# Europeiska unionens L 272/2016

| | ISSN 1977-0820 |
| --- | --- |
| Europeiska unionens
  officiella tidning | L 272 |
| | |
| Svensk utgåva | Lagstiftning | 59 årgången7 oktober 2016 |

ISSN 1977-0820

Europeiska unionens

officiella tidning

L 272

Svensk utgåva

Lagstiftning

59 årgången7 oktober 2016

---

| Innehållsförteckning | | II   Icke-lagstiftningsakter | Sida |
| --- | --- | --- | --- |
| | | INTERNATIONELLA AVTAL |
| | * | Meddelande om provisorisk tillämpning av det inledande avtalet om ekonomiskt partnerskap mellan Elfenbenskusten, å ena sidan, och Europeiska gemenskapen och dess medlemsstater, å andra sidan | 1 |
| | | FÖRORDNINGAR |
| | * | Kommissionens förordning (EU) 2016/1776 av den 6 oktober 2016 om ändring av bilaga II till Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1333/2008 vad gäller användningen av sukralos (E 955) som smakförstärkare i tuggummi med tillfört socker eller tillförda polyoler (
  1
  ) | 2 |
| | * | Kommissionens genomförandeförordning (EU) 2016/1777 av den 6 oktober 2016 om införande av en provisorisk antidumpningstull på import av viss grovplåt av olegerat stål eller annat legerat stål med ursprung i Folkrepubliken Kina | 5 |
| | * | Kommissionens genomförandeförordning (EU) 2016/1778 av den 6 oktober 2016 om införande av en provisorisk antidumpningstull på import av vissa varmvalsade platta produkter av järn, olegerat stål eller annat legerat stål med ursprung i Folkrepubliken Kina | 33 |
| | | Kommissionens genomförandeförordning (EU) 2016/1779 av den 6 oktober 2016 om fastställande av schablonimportvärden för bestämning av ingångspriset för vissa frukter och grönsaker | 70 |
| | | BESLUT |
| | * | Rådets beslut (EU) 2016/1780 av den 29 september 2016 om fastställande av den ståndpunkt som ska intas på Europeiska unionens vägnar i den gemensamma kommitté som inrättats enligt avtalet mellan Europeiska unionen och Georgien om förenklat utfärdande av viseringar, med avseende på antagandet av gemensamma riktlinjer för genomförande av det avtalet | 72 |
| | * | Kommissionens genomförandebeslut (EU) 2016/1781 av den 5 oktober 2016 om ändring av bilaga II till beslut 2007/777/EG vad gäller införande av en post för Saint-Pierre-et-Miquelon i förteckningen över tredjeländer och delar av tredjeländer från vilka köttprodukter och behandlade magar, blåsor och tarmar får föras in till unionen
  [delgivet med nr C(2016) 6287]

   (
  1
  ) | 88 |
| | * | Kommissionens genomförandebeslut (EU) 2016/1782 av den 5 oktober 2016 om ändring av beslut 2008/185/EG vad gäller införande av Litauen i förteckningen över medlemsstater där godkända nationella kontrollprogram genomförs avseende Aujeszkys sjukdom och om uppdatering av förteckningen över nationella institutioner i bilaga III
  [delgivet med nr C(2016) 6288]

   (
  1
  ) | 90 |

Innehållsförteckning

II   Icke-lagstiftningsakter

Sida

INTERNATIONELLA AVTAL

*

Meddelande om provisorisk tillämpning av det inledande avtalet om ekonomiskt partnerskap mellan Elfenbenskusten, å ena sidan, och Europeiska gemenskapen och dess medlemsstater, å andra sidan

1

FÖRORDNINGAR

*

Kommissionens förordning (EU) 2016/1776 av den 6 oktober 2016 om ändring av bilaga II till Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1333/2008 vad gäller användningen av sukralos (E 955) som smakförstärkare i tuggummi med tillfört socker eller tillförda polyoler (
  1
  )

1

2

*

Kommissionens genomförandeförordning (EU) 2016/1777 av den 6 oktober 2016 om införande av en provisorisk antidumpningstull på import av viss grovplåt av olegerat stål eller annat legerat stål med ursprung i Folkrepubliken Kina

5

*

Kommissionens genomförandeförordning (EU) 2016/1778 av den 6 oktober 2016 om införande av en provisorisk antidumpningstull på import av vissa varmvalsade platta produkter av järn, olegerat stål eller annat legerat stål med ursprung i Folkrepubliken Kina

33

Kommissionens genomförandeförordning (EU) 2016/1779 av den 6 oktober 2016 om fastställande av schablonimportvärden för bestämning av ingångspriset för vissa frukter och grönsaker

70

BESLUT

*

Rådets beslut (EU) 2016/1780 av den 29 september 2016 om fastställande av den ståndpunkt som ska intas på Europeiska unionens vägnar i den gemensamma kommitté som inrättats enligt avtalet mellan Europeiska unionen och Georgien om förenklat utfärdande av viseringar, med avseende på antagandet av gemensamma riktlinjer för genomförande av det avtalet

72

*

Kommissionens genomförandebeslut (EU) 2016/1781 av den 5 oktober 2016 om ändring av bilaga II till beslut 2007/777/EG vad gäller införande av en post för Saint-Pierre-et-Miquelon i förteckningen över tredjeländer och delar av tredjeländer från vilka köttprodukter och behandlade magar, blåsor och tarmar får föras in till unionen
  [delgivet med nr C(2016) 6287]

   (
  1
  )

[delgivet med nr C(2016) 6287]

1

88

*

Kommissionens genomförandebeslut (EU) 2016/1782 av den 5 oktober 2016 om ändring av beslut 2008/185/EG vad gäller införande av Litauen i förteckningen över medlemsstater där godkända nationella kontrollprogram genomförs avseende Aujeszkys sjukdom och om uppdatering av förteckningen över nationella institutioner i bilaga III
  [delgivet med nr C(2016) 6288]

   (
  1
  )

[delgivet med nr C(2016) 6288]

1

90

| | | Rättelser |
| --- | --- | --- |
| | * | Rättelse till rådets beslut (EU) 2015/994 av den 23 juni 2015 om utnämning av ledamöter och suppleanter i Regionkommittén för perioden 26 januari 2015–25 januari 2020( EUT L 159, 25.6.2015 ) | 96 |

Rättelser

*

Rättelse till rådets beslut (EU) 2015/994 av den 23 juni 2015 om utnämning av ledamöter och suppleanter i Regionkommittén för perioden 26 januari 2015–25 januari 2020( EUT L 159, 25.6.2015 )

( EUT L 159, 25.6.2015 )

96

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Text av betydelse för EES |

---

(1)   Text av betydelse för EES

1

| SV | De rättsakter vilkas titlar är tryckta med fin stil är sådana rättsakter som har avseende på den löpande handläggningen av jordbrukspolitiska frågor. De har normalt en begränsad giltighetstid.
  Beträffande alla övriga rättsakter gäller att titlarna är tryckta med fetstil och föregås av en asterisk. |
| --- | --- |

SV

De rättsakter vilkas titlar är tryckta med fin stil är sådana rättsakter som har avseende på den löpande handläggningen av jordbrukspolitiska frågor. De har normalt en begränsad giltighetstid.

Beträffande alla övriga rättsakter gäller att titlarna är tryckta med fetstil och föregås av en asterisk.

---

II Icke-lagstiftningsakter

INTERNATIONELLA AVTAL

| 7.10.2016 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 272/1 |
| --- | --- | --- | --- |

7.10.2016

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 272/1

---

Meddelande om provisorisk tillämpning av det inledande avtalet om ekonomiskt partnerskap mellan Elfenbenskusten, å ena sidan, och Europeiska gemenskapen och dess medlemsstater, å andra sidan

Europeiska unionen och Republiken Elfenbenskusten har meddelat att de har slutfört de förfaranden som krävs för en provisorisk tillämpning av det inledande avtalet om ekonomiskt partnerskap mellan Elfenbenskusten, å ena sidan, och Europeiska gemenskapen och dess medlemsstater, å andra sidan (1), i enlighet med artikel 75 i det avtalet. Avtalet är därför provisoriskt tillämpligt från och med den 3 september 2016 för Europeiska unionen och Republiken Elfenbenskusten.

1

I avvaktan på att den nya gemensamma ömsesidiga ordningen enligt artikel 14.2 i avtalet börjar tillämpas har båda parter enats om att tillämpa bestämmelserna i bilaga II till Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2016/1076 av den 8 juni 2016 angående definitionen av begreppet ursprungsprodukter och metoder för administrativt samarbete.

---

(1)  
  EUT L 59, 3.3.2009, s. 1.

1

---

FÖRORDNINGAR

| 7.10.2016 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 272/2 |
| --- | --- | --- | --- |

7.10.2016

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 272/2

---

KOMMISSIONENS FÖRORDNING (EU) 2016/1776

av den 6 oktober 2016

om ändring av bilaga II till Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1333/2008 vad gäller användningen av sukralos (E 955) som smakförstärkare i tuggummi med tillfört socker eller tillförda polyoler

(Text av betydelse för EES)

EUROPEISKA KOMMISSIONEN HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING

med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1333/2008 av den 16 december 2008 om livsmedelstillsatser (1), särskilt artikel 10.3, och

av följande skäl:

| (1) | I bilaga II till förordning (EG) nr 1333/2008 fastställs en unionsförteckning över livsmedelstillsatser som godkänts för användning i livsmedel och villkoren för användning av dessa. |
| --- | --- |

(1)

I bilaga II till förordning (EG) nr 1333/2008 fastställs en unionsförteckning över livsmedelstillsatser som godkänts för användning i livsmedel och villkoren för användning av dessa.

| (2) | Denna förteckning får uppdateras i enlighet med det enhetliga förfarande som avses i artikel 3.1 i Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1331/2008 (2), antingen på initiativ av kommissionen eller efter en ansökan. |
| --- | --- |

(2)

Denna förteckning får uppdateras i enlighet med det enhetliga förfarande som avses i artikel 3.1 i Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1331/2008 (2), antingen på initiativ av kommissionen eller efter en ansökan.

| (3) | Den 19 januari 2015 lämnades en ansökan in om godkännande av användningen av sukralos (E 955) som smakförstärkare i tuggummi med tillfört socker eller tillförda polyoler. Ansökan delgavs därefter medlemsstaterna i enlighet med artikel 4 i förordning (EG) nr 1331/2008. |
| --- | --- |

(3)

Den 19 januari 2015 lämnades en ansökan in om godkännande av användningen av sukralos (E 955) som smakförstärkare i tuggummi med tillfört socker eller tillförda polyoler. Ansökan delgavs därefter medlemsstaterna i enlighet med artikel 4 i förordning (EG) nr 1331/2008.

| (4) | Sukralos utvärderades år 2000 av Europeiska unionens vetenskapliga livsmedelskommitté som fastställde ett acceptabelt dagligt intag (ADI) på 15 mg/kg kroppsvikt/dag (3). |
| --- | --- |

(4)

Sukralos utvärderades år 2000 av Europeiska unionens vetenskapliga livsmedelskommitté som fastställde ett acceptabelt dagligt intag (ADI) på 15 mg/kg kroppsvikt/dag (3).

| (5) | Användningen av sukralos (E 955) som smakförstärkare i tuggummi med tillfört socker eller tillförda polyoler ökar tuggummits smakintensitet och gör att smaken håller under en längre tid medan tuggummit tuggas i jämförelse med andra tillsatsämnen i livsmedel. En ökad intensitet och livslängd ger alltså en bättre smakupplevelse när konsumenten tuggar tuggummit. |
| --- | --- |

(5)

Användningen av sukralos (E 955) som smakförstärkare i tuggummi med tillfört socker eller tillförda polyoler ökar tuggummits smakintensitet och gör att smaken håller under en längre tid medan tuggummit tuggas i jämförelse med andra tillsatsämnen i livsmedel. En ökad intensitet och livslängd ger alltså en bättre smakupplevelse när konsumenten tuggar tuggummit.

| (6) | Ett godkännande av sukralos i tuggummi med tillfört socker eller tillförda polyoler vid en halt på 1 200 mg/kg skulle leda till följande ökning av intaget av E 955: 0–0,1 % av ADI vid genomsnittlig konsumtion och 0–4,3 % av ADI vid hög konsumtion. Detta anses vara en ytterligare försumbar exponering för konsumenten och medför därför inte några risker. |
| --- | --- |

(6)

Ett godkännande av sukralos i tuggummi med tillfört socker eller tillförda polyoler vid en halt på 1 200 mg/kg skulle leda till följande ökning av intaget av E 955: 0–0,1 % av ADI vid genomsnittlig konsumtion och 0–4,3 % av ADI vid hög konsumtion. Detta anses vara en ytterligare försumbar exponering för konsumenten och medför därför inte några risker.

| (7) | Enligt artikel 3.2 i förordning (EG) nr 1331/2008 ska kommissionen begära ett yttrande från Europeiska myndigheten för livsmedelssäkerhet (nedan kallad myndigheten) innan den uppdaterar unionsförteckningen över livsmedelstillsatser i bilaga II till förordning (EG) nr 1333/2008, utom i sådana fall där uppdateringen sannolikt inte kommer att påverka människors hälsa. Eftersom ett godkännande av användningen av sukralos (E 955) som smakförstärkare i tuggummi med tillfört socker eller tillförda polyoler utgör en uppdatering av förteckningen som sannolikt inte kommer att påverka människors hälsa, krävs det inte något yttrande från myndigheten. |
| --- | --- |

(7)

Enligt artikel 3.2 i förordning (EG) nr 1331/2008 ska kommissionen begära ett yttrande från Europeiska myndigheten för livsmedelssäkerhet (nedan kallad myndigheten) innan den uppdaterar unionsförteckningen över livsmedelstillsatser i bilaga II till förordning (EG) nr 1333/2008, utom i sådana fall där uppdateringen sannolikt inte kommer att påverka människors hälsa. Eftersom ett godkännande av användningen av sukralos (E 955) som smakförstärkare i tuggummi med tillfört socker eller tillförda polyoler utgör en uppdatering av förteckningen som sannolikt inte kommer att påverka människors hälsa, krävs det inte något yttrande från myndigheten.

| (8) | Användningen av sukralos (E 955) som smakförstärkare i tuggummi med tillfört socker eller tillförda polyoler (livsmedelskategori 5.3) bör därför godkännas vid en maximihalt på 1 200 mg/kg. |
| --- | --- |

(8)

Användningen av sukralos (E 955) som smakförstärkare i tuggummi med tillfört socker eller tillförda polyoler (livsmedelskategori 5.3) bör därför godkännas vid en maximihalt på 1 200 mg/kg.

| (9) | Bilaga II till förordning (EG) nr 1333/2008 bör därför ändras i enlighet med detta. |
| --- | --- |

(9)

Bilaga II till förordning (EG) nr 1333/2008 bör därför ändras i enlighet med detta.

| (10) | De åtgärder som föreskrivs i denna förordning är förenliga med yttrandet från ständiga kommittén för växter, djur, livsmedel och foder. |
| --- | --- |

(10)

De åtgärder som föreskrivs i denna förordning är förenliga med yttrandet från ständiga kommittén för växter, djur, livsmedel och foder.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Bilaga II till förordning (EG) nr 1333/2008 ska ändras i enlighet med bilagan till den här förordningen.

Artikel 2

Denna förordning träder i kraft den tjugonde dagen efter det att den har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning.

Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater.

Utfärdad i Bryssel den 6 oktober 2016.

På kommissionens vägnar

Jean-Claude JUNCKER

Ordförande

---

(1)  
  EUT L 354, 31.12.2008, s. 16.

1

(2)  Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1331/2008 av den 16 december 2008 om fastställande av ett enhetligt förfarande för godkännande av livsmedelstillsatser, livsmedelsenzymer och livsmedelsaromer (EUT L 354, 31.12.2008, s. 1).

2

(3)  
  Opinion of the Scientific Committee on Food on sucralose (yttrande antaget av vetenskapliga kommittén för livsmedel den 7 september 2000) finns online: http://ec.europa.eu/food/fs/sc/scf/out68_en.pdf

3

Opinion of the Scientific Committee on Food on sucralose

---

BILAGA

Del E i bilaga II till förordning (EG) nr 1333/2008 ska ändras på följande sätt:

| 1. | Livsmedelskategori 5.3 ”Tuggummi” ska ändras på följande sätt:






  a) | Följande uppgifter ska införas efter uppgifterna för E 951: | ”E 955 | Sukralos | 1 200 | (12) | Endast med tillfört socker eller tillförda polyoler, som smakförstärkare” |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |

1.

Livsmedelskategori 5.3 ”Tuggummi” ska ändras på följande sätt:

a)

Följande uppgifter ska införas efter uppgifterna för E 951:

”E 955

Sukralos

1 200

(12)

Endast med tillfört socker eller tillförda polyoler, som smakförstärkare”

| b) | fotnot 12 ska ändras på följande sätt:






  ”(12): | Om E 950, E 951, E 955, E 957, E 959 och E 961 används i kombination i tuggummi reduceras maximihalten för varje tillsats proportionellt.” |
| --- | --- | --- |

b)

fotnot 12 ska ändras på följande sätt:

”(12):

---

| 7.10.2016 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 272/5 |
| --- | --- | --- | --- |

7.10.2016

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 272/5

---

KOMMISSIONENS GENOMFÖRANDEFÖRORDNING (EU) 2016/1777

av den 6 oktober 2016

om införande av en provisorisk antidumpningstull på import av viss grovplåt av olegerat stål eller annat legerat stål med ursprung i Folkrepubliken Kina

EUROPEISKA KOMMISSIONEN HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING

med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2016/1036 av den 8 juni 2016 om skydd mot dumpad import från länder som inte är medlemmar i Europeiska unionen (1), särskilt artikel 7,

efter samråd med medlemsstaterna, och

av följande skäl:

1.   FÖRFARANDE

FÖRFARANDE

1.1   Inledande

Inledande

| (1) | Den 13 februari 2016 inledde Europeiska kommissionen (nedan kallad kommissionen) på grundval av artikel 5 i rådets förordning (EG) nr 1225/2009 (2) en antidumpningsundersökning av import till Europeiska unionen (nedan kallad unionen) av platta produkter av olegerat eller legerat stål (utom rostfritt stål, kisellegerat stål, verktygsstål eller snabbstål), varmvalsade och varken pläterade, på annat sätt metallöverdragna eller försedda med annat överdrag, inte i ringar eller rullar, med en tjocklek av mer än 10 mm och en bredd av minst 600 mm eller en tjocklek av minst 4,75 mm men högst 10 mm och en bredd av minst 2 050 mm (nedan kallat grovplåt) med ursprung i Folkrepubliken Kina (nedan kallad Kina). |
| --- | --- |

(1)

Den 13 februari 2016 inledde Europeiska kommissionen (nedan kallad kommissionen) på grundval av artikel 5 i rådets förordning (EG) nr 1225/2009 (2) en antidumpningsundersökning av import till Europeiska unionen (nedan kallad unionen) av platta produkter av olegerat eller legerat stål (utom rostfritt stål, kisellegerat stål, verktygsstål eller snabbstål), varmvalsade och varken pläterade, på annat sätt metallöverdragna eller försedda med annat överdrag, inte i ringar eller rullar, med en tjocklek av mer än 10 mm och en bredd av minst 600 mm eller en tjocklek av minst 4,75 mm men högst 10 mm och en bredd av minst 2 050 mm (nedan kallat grovplåt) med ursprung i Folkrepubliken Kina (nedan kallad Kina).

kommissionen

2

unionen

Kina

| (2) | Kommissionen offentliggjorde ett tillkännagivande om inledande (nedan kallat tillkännagivandet om inledande) i Europeiska unionens officiella tidning (3). |
| --- | --- |

(2)

Kommissionen offentliggjorde ett tillkännagivande om inledande (nedan kallat tillkännagivandet om inledande) i Europeiska unionens officiella tidning (3).

tillkännagivandet om inledande

Europeiska unionens officiella tidning

3

| (3) | Kommissionen inledde undersökningen till följd av ett klagomål som ingavs den 4 januari 2016 av European Steel Association (nedan kallad Eurofer eller klaganden) såsom företrädare för tillverkare som svarar för mer än 25 % av unionens sammanlagda tillverkning av grovplåt. |
| --- | --- |

(3)

Kommissionen inledde undersökningen till följd av ett klagomål som ingavs den 4 januari 2016 av European Steel Association (nedan kallad Eurofer eller klaganden) såsom företrädare för tillverkare som svarar för mer än 25 % av unionens sammanlagda tillverkning av grovplåt.

European Steel Association

Eurofer

klaganden

| (4) | Klagomålet innehöll bevisning för dumpning och därav vållad väsentlig skada som var tillräcklig för att motivera att en undersökning inleddes. |
| --- | --- |

(4)

Klagomålet innehöll bevisning för dumpning och därav vållad väsentlig skada som var tillräcklig för att motivera att en undersökning inleddes.

1.2   Registrering

Registrering

| (5) | Till följd av en begäran från klaganden, som åtföljdes av nödvändig bevisning, offentliggjorde kommissionen den 10 augusti 2016 genomförandeförordning (EU) 2016/1357 (4) genom vilken import av grovplåt med ursprung i Kina görs till föremål för registrering från och med den 11 augusti 2016 (nedan kallad förordningen om registrering). |
| --- | --- |

(5)

Till följd av en begäran från klaganden, som åtföljdes av nödvändig bevisning, offentliggjorde kommissionen den 10 augusti 2016 genomförandeförordning (EU) 2016/1357 (4) genom vilken import av grovplåt med ursprung i Kina görs till föremål för registrering från och med den 11 augusti 2016 (nedan kallad förordningen om registrering).

4

förordningen om registrering

1.3   Berörda parter

Berörda parter

| (6) | I tillkännagivandet om inledande uppmanade kommissionen berörda parter att delta i undersökningen. Dessutom informerade kommissionen uttryckligen klaganden, andra kända unionstillverkare, kända exporterande tillverkare, de kinesiska myndigheterna, kända importörer, leverantörer och användare, handlare samt intresseorganisationer om inledandet av undersökningen och inbjöd dem att delta. |
| --- | --- |

(6)

I tillkännagivandet om inledande uppmanade kommissionen berörda parter att delta i undersökningen. Dessutom informerade kommissionen uttryckligen klaganden, andra kända unionstillverkare, kända exporterande tillverkare, de kinesiska myndigheterna, kända importörer, leverantörer och användare, handlare samt intresseorganisationer om inledandet av undersökningen och inbjöd dem att delta.

| (7) | De berörda parterna gavs möjlighet att lämna skriftliga synpunkter om inledandet av undersökningen och att begära att bli hörda av kommissionen och/eller förhörsombudet för handelspolitiska förfaranden. |
| --- | --- |

(7)

De berörda parterna gavs möjlighet att lämna skriftliga synpunkter om inledandet av undersökningen och att begära att bli hörda av kommissionen och/eller förhörsombudet för handelspolitiska förfaranden.

| (8) | Kommissionen underrättade också tillverkare i Australien, Brasilien, Kanada, Indien, Japan, Sydkorea, Malaysia, Mexiko, Ryssland, f.d. jugoslaviska republiken Makedonien, Ukraina och Förenta staterna om inledandet och inbjöd dem att delta. |
| --- | --- |

(8)

Kommissionen underrättade också tillverkare i Australien, Brasilien, Kanada, Indien, Japan, Sydkorea, Malaysia, Mexiko, Ryssland, f.d. jugoslaviska republiken Makedonien, Ukraina och Förenta staterna om inledandet och inbjöd dem att delta.

| (9) | I tillkännagivandet om inledande underrättade kommissionen de berörda parterna om att den hade för avsikt att använda Förenta staterna som tredjeland med marknadsekonomi (nedan kallat jämförbart land) i den mening som avses i artikel 2.7 a i grundförordningen. |
| --- | --- |

(9)

I tillkännagivandet om inledande underrättade kommissionen de berörda parterna om att den hade för avsikt att använda Förenta staterna som tredjeland med marknadsekonomi (nedan kallat jämförbart land) i den mening som avses i artikel 2.7 a i grundförordningen.

jämförbart land

| (10) | De berörda parterna gavs möjlighet att lämna synpunkter på lämpligheten av valet av jämförbart land och att begära att bli hörda av kommissionen och/eller förhörsombudet för handelspolitiska förfaranden. |
| --- | --- |

(10)

De berörda parterna gavs möjlighet att lämna synpunkter på lämpligheten av valet av jämförbart land och att begära att bli hörda av kommissionen och/eller förhörsombudet för handelspolitiska förfaranden.

1.4   Stickprov

Stickprov

| (11) | I tillkännagivandet om inledande uppgav kommissionen att den eventuellt skulle komma att göra ett urval bland de exporterande tillverkarna, unionstillverkarna och de icke-närstående importörerna i unionen i enlighet med artikel 17 i grundförordningen. |
| --- | --- |

(11)

I tillkännagivandet om inledande uppgav kommissionen att den eventuellt skulle komma att göra ett urval bland de exporterande tillverkarna, unionstillverkarna och de icke-närstående importörerna i unionen i enlighet med artikel 17 i grundförordningen.

1.4.1   Stickprovsförfarande avseende unionstillverkare

Stickprovsförfarande avseende unionstillverkare

| (12) | I tillkännagivandet om inledande angav kommissionen att den hade gjort ett preliminärt urval av unionstillverkare. Kommissionen hade gjort urvalet på grundval av de största representativa försäljningsvolymerna av den likadana produkten under undersökningsperioden, och hade därvid säkerställt geografisk spridning. |
| --- | --- |

(12)

I tillkännagivandet om inledande angav kommissionen att den hade gjort ett preliminärt urval av unionstillverkare. Kommissionen hade gjort urvalet på grundval av de största representativa försäljningsvolymerna av den likadana produkten under undersökningsperioden, och hade därvid säkerställt geografisk spridning.

| (13) | Det preliminära urvalet bestod av tre unionstillverkare i tre olika medlemsstater, vilka svarade för mer än 26 % av den sammanlagda försäljningen av grovplåt hos de unionstillverkare som svarade i samband med fastställandet av representativitet. Kommissionen uppmanade berörda parter att lämna synpunkter på det preliminära urvalet. |
| --- | --- |

(13)

Det preliminära urvalet bestod av tre unionstillverkare i tre olika medlemsstater, vilka svarade för mer än 26 % av den sammanlagda försäljningen av grovplåt hos de unionstillverkare som svarade i samband med fastställandet av representativitet. Kommissionen uppmanade berörda parter att lämna synpunkter på det preliminära urvalet.

| (14) | Klaganden och även det berörda företaget självt framhöll att det inte var lämpligt att Metinvest Trametal Spa (nedan kallat Trametal) ingick i urvalet, eftersom det företaget inte är ett integrerat stålverk utan är verksamt med att omvalsa plattor som köpts in från ett närstående företag i Ukraina, och det hävdades därför att företaget inte är representativt för unionsindustrin. |
| --- | --- |

(14)

Klaganden och även det berörda företaget självt framhöll att det inte var lämpligt att Metinvest Trametal Spa (nedan kallat Trametal) ingick i urvalet, eftersom det företaget inte är ett integrerat stålverk utan är verksamt med att omvalsa plattor som köpts in från ett närstående företag i Ukraina, och det hävdades därför att företaget inte är representativt för unionsindustrin.

Trametal

| (15) | Unionsindustrin består av både integrerade stålverk och omvalsare, och båda typerna av unionstillverkare står bakom klagomålet. Största delen av den grovplåt som tillverkas av unionsindustrin tillverkas dock i integrerade stålverk. |
| --- | --- |

(15)

Unionsindustrin består av både integrerade stålverk och omvalsare, och båda typerna av unionstillverkare står bakom klagomålet. Största delen av den grovplåt som tillverkas av unionsindustrin tillverkas dock i integrerade stålverk.

| (16) | Kommissionen konstaterade dessutom att Trametal erhåller plattor – det viktigaste insatsmaterialet som i regel utgör ca 70 % av de totala kostnaderna – från sitt närstående företag i Ukraina. Därför påverkas framför allt indikatorer för kostnader och lönsamhet direkt av detta förhållande och av prestandan hos och den särskilda situationen för det närstående ukrainska företag som levererar plattorna. |
| --- | --- |

(16)

Kommissionen konstaterade dessutom att Trametal erhåller plattor – det viktigaste insatsmaterialet som i regel utgör ca 70 % av de totala kostnaderna – från sitt närstående företag i Ukraina. Därför påverkas framför allt indikatorer för kostnader och lönsamhet direkt av detta förhållande och av prestandan hos och den särskilda situationen för det närstående ukrainska företag som levererar plattorna.

| (17) | Kommissionen noterar dock att situationen för båda typerna av unionstillverkare – integrerade stålverk och omvalsare – till fullo avspeglas i de makroekonomiska indikatorer som beskrivs i skälen 105–124. |
| --- | --- |

(17)

Kommissionen noterar dock att situationen för båda typerna av unionstillverkare – integrerade stålverk och omvalsare – till fullo avspeglas i de makroekonomiska indikatorer som beskrivs i skälen 105–124.

| (18) | Av de orsaker som anges i skälen 14–16 anser kommissionen emellertid preliminärt att den särskilda situationen för Trametal är inte representativ för unionsindustrin och att de mikroekonomiska indikatorer som beskrivs i skälen 125–138 inte borde påverkas av denna situation. |
| --- | --- |

(18)

Av de orsaker som anges i skälen 14–16 anser kommissionen emellertid preliminärt att den särskilda situationen för Trametal är inte representativ för unionsindustrin och att de mikroekonomiska indikatorer som beskrivs i skälen 125–138 inte borde påverkas av denna situation.

| (19) | Kommissionen fann denna synpunkt vara motiverad, och efter att kommissionen beaktat de tillgängliga preliminära uppgifterna om skada ersattes Trametal i urvalet med Ilsenburger Grobblech GmbH, den näst största unionstillverkaren med avseende på försäljningsvolym i unionen under undersökningsperioden enligt definitionen i skäl 28. |
| --- | --- |

(19)

Kommissionen fann denna synpunkt vara motiverad, och efter att kommissionen beaktat de tillgängliga preliminära uppgifterna om skada ersattes Trametal i urvalet med Ilsenburger Grobblech GmbH, den näst största unionstillverkaren med avseende på försäljningsvolym i unionen under undersökningsperioden enligt definitionen i skäl 28.

| (20) | Den 7 mars 2016 gjorde kommissionen ett meddelande tillgängligt för berörda parter i vilket man förklarade skälen till att urvalet ändrades och räknade upp de företag som ingick i det reviderade urvalet. Inga berörda parter lämnade synpunkter på det slutliga urvalet. |
| --- | --- |

(20)

Den 7 mars 2016 gjorde kommissionen ett meddelande tillgängligt för berörda parter i vilket man förklarade skälen till att urvalet ändrades och räknade upp de företag som ingick i det reviderade urvalet. Inga berörda parter lämnade synpunkter på det slutliga urvalet.

1.4.2   Stickprovsförfarande avseende importörer

Stickprovsförfarande avseende importörer

| (21) | För att kommissionen skulle kunna avgöra om ett stickprovsförfarande var nödvändigt och i så fall göra ett urval, begärde den att de icke-närstående importörerna skulle lämna de uppgifter som anges i tillkännagivandet om inledande. |
| --- | --- |

(21)

För att kommissionen skulle kunna avgöra om ett stickprovsförfarande var nödvändigt och i så fall göra ett urval, begärde den att de icke-närstående importörerna skulle lämna de uppgifter som anges i tillkännagivandet om inledande.

| (22) | Sex importörer lämnade de begärda uppgifterna och samtyckte till att ingå i urvalet. Tre av dem valdes ut. |
| --- | --- |

(22)

Sex importörer lämnade de begärda uppgifterna och samtyckte till att ingå i urvalet. Tre av dem valdes ut.

1.4.3   Stickprovsförfarande avseende exporterande tillverkare i Kina

Stickprovsförfarande avseende exporterande tillverkare i Kina

| (23) | För att kunna avgöra om ett stickprovsförfarande var nödvändigt och i så fall göra ett urval uppmanade kommissionen alla exporterande tillverkare i Kina att lämna de uppgifter som angavs i tillkännagivandet om inledande. Kommissionen bad dessutom Kinas delegation vid Europeiska unionen att identifiera och/eller kontakta exporterande tillverkare som skulle kunna vara intresserade av att delta i undersökningen. |
| --- | --- |

(23)

För att kunna avgöra om ett stickprovsförfarande var nödvändigt och i så fall göra ett urval uppmanade kommissionen alla exporterande tillverkare i Kina att lämna de uppgifter som angavs i tillkännagivandet om inledande. Kommissionen bad dessutom Kinas delegation vid Europeiska unionen att identifiera och/eller kontakta exporterande tillverkare som skulle kunna vara intresserade av att delta i undersökningen.

| (24) | Fjorton exporterande tillverkare i Kina lämnade de begärda uppgifterna och samtyckte till att ingå i urvalet. I enlighet med artikel 17.1 i grundförordningen gjorde kommissionen ett urval av tre företag på grundval av den största representativa exportvolym till unionen som rimligen kunde undersökas inom den tid som stod till förfogande. I enlighet med artikel 17.2 i grundförordningen skedde ett samråd om urvalet med alla kända berörda exporterande tillverkare och de kinesiska myndigheterna. Inga synpunkter inkom, och urvalet bekräftades därför. |
| --- | --- |

(24)

Fjorton exporterande tillverkare i Kina lämnade de begärda uppgifterna och samtyckte till att ingå i urvalet. I enlighet med artikel 17.1 i grundförordningen gjorde kommissionen ett urval av tre företag på grundval av den största representativa exportvolym till unionen som rimligen kunde undersökas inom den tid som stod till förfogande. I enlighet med artikel 17.2 i grundförordningen skedde ett samråd om urvalet med alla kända berörda exporterande tillverkare och de kinesiska myndigheterna. Inga synpunkter inkom, och urvalet bekräftades därför.

1.5   Enskild undersökning

Enskild undersökning

| (25) | Sex grupper av exporterande tillverkare i Kina angav att de önskade begära en individuell undersökning i enlighet med artikel 17.3 i grundförordningen. Ingen av dem besvarade dock frågeformuläret, vilket innebar att inga begäranden om individuell undersökning inkom. |
| --- | --- |

(25)

Sex grupper av exporterande tillverkare i Kina angav att de önskade begära en individuell undersökning i enlighet med artikel 17.3 i grundförordningen. Ingen av dem besvarade dock frågeformuläret, vilket innebar att inga begäranden om individuell undersökning inkom.

1.6   Svar på frågeformuläret

Svar på frågeformuläret

| (26) | Kommissionen sände frågeformulär till alla parter som såvitt känt var berörda och till alla övriga företag som gav sig till känna inom de tidsfrister som angavs i tillkännagivandet om inledande. Svar på frågeformuläret mottogs från tre unionstillverkare, sex icke-närstående importörer, tio användare, en grupp stålcentraler, de tre kinesiska exporterande tillverkare som ingick i urvalet och två tillverkare i olika jämförbara länder. |
| --- | --- |

(26)

Kommissionen sände frågeformulär till alla parter som såvitt känt var berörda och till alla övriga företag som gav sig till känna inom de tidsfrister som angavs i tillkännagivandet om inledande. Svar på frågeformuläret mottogs från tre unionstillverkare, sex icke-närstående importörer, tio användare, en grupp stålcentraler, de tre kinesiska exporterande tillverkare som ingick i urvalet och två tillverkare i olika jämförbara länder.

1.7   Kontrollbesök

Kontrollbesök

| (27) | Kommissionen inhämtade och kontrollerade alla uppgifter som den bedömde var nödvändiga för ett preliminärt fastställande av dumpning, därav vållad skada och unionens intresse. Kontrollbesök enligt artikel 16 i grundförordningen genomfördes på plats hos följande parter:






  — | Intresseorganisation:






  — | Eurofer, Bryssel, Belgien |
| --- | --- | --- | --- |

(27)

Kommissionen inhämtade och kontrollerade alla uppgifter som den bedömde var nödvändiga för ett preliminärt fastställande av dumpning, därav vållad skada och unionens intresse. Kontrollbesök enligt artikel 16 i grundförordningen genomfördes på plats hos följande parter:

—

Intresseorganisation:

—

Eurofer, Bryssel, Belgien

| — | Unionstillverkare:






  — | Aktiengesellschaft der Dillinger Hüttenwerke, Dillingen, Tyskland |
| --- | --- | --- |

—

Unionstillverkare:

—

Aktiengesellschaft der Dillinger Hüttenwerke, Dillingen, Tyskland

| — | Ilsenburger Grobblech GmbH, Ilsenburg, Tyskland |
| --- | --- |

—

Ilsenburger Grobblech GmbH, Ilsenburg, Tyskland

| — | Tata Steel UK Ltd (5), Scunthorpe, Förenade kungariket |
| --- | --- |

—

Tata Steel UK Ltd (5), Scunthorpe, Förenade kungariket

5

| — | Exporterande tillverkare i Kina:






  — | Nanjing Iron and Steel Co., Ltd, |
| --- | --- | --- |

—

Exporterande tillverkare i Kina:

—

Nanjing Iron and Steel Co., Ltd,

| — | Minmetals Yingkou Medium Plate Co., Ltd, |
| --- | --- |

—

Minmetals Yingkou Medium Plate Co., Ltd,

| — | Wuyang Iron and Steel Co., Ltd och Wuyang New Heavy & Wide Steel Plate Co., Ltd |
| --- | --- |

—

Wuyang Iron and Steel Co., Ltd och Wuyang New Heavy & Wide Steel Plate Co., Ltd

| — | Tillverkare i det jämförbara landet:






  — | Bluescope Steel Australia, Port Kembla, Australien |
| --- | --- | --- |

—

Tillverkare i det jämförbara landet:

—

Bluescope Steel Australia, Port Kembla, Australien

1.8   Undersökningsperiod och skadeundersökningsperiod

Undersökningsperiod och skadeundersökningsperiod

| (28) | Undersökningen av dumpning och skada omfattade perioden från och med den 1 januari 2015 till och med den 31 december 2015 (nedan kallad undersökningsperioden eller i tabeller UP). |
| --- | --- |

(28)

Undersökningen av dumpning och skada omfattade perioden från och med den 1 januari 2015 till och med den 31 december 2015 (nedan kallad undersökningsperioden eller i tabeller UP).

undersökningsperioden

UP

| (29) | Undersökningen av de tendenser som är av betydelse för fastställandet av skada omfattade perioden från och med den 1 januari 2012 till och med slutet av undersökningsperioden (nedan kallad skadeundersökningsperioden). |
| --- | --- |

(29)

Undersökningen av de tendenser som är av betydelse för fastställandet av skada omfattade perioden från och med den 1 januari 2012 till och med slutet av undersökningsperioden (nedan kallad skadeundersökningsperioden).

skadeundersökningsperioden

2.   BERÖRD PRODUKT OCH LIKADAN PRODUKT

BERÖRD PRODUKT OCH LIKADAN PRODUKT

2.1   Berörd produkt

Berörd produkt

| (30) | Den berörda produkten är platta produkter av olegerat och legerat stål (utom rostfritt stål, kisellegerat stål, verktygsstål eller snabbstål), varmvalsade och varken pläterade, på annat sätt metallöverdragna eller försedda med annat överdrag, inte i ringar eller rullar, med en tjocklek av mer än 10 mm och en bredd av minst 600 mm eller en tjocklek av minst 4,75 mm men högst 10 mm och en bredd av minst 2 050 mm, som för närvarande klassificeras enligt KN-nummer ex 7208 51 20, ex 7208 51 91, ex 7208 51 98, ex 7208 52 91, ex 7208 90 20, ex 7208 90 80, 7225 40 40, ex 7225 40 60 och ex 7225 99 00 (nedan kallat grovplåt) med ursprung i Kina. |
| --- | --- |

(30)

Den berörda produkten är platta produkter av olegerat och legerat stål (utom rostfritt stål, kisellegerat stål, verktygsstål eller snabbstål), varmvalsade och varken pläterade, på annat sätt metallöverdragna eller försedda med annat överdrag, inte i ringar eller rullar, med en tjocklek av mer än 10 mm och en bredd av minst 600 mm eller en tjocklek av minst 4,75 mm men högst 10 mm och en bredd av minst 2 050 mm, som för närvarande klassificeras enligt KN-nummer ex 7208 51 20, ex 7208 51 91, ex 7208 51 98, ex 7208 52 91, ex 7208 90 20, ex 7208 90 80, 7225 40 40, ex 7225 40 60 och ex 7225 99 00 (nedan kallat grovplåt) med ursprung i Kina.

grovplåt

| (31) | Grovplåt används vid tillverkning av bygg- och anläggningsutrustning, gruvutrustning och avverkningsutrustning, tryckkärl, olje- och gasledningar, fartyg samt broar och byggnader. |
| --- | --- |

(31)

Grovplåt används vid tillverkning av bygg- och anläggningsutrustning, gruvutrustning och avverkningsutrustning, tryckkärl, olje- och gasledningar, fartyg samt broar och byggnader.

