traktaten, og at støtten derfor er ulovlig som defineret i artikel 1, litra f), i procedureforordningen. |
| --- | --- |

(98)

Kommissionen bemærker, at de ungarske myndigheder anmeldte hele hjælpepakken til AHM, men kun det beløb, der oversteg anmeldelsestærsklen, blev tildelt på betingelse af Kommissionens godkendelse, hvorimod beløbet under anmeldelsestærsklen blev udbetalt på grundlag af en gruppefritaget støtteordning. Kommissionen mener, at denne fremgangsmåde er i strid med artikel 108, stk. 3, i traktaten, og at støtten derfor er ulovlig som defineret i artikel 1, litra f), i procedureforordningen.

| (99) | Kommissionen er ikke enig i de argumenter, som de ungarske myndigheder har fremsat angående tolkningen af gruppefritagelsesforordningen for investeringsstøtte med regionalt sigte. Ifølge artikel 7, litra e), i gruppefritagelsesforordningen for investeringsstøtte med regionalt sigte er regionalstøtte fortsat underlagt anmeldelsespligten i henhold til artikel 108, stk. 3, i traktaten, hvis det samlede støttebeløb fra alle finansieringskilder overstiger 75 % af det maksimale støttebeløb, som en investering med støtteberettigede udgifter på 100 mio. EUR kunne modtage ved at anvende gældende standardloft for støtte for store virksomheder i det godkendte regionalstøttekort på det tidspunkt, hvor støtten tildeles. Denne bestemmelse, der svarer til punkt 64 af regionalstøtteretningslinjerne for 2007-2013, stammer fra artikel 6, stk. 2, i Kommissionens forordning (EF) nr. 800/2008 (34) (»den generelle gruppefritagelsesforordning«). |
| --- | --- |

(99)

Kommissionen er ikke enig i de argumenter, som de ungarske myndigheder har fremsat angående tolkningen af gruppefritagelsesforordningen for investeringsstøtte med regionalt sigte. Ifølge artikel 7, litra e), i gruppefritagelsesforordningen for investeringsstøtte med regionalt sigte er regionalstøtte fortsat underlagt anmeldelsespligten i henhold til artikel 108, stk. 3, i traktaten, hvis det samlede støttebeløb fra alle finansieringskilder overstiger 75 % af det maksimale støttebeløb, som en investering med støtteberettigede udgifter på 100 mio. EUR kunne modtage ved at anvende gældende standardloft for støtte for store virksomheder i det godkendte regionalstøttekort på det tidspunkt, hvor støtten tildeles. Denne bestemmelse, der svarer til punkt 64 af regionalstøtteretningslinjerne for 2007-2013, stammer fra artikel 6, stk. 2, i Kommissionens forordning (EF) nr. 800/2008 (34) (»den generelle gruppefritagelsesforordning«).

fra alle finansieringskilder

34

| (100) | De støtteordninger, der anvendes af de ungarske myndigheder i støttepakken til AHM, henviser til artikel 7, litra e), i gruppefritagelsesforordningen for investeringsstøtte med regionalt sigte og til punkt 64 i regionalstøtteretningslinjerne for 2007-2013. |
| --- | --- |

(100)

De støtteordninger, der anvendes af de ungarske myndigheder i støttepakken til AHM, henviser til artikel 7, litra e), i gruppefritagelsesforordningen for investeringsstøtte med regionalt sigte og til punkt 64 i regionalstøtteretningslinjerne for 2007-2013.

| (101) | De støtteberettigede udgifter til investeringer overstiger 100 mio. EUR, og det samlede støttebeløb (tilskud og fradrag) er over anmeldelsestærsklen. Ved beregningen af anmeldelsestærsklen skal støtten fra alle kilder tages i betragtning. Denne holdning er blevet bekræftet af Kommissionen i en tidligere sag (SA.32036 — sagen Mondi Swiecie (35)). Når denne tærskel overskrides, falder hele støttepakken (36) uden for gruppefritagelsesforordningen for investeringsstøtte med regionalt sigte og skal anmeldes til Kommissionen, som vil vurdere dens forenelighed på grundlag af de gældende retningslinjer. I denne forbindelse har Kommissionen vurderet støttepakken anmeldt af de ungarske myndigheder på grundlag af de generelle kriterier for forenelighed af regionalstøtteretningslinjerne for 2007-2013, og konkluderet i sin åbningsafgørelse, at mens disse kriterier er overholdt, har den sine tvivl med hensyn til overholdelsen af de tærskler, der er fastsat i punkt 68 i regionalstøtteretningslinjerne for 2007-2013. Derfor vil det være i strid med gældende regler at anvende betingelserne for forenelighed i regionalstøtteretningslinjerne for 2007-2013 på den anmeldte støttepakke, men det kan overvejes, at beløbet under anmeldelsestærsklen kan tildeles lovligt på grundlag af de eksisterende ordninger og bestemmelser for gruppefritagelsesforordningen for investeringsstøtte med regionalt sigte, inden Kommissionen træffer beslutning om den anmeldte støtteforanstaltning. |
| --- | --- |

(101)

De støtteberettigede udgifter til investeringer overstiger 100 mio. EUR, og det samlede støttebeløb (tilskud og fradrag) er over anmeldelsestærsklen. Ved beregningen af anmeldelsestærsklen skal støtten fra alle kilder tages i betragtning. Denne holdning er blevet bekræftet af Kommissionen i en tidligere sag (SA.32036 — sagen Mondi Swiecie (35)). Når denne tærskel overskrides, falder hele støttepakken (36) uden for gruppefritagelsesforordningen for investeringsstøtte med regionalt sigte og skal anmeldes til Kommissionen, som vil vurdere dens forenelighed på grundlag af de gældende retningslinjer. I denne forbindelse har Kommissionen vurderet støttepakken anmeldt af de ungarske myndigheder på grundlag af de generelle kriterier for forenelighed af regionalstøtteretningslinjerne for 2007-2013, og konkluderet i sin åbningsafgørelse, at mens disse kriterier er overholdt, har den sine tvivl med hensyn til overholdelsen af de tærskler, der er fastsat i punkt 68 i regionalstøtteretningslinjerne for 2007-2013. Derfor vil det være i strid med gældende regler at anvende betingelserne for forenelighed i regionalstøtteretningslinjerne for 2007-2013 på den anmeldte støttepakke, men det kan overvejes, at beløbet under anmeldelsestærsklen kan tildeles lovligt på grundlag af de eksisterende ordninger og bestemmelser for gruppefritagelsesforordningen for investeringsstøtte med regionalt sigte, inden Kommissionen træffer beslutning om den anmeldte støtteforanstaltning.

35

36

| (102) | Angående fodnoten til punkt 56 i meddelelsen om tilbundsgående undersøgelser har Kommissionen tidligere afvist argumentet om, at dens autoritet til at undersøge om en støtteforanstaltning er forenelig med meddelelsen om tilbundsgående undersøgelser er begrænset til den del af de ansøgte støttebeløb, der er over anmeldelsestærsklen (37). Kommissionen skal minde om sin forpligtelse til at kontrollere, på grundlag af en mere detaljeret undersøgelse af støttens tilskyndelsesvirkning og proportionaliteten af støtteforanstaltningerne, hvor en tilbundsgående undersøgelse er relevant, dvs. anmeldelsespligtig regionalstøtte til store investeringsprojekter, der opfylder de relevante betingelser i regionalstøtteretningslinjerne for 2007-2013. |
| --- | --- |

(102)

Angående fodnoten til punkt 56 i meddelelsen om tilbundsgående undersøgelser har Kommissionen tidligere afvist argumentet om, at dens autoritet til at undersøge om en støtteforanstaltning er forenelig med meddelelsen om tilbundsgående undersøgelser er begrænset til den del af de ansøgte støttebeløb, der er over anmeldelsestærsklen (37). Kommissionen skal minde om sin forpligtelse til at kontrollere, på grundlag af en mere detaljeret undersøgelse af støttens tilskyndelsesvirkning og proportionaliteten af støtteforanstaltningerne, hvor en tilbundsgående undersøgelse er relevant, dvs. anmeldelsespligtig regionalstøtte til store investeringsprojekter, der opfylder de relevante betingelser i regionalstøtteretningslinjerne for 2007-2013.

37

| (103) | Med hensyn til muligheden for at tildele støtte op til anmeldelsestærsklen, der er fastsat i artikel 6, stk. 2, i den generelle gruppefritagelsesforordning, er det vigtigt at bemærke, at formuleringen af fodnoten til punkt 56 i meddelelsen om tilbundsgående undersøgelser blot anfører, at medlemsstaterne bevarer muligheden for at tildele støtte op til anmeldelsestærsklen. Logikken i opbygningen af de anvendte regler (gruppefritagelsesforordningen for investeringsstøtte med regionalt sigte, regionalstøtteretningslinjerne for 2007-2013, meddelelsen om tilbundsgående undersøgelser) er, at når støtten fra alle kilder er begrænset til anmeldelsestærsklen, er medlemsstaterne ikke nødt til at indsende projektet til en detaljeret undersøgelse af Kommissionen og kan gennemføre støtteforanstaltningen i overensstemmelse med betingelserne i gruppefritagelsesforordningen. Men så snart medlemsstaten beslutter at tildele en støttepakke, der overstiger anmeldelsestærsklen, er hele beløbet underlagt anmeldelsespligten, og dens forenelighed skal vurderes på grundlag af de gældende retningslinjer. Det er præcist, hvad der er også udtrykt i betragtning 7 i den generelle gruppefritagelsesforordning, hvor det hedder, at »statsstøtte som omhandlet i traktatens artikel 87, stk. 1, som ikke er omfattet af denne forordning, skal være omfattet af anmeldelsespligten i traktatens artikel 88, stk. 3. Denne forordning bør ikke berøre medlemsstaternes mulighed for at anmelde støtte, som svarer til målene i denne forordning. En sådan støtte vil blive vurderet af Kommissionen, navnlig på grundlag af kriterierne i denne forordning og i overensstemmelse med kriterierne i særlige retningslinjer eller rammer vedtaget af Kommissionen, hvor støtteforanstaltningen på spil falder inden for anvendelsesområdet for et sådant særligt instrument«. |
| --- | --- |

(103)

Med hensyn til muligheden for at tildele støtte op til anmeldelsestærsklen, der er fastsat i artikel 6, stk. 2, i den generelle gruppefritagelsesforordning, er det vigtigt at bemærke, at formuleringen af fodnoten til punkt 56 i meddelelsen om tilbundsgående undersøgelser blot anfører, at medlemsstaterne bevarer muligheden for at tildele støtte op til anmeldelsestærsklen. Logikken i opbygningen af de anvendte regler (gruppefritagelsesforordningen for investeringsstøtte med regionalt sigte, regionalstøtteretningslinjerne for 2007-2013, meddelelsen om tilbundsgående undersøgelser) er, at når støtten fra alle kilder er begrænset til anmeldelsestærsklen, er medlemsstaterne ikke nødt til at indsende projektet til en detaljeret undersøgelse af Kommissionen og kan gennemføre støtteforanstaltningen i overensstemmelse med betingelserne i gruppefritagelsesforordningen. Men så snart medlemsstaten beslutter at tildele en støttepakke, der overstiger anmeldelsestærsklen, er hele beløbet underlagt anmeldelsespligten, og dens forenelighed skal vurderes på grundlag af de gældende retningslinjer. Det er præcist, hvad der er også udtrykt i betragtning 7 i den generelle gruppefritagelsesforordning, hvor det hedder, at »statsstøtte som omhandlet i traktatens artikel 87, stk. 1, som ikke er omfattet af denne forordning, skal være omfattet af anmeldelsespligten i traktatens artikel 88, stk. 3. Denne forordning bør ikke berøre medlemsstaternes mulighed for at anmelde støtte, som svarer til målene i denne forordning. En sådan støtte vil blive vurderet af Kommissionen, navnlig på grundlag af kriterierne i denne forordning og i overensstemmelse med kriterierne i særlige retningslinjer eller rammer vedtaget af Kommissionen, hvor støtteforanstaltningen på spil falder inden for anvendelsesområdet for et sådant særligt instrument«.

| (104) | Før Kommissionen træffer en afgørelse om den anmeldte støtte, kan medlemsstaten trække anmeldelsen tilbage og tildele støtten på grundlag af den gældende gruppefritagelsesforordning, hvis støttebeløbet reduceres til eller er under anmeldelsestærsklen og alle bestemmelserne i den gældende gruppefritagelse overholdes. |
| --- | --- |

(104)

Før Kommissionen træffer en afgørelse om den anmeldte støtte, kan medlemsstaten trække anmeldelsen tilbage og tildele støtten på grundlag af den gældende gruppefritagelsesforordning, hvis støttebeløbet reduceres til eller er under anmeldelsestærsklen og alle bestemmelserne i den gældende gruppefritagelse overholdes.

| (105) | De ungarske myndigheder påberåber sig Kommissionens tidligere beslutningspraksis (38). Kommissionen mener, at forholdene i den citerede sag Ibiden ikke kan sammenlignes med denne sag, da den blev truffet på grundlag af et andet retsgrundlag (regionalstøtteretningslinjerne for 2000-2006) og MSF 2002 (39), og ikke i anvendelse af gruppefritagelsesforordningen for investeringsstøtte med regionalt sigte og regionalstøtteretningslinjerne for 2007-2013. Under alle omstændigheder har Kommissionen udviklet en anden beslutningspraksis i løbet af de sidste år (f.eks. i afgørelserne om Mondi og BMW afgørelser nævnt ovenfor). |
| --- | --- |

(105)

De ungarske myndigheder påberåber sig Kommissionens tidligere beslutningspraksis (38). Kommissionen mener, at forholdene i den citerede sag Ibiden ikke kan sammenlignes med denne sag, da den blev truffet på grundlag af et andet retsgrundlag (regionalstøtteretningslinjerne for 2000-2006) og MSF 2002 (39), og ikke i anvendelse af gruppefritagelsesforordningen for investeringsstøtte med regionalt sigte og regionalstøtteretningslinjerne for 2007-2013. Under alle omstændigheder har Kommissionen udviklet en anden beslutningspraksis i løbet af de sidste år (f.eks. i afgørelserne om Mondi og BMW afgørelser nævnt ovenfor).

38

39

| (106) | Endelig ændres ovennævnte konklusioner ikke ved det faktum, at retspraksis fastslog, at medlemsstater, som overholder deres anmeldelsesforpligtelse i henhold til artikel 108, stk. 3, i traktaten, ikke kan placeres i dårlige position end dem, der havde tilsidesat anmeldelsespligten. Kommissionen bemærker, at i den citerede dom (40) blev dette argument fremført med hensyn til foreneligheden af en støtteforanstaltning, som blev gennemført i strid med forpligtelserne i henhold til artikel 108, stk. 3, i traktaten. Retten konkluderede, at der yderligere skal overvejes, om de konkrete virkninger af den støtte, der allerede er trådt i kraft, tilskynder medlemsstaterne til først at anmelde investeringsprojekter til Kommissionen, når de er gennemførte og forhindrer virkningen af forbuddet i traktatens artikel 108, stk. 3, i traktaten. Kommissionen mener derfor, at retspraksis påberåbt af de ungarske myndigheder ikke er relevant for så vidt angår anmeldelsespligten i henhold til artikel 108, stk. 3, i traktaten. |
| --- | --- |

(106)

Endelig ændres ovennævnte konklusioner ikke ved det faktum, at retspraksis fastslog, at medlemsstater, som overholder deres anmeldelsesforpligtelse i henhold til artikel 108, stk. 3, i traktaten, ikke kan placeres i dårlige position end dem, der havde tilsidesat anmeldelsespligten. Kommissionen bemærker, at i den citerede dom (40) blev dette argument fremført med hensyn til foreneligheden af en støtteforanstaltning, som blev gennemført i strid med forpligtelserne i henhold til artikel 108, stk. 3, i traktaten. Retten konkluderede, at der yderligere skal overvejes, om de konkrete virkninger af den støtte, der allerede er trådt i kraft, tilskynder medlemsstaterne til først at anmelde investeringsprojekter til Kommissionen, når de er gennemførte og forhindrer virkningen af forbuddet i traktatens artikel 108, stk. 3, i traktaten. Kommissionen mener derfor, at retspraksis påberåbt af de ungarske myndigheder ikke er relevant for så vidt angår anmeldelsespligten i henhold til artikel 108, stk. 3, i traktaten.

40

| (107) | På baggrund af ovenstående konkluderer Kommissionen, at støtten til AHM er ulovlig. Denne konklusion kan dog ikke påvirke vurderingen af støttens forenelighed med det indre marked. |
| --- | --- |

(107)

På baggrund af ovenstående konkluderer Kommissionen, at støtten til AHM er ulovlig. Denne konklusion kan dog ikke påvirke vurderingen af støttens forenelighed med det indre marked.

6.3.   RETSGRUNDLAG FOR UNDERSØGELSEN

RETSGRUNDLAG FOR UNDERSØGELSEN

| (108) | Formålet med støtten er at fremme den regionale udvikling. Eftersom aftalen om investering uden trykkeenheden blev underskrevet den 6. juli 2011 (for trykkeenheden den 26. september 2011), kun med forbehold af Kommissionens godkendelse, mener Kommissionen, at støtten blev ydet før juli 2014 og dermed skal vurderes, jf. punkt 188 i regionalstøtteretningslinjerne for 2014-2020, på grundlag af regionalstøtteretningslinjerne for 2007-2013, navnlig bestemmelserne om regionalstøtte til store investeringsprojekter, der er fastsat i punkt 68. Hvis de bemærkninger, der modtages som svar på indledningen af den formelle undersøgelse inden for den fastsatte frist, ikke sætter Kommissionen i stand til uden tvivl at konkludere i den formelle undersøgelse, at tærsklerne fastsat i punkt 68, litra a) og b), i regionalstøtteretningslinjerne for 2007-2013 ikke er overskredet, er det nødvendigt at foretage en tilbundsgående undersøgelse ud fra kriterierne i meddelelsen om tilbundsgående undersøgelser. |
| --- | --- |

(108)

Formålet med støtten er at fremme den regionale udvikling. Eftersom aftalen om investering uden trykkeenheden blev underskrevet den 6. juli 2011 (for trykkeenheden den 26. september 2011), kun med forbehold af Kommissionens godkendelse, mener Kommissionen, at støtten blev ydet før juli 2014 og dermed skal vurderes, jf. punkt 188 i regionalstøtteretningslinjerne for 2014-2020, på grundlag af regionalstøtteretningslinjerne for 2007-2013, navnlig bestemmelserne om regionalstøtte til store investeringsprojekter, der er fastsat i punkt 68. Hvis de bemærkninger, der modtages som svar på indledningen af den formelle undersøgelse inden for den fastsatte frist, ikke sætter Kommissionen i stand til uden tvivl at konkludere i den formelle undersøgelse, at tærsklerne fastsat i punkt 68, litra a) og b), i regionalstøtteretningslinjerne for 2007-2013 ikke er overskredet, er det nødvendigt at foretage en tilbundsgående undersøgelse ud fra kriterierne i meddelelsen om tilbundsgående undersøgelser.

| (109) | Kommissionen skal gennemføre sin undersøgelse i tre trin:






  — | For det første skal den bekræfte, at foranstaltningen er forenelig med de generelle bestemmelser i regionalstøtteretningslinjerne for 2007-2013. |
| --- | --- | --- |

(109)

Kommissionen skal gennemføre sin undersøgelse i tre trin:

—

For det første skal den bekræfte, at foranstaltningen er forenelig med de generelle bestemmelser i regionalstøtteretningslinjerne for 2007-2013.

| — | For det andet skal den kontrollere, hvorvidt den uden tvivl kan udelukke, at testene i punkt 68, litra a) og b) i regionalstøtteretningslinjerne for 2007-2013 ikke kræver en tilbundsgående undersøgelse. |
| --- | --- |

—

For det andet skal den kontrollere, hvorvidt den uden tvivl kan udelukke, at testene i punkt 68, litra a) og b) i regionalstøtteretningslinjerne for 2007-2013 ikke kræver en tilbundsgående undersøgelse.

| — | For det tredje, afhængigt af udfaldet af undersøgelsen i trin 2, kan det være nødvendigt at foretage en tilbundsgående undersøgelse (41). |
| --- | --- |

—

For det tredje, afhængigt af udfaldet af undersøgelsen i trin 2, kan det være nødvendigt at foretage en tilbundsgående undersøgelse (41).

41

6.4.   FORANSTALTNINGENS FORENELIGHED MED STANDARDFORENELIGHEDSKRITERIER I REGIONALSTØTTERETNINGSLINJERNE FOR 2007-2013

FORANSTALTNINGENS FORENELIGHED MED STANDARDFORENELIGHEDSKRITERIER I REGIONALSTØTTERETNINGSLINJERNE FOR 2007-2013

| (110) | Kommissionen fastslog allerede i stk. 54 i åbningsafgørelsen, at støtten var i overensstemmelse med de generelle forenelighedskriterier i regionalstøtteretningslinjerne for 2007-2013. Den formelle undersøgelse afslørede intet, der ville sætte spørgsmålstegn ved denne vurdering. Kommissionen bemærker navnlig følgende:






  — | Støtten tildeles inden for rammerne af en gruppefritagelsesordning (tilskud på grundlag af støtteordningen XR 47/2007) samt en godkendt støtteordning (fradrag på grundlag af støtteordningen N 651/2006). Begge ordninger overholder standardforenelighedskriterierne i regionalstøtteretningslinjerne for 2007-2013. |
| --- | --- | --- |

(110)

Kommissionen fastslog allerede i stk. 54 i åbningsafgørelsen, at støtten var i overensstemmelse med de generelle forenelighedskriterier i regionalstøtteretningslinjerne for 2007-2013. Den formelle undersøgelse afslørede intet, der ville sætte spørgsmålstegn ved denne vurdering. Kommissionen bemærker navnlig følgende:

—

Støtten tildeles inden for rammerne af en gruppefritagelsesordning (tilskud på grundlag af støtteordningen XR 47/2007) samt en godkendt støtteordning (fradrag på grundlag af støtteordningen N 651/2006). Begge ordninger overholder standardforenelighedskriterierne i regionalstøtteretningslinjerne for 2007-2013.

| — | Det projekt, som skal støttes, ligger i Győr, i den vestlige Transdonau-region (Nyugat-Dunántúl) i Ungarn, et område berettiget til regional investeringsstøtte som fastlagt af de relevante ungarske regionalstøttekort. |
| --- | --- |

—

Det projekt, som skal støttes, ligger i Győr, i den vestlige Transdonau-region (Nyugat-Dunántúl) i Ungarn, et område berettiget til regional investeringsstøtte som fastlagt af de relevante ungarske regionalstøttekort.

| — | Der er intet, der tyder på, at VW-koncernen i almindelighed eller AHM i særdeleshed bliver en kriseramt virksomhed i henhold til Fællesskabets rammebestemmelser for statsstøtte til redning og omstrukturering af kriseramte virksomheder (42). Derfor er støttemodtageren berettiget til regionalstøtte i henhold til punkt 9 i regionalstøtteretningslinjerne for 2007-2013. |
| --- | --- |

—

Der er intet, der tyder på, at VW-koncernen i almindelighed eller AHM i særdeleshed bliver en kriseramt virksomhed i henhold til Fællesskabets rammebestemmelser for statsstøtte til redning og omstrukturering af kriseramte virksomheder (42). Derfor er støttemodtageren berettiget til regionalstøtte i henhold til punkt 9 i regionalstøtteretningslinjerne for 2007-2013.

42

| — | Projektet omfatter en nyinvestering i henhold til punkt 34 i regionalstøtteretningslinjerne for 2007-2013. Nyinvesteringer defineres i punkt 34 i regionalstøtteretningslinjerne for 2007-2013 som en investering i materielle og immaterielle aktiver vedrørende i) etablering af en ny virksomhed, ii) udvidelse af en bestående virksomhed, iii) diversificering af produktionen til nye tillægsprodukter og iv) en fundamental ændring i den samlede produktionsproces for en eksisterende virksomhed. Investeringsprojektet vedrører en investering i en eksisterende virksomhed og har elementer 1) af fundamental ændring af produktionsprocessen (udskiftning af platformbaserede samlingsteknologi med MQB-teknologi), kombineret med øget standardisering og vertikal integration af produktionsprocessen (fuldt integreret bilfremstillingsanlæg, i stedet for en samlefabrik), 2) diversificering af virksomhedens produktion (nye A3 Sedan, karosseridele fra trykkeenheden) samt 3) en udvidelse af samlekapaciteten. |
| --- | --- |

—

Projektet omfatter en nyinvestering i henhold til punkt 34 i regionalstøtteretningslinjerne for 2007-2013. Nyinvesteringer defineres i punkt 34 i regionalstøtteretningslinjerne for 2007-2013 som en investering i materielle og immaterielle aktiver vedrørende i) etablering af en ny virksomhed, ii) udvidelse af en bestående virksomhed, iii) diversificering af produktionen til nye tillægsprodukter og iv) en fundamental ændring i den samlede produktionsproces for en eksisterende virksomhed. Investeringsprojektet vedrører en investering i en eksisterende virksomhed og har elementer 1) af fundamental ændring af produktionsprocessen (udskiftning af platformbaserede samlingsteknologi med MQB-teknologi), kombineret med øget standardisering og vertikal integration af produktionsprocessen (fuldt integreret bilfremstillingsanlæg, i stedet for en samlefabrik), 2) diversificering af virksomhedens produktion (nye A3 Sedan, karosseridele fra trykkeenheden) samt 3) en udvidelse af samlekapaciteten.

| — | I overensstemmelse med punkt 40 i regionalstøtteretningslinjerne for 2007-2013 er AHM forpligtede til at beholde deres investeringer i regionen i en periode på mindst fem år efter projektets afslutning. |
| --- | --- |

—

I overensstemmelse med punkt 40 i regionalstøtteretningslinjerne for 2007-2013 er AHM forpligtede til at beholde deres investeringer i regionen i en periode på mindst fem år efter projektets afslutning.

| — | Modtageren leverer, i overensstemmelse med punkt 39 i regionalstøtteretningslinjerne for 2007-2013, et finansielt bidrag på mindst 25 % af de støtteberettigede omkostninger på en måde, der er uden nogen form for offentlig støtte. |
| --- | --- |

—

Modtageren leverer, i overensstemmelse med punkt 39 i regionalstøtteretningslinjerne for 2007-2013, et finansielt bidrag på mindst 25 % af de støtteberettigede omkostninger på en måde, der er uden nogen form for offentlig støtte.

| — | De formelle krav i forbindelse med tilskyndelsesvirkningen, der er fastsat i punkt 38 i regionalstøtteretningslinjerne for 2007-2013, respekteres. |
| --- | --- |

—

De formelle krav i forbindelse med tilskyndelsesvirkningen, der er fastsat i punkt 38 i regionalstøtteretningslinjerne for 2007-2013, respekteres.

| — | De støtteberettigede investeringsomkostninger (se tabel II) defineres i overensstemmelse med regionalstøtteretningslinjerne for 2007-2013 og kumuleringsreglerne overholdes. |
| --- | --- |

—

De støtteberettigede investeringsomkostninger (se tabel II) defineres i overensstemmelse med regionalstøtteretningslinjerne for 2007-2013 og kumuleringsreglerne overholdes.

| — | Tidligere investeringer falder uden for den 3-årige periode, der definerer et enkelt investeringsprojekt. |
| --- | --- |

—

Tidligere investeringer falder uden for den 3-årige periode, der definerer et enkelt investeringsprojekt.

| — | De samlede støtteberettigede udgifter for projektet er 355 550 mio. HUF (1 186 mio. EUR), diskonteret til datoen for notifikationen. I overensstemmelse med nedjusteringsmekanismen fastsat i punkt 67 i regionalstøtteretningslinjerne for 2007-2013 fører dette til en maksimalt tilladt støtteintensitet på 11,24 % bruttosubventionsækvivalent) for projektet. |
| --- | --- |

—

De samlede støtteberettigede udgifter for projektet er 355 550 mio. HUF (1 186 mio. EUR), diskonteret til datoen for notifikationen. I overensstemmelse med nedjusteringsmekanismen fastsat i punkt 67 i regionalstøtteretningslinjerne for 2007-2013 fører dette til en maksimalt tilladt støtteintensitet på 11,24 % bruttosubventionsækvivalent) for projektet.

| — | Da intensiteten af den påtænkte støtte (39 952 mio. HUF; 133,3 mio. EUR. i nutidsværdi; 11,24 % støtteintensitet), ikke overstiger den maksimalt tilladte støtteintensitet, overholder den foreslåede støtteintensitet for projektet regionalstøtteretningslinjerne for 2007-2013. Ungarn har bekræftet, at der ikke vil blive tildelt anden støtte end den anmeldte støtte til projektet. |
| --- | --- |

—

Da intensiteten af den påtænkte støtte (39 952 mio. HUF; 133,3 mio. EUR. i nutidsværdi; 11,24 % støtteintensitet), ikke overstiger den maksimalt tilladte støtteintensitet, overholder den foreslåede støtteintensitet for projektet regionalstøtteretningslinjerne for 2007-2013. Ungarn har bekræftet, at der ikke vil blive tildelt anden støtte end den anmeldte støtte til projektet.

| (111) | På baggrund heraf er Kommissionen af den opfattelse, at standardforenelighedskriterierne i regionalstøtteretningslinjerne for er opfyldt. |
| --- | --- |

(111)

På baggrund heraf er Kommissionen af den opfattelse, at standardforenelighedskriterierne i regionalstøtteretningslinjerne for er opfyldt.

6.5.   ANVENDELSEN AF DE TEST, DER ER FASTSAT I BESTEMMELSERNE I PUNKT 68 I REGIONALSTØTTERETNINGSLINJERNE FOR 2007-2013

ANVENDELSEN AF DE TEST, DER ER FASTSAT I BESTEMMELSERNE I PUNKT 68 I REGIONALSTØTTERETNINGSLINJERNE FOR 2007-2013

| (112) | Kommissionen fastslog i betragtning 105 i åbningsafgørelsen, at hvis de modtagne bemærkninger til indledningen af den formelle undersøgelsesprocedure ikke gør det muligt for Kommissionen at konkludere uden tvivl, at tærsklerne fastsat i punkt 68, litra a)-test og b)-test ikke er overskredet, foretager den en tilbundsgående undersøgelse af investeringsprojektet på baggrund af meddelelsen om tilbundsgående undersøgelser. Kommissionen skal vurdere, om de indkomne bemærkninger tillader denne konklusion. |
| --- | --- |

(112)

Kommissionen fastslog i betragtning 105 i åbningsafgørelsen, at hvis de modtagne bemærkninger til indledningen af den formelle undersøgelsesprocedure ikke gør det muligt for Kommissionen at konkludere uden tvivl, at tærsklerne fastsat i punkt 68, litra a)-test og b)-test ikke er overskredet, foretager den en tilbundsgående undersøgelse af investeringsprojektet på baggrund af meddelelsen om tilbundsgående undersøgelser. Kommissionen skal vurdere, om de indkomne bemærkninger tillader denne konklusion.

—   BERØRT PRODUKT

| (113) | I stk. 65 i åbningsafgørelsen fandt Kommissionen, at med hensyn til punkt 68 i regionalstøtteretningslinjerne for 2007-2013 er de produkter, som investeringsprojektet vedrører personbiler der hører til markedssegmenterne A0, A og B i overensstemmelse med opdelingen fra POLK. |
| --- | --- |

(113)

I stk. 65 i åbningsafgørelsen fandt Kommissionen, at med hensyn til punkt 68 i regionalstøtteretningslinjerne for 2007-2013 er de produkter, som investeringsprojektet vedrører personbiler der hører til markedssegmenterne A0, A og B i overensstemmelse med opdelingen fra POLK.

—   RELEVANT PRODUKTMARKED

| (114) | I betragtning 80 i åbningsafgørelsen lod Kommissionen den nøjagtige definition af det relevante produktmarked stå åben og overvejede alle plausible alternative markedsafgrænsninger, herunder særligt det snævreste segment, hvor der foreligger data. Da AHM vil producere biler samt karosseridele til biler, der tilhører A- og B-segmenter, og eftersom der teoretisk kan produceres til biler i A0 segmentet, mente Kommissionen, at disse individuelle segmenter, samt det samlede segment AO til B, alle skal betragtes som relevante plausible produktmarkeder i denne sag. |
| --- | --- |

(114)

I betragtning 80 i åbningsafgørelsen lod Kommissionen den nøjagtige definition af det relevante produktmarked stå åben og overvejede alle plausible alternative markedsafgrænsninger, herunder særligt det snævreste segment, hvor der foreligger data. Da AHM vil producere biler samt karosseridele til biler, der tilhører A- og B-segmenter, og eftersom der teoretisk kan produceres til biler i A0 segmentet, mente Kommissionen, at disse individuelle segmenter, samt det samlede segment AO til B, alle skal betragtes som relevante plausible produktmarkeder i denne sag.

| (115) | I sine bemærkninger til åbningsafgørelsen (som beskrevet i betragtning 44 til 46 i denne afgørelse) fastholdt Ungarn sin holdning, som allerede er afspejlet i åbningsafgørelsen, uden at tilføje nye bemærkninger eller oplysninger i den indledende undersøgelse. Ungarn fastholdt især sit synspunkt om, at det relevante produktmarked skal defineres som en samlet segmentgruppe af køretøjer tilhørende segmenterne A0, A og B, og at det geografiske marked skal defineres, så det som minimum inkluderer det samlede marked for hele Europa, Nord- og Sydamerika og Kina (og ikke kun EØS-markedet). |
| --- | --- |

(115)

I sine bemærkninger til åbningsafgørelsen (som beskrevet i betragtning 44 til 46 i denne afgørelse) fastholdt Ungarn sin holdning, som allerede er afspejlet i åbningsafgørelsen, uden at tilføje nye bemærkninger eller oplysninger i den indledende undersøgelse. Ungarn fastholdt især sit synspunkt om, at det relevante produktmarked skal defineres som en samlet segmentgruppe af køretøjer tilhørende segmenterne A0, A og B, og at det geografiske marked skal defineres, så det som minimum inkluderer det samlede marked for hele Europa, Nord- og Sydamerika og Kina (og ikke kun EØS-markedet).

| (116) | Hvad angår produktmarkedet, mener Kommissionen følgende: beslutningen om at foretage en tilbundsgående undersøgelse foregriber ikke resultatet af den afledte tilbundsgående forenelighedsvurdering. Men før Kommissionen godkender støtten, skal den have vished for, at det positive bidrag afledt af støtteforanstaltningen kompenserer for i hvert fald de negative virkninger for samhandel og konkurrence. For at afgøre, om en tilbundsgående undersøgelse af foreneligheden af en støtteforanstaltning skal gennemføres eller ej, skal afgrænsningen af produktmarkedet derfor være så snæver som mulig under hensyntagen til de særlige egenskaber for de biler, der skal produceres. |
| --- | --- |

(116)

Hvad angår produktmarkedet, mener Kommissionen følgende: beslutningen om at foretage en tilbundsgående undersøgelse foregriber ikke resultatet af den afledte tilbundsgående forenelighedsvurdering. Men før Kommissionen godkender støtten, skal den have vished for, at det positive bidrag afledt af støtteforanstaltningen kompenserer for i hvert fald de negative virkninger for samhandel og konkurrence. For at afgøre, om en tilbundsgående undersøgelse af foreneligheden af en støtteforanstaltning skal gennemføres eller ej, skal afgrænsningen af produktmarkedet derfor være så snæver som mulig under hensyntagen til de særlige egenskaber for de biler, der skal produceres.

produktmarkedet

| (117) | Brugen af den snævreste markedsafgrænsning på baggrund af individuelle segmenter i bilindustrien er velfunderet i lignende afgørelser, herunder endelige afgørelser (43). |
| --- | --- |

(117)

Brugen af den snævreste markedsafgrænsning på baggrund af individuelle segmenter i bilindustrien er velfunderet i lignende afgørelser, herunder endelige afgørelser (43).

43

| (118) | Denne retspraksis bygger på konkurrencerelevante økonomiske overvejelser, idet den baseres på et synspunkt om, at konkurrenter på alle markedssegmenter, herunder det mindste mulige segment, fortjener beskyttelse fra aktører med markedsdominans. |
| --- | --- |

(118)

Denne retspraksis bygger på konkurrencerelevante økonomiske overvejelser, idet den baseres på et synspunkt om, at konkurrenter på alle markedssegmenter, herunder det mindste mulige segment, fortjener beskyttelse fra aktører med markedsdominans.

| (119) | Mere specifikt baseres denne tilgang på teorien om, at der er efterspørgselssubstitution mellem to produkter, hvis de anses for at være substituerbare af forbrugerne på grund af deres egenskaber, pris og anvendelsesformål. Kommissionen følger præcis denne logik, ved sin praksis med at undersøge markedsandele selv i det mindst mulige bilmarkedssegment hvor der er foreligger oplysninger: dvs. den mener, at substitution på baggrund af pris, egenskaber og anvendelsesformål er det stærkeste mellem produkter tilhørende samme kategori. I den forstand afspejler anvendelsen af det snævrest mulige markedssegment som et plausibelt marked logikken i punkt 28 i retningslinjerne for horisontale fusioner (44), hvori det hedder, at »produkter kan differentieres inden for et relevant marked, således at nogle produkter er indbyrdes mere substituerbare end andre. Jo større substitutionsgrad mellem produkterne hos fusionerende virksomheder, jo mere sandsynligt er det, at fusionsparterne forhøjer priserne kraftigt. ... Fusionsparternes incitament til at forhøje priserne vil sandsynligvis være mere begrænset, når konkurrenterne fremstiller nære substitutionsprodukter i forhold til fusionsparternes produkter, end når de udbyder mindre nære substitutionsprodukter ...«. |
| --- | --- |

(119)

Mere specifikt baseres denne tilgang på teorien om, at der er efterspørgselssubstitution mellem to produkter, hvis de anses for at være substituerbare af forbrugerne på grund af deres egenskaber, pris og anvendelsesformål. Kommissionen følger præcis denne logik, ved sin praksis med at undersøge markedsandele selv i det mindst mulige bilmarkedssegment hvor der er foreligger oplysninger: dvs. den mener, at substitution på baggrund af pris, egenskaber og anvendelsesformål er det stærkeste mellem produkter tilhørende samme kategori. I den forstand afspejler anvendelsen af det snævrest mulige markedssegment som et plausibelt marked logikken i punkt 28 i retningslinjerne for horisontale fusioner (44), hvori det hedder, at »produkter kan differentieres inden for et relevant marked, således at nogle produkter er indbyrdes mere substituerbare end andre. Jo større substitutionsgrad mellem produkterne hos fusionerende virksomheder, jo mere sandsynligt er det, at fusionsparterne forhøjer priserne kraftigt. ... Fusionsparternes incitament til at forhøje priserne vil sandsynligvis være mere begrænset, når konkurrenterne fremstiller nære substitutionsprodukter i forhold til fusionsparternes produkter, end når de udbyder mindre nære substitutionsprodukter ...«.