2.2   Likadan produkt

Likadan produkt

| (32) | Undersökningen visade att följande produkter har samma grundläggande fysiska egenskaper och samma grundläggande användningsområden:






  a) | Den berörda produkten. |
| --- | --- | --- |

(32)

Undersökningen visade att följande produkter har samma grundläggande fysiska egenskaper och samma grundläggande användningsområden:

a)

Den berörda produkten.

| b) | Den produkt som tillverkas och säljs på hemmamarknaden i Australien. |
| --- | --- |

b)

Den produkt som tillverkas och säljs på hemmamarknaden i Australien.

| c) | Den produkt som tillverkas och säljs inom unionen av unionsindustrin. |
| --- | --- |

c)

Den produkt som tillverkas och säljs inom unionen av unionsindustrin.

| (33) | Kommissionen har därför preliminärt beslutat att dessa produkter är likadana produkter i den mening som avses i artikel 1.4 i grundförordningen. |
| --- | --- |

(33)

Kommissionen har därför preliminärt beslutat att dessa produkter är likadana produkter i den mening som avses i artikel 1.4 i grundförordningen.

2.3   Invändningar gällande produktdefinitionen

Invändningar gällande produktdefinitionen

| (34) | En berörd part hävdade att produktdefinitionen är alltför bred. I synnerhet gjorde den gällande att produktdefinitionen bör begränsas till s.k. ”råvarugrovplåt”, medan s.k. ”specialgrovplåt” borde uteslutas från produktdefinitionen. Till stöd för sitt påstående åberopade den berörda parten i huvudsak två argument. |
| --- | --- |

(34)

En berörd part hävdade att produktdefinitionen är alltför bred. I synnerhet gjorde den gällande att produktdefinitionen bör begränsas till s.k. ”råvarugrovplåt”, medan s.k. ”specialgrovplåt” borde uteslutas från produktdefinitionen. Till stöd för sitt påstående åberopade den berörda parten i huvudsak två argument.

| (35) | Den hävdade för det första att de uppgifter som lämnades i klagomålet främst gäller ”råvarugrovplåt”, som utgör största delen av exporten från Kina. För det andra anförde den att produktdefinitionen är bredare än definitionen av likadan produkt i artikel 1.4 i grundförordningen. |
| --- | --- |

(35)

Den hävdade för det första att de uppgifter som lämnades i klagomålet främst gäller ”råvarugrovplåt”, som utgör största delen av exporten från Kina. För det andra anförde den att produktdefinitionen är bredare än definitionen av likadan produkt i artikel 1.4 i grundförordningen.

| (36) | Kommissionen noterar i detta sammanhang att man i samband med klagomålet endast behöver lämna tillräcklig bevisning om dumpning, skada och orsakssamband. Det är därför inte nödvändigt att lämna uppgifter om det fullständiga produktsortimentet i det skedet. Att begränsa analysen till de mest sålda produktsorter som exporterades innebär inte att produktdefinitionen måste begränsas till de produkttyperna. |
| --- | --- |

(36)

Kommissionen noterar i detta sammanhang att man i samband med klagomålet endast behöver lämna tillräcklig bevisning om dumpning, skada och orsakssamband. Det är därför inte nödvändigt att lämna uppgifter om det fullständiga produktsortimentet i det skedet. Att begränsa analysen till de mest sålda produktsorter som exporterades innebär inte att produktdefinitionen måste begränsas till de produkttyperna.

| (37) | För det andra föreskrivs det visserligen i artikel 1.4 i grundförordningen att den likadana produkten måste vara identisk med eller nära påminna om den berörda produkten. Detta hänvisar emellertid inte till definitionen av den berörda produkten som sådan. De olika typerna av den berörda produkten måste endast ha samma grundläggande egenskaper, vilket är fallet här (se skäl 32). |
| --- | --- |

(37)

För det andra föreskrivs det visserligen i artikel 1.4 i grundförordningen att den likadana produkten måste vara identisk med eller nära påminna om den berörda produkten. Detta hänvisar emellertid inte till definitionen av den berörda produkten som sådan. De olika typerna av den berörda produkten måste endast ha samma grundläggande egenskaper, vilket är fallet här (se skäl 32).

| (38) | De parametrar som påstods skilja ”specialgrovplåt” från ”råvarugrovplåt” är den kemiska sammansättningen, den mekaniska/tekniska sammansättningen, leveransskicket, tjockleken samt certifiering och inspektion för fartygsbyggnadsändamål. |
| --- | --- |

(38)

De parametrar som påstods skilja ”specialgrovplåt” från ”råvarugrovplåt” är den kemiska sammansättningen, den mekaniska/tekniska sammansättningen, leveransskicket, tjockleken samt certifiering och inspektion för fartygsbyggnadsändamål.

| (39) | Med undantag av tjockleken gäller ingen av dessa parametrar de grundläggande egenskaperna hos produkten. Parten anser att alla produkter med en tjocklek av mer än 50,8 mm bör undantas från produktdefinitionen. Det enda argument som parten framfört till stöd för denna gräns för tjockleken är att klagomålet skulle ha omfattat enbart grovplåt med en tjocklek av mer än 50,8 mm, eftersom den prima facie-bevisning som lämnas i en bilaga till klagomålet om beräkningen av dumpningens omfattning är begränsad till sådana produkter. |
| --- | --- |

(39)

Med undantag av tjockleken gäller ingen av dessa parametrar de grundläggande egenskaperna hos produkten. Parten anser att alla produkter med en tjocklek av mer än 50,8 mm bör undantas från produktdefinitionen. Det enda argument som parten framfört till stöd för denna gräns för tjockleken är att klagomålet skulle ha omfattat enbart grovplåt med en tjocklek av mer än 50,8 mm, eftersom den prima facie-bevisning som lämnas i en bilaga till klagomålet om beräkningen av dumpningens omfattning är begränsad till sådana produkter.

| (40) | Det står dock klart att produktdefinitionen i klagomålet också omfattar produkter med en tjocklek av mer än 50,8 mm, eftersom definitionen av produkten inte innehåller någon övre gräns för tjockleken. Såsom anges ovan innebär det faktum att prima facie-bevisningen om dumpning omfattar endast de mest exporterade produkttyperna inte att produktdefinitionen skulle var begränsad till dessa typer. |
| --- | --- |

(40)

Det står dock klart att produktdefinitionen i klagomålet också omfattar produkter med en tjocklek av mer än 50,8 mm, eftersom definitionen av produkten inte innehåller någon övre gräns för tjockleken. Såsom anges ovan innebär det faktum att prima facie-bevisningen om dumpning omfattar endast de mest exporterade produkttyperna inte att produktdefinitionen skulle var begränsad till dessa typer.

| (41) | Kommissionen drog därför preliminärt slutsatsen att produktdefinitionen inte bör ändras. |
| --- | --- |

(41)

Kommissionen drog därför preliminärt slutsatsen att produktdefinitionen inte bör ändras.

3.   DUMPNING

DUMPNING

3.1   Normalvärde

Normalvärde

3.1.1   Marknadsekonomisk status

Marknadsekonomisk status

| (42) | Såsom anges i artikel 2.7 b i grundförordningen fastställer kommissionen i enlighet med artiklarna 2.1–6 normalvärdet för en exporterande tillverkare i Kina som uppfyller kriterierna i artikel 2.7 c och därför beviljats marknadsekonomisk status. |
| --- | --- |

(42)

Såsom anges i artikel 2.7 b i grundförordningen fastställer kommissionen i enlighet med artiklarna 2.1–6 normalvärdet för en exporterande tillverkare i Kina som uppfyller kriterierna i artikel 2.7 c och därför beviljats marknadsekonomisk status.

| (43) | Kommissionen sände ett formulär för ansökan om marknadsekonomisk status till alla exporterande tillverkare som ingick i urvalet för att ge dem möjlighet att ansöka om marknadsekonomisk status. Ingen av dem returnerade ansökningsformuläret, och därför beviljades inget av företagen marknadsekonomisk status. |
| --- | --- |

(43)

Kommissionen sände ett formulär för ansökan om marknadsekonomisk status till alla exporterande tillverkare som ingick i urvalet för att ge dem möjlighet att ansöka om marknadsekonomisk status. Ingen av dem returnerade ansökningsformuläret, och därför beviljades inget av företagen marknadsekonomisk status.

3.1.2   Jämförbart land

Jämförbart land

| (44) | Följaktligen fastställdes normalvärdet på grundval av priset eller det konstruerade värdet i ett tredjeland med marknadsekonomi i enlighet med artikel 2.7 a i grundförordningen. För detta ändamål måste ett jämförbart land väljas. |
| --- | --- |

(44)

Följaktligen fastställdes normalvärdet på grundval av priset eller det konstruerade värdet i ett tredjeland med marknadsekonomi i enlighet med artikel 2.7 a i grundförordningen. För detta ändamål måste ett jämförbart land väljas.

| (45) | I tillkännagivandet om inledande angav kommissionen att den planerade att använda Förenta staterna som jämförbart land och uppmanade berörda parter att lämna synpunkter. Inga synpunkter inkom. |
| --- | --- |

(45)

I tillkännagivandet om inledande angav kommissionen att den planerade att använda Förenta staterna som jämförbart land och uppmanade berörda parter att lämna synpunkter. Inga synpunkter inkom.

| (46) | Frågeformulär sändes till alla kända tillverkare av grovplåt i de länder som nämns i skäl 8. Två svar mottogs, ett från en tillverkare i Australien och ett från en tillverkare i Förenta staterna. |
| --- | --- |

(46)

Frågeformulär sändes till alla kända tillverkare av grovplåt i de länder som nämns i skäl 8. Två svar mottogs, ett från en tillverkare i Australien och ett från en tillverkare i Förenta staterna.

| (47) | Svaret från tillverkaren i Förenta staterna innehöll bevisning för tillverkning och försäljning på den amerikanska hemmamarknaden. |
| --- | --- |

(47)

Svaret från tillverkaren i Förenta staterna innehöll bevisning för tillverkning och försäljning på den amerikanska hemmamarknaden.

| (48) | I sitt svar på frågeformuläret upplyste den amerikanska tillverkaren kommissionen om att den normala tullsatsen på import av grovplåt till Förenta staterna är noll. Antidumpningstullar tas ut på import från Kina, och både antidumpnings- och utjämningstullar tas ut på import från Indien, Indonesien och Sydkorea. |
| --- | --- |

(48)

I sitt svar på frågeformuläret upplyste den amerikanska tillverkaren kommissionen om att den normala tullsatsen på import av grovplåt till Förenta staterna är noll. Antidumpningstullar tas ut på import från Kina, och både antidumpnings- och utjämningstullar tas ut på import från Indien, Indonesien och Sydkorea.

| (49) | Det finns sju amerikanska tillverkare på den amerikanska hemmamarknaden, och importen från Sydkorea, Tyskland, Frankrike och Kanada har en marknadsandel på 20 %. |
| --- | --- |

(49)

Det finns sju amerikanska tillverkare på den amerikanska hemmamarknaden, och importen från Sydkorea, Tyskland, Frankrike och Kanada har en marknadsandel på 20 %.

| (50) | Svaret från den australiska tillverkaren innehöll bevisning för tillverkning och försäljning på den australiska hemmamarknaden, och för att detta företag är den enda tillverkaren i Australien. Importen till Australien har en marknadsandel på 35 %. Antidumpningstullar tas ut på import från Kina, Indonesien, Japan, Sydkorea och Taiwan, men dessa tullar är låga och för vissa företag är de noll. |
| --- | --- |

(50)

Svaret från den australiska tillverkaren innehöll bevisning för tillverkning och försäljning på den australiska hemmamarknaden, och för att detta företag är den enda tillverkaren i Australien. Importen till Australien har en marknadsandel på 35 %. Antidumpningstullar tas ut på import från Kina, Indonesien, Japan, Sydkorea och Taiwan, men dessa tullar är låga och för vissa företag är de noll.

| (51) | Den australiska hemmamarknaden kan anses vara mer konkurrensutsatt eftersom importen har en större marknadsandel och importtullarna är lägre. |
| --- | --- |

(51)

Den australiska hemmamarknaden kan anses vara mer konkurrensutsatt eftersom importen har en större marknadsandel och importtullarna är lägre.

| (52) | Kommissionen drog därför i detta skede slutsatsen att Australien var ett lämpligt jämförbart land enligt artikel 2.7 a i grundförordningen. |
| --- | --- |

(52)

Kommissionen drog därför i detta skede slutsatsen att Australien var ett lämpligt jämförbart land enligt artikel 2.7 a i grundförordningen.

3.1.3   Normalvärde

Normalvärde

| (53) | Uppgifterna från den samarbetsvilliga tillverkaren i det jämförbara landet användes som grund för att fastställa normalvärdet för de exporterande tillverkare som inte beviljats marknadsekonomisk status, i enlighet med artikel 2.7 a i grundförordningen. |
| --- | --- |

(53)

Uppgifterna från den samarbetsvilliga tillverkaren i det jämförbara landet användes som grund för att fastställa normalvärdet för de exporterande tillverkare som inte beviljats marknadsekonomisk status, i enlighet med artikel 2.7 a i grundförordningen.

| (54) | Kommissionen undersökte först huruvida den totala försäljningsvolymen på hemmamarknaden för den samarbetsvilliga tillverkaren i det jämförbara landet var representativ, i enlighet med artikel 2.2 i grundförordningen. |
| --- | --- |

(54)

Kommissionen undersökte först huruvida den totala försäljningsvolymen på hemmamarknaden för den samarbetsvilliga tillverkaren i det jämförbara landet var representativ, i enlighet med artikel 2.2 i grundförordningen.

| (55) | Försäljningen på hemmamarknaden är representativ om tillverkaren i det jämförbara landet under undersökningsperioden hade en total försäljningsvolym av den likadana produkten till oberoende kunder på hemmamarknaden som utgjorde minst 5 % av den totala exportförsäljningen till unionen av den berörda produkten för varje kinesisk exporterande tillverkare som ingick i urvalet. |
| --- | --- |

(55)

Försäljningen på hemmamarknaden är representativ om tillverkaren i det jämförbara landet under undersökningsperioden hade en total försäljningsvolym av den likadana produkten till oberoende kunder på hemmamarknaden som utgjorde minst 5 % av den totala exportförsäljningen till unionen av den berörda produkten för varje kinesisk exporterande tillverkare som ingick i urvalet.

| (56) | På grundval av detta konstaterades det att den totala försäljningen för den samarbetsvilliga tillverkaren av den likadana produkten på hemmamarknaden i det jämförbara landet var representativ. |
| --- | --- |

(56)

På grundval av detta konstaterades det att den totala försäljningen för den samarbetsvilliga tillverkaren av den likadana produkten på hemmamarknaden i det jämförbara landet var representativ.

| (57) | Därefter identifierade kommissionen de produkttyper som de exporterande tillverkarna i urvalet sålde på hemmamarknaden och som var identiska eller jämförbara med de produkttyper som såldes på export till unionen. |
| --- | --- |

(57)

Därefter identifierade kommissionen de produkttyper som de exporterande tillverkarna i urvalet sålde på hemmamarknaden och som var identiska eller jämförbara med de produkttyper som såldes på export till unionen.

| (58) | Kommissionen undersökte sedan huruvida den försäljning som tillverkaren i det jämförbara landet hade på hemmamarknaden för varje produkttyp som var identisk eller jämförbar med en produkttyp som såldes på export till unionen av varje kinesisk exporterande tillverkare i urvalet var representativ, i enlighet med artikel 2.2 i grundförordningen. |
| --- | --- |

(58)

Kommissionen undersökte sedan huruvida den försäljning som tillverkaren i det jämförbara landet hade på hemmamarknaden för varje produkttyp som var identisk eller jämförbar med en produkttyp som såldes på export till unionen av varje kinesisk exporterande tillverkare i urvalet var representativ, i enlighet med artikel 2.2 i grundförordningen.

| (59) | Försäljningen på hemmamarknaden av en produkttyp är representativ om den totala försäljningsvolymen av produkttypen i fråga till oberoende kunder på hemmamarknaden under undersökningsperioden motsvarar minst 5 % av den totala exportförsäljningen till unionen av den identiska eller jämförbara produkttypen för varje kinesisk exporterande tillverkare i urvalet. |
| --- | --- |

(59)

Försäljningen på hemmamarknaden av en produkttyp är representativ om den totala försäljningsvolymen av produkttypen i fråga till oberoende kunder på hemmamarknaden under undersökningsperioden motsvarar minst 5 % av den totala exportförsäljningen till unionen av den identiska eller jämförbara produkttypen för varje kinesisk exporterande tillverkare i urvalet.

| (60) | Kommissionen fann att vissa produkttyper var representativa på denna grundval, medan andra inte var det, antingen på grund av små mängder eller av att den exporterade produkttypen inte såldes på hemmamarknaden av tillverkaren i det jämförbara landet. |
| --- | --- |

(60)

Kommissionen fann att vissa produkttyper var representativa på denna grundval, medan andra inte var det, antingen på grund av små mängder eller av att den exporterade produkttypen inte såldes på hemmamarknaden av tillverkaren i det jämförbara landet.

| (61) | Därefter fastställde kommissionen andelen lönsam försäljning till oberoende kunder på hemmamarknaden för varje produkttyp under undersökningsperioden för att avgöra om man skulle använda den faktiska försäljningen på hemmamarknaden för att beräkna normalvärdet, i enlighet med artikel 2.4 i grundförordningen. |
| --- | --- |

(61)

Därefter fastställde kommissionen andelen lönsam försäljning till oberoende kunder på hemmamarknaden för varje produkttyp under undersökningsperioden för att avgöra om man skulle använda den faktiska försäljningen på hemmamarknaden för att beräkna normalvärdet, i enlighet med artikel 2.4 i grundförordningen.

| (62) | Normalvärdet grundas på det faktiska priset på hemmamarknaden per produkttyp, oavsett om denna försäljning är lönsam eller inte, om






  1. | försäljningsvolymen för produkttypen i fråga, vid försäljning till nettopriser som är lika med eller högre än den beräknade tillverkningskostnaden, utgör mer än 80 % av den totala försäljningsvolymen för produkttypen, och |
| --- | --- | --- |

(62)

Normalvärdet grundas på det faktiska priset på hemmamarknaden per produkttyp, oavsett om denna försäljning är lönsam eller inte, om

1.

försäljningsvolymen för produkttypen i fråga, vid försäljning till nettopriser som är lika med eller högre än den beräknade tillverkningskostnaden, utgör mer än 80 % av den totala försäljningsvolymen för produkttypen, och

| 2. | det vägda genomsnittliga försäljningspriset för produkttypen i fråga är lika med eller högre än tillverkningskostnaden per enhet. |
| --- | --- |

2.

det vägda genomsnittliga försäljningspriset för produkttypen i fråga är lika med eller högre än tillverkningskostnaden per enhet.

| (63) | I detta fall är normalvärdet det vägda genomsnittet av priserna vid all försäljning på hemmamarknaden av produkttypen i fråga under undersökningsperioden. |
| --- | --- |

(63)

I detta fall är normalvärdet det vägda genomsnittet av priserna vid all försäljning på hemmamarknaden av produkttypen i fråga under undersökningsperioden.

| (64) | Normalvärdet är det faktiska priset på hemmamarknaden per produkttyp enbart för den lönsamma försäljningen på hemmamarknaden av produkttypen under undersökningsperioden, om






  1. | volymen av den lönsamma försäljningen av produkttypen i fråga utgör högst 80 % av den totala försäljningsvolymen för produkttypen, eller |
| --- | --- | --- |

(64)

Normalvärdet är det faktiska priset på hemmamarknaden per produkttyp enbart för den lönsamma försäljningen på hemmamarknaden av produkttypen under undersökningsperioden, om

1.

volymen av den lönsamma försäljningen av produkttypen i fråga utgör högst 80 % av den totala försäljningsvolymen för produkttypen, eller

| 2. | det vägda genomsnittliga priset för produkttypen i fråga är lägre än tillverkningskostnaden per enhet. |
| --- | --- |

2.

det vägda genomsnittliga priset för produkttypen i fråga är lägre än tillverkningskostnaden per enhet.

| (65) | När tillverkaren i det jämförbara landet inte sålt en produkttyp i representativa mängder, eller inte sålt produkttypen alls, eller sålt produkttypen med förlust, på sin hemmamarknad, konstruerade kommissionen normalvärdet i enlighet med artikel 2.3 och 2.6 i grundförordningen. |
| --- | --- |

(65)

När tillverkaren i det jämförbara landet inte sålt en produkttyp i representativa mängder, eller inte sålt produkttypen alls, eller sålt produkttypen med förlust, på sin hemmamarknad, konstruerade kommissionen normalvärdet i enlighet med artikel 2.3 och 2.6 i grundförordningen.

| (66) | För varje produkttyp som inte sålts i representativa mängder på hemmamarknaden konstruerades normalvärdet genom att addera genomsnittliga försäljnings- och administrationskostnader, andra allmänna kostnader samt vinst för transaktioner vid normal handel på hemmamarknaden för var och en av dessa produkttyper till deras genomsnittliga tillverkningskostnad. |
| --- | --- |

(66)

För varje produkttyp som inte sålts i representativa mängder på hemmamarknaden konstruerades normalvärdet genom att addera genomsnittliga försäljnings- och administrationskostnader, andra allmänna kostnader samt vinst för transaktioner vid normal handel på hemmamarknaden för var och en av dessa produkttyper till deras genomsnittliga tillverkningskostnad.

| (67) | För de produkttyper som inte sålts alls eller som sålts med förlust på hemmamarknaden konstruerades normalvärdet genom att addera genomsnittliga försäljnings- och administrationskostnader, andra allmänna kostnader samt vinst vid normal handel på hemmamarknaden av den likadana produkten till den genomsnittliga tillverkningskostnaden för varje produkttyp. |
| --- | --- |

(67)

För de produkttyper som inte sålts alls eller som sålts med förlust på hemmamarknaden konstruerades normalvärdet genom att addera genomsnittliga försäljnings- och administrationskostnader, andra allmänna kostnader samt vinst vid normal handel på hemmamarknaden av den likadana produkten till den genomsnittliga tillverkningskostnaden för varje produkttyp.

| (68) | I fråga om en produkttyp som inte sålts alls på hemmamarknaden i det jämförbara landet fastställdes tillverkningskostnaden på grundval av kostnaden för den billigare produkttyp som låg närmast i pris. |
| --- | --- |

(68)

I fråga om en produkttyp som inte sålts alls på hemmamarknaden i det jämförbara landet fastställdes tillverkningskostnaden på grundval av kostnaden för den billigare produkttyp som låg närmast i pris.

3.2   Exportpris

Exportpris

| (69) | I samband med kontrollbesöket kontrollerades exportpriset för varje exporterande tillverkare som ingick i urvalet. Om exporten till unionen skedde direkt till första oberoende kund eller via ett närstående handelsföretag, var exportpriset det pris som faktiskt betalats eller skulle betalas för den berörda produkten vid försäljning på export till unionen, i enlighet med artikel 2.8 i grundförordningen. |
| --- | --- |

(69)

I samband med kontrollbesöket kontrollerades exportpriset för varje exporterande tillverkare som ingick i urvalet. Om exporten till unionen skedde direkt till första oberoende kund eller via ett närstående handelsföretag, var exportpriset det pris som faktiskt betalats eller skulle betalas för den berörda produkten vid försäljning på export till unionen, i enlighet med artikel 2.8 i grundförordningen.

| (70) | En av de exporterande tillverkare som ingick i urvalet exporterade grovplåt via en närstående importör i unionen. Exportpriset för denna försäljning konstruerades i enlighet med artikel 2.9 i grundförordningen. |
| --- | --- |

(70)

En av de exporterande tillverkare som ingick i urvalet exporterade grovplåt via en närstående importör i unionen. Exportpriset för denna försäljning konstruerades i enlighet med artikel 2.9 i grundförordningen.

3.3   Jämförelse

Jämförelse

| (71) | Kommissionen jämförde normalvärdet för tillverkaren i det jämförbara landet med exportpriset fritt fabrik för de exporterande tillverkarna i urvalet. |
| --- | --- |

(71)

Kommissionen jämförde normalvärdet för tillverkaren i det jämförbara landet med exportpriset fritt fabrik för de exporterande tillverkarna i urvalet.

| (72) | När så var motiverat för att jämförelsen skulle bli rättvis justerade kommissionen normalvärdet och/eller exportpriset i enlighet med artikel 2.10 i grundförordningen för att ta hänsyn till olikheter som påverkade priserna och prisjämförbarheten. Justeringar gjordes för transportrelaterade kostnader, hantering, lastning och därmed sammanhängande kostnader, indirekta skatter, provisioner, kreditkostnader samt bankavgifter. |
| --- | --- |

(72)

När så var motiverat för att jämförelsen skulle bli rättvis justerade kommissionen normalvärdet och/eller exportpriset i enlighet med artikel 2.10 i grundförordningen för att ta hänsyn till olikheter som påverkade priserna och prisjämförbarheten. Justeringar gjordes för transportrelaterade kostnader, hantering, lastning och därmed sammanhängande kostnader, indirekta skatter, provisioner, kreditkostnader samt bankavgifter.

| (73) | För de exporterande tillverkare i urvalet som sålde till unionen via närstående handelsföretag med liknande funktioner som en agent som arbetar på provisionsbasis gjordes en justering i enlighet med artikel 2.10 i) i grundförordningen. |
| --- | --- |

(73)

För de exporterande tillverkare i urvalet som sålde till unionen via närstående handelsföretag med liknande funktioner som en agent som arbetar på provisionsbasis gjordes en justering i enlighet med artikel 2.10 i) i grundförordningen.

3.4   Dumpningsmarginaler

Dumpningsmarginaler

| (74) | För de exporterande tillverkare som ingick i urvalet jämförde kommissionen det vägda genomsnittliga normalvärdet för varje typ av den likadana produkten med det vägda genomsnittliga exportpriset för motsvarande typ av den berörda produkten, i enlighet med artikel 2.11 och 2.12 i grundförordningen. |
| --- | --- |

(74)

För de exporterande tillverkare som ingick i urvalet jämförde kommissionen det vägda genomsnittliga normalvärdet för varje typ av den likadana produkten med det vägda genomsnittliga exportpriset för motsvarande typ av den berörda produkten, i enlighet med artikel 2.11 och 2.12 i grundförordningen.

| (75) | På grundval av detta fastställdes följande preliminära vägda genomsnittliga dumpningsmarginaler, uttryckta i procent av priset cif (kostnader, försäkring och frakt) vid unionens gräns, före tull:

  Tabell 1


  Dumpningsmarginaler, urvalet







  Företag | Preliminär dumpningsmarginal |
| --- | --- | --- |
| Nanjing Iron and Steel Co., Ltd | 120,1 % |
| Minmetals Yingkou Medium Plate Co., Ltd | 126,0 % |
| Wuyang Iron and Steel Co., Ltd och Wuyang New Heavy & Wide Steel Plate Co., Ltd | 127,6 % |

(75)

På grundval av detta fastställdes följande preliminära vägda genomsnittliga dumpningsmarginaler, uttryckta i procent av priset cif (kostnader, försäkring och frakt) vid unionens gräns, före tull:

Tabell 1

Tabell 1

Dumpningsmarginaler, urvalet

Dumpningsmarginaler, urvalet

Företag

Preliminär dumpningsmarginal

Nanjing Iron and Steel Co., Ltd

120,1 %

Minmetals Yingkou Medium Plate Co., Ltd

126,0 %

Wuyang Iron and Steel Co., Ltd och Wuyang New Heavy & Wide Steel Plate Co., Ltd

127,6 %

| (76) | För de samarbetsvilliga exporterande tillverkare som inte ingick i urvalet beräknade kommissionen den vägda genomsnittliga dumpningsmarginalen för de exporterande tillverkarna i urvalet, i enlighet med artikel 9.6 i grundförordningen. |
| --- | --- |

(76)

För de samarbetsvilliga exporterande tillverkare som inte ingick i urvalet beräknade kommissionen den vägda genomsnittliga dumpningsmarginalen för de exporterande tillverkarna i urvalet, i enlighet med artikel 9.6 i grundförordningen.

| (77) | På denna grundval är den preliminära dumpningsmarginalen för de samarbetsvilliga exporterande tillverkare som inte ingick i urvalet 125,5 %. |
| --- | --- |

(77)

På denna grundval är den preliminära dumpningsmarginalen för de samarbetsvilliga exporterande tillverkare som inte ingick i urvalet 125,5 %.

| (78) | För alla övriga exporterande tillverkare i Kina fastställde kommissionen dumpningsmarginalen på grundval av tillgängliga uppgifter i enlighet med artikel 18 i grundförordningen. |
| --- | --- |

(78)

För alla övriga exporterande tillverkare i Kina fastställde kommissionen dumpningsmarginalen på grundval av tillgängliga uppgifter i enlighet med artikel 18 i grundförordningen.

| (79) | Kommissionen fastställde först nivån på samarbetsviljan hos de exporterande tillverkarna i Kina. Nivån på samarbetsviljan fastställs på grundval av de samarbetsvilliga exporterande tillverkarnas exportvolym till unionen i procent av den totala volymen – enligt Eurostats importstatistik – av importen från det berörda landet till unionen. |
| --- | --- |

(79)

Kommissionen fastställde först nivån på samarbetsviljan hos de exporterande tillverkarna i Kina. Nivån på samarbetsviljan fastställs på grundval av de samarbetsvilliga exporterande tillverkarnas exportvolym till unionen i procent av den totala volymen – enligt Eurostats importstatistik – av importen från det berörda landet till unionen.

| (80) | Nivån på samarbetsviljan var hög i detta fall, eftersom exporten från de samarbetsvilliga exporterande producenterna utgjorde ca 87 % av den totala exporten till unionen under undersökningsperioden. På grundval av detta beslutade kommissionen att fastställa dumpningsmarginalen för alla övriga företag till samma nivå som för det företag i urvalet som hade högst dumpningsmarginal. |
| --- | --- |

(80)

Nivån på samarbetsviljan var hög i detta fall, eftersom exporten från de samarbetsvilliga exporterande producenterna utgjorde ca 87 % av den totala exporten till unionen under undersökningsperioden. På grundval av detta beslutade kommissionen att fastställa dumpningsmarginalen för alla övriga företag till samma nivå som för det företag i urvalet som hade högst dumpningsmarginal.

| (81) | De preliminära dumpningsmarginalerna, uttryckta i procent av priset cif vid unionens gräns, före tull, har fastställts till följande:

  Tabell 2


  Dumpningsmarginaler, alla







  Företag | Preliminär dumpningsmarginal |
| --- | --- | --- |
| Nanjing Iron and Steel Co., Ltd | 120,1 % |
| Minmetals Yingkou Medium Plate Co., Ltd | 126,0 % |
| Wuyang Iron and Steel Co., Ltd och Wuyang New Heavy & Wide Steel Plate Co., Ltd | 127,6 % |
| Andra samarbetsvilliga företag som inte ingick i urvalet | 125,5 % |
| Alla övriga företag | 127,6 % |

(81)

De preliminära dumpningsmarginalerna, uttryckta i procent av priset cif vid unionens gräns, före tull, har fastställts till följande:

Tabell 2

Tabell 2

Dumpningsmarginaler, alla

Dumpningsmarginaler, alla

Företag

Preliminär dumpningsmarginal

Nanjing Iron and Steel Co., Ltd

120,1 %

Minmetals Yingkou Medium Plate Co., Ltd

126,0 %

Wuyang Iron and Steel Co., Ltd och Wuyang New Heavy & Wide Steel Plate Co., Ltd

127,6 %

Andra samarbetsvilliga företag som inte ingick i urvalet

125,5 %

Alla övriga företag

127,6 %

4.   SKADA

SKADA

4.1   Definition av unionsindustrin och unionstillverkning

Definition av unionsindustrin och unionstillverkning

| (82) | Den likadana produkten tillverkades av 30 unionstillverkare under undersökningsperioden. Dessa tillverkare utgör unionsindustrin i den mening som avses i artikel 4.1 i grundförordningen. |
| --- | --- |

(82)

Den likadana produkten tillverkades av 30 unionstillverkare under undersökningsperioden. Dessa tillverkare utgör unionsindustrin i den mening som avses i artikel 4.1 i grundförordningen.

| (83) | Av dem samarbetade 26 i stickprovsförfarandet. Dessa samarbetsvilliga unionstillverkare står för omkring 94 % av unionens sammanlagda tillverkning och unionsindustrins sammanlagda försäljning av den likadana produkten under undersökningsperioden. |
| --- | --- |

(83)

Av dem samarbetade 26 i stickprovsförfarandet. Dessa samarbetsvilliga unionstillverkare står för omkring 94 % av unionens sammanlagda tillverkning och unionsindustrins sammanlagda försäljning av den likadana produkten under undersökningsperioden.

| (84) | Unionens sammanlagda tillverkning av den likadana produkten under undersökningsperioden uppgår till cirka 10,3 miljoner ton. Kommissionen fastställde siffran på grundval av all tillgänglig information om unionsindustrin, såsom klagomålet, kontrollerade svar på frågeformuläret från unionstillverkare som ingick i urvalet och kontrollerade inlagor från Eurofer. |
| --- | --- |

(84)

Unionens sammanlagda tillverkning av den likadana produkten under undersökningsperioden uppgår till cirka 10,3 miljoner ton. Kommissionen fastställde siffran på grundval av all tillgänglig information om unionsindustrin, såsom klagomålet, kontrollerade svar på frågeformuläret från unionstillverkare som ingick i urvalet och kontrollerade inlagor från Eurofer.

| (85) | Såsom anges i skäl 1 valdes tre unionstillverkare ut till urvalet, vilka representerar cirka 28,5 % av unionsindustrins totala försäljning och unionens totala produktionsvolym av den likadana produkten under undersökningsperioden. |
| --- | --- |

(85)

Såsom anges i skäl 1 valdes tre unionstillverkare ut till urvalet, vilka representerar cirka 28,5 % av unionsindustrins totala försäljning och unionens totala produktionsvolym av den likadana produkten under undersökningsperioden.

4.2   Förbrukning i unionen

Förbrukning i unionen

| (86) | Kommissionen fastställde förbrukningen i unionen på grundval av importstatistik från Eurostat och kontrollerade försäljningsuppgifter från unionsindustrin. |
| --- | --- |

(86)

Kommissionen fastställde förbrukningen i unionen på grundval av importstatistik från Eurostat och kontrollerade försäljningsuppgifter från unionsindustrin.

| (87) | Förbrukningen av grovplåt i unionen utvecklades på följande sätt:

  Tabell 3


  Förbrukning i unionen (i ton) | 2012 | 2013 | 2014 | UP (2015) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| EU:s totala förbrukning (i ton) | 8 991 777 | 8 423 747 | 8 820 363 | 9 467 177 |
| Index (2012 = 100) | 100 | 94 | 98 | 105 |
| Källa: Eurostat, kontrollerade inlagor från Eurofer och svar på frågeformuläret. |

(87)

Förbrukningen av grovplåt i unionen utvecklades på följande sätt:

Tabell 3

Tabell 3

Förbrukning i unionen (i ton)

Förbrukning i unionen (i ton)

2012

2013

2014

UP (2015)

EU:s totala förbrukning (i ton)

8 991 777

8 423 747

8 820 363

9 467 177

Index (2012 = 100)

Index (2012 = 100)

100

100

94

94

98

98

105

105

Källa: Eurostat, kontrollerade inlagor från Eurofer och svar på frågeformuläret.

Källa:

| (88) | Unionsförbrukningen sjönk med 5 % under skadeundersökningsperioden. En årlig bedömning visar en inledande nedgång på 6 % mellan 2012 och 2013 och därefter en återhämtning under 2014 och under undersökningsperioden med 11 procentenheter, dvs. över 1 miljon ton. |
| --- | --- |

(88)

Unionsförbrukningen sjönk med 5 % under skadeundersökningsperioden. En årlig bedömning visar en inledande nedgång på 6 % mellan 2012 och 2013 och därefter en återhämtning under 2014 och under undersökningsperioden med 11 procentenheter, dvs. över 1 miljon ton.

| (89) | Unionstillverkarnas företagsinterna användning är försumbar, eftersom den utgör mindre än 0,5 % av förbrukningen i unionen under skadeundersökningsperioden. Skadeindikatorerna bedöms därför för hela unionsmarknaden, inklusive de mängder som unionstillverkarna använder internt. |
| --- | --- |

(89)

Unionstillverkarnas företagsinterna användning är försumbar, eftersom den utgör mindre än 0,5 % av förbrukningen i unionen under skadeundersökningsperioden. Skadeindikatorerna bedöms därför för hela unionsmarknaden, inklusive de mängder som unionstillverkarna använder internt.

4.3   Importens volym och marknadsandel

Importens volym och marknadsandel

| (90) | Kommissionen fastställde importvolymen på grundval av uppgifter från Eurostats databas. Importens marknadsandel fastställdes sedan genom att importvolymerna jämfördes med förbrukningen i unionen, som framgår av tabell 3 i skäl 87. |
| --- | --- |

(90)

Kommissionen fastställde importvolymen på grundval av uppgifter från Eurostats databas. Importens marknadsandel fastställdes sedan genom att importvolymerna jämfördes med förbrukningen i unionen, som framgår av tabell 3 i skäl 87.

| (91) | Importen av grovplåt till unionen utvecklades på följande sätt:

  Tabell 4


  Importvolym (i ton) och marknadsandel | 2012 | 2013 | 2014 | UP (2015) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Importvolym från Kina (i ton) | 410 583 | 343 545 | 693 117 | 1 359 143 |
| Index (2012 = 100) | 100 | 84 | 169 | 331 |
| Kinas marknadsandel | 4,6 % | 4,1 % | 7,9 % | 14,4 % |
| Index (2012 = 100) | 100 | 89 | 172 | 314 |
| Källa: Eurostat, kontrollerade inlagor från Eurofer och svar på frågeformuläret. |

(91)

Importen av grovplåt till unionen utvecklades på följande sätt:

Tabell 4

Tabell 4

Importvolym (i ton) och marknadsandel

Importvolym (i ton) och marknadsandel

2012

2013

2014

UP (2015)

Importvolym från Kina (i ton)

410 583

343 545

693 117

1 359 143

Index (2012 = 100)

Index (2012 = 100)

100

100

84

84

169

169

331

331

Kinas marknadsandel

4,6 %

4,1 %

7,9 %

14,4 %

Index (2012 = 100)

Index (2012 = 100)

100

100

89

89

172

172

314

314

Källa: Eurostat, kontrollerade inlagor från Eurofer och svar på frågeformuläret.

Källa:

| (92) | Importvolymen från Kina steg med 231 % under skadeundersökningsperioden. Efter en minskning på 16 % mellan 2012 och 2013 ökade importen från Kina kraftigt med 85 procentenheter 2014 och ökade ytterligare med 162 procentenheter under undersökningsperioden. |
| --- | --- |

(92)

Importvolymen från Kina steg med 231 % under skadeundersökningsperioden. Efter en minskning på 16 % mellan 2012 och 2013 ökade importen från Kina kraftigt med 85 procentenheter 2014 och ökade ytterligare med 162 procentenheter under undersökningsperioden.

| (93) | Den inledande minskningen av exporten från Kina mellan 2012 och 2013 berodde på den minskade förbrukningen på unionsmarknaden, som framgår av tabell 3 i skäl 87. Efter 2013 skedde ett dynamiskt uppsving på unionsmarknaden, som växte med över 1 miljon ton mellan 2013 och undersökningsperioden. Denna ökning absorberades nästan uteslutande av importen från Kina, som även den ökade med över 1 miljon ton under samma period. |
| --- | --- |

(93)

Den inledande minskningen av exporten från Kina mellan 2012 och 2013 berodde på den minskade förbrukningen på unionsmarknaden, som framgår av tabell 3 i skäl 87. Efter 2013 skedde ett dynamiskt uppsving på unionsmarknaden, som växte med över 1 miljon ton mellan 2013 och undersökningsperioden. Denna ökning absorberades nästan uteslutande av importen från Kina, som även den ökade med över 1 miljon ton under samma period.

| (94) | Samtidigt mer än tredubblades den andel av EU-marknaden som innehas av import från Kina, från 4,6 % år 2012 till 14,4 % under undersökningsperioden. |
| --- | --- |

(94)

Samtidigt mer än tredubblades den andel av EU-marknaden som innehas av import från Kina, från 4,6 % år 2012 till 14,4 % under undersökningsperioden.

4.3.1   Priser på import från Kina och prisunderskridande

Priser på import från Kina och prisunderskridande

| (95) | Kommissionen fastställde importpriserna på grundval av uppgifter från Eurostat. Det vägda genomsnittliga priset på importen av grovplåt till unionen från Kina utvecklades på följande sätt:

  Tabell 5


  Importpris (i euro/ton) | 2012 | 2013 | 2014 | UP (2015) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Importpris från Kina | 647 | 539 | 488 | 460 |
| Index (2012 = 100) | 100 | 83 | 75 | 71 |
| Källa: Eurostat. |

(95)

Kommissionen fastställde importpriserna på grundval av uppgifter från Eurostat. Det vägda genomsnittliga priset på importen av grovplåt till unionen från Kina utvecklades på följande sätt:

Tabell 5

Tabell 5

Importpris (i euro/ton)

Importpris (i euro/ton)

2012

2013

2014

UP (2015)

Importpris från Kina

647

539

488

460

Index (2012 = 100)

Index (2012 = 100)

100

100

83

83

75

75

71

71

Källa: Eurostat.

Källa:

| (96) | De genomsnittliga importpriserna från Kina sjönk med 29 % under skadeundersökningsperioden. Det skedde en konstant minskning från 647 euro per ton 2012 till 460 euro per ton under undersökningsperioden. |
| --- | --- |

(96)

De genomsnittliga importpriserna från Kina sjönk med 29 % under skadeundersökningsperioden. Det skedde en konstant minskning från 647 euro per ton 2012 till 460 euro per ton under undersökningsperioden.

| (97) | Kommissionen fastställde prisunderskridandet under undersökningsperioden genom att jämföra






  1. | det vägda genomsnittliga försäljningspriset per produkttyp som de tre unionstillverkarna i urvalet tog ut av icke-närstående kunder på unionsmarknaden, justerat till nivån fritt fabrik, och |
| --- | --- | --- |

(97)

Kommissionen fastställde prisunderskridandet under undersökningsperioden genom att jämföra

1.

det vägda genomsnittliga försäljningspriset per produkttyp som de tre unionstillverkarna i urvalet tog ut av icke-närstående kunder på unionsmarknaden, justerat till nivån fritt fabrik, och

| 2. | de motsvarande vägda genomsnittliga priser cif unionens gräns per produkttyp för importen från de tre kinesiska tillverkarna i urvalet som togs ut av den första oberoende kunden på unionsmarknaden, fastställda till cif-nivå, med lämpliga justeringar för kostnader efter import. |
| --- | --- |

2.

de motsvarande vägda genomsnittliga priser cif unionens gräns per produkttyp för importen från de tre kinesiska tillverkarna i urvalet som togs ut av den första oberoende kunden på unionsmarknaden, fastställda till cif-nivå, med lämpliga justeringar för kostnader efter import.

| (98) | Prisjämförelsen gjordes för varje enskild produkttyp för transaktioner i samma handelsled, efter justering av priserna där detta var nödvändigt, och efter avräkning av rabatter och avdrag. Resultatet av jämförelsen uttrycktes som en procentandel av omsättningen under undersökningsperioden för de tre unionstillverkare som ingick i urvalet. |
| --- | --- |

(98)

Prisjämförelsen gjordes för varje enskild produkttyp för transaktioner i samma handelsled, efter justering av priserna där detta var nödvändigt, och efter avräkning av rabatter och avdrag. Resultatet av jämförelsen uttrycktes som en procentandel av omsättningen under undersökningsperioden för de tre unionstillverkare som ingick i urvalet.

| (99) | På grundval av det ovanstående fastställdes att den dumpade importen från Kina underskred unionsindustrins priser med i genomsnitt 29 %. |
| --- | --- |

(99)

På grundval av det ovanstående fastställdes att den dumpade importen från Kina underskred unionsindustrins priser med i genomsnitt 29 %.

4.4   Unionsindustrins ekonomiska situation

Unionsindustrins ekonomiska situation

4.4.1   Allmänna anmärkningar

Allmänna anmärkningar

| (100) | I enlighet med artikel 3.5 i grundförordningen omfattade granskningen av den dumpade importens verkningar på unionsindustrin en bedömning av alla ekonomiska indikatorer som var av betydelse för unionsindustrins tillstånd under skadeundersökningsperioden. |
| --- | --- |

(100)

I enlighet med artikel 3.5 i grundförordningen omfattade granskningen av den dumpade importens verkningar på unionsindustrin en bedömning av alla ekonomiska indikatorer som var av betydelse för unionsindustrins tillstånd under skadeundersökningsperioden.

| (101) | För fastställandet av skada skilde kommissionen mellan makroekonomiska och mikroekonomiska skadeindikatorer. |
| --- | --- |

(101)

För fastställandet av skada skilde kommissionen mellan makroekonomiska och mikroekonomiska skadeindikatorer.

| (102) | Kommissionen bedömde de makroekonomiska indikatorerna (tillverkning, produktionskapacitet, kapacitetsutnyttjande, försäljningsvolym, marknadsandel, sysselsättning, arbetskraftskostnader, tillväxt, produktivitet samt dumpningsmarginalernas storlek och återhämtningen från tidigare dumpning) för hela unionsindustrin. Bedömningen grundades på uppgifter från klaganden, unionstillverkare och tillgänglig officiell statistik (Eurostat). De makroekonomiska uppgifterna avsåg samtliga unionstillverkare. |
| --- | --- |

(102)

Kommissionen bedömde de makroekonomiska indikatorerna (tillverkning, produktionskapacitet, kapacitetsutnyttjande, försäljningsvolym, marknadsandel, sysselsättning, arbetskraftskostnader, tillväxt, produktivitet samt dumpningsmarginalernas storlek och återhämtningen från tidigare dumpning) för hela unionsindustrin. Bedömningen grundades på uppgifter från klaganden, unionstillverkare och tillgänglig officiell statistik (Eurostat). De makroekonomiska uppgifterna avsåg samtliga unionstillverkare.

| (103) | Kommissionen bedömde de mikroekonomiska indikatorerna (genomsnittliga priser per enhet, kostnad per enhet, lager, lönsamhet, kassaflöde, investeringar, räntabilitet och kapitalanskaffningsförmåga) på grundval av uppgifter i de svar som unionstillverkarna i urvalet lämnat på frågeformuläret, vederbörligen kontrollerade, samt tillgänglig officiell statistik (Eurostat). Uppgifterna avsåg de unionstillverkare som ingick i stickprovet. |
| --- | --- |

(103)

Kommissionen bedömde de mikroekonomiska indikatorerna (genomsnittliga priser per enhet, kostnad per enhet, lager, lönsamhet, kassaflöde, investeringar, räntabilitet och kapitalanskaffningsförmåga) på grundval av uppgifter i de svar som unionstillverkarna i urvalet lämnat på frågeformuläret, vederbörligen kontrollerade, samt tillgänglig officiell statistik (Eurostat). Uppgifterna avsåg de unionstillverkare som ingick i stickprovet.

| (104) | Kommissionen konstaterade att en av de unionstillverkare som ingick i urvalet upphörde med sin tillverkning av grovplåt i december 2015. Detta hade ingen inverkan på skadeindikatorerna eftersom det skedde vid utgången av undersökningsperioden, varför båda dataseten befanns vara representativa för unionsindustrins ekonomiska situation. |
| --- | --- |

(104)

Kommissionen konstaterade att en av de unionstillverkare som ingick i urvalet upphörde med sin tillverkning av grovplåt i december 2015. Detta hade ingen inverkan på skadeindikatorerna eftersom det skedde vid utgången av undersökningsperioden, varför båda dataseten befanns vara representativa för unionsindustrins ekonomiska situation.

4.4.2   Makroekonomiska indikatorer

Makroekonomiska indikatorer

4.4.2.1   Tillverkning, produktionskapacitet och kapacitetsutnyttjande

| (105) | Unionens totala tillverkning, produktionskapacitet och kapacitetsutnyttjande utvecklades på följande sätt under skadeundersökningsperioden:

  Tabell 6


  Tillverkning, produktionskapacitet och kapacitetsutnyttjande | 2012 | 2013 | 2014 | UP (2015) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Produktionsvolym (i ton) | 11 795 082 | 10 352 766 | 10 911 713 | 10 345 121 |
| Index (2012 = 100) | 100 | 88 | 93 | 88 |
| Produktionskapacitet (i ton) | 16 972 100 | 16 410 487 | 16 646 634 | 16 618 427 |
| Index (2012 = 100) | 100 | 97 | 98 | 98 |
| Kapacitetsutnyttjande | 69 % | 63 % | 66 % | 62 % |
| Index (2012 = 100) | 100 | 91 | 94 | 90 |
| Källa: Kontrollerade inlagor från Eurofer och svar på frågeformuläret. |

(105)

Unionens totala tillverkning, produktionskapacitet och kapacitetsutnyttjande utvecklades på följande sätt under skadeundersökningsperioden:

Tabell 6

Tabell 6

Tillverkning, produktionskapacitet och kapacitetsutnyttjande

Tillverkning, produktionskapacitet och kapacitetsutnyttjande

2012

2013

2014

UP (2015)

Produktionsvolym (i ton)

11 795 082

10 352 766

10 911 713

10 345 121

Index (2012 = 100)

Index (2012 = 100)

100

100

88

88

93

93

88

88

Produktionskapacitet (i ton)

16 972 100

16 410 487

16 646 634

16 618 427

Index (2012 = 100)

Index (2012 = 100)

100

100

97

97

98

98

98

98

Kapacitetsutnyttjande

69 %

63 %

66 %

62 %

Index (2012 = 100)

Index (2012 = 100)

100

100

91

91

94

94

90

90

Källa: Kontrollerade inlagor från Eurofer och svar på frågeformuläret.

Källa:

| (106) | Unionsindustrins produktionsvolym minskade med 12 % under skadeundersökningsperioden. Efter en minskning med 12 % mellan 2012 och 2013 ökade produktionsvolymen något under 2014, med 5 procentenheter, och sjönk därefter igen med 5 procentenheter under 2015 tillbaka till 2013 års nivå. |
| --- | --- |

(106)

Unionsindustrins produktionsvolym minskade med 12 % under skadeundersökningsperioden. Efter en minskning med 12 % mellan 2012 och 2013 ökade produktionsvolymen något under 2014, med 5 procentenheter, och sjönk därefter igen med 5 procentenheter under 2015 tillbaka till 2013 års nivå.

| (107) | Den inledande minskningen av produktionsvolymen mellan 2012 och 2013 berodde på den minskade förbrukningen på unionsmarknaden, som framgår av tabell 3 i skäl 87. Unionsindustrin kunde emellertid inte dra någon fördel av den därpå följande ökningen av förbrukningen mellan 2013 och undersökningsperioden. Medan förbrukningen ökade med 11 % eller mer än 1 miljon ton, ökade unionsindustrins tillverkning endast i liten utsträckning och endast tillfälligt under 2014, för att därefter sjunka till 2013 års låga nivå under undersökningsperioden. |
| --- | --- |

(107)

Den inledande minskningen av produktionsvolymen mellan 2012 och 2013 berodde på den minskade förbrukningen på unionsmarknaden, som framgår av tabell 3 i skäl 87. Unionsindustrin kunde emellertid inte dra någon fördel av den därpå följande ökningen av förbrukningen mellan 2013 och undersökningsperioden. Medan förbrukningen ökade med 11 % eller mer än 1 miljon ton, ökade unionsindustrins tillverkning endast i liten utsträckning och endast tillfälligt under 2014, för att därefter sjunka till 2013 års låga nivå under undersökningsperioden.

| (108) | De rapporterade uppgifterna om unionsindustrins produktionskapacitet hänför sig till den tekniska kapaciteten, vilket innebär att man beaktat de justeringar som gjorts (och som industrin anser vara normala) för ställtid, underhåll, flaskhalsar och andra normala uppehåll. |
| --- | --- |

(108)

De rapporterade uppgifterna om unionsindustrins produktionskapacitet hänför sig till den tekniska kapaciteten, vilket innebär att man beaktat de justeringar som gjorts (och som industrin anser vara normala) för ställtid, underhåll, flaskhalsar och andra normala uppehåll.

| (109) | På denna grundval minskade produktionskapaciteten måttligt med 2 % under skadeundersökningsperioden på en marknad som ökade med 6 % under samma period. |
| --- | --- |

(109)

På denna grundval minskade produktionskapaciteten måttligt med 2 % under skadeundersökningsperioden på en marknad som ökade med 6 % under samma period.

| (110) | Eftersom minskningen av produktionsvolymen överskred ökningen av produktionskapaciteten, minskade unionsindustrins kapacitetsutnyttjande med 10 % under skadeundersökningsperioden. |
| --- | --- |

(110)

Eftersom minskningen av produktionsvolymen överskred ökningen av produktionskapaciteten, minskade unionsindustrins kapacitetsutnyttjande med 10 % under skadeundersökningsperioden.

4.4.2.2   Försäljningsvolym och marknadsandel

| (111) | Unionsindustrins försäljningsvolym och marknadsandel utvecklades på följande sätt under skadeundersökningsperioden:

  Tabell 7


  Försäljningsvolym och marknadsandel | 2012 | 2013 | 2014 | UP (2015) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Försäljningsvolym på unionsmarknaden (i ton) | 7 518 049 | 6 972 140 | 6 873 967 | 6 954 688 |
| Index (2012 = 100) | 100 | 93 | 91 | 93 |
| Unionsindustrins marknadsandel | 83,6 % | 82,8 % | 77,9 % | 73,5 % |
| Index (2012 = 100) | 100 | 99 | 93 | 88 |
| Källa: Kontrollerade inlagor från Eurofer och svar på frågeformuläret. |

(111)

Unionsindustrins försäljningsvolym och marknadsandel utvecklades på följande sätt under skadeundersökningsperioden:

Tabell 7

Tabell 7

Försäljningsvolym och marknadsandel

Försäljningsvolym och marknadsandel

2012

2013

2014

UP (2015)

Försäljningsvolym på unionsmarknaden (i ton)

7 518 049

6 972 140

6 873 967

6 954 688

Index (2012 = 100)

Index (2012 = 100)

100

100

93

93

91

91

93

93

Unionsindustrins marknadsandel

83,6 %

82,8 %

77,9 %

73,5 %

Index (2012 = 100)

Index (2012 = 100)

100

100

99

99

93

93

88

88

Källa: Kontrollerade inlagor från Eurofer och svar på frågeformuläret.

Källa:

| (112) | Unionsindustrins försäljningsvolym ökade med 7 % under skadeundersökningsperioden. Efter en minskning på 7 % mellan 2012 och 2013 och en ytterligare minskning med 2 procentenheter 2014 ökade försäljningsvolymen något, med 2 procentenheter, under undersökningsperioden. |
| --- | --- |

(112)

Unionsindustrins försäljningsvolym ökade med 7 % under skadeundersökningsperioden. Efter en minskning på 7 % mellan 2012 och 2013 och en ytterligare minskning med 2 procentenheter 2014 ökade försäljningsvolymen något, med 2 procentenheter, under undersökningsperioden.

| (113) | Liksom utvecklingen av produktionsvolymen berodde den inledande minskningen av försäljningsvolymen mellan 2012 och 2013 på den minskade förbrukningen på unionsmarknaden, som framgår av skäl 87. Unionsindustrin kunde emellertid inte dra någon fördel av den därpå följande ökningen av förbrukningen mellan 2013 och undersökningsperioden. Medan förbrukningen i unionen ökade med mer än 1 miljon ton, låg unionsindustrins försäljningsvolym kvar på samma låga nivå som under 2013. |
| --- | --- |

(113)

Liksom utvecklingen av produktionsvolymen berodde den inledande minskningen av försäljningsvolymen mellan 2012 och 2013 på den minskade förbrukningen på unionsmarknaden, som framgår av skäl 87. Unionsindustrin kunde emellertid inte dra någon fördel av den därpå följande ökningen av förbrukningen mellan 2013 och undersökningsperioden. Medan förbrukningen i unionen ökade med mer än 1 miljon ton, låg unionsindustrins försäljningsvolym kvar på samma låga nivå som under 2013.

| (114) | Eftersom försäljningsvolymen minskade med 7 % på en marknad som växte med 5 %, minskade unionsindustrins marknadsandel med 12 % under skadeundersökningsperioden. |
| --- | --- |

(114)

Eftersom försäljningsvolymen minskade med 7 % på en marknad som växte med 5 %, minskade unionsindustrins marknadsandel med 12 % under skadeundersökningsperioden.

4.4.2.3   Sysselsättning och produktivitet

| (115) | Sysselsättningen och produktiviteten i unionsindustrin utvecklades på följande sätt under skadeundersökningsperioden:

  Tabell 8


  Sysselsättning och produktivitet | 2012 | 2013 | 2014 | UP (2015) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Antal anställda (heltidsanställning/heltidsekvivalenter) | 22 622 | 20 920 | 19 688 | 18 722 |
| Index (2012 = 100) | 100 | 92 | 87 | 83 |
| Produktivitet (i ton/heltidsekvivalent) | 521 | 495 | 554 | 553 |
| Index (2012 = 100) | 100 | 95 | 106 | 106 |
| Källa: Kontrollerade inlagor från Eurofer och svar på frågeformuläret. |

(115)

Sysselsättningen och produktiviteten i unionsindustrin utvecklades på följande sätt under skadeundersökningsperioden:

Tabell 8

Tabell 8

Sysselsättning och produktivitet

Sysselsättning och produktivitet

2012

2013

2014

UP (2015)

Antal anställda (heltidsanställning/heltidsekvivalenter)

22 622

20 920

19 688

18 722

Index (2012 = 100)

Index (2012 = 100)

100

100

92

92

87

87

83

83

Produktivitet (i ton/heltidsekvivalent)

521

495

554

553

Index (2012 = 100)

Index (2012 = 100)

100

100

95

95

106

106

106

106

Källa: Kontrollerade inlagor från Eurofer och svar på frågeformuläret.

Källa:

| (116) | Sysselsättningsnivån inom unionsindustrin minskade med 17 % under skadeundersökningsperioden. Denna minskning hade följande två huvudorsaker:






  — | Den minskning av produktionsvolymerna på 12 % som orsakades av de ökande mängderna dumpad import från Kina. |
| --- | --- | --- |

(116)

Sysselsättningsnivån inom unionsindustrin minskade med 17 % under skadeundersökningsperioden. Denna minskning hade följande två huvudorsaker:

—

Den minskning av produktionsvolymerna på 12 % som orsakades av de ökande mängderna dumpad import från Kina.

| — | Unionsindustrins ansträngningar för att minska sina tillverkningskostnader och öka sin effektivitet för att kunna möta den ökande konkurrensen från dumpad import från Kina. Tack vare dessa effektivitetsvinster ökade produktiviteten med 6 %. |
| --- | --- |

—

Unionsindustrins ansträngningar för att minska sina tillverkningskostnader och öka sin effektivitet för att kunna möta den ökande konkurrensen från dumpad import från Kina. Tack vare dessa effektivitetsvinster ökade produktiviteten med 6 %.

| (117) | Kommissionen fastställde att förbrukningen på unionsmarknaden ökade med 5 % under skadeundersökningsperioden. Utan de ökande volymerna av dumpad import från Kina skulle unionsindustrin därför ha kunnat upprätthålla sysselsättningen, eftersom effektivitetsvinsterna skulle ha absorberats av den ökade efterfrågan. |
| --- | --- |

(117)

Kommissionen fastställde att förbrukningen på unionsmarknaden ökade med 5 % under skadeundersökningsperioden. Utan de ökande volymerna av dumpad import från Kina skulle unionsindustrin därför ha kunnat upprätthålla sysselsättningen, eftersom effektivitetsvinsterna skulle ha absorberats av den ökade efterfrågan.

4.4.2.4   Arbetskraftskostnader

| (118) | De genomsnittliga arbetskraftskostnaderna för unionsindustrin utvecklades på följande sätt under skadeundersökningsperioden:

  Tabell 9


  Genomsnittlig arbetskraftskostnad per heltidsekvivalent | 2012 | 2013 | 2014 | UP (2015) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Genomsnittlig arbetskraftskostnad per heltidsekvivalent (i euro) | 49 257 | 51 594 | 51 589 | 55 542 |
| Index (2012 = 100) | 100 | 105 | 105 | 113 |
| Källa: Kontrollerade inlagor från Eurofer och svar på frågeformuläret. |

(118)

De genomsnittliga arbetskraftskostnaderna för unionsindustrin utvecklades på följande sätt under skadeundersökningsperioden:

Tabell 9

Tabell 9

Genomsnittlig arbetskraftskostnad per heltidsekvivalent

Genomsnittlig arbetskraftskostnad per heltidsekvivalent

2012

2013

2014

UP (2015)

Genomsnittlig arbetskraftskostnad per heltidsekvivalent (i euro)

49 257

51 594

51 589

55 542

Index (2012 = 100)

Index (2012 = 100)

100

100

105

105

105

105

113

113

Källa: Kontrollerade inlagor från Eurofer och svar på frågeformuläret.

Källa:

| (119) | Till följd av betydande minskningar av arbetsstyrkan (se skäl 115) ökade den genomsnittliga arbetskraftskostnaden per anställd med 13 % under skadeundersökningsperioden. Även om en viss del av de ökade arbetskraftskostnaderna har samband med obligatoriska löneökningar enligt kollektivavtal, härrör de faktiskt till största delen från kostnaderna för att minska arbetsstyrkan och arbetstiden. Dessa kostnader omfattar avgångsvederlag och de högre kostnader som uppkommit i situationer med deltidsarbete på grund av minskad tillverkning till följd av de allt större mängderna dumpad import. |
| --- | --- |

(119)

Till följd av betydande minskningar av arbetsstyrkan (se skäl 115) ökade den genomsnittliga arbetskraftskostnaden per anställd med 13 % under skadeundersökningsperioden. Även om en viss del av de ökade arbetskraftskostnaderna har samband med obligatoriska löneökningar enligt kollektivavtal, härrör de faktiskt till största delen från kostnaderna för att minska arbetsstyrkan och arbetstiden. Dessa kostnader omfattar avgångsvederlag och de högre kostnader som uppkommit i situationer med deltidsarbete på grund av minskad tillverkning till följd av de allt större mängderna dumpad import.

4.4.2.5   Tillväxt

| (120) | Förbrukningen i unionen minskade inledningsvis med 6 % från 2012 till 2013, dvs. nästan 600 000 ton. Denna minskning hade en negativ inverkan på unionsindustrins situation med avseende på försäljnings- och produktionsvolymerna. |
| --- | --- |

(120)

Förbrukningen i unionen minskade inledningsvis med 6 % från 2012 till 2013, dvs. nästan 600 000 ton. Denna minskning hade en negativ inverkan på unionsindustrins situation med avseende på försäljnings- och produktionsvolymerna.

| (121) | Mellan 2013 och undersökningsperioden var situationen en annan. Förbrukningen i unionen uppvisade en dynamisk ökning med 11 procentenheter, dvs. över 1 miljon ton. Unionsindustrin kunde emellertid inte dra fördel av denna ökning. I stället låg produktions- och försäljningsvolymerna kvar på 2013 års mycket låga nivåer. Tillväxten på unionsmarknaden absorberades helt av de ökande mängderna dumpad lågprisimport från Kina, som i motsvarande grad ökade med över 1 miljon ton mellan 2013 och undersökningsperioden (se skäl 91). |
| --- | --- |

(121)

Mellan 2013 och undersökningsperioden var situationen en annan. Förbrukningen i unionen uppvisade en dynamisk ökning med 11 procentenheter, dvs. över 1 miljon ton. Unionsindustrin kunde emellertid inte dra fördel av denna ökning. I stället låg produktions- och försäljningsvolymerna kvar på 2013 års mycket låga nivåer. Tillväxten på unionsmarknaden absorberades helt av de ökande mängderna dumpad lågprisimport från Kina, som i motsvarande grad ökade med över 1 miljon ton mellan 2013 och undersökningsperioden (se skäl 91).

4.4.2.6   Dumpningsmarginalens storlek och återhämtning från tidigare dumpning

| (122) | Dumpningsmarginalen för alla exporterande tillverkare från Kina översteg 100 %. Inverkan av dessa mycket höga dumpningsmarginalers storlek på unionsindustrin var allvarlig, med tanke på volymen på och priserna för importen från Kina. |
| --- | --- |

(122)

Dumpningsmarginalen för alla exporterande tillverkare från Kina översteg 100 %. Inverkan av dessa mycket höga dumpningsmarginalers storlek på unionsindustrin var allvarlig, med tanke på volymen på och priserna för importen från Kina.

| (123) | År 2000 införde rådet en slutgiltig antidumpningstull på import av vissa varmvalsade platta produkter av olegerat stål med ursprung i Folkrepubliken Kina, Indien och Rumänien. Dessa åtgärder omfattade en produktdefinition som är mycket snarlik den som omfattas av den nu aktuella undersökningen. Dessa åtgärder upphörde att gälla den 11 augusti 2005. |
| --- | --- |

(123)

År 2000 införde rådet en slutgiltig antidumpningstull på import av vissa varmvalsade platta produkter av olegerat stål med ursprung i Folkrepubliken Kina, Indien och Rumänien. Dessa åtgärder omfattade en produktdefinition som är mycket snarlik den som omfattas av den nu aktuella undersökningen. Dessa åtgärder upphörde att gälla den 11 augusti 2005.

| (124) | Såsom anges i skäl 221 har unionsindustrin uppnått en lönsamhet som överskrider målet. Kommissionen drar därför preliminärt slutsatsen att unionsindustrin återhämtat sig från den tidigare dumpningen. |
| --- | --- |

(124)

Såsom anges i skäl 221 har unionsindustrin uppnått en lönsamhet som överskrider målet. Kommissionen drar därför preliminärt slutsatsen att unionsindustrin återhämtat sig från den tidigare dumpningen.

4.4.3   Mikroekonomiska indikatorer

Mikroekonomiska indikatorer

4.4.3.1   Priser och faktorer som påverkar priserna

| (125) | De vägda genomsnittliga försäljningspriserna per enhet till icke-närstående kunder i unionen och tillverkningskostnaden per enhet för unionstillverkarna i urvalet utvecklades på följande sätt under skadeundersökningsperioden:

  Tabell 10


  Försäljningspriser i unionen | 2012 | 2013 | 2014 | UP (2015) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Försäljningspris (i euro/ton) | 821 | 691 | 658 | 617 |
| Index (2012 = 100) | 100 | 84 | 80 | 75 |
| Tillverkningskostnad per enhet (i euro/ton) | 836 | 784 | 705 | 680 |
| Index (2012 = 100) | 100 | 94 | 84 | 81 |
| Källa: Kontrollerade svar på frågeformuläret. |

(125)

De vägda genomsnittliga försäljningspriserna per enhet till icke-närstående kunder i unionen och tillverkningskostnaden per enhet för unionstillverkarna i urvalet utvecklades på följande sätt under skadeundersökningsperioden:

Tabell 10

Tabell 10

Försäljningspriser i unionen

Försäljningspriser i unionen

2012

2013

2014

UP (2015)

Försäljningspris (i euro/ton)

821

691

658

617

Index (2012 = 100)

Index (2012 = 100)

100

100

84

84

80

80

75

75

Tillverkningskostnad per enhet (i euro/ton)

836

784

705

680

Index (2012 = 100)

Index (2012 = 100)

100

100

94

94

84

84

81

81

Källa: Kontrollerade svar på frågeformuläret.

Källa:

| (126) | De genomsnittliga försäljningspriserna för unionstillverkarna i urvalet har kontinuerligt minskat med 25 %, medan den genomsnittliga tillverkningskostnaden per enhet minskade kontinuerligt med 19 % under skadeundersökningsperioden. Försäljningspriserna har minskat snabbare och har i genomsnitt konstant legat lägre än tillverkningskostnaden per enhet. |
| --- | --- |

(126)

De genomsnittliga försäljningspriserna för unionstillverkarna i urvalet har kontinuerligt minskat med 25 %, medan den genomsnittliga tillverkningskostnaden per enhet minskade kontinuerligt med 19 % under skadeundersökningsperioden. Försäljningspriserna har minskat snabbare och har i genomsnitt konstant legat lägre än tillverkningskostnaden per enhet.

| (127) | För att inte förlora alltför mycket av sin marknadsandel var unionstillverkarna tvungna att följa med i den nedåtgående prisspiralen och sänka sina försäljningspriser betydligt. Denna prissänkning var betydligt större än minskningen av deras tillverkningskostnader, vilken främst berodde på sänkta råvarupriser under skadeundersökningsperioden och de produktivitetsvinster som uppnåtts genom att personalstyrkan minskat (se skäl 115). |
| --- | --- |

(127)

För att inte förlora alltför mycket av sin marknadsandel var unionstillverkarna tvungna att följa med i den nedåtgående prisspiralen och sänka sina försäljningspriser betydligt. Denna prissänkning var betydligt större än minskningen av deras tillverkningskostnader, vilken främst berodde på sänkta råvarupriser under skadeundersökningsperioden och de produktivitetsvinster som uppnåtts genom att personalstyrkan minskat (se skäl 115).

4.4.3.2   Lager

| (128) | Lagernivåerna hos unionstillverkarna i urvalet utvecklades på följande sätt under skadeundersökningsperioden:

  Tabell 11


  Lager | 2012 | 2013 | 2014 | UP (2015) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Utgående lager (i ton) | 224 600 | 228 325 | 246 532 | 282 631 |
| Index (2012 = 100) | 100 | 102 | 110 | 126 |
| Utgående lager i procent av tillverkningen | 9 % | 10 % | 10 % | 12 % |
| Index (2012 = 100) | 100 | 109 | 111 | 135 |
| Källa: Kontrollerade svar på frågeformuläret. |

(128)

Lagernivåerna hos unionstillverkarna i urvalet utvecklades på följande sätt under skadeundersökningsperioden:

Tabell 11

Tabell 11

Lager

Lager

2012

2013

2014

UP (2015)

Utgående lager (i ton)

224 600

228 325

246 532

282 631

Index (2012 = 100)

Index (2012 = 100)

100

100

102

102

110

110

126

126

Utgående lager i procent av tillverkningen

9 %

10 %

10 %

12 %

Index (2012 = 100)

Index (2012 = 100)

100

100

109

109

111

111

135

135

Källa: Kontrollerade svar på frågeformuläret.

Källa:

| (129) | De utgående lagren hos de tre utvalda unionstillverkarna ökade kontinuerligt med 26 % under skadeundersökningsperioden. Samtidigt ökade nivån på deras utgående lager som andel av produktionen också kontinuerligt med 35 %. |
| --- | --- |

(129)

De utgående lagren hos de tre utvalda unionstillverkarna ökade kontinuerligt med 26 % under skadeundersökningsperioden. Samtidigt ökade nivån på deras utgående lager som andel av produktionen också kontinuerligt med 35 %.

| (130) | Huvudorsaken till ökningen av lagren var att även om unionsindustrin försökte hindra minskningen av produktionsvolymen, minskade försäljningsvolymen ännu snabbare, eftersom unionsindustrin inte kunde dra fördel av marknadstillväxten på grund av den ökande volymen av dumpad import till låga priser. |
| --- | --- |

(130)

Huvudorsaken till ökningen av lagren var att även om unionsindustrin försökte hindra minskningen av produktionsvolymen, minskade försäljningsvolymen ännu snabbare, eftersom unionsindustrin inte kunde dra fördel av marknadstillväxten på grund av den ökande volymen av dumpad import till låga priser.

4.4.3.3   Lönsamhet, kassaflöde, investeringar, räntabilitet och kapitalanskaffningsförmåga

| (131) | Kommissionen fastställde lönsamheten för de unionstillverkare som ingick i urvalet genom att uttrycka nettoförlusten före skatt för försäljningen av den likadana produkten till icke-närstående kunder i unionen i procent av omsättningen för denna försäljning. |
| --- | --- |

(131)

Kommissionen fastställde lönsamheten för de unionstillverkare som ingick i urvalet genom att uttrycka nettoförlusten före skatt för försäljningen av den likadana produkten till icke-närstående kunder i unionen i procent av omsättningen för denna försäljning.

| (132) | Lönsamhet, kassaflöde, investeringar och räntabilitet för unionstillverkarna i stickprovet utvecklades på följande sätt under skadeundersökningsperioden:

  Tabell 12


  Lönsamhet, kassaflöde, investeringar och räntabilitet | 2012 | 2013 | 2014 | UP (2015) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Lönsamhet för försäljning i unionen till icke-närstående kunder (i % av omsättningen) | 1,6 % | – 12,2 % | – 4,4 % | – 10,4 % |
| Index (2012 = 100) | 100 | – 773 | – 280 | – 658 |
| Kassaflöde
  (i tusen euro) | 52 449 | – 109 945 | 19 964 | – 66 035 |
| Index (2012 = 100) | 100 | – 210 | 38 | – 126 |
| Investeringar
  (i tusen euro) | 209 128 | 224 431 | 170 108 | 143 420 |
| Index (2012 = 100) | 100 | 107 | 81 | 69 |
| Räntabilitet | 7,6 % | – 22,4 % | – 2,2 % | – 13,7 % |
| Index (2012 = 100) | 100 | – 297 | – 29 | – 182 |
| Källa: Kontrollerade svar på frågeformuläret. |

(132)

Lönsamhet, kassaflöde, investeringar och räntabilitet för unionstillverkarna i stickprovet utvecklades på följande sätt under skadeundersökningsperioden:

Tabell 12

Tabell 12

Lönsamhet, kassaflöde, investeringar och räntabilitet

Lönsamhet, kassaflöde, investeringar och räntabilitet

2012

2013

2014

UP (2015)

Lönsamhet för försäljning i unionen till icke-närstående kunder (i % av omsättningen)

1,6 %

– 12,2 %

– 4,4 %

– 10,4 %

Index (2012 = 100)

Index (2012 = 100)

100

100

– 773

– 773

– 280

– 280

– 658

– 658

Kassaflöde

(i tusen euro)

52 449

– 109 945

19 964

– 66 035

Index (2012 = 100)

Index (2012 = 100)

100

100

– 210

– 210

38

38

– 126

– 126

Investeringar

(i tusen euro)

209 128

224 431

170 108

143 420

Index (2012 = 100)

Index (2012 = 100)

100

100

107

107

81

81

69

69

Räntabilitet

7,6 %

– 22,4 %

– 2,2 %

– 13,7 %

Index (2012 = 100)

Index (2012 = 100)

100

100

– 297

– 297

– 29

– 29

– 182

– 182

Källa: Kontrollerade svar på frågeformuläret.