44

| (120) | Det er også derfor, at konventionelle biler traditionelt set er opdelt i segmenter, og hvorfor bilindustrien opdeler modellerne i de forskellige velkendte segmenter. Det er den overvejelse, der har drevet Kommissionens praksis i forbindelse med en afgrænsning af det relevante marked i sager fra bilindustrien også i forhold til de enkelte segmenter, og det er årsagen til, at Ungarn har fremlagt de relevante markedsrelaterede argumenter heri ligesom i andre tidligere tilfælde i forhold til segmenterne. |
| --- | --- |

(120)

Det er også derfor, at konventionelle biler traditionelt set er opdelt i segmenter, og hvorfor bilindustrien opdeler modellerne i de forskellige velkendte segmenter. Det er den overvejelse, der har drevet Kommissionens praksis i forbindelse med en afgrænsning af det relevante marked i sager fra bilindustrien også i forhold til de enkelte segmenter, og det er årsagen til, at Ungarn har fremlagt de relevante markedsrelaterede argumenter heri ligesom i andre tidligere tilfælde i forhold til segmenterne.

| (121) | Ungarn har ikke fremført yderligere modargumenter. Desuden har Kommissionen ikke modtaget nogen oplysninger fra tredjemand i den formelle undersøgelsesprocedure, der kan give en bedre forståelse af markedssegmenteringen. Kommissionen fastholder derfor sin tilgang om at lade den præcise definition af det relevante produktmarked stå åben og anvende en tilgang af plausible alternativer markedsafgrænsninger, der definerer de individuelle bilsegmenter (herunder det snævreste segment, hvor der foreligger data). Kommissionen mener derfor fortsat, at de enkelte segmenter A0, A og B, samt det samlede segment A0 til B og A til B alle bør betragtes som relevante plausible produktmarkeder i denne sag (45). |
| --- | --- |

(121)

Ungarn har ikke fremført yderligere modargumenter. Desuden har Kommissionen ikke modtaget nogen oplysninger fra tredjemand i den formelle undersøgelsesprocedure, der kan give en bedre forståelse af markedssegmenteringen. Kommissionen fastholder derfor sin tilgang om at lade den præcise definition af det relevante produktmarked stå åben og anvende en tilgang af plausible alternativer markedsafgrænsninger, der definerer de individuelle bilsegmenter (herunder det snævreste segment, hvor der foreligger data). Kommissionen mener derfor fortsat, at de enkelte segmenter A0, A og B, samt det samlede segment A0 til B og A til B alle bør betragtes som relevante plausible produktmarkeder i denne sag (45).

45

—   GEOGRAFISK MARKED

| (122) | Med hensyn til det geografiske marked fastholder Kommissionen sin oprindelige vurdering i åbningsafgørelsen (se betragtning 87 i åbningsafgørelsen), at det relevante marked er EØS eller et større marked; Kommissionen kan ikke udelukke, at det geografiske marked er begrænset til EØS-markedet. |
| --- | --- |

(122)

Med hensyn til det geografiske marked fastholder Kommissionen sin oprindelige vurdering i åbningsafgørelsen (se betragtning 87 i åbningsafgørelsen), at det relevante marked er EØS eller et større marked; Kommissionen kan ikke udelukke, at det geografiske marked er begrænset til EØS-markedet.

geografiske marked

| (123) | Kommissionen bemærker, at Ungarn fastholder de argumenter, der allerede blev fremsat i den indledende undersøgelse, men fremførte ikke yderligere elementer eller oplysninger i forbindelse med den formelle undersøgelse (jf. betragtning 47 i denne afgørelse). Kommissionen finder, at disse argumenter er utilstrækkelige til at diffundere bekymringen om, at det geografiske marked kan begrænses til EØS-markedet. Kommissionen mener især følgende: |
| --- | --- |

(123)

Kommissionen bemærker, at Ungarn fastholder de argumenter, der allerede blev fremsat i den indledende undersøgelse, men fremførte ikke yderligere elementer eller oplysninger i forbindelse med den formelle undersøgelse (jf. betragtning 47 i denne afgørelse). Kommissionen finder, at disse argumenter er utilstrækkelige til at diffundere bekymringen om, at det geografiske marked kan begrænses til EØS-markedet. Kommissionen mener især følgende:

Global konkurrence

Global konkurrence

| (124) | Det faktum, at store bilproducenter er internationale og i global konkurrence er ikke et tilstrækkeligt bevis for, at de enkelte markeder er integreret og udgør et enkelt globalt marked (eller et samlet marked for hele Europa, Nord- og Sydamerika og Kina). Det samme gælder argumentet om, at de ti største OEM'er har produktionssteder og distributionssystemer i hele verden. Faktisk mener Kommissionen, at ustabile valutakurser kan nævnes som en faktor, der har fået OEM'er til at bygge produktionsanlæg tættere på regional efterspørgsel; og det samme gælder for politikken om effektiv beskyttelse (høj told på import af slutproducenter, lave satser på mellemprodukter, hvilket er et incitament for lokal produktion/samling). Et tredje argument for eksistensen af globaliserede produktionsstruktur, trods ikke-integrerede markeder, er det faktum, at nogle stater kun tillader import, hvis der sideløbende skabes joint ventures for lokalproduktion. Den globale tilstedeværelse af store aktører som producenter er derfor ikke i sig selv et tegn på eksistensen af et marked, der er globalt (eller bredere end EØS). Ligeledes udgør forekomsten af distributionssystemer, som strækker sig over hele verden, ikke et bevis for, at markedet er globalt (eller bredere end EØS) ud fra en konkurrencemæssig synsvinkel. Det faktum at AUDI AG/VW-koncernen har til hensigt at servicere verdensmarkedet for tre af de fire modeller og at servicere verdensmarkedet undtagen Kina med A3 Sedan modeller fra kun ét sted, er heller ikke tilstrækkeligt til at støtte en konklusion om, at det geografiske marked er større end EØS. |
| --- | --- |

(124)

Det faktum, at store bilproducenter er internationale og i global konkurrence er ikke et tilstrækkeligt bevis for, at de enkelte markeder er integreret og udgør et enkelt globalt marked (eller et samlet marked for hele Europa, Nord- og Sydamerika og Kina). Det samme gælder argumentet om, at de ti største OEM'er har produktionssteder og distributionssystemer i hele verden. Faktisk mener Kommissionen, at ustabile valutakurser kan nævnes som en faktor, der har fået OEM'er til at bygge produktionsanlæg tættere på regional efterspørgsel; og det samme gælder for politikken om effektiv beskyttelse (høj told på import af slutproducenter, lave satser på mellemprodukter, hvilket er et incitament for lokal produktion/samling). Et tredje argument for eksistensen af globaliserede produktionsstruktur, trods ikke-integrerede markeder, er det faktum, at nogle stater kun tillader import, hvis der sideløbende skabes joint ventures for lokalproduktion. Den globale tilstedeværelse af store aktører som producenter er derfor ikke i sig selv et tegn på eksistensen af et marked, der er globalt (eller bredere end EØS). Ligeledes udgør forekomsten af distributionssystemer, som strækker sig over hele verden, ikke et bevis for, at markedet er globalt (eller bredere end EØS) ud fra en konkurrencemæssig synsvinkel. Det faktum at AUDI AG/VW-koncernen har til hensigt at servicere verdensmarkedet for tre af de fire modeller og at servicere verdensmarkedet undtagen Kina med A3 Sedan modeller fra kun ét sted, er heller ikke tilstrækkeligt til at støtte en konklusion om, at det geografiske marked er større end EØS.

Handelsstrømme

Handelsstrømme

| (125) | Også argumentet om, at en høj grad af handelsstrømme eksporteres til andre regioner i verden, f.eks., at ca. 13 % af biler i A-segmentet og mere end 25 % af biler i B-segmentet fra produktionen i EØS, er ikke tilstrækkeligt til at bevise eksistensen af et globalt marked (eller her bredere end EØS). Kommissionen mener, at selv om handelsstrømme kan give et indblik i integrationsgraden af forskellige geografiske områder ved at se på betydningen af import og eksport i forhold til lokale produktions- og forbrugsniveauer, er eksistensen af handelsstrømme i sig selv ikke et tilstrækkeligt bevis for, at der findes et integreret geografisk marked. Faktisk kan der være forsendelser mellem EØS og andre regioner, men dette betyder ikke, at markederne er blevet integrerede i den forstand, at markedsforholdene (f.eks. priser) på ét marked påvirker markedsvilkårene på et andet. Dette gælder især dér, hvor de observerede forsendelser primært vedrører forsendelser fra producenterne selv, i modsætning til forsendelser fra uafhængige importører og eksportører der er involveret i prisarbitrage. Prisen kan være fuldstændig markedsspecifik (f.eks. høj på ét marked, lav på et andet), og ikke tilpasset vilkårene på et påstået integreret marked. En analyse af handelsstrømme behandler ikke de hovedspørgsmålet i markedsafgrænsning, nemlig om import eller eksport kan hindre en prisstigning på det lokale marked. Kommissionen bemærker, at Ungarn ikke fremsætte yderligere empirisk materiale, som kunne bevise eksistensen af korrelerede prisbevægelser eller reaktiviteten af nettoimport over for ændringer i de relative priser. |
| --- | --- |

(125)

Også argumentet om, at en høj grad af handelsstrømme eksporteres til andre regioner i verden, f.eks., at ca. 13 % af biler i A-segmentet og mere end 25 % af biler i B-segmentet fra produktionen i EØS, er ikke tilstrækkeligt til at bevise eksistensen af et globalt marked (eller her bredere end EØS). Kommissionen mener, at selv om handelsstrømme kan give et indblik i integrationsgraden af forskellige geografiske områder ved at se på betydningen af import og eksport i forhold til lokale produktions- og forbrugsniveauer, er eksistensen af handelsstrømme i sig selv ikke et tilstrækkeligt bevis for, at der findes et integreret geografisk marked. Faktisk kan der være forsendelser mellem EØS og andre regioner, men dette betyder ikke, at markederne er blevet integrerede i den forstand, at markedsforholdene (f.eks. priser) på ét marked påvirker markedsvilkårene på et andet. Dette gælder især dér, hvor de observerede forsendelser primært vedrører forsendelser fra producenterne selv, i modsætning til forsendelser fra uafhængige importører og eksportører der er involveret i prisarbitrage. Prisen kan være fuldstændig markedsspecifik (f.eks. høj på ét marked, lav på et andet), og ikke tilpasset vilkårene på et påstået integreret marked. En analyse af handelsstrømme behandler ikke de hovedspørgsmålet i markedsafgrænsning, nemlig om import eller eksport kan hindre en prisstigning på det lokale marked. Kommissionen bemærker, at Ungarn ikke fremsætte yderligere empirisk materiale, som kunne bevise eksistensen af korrelerede prisbevægelser eller reaktiviteten af nettoimport over for ændringer i de relative priser.

Handelshindringer

Handelshindringer

| (126) | Kommissionen erkender, at handelshindringernes betydning er aftagende over tid. Kommissionen er dog alligevel overbevist om, at en af hovedfaktorerne for oversøisk produktion, og beslutningerne om flytning foretaget af EU's bilproducenter, er hindringer for markedsadgang på målmarkederne. Høje toldmure hindrer stadig alvorligt adgangen for EU's eksportører, navnlig i Asien. Ikke-toldmæssige barrierer, herunder byrdefuld og diskriminerende krav til certificering, yderligere undersøgelseskrav, forbrugsafgifter mv., har en stærk indflydelse på eksporten af europæiske køretøjer til markeder i Sydøstasien, Kina og Sydamerika. Kommissionen medgiver, at USA er langt den vigtigste destination for EU's samlede eksport. Men EU og USA har stærkt divergerende indfaldsvinkler til regulering og overvågning af markedet. Disse lovgivningsmæssige forskelle er formentlig endnu i dag den væsentligste hindring for eksporten af biler fra EU til USA. |
| --- | --- |

(126)

Kommissionen erkender, at handelshindringernes betydning er aftagende over tid. Kommissionen er dog alligevel overbevist om, at en af hovedfaktorerne for oversøisk produktion, og beslutningerne om flytning foretaget af EU's bilproducenter, er hindringer for markedsadgang på målmarkederne. Høje toldmure hindrer stadig alvorligt adgangen for EU's eksportører, navnlig i Asien. Ikke-toldmæssige barrierer, herunder byrdefuld og diskriminerende krav til certificering, yderligere undersøgelseskrav, forbrugsafgifter mv., har en stærk indflydelse på eksporten af europæiske køretøjer til markeder i Sydøstasien, Kina og Sydamerika. Kommissionen medgiver, at USA er langt den vigtigste destination for EU's samlede eksport. Men EU og USA har stærkt divergerende indfaldsvinkler til regulering og overvågning af markedet. Disse lovgivningsmæssige forskelle er formentlig endnu i dag den væsentligste hindring for eksporten af biler fra EU til USA.

| (127) | Kommissionen har endvidere noteret sig de argumenter, der blev fremført i forbindelse med faldende transportomkostninger. Kommissionen er ikke helt overbevist i denne henseende. Den fremtidige udvikling med hensyn til faldende transportomkostninger kan ikke bekræftes tydeligt i den nuværende økonomiske situation, hvor brændstofpriserne er svingende. Derfor kan de nævnte fremtidige fald i omkostningerne ikke tages for givet. |
| --- | --- |

(127)

Kommissionen har endvidere noteret sig de argumenter, der blev fremført i forbindelse med faldende transportomkostninger. Kommissionen er ikke helt overbevist i denne henseende. Den fremtidige udvikling med hensyn til faldende transportomkostninger kan ikke bekræftes tydeligt i den nuværende økonomiske situation, hvor brændstofpriserne er svingende. Derfor kan de nævnte fremtidige fald i omkostningerne ikke tages for givet.

Priskorrelationer

Priskorrelationer

| (128) | De ungarske myndigheder har endvidere leveret en korrelationsanalyse af bilpriserne i USA og en gennemsnitlig bilpris i en stikprøve fra 10 europæiske lande for A og B-segmenter i perioden 2005 Q1 og 2010 Q2 samt en analyse af korrelationer mellem 3 europæiske landepar, nemlig Tyskland og Frankrig, Tyskland og Italien og Tyskland og Det Forenede Kongerige i samme periode. Denne analyse skal vise, at sammenhængen mellem priserne i Nordamerika og gennemsnitsprisen for de ti udvalgte EØS-lande kan sammenlignes med forholdet mellem bilpriser i Tyskland, Frankrig, Italien og Det Forenede Kongerige. De konkluderer, at analysen støtter konklusionen om, at Nordamerika og EØS skal betragtes som et enkelt geografisk marked. Da det er ubestridt, at disse lande befinder sig på samme geografiske marked, betyder det dermed, at også Nordamerika og EØS skal være på samme geografiske marked. |
| --- | --- |

(128)

De ungarske myndigheder har endvidere leveret en korrelationsanalyse af bilpriserne i USA og en gennemsnitlig bilpris i en stikprøve fra 10 europæiske lande for A og B-segmenter i perioden 2005 Q1 og 2010 Q2 samt en analyse af korrelationer mellem 3 europæiske landepar, nemlig Tyskland og Frankrig, Tyskland og Italien og Tyskland og Det Forenede Kongerige i samme periode. Denne analyse skal vise, at sammenhængen mellem priserne i Nordamerika og gennemsnitsprisen for de ti udvalgte EØS-lande kan sammenlignes med forholdet mellem bilpriser i Tyskland, Frankrig, Italien og Det Forenede Kongerige. De konkluderer, at analysen støtter konklusionen om, at Nordamerika og EØS skal betragtes som et enkelt geografisk marked. Da det er ubestridt, at disse lande befinder sig på samme geografiske marked, betyder det dermed, at også Nordamerika og EØS skal være på samme geografiske marked.

| (129) | Kommissionen bemærker, at datasættet som de ungarske myndigheder har brugt til at foretage den leverede analyse, er baseret på et datasæt med 22 datapunkter, som dækker årene fra 2005 Q1 2010 Q2 for hvert af segmenterne (A og B-segmenter) og for hver af de ovenfor identificerede seks geografiske områder, f.eks. Nordamerika, en stikprøve på 10 EØS-lande, Tyskland, Frankrig, Italien og Det Forenede Kongerige. Korrelationsanalysen blev foretaget på indeksniveauet og på indeksforskellene. (46) |
| --- | --- |

(129)

Kommissionen bemærker, at datasættet som de ungarske myndigheder har brugt til at foretage den leverede analyse, er baseret på et datasæt med 22 datapunkter, som dækker årene fra 2005 Q1 2010 Q2 for hvert af segmenterne (A og B-segmenter) og for hver af de ovenfor identificerede seks geografiske områder, f.eks. Nordamerika, en stikprøve på 10 EØS-lande, Tyskland, Frankrig, Italien og Det Forenede Kongerige. Korrelationsanalysen blev foretaget på indeksniveauet og på indeksforskellene. (46)

46

| (130) | Ovenstående korrelationsanalyse er blevet udført på grundlag af et kædevægtet Fisher-indeks. Det kædevægtede Fisher-indeks har, som generelle prisindeks, til formål at evaluere prisudviklingen på en bestemt slags varer i en given region for et givet interval. Det sker ved at databehandle et normaliseret vejet prisgennemsnit. Gennemsnitsprisen er således under hensyntagen til det relative forbrug af varegruppen, og er nedbragt over for én referenceperiode (47). Der er flere måder at beregne et indeks og i den økonomiske litteratur er der konstrueret adskillige indeks. Fisher-indekset er et afledt indeks, fordi det er det (geometriske) gennemsnit af to andre indeks kaldet indeks af Paasche-typen og Laspeyres-typen. I dette konkrete tilfælde, foreslår de ungarske myndigheder også en version af Fisher-indekset, som er »kædevægtet«. Dette betyder, at prisændringen ikke er relativ i forhold til perioden umiddelbart før, men er relativ i forhold til den referenceperiode, der er valgt for normaliseringen. |
| --- | --- |

(130)

Ovenstående korrelationsanalyse er blevet udført på grundlag af et kædevægtet Fisher-indeks. Det kædevægtede Fisher-indeks har, som generelle prisindeks, til formål at evaluere prisudviklingen på en bestemt slags varer i en given region for et givet interval. Det sker ved at databehandle et normaliseret vejet prisgennemsnit. Gennemsnitsprisen er således under hensyntagen til det relative forbrug af varegruppen, og er nedbragt over for én referenceperiode (47). Der er flere måder at beregne et indeks og i den økonomiske litteratur er der konstrueret adskillige indeks. Fisher-indekset er et afledt indeks, fordi det er det (geometriske) gennemsnit af to andre indeks kaldet indeks af Paasche-typen og Laspeyres-typen. I dette konkrete tilfælde, foreslår de ungarske myndigheder også en version af Fisher-indekset, som er »kædevægtet«. Dette betyder, at prisændringen ikke er relativ i forhold til perioden umiddelbart før, men er relativ i forhold til den referenceperiode, der er valgt for normaliseringen.

47

| (131) | Resultaterne for segment A er følgende: korrelationen mellem prisindekset i det nordlige Amerika og prisindekset for stikprøven af ti udvalgte EØS-landene udgør 0,94. Denne undersøgelsen konkluderer, at dette ligner korrelationen mellem prisindekserne for Tyskland og Frankrig, Italien og UK, der spænder fra 0,90 til 0,95. |
| --- | --- |

(131)

Resultaterne for segment A er følgende: korrelationen mellem prisindekset i det nordlige Amerika og prisindekset for stikprøven af ti udvalgte EØS-landene udgør 0,94. Denne undersøgelsen konkluderer, at dette ligner korrelationen mellem prisindekserne for Tyskland og Frankrig, Italien og UK, der spænder fra 0,90 til 0,95.

segment A

| (132) | For det første modsætter Kommissionen sig ikke anvendelsen af indekset, og i særdeleshed anvendelsen af det kædevægtede Fisher-indeks. Kommissionen er imidlertid i tvivl om de underliggende data, som blev anvendt til at beregne dette indeks. Faktisk kan det ikke udelukkes, at der kan opstå falske korrelationer fra nogle sammensætningseffekt pga. ens (fælles) udvikling i forbrugsmønstre (fastlæggelse af vægt i indekset, f.eks. et skift til dyrere modeller i segmentet) i stedet for gennem udviklingen i faktiske priser. |
| --- | --- |

(132)

For det første modsætter Kommissionen sig ikke anvendelsen af indekset, og i særdeleshed anvendelsen af det kædevægtede Fisher-indeks. Kommissionen er imidlertid i tvivl om de underliggende data, som blev anvendt til at beregne dette indeks. Faktisk kan det ikke udelukkes, at der kan opstå falske korrelationer fra nogle sammensætningseffekt pga. ens (fælles) udvikling i forbrugsmønstre (fastlæggelse af vægt i indekset, f.eks. et skift til dyrere modeller i segmentet) i stedet for gennem udviklingen i faktiske priser.

| (133) | For det andet påpeger Kommissionen, at analysen er udført på simple indeksniveauer, mens samtidig typiske korrelationsanalyser tager sig af eksistensen af fælles udvikling i pris (f.eks. drevet af fælles udviklingsomkostninger) for at udelukke disse og undgå falsk korrelation. Dette kaldes delvis korrelation. Denne analyse er ikke udført, og derfor kan alle disse korrelationsværdier være falske. |
| --- | --- |

(133)

For det andet påpeger Kommissionen, at analysen er udført på simple indeksniveauer, mens samtidig typiske korrelationsanalyser tager sig af eksistensen af fælles udvikling i pris (f.eks. drevet af fælles udviklingsomkostninger) for at udelukke disse og undgå falsk korrelation. Dette kaldes delvis korrelation. Denne analyse er ikke udført, og derfor kan alle disse korrelationsværdier være falske.

| (134) | For det tredje er det værd at bemærke, at et tilsyneladende højt korrelationsniveau (som i dette tilfælde) også kan være falskt, hvis tidsserien er ikke-stationær, dvs. når der er en tidstendens. Det er velkendt, at når to tidsserier ikke er stationære, er korrelationsniveauet kunstigt højt. God praksis fortæller, at korrelationsanalyse er meningsfuld når tidsserier er stationære. Derfor skal der ikke gives bevismæssig værdi til korrelationsværdier som følge af ikke-stationære tidsserier. I dette tilfælde er begge indeksserier ikke-stationære, og udviser en klar tendens. Dette sår tvivl om gyldigheden af korrelationsresultaterne. Det er værd at nævne, at de ungarske myndigheder erkender dette og forklarer, at det er bedst først at gøre serien stationær ved at tage forskellene (dvs. fjernelse af tidstendensen) og beregne korrelationer på disse ændrede tidsserier. De kommer til den konklusion, at korrelationsværdierne kan sammenlignes, og dermed skal rækkevidden af det geografiske marked omfatte Nordamerika. |
| --- | --- |

(134)

For det tredje er det værd at bemærke, at et tilsyneladende højt korrelationsniveau (som i dette tilfælde) også kan være falskt, hvis tidsserien er ikke-stationær, dvs. når der er en tidstendens. Det er velkendt, at når to tidsserier ikke er stationære, er korrelationsniveauet kunstigt højt. God praksis fortæller, at korrelationsanalyse er meningsfuld når tidsserier er stationære. Derfor skal der ikke gives bevismæssig værdi til korrelationsværdier som følge af ikke-stationære tidsserier. I dette tilfælde er begge indeksserier ikke-stationære, og udviser en klar tendens. Dette sår tvivl om gyldigheden af korrelationsresultaterne. Det er værd at nævne, at de ungarske myndigheder erkender dette og forklarer, at det er bedst først at gøre serien stationær ved at tage forskellene (dvs. fjernelse af tidstendensen) og beregne korrelationer på disse ændrede tidsserier. De kommer til den konklusion, at korrelationsværdierne kan sammenlignes, og dermed skal rækkevidden af det geografiske marked omfatte Nordamerika.

| (135) | Kommissionen er ikke enig i denne analyse. Faktisk er korrelationsresultaterne for den ændrede tidsserier for priser (efter fjernelse af tidstendensen) 0,39, 0,60, 0,60 og 0,55 i henholdsvis Nordamerika og stikprøven af ti udvalgte EØS-lande, Tyskland og Frankrig, Tyskland og Italien og Tyskland og Det Forenede Kongerige. Korrelationen mellem Nordamerika og stikprøven af ti udvalgte EØS-lande er således generelt ret lav (0,39), og den er især væsentligt lavere end benchmark korrelationerne udregnet for ændringer af det kædevægtede Fisher-prisindeks mellem Tyskland og Frankrig, Tyskland og Italien og Tyskland og Det Forenede Kongerige. |
| --- | --- |

(135)

Kommissionen er ikke enig i denne analyse. Faktisk er korrelationsresultaterne for den ændrede tidsserier for priser (efter fjernelse af tidstendensen) 0,39, 0,60, 0,60 og 0,55 i henholdsvis Nordamerika og stikprøven af ti udvalgte EØS-lande, Tyskland og Frankrig, Tyskland og Italien og Tyskland og Det Forenede Kongerige. Korrelationen mellem Nordamerika og stikprøven af ti udvalgte EØS-lande er således generelt ret lav (0,39), og den er især væsentligt lavere end benchmark korrelationerne udregnet for ændringer af det kædevægtede Fisher-prisindeks mellem Tyskland og Frankrig, Tyskland og Italien og Tyskland og Det Forenede Kongerige.

| (136) | Denne dokumentation synes ikke at støtte konklusionen om, at det relevante geografiske marked for segment A også omfatter Nordamerika. Desuden synes korrelationsanalysen at hvile på nogle forenklede antagelser, der ikke i tilstrækkelig grad er blevet anerkendt eller testet, f.eks. fravær af fælles chok og forekomsten af potentielt forskellige tidstendenser. Desuden støtter resultaterne af korrelationstesten, hvis pålidelig, snarere hypotesen om en snævrere område af det geografiske marked. |
| --- | --- |

(136)

Denne dokumentation synes ikke at støtte konklusionen om, at det relevante geografiske marked for segment A også omfatter Nordamerika. Desuden synes korrelationsanalysen at hvile på nogle forenklede antagelser, der ikke i tilstrækkelig grad er blevet anerkendt eller testet, f.eks. fravær af fælles chok og forekomsten af potentielt forskellige tidstendenser. Desuden støtter resultaterne af korrelationstesten, hvis pålidelig, snarere hypotesen om en snævrere område af det geografiske marked.

| (137) | Da markedsandelen for støttemodtageren på EØS-markedet for segment A overskrider 25 %, overskrides tærsklen i punkt 68, litra a)-testen, over hvilken der kræves en tilbundsgående undersøgelse. Det er derfor ikke nødvendigt at undersøge resultaterne for B-segmentet. Ungarn leverede ikke korrelationsresultaterne for A0-segment. |
| --- | --- |

(137)

Da markedsandelen for støttemodtageren på EØS-markedet for segment A overskrider 25 %, overskrides tærsklen i punkt 68, litra a)-testen, over hvilken der kræves en tilbundsgående undersøgelse. Det er derfor ikke nødvendigt at undersøge resultaterne for B-segmentet. Ungarn leverede ikke korrelationsresultaterne for A0-segment.

Konklusion vedrørende det geografiske marked

Konklusion vedrørende det geografiske marked

| (138) | På baggrund af ovenstående, og da Kommissionen ikke har modtaget supplerende oplysninger i forbindelse med den formelle undersøgelse, der giver anledning til at konkludere, at det relevante geografiske marked er større end EØS, fastholder Kommissionen sin konklusion om, at det relevante geografiske marked, uafhængig af den valgte afgrænsning af produktmarkedet, enten er EØS eller større. Kommissionen understreger igen, at den er nødt til at have vished for, at det positive bidrag afledt af støtteforanstaltningen kompenserer for i hvert fald de negative virkninger for samhandel og konkurrence. For at afgøre om en tilbundsgående undersøgelse af foreneligheden af en støtteforanstaltning skal gennemføres eller ej, skal afgrænsningen af produktmarkedet derfor være så snæver som mulig under hensyntagen til de særlige egenskaber for de(n) bil(er), der skal produceres. |
| --- | --- |

(138)

På baggrund af ovenstående, og da Kommissionen ikke har modtaget supplerende oplysninger i forbindelse med den formelle undersøgelse, der giver anledning til at konkludere, at det relevante geografiske marked er større end EØS, fastholder Kommissionen sin konklusion om, at det relevante geografiske marked, uafhængig af den valgte afgrænsning af produktmarkedet, enten er EØS eller større. Kommissionen understreger igen, at den er nødt til at have vished for, at det positive bidrag afledt af støtteforanstaltningen kompenserer for i hvert fald de negative virkninger for samhandel og konkurrence. For at afgøre om en tilbundsgående undersøgelse af foreneligheden af en støtteforanstaltning skal gennemføres eller ej, skal afgrænsningen af produktmarkedet derfor være så snæver som mulig under hensyntagen til de særlige egenskaber for de(n) bil(er), der skal produceres.

6.5.1.   Konklusion vedrørende punkt 68, litra a)-testen

Konklusion vedrørende punkt 68, litra a)-testen

| (139) | Kommissionen har foretaget den test, der er fastsat i punkt 68, litra a) i regionalstøtteretningslinjerne på alle plausible produktmarkeder og geografiske markeder for at kontrollere, om modtageren har en markedsandel på over 25 % før og efter investeringen. |
| --- | --- |

(139)

Kommissionen har foretaget den test, der er fastsat i punkt 68, litra a) i regionalstøtteretningslinjerne på alle plausible produktmarkeder og geografiske markeder for at kontrollere, om modtageren har en markedsandel på over 25 % før og efter investeringen.

| (140) | I betragtning af, at et enkelt relevant produktmarked og geografisk marked ikke kunne fastslås, skulle resultaterne af alle plausible markeder tages i betragtning. Markedsandelen for VW-koncernen tegner sig for mere end 25 % af de individuelle og samlede A- og B-segmenter i EØS i alle årene. I det samlede segment for A0, A og B i EØS overskrides tærsklen på 25 % fra år 2011. Kommissionen konkluderer derfor, at den tærskel, der er fastsat i punkt 68, litra a) under alle omstændigheder er overskredet, uanset afgrænsningen af produktmarkedet, og det er derfor ikke nødvendigt at afgøre en konkret afgrænsning af produktmarkedet. |
| --- | --- |

(140)

I betragtning af, at et enkelt relevant produktmarked og geografisk marked ikke kunne fastslås, skulle resultaterne af alle plausible markeder tages i betragtning. Markedsandelen for VW-koncernen tegner sig for mere end 25 % af de individuelle og samlede A- og B-segmenter i EØS i alle årene. I det samlede segment for A0, A og B i EØS overskrides tærsklen på 25 % fra år 2011. Kommissionen konkluderer derfor, at den tærskel, der er fastsat i punkt 68, litra a) under alle omstændigheder er overskredet, uanset afgrænsningen af produktmarkedet, og det er derfor ikke nødvendigt at afgøre en konkret afgrænsning af produktmarkedet.

6.5.2.   Konklusion vedrørende punkt 68, litra b)-testen

Konklusion vedrørende punkt 68, litra b)-testen

| (141) | Da resultatet af punkt 68, litra a)-testen allerede kræver, at der fortsættes med en tilbundsgående undersøgelse af støtten, er det ikke nødvendigt at tage endelig stilling til resultatet af punkt 68, litra b)-testen. |
| --- | --- |

(141)

Da resultatet af punkt 68, litra a)-testen allerede kræver, at der fortsættes med en tilbundsgående undersøgelse af støtten, er det ikke nødvendigt at tage endelig stilling til resultatet af punkt 68, litra b)-testen.

6.5.3.   Konklusion

Konklusion

| (142) | Da den relevante tærskel for punkt 68, litra a)-testen er overskredet, besluttede Kommissionen at foretage en detaljeret kontrol efter indledningen af proceduren i artikel 108, stk. 2, i traktaten om, at støtten er nødvendig for at give en tilskyndelsesvirkning for investeringen, og at fordelene af støtteforanstaltningen opvejer den deraf følgende konkurrencefordrejning og påvirkning af handelen mellem medlemsstaterne. |
| --- | --- |

(142)

Da den relevante tærskel for punkt 68, litra a)-testen er overskredet, besluttede Kommissionen at foretage en detaljeret kontrol efter indledningen af proceduren i artikel 108, stk. 2, i traktaten om, at støtten er nødvendig for at give en tilskyndelsesvirkning for investeringen, og at fordelene af støtteforanstaltningen opvejer den deraf følgende konkurrencefordrejning og påvirkning af handelen mellem medlemsstaterne.

6.6.   TILBUNDSGÅENDE UNDERSØGELSE AF STØTTEFORANSTALTNINGEN

TILBUNDSGÅENDE UNDERSØGELSE AF STØTTEFORANSTALTNINGEN

| (143) | Den tilbundsgående undersøgelse foretages på grundlag af meddelelsen om tilbundsgående undersøgelser. |
| --- | --- |

(143)

Den tilbundsgående undersøgelse foretages på grundlag af meddelelsen om tilbundsgående undersøgelser.

6.6.1.   Støttens positive virkninger

Støttens positive virkninger

6.6.1.1.   Bidrag til udviklingen i regionen

Bidrag til udviklingen i regionen

| (144) | Den vestlige Transdonau-region i Ungarn er berettiget til regionalstøtte i henhold til artikel 107, stk. 3, litra a) i traktaten. Kommissionen har noteret sig de positive regionale virkninger af investeringen som fremlagt af Ungarn (jf. betragtning 56), og mener, at især direkte og indirekte jobskabelsesvirkninger, potentialet for at tiltrække leverandører og tjenesteydere, videnoverførslen ind i regionen og forbedringen af den regionale kompetence udgør et væsentligt bidrag til udviklingen af regionen og til opfyldelsen af EU's samhørighedsmål. |
| --- | --- |

(144)

Den vestlige Transdonau-region i Ungarn er berettiget til regionalstøtte i henhold til artikel 107, stk. 3, litra a) i traktaten. Kommissionen har noteret sig de positive regionale virkninger af investeringen som fremlagt af Ungarn (jf. betragtning 56), og mener, at især direkte og indirekte jobskabelsesvirkninger, potentialet for at tiltrække leverandører og tjenesteydere, videnoverførslen ind i regionen og forbedringen af den regionale kompetence udgør et væsentligt bidrag til udviklingen af regionen og til opfyldelsen af EU's samhørighedsmål.

6.6.1.2.   Støtteinstrumentets egnethed

Støtteinstrumentets egnethed

| (145) | Punkt 17 og 18 i meddelelsen om tilbundsgående undersøgelser understreger, at statsstøtten i form af investeringstilskud blot er en af måderne til at overvinde markedssvigt og fremme den økonomiske udvikling i ugunstigt stillede regioner. Støtten udgør et egnet instrument, hvis den giver særlige fordele i forhold til andre politiske foranstaltninger. I overensstemmelse med punkt 18 i meddelelsen om tilbundsgående undersøgelser, er det kun »foranstaltninger, for hvilke medlemsstaterne har taget hensyn til andre politiske muligheder, og hvor fordelene ved at bruge et selektivt instrument som statsstøtte til en bestemt virksomhed er fastsatte, der kan anses for at være et egnet instrument«. |
| --- | --- |

(145)

Punkt 17 og 18 i meddelelsen om tilbundsgående undersøgelser understreger, at statsstøtten i form af investeringstilskud blot er en af måderne til at overvinde markedssvigt og fremme den økonomiske udvikling i ugunstigt stillede regioner. Støtten udgør et egnet instrument, hvis den giver særlige fordele i forhold til andre politiske foranstaltninger. I overensstemmelse med punkt 18 i meddelelsen om tilbundsgående undersøgelser, er det kun »foranstaltninger, for hvilke medlemsstaterne har taget hensyn til andre politiske muligheder, og hvor fordelene ved at bruge et selektivt instrument som statsstøtte til en bestemt virksomhed er fastsatte, der kan anses for at være et egnet instrument«.

| (146) | Ungarn forklarede, at generelle foranstaltninger til fremme af økonomisk udvikling på nationalt og regionalt plan, gennem investeringer i grundlæggende infrastruktur og produktive faktorer allerede er taget, men regionen er fortsat blandt de ugunstigt stillede regioner i EU. Kommissionen mener, at den infrastrukturelle udvikling og andre generelle foranstaltninger alene ikke er nok til at mindske de regionale forskelle. |
| --- | --- |

(146)

Ungarn forklarede, at generelle foranstaltninger til fremme af økonomisk udvikling på nationalt og regionalt plan, gennem investeringer i grundlæggende infrastruktur og produktive faktorer allerede er taget, men regionen er fortsat blandt de ugunstigt stillede regioner i EU. Kommissionen mener, at den infrastrukturelle udvikling og andre generelle foranstaltninger alene ikke er nok til at mindske de regionale forskelle.

| (147) | Ungarn baserede også sin forklaring om støtteinstrumentets egnethed på den økonomiske situation den vestlige Transdonau-region i Ungarn og fremlagde dokumentation, der viser, at regionen er ugunstigt stillet i forhold til de tilgrænsende regioner i Østrig (Burgenland) og Slovakiet (Bratislavský kraj). Samtidig ligger de økonomiske indikatorer for den vestlige Transdonau-region i Ungarn på omkring gennemsnittet for Ungarn. Alligevel bemærker Kommissionen, at den samfundsøkonomiske situation i den vestlige Transdonau-region i Ungarn — som status for den vestlige Transdonau-region i Ungarn som en region, der er berettiget til regionalstøtte i henhold til artikel 107, stk. 3, litra a), i traktaten med et støtteintensitetsloft på til 30 % viser — ligger under niveauet for EU-gennemsnittet. |
| --- | --- |

(147)

Ungarn baserede også sin forklaring om støtteinstrumentets egnethed på den økonomiske situation den vestlige Transdonau-region i Ungarn og fremlagde dokumentation, der viser, at regionen er ugunstigt stillet i forhold til de tilgrænsende regioner i Østrig (Burgenland) og Slovakiet (Bratislavský kraj). Samtidig ligger de økonomiske indikatorer for den vestlige Transdonau-region i Ungarn på omkring gennemsnittet for Ungarn. Alligevel bemærker Kommissionen, at den samfundsøkonomiske situation i den vestlige Transdonau-region i Ungarn — som status for den vestlige Transdonau-region i Ungarn som en region, der er berettiget til regionalstøtte i henhold til artikel 107, stk. 3, litra a), i traktaten med et støtteintensitetsloft på til 30 % viser — ligger under niveauet for EU-gennemsnittet.

| (148) | På baggrund af ovenstående konkluderer Kommissionen, at støtten er et egnet instrument til at forfølge den regionale udvikling i den pågældende støtteberettigede region. |
| --- | --- |

(148)

På baggrund af ovenstående konkluderer Kommissionen, at støtten er et egnet instrument til at forfølge den regionale udvikling i den pågældende støtteberettigede region.