Källa:

| (133) | Lagren minskade med 758 % under skadeundersökningsperioden. Efter att ha haft en vinst på 1,6 % år 2012 gick unionstillverkarna i urvalet med förlust under alla de följande åren. |
| --- | --- |

(133)

Lagren minskade med 758 % under skadeundersökningsperioden. Efter att ha haft en vinst på 1,6 % år 2012 gick unionstillverkarna i urvalet med förlust under alla de följande åren.

| (134) | Medan den stora förlusten på 12,2 % år 2013 påverkades av den exceptionellt låga efterfrågan det året, hindrade det betydande pris- och volymtryck som den ökande importen från Kina utövade på unionsindustrin under 2014 och undersökningsperioden unionsindustrin från att dra fördel av den dynamiska ökningen med 11 procentenheter av förbrukningen i unionen. Såsom anges i skäl 93 absorberades denna ökning nästan helt av den dumpade importen från Kina. |
| --- | --- |

(134)

Medan den stora förlusten på 12,2 % år 2013 påverkades av den exceptionellt låga efterfrågan det året, hindrade det betydande pris- och volymtryck som den ökande importen från Kina utövade på unionsindustrin under 2014 och undersökningsperioden unionsindustrin från att dra fördel av den dynamiska ökningen med 11 procentenheter av förbrukningen i unionen. Såsom anges i skäl 93 absorberades denna ökning nästan helt av den dumpade importen från Kina.

| (135) | Nettokassaflödet är unionstillverkarnas förmåga att själva finansiera sin verksamhet. Nettokassaflödet minskade med 226 % under skadeundersökningsperioden. Efter en minskning med 310 % mellan 2012 och 2013, vilken påverkades av den exceptionellt låga efterfrågan det året, förbättrades nettokassaflödet och blev svagt positivt 2014. Den negativa trenden fortsatte dock under undersökningsperioden, då den återigen blev starkt negativ. |
| --- | --- |

(135)

Nettokassaflödet är unionstillverkarnas förmåga att själva finansiera sin verksamhet. Nettokassaflödet minskade med 226 % under skadeundersökningsperioden. Efter en minskning med 310 % mellan 2012 och 2013, vilken påverkades av den exceptionellt låga efterfrågan det året, förbättrades nettokassaflödet och blev svagt positivt 2014. Den negativa trenden fortsatte dock under undersökningsperioden, då den återigen blev starkt negativ.

| (136) | Räntabiliteten är vinsten i procent av det bokförda värdet av investeringarna. Räntabiliteten minskade med 282 % under skadeundersökningsperioden. Efter en dramatisk minskning med 397 % mellan 2012 och 2013, vilken påverkades av den exceptionellt låga efterfrågan det året, ökade räntabiliteten något under 2014 och undersökningsperioden, men förblev ändå negativ. |
| --- | --- |

(136)

Räntabiliteten är vinsten i procent av det bokförda värdet av investeringarna. Räntabiliteten minskade med 282 % under skadeundersökningsperioden. Efter en dramatisk minskning med 397 % mellan 2012 och 2013, vilken påverkades av den exceptionellt låga efterfrågan det året, ökade räntabiliteten något under 2014 och undersökningsperioden, men förblev ändå negativ.

| (137) | Unionsindustrin minskade följaktligen sina investeringar med 31 % under skadeundersökningsperioden. Efter att ha ökat investeringarna med 7 % mellan 2012 och 2013 tvingades unionsindustrin sänka dem med 26 procentenheter under 2014 och med ytterligare 12 procentenheter under undersökningsperioden. Såsom framgår av tabell 6 i skäl 105 användes dessa investeringar inte till att höja produktionskapaciteten. |
| --- | --- |

(137)

Unionsindustrin minskade följaktligen sina investeringar med 31 % under skadeundersökningsperioden. Efter att ha ökat investeringarna med 7 % mellan 2012 och 2013 tvingades unionsindustrin sänka dem med 26 procentenheter under 2014 och med ytterligare 12 procentenheter under undersökningsperioden. Såsom framgår av tabell 6 i skäl 105 användes dessa investeringar inte till att höja produktionskapaciteten.

| (138) | Kapitalanskaffningsförmågan påverkades av de förluster som uppstod under skadeundersökningsperioden och detta ledde slutligen till att en av unionstillverkarna i urvalet lade ner verksamheten. |
| --- | --- |

(138)

Kapitalanskaffningsförmågan påverkades av de förluster som uppstod under skadeundersökningsperioden och detta ledde slutligen till att en av unionstillverkarna i urvalet lade ner verksamheten.

4.4.4   Slutsats om skada

Slutsats om skada

| (139) | Skadeundersökningsperioden sönderfaller i två olika delar: 2012–2013 och 2014 fram till undersökningsperiodens slut. |
| --- | --- |

(139)

Skadeundersökningsperioden sönderfaller i två olika delar: 2012–2013 och 2014 fram till undersökningsperiodens slut.

| (140) | Inledningsvis, mellan 2012 och 2013, minskade förbrukningen i unionen betydligt, med 6 %. Den minskade förbrukningen hade en negativ inverkan på många skadeindikatorer såsom försäljningsvolym och priser, produktionskapacitet och kapacitetsutnyttjande, sysselsättning, produktivitet, lönsamhet, kassaflöde och avkastning på investeringar. |
| --- | --- |

(140)

Inledningsvis, mellan 2012 och 2013, minskade förbrukningen i unionen betydligt, med 6 %. Den minskade förbrukningen hade en negativ inverkan på många skadeindikatorer såsom försäljningsvolym och priser, produktionskapacitet och kapacitetsutnyttjande, sysselsättning, produktivitet, lönsamhet, kassaflöde och avkastning på investeringar.

| (141) | Senare, under 2014 och undersökningsperioden, skedde en dynamisk ökning av förbrukningen i unionen med 11 procentenheter, dvs. över 1 miljon ton. Unionsindustrin kunde emellertid inte dra fördel av denna ökning, som helt absorberades av de ökande volymerna av dumpad import från Kina. |
| --- | --- |

(141)

Senare, under 2014 och undersökningsperioden, skedde en dynamisk ökning av förbrukningen i unionen med 11 procentenheter, dvs. över 1 miljon ton. Unionsindustrin kunde emellertid inte dra fördel av denna ökning, som helt absorberades av de ökande volymerna av dumpad import från Kina.

| (142) | I detta sammanhang med en ökad förbrukning i unionen, lyckades unionsindustrin inte öka vare sig försäljningsvolymerna eller produktionsvolymerna, medan kapacitetsutnyttjandet t.o.m. minskade en aning trots den växande marknaden. |
| --- | --- |

(142)

I detta sammanhang med en ökad förbrukning i unionen, lyckades unionsindustrin inte öka vare sig försäljningsvolymerna eller produktionsvolymerna, medan kapacitetsutnyttjandet t.o.m. minskade en aning trots den växande marknaden.

| (143) | Försöken att bibehålla produktionsvolymerna resulterade i en ökning av lagren med 24 procentenheter. Unionsindustrin förlorade också 9,3 procentenheter av sin marknadsandel till importen från Kina, som vann 10,3 procentenheter i marknadsandel under samma period. Försäljningspriserna per enhet sjönk med 9 procentenheter och produktionskostnaderna minskade med 13 procentenheter. |
| --- | --- |

(143)

Försöken att bibehålla produktionsvolymerna resulterade i en ökning av lagren med 24 procentenheter. Unionsindustrin förlorade också 9,3 procentenheter av sin marknadsandel till importen från Kina, som vann 10,3 procentenheter i marknadsandel under samma period. Försäljningspriserna per enhet sjönk med 9 procentenheter och produktionskostnaderna minskade med 13 procentenheter.

| (144) | Detta medförde en liten uppgång för de finansiella indikatorerna, såsom lönsamhet, kassaflöde och räntabilitet, vilka emellertid förblev negativa under hela denna period. Sysselsättningen minskade med 9 procentenheter, medan unionsindustrin lyckades öka produktiviteten med 11 procentenheter. Dessutom var unionsindustrin tvungen att minska investeringarna med 38 procentenheter till följd av den konstant negativa lönsamheten och avkastningen på investeringar. |
| --- | --- |

(144)

Detta medförde en liten uppgång för de finansiella indikatorerna, såsom lönsamhet, kassaflöde och räntabilitet, vilka emellertid förblev negativa under hela denna period. Sysselsättningen minskade med 9 procentenheter, medan unionsindustrin lyckades öka produktiviteten med 11 procentenheter. Dessutom var unionsindustrin tvungen att minska investeringarna med 38 procentenheter till följd av den konstant negativa lönsamheten och avkastningen på investeringar.

| (145) | Unionsindustrin som helhet minskade sin tillverkning och vidtog konkreta åtgärder för att förbättra effektiviteten genom att minska arbetsstyrkan och produktionskapaciteten, och den lyckades minska sina tillverkningskostnader betydligt. |
| --- | --- |

(145)

Unionsindustrin som helhet minskade sin tillverkning och vidtog konkreta åtgärder för att förbättra effektiviteten genom att minska arbetsstyrkan och produktionskapaciteten, och den lyckades minska sina tillverkningskostnader betydligt.

| (146) | Trots dessa åtgärder som unionsindustrin vidtog under skadeundersökningsperioden för att förbättra sitt resultat överlag försämrades dess ekonomiska och finansiella situation betydligt, då förlusterna började ackumuleras från och med 2013. |
| --- | --- |

(146)

Trots dessa åtgärder som unionsindustrin vidtog under skadeundersökningsperioden för att förbättra sitt resultat överlag försämrades dess ekonomiska och finansiella situation betydligt, då förlusterna började ackumuleras från och med 2013.

| (147) | Mot denna bakgrund drar kommissionen i detta skede slutsatsen att unionsindustrin lidit väsentlig skada i den mening som avses i artikel 3.5 i grundförordningen. |
| --- | --- |

(147)

Mot denna bakgrund drar kommissionen i detta skede slutsatsen att unionsindustrin lidit väsentlig skada i den mening som avses i artikel 3.5 i grundförordningen.

5.   ORSAKSSAMBAND

ORSAKSSAMBAND

| (148) | I enlighet med artikel 3.6 i grundförordningen undersökte kommissionen huruvida den dumpade importen från Kina vållade unionsindustrin väsentlig skada. I enlighet med artikel 3.7 i grundförordningen undersökte kommissionen även huruvida andra kända faktorer samtidigt kunde ha vållat unionsindustrin skada. |
| --- | --- |

(148)

I enlighet med artikel 3.6 i grundförordningen undersökte kommissionen huruvida den dumpade importen från Kina vållade unionsindustrin väsentlig skada. I enlighet med artikel 3.7 i grundförordningen undersökte kommissionen även huruvida andra kända faktorer samtidigt kunde ha vållat unionsindustrin skada.

| (149) | Kommissionen säkerställde att all eventuell skada som vållats av andra faktorer än den dumpade importen från Kina inte tillskrevs den dumpade importen. Det rör sig om följande faktorer: hård konkurrens till följd av efterfrågeproblem på unionsmarknaden, lågt kapacitetsutnyttjande hos unionsindustrin, import från andra tredjeländer, unionstillverkarnas exportförsäljning samt konkurrens mellan vertikalt integrerade tillverkare och omvalsare. |
| --- | --- |

(149)

Kommissionen säkerställde att all eventuell skada som vållats av andra faktorer än den dumpade importen från Kina inte tillskrevs den dumpade importen. Det rör sig om följande faktorer: hård konkurrens till följd av efterfrågeproblem på unionsmarknaden, lågt kapacitetsutnyttjande hos unionsindustrin, import från andra tredjeländer, unionstillverkarnas exportförsäljning samt konkurrens mellan vertikalt integrerade tillverkare och omvalsare.

5.1   Verkningar av den dumpade importen

Verkningar av den dumpade importen

| (150) | De kinesiska exporterande tillverkarnas försäljningspriser minskade med 25 % från 647 euro per ton 2012 till 460 euro per ton under undersökningsperioden. Genom att kontinuerligt sänka sina försäljningspriser per enhet under skadeundersökningsperioden kunde de kinesiska tillverkarna öka sin marknadsandel från 4,6 % år 2014 till 14,4 % undersökningsperioden. |
| --- | --- |

(150)

De kinesiska exporterande tillverkarnas försäljningspriser minskade med 25 % från 647 euro per ton 2012 till 460 euro per ton under undersökningsperioden. Genom att kontinuerligt sänka sina försäljningspriser per enhet under skadeundersökningsperioden kunde de kinesiska tillverkarna öka sin marknadsandel från 4,6 % år 2014 till 14,4 % undersökningsperioden.

| (151) | Efterfrågeminskningen påverkade visserligen unionsindustrins resultat negativt mellan 2012 och 2013, men den därpå följande nästan oavbrutna ökningen av importen från Kina till priser som kraftigt underskred unionsindustrins priser har haft en klart negativt inverkan på unionsindustrins resultat. |
| --- | --- |

(151)

Efterfrågeminskningen påverkade visserligen unionsindustrins resultat negativt mellan 2012 och 2013, men den därpå följande nästan oavbrutna ökningen av importen från Kina till priser som kraftigt underskred unionsindustrins priser har haft en klart negativt inverkan på unionsindustrins resultat.

| (152) | Samtidigt som unionsindustrin minskade sina kostnader genom att minska personalstyrkan och utnyttja de sänkta råvarupriserna fortsatte den dumpade importen att öka, vilket tvingade unionsindustrin att sänka sina försäljningspriser ytterligare för att inte förlora ännu fler marknadsandelar, trots att detta inverkade negativt på lönsamheten. |
| --- | --- |

(152)

Samtidigt som unionsindustrin minskade sina kostnader genom att minska personalstyrkan och utnyttja de sänkta råvarupriserna fortsatte den dumpade importen att öka, vilket tvingade unionsindustrin att sänka sina försäljningspriser ytterligare för att inte förlora ännu fler marknadsandelar, trots att detta inverkade negativt på lönsamheten.

| (153) | Även om unionsindustrin förbättrade sin lönsamhet en aning tack vare minskade förluster under 2014 fortsatte importvolymen att öka och priserna att sjunka under undersökningsperioden, vilket ledde till att unionsindustrins priser och lönsamhet sjönk ännu mer. |
| --- | --- |

(153)

Även om unionsindustrin förbättrade sin lönsamhet en aning tack vare minskade förluster under 2014 fortsatte importvolymen att öka och priserna att sjunka under undersökningsperioden, vilket ledde till att unionsindustrins priser och lönsamhet sjönk ännu mer.

| (154) | Den gradvisa inbromsningen i ekonomin och den högst betydande överkapaciteten i den kinesiska stålindustrin gjorde att de kinesiska ståltillverkarna styrde om sin överskottstillverkning till exportmarknaderna (6), där unionsmarknaden är en attraktiv exportdestination. |
| --- | --- |

(154)

Den gradvisa inbromsningen i ekonomin och den högst betydande överkapaciteten i den kinesiska stålindustrin gjorde att de kinesiska ståltillverkarna styrde om sin överskottstillverkning till exportmarknaderna (6), där unionsmarknaden är en attraktiv exportdestination.

6

| (155) | Ett stort antal av de andra traditionella stora exportmarknaderna har faktiskt infört eller överväger att införa åtgärder mot stålprodukter från Kina, bl.a. grovplåt (7), eftersom priserna drivits ned till en onaturligt låg nivå på grund av illojal import, vilket lett till osund konkurrens. |
| --- | --- |

(155)

Ett stort antal av de andra traditionella stora exportmarknaderna har faktiskt infört eller överväger att införa åtgärder mot stålprodukter från Kina, bl.a. grovplåt (7), eftersom priserna drivits ned till en onaturligt låg nivå på grund av illojal import, vilket lett till osund konkurrens.

7

| (156) | Eftersom handelspolitiska skyddsåtgärder används alltmer världen över har unionsmarknaden blivit en av de mest attraktiva destinationerna för dumpad import från Kina, vilket är till nackdel för unionsindustrin. |
| --- | --- |

(156)

Eftersom handelspolitiska skyddsåtgärder används alltmer världen över har unionsmarknaden blivit en av de mest attraktiva destinationerna för dumpad import från Kina, vilket är till nackdel för unionsindustrin.

| (157) | Denna slutsats stöds av den senaste importstatistiken från Eurostat som visar att importen från Kina har ökat ännu mer efter undersökningsperiodens slut. Importvolymerna under perioden mars till maj 2016 ökade med ca 15 % jämfört med importvolymerna under undersökningsperioden, samtidigt som genomsnittspriset för denna import fortsatte att minska med omkring 30 %. |
| --- | --- |

(157)

Denna slutsats stöds av den senaste importstatistiken från Eurostat som visar att importen från Kina har ökat ännu mer efter undersökningsperiodens slut. Importvolymerna under perioden mars till maj 2016 ökade med ca 15 % jämfört med importvolymerna under undersökningsperioden, samtidigt som genomsnittspriset för denna import fortsatte att minska med omkring 30 %.

5.2   Verkningar av andra faktorer

Verkningar av andra faktorer

5.2.1   Hård konkurrens till följd av efterfrågeproblem på unionsmarknaden

Hård konkurrens till följd av efterfrågeproblem på unionsmarknaden

| (158) | En berörd part hävdade att den skada som unionsindustrin lidit inte vållades av importen från Kina utan av efterfrågeproblem på unionsmarknaden. Parten hävdade att medan efterfrågan i unionen återhämtade sig under 2014 och undersökningsperioden, låg den år 2012 hela 32 % lägre än toppåret 2007, och 2014 var den 17 % lägre än det påstått ”normala” året 2004. |
| --- | --- |

(158)

En berörd part hävdade att den skada som unionsindustrin lidit inte vållades av importen från Kina utan av efterfrågeproblem på unionsmarknaden. Parten hävdade att medan efterfrågan i unionen återhämtade sig under 2014 och undersökningsperioden, låg den år 2012 hela 32 % lägre än toppåret 2007, och 2014 var den 17 % lägre än det påstått ”normala” året 2004.

| (159) | Denna svaga efterfrågan påstods ha lett till hård konkurrens med tanke på de begränsade kvantiteter som efterfrågades på marknaden, vilket innebar ett starkt tryck på försäljningspriserna i unionen. |
| --- | --- |

(159)

Denna svaga efterfrågan påstods ha lett till hård konkurrens med tanke på de begränsade kvantiteter som efterfrågades på marknaden, vilket innebar ett starkt tryck på försäljningspriserna i unionen.

| (160) | Emellertid inverkade denna hårda konkurrens på grund av det påstådda efterfrågeproblemet inte negativt på de kinesiska exportörernas möjligheter att sälja allt större mängder dumpad grovplåt på unionsmarknaden, där de ökade sin marknadsandel från 4,6 % till 14,4 %, orsakade en nästan exakt motsvarande marknadsandelsförlust för unionsindustrin och utövade en betydande prispress på unionsindustrin som ledde till dess negativa lönsamhet. |
| --- | --- |

(160)

Emellertid inverkade denna hårda konkurrens på grund av det påstådda efterfrågeproblemet inte negativt på de kinesiska exportörernas möjligheter att sälja allt större mängder dumpad grovplåt på unionsmarknaden, där de ökade sin marknadsandel från 4,6 % till 14,4 %, orsakade en nästan exakt motsvarande marknadsandelsförlust för unionsindustrin och utövade en betydande prispress på unionsindustrin som ledde till dess negativa lönsamhet.

| (161) | Medan efterfrågeproblemet inledningsvis hade en betydande negativ inverkan på unionsindustrins resultat under 2013, är det den dumpade importen från Kina som är den främsta orsaken till den hårda konkurrensen på unionsmarknaden, särskilt under 2014 och undersökningsperioden. |
| --- | --- |

(161)

Medan efterfrågeproblemet inledningsvis hade en betydande negativ inverkan på unionsindustrins resultat under 2013, är det den dumpade importen från Kina som är den främsta orsaken till den hårda konkurrensen på unionsmarknaden, särskilt under 2014 och undersökningsperioden.

| (162) | Faktum är att unionsindustrin kunde ha dragit nytta av återhämtningen på marknaden under 2014 och undersökningsperioden. Den hindrades från att göra detta på grund av en kraftig ökning av importen från Kina, som mer än tredubblades under dessa två år och tog betydande marknadsandelar på unionsindustrins bekostnad. |
| --- | --- |

(162)

Faktum är att unionsindustrin kunde ha dragit nytta av återhämtningen på marknaden under 2014 och undersökningsperioden. Den hindrades från att göra detta på grund av en kraftig ökning av importen från Kina, som mer än tredubblades under dessa två år och tog betydande marknadsandelar på unionsindustrins bekostnad.

| (163) | Kommissionen drar därför slutsatsen att efterfrågeproblemet på unionsmarknaden inte är orsaken till den skada som vållats unionsindustrin och att det inte bryter orsakssambandet mellan den dumpade importen och den skada som unionsindustrin lidit. |
| --- | --- |

(163)

Kommissionen drar därför slutsatsen att efterfrågeproblemet på unionsmarknaden inte är orsaken till den skada som vållats unionsindustrin och att det inte bryter orsakssambandet mellan den dumpade importen och den skada som unionsindustrin lidit.

5.2.2   Unionstillverkarnas låga kapacitetsutnyttjande

Unionstillverkarnas låga kapacitetsutnyttjande

| (164) | En berörd part hävdade att den skada som unionsindustrin lidit även vållades av ett lågt kapacitetsutnyttjande, som berodde på en betydande överkapacitet hos unionstillverkarna. Parten hävdar att kapacitetsutnyttjandet redan var mycket lågt 2012, då importen från Kina låg på en relativt låg nivå, och att unionsindustrin inte har minskat sin kapacitet i motsvarande grad. |
| --- | --- |

(164)

En berörd part hävdade att den skada som unionsindustrin lidit även vållades av ett lågt kapacitetsutnyttjande, som berodde på en betydande överkapacitet hos unionstillverkarna. Parten hävdar att kapacitetsutnyttjandet redan var mycket lågt 2012, då importen från Kina låg på en relativt låg nivå, och att unionsindustrin inte har minskat sin kapacitet i motsvarande grad.

| (165) | Efterfrågan inom unionen ökade emellertid väsentligt därefter, särskilt under 2014 och undersökningsperioden, då den överskred 2012 års efterfrågan med 6 %. Utan de kraftigt ökande mängderna dumpad import från Kina skulle denna efterfrågeökning ha lett till ett högre kapacitetsutnyttjande för unionsindustrin, särskilt eftersom man minskat sin produktionskapacitet med 2 % på en växande marknad. |
| --- | --- |

(165)

Efterfrågan inom unionen ökade emellertid väsentligt därefter, särskilt under 2014 och undersökningsperioden, då den överskred 2012 års efterfrågan med 6 %. Utan de kraftigt ökande mängderna dumpad import från Kina skulle denna efterfrågeökning ha lett till ett högre kapacitetsutnyttjande för unionsindustrin, särskilt eftersom man minskat sin produktionskapacitet med 2 % på en växande marknad.

| (166) | Kommissionen drar därför slutsatsen att det låga kapacitetsutnyttjandet, särskilt under 2014 och undersökningsperioden, i huvudsak beror på de kraftigt ökande mängderna dumpad import från Kina. |
| --- | --- |

(166)

Kommissionen drar därför slutsatsen att det låga kapacitetsutnyttjandet, särskilt under 2014 och undersökningsperioden, i huvudsak beror på de kraftigt ökande mängderna dumpad import från Kina.

5.2.3   Import från andra tredjeländer

Import från andra tredjeländer

| (167) | Kommissionen fastställde importvolymen på grundval av uppgifter från Eurostats databas. Förutom Kina kom importen främst från Ukraina och Ryssland. Importens marknadsandel fastställdes genom att importvolymerna jämfördes med förbrukningen i unionen, som framgår av tabell 3 i skäl 87. |
| --- | --- |

(167)

Kommissionen fastställde importvolymen på grundval av uppgifter från Eurostats databas. Förutom Kina kom importen främst från Ukraina och Ryssland. Importens marknadsandel fastställdes genom att importvolymerna jämfördes med förbrukningen i unionen, som framgår av tabell 3 i skäl 87.

| (168) | Importen till unionen från andra tredjeländer utvecklades på följande sätt under skadeundersökningsperioden:

  Tabell 13


  Import från tredjeländer (i ton) och marknadsandel | | 2012 | 2013 | 2014 | UP (2015) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Ukraina | Importvolym (i ton) | 421 553 | 600 896 | 713 189 | 583 132 |
| Index (2012 = 100) | 100 | 143 | 169 | 138 |
| Marknadsandel | 4,7 % | 7,1 % | 8,1 % | 6,2 % |
| Index (2012 = 100) | 100 | 152 | 172 | 131 |
| Genomsnittligt pris | 574 | 477 | 470 | 451 |
| Index (2012 = 100) | 100 | 83 | 82 | 79 |
| Ryssland | Importvolym (i ton) | 148 594 | 158 883 | 196 207 | 222 999 |
| Index (2012 = 100) | 100 | 107 | 132 | 150 |
| Marknadsandel | 1,7 % | 1,9 % | 2,2 % | 2,4 % |
| Index (2012 = 100) | 100 | 114 | 135 | 143 |
| Genomsnittligt pris | 513 | 461 | 446 | 412 |
| Index (2012 = 100) | 100 | 90 | 87 | 80 |
| Totalt alla tredjeländer undantaget Kina | Importvolym (i ton) | 1 063 146 | 1 108 062 | 1 253 278 | 1 153 345 |
| Index (2012 = 100) | 100 | 104 | 118 | 108 |
| Marknadsandel | 11,8 % | 13,2 % | 14,2 % | 12,2 % |
| Index (2012 = 100) | 100 | 111 | 120 | 103 |
| Genomsnittligt pris | 621 | 516 | 505 | 505 |
| Index (2012 = 100) | 100 | 83 | 81 | 81 |
| Källa: Eurostat. |

(168)

Importen till unionen från andra tredjeländer utvecklades på följande sätt under skadeundersökningsperioden:

Tabell 13

Tabell 13

Import från tredjeländer (i ton) och marknadsandel

Import från tredjeländer (i ton) och marknadsandel

2012

2013

2014

UP (2015)

Ukraina

Importvolym (i ton)

421 553

600 896

713 189

583 132

Index (2012 = 100)

Index (2012 = 100)

100

100

143

143

169

169

138

138

Marknadsandel

4,7 %

7,1 %

8,1 %

6,2 %

Index (2012 = 100)

Index (2012 = 100)

100

100

152

152

172

172

131

131

Genomsnittligt pris

574

477

470

451

Index (2012 = 100)

Index (2012 = 100)

100

100

83

83

82

82

79

79

Ryssland

Importvolym (i ton)

148 594

158 883

196 207

222 999

Index (2012 = 100)

Index (2012 = 100)

100

100

107

107

132

132

150

150

Marknadsandel

1,7 %

1,9 %

2,2 %

2,4 %

Index (2012 = 100)

Index (2012 = 100)

100

100

114

114

135

135

143

143

Genomsnittligt pris

513

461

446

412

Index (2012 = 100)

Index (2012 = 100)

100

100

90

90

87

87

80

80

Totalt alla tredjeländer undantaget Kina

Importvolym (i ton)

1 063 146

1 108 062

1 253 278

1 153 345

Index (2012 = 100)

Index (2012 = 100)

100

100

104

104

118

118

108

108

Marknadsandel

11,8 %

13,2 %

14,2 %

12,2 %

Index (2012 = 100)

Index (2012 = 100)

100

100

111

111

120

120

103

103

Genomsnittligt pris

621

516

505

505

Index (2012 = 100)

Index (2012 = 100)

100

100

83

83

81

81

81

81

Källa: Eurostat.

Källa:

| (169) | Marknadsandelen för importen från andra tredjeländer förblev relativt stabil under skadeundersökningsperioden, medan importen från Kina ökade med 214 %. |
| --- | --- |

(169)

Marknadsandelen för importen från andra tredjeländer förblev relativt stabil under skadeundersökningsperioden, medan importen från Kina ökade med 214 %.

| (170) | Dessutom ökade Ukrainas och Rysslands marknadsandel endast en aning under skadeundersökningsperioden. Marknadsandelen ökade för Ukrainas del från 4,7 % till 6,2 % och för Rysslands del från 1,7 % till 2,4 %, och detta var till nackdel enbart för andra länder med import till unionen än Kina. |
| --- | --- |

(170)

Dessutom ökade Ukrainas och Rysslands marknadsandel endast en aning under skadeundersökningsperioden. Marknadsandelen ökade för Ukrainas del från 4,7 % till 6,2 % och för Rysslands del från 1,7 % till 2,4 %, och detta var till nackdel enbart för andra länder med import till unionen än Kina.

| (171) | I en situation då unionens förbrukning ökade med 5 % och unionsindustrins marknadsandel minskade med 10 procentenheter under skadeundersökningsperioden, innebär detta att importen från Kina ökade sin marknadsandel helt och hållet på unionsindustrins bekostnad. |
| --- | --- |

(171)

I en situation då unionens förbrukning ökade med 5 % och unionsindustrins marknadsandel minskade med 10 procentenheter under skadeundersökningsperioden, innebär detta att importen från Kina ökade sin marknadsandel helt och hållet på unionsindustrins bekostnad.

| (172) | Sammantaget står importen från Kina för cirka 54 % av all import till unionen under undersökningsperioden, medan importen från Ukraina och Ryssland ligger runt 23 % respektive 9 %. |
| --- | --- |

(172)

Sammantaget står importen från Kina för cirka 54 % av all import till unionen under undersökningsperioden, medan importen från Ukraina och Ryssland ligger runt 23 % respektive 9 %.

| (173) | Det genomsnittliga priset på importen från andra tredjeländer minskade mycket långsammare än importpriserna från Kina. Det minskade med 19 %, medan importpriserna från Kina minskade med 29 %. |
| --- | --- |

(173)

Det genomsnittliga priset på importen från andra tredjeländer minskade mycket långsammare än importpriserna från Kina. Det minskade med 19 %, medan importpriserna från Kina minskade med 29 %.

| (174) | Även om priserna på importen från Ukraina och Ryssland fortfarande i genomsnitt ligger något lägre än importpriserna från Kina, var minskningstakten mycket långsammare än för importpriserna från Kina under skadeundersökningsperioden. Dessutom är dessa priser inte är direkt jämförbara, eftersom det genomsnittliga priset påverkas av att produktmixen inte är densamma. |
| --- | --- |

(174)

Även om priserna på importen från Ukraina och Ryssland fortfarande i genomsnitt ligger något lägre än importpriserna från Kina, var minskningstakten mycket långsammare än för importpriserna från Kina under skadeundersökningsperioden. Dessutom är dessa priser inte är direkt jämförbara, eftersom det genomsnittliga priset påverkas av att produktmixen inte är densamma.

| (175) | Vidare har importvolymerna från alla andra tredjeländer i allmänhet och från Ukraina och Ryssland i synnerhet inte ökat i lika stor utsträckning som den kinesiska. Medan importvolymen från Kina ökade med nästan 1 miljon ton under skadeundersökningsperioden, ökade importvolymen från Ukraina med ca 160 000 ton, den från Ryssland med ca 75 000 ton och den från alla andra tredjeländer (inklusive Ryssland och Ukraina) med ca 90 000 ton. |
| --- | --- |

(175)

Vidare har importvolymerna från alla andra tredjeländer i allmänhet och från Ukraina och Ryssland i synnerhet inte ökat i lika stor utsträckning som den kinesiska. Medan importvolymen från Kina ökade med nästan 1 miljon ton under skadeundersökningsperioden, ökade importvolymen från Ukraina med ca 160 000 ton, den från Ryssland med ca 75 000 ton och den från alla andra tredjeländer (inklusive Ryssland och Ukraina) med ca 90 000 ton.

| (176) | På grundval av det ovanstående och med tanke på de mycket mindre importvolymerna från Ukraina och Ryssland jämfört med dem från Kina finns det inget som tyder på att importen från dessa två länder vållade unionsindustrin skada. |
| --- | --- |

(176)

På grundval av det ovanstående och med tanke på de mycket mindre importvolymerna från Ukraina och Ryssland jämfört med dem från Kina finns det inget som tyder på att importen från dessa två länder vållade unionsindustrin skada.

| (177) | Importen från alla övriga tredjeländer (inklusive Ryssland och Ukraina) är i genomsnitt dyrare än importen från Kina och upplevde endast en obetydlig ökning av marknadsandelen med 1 procentenhet. |
| --- | --- |

(177)

Importen från alla övriga tredjeländer (inklusive Ryssland och Ukraina) är i genomsnitt dyrare än importen från Kina och upplevde endast en obetydlig ökning av marknadsandelen med 1 procentenhet.

| (178) | Kommissionen drar därför slutsatsen att importen av grovplåt från tredjeländer inte är huvudorsaken till den skada som vållats unionsindustrin och att den inte bryter orsakssambandet mellan den dumpade importen från Kina och den skada som unionsindustrin lidit. |
| --- | --- |

(178)

Kommissionen drar därför slutsatsen att importen av grovplåt från tredjeländer inte är huvudorsaken till den skada som vållats unionsindustrin och att den inte bryter orsakssambandet mellan den dumpade importen från Kina och den skada som unionsindustrin lidit.

5.2.4   Unionsindustrins exportresultat

Unionsindustrins exportresultat

| (179) | Unionsindustrins exportvolym och genomsnittliga exportpriser utvecklades på följande sätt under skadeundersökningsperioden:

  Tabell 14


  Exportresultat | 2012 | 2013 | 2014 | UP (2015) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Exportvolym till icke-närstående kunder (unionsindustrin) | 1 881 932 | 1 361 279 | 1 825 628 | 1 548 156 |
| Index (2012 = 100) | 100 | 72 | 97 | 82 |
| Genomsnittligt exportpris (i euro/ton)

  (tillverkarna i urvalet) | 1 002 | 831 | 814 | 764 |
| Index (2012 = 100) | 100 | 83 | 81 | 76 |
| Källa: Kontrollerade inlagor från Eurofer och svar på frågeformuläret. |

(179)

Unionsindustrins exportvolym och genomsnittliga exportpriser utvecklades på följande sätt under skadeundersökningsperioden:

Tabell 14

Tabell 14

Exportresultat

Exportresultat

2012

2013

2014

UP (2015)

Exportvolym till icke-närstående kunder (unionsindustrin)

(unionsindustrin)

1 881 932

1 361 279

1 825 628

1 548 156

Index (2012 = 100)

Index (2012 = 100)

100

100

72

72

97

97

82

82

Genomsnittligt exportpris (i euro/ton)

(tillverkarna i urvalet)

(tillverkarna i urvalet)

1 002

831

814

764

Index (2012 = 100)

Index (2012 = 100)

100

100

83

83

81

81

76

76

Källa: Kontrollerade inlagor från Eurofer och svar på frågeformuläret.

Källa:

| (180) | Exportvolymen till icke-närstående kunder utanför unionen minskade med 18 % under skadeundersökningsperioden. Efter en minskning med 28 % mellan 2012 och 2013 ökade den under 2014 med 25 procentenheter och minskade igen under undersökningsperioden med 15 procentenheter. |
| --- | --- |

(180)

Exportvolymen till icke-närstående kunder utanför unionen minskade med 18 % under skadeundersökningsperioden. Efter en minskning med 28 % mellan 2012 och 2013 ökade den under 2014 med 25 procentenheter och minskade igen under undersökningsperioden med 15 procentenheter.

| (181) | Vad priserna beträffar minskade de betydligt, med 24 %, under skadeundersökningsperioden, i linje med prisminskningen på unionsmarknaden (-25 %). |
| --- | --- |

(181)

Vad priserna beträffar minskade de betydligt, med 24 %, under skadeundersökningsperioden, i linje med prisminskningen på unionsmarknaden (-25 %).

| (182) | Som helhet avspeglar unionsindustrins exportresultat i hög grad unionsindustrins resultat på unionsmarknaden. Unionsmarknaden är dock betydligt viktigare för unionsindustrin än exportmarknaderna. Under skadeundersökningsperioden var försäljningen på unionsmarknaden ungefär 4 gånger större än exportförsäljningen. |
| --- | --- |

(182)

Som helhet avspeglar unionsindustrins exportresultat i hög grad unionsindustrins resultat på unionsmarknaden. Unionsmarknaden är dock betydligt viktigare för unionsindustrin än exportmarknaderna. Under skadeundersökningsperioden var försäljningen på unionsmarknaden ungefär 4 gånger större än exportförsäljningen.

| (183) | Kommissionen drar därför slutsatsen att till följd av exportförsäljningens begränsade betydelse kan unionsindustrins exportresultat inte bryta orsakssambandet mellan den dumpade importen från Kina och den skada som unionsindustrin lidit. |
| --- | --- |

(183)

Kommissionen drar därför slutsatsen att till följd av exportförsäljningens begränsade betydelse kan unionsindustrins exportresultat inte bryta orsakssambandet mellan den dumpade importen från Kina och den skada som unionsindustrin lidit.

5.2.5   Konkurrensen mellan vertikalt integrerade unionstillverkare och omvalsare i unionen

Konkurrensen mellan vertikalt integrerade unionstillverkare och omvalsare i unionen

| (184) | En berörd part hävdade att vinstmarginalen för de vertikalt integrerade unionstillverkarna undergrävs av de lägre priser som omvalsare i unionen tar ut och som påstods vara 6–9 % lägre än de priser som de vertikalt integrerade tillverkarna tar ut. |
| --- | --- |

(184)

En berörd part hävdade att vinstmarginalen för de vertikalt integrerade unionstillverkarna undergrävs av de lägre priser som omvalsare i unionen tar ut och som påstods vara 6–9 % lägre än de priser som de vertikalt integrerade tillverkarna tar ut.

| (185) | Omvalsare är företag som inte själva tillverkar sina insatsmaterial, dvs. plåtämnen. Alla unionstillverkarna i urvalet tillverkar själva sina plåtämnen och är därför vertikalt integrerade tillverkare. |
| --- | --- |

(185)

Omvalsare är företag som inte själva tillverkar sina insatsmaterial, dvs. plåtämnen. Alla unionstillverkarna i urvalet tillverkar själva sina plåtämnen och är därför vertikalt integrerade tillverkare.

| (186) | Kommissionen noterar i detta hänseende att priserna på den dumpade importen från Kina underskred unionsindustrins priser med i genomsnitt 29 % under undersökningsperioden (se skäl 99). På denna grundval skulle priserna på den dumpade importen från Kina fortfarande vara minst 20 % lägre än priserna hos omvalsare i unionen. |
| --- | --- |

(186)

Kommissionen noterar i detta hänseende att priserna på den dumpade importen från Kina underskred unionsindustrins priser med i genomsnitt 29 % under undersökningsperioden (se skäl 99). På denna grundval skulle priserna på den dumpade importen från Kina fortfarande vara minst 20 % lägre än priserna hos omvalsare i unionen.

| (187) | Samma part hävdade också att den mängd som produceras av omvalsare i unionen minskar, eftersom många av dem är beroende av leveranser av plåtämnen från Ukraina. Dessa leveranser från Ukraina har dock minskat på grund av otillräckligt utbud under skadeundersökningsperioden, och denna minskning av utbudet har inte kompenserats genom tillverkning hos andra unionstillverkare trots deras låga kapacitetsutnyttjande. |
| --- | --- |

(187)

Samma part hävdade också att den mängd som produceras av omvalsare i unionen minskar, eftersom många av dem är beroende av leveranser av plåtämnen från Ukraina. Dessa leveranser från Ukraina har dock minskat på grund av otillräckligt utbud under skadeundersökningsperioden, och denna minskning av utbudet har inte kompenserats genom tillverkning hos andra unionstillverkare trots deras låga kapacitetsutnyttjande.

| (188) | Parten lämnade ingen bevisning för att unionstillverkarna inte var intresserade eller villiga att leverera dessa ytterligare kvantiteter. Det står därför klart att i synnerhet dessa priskänsliga kunder övergått från produkter tillverkade av unionsindustrin till den ännu billigare dumpade importen från Kina. |
| --- | --- |

(188)

Parten lämnade ingen bevisning för att unionstillverkarna inte var intresserade eller villiga att leverera dessa ytterligare kvantiteter. Det står därför klart att i synnerhet dessa priskänsliga kunder övergått från produkter tillverkade av unionsindustrin till den ännu billigare dumpade importen från Kina.

| (189) | Kommissionen drar därför slutsatsen att den minskade lönsamheten för vertikalt integrerade tillverkare kan ha påverkats endast i mycket begränsad omfattning av de minskade mängderna moderat prissatta grovplåtar tillverkade av omvalsare i unionen. Den drar också slutsatsen att de vertikalt integrerade tillverkarnas minskade lönsamhet till övervägande del beror på den betydligt lägre prissatta dumpade importen från Kina, vars mängd även ökade betydligt. |
| --- | --- |

(189)

Kommissionen drar därför slutsatsen att den minskade lönsamheten för vertikalt integrerade tillverkare kan ha påverkats endast i mycket begränsad omfattning av de minskade mängderna moderat prissatta grovplåtar tillverkade av omvalsare i unionen. Den drar också slutsatsen att de vertikalt integrerade tillverkarnas minskade lönsamhet till övervägande del beror på den betydligt lägre prissatta dumpade importen från Kina, vars mängd även ökade betydligt.

5.3   Slutsats om orsakssamband

Slutsats om orsakssamband

| (190) | Ett orsakssamband fastställdes preliminärt mellan den skada som unionstillverkarna lidit och den dumpade importen från Kina. |
| --- | --- |

(190)

Ett orsakssamband fastställdes preliminärt mellan den skada som unionstillverkarna lidit och den dumpade importen från Kina.

| (191) | Kommissionen har särskiljt och avgränsat verkningarna av alla kända faktorer som har betydelse för unionsindustrins situation från den dumpade importens skadevållande verkan. |
| --- | --- |

(191)

Kommissionen har särskiljt och avgränsat verkningarna av alla kända faktorer som har betydelse för unionsindustrins situation från den dumpade importens skadevållande verkan.

| (192) | De övriga identifierade faktorerna, såsom hård konkurrens till följd av efterfrågeproblem, lågt kapacitetsutnyttjande, import från tredjeländer, unionstillverkarnas exportförsäljning samt konkurrens mellan vertikalt integrerade tillverkare och omvalsare konstaterades preliminärt inte bryta orsakssambandet, inte ens när deras möjliga sammantagna verkningar beaktades. |
| --- | --- |

(192)

De övriga identifierade faktorerna, såsom hård konkurrens till följd av efterfrågeproblem, lågt kapacitetsutnyttjande, import från tredjeländer, unionstillverkarnas exportförsäljning samt konkurrens mellan vertikalt integrerade tillverkare och omvalsare konstaterades preliminärt inte bryta orsakssambandet, inte ens när deras möjliga sammantagna verkningar beaktades.

| (193) | Den tillfälliga minskningen av förbrukningen under 2013 kan till viss del ha bidragit till skadan, men utan de kontinuerligt ökande mängderna dumpad import till ständigt sjunkande priser skulle unionsindustrins utan tvekan ha kunnat dra fördel av marknadstillväxten de påföljande åren. Framför allt skulle försäljningsvolymerna ha återhämtat sig, försäljningspriserna skulle inte ha sjunkit till så låga nivåer och lönsamheten skulle ha varit bättre. |
| --- | --- |

(193)

Den tillfälliga minskningen av förbrukningen under 2013 kan till viss del ha bidragit till skadan, men utan de kontinuerligt ökande mängderna dumpad import till ständigt sjunkande priser skulle unionsindustrins utan tvekan ha kunnat dra fördel av marknadstillväxten de påföljande åren. Framför allt skulle försäljningsvolymerna ha återhämtat sig, försäljningspriserna skulle inte ha sjunkit till så låga nivåer och lönsamheten skulle ha varit bättre.

| (194) | På grundval av det ovanstående drog kommissionen slutsatsen i detta skede att den väsentliga skada som unionsindustrin vållats orsakats av den dumpade importen från Kina och att de övriga faktorerna, sedda var för sig eller tillsammans, inte bröt orsakssambandet. |
| --- | --- |

(194)

På grundval av det ovanstående drog kommissionen slutsatsen i detta skede att den väsentliga skada som unionsindustrin vållats orsakats av den dumpade importen från Kina och att de övriga faktorerna, sedda var för sig eller tillsammans, inte bröt orsakssambandet.

6.   UNIONENS INTRESSE

UNIONENS INTRESSE

| (195) | I enlighet med artikel 21 i grundförordningen undersökte kommissionen huruvida den med säkerhet kunde fastslå att det inte låg i unionens intresse att vidta åtgärder i detta fall, trots att skadevållande dumpning hade fastställts. Fastställandet av unionens intresse byggde på en uppskattning av alla de olika intressen som berördes, bland annat unionsindustrins, importörernas och användarnas. |
| --- | --- |

(195)

I enlighet med artikel 21 i grundförordningen undersökte kommissionen huruvida den med säkerhet kunde fastslå att det inte låg i unionens intresse att vidta åtgärder i detta fall, trots att skadevållande dumpning hade fastställts. Fastställandet av unionens intresse byggde på en uppskattning av alla de olika intressen som berördes, bland annat unionsindustrins, importörernas och användarnas.

6.1   Unionsindustrins intresse

Unionsindustrins intresse

| (196) | Unionsindustrin finns i 14 medlemsstater (Österrike, Belgien, Tjeckien, Danmark, Finland, Frankrike, Tyskland, Italien, Polen, Rumänien, Slovenien, Spanien, Sverige och Förenade kungariket) och sysselsatte omkring 20 000 direkt anställda med avseende på grovplåt under skadeundersökningsperioden. |
| --- | --- |

(196)

Unionsindustrin finns i 14 medlemsstater (Österrike, Belgien, Tjeckien, Danmark, Finland, Frankrike, Tyskland, Italien, Polen, Rumänien, Slovenien, Spanien, Sverige och Förenade kungariket) och sysselsatte omkring 20 000 direkt anställda med avseende på grovplåt under skadeundersökningsperioden.

| (197) | Av unionstillverkarna samarbetade 26 i undersökningen. Ingen av de kända tillverkarna motsatte sig inledandet av undersökningen. Såsom framgått ovan i samband med analysen av skadeindikatorerna försämrades situationen för unionsindustrin i dess helhet, som påverkades negativt av den dumpade importen. |
| --- | --- |

(197)

Av unionstillverkarna samarbetade 26 i undersökningen. Ingen av de kända tillverkarna motsatte sig inledandet av undersökningen. Såsom framgått ovan i samband med analysen av skadeindikatorerna försämrades situationen för unionsindustrin i dess helhet, som påverkades negativt av den dumpade importen.

| (198) | Kommissionen förväntar sig att införandet av provisoriska antidumpningstullar leder till att rättvisa handelsvillkor återställs på unionsmarknaden genom att det sätts ett stopp för prisnedgången så att unionsindustrin får en möjlighet att återhämta sig. Detta skulle leda till att unionsindustrins lönsamhet ökade till sådana nivåer som anses vara nödvändiga inom denna kapitalintensiva industri. |
| --- | --- |

(198)

Kommissionen förväntar sig att införandet av provisoriska antidumpningstullar leder till att rättvisa handelsvillkor återställs på unionsmarknaden genom att det sätts ett stopp för prisnedgången så att unionsindustrin får en möjlighet att återhämta sig. Detta skulle leda till att unionsindustrins lönsamhet ökade till sådana nivåer som anses vara nödvändiga inom denna kapitalintensiva industri.

| (199) | Den dumpade importen från Kina har vållat unionsindustrin väsentlig skada. Kommissionen erinrar om att de flesta skadeindikatorer uppvisade en negativ trend under skadeundersökningsperioden. Framför allt var påverkan mycket stor när det gäller de skadeindikatorer som sammanhänger med det ekonomiska resultatet för unionstillverkarna i urvalet, t.ex. lönsamhet och räntabilitet. |
| --- | --- |

(199)

Den dumpade importen från Kina har vållat unionsindustrin väsentlig skada. Kommissionen erinrar om att de flesta skadeindikatorer uppvisade en negativ trend under skadeundersökningsperioden. Framför allt var påverkan mycket stor när det gäller de skadeindikatorer som sammanhänger med det ekonomiska resultatet för unionstillverkarna i urvalet, t.ex. lönsamhet och räntabilitet.

| (200) | Det är därför viktigt att priserna återställs till nivån för icke-dumpade priser eller åtminstone icke-skadevållande priser, så att alla tillverkare kan vara verksamma på unionsmarknaden under rättvisa handelsvillkor. Vidtas inga åtgärder förefaller det mycket troligt att unionsindustrins ekonomiska situation försämras ytterligare. |
| --- | --- |

(200)

Det är därför viktigt att priserna återställs till nivån för icke-dumpade priser eller åtminstone icke-skadevållande priser, så att alla tillverkare kan vara verksamma på unionsmarknaden under rättvisa handelsvillkor. Vidtas inga åtgärder förefaller det mycket troligt att unionsindustrins ekonomiska situation försämras ytterligare.

| (201) | Kommissionen drar därför preliminärt slutsatsen att det ligger i unionsindustrins intresse att antidumpningstullar införs. Om antidumpningsåtgärder infördes skulle unionsindustrin kunna återhämta sig från verkningarna av den skadevållande dumpningen. |
| --- | --- |

(201)

Kommissionen drar därför preliminärt slutsatsen att det ligger i unionsindustrins intresse att antidumpningstullar införs. Om antidumpningsåtgärder infördes skulle unionsindustrin kunna återhämta sig från verkningarna av den skadevållande dumpningen.

6.2   Icke-närstående importörers intresse

Icke-närstående importörers intresse

| (202) | Såsom anges i skäl 22 samarbetade sex importörer i undersökningen, och tre av dem valdes ut att ingå i urvalet. En av importörerna i urvalet förordar åtgärder, medan de två andra motsätter sig införandet av åtgärder. De återstående tre importörer som inte ingick i urvalet har inte yttrat sig. |
| --- | --- |

(202)

Såsom anges i skäl 22 samarbetade sex importörer i undersökningen, och tre av dem valdes ut att ingå i urvalet. En av importörerna i urvalet förordar åtgärder, medan de två andra motsätter sig införandet av åtgärder. De återstående tre importörer som inte ingick i urvalet har inte yttrat sig.

| (203) | Undersökningen visade att en prisökning till följd av införandet av åtgärder inte skulle påverka de icke-närstående importörerna direkt. Grovplåt står för högst 20 % av deras verksamhet. |
| --- | --- |

(203)

Undersökningen visade att en prisökning till följd av införandet av åtgärder inte skulle påverka de icke-närstående importörerna direkt. Grovplåt står för högst 20 % av deras verksamhet.

| (204) | Dessutom handlar de flesta importörerna med varor från flera olika källor, inbegripet unionsindustrin. Det finns inget som tyder på att importörerna inte skulle kunna fortsätta att betjäna sina kunder om åtgärder införs. |
| --- | --- |

(204)

Dessutom handlar de flesta importörerna med varor från flera olika källor, inbegripet unionsindustrin. Det finns inget som tyder på att importörerna inte skulle kunna fortsätta att betjäna sina kunder om åtgärder införs.

| (205) | Mot bakgrund av det ovanstående dras preliminärt slutsatsen att införandet av åtgärder inte kommer att få betydande negativa verkningar på unionsimportörernas intresse. |
| --- | --- |

(205)

Mot bakgrund av det ovanstående dras preliminärt slutsatsen att införandet av åtgärder inte kommer att få betydande negativa verkningar på unionsimportörernas intresse.

6.3   Användarnas intresse

Användarnas intresse

| (206) | De viktigaste slutanvändarindustrierna för grovplåt är bygg- och anläggningsutrustning, gruvutrustning och avverkningsutrustning, tryckkärl, olje- och gasledningar, fartyg samt broar och byggnader. |
| --- | --- |

(206)

De viktigaste slutanvändarindustrierna för grovplåt är bygg- och anläggningsutrustning, gruvutrustning och avverkningsutrustning, tryckkärl, olje- och gasledningar, fartyg samt broar och byggnader.

| (207) | Sju användare och tre handlare/stålcentraler besvarade frågeformuläret för användare. Fyra av svaren var dock mycket bristfälliga, och endast två av dem motsatte sig införandet av åtgärder. Kommissionen kan emellertid inte betrakta dessa uppgifter som representativa av följande skäl:






  — | De står för endast 0,3 % av förbrukningen i unionen. |
| --- | --- | --- |

(207)

Sju användare och tre handlare/stålcentraler besvarade frågeformuläret för användare. Fyra av svaren var dock mycket bristfälliga, och endast två av dem motsatte sig införandet av åtgärder. Kommissionen kan emellertid inte betrakta dessa uppgifter som representativa av följande skäl:

—

De står för endast 0,3 % av förbrukningen i unionen.

| — | De båda användarna importerar inte alls från Kina, vilket betyder att de på sin höjd kan påverkas indirekt av åtgärderna. |
| --- | --- |

—

De båda användarna importerar inte alls från Kina, vilket betyder att de på sin höjd kan påverkas indirekt av åtgärderna.

| (208) | Kommissionen noterar vidare att tullar bör bidra till kontinuerlig leveranssäkerhet på unionsmarknaden. Utan tullar skulle en del av unionstillverkarna kanske behöva upphöra med eller minska sin tillverkning, vilket skulle göra att många användare i unionen skulle få ett mer begränsat utbud av försörjningskällor. |
| --- | --- |

(208)

Kommissionen noterar vidare att tullar bör bidra till kontinuerlig leveranssäkerhet på unionsmarknaden. Utan tullar skulle en del av unionstillverkarna kanske behöva upphöra med eller minska sin tillverkning, vilket skulle göra att många användare i unionen skulle få ett mer begränsat utbud av försörjningskällor.

| (209) | Såsom nämns i skäl 104 upphörde en av tillverkarna i urvalet faktiskt med sin tillverkning av grovplåt i slutet av undersökningsperioden. |
| --- | --- |

(209)

Såsom nämns i skäl 104 upphörde en av tillverkarna i urvalet faktiskt med sin tillverkning av grovplåt i slutet av undersökningsperioden.

| (210) | Dessutom kommer nivån på åtgärderna att leda till lika villkor för alla tillverkare i unionen och tredjeländer, vilket kan komma att leda till att denna unionstillverkare kan återuppta grovplåtstillverkningen. |
| --- | --- |

(210)

Dessutom kommer nivån på åtgärderna att leda till lika villkor för alla tillverkare i unionen och tredjeländer, vilket kan komma att leda till att denna unionstillverkare kan återuppta grovplåtstillverkningen.

| (211) | Mot bakgrund av det ovanstående drar kommissionen preliminärt slutsatsen att införandet av åtgärder inte skulle få oproportionerliga negativa verkningar för användarna. |
| --- | --- |

(211)

Mot bakgrund av det ovanstående drar kommissionen preliminärt slutsatsen att införandet av åtgärder inte skulle få oproportionerliga negativa verkningar för användarna.

6.4   Slutsats om unionens intresse

Slutsats om unionens intresse

| (212) | Mot bakgrund av det ovanstående drar kommissionen preliminärt slutsatsen att införandet av åtgärder skulle bidra till unionsindustrins återhämtning och möjliggöra ökade investeringar för att grovplåtstillverkarna ska stå bättre rustade inför framtiden och kunna förbättra sin konkurrenskraft. |
| --- | --- |

(212)

Mot bakgrund av det ovanstående drar kommissionen preliminärt slutsatsen att införandet av åtgärder skulle bidra till unionsindustrins återhämtning och möjliggöra ökade investeringar för att grovplåtstillverkarna ska stå bättre rustade inför framtiden och kunna förbättra sin konkurrenskraft.

| (213) | Unionsindustrin har redan (helt nyligen) genomgått en betydande omorganisation. Utan tullar skulle fler grovplåtstillverkare i unionen kanske behöva upphöra med eller minska sin tillverkning av grovplåt, vilket skulle leda till att hundratals anställda förlorar sitt jobb och till att många användare i unionen skulle få ett begränsat utbud av försörjningskällor. |
| --- | --- |

(213)

Unionsindustrin har redan (helt nyligen) genomgått en betydande omorganisation. Utan tullar skulle fler grovplåtstillverkare i unionen kanske behöva upphöra med eller minska sin tillverkning av grovplåt, vilket skulle leda till att hundratals anställda förlorar sitt jobb och till att många användare i unionen skulle få ett begränsat utbud av försörjningskällor.

| (214) | Åtgärderna kan inte anses ha en väsentlig inverkan på det fåtal andra parter i unionen som gav sig till känna. Inga uppgifter i ärendet visar att den potentiella inverkan på andra aktörer än de som gav sig till känna skulle väga tyngre än åtgärdens positiva verkningar för unionsindustrin. Slutanvändare och konsumenter förväntas dra nytta av en marknad med rättvis konkurrens som erbjuder en lokal försörjningskälla som till fullo kan tillgodose deras behov och önskemål. Priserna kommer även i fortsättningen att vara av stor betydelse, men på en rättvis grund. |
| --- | --- |

(214)

Åtgärderna kan inte anses ha en väsentlig inverkan på det fåtal andra parter i unionen som gav sig till känna. Inga uppgifter i ärendet visar att den potentiella inverkan på andra aktörer än de som gav sig till känna skulle väga tyngre än åtgärdens positiva verkningar för unionsindustrin. Slutanvändare och konsumenter förväntas dra nytta av en marknad med rättvis konkurrens som erbjuder en lokal försörjningskälla som till fullo kan tillgodose deras behov och önskemål. Priserna kommer även i fortsättningen att vara av stor betydelse, men på en rättvis grund.

| (215) | Sammantaget drar kommissionen i detta skede av undersökningen slutsatsen att det inte finns några tvingande skäl som talar för att det inte skulle ligga i unionens intresse att införa provisoriska åtgärder på import av grovplåt från Kina. |
| --- | --- |

(215)

Sammantaget drar kommissionen i detta skede av undersökningen slutsatsen att det inte finns några tvingande skäl som talar för att det inte skulle ligga i unionens intresse att införa provisoriska åtgärder på import av grovplåt från Kina.

7.   PROVISORISKA ANTIDUMPNINGSÅTGÄRDER

PROVISORISKA ANTIDUMPNINGSÅTGÄRDER

| (216) | På grundval av kommissionens slutsatser beträffande dumpning, skada, orsakssamband och unionens intresse bör provisoriska åtgärder införas i syfte att förhindra att den dumpade importen vållar unionsindustrin ytterligare skada. |
| --- | --- |

(216)

På grundval av kommissionens slutsatser beträffande dumpning, skada, orsakssamband och unionens intresse bör provisoriska åtgärder införas i syfte att förhindra att den dumpade importen vållar unionsindustrin ytterligare skada.

7.1   Nivå för undanröjande av skada

Nivå för undanröjande av skada

| (217) | För att bestämma nivån för åtgärderna fastställde kommissionen först det tullbelopp som krävs för att undanröja den skada som unionsindustrin lidit. |
| --- | --- |

(217)

För att bestämma nivån för åtgärderna fastställde kommissionen först det tullbelopp som krävs för att undanröja den skada som unionsindustrin lidit.

| (218) | Skadan skulle vara undanröjd om unionsindustrin kunde täcka sina tillverkningskostnader och göra en vinst före skatt på försäljningen av den likadana produkten på unionsmarknaden som en industri av denna typ inom sektorn rimligen skulle kunna uppnå under normala konkurrensförhållanden, dvs. om det inte förekom dumpad import. |
| --- | --- |

(218)

Skadan skulle vara undanröjd om unionsindustrin kunde täcka sina tillverkningskostnader och göra en vinst före skatt på försäljningen av den likadana produkten på unionsmarknaden som en industri av denna typ inom sektorn rimligen skulle kunna uppnå under normala konkurrensförhållanden, dvs. om det inte förekom dumpad import.

| (219) | För att fastställa denna vinst som rimligen skulle kunna uppnås under normala konkurrensförhållanden begärde kommissionen att de unionstillverkare som ingick i urvalet skulle tillhandahålla uppgifter om lönsamheten när det gäller den likadana produkten när denna såldes på unionsmarknaden under perioden 2006 till undersökningsperioden. Denna information lämnades och kontrollerades i vederbörlig ordning. |
| --- | --- |

(219)

För att fastställa denna vinst som rimligen skulle kunna uppnås under normala konkurrensförhållanden begärde kommissionen att de unionstillverkare som ingick i urvalet skulle tillhandahålla uppgifter om lönsamheten när det gäller den likadana produkten när denna såldes på unionsmarknaden under perioden 2006 till undersökningsperioden. Denna information lämnades och kontrollerades i vederbörlig ordning.

| (220) | Unionsindustrins lönsamhet var negativ mellan 2013 och undersökningsperioden. Medan vinsten under 2012 var svagt positiv (1,6 %), var närvaron av dumpad import från Kina redan avsevärd, och denna vinstmarginal låg långt under den vinstmarginal som uppnåtts under tidigare år. |
| --- | --- |

(220)

Unionsindustrins lönsamhet var negativ mellan 2013 och undersökningsperioden. Medan vinsten under 2012 var svagt positiv (1,6 %), var närvaron av dumpad import från Kina redan avsevärd, och denna vinstmarginal låg långt under den vinstmarginal som uppnåtts under tidigare år.

| (221) | För året innan (2011) var vinstmarginalen 7,9 %, vilket är högre än vinstmarginalen för 2009 och 2010, dvs. åren då finanskrisen var som värst, men lägre än vinstmarginalerna 2006–2008, dvs. före finanskrisen. Dessutom är dessa de senaste tillgängliga rimliga uppgifter som inte inbegriper import i betydande mängder från Kina till unionen. Kommissionen anser därför att denna vinstmarginal är den som rimligen skulle kunna uppnås under normala konkurrensförhållanden. |
| --- | --- |

(221)

För året innan (2011) var vinstmarginalen 7,9 %, vilket är högre än vinstmarginalen för 2009 och 2010, dvs. åren då finanskrisen var som värst, men lägre än vinstmarginalerna 2006–2008, dvs. före finanskrisen. Dessutom är dessa de senaste tillgängliga rimliga uppgifter som inte inbegriper import i betydande mängder från Kina till unionen. Kommissionen anser därför att denna vinstmarginal är den som rimligen skulle kunna uppnås under normala konkurrensförhållanden.

| (222) | Kommissionen fastställde sedan nivån för undanröjande av skada på grundval av en jämförelse mellan det vägda genomsnittliga importpriset, justerat för importkostnader och tullar, för de kinesiska exporterande tillverkarna i urvalet, såsom det fastställts för beräknande av prisunderskridandet, och det vägda genomsnittliga icke-skadevållande priset för den likadana produkten som sålts på unionsmarknaden av unionstillverkarna i urvalet under undersökningsperioden. Den skillnad som jämförelsen resulterade i uttrycktes i procent av det vägda genomsnittliga importvärdet cif. |
| --- | --- |

(222)

Kommissionen fastställde sedan nivån för undanröjande av skada på grundval av en jämförelse mellan det vägda genomsnittliga importpriset, justerat för importkostnader och tullar, för de kinesiska exporterande tillverkarna i urvalet, såsom det fastställts för beräknande av prisunderskridandet, och det vägda genomsnittliga icke-skadevållande priset för den likadana produkten som sålts på unionsmarknaden av unionstillverkarna i urvalet under undersökningsperioden. Den skillnad som jämförelsen resulterade i uttrycktes i procent av det vägda genomsnittliga importvärdet cif.

| (223) | Nivån för undanröjande av skada för ”andra samarbetsvilliga företag” och för ”alla övriga företag” fastställdes på samma sätt som dumpningsmarginalen för dessa företag (se skälen 76–80). |
| --- | --- |

(223)

Nivån för undanröjande av skada för ”andra samarbetsvilliga företag” och för ”alla övriga företag” fastställdes på samma sätt som dumpningsmarginalen för dessa företag (se skälen 76–80).

7.2   Provisoriska åtgärder

Provisoriska åtgärder

| (224) | Provisoriska antidumpningsåtgärder bör införas på import av den berörda produkten med ursprung i Kina i enlighet med regeln om lägsta tull i artikel 7.2 i grundförordningen. Kommissionen har jämfört skademarginalerna och dumpningsmarginalerna. Tullbeloppet bör fastställas till en nivå som motsvarar de lägre av dumpnings- och skademarginalerna. |
| --- | --- |

(224)

Provisoriska antidumpningsåtgärder bör införas på import av den berörda produkten med ursprung i Kina i enlighet med regeln om lägsta tull i artikel 7.2 i grundförordningen. Kommissionen har jämfört skademarginalerna och dumpningsmarginalerna. Tullbeloppet bör fastställas till en nivå som motsvarar de lägre av dumpnings- och skademarginalerna.

| (225) | På grundval av ovanstående föreslås följande preliminära antidumpningstullsatser, uttryckta i priset cif vid unionens gräns, före tull:








  Företag | Dumpningsmarginal | Skademarginal | Preliminär tullsats |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Nanjing Iron and Steel Co., Ltd | 120,1 % | 73,1 % | 73,1 % |
| Minmetals Yingkou Medium Plate Co., Ltd | 126,0 % | 65,1 % | 65,1 % |
| Wuyang Iron and Steel Co., Ltd och Wuyang New Heavy & Wide Steel Plate Co., Ltd | 127,6 % | 73,7 % | 73,7 % |
| Andra samarbetsvilliga företag | 125,5 % | 70,6 % | 70,6 % |
| Alla övriga företag | 127,6 % | 73,7 % | 73,7 % |

(225)

På grundval av ovanstående föreslås följande preliminära antidumpningstullsatser, uttryckta i priset cif vid unionens gräns, före tull:

Företag

Dumpningsmarginal

Skademarginal

Preliminär tullsats

Nanjing Iron and Steel Co., Ltd

120,1 %

73,1 %

73,1 %

Minmetals Yingkou Medium Plate Co., Ltd

126,0 %

65,1 %

65,1 %

Wuyang Iron and Steel Co., Ltd och Wuyang New Heavy & Wide Steel Plate Co., Ltd

127,6 %

73,7 %

73,7 %

Andra samarbetsvilliga företag

125,5 %

70,6 %

70,6 %

Alla övriga företag

127,6 %

73,7 %

73,7 %

| (226) | De individuella företagsspecifika antidumpningstullsatser som anges i denna förordning har fastställts på grundval av resultaten av denna undersökning. De avspeglar alltså den situation för företagen som konstaterades föreligga enligt undersökningen. |
| --- | --- |

(226)

De individuella företagsspecifika antidumpningstullsatser som anges i denna förordning har fastställts på grundval av resultaten av denna undersökning. De avspeglar alltså den situation för företagen som konstaterades föreligga enligt undersökningen.

| (227) | Dessa tullsatser är således endast tillämpliga på import av den berörda produkten med ursprung i Kina som tillverkas av de rättssubjekt som nämns. Import av den berörda produkten tillverkad av ett annat företag som inte uttryckligen nämns i denna förordnings normativa del, samt närstående enheter till de uttryckligen nämnda företagen, ska omfattas av den tullsats som är tillämplig på ”alla övriga företag”. De bör inte omfattas av någon av de individuella antidumpningstullsatserna. |
| --- | --- |

(227)

Dessa tullsatser är således endast tillämpliga på import av den berörda produkten med ursprung i Kina som tillverkas av de rättssubjekt som nämns. Import av den berörda produkten tillverkad av ett annat företag som inte uttryckligen nämns i denna förordnings normativa del, samt närstående enheter till de uttryckligen nämnda företagen, ska omfattas av den tullsats som är tillämplig på ”alla övriga företag”. De bör inte omfattas av någon av de individuella antidumpningstullsatserna.

| (228) | Ett företag får begära att dessa individuella antidumpningstullsatser tillämpas om det ändrar namnet på enheten eller inrättar en ny tillverknings- eller försäljningsenhet. Denna begäran ska riktas till kommissionen (8). Begäran ska innehålla alla relevanta uppgifter som gör det möjligt att visa att ändringen inte påverkar företagets rätt att omfattas av den tullsats som gäller för det. Om ändringen av företagets namn inte påverkar dess rätt att omfattas av den tullsats som gäller för det kommer ett meddelande om namnändringen att offentliggöras i Europeiska unionens officiella tidning. |
| --- | --- |

(228)

Ett företag får begära att dessa individuella antidumpningstullsatser tillämpas om det ändrar namnet på enheten eller inrättar en ny tillverknings- eller försäljningsenhet. Denna begäran ska riktas till kommissionen (8). Begäran ska innehålla alla relevanta uppgifter som gör det möjligt att visa att ändringen inte påverkar företagets rätt att omfattas av den tullsats som gäller för det. Om ändringen av företagets namn inte påverkar dess rätt att omfattas av den tullsats som gäller för det kommer ett meddelande om namnändringen att offentliggöras i Europeiska unionens officiella tidning.

8

Europeiska unionens officiella tidning

| (229) | För att säkerställa att antidumpningstullarna genomförs korrekt bör antidumpningstullen för alla övriga företag inte bara gälla de icke-samarbetsvilliga exporterande tillverkarna i denna undersökning, utan även de tillverkare som inte exporterade till unionen under undersökningsperioden. |
| --- | --- |

(229)

För att säkerställa att antidumpningstullarna genomförs korrekt bör antidumpningstullen för alla övriga företag inte bara gälla de icke-samarbetsvilliga exporterande tillverkarna i denna undersökning, utan även de tillverkare som inte exporterade till unionen under undersökningsperioden.

8.   REGISTRERING

REGISTRERING

| (230) | Såsom nämns i skäl 5 gjorde kommissionen import av den berörda produkten med ursprung i Kina till föremål för registrering genom kommissionens genomförandeförordning (EU) 2016/1357. |
| --- | --- |

(230)

Såsom nämns i skäl 5 gjorde kommissionen import av den berörda produkten med ursprung i Kina till föremål för registrering genom kommissionens genomförandeförordning (EU) 2016/1357.

| (231) | Detta gjordes med tanke på en eventuell retroaktiv tillämpning av antidumpningsåtgärderna, i enlighet med artikel 10.4 i grundförordningen. Registreringen av import bör upphöra. Inget beslut kan fattas om möjlig retroaktiv tillämpning av antidumpningsåtgärder i detta skede av förfarandet. |
| --- | --- |

(231)

Detta gjordes med tanke på en eventuell retroaktiv tillämpning av antidumpningsåtgärderna, i enlighet med artikel 10.4 i grundförordningen. Registreringen av import bör upphöra. Inget beslut kan fattas om möjlig retroaktiv tillämpning av antidumpningsåtgärder i detta skede av förfarandet.

9.   SLUTBESTÄMMELSER

SLUTBESTÄMMELSER

| (232) | Enligt god förvaltningspraxis kommer kommissionen att uppmana de berörda parterna att inkomma med skriftliga synpunkter och/eller att begära att bli hörda av kommissionen och/eller förhörsombudet för handelspolitiska förfaranden inom en fastställd tidsfrist. |
| --- | --- |

(232)

Enligt god förvaltningspraxis kommer kommissionen att uppmana de berörda parterna att inkomma med skriftliga synpunkter och/eller att begära att bli hörda av kommissionen och/eller förhörsombudet för handelspolitiska förfaranden inom en fastställd tidsfrist.

| (233) | Undersökningsresultaten avseende införandet av provisoriska tullar är inte definitiva och kan komma att ändras i undersökningens slutgiltiga skede. |
| --- | --- |

(233)

Undersökningsresultaten avseende införandet av provisoriska tullar är inte definitiva och kan komma att ändras i undersökningens slutgiltiga skede.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

1.   En provisorisk antidumpningstull ska införas på import av platta produkter av olegerat och legerat stål (utom rostfritt stål, kisellegerat stål, verktygsstål eller snabbstål), varmvalsade och varken pläterade, på annat sätt metallöverdragna eller försedda med annat överdrag, inte i ringar eller rullar, med en tjocklek av mer än 10 mm och en bredd av minst 600 mm eller en tjocklek av minst 4,75 mm men högst 10 mm och en bredd av minst 2 050 mm, som för närvarande klassificeras enligt KN-nummer ex 7208 51 20, ex 7208 51 91, ex 7208 51 98, ex 7208 52 91, ex 7208 90 20, ex 7208 90 80, 7225 40 40, ex 7225 40 60 och ex 7225 99 00 (Taric-nummer 7208512010, 7208519110, 7208519810, 7208529110, 7208902010, 7208908020, 7225406010, 7225990030) med ursprung i Folkrepubliken Kina.

2.   Följande preliminära antidumpningstullsatser ska tillämpas på nettopriset fritt unionens gräns, före tull, för den produkt som beskrivs i punkt 1 och som tillverkas av nedanstående företag:

| Företag | Preliminär tullsats | Taric-tilläggsnummer |
| --- | --- | --- |
| Nanjing Iron and Steel Co., Ltd | 73,1 % | C143 |
| Minmetals Yingkou Medium Plate Co., Ltd | 65,1 % | C144 |
| Wuyang Iron and Steel Co., Ltd och Wuyang New Heavy & Wide Steel Plate Co., Ltd | 73,7 % | C145 |
| Andra samarbetsvilliga företag som är förtecknade i bilagan | 70,6 % | |
| Alla övriga företag | 73,7 % | C999 |

Företag

Preliminär tullsats

Taric-tilläggsnummer

Nanjing Iron and Steel Co., Ltd

73,1 %

C143

Minmetals Yingkou Medium Plate Co., Ltd

65,1 %

C144

Wuyang Iron and Steel Co., Ltd och Wuyang New Heavy & Wide Steel Plate Co., Ltd

73,7 %

C145

Andra samarbetsvilliga företag som är förtecknade i bilagan

70,6 %

Alla övriga företag

73,7 %

C999

3.   Övergång till fri omsättning i unionen av den produkt som avses i punkt 1 ska förutsätta att det lämnas en säkerhetsdeposition som motsvarar nivån på den preliminära tullsaten.

4.   Om inte annat anges ska gällande bestämmelser om tullar tillämpas.

Artikel 2

1.   Berörda parter får inom 25 kalenderdagar från dagen för denna förordnings ikraftträdande

| a) | begära att få ta del av de viktigaste omständigheter och överväganden som legat till grund för antagandet av denna förordning, |
| --- | --- |

a)

begära att få ta del av de viktigaste omständigheter och överväganden som legat till grund för antagandet av denna förordning,

| b) | inkomma med skriftliga synpunkter till kommissionen, och |
| --- | --- |

b)

inkomma med skriftliga synpunkter till kommissionen, och

| c) | begära att bli hörda av kommissionen och/eller förhörsombudet för handelspolitiska förfaranden. |
| --- | --- |

c)

begära att bli hörda av kommissionen och/eller förhörsombudet för handelspolitiska förfaranden.

2.   De parter som avses i artikel 21.4 i förordning (EU) 2016/1036 får inom 25 kalenderdagar från dagen för denna förordnings ikraftträdande lämna synpunkter på tillämpningen av de provisoriska åtgärderna.

Artikel 3

1.   Tullmyndigheterna åläggs härmed att upphöra med den registrering av import som infördes genom artikel 1 i kommissionens genomförandeförordning (EU) 2016/1357.

2.   Uppgifter som insamlats avseende produkter som införts högst 90 dagar före dagen för denna förordnings ikraftträdande ska bevaras till dess att eventuella slutgiltiga åtgärder har trätt i kraft eller till dess att detta förfarande har avslutats.

Artikel 4

Denna förordning träder i kraft dagen efter det att den har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning.

Artikel 1 ska tillämpas i sex månader.

Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater.

Utfärdad i Bryssel den 6 oktober 2016.

På kommissionens vägnar

Jean-Claude JUNCKER

Ordförande

---

(1)  
  EUT L 176, 30.6.2016, s. 21.

1

(2)  Med verkan från och med den 20 juli 2016 ersattes rådets förordning (EG) nr 1225/2009 med Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2016/1036 (EUT L 176, 30.6.2016, s. 21). Denna sistnämnda förordningen kallas nedan grundförordningen.

2

grundförordningen

(3)  
  EUT C 58, 13.2.2016, s. 20.

3

(4)  
  EUT L 215, 10.8.2016, s. 23.

4

(5)  Den 11 april 2016 sålde Tata Steel sålde sin affärsenhet Long Products Europe, inklusive grovplåttillverkningen, till Greybull Capital. Till följd av detta skapades British Steel.

5

(6)  Se exempelvis kommissionens meddelande Stål: bevara hållbar sysselsättning och tillväxt i EU (COM(2016) 155 final av den 16 mars 2016).

6

Stål: bevara hållbar sysselsättning och tillväxt i EU

(7)  Tredjeländer som infört handelspolitiska skyddsåtgärder mot grovplåt från Kina är t.ex. Australien, Brasilien, Kanada, Mexiko, Indonesien, Malaysia, Thailand och Förenta staterna.

7

(8)  
  European Commission, Directorate-General for Trade, Directorate H, Rue de la Loi/Wetstraat 170, 1040 Bruxelles/Brussel, BELGIEN.

8

---

BILAGA

Kinesiska samarbetsvilliga exporterande tillverkare som inte ingick i urvalet

| Namn | Ort | Taric-tilläggsnummer |
| --- | --- | --- |
| Angang Steel Company Limited | Anshan, Liaoning | C150 |
| Inner Mongolia Baotou Steel Union Co., Ltd | Baotou, Inre Mongoliet | C151 |
| Zhangjiagang Shajing Heavy Plate Co., Ltd | Zhangjiagang, Jiangsu | C146 |
| Jiangsu Tiangong Tools Company Limited | Danyang, Jiangsu | C155 |
| Jiangyin Xingcheng Special Steel Works Co., Ltd | Jiangyin, Jiangsu | C147 |
| Laiwu Steel Yinshan Section Co., Ltd | Laiwu, Shandong | C154 |
| Nanyang Hanye Special Steel Co., Ltd | Xixia, Henan | C152 |
| Qinhuangdao Shouqin Metal Materials Co., Ltd | Qinhuangdao, Hebei | C153 |
| Shandong Iron & Steel Co., Ltd, Jinan Company | Jinan, Shandong | C149 |
| Wuhan Iron and Steel Co., Ltd | Wuhan, Hubei | C156 |
| Xinyu Iron & Steel Co., Ltd | Xinyu, Jiangxi | C148 |

Namn

Ort

Taric-tilläggsnummer

Angang Steel Company Limited

Anshan, Liaoning

C150

Inner Mongolia Baotou Steel Union Co., Ltd

Baotou, Inre Mongoliet

C151

Zhangjiagang Shajing Heavy Plate Co., Ltd

Zhangjiagang, Jiangsu

C146

Jiangsu Tiangong Tools Company Limited

Danyang, Jiangsu

C155

Jiangyin Xingcheng Special Steel Works Co., Ltd

Jiangyin, Jiangsu

C147

Laiwu Steel Yinshan Section Co., Ltd

Laiwu, Shandong

C154

Nanyang Hanye Special Steel Co., Ltd

Xixia, Henan

C152

Qinhuangdao Shouqin Metal Materials Co., Ltd

Qinhuangdao, Hebei

C153

Shandong Iron & Steel Co., Ltd, Jinan Company

Jinan, Shandong

C149

Wuhan Iron and Steel Co., Ltd

Wuhan, Hubei

C156

Xinyu Iron & Steel Co., Ltd

Xinyu, Jiangxi

C148

---

| 7.10.2016 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 272/33 |
| --- | --- | --- | --- |

7.10.2016

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 272/33

---

KOMMISSIONENS GENOMFÖRANDEFÖRORDNING (EU) 2016/1778

av den 6 oktober 2016

om införande av en provisorisk antidumpningstull på import av vissa varmvalsade platta produkter av järn, olegerat stål eller annat legerat stål med ursprung i Folkrepubliken Kina

EUROPEISKA KOMMISSIONEN HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING

med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2016/1036 om skydd mot dumpad import från länder som inte är medlemmar i Europeiska unionen (1), särskilt artikel 7.4,

efter samråd med medlemsstaterna, och

av följande skäl:

1.   FÖRFARANDE

FÖRFARANDE

1.1.   Inledande

Inledande

| (1) | Den 4 januari 2016 ingav European Steel Association (Eurofer) (nedan kallad klaganden) ett klagomål som företrädare för tillverkare som svarar för mer än 90 % av unionens sammanlagda tillverkning av vissa varmvalsade platta produkter av järn, olegerat stål eller annat legerat stål. Klagomålet innehöll bevisning för dumpning och en därav följande risk för väsentlig skada som var tillräcklig för att motivera att en undersökning inleddes. |
| --- | --- |

(1)

Den 4 januari 2016 ingav European Steel Association (Eurofer) (nedan kallad klaganden) ett klagomål som företrädare för tillverkare som svarar för mer än 90 % av unionens sammanlagda tillverkning av vissa varmvalsade platta produkter av järn, olegerat stål eller annat legerat stål. Klagomålet innehöll bevisning för dumpning och en därav följande risk för väsentlig skada som var tillräcklig för att motivera att en undersökning inleddes.

klaganden

| (2) | Efter detta klagomål inledde Europeiska kommissionen (nedan kallad kommissionen) den 13 februari 2016 en antidumpningsundersökning beträffande import till unionen av vissa varmvalsade platta produkter av järn, olegerat stål eller annat legerat stål med ursprung i Folkrepubliken Kina (nedan kallad Kina eller det berörda landet) på grundval av artikel 5 i rådets förordning (EU) nr 2009/1225 (2) (nedan kallad grundförordningen). Kommissionen offentliggjorde ett tillkännagivande om inledande (nedan kallat tillkännagivandet om inledande) i Europeiska unionens officiella tidning (3). |
| --- | --- |

(2)

Efter detta klagomål inledde Europeiska kommissionen (nedan kallad kommissionen) den 13 februari 2016 en antidumpningsundersökning beträffande import till unionen av vissa varmvalsade platta produkter av järn, olegerat stål eller annat legerat stål med ursprung i Folkrepubliken Kina (nedan kallad Kina eller det berörda landet) på grundval av artikel 5 i rådets förordning (EU) nr 2009/1225 (2) (nedan kallad grundförordningen). Kommissionen offentliggjorde ett tillkännagivande om inledande (nedan kallat tillkännagivandet om inledande) i Europeiska unionens officiella tidning (3).

kommissionen

Kina

det berörda landet

2

grundförordningen

tillkännagivandet om inledande

Europeiska unionens officiella tidning

3

| (3) | Därefter inledde kommissionen även följande två undersökningar:






  (a) | Den 13 maj 2016 (4) inleddes en antisubventionsundersökning rörande import av samma produkt med ursprung i Kina. |
| --- | --- | --- |

(3)

Därefter inledde kommissionen även följande två undersökningar:

(a)

Den 13 maj 2016 (4) inleddes en antisubventionsundersökning rörande import av samma produkt med ursprung i Kina.