6.6.1.3.   Tilskyndelsesvirkning/Kontrafaktisk scenario

Tilskyndelsesvirkning/Kontrafaktisk scenario

| (149) | Da en virksomhed kan have mange gode grunde til at placere sin investering i en bestemt region, også uden at der ydes støtte, kræver meddelelsen om tilbundsgående undersøgelser, at Kommissionen nøje undersøger, om støtten er nødvendig for at skabe en tilskyndelsesvirkning til investeringen. Formålet med denne detaljerede undersøgelse er at afgøre, om støtten reelt bidrager til at ændre adfærden hos modtageren, således at denne foretager (yderligere) investeringer i den pågældende støtteberettigede region. I denne forbindelse skal medlemsstaten også komme med en omfattende beskrivelse af det kontrafaktiske scenario, hvor der ikke ville blive tildelt støtte til modtageren. Kommissionen skal kunne anse sådanne scenarier for realistiske. Denne efterprøvning af den materielle tilskyndelsesvirkning går ud over kontrollen af, om de formelle krav med hensyn til støttens tilskyndelsesvirkning i regionalstøtteretningslinjerne for 2007-2013 er opfyldt (jf. punkt 68 i regionalstøtteretningslinjerne for 2007-2013). |
| --- | --- |

(149)

Da en virksomhed kan have mange gode grunde til at placere sin investering i en bestemt region, også uden at der ydes støtte, kræver meddelelsen om tilbundsgående undersøgelser, at Kommissionen nøje undersøger, om støtten er nødvendig for at skabe en tilskyndelsesvirkning til investeringen. Formålet med denne detaljerede undersøgelse er at afgøre, om støtten reelt bidrager til at ændre adfærden hos modtageren, således at denne foretager (yderligere) investeringer i den pågældende støtteberettigede region. I denne forbindelse skal medlemsstaten også komme med en omfattende beskrivelse af det kontrafaktiske scenario, hvor der ikke ville blive tildelt støtte til modtageren. Kommissionen skal kunne anse sådanne scenarier for realistiske. Denne efterprøvning af den materielle tilskyndelsesvirkning går ud over kontrollen af, om de formelle krav med hensyn til støttens tilskyndelsesvirkning i regionalstøtteretningslinjerne for 2007-2013 er opfyldt (jf. punkt 68 i regionalstøtteretningslinjerne for 2007-2013).

| (150) | Punkt 22 i meddelelsen om tilbundsgående undersøgelser fastslår, at den (materielle) tilskyndelsesvirkning kan dokumenteres med to mulige scenarier: ved manglende støtte ville der ikke ske nogen investering, investeringen ville ikke være rentabel for virksomheden på et hvilket som helst sted (scenario 1), og ved manglende støtte ville investeringerne ske et andet sted i EU (scenario 2). |
| --- | --- |

(150)

Punkt 22 i meddelelsen om tilbundsgående undersøgelser fastslår, at den (materielle) tilskyndelsesvirkning kan dokumenteres med to mulige scenarier: ved manglende støtte ville der ikke ske nogen investering, investeringen ville ikke være rentabel for virksomheden på et hvilket som helst sted (scenario 1), og ved manglende støtte ville investeringerne ske et andet sted i EU (scenario 2).

| (151) | Meddelelsen om tilbundsgående undersøgelser kræver, at medlemsstaten over for Kommissionen påviser eksistensen af tilskyndelsesvirkningen og kommer med tydelig dokumentation for, at støtten faktisk har haft indflydelse på investeringsvalget eller placeringsvalget. Den placerer således bevisbyrden vedrørende eksistensen af en tilskyndelsesvirkning hos den pågældende medlemsstat. Punkt 25 i meddelelsen om tilbundsgående undersøgelser indikerer, at medlemsstaten kunne bevise tilskyndelsesvirkningen ved støtten ved at fremlægge dokumenter fra virksomheden, der viser, at der er foretaget en sammenligning mellem omkostningerne og fordelene ved placering i den støtteberettigede region, der er valgt til investering med en alternativ placering. Medlemsstaterne opfordres til at stole på regnskaber, virksomhedernes interne planer og dokumenter, der beskriver forskellige investeringsscenarier. |
| --- | --- |

(151)

Meddelelsen om tilbundsgående undersøgelser kræver, at medlemsstaten over for Kommissionen påviser eksistensen af tilskyndelsesvirkningen og kommer med tydelig dokumentation for, at støtten faktisk har haft indflydelse på investeringsvalget eller placeringsvalget. Den placerer således bevisbyrden vedrørende eksistensen af en tilskyndelsesvirkning hos den pågældende medlemsstat. Punkt 25 i meddelelsen om tilbundsgående undersøgelser indikerer, at medlemsstaten kunne bevise tilskyndelsesvirkningen ved støtten ved at fremlægge dokumenter fra virksomheden, der viser, at der er foretaget en sammenligning mellem omkostningerne og fordelene ved placering i den støtteberettigede region, der er valgt til investering med en alternativ placering. Medlemsstaterne opfordres til at stole på regnskaber, virksomhedernes interne planer og dokumenter, der beskriver forskellige investeringsscenarier.

| (152) | Kommissionen bemærker, at de ungarske myndigheder har indsendt de nødvendige oplysninger (se betragtning 60) i form af omfattende aktuelle og originale beviser, der dokumenterer den etapevise beslutningsproces i VW-koncernen og Audi AG om investerings- og placeringsbeslutningen, der fastslår, at støtten til AHM falder under scenario 2, og forklarer et kontrafaktisk scenario, som involverer, ud over Győr, flere alternative placeringer (placeringskombinationer), som er beliggende i [land 1 og 2 i EØS]. |
| --- | --- |

(152)

Kommissionen bemærker, at de ungarske myndigheder har indsendt de nødvendige oplysninger (se betragtning 60) i form af omfattende aktuelle og originale beviser, der dokumenterer den etapevise beslutningsproces i VW-koncernen og Audi AG om investerings- og placeringsbeslutningen, der fastslår, at støtten til AHM falder under scenario 2, og forklarer et kontrafaktisk scenario, som involverer, ud over Győr, flere alternative placeringer (placeringskombinationer), som er beliggende i [land 1 og 2 i EØS].

| (153) | Disse placeringer involverer eksisterende steder i Győr, [placering 2 i et støtteberettiget område i EØS berettiget til regionalstøtte i henhold til artikel 107, stk. 3, litra c), i traktaten], [placering 1 i et ikke-støtteberettiget område i EØS] og [placering 3 i et ikke-støtteberettiget område i EØS]. Mens Győr og [placering 2 i et støtteberettiget område i EØS berettiget til regionalstøtte i henhold til artikel 107, stk. 3, litra c), i traktaten] ligger i støtteberettigede regioner (med støtteintensitetslofter på henholdsvis 30 % og 15 % på datoen for notifikationen) [placering 1 i et ikke-støtteberettiget område i EØS] og [placering 3 i et ikke-støtteberettiget område i EØS] ligger i en støtteberettiget region i [land 2 i EØS]. |
| --- | --- |

(153)

Disse placeringer involverer eksisterende steder i Győr, [placering 2 i et støtteberettiget område i EØS berettiget til regionalstøtte i henhold til artikel 107, stk. 3, litra c), i traktaten], [placering 1 i et ikke-støtteberettiget område i EØS] og [placering 3 i et ikke-støtteberettiget område i EØS]. Mens Győr og [placering 2 i et støtteberettiget område i EØS berettiget til regionalstøtte i henhold til artikel 107, stk. 3, litra c), i traktaten] ligger i støtteberettigede regioner (med støtteintensitetslofter på henholdsvis 30 % og 15 % på datoen for notifikationen) [placering 1 i et ikke-støtteberettiget område i EØS] og [placering 3 i et ikke-støtteberettiget område i EØS] ligger i en støtteberettiget region i [land 2 i EØS].

| (154) | Beregningerne og omkostningsskønnene for de fire valgmuligheder blev udført med samme nøjagtighed. Valgmulighederne der omfattede stederne [placering 3 i et ikke-støtteberettiget område i EØS] (mulighed A og B) blev udelukket allerede i [...] 2010, da [placering 3 i et ikke-støtteberettiget område i EØS] fabrikken havde nået sine grænser i forhold til produktionskapaciteten og investeringen ville have krævet større strukturelle udgifter, der ville føre til højere samlede omkostninger. Derfor er der kun mulighed C (produktion af A3 Sedan og Audi TT i [placering 2 i et støtteberettiget område i EØS berettiget til regionalstøtte i henhold til artikel 107, stk. 3, litra c), i traktaten] og produktion af A3 Cabriolet i [placering 1 i et ikke-støtteberettiget område i EØS]) og mulighed D (produktion af alle fire modeller i Győr) tilbage som konkurrencemæssige muligheder. |
| --- | --- |

(154)

Beregningerne og omkostningsskønnene for de fire valgmuligheder blev udført med samme nøjagtighed. Valgmulighederne der omfattede stederne [placering 3 i et ikke-støtteberettiget område i EØS] (mulighed A og B) blev udelukket allerede i [...] 2010, da [placering 3 i et ikke-støtteberettiget område i EØS] fabrikken havde nået sine grænser i forhold til produktionskapaciteten og investeringen ville have krævet større strukturelle udgifter, der ville føre til højere samlede omkostninger. Derfor er der kun mulighed C (produktion af A3 Sedan og Audi TT i [placering 2 i et støtteberettiget område i EØS berettiget til regionalstøtte i henhold til artikel 107, stk. 3, litra c), i traktaten] og produktion af A3 Cabriolet i [placering 1 i et ikke-støtteberettiget område i EØS]) og mulighed D (produktion af alle fire modeller i Győr) tilbage som konkurrencemæssige muligheder.

| (155) | I den videre planlægningsproces blev der udført flere beregninger og omkostningsskøn. De fremlagte dokumenter viser, at beregningerne var baseret på de samme antagelser og Ungarn forklarede, at omkostningsskønnene for mulighed C og mulighed D blev fastholdt på samme nøjagtighedsniveau i hele beslutningsprocessen. Dokumenterne angiver også, at disse beregninger var sammenlignelige. |
| --- | --- |

(155)

I den videre planlægningsproces blev der udført flere beregninger og omkostningsskøn. De fremlagte dokumenter viser, at beregningerne var baseret på de samme antagelser og Ungarn forklarede, at omkostningsskønnene for mulighed C og mulighed D blev fastholdt på samme nøjagtighedsniveau i hele beslutningsprocessen. Dokumenterne angiver også, at disse beregninger var sammenlignelige.

| (156) | Kommissionen bemærker, at Audi AG udforskede muligheden for statsstøtte allerede på et tidligt tidspunkt i beslutningsfasen for investeringen og placeringen. Ansøgning om støtte fra modtageren den 5. marts 2010, bekræftelse af Ungarn den 26. marts 2010 om at investeringen i princippet er støtteberettiget samt det indledende tilbud om støtte fra Ungarn den 30. marts 2010 skete før nogen af mulighederne blev elimineret. Omkostningsskønnene forelagt for koncernens bestyrelsen den [...] 2010 omfattede allerede en potentiel statsstøtte tildelt af Ungarn. På det tidspunkt blev en potentiel støtte fra [land 1 i EØS] også taget i betragtning, men senere afvist, da det ikke ville have været realistisk at modtage støtten i [land 1 i EØS] (48).. |
| --- | --- |

(156)

Kommissionen bemærker, at Audi AG udforskede muligheden for statsstøtte allerede på et tidligt tidspunkt i beslutningsfasen for investeringen og placeringen. Ansøgning om støtte fra modtageren den 5. marts 2010, bekræftelse af Ungarn den 26. marts 2010 om at investeringen i princippet er støtteberettiget samt det indledende tilbud om støtte fra Ungarn den 30. marts 2010 skete før nogen af mulighederne blev elimineret. Omkostningsskønnene forelagt for koncernens bestyrelsen den [...] 2010 omfattede allerede en potentiel statsstøtte tildelt af Ungarn. På det tidspunkt blev en potentiel støtte fra [land 1 i EØS] også taget i betragtning, men senere afvist, da det ikke ville have været realistisk at modtage støtten i [land 1 i EØS] (48)..

48

| (157) | Som beskrevet i betragtning 80 i denne afgørelse, medførte de endelige skøn om produktionsomkostninger, der kan henføres til placeringen, en omkostningsulempe på 143,3 mio. EUR for mulighed D (Győr) i forhold til mulighed C ([placering 2 i et støtteberettiget område i EØS berettiget til regionalstøtte i henhold til artikel 107, stk. 3, litra c), i traktaten] og [placering 1 i et ikke-støtteberettiget område i EØS]) på det tidspunkt, hvor de to investerings- og placeringsmuligheder blev præsenteret for en endelig afgørelse, der skulle træffes af K-VAI den 14. december 2010. Som det fremgår af referatet fra K-VAI mødet, besluttede K-VAI på baggrund af denne kontrafaktiske analyse, visse kvalitative kriterier, samt på baggrunds af tilgængeligheden af statsstøtte at placere investeringen i Győr den 14. december 2010. |
| --- | --- |

(157)

Som beskrevet i betragtning 80 i denne afgørelse, medførte de endelige skøn om produktionsomkostninger, der kan henføres til placeringen, en omkostningsulempe på 143,3 mio. EUR for mulighed D (Győr) i forhold til mulighed C ([placering 2 i et støtteberettiget område i EØS berettiget til regionalstøtte i henhold til artikel 107, stk. 3, litra c), i traktaten] og [placering 1 i et ikke-støtteberettiget område i EØS]) på det tidspunkt, hvor de to investerings- og placeringsmuligheder blev præsenteret for en endelig afgørelse, der skulle træffes af K-VAI den 14. december 2010. Som det fremgår af referatet fra K-VAI mødet, besluttede K-VAI på baggrund af denne kontrafaktiske analyse, visse kvalitative kriterier, samt på baggrunds af tilgængeligheden af statsstøtte at placere investeringen i Győr den 14. december 2010.

| (158) | Kommissionen bekræfter sit synspunkt (se betragtning 110 i afgørelsen), taget allerede i åbningsafgørelsen, at de formelle krav i forbindelse med tilskyndelsesvirkningen, fastsat i punkt 38 i regionalstøtteretningslinjerne for 2007-2013, var opfyldt: i) Med hensyn til ydelsen — som forklaret i betragtning 23 i denne afgørelse — indsendte modtageren en ansøgning om støtte og den myndighed, der er ansvarlig for forvaltningen af ordningen bekræftede efterfølgende skriftligt efter en detaljeret kontrol, at projektet opfyldte betingelserne for støtteberettigelse, der er fastsat i ordningen, før arbejdet med projektet blev iværksat; ii) vedrørende skattefradraget, som beskrevet i betragtning 24 i denne afgørelse, ansøgte modtageren herom i god tid forud for iværksættelsen, og hvad angår skattefradraget findes der et retskrav — betinget af Kommissionens godkendelse — det var ikke nødvendigt for modtageren at afvente en eventuel foreløbig bekræftelse om støtteberettigelse fra de ungarske myndigheder. |
| --- | --- |

(158)

Kommissionen bekræfter sit synspunkt (se betragtning 110 i afgørelsen), taget allerede i åbningsafgørelsen, at de formelle krav i forbindelse med tilskyndelsesvirkningen, fastsat i punkt 38 i regionalstøtteretningslinjerne for 2007-2013, var opfyldt: i) Med hensyn til ydelsen — som forklaret i betragtning 23 i denne afgørelse — indsendte modtageren en ansøgning om støtte og den myndighed, der er ansvarlig for forvaltningen af ordningen bekræftede efterfølgende skriftligt efter en detaljeret kontrol, at projektet opfyldte betingelserne for støtteberettigelse, der er fastsat i ordningen, før arbejdet med projektet blev iværksat; ii) vedrørende skattefradraget, som beskrevet i betragtning 24 i denne afgørelse, ansøgte modtageren herom i god tid forud for iværksættelsen, og hvad angår skattefradraget findes der et retskrav — betinget af Kommissionens godkendelse — det var ikke nødvendigt for modtageren at afvente en eventuel foreløbig bekræftelse om støtteberettigelse fra de ungarske myndigheder.

| (159) | Med hensyn til den materielle tilskyndelsesvirkning mener Kommissionen, at støtten reelt havde indflydelse på investeringens placeringsvalg: VW-koncernens beslutning om at placere det pågældende investeringsprojekt i Győr blev først truffet efter bekræftelse af, at investeringsprojektet ville være berettiget til statsstøtte og støtte fra offentlige myndigheder, og efter at K-VAI (det organ, der træffer den endelige afgørelse om investeringen og placeringen) havde godkendt placeringen afhængigt af muligheden for statsstøtte. I overensstemmelse med punkt 23 og 25 i meddelelsen om tilbundsgående undersøgelser mener Kommissionen derfor, at det kontrafaktiske scenario fremlagt af Ungarn er realistisk og understøttet af reel og aktuel dokumentation. Støtten har derfor en reel (materiel) tilskyndelsesvirkning. Ved at mindske afstanden for levedygtighed til fordel for Győr bidrog støtten til at ændre beslutningen om placeringen af den støttemodtagende virksomhed. Uden støtten ville investeringen ikke være blevet placeret i Győr. |
| --- | --- |

(159)

Med hensyn til den materielle tilskyndelsesvirkning mener Kommissionen, at støtten reelt havde indflydelse på investeringens placeringsvalg: VW-koncernens beslutning om at placere det pågældende investeringsprojekt i Győr blev først truffet efter bekræftelse af, at investeringsprojektet ville være berettiget til statsstøtte og støtte fra offentlige myndigheder, og efter at K-VAI (det organ, der træffer den endelige afgørelse om investeringen og placeringen) havde godkendt placeringen afhængigt af muligheden for statsstøtte. I overensstemmelse med punkt 23 og 25 i meddelelsen om tilbundsgående undersøgelser mener Kommissionen derfor, at det kontrafaktiske scenario fremlagt af Ungarn er realistisk og understøttet af reel og aktuel dokumentation. Støtten har derfor en reel (materiel) tilskyndelsesvirkning. Ved at mindske afstanden for levedygtighed til fordel for Győr bidrog støtten til at ændre beslutningen om placeringen af den støttemodtagende virksomhed. Uden støtten ville investeringen ikke være blevet placeret i Győr.

6.6.1.4.   Støttens proportionalitet

Støttens proportionalitet

| (160) | For at støtten er proportionel skal støttens størrelse og intensitet være begrænset til det strengt nødvendige for investeringen i den støtteberettigede region. |
| --- | --- |

(160)

For at støtten er proportionel skal støttens størrelse og intensitet være begrænset til det strengt nødvendige for investeringen i den støtteberettigede region.

| (161) | Generelt set anses regionalstøtten for at være proportionel med alvoren af de problemer, som berører de støtteberettigede regioner, hvis den overholder det gældende loft for regionalstøtte, herunder automatisk, progressiv nedsættelse af loftet for regionalstøtte til store investeringsprojekter (som er en del af det gældende regionalstøttekort). Den anvendte støtteintensitet i dette tilfælde ikke er højere end de regionale støttelofter korrigeret af nedjusteringsmekanismen, som allerede fastslået i betragtning 110 i denne afgørelse. |
| --- | --- |

(161)

Generelt set anses regionalstøtten for at være proportionel med alvoren af de problemer, som berører de støtteberettigede regioner, hvis den overholder det gældende loft for regionalstøtte, herunder automatisk, progressiv nedsættelse af loftet for regionalstøtte til store investeringsprojekter (som er en del af det gældende regionalstøttekort). Den anvendte støtteintensitet i dette tilfælde ikke er højere end de regionale støttelofter korrigeret af nedjusteringsmekanismen, som allerede fastslået i betragtning 110 i denne afgørelse.

| (162) | Ud over det generelle proportionalitetsprincip i regionalstøtteretningslinjerne for 2007-2013 kræver meddelelsen om tilbundsgående undersøgelser, at der foretages en mere detaljeret undersøgelse. I scenario 2 i meddelelsen om tilbundsgående undersøgelser anses støtten for proportionel, hvis den er lig med forskellen mellem modtagerens nettoomkostninger for investering i den støtteberettigede region og nettoomkostningerne for investering i en alternativ placering. |
| --- | --- |

(162)

Ud over det generelle proportionalitetsprincip i regionalstøtteretningslinjerne for 2007-2013 kræver meddelelsen om tilbundsgående undersøgelser, at der foretages en mere detaljeret undersøgelse. I scenario 2 i meddelelsen om tilbundsgående undersøgelser anses støtten for proportionel, hvis den er lig med forskellen mellem modtagerens nettoomkostninger for investering i den støtteberettigede region og nettoomkostningerne for investering i en alternativ placering.

| (163) | Kommissionen mener på baggrund af den indsendte dokumentation (jf. betragtning 79-82), at støtten var begrænset til det nødvendige beløb, fordi den ikke overstiger forskellen i omkostninger mellem mulighed D (at placere investeringen i Győr) og mulighed C (at placere investeringen i [placering 2 i et støtteberettiget område i EØS berettiget til regionalstøtte i henhold til artikel 107, stk. 3, litra c), i traktaten] og [placering 1 i et ikke-støtteberettiget område i EØS]). Beregningen udført på tidspunktet for den kontrafaktiske analyse viser, at uden støtten var Győr 144,3 mio. EUR dyrere (i nutidsværdi for 2010) end placeringskombinationen for [placering 2 i et støtteberettiget område i EØS berettiget til regionalstøtte i henhold til artikel 107, stk. 3, litra c), i traktaten] og [placering 1 i et ikke-støtteberettiget område i EØS]. |
| --- | --- |

(163)

Kommissionen mener på baggrund af den indsendte dokumentation (jf. betragtning 79-82), at støtten var begrænset til det nødvendige beløb, fordi den ikke overstiger forskellen i omkostninger mellem mulighed D (at placere investeringen i Győr) og mulighed C (at placere investeringen i [placering 2 i et støtteberettiget område i EØS berettiget til regionalstøtte i henhold til artikel 107, stk. 3, litra c), i traktaten] og [placering 1 i et ikke-støtteberettiget område i EØS]). Beregningen udført på tidspunktet for den kontrafaktiske analyse viser, at uden støtten var Győr 144,3 mio. EUR dyrere (i nutidsværdi for 2010) end placeringskombinationen for [placering 2 i et støtteberettiget område i EØS berettiget til regionalstøtte i henhold til artikel 107, stk. 3, litra c), i traktaten] og [placering 1 i et ikke-støtteberettiget område i EØS].

| (164) | Denne omkostningsulempe svarer til 153,8 mio. EUR i 2013-forhold, som er det år, der gælder for beregning af støtten og dermed også for kravet om proportionalitet. |
| --- | --- |

(164)

Denne omkostningsulempe svarer til 153,8 mio. EUR i 2013-forhold, som er det år, der gælder for beregning af støtten og dermed også for kravet om proportionalitet.

| (165) | Afstand pga. den højere engangsudgift kan mindskes ved en eventuel statsstøtte. I betragtning af støtten på 133,3 mio. EUR i nutidsværdi for 2013 har mulighed D stadig en omkostningsulempe på 20,5 mio. EUR i forhold til mulighed C. Kommissionen bemærker, at de resterende omkostningsulemper blev accepteret af Volkswagen-koncernen som følge af en række ikke-kvantificerbare fordele for Győr, f.eks. muligheden for at fremstille alle fire MQB-derivater på en enkelt AUDI-fabrik og mener, at støttens proportionalitet er bevist. |
| --- | --- |

(165)

Afstand pga. den højere engangsudgift kan mindskes ved en eventuel statsstøtte. I betragtning af støtten på 133,3 mio. EUR i nutidsværdi for 2013 har mulighed D stadig en omkostningsulempe på 20,5 mio. EUR i forhold til mulighed C. Kommissionen bemærker, at de resterende omkostningsulemper blev accepteret af Volkswagen-koncernen som følge af en række ikke-kvantificerbare fordele for Győr, f.eks. muligheden for at fremstille alle fire MQB-derivater på en enkelt AUDI-fabrik og mener, at støttens proportionalitet er bevist.

6.6.2.   Støttens negative virkninger på konkurrencen og samhandelen

Støttens negative virkninger på konkurrencen og samhandelen

| (166) | Punkt 40 i meddelelsen om tilbundsgående undersøgelser fastslår, at »hvis ... den kontrafaktiske analyse antyder, at investeringen ville være blevet gennemført under alle omstændigheder uden støtten, om end muligvis på et andet sted (scenario 2), og hvis støtten er proportionel, ville mulige konkurrenceforvridende faktorer, såsom en høj markedsandel og en forøgelse af kapaciteten i et underpræsterende marked, i princippet være den samme, uanset støtten.« |
| --- | --- |

(166)

Punkt 40 i meddelelsen om tilbundsgående undersøgelser fastslår, at »hvis ... den kontrafaktiske analyse antyder, at investeringen ville være blevet gennemført under alle omstændigheder uden støtten, om end muligvis på et andet sted (scenario 2), og hvis støtten er proportionel, ville mulige konkurrenceforvridende faktorer, såsom en høj markedsandel og en forøgelse af kapaciteten i et underpræsterende marked, i princippet være den samme, uanset støtten.«

| (167) | Da støtteforanstaltningen understøtter et scenarie 2, begrænses investeringsbeslutningen og støtten til et minimum, og der kan ikke identificeres nogen negative virkninger for konkurrencen. Hvis investeringen kunne være blevet gennemført på et andet sted, og stadig have medført samme konkurrenceforvridning. Derfor mener Kommissionen, at støtten ikke har nogen negativ virkning på konkurrencen. |
| --- | --- |

(167)

Da støtteforanstaltningen understøtter et scenarie 2, begrænses investeringsbeslutningen og støtten til et minimum, og der kan ikke identificeres nogen negative virkninger for konkurrencen. Hvis investeringen kunne være blevet gennemført på et andet sted, og stadig have medført samme konkurrenceforvridning. Derfor mener Kommissionen, at støtten ikke har nogen negativ virkning på konkurrencen.

| (168) | I overensstemmelse med punkt 53 i meddelelsen om tilbundsgående undersøgelser, hvis investeringen var blevet placeret uden støtte i en fattigere region (flere regionale ulemper — højere maksimal regionalstøtteintensitet) eller i en region, der opfattes som havende samme regionale ulemper som målregionen (samme maksimum for regionalstøtteintensitet) ville dette være et negativt element i den overordnede afvejning, der næppe vil blive opvejet af de positive elementer, fordi det strider med selve formålet med regionalstøtte. |
| --- | --- |

(168)

I overensstemmelse med punkt 53 i meddelelsen om tilbundsgående undersøgelser, hvis investeringen var blevet placeret uden støtte i en fattigere region (flere regionale ulemper — højere maksimal regionalstøtteintensitet) eller i en region, der opfattes som havende samme regionale ulemper som målregionen (samme maksimum for regionalstøtteintensitet) ville dette være et negativt element i den overordnede afvejning, der næppe vil blive opvejet af de positive elementer, fordi det strider med selve formålet med regionalstøtte.

| (169) | Eftersom Ungarn bekræftede, at den teoretiske mulighed for at etablere et nyt produktionsanlæg i Østeuropa blev kasseret af AUDI på de tidlige tidspunkter i beslutningsprocessen, og at ingen af de eksisterende steder med højere eller samme støtteintensitet blev betragtet som en mulig placering (se fodnote 23), mener Kommissionen, at støtten ikke har nogen anti-samhørigheds virkning, der ville ødelægge selve grundlaget for regionalstøtte. |
| --- | --- |

(169)

Eftersom Ungarn bekræftede, at den teoretiske mulighed for at etablere et nyt produktionsanlæg i Østeuropa blev kasseret af AUDI på de tidlige tidspunkter i beslutningsprocessen, og at ingen af de eksisterende steder med højere eller samme støtteintensitet blev betragtet som en mulig placering (se fodnote 23), mener Kommissionen, at støtten ikke har nogen anti-samhørigheds virkning, der ville ødelægge selve grundlaget for regionalstøtte.

6.7.   AFVEJNING AF STØTTENS POSITIVE OG NEGATIVE VIRKNINGER

AFVEJNING AF STØTTENS POSITIVE OG NEGATIVE VIRKNINGER

| (170) | Efter at have konstateret, at støtten skaber en tilskyndelse til at gennemføre investeringer i den pågældende region og er proportional, skal de positive og negative virkninger afvejes i forhold til hinanden. |
| --- | --- |

(170)

Efter at have konstateret, at støtten skaber en tilskyndelse til at gennemføre investeringer i den pågældende region og er proportional, skal de positive og negative virkninger afvejes i forhold til hinanden.

| (171) | Undersøgelsen bekræftede, at støtteforanstaltningen har en tilskyndelsesvirkning ved at tiltrække en investering, som giver et væsentligt bidrag til den regionale udvikling i en ugunstigt stillet region, der er berettiget til regionalstøtte i henhold til artikel 107, stk. 3, litra a), i traktaten, uden at en region påvirkes negativt med den samme eller en højere maksimal støtteintensitet (ingen samhørighedshindrende effekt). Efter Kommissionens opfattelse er en investering i et mere ugunstigt stillet område vigtigere for Unionens sammenhold end den samme investering i et mindre ugunstigt stillet område. Som nævnt i punkt 53 i meddelelsen om tilbundsgående undersøgelser mener Kommissionen, at der »for så vidt angår de positive virkninger af regionalstøtte, der blot kompenserer for forskellen i nettoomkostninger i forhold til en mere udviklet alternativ investeringsplacering ..., i forbindelse med afvejningsprocessen generelt indtages den holdning, at disse vejer tungere end de mulige negative virkninger af den nye investering på den alternative lokalitet«. |
| --- | --- |

(171)

Undersøgelsen bekræftede, at støtteforanstaltningen har en tilskyndelsesvirkning ved at tiltrække en investering, som giver et væsentligt bidrag til den regionale udvikling i en ugunstigt stillet region, der er berettiget til regionalstøtte i henhold til artikel 107, stk. 3, litra a), i traktaten, uden at en region påvirkes negativt med den samme eller en højere maksimal støtteintensitet (ingen samhørighedshindrende effekt). Efter Kommissionens opfattelse er en investering i et mere ugunstigt stillet område vigtigere for Unionens sammenhold end den samme investering i et mindre ugunstigt stillet område. Som nævnt i punkt 53 i meddelelsen om tilbundsgående undersøgelser mener Kommissionen, at der »for så vidt angår de positive virkninger af regionalstøtte, der blot kompenserer for forskellen i nettoomkostninger i forhold til en mere udviklet alternativ investeringsplacering ..., i forbindelse med afvejningsprocessen generelt indtages den holdning, at disse vejer tungere end de mulige negative virkninger af den nye investering på den alternative lokalitet«.

| (172) | På baggrund af ovenstående mener Kommissionen, at eftersom støtten er proportionel med forskellen i nettoomkostningerne til gennemførelse af investeringer i den valgte placering, sammenlignet med en mere udviklet alternativ placering, opvejer støttens positive virkninger i forhold til dens mål og egnethed, som det fremgår af ovenstående, de negative virkninger ved en alternativ placering. |
| --- | --- |

(172)

På baggrund af ovenstående mener Kommissionen, at eftersom støtten er proportionel med forskellen i nettoomkostningerne til gennemførelse af investeringer i den valgte placering, sammenlignet med en mere udviklet alternativ placering, opvejer støttens positive virkninger i forhold til dens mål og egnethed, som det fremgår af ovenstående, de negative virkninger ved en alternativ placering.

| (173) | I overensstemmelse med punkt 68 i regionalstøtteretningslinjerne for 2007-2013, og i lyset af den tilbundsgående undersøgelse foretaget på baggrund af meddelelsen om tilbundsgående undersøgelser, konkluderer Kommissionen, at støtten er nødvendig for at give en tilskyndelsesvirkning til investeringen, og støttens fordele opvejer de konkurrenceforvridende virkninger og den negative virkning for samhandelen mellem medlemsstaterne. |
| --- | --- |

(173)

I overensstemmelse med punkt 68 i regionalstøtteretningslinjerne for 2007-2013, og i lyset af den tilbundsgående undersøgelse foretaget på baggrund af meddelelsen om tilbundsgående undersøgelser, konkluderer Kommissionen, at støtten er nødvendig for at give en tilskyndelsesvirkning til investeringen, og støttens fordele opvejer de konkurrenceforvridende virkninger og den negative virkning for samhandelen mellem medlemsstaterne.

7.   KONKLUSION

KONKLUSION

| (174) | Kommissionen mener, at Ungarn har ydet ulovlig regionalstøtte til fordel for investeringsprojektet fra AHM i strid med artikel 108, stk. 3, i traktaten. Kommissionen konkluderer dog, at den regionale investeringsstøtte til fordel for AUDI HUNGARIA MOTOR Ltd. — udstedt før 1. juli 2014 under forudsætning af, at den er delvis betinget af Kommissionens godkendelse — opfylder alle betingelserne i regionalstøtteretningslinjerne for 2007-2013 og i meddelelsen om tilbundsgående undersøgelser og kan derfor betragtes som forenelig med det indre marked i overensstemmelse med artikel 107, stk. 3, litra a), i traktaten — |
| --- | --- |

(174)

Kommissionen mener, at Ungarn har ydet ulovlig regionalstøtte til fordel for investeringsprojektet fra AHM i strid med artikel 108, stk. 3, i traktaten. Kommissionen konkluderer dog, at den regionale investeringsstøtte til fordel for AUDI HUNGARIA MOTOR Ltd. — udstedt før 1. juli 2014 under forudsætning af, at den er delvis betinget af Kommissionens godkendelse — opfylder alle betingelserne i regionalstøtteretningslinjerne for 2007-2013 og i meddelelsen om tilbundsgående undersøgelser og kan derfor betragtes som forenelig med det indre marked i overensstemmelse med artikel 107, stk. 3, litra a), i traktaten —

VEDTAGET DENNE AFGØRELSE:

Artikel 1

Den statsstøtte, som Ungarn har ydet til AUDI HUNGARIA MOTOR Ltd. på maksimalt 39 952 mio. HUF (tilbagediskonteret til datoen for notifikationen) i nutidsværdi, der svarer til en maksimal støtteintensitet på 11,24 % i bruttosubventionsækvivalent, er forenelig med det indre marked i henhold til artikel 107, stk. 3, litra a), i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde.

Artikel 2

Denne afgørelse er rettet til Ungarn.

Udfærdiget i Bruxelles, den 1. februar 2016.

På Kommissionens vegne

Margrethe VESTAGER

Medlem af Kommissionen

---

(1)  
  EUT C 418 af 21.11.2014, s. 25.

1

(2)  Retningslinjer for statsstøtte med regionalt sigte for 2007-2013 (EUT C 54 af 4.3.2006, s. 13). Den 28. juni 2013 vedtog Kommissionen retningslinjerne for statsstøtte med regionalt sigte for 2014-2020, hvori anvendelsesperiode for regionalstøtteretningslinjerne blev forlænget indtil den 30. juni 2014 (punkt 186) (EUT C 209 af 23.1.2013, s. 1).

2

(3)  
  EUT C 223 af 16.9.2009, s. 3.

3

(4)  Se fodnote 1.

4

(5)  Statsstøttesag N 487/2006 — Ungarns regionalstøttekort 2007-2013 (EUT C 256 af 24.10.2006, s. 6) og forlænget med statsstøttesag SA.36879 (2013/N) — Ungarns forlængelse af regionalstøttekortet 2007-2013 indtil 30. juni 2014 (EUT C 69 af 7.3.2014, s. 1).

5

(6)  72 i Europa og 46 i lande i Asien, Latinamerika og Afrika.

6

(7)  Årsrapport 2014 for Volkswagen-koncernen.

7

(*1)  Forretningshemmelighed

*1

(8)  R.L.Polk & Co (også benævnt POLK) er en globalt integreret organisation og en vigtig udbyder af markedsinformation og analyser i bilindustrien. Den 16. juli 2013 gennemførte IHS Inc., førende global kilde til vigtige oplysninger og analyser, overtagelsen af R.L.Polk & Co. Med tilføjelsen af POLK leverer IHS Automotive ekspertise og intelligent indsigt på tværs af hele automobilindustriens værdikæde. POLK differentierer bilmarkedet i segmenterne A000, A00, A0, A, B, C, D og E, hvor segment A000 er små bybiler og segment E er den ultimative luksuskategori. Fra segment A000 til E øges den gennemsnitlige pris, størrelse og den gennemsnitlige motorydelse i personbiler gradvist.

8

(9)  Tal udtrykt i EUR er angivet i denne afgørelse med baggrund i kursen på 299,67 HUF/EUR, der var gældende på tidspunktet for notifikationen.

9

(10)  Nutidsværdien er beregnet på baggrund af en diskonteringsrente på 5,62 procent på tidspunktet for notifikationen. Basisåret til tilbagediskontering er 2013 dvs. det år, hvor notifikationen fandt sted.

10

(11)  Det sammenfattende informationsskema om ordningen XR 47/2007 (A Kormány egyedi döntésével megítélhető támogatás) blev offentliggjort i EUT C 180 af 2.8.2007, s. 6.

11

(12)  Kommissionens forordning (EF) nr. 1628/2006 af 24. oktober 2006 om anvendelse af traktatens artikel 87 og 88 på medlemsstaternes regionale investeringsstøtte (EUT L 302 af 1.11.2006, s. 29).

12

(13)  Kommissionens afgørelse af 10. maj 2007 i sag N 651/2006 om udviklingsskattebegunstigelse (ændring af N 504/2004) (EUT C 152 af 6.7.2007, s. 2) og ændret ved Kommissionens afgørelse af 30. april 2008 (N 646/2007, SA.24441), af 17. juni 2008 (N 735/2007, SA.24683), af 6. maj 2010 (N 132/2010, SA.30728) og af 23. februar 2011 (N 685/2009, SA.29994).

13

(14)  Denne tilgang er i overensstemmelse med Kommissionens statsstøtteafgørelser SA.30340 (Fiat Powertrain Technologies), afgørelse af 9. februar 2011, C(2011)612) i sagen SA.30340 (EUT C 151 af 21.5.2011, s. 5); SA. 32169 (Volkswagen Sachsen) afgørelse af 13. juli 2011 (C(2011)4935) i sag SA.32169 (EUT C 361 af 10.12.2011, s. 17); N 767/07 (Ford Craiova) afgørelse af 30. april 2008 (C(2008)1613) i sag N 767/2007 (EUT C 238 af 17.9.2008, s. 4); N 635/2008 (Fiat Sicily) afgørelse af 29. april 2009 (C(2009)3051) i sag N 635/2008 (EUT C 219 af 12.9.2009, s. 3); og N 473/2008 (Ford Espana) afgørelse af 17. juni 2009 (C(2009)4530) i sag af N 473/2008 (EUT C 19 af 26.1.2010, s. 5).

14

(15)  Se N 671/2008, Mercedes-Benz Ungarn (overlapning mellem de tilstødende segmenter A og B), SA.32169 Volkswagen Sachsen Gmbh, betragtning 60 ff. og SA.32076 Ford Espana, betragtning 83 (substitutionskæde på efterspørgselssiden for biler i segment A0 og B og biler i segment A).

15

(16)  Baseret på data i »Preliminary Economic Analysis of the Geographic Market«, Dr. James A. Langenfeld, Navigant Economics (2011), der viser, at ca. 13 % af bilerne i segment A og mere end 25 % af bilerne i segment B produceret i EØS mellem 2004 og 2010 blev eksporteret til andre regioner af verden. Hvad angår import var mere end 14 % af bilerne i segment A og mere end 18 % af bilerne i segment B, der sælges i EØS, produceret i andre regioner.

16

(17)  Preliminary Economic Analysis of the Geographic Market, Dr. James A. Langenfeld, Navigant Economics (2011).

17

(18)  Ungarn bygger antagelsen om 2,5 multiplikatoren på en undersøgelse, der vurderer bidraget fra leverandørsektoren for motorkøretøjer til økonomien i USA og 50 lande. Undersøgelsen blev udarbejdet til foreningen af motor- og udstyrsproducenter (Motor and Equipment Manufacturers Association) af Economics and Business Group, Center of Automotive Research, 2007.

18

(19)  Der findes allerede en AUDI HUNGARIA afdelingsgruppe for køretøjer med afdelingen for forbrændingsmotorer, afdelingen for materialevidenskab og teknologi og afdelingen for fremstilling af køretøjer.

19

(20)  Produktionsstarten for A3 Cabriolet og A3 Sedan var planlagt til november 2012 og marts 2013, mens produktionsstarten for TT Coupé og TT Roadster var planlagt til henholdsvis februar og september 2014.

20

(21)  Mens den indledende udvælgelse af stedet var begrænset til Audi-steder under fasen med produktudvikling og planlægning, dvs. [placering 3 i et ikke-støtteberettiget område i EØS] og Győr, blev lokaliteterne udfordret på koncernniveau i denne fase, og der blev udviklet alternative scenarier. Allerede tre måneder før produktbeslutningen om den nye A3 Sedan blev taget i [...] 2010, påbegyndte [Group Controlling] sammenligninger af forskellige placeringer og forskellige investeringer.

21

(22)  I 2008 overvejede Audi fandt konceptuelt idéen om en Greenfield-investering i Østeuropa, der ikke blev udviklet i de yderligere planlægningsfaser. I beslutningshenstillingen udarbejdet af [Group Controlling] og Audi og forelagt koncernledelsen på møde [...] 2010, blev Greenfield-investeringen præsenteret som en ikkerealistisk mulighed pga. investeringsrammen og de tidsmæssige begrænsninger fastsat af de planlagte produktionsdatoer.

22

(23)  Ungarn indgav oplysninger, der viste alle eksisterende steder i VW-koncernen, som ligger i en region med en støtteintensitet på 30 % eller højere (dvs. samme eller højere støtteintensitet end Győr). Men ingen af disse placeringer kunne overvejes, da de ikke opfyldte kriteriet »plads til udvidelse eller tilpasning« og/eller »kompatibel struktur«. Ingen af disse steder havde tilstrækkelig friplads til investeringsprojektet.

23

(24)  Produktbeslutninger for Audi TT Coupe og TT Roadster blev taget på [...] 2011 på varemærkeniveauet og bekræftes af koncernen den [...] 2011. Før dette blev det henvist til en efterfølgende TT-model i alle virksomhedens dokumenter.

24

(25)  På koncernniveau træffer bestyrelsen afgørelser om investeringsprojekter og deres placering via K-VAI (investeringsudvalgets bestyrelse) på baggrund af analysen udarbejdet af [Group Controlling].