4

| (b) | Den 7 juli 2016 (5) inleddes en antidumpningsundersökning rörande import av samma produkt med ursprung i Brasilien, Iran, Ryssland, Serbien och Ukraina. |
| --- | --- |

(b)

Den 7 juli 2016 (5) inleddes en antidumpningsundersökning rörande import av samma produkt med ursprung i Brasilien, Iran, Ryssland, Serbien och Ukraina.

5

1.2.   Registrering

Registrering

| (4) | Den 5 april 2016 ingav klaganden en begäran om registrering av import av den berörda produkten från Kina. Den 2 juni 2016 uppdaterade klaganden sin begäran genom att tillhandahålla mer aktuella ekonomiska uppgifter, men drog tillbaka dessa uppdateringar den 11 augusti 2016. |
| --- | --- |

(4)

Den 5 april 2016 ingav klaganden en begäran om registrering av import av den berörda produkten från Kina. Den 2 juni 2016 uppdaterade klaganden sin begäran genom att tillhandahålla mer aktuella ekonomiska uppgifter, men drog tillbaka dessa uppdateringar den 11 augusti 2016.

1.3.   Berörda parter

Berörda parter

| (5) | I tillkännagivandet om inledande uppmanade kommissionen berörda parter att delta i undersökningen. Den informerade uttryckligen klaganden, andra kända unionstillverkare, kända exporterande tillverkare, de kinesiska myndigheterna, kända importörer, leverantörer och användare, handlare samt intresseorganisationer om inledandet av undersökningen och inbjöd dem att delta. |
| --- | --- |

(5)

I tillkännagivandet om inledande uppmanade kommissionen berörda parter att delta i undersökningen. Den informerade uttryckligen klaganden, andra kända unionstillverkare, kända exporterande tillverkare, de kinesiska myndigheterna, kända importörer, leverantörer och användare, handlare samt intresseorganisationer om inledandet av undersökningen och inbjöd dem att delta.

| (6) | De berörda parterna gavs möjlighet att lämna skriftliga synpunkter och att begära att bli hörda av kommissionen och/eller förhörsombudet för handelspolitiska förfaranden. Alla berörda parter som begärde att bli hörda och som visade att det fanns särskilda skäl att höra dem gavs tillfälle att bli hörda. |
| --- | --- |

(6)

De berörda parterna gavs möjlighet att lämna skriftliga synpunkter och att begära att bli hörda av kommissionen och/eller förhörsombudet för handelspolitiska förfaranden. Alla berörda parter som begärde att bli hörda och som visade att det fanns särskilda skäl att höra dem gavs tillfälle att bli hörda.

1.4.   Stickprov

Stickprov

| (7) | I tillkännagivandet om inledande angav kommissionen att den kunde komma att tillämpa ett stickprovsförfarande på de berörda parterna i enlighet med artikel 17 i grundförordningen. |
| --- | --- |

(7)

I tillkännagivandet om inledande angav kommissionen att den kunde komma att tillämpa ett stickprovsförfarande på de berörda parterna i enlighet med artikel 17 i grundförordningen.

1.4.1.   Stickprovsförfarande avseende unionstillverkare

Stickprovsförfarande avseende unionstillverkare

| (8) | I tillkännagivandet om inledande angav kommissionen att den, med hänsyn till unionstillverkarnas stora antal, skulle göra ett urval bland dem. Kommissionen gjorde därefter ett urval på grundval av de största representativa produktions- och försäljningsvolymerna, samtidigt som man försökte säkerställa geografisk spridning. Kommissionen underrättade de preliminärt utvalda företagen och klaganden. Kommissionen uppmanade berörda parter att lämna synpunkter på det preliminära urvalet. |
| --- | --- |

(8)

I tillkännagivandet om inledande angav kommissionen att den, med hänsyn till unionstillverkarnas stora antal, skulle göra ett urval bland dem. Kommissionen gjorde därefter ett urval på grundval av de största representativa produktions- och försäljningsvolymerna, samtidigt som man försökte säkerställa geografisk spridning. Kommissionen underrättade de preliminärt utvalda företagen och klaganden. Kommissionen uppmanade berörda parter att lämna synpunkter på det preliminära urvalet.

| (9) | En preliminärt utvald unionstillverkare meddelade kommissionen att den inte hade möjlighet att medverka. Dessutom påpekade både det italienska järn- och stålförbundet Federacciai och Eurofer att södra Europa inte fanns representerat i urvalet. För att säkerställa en bättre geografisk spridning ersatte kommissionen de unionstillverkare som beslutade att inte samarbeta med en unionstillverkare i södra Europa. |
| --- | --- |

(9)

En preliminärt utvald unionstillverkare meddelade kommissionen att den inte hade möjlighet att medverka. Dessutom påpekade både det italienska järn- och stålförbundet Federacciai och Eurofer att södra Europa inte fanns representerat i urvalet. För att säkerställa en bättre geografisk spridning ersatte kommissionen de unionstillverkare som beslutade att inte samarbeta med en unionstillverkare i södra Europa.

| (10) | Det slutgiltiga urvalet bestod av fem unionstillverkare från fem olika medlemsstater. Urvalet representerar över 45 % av tillverkningen i unionen. |
| --- | --- |

(10)

Det slutgiltiga urvalet bestod av fem unionstillverkare från fem olika medlemsstater. Urvalet representerar över 45 % av tillverkningen i unionen.

1.4.2.   Stickprovsförfarande avseende icke-närstående importörer

Stickprovsförfarande avseende icke-närstående importörer

| (11) | För att kommissionen skulle kunna avgöra om ett stickprovsförfarande var nödvändigt och i så fall göra ett urval, uppmanade den de icke-närstående importörerna att lämna de uppgifter som angavs i tillkännagivandet om inledande. |
| --- | --- |

(11)

För att kommissionen skulle kunna avgöra om ett stickprovsförfarande var nödvändigt och i så fall göra ett urval, uppmanade den de icke-närstående importörerna att lämna de uppgifter som angavs i tillkännagivandet om inledande.

| (12) | Fyra importörer lämnade de begärda uppgifterna. Därför var det inte nödvändigt med ett stickprovsförfarande och frågeformuläret för importörer sändes till dem alla. |
| --- | --- |

(12)

Fyra importörer lämnade de begärda uppgifterna. Därför var det inte nödvändigt med ett stickprovsförfarande och frågeformuläret för importörer sändes till dem alla.

| (13) | Trots att kommissionen kontaktat dem för att samla in relevanta uppgifter lämnade inga icke-närstående importörer in ett fullständigt svar på frågeformuläret inom ramen för denna undersökning. |
| --- | --- |

(13)

Trots att kommissionen kontaktat dem för att samla in relevanta uppgifter lämnade inga icke-närstående importörer in ett fullständigt svar på frågeformuläret inom ramen för denna undersökning.

1.4.3.   Stickprovsförfarande avseende exporterande tillverkare i Kina

Stickprovsförfarande avseende exporterande tillverkare i Kina

| (14) | För att kommissionen skulle kunna avgöra om ett stickprovsförfarande var nödvändigt och i så fall göra ett urval för Kina, uppmanade den de exporterande tillverkarna i Kina att lämna de uppgifter som angavs i tillkännagivandet om inledande. Kommissionen bad dessutom Kinas delegation vid Europeiska unionen att identifiera och/eller kontakta exporterande tillverkare som kunde vara intresserade av att medverka i undersökningen. |
| --- | --- |

(14)

För att kommissionen skulle kunna avgöra om ett stickprovsförfarande var nödvändigt och i så fall göra ett urval för Kina, uppmanade den de exporterande tillverkarna i Kina att lämna de uppgifter som angavs i tillkännagivandet om inledande. Kommissionen bad dessutom Kinas delegation vid Europeiska unionen att identifiera och/eller kontakta exporterande tillverkare som kunde vara intresserade av att medverka i undersökningen.

| (15) | Tretton grupper av exporterande tillverkare i Kina lämnade den begärda informationen och samtyckte till att ingå i urvalet. Kommissionen föreslog ett urval av tre grupper av företag på grundval av den största representativa exportvolym till unionen som rimligen kunde undersökas inom den tid som stod till förfogande. Den uppmanade alla kända berörda exporterande tillverkare och de kinesiska myndigheterna att lämna synpunkter på det föreslagna urvalet. |
| --- | --- |

(15)

Tretton grupper av exporterande tillverkare i Kina lämnade den begärda informationen och samtyckte till att ingå i urvalet. Kommissionen föreslog ett urval av tre grupper av företag på grundval av den största representativa exportvolym till unionen som rimligen kunde undersökas inom den tid som stod till förfogande. Den uppmanade alla kända berörda exporterande tillverkare och de kinesiska myndigheterna att lämna synpunkter på det föreslagna urvalet.

| (16) | En exporterande tillverkare, Jiangsu Tiangong Tools Company Limited (nedan kallat Tiangong Tools), hävdade att man borde ha ingått i urvalet eftersom man, till skillnad från de exporterande tillverkarna i urvalet, tillverkar verktygsstål och snabbstål. Företaget hävdade att om dess produkt betraktas som berörd produkt bör urvalet vara mer representativt och inkludera även den. |
| --- | --- |

(16)

En exporterande tillverkare, Jiangsu Tiangong Tools Company Limited (nedan kallat Tiangong Tools), hävdade att man borde ha ingått i urvalet eftersom man, till skillnad från de exporterande tillverkarna i urvalet, tillverkar verktygsstål och snabbstål. Företaget hävdade att om dess produkt betraktas som berörd produkt bör urvalet vara mer representativt och inkludera även den.

Tiangong Tools

| (17) | Denna begäran avslogs. Tiangong Tools exporterade endast små kvantiteter av en viss produkttyp till unionen. Därför skulle inkluderingen av denna exporterande tillverkare i urvalet inte ha gjort urvalet mer representativt. Kommissionen har analyserat frågan om representativitet ytterligare i samband med diskussionen om tillverkningens omfattning. |
| --- | --- |

(17)

Denna begäran avslogs. Tiangong Tools exporterade endast små kvantiteter av en viss produkttyp till unionen. Därför skulle inkluderingen av denna exporterande tillverkare i urvalet inte ha gjort urvalet mer representativt. Kommissionen har analyserat frågan om representativitet ytterligare i samband med diskussionen om tillverkningens omfattning.

| (18) | Därför beslutade kommissionen att behålla det föreslagna urvalet av tre grupper av exporterande tillverkare. De exporterande tillverkare som ingick i urvalet stod för 57 % av den totala importen till unionen av den berörda produkten från Kina och för 58 % av den totala importen till unionen av den berörda produkten från kinesiska samarbetsvilliga exporterande tillverkare. |
| --- | --- |

(18)

Därför beslutade kommissionen att behålla det föreslagna urvalet av tre grupper av exporterande tillverkare. De exporterande tillverkare som ingick i urvalet stod för 57 % av den totala importen till unionen av den berörda produkten från Kina och för 58 % av den totala importen till unionen av den berörda produkten från kinesiska samarbetsvilliga exporterande tillverkare.

1.5.   Enskild undersökning

Enskild undersökning

| (19) | Endast en exporterande tillverkare, Tiangong Tools, begärde en enskild undersökning i enlighet med artikel 17.3 i grundförordningen och lämnade in ett besvarat frågeformulär för detta ändamål. Kommissionen godtog preliminärt denna begäran och kontrollerade lämnade uppgifter på platsen. |
| --- | --- |

(19)

Endast en exporterande tillverkare, Tiangong Tools, begärde en enskild undersökning i enlighet med artikel 17.3 i grundförordningen och lämnade in ett besvarat frågeformulär för detta ändamål. Kommissionen godtog preliminärt denna begäran och kontrollerade lämnade uppgifter på platsen.

| (20) | Undersökningen visade emellertid att detta företag endast tillverkar och till unionen exporterar verktygsstål och snabbstål. Eftersom kommissionen, i enlighet med vad som förklaras i skälen 29–35, preliminärt beslutade att undanta verktygsstål och snabbstål från denna undersökning har ingen preliminär dumpningsmarginal fastställts för Tiangong Tools. Om kommissionen i det slutgiltiga skedet skulle ändra sitt beslut om vilka produkter som ska omfattas, skulle denna exporterande tillverkares begäran om enskild undersökning komma att omprövas. |
| --- | --- |

(20)

Undersökningen visade emellertid att detta företag endast tillverkar och till unionen exporterar verktygsstål och snabbstål. Eftersom kommissionen, i enlighet med vad som förklaras i skälen 29–35, preliminärt beslutade att undanta verktygsstål och snabbstål från denna undersökning har ingen preliminär dumpningsmarginal fastställts för Tiangong Tools. Om kommissionen i det slutgiltiga skedet skulle ändra sitt beslut om vilka produkter som ska omfattas, skulle denna exporterande tillverkares begäran om enskild undersökning komma att omprövas.

1.6.   Svar på frågeformuläret

Svar på frågeformuläret

| (21) | Kommissionen skickade frågeformulär till alla parter som såvitt känt var berörda och till alla övriga företag som gav sig till känna inom de tidsfrister som angavs i tillkännagivandet om inledande. Svar på frågeformuläret inkom från Eurofer, fem unionstillverkare och deras närstående stålcentraler, en användare, tre grupper av exporterande tillverkare i Kina och en tillverkare i ett jämförbart land. |
| --- | --- |

(21)

Kommissionen skickade frågeformulär till alla parter som såvitt känt var berörda och till alla övriga företag som gav sig till känna inom de tidsfrister som angavs i tillkännagivandet om inledande. Svar på frågeformuläret inkom från Eurofer, fem unionstillverkare och deras närstående stålcentraler, en användare, tre grupper av exporterande tillverkare i Kina och en tillverkare i ett jämförbart land.

1.7.   Kontrollbesök

Kontrollbesök

| (22) | Kommissionen inhämtade och kontrollerade alla uppgifter som den bedömde var nödvändiga för ett preliminärt fastställande av dumpning, därav följande risk för skada och unionens intresse. Kontrollbesök i enlighet med artikel 16 i grundförordningen genomfördes i följande företags/intresseorganisations lokaler: | Intresseorganisation för unionstillverkare:






  — | Eurofer, Bryssel, Belgien |
| --- | --- | --- | --- |

(22)

Kommissionen inhämtade och kontrollerade alla uppgifter som den bedömde var nödvändiga för ett preliminärt fastställande av dumpning, därav följande risk för skada och unionens intresse. Kontrollbesök i enlighet med artikel 16 i grundförordningen genomfördes i följande företags/intresseorganisations lokaler:

Intresseorganisation för unionstillverkare:

—

Eurofer, Bryssel, Belgien

| | Unionstillverkare:






  — | ThyssenKrupp Steel Europe AG, Duisburg, Tyskland |
| --- | --- | --- |

Unionstillverkare:

—

ThyssenKrupp Steel Europe AG, Duisburg, Tyskland

| — | Tata Steel IJmuiden BV, Velsen-Noord, Nederländerna |
| --- | --- |

—

Tata Steel IJmuiden BV, Velsen-Noord, Nederländerna

| — | Tata Steel UK Limited, Port Talbot, South Wales, Förenade kungariket |
| --- | --- |

—

Tata Steel UK Limited, Port Talbot, South Wales, Förenade kungariket

| — | ArcelorMittal France S.A., Frankrike, som äger följande dotterbolag:






  — | ArcelorMittal Mediterranee SAS, Fos-sur-Mer, Frankrike |
| --- | --- | --- |

—

ArcelorMittal France S.A., Frankrike, som äger följande dotterbolag:

—

ArcelorMittal Mediterranee SAS, Fos-sur-Mer, Frankrike

| — | ArcelorMittal Atlantique et Lorraine, Dunkerque, Frankrike |
| --- | --- |

—

ArcelorMittal Atlantique et Lorraine, Dunkerque, Frankrike

| — | ArcelorMittal España SA, Gozón, Spanien |
| --- | --- |

—

ArcelorMittal España SA, Gozón, Spanien

| | Användare:






  — | Marcegaglia Carbon Steel Spa, Gazoldo degli Ippoliti, Italien |
| --- | --- | --- |

Användare:

—

Marcegaglia Carbon Steel Spa, Gazoldo degli Ippoliti, Italien

| | Exporterande tillverkare i Kina och närstående handlare:






  — | Benxi Iron & Steel Group:






  — | Bengang Steel Plates Co., Ltd, Benxi, Liaoning-provinsen, Kina |
| --- | --- | --- | --- |

Exporterande tillverkare i Kina och närstående handlare:

—

Benxi Iron & Steel Group:

—

Bengang Steel Plates Co., Ltd, Benxi, Liaoning-provinsen, Kina

| — | Benxi Iron & Steel Hong Kong Limited, Hong Kong |
| --- | --- |

—

Benxi Iron & Steel Hong Kong Limited, Hong Kong

| — | Jiangsu Shagang Group Co., Ltd.:






  — | Zhangjiagang Hongchang Plate Co., Ltd. Jinfeng Town, Zhangjiagang City, Jiangsu-provinsen, Kina |
| --- | --- | --- |

—

Jiangsu Shagang Group Co., Ltd.:

—

Zhangjiagang Hongchang Plate Co., Ltd. Jinfeng Town, Zhangjiagang City, Jiangsu-provinsen, Kina

| — | Zhangjiagang GTA Plate Co., Ltd. Jinfeng Town, Zhangjiagang City, Jiangsu-provinsen, Kina |
| --- | --- |

—

Zhangjiagang GTA Plate Co., Ltd. Jinfeng Town, Zhangjiagang City, Jiangsu-provinsen, Kina

| — | Jiangsu Shagang International Trade Co., Ltd. Jinfeng Town, Zhangjiagang City, Jiangsu-provinsen, Kina |
| --- | --- |

—

Jiangsu Shagang International Trade Co., Ltd. Jinfeng Town, Zhangjiagang City, Jiangsu-provinsen, Kina

| — | Shagang South-Asia Trading Co., Hongkong |
| --- | --- |

—

Shagang South-Asia Trading Co., Hongkong

| — | Xinsha International PTE. Ltd., Singapore |
| --- | --- |

—

Xinsha International PTE. Ltd., Singapore

| — | Hebei Iron and Steel Group (HBIS):






  — | Handan Iron and Steel Group Han-Bao Co Ltd, Handan City, Hebei-provinsen, Kina |
| --- | --- | --- |

—

Hebei Iron and Steel Group (HBIS):

—

Handan Iron and Steel Group Han-Bao Co Ltd, Handan City, Hebei-provinsen, Kina

| — | Hebei Iron and Steel Co Ltd Tangshan Branch, Tangshan City, Hebei-provinsen, Kina |
| --- | --- |

—

Hebei Iron and Steel Co Ltd Tangshan Branch, Tangshan City, Hebei-provinsen, Kina

| — | Hebei Iron and Steel Co Ltd Chengde Branch, Chengde City, Hebei-provinsen, Kina |
| --- | --- |

—

Hebei Iron and Steel Co Ltd Chengde Branch, Chengde City, Hebei-provinsen, Kina

| — | Handan Iron and Steel Group Import and Export Co Ltd, Handan City, Hebei-provinsen, Kina |
| --- | --- |

—

Handan Iron and Steel Group Import and Export Co Ltd, Handan City, Hebei-provinsen, Kina

| — | Hebei Iron and Steel (Singapore) PTE Ltd, Handan City, Hebei-provinsen, Kina |
| --- | --- |

—

Hebei Iron and Steel (Singapore) PTE Ltd, Handan City, Hebei-provinsen, Kina

| — | Hebei Iron and Steel (Hong Kong) International Trade Co Ltd, Handan City, Hebei-provinsen, Kina |
| --- | --- |

—

Hebei Iron and Steel (Hong Kong) International Trade Co Ltd, Handan City, Hebei-provinsen, Kina

| — | Hebei Iron and Steel Group (Shanghai) International Trade Co Ltd, Handan City and Chengde City, Hebei-provinsen, Kina |
| --- | --- |

—

Hebei Iron and Steel Group (Shanghai) International Trade Co Ltd, Handan City and Chengde City, Hebei-provinsen, Kina

| — | Tangshan Iron and Steel Group Co Ltd, Tangshan City, Hebei-provinsen, Kina |
| --- | --- |

—

Tangshan Iron and Steel Group Co Ltd, Tangshan City, Hebei-provinsen, Kina

| — | Sinobiz Holdings Limited (Brittiska Jungfruöarna), Tangshan City, Hebei-provinsen, Kina |
| --- | --- |

—

Sinobiz Holdings Limited (Brittiska Jungfruöarna), Tangshan City, Hebei-provinsen, Kina

| — | Chengde Steel Logistics Co Ltd, Chengde City, Hebei-provinsen, Kina |
| --- | --- |

—

Chengde Steel Logistics Co Ltd, Chengde City, Hebei-provinsen, Kina

| — | Duferco SA, Lugano, Schweiz |
| --- | --- |

—

Duferco SA, Lugano, Schweiz

| — | Jiangsu Tiangong Tools Company Limited:






  — | Tiangong Aihe Company Limited, Danbei County, Danyang City, Jiangsu-provinsen, Kina |
| --- | --- | --- |

—

Jiangsu Tiangong Tools Company Limited:

—

Tiangong Aihe Company Limited, Danbei County, Danyang City, Jiangsu-provinsen, Kina

| | Närstående importörer i EU:






  — | Benxi Iron and Steel Group Europe GmbH, Düsseldorf, Tyskland |
| --- | --- | --- |

Närstående importörer i EU:

—

Benxi Iron and Steel Group Europe GmbH, Düsseldorf, Tyskland

| — | Duferco Commerciale SPA, Genua, Italien |
| --- | --- |

—

Duferco Commerciale SPA, Genua, Italien

| | Tillverkare i det jämförbara landet:






  — | ArcelorMittal USA, Chicago, Förenta staterna |
| --- | --- | --- |

Tillverkare i det jämförbara landet:

—

ArcelorMittal USA, Chicago, Förenta staterna

1.8.   Undersökningsperiod och skadeundersökningsperiod

Undersökningsperiod och skadeundersökningsperiod

| (23) | Undersökningen av dumpning omfattade perioden från och med den 1 januari 2015 till och med den 31 december 2015 (nedan kallad undersökningsperioden) och undersökningen av hur de faktorer utvecklades som är relevanta för bedömningen av skada omfattade perioden från och med den 1 januari 2012 till och med slutet av undersökningsperioden (nedan kallad skadeundersökningsperioden). |
| --- | --- |

(23)

Undersökningen av dumpning omfattade perioden från och med den 1 januari 2015 till och med den 31 december 2015 (nedan kallad undersökningsperioden) och undersökningen av hur de faktorer utvecklades som är relevanta för bedömningen av skada omfattade perioden från och med den 1 januari 2012 till och med slutet av undersökningsperioden (nedan kallad skadeundersökningsperioden).

undersökningsperioden

skadeundersökningsperioden

2.   BERÖRD PRODUKT OCH LIKADAN PRODUKT

BERÖRD PRODUKT OCH LIKADAN PRODUKT

2.1.   Berörd produkt

Berörd produkt

| (24) | Den berörda produkten är vissa valsade platta produkter av järn, olegerat stål eller annat legerat stål, även i ringar eller rullar (inklusive produkter skurna i längder och ”smala band”), inte vidare bearbetade efter varmvalsningen (varmvalsad platta), varken pläterade, på annat sätt metallöverdragna eller försedda med annat överdrag.
  Den berörda produkten omfattar inte






  — | produkter av rostfritt stål och kornorienterat kiselelektrostål, |
| --- | --- | --- |

(24)

Den berörda produkten är vissa valsade platta produkter av järn, olegerat stål eller annat legerat stål, även i ringar eller rullar (inklusive produkter skurna i längder och ”smala band”), inte vidare bearbetade efter varmvalsningen (varmvalsad platta), varken pläterade, på annat sätt metallöverdragna eller försedda med annat överdrag.

Den berörda produkten omfattar inte

—

produkter av rostfritt stål och kornorienterat kiselelektrostål,

| — | produkter av verktygsstål och snabbstål (6), |
| --- | --- |

—

produkter av verktygsstål och snabbstål (6),

6

| — | produkter, inte i ringar eller rullar, utan reliefmönster, med en tjocklek av mer än 10 mm och en bredd av minst 600 mm, och |
| --- | --- |

—

produkter, inte i ringar eller rullar, utan reliefmönster, med en tjocklek av mer än 10 mm och en bredd av minst 600 mm, och

| — | produkter, inte i ringar eller rullar, utan reliefmönster, med en tjocklek av mer än 4,75 mm men högst 10 mm och en bredd av minst 2 050 mm. |
| --- | --- |

—

produkter, inte i ringar eller rullar, utan reliefmönster, med en tjocklek av mer än 4,75 mm men högst 10 mm och en bredd av minst 2 050 mm.

Den berörda produkten klassificeras för närvarande enligt KN-numren 7208 10 00, 7208 25 00, 7208 26 00, 7208 27 00, 7208 36 00, 7208 37 00, 7208 38 00, 7208 39 00, 7208 40 00, 7208 52 10, 7208 52 99, 7208 53 10, 7208 53 90, 7208 54 00, 7211 13 00, 7211 14 00, 7211 19 00, ex 7225 19 10, 7225 30 90, ex 7225 40 60, 7225 40 90, ex 7226 19 10, 7226 91 91 och 7226 91 99 och har sitt ursprung i Kina.

| (25) | Varmvalsade platta produkter av stål tillverkas genom varmvalsning. Detta är en process för bearbetning av metall där upphettad metall förs genom ett eller flera par av varmvalsar för att minska tjockleken och göra den enhetlig, varvid metallens temperatur överstiger dess rekristallisationstemperatur. De kan levereras i olika former: i ringar eller rullar (oljade eller ej oljade, betade eller ej betade), i skurna längder (plåtar) eller smala band. |
| --- | --- |

(25)

Varmvalsade platta produkter av stål tillverkas genom varmvalsning. Detta är en process för bearbetning av metall där upphettad metall förs genom ett eller flera par av varmvalsar för att minska tjockleken och göra den enhetlig, varvid metallens temperatur överstiger dess rekristallisationstemperatur. De kan levereras i olika former: i ringar eller rullar (oljade eller ej oljade, betade eller ej betade), i skurna längder (plåtar) eller smala band.

| (26) | Det finns två huvudsakliga användningsområden för varmvalsade platta produkter av stål. För det första är de råvara för tillverkningen av olika stålprodukter i senare led med ett mervärde, börjande med kallvalsade (7) platta stålprodukter försedda med överdrag. För det andra används de som industriell insatsvara som köps av slutanvändarna för en rad olika tillämpningsområden, bland annat inom byggverksamhet (produktion av stålrör), varvsindustri, gasbehållare, bilar, tryckkärl och energiledningar. |
| --- | --- |

(26)

Det finns två huvudsakliga användningsområden för varmvalsade platta produkter av stål. För det första är de råvara för tillverkningen av olika stålprodukter i senare led med ett mervärde, börjande med kallvalsade (7) platta stålprodukter försedda med överdrag. För det andra används de som industriell insatsvara som köps av slutanvändarna för en rad olika tillämpningsområden, bland annat inom byggverksamhet (produktion av stålrör), varvsindustri, gasbehållare, bilar, tryckkärl och energiledningar.

7

2.2.   Likadan produkt

Likadan produkt

| (27) | Undersökningen visade att följande produkter har samma grundläggande fysiska egenskaper samt samma grundläggande användningsområden:






  (a) | Den berörda produkten. |
| --- | --- | --- |

(27)

Undersökningen visade att följande produkter har samma grundläggande fysiska egenskaper samt samma grundläggande användningsområden:

(a)

Den berörda produkten.

| (b) | Den produkt som tillverkas och säljs på hemmamarknaden i Kina och i Förenta staterna. |
| --- | --- |

(b)

Den produkt som tillverkas och säljs på hemmamarknaden i Kina och i Förenta staterna.

| (c) | Den produkt som tillverkas och säljs av unionsindustrin inom unionen. |
| --- | --- |

(c)

Den produkt som tillverkas och säljs av unionsindustrin inom unionen.

| (28) | Kommissionen beslutade i detta skede att dessa produkter är likadana produkter i den mening som avses i artikel 1.4 i grundförordningen. |
| --- | --- |

(28)

Kommissionen beslutade i detta skede att dessa produkter är likadana produkter i den mening som avses i artikel 1.4 i grundförordningen.

2.3.   Invändningar gällande produktdefinition

Invändningar gällande produktdefinition

| (29) | En exporterande tillverkare (Jiangsu Tiangong Tools Company Limited) och en importör som var närstående en annan kinesisk exporterande tillverkare (Duferco S.A.) begärde att vissa typer av varmvalsade platta stålprodukter, i branschen kända som verktygsstål och snabbstål, borde undantas från produktdefinitionen. De hävdade att verktygsstål och snabbstål har helt andra egenskaper priser, specifikationer och användningsområden. |
| --- | --- |

(29)

En exporterande tillverkare (Jiangsu Tiangong Tools Company Limited) och en importör som var närstående en annan kinesisk exporterande tillverkare (Duferco S.A.) begärde att vissa typer av varmvalsade platta stålprodukter, i branschen kända som verktygsstål och snabbstål, borde undantas från produktdefinitionen. De hävdade att verktygsstål och snabbstål har helt andra egenskaper priser, specifikationer och användningsområden.

| (30) | Den 21 april 2016 hördes den kinesiska exporterande tillverkaren i närvaro av förhörsombudet för handelspolitiska förfaranden. Den 22 juni 2016 hördes vidare importören om dennes begäran om undantag. |
| --- | --- |

(30)

Den 21 april 2016 hördes den kinesiska exporterande tillverkaren i närvaro av förhörsombudet för handelspolitiska förfaranden. Den 22 juni 2016 hördes vidare importören om dennes begäran om undantag.

| (31) | Klaganden ansåg att de påståenden som gjorts var ogrundade och att det fanns en risk för kringgående om de skulle godtas av kommissionen. |
| --- | --- |

(31)

Klaganden ansåg att de påståenden som gjorts var ogrundade och att det fanns en risk för kringgående om de skulle godtas av kommissionen.

| (32) | Kommissionen konstaterade att det finns stora fysikaliska och kemiska skillnader mellan å ena sidan andra typer av den berörda produkten än verktygsstål och snabbstål, och å andra sidan verktygsstål och snabbstål. Det finns flera kemiska element (8) som förekommer naturligt i verktygsstål och snabbstål, men som inte återfinns i den berörda produkten. |
| --- | --- |

(32)

Kommissionen konstaterade att det finns stora fysikaliska och kemiska skillnader mellan å ena sidan andra typer av den berörda produkten än verktygsstål och snabbstål, och å andra sidan verktygsstål och snabbstål. Det finns flera kemiska element (8) som förekommer naturligt i verktygsstål och snabbstål, men som inte återfinns i den berörda produkten.

8

| (33) | Dessutom finns det skillnader i tillverkningsprocessen, olika användningsområden och betydande prisskillnader mellan verktygsstål och snabbstål å ena sidan och andra typer av den berörda produkten å den andra. Till exempel används verktygsstål och snabbstål, till skillnad från andra typer av den berörda produkten, för att bearbeta, maskinbearbeta, strängpressa, skära, prägla och perforera andra material, vilket inte hör till den konventionella användningen av andra typer av den berörda produkten. Vidare följer tillverkningen av verktygsstål en annan tillverkningsprocess, och de särskilda egenskaperna uppnås under alla tillverkningsprocessens faser. Denna skillnad gör tillverkningsprocessen för verktygsstål och snabbstål mer kostnadsintensiv, vilket även i viss mån förklarar skillnaden i försäljningspris jämfört med andra typer av den berörda produkten. |
| --- | --- |

(33)

Dessutom finns det skillnader i tillverkningsprocessen, olika användningsområden och betydande prisskillnader mellan verktygsstål och snabbstål å ena sidan och andra typer av den berörda produkten å den andra. Till exempel används verktygsstål och snabbstål, till skillnad från andra typer av den berörda produkten, för att bearbeta, maskinbearbeta, strängpressa, skära, prägla och perforera andra material, vilket inte hör till den konventionella användningen av andra typer av den berörda produkten. Vidare följer tillverkningen av verktygsstål en annan tillverkningsprocess, och de särskilda egenskaperna uppnås under alla tillverkningsprocessens faser. Denna skillnad gör tillverkningsprocessen för verktygsstål och snabbstål mer kostnadsintensiv, vilket även i viss mån förklarar skillnaden i försäljningspris jämfört med andra typer av den berörda produkten.

| (34) | Import av verktygsstål och snabbstål stod sett till volym för omkring 1,25 % av den totala importen från Kina under 2015. Verktygsstål och snabbstål klassificeras också enligt olika, specifika KN-nummer. |
| --- | --- |

(34)

Import av verktygsstål och snabbstål stod sett till volym för omkring 1,25 % av den totala importen från Kina under 2015. Verktygsstål och snabbstål klassificeras också enligt olika, specifika KN-nummer.

| (35) | Därför har kommissionen preliminärt undantagit verktygsstål och snabbstål, och samtidigt underrättat de nationella tullmyndigheterna om möjliga risker för kringgående. |
| --- | --- |

(35)

Därför har kommissionen preliminärt undantagit verktygsstål och snabbstål, och samtidigt underrättat de nationella tullmyndigheterna om möjliga risker för kringgående.

| (36) | Vidare gjorde en italiensk användare, Marcegaglia Carbon Steel Spa, den 5 augusti 2016 gällande att vissa typer av den berörda produkten borde undantas från produktdefinitionen, närmare bestämt följande ståltyper: interstitial-free (IF), dual-phase, high carbon och non-grain oriented. Skälen till begäran om undantag för dessa typer var i huvudsak följande:






  (a) | Dessa produkttyper har väsentligt andra egenskaper, användningsområden och priser jämfört med alla andra typer av den berörda produkten. |
| --- | --- | --- |

(36)

Vidare gjorde en italiensk användare, Marcegaglia Carbon Steel Spa, den 5 augusti 2016 gällande att vissa typer av den berörda produkten borde undantas från produktdefinitionen, närmare bestämt följande ståltyper: interstitial-free (IF), dual-phase, high carbon och non-grain oriented. Skälen till begäran om undantag för dessa typer var i huvudsak följande:

interstitial-free

dual-phase

high carbon

non-grain oriented

(a)

Dessa produkttyper har väsentligt andra egenskaper, användningsområden och priser jämfört med alla andra typer av den berörda produkten.

| (b) | Dessa produkter inte är utbytbara med andra typer av den berörda produkten. |
| --- | --- |

(b)

Dessa produkter inte är utbytbara med andra typer av den berörda produkten.

| (37) | Samma användare begärde också att de produkttyper som används för kallvalsning borde undantas på grund av deras vidare användning i senare led. |
| --- | --- |

(37)

Samma användare begärde också att de produkttyper som används för kallvalsning borde undantas på grund av deras vidare användning i senare led.

| (38) | När det gäller begäran om undantag för ståltyperna interstitial-free (IF), dual-phase, high carbon och non-grain oriented av den berörda produkten ansåg kommissionen att det inte hade visats att dessa produkter har andra egenskaper och användningsområden. Den slutliga detaljerade begäran om undantag kom också i ett mycket sent skede. Därför avslog kommissionen begäran i detta skede, men kommer att undersöka påståendet ytterligare. |
| --- | --- |

(38)

När det gäller begäran om undantag för ståltyperna interstitial-free (IF), dual-phase, high carbon och non-grain oriented av den berörda produkten ansåg kommissionen att det inte hade visats att dessa produkter har andra egenskaper och användningsområden. Den slutliga detaljerade begäran om undantag kom också i ett mycket sent skede. Därför avslog kommissionen begäran i detta skede, men kommer att undersöka påståendet ytterligare.

interstitial-free

dual-phase

high carbon

non-grain oriented

| (39) | När det gäller produkttyper som används för omvalsning är detta ett av de huvudsakliga användningsområdena för den berörda produkten, såsom anges i skäl 26 ovan. En annan användning är i sig inte ett skäl för undantag. Ett undantagande av dessa produkttyper skulle leda till undantag för flertalet av alla importerade typer av den berörda produkten. Till detta kommer en komplicerad, kanske t.o.m. omöjlig administrativ övervakning för att skilja mellan den berörda produkten när den används för omvalsning och när den inte används för det ändamålet. Därför avslog kommissionen i detta skede även denna begäran. |
| --- | --- |

(39)

När det gäller produkttyper som används för omvalsning är detta ett av de huvudsakliga användningsområdena för den berörda produkten, såsom anges i skäl 26 ovan. En annan användning är i sig inte ett skäl för undantag. Ett undantagande av dessa produkttyper skulle leda till undantag för flertalet av alla importerade typer av den berörda produkten. Till detta kommer en komplicerad, kanske t.o.m. omöjlig administrativ övervakning för att skilja mellan den berörda produkten när den används för omvalsning och när den inte används för det ändamålet. Därför avslog kommissionen i detta skede även denna begäran.

3.   DUMPNING

DUMPNING

3.1.   Normalvärde

Normalvärde

| (40) | Enligt artikel 2.7 b i grundförordningen ska kommissionen fastställa normalvärdet i enlighet med artikel 2.1–2.6 i grundförordningen för de exporterande tillverkare i Kina som uppfyller kriterierna i artikel 2.7 c i grundförordningen och kan beviljas marknadsekonomisk status. Ingen av de samarbetsvilliga exporterande tillverkarna ansökte dock om sådan behandling. |
| --- | --- |

(40)

Enligt artikel 2.7 b i grundförordningen ska kommissionen fastställa normalvärdet i enlighet med artikel 2.1–2.6 i grundförordningen för de exporterande tillverkare i Kina som uppfyller kriterierna i artikel 2.7 c i grundförordningen och kan beviljas marknadsekonomisk status. Ingen av de samarbetsvilliga exporterande tillverkarna ansökte dock om sådan behandling.

| (41) | I enlighet med artikel 2.7 a i grundförordningen var det därför nödvändigt att fastställa normalvärdet på grundval av priserna eller det konstruerade normalvärdet i ett lämpligt tredjeland med marknadsekonomi (nedan kallat jämförbart land). |
| --- | --- |

(41)

I enlighet med artikel 2.7 a i grundförordningen var det därför nödvändigt att fastställa normalvärdet på grundval av priserna eller det konstruerade normalvärdet i ett lämpligt tredjeland med marknadsekonomi (nedan kallat jämförbart land).

jämförbart land

| (42) | I tillkännagivandet om inledande föreslog kommissionen att man skulle använda ett tredjeland med marknadsekonomi (jämförbart land) i den mening som avses i artikel 2.7 a i grundförordningen. Kommissionen sände frågeformulär till alla kända tillverkare i 11 länder med marknadsekonomi som nämns i tillkännagivandet om inledande (9) och åtta andra länder där det fanns uppgifter om tillverkning och försäljning av den likadana produkten, nämligen Argentina, Australien, Egypten, Iran, Japan, Sydafrika, Sydkorea och Taiwan. Sammanlagt 62 tillverkare i 19 potentiella jämförbara länder kontaktades. Endast ett företag i Förenta staterna (ArcelorMittal USA) var samarbetsvilligt och lämnade in ett besvarat frågeformulär. |
| --- | --- |

(42)

I tillkännagivandet om inledande föreslog kommissionen att man skulle använda ett tredjeland med marknadsekonomi (jämförbart land) i den mening som avses i artikel 2.7 a i grundförordningen. Kommissionen sände frågeformulär till alla kända tillverkare i 11 länder med marknadsekonomi som nämns i tillkännagivandet om inledande (9) och åtta andra länder där det fanns uppgifter om tillverkning och försäljning av den likadana produkten, nämligen Argentina, Australien, Egypten, Iran, Japan, Sydafrika, Sydkorea och Taiwan. Sammanlagt 62 tillverkare i 19 potentiella jämförbara länder kontaktades. Endast ett företag i Förenta staterna (ArcelorMittal USA) var samarbetsvilligt och lämnade in ett besvarat frågeformulär.

9

| (43) | Förenta staterna anses vara en lämplig jämförbar marknad, eftersom det är en öppen marknad med tio inhemska tillverkare av den likadana produkten och importen från andra länder står för upp till över 10 % av den totala förbrukningen. Därför, och eftersom endast en tillverkare i Förenta staterna var villig att samarbeta, valdes Förenta staterna preliminärt ut som ett lämpligt jämförbart land. |
| --- | --- |

(43)

Förenta staterna anses vara en lämplig jämförbar marknad, eftersom det är en öppen marknad med tio inhemska tillverkare av den likadana produkten och importen från andra länder står för upp till över 10 % av den totala förbrukningen. Därför, och eftersom endast en tillverkare i Förenta staterna var villig att samarbeta, valdes Förenta staterna preliminärt ut som ett lämpligt jämförbart land.

| (44) | Berörda parter bjöds in att lämna synpunkter på detta val. Eftersom inga synpunkter lämnades valdes Förenta staterna ut som jämförbart land. |
| --- | --- |

(44)

Berörda parter bjöds in att lämna synpunkter på detta val. Eftersom inga synpunkter lämnades valdes Förenta staterna ut som jämförbart land.

| (45) | I enlighet med artikel 2.2 i grundförordningen undersökte kommissionen först om försäljningen av den likadana produkten i Förenta staterna till oberoende kunder var representativ. Det konstaterades att den samarbetsvilliga tillverkarens likadana produkt såldes i representativa kvantiteter på hemmamarknaden jämfört med den berörda produkten som exporterades till unionen av de kinesiska exporterande tillverkare som ingick i urvalet. |
| --- | --- |

(45)

I enlighet med artikel 2.2 i grundförordningen undersökte kommissionen först om försäljningen av den likadana produkten i Förenta staterna till oberoende kunder var representativ. Det konstaterades att den samarbetsvilliga tillverkarens likadana produkt såldes i representativa kvantiteter på hemmamarknaden jämfört med den berörda produkten som exporterades till unionen av de kinesiska exporterande tillverkare som ingick i urvalet.

| (46) | Därefter undersökte kommissionen om denna försäljning kunde anses ha skett vid normal handel enligt artikel 2.4 i grundförordningen. Detta skedde genom att andelen lönsam försäljning till oberoende kunder fastställdes. Försäljningstransaktionerna ansågs vara lönsamma när enhetspriset var lika med eller högre än tillverkningskostnaden. Därför fastställdes tillverkningskostnaden för den amerikanska tillverkaren under undersökningsperioden. |
| --- | --- |

(46)

Därefter undersökte kommissionen om denna försäljning kunde anses ha skett vid normal handel enligt artikel 2.4 i grundförordningen. Detta skedde genom att andelen lönsam försäljning till oberoende kunder fastställdes. Försäljningstransaktionerna ansågs vara lönsamma när enhetspriset var lika med eller högre än tillverkningskostnaden. Därför fastställdes tillverkningskostnaden för den amerikanska tillverkaren under undersökningsperioden.

| (47) | För de produkttyper där mer än 80 % av den inhemska försäljningsvolymen på hemmamarknaden av den aktuella typen översteg kostnaderna och det vägda genomsnittliga försäljningspriset för produkttypen minst motsvarade tillverkningskostnaden per enhet, fastställdes normalvärdet för varje produkttyp som ett vägt genomsnitt av de faktiska inhemska försäljningspriserna för all försäljning av den berörda produkttypen, oavsett om denna försäljning var lönsam eller inte. |
| --- | --- |

(47)

För de produkttyper där mer än 80 % av den inhemska försäljningsvolymen på hemmamarknaden av den aktuella typen översteg kostnaderna och det vägda genomsnittliga försäljningspriset för produkttypen minst motsvarade tillverkningskostnaden per enhet, fastställdes normalvärdet för varje produkttyp som ett vägt genomsnitt av de faktiska inhemska försäljningspriserna för all försäljning av den berörda produkttypen, oavsett om denna försäljning var lönsam eller inte.

| (48) | I de fall där volymen av den lönsamma försäljningen av produkttypen utgjorde högst 80 % av den totala försäljningsvolymen för den produkttypen, eller där det vägda genomsnittliga priset för den produkttypen var lägre än tillverkningskostnaden per enhet, grundades normalvärdet på det faktiska priset på hemmamarknaden, beräknat som ett vägt genomsnitt av endast den lönsamma försäljningen av denna typ på hemmamarknaden under undersökningsperioden. |
| --- | --- |

(48)

I de fall där volymen av den lönsamma försäljningen av produkttypen utgjorde högst 80 % av den totala försäljningsvolymen för den produkttypen, eller där det vägda genomsnittliga priset för den produkttypen var lägre än tillverkningskostnaden per enhet, grundades normalvärdet på det faktiska priset på hemmamarknaden, beräknat som ett vägt genomsnitt av endast den lönsamma försäljningen av denna typ på hemmamarknaden under undersökningsperioden.

| (49) | För de produkttyper som inte var lönsamma, konstruerades normalvärdet i enlighet med artikel 2.3 i grundförordningen med hjälp av tillverkningskostnaden för den amerikanska tillverkaren plus försäljnings- och administrationskostnader, andra allmänna kostnader samt vinst för de av den amerikanska tillverkarens produkttyper som är lönsamma. |
| --- | --- |

(49)

För de produkttyper som inte var lönsamma, konstruerades normalvärdet i enlighet med artikel 2.3 i grundförordningen med hjälp av tillverkningskostnaden för den amerikanska tillverkaren plus försäljnings- och administrationskostnader, andra allmänna kostnader samt vinst för de av den amerikanska tillverkarens produkttyper som är lönsamma.

| (50) | Vissa produkttyper som tillverkas i det jämförbara landet kunde inte matchas mot de produkttyper som exporteras från Kina till unionen, eftersom de inte säljs av den amerikanska tillverkaren. Därför var det nödvändigt att konstruera normalvärdet för de icke-matchande produkttyperna i enlighet med artikel 2.3 i grundförordningen utifrån tillverkningskostnaderna för tillverkaren i det jämförbara landet. Kommissionen tog dessa kostnader för den närmast liknande produkten och justerade dem med hänsyn till kostnaderna för det modifieringsarbete (skärning o.d.) som krävs för att säkerställa en rättvis jämförelse. Kommissionen lade därefter till ett skäligt belopp för försäljnings- och administrationskostnader och andra allmänna kostnader (7–13 %), baserat på faktiska uppgifter om tillverkning och försäljning, i enlighet med artikel 2.6 i grundförordningen. Slutligen adderades en skälig vinstmarginal (10–15 %) med hjälp av den genomsnittliga vinstmarginalen för försäljning av de lönsamma produkterna. |
| --- | --- |

(50)

Vissa produkttyper som tillverkas i det jämförbara landet kunde inte matchas mot de produkttyper som exporteras från Kina till unionen, eftersom de inte säljs av den amerikanska tillverkaren. Därför var det nödvändigt att konstruera normalvärdet för de icke-matchande produkttyperna i enlighet med artikel 2.3 i grundförordningen utifrån tillverkningskostnaderna för tillverkaren i det jämförbara landet. Kommissionen tog dessa kostnader för den närmast liknande produkten och justerade dem med hänsyn till kostnaderna för det modifieringsarbete (skärning o.d.) som krävs för att säkerställa en rättvis jämförelse. Kommissionen lade därefter till ett skäligt belopp för försäljnings- och administrationskostnader och andra allmänna kostnader (7–13 %), baserat på faktiska uppgifter om tillverkning och försäljning, i enlighet med artikel 2.6 i grundförordningen. Slutligen adderades en skälig vinstmarginal (10–15 %) med hjälp av den genomsnittliga vinstmarginalen för försäljning av de lönsamma produkterna.

3.2.   Exportpriser

Exportpriser

| (51) | Exportförsäljningen till unionen från de exporterande tillverkarna i urvalet skedde både direkt till oberoende kunder och genom närstående företag. |
| --- | --- |

(51)

Exportförsäljningen till unionen från de exporterande tillverkarna i urvalet skedde både direkt till oberoende kunder och genom närstående företag.

| (52) | För direkt försäljning grundades exportpriserna i enlighet med artikel 2.8 i grundförordningen på de priser som faktiskt betalats eller skulle betalas för den berörda produkten. |
| --- | --- |

(52)

För direkt försäljning grundades exportpriserna i enlighet med artikel 2.8 i grundförordningen på de priser som faktiskt betalats eller skulle betalas för den berörda produkten.

| (53) | För transaktioner där de exporterande tillverkarna exporterar den berörda produkten till unionen via närstående företag som fungerade som importör, fastställdes exportpriset på grundval av det pris till vilket den importerade produkten första gången såldes vidare till oberoende kunder i unionen, i enlighet med artikel 2.9 i grundförordningen. I detta fall gjordes justeringar av priset för alla kostnader som tillkommit mellan importen och återförsäljningen. |
| --- | --- |

(53)

För transaktioner där de exporterande tillverkarna exporterar den berörda produkten till unionen via närstående företag som fungerade som importör, fastställdes exportpriset på grundval av det pris till vilket den importerade produkten första gången såldes vidare till oberoende kunder i unionen, i enlighet med artikel 2.9 i grundförordningen. I detta fall gjordes justeringar av priset för alla kostnader som tillkommit mellan importen och återförsäljningen.

3.3.   Jämförelse

Jämförelse

| (54) | Normalvärdet och exportpriset jämfördes utifrån priset fritt fabrik. Dumpningsmarginalerna fastställdes genom att man jämförde de utvalda exporterande tillverkarnas enskilda priser på nivån fritt fabrik med den jämförbara tillverkarens inhemska försäljningspriser eller det konstruerade normalvärdet enligt vad som var lämpligt. |
| --- | --- |

(54)

Normalvärdet och exportpriset jämfördes utifrån priset fritt fabrik. Dumpningsmarginalerna fastställdes genom att man jämförde de utvalda exporterande tillverkarnas enskilda priser på nivån fritt fabrik med den jämförbara tillverkarens inhemska försäljningspriser eller det konstruerade normalvärdet enligt vad som var lämpligt.

| (55) | För att garantera en rättvis jämförelse mellan normalvärdet och exportpriset togs vederbörlig hänsyn till olikheter som påverkade priserna och prisernas jämförbarhet genom en justering i enlighet med artikel 2.10 i grundförordningen. |
| --- | --- |

(55)

För att garantera en rättvis jämförelse mellan normalvärdet och exportpriset togs vederbörlig hänsyn till olikheter som påverkade priserna och prisernas jämförbarhet genom en justering i enlighet med artikel 2.10 i grundförordningen.

| (56) | På denna grund gjordes i tillämpliga fall justeringar för transport-, försäkrings-, hanterings-, lastnings- och därmed sammanhängande kostnader (4 %), bankavgifter (0,02 %), kreditkostnader (0,05 %), provisioner (0,6 %) och indirekt beskattning (4 %). |
| --- | --- |

(56)

På denna grund gjordes i tillämpliga fall justeringar för transport-, försäkrings-, hanterings-, lastnings- och därmed sammanhängande kostnader (4 %), bankavgifter (0,02 %), kreditkostnader (0,05 %), provisioner (0,6 %) och indirekt beskattning (4 %).

3.4.   Dumpningsmarginal

Dumpningsmarginal

| (57) | För de exporterande tillverkare som ingick i urvalet jämfördes det vägda normalvärdet för varje typ av likadan produkt i Förenta staterna med det vägda genomsnittliga exportpriset för varje motsvarande produkttyp, såsom anges i artikel 2.11 och 2.12 i grundförordningen. |
| --- | --- |

(57)

För de exporterande tillverkare som ingick i urvalet jämfördes det vägda normalvärdet för varje typ av likadan produkt i Förenta staterna med det vägda genomsnittliga exportpriset för varje motsvarande produkttyp, såsom anges i artikel 2.11 och 2.12 i grundförordningen.

| (58) | Dumpningsmarginalen för de samarbetsvilliga exporterande tillverkare som inte ingick i urvalet fastställdes i enlighet med bestämmelserna i artikel 9.6 i grundförordningen. Denna marginal beräknades som ett vägt genomsnitt på grundval av de marginaler som fastställts för de exporterande tillverkarna i urvalet. |
| --- | --- |

(58)

Dumpningsmarginalen för de samarbetsvilliga exporterande tillverkare som inte ingick i urvalet fastställdes i enlighet med bestämmelserna i artikel 9.6 i grundförordningen. Denna marginal beräknades som ett vägt genomsnitt på grundval av de marginaler som fastställts för de exporterande tillverkarna i urvalet.

| (59) | För alla andra exporterande tillverkare i Kina fastställde kommissionen graden av samarbetsvilja i Kina. Den mättes genom en bedömning av andelen export från de samarbetsvilliga tillverkarna till unionen jämfört med den totala exportvolymen från det berörda landet till unionen. |
| --- | --- |

(59)

För alla andra exporterande tillverkare i Kina fastställde kommissionen graden av samarbetsvilja i Kina. Den mättes genom en bedömning av andelen export från de samarbetsvilliga tillverkarna till unionen jämfört med den totala exportvolymen från det berörda landet till unionen.

| (60) | Samarbetsviljan är hög. Därför fastställdes den återstående dumpningsmarginal som ska tillämpas på alla övriga exporterande tillverkare i Kina till en nivå som motsvarade den högsta dumpningsmarginal som konstaterats för de samarbetsvilliga tillverkarna i urvalet. |
| --- | --- |

(60)

Samarbetsviljan är hög. Därför fastställdes den återstående dumpningsmarginal som ska tillämpas på alla övriga exporterande tillverkare i Kina till en nivå som motsvarade den högsta dumpningsmarginal som konstaterats för de samarbetsvilliga tillverkarna i urvalet.

| (61) | De preliminära dumpningsmarginalerna, uttryckta i procent av priset cif vid unionens gräns, före tull, har fastställts till följande:

  Tabell 1


  Dumpningsmarginaler, Kina







  Företag | Preliminär dumpningsmarginal |
| --- | --- | --- |
| Bengang Steel Plates Co., Ltd. | 96,5 % |
| Hebei Iron & Steel Group | 95,0 % |
| Jiangsu Shagang Group | 106,9 % |
| Andra samarbetsvilliga företag | 100,1 % |
| Alla övriga företag | 106,9 % |

(61)

De preliminära dumpningsmarginalerna, uttryckta i procent av priset cif vid unionens gräns, före tull, har fastställts till följande:

Tabell 1

Tabell 1

Dumpningsmarginaler, Kina

Dumpningsmarginaler, Kina

Företag

Preliminär dumpningsmarginal

Bengang Steel Plates Co., Ltd.

96,5 %

Hebei Iron & Steel Group

95,0 %

Jiangsu Shagang Group

106,9 %

Andra samarbetsvilliga företag

100,1 %

Alla övriga företag

106,9 %

4.   SKADA

SKADA

4.1.   Definition av unionsindustrin och unionstillverkning

Definition av unionsindustrin och unionstillverkning

| (62) | I samband med fastställandet av representativitet lämnade 17 företag tillverknings- och försäljningsuppgifter och angav att de tillverkat den likadana produkten under undersökningsperioden. På grundval av tillgängliga uppgifter i klagomålet står dessa företag för omkring 90 % av tillverkningen av den likadana produkten i unionen. |
| --- | --- |

(62)

I samband med fastställandet av representativitet lämnade 17 företag tillverknings- och försäljningsuppgifter och angav att de tillverkat den likadana produkten under undersökningsperioden. På grundval av tillgängliga uppgifter i klagomålet står dessa företag för omkring 90 % av tillverkningen av den likadana produkten i unionen.

| (63) | Utöver dessa 17 företag fanns det fem andra företag som tillverkade den likadana produkten under undersökningsperioden. |
| --- | --- |

(63)

Utöver dessa 17 företag fanns det fem andra företag som tillverkade den likadana produkten under undersökningsperioden.

| (64) | Unionens sammanlagda tillverkning under undersökningsperioden fastställdes till cirka 74,7 miljoner ton. Kommissionen fastställde denna siffra på grundval av alla tillgängliga uppgifter om unionsindustrin, såsom uppgifter från klaganden och från alla kända tillverkare i unionen. De fem unionstillverkare som ingick i urvalet stod för 45 % av den totala tillverkningen i unionen av den likadana produkten (se skäl 10). Detta är ett representativt urval. |
| --- | --- |

(64)

Unionens sammanlagda tillverkning under undersökningsperioden fastställdes till cirka 74,7 miljoner ton. Kommissionen fastställde denna siffra på grundval av alla tillgängliga uppgifter om unionsindustrin, såsom uppgifter från klaganden och från alla kända tillverkare i unionen. De fem unionstillverkare som ingick i urvalet stod för 45 % av den totala tillverkningen i unionen av den likadana produkten (se skäl 10). Detta är ett representativt urval.

| (65) | De unionstillverkare som svarar för unionens sammanlagda tillverkning utgör unionsindustrin i den mening som avses i artikel 4.1 i grundförordningen och kallas nedan unionsindustrin. |
| --- | --- |

(65)

De unionstillverkare som svarar för unionens sammanlagda tillverkning utgör unionsindustrin i den mening som avses i artikel 4.1 i grundförordningen och kallas nedan unionsindustrin.

unionsindustrin

| (66) | Unionstillverkarna uppvisade olika affärsmodeller och hade en varierande grad av vertikal integration. Unionsindustrin kan dock överlag karaktäriseras som en industri med hög grad av vertikal integration, vilket utvecklas ytterligare i skäl 68 nedan. |
| --- | --- |

(66)

Unionstillverkarna uppvisade olika affärsmodeller och hade en varierande grad av vertikal integration. Unionsindustrin kan dock överlag karaktäriseras som en industri med hög grad av vertikal integration, vilket utvecklas ytterligare i skäl 68 nedan.

4.2.   Förbrukning i unionen

Förbrukning i unionen

| (67) | Såsom nämns i skäl 24 ovan klassificeras den berörda produkten enligt ett antal KN-nummer inklusive vissa ex-nummer. För att inte underskatta förbrukningen i unionen, och med tanke på den marginella inverkan dessa nummer uppenbarligen har på den totala förbrukningen, har importvolymerna för ex-numren beaktats till fullo vid beräkningen av förbrukningen i unionen. |
| --- | --- |

(67)

Såsom nämns i skäl 24 ovan klassificeras den berörda produkten enligt ett antal KN-nummer inklusive vissa ex-nummer. För att inte underskatta förbrukningen i unionen, och med tanke på den marginella inverkan dessa nummer uppenbarligen har på den totala förbrukningen, har importvolymerna för ex-numren beaktats till fullo vid beräkningen av förbrukningen i unionen.

| (68) | Eftersom unionsindustrin till största delen är vertikalt integrerad och den berörda produkten anses vara råvara för tillverkningen av olika produkter i ett senare led med ett mervärde, börjande med kallvalsade produkter, analyserades företagsintern förbrukning och förbrukning på den öppna marknaden separat. |
| --- | --- |

(68)

Eftersom unionsindustrin till största delen är vertikalt integrerad och den berörda produkten anses vara råvara för tillverkningen av olika produkter i ett senare led med ett mervärde, börjande med kallvalsade produkter, analyserades företagsintern förbrukning och förbrukning på den öppna marknaden separat.

| (69) | Det är viktigt att göra åtskillnad mellan den företagsinterna och den öppna marknaden vid skadeanalysen, eftersom de produkter som är avsedda för företagsintern användning inte är utsatta för en direkt konkurrens från import, och internpriserna sätts inom gruppen enligt olika prissättningsstrategier. Tillverkning som är avsedd för den öppna marknaden konkurrerar däremot direkt med importen av den berörda produkten och säljs till marknadspriser. |
| --- | --- |

(69)

Det är viktigt att göra åtskillnad mellan den företagsinterna och den öppna marknaden vid skadeanalysen, eftersom de produkter som är avsedda för företagsintern användning inte är utsatta för en direkt konkurrens från import, och internpriserna sätts inom gruppen enligt olika prissättningsstrategier. Tillverkning som är avsedd för den öppna marknaden konkurrerar däremot direkt med importen av den berörda produkten och säljs till marknadspriser.

| (70) | För att få en så fullständig bild som möjligt av unionsindustrin inhämtade kommissionen uppgifter för hela verksamheten när det gäller den likadana produkten och fastställde om tillverkningen var avsedd för företagsintern användning eller för den öppna marknaden. Kommissionen konstaterade att ca 60 % av unionstillverkarnas sammanlagda tillverkning var avsedd för företagsintern användning. |
| --- | --- |

(70)

För att få en så fullständig bild som möjligt av unionsindustrin inhämtade kommissionen uppgifter för hela verksamheten när det gäller den likadana produkten och fastställde om tillverkningen var avsedd för företagsintern användning eller för den öppna marknaden. Kommissionen konstaterade att ca 60 % av unionstillverkarnas sammanlagda tillverkning var avsedd för företagsintern användning.

4.2.1.   Företagsintern förbrukning på unionsmarknaden

Företagsintern förbrukning på unionsmarknaden

| (71) | Kommissionen fastställde den företagsinterna förbrukningen i unionen på grundval av den företagsinterna användningen och den företagsinterna försäljningen på unionsmarknaden för alla kända tillverkare i unionen. Den företagsinterna förbrukningen i unionen uppvisade följande utveckling beräknad på denna grundval:

  Tabell 2


  Företagsintern förbrukning på unionsmarknaden (i ton) | 2012 | 2013 | 2014 | UNDERSÖKNINGSPERIOD |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Företagsintern förbrukning | 40 775 889 | 42 418 062 | 42 887 175 | 42 271 071 |
| Index (2012 = 100) | 100 | 104 | 105 | 104 |
| Källa: Eurofers svar på frågeformuläret |

(71)

Kommissionen fastställde den företagsinterna förbrukningen i unionen på grundval av den företagsinterna användningen och den företagsinterna försäljningen på unionsmarknaden för alla kända tillverkare i unionen. Den företagsinterna förbrukningen i unionen uppvisade följande utveckling beräknad på denna grundval:

Tabell 2

Tabell 2

Företagsintern förbrukning på unionsmarknaden (i ton)

Företagsintern förbrukning på unionsmarknaden (i ton)

2012

2013

2014

UNDERSÖKNINGSPERIOD

Företagsintern förbrukning

40 775 889

42 418 062

42 887 175

42 271 071

Index (2012 = 100)

Index (2012 = 100)

100

100

104

104

105

105

104

104

Källa: Eurofers svar på frågeformuläret

Källa:

| (72) | Under skadeundersökningsperioden ökade den företagsinterna förbrukningen på unionsmarknaden med ca 4 %. Denna ökning beror främst på en ökning av den företagsinterna marknaden, inklusive när det gäller komponenter för exempelvis bilindustrin. |
| --- | --- |

(72)

Under skadeundersökningsperioden ökade den företagsinterna förbrukningen på unionsmarknaden med ca 4 %. Denna ökning beror främst på en ökning av den företagsinterna marknaden, inklusive när det gäller komponenter för exempelvis bilindustrin.

4.2.2.   Förbrukning på den öppna marknaden (unionsmarknaden)

Förbrukning på den öppna marknaden (unionsmarknaden)

| (73) | Kommissionen fastställde förbrukningen på den öppna marknaden på grundval av a) alla kända unionstillverkares försäljning på unionsmarknaden och b) importen till unionen från samtliga tredjeländer enligt Eurostats uppgifter, men även med beaktande av de uppgifter som lämnats av de samarbetsvilliga exporterande tillverkarna i det berörda landet. Förbrukningen på den öppna marknaden i unionen uppvisade följande utveckling beräknad på denna grundval:

  Tabell 3


  Förbrukning på den öppna marknaden (i ton) | 2012 | 2013 | 2014 | UNDERSÖKNINGSPERIOD |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Förbrukning på den öppna marknaden | 31 405 157 | 32 292 192 | 33 139 474 | 35 156 318 |
| Index (2012 = 100) | 100 | 103 | 106 | 112 |
| Källa: Eurofers svar på frågeformuläret |

(73)

Kommissionen fastställde förbrukningen på den öppna marknaden på grundval av a) alla kända unionstillverkares försäljning på unionsmarknaden och b) importen till unionen från samtliga tredjeländer enligt Eurostats uppgifter, men även med beaktande av de uppgifter som lämnats av de samarbetsvilliga exporterande tillverkarna i det berörda landet. Förbrukningen på den öppna marknaden i unionen uppvisade följande utveckling beräknad på denna grundval:

Tabell 3

Tabell 3

Förbrukning på den öppna marknaden (i ton)

Förbrukning på den öppna marknaden (i ton)

2012

2013

2014

UNDERSÖKNINGSPERIOD

Förbrukning på den öppna marknaden

31 405 157

32 292 192

33 139 474

35 156 318

Index (2012 = 100)

Index (2012 = 100)

100

100

103

103

106

106

112

112

Källa: Eurofers svar på frågeformuläret

Källa:

| (74) | Under skadeundersökningsperioden ökade förbrukningen på den öppna marknaden i unionen med ca 12 %. Ökningen berodde främst på den ekonomiska återhämtningen för industrin i senare led. |
| --- | --- |

(74)

Under skadeundersökningsperioden ökade förbrukningen på den öppna marknaden i unionen med ca 12 %. Ökningen berodde främst på den ekonomiska återhämtningen för industrin i senare led.

4.3.   Import från det berörda landet

Import från det berörda landet

4.3.1.   Volym och marknadsandel för importen från det berörda landet

Volym och marknadsandel för importen från det berörda landet

| (75) | Kommissionen fastställde importvolymen på grundval av uppgifter från Eurostats databas. Marknadsandelen för importen fastställdes genom en jämförelse mellan importvolymerna och förbrukningen på den öppna markaden i unionen enligt tabell 73. |
| --- | --- |

(75)

Kommissionen fastställde importvolymen på grundval av uppgifter från Eurostats databas. Marknadsandelen för importen fastställdes genom en jämförelse mellan importvolymerna och förbrukningen på den öppna markaden i unionen enligt tabell 73.

| (76) | Importen till unionen från Kina utvecklades på följande sätt:

  Tabell 4


  Importvolym (i ton) och marknadsandel | 2012 | 2013 | 2014 | UNDERSÖKNINGSPERIOD |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Importvolym från Kina | 246 720 | 336 028 | 592 104 | 1 519 304 |
| Index (2012 = 100) | 100 | 136 | 240 | 616 |
| Kinas marknadsandel | 0,79 % | 1,04 % | 1,79 % | 4,32 % |
| Index (2012 = 100) | 100 | 132 | 227 | 550 |
| Källa: Eurostat |

(76)

Importen till unionen från Kina utvecklades på följande sätt:

Tabell 4

Tabell 4

Importvolym (i ton) och marknadsandel

Importvolym (i ton) och marknadsandel

2012

2013

2014

UNDERSÖKNINGSPERIOD

Importvolym från Kina

246 720

336 028

592 104

1 519 304

Index (2012 = 100)

Index (2012 = 100)

100

100

136

136

240

240

616

616

Kinas marknadsandel

0,79 %

1,04 %

1,79 %

4,32 %

Index (2012 = 100)

Index (2012 = 100)

100

100

132

132

227

227

550

550

Källa: Eurostat

Källa:

| (77) | Det framgår av tabellen ovan att importen från det berörda landet ökade betydligt i absoluta tal under skadeundersökningsperioden. Samtidigt ökade den totala marknadsandelen för den kinesiska importen till unionen mer än femfaldigt under skadeundersökningsperioden. |
| --- | --- |

(77)

Det framgår av tabellen ovan att importen från det berörda landet ökade betydligt i absoluta tal under skadeundersökningsperioden. Samtidigt ökade den totala marknadsandelen för den kinesiska importen till unionen mer än femfaldigt under skadeundersökningsperioden.

4.3.2.   Priser på importen från det berörda landet och prisunderskridande

Priser på importen från det berörda landet och prisunderskridande

| (78) | Kommissionen fastställde importpriserna på grundval av uppgifter från Eurostat. Det vägda genomsnittliga priset på importen till unionen från det berörda landet utvecklades på följande sätt:

  Tabell 5


  Importpriser (i euro per ton) | 2012 | 2013 | 2014 | UNDERSÖKNINGSPERIOD |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Genomsnittspris för den dumpade importen | 600 | 505 | 463 | 404 |
| Index (2012 = 100) | 100 | 84 | 77 | 67 |
| Källa: Eurostat |

(78)

Kommissionen fastställde importpriserna på grundval av uppgifter från Eurostat. Det vägda genomsnittliga priset på importen till unionen från det berörda landet utvecklades på följande sätt:

Tabell 5

Tabell 5

Importpriser (i euro per ton)

Importpriser (i euro per ton)

2012

2013

2014

UNDERSÖKNINGSPERIOD

Genomsnittspris för den dumpade importen

600

505

463

404

Index (2012 = 100)

Index (2012 = 100)

100

100

84

84

77

77

67

67

Källa: Eurostat

Källa:

| (79) | De genomsnittliga priserna på importen minskade från 600 euro per ton 2012 till 404 euro per ton under undersökningsperioden. Under skadeundersökningsperioden minskade det genomsnittliga priset per enhet för den dumpade importen med ca 33 %. |
| --- | --- |

(79)

De genomsnittliga priserna på importen minskade från 600 euro per ton 2012 till 404 euro per ton under undersökningsperioden. Under skadeundersökningsperioden minskade det genomsnittliga priset per enhet för den dumpade importen med ca 33 %.

| (80) | Kommissionen bedömde prisunderskridandet under undersökningsperioden genom att jämföra






  — | det vägda genomsnittliga försäljningspris per produkttyp som de fem unionstillverkarna tog ut av icke-närstående kunder på den öppna unionsmarknaden, justerat till nivån fritt fabrik och |
| --- | --- | --- |

(80)

Kommissionen bedömde prisunderskridandet under undersökningsperioden genom att jämföra

—

det vägda genomsnittliga försäljningspris per produkttyp som de fem unionstillverkarna tog ut av icke-närstående kunder på den öppna unionsmarknaden, justerat till nivån fritt fabrik och

| — | de motsvarande vägda genomsnittliga priser cif unionens gräns per produkttyp för importen från de samarbetsvilliga tillverkarna i det berörda landet som togs ut av den första oberoende kunden på unionsmarknaden, med lämpliga justeringar för kostnader efter import. |
| --- | --- |

—

de motsvarande vägda genomsnittliga priser cif unionens gräns per produkttyp för importen från de samarbetsvilliga tillverkarna i det berörda landet som togs ut av den första oberoende kunden på unionsmarknaden, med lämpliga justeringar för kostnader efter import.

| (81) | Prisjämförelsen gjordes för varje enskild produkttyp för transaktioner i samma handelsled, efter justering av priserna där detta var nödvändigt, och efter avräkning av rabatter och avdrag. Resultatet av jämförelsen uttrycktes som en procentandel av unionstillverkarnas omsättning under undersökningsperioden. De viktigaste justeringarna rörde leveranskostnader (varierande mellan 2,7 % och 6,3 % per unionstillverkare i urvalet) och rabatter (varierande mellan 0,1 % och 19,5 %). Eftersom inga icke-närstående importörer gav sig till känna i detta fall, adderades en justering för kostnader efter import på 7 euro per ton, vilket var den justering som gjordes i undersökningen med avseende på vissa kallvalsade platta stålprodukter (10). Detta bedömdes vara det lämpligaste sättet med hänsyn till det faktum att den berörda produkten i den aktuella undersökningen i många avseenden liknar vissa kallvalsade platta produkter av stål, såsom förklaras i skäl 221. |
| --- | --- |

(81)

Prisjämförelsen gjordes för varje enskild produkttyp för transaktioner i samma handelsled, efter justering av priserna där detta var nödvändigt, och efter avräkning av rabatter och avdrag. Resultatet av jämförelsen uttrycktes som en procentandel av unionstillverkarnas omsättning under undersökningsperioden. De viktigaste justeringarna rörde leveranskostnader (varierande mellan 2,7 % och 6,3 % per unionstillverkare i urvalet) och rabatter (varierande mellan 0,1 % och 19,5 %). Eftersom inga icke-närstående importörer gav sig till känna i detta fall, adderades en justering för kostnader efter import på 7 euro per ton, vilket var den justering som gjordes i undersökningen med avseende på vissa kallvalsade platta stålprodukter (10). Detta bedömdes vara det lämpligaste sättet med hänsyn till det faktum att den berörda produkten i den aktuella undersökningen i många avseenden liknar vissa kallvalsade platta produkter av stål, såsom förklaras i skäl 221.

10

| (82) | På grundval av ovanstående fastställdes att den dumpade importen från Kina underskred unionsindustrins priser med mellan 2,7 % och 5,6 %. |
| --- | --- |

(82)

På grundval av ovanstående fastställdes att den dumpade importen från Kina underskred unionsindustrins priser med mellan 2,7 % och 5,6 %.

4.4.   Unionsindustrins ekonomiska situation

Unionsindustrins ekonomiska situation

4.4.1.   Allmänna anmärkningar

Allmänna anmärkningar

| (83) | I enlighet med artikel 3.5 i grundförordningen omfattade granskningen av den dumpade importens verkningar på unionsindustrin en bedömning av alla ekonomiska indikatorer som var av betydelse för unionsindustrins tillstånd under skadeundersökningsperioden. |
| --- | --- |

(83)

I enlighet med artikel 3.5 i grundförordningen omfattade granskningen av den dumpade importens verkningar på unionsindustrin en bedömning av alla ekonomiska indikatorer som var av betydelse för unionsindustrins tillstånd under skadeundersökningsperioden.

| (84) | De makroekonomiska indikatorerna (tillverkning, produktionskapacitet, kapacitetsutnyttjande, försäljningsvolym, lager, tillväxt, marknadsandel, sysselsättning, produktivitet och dumpningsmarginalernas storlek) bedömdes för hela unionsindustrin. Bedömningen grundades på uppgifter från klaganden, vilka dubbelkontrollerats mot uppgifter från unionstillverkare och tillgänglig officiell statistik (Eurostat). |
| --- | --- |

(84)

De makroekonomiska indikatorerna (tillverkning, produktionskapacitet, kapacitetsutnyttjande, försäljningsvolym, lager, tillväxt, marknadsandel, sysselsättning, produktivitet och dumpningsmarginalernas storlek) bedömdes för hela unionsindustrin. Bedömningen grundades på uppgifter från klaganden, vilka dubbelkontrollerats mot uppgifter från unionstillverkare och tillgänglig officiell statistik (Eurostat).

| (85) | Analysen av de mikroekonomiska indikatorerna (försäljningspriser, lönsamhet, kassaflöde, investeringar, räntabilitet, kapitalanskaffningsförmåga, löner och tillverkningskostnader) gjordes på företagsnivå för unionstillverkarna i urvalet. Bedömningen gjordes på grundval av kontrollerade uppgifter från dessa. |
| --- | --- |

(85)

Analysen av de mikroekonomiska indikatorerna (försäljningspriser, lönsamhet, kassaflöde, investeringar, räntabilitet, kapitalanskaffningsförmåga, löner och tillverkningskostnader) gjordes på företagsnivå för unionstillverkarna i urvalet. Bedömningen gjordes på grundval av kontrollerade uppgifter från dessa.

| (86) | För att få en så fullständig bild som möjligt av unionsindustrin inhämtade kommissionen uppgifter för hela tillverkningen av den berörda produkten och fastställde om tillverkningen var avsedd för företagsintern användning eller för den öppna marknaden. För vissa skadeindikatorer som rör unionsindustrin gjorde kommissionen separata analyser av uppgifterna avseende den öppna marknaden och uppgifterna avseende den företagsinterna marknaden samt en jämförande analys. Det rör sig om följande faktorer: Försäljning, marknadsandel, pris per enhet, lönsamhet och kassaflöde. Övriga ekonomiska indikatorer kunde däremot endast granskas på ett meningsfullt sätt genom att se till hela verksamheten, inklusive unionsindustrins företagsinterna användning, eftersom de hänför sig till hela verksamheten, oavsett om produkterna säljs på den företagsinterna eller på den öppna marknaden. Det rör sig om följande faktorer: Tillverkning, kapacitet, kapacitetsutnyttjande, investeringar, räntabilitet, sysselsättning, produktivitet, lager och arbetskraftskostnad. För dessa faktorer krävs det att man analyserar unionsindustrin i dess helhet för att man ska kunna få en fullständig bild av skadan för unionsindustrin, eftersom det inte går att urskilja vilka av de ifrågavarande uppgifterna som hänför sig till företagsintern försäljning respektive försäljning på den öppna marknaden. |
| --- | --- |

(86)

För att få en så fullständig bild som möjligt av unionsindustrin inhämtade kommissionen uppgifter för hela tillverkningen av den berörda produkten och fastställde om tillverkningen var avsedd för företagsintern användning eller för den öppna marknaden. För vissa skadeindikatorer som rör unionsindustrin gjorde kommissionen separata analyser av uppgifterna avseende den öppna marknaden och uppgifterna avseende den företagsinterna marknaden samt en jämförande analys. Det rör sig om följande faktorer: Försäljning, marknadsandel, pris per enhet, lönsamhet och kassaflöde. Övriga ekonomiska indikatorer kunde däremot endast granskas på ett meningsfullt sätt genom att se till hela verksamheten, inklusive unionsindustrins företagsinterna användning, eftersom de hänför sig till hela verksamheten, oavsett om produkterna säljs på den företagsinterna eller på den öppna marknaden. Det rör sig om följande faktorer: Tillverkning, kapacitet, kapacitetsutnyttjande, investeringar, räntabilitet, sysselsättning, produktivitet, lager och arbetskraftskostnad. För dessa faktorer krävs det att man analyserar unionsindustrin i dess helhet för att man ska kunna få en fullständig bild av skadan för unionsindustrin, eftersom det inte går att urskilja vilka av de ifrågavarande uppgifterna som hänför sig till företagsintern försäljning respektive försäljning på den öppna marknaden.