25

(26)  Det er nødvendigt at fastsætte værdien af ulempen i 2013-priser for at kunne sammenligne den med den eventuelle statsstøtte (som er etableret i 2013-priser), og dermed bestemme nettoulempen for Győr. Til denne beregning synes det hensigtsmæssigt at anvende den diskonteringssats, der var gældende i euro-zonen, dengang investeringsafgørelsen blev truffet (december 2010, dvs. 2,45 %), da investeringsafgørelsen blev truffet på euro-vilkår — under hensyn til de anslåede udgifter i EUR — af en virksomhed, som har hjemsted i euro-zonen.

26

(27)  Denne støtte er baseret på de planlagte støtteberettigede investeringsomkostninger på 1 186 mio. EUR. Ungarn forklarede, at der under gennemførelsen og godkendelsen var yderligere ændringer af planlagte omkostninger og investeringsaftalen blev til sidst underskrevet under hensyntagen til de planlagte støtteberettigede omkostninger på 1 186 mio. EUR i nutidsværdi.

27

(28)  Rådets forordning (EU) 2015/1589 af 13. juli 2015 om fastlæggelse af regler for anvendelsen af artikel 108 i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde (EUT L 248 af 24.9.2015, s. 9). På det tidspunkt hvor Ungarn fremsatte sine bemærkninger, var den relevante bestemmelse naturligvis artikel 1, litra f), i Rådets forordning (EF) 659/1999 af 22. marts 1999 om fastlæggelse af regler for anvendelsen af artikel 108 i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde (EFT L 83 af 27.3.1999, s. 1).

28

(29)  Se fodnote 12.

29

(30)  Fodnote 1 til punkt 56 i meddelelsen om tilbundsgående undersøgelser.

30

(31)  Den praksis, som de ungarske myndigheder fulgte, er også i overensstemmelse med Kommissionens tidligere sagspraksis jf. punkt 28 og punkt 110 i beslutningen om IBIDEN, hvor støtten blev bevilget (før anmeldelsen til Kommissionen) til IBIDEN HU på grundlag af eksisterende regionale støtteordninger op til den enkelte anmeldelsestærskel, og kun de resterende støttebeløb var betinget af Kommissionens godkendelse. I sagen om IBIDEN blev støtten ydet og delvist indført for IBIDEN den 25. februar og 3. marts 2005. De nationale myndigheder anmeldte tilskuddet til Kommissionen den 1. april 2005 og 30. august 2006. I denne procedure konkluderede Kommissionen, at støtten betinget af anmeldelsen ikke er forenelig med fællesmarkedet, dog bekræftede Kommissionen ved sin afgørelse, at de ungarske myndigheder handlede i overensstemmelse med reglerne, da de udbetalte tilskuddet delvist.

31

(32)  Kun den del, der ligger over den grænse, som er omfattet af Kommissionens godkendelse som nævnt i artiklen om »statsstøtte til IBIDEN Ungarn« af Evelina TUMASONYTĖ, Živilė DIDŽIOKAITĖ og András TARI i Competition Policy Newsletter, 2008 nummer 2, s. 69.

32

(33)  Se dom C-301/87 Den Franske Republik mod Kommissionen (Boussac), Sml. I 1990, s. 307, præmis 33.

33

(34)  Kommissionens forordning (EF) nr. 800/2008 af 6. august 2008 om visse former for støttes forenelighed med fællesmarkedet i henhold til traktatens artikel 87 og 88 (Generel gruppefritagelsesforordning) (EUT L 214 af 9.8.2008, s. 3).

34

(35)  SA.32063 (2010/N) — LIP — Mondi Swiecie S.A., Polen (EUT C 305 af 10.10.2012, s. 8).

35

(36)  Som nævnt i stk. 68 i Mondi-afgørelsen: »Derfor skal den tildelte støtte ... anmeldes til Kommissionen i sin helhed, såfremt den overstiger anmeldelsestærsklen«.

36

(37)  SA.32009 (2011/C) — statsstøtte til BMW AG til en stor investering i Leipzig.

37

(38)  Kommissionens beslutning 2008/830/EF af 30. april 2008 i statsstøtte C 21/07 (eks. N 578/06), som Ungarn planlægger at gennemføre til fordel for IBIDEN Hungary Gyártó Kft. (EUT L 295 af 4.11.2008, s. 34).

38

(39)  Meddelelse fra Kommissionen: Multisektorale rammebestemmelser for regionalstøtte til store investeringsprojekter (EFT C 70 af 19.3.2002, s. 8).

39

(40)  Dom C-301/87, Den Franske Republik mod Kommissionen (Boussac), Sml. I 1990, s. 307.

40

(41)  Kommissionen skal selvfølgelig under alle omstændigheder og dermed uanset tærsklerne i punkt. 68 i regionalstøtteretningslinjerne for 2007-2013 afveje positive og negative virkninger af støtten, inden der træffes en konklusion om dens forenelighed med det indre marked. Se Rettens dom i sag T-304/08 Smurfit Kappa Group BV mod Kommissionen, EU:T:2012:351, præmis 94.

41

(42)  
  EUT C 244 af 1.10.2004, s. 2.

42

(43)  Se f.eks. Kommissionens endelige afgørelse i sagen om Porsche (vedtaget i juli 2014), hvor spørgsmålet om afgrænsning af det relevante marked blev efterladt åbent, og man anvendte den traditionelle fremgangsmåde med at undersøge alle »plausible markedsafgrænsninger opstillet for individuelle bilsegmenter (herunder det snævreste segment, hvor der foreligger data)«. Se betragtning 34 i denne afgørelse, der nævner en række sager, herunder Fiat Powertrain technologies, SA.30340: afgørelse af 9. februar 2011, (C(2011) 612) (EUT C 151 af 21.5.2011, s. 5); SA. 32169 Volkswagen Sachsen: afgørelse af 13. juli 2011, (C(2011) 4935) (EUT C 361 af 10.12.2011, s. 17).

43

(44)  Retningslinjer for vurdering af horisontale fusioner efter Rådets forordning om kontrol med fusioner og virksomhedsovertagelser, (EUT C 31 af 5.2.2004, s. 5).

44

(45)  Som betragtning 140 i denne afgørelse viser, har segmenteringen ikke praktisk betydning, da den ikke påvirker resultatet af 68 litra a)-testen.

45

(46)  I tidsserieanalyser er datadifferentiering, dvs. at forskellene mellem efterfølgende datapunkter en metode, der bruges til at behandle ikke-stationaritet af data, dvs. forekomsten af tidstendenser i tidsserien. De differentierede tidsserier er altså en ny serie af data, hvorfra tidstendensen er fjernet. Det er derfor sandsynligvis stationær.

46

(47)  For klarhedens skyld gives de vægte, der anvendes til gennemsnittene, af den forbrugte mængde for hver vare i gruppen. Derfor følger gennemsnitsprisen proportionelt mere prisbevægelsen for den vare, der sælges mere. Normaliseringen er blot en matematisk procedure med det formål at nedbringe priserne over for én referenceperiode. Forskellige indeks har forskellige referenceperioder.

47

(48)  Punkt 53 i meddelelsen om tilbundsgående undersøgelser fastslår, for så vidt angår scenario 2, hvor der skal gives dokumentation for en sammenligning med en alternativ placering, at en vurdering, hvori det konkluderes, at investeringen, hvis der ikke ydes støtte, ville blive placeret i en ringere stillet region (dvs. med flere regionale ulemper og et højere maksimum for regionalstøtteintensiteten) eller i en region, der skønnes at have samme regionale ulemper som målregionen (dvs. samme maksimum for regionalstøtteintensiteten), i den overordnede afvejningsproces vil være et negativt element, som næppe kan opvejes af eventuelle positive elementer. Dette betød konkret for denne sag, at eftersom Győr har højere regionalstøtteintensitet (dvs. det er anset for at være mindre udviklet) end [placering 2 i et støtteberettiget område i EØS berettiget til regionalstøtte i henhold til artikel 107, stk. 3, litra c), i traktaten], vil [land 1 i EØS] ikke være i stand til at yde støtte til denne investering.

48

---

| 17.11.2016 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | L 310/51 |
| --- | --- | --- | --- |

17.11.2016

DA

Den Europæiske Unions Tidende

L 310/51

---

KOMMISSIONENS GENNEMFØRELSESAFGØRELSE (EU) 2016/2008

af 15. november 2016

om dyresundhedsmæssige foranstaltninger til bekæmpelse af lumpy skin disease i visse medlemsstater

(meddelt under nummer C(2016) 7023)

(EØS-relevant tekst)

EUROPA-KOMMISSIONEN HAR —

under henvisning til traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde,

under henvisning til Rådets direktiv 89/662/EØF af 11. december 1989 om veterinærkontrol i samhandelen i Fællesskabet med henblik på gennemførelse af det indre marked (1), særlig artikel 9, stk. 4,

under henvisning til Rådets direktiv 90/425/EØF af 26. juni 1990 om veterinærkontrol og zooteknisk kontrol i samhandelen med visse levende dyr og produkter inden for Fællesskabet med henblik på gennemførelse af det indre marked (2), særlig artikel 10, stk. 4,

under henvisning til Rådets direktiv 92/119/EØF af 17. december 1992 om generelle fællesskabsforanstaltninger til bekæmpelse af visse dyresygdomme samt om specifikke foranstaltninger vedrørende blæreudslæt hos svin (3), særlig artikel 14, stk. 2, artikel 19, stk. 1, litra a), stk. 3, litra a), samt stk. 4 og 6,

under henvisning til Rådets direktiv 2002/99/EF af 16. december 2002 om dyresundhedsbestemmelser for produktion, tilvirkning, distribution og indførsel af animalske produkter til konsum (4), særlig artikel 4, stk. 3, og

ud fra følgende betragtninger:

| (1) | Lumpy skin disease (i det følgende benævnt »LSD«) er en virussygdom hos kvæg, der overføres af vektorer. Ifølge Den Europæiske Fødevaresikkerhedsautoritets (i det følgende benævnt »EFSA«) videnskabelige udtalelse om lumpy skin disease, der blev vedtaget den 3. december 2014 (i det følgende benævnt »EFSA's udtalelse«) (5), kan der forekomme direkte og indirekte overførsel af LSD. LSD er kendetegnet ved alvorlige tab af husdyrproduktion og har potentiale for at sprede sig meget hurtigt, navnlig via levende dyr, vektorer og visse produkter fremstillet af inficerede dyr. |
| --- | --- |

(1)

Lumpy skin disease (i det følgende benævnt »LSD«) er en virussygdom hos kvæg, der overføres af vektorer. Ifølge Den Europæiske Fødevaresikkerhedsautoritets (i det følgende benævnt »EFSA«) videnskabelige udtalelse om lumpy skin disease, der blev vedtaget den 3. december 2014 (i det følgende benævnt »EFSA's udtalelse«) (5), kan der forekomme direkte og indirekte overførsel af LSD. LSD er kendetegnet ved alvorlige tab af husdyrproduktion og har potentiale for at sprede sig meget hurtigt, navnlig via levende dyr, vektorer og visse produkter fremstillet af inficerede dyr.

| (2) | Ved direktiv 92/119/EØF er der fastsat generelle bekæmpelsesforanstaltninger, der skal iværksættes ved udbrud af visse dyresygdomme, herunder LSD. Disse omfatter foranstaltninger, der skal træffes i tilfælde af mistanke om og bekræftelse af forekomst af LSD på en bedrift, herunder oprettelse af beskyttelses- og overvågningszoner omkring udbrud og andre supplerende bekæmpelsesforanstaltninger, der skal forhindre sygdommen i at sprede sig og eliminere infektionen. Som supplement til andre bekæmpelsesforanstaltninger omfatter foranstaltningerne også vaccination i tilfælde af et udbrud af LSD. |
| --- | --- |

(2)

Ved direktiv 92/119/EØF er der fastsat generelle bekæmpelsesforanstaltninger, der skal iværksættes ved udbrud af visse dyresygdomme, herunder LSD. Disse omfatter foranstaltninger, der skal træffes i tilfælde af mistanke om og bekræftelse af forekomst af LSD på en bedrift, herunder oprettelse af beskyttelses- og overvågningszoner omkring udbrud og andre supplerende bekæmpelsesforanstaltninger, der skal forhindre sygdommen i at sprede sig og eliminere infektionen. Som supplement til andre bekæmpelsesforanstaltninger omfatter foranstaltningerne også vaccination i tilfælde af et udbrud af LSD.

| (3) | Ved Kommissionens gennemførelsesafgørelse (EU) 2015/1500 (6) og (EU) 2016/645 (7) er der fastsat visse beskyttelsesforanstaltninger, i forbindelse med at der blev bekræftet forekomst af LSD i Grækenland i 2015 og i Bulgarien i 2016. Disse beskyttelsesforanstaltninger omfatter oprettelse af en inficeret zone i de pågældende medlemsstater, der er beskrevet i bilaget til hver af de nævnte gennemførelsesafgørelser, og som omfatter det område, hvor der blev bekræftet forekomst af LSD, samt de beskyttelses- og overvågningszoner, som Grækenland og Bulgarien har oprettet i henhold til direktiv 92/119/EØF. Gennemførelsesafgørelse (EU) 2015/1500 og (EU) 2016/645 er blevet ændret flere gange på grund af udviklingen i sygdomssituationen; blandt andet er den inficerede zone blevet udvidet til også at omfatte yderligere regionale enheder i Grækenland og Bulgarien. Nævnte gennemførelsesafgørelser anvendes indtil den 31. december 2016. |
| --- | --- |

(3)

Ved Kommissionens gennemførelsesafgørelse (EU) 2015/1500 (6) og (EU) 2016/645 (7) er der fastsat visse beskyttelsesforanstaltninger, i forbindelse med at der blev bekræftet forekomst af LSD i Grækenland i 2015 og i Bulgarien i 2016. Disse beskyttelsesforanstaltninger omfatter oprettelse af en inficeret zone i de pågældende medlemsstater, der er beskrevet i bilaget til hver af de nævnte gennemførelsesafgørelser, og som omfatter det område, hvor der blev bekræftet forekomst af LSD, samt de beskyttelses- og overvågningszoner, som Grækenland og Bulgarien har oprettet i henhold til direktiv 92/119/EØF. Gennemførelsesafgørelse (EU) 2015/1500 og (EU) 2016/645 er blevet ændret flere gange på grund af udviklingen i sygdomssituationen; blandt andet er den inficerede zone blevet udvidet til også at omfatte yderligere regionale enheder i Grækenland og Bulgarien. Nævnte gennemførelsesafgørelser anvendes indtil den 31. december 2016.

| (4) | I henhold til Kommissionens gennemførelsesafgørelse (EU) 2015/2055 (8) og (EU) 2016/1183 (9) kan Grækenland og Bulgarien gennemføre nødvaccination af kvæg, der holdes på bedrifter beliggende i vaccinationszonen som fastsat i bilag I til samme gennemførelsesafgørelser. |
| --- | --- |

(4)

I henhold til Kommissionens gennemførelsesafgørelse (EU) 2015/2055 (8) og (EU) 2016/1183 (9) kan Grækenland og Bulgarien gennemføre nødvaccination af kvæg, der holdes på bedrifter beliggende i vaccinationszonen som fastsat i bilag I til samme gennemførelsesafgørelser.

| (5) | Ud over Grækenland og Bulgarien har et betydeligt antal tredjelande i Sydøsteuropa mellem april og august 2016 også indberettet udbrud af LSD på deres områder for første gang, nemlig Albanien, den tidligere jugoslaviske republik Makedonien, Kosovo (10), Montenegro og Serbien. Alle disse tredjelande har meddelt Kommissionen, at deres nuværende sygdomsbekæmpelsespolitik, blandt andre foranstaltninger, omfatter vaccination mod LSD. |
| --- | --- |

(5)

Ud over Grækenland og Bulgarien har et betydeligt antal tredjelande i Sydøsteuropa mellem april og august 2016 også indberettet udbrud af LSD på deres områder for første gang, nemlig Albanien, den tidligere jugoslaviske republik Makedonien, Kosovo (10), Montenegro og Serbien. Alle disse tredjelande har meddelt Kommissionen, at deres nuværende sygdomsbekæmpelsespolitik, blandt andre foranstaltninger, omfatter vaccination mod LSD.

| (6) | Ifølge EFSA's udtalelse (11) er kun levende svækkede vacciner mod LSD kommercielt tilgængelige. I EFSA's udtalelse beskrives den svækkede virusvaccine mod LSD af Neethling-stammen som yderst effektiv til forebyggelse af sygelighed. Da homologe vacciner mod LSD er mere effektive end vacciner baseret på svækkede fårekoppevirus, anbefales det at anvende disse, såfremt de er tilgængelige hos vaccineproducenter, som udelukkende opererer uden for Unionen. Desuden kan den agens, der forårsager LSD, ifølge EFSA's udtalelse være til stede i op til 92 dage i huden på angrebne dyr, selv uden synlige læsioner. |
| --- | --- |

(6)

Ifølge EFSA's udtalelse (11) er kun levende svækkede vacciner mod LSD kommercielt tilgængelige. I EFSA's udtalelse beskrives den svækkede virusvaccine mod LSD af Neethling-stammen som yderst effektiv til forebyggelse af sygelighed. Da homologe vacciner mod LSD er mere effektive end vacciner baseret på svækkede fårekoppevirus, anbefales det at anvende disse, såfremt de er tilgængelige hos vaccineproducenter, som udelukkende opererer uden for Unionen. Desuden kan den agens, der forårsager LSD, ifølge EFSA's udtalelse være til stede i op til 92 dage i huden på angrebne dyr, selv uden synlige læsioner.

| (7) | Der er ingen vaccine mod LSD med markedsføringstilladelse i Unionen. Nødvaccination i henhold til artikel 19 i direktiv 92/119/EØF kan derfor kun gennemføres i henhold til artikel 8 i Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2001/82/EF (12), der giver medlemsstaterne mulighed for midlertidigt at tillade anvendelse af immunologiske veterinærlægemidler uden markedsføringstilladelse i tilfælde af en alvorlig epizootisk sygdom, som LSD er. |
| --- | --- |

(7)

Der er ingen vaccine mod LSD med markedsføringstilladelse i Unionen. Nødvaccination i henhold til artikel 19 i direktiv 92/119/EØF kan derfor kun gennemføres i henhold til artikel 8 i Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2001/82/EF (12), der giver medlemsstaterne mulighed for midlertidigt at tillade anvendelse af immunologiske veterinærlægemidler uden markedsføringstilladelse i tilfælde af en alvorlig epizootisk sygdom, som LSD er.

| (8) | Ifølge EFSA's hasterådgivning om lumpy skin disease, der blev vedtaget den 29. juli 2016 (13), er vaccination mod LSD den mest effektive måde til at mindske spredning af sygdommen. For at udrydde LSD er det nødvendigt at gennemføre vaccination af hele den modtagelige population i regioner, hvor der er risiko for indslæbning af LSD, eller som er berørt af LSD, for at minimere antallet af udbrud, og der bør opnås et højt niveau af vaccinationsdækning for både dyr og bedrifter. Derfor bør en »solid« forebyggelses- og bekæmpelsespolitik omfatte vaccination. |
| --- | --- |

(8)

Ifølge EFSA's hasterådgivning om lumpy skin disease, der blev vedtaget den 29. juli 2016 (13), er vaccination mod LSD den mest effektive måde til at mindske spredning af sygdommen. For at udrydde LSD er det nødvendigt at gennemføre vaccination af hele den modtagelige population i regioner, hvor der er risiko for indslæbning af LSD, eller som er berørt af LSD, for at minimere antallet af udbrud, og der bør opnås et højt niveau af vaccinationsdækning for både dyr og bedrifter. Derfor bør en »solid« forebyggelses- og bekæmpelsespolitik omfatte vaccination.

| (9) | Risikoen for spredning af LSD fra vaccinerede dyr og produkter heraf er forskellig fra de risici, der er forbundet med uvaccinerede dyr og dyr, der potentielt er i inkubation. Det er derfor nødvendigt at fastsætte betingelser for afsendelse af vaccineret kvæg og af produkter fremstillet af sådanne dyr. Desuden er risikoen for spredning af LSD fra dyr, hvad enten de er vaccinerede eller ej, fra et område, hvor der gennemføres vaccination mod LSD, men hvor der ikke er forekommet udbrud, forskellig fra den risiko, som sådanne dyr udgør, når de kommer fra områder, der er berørt af LSD. Der bør derfor også fastsættes særlige betingelser for disse dyr. |
| --- | --- |

(9)

Risikoen for spredning af LSD fra vaccinerede dyr og produkter heraf er forskellig fra de risici, der er forbundet med uvaccinerede dyr og dyr, der potentielt er i inkubation. Det er derfor nødvendigt at fastsætte betingelser for afsendelse af vaccineret kvæg og af produkter fremstillet af sådanne dyr. Desuden er risikoen for spredning af LSD fra dyr, hvad enten de er vaccinerede eller ej, fra et område, hvor der gennemføres vaccination mod LSD, men hvor der ikke er forekommet udbrud, forskellig fra den risiko, som sådanne dyr udgør, når de kommer fra områder, der er berørt af LSD. Der bør derfor også fastsættes særlige betingelser for disse dyr.

| (10) | Den videnskabelige viden om LSD er ufuldstændig. Vaccineret kvæg er beskyttet mod kliniske tegn, men ikke nødvendigvis mod infektion, og ikke alle vaccinerede dyr opnår en beskyttende immunitet. For at minimere risikoen bør det derfor kun tillades at afsende sendinger af vaccinerede dyr efter en periode på mindst 28 dage, som er den maksimale inkubationsperiode for LSD, efter vaccinationen. |
| --- | --- |

(10)

Den videnskabelige viden om LSD er ufuldstændig. Vaccineret kvæg er beskyttet mod kliniske tegn, men ikke nødvendigvis mod infektion, og ikke alle vaccinerede dyr opnår en beskyttende immunitet. For at minimere risikoen bør det derfor kun tillades at afsende sendinger af vaccinerede dyr efter en periode på mindst 28 dage, som er den maksimale inkubationsperiode for LSD, efter vaccinationen.

| (11) | For så vidt angår risikoen for spredning af LSD indebærer forskellige varer forskellige risikoniveauer. Som anført i EFSA's udtalelse udgør flytning af levende kvæg, tyresæd og rå huder og skind fra inficeret kvæg en højere risiko med hensyn til eksponering og konsekvenser end andre produkter, såsom mælk og mejeriprodukter, behandlede huder og skind eller fersk kød, tilberedt kød og kødprodukter af kvæg. Der mangler imidlertid videnskabelige data eller forsøgsdata med hensyn til deres betydning for overførsel af LSD. De bekæmpelsesforanstaltninger, der fastsættes ved denne afgørelse, bør derfor være afbalancerede og stå i rimeligt forhold til risiciene. Tilsvarende kan det ikke udelukkes, at LSD kan overføres via sæd og embryoner fra kvæg. På grundlag af EFSA's udtalelse og de relevante, senest foreliggende standarder og anbefalinger fra Verdensorganisationen for Dyresundhed (i det følgende benævnt »OIE«) bør der derfor fastsættes visse beskyttelsesforanstaltninger med hensyn til de pågældende varer. |
| --- | --- |

(11)

For så vidt angår risikoen for spredning af LSD indebærer forskellige varer forskellige risikoniveauer. Som anført i EFSA's udtalelse udgør flytning af levende kvæg, tyresæd og rå huder og skind fra inficeret kvæg en højere risiko med hensyn til eksponering og konsekvenser end andre produkter, såsom mælk og mejeriprodukter, behandlede huder og skind eller fersk kød, tilberedt kød og kødprodukter af kvæg. Der mangler imidlertid videnskabelige data eller forsøgsdata med hensyn til deres betydning for overførsel af LSD. De bekæmpelsesforanstaltninger, der fastsættes ved denne afgørelse, bør derfor være afbalancerede og stå i rimeligt forhold til risiciene. Tilsvarende kan det ikke udelukkes, at LSD kan overføres via sæd og embryoner fra kvæg. På grundlag af EFSA's udtalelse og de relevante, senest foreliggende standarder og anbefalinger fra Verdensorganisationen for Dyresundhed (i det følgende benævnt »OIE«) bør der derfor fastsættes visse beskyttelsesforanstaltninger med hensyn til de pågældende varer.

| (12) | Skeletmuskelkød fra kvæg betragtes som en sikker vare, jf. OIE's videnskabelige udvalg for dyresygdomme (14) og bilag 36 til del B i rapporten fra mødet i OIE's Kommission for Sundhedsstandarder for Terrestriske Dyr i februar 2016 (15). Der er ingen videnskabelige data eller forsøgsdata, der tyder på, at LSD-virusset kan overføres til modtagelige dyr via fersk kød, tilberedt kød eller kødprodukter. Selv om det i EFSA's udtalelse er angivet, at LSD-virusset kan overleve i kød i et ikke-angivet tidsrum, udelukker det eksisterende EU-forbud mod fodring af drøvtyggere med proteiner fra drøvtyggere, jf. Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 1069/2009 (16) og artikel 7 i Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 999/2001 (17), muligheden for en mulig oral overførsel af LSD. |
| --- | --- |

(12)

Skeletmuskelkød fra kvæg betragtes som en sikker vare, jf. OIE's videnskabelige udvalg for dyresygdomme (14) og bilag 36 til del B i rapporten fra mødet i OIE's Kommission for Sundhedsstandarder for Terrestriske Dyr i februar 2016 (15). Der er ingen videnskabelige data eller forsøgsdata, der tyder på, at LSD-virusset kan overføres til modtagelige dyr via fersk kød, tilberedt kød eller kødprodukter. Selv om det i EFSA's udtalelse er angivet, at LSD-virusset kan overleve i kød i et ikke-angivet tidsrum, udelukker det eksisterende EU-forbud mod fodring af drøvtyggere med proteiner fra drøvtyggere, jf. Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 1069/2009 (16) og artikel 7 i Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 999/2001 (17), muligheden for en mulig oral overførsel af LSD.

| (13) | Mælk og mejeriprodukter samt kolostrum kan kun udgøre en risiko for spredning af LSD, hvis produkterne er bestemt til foder til dyr af modtagelige arter. Der bør derfor fastsættes risikobegrænsende foranstaltninger for at forhindre spredning af LSD via sådanne produkter. |
| --- | --- |

(13)

Mælk og mejeriprodukter samt kolostrum kan kun udgøre en risiko for spredning af LSD, hvis produkterne er bestemt til foder til dyr af modtagelige arter. Der bør derfor fastsættes risikobegrænsende foranstaltninger for at forhindre spredning af LSD via sådanne produkter.

| (14) | I henhold til Rådets direktiv 64/432/EØF (18) og Kommissionens beslutning 93/444/EØF (19) skal flytninger af dyr ledsages af sundhedscertifikater. I tilfælde, hvor der gøres brug af muligheden for undtagelse fra forbuddet mod afsendelse af levende dyr fra de områder, der er opført i bilag I til nærværende afgørelse, for så vidt angår levende dyr bestemt til samhandel inden for Unionen eller eksport til et tredjeland, bør sundhedscertifikaterne indeholde en henvisning til nærværende afgørelse for at sikre, at de relevante certifikater indeholder tilstrækkelige og nøjagtige sundhedsoplysninger. |
| --- | --- |

(14)

I henhold til Rådets direktiv 64/432/EØF (18) og Kommissionens beslutning 93/444/EØF (19) skal flytninger af dyr ledsages af sundhedscertifikater. I tilfælde, hvor der gøres brug af muligheden for undtagelse fra forbuddet mod afsendelse af levende dyr fra de områder, der er opført i bilag I til nærværende afgørelse, for så vidt angår levende dyr bestemt til samhandel inden for Unionen eller eksport til et tredjeland, bør sundhedscertifikaterne indeholde en henvisning til nærværende afgørelse for at sikre, at de relevante certifikater indeholder tilstrækkelige og nøjagtige sundhedsoplysninger.

| (15) | Af klarheds- og forenklingshensyn bør gennemførelsesafgørelse (EU) 2015/1500, (EU) 2015/2055, (EU) 2016/645 og (EU) 2016/1183 ophæves og afløses af nærværende afgørelse, der indfører ændrede og ensartede foranstaltninger for alle medlemsstater, der er berørt af LSD eller gennemfører vaccination mod LSD. |
| --- | --- |

(15)

Af klarheds- og forenklingshensyn bør gennemførelsesafgørelse (EU) 2015/1500, (EU) 2015/2055, (EU) 2016/645 og (EU) 2016/1183 ophæves og afløses af nærværende afgørelse, der indfører ændrede og ensartede foranstaltninger for alle medlemsstater, der er berørt af LSD eller gennemfører vaccination mod LSD.

| (16) | Godkendelsen af de vaccinationsprogrammer, som de berørte medlemsstater har forelagt, og som nu er omfattet af gennemførelsesafgørelse (EU) 2015/2055 og (EU) 2016/1183 for så vidt angår Grækenland og Bulgarien, samt godkendelsen af det vaccinationsprogram, som Kroatien har forelagt, bør være genstand for en anden gennemførelsesafgørelse, der skal vedtages. |
| --- | --- |

(16)

Godkendelsen af de vaccinationsprogrammer, som de berørte medlemsstater har forelagt, og som nu er omfattet af gennemførelsesafgørelse (EU) 2015/2055 og (EU) 2016/1183 for så vidt angår Grækenland og Bulgarien, samt godkendelsen af det vaccinationsprogram, som Kroatien har forelagt, bør være genstand for en anden gennemførelsesafgørelse, der skal vedtages.

| (17) | Bulgarien har meddelt Kommissionen, at vaccinationen af alt kvæg mod LSD var afsluttet den 15. juli 2016, og at den seneste forekomst af LSD på dets territorium blev bekræftet den 1. august 2016. Derfor bør visse områder af Bulgarien, hvor der aldrig er forekommet LSD, men hvor der er blevet gennemført vaccination mod sygdommen, opføres i del I i bilag I til denne afgørelse som »sygdomsfri zone med vaccination«, mens resten af den pågældende medlemsstats territorium bør opføres som en »inficeret zone«. |
| --- | --- |

(17)

Bulgarien har meddelt Kommissionen, at vaccinationen af alt kvæg mod LSD var afsluttet den 15. juli 2016, og at den seneste forekomst af LSD på dets territorium blev bekræftet den 1. august 2016. Derfor bør visse områder af Bulgarien, hvor der aldrig er forekommet LSD, men hvor der er blevet gennemført vaccination mod sygdommen, opføres i del I i bilag I til denne afgørelse som »sygdomsfri zone med vaccination«, mens resten af den pågældende medlemsstats territorium bør opføres som en »inficeret zone«.

| (18) | Foranstaltningerne i denne afgørelse er i overensstemmelse med udtalelse fra Den Stående Komité for Planter, Dyr, Fødevarer og Foder — |
| --- | --- |

(18)

Foranstaltningerne i denne afgørelse er i overensstemmelse med udtalelse fra Den Stående Komité for Planter, Dyr, Fødevarer og Foder —

VEDTAGET DENNE AFGØRELSE:

Artikel 1

Genstand og anvendelsesområde

Ved denne afgørelse fastsættes der dyresundhedsmæssige foranstaltninger til bekæmpelse af lumpy skin disease i de i bilag I opførte medlemsstater (»de berørte medlemsstater«) eller dele heraf, herunder minimumskrav til vaccinationsprogrammer mod lumpy skin disease, som medlemsstaterne forelægger for Kommissionen til godkendelse.

Artikel 2

Definitioner

I denne afgørelse forstås ved:

1)   »kvæg«: hovdyr af arterne Bos taurus, Bos indicus, Bison bison og Bubalus bubalis

»kvæg«

2)   »vildtlevende drøvtyggere i fangenskab«: vildtlevende drøvtyggere af arter, som vides at have betydning for overførsel og spredning af lumpy skin disease i henhold til den nyeste videnskabelige viden

»vildtlevende drøvtyggere i fangenskab«

3)   »inficeret zone«: den del af en medlemsstats territorium, der er opført i del II i bilag I til denne afgørelse, og som omfatter det område, hvor der er blevet bekræftet forekomst af lumpy skin disease og oprettet beskyttelses- og overvågningszoner, jf. artikel 10 i direktiv 92/119/EØF, og hvor der kan gennemføres vaccination mod lumpy skin disease efter Kommissionens godkendelse af vaccinationsprogrammer

»inficeret zone«

4)   »sygdomsfri zone med vaccination«: den del af en medlemsstats territorium, der er opført i del I i bilag I til denne afgørelse, og som omfatter de områder, der er beliggende uden for den inficerede zone for lumpy skin disease, og hvor der gennemføres vaccination mod lumpy skin disease efter Kommissionens godkendelse af vaccinationsprogrammer.

»sygdomsfri zone med vaccination«

Artikel 3

Restriktioner for afsendelse af kvæg og vildtlevende drøvtyggere i fangenskab og visse animalske produkter fra de i bilag I opførte områder

De berørte medlemsstater forbyder afsendelse af sendinger af:

| a) | levende kvæg og vildtlevende drøvtyggere i fangenskab fra de i bilag I, del I og II, opførte områder |
| --- | --- |

a)

levende kvæg og vildtlevende drøvtyggere i fangenskab fra de i bilag I, del I og II, opførte områder

| b) | sæd, æg og embryoner fra kvæg og vildtlevende drøvtyggere i fangenskab fra de i bilag I, del I og II, opførte områder |
| --- | --- |

b)

sæd, æg og embryoner fra kvæg og vildtlevende drøvtyggere i fangenskab fra de i bilag I, del I og II, opførte områder

| c) | kolostrum, mælk og mejeriprodukter af kvæg og vildtlevende drøvtyggere i fangenskab, der er bestemt til dyrefoder, fra de i bilag I, del II, opførte områder |
| --- | --- |

c)

kolostrum, mælk og mejeriprodukter af kvæg og vildtlevende drøvtyggere i fangenskab, der er bestemt til dyrefoder, fra de i bilag I, del II, opførte områder

| d) | andre uforarbejdede animalske biprodukter af kvæg og vildtlevende drøvtyggere i fangenskab end dem, der er omhandlet i litra e), fra de i bilag I, del I og II, opførte områder |
| --- | --- |

d)

andre uforarbejdede animalske biprodukter af kvæg og vildtlevende drøvtyggere i fangenskab end dem, der er omhandlet i litra e), fra de i bilag I, del I og II, opførte områder

| e) | ubehandlede rå huder og skind, der er bestemt til konsum, eller ubehandlede huder og skind, der ikke er bestemt til konsum, fra kvæg og vildtlevende drøvtyggere i fangenskab fra de i bilag I, del I og II, opførte områder. |
| --- | --- |

e)

ubehandlede rå huder og skind, der er bestemt til konsum, eller ubehandlede huder og skind, der ikke er bestemt til konsum, fra kvæg og vildtlevende drøvtyggere i fangenskab fra de i bilag I, del I og II, opførte områder.