4.4.2.   Makroekonomiska indikatorer

Makroekonomiska indikatorer

4.4.2.1.   Tillverkning, produktionskapacitet och kapacitetsutnyttjande

| (87) | Unionens totala tillverkning, produktionskapacitet och kapacitetsutnyttjande utvecklades på följande sätt under skadeundersökningsperioden:

  Tabell 6


  Tillverkning, produktionskapacitet och kapacitetsutnyttjande | 2012 | 2013 | 2014 | UNDERSÖKNINGSPERIOD |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Tillverkningsvolym (i ton) | 73 050 974 | 74 588 182 | 75 509 517 | 74 718 189 |
| Index (2012 = 100) | 100 | 102 | 103 | 102 |
| Tillverkningskapacitet (i ton) | 102 247 218 | 100 667 836 | 100 040 917 | 98 093 841 |
| Index (2012 = 100) | 100 | 99 | 98 | 96 |
| Kapacitetsutnyttjande | 71,4 % | 74,1 % | 75,5 % | 76,2 % |
| Källa: Eurofers svar på frågeformuläret |

(87)

Unionens totala tillverkning, produktionskapacitet och kapacitetsutnyttjande utvecklades på följande sätt under skadeundersökningsperioden:

Tabell 6

Tabell 6

Tillverkning, produktionskapacitet och kapacitetsutnyttjande

Tillverkning, produktionskapacitet och kapacitetsutnyttjande

2012

2013

2014

UNDERSÖKNINGSPERIOD

Tillverkningsvolym (i ton)

73 050 974

74 588 182

75 509 517

74 718 189

Index (2012 = 100)

Index (2012 = 100)

100

100

102

102

103

103

102

102

Tillverkningskapacitet (i ton)

102 247 218

100 667 836

100 040 917

98 093 841

Index (2012 = 100)

Index (2012 = 100)

100

100

99

99

98

98

96

96

Kapacitetsutnyttjande

71,4 %

74,1 %

75,5 %

76,2 %

Källa: Eurofers svar på frågeformuläret

Källa:

| (88) | Under skadeundersökningsperioden ökade unionsindustrins tillverkningsvolym med 2 %, trots att en italiensk unionstillverkare minskat sin produktion avsevärt under samma period (– 3 miljoner ton). |
| --- | --- |

(88)

Under skadeundersökningsperioden ökade unionsindustrins tillverkningsvolym med 2 %, trots att en italiensk unionstillverkare minskat sin produktion avsevärt under samma period (– 3 miljoner ton).

| (89) | De rapporterade kapacitetsuppgifterna hänför sig till den tekniska kapaciteten, vilket innebär att man beaktat de justeringar som gjorts (och som industrin anser vara normala) för ställtid, underhåll, flaskhalsar och andra normala uppehåll. Produktionskapaciteten minskade under skadeundersökningsperioden på grund av den nedlagda tillverkningen i Belgien och Italien. |
| --- | --- |

(89)

De rapporterade kapacitetsuppgifterna hänför sig till den tekniska kapaciteten, vilket innebär att man beaktat de justeringar som gjorts (och som industrin anser vara normala) för ställtid, underhåll, flaskhalsar och andra normala uppehåll. Produktionskapaciteten minskade under skadeundersökningsperioden på grund av den nedlagda tillverkningen i Belgien och Italien.

| (90) | Det ökade kapacitetsutnyttjandet berodde på att produktionsvolymen ökat något, främst till följd av en ökning av den företagsinterna förbrukningen (+ 4 %) och förbrukningen på den öppna marknaden (+ 12 %), och detta trots den kraftiga minskning av produktionsvolymen som kunde hänföras främst till en italiensk unionstillverkare. |
| --- | --- |

(90)

Det ökade kapacitetsutnyttjandet berodde på att produktionsvolymen ökat något, främst till följd av en ökning av den företagsinterna förbrukningen (+ 4 %) och förbrukningen på den öppna marknaden (+ 12 %), och detta trots den kraftiga minskning av produktionsvolymen som kunde hänföras främst till en italiensk unionstillverkare.

4.4.2.2.   Försäljningsvolym och marknadsandel

| (91) | Unionsindustrins försäljningsvolym och marknadsandel på den öppna marknaden utvecklades på följande sätt under skadeundersökningsperioden:

  Tabell 7


  Försäljningsvolym och marknadsandel (på den öppna marknaden) | 2012 | 2013 | 2014 | UNDERSÖKNINGSPERIOD |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Försäljningsvolym (i ton) | 27 273 319 | 27 468 243 | 27 910 748 | 27 327 906 |
| Index (2012 = 100) | 100 | 101 | 102 | 100 |
| Marknadsandel | 86,8 % | 85,1 % | 84,2 % | 77,7 % |
| Index (2012 = 100) | 100 | 98 | 97 | 90 |
| Källa: Eurostat och Eurofers svar på frågeformuläret |

(91)

Unionsindustrins försäljningsvolym och marknadsandel på den öppna marknaden utvecklades på följande sätt under skadeundersökningsperioden:

Tabell 7

Tabell 7

Försäljningsvolym och marknadsandel (på den öppna marknaden)

Försäljningsvolym och marknadsandel (på den öppna marknaden)

2012

2013

2014

UNDERSÖKNINGSPERIOD

Försäljningsvolym (i ton)

27 273 319

27 468 243

27 910 748

27 327 906

Index (2012 = 100)

Index (2012 = 100)

100

100

101

101

102

102

100

100

Marknadsandel

86,8 %

85,1 %

84,2 %

77,7 %

Index (2012 = 100)

Index (2012 = 100)

100

100

98

98

97

97

90

90

Källa: Eurostat och Eurofers svar på frågeformuläret

Källa:

| (92) | Unionsindustrins försäljningsvolym på unionsmarknaden förblev relativt stabil under skadeundersökningsperioden, dvs. mellan 27 och 28 miljoner ton. |
| --- | --- |

(92)

Unionsindustrins försäljningsvolym på unionsmarknaden förblev relativt stabil under skadeundersökningsperioden, dvs. mellan 27 och 28 miljoner ton.

| (93) | Under skadeundersökningsperioden minskade unionsindustrins marknadsandel av förbrukningen i unionen med mer än 9 procentenheter, dvs. från 86,8 % till 77,7 %. Minskningen av unionsindustrins marknadsandel översteg betydligt den lilla ökningen av dess försäljning på den öppna marknaden i unionen. |
| --- | --- |

(93)

Under skadeundersökningsperioden minskade unionsindustrins marknadsandel av förbrukningen i unionen med mer än 9 procentenheter, dvs. från 86,8 % till 77,7 %. Minskningen av unionsindustrins marknadsandel översteg betydligt den lilla ökningen av dess försäljning på den öppna marknaden i unionen.

| (94) | Vad gäller den företagsinterna marknaden på unionsmarknaden utvecklades försäljningsvolymen och marknadsandelen för denna på följande sätt under skadeundersökningsperioden:

  Tabell 8


  Volym och marknadsandel för den företagsinterna marknaden på unionsmarknaden | 2012 | 2013 | 2014 | UNDERSÖKNINGSPERIOD |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Företagsintern volym på unionsmarknaden (i ton) | 40 775 889 | 42 418 062 | 42 887 175 | 42 271 071 |
| Index (2012 = 100) | 100 | 104 | 105 | 104 |
| Unionsindustrins totala produktion (i ton) | 73 050 974 | 74 588 182 | 75 509 517 | 74 718 189 |
| % företagsintern volym i förhållande till total produktion | 55,7 % | 56,7 % | 56,6 % | 56,4 % |
| Källa: Eurostat och Eurofers svar på frågeformuläret |

(94)

Vad gäller den företagsinterna marknaden på unionsmarknaden utvecklades försäljningsvolymen och marknadsandelen för denna på följande sätt under skadeundersökningsperioden:

Tabell 8

Tabell 8

Volym och marknadsandel för den företagsinterna marknaden på unionsmarknaden

Volym och marknadsandel för den företagsinterna marknaden på unionsmarknaden

2012

2013

2014

UNDERSÖKNINGSPERIOD

Företagsintern volym på unionsmarknaden (i ton)

40 775 889

42 418 062

42 887 175

42 271 071

Index (2012 = 100)

Index (2012 = 100)

100

100

104

104

105

105

104

104

Unionsindustrins totala produktion (i ton)

73 050 974

74 588 182

75 509 517

74 718 189

% företagsintern volym i förhållande till total produktion

55,7 %

56,7 %

56,6 %

56,4 %

Källa: Eurostat och Eurofers svar på frågeformuläret

Källa:

| (95) | Unionsindustrins företagsinterna volym (dvs. företagsintern användning och företagsintern försäljning på unionsmarknaden) på unionsmarknaden ökade med 4 % under skadeundersökningsperioden, från ca 40,7 miljoner ton 2011 till 42,2 miljoner ton under undersökningsperioden. |
| --- | --- |

(95)

Unionsindustrins företagsinterna volym (dvs. företagsintern användning och företagsintern försäljning på unionsmarknaden) på unionsmarknaden ökade med 4 % under skadeundersökningsperioden, från ca 40,7 miljoner ton 2011 till 42,2 miljoner ton under undersökningsperioden.

| (96) | Unionsindustrins företagsinterna marknadsandel (uttryckt som procentandel av den totala tillverkningen) var stabil under skadeundersökningsperioden, mellan 55,7 % och 56,7 %. |
| --- | --- |

(96)

Unionsindustrins företagsinterna marknadsandel (uttryckt som procentandel av den totala tillverkningen) var stabil under skadeundersökningsperioden, mellan 55,7 % och 56,7 %.

4.4.2.3.   Sysselsättning och produktivitet

| (97) | Vid beräkning av sysselsättningen beaktades endast anställda som arbetar direkt med den likadana produkten i unionstillverkarnas olika stålverk. Denna metod gav korrekta uppgifter som är relativt lätta att fastställa. |
| --- | --- |

(97)

Vid beräkning av sysselsättningen beaktades endast anställda som arbetar direkt med den likadana produkten i unionstillverkarnas olika stålverk. Denna metod gav korrekta uppgifter som är relativt lätta att fastställa.

| (98) | Sysselsättningen och produktiviteten utvecklades på följande sätt under skadeundersökningsperioden:

  Tabell 9


  Sysselsättning och produktivitet | 2012 | 2013 | 2014 | UNDERSÖKNINGSPERIOD |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Antal anställda
  (heltidsanställning/anställd) | 18 729 | 18 632 | 17 739 | 17 829 |
| Index (2012 = 100) | 100 | 99 | 95 | 95 |
| Produktivitet (ton/anställd) | 3 900 | 4 003 | 4 257 | 4 191 |
| Index (2012 = 100) | 100 | 103 | 109 | 107 |
| Källa: Eurofers svar på frågeformuläret |

(98)

Sysselsättningen och produktiviteten utvecklades på följande sätt under skadeundersökningsperioden:

Tabell 9

Tabell 9

Sysselsättning och produktivitet

Sysselsättning och produktivitet

2012

2013

2014

UNDERSÖKNINGSPERIOD

Antal anställda

(heltidsanställning/anställd)

18 729

18 632

17 739

17 829

Index (2012 = 100)

Index (2012 = 100)

100

100

99

99

95

95

95

95

Produktivitet (ton/anställd)

3 900

4 003

4 257

4 191

Index (2012 = 100)

Index (2012 = 100)

100

100

103

103

109

109

107

107

Källa: Eurofers svar på frågeformuläret

Källa:

| (99) | Unionsindustrin minskade sin sysselsättningsnivå under skadeundersökningsperioden i en strävan att minska sina tillverkningskostnader och öka sin effektivitet, för att bättre kunna möta den ökande konkurrensen från kinesisk och annan import på marknaden. Detta ledde till en minskning av personalstyrkan med 5 % under skadeundersökningsperioden, utan hänsyn till eventuell indirekt sysselsättning. Detta tillsammans med den ökade tillverkningsvolymen (+ 2 %) under skadeundersökningsperioden ledde till att produktiviteten för unionsindustrins personalstyrka, mätt som output per anställd och år, ökade mycket mer (+ 7 %) än den faktiska tillverkningen. Detta visar att unionsindustrin var villig att anpassa sig till de ändrade marknadsvillkoren för att behålla sin konkurrenskraft. |
| --- | --- |

(99)

Unionsindustrin minskade sin sysselsättningsnivå under skadeundersökningsperioden i en strävan att minska sina tillverkningskostnader och öka sin effektivitet, för att bättre kunna möta den ökande konkurrensen från kinesisk och annan import på marknaden. Detta ledde till en minskning av personalstyrkan med 5 % under skadeundersökningsperioden, utan hänsyn till eventuell indirekt sysselsättning. Detta tillsammans med den ökade tillverkningsvolymen (+ 2 %) under skadeundersökningsperioden ledde till att produktiviteten för unionsindustrins personalstyrka, mätt som output per anställd och år, ökade mycket mer (+ 7 %) än den faktiska tillverkningen. Detta visar att unionsindustrin var villig att anpassa sig till de ändrade marknadsvillkoren för att behålla sin konkurrenskraft.

4.4.2.4.   Inventarieförteckningar

| (100) | Unionstillverkarnas lagernivåer utvecklades på följande sätt under skadeundersökningsperioden:

  Tabell 10


  Lagerhållning | 2012 | 2013 | 2014 | UNDERSÖKNINGSPERIOD |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Utgående lager (i ton) | 2 908 745 | 2 646 989 | 2 653 224 | 2 798 420 |
| Index (2012 = 100) | 100 | 91 | 91 | 96 |
| Utgående lager i procent av tillverkningen | 4,0 % | 3,5 % | 3,5 % | 3,7 % |
| Index (2012 = 100) | 100 | 89 | 88 | 94 |
| Källa: Eurofers svar på frågeformuläret |

(100)

Unionstillverkarnas lagernivåer utvecklades på följande sätt under skadeundersökningsperioden:

Tabell 10

Tabell 10

Lagerhållning

Lagerhållning

2012

2013

2014

UNDERSÖKNINGSPERIOD

Utgående lager (i ton)

2 908 745

2 646 989

2 653 224

2 798 420

Index (2012 = 100)

Index (2012 = 100)

100

100

91

91

91

91

96

96

Utgående lager i procent av tillverkningen

4,0 %

3,5 %

3,5 %

3,7 %

Index (2012 = 100)

Index (2012 = 100)

100

100

89

89

88

88

94

94

Källa: Eurofers svar på frågeformuläret

Källa:

| (101) | Under skadeundersökningsperioden minskade utgående lager något. De flesta typerna av den likadana produkten tillverkas av unionsindustrin utifrån specifika beställningar från användarna. Därför kan lager inte anses vara en viktig skadeindikator för denna industri. Detta bekräftas också om man ser till utvecklingen av utgående lager i procent av tillverkningen. Såsom framgår ovan var denna indikator relativt stabil och låg på ca 3,5 – 4 % av tillverkningsvolymen. |
| --- | --- |

(101)

Under skadeundersökningsperioden minskade utgående lager något. De flesta typerna av den likadana produkten tillverkas av unionsindustrin utifrån specifika beställningar från användarna. Därför kan lager inte anses vara en viktig skadeindikator för denna industri. Detta bekräftas också om man ser till utvecklingen av utgående lager i procent av tillverkningen. Såsom framgår ovan var denna indikator relativt stabil och låg på ca 3,5 – 4 % av tillverkningsvolymen.

4.4.2.5.   Dumpningsmarginalens storlek

| (102) | Alla dumpningsmarginaler låg väsentligt över miniminivån. De höga faktiska dumpningsmarginalerna hade en icke-försumbar inverkan på unionsindustrin med tanke på volymen och priserna på importen från det berörda landet. |
| --- | --- |

(102)

Alla dumpningsmarginaler låg väsentligt över miniminivån. De höga faktiska dumpningsmarginalerna hade en icke-försumbar inverkan på unionsindustrin med tanke på volymen och priserna på importen från det berörda landet.

4.4.2.6.   Tillväxt

| (103) | Förbrukningen i unionen (öppna marknaden) ökade med ca 12 % under skadeundersökningsperioden, medan unionsindustrins försäljningsvolym på unionsmarknaden var stabil. Unionsindustrin upplevde därmed en viss förlust av marknadsandelar i motsats till importen från det berörda landet vars marknadsandel ökade betydligt under skadeundersökningsperioden. |
| --- | --- |

(103)

Förbrukningen i unionen (öppna marknaden) ökade med ca 12 % under skadeundersökningsperioden, medan unionsindustrins försäljningsvolym på unionsmarknaden var stabil. Unionsindustrin upplevde därmed en viss förlust av marknadsandelar i motsats till importen från det berörda landet vars marknadsandel ökade betydligt under skadeundersökningsperioden.

4.4.3.   Mikroekonomiska indikatorer

Mikroekonomiska indikatorer

4.4.3.1.   Priser och faktorer som påverkar priserna

| (104) | Unionstillverkarnas vägda genomsnittliga försäljningspris per enhet på den öppna marknaden i unionen utvecklades på följande sätt under skadeundersökningsperioden:

  Tabell 11


  Försäljningspriser på den öppna marknaden i unionen | 2012 | 2013 | 2014 | UNDERSÖKNINGSPERIOD |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Försäljningspris (euro per ton) | 553 | 498 | 471 | 427 |
| Index (2012 = 100) | 100 | 90 | 85 | 77 |
| Tillverkningskostnad per enhet (euro per ton) | 572 | 511 | 469 | 431 |
| Index (2012 = 100) | 100 | 89 | 82 | 75 |
| Källa: Svar på frågeformuläret från unionstillverkarna i urvalet |

(104)

Unionstillverkarnas vägda genomsnittliga försäljningspris per enhet på den öppna marknaden i unionen utvecklades på följande sätt under skadeundersökningsperioden:

Tabell 11

Tabell 11

Försäljningspriser på den öppna marknaden i unionen

Försäljningspriser på den öppna marknaden i unionen

2012

2013

2014

UNDERSÖKNINGSPERIOD

Försäljningspris (euro per ton)

553

498

471

427

Index (2012 = 100)

Index (2012 = 100)

100

100

90

90

85

85

77

77

Tillverkningskostnad per enhet (euro per ton)

572

511

469

431

Index (2012 = 100)

Index (2012 = 100)

100

100

89

89

82

82

75

75

Källa: Svar på frågeformuläret från unionstillverkarna i urvalet

Källa:

| (105) | Tabellen ovan visar utvecklingen av försäljningspriset per enhet på den öppna marknaden i unionen och motsvarande tillverkningskostnad. Försäljningspriserna har i genomsnitt varit lägre än tillverkningskostnaden per enhet, med undantag för 2014 då marknaden började återhämta sig och den kinesiska importens marknadsandel var lägre än under undersökningsperioden. |
| --- | --- |

(105)

Tabellen ovan visar utvecklingen av försäljningspriset per enhet på den öppna marknaden i unionen och motsvarande tillverkningskostnad. Försäljningspriserna har i genomsnitt varit lägre än tillverkningskostnaden per enhet, med undantag för 2014 då marknaden började återhämta sig och den kinesiska importens marknadsandel var lägre än under undersökningsperioden.

| (106) | Under 2012 och 2013 medförde efterdyningarna av euroområdets skuldkris och en vikande efterfrågan på stål under 2012 en negativ påverkan på unionsindustrins resultat. Under 2014 och under första halvåret 2015 började unionsindustrin att återhämta sig genom ökade ansträngningar att förbli konkurrenskraftig, i synnerhet genom förbättrad produktivitet hos unionsindustrins personalstyrka (se skäl 99), vilket lett till produktivitetsvinster och förbättrat kapacitetsutnyttjande. |
| --- | --- |

(106)

Under 2012 och 2013 medförde efterdyningarna av euroområdets skuldkris och en vikande efterfrågan på stål under 2012 en negativ påverkan på unionsindustrins resultat. Under 2014 och under första halvåret 2015 började unionsindustrin att återhämta sig genom ökade ansträngningar att förbli konkurrenskraftig, i synnerhet genom förbättrad produktivitet hos unionsindustrins personalstyrka (se skäl 99), vilket lett till produktivitetsvinster och förbättrat kapacitetsutnyttjande.

| (107) | Trots dessa ansträngningar låg tillverkningskostnaden generellt högre än de sjunkande försäljningspriserna, och för att begränsa förlusten av marknadsandelar följde unionstillverkarna den nedåtgående prisspiralen och sänkte sina försäljningspriser avsevärt, särskilt under 2015. Eftersom den berörda produkten är en råvara blev unionstillverkarna tvungna att följa den nedåtgående prisspiralen. |
| --- | --- |

(107)

Trots dessa ansträngningar låg tillverkningskostnaden generellt högre än de sjunkande försäljningspriserna, och för att begränsa förlusten av marknadsandelar följde unionstillverkarna den nedåtgående prisspiralen och sänkte sina försäljningspriser avsevärt, särskilt under 2015. Eftersom den berörda produkten är en råvara blev unionstillverkarna tvungna att följa den nedåtgående prisspiralen.

| (108) | När tillverkarna i urvalet överlät eller levererade vissa varmvalsade platta produkter av järn, olegerat stål eller annat legerat stål avsedda för företagsintern förbrukning till internpriser för ytterligare bearbetning i senare led använde de sig av många olika prissättningsstrategier (kostnadsmetoden, kostnadsplusmetoden och marknadsprismetoden). Det går därför inte att dra någon meningsfull slutsats av prisutvecklingen för den företagsinterna förbrukningen. |
| --- | --- |

(108)

När tillverkarna i urvalet överlät eller levererade vissa varmvalsade platta produkter av järn, olegerat stål eller annat legerat stål avsedda för företagsintern förbrukning till internpriser för ytterligare bearbetning i senare led använde de sig av många olika prissättningsstrategier (kostnadsmetoden, kostnadsplusmetoden och marknadsprismetoden). Det går därför inte att dra någon meningsfull slutsats av prisutvecklingen för den företagsinterna förbrukningen.

4.4.3.2.   Arbetskraftskostnader

| (109) | Unionstillverkarnas genomsnittliga arbetskraftskostnad utvecklades på följande sätt under skadeundersökningsperioden:

  Tabell 12


  Genomsnittlig arbetskraftskostnad per anställd | 2012 | 2013 | 2014 | UNDERSÖKNINGSPERIOD |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Genomsnittlig arbetskraftskostnad per anställd (i euro) | 63 722 | 63 374 | 66 039 | 66 023 |
| Index (2011 = 100) | 100 | 99 | 104 | 104 |
| Källa: Svar på frågeformuläret från unionstillverkarna i urvalet |

(109)

Unionstillverkarnas genomsnittliga arbetskraftskostnad utvecklades på följande sätt under skadeundersökningsperioden:

Tabell 12

Tabell 12

Genomsnittlig arbetskraftskostnad per anställd

Genomsnittlig arbetskraftskostnad per anställd

2012

2013

2014

UNDERSÖKNINGSPERIOD

Genomsnittlig arbetskraftskostnad per anställd (i euro)

63 722

63 374

66 039

66 023

Index (2011 = 100)

Index (2011 = 100)

100

100

99

99

104

104

104

104

Källa: Svar på frågeformuläret från unionstillverkarna i urvalet

Källa:

| (110) | Under skadeundersökningsperioden ökade den genomsnittliga lönen per anställd med 4 %. |
| --- | --- |

(110)

Under skadeundersökningsperioden ökade den genomsnittliga lönen per anställd med 4 %.

4.4.3.3.   Lönsamhet, kassaflöde, investeringar, räntabilitet och kapitalanskaffningsförmåga

| (111) | Lönsamhet, kassaflöde, investeringar och räntabilitet utvecklades på följande sätt för unionstillverkarna under skadeundersökningsperioden:

  Tabell 13


  Lönsamhet, kassaflöde, investeringar och räntabilitet | 2012 | 2013 | 2014 | UNDERSÖKNINGSPERIOD |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Lönsamhet för försäljning på den öppna marknaden i unionen (i % av omsättningen) | – 3,3 % | – 2,7 % | 0,4 % | – 0,8 % |
| Kassaflöde (i tusen euro) | 150 190 | 139 285 | 221 982 | 122 723 |
| Index (2012 = 100) | 100 | 93 | 148 | 82 |
| Investeringar (i tusen euro) | 334 789 | 256 013 | 289 581 | 291 771 |
| Index (2012 = 100) | 100 | 76 | 86 | 87 |
| Räntabilitet | – 4,5 % | – 3,5 % | 0,5 % | – 1,0 % |
| Källa: Svar på frågeformuläret från unionstillverkarna i urvalet |

(111)

Lönsamhet, kassaflöde, investeringar och räntabilitet utvecklades på följande sätt för unionstillverkarna under skadeundersökningsperioden:

Tabell 13

Tabell 13

Lönsamhet, kassaflöde, investeringar och räntabilitet

Lönsamhet, kassaflöde, investeringar och räntabilitet

2012

2013

2014

UNDERSÖKNINGSPERIOD

Lönsamhet för försäljning på den öppna marknaden i unionen (i % av omsättningen)

– 3,3 %

– 2,7 %

0,4 %

– 0,8 %

Kassaflöde (i tusen euro)

150 190

139 285

221 982

122 723

Index (2012 = 100)

Index (2012 = 100)

100

100

93

93

148

148

82

82

Investeringar (i tusen euro)

334 789

256 013

289 581

291 771

Index (2012 = 100)

Index (2012 = 100)

100

100

76

76

86

86

87

87

Räntabilitet

– 4,5 %

– 3,5 %

0,5 %

– 1,0 %

Källa: Svar på frågeformuläret från unionstillverkarna i urvalet

Källa:

| (112) | Kommissionen fastställde lönsamheten för unionstillverkarna genom att nettoförlusten före skatt för försäljningen av den likadana produkten på den öppna marknaden i unionen uttrycktes i procent av omsättningen. |
| --- | --- |

(112)

Kommissionen fastställde lönsamheten för unionstillverkarna genom att nettoförlusten före skatt för försäljningen av den likadana produkten på den öppna marknaden i unionen uttrycktes i procent av omsättningen.

| (113) | Lönsamheten utvecklades negativt under skadeundersökningsperioden: Förluster uppstod under alla tre åren, med undantag av år 2014. Även om förlusterna under åren 2012 och 2013 delvis är knutna till euroområdets skuldkris (utöver en vikande efterfrågan på stål under 2012) kunde unionstillverkarna delvis återhämta sig under 2014 och första halvåret 2015. |
| --- | --- |

(113)

Lönsamheten utvecklades negativt under skadeundersökningsperioden: Förluster uppstod under alla tre åren, med undantag av år 2014. Även om förlusterna under åren 2012 och 2013 delvis är knutna till euroområdets skuldkris (utöver en vikande efterfrågan på stål under 2012) kunde unionstillverkarna delvis återhämta sig under 2014 och första halvåret 2015.

| (114) | Nettokassaflödet är unionstillverkarnas förmåga att själva finansiera sin verksamhet. Trenden för nettokassaflödet varierar avsevärt under skadeundersökningsperioden, men förblev totalt sett mycket positiv, huvudsakligen på grund av kostnader som inte påverkar kassaflödet, såsom avskrivningar. |
| --- | --- |

(114)

Nettokassaflödet är unionstillverkarnas förmåga att själva finansiera sin verksamhet. Trenden för nettokassaflödet varierar avsevärt under skadeundersökningsperioden, men förblev totalt sett mycket positiv, huvudsakligen på grund av kostnader som inte påverkar kassaflödet, såsom avskrivningar.

| (115) | Eftersom räntabiliteten sammantaget var negativ under alla åren med undantag för 2014 minskade unionsindustrin sina investeringar med 13 % mellan 2012 och 2015. Förmågan att anskaffa kapital påverkades av förlusterna under skadeundersökningsperioden, såsom framgår av de minskade investeringarna. |
| --- | --- |

(115)

Eftersom räntabiliteten sammantaget var negativ under alla åren med undantag för 2014 minskade unionsindustrin sina investeringar med 13 % mellan 2012 och 2015. Förmågan att anskaffa kapital påverkades av förlusterna under skadeundersökningsperioden, såsom framgår av de minskade investeringarna.

| (116) | Slutligen har år 2015 i tabellen nedan delats upp i kvartal, eftersom klaganden i sitt klagomål gjort gällande att det förekom en betydande försämring under andra halvåret av 2015. Uppgifterna i tabellen visar faktiskt på en tydlig försämring under andra halvåret 2015 när det gäller lönsamhet och nettoförsäljningsvärde på grund av fortsatt sjunkande försäljningspriser på den öppna marknaden i unionen.

  Tabell 14


  Lönsamhet per kvartal för de unionstillverkare som ingick i urvalet










  Kvartal 2015 | Företagens vinst (förlust) per kvartal (i miljoner euro) | Nettopriser per ton | Nettoförsäljning på den öppna marknaden
  (i miljoner euro) | Lönsamhet i % |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Första kvartalet | 37,98 | 444,71 | 1 073,34 | 3,5 % |
| Andra kvartalet | 22,78 | 436,19 | 1 001,60 | 2,3 % |
| Tredje kvartalet | – 22,92 | 426,36 | 857,49 | – 2,7 % |
| Fjärde kvartalet | – 69,80 | 392,92 | 699,47 | – 10,0 % |
| Totalt | – 31,9 | 427,2 | 3 631,9 | – 0,8 % |
| Källa: Svar på frågeformuläret från unionstillverkarna i urvalet |

(116)

Slutligen har år 2015 i tabellen nedan delats upp i kvartal, eftersom klaganden i sitt klagomål gjort gällande att det förekom en betydande försämring under andra halvåret av 2015. Uppgifterna i tabellen visar faktiskt på en tydlig försämring under andra halvåret 2015 när det gäller lönsamhet och nettoförsäljningsvärde på grund av fortsatt sjunkande försäljningspriser på den öppna marknaden i unionen.

Tabell 14

Tabell 14

Lönsamhet per kvartal för de unionstillverkare som ingick i urvalet

Lönsamhet per kvartal för de unionstillverkare som ingick i urvalet

Kvartal 2015

Företagens vinst (förlust) per kvartal (i miljoner euro)

Nettopriser per ton

Nettoförsäljning på den öppna marknaden

(i miljoner euro)

Lönsamhet i %

Första kvartalet

37,98

444,71

1 073,34

3,5 %

Andra kvartalet

22,78

436,19

1 001,60

2,3 %

Tredje kvartalet

– 22,92

426,36

857,49

– 2,7 %

Fjärde kvartalet

– 69,80

392,92

699,47

– 10,0 %

Totalt

– 31,9

427,2

3 631,9

– 0,8 %

Källa: Svar på frågeformuläret från unionstillverkarna i urvalet

Källa:

4.4.4.   Slutsats beträffande väsentlig skada

Slutsats beträffande väsentlig skada

| (117) | Å ena sidan kunde unionsindustrin som helhet öka sina tillverkningsvolymer något (trots den kraftiga minskning av tillverkningen som kunde hänföras främst till en italiensk unionstillverkare) och förbättra sitt kapacitetsutnyttjande tack vare ökad företagsintern förbrukning och förbrukning på den öppna marknaden. Den vidtog också konkreta effektivitetshöjande åtgärder genom att hålla noggrann kontroll på tillverkningskostnaderna (huvudsakligen råvaror) och genom att öka produktionen per anställd. Som ett resultat minskade tillverkningskostnaden med 25 %. Dessutom förblev kassaflödet positivt under hela skadeundersökningsperioden. De unionstillverkare som ingick i urvalet kunde fortfarande investera omkring 250–330 miljoner euro per år under skadeundersökningsperioden. |
| --- | --- |

(117)

Å ena sidan kunde unionsindustrin som helhet öka sina tillverkningsvolymer något (trots den kraftiga minskning av tillverkningen som kunde hänföras främst till en italiensk unionstillverkare) och förbättra sitt kapacitetsutnyttjande tack vare ökad företagsintern förbrukning och förbrukning på den öppna marknaden. Den vidtog också konkreta effektivitetshöjande åtgärder genom att hålla noggrann kontroll på tillverkningskostnaderna (huvudsakligen råvaror) och genom att öka produktionen per anställd. Som ett resultat minskade tillverkningskostnaden med 25 %. Dessutom förblev kassaflödet positivt under hela skadeundersökningsperioden. De unionstillverkare som ingick i urvalet kunde fortfarande investera omkring 250–330 miljoner euro per år under skadeundersökningsperioden.

| (118) | Men trots unionsindustrins ansträngningar under skadeundersökningsperioden för att förbättra sitt resultat överlag, visade andra skadeindikatorer på en försämring av situationen på den öppna marknaden: Med undantag för 2014 och början av 2015, då unionsindustrin börjat återhämta sig något, uppkom förluster under hela skadeundersökningsperioden. Under andra halvåret 2015 nådde dessa ohållbara nivåer. Trots att försäljningsvolymerna höll sig på en relativt stabil nivå på den öppna marknaden i unionen, förlorade unionsindustrin marknadsandelar och tvingades till följd av den negativa räntabiliteten att minska sina investeringar. |
| --- | --- |

(118)

Men trots unionsindustrins ansträngningar under skadeundersökningsperioden för att förbättra sitt resultat överlag, visade andra skadeindikatorer på en försämring av situationen på den öppna marknaden: Med undantag för 2014 och början av 2015, då unionsindustrin börjat återhämta sig något, uppkom förluster under hela skadeundersökningsperioden. Under andra halvåret 2015 nådde dessa ohållbara nivåer. Trots att försäljningsvolymerna höll sig på en relativt stabil nivå på den öppna marknaden i unionen, förlorade unionsindustrin marknadsandelar och tvingades till följd av den negativa räntabiliteten att minska sina investeringar.

| (119) | Mot bakgrund av vad som har sagts drar kommissionen i detta skede slutsatsen att ovannämnda uppgifter visar att unionsindustrin var i en svag situation i slutet av undersökningsperioden, men inte i sådan utsträckning att unionsindustrin har lidit väsentlig skada under skadeundersökningsperioden i den mening som avses i artikel 3.5 i grundförordningen. |
| --- | --- |

(119)

Mot bakgrund av vad som har sagts drar kommissionen i detta skede slutsatsen att ovannämnda uppgifter visar att unionsindustrin var i en svag situation i slutet av undersökningsperioden, men inte i sådan utsträckning att unionsindustrin har lidit väsentlig skada under skadeundersökningsperioden i den mening som avses i artikel 3.5 i grundförordningen.

5.   RISK FÖR SKADA

RISK FÖR SKADA

5.1.   Inledning

Inledning

| (120) | I analysen av risk för väsentlig skada för unionsindustrin tas, i enlighet med artikel 3.9 andra stycket i grundförordningen, hänsyn även till följande faktorer:






  i) | En betydande ökningstakt för dumpad import till unionsmarknaden vilket tyder på att en starkt ökad import är sannolik. |
| --- | --- | --- |

(120)

I analysen av risk för väsentlig skada för unionsindustrin tas, i enlighet med artikel 3.9 andra stycket i grundförordningen, hänsyn även till följande faktorer:

i)

En betydande ökningstakt för dumpad import till unionsmarknaden vilket tyder på att en starkt ökad import är sannolik.

| ii) | Tillräcklig fritt tillgänglig kapacitet hos exportören eller en omedelbart förestående betydande ökning av denna kapacitet som innebär sannolikhet för en starkt ökad dumpad export till unionen, med hänsyn tagen till förekomsten av andra exportmarknader som skulle kunna ta emot ytterligare export. |
| --- | --- |

ii)

Tillräcklig fritt tillgänglig kapacitet hos exportören eller en omedelbart förestående betydande ökning av denna kapacitet som innebär sannolikhet för en starkt ökad dumpad export till unionen, med hänsyn tagen till förekomsten av andra exportmarknader som skulle kunna ta emot ytterligare export.

| iii) | Huruvida importen sker till priser som väsentligt skulle kunna sänka priser eller förhindra prisökningar som annars skulle ha ägt rum och som sannolikt skulle öka efterfrågan på ytterligare import. |
| --- | --- |

iii)

Huruvida importen sker till priser som väsentligt skulle kunna sänka priser eller förhindra prisökningar som annars skulle ha ägt rum och som sannolikt skulle öka efterfrågan på ytterligare import.

| iv) | Lagerhållningen. |
| --- | --- |

iv)

Lagerhållningen.

| (121) | Formuleringen ”bland annat” i artikel 3.9 andra stycket visar att det utöver dessa fyra faktorer kan finnas ytterligare faktorer att analysera för att fastställa risken för skada. Kommissionen utsträckte analysen särskilt till faktorer som lönsamhet och orderingång, för vilka det fanns uppgifter såväl för undersökningsperioden som för tiden efter undersökningsperioden. |
| --- | --- |

(121)

Formuleringen ”bland annat” i artikel 3.9 andra stycket visar att det utöver dessa fyra faktorer kan finnas ytterligare faktorer att analysera för att fastställa risken för skada. Kommissionen utsträckte analysen särskilt till faktorer som lönsamhet och orderingång, för vilka det fanns uppgifter såväl för undersökningsperioden som för tiden efter undersökningsperioden.

| (122) | Med avseende på skadeundersökningsperioden granskade kommissionen på nytt de uppgifter som samlats in för 2012–2015, eftersom en förståelse av den situation som unionsindustrin för närvarande befinner sig i är nödvändig för att kunna fastställa om unionsindustrin riskerar att drabbas av skada (11). Därefter gjorde kommissionen en framåtblickande analys av samtliga faktorer. Dessutom kunde den samla in uppgifter om dumpad import, kinesisk kapacitet och importpriser för perioden januari–juni 2016 för att bekräfta eller vederlägga prognoserna, i enlighet med vad domstolen begärt (12). När det gäller lönsamhet och orderingång fanns det dock