Artikel 4

Undtagelse fra forbuddet mod afsendelse af levende kvæg og vildtlevende drøvtyggere i fangenskab fra de i bilag I, del I, opførte områder

1.   Uanset forbuddet i artikel 3, litra a), kan den kompetente myndighed tillade afsendelse af levende kvæg og vildtlevende drøvtyggere i fangenskab fra bedrifter beliggende i de i bilag I, del I, opførte områder, forudsat at de pågældende dyr opfylder mindst ét af følgende sæt betingelser:

| a) | Dyrene afsendes til områder, der er opført i bilag I, del I eller II, og ligger i den samme eller en anden medlemsstat, eller til et tredjeland og opfylder følgende betingelser:






  i) | Dyrene er blevet vaccineret mod lumpy skin disease mindst 28 dage før dagen for afsendelsen og kommer fra en bedrift, hvor dyrene har opholdt sig i en periode på mindst 28 dage, og hvor samtlige dyr af modtagelige arter er blevet vaccineret mod lumpy skin disease mindst 28 dage før dagen for afsendelsen. |
| --- | --- | --- |

a)

Dyrene afsendes til områder, der er opført i bilag I, del I eller II, og ligger i den samme eller en anden medlemsstat, eller til et tredjeland og opfylder følgende betingelser:

i)

Dyrene er blevet vaccineret mod lumpy skin disease mindst 28 dage før dagen for afsendelsen og kommer fra en bedrift, hvor dyrene har opholdt sig i en periode på mindst 28 dage, og hvor samtlige dyr af modtagelige arter er blevet vaccineret mod lumpy skin disease mindst 28 dage før dagen for afsendelsen.

| ii) | Samtlige dyr på oprindelsesbedriften er blevet klinisk undersøgt på dagen for pålæsning til afsendelse og viste ikke kliniske tegn på lumpy skin disease. |
| --- | --- |

ii)

Samtlige dyr på oprindelsesbedriften er blevet klinisk undersøgt på dagen for pålæsning til afsendelse og viste ikke kliniske tegn på lumpy skin disease.

| iii) | Dyrene er ikke underlagt restriktioner, jf. direktiv 92/119/EØF. |
| --- | --- |

iii)

Dyrene er ikke underlagt restriktioner, jf. direktiv 92/119/EØF.

| iv) | Den kompetente myndighed på oprindelsesstedet gennemfører et vaccinationsprogram mod lumpy skin disease, der opfylder betingelserne i bilag II, og som er godkendt af Kommissionen, og den har oplyst Kommissionen og de øvrige medlemsstater om begyndelsesdatoen for dens vaccinationsprogram, og |
| --- | --- |

iv)

Den kompetente myndighed på oprindelsesstedet gennemfører et vaccinationsprogram mod lumpy skin disease, der opfylder betingelserne i bilag II, og som er godkendt af Kommissionen, og den har oplyst Kommissionen og de øvrige medlemsstater om begyndelsesdatoen for dens vaccinationsprogram, og

| v) | der er fastsat en kanaliseringsprocedure, jf. artikel 12, under kontrol af de kompetente myndigheder i oprindelses-, transit- og bestemmelsesmedlemsstaterne for at sikre, at dyrene transporteres på sikker vis, og at de ikke efterfølgende afsendes til en anden medlemsstat eller et andet tredjeland. Eller: |
| --- | --- |

v)

der er fastsat en kanaliseringsprocedure, jf. artikel 12, under kontrol af de kompetente myndigheder i oprindelses-, transit- og bestemmelsesmedlemsstaterne for at sikre, at dyrene transporteres på sikker vis, og at de ikke efterfølgende afsendes til en anden medlemsstat eller et andet tredjeland. Eller:

| b) | Dyrene afsendes til et område i den samme eller en anden medlemsstat og opfylder følgende betingelser:






  i) | Dyrene er blevet vaccineret mod lumpy skin disease mindst tre måneder før dagen for afsendelsen og kommer fra en bedrift, hvor samtlige dyr af modtagelige arter er blevet vaccineret mod lumpy skin disease mindst 28 dage før dagen for afsendelsen. |
| --- | --- | --- |

b)

Dyrene afsendes til et område i den samme eller en anden medlemsstat og opfylder følgende betingelser:

i)

Dyrene er blevet vaccineret mod lumpy skin disease mindst tre måneder før dagen for afsendelsen og kommer fra en bedrift, hvor samtlige dyr af modtagelige arter er blevet vaccineret mod lumpy skin disease mindst 28 dage før dagen for afsendelsen.

| ii) | Samtlige dyr på oprindelsesbedriften er blevet klinisk undersøgt på dagen for pålæsning til afsendelse og viste ikke kliniske tegn på lumpy skin disease. |
| --- | --- |

ii)

Samtlige dyr på oprindelsesbedriften er blevet klinisk undersøgt på dagen for pålæsning til afsendelse og viste ikke kliniske tegn på lumpy skin disease.

| iii) | Dyrene er ikke underlagt restriktioner, jf. direktiv 92/119/EØF. |
| --- | --- |

iii)

Dyrene er ikke underlagt restriktioner, jf. direktiv 92/119/EØF.

| iv) | Dyrene har siden fødslen, eller i en periode på mindst 28 dage før dagen for afsendelsen, opholdt sig på en bedrift, hvor der i en radius af mindst 20 km ikke er blevet bekræftet tilstedeværelse af lumpy skin disease i de seneste tre måneder før dagen for afsendelsen, og hvor enhver bekræftet infektion med lumpy skin disease før dette har givet anledning til aflivning og destruktion af samtlige modtagelige dyr på de angrebne bedrifter, og bedrifterne, hvor dyrene har opholdt sig, er beliggende i et område, der er opført i bilag I, del I, og ligger i en medlemsstat, hvor samtlige dyr i alle dets områder, der er opført i bilag I, del I, er blevet vaccineret eller revaccineret mod lumpy skin disease, jf. bilag II, mindst tre måneder før dagen for afsendelsen og fortsat er omfattet af den immunitetsperiode, som fabrikanten har angivet i specifikationerne for vaccinen. |
| --- | --- |

iv)

Dyrene har siden fødslen, eller i en periode på mindst 28 dage før dagen for afsendelsen, opholdt sig på en bedrift, hvor der i en radius af mindst 20 km ikke er blevet bekræftet tilstedeværelse af lumpy skin disease i de seneste tre måneder før dagen for afsendelsen, og hvor enhver bekræftet infektion med lumpy skin disease før dette har givet anledning til aflivning og destruktion af samtlige modtagelige dyr på de angrebne bedrifter, og bedrifterne, hvor dyrene har opholdt sig, er beliggende i et område, der er opført i bilag I, del I, og ligger i en medlemsstat, hvor samtlige dyr i alle dets områder, der er opført i bilag I, del I, er blevet vaccineret eller revaccineret mod lumpy skin disease, jf. bilag II, mindst tre måneder før dagen for afsendelsen og fortsat er omfattet af den immunitetsperiode, som fabrikanten har angivet i specifikationerne for vaccinen.

| v) | Den kompetente myndighed på oprindelsesstedet har gennemført et vaccinationsprogram mod lumpy skin disease, der opfylder betingelserne i bilag II, og som er godkendt af Kommissionen, og den har oplyst Kommissionen og de øvrige medlemsstater om begyndelsesdatoen og afslutningsdatoen for dens vaccinationsprogram. Og |
| --- | --- |

v)

Den kompetente myndighed på oprindelsesstedet har gennemført et vaccinationsprogram mod lumpy skin disease, der opfylder betingelserne i bilag II, og som er godkendt af Kommissionen, og den har oplyst Kommissionen og de øvrige medlemsstater om begyndelsesdatoen og afslutningsdatoen for dens vaccinationsprogram. Og

| vi) | der er fastsat en kanaliseringsprocedure, jf. artikel 12, under kontrol af de kompetente myndigheder i oprindelses-, transit- og bestemmelsesmedlemsstaterne for at sikre, at dyrene transporteres på sikker vis, og at de ikke efterfølgende afsendes til en anden medlemsstat eller et andet tredjeland. Eller: |
| --- | --- |

vi)

der er fastsat en kanaliseringsprocedure, jf. artikel 12, under kontrol af de kompetente myndigheder i oprindelses-, transit- og bestemmelsesmedlemsstaterne for at sikre, at dyrene transporteres på sikker vis, og at de ikke efterfølgende afsendes til en anden medlemsstat eller et andet tredjeland. Eller:

| c) | Dyrene afsendes til et område i en medlemsstat eller et tredjeland og opfylder følgende betingelser:






  i) | Dyrene opfylder alle andre relevante dyresundhedsmæssige garantier på grundlag af et positivt resultat af en risikovurdering af de foranstaltninger mod spredning af lumpy skin disease, der kræves af den kompetente myndighed i oprindelsesmedlemsstaten, og som er godkendt af de kompetente myndigheder i transit- og bestemmelseslandene før dagen for flytningen af de pågældende dyr. |
| --- | --- | --- |

c)

Dyrene afsendes til et område i en medlemsstat eller et tredjeland og opfylder følgende betingelser:

i)

Dyrene opfylder alle andre relevante dyresundhedsmæssige garantier på grundlag af et positivt resultat af en risikovurdering af de foranstaltninger mod spredning af lumpy skin disease, der kræves af den kompetente myndighed i oprindelsesmedlemsstaten, og som er godkendt af de kompetente myndigheder i transit- og bestemmelseslandene før dagen for flytningen af de pågældende dyr.

| ii) | Dyrene er blevet vaccineret mod lumpy skin disease mindst 28 dage før dagen for afsendelsen og kommer fra en bedrift, hvor samtlige dyr af modtagelige arter er blevet vaccineret mod lumpy skin disease mindst 28 dage før dagen for afsendelsen. |
| --- | --- |

ii)

Dyrene er blevet vaccineret mod lumpy skin disease mindst 28 dage før dagen for afsendelsen og kommer fra en bedrift, hvor samtlige dyr af modtagelige arter er blevet vaccineret mod lumpy skin disease mindst 28 dage før dagen for afsendelsen.

| iii) | Samtlige dyr på oprindelsesbedriften er blevet klinisk undersøgt på dagen for pålæsning til afsendelse og viste ikke kliniske tegn på lumpy skin disease. |
| --- | --- |

iii)

Samtlige dyr på oprindelsesbedriften er blevet klinisk undersøgt på dagen for pålæsning til afsendelse og viste ikke kliniske tegn på lumpy skin disease.

| iv) | Dyrene er ikke underlagt restriktioner, jf. direktiv 92/119/EØF. |
| --- | --- |

iv)

Dyrene er ikke underlagt restriktioner, jf. direktiv 92/119/EØF.

| v) | Dyrene har siden fødslen, eller i en periode på mindst 28 dage før dagen for afsendelsen, opholdt sig på en bedrift, hvor der i en radius af mindst 20 km ikke er blevet bekræftet tilstedeværelse af lumpy skin disease i de seneste tre måneder før dagen for afsendelsen, og hvor enhver bekræftet infektion med lumpy skin disease før dette har givet anledning til aflivning og destruktion af samtlige modtagelige dyr på de angrebne bedrifter. |
| --- | --- |

v)

Dyrene har siden fødslen, eller i en periode på mindst 28 dage før dagen for afsendelsen, opholdt sig på en bedrift, hvor der i en radius af mindst 20 km ikke er blevet bekræftet tilstedeværelse af lumpy skin disease i de seneste tre måneder før dagen for afsendelsen, og hvor enhver bekræftet infektion med lumpy skin disease før dette har givet anledning til aflivning og destruktion af samtlige modtagelige dyr på de angrebne bedrifter.

| vi) | Der er fastsat en kanaliseringsprocedure, jf. artikel 12, under kontrol af de kompetente myndigheder i oprindelses-, transit- og bestemmelsesmedlemsstaterne for at sikre, at dyrene, der afsendes i overensstemmelse med de dyresundhedsmæssige garantier, der er omhandlet i nr. i), transporteres på sikker vis, og at de ikke efterfølgende afsendes til en anden medlemsstat eller et andet tredjeland. |
| --- | --- |

vi)

Der er fastsat en kanaliseringsprocedure, jf. artikel 12, under kontrol af de kompetente myndigheder i oprindelses-, transit- og bestemmelsesmedlemsstaterne for at sikre, at dyrene, der afsendes i overensstemmelse med de dyresundhedsmæssige garantier, der er omhandlet i nr. i), transporteres på sikker vis, og at de ikke efterfølgende afsendes til en anden medlemsstat eller et andet tredjeland.

| vii) | Den kompetente myndighed på oprindelsesstedet gennemfører et vaccinationsprogram mod lumpy skin disease, der opfylder betingelserne i bilag II, og som er godkendt af Kommissionen, og den har oplyst Kommissionen og de øvrige medlemsstater om begyndelsesdatoen for dens vaccinationsprogram. Og |
| --- | --- |

vii)

Den kompetente myndighed på oprindelsesstedet gennemfører et vaccinationsprogram mod lumpy skin disease, der opfylder betingelserne i bilag II, og som er godkendt af Kommissionen, og den har oplyst Kommissionen og de øvrige medlemsstater om begyndelsesdatoen for dens vaccinationsprogram. Og

| viii) | oprindelsesmedlemsstaten oplyser straks Kommissionen og de øvrige medlemsstater om dyresundhedsgarantierne og de kompetente myndigheders godkendelse heraf, jf. nr. i). |
| --- | --- |

viii)

oprindelsesmedlemsstaten oplyser straks Kommissionen og de øvrige medlemsstater om dyresundhedsgarantierne og de kompetente myndigheders godkendelse heraf, jf. nr. i).

2.   Hvis kvæg eller vildtlevende drøvtyggere i fangenskab opfylder kravene for undtagelsen i stk. 1, tilføjes følgende supplerende ordlyd til det tilsvarende sundhedscertifikat for de pågældende dyr, jf. direktiv 64/432/EØF eller beslutning 93/444/EØF:

» ...(Dyr) i overensstemmelse med ...(artikel 4, stk. 1, litra a), b) eller c)),(angives, alt efter hvad der er relevant) i Kommissionens gennemførelsesafgørelse (EU) 2016/2008 om dyresundhedsmæssige foranstaltninger til bekæmpelse af lumpy skin disease i visse medlemsstater«.

Artikel 5

Undtagelse fra forbuddet mod afsendelse af levende kvæg og vildtlevende drøvtyggere i fangenskab fra de i bilag I, del II, opførte områder

1.   Uanset forbuddet i artikel 3, litra a), kan den kompetente myndighed tillade afsendelse af levende kvæg og vildtlevende drøvtyggere i fangenskab fra bedrifter beliggende i de i bilag I, del II, opførte områder til et område i en medlemsstat eller et tredjeland, forudsat at de pågældende dyr opfylder følgende betingelser:

| a) | Dyrene opfylder relevante dyresundhedsmæssige garantier på grundlag af et positivt resultat af en risikovurdering af de foranstaltninger mod spredning af lumpy skin disease, der kræves af den kompetente myndighed i oprindelsesmedlemsstaten, og som er godkendt af de kompetente myndigheder i transit- og bestemmelseslandene før dagen for afsendelsen af de pågældende dyr. |
| --- | --- |

a)

Dyrene opfylder relevante dyresundhedsmæssige garantier på grundlag af et positivt resultat af en risikovurdering af de foranstaltninger mod spredning af lumpy skin disease, der kræves af den kompetente myndighed i oprindelsesmedlemsstaten, og som er godkendt af de kompetente myndigheder i transit- og bestemmelseslandene før dagen for afsendelsen af de pågældende dyr.

| b) | Dyrene er blevet vaccineret mod lumpy skin disease mindst 28 dage før dagen for afsendelsen og kommer fra en bedrift, hvor samtlige dyr af modtagelige arter er blevet vaccineret mod lumpy skin disease mindst 28 dage før dagen for afsendelsen. |
| --- | --- |

b)

Dyrene er blevet vaccineret mod lumpy skin disease mindst 28 dage før dagen for afsendelsen og kommer fra en bedrift, hvor samtlige dyr af modtagelige arter er blevet vaccineret mod lumpy skin disease mindst 28 dage før dagen for afsendelsen.

| c) | Samtlige dyr på oprindelsesbedriften er blevet klinisk undersøgt på dagen for pålæsning til afsendelse og viste ikke kliniske tegn på lumpy skin disease. |
| --- | --- |

c)

Samtlige dyr på oprindelsesbedriften er blevet klinisk undersøgt på dagen for pålæsning til afsendelse og viste ikke kliniske tegn på lumpy skin disease.

| d) | Dyrene er ikke underlagt restriktioner, jf. direktiv 92/119/EØF. |
| --- | --- |

d)

Dyrene er ikke underlagt restriktioner, jf. direktiv 92/119/EØF.

| e) | Dyrene har siden fødslen, eller i en periode på mindst 28 dage før dagen for afsendelsen, opholdt sig på en bedrift, hvor der i en radius af mindst 20 km ikke er blevet bekræftet tilstedeværelse af lumpy skin disease i de seneste tre måneder før dagen for afsendelsen, og hvor enhver bekræftet infektion med lumpy skin disease før dette har givet anledning til aflivning og destruktion af samtlige modtagelige dyr på de angrebne bedrifter, og bedrifterne, hvor dyrene har opholdt sig, er beliggende i et område, der er opført i bilag I, del II, og ligger i en medlemsstat, hvor samtlige dyr i alle dets områder, der er opført i bilag I, del II, er blevet vaccineret eller revaccineret mod lumpy skin disease, jf. bilag II, mindst tre måneder før dagen for afsendelsen og fortsat er omfattet af den immunitetsperiode, som fabrikanten har angivet i specifikationerne for vaccinen. |
| --- | --- |

e)

Dyrene har siden fødslen, eller i en periode på mindst 28 dage før dagen for afsendelsen, opholdt sig på en bedrift, hvor der i en radius af mindst 20 km ikke er blevet bekræftet tilstedeværelse af lumpy skin disease i de seneste tre måneder før dagen for afsendelsen, og hvor enhver bekræftet infektion med lumpy skin disease før dette har givet anledning til aflivning og destruktion af samtlige modtagelige dyr på de angrebne bedrifter, og bedrifterne, hvor dyrene har opholdt sig, er beliggende i et område, der er opført i bilag I, del II, og ligger i en medlemsstat, hvor samtlige dyr i alle dets områder, der er opført i bilag I, del II, er blevet vaccineret eller revaccineret mod lumpy skin disease, jf. bilag II, mindst tre måneder før dagen for afsendelsen og fortsat er omfattet af den immunitetsperiode, som fabrikanten har angivet i specifikationerne for vaccinen.

| f) | Den kompetente myndighed på oprindelsesstedet gennemfører et vaccinationsprogram mod lumpy skin disease, der opfylder betingelserne i bilag II, og som er godkendt af Kommissionen, og den har oplyst Kommissionen og de øvrige medlemsstater om begyndelsesdatoen og afslutningsdatoen for dens vaccinationsprogram, jf. bilag II. |
| --- | --- |

f)

Den kompetente myndighed på oprindelsesstedet gennemfører et vaccinationsprogram mod lumpy skin disease, der opfylder betingelserne i bilag II, og som er godkendt af Kommissionen, og den har oplyst Kommissionen og de øvrige medlemsstater om begyndelsesdatoen og afslutningsdatoen for dens vaccinationsprogram, jf. bilag II.

| g) | Der er fastsat en kanaliseringsprocedure, jf. artikel 12, under kontrol af de kompetente myndigheder i oprindelses-, transit- og bestemmelsesmedlemsstaterne for at sikre, at dyrene, der afsendes i overensstemmelse med de dyresundhedsmæssige garantier, der er omhandlet i litra a), transporteres på sikker vis, og at de ikke efterfølgende afsendes til en anden medlemsstat eller et andet tredjeland. Og |
| --- | --- |

g)

Der er fastsat en kanaliseringsprocedure, jf. artikel 12, under kontrol af de kompetente myndigheder i oprindelses-, transit- og bestemmelsesmedlemsstaterne for at sikre, at dyrene, der afsendes i overensstemmelse med de dyresundhedsmæssige garantier, der er omhandlet i litra a), transporteres på sikker vis, og at de ikke efterfølgende afsendes til en anden medlemsstat eller et andet tredjeland. Og

| h) | oprindelsesmedlemsstaten oplyser straks Kommissionen og de øvrige medlemsstater om dyresundhedsgarantierne og de kompetente myndigheders godkendelse heraf, jf. litra a). |
| --- | --- |

h)

oprindelsesmedlemsstaten oplyser straks Kommissionen og de øvrige medlemsstater om dyresundhedsgarantierne og de kompetente myndigheders godkendelse heraf, jf. litra a).

2.   Hvis kvæg eller vildtlevende drøvtyggere i fangenskab opfylder kravene for undtagelsen i stk. 1, tilføjes følgende supplerende ordlyd til det tilsvarende sundhedscertifikat for de pågældende dyr, jf. direktiv 64/432/EØF eller beslutning 93/444/EØF:

» ...(Dyr) i overensstemmelse med ...(artikel 5, stk. 1) i Kommissionens gennemførelsesafgørelse (EU) 2016/2008 om dyresundhedsmæssige foranstaltninger til bekæmpelse af lumpy skin disease i visse medlemsstater«.

Artikel 6

Særlige betingelser for afsendelse af levende kvæg og vildtlevende drøvtyggere i fangenskab fra områder, der er opført i bilag I, del I og II, og ligger i samme medlemsstat

1.   Uanset forbuddet i artikel 3, litra a), og under overholdelse af stk. 2, kan den kompetente myndighed tillade afsendelse af sendinger af levende kvæg og vildtlevende drøvtyggere i fangenskab fra bedrifter beliggende i områder, der er opført i:

| a) | bilag I, del I, til et bestemmelsessted beliggende i et andet område, der er opført i bilag I, del I eller II, og ligger i samme medlemsstat |
| --- | --- |

a)

bilag I, del I, til et bestemmelsessted beliggende i et andet område, der er opført i bilag I, del I eller II, og ligger i samme medlemsstat

| b) | bilag I, del II, til et bestemmelsessted beliggende i et andet område, der er opført i bilag I, del II, og ligger i samme medlemsstat. |
| --- | --- |

b)

bilag I, del II, til et bestemmelsessted beliggende i et andet område, der er opført i bilag I, del II, og ligger i samme medlemsstat.

2.   Undtagelsen i stk. 1 gælder kun for sendinger af levende kvæg og vildtlevende drøvtyggere i fangenskab, forudsat at dyrene opfylder mindst én af følgende betingelser:

| a) | Dyrene er blevet vaccineret mod lumpy skin disease mindst 28 dage før dagen for afsendelsen og kommer fra en bedrift, hvor samtlige dyr af modtagelige arter er blevet vaccineret mod lumpy skin disease mindst 28 dage før dagen for afsendelsen. |
| --- | --- |

a)

Dyrene er blevet vaccineret mod lumpy skin disease mindst 28 dage før dagen for afsendelsen og kommer fra en bedrift, hvor samtlige dyr af modtagelige arter er blevet vaccineret mod lumpy skin disease mindst 28 dage før dagen for afsendelsen.

| b) | Dyrene kan, uanset deres individuelle vaccinationsstatus eller vaccination på deres oprindelsesbedrift mod lumpy skin disease, flyttes til et slagteri med henblik på nødslagtning, forudsat at oprindelsesbedriften ikke er underlagt nogen af de restriktioner i direktiv 92/119/EØF vedrørende lumpy skin disease, der forbyder en sådan flytning. |
| --- | --- |

b)

Dyrene kan, uanset deres individuelle vaccinationsstatus eller vaccination på deres oprindelsesbedrift mod lumpy skin disease, flyttes til et slagteri med henblik på nødslagtning, forudsat at oprindelsesbedriften ikke er underlagt nogen af de restriktioner i direktiv 92/119/EØF vedrørende lumpy skin disease, der forbyder en sådan flytning.

| c) | Dyrene er uvaccinerede, under fire måneder gammelt afkom af moderdyr, der blev vaccineret mindst 28 dage før fødslen, og kan flyttes til en anden bedrift, forudsat at samtlige dyr af modtagelige arter på oprindelsesbedriften er blevet vaccineret eller revaccineret i overensstemmelse med fabrikantens anvisninger for den anvendte vaccine mindst 28 dage før dagen for den påtænkte flytning, og bedriften er ikke underlagt nogen af de restriktioner i direktiv 92/119/EØF vedrørende lumpy skin disease, der forbyder en sådan flytning. |
| --- | --- |

c)

Dyrene er uvaccinerede, under fire måneder gammelt afkom af moderdyr, der blev vaccineret mindst 28 dage før fødslen, og kan flyttes til en anden bedrift, forudsat at samtlige dyr af modtagelige arter på oprindelsesbedriften er blevet vaccineret eller revaccineret i overensstemmelse med fabrikantens anvisninger for den anvendte vaccine mindst 28 dage før dagen for den påtænkte flytning, og bedriften er ikke underlagt nogen af de restriktioner i direktiv 92/119/EØF vedrørende lumpy skin disease, der forbyder en sådan flytning.

Artikel 7

Undtagelser fra forbuddet mod afsendelse af sæd, æg og embryoner fra kvæg og vildtlevende drøvtyggere i fangenskab fra de i bilag I, del I, opførte områder

1.   Uanset forbuddet i artikel 3, litra b), kan den kompetente myndighed tillade afsendelse af sæd, æg og embryoner fra kvæg og vildtlevende drøvtyggere i fangenskab fra sædopsamlingsstationer eller andre virksomheder beliggende i et område, der er opført i bilag I, del I, til et andet område, der er opført i bilag I, del I eller II, og ligger i den samme eller en anden medlemsstat, forudsat at donordyr, sæd, æg og embryoner opfylder følgende betingelser:

| a) | Donordyrene er blevet vaccineret og revaccineret mod lumpy skin disease i overensstemmelse med fabrikantens anvisninger for den anvendte vaccine, og den første vaccine er blevet indgivet mindst 60 dage før dagen for opsamling af sæden, æggene eller embryonerne, eller donordyrene er med negative resultater blevet underkastet en serologisk undersøgelse med henblik på påvisning af særlige antistoffer mod lumpy skin disease-virus på dagen for opsamling og mindst 28 dage efter opsamlingsperioden for så vidt angår sæd eller på opsamlingsdagen for så vidt angår embryoner og æg. |
| --- | --- |

a)

Donordyrene er blevet vaccineret og revaccineret mod lumpy skin disease i overensstemmelse med fabrikantens anvisninger for den anvendte vaccine, og den første vaccine er blevet indgivet mindst 60 dage før dagen for opsamling af sæden, æggene eller embryonerne, eller donordyrene er med negative resultater blevet underkastet en serologisk undersøgelse med henblik på påvisning af særlige antistoffer mod lumpy skin disease-virus på dagen for opsamling og mindst 28 dage efter opsamlingsperioden for så vidt angår sæd eller på opsamlingsdagen for så vidt angår embryoner og æg.

| b) | Dyrene har i en periode på mindst 60 dage før dagen for opsamling af sæd, æg eller embryoner opholdt sig på en insemineringsstation eller på en anden egnet virksomhed, hvor der i en radius af mindst 20 km ikke er blevet bekræftet tilstedeværelse af lumpy skin disease i de seneste tre måneder før dagen for opsamling af sæd, æg eller embryoner, og hvor enhver bekræftet infektion med lumpy skin disease før dette har givet anledning til aflivning og destruktion af samtlige dyr på de angrebne bedrifter. |
| --- | --- |

b)

Dyrene har i en periode på mindst 60 dage før dagen for opsamling af sæd, æg eller embryoner opholdt sig på en insemineringsstation eller på en anden egnet virksomhed, hvor der i en radius af mindst 20 km ikke er blevet bekræftet tilstedeværelse af lumpy skin disease i de seneste tre måneder før dagen for opsamling af sæd, æg eller embryoner, og hvor enhver bekræftet infektion med lumpy skin disease før dette har givet anledning til aflivning og destruktion af samtlige dyr på de angrebne bedrifter.

| c) | Donordyrene er blevet klinisk undersøgt 28 dage før dagen for opsamling samt gennem hele opsamlingsperioden og viste ikke kliniske tegn på lumpy skin disease. |
| --- | --- |

c)

Donordyrene er blevet klinisk undersøgt 28 dage før dagen for opsamling samt gennem hele opsamlingsperioden og viste ikke kliniske tegn på lumpy skin disease.

| d) | Donordyrene er med negative resultater blevet underkastet agenspåvisning for lumpy skin disease ved polymerasekædereaktion (i det følgende benævnt »PCR«) udført på blodprøver, der blev taget ved begyndelsen af og herefter mindst hver 14. dag i løbet af opsamlingsperioden for så vidt angår sæd eller på dagen for opsamling for så vidt angår embryoner og æg. |
| --- | --- |

d)

Donordyrene er med negative resultater blevet underkastet agenspåvisning for lumpy skin disease ved polymerasekædereaktion (i det følgende benævnt »PCR«) udført på blodprøver, der blev taget ved begyndelsen af og herefter mindst hver 14. dag i løbet af opsamlingsperioden for så vidt angår sæd eller på dagen for opsamling for så vidt angår embryoner og æg.

| e) | Sæden er med negative resultater blevet underkastet agenspåvisning for lumpy skin disease ved PCR. Og |
| --- | --- |

e)

Sæden er med negative resultater blevet underkastet agenspåvisning for lumpy skin disease ved PCR. Og

| f) | den kompetente myndighed på oprindelsesstedet gennemfører et vaccinationsprogram mod lumpy skin disease, der opfylder betingelserne i bilag II, og som er godkendt af Kommissionen, og den har oplyst Kommissionen og de øvrige medlemsstater om begyndelsesdatoen og afslutningsdatoen for dens vaccinationsprogram, jf. bilag II. |
| --- | --- |

f)

den kompetente myndighed på oprindelsesstedet gennemfører et vaccinationsprogram mod lumpy skin disease, der opfylder betingelserne i bilag II, og som er godkendt af Kommissionen, og den har oplyst Kommissionen og de øvrige medlemsstater om begyndelsesdatoen og afslutningsdatoen for dens vaccinationsprogram, jf. bilag II.

2.   Uanset forbuddet i artikel 3, litra b), kan den kompetente myndighed tillade afsendelse af sæd, æg og embryoner fra kvæg og vildtlevende drøvtyggere i fangenskab fra sædopsamlingsstationer eller andre virksomheder beliggende i de områder, der er opført i bilag I, del I, til et andet område i en medlemsstat eller et tredjeland, forudsat at donordyr, sæd, æg og embryoner opfylder følgende betingelser:

| a) | Betingelserne i stk. 1, litra a)-f). |
| --- | --- |

a)

Betingelserne i stk. 1, litra a)-f).

| b) | Donordyrene opfylder alle andre relevante dyresundhedsmæssige garantier på grundlag af et positivt resultat af en risikovurdering af virkningerne af en sådan afsendelse og af de foranstaltninger mod spredning af lumpy skin disease, der kræves af den kompetente myndighed i oprindelsesmedlemsstaten, og som er godkendt af de kompetente myndigheder i transit- og bestemmelseslandene før afsendelsen af sådan sæd, sådanne æg eller sådanne embryoner. Og |
| --- | --- |

b)

Donordyrene opfylder alle andre relevante dyresundhedsmæssige garantier på grundlag af et positivt resultat af en risikovurdering af virkningerne af en sådan afsendelse og af de foranstaltninger mod spredning af lumpy skin disease, der kræves af den kompetente myndighed i oprindelsesmedlemsstaten, og som er godkendt af de kompetente myndigheder i transit- og bestemmelseslandene før afsendelsen af sådan sæd, sådanne æg eller sådanne embryoner. Og

| c) | oprindelsesmedlemsstaten oplyser straks Kommissionen og de øvrige medlemsstater om dyresundhedsgarantierne og de kompetente myndigheders godkendelse heraf, jf. litra b). |
| --- | --- |

c)

oprindelsesmedlemsstaten oplyser straks Kommissionen og de øvrige medlemsstater om dyresundhedsgarantierne og de kompetente myndigheders godkendelse heraf, jf. litra b).

3.   Hvis sæd, embryoner og æg, der opfylder kravene i nærværende artikels stk. 1 eller 2, afsendes til en anden medlemsstat eller et tredjeland, tilføjes følgende supplerende ordlyd til de tilsvarende sundhedscertifikater, jf. direktiv 88/407/EØF, direktiv 89/556/EØF eller beslutning 93/444/EØF:

» ...(Sæd, æg og/eller embryoner — angives, alt efter hvad der er relevant) i overensstemmelse med ...(artikel 7, stk. 1 eller 2 — angives, alt efter hvad der er relevant) i Kommissionens gennemførelsesafgørelse (EU) 2016/2008 om dyresundhedsmæssige foranstaltninger til bekæmpelse af lumpy skin disease i visse medlemsstater«.

Artikel 8

Undtagelse fra forbuddet mod afsendelse af uforarbejdede animalske biprodukter af kvæg og vildtlevende drøvtyggere i fangenskab fra de i bilag I, del I og II, opførte områder

Uanset forbuddet i artikel 3, litra d), kan den kompetente myndighed tillade afsendelse af uforarbejdede animalske biprodukter af kvæg og vildtlevende drøvtyggere i fangenskab fra:

| a) | et område, der er opført i bilag I, del I, til et bestemmelsessted beliggende i den samme medlemsstat eller i et område, der er opført i bilag I, del I eller II, og ligger i en anden medlemsstat |
| --- | --- |

a)

et område, der er opført i bilag I, del I, til et bestemmelsessted beliggende i den samme medlemsstat eller i et område, der er opført i bilag I, del I eller II, og ligger i en anden medlemsstat

| b) | et område, der er opført i bilag I, del II, til et bestemmelsessted beliggende i den samme medlemsstat eller i et område, der er opført i bilag I, del II, og ligger i en anden medlemsstat, forudsat at:






  i) | de uforarbejdede animalske biprodukter afsendes under officielt tilsyn af de kompetente myndigheder til forarbejdning eller bortskaffelse på et anlæg, der er godkendt i henhold til forordning (EF) nr. 1069/2009, og |
| --- | --- | --- |

b)

et område, der er opført i bilag I, del II, til et bestemmelsessted beliggende i den samme medlemsstat eller i et område, der er opført i bilag I, del II, og ligger i en anden medlemsstat, forudsat at:

i)

de uforarbejdede animalske biprodukter afsendes under officielt tilsyn af de kompetente myndigheder til forarbejdning eller bortskaffelse på et anlæg, der er godkendt i henhold til forordning (EF) nr. 1069/2009, og

| ii) | der, hvis bestemmelsesstedet er beliggende i en anden medlemsstat, er fastsat en kanaliseringsprocedure, jf. artikel 12, under kontrol af de kompetente myndigheder i oprindelses-, transit- og bestemmelsesmedlemsstaterne for at sikre, at de uforarbejdede animalske biprodukter transporteres på sikker vis til bestemmelsesstedet, og at de ikke efterfølgende afsendes til en anden medlemsstat eller et andet tredjeland. |
| --- | --- |

ii)

der, hvis bestemmelsesstedet er beliggende i en anden medlemsstat, er fastsat en kanaliseringsprocedure, jf. artikel 12, under kontrol af de kompetente myndigheder i oprindelses-, transit- og bestemmelsesmedlemsstaterne for at sikre, at de uforarbejdede animalske biprodukter transporteres på sikker vis til bestemmelsesstedet, og at de ikke efterfølgende afsendes til en anden medlemsstat eller et andet tredjeland.

Artikel 9

Undtagelser fra forbuddet mod afsendelse af huder og skind fra kvæg og vildtlevende drøvtyggere i fangenskab fra de i bilag I, del I og II, opførte områder

1.   Uanset forbuddet i artikel 3, litra e), kan den kompetente myndighed tillade afsendelse af huder og skind fra kvæg og vildtlevende drøvtyggere i fangenskab fra et område, der er opført i bilag I, del I, til et andet område, der er opført i bilag I, del I eller II, og ligger i den samme eller en anden medlemsstat, forudsat at:

| a) | disse er ubehandlede rå huder og skind bestemt til konsum eller ubehandlede huder og skind, der afsendes under officielt tilsyn af de kompetente myndigheder til forarbejdning eller bortskaffelse på et godkendt anlæg |
| --- | --- |

a)

disse er ubehandlede rå huder og skind bestemt til konsum eller ubehandlede huder og skind, der afsendes under officielt tilsyn af de kompetente myndigheder til forarbejdning eller bortskaffelse på et godkendt anlæg

| b) | der, hvis bestemmelsesstedet er beliggende i en anden medlemsstat, er fastsat en kanaliseringsprocedure, jf. artikel 12, under kontrol af de kompetente myndigheder i oprindelses-, transit- og bestemmelsesmedlemsstaterne for at sikre, at huderne og skindene transporteres på sikker vis til bestemmelsesstedet, og at de ikke efterfølgende afsendes til en anden medlemsstat eller et andet tredjeland, før de forarbejdes mindst i overensstemmelse med artikel 9, stk. 2, litra b), og |
| --- | --- |

b)

der, hvis bestemmelsesstedet er beliggende i en anden medlemsstat, er fastsat en kanaliseringsprocedure, jf. artikel 12, under kontrol af de kompetente myndigheder i oprindelses-, transit- og bestemmelsesmedlemsstaterne for at sikre, at huderne og skindene transporteres på sikker vis til bestemmelsesstedet, og at de ikke efterfølgende afsendes til en anden medlemsstat eller et andet tredjeland, før de forarbejdes mindst i overensstemmelse med artikel 9, stk. 2, litra b), og

| c) | huderne og skindene stammer fra bedrifter, der ikke er underlagt nogen af restriktionerne i direktiv 92/119/EØF vedrørende lumpy skin disease. |
| --- | --- |

c)

huderne og skindene stammer fra bedrifter, der ikke er underlagt nogen af restriktionerne i direktiv 92/119/EØF vedrørende lumpy skin disease.

2.   Uanset forbuddet i artikel 3, litra e), kan den kompetente myndighed tillade afsendelse af huder og skind fra kvæg og vildtlevende drøvtyggere i fangenskab fra et område, der er opført i bilag I, del I eller II, til et område i den samme eller en anden medlemsstat eller et tredjeland, forudsat at:

| a) | disse er ubehandlede huder og skind bestemt til konsum eller ubehandlede huder og skind, der stammer fra bedrifter, der ikke er underlagt nogen af restriktionerne i direktiv 92/119/EØF vedrørende lumpy skin disease |
| --- | --- |

a)

disse er ubehandlede huder og skind bestemt til konsum eller ubehandlede huder og skind, der stammer fra bedrifter, der ikke er underlagt nogen af restriktionerne i direktiv 92/119/EØF vedrørende lumpy skin disease

| b) | huderne og skindene er blevet:






  i) | behandlet i overensstemmelse med punkt 28, litra b)-e), i bilag I til Kommissionens forordning (EU) nr. 142/2011 (20) eller |
| --- | --- | --- |

b)

huderne og skindene er blevet:

i)

behandlet i overensstemmelse med punkt 28, litra b)-e), i bilag I til Kommissionens forordning (EU) nr. 142/2011 (20) eller

| ii) | underkastet en af behandlingerne i afsnit XIV, kapitel I, punkt 4, litra b), nr. ii), i bilag III til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 853/2004 (21), og |
| --- | --- |

ii)

underkastet en af behandlingerne i afsnit XIV, kapitel I, punkt 4, litra b), nr. ii), i bilag III til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 853/2004 (21), og

| c) | huderne og skindene har været omfattet af alle fornødne forholdsregler for at undgå rekontaminering med patogener efter behandlingen. |
| --- | --- |

c)

huderne og skindene har været omfattet af alle fornødne forholdsregler for at undgå rekontaminering med patogener efter behandlingen.

3.   Uanset forbuddet i artikel 3, litra e), kan den kompetente myndighed tillade afsendelse af huder og skind fra kvæg og vildtlevende drøvtyggere i fangenskab fra et område, der er opført i bilag I, del II, til et andet område, der er opført i bilag I, del II, og ligger i den samme eller en anden medlemsstat, forudsat at:

| a) | disse er ubehandlede rå huder og skind bestemt til konsum eller ubehandlede huder og skind, der afsendes under officielt tilsyn af de kompetente myndigheder til forarbejdning eller bortskaffelse på et godkendt anlæg |
| --- | --- |

a)

disse er ubehandlede rå huder og skind bestemt til konsum eller ubehandlede huder og skind, der afsendes under officielt tilsyn af de kompetente myndigheder til forarbejdning eller bortskaffelse på et godkendt anlæg

| b) | der, hvis bestemmelsesstedet er beliggende i en anden medlemsstat, er fastsat en kanaliseringsprocedure, jf. artikel 12, under kontrol af de kompetente myndigheder i oprindelses-, transit- og bestemmelsesmedlemsstaterne for at sikre, at huderne og skindene transporteres på sikker vis til bestemmelsesstedet, og at de ikke efterfølgende afsendes til en anden medlemsstat eller et andet tredjeland, før de forarbejdes mindst i overensstemmelse med artikel 9, stk. 2, litra b), og |
| --- | --- |

b)

der, hvis bestemmelsesstedet er beliggende i en anden medlemsstat, er fastsat en kanaliseringsprocedure, jf. artikel 12, under kontrol af de kompetente myndigheder i oprindelses-, transit- og bestemmelsesmedlemsstaterne for at sikre, at huderne og skindene transporteres på sikker vis til bestemmelsesstedet, og at de ikke efterfølgende afsendes til en anden medlemsstat eller et andet tredjeland, før de forarbejdes mindst i overensstemmelse med artikel 9, stk. 2, litra b), og

| c) | huderne og skindene stammer fra bedrifter, der ikke er underlagt nogen af restriktionerne i direktiv 92/119/EØF vedrørende lumpy skin disease. |
| --- | --- |

c)

huderne og skindene stammer fra bedrifter, der ikke er underlagt nogen af restriktionerne i direktiv 92/119/EØF vedrørende lumpy skin disease.

4.   Uanset forbuddet i artikel 3, litra e), kan den kompetente myndighed tillade afsendelse af huder og skind fra kvæg og vildtlevende drøvtyggere i fangenskab fra et område, der er opført i bilag I, del I eller II, til et område i den samme eller en anden medlemsstat eller et tredjeland, forudsat at:

| a) | huderne og skindene opfylder alle andre relevante dyresundhedsmæssige garantier på grundlag af et positivt resultat af en risikovurdering af de foranstaltninger mod spredning af lumpy skin disease, der kræves af den kompetente myndighed i oprindelsesmedlemsstaten, og som er godkendt af de kompetente myndigheder i transit- og bestemmelseslandene før afsendelsen af sådanne huder og skind |
| --- | --- |

a)

huderne og skindene opfylder alle andre relevante dyresundhedsmæssige garantier på grundlag af et positivt resultat af en risikovurdering af de foranstaltninger mod spredning af lumpy skin disease, der kræves af den kompetente myndighed i oprindelsesmedlemsstaten, og som er godkendt af de kompetente myndigheder i transit- og bestemmelseslandene før afsendelsen af sådanne huder og skind

| b) | huderne og skindene stammer fra bedrifter, der ikke er underlagt nogen restriktioner i direktiv 92/119/EØF vedrørende lumpy skin disease |
| --- | --- |

b)

huderne og skindene stammer fra bedrifter, der ikke er underlagt nogen restriktioner i direktiv 92/119/EØF vedrørende lumpy skin disease

| c) | der er fastsat en kanaliseringsprocedure, jf. artikel 12, under kontrol af de kompetente myndigheder i oprindelses-, transit- og bestemmelsesmedlemsstaterne for at sikre, at dyrene, der afsendes i overensstemmelse med de krav for dyresundhedsmæssige garantier, der er omhandlet i dette stykkes litra a), transporteres på sikker vis til bestemmelsesstedet, og at de ikke efterfølgende afsendes til en anden medlemsstat, før de forarbejdes mindst i overensstemmelse med artikel 9, stk. 2, litra b), og |
| --- | --- |

c)

der er fastsat en kanaliseringsprocedure, jf. artikel 12, under kontrol af de kompetente myndigheder i oprindelses-, transit- og bestemmelsesmedlemsstaterne for at sikre, at dyrene, der afsendes i overensstemmelse med de krav for dyresundhedsmæssige garantier, der er omhandlet i dette stykkes litra a), transporteres på sikker vis til bestemmelsesstedet, og at de ikke efterfølgende afsendes til en anden medlemsstat, før de forarbejdes mindst i overensstemmelse med artikel 9, stk. 2, litra b), og

| d) | oprindelsesmedlemsstaten straks oplyser Kommissionen og de øvrige medlemsstater om dyresundhedsgarantierne og de kompetente myndigheders godkendelse heraf, jf. litra a). |
| --- | --- |

d)

oprindelsesmedlemsstaten straks oplyser Kommissionen og de øvrige medlemsstater om dyresundhedsgarantierne og de kompetente myndigheders godkendelse heraf, jf. litra a).

Artikel 10

Undtagelse fra forbuddet mod afsendelse af kolostrum, mælk og mejeriprodukter bestemt til dyrefoder fra de i bilag I, del II, opførte områder

1.   Uanset forbuddet i artikel 3, litra c), kan den kompetente myndighed tillade afsendelse af kolostrum, mælk og mejeriprodukter bestemt til dyrefoder fremstillet af kvæg og vildtlevende drøvtyggere i fangenskab, der er blevet holdt på bedrifter beliggende i områder, der er opført i del II i bilag I, forudsat at kolostrum, mælk og mejeriprodukter er blevet underkastet en behandling for at sikre tilintetgørelse af mund- og klovesygevirus som beskrevet i del A, punkt 1.1-1.5, i bilag IX til Rådets direktiv 2003/85/EF (22), og at sendingen opfylder bestemmelserne i stk. 2.

2.   Den kompetente myndighed tillader kun afsendelse til andre medlemsstater af sendinger af kolostrum, mælk og mejeriprodukter i henhold til forbuddet i denne artikels stk. 1, hvis sendingerne er ledsaget af et officielt sundhedscertifikat, jf. bilaget til Kommissionens forordning (EF) nr. 599/2004 (23), og del II i sundhedscertifikatet skal indeholde følgende erklæring:

»Kolostrum, mælk eller mejeriprodukter i overensstemmelse med artikel 10 i gennemførelsesafgørelse (EU) 2016/2008 om dyresundhedsmæssige foranstaltninger til bekæmpelse af lumpy skin disease i visse medlemsstater«.

Artikel 11

Krav vedrørende transportkøretøjer, rengøring og desinficering

1.   Den kompetente myndighed sikrer, at transportøren eller føreren af ethvert køretøj, som har været i kontakt med modtagelige arter i et område, der er opført i bilag I, del II, fremlægger bevis for, at køretøjet siden den seneste kontakt med de pågældende dyr er blevet rengjort og desinficeret på en måde, der inaktiverer lumpy skin disease-virus, og behandlet med godkendte insekticider, der er effektive mod vektorer for lumpy skin disease, før det forlader området.

2.   Den kompetente myndighed specificerer de oplysninger, som transportøren eller føreren af transportkøretøjet skal fremlægge, jf. stk. 1, for at demonstrere, at den påkrævede rengøring, desinficering og insektudryddelse har fundet sted.

Artikel 12

Kanaliseringsprocedure

Den kompetente myndighed sikrer, at kanaliseringsproceduren for transport af levende kvæg og vildtlevende drøvtyggere i fangenskab, uforarbejdede animalske biprodukter og ubehandlede huder og skind som omfattet af undtagelserne i artikel 4, 5, 6, 8 og 9 opfylder følgende krav:

| a) | Hvert køretøj, der anvendes til transport af de pågældende dyr, uforarbejdede animalske biprodukter eller ubehandlede huder og skind, er:






  i) | individuelt registreret af den kompetente myndighed i afsendelsesmedlemsstaten enten til transport af levende dyr eller af uforarbejdede animalske biprodukter eller af ubehandlede huder og skind ved anvendelse af kanaliseringsproceduren |
| --- | --- | --- |

a)

Hvert køretøj, der anvendes til transport af de pågældende dyr, uforarbejdede animalske biprodukter eller ubehandlede huder og skind, er:

i)

individuelt registreret af den kompetente myndighed i afsendelsesmedlemsstaten enten til transport af levende dyr eller af uforarbejdede animalske biprodukter eller af ubehandlede huder og skind ved anvendelse af kanaliseringsproceduren

| ii) | plomberet af embedsdyrlægen efter pålæsning til afsendelse; kun en repræsentant for den kompetente myndighed på bestemmelsesstedet må bryde plomberingen og udskifte den med en ny; hver pålæsning eller udskiftning af plomberinger skal indberettes til den kompetente myndighed på bestemmelsesstedet. |
| --- | --- |

ii)

plomberet af embedsdyrlægen efter pålæsning til afsendelse; kun en repræsentant for den kompetente myndighed på bestemmelsesstedet må bryde plomberingen og udskifte den med en ny; hver pålæsning eller udskiftning af plomberinger skal indberettes til den kompetente myndighed på bestemmelsesstedet.

| b) | Transporten finder sted:






  i) | under officielt tilsyn |
| --- | --- | --- |

b)

Transporten finder sted:

i)

under officielt tilsyn

| ii) | direkte, uden standsning, medmindre en hvileperiode, jf. Rådets forordning (EF) nr. 1/2005 (24), finder sted på et kontrolsted. Hvis der påregnes en hvileperiode på én dag eller mere på et kontrolsted under en flytning via et område, der er opført i bilag I, del II, beskyttes dyrene mod angreb fra vektorer |
| --- | --- |

ii)

direkte, uden standsning, medmindre en hvileperiode, jf. Rådets forordning (EF) nr. 1/2005 (24), finder sted på et kontrolsted. Hvis der påregnes en hvileperiode på én dag eller mere på et kontrolsted under en flytning via et område, der er opført i bilag I, del II, beskyttes dyrene mod angreb fra vektorer

24

| iii) | ved anvendelse af den rute, der er godkendt af den kompetente myndighed på oprindelsesstedet. |
| --- | --- |

iii)

ved anvendelse af den rute, der er godkendt af den kompetente myndighed på oprindelsesstedet.

| c) | Sendingen omfatter kun levende dyr eller uforarbejdede animalske biprodukter eller ubehandlede huder og skind med samme sundhedsstatus. |
| --- | --- |

c)

Sendingen omfatter kun levende dyr eller uforarbejdede animalske biprodukter eller ubehandlede huder og skind med samme sundhedsstatus.

| d) | Den embedsdyrlæge, der er ansvarlig for bedriften på bestemmelsesstedet, skal bekræfte hver ankomst over for den kompetente myndighed på oprindelsesstedet. |
| --- | --- |

d)

Den embedsdyrlæge, der er ansvarlig for bedriften på bestemmelsesstedet, skal bekræfte hver ankomst over for den kompetente myndighed på oprindelsesstedet.

| e) | Efter aflæsning af de levende dyr, de uforarbejdede animalske biprodukter eller de ubehandlede huder og skind, rengøres og desinficeres køretøjet og alt andet udstyr, der er blevet anvendt under transporten, overalt, ligesom køretøj og udstyr behandles overalt med godkendte insekticider, der er effektive mod kendte vektorer for lumpy skin disease, i et lukket område på bestemmelsesstedet under tilsyn af embedsdyrlægen. |
| --- | --- |

e)

Efter aflæsning af de levende dyr, de uforarbejdede animalske biprodukter eller de ubehandlede huder og skind, rengøres og desinficeres køretøjet og alt andet udstyr, der er blevet anvendt under transporten, overalt, ligesom køretøj og udstyr behandles overalt med godkendte insekticider, der er effektive mod kendte vektorer for lumpy skin disease, i et lukket område på bestemmelsesstedet under tilsyn af embedsdyrlægen.

| f) | Før den første afsendelse fra de områder, der er opført i del I eller II i bilag I, og for hvilke en kanaliseringsprocedure finder sted, sikrer den kompetente myndighed på oprindelsesstedet, at de nødvendige aftaler er indgået med de relevante kompetente myndigheder for at sikre beredskabsplanen, kommandovejen og fuldt samarbejde mellem de forskellige tjenester i tilfælde af ulykker under transporten, større skader på køretøjet eller svig fra transportørens eller førerens side, og transportøren eller føreren af lastbilen eller et andet køretøj indberetter straks enhver ulykke eller større skader på køretøjet til den kompetente myndighed. Og |
| --- | --- |

f)

Før den første afsendelse fra de områder, der er opført i del I eller II i bilag I, og for hvilke en kanaliseringsprocedure finder sted, sikrer den kompetente myndighed på oprindelsesstedet, at de nødvendige aftaler er indgået med de relevante kompetente myndigheder for at sikre beredskabsplanen, kommandovejen og fuldt samarbejde mellem de forskellige tjenester i tilfælde af ulykker under transporten, større skader på køretøjet eller svig fra transportørens eller førerens side, og transportøren eller føreren af lastbilen eller et andet køretøj indberetter straks enhver ulykke eller større skader på køretøjet til den kompetente myndighed. Og

| g) | køretøjerne skal i tilfælde af ubehandlede huder og skind eller uforarbejdede animalske biprodukter være fuldstændig lækagesikre fra alle sider inklusive dørlukningen. |
| --- | --- |

g)

køretøjerne skal i tilfælde af ubehandlede huder og skind eller uforarbejdede animalske biprodukter være fuldstændig lækagesikre fra alle sider inklusive dørlukningen.

Artikel 13

Vaccinationsprogram mod lumpy skin disease

Vaccinationsprogrammer mod lumpy skin disease, som medlemsstaterne forelægger for Kommissionen til godkendelse, opfylder de minimumskrav, der er fastsat i bilag II.

Artikel 14

Ophævelse

Gennemførelsesafgørelse (EU) 2015/1500, (EU) 2015/2055, (EU) 2016/645 og (EU) 2016/1183 ophæves, og foranstaltningerne heri erstattes af de ved denne afgørelse fastsatte foranstaltninger.

Artikel 15

Anvendelse

Denne afgørelse anvendes indtil den 31. december 2019.

Artikel 16

Adressater

Denne afgørelse er rettet til medlemsstaterne.

Udfærdiget i Bruxelles, den 15. november 2016.

På Kommissionens vegne

Vytenis ANDRIUKAITIS

Medlem af Kommissionen

---

(1)  
  EFT L 395 af 30.12.1989, s. 13.

1

(2)  
  EFT L 224 af 18.8.1990, s. 29.

2

(3)  
  EFT L 62 af 15.3.1993, s. 69.

3

(4)  
  EFT L 18 af 23.1.2003, s. 11.

4

(5)  
  EFSA Journal 2015; 13(1): 3986.

5

EFSA Journal

(6)  Kommissionens gennemførelsesafgørelse (EU) 2015/1500 af 7. september 2015 om visse beskyttelsesforanstaltninger over for lumpy skin disease i Grækenland og om ophævelse af gennemførelsesafgørelse (EU) 2015/1423 (EUT L 234 af 8.9.2015, s. 19).

6

(7)  Kommissionens gennemførelsesafgørelse (EU) 2016/645 af 22. april 2016 om visse beskyttelsesforanstaltninger over for lumpy skin disease i Bulgarien (EUT L 108 af 23.4.2016, s. 61).

7

(8)  Kommissionens gennemførelsesafgørelse (EU) 2015/2055 af 10. november 2015 om betingelserne for fastlæggelse af programmet for nødvaccination af kvæg mod lumpy skin disease i Grækenland og om ændring af gennemførelsesafgørelse (EU) 2015/1500 (EUT L 300 af 17.11.2015, s. 31).

8

(9)  Kommissionens gennemførelsesafgørelse (EU) 2016/1183 af 14. juli 2016 om godkendelse af programmet for nødvaccination mod lumpy skin disease af kvæg i Bulgarien og om ændring af bilaget til gennemførelsesafgørelse (EU) 2016/645 (EUT L 195 af 20.7.2016, s. 75).

9

(10)  Denne betegnelse indebærer ingen stillingtagen til Kosovos status, og den er i overensstemmelse med FN's Sikkerhedsråds resolution 1244 og Den Internationale Domstols udtalelse om Kosovos uafhængighedserklæring.

10

(11)  
  EFSA Journal 2015;13(1):3986 [73 s.].

11

EFSA Journal

(12)  Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2001/82/EF af 6. november 2001 om oprettelse af en fællesskabskodeks for veterinærlægemidler (EFT L 311 af 28.11.2001, s. 1).

12

(13)  
  EFSA Journal 2016;14(8):4573[27 s.].

13

EFSA Journal

(14)  http://www.oie.int/fileadmin/Home/eng/Internationa_Standard_Setting/docs/pdf/SCAD/A_SCAD_Feb2016.pdf (Annex 15, Article 11.11.1-bis. Safe commodities).

14

(15)  http://www.oie.int/fileadmin/Home/eng/Internationa_Standard_Setting/docs/pdf/A_TAHSC_Feb_2016_Part_B.pdf.

15

(16)  Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 1069/2009 af 21. oktober 2009 om sundhedsbestemmelser for animalske biprodukter og afledte produkter, som ikke er bestemt til konsum, og om ophævelse af forordning (EF) nr. 1774/2002 (forordningen om animalske biprodukter) (EUT L 300 af 14.11.2009, s. 1).

16

(17)  Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 999/2001 af 22. maj 2001 om fastsættelse af regler for forebyggelse af, kontrol med og udryddelse af visse transmissible spongiforme encephalopatier (EFT L 147 af 31.5.2001, s. 1).

17

(18)  Rådets direktiv 64/432/EØF af 26. juni 1964 om veterinærpolitimæssige problemer ved handel inden for Fællesskabet med kvæg og svin (EFT 121 af 29.7.1964, s. 1977/64).

18

(19)  Kommissionens beslutning 93/444/EØF af 2. juli 1993 om de nærmere bestemmelser for samhandel inden for Fællesskabet med visse levende dyr og produkter, der er bestemt til udførsel til tredjelande (EFT L 208 af 19.8.1993, s. 34).

19

(20)  Kommissionens forordning (EU) nr. 142/2011 af 25. februar 2011 om gennemførelse af Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 1069/2009 om sundhedsbestemmelser for animalske biprodukter og afledte produkter, som ikke er bestemt til konsum, og om gennemførelse af Rådets direktiv 97/78/EF for så vidt angår visse prøver og genstande, der er fritaget for veterinærkontrol ved grænsen som omhandlet i samme direktiv (EUT L 54 af 26.2.2011, s. 1).

20

(21)  Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 853/2004 af 29. april 2004 om særlige hygiejnebestemmelser for animalske fødevarer (EUT L 139 af 30.4.2004, s. 55).

21

(22)  Rådets direktiv 2003/85/EF af 29. september 2003 om EF-foranstaltninger til bekæmpelse af mund- og klovesyge, om ophævelse af direktiv 85/511/EØF og beslutningerne 89/531/EØF og 91/665/EØF og om ændring af direktiv 92/46/EØF (EUT L 306 af 22.11.2003, s. 1).

22

(23)  Kommissionens forordning (EF) nr. 599/2004 af 30. marts 2004 om en model for certifikat og erklæring om kontrol i forbindelse med samhandel inden for Fællesskabet med dyr og animalske produkter (EUT L 94 af 31.3.2004, s. 44).

23

(24)  Rådets forordning (EF) nr. 1/2005 af 22. december 2004 om beskyttelse af dyr under transport og dermed forbundne aktiviteter og om ændring af direktiv 64/432/EØF og 93/119/EF og forordning (EF) nr. 1255/97 (EUT L 3 af 5.1.2005, s. 1).

24

---

BILAG I

DEL I

»Sygdomsfrie zoner med vaccination«

1.   Kroatien

Hele landet.

2.   Bulgarien

| A. | Følgende provinser i Bulgarien:






  — | provinsen Burgas |
| --- | --- | --- |

A.

Følgende provinser i Bulgarien:

—

provinsen Burgas

| — | provinsen Varna |
| --- | --- |

—

provinsen Varna

| — | provinsen Dobrich |
| --- | --- |

—

provinsen Dobrich

| — | provinsen Razgrad |
| --- | --- |

—

provinsen Razgrad

| — | provinsen Silistra |
| --- | --- |

—

provinsen Silistra

| — | provinsen Ruse |
| --- | --- |

—

provinsen Ruse

| — | provinsen Pleven. |
| --- | --- |

—

provinsen Pleven.

| B. | Følgende kommuner i Bulgarien:






  — | kommunerne Opaka, Popovo og Antonovo i provinsen Targovishte |
| --- | --- | --- |

B.

Følgende kommuner i Bulgarien:

—

kommunerne Opaka, Popovo og Antonovo i provinsen Targovishte

| — | kommunerne Shumen, Kaspichan, Novi Pazar, Nikola Kozlevo, Kaolinovo, Venets og Hitrino i provinsen Shumen |
| --- | --- |

—

kommunerne Shumen, Kaspichan, Novi Pazar, Nikola Kozlevo, Kaolinovo, Venets og Hitrino i provinsen Shumen

| — | kommunerne Svishtov, Polski Trambesh og Strazhitsa i provinsen Veliko Tarnovo. |
| --- | --- |

—

kommunerne Svishtov, Polski Trambesh og Strazhitsa i provinsen Veliko Tarnovo.

DEL II

»Inficerede zoner«

1.   Grækenland

| A. | Følgende regioner i Grækenland:






  — | regionen Attika |
| --- | --- | --- |

A.

Følgende regioner i Grækenland:

—

regionen Attika

| — | regionen Centralgrækenland |
| --- | --- |

—

regionen Centralgrækenland

| — | regionen Centralmakedonien |
| --- | --- |

—

regionen Centralmakedonien

| — | regionen Østmakedonien og Thrakien |
| --- | --- |

—

regionen Østmakedonien og Thrakien

| — | regionen Epiros |
| --- | --- |

—

regionen Epiros

| — | regionen Peloponnes |
| --- | --- |

—

regionen Peloponnes

| — | regionen Thessalien |
| --- | --- |

—

regionen Thessalien

| — | regionen Vestgrækenland |
| --- | --- |

—

regionen Vestgrækenland

| — | regionen Vestmakedonien. |
| --- | --- |

—

regionen Vestmakedonien.

| B. | Følgende regionale enheder i Grækenland:






  — | den regionale enhed Limnos. |
| --- | --- | --- |

B.

Følgende regionale enheder i Grækenland:

—

den regionale enhed Limnos.

2.   Bulgarien

Hele landet undtagen de i del I opførte områder.

---

BILAG II

MINIMUMSKRAV FOR VACCINATIONSPROGRAMMER MOD LUMPY SKIN DISEASE (JF. ARTIKEL 13)

1.   GENERELLE KRAV

Vaccinationsprogrammer, der forelægges af medlemsstaterne, skal mindst foreskrive:

| a) | vaccination af alt kvæg og, hvis sådanne findes, vildtlevende drøvtyggere i fangenskab uafhængigt af deres køn, alder og drægtighedsstatus eller produktiv status i det område, hvor vaccinationen vil blive gennemført |
| --- | --- |

a)

vaccination af alt kvæg og, hvis sådanne findes, vildtlevende drøvtyggere i fangenskab uafhængigt af deres køn, alder og drægtighedsstatus eller produktiv status i det område, hvor vaccinationen vil blive gennemført

| b) | vaccination af afkom af vaccineret kvæg og, hvis sådanne findes, vildtlevende drøvtyggere i fangenskab i overensstemmelse med fabrikantens anvisninger for den anvendte vaccine, når afkommet er under 4 måneder gammelt |
| --- | --- |

b)

vaccination af afkom af vaccineret kvæg og, hvis sådanne findes, vildtlevende drøvtyggere i fangenskab i overensstemmelse med fabrikantens anvisninger for den anvendte vaccine, når afkommet er under 4 måneder gammelt

| c) | revaccination af alt kvæg og, hvis sådanne findes, vildtlevende drøvtyggere i fangenskab i overensstemmelse med fabrikantens anvisninger |
| --- | --- |

c)

revaccination af alt kvæg og, hvis sådanne findes, vildtlevende drøvtyggere i fangenskab i overensstemmelse med fabrikantens anvisninger

| d) | foranstaltninger med henblik på at undgå spredning af eventuel vaccinevirus. Restmængder af vaccine skal returneres til det sted, hvor vaccinen er udleveret, med en skriftlig optegnelse af, hvor mange dyr der er vaccineret, og hvor mange doser der er anvendt, og efterfølgende tilintetgøres på sikker vis under officielt tilsyn |
| --- | --- |

d)

foranstaltninger med henblik på at undgå spredning af eventuel vaccinevirus. Restmængder af vaccine skal returneres til det sted, hvor vaccinen er udleveret, med en skriftlig optegnelse af, hvor mange dyr der er vaccineret, og hvor mange doser der er anvendt, og efterfølgende tilintetgøres på sikker vis under officielt tilsyn

| e) | at vaccinationen foretages under tilsyn og kontrol af den kompetente myndighed, en repræsentant for den kompetente myndighed eller en dyrlæge, som er godkendt af og opererer under tilsyn af den kompetente myndighed |
| --- | --- |

e)

at vaccinationen foretages under tilsyn og kontrol af den kompetente myndighed, en repræsentant for den kompetente myndighed eller en dyrlæge, som er godkendt af og opererer under tilsyn af den kompetente myndighed

| f) | at den kompetente myndighed for hvert vaccineret stykke kvæg indfører oplysninger om vaccinationen i den særlige onlinedatabase, der er forbundet med den centrale database, som er oprettet i overensstemmelse med Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 1760/2000 (1). Optegnelserne skal sikre forbindelse mellem det vaccinerede moderdyr og afkommet |
| --- | --- |

f)

at den kompetente myndighed for hvert vaccineret stykke kvæg indfører oplysninger om vaccinationen i den særlige onlinedatabase, der er forbundet med den centrale database, som er oprettet i overensstemmelse med Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 1760/2000 (1). Optegnelserne skal sikre forbindelse mellem det vaccinerede moderdyr og afkommet

| g) | oprettelse af et udvidet overvågningsområde på mindst 20 km rundt om det område, hvor der praktiseres vaccination, hvor der foretages intensiv overvågning, og hvor flytning af kvæg sker under tilsyn af den kompetente myndighed. |
| --- | --- |

g)

oprettelse af et udvidet overvågningsområde på mindst 20 km rundt om det område, hvor der praktiseres vaccination, hvor der foretages intensiv overvågning, og hvor flytning af kvæg sker under tilsyn af den kompetente myndighed.

2.   OPLYSNINGER, DER SOM MINIMUM SKAL AFGIVES

De vaccinationsprogrammer, der forelægges af medlemsstaterne, skal mindst indeholde følgende oplysninger:

| a) | nøjagtig angivelse af de områder, hvor der vil blive gennemført vaccination |
| --- | --- |

a)

nøjagtig angivelse af de områder, hvor der vil blive gennemført vaccination

| b) | type(r) vaccine, der vil blive anvendt |
| --- | --- |

b)

type(r) vaccine, der vil blive anvendt

| c) | antal bedrifter og dyr, der vil blive vaccineret pr. art og kategori pr. område |
| --- | --- |

c)

antal bedrifter og dyr, der vil blive vaccineret pr. art og kategori pr. område

| d) | metode og kommandovej for så vidt angår gennemførelsen af vaccinationen (opbevaring, distribution af vaccinen, personale, der vil foretage vaccinationen, optegnelser over eller særlig identifikation af vaccinerede dyr, prioritering af vaccination pr. område, officielt tilsyn med vaccinationen, vaccination af nyfødte kalve, revaccination af dyr i overensstemmelse med fabrikantens anvisninger) |
| --- | --- |

d)

metode og kommandovej for så vidt angår gennemførelsen af vaccinationen (opbevaring, distribution af vaccinen, personale, der vil foretage vaccinationen, optegnelser over eller særlig identifikation af vaccinerede dyr, prioritering af vaccination pr. område, officielt tilsyn med vaccinationen, vaccination af nyfødte kalve, revaccination af dyr i overensstemmelse med fabrikantens anvisninger)

| e) | tidsplan for vaccinationsprogrammet (indledning, forventet dato for afslutning pr. område, dato for afslutning i hele det område, hvor der gennemføres vaccination) |
| --- | --- |

e)

tidsplan for vaccinationsprogrammet (indledning, forventet dato for afslutning pr. område, dato for afslutning i hele det område, hvor der gennemføres vaccination)

| f) | alle ledsageforanstaltninger i forbindelse med vaccinationen, herunder restriktioner for flytninger af dyr og for afsendelse af produkter og biprodukter heraf. |
| --- | --- |

f)

alle ledsageforanstaltninger i forbindelse med vaccinationen, herunder restriktioner for flytninger af dyr og for afsendelse af produkter og biprodukter heraf.

3.   MINIMUMSRAPPORTERINGSKRAV

Medlemsstater, der har forelagt et vaccinationsprogram, skal mindst rapportere følgende til Kommissionen:

| a) | omgående meddelelse af den nøjagtige dato for igangsættelse af vaccinationskampagnen |
| --- | --- |

a)

omgående meddelelse af den nøjagtige dato for igangsættelse af vaccinationskampagnen

| b) | månedlige statusrapporter, hvor det oplyses, hvor stor vaccinationsdækning der er opnået i hvert område |
| --- | --- |

b)

månedlige statusrapporter, hvor det oplyses, hvor stor vaccinationsdækning der er opnået i hvert område

| c) | omgående meddelelse af den nøjagtige dato for afslutning af vaccinationen i hvert område (vaccinationsdækning på mindst 95 %, både for besætninger og dyr) |
| --- | --- |

c)

omgående meddelelse af den nøjagtige dato for afslutning af vaccinationen i hvert område (vaccinationsdækning på mindst 95 %, både for besætninger og dyr)

| d) | efter afslutning af den første vaccinationsrunde månedlige rapporter, der indsendes inden for den første uge i hver måned, og hvor der gøres rede for de dyr, der er blevet vaccineret i den foregående måned, og for årsagen til vaccination (f.eks. nye kalve, revaccination etc.) |
| --- | --- |

d)

efter afslutning af den første vaccinationsrunde månedlige rapporter, der indsendes inden for den første uge i hver måned, og hvor der gøres rede for de dyr, der er blevet vaccineret i den foregående måned, og for årsagen til vaccination (f.eks. nye kalve, revaccination etc.)

| e) | andre oplysninger fra den særlige onlinedatabase på anmodning af Kommissionen. |
| --- | --- |

e)

andre oplysninger fra den særlige onlinedatabase på anmodning af Kommissionen.

---

(1)  Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 1760/2000 af 17. juli 2000 om indførelse af en ordning for identifikation og registrering af kvæg og om mærkning af oksekød og oksekødsprodukter og om ophævelse af Rådets forordning (EF) nr. 820/97 (EFT L 204 af 11.8.2000, s. 1).

---

| 17.11.2016 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | L 310/66 |
| --- | --- | --- | --- |

17.11.2016

DA

Den Europæiske Unions Tidende

L 310/66

---

KOMMISSIONENS GENNEMFØRELSESAFGØRELSE (EU) 2016/2009

af 15. november 2016

om godkendelse af vaccinationsprogrammer mod lumpy skin disease forelagt af medlemsstaterne

(meddelt under nummer C(2016) 7219)

(Kun den bulgarske, den græske og den kroatiske udgave er autentiske)

(EØS-relevant tekst)

EUROPA-KOMMISSIONEN HAR —

under henvisning til traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde,

under henvisning til Rådets direktiv 89/662/EØF af 11. december 1989 om veterinærkontrol i samhandelen i Fællesskabet med henblik på gennemførelse af det indre marked (1), særlig artikel 9, stk. 4,

under henvisning til Rådets direktiv 90/425/EØF af 26. juni 1990 om veterinærkontrol og zooteknisk kontrol i samhandelen med visse levende dyr og produkter inden for Fællesskabet med henblik på gennemførelse af det indre marked (2), særlig artikel 10, stk. 4,

under henvisning til Rådets direktiv 92/119/EØF af 17. december 1992 om generelle fællesskabsforanstaltninger til bekæmpelse af visse dyresygdomme samt om specifikke foranstaltninger vedrørende blæreudslæt hos svin (3), særlig artikel 19, stk. 1, litra a), stk. 3, litra a), og stk. 6, og

ud fra følgende betragtninger:

| (1) | Lumpy skin disease (i det følgende benævnt »LSD«) er en virussygdom hos kvæg, der primært overføres af vektorer, og som er kendetegnet ved alvorlige tab og med potentiale for omfattende spredning, bl.a. via levende dyr og produkter fremstillet af inficerede dyr. |
| --- | --- |

(1)

Lumpy skin disease (i det følgende benævnt »LSD«) er en virussygdom hos kvæg, der primært overføres af vektorer, og som er kendetegnet ved alvorlige tab og med potentiale for omfattende spredning, bl.a. via levende dyr og produkter fremstillet af inficerede dyr.

| (2) | Ved direktiv 92/119/EØF er der indført generelle foranstaltninger til bekæmpelse af visse dyresygdomme. Disse omfatter foranstaltninger, der skal træffes i tilfælde af mistanke om og bekræftelse af LSD på en bedrift, foranstaltninger, der skal træffes i spærrezoner, og andre supplerende foranstaltninger til bekæmpelse af sygdommen. Med forbehold af Kommissionens godkendelse og som supplement til andre bekæmpelsesforanstaltninger giver foranstaltningerne også mulighed for vaccination i tilfælde af et udbrud af LSD. |
| --- | --- |

(2)

Ved direktiv 92/119/EØF er der indført generelle foranstaltninger til bekæmpelse af visse dyresygdomme. Disse omfatter foranstaltninger, der skal træffes i tilfælde af mistanke om og bekræftelse af LSD på en bedrift, foranstaltninger, der skal træffes i spærrezoner, og andre supplerende foranstaltninger til bekæmpelse af sygdommen. Med forbehold af Kommissionens godkendelse og som supplement til andre bekæmpelsesforanstaltninger giver foranstaltningerne også mulighed for vaccination i tilfælde af et udbrud af LSD.

| (3) | I henhold til Kommissionens gennemførelsesafgørelse (EU) 2015/2055 (4) og Kommissionens gennemførelsesafgørelse (EU) 2016/1183 (5) kan Grækenland og Bulgarien gennemføre nødvaccination af kvæg, der holdes på bedrifter beliggende i den vaccinationszone, der er fastsat i bilag I til hver af disse gennemførelsesafgørelser. I betragtning af den nuværende epidemiologiske situation for så vidt angår LSD meddelte Kroatien, der er umiddelbart truet på grund af forekomst af LSD i regionen, Kommissionen, at landet for sin del havde til hensigt at iværksætte en vaccinationskampagne mod LSD den 8. august 2016. |
| --- | --- |

(3)

I henhold til Kommissionens gennemførelsesafgørelse (EU) 2015/2055 (4) og Kommissionens gennemførelsesafgørelse (EU) 2016/1183 (5) kan Grækenland og Bulgarien gennemføre nødvaccination af kvæg, der holdes på bedrifter beliggende i den vaccinationszone, der er fastsat i bilag I til hver af disse gennemførelsesafgørelser. I betragtning af den nuværende epidemiologiske situation for så vidt angår LSD meddelte Kroatien, der er umiddelbart truet på grund af forekomst af LSD i regionen, Kommissionen, at landet for sin del havde til hensigt at iværksætte en vaccinationskampagne mod LSD den 8. august 2016.

| (4) | Ifølge Den Europæiske Fødevaresikkerhedsautoritets hasterådgivning om lumpy skin disease, der blev vedtaget den 29. juli 2016 (6), er vaccination mod LSD den mest effektive måde til at mindske spredning af sygdommen. For at opnå ovennævnte virkninger er det nødvendigt at gennemføre vaccination af hele den modtagelige population i regioner, hvor der er risiko for indslæbning af LSD, eller som er berørt af LSD, for at minimere antallet af udbrud, og der bør opnås et højt niveau af vaccinationsdækning for både dyr og bedrifter. |
| --- | --- |

(4)

Ifølge Den Europæiske Fødevaresikkerhedsautoritets hasterådgivning om lumpy skin disease, der blev vedtaget den 29. juli 2016 (6), er vaccination mod LSD den mest effektive måde til at mindske spredning af sygdommen. For at opnå ovennævnte virkninger er det nødvendigt at gennemføre vaccination af hele den modtagelige population i regioner, hvor der er risiko for indslæbning af LSD, eller som er berørt af LSD, for at minimere antallet af udbrud, og der bør opnås et højt niveau af vaccinationsdækning for både dyr og bedrifter.

| (5) | Af klarheds- og forenklingshensyn bør Grækenlands og Bulgariens vaccinationsprogrammer, der på nuværende tidspunkt er omfattet af hhv. gennemførelsesafgørelse (EU) 2015/2055 og (EU) 2016/1183, godkendes ved nærværende afgørelse. Desuden bør det vaccinationsprogram, som Kroatien har forelagt, godkendes. Grækenlands og Bulgariens vaccinationsprogrammer, der på nuværende tidspunkt er omfattet af hhv. gennemførelsesafgørelse (EU) 2015/2055 og (EU) 2016/1183, og det vaccinationsprogram, som Kroatien har forelagt, opfylder minimumskravene til vaccinationsprogrammer mod lumpy skin disease, jf. bilag II til Kommissionens gennemførelsesafgørelse (EU) 2016/2008 (7) om dyresundhedsmæssige foranstaltninger til bekæmpelse af lumpy skin disease i visse medlemsstater. |
| --- | --- |

(5)

Af klarheds- og forenklingshensyn bør Grækenlands og Bulgariens vaccinationsprogrammer, der på nuværende tidspunkt er omfattet af hhv. gennemførelsesafgørelse (EU) 2015/2055 og (EU) 2016/1183, godkendes ved nærværende afgørelse. Desuden bør det vaccinationsprogram, som Kroatien har forelagt, godkendes. Grækenlands og Bulgariens vaccinationsprogrammer, der på nuværende tidspunkt er omfattet af hhv. gennemførelsesafgørelse (EU) 2015/2055 og (EU) 2016/1183, og det vaccinationsprogram, som Kroatien har forelagt, opfylder minimumskravene til vaccinationsprogrammer mod lumpy skin disease, jf. bilag II til Kommissionens gennemførelsesafgørelse (EU) 2016/2008 (7) om dyresundhedsmæssige foranstaltninger til bekæmpelse af lumpy skin disease i visse medlemsstater.

| (6) | For at være vellykket skal et vaccinationsprogram mod LSD, sammen med andre bekæmpelsesforanstaltninger, gennemføres i flere på hinanden følgende år for at sikre immunisering af hele den modtagelige population i tilstrækkelig tid. |
| --- | --- |

(6)

For at være vellykket skal et vaccinationsprogram mod LSD, sammen med andre bekæmpelsesforanstaltninger, gennemføres i flere på hinanden følgende år for at sikre immunisering af hele den modtagelige population i tilstrækkelig tid.

| (7) | Foranstaltningerne i denne afgørelse er i overensstemmelse med udtalelse fra Den Stående Komité for Planter, Dyr, Fødevarer og Foder — |
| --- | --- |

(7)

Foranstaltningerne i denne afgørelse er i overensstemmelse med udtalelse fra Den Stående Komité for Planter, Dyr, Fødevarer og Foder —

VEDTAGET DENNE AFGØRELSE:

Artikel 1

Godkendelse af vaccinationsprogrammer mod lumpy skin disease

De vaccinationsprogrammer mod lumpy skin disease, der er opført i bilaget, godkendes hermed.

Artikel 2

Anvendelse

Denne afgørelse anvendes indtil den 31. december 2019.

Artikel 3

Adressater

Denne afgørelse er rettet til Republikken Bulgarien, Den Hellenske Republik og Republikken Kroatien.

Udfærdiget i Bruxelles, den 15. november 2016.

På Kommissionens vegne

Vytenis ANDRIUKAITIS

Medlem af Kommissionen

---

(1)  
  EFT L 395 af 30.12.1989, s. 13.

1

(2)  
  EFT L 224 af 18.8.1990, s. 29.

2

(3)  
  EFT L 62 af 15.3.1993, s. 69.

3

(4)  Kommissionens gennemførelsesafgørelse (EU) 2015/2055 af 10. november 2015 om betingelserne for fastlæggelse af programmet for nødvaccination af kvæg mod lumpy skin disease i Grækenland og om ændring af gennemførelsesafgørelse (EU) 2015/1500 (EUT L 300 af 17.11.2015, s. 31).

4

(5)  Kommissionens gennemførelsesafgørelse (EU) 2016/1183 af 14. juli 2016 om godkendelse af programmet for nødvaccination mod lumpy skin disease af kvæg i Bulgarien og om ændring af bilaget til gennemførelsesafgørelse (EU) 2016/645 (EUT L 195 af 20.7.2016, s. 75).

5

(6)  
  EFSA Journal 2016;14(8):4573 [27 s.].

6

EFSA Journal

(7)  Kommissionens gennemførelsesafgørelse (EU) 2016/2008 af 15. november 2016 om dyresundhedsmæssige foranstaltninger til bekæmpelse af lumpy skin disease i visse medlemsstater (se side 51 i denne EUT).

7

---

BILAG

| — | Vaccinationsprogrammet forelagt af Grækenland. |
| --- | --- |

—

Vaccinationsprogrammet forelagt af Grækenland.

| — | Vaccinationsprogrammet forelagt af Bulgarien. |
| --- | --- |

—

Vaccinationsprogrammet forelagt af Bulgarien.

| — | Vaccinationsprogrammet forelagt af Kroatien. |
| --- | --- |

—

Vaccinationsprogrammet forelagt af Kroatien.

---

| 17.11.2016 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | L 310/69 |
| --- | --- | --- | --- |

17.11.2016

DA

Den Europæiske Unions Tidende

L 310/69

---

KOMMISSIONENS GENNEMFØRELSESAFGØRELSE (EU) 2016/2010

af 16. november 2016

om ændring af bilaget til gennemførelsesafgørelse (EU) 2016/1968 om visse beskyttelsesforanstaltninger over for højpatogen aviær influenza af subtype H5N8 i Ungarn

(meddelt under nummer C(2016) 7506)

(Kun den ungarske udgave er autentisk)

(EØS-relevant tekst)

EUROPA-KOMMISSIONEN HAR —

under henvisning til traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde,

under henvisning til Rådets direktiv 89/662/EØF af 11. december 1989 om veterinærkontrol i samhandelen i Fællesskabet med henblik på gennemførelse af det indre marked (1), særlig artikel 9, stk. 4,

under henvisning til Rådets direktiv 90/425/EØF af 26. juni 1990 om veterinærkontrol og zooteknisk kontrol i samhandelen med visse levende dyr og produkter inden for Fællesskabet med henblik på gennemførelse af det indre marked (2), særlig artikel 10, stk. 4, og

ud fra følgende betragtninger:

| (1) | Kommissionens gennemførelsesafgørelse (EU) 2016/1968 (3) blev vedtaget efter et udbrud af højpatogen aviær influenza af subtype H5N8 på en bedrift i Ungarn, og efter at denne medlemsstats kompetente myndighed havde oprettet beskyttelses- og overvågningszoner i henhold til Rådets direktiv 2005/94/EF (4). I henhold til gennemførelsesafgørelse (EU) 2016/1968 skal de beskyttelses- og overvågningszoner, som Ungarn har oprettet i overensstemmelse med direktiv 2005/94/EF, som minimum omfatte de områder, der er angivet som beskyttelses- og overvågningszoner i bilaget til nævnte gennemførelsesafgørelse. |
| --- | --- |

(1)

Kommissionens gennemførelsesafgørelse (EU) 2016/1968 (3) blev vedtaget efter et udbrud af højpatogen aviær influenza af subtype H5N8 på en bedrift i Ungarn, og efter at denne medlemsstats kompetente myndighed havde oprettet beskyttelses- og overvågningszoner i henhold til Rådets direktiv 2005/94/EF (4). I henhold til gennemførelsesafgørelse (EU) 2016/1968 skal de beskyttelses- og overvågningszoner, som Ungarn har oprettet i overensstemmelse med direktiv 2005/94/EF, som minimum omfatte de områder, der er angivet som beskyttelses- og overvågningszoner i bilaget til nævnte gennemførelsesafgørelse.

| (2) | Siden datoen for vedtagelsen af gennemførelsesafgørelse (EU) 2016/1968 har Ungarn underrettet Kommissionen om yderligere udbrud af aviær influenza af subtype H5N8 på fjerkræbedrifter uden for de områder, der er opført i bilaget til gennemførelsesafgørelse (EU) 2016/1968. |
| --- | --- |

(2)

Siden datoen for vedtagelsen af gennemførelsesafgørelse (EU) 2016/1968 har Ungarn underrettet Kommissionen om yderligere udbrud af aviær influenza af subtype H5N8 på fjerkræbedrifter uden for de områder, der er opført i bilaget til gennemførelsesafgørelse (EU) 2016/1968.

| (3) | Efter disse yderligere udbrud har Ungarn gennemført de bekæmpelsesforanstaltninger, der kræves i henhold til direktiv 2005/94/EF, herunder oprettelse af beskyttelses- og overvågningszoner omkring udbruddene. |
| --- | --- |

(3)

Efter disse yderligere udbrud har Ungarn gennemført de bekæmpelsesforanstaltninger, der kræves i henhold til direktiv 2005/94/EF, herunder oprettelse af beskyttelses- og overvågningszoner omkring udbruddene.

| (4) | Kommissionen har gennemgået de bekæmpelsesforanstaltninger, som Ungarn har gennemført, og finder det godtgjort, at grænserne for de nye beskyttelses- og overvågningszoner, der er oprettet af den kompetente myndighed i denne medlemsstat i overensstemmelse med artikel 16, stk. 1, i direktiv 2005/94/EF, ligger tilstrækkelig langt fra de bedrifter, hvor der er blevet bekræftet nye udbrud af HPAI. |
| --- | --- |

(4)

Kommissionen har gennemgået de bekæmpelsesforanstaltninger, som Ungarn har gennemført, og finder det godtgjort, at grænserne for de nye beskyttelses- og overvågningszoner, der er oprettet af den kompetente myndighed i denne medlemsstat i overensstemmelse med artikel 16, stk. 1, i direktiv 2005/94/EF, ligger tilstrækkelig langt fra de bedrifter, hvor der er blevet bekræftet nye udbrud af HPAI.

| (5) | For at hindre unødvendige forstyrrelser i samhandelen i Unionen og for at undgå, at tredjelande indfører uberettigede handelshindringer, er det nødvendigt hurtigt at identificere de nye beskyttelses- og overvågningszoner, som Ungarn har oprettet, på EU-plan. |
| --- | --- |

(5)

For at hindre unødvendige forstyrrelser i samhandelen i Unionen og for at undgå, at tredjelande indfører uberettigede handelshindringer, er det nødvendigt hurtigt at identificere de nye beskyttelses- og overvågningszoner, som Ungarn har oprettet, på EU-plan.

| (6) | Bilaget til gennemførelsesafgørelse (EU) 2016/1968 bør derfor ændres, således at det også omfatter de nye beskyttelses- og overvågningszoner. |
| --- | --- |

(6)

Bilaget til gennemførelsesafgørelse (EU) 2016/1968 bør derfor ændres, således at det også omfatter de nye beskyttelses- og overvågningszoner.

| (7) | Gennemførelsesafgørelse (EU) 2016/1968 bør derfor ændres. |
| --- | --- |

(7)

Gennemførelsesafgørelse (EU) 2016/1968 bør derfor ændres.

| (8) | Foranstaltningerne i denne afgørelse er i overensstemmelse med udtalelse fra Den Stående Komité for Planter, Dyr, Fødevarer og Foder — |
| --- | --- |

(8)

Foranstaltningerne i denne afgørelse er i overensstemmelse med udtalelse fra Den Stående Komité for Planter, Dyr, Fødevarer og Foder —

VEDTAGET DENNE AFGØRELSE:

Artikel 1

Bilaget til gennemførelsesafgørelse (EU) 2016/1968 erstattes af teksten i bilaget til nærværende afgørelse.

Artikel 2

Denne afgørelse er rettet til Ungarn.

Udfærdiget i Bruxelles, den 16. november 2016.

På Kommissionens vegne

Vytenis ANDRIUKAITIS

Medlem af Kommissionen

---

(1)  
  EFT L 395 af 30.12.1989, s. 13.

1

(2)  
  EFT L 224 af 18.8.1990, s. 29.

2

(3)  Kommissionens gennemførelsesafgørelse (EU) 2016/1968 af 9. november 2016 om visse midlertidige beskyttelsesforanstaltninger over for højpatogen aviær influenza af subtype H5N8 i Ungarn (EUT L 303 af 10.11.2016, s. 23).

3

(4)  Rådets direktiv 2005/94/EF af 20. december 2005 om fællesskabsforanstaltninger til bekæmpelse af aviær influenza og om ophævelse af direktiv 92/40/EØF (EUT L 10 af 14.1.2006, s. 16).

4

---

BILAG

»BILAG

DEL A

Beskyttelseszone, jf. artikel 1:

| ISO-andekode | Medlemsstat | Kode
  (hvis en sådan findes) | Navn | Anvendelsen ophører (dato) (artikel 29 i direktiv 2005/94/EF) |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| HU | Ungarn | [Postnummer/ADNS-kode] | Område: | |
| | | | De dele af distriktet Orosháza i amtet Békés og de dele af distriktet Makó i amtet Csongrád, der ligger inden for en cirkel med en radius på 3 km med centrum i GPS-koordinaterne N46.39057; E20.74251, samt alle bebyggede områder i lokaliteterne Tótkomlós og Nagyér | 27.11.2016 |
| | | | De dele af distriktet Kiskunmajsa i amtet Bács-Kiskun, der ligger inden for en cirkel med en radius på 3 km med centrum i GPS-koordinaterne N46.469039; E19.801094 | 2.12.2016 |
| | | | De dele af distrikterne Kiskunfélegyháza, Kecskemét og Kiskunmajsa i amtet Bács-Kiskun, der ligger inden for en cirkel med en radius på 3 km med centrum i GPS-koordinaterne N46.682422; E19.638406, samt alle bebyggede områder i lokaliteterne Bugac (uden Bugac-Alsómonostor) og Móricgát-Erdőszéplak | 3.12.2016 |
| | | | De dele af distriktet Kiskunhalas i amtet Bács-Kiskun, der ligger inden for en cirkel med en radius på 3 km med centrum i GPS-koordinaterne N46.268418; E19.573609 | 5.12.2016 |
| | | | De dele af distriktet Kiskunhalas i amtet Bács-Kiskun, der ligger inden for en cirkel med en radius på 3 km med centrum i GPS-koordinaterne N46.229847; E19.619350, samt hele det bebyggede område i lokaliteten Kelebia-Újfalu | 5.12.2016 |

ISO-andekode

Medlemsstat

Kode

(hvis en sådan findes)

Navn

Anvendelsen ophører (dato) (artikel 29 i direktiv 2005/94/EF)

HU

Ungarn

[Postnummer/ADNS-kode]

Område:

De dele af distriktet Orosháza i amtet Békés og de dele af distriktet Makó i amtet Csongrád, der ligger inden for en cirkel med en radius på 3 km med centrum i GPS-koordinaterne N46.39057; E20.74251, samt alle bebyggede områder i lokaliteterne Tótkomlós og Nagyér

27.11.2016

De dele af distriktet Kiskunmajsa i amtet Bács-Kiskun, der ligger inden for en cirkel med en radius på 3 km med centrum i GPS-koordinaterne N46.469039; E19.801094

2.12.2016

De dele af distrikterne Kiskunfélegyháza, Kecskemét og Kiskunmajsa i amtet Bács-Kiskun, der ligger inden for en cirkel med en radius på 3 km med centrum i GPS-koordinaterne N46.682422; E19.638406, samt alle bebyggede områder i lokaliteterne Bugac (uden Bugac-Alsómonostor) og Móricgát-Erdőszéplak

3.12.2016

De dele af distriktet Kiskunhalas i amtet Bács-Kiskun, der ligger inden for en cirkel med en radius på 3 km med centrum i GPS-koordinaterne N46.268418; E19.573609

5.12.2016

De dele af distriktet Kiskunhalas i amtet Bács-Kiskun, der ligger inden for en cirkel med en radius på 3 km med centrum i GPS-koordinaterne N46.229847; E19.619350, samt hele det bebyggede område i lokaliteten Kelebia-Újfalu

5.12.2016

Del B

Overvågningszone, jf. artikel 1:

| ISO-landekode | Medlemsstat | Kode
  (hvis en sådan findes) | Navn | Anvendelsen ophører (dato) (artikel 31 i direktiv 2005/94/EF) |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| HU | Ungarn | [Postnummer/ADNS-kode] | Område: | |
| | | | De dele af distrikterne Orosháza og Mezőkovácsháza i amtet Békés og de dele af distriktet Makó i amtet Csongrád, der ligger uden for den beskrevne beskyttelseszone og inden for en cirkel med en radius på 10 km med centrum i GPS-koordinaterne N46.39057; E20.74251, samt alle bebyggede områder i lokaliteterne Békéssámson, Kaszaper, Végegyháza og Mezőhegyes | 6.12.2016 |
| | De dele af distriktet Orosháza i amtet Békés og de dele af distriktet Makó i amtet Csongrád, der ligger inden for en cirkel med en radius på 3 km med centrum i GPS-koordinaterne N46.39057; E20.74251, samt alle bebyggede områder i lokaliteterne Tótkomlós og Nagyér | 28.11.2016-6.12.2016 |
| | | | De dele af distrikterne Kiskunmajsa og Kiskunhalas i amtet Bács-Kiskun og de dele af distrikterne Kistelek og Mórahalom i amtet Csongrád, der ligger uden for den beskrevne beskyttelseszone og inden for en cirkel med en radius på 10 km med centrum i GPS-koordinaterne N46.469039; E19.801094 | 11.12.2016 |
| | | | De dele af distriktet Kiskunmajsa i amtet Bács-Kiskun, der ligger inden for en cirkel med en radius på 3 km med centrum i GPS-koordinaterne N46.469039; E19.801094 | 3.12.2016-11.12.2016 |
| | | | De dele af distrikterne Kiskunfélegyháza, Kecskemét, Kiskőrös og Kiskunmajsa i amtet Bács-Kiskun, der ligger uden for den beskrevne beskyttelseszone og inden for en cirkel med en radius på 10 km med centrum i GPS-koordinaterne N46.682422; E19.638406 | 12.12.2016 |
| | | | De dele af distrikterne Kiskunfélegyháza, Kecskemét og Kiskunmajsa i amtet Bács-Kiskun, der ligger inden for en cirkel med en radius på 3 km med centrum i GPS-koordinaterne N46.682422; E19.638406, samt alle bebyggede områder i lokaliteterne Bugac (uden Bugac-Alsómonostor) og Móricgát-Erdőszéplak | 4.12.2016-12.12.2016 |
| | | | De dele af distrikterne Kiskunhalas og Jánoshalma i amtet Bács-Kiskun og de dele af distriktet Mórahalom i amtet Csongrád, der ligger uden for den beskrevne beskyttelseszone og inden for en cirkel med en radius på 10 km med centrum i GPS-koordinaterne N46.268418; E19.573609, samt hele det bebyggede område i lokaliteten Balotaszállás | 14.12.2016 |
| | | | De dele af distriktet Kiskunhalas i amtet Bács-Kiskun, der ligger inden for en cirkel med en radius på 3 km med centrum i GPS-koordinaterne N46.268418; E19.573609 | 6.12.2016-14.12.2016 |
| | | | De dele af distrikterne Kiskunhalas og Jánoshalma i amtet Bács-Kiskun og de dele af distriktet Mórahalom i amtet Csongrád, der ligger uden for den beskrevne beskyttelseszone og inden for en cirkel med en radius på 10 km med centrum i GPS-koordinaterne N46.229847; E19.619350 | 14.12.2016 |
| | | | De dele af distriktet Kiskunhalas i amtet Bács-Kiskun, der ligger inden for en cirkel med en radius på 3 km med centrum i GPS-koordinaterne N46.229847; E19.619350, samt hele det bebyggede område i lokaliteten Kelebia-Újfalu | 6.12.2016-14.12.2016« |

ISO-landekode

Medlemsstat

Kode

(hvis en sådan findes)

Navn

Anvendelsen ophører (dato) (artikel 31 i direktiv 2005/94/EF)

HU

Ungarn

[Postnummer/ADNS-kode]

Område:

De dele af distrikterne Orosháza og Mezőkovácsháza i amtet Békés og de dele af distriktet Makó i amtet Csongrád, der ligger uden for den beskrevne beskyttelseszone og inden for en cirkel med en radius på 10 km med centrum i GPS-koordinaterne N46.39057; E20.74251, samt alle bebyggede områder i lokaliteterne Békéssámson, Kaszaper, Végegyháza og Mezőhegyes

6.12.2016

De dele af distriktet Orosháza i amtet Békés og de dele af distriktet Makó i amtet Csongrád, der ligger inden for en cirkel med en radius på 3 km med centrum i GPS-koordinaterne N46.39057; E20.74251, samt alle bebyggede områder i lokaliteterne Tótkomlós og Nagyér

28.11.2016-6.12.2016

De dele af distrikterne Kiskunmajsa og Kiskunhalas i amtet Bács-Kiskun og de dele af distrikterne Kistelek og Mórahalom i amtet Csongrád, der ligger uden for den beskrevne beskyttelseszone og inden for en cirkel med en radius på 10 km med centrum i GPS-koordinaterne N46.469039; E19.801094

11.12.2016

De dele af distriktet Kiskunmajsa i amtet Bács-Kiskun, der ligger inden for en cirkel med en radius på 3 km med centrum i GPS-koordinaterne N46.469039; E19.801094

3.12.2016-11.12.2016

De dele af distrikterne Kiskunfélegyháza, Kecskemét, Kiskőrös og Kiskunmajsa i amtet Bács-Kiskun, der ligger uden for den beskrevne beskyttelseszone og inden for en cirkel med en radius på 10 km med centrum i GPS-koordinaterne N46.682422; E19.638406

12.12.2016

De dele af distrikterne Kiskunfélegyháza, Kecskemét og Kiskunmajsa i amtet Bács-Kiskun, der ligger inden for en cirkel med en radius på 3 km med centrum i GPS-koordinaterne N46.682422; E19.638406, samt alle bebyggede områder i lokaliteterne Bugac (uden Bugac-Alsómonostor) og Móricgát-Erdőszéplak

4.12.2016-12.12.2016

De dele af distrikterne Kiskunhalas og Jánoshalma i amtet Bács-Kiskun og de dele af distriktet Mórahalom i amtet Csongrád, der ligger uden for den beskrevne beskyttelseszone og inden for en cirkel med en radius på 10 km med centrum i GPS-koordinaterne N46.268418; E19.573609, samt hele det bebyggede område i lokaliteten Balotaszállás

14.12.2016

De dele af distriktet Kiskunhalas i amtet Bács-Kiskun, der ligger inden for en cirkel med en radius på 3 km med centrum i GPS-koordinaterne N46.268418; E19.573609

6.12.2016-14.12.2016

De dele af distrikterne Kiskunhalas og Jánoshalma i amtet Bács-Kiskun og de dele af distriktet Mórahalom i amtet Csongrád, der ligger uden for den beskrevne beskyttelseszone og inden for en cirkel med en radius på 10 km med centrum i GPS-koordinaterne N46.229847; E19.619350

14.12.2016

De dele af distriktet Kiskunhalas i amtet Bács-Kiskun, der ligger inden for en cirkel med en radius på 3 km med centrum i GPS-koordinaterne N46.229847; E19.619350, samt hele det bebyggede område i lokaliteten Kelebia-Újfalu

6.12.2016-14.12.2016«

---

| 17.11.2016 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | L 310/73 |
| --- | --- | --- | --- |

17.11.2016

DA

Den Europæiske Unions Tidende

L 310/73

---

KOMMISSIONENS GENNEMFØRELSESAFGØRELSE (EU) 2016/2011

af 16. november 2016

om visse beskyttelsesforanstaltninger over for højpatogen aviær influenza af subtype H5N8 i Tyskland

(meddelt under nummer C(2016) 7508)

(Kun den tyske udgave er autentisk)

(EØS-relevant tekst)

EUROPA-KOMMISSIONEN HAR —

under henvisning til traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde,

under henvisning til Rådets direktiv 89/662/EØF af 11. december 1989 om veterinærkontrol i samhandelen i Fællesskabet med henblik på gennemførelse af det indre marked (1), særlig artikel 9, stk. 4,

under henvisning til Rådets direktiv 90/425/EØF af 26. juni 1990 om veterinærkontrol og zooteknisk kontrol i samhandelen med visse levende dyr og produkter inden for Fællesskabet med henblik på gennemførelse af det indre marked (2), særlig artikel 10, stk. 4, og

ud fra følgende betragtninger:

| (1) | Aviær influenza er en infektiøs virussygdom hos fugle, herunder fjerkræ. Infektioner med aviær influenza-virus hos tamfjerkræ forårsager to hovedformer af sygdommen, som har forskellig virulens. Den lavpatogene form giver generelt kun milde symptomer, mens den højpatogene form forårsager meget stor dødelighed hos de fleste fjerkræarter. Sygdommen kan have alvorlige konsekvenser for fjerkræopdrættets rentabilitet. |
| --- | --- |

(1)

Aviær influenza er en infektiøs virussygdom hos fugle, herunder fjerkræ. Infektioner med aviær influenza-virus hos tamfjerkræ forårsager to hovedformer af sygdommen, som har forskellig virulens. Den lavpatogene form giver generelt kun milde symptomer, mens den højpatogene form forårsager meget stor dødelighed hos de fleste fjerkræarter. Sygdommen kan have alvorlige konsekvenser for fjerkræopdrættets rentabilitet.

| (2) | Selv om aviær influenza primært forekommer hos fugle, er mennesker lejlighedsvis og under visse omstændigheder også blevet inficeret med det virus, der forårsager sygdommen. |
| --- | --- |

(2)

Selv om aviær influenza primært forekommer hos fugle, er mennesker lejlighedsvis og under visse omstændigheder også blevet inficeret med det virus, der forårsager sygdommen.

| (3) | Ved udbrud af aviær influenza er der risiko for, at sygdomsagensen spreder sig til andre bedrifter, hvor der holdes fjerkræ eller andre fugle i fangenskab. Den kan således sprede sig fra én medlemsstat til andre medlemsstater eller til tredjelande via handel med levende fjerkræ eller andre fugle i fangenskab eller produkter heraf. |
| --- | --- |

(3)

Ved udbrud af aviær influenza er der risiko for, at sygdomsagensen spreder sig til andre bedrifter, hvor der holdes fjerkræ eller andre fugle i fangenskab. Den kan således sprede sig fra én medlemsstat til andre medlemsstater eller til tredjelande via handel med levende fjerkræ eller andre fugle i fangenskab eller produkter heraf.

| (4) | Rådets direktiv 2005/94/EF (3) indeholder bestemmelser om visse forebyggende foranstaltninger vedrørende overvågning og tidlig påvisning af aviær influenza samt minimumsbekæmpelsesforanstaltninger, som skal gennemføres i tilfælde af et udbrud af aviær influenza hos fjerkræ eller andre fugle i fangenskab. I henhold til direktivet skal der oprettes beskyttelses- og overvågningszoner i tilfælde af et udbrud af højpatogen aviær influenza. |
| --- | --- |

(4)

Rådets direktiv 2005/94/EF (3) indeholder bestemmelser om visse forebyggende foranstaltninger vedrørende overvågning og tidlig påvisning af aviær influenza samt minimumsbekæmpelsesforanstaltninger, som skal gennemføres i tilfælde af et udbrud af aviær influenza hos fjerkræ eller andre fugle i fangenskab. I henhold til direktivet skal der oprettes beskyttelses- og overvågningszoner i tilfælde af et udbrud af højpatogen aviær influenza.

| (5) | Tyskland har underrettet Kommissionen om flere udbrud af højpatogen aviær influenza af subtype H5N8 på bedrifter i landet, hvor der holdes fjerkræ eller andre fugle i fangenskab, og gennemført de fornødne foranstaltninger i henhold til direktiv 2005/94/EF, herunder oprettelse af beskyttelses- og overvågningszoner. |
| --- | --- |

(5)

Tyskland har underrettet Kommissionen om flere udbrud af højpatogen aviær influenza af subtype H5N8 på bedrifter i landet, hvor der holdes fjerkræ eller andre fugle i fangenskab, og gennemført de fornødne foranstaltninger i henhold til direktiv 2005/94/EF, herunder oprettelse af beskyttelses- og overvågningszoner.

| (6) | Kommissionen har gennemgået de foranstaltninger, som Tyskland har gennemført i henhold til direktiv 2005/94/EF, og finder det godtgjort, at grænserne for de beskyttelses- og overvågningszoner, som den kompetente myndighed i denne medlemsstat har oprettet, ligger tilstrækkelig langt fra enhver bedrift, hvor der er bekræftet et udbrud. |
| --- | --- |

(6)

Kommissionen har gennemgået de foranstaltninger, som Tyskland har gennemført i henhold til direktiv 2005/94/EF, og finder det godtgjort, at grænserne for de beskyttelses- og overvågningszoner, som den kompetente myndighed i denne medlemsstat har oprettet, ligger tilstrækkelig langt fra enhver bedrift, hvor der er bekræftet et udbrud.

| (7) | For at hindre unødvendige forstyrrelser i samhandelen i Unionen og for at undgå, at tredjelande indfører uberettigede handelshindringer, er det nødvendigt, i samarbejde med Tyskland, hurtigt at identificere de beskyttelses- og overvågningszoner, som denne medlemsstat har oprettet, på EU-plan. |
| --- | --- |

(7)

For at hindre unødvendige forstyrrelser i samhandelen i Unionen og for at undgå, at tredjelande indfører uberettigede handelshindringer, er det nødvendigt, i samarbejde med Tyskland, hurtigt at identificere de beskyttelses- og overvågningszoner, som denne medlemsstat har oprettet, på EU-plan.

| (8) | De beskyttelses- og overvågningszoner i Tyskland, hvor de i direktiv 2005/94/EF fastsatte foranstaltninger anvendes, bør derfor afgrænses i bilaget til denne afgørelse, ligesom regionaliseringens varighed bør fastsættes. |
| --- | --- |

(8)

De beskyttelses- og overvågningszoner i Tyskland, hvor de i direktiv 2005/94/EF fastsatte foranstaltninger anvendes, bør derfor afgrænses i bilaget til denne afgørelse, ligesom regionaliseringens varighed bør fastsættes.

| (9) | Foranstaltningerne i denne afgørelse er i overensstemmelse med udtalelse fra Den Stående Komité for Planter, Dyr, Fødevarer og Foder — |
| --- | --- |

(9)

Foranstaltningerne i denne afgørelse er i overensstemmelse med udtalelse fra Den Stående Komité for Planter, Dyr, Fødevarer og Foder —

VEDTAGET DENNE AFGØRELSE:

Artikel 1

Tyskland påser, at de beskyttelses- og overvågningszoner, der er oprettet i henhold til artikel 16, stk. 1, i direktiv 2005/94/EF, som minimum omfatter de områder, der er angivet som beskyttelses- og overvågningszoner i del A og B i bilaget til denne afgørelse.

Artikel 2

Denne afgørelse anvendes indtil den 31. december 2016.

Artikel 3

Denne afgørelse er rettet til Forbundsrepublikken Tyskland.

Udfærdiget i Bruxelles, den 16. november 2016.

På Kommissionens vegne

Vytenis ANDRIUKAITIS

Medlem af Kommissionen

---

(1)  
  EFT L 395 af 30.12.1989, s. 13.

1

(2)  
  EFT L 224 af 18.8.1990, s. 29.

2

(3)  Rådets direktiv 2005/94/EF af 20. december 2005 om fællesskabsforanstaltninger til bekæmpelse af aviær influenza og om ophævelse af direktiv 92/40/EØF (EUT L 10 af 14.1.2006, s. 16).

3

---

BILAG

DEL A

Beskyttelseszone, jf. artikel 1:

| ISO-landekode | Medlemsstat | Kode
  (hvis en sådan findes) | Navn | Anvendelsen ophører (dato) (artikel 29 i direktiv 2005/94/EF) |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| DE | Tyskland | | Område: | |
| | | | Kreis Schleswig-Flensburg:

  Ab Ortsteil Triangel, Gemeinde Nübel Richtung Norden auf die Schleswiger Straße bis zur Gemeindegrenze Nübel/Tolk, entlang dieser Gemeindegrenze bis zur Schleswiger Straße, östlich am Ortsteil Wellspang vorbei bis zur Gemeindegrenze Böklund, südlich an der Gemeindegrenze entlang bis zur Kattbeker Straße, links ab bis zur Hans-Christophersen-Allee, diese rechts weiter, übergehend in Bellig und Struxdorf bis zur Gemeindegrenze Struxdorf/Böel, an dieser entlang Richtung Süden bis Ortsteil Boholzau, rechts auf Gemeindegrenze Struxdorf/Twedt bis zur Straße Boholz, diese links weiter auf Boholzau und Buschau, bis Ortsteil Buschau, links ab auf Buschau, dann rechts weiter auf Buschau, gleich wieder links auf Lücke bis zur B 201, rechts weiter Richtung Süden bis links Höckerberg, weiter Osterholz bis Sportplatz, dann rechts auf Verbindungsstraße zur Straße Friedenstal, links weiter bis zur Gemeindegrenze Loit/Steinfeld, dieser folgen bis Gemeindegrenze Steinfeld/Taarstedt, dieser links folgen bis Gemeindegrenze Taarstedt/Ulsnis, rechts weiter auf dieser Gemeindegrenze, weiter auf der Gemeindegrenze Taarstedt/Goltoft und Taarstedt/Brodersby und Taarstedt/Schaalby bis Heerweg, dann links weiter auf Heerweg bis Hauptstraße, weiter rechts auf Hauptstraße bis Raiffeisenstraße, rechts weiter auf Hauptstraße bis B 201, links weiter auf B 201 bis Ortsteil Triangel.

  Stadt Lübeck:

  Von der Kreisgrenze entlang des Sonnenbergsredder bis zum Parkplatz im Waldusener Forst, Richtung Waldhusener Weg, Waldhusener Weg folgend bis zur B75, über die B75 Richtung Solmitzstraße, von der Dummersdorfer Straße zum Neuenteilsredder bis Weg Dummersbarn bis zur Trave, die Trave entlang, Richtung Pötenitzer Wiek, die Landstraße querend zur Lübecker Bucht, Landesgrenze über den Wasserweg zur Strandpromenade, hinüber zur Berlingstraße, über Godewind und Fahrenberg, über Steenkamp zu Rödsaal, Timmendorfer Weg Richtung B76, die B76 überqueren und Bollbrügg folgen, entlang der Kreisgrenze zu Ostholstein bis Sonnenbergsredder.

  Kreis Ostholstein:

  In der Gemeinde Ratekau nachfolgend beschriebenes Gebiet: Travemünder Straße bis zur Kreisgrenze zur Stadt Lübeck; Ab der Kreisgrenze Ortsteil Kreuzkamp, Offendorfer Straße gen Norden entlang dem Sonnenbergsredder — K15. Vor Warnsdorf entlang des Bachverlaufs bis zum Schloss Warnsdorf. Der Schlossstr. und der Niendorfer Str. bis zur Tarvemünder Straße. | 5.12.2016 |
| 17498 | In der Gemeinde Mesekenhagen die Ortsteile






  — | Mesekenhagen |

ISO-landekode

Medlemsstat

Kode

(hvis en sådan findes)

Navn

Anvendelsen ophører (dato) (artikel 29 i direktiv 2005/94/EF)

DE

Tyskland

Område:

Kreis Schleswig-Flensburg:

Ab Ortsteil Triangel, Gemeinde Nübel Richtung Norden auf die Schleswiger Straße bis zur Gemeindegrenze Nübel/Tolk, entlang dieser Gemeindegrenze bis zur Schleswiger Straße, östlich am Ortsteil Wellspang vorbei bis zur Gemeindegrenze Böklund, südlich an der Gemeindegrenze entlang bis zur Kattbeker Straße, links ab bis zur Hans-Christophersen-Allee, diese rechts weiter, übergehend in Bellig und Struxdorf bis zur Gemeindegrenze Struxdorf/Böel, an dieser entlang Richtung Süden bis Ortsteil Boholzau, rechts auf Gemeindegrenze Struxdorf/Twedt bis zur Straße Boholz, diese links weiter auf Boholzau und Buschau, bis Ortsteil Buschau, links ab auf Buschau, dann rechts weiter auf Buschau, gleich wieder links auf Lücke bis zur B 201, rechts weiter Richtung Süden bis links Höckerberg, weiter Osterholz bis Sportplatz, dann rechts auf Verbindungsstraße zur Straße Friedenstal, links weiter bis zur Gemeindegrenze Loit/Steinfeld, dieser folgen bis Gemeindegrenze Steinfeld/Taarstedt, dieser links folgen bis Gemeindegrenze Taarstedt/Ulsnis, rechts weiter auf dieser Gemeindegrenze, weiter auf der Gemeindegrenze Taarstedt/Goltoft und Taarstedt/Brodersby und Taarstedt/Schaalby bis Heerweg, dann links weiter auf Heerweg bis Hauptstraße, weiter rechts auf Hauptstraße bis Raiffeisenstraße, rechts weiter auf Hauptstraße bis B 201, links weiter auf B 201 bis Ortsteil Triangel.

Stadt Lübeck:

Von der Kreisgrenze entlang des Sonnenbergsredder bis zum Parkplatz im Waldusener Forst, Richtung Waldhusener Weg, Waldhusener Weg folgend bis zur B75, über die B75 Richtung Solmitzstraße, von der Dummersdorfer Straße zum Neuenteilsredder bis Weg Dummersbarn bis zur Trave, die Trave entlang, Richtung Pötenitzer Wiek, die Landstraße querend zur Lübecker Bucht, Landesgrenze über den Wasserweg zur Strandpromenade, hinüber zur Berlingstraße, über Godewind und Fahrenberg, über Steenkamp zu Rödsaal, Timmendorfer Weg Richtung B76, die B76 überqueren und Bollbrügg folgen, entlang der Kreisgrenze zu Ostholstein bis Sonnenbergsredder.

Kreis Ostholstein:

In der Gemeinde Ratekau nachfolgend beschriebenes Gebiet: Travemünder Straße bis zur Kreisgrenze zur Stadt Lübeck; Ab der Kreisgrenze Ortsteil Kreuzkamp, Offendorfer Straße gen Norden entlang dem Sonnenbergsredder — K15. Vor Warnsdorf entlang des Bachverlaufs bis zum Schloss Warnsdorf. Der Schlossstr. und der Niendorfer Str. bis zur Tarvemünder Straße.

5.12.2016

17498

In der Gemeinde Mesekenhagen die Ortsteile

—

Mesekenhagen

| — | Frätow |
| --- | --- |

—

Frätow

| — | Gristow |
| --- | --- |

—

Gristow

| — | Kalkvitz |
| --- | --- |

—

Kalkvitz

| — | Klein Karrendorf |
| --- | --- |

—

Klein Karrendorf

| — | Kowall |
| --- | --- |

—

Kowall

In der Gemeinde Wackerow die Ortsteile

| — | Groß Kieshofk |
| --- | --- |

—

Groß Kieshofk

| — | Groß Kieshof Ausbauk |
| --- | --- |

—

Groß Kieshof Ausbauk

| — | Klein Kieshof |
| --- | --- |

—

Klein Kieshof

5.12.2016

18519

In der Gemeinde Sundhagen

| — | der Ortsteil Jager. |
| --- | --- |

—

der Ortsteil Jager.

5.12.2016

DEL B

Overvågningszone, jf. artikel 1:

| ISO-landekode | Medlemsstat | Kode
  (hvis en sådan findes) | Navn | Anvendelsen ophører (dato) (artikel 31 i direktiv 2005/94/EF) |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| DE | Tyskland | | Område: | |
| | | | Kreis Schleswig-Flensburg:

  Entlang der äußeren Gemeindegrenze Schleswig, weiter auf äußere Gemeindegrenze Lürschau, weiter auf äußere Gemeindegrenze Idstedt, weiter auf äußere Gemeindegrenze Stolk, weiter auf äußere Gemeindegrenze Klappholz, weiter auf äußere Gemeindegrenze Havetoft, weiter auf obere Gemeindegrenze Mittelangeln, weiter auf obere Gemeindegrenze Mohrkirch, weiter auf äußere Gemeindegrenze Saustrup, weiter auf äußere Gemeindegrenze Wagersrott, weiter auf äußere Gemeindegrenze Dollrottfeld, weiter auf äußere Gemeindegrenze Boren bis zur Kreisgrenze, an der Kreisgrenze entlang bis.

  Kreis Rendsburg-Eckernförde:

  Gemeinde Kosel: gesamtes Gemeindegebiet.
  Gemeinde Rieseby
  Amtsgrenze Rieseby, südlich weiter Amtsgrenze Kosel entlang bis Kreisgrenze.

  Kreis Schleswig-Flensburg:

  Südlich an der Gemeindegrenze Borwedel entlang, weiter auf unterer Gemeindegrenze Fahrdorf bis zur Gemeindegrenze Schleswig.

  Stadt Lübeck:

  Von der Kreisgrenze über den Wasserweg durch den Petroleumhafen, weiter durch die Trave, Verlängerung des Sandbergs, die B75 queren Richtung Heiligen-Geist Kamp, weiter über die Arnimstraße und Edelsteinstraße, über Heiweg Richtung Wesloer Tannen bzw. Brandenbaumer Tannen, die Landesgrenze entlang, die Landstraße überqueren, am Wasser entlang bis zur Kreisgrenze zu Ostholstein, die Kreisgrenze entlang zum Petroleumhafen

  Kreis Ostholstein:

  Die Gemeinden Ratekau, Bad Schwartau und Timmendorfer Strand sowie der nachfolgend beschriebene Bereich der Gemeinde Scharbeutz: Dem Straßenverlauf der L 102 ab der Straße Bövelstredder folgend bis zur B76, der Bundestraße bis zur Wasserlinie folgend, weiter bis zur Gemeindegrenze Timmendorfer Strand. | 14.12.2016 |
| 23923 | In der Gemeinde Selmsdorf die Orte und Ortsteile






  — | Hof Selmsdorf |

ISO-landekode

Medlemsstat

Kode

(hvis en sådan findes)

Navn

Anvendelsen ophører (dato) (artikel 31 i direktiv 2005/94/EF)

DE

Tyskland

Område:

Kreis Schleswig-Flensburg:

Entlang der äußeren Gemeindegrenze Schleswig, weiter auf äußere Gemeindegrenze Lürschau, weiter auf äußere Gemeindegrenze Idstedt, weiter auf äußere Gemeindegrenze Stolk, weiter auf äußere Gemeindegrenze Klappholz, weiter auf äußere Gemeindegrenze Havetoft, weiter auf obere Gemeindegrenze Mittelangeln, weiter auf obere Gemeindegrenze Mohrkirch, weiter auf äußere Gemeindegrenze Saustrup, weiter auf äußere Gemeindegrenze Wagersrott, weiter auf äußere Gemeindegrenze Dollrottfeld, weiter auf äußere Gemeindegrenze Boren bis zur Kreisgrenze, an der Kreisgrenze entlang bis.

Kreis Rendsburg-Eckernförde:

Gemeinde Kosel: gesamtes Gemeindegebiet.

Gemeinde Rieseby

Amtsgrenze Rieseby, südlich weiter Amtsgrenze Kosel entlang bis Kreisgrenze.

Kreis Schleswig-Flensburg:

Südlich an der Gemeindegrenze Borwedel entlang, weiter auf unterer Gemeindegrenze Fahrdorf bis zur Gemeindegrenze Schleswig.

Stadt Lübeck:

Von der Kreisgrenze über den Wasserweg durch den Petroleumhafen, weiter durch die Trave, Verlängerung des Sandbergs, die B75 queren Richtung Heiligen-Geist Kamp, weiter über die Arnimstraße und Edelsteinstraße, über Heiweg Richtung Wesloer Tannen bzw. Brandenbaumer Tannen, die Landesgrenze entlang, die Landstraße überqueren, am Wasser entlang bis zur Kreisgrenze zu Ostholstein, die Kreisgrenze entlang zum Petroleumhafen

Kreis Ostholstein:

Die Gemeinden Ratekau, Bad Schwartau und Timmendorfer Strand sowie der nachfolgend beschriebene Bereich der Gemeinde Scharbeutz: Dem Straßenverlauf der L 102 ab der Straße Bövelstredder folgend bis zur B76, der Bundestraße bis zur Wasserlinie folgend, weiter bis zur Gemeindegrenze Timmendorfer Strand.

14.12.2016

23923

In der Gemeinde Selmsdorf die Orte und Ortsteile

—

Hof Selmsdorf

| — | Selmsdorf |
| --- | --- |

—

Selmsdorf

| — | Lauen |
| --- | --- |

—

Lauen

| — | Sülsdorf |
| --- | --- |

—

Sülsdorf

| — | Teschow |
| --- | --- |

—

Teschow

| — | Zarnewanz, |
| --- | --- |

—

Zarnewanz,

In der Gemeinde Lüdersdorf der Ort

| — | Palingen |
| --- | --- |

—

Palingen

In der Gemeinde Schönberg der Ort

| — | Kleinfeld |
| --- | --- |

—

Kleinfeld

14.12.2016

23942

In der Gemeinde Dassow die Orte und Ortsteile

| — | Barendorf |
| --- | --- |

—

Barendorf

| — | Benckendorf |
| --- | --- |

—

Benckendorf

14.12.2016

17498

Die Gemeinde Neuenkirchen mit den Ortsteilen

| — | Neuenkirchen, |
| --- | --- |

—

Neuenkirchen,

| — | Oldenhagen, |
| --- | --- |

—

Oldenhagen,

| — | Wampen. |
| --- | --- |

—

Wampen.

In der Gemeinde Wackerow die Ortsteile Wackerow,

| — | Dreizehnhausen, |
| --- | --- |

—

Dreizehnhausen,

| — | Groß Petershagen, |
| --- | --- |

—

Groß Petershagen,

| — | Immenhorst, |
| --- | --- |

—

Immenhorst,

| — | Jarmshagen, |
| --- | --- |

—

Jarmshagen,

| — | Klein Petershagen, |
| --- | --- |

—

Klein Petershagen,

| — | Steffenshagen. |
| --- | --- |

—

Steffenshagen.

In der Gemeinde Hinrichshagen die Ortsteile

| — | Hinrichshagen, |
| --- | --- |

—

Hinrichshagen,

| — | Feldsiedlung, |
| --- | --- |

—

Feldsiedlung,

| — | Heimsiedlung, |
| --- | --- |

—

Heimsiedlung,

| — | Chausseesiedlung, |
| --- | --- |

—

Chausseesiedlung,

| — | Hinrichshagen Hof I und II, Neu — Ungnade. |
| --- | --- |

—

Hinrichshagen Hof I und II, Neu — Ungnade.

14.12.2016

17489

In der Hansestadt Greifswald die Stadtteile

| — | Fettenvorstadt, |
| --- | --- |

—

Fettenvorstadt,

| — | Fleischervorstadt, |
| --- | --- |

—

Fleischervorstadt,

| — | Industriegebiet, |
| --- | --- |

—

Industriegebiet,

| — | Innenstadt, |
| --- | --- |

—

Innenstadt,

| — | Nördliche Mühlenvorstadt, |
| --- | --- |

—

Nördliche Mühlenvorstadt,

| — | Obstbaumsiedlung, |
| --- | --- |

—

Obstbaumsiedlung,

| — | Ostseeviertel, |
| --- | --- |

—

Ostseeviertel,

| — | Schönwalde II, |
| --- | --- |

—

Schönwalde II,

| — | Stadtrandsiedlung, |
| --- | --- |

—

Stadtrandsiedlung,

| — | Steinbeckervorstadt, |
| --- | --- |

—

Steinbeckervorstadt,

| — | südliche Mühlenstadt, |
| --- | --- |

—

südliche Mühlenstadt,

| — | Schönwalde I, |
| --- | --- |

—

Schönwalde I,

| — | Südstadt. |
| --- | --- |

—

Südstadt.

14.12.2016

17941

In der Hansestadt Greifswald die Stadtteile

| — | Friedrichshagen, |
| --- | --- |

—

Friedrichshagen,

| — | Ladebow |
| --- | --- |

—

Ladebow

14.12.2016

17493

In der Hansestadt Greifswald die Stadtteile

| — | Insel Koos, |
| --- | --- |

—

Insel Koos,

| — | Ostseeviertel, |
| --- | --- |

—

Ostseeviertel,

| — | Riems. |
| --- | --- |

—

Riems.

14.12.2016

18516

In der Gemeinde Süderholz die Ortsteile

| — | Griebenow, |
| --- | --- |

—

Griebenow,

| — | Dreizehnhausen, |
| --- | --- |

—

Dreizehnhausen,

| — | Kreutzmannshagen, |
| --- | --- |

—

Kreutzmannshagen,

| — | Willershusen. |
| --- | --- |

—

Willershusen.

14.12.2016

18519

In der Gemeinde Sundhagen die Ortsteile

| — | Horst, |
| --- | --- |

—

Horst,

| — | Wendorf, |
| --- | --- |

—

Wendorf,

| — | Gerdeswalde, |
| --- | --- |

—

Gerdeswalde,

| — | Segebadenhau, |
| --- | --- |

—

Segebadenhau,

| — | Wilmshagen, |
| --- | --- |

—

Wilmshagen,

| — | Wilmshagen Siedlung, |
| --- | --- |

—

Wilmshagen Siedlung,

| — | Mannhagen, |
| --- | --- |

—

Mannhagen,

| — | Jeeser, |
| --- | --- |

—

Jeeser,

| — | Jeeser Hof, |
| --- | --- |

—

Jeeser Hof,

| — | Kirchdorf, |
| --- | --- |

—

Kirchdorf,

| — | Dömitzow, |
| --- | --- |

—

Dömitzow,

| — | Reinkenhagen, |
| --- | --- |

—

Reinkenhagen,

| — | Miltzow, |
| --- | --- |

—

Miltzow,

| — | Klein Miltzow, |
| --- | --- |

—

Klein Miltzow,

| — | Hankenhagen, |
| --- | --- |

—

Hankenhagen,

| — | Oberhinrichshagen, |
| --- | --- |

—

Oberhinrichshagen,

| — | Reinberg, |
| --- | --- |

—

Reinberg,

| — | Stahlbrode, |
| --- | --- |

—

Stahlbrode,

| — | Falkenhagen, |
| --- | --- |

—

Falkenhagen,

| — | Tremt. |
| --- | --- |

—

Tremt.

14.12.2016

18574

In der Gemeinde Garz

| — | auf der Halbinsel Zudar ein Uferstreifen von 500 m Breite östlich von Glewitz zwischen Fähranleger und Palmer Ort. |
| --- | --- |

—

auf der Halbinsel Zudar ein Uferstreifen von 500 m Breite östlich von Glewitz zwischen Fähranleger und Palmer Ort.

14.12.2016

Kreis Schleswig-Flensburg:

Ab Ortsteil Triangel, Gemeinde Nübel Richtung Norden auf die Schleswiger Straße bis zur Gemeindegrenze Nübel/Tolk, entlang dieser Gemeindegrenze bis zur Schleswiger Straße, östlich am Ortsteil Wellspang vorbei bis zur Gemeindegrenze Böklund, südlich an der Gemeindegrenze entlang bis zur Kattbeker Straße, links ab bis zur Hans-Christophersen-Allee, diese rechts weiter, übergehend in Bellig und Struxdorf bis zur Gemeindegrenze Struxdorf/Böel, an dieser entlang Richtung Süden bis Ortsteil Boholzau, rechts auf Gemeindegrenze Struxdorf/Twedt bis zur Straße Boholz, diese links weiter auf Boholzau und Buschau, bis Ortsteil Buschau, links ab auf Buschau, dann rechts weiter auf Buschau, gleich wieder links auf Lücke bis zur B 201, rechts weiter Richtung Süden bis links Höckerberg, weiter Osterholz bis Sportplatz, dann rechts auf Verbindungsstraße zur Straße Friedenstal, links weiter bis zur Gemeindegrenze Loit/Steinfeld, dieser folgen bis Gemeindegrenze Steinfeld/Taarstedt, dieser links folgen bis Gemeindegrenze Taarstedt/Ulsnis, rechts weiter auf dieser Gemeindegrenze, weiter auf der Gemeindegrenze Taarstedt/Goltoft und Taarstedt/Brodersby und Taarstedt/Schaalby bis Heerweg, dann links weiter auf Heerweg bis Hauptstraße, weiter rechts auf Hauptstraße bis Raiffeisenstraße, rechts weiter auf Hauptstraße bis B 201, links weiter auf B 201 bis Ortsteil Triangel.

Stadt Lübeck:

Von der Kreisgrenze entlang des Sonnenbergsredder bis zum Parkplatz im Waldusener Forst, Richtung Waldhusener Weg, Waldhusener Weg folgend bis zur B75, über die B75 Richtung Solmitzstraße, von der Dummersdorfer Straße zum Neuenteilsredder bis Weg Dummersbarn bis zur Trave, die Trave entlang, Richtung Pötenitzer Wiek, die Landstraße querend zur Lübecker Bucht, Landesgrenze über den Wasserweg zur Strandpromenade, hinüber zur Berlingstraße, über Godewind und Fahrenberg, über Steenkamp zu Rödsaal, Timmendorfer Weg Richtung B76, die B76 überqueren und Bollbrügg folgen, entlang der Kreisgrenze zu Ostholstein bis Sonnenbergsredder.

Kreis Ostholstein:

In der Gemeinde Ratekau nachfolgend beschriebenes Gebiet: Travemünder Straße bis zur Kreisgrenze zur Stadt Lübeck; Ab der Kreisgrenze Ortsteil Kreuzkamp, Offendorfer Straße gen Norden entlang dem Sonnenbergsredder — K15. Vor Warnsdorf entlang des Bachverlaufs bis zum Schloss Warnsdorf. Der Schlossstr. und der Niendorfer Str. bis zur Tarvemünder Straße.

6.12.2016-14.12.2016

17498

In der Gemeinde Mesekenhagen die Ortsteile

| — | Mesekenhagen |
| --- | --- |

—

Mesekenhagen

| — | Frätow |
| --- | --- |

—

Frätow

| — | Gristow |
| --- | --- |

—

Gristow

| — | Kalkvitz |
| --- | --- |

—

Kalkvitz

| — | Klein Karrendorf |
| --- | --- |

—

Klein Karrendorf

| — | Kowall |
| --- | --- |

—

Kowall

In der Gemeinde Wackerow die Ortsteile

| — | Groß Kieshofk |
| --- | --- |

—

Groß Kieshofk

| — | Groß Kieshof Ausbauk |
| --- | --- |

—

Groß Kieshof Ausbauk

| — | Klein Kieshof |
| --- | --- |

—

Klein Kieshof

6.12.2016-14.12.2016

18519

In der Gemeinde Sundhagen

| — | der Ortsteil Jager. |
| --- | --- |

—

der Ortsteil Jager.

6.12.2016-14.12.2016

---

| 17.11.2016 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | L 310/81 |
| --- | --- | --- | --- |

17.11.2016

DA

Den Europæiske Unions Tidende

L 310/81

---

KOMMISSIONENS GENNEMFØRELSESAFGØRELSE (EU) 2016/2012

af 16. november 2016

om visse beskyttelsesforanstaltninger over for højpatogen aviær influenza af subtype H5N8 i Østrig

(meddelt under nummer C(2016) 7512)

(Kun den tyske udgave er autentisk)

(EØS-relevant tekst)

EUROPA-KOMMISSIONEN HAR —

under henvisning til traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde,

under henvisning til Rådets direktiv 89/662/EØF af 11. december 1989 om veterinærkontrol i samhandelen i Fællesskabet med henblik på gennemførelse af det indre marked (1), særlig artikel 9, stk. 4,

under henvisning til Rådets direktiv 90/425/EØF af 26. juni 1990 om veterinærkontrol og zooteknisk kontrol i samhandelen med visse levende dyr og produkter inden for Fællesskabet med henblik på gennemførelse af det indre marked (2), særlig artikel 10, stk. 4, og

ud fra følgende betragtninger:

| (1) | Aviær influenza er en infektiøs virussygdom hos fugle, herunder fjerkræ. Infektioner med aviær influenza-virus hos tamfjerkræ forårsager to hovedformer af sygdommen, som har forskellig virulens. Den lavpatogene form giver generelt kun milde symptomer, mens den højpatogene form forårsager meget stor dødelighed hos de fleste fjerkræarter. Sygdommen kan have alvorlige konsekvenser for fjerkræopdrættets rentabilitet. |
| --- | --- |

(1)

Aviær influenza er en infektiøs virussygdom hos fugle, herunder fjerkræ. Infektioner med aviær influenza-virus hos tamfjerkræ forårsager to hovedformer af sygdommen, som har forskellig virulens. Den lavpatogene form giver generelt kun milde symptomer, mens den højpatogene form forårsager meget stor dødelighed hos de fleste fjerkræarter. Sygdommen kan have alvorlige konsekvenser for fjerkræopdrættets rentabilitet.

| (2) | Selv om aviær influenza primært forekommer hos fugle, er mennesker lejlighedsvis og under visse omstændigheder også blevet inficeret med det virus, der forårsager sygdommen. |
| --- | --- |

(2)

Selv om aviær influenza primært forekommer hos fugle, er mennesker lejlighedsvis og under visse omstændigheder også blevet inficeret med det virus, der forårsager sygdommen.

| (3) | Ved udbrud af aviær influenza er der risiko for, at sygdomsagensen spreder sig til andre bedrifter, hvor der holdes fjerkræ eller andre fugle i fangenskab. Den kan således sprede sig fra én medlemsstat til andre medlemsstater eller til tredjelande via handel med levende fjerkræ eller andre fugle i fangenskab eller produkter fremstillet heraf. |
| --- | --- |

(3)

Ved udbrud af aviær influenza er der risiko for, at sygdomsagensen spreder sig til andre bedrifter, hvor der holdes fjerkræ eller andre fugle i fangenskab. Den kan således sprede sig fra én medlemsstat til andre medlemsstater eller til tredjelande via handel med levende fjerkræ eller andre fugle i fangenskab eller produkter fremstillet heraf.

| (4) | Rådets direktiv 2005/94/EF (3) indeholder bestemmelser om visse forebyggende foranstaltninger vedrørende overvågning og tidlig påvisning af aviær influenza samt minimumsbekæmpelsesforanstaltninger, som skal gennemføres i tilfælde af et udbrud af aviær influenza hos fjerkræ eller andre fugle i fangenskab. I henhold til direktivet skal der oprettes beskyttelses- og overvågningszoner i tilfælde af et udbrud af højpatogen aviær influenza. |
| --- | --- |

(4)

Rådets direktiv 2005/94/EF (3) indeholder bestemmelser om visse forebyggende foranstaltninger vedrørende overvågning og tidlig påvisning af aviær influenza samt minimumsbekæmpelsesforanstaltninger, som skal gennemføres i tilfælde af et udbrud af aviær influenza hos fjerkræ eller andre fugle i fangenskab. I henhold til direktivet skal der oprettes beskyttelses- og overvågningszoner i tilfælde af et udbrud af højpatogen aviær influenza.

| (5) | Østrig har underrettet Kommissionen om et udbrud af højpatogen aviær influenza af subtype H5N8 på en bedrift i landet, hvor der holdes fjerkræ eller andre fugle i fangenskab, og gennemført de fornødne foranstaltninger i henhold til direktiv 2005/94/EF, herunder oprettelse af beskyttelses- og overvågningszoner. |
| --- | --- |

(5)

Østrig har underrettet Kommissionen om et udbrud af højpatogen aviær influenza af subtype H5N8 på en bedrift i landet, hvor der holdes fjerkræ eller andre fugle i fangenskab, og gennemført de fornødne foranstaltninger i henhold til direktiv 2005/94/EF, herunder oprettelse af beskyttelses- og overvågningszoner.

| (6) | Kommissionen har gennemgået de foranstaltninger, som Østrig har gennemført i henhold til direktiv 2005/94/EF, og finder det godtgjort, at grænserne for de beskyttelses- og overvågningszoner, som den kompetente myndighed i denne medlemsstat har oprettet, ligger tilstrækkelig langt fra enhver bedrift, hvor der er bekræftet et udbrud. |
| --- | --- |

(6)

Kommissionen har gennemgået de foranstaltninger, som Østrig har gennemført i henhold til direktiv 2005/94/EF, og finder det godtgjort, at grænserne for de beskyttelses- og overvågningszoner, som den kompetente myndighed i denne medlemsstat har oprettet, ligger tilstrækkelig langt fra enhver bedrift, hvor der er bekræftet et udbrud.

| (7) | For at hindre unødvendige forstyrrelser i samhandelen i Unionen og for at undgå, at tredjelande indfører uberettigede handelshindringer, er det nødvendigt, i samarbejde med Østrig, hurtigt at identificere de beskyttelses- og overvågningszoner, som denne medlemsstat har oprettet, på EU-plan. |
| --- | --- |

(7)

For at hindre unødvendige forstyrrelser i samhandelen i Unionen og for at undgå, at tredjelande indfører uberettigede handelshindringer, er det nødvendigt, i samarbejde med Østrig, hurtigt at identificere de beskyttelses- og overvågningszoner, som denne medlemsstat har oprettet, på EU-plan.

| (8) | De beskyttelses- og overvågningszoner i Østrig, hvor de i direktiv 2005/94/EF fastsatte foranstaltninger anvendes, bør derfor afgrænses i bilaget til denne afgørelse, ligesom regionaliseringens varighed bør fastsættes. |
| --- | --- |

(8)

De beskyttelses- og overvågningszoner i Østrig, hvor de i direktiv 2005/94/EF fastsatte foranstaltninger anvendes, bør derfor afgrænses i bilaget til denne afgørelse, ligesom regionaliseringens varighed bør fastsættes.

| (9) | Foranstaltningerne i denne afgørelse er i overensstemmelse med udtalelse fra Den Stående Komité for Planter, Dyr, Fødevarer og Foder — |
| --- | --- |

(9)

Foranstaltningerne i denne afgørelse er i overensstemmelse med udtalelse fra Den Stående Komité for Planter, Dyr, Fødevarer og Foder —

VEDTAGET DENNE AFGØRELSE:

Artikel 1

Østrig påser, at de beskyttelses- og overvågningszoner, der er oprettet i henhold til artikel 16, stk. 1, i direktiv 2005/94/EF, som minimum omfatter de områder, der er angivet som beskyttelses- og overvågningszoner i del A og B i bilaget til denne afgørelse.

Artikel 2

Denne afgørelse anvendes indtil den 31. december 2016.

Artikel 3

Denne afgørelse er rettet til Republikken Østrig.

Udfærdiget i Bruxelles, den 16. november 2016.

På Kommissionens vegne

Vytenis ANDRIUKAITIS

Medlem af Kommissionen

---

(1)  
  EFT L 395 af 30.12.1989, s. 13.

1

(2)  
  EFT L 224 af 18.8.1990, s. 29.

2

(3)  Rådets direktiv 2005/94/EF af 20. december 2005 om fællesskabsforanstaltninger til bekæmpelse af aviær influenza og om ophævelse af direktiv 92/40/EØF (EUT L 10 af 14.1.2006, s. 16).

3

---

BILAG

DEL A

Beskyttelseszone, jf. artikel 1:

| ISO-landekode | Medlemsstat | Kode
  (hvis en sådan findes) | Navn | Anvendelsen ophører (dato) (artikel 29 i direktiv 2005/94/EF) |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| AT | Østrig | | Område: | |
| | | | Gemeinden Bregenz, Hard, Fußach, Lauterach | 14.12.2016 |

ISO-landekode

Medlemsstat

Kode

(hvis en sådan findes)

Navn

Anvendelsen ophører (dato) (artikel 29 i direktiv 2005/94/EF)

AT

Østrig

Område:

Gemeinden Bregenz, Hard, Fußach, Lauterach

14.12.2016

DEL B

Overvågningszone, jf. artikel 1:

| ISO-landekode | Medlemsstat | Kode
  (hvis en sådan findes) | Navn | Anvendelsen ophører (dato) (artikel 31 i direktiv 2005/94/EF) |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| AT | Østrig | | Område: | |
| | | | Gemeinden Langen, Buch, Schwarzach, Kennelbach, Wolfurt, Bildstein, Dornbirn, Lustenau, Lochau, Höchst, Hörbranz, Gaißau, Eichenberg | 23.12.2016 |
| | Gemeinden Bregenz, Hard, Fußach, Lauterach | 15.12.2016-23.12.2016 |

ISO-landekode

Medlemsstat

Kode

(hvis en sådan findes)

Navn

Anvendelsen ophører (dato) (artikel 31 i direktiv 2005/94/EF)

AT

Østrig

Område:

Gemeinden Langen, Buch, Schwarzach, Kennelbach, Wolfurt, Bildstein, Dornbirn, Lustenau, Lochau, Höchst, Hörbranz, Gaißau, Eichenberg

23.12.2016

Gemeinden Bregenz, Hard, Fußach, Lauterach

15.12.2016-23.12.2016

---

III Andre retsakter

DET EUROPÆISKE ØKONOMISKE SAMARBEJDSOMRÅDE

| 17.11.2016 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | L 310/84 |
| --- | --- | --- | --- |

17.11.2016

DA

Den Europæiske Unions Tidende

L 310/84

---

EFTA-TILSYNSMYNDIGHEDENS BESLUTNING

Nr. 138/16/KOL

af 28. juni 2016

om bemyndigelse af Island til at fravige Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 216/2008 med hensyn til de eksisterende bestemmelser vedrørende udstedelse af luftdygtighedsbeviser for importerede luftfartøjer [2016/2013]

EFTA-TILSYNSMYNDIGHEDEN HAR —

under henvisning til den retsakt, der er omhandlet i punkt 66n, i bilag XIII til EØS-aftalen,

  Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 216/2008 af 20. februar 2008 om fælles regler for civil luftfart og om oprettelse af et europæisk luftfartssikkerhedsagentur, og om ophævelse af Rådets direktiv 91/670/EØF, forordning (EF) nr. 1592/2002 og direktiv 2004/36/EF
   (1)
  som ændret (»retsakten«),
  som tilpasset til EØS-aftalen ved dennes protokol 1, og særlig ved retsaktens artikel 14, stk. 6 og 7,

under henvisning til udtalelse fra EFTA-Udvalget for transport af 10. juni 2016,

under henvisning til EFTA-Tilsynsmyndighedens beslutning nr. 103/13/KOL af 13. marts 2013 om bemyndigelse til det medlem af kollegiet, der har særligt ansvar for transport, til at træffe visse beslutninger og foranstaltninger (dok. nr. 578349), og

ud fra følgende betragtninger:

Ved brev af 25. februar 2016 (dok. nr. 794710) meddelte Island EFTA-Tilsynsmyndigheden og Det Europæiske Luftfartssikkerhedsagentur om, at landet har til hensigt at fravige kravene i punkt 21.A.174, litra b), nr. 3, ii), i bilag I (del 21) til den retsakt, der henvises til i punkt 66p i bilag XIII til EØS-aftalen (Kommissionens forordning (EU) nr. 748/2012 af 3. august 2012 om gennemførelsesbestemmelser for luftdygtigheds- og miljøcertificering af luftfartøjer og hermed forbundet materiel, dele og apparatur og for certificering af konstruktions- og produktionsorganisationer
   (2)
  som ændret) (»forordning (EU) nr. 748/2012«) som tilpasset til EØS-aftalen ved dennes protokol 1.

I overensstemmelse med punkt 21.A.174, litra b), nr. 3), ii), i bilag I (del 21) til forordning (EU) nr. 748/2012 skal en ansøgning om et luftdygtighedsbevis for et luftfartøj, der er importeret fra et tredjeland, indeholde en erklæring fra den kompetente myndighed i den stat, hvor luftfartøjet er eller var registreret, der afspejler luftfartøjets luftdygtighedsstatus ifølge registreringen på overdragelsestidspunktet. I visse tilfælde er en sådan erklæring dog hverken tilgængelig eller til at skaffe. Island har dermed til hensigt at give afkald på kravet om, at en sådan erklæring skal vedlægges.

Ved sin afgørelse af 6. februar 2014 bemyndigede Europa-Kommissionen Sverige til at fravige kravene i punkt 21.A.174, litra b), nr. 3), ii), i bilag I (del 21) til forordning (EU) nr. 748/2012 og til at give afkald på kravet om, at en sådan erklæring skal vedlægges (3).

Den nævnte fravigelse gælder indtil vedtagelsen og ikrafttrædelsen af ændringen med henblik på at løse dette problem som led i mandatet til at opstille regel RMT.0020 i subpart H (luftdygtighedsbevis og begrænsede luftdygtighedsbeviser) i bilag I (del 21) til forordning (EU) nr. 748/2012.

Mandatet til at opstille regel RMT.0020 er nu blevet slået sammen med mandatet til at opstille regel RMT.0278 (Import af luftfartøjer fra andre lovgivningsmæssige systemer og gennemgang af del 21, subpart H), og Det Europæiske Luftfartssikkerhedsagentur er i øjeblikket ved at vedtage en bekendtgørelse om en regelændring.

På baggrund af ovenstående har EFTA-Tilsynsmyndigheden konstateret, at Islands meddelte fravigelse opfylder kravene i retsaktens artikel 14, stk. 6 og 7.

Foranstaltningerne i denne beslutning er i overensstemmelse med udtalelse fra EFTA-Udvalget for transport —

VEDTAGET DENNE AFGØRELSE:

Artikel 1

Island har tilladelse til at fravige kravene i punkt 21.A.174, litra b), nr. 3), ii), i bilag I (del 21) til den retsakt, der henvises til i punkt 66p i bilag XIII til EØS-aftalen (Kommissionens forordning (EU) nr. 748/2012 af 3. august 2012 om gennemførelsesbestemmelser for luftdygtigheds- og miljøcertificering af luftfartøjer og hermed forbundet materiel, dele og apparatur og for certificering af konstruktions- og produktionsorganisationer som ændret) (»forordning (EU) nr. 748/2012«) som tilpasset til EØS-aftalen ved dennes protokol 1, og acceptere ansøgninger om luftdygtighedsbeviser for luftfartøjer, der er importeret fra et tredjeland uden at ansøgningen indeholder en erklæring fra den kompetente myndighed i den stat, hvor luftfartøjet er eller var registreret, der afspejler luftfartøjets luftdygtighedsstatus ifølge registreringen på overdragelsestidspunktet.

Denne fravigelse gælder indtil en ændring med henblik på at løse dette problem som led i mandatet til at opstille regel RMT.0278 i subpart H (luftdygtighedsbevis og begrænsede luftdygtighedsbeviser) i bilag I (del 21) til forordning (EU) nr. 748/2012 vedtages og træder i kraft i EFTA-staterne.

Artikel 2

Alle EFTA-staterne har ret til at anvende de foranstaltninger, der er omhandlet i artikel 1, under betingelserne i bilaget til denne beslutning samt med forbehold for underretningspligten, jf. artikel 14, stk. 6, i retsakten.

Artikel 3

Denne beslutning er rettet til Island. Den engelske udgave er autentisk.

Artikel 4

Denne beslutning meddeles til Island, Norge og Liechtenstein.

Udfærdiget i Bruxelles, den 28. juni 2016.

På EFTA-Tilsynsmyndighedens vegne

Helga JÓNSDÓTTIR

Medlem af kollegiet

Carsten ZATSCHLER

Direktør

---

(1)  
  EUT L 79 af 19.3.2008, s. 1.

1

(2)  
  EUT L 224 af 21.8.2012, s. 1.

2

(3)  Bilag VI til Kommissionens afgørelse 2014/69/EU af 6. februar 2014 om bemyndigelse af Sverige og Det Forenede Kongerige til at fravige visse fælles regler for luftfartssikkerhed i henhold til artikel 14, stk. 6, i Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 216/2008 (EUT L 39 af 8.2.2014, s. 60).

3

---

BILAG

BETINGELSER FOR ANVENDELSE AF FRAVIGELSEN

Den kompetente myndighed skal undersøge luftfartøjets dokumentation og inspicere luftfartøjet med henblik på at verificere, at:

| — | de historiske data om luftfartøjet er fuldstændige og tilstrækkelige til, at produktions- og modifikationsstandarden kan fastslås |
| --- | --- |

—

de historiske data om luftfartøjet er fuldstændige og tilstrækkelige til, at produktions- og modifikationsstandarden kan fastslås

| — | luftfartøjet er fremstillet i overensstemmelse med den typekonstruktion, som var grundlaget for EASA-typecertifikatet. Til dette formål skal de historiske optegnelser indeholde en genpart af det første luftdygtighedsbevis eller eksportcertifikat, der blev udstedt for det nye luftfartøj. Alternativt kan vedkommende, der ansøger om et luftdygtighedsbevis, indhente en erklæring fra indehaveren af typecertifikatet med konstruktionsstatens påtegning vedrørende produktionsstatus |
| --- | --- |

—

luftfartøjet er fremstillet i overensstemmelse med den typekonstruktion, som var grundlaget for EASA-typecertifikatet. Til dette formål skal de historiske optegnelser indeholde en genpart af det første luftdygtighedsbevis eller eksportcertifikat, der blev udstedt for det nye luftfartøj. Alternativt kan vedkommende, der ansøger om et luftdygtighedsbevis, indhente en erklæring fra indehaveren af typecertifikatet med konstruktionsstatens påtegning vedrørende produktionsstatus

| — | luftfartøjet er i overensstemmelse med en typekonstruktion, der er godkendt ifølge et typecertifikat |
| --- | --- |

—

luftfartøjet er i overensstemmelse med en typekonstruktion, der er godkendt ifølge et typecertifikat

| — | ethvert supplerende typecertifikat, enhver ændring eller reparation er godkendt i henhold til bilag I (del 21) til forordning (EU) nr. 748/2012 (1) |
| --- | --- |

—

ethvert supplerende typecertifikat, enhver ændring eller reparation er godkendt i henhold til bilag I (del 21) til forordning (EU) nr. 748/2012 (1)

| — | de gældende luftdygtighedsdirektiver er blevet gennemført. |
| --- | --- |

—

de gældende luftdygtighedsdirektiver er blevet gennemført.

Endelig skal den kompetente myndighed fastslå, at resultatet af undersøgelsen stemmer overens med resultaterne af undersøgelsen foretaget af den organisation, der udfører luftdygtighedseftersynet i henhold til bilag I (del M) til forordning (EU) nr. 1321/2014 (2).

---

(1)  Retsakten, der henvises til i punkt 66p i bilag XIII til EØS-aftalen (Kommissionens forordning (EU) nr. 748/2012 af 3. august 2012 om gennemførelsesbestemmelser for luftdygtigheds- og miljøcertificering af luftfartøjer og hermed forbundet materiel, dele og apparatur og for certificering af konstruktions- og produktionsorganisationer som ændret) som tilpasset til EØS-aftalen ved dennes protokol 1.

(2)  Retsakten, der henvises til i punkt 66q i bilag XIII til EØS-aftalen (Kommissionens forordning (EU) nr. 1321/2014 af 26. november 2014 om vedvarende luftdygtighed af luftfartøjer og luftfartøjsmateriel, -dele og -apparatur og om godkendelse af organisationer og personale, der deltager i disse opgaver, som ændret (EUT L 362 af 17.12.2014, s. 1)), som tilpasset til EØS-aftalen ved dennes protokol 1.

---

| 17.11.2016 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | L 310/87 |
| --- | --- | --- | --- |

17.11.2016

DA

Den Europæiske Unions Tidende

L 310/87

---

EFTA-TILSYNSMYNDIGHEDENS BESLUTNING

Nr. 139/16/KOL

af 28. juni 2016

om bemyndigelse af Norge til at fravige Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 216/2008 med hensyn til flyvetidsbestemmelser for luftfartsselskabet Widerøes Flyselskap AS [2016/2014]

EFTA-TILSYNSMYNDIGHEDEN HAR —

under henvisning til den retsakt, der henvises til i punkt 66n i bilag XIII til EØS-aftalen

  Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 216/2008 af 20. februar 2008 om fælles regler for civil luftfart og om oprettelse af et europæisk luftfartssikkerhedsagentur, og om ophævelse af Rådets direktiv 91/670/EØF, forordning (EF) nr. 1592/2002 og direktiv 2004/36/EF
   (1) som ændret (»retsakten«),
  som tilpasset EØS-aftalen ved protokol 1 hertil, særlig artikel 14, stk. 7, i retsakten

under henvisning til udtalelse fra EFTA-udvalget for transport af 10. juni 2016,

under henvisning til EFTA-Tilsynsmyndighedens (»Tilsynsmyndigheden«) beslutning 103/13/KOL af 13. marts 2013 om bemyndigelse til det medlem af kollegiet, der har særligt ansvar for transport, til at træffe visse beslutninger og foranstaltninger (dok. nr. 578349), og

ud fra følgende betragtninger:

Norge meddelte EFTA-Tilsynsmyndigheden og Det Europæiske Luftfartssikkerhedsagentur (»agenturet«), at landet havde til hensigt at indrømme luftfartsselskabet Widerøes Flyselskap AS en fravigelse af bestemmelserne i ORO.FTL.210, litra a), i bilag III til Kommissionens forordning (EU) nr. 965/2012 (2), hvad angår det maksimale antal tjenestetimer for et besætningsmedlem i 7, 14 eller 28 på hinanden følgende dage, ved godkendelse af en ordning med individuelle flyveplaner for luftfartsselskabet.

Luftfartsselskabets foreslåede flyveplansordning er følgende:

| | De tjenesteperioder, som et besætningsmedlem kan gøre tjeneste i, må ikke overstige i alt:






  1) | 70 tjenestetimer, som kan fordeles på 7 på hinanden følgende dage inden for en periode på 14 på hinanden følgende dage (i stedet for 60 tjenestetimer) |
| --- | --- | --- |

De tjenesteperioder, som et besætningsmedlem kan gøre tjeneste i, må ikke overstige i alt:

1)

70 tjenestetimer, som kan fordeles på 7 på hinanden følgende dage inden for en periode på 14 på hinanden følgende dage (i stedet for 60 tjenestetimer)

| 2) | 90 tjenestetimer i 14 på hinanden følgende dage (i stedet for 110 tjenestetimer) |
| --- | --- |

2)

90 tjenestetimer i 14 på hinanden følgende dage (i stedet for 110 tjenestetimer)

| 3) | 180 tjenestetimer i 28 på hinanden følgende dage (i stedet for 190 tjenestetimer) fordelt så jævnt som praktisk muligt på hele perioden. |
| --- | --- |

3)

180 tjenestetimer i 28 på hinanden følgende dage (i stedet for 190 tjenestetimer) fordelt så jævnt som praktisk muligt på hele perioden.

Luftfartsselskabets foreslåede vagtordning (7 vagtdage/7 fridage) for piloter og kabinepersonale tager hensyn til dets flyvninger på ruter til og fra regionale lufthavne i Norge og det forhold, at dets besætningsmedlemmer pendler fra deres bopæl til besætningsbaser.

Tilsynsmyndigeden konkluderer på grundlag af Det Europæiske Luftfartssikkerhedsagenturs vurdering, at fravigelsen kan sikre et sikkerhedsniveau svarende til det, som opnås ved anvendelse af ORO.FLT.210, litra a), i bilag III til forordning (EU) nr. 965/2012, såfremt de betingelser, der er fastsat i bilaget, opfyldes, og luftfartsselskabet iværksætter sine foreslåede afhjælpende foranstaltninger, der er anført i Norges brev af 9. december 2015.

Foranstaltningerne i denne beslutning er i overensstemmelse med udtalelse fra EFTA-udvalget for transport —

VEDTAGET DENNE BESLUTNING:

Artikel 1

Norge kan godkende en fravigelse af ORO.FTL.210, litra a), i bilag III i forordning (EU) nr. 965/2012, hvorved luftfartsselskabet Widerøes Flyselskab AS får tilladelse til at anvende følgende individuelle flyveplan:

| | De tjenesteperioder, som et besætningsmedlem kan gøre tjeneste i, må ikke overstige i alt:






  i) | 70 tjenestetimer, som kan fordeles på 7 på hinanden følgende dage inden for en periode på 14 på hinanden følgende dage |
| --- | --- | --- |

De tjenesteperioder, som et besætningsmedlem kan gøre tjeneste i, må ikke overstige i alt:

i)

70 tjenestetimer, som kan fordeles på 7 på hinanden følgende dage inden for en periode på 14 på hinanden følgende dage

| ii) | 90 tjenestetimer i 14 på hinanden følgende dage, samt |
| --- | --- |

ii)

90 tjenestetimer i 14 på hinanden følgende dage, samt

| iii) | 180 tjenestetimer i 28 på hinanden følgende dage fordelt så jævnt som praktisk muligt på hele perioden, |
| --- | --- |

iii)

180 tjenestetimer i 28 på hinanden følgende dage fordelt så jævnt som praktisk muligt på hele perioden,

såfremt de betingelser, der er fastsat i bilaget, og de afhjælpende foranstaltninger, Norge har redegjort for i sin meddelelse af 9. december 2015, er henholdsvis opfyldt og iværksat.

Artikel 2

Alle EFTA-landene har ret til at anvende de foranstaltninger, der er omhandlet i artikel 1 og anført i bilaget til denne beslutning, samt med forbehold for underretningspligten jf. artikel 14, stk. 6, i retsakten.

Artikel 3

Denne beslutning er rettet til Norge. Den engelske udgave er autentisk.

Artikel 4

Denne beslutning meddeles Norge, Island og Liechtenstein.

Udfærdiget i Bruxelles, den 28. juni 2016.

For EFTA-Tilsynsmyndigheden

Helga JÓNSDÓTTIR

Medlem af kollegiet

Carsten ZATSCHLER

Direktør

---

(1)  
  EUT L 79 af 19.3.2008, s. 1.

1

(2)  Den retsakt, der henvises til i punkt 66nf i bilag XIII til EØS-aftalen (Kommissionens forordning (EU) nr. 965/2012 af 5. oktober 2012 om fastsættelse af tekniske krav og administrative procedurer for flyveoperationer i henhold til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 216/2008 (EUT L 296 af 25.10.2012, s. 1) som ændret) som tilpasset til EØS-aftalen ved dennes protokol 1.

2

---

BILAG

BETINGELSER FOR ANVENDELSE AF FRAVIGELSEN

| i) | Luftfartsselskabet skal operere i overensstemmelse med reglerne for håndtering af risiko for træthed (Fatigue Risk Management — FRM), jf. ORO.FTL.120 i bilag III til forordning (EU) nr. 965/2012, og løbende føre tilsyn med effektiviteten af de foreslåede afhjælpende foranstaltninger. FRM-tiltagene godkendes senest 1. januar 2017 af det norske luftfartstilsyn. |
| --- | --- |

i)

Luftfartsselskabet skal operere i overensstemmelse med reglerne for håndtering af risiko for træthed (Fatigue Risk Management — FRM), jf. ORO.FTL.120 i bilag III til forordning (EU) nr. 965/2012, og løbende føre tilsyn med effektiviteten af de foreslåede afhjælpende foranstaltninger. FRM-tiltagene godkendes senest 1. januar 2017 af det norske luftfartstilsyn.

| ii) | Luftfartsselskabet skal nå delmålene i sin FRM-gennemførelsesplan, som er fremlagt for det norske luftfartstilsyn i selskabets anmodning om fravigelse. |
| --- | --- |

ii)

Luftfartsselskabet skal nå delmålene i sin FRM-gennemførelsesplan, som er fremlagt for det norske luftfartstilsyn i selskabets anmodning om fravigelse.

| iii) | Luftfartsselskabet skal forelægge det norske luftfartstilsyn resultaterne af databaseret kontrol af de individuelle elementer i selskabets flyveplansordning (f.eks. mødetid og tjeneste efter flyvning), navnlig når disse har indflydelse på hviletidens omfang. |
| --- | --- |

iii)

Luftfartsselskabet skal forelægge det norske luftfartstilsyn resultaterne af databaseret kontrol af de individuelle elementer i selskabets flyveplansordning (f.eks. mødetid og tjeneste efter flyvning), navnlig når disse har indflydelse på hviletidens omfang.

| iv) | Luftfartsselskabet skal indføje monitorering af flyvedata (FDM) og tendensanalyser, som giver anledning til yderligere undersøgelser, i dets reaktive FRM-processer. |
| --- | --- |

iv)

Luftfartsselskabet skal indføje monitorering af flyvedata (FDM) og tendensanalyser, som giver anledning til yderligere undersøgelser, i dets reaktive FRM-processer.

| v) | Luftfartsselskabet skal påvise, at dets system til indberetning af træthed udvikler sig i en mere proaktiv retning senest 24 måneder efter godkendelsen af fravigelsen. Der indgår delmål i evalueringen af luftfartsselskabets system til indberetning af træthed i det overordnede tilsynsprogram for selskabet. |
| --- | --- |

v)

Luftfartsselskabet skal påvise, at dets system til indberetning af træthed udvikler sig i en mere proaktiv retning senest 24 måneder efter godkendelsen af fravigelsen. Der indgår delmål i evalueringen af luftfartsselskabets system til indberetning af træthed i det overordnede tilsynsprogram for selskabet.

| vi) | Det norske luftfartstilsyn skal løbende og nøje overvåge, hvordan luftfartsselskabet med sin FRM-sikkerhedsstyring anerkender og afhjælper træthedsrisici, der måtte opstå inden for de første 24 måneder af fravigelsen. Herefter overvåges effektiviteten af luftfartsselskabets FRM af det norske luftfartstilsyn som led i dets løbende tilsynsaktiviteter. |
| --- | --- |

vi)

Det norske luftfartstilsyn skal løbende og nøje overvåge, hvordan luftfartsselskabet med sin FRM-sikkerhedsstyring anerkender og afhjælper træthedsrisici, der måtte opstå inden for de første 24 måneder af fravigelsen. Herefter overvåges effektiviteten af luftfartsselskabets FRM af det norske luftfartstilsyn som led i dets løbende tilsynsaktiviteter.

| vii) | Det norske luftfartstilsyn sikrer, at der gennemføres en uafhængig passende videnskabelig evaluering af fravigelsens virkning senest 24 måneder efter godkendelsen heraf. Det skal foretage en analyse af data vedrørende træthed hos kabine- og flybesætninger omfattende mindst to kilder af objektive data (f.eks. psykomotorisk årvågenhedstest (PVT-test) og aktigrafi) til evaluering af effektiviteten af de foreslåede afhjælpende foranstaltninger, som mindst skal omfatte:






  — | Virkningerne af akkumuleret træthed som følge af en høj arbejdsbyrde i en lang række sektorer og |
| --- | --- | --- |

vii)

Det norske luftfartstilsyn sikrer, at der gennemføres en uafhængig passende videnskabelig evaluering af fravigelsens virkning senest 24 måneder efter godkendelsen heraf. Det skal foretage en analyse af data vedrørende træthed hos kabine- og flybesætninger omfattende mindst to kilder af objektive data (f.eks. psykomotorisk årvågenhedstest (PVT-test) og aktigrafi) til evaluering af effektiviteten af de foreslåede afhjælpende foranstaltninger, som mindst skal omfatte:

—

Virkningerne af akkumuleret træthed som følge af en høj arbejdsbyrde i en lang række sektorer og

| — | effekten af anvendelse af overtid for akkumuleret træthed med henblik på at tilvejebringe dokumentation til fastsættelse af en effektiv præskriptiv grænse for anvendelse af overtid. |
| --- | --- |

—

effekten af anvendelse af overtid for akkumuleret træthed med henblik på at tilvejebringe dokumentation til fastsættelse af en effektiv præskriptiv grænse for anvendelse af overtid.

I forbindelse med denne evaluering skal der foretages en vurdering af virkningerne af mindst fire på hinanden følgende tjeneste- og hviletidsforløb i perioder med høj operationel aktivitet inden for rammerne af fravigelsen, og der skal tages hensyn til luftfartsselskabets FRM-data samt alle videnskabelige data og den gældende lovgivningsramme på det pågældende tidspunkt.

| viii) | Tilsynsmyndigheden og agenturet forelægges senest to år efter fravigelsens ikrafttrædelse en rapport om fravigelsens virkninger ledsaget af den evaluering, der henvises til i nr. vii). |
| --- | --- |

viii)

Tilsynsmyndigheden og agenturet forelægges senest to år efter fravigelsens ikrafttrædelse en rapport om fravigelsens virkninger ledsaget af den evaluering, der henvises til i nr. vii).

| ix) | Bistået af Det Europæiske Luftfartssikkerhedsagentur genbehandler EFTA-Tilsynsmyndigheden fravigelsen på grundlag af den ovennævnte rapport og evaluering og forbeholder sig retten til at ændre, suspendere eller tilbagekalde fravigelsen, hvis den finder det hensigtsmæssigt ud fra den foreliggende dokumentation på det pågældende tidspunkt. |
| --- | --- |

ix)

Bistået af Det Europæiske Luftfartssikkerhedsagentur genbehandler EFTA-Tilsynsmyndigheden fravigelsen på grundlag af den ovennævnte rapport og evaluering og forbeholder sig retten til at ændre, suspendere eller tilbagekalde fravigelsen, hvis den finder det hensigtsmæssigt ud fra den foreliggende dokumentation på det pågældende tidspunkt.

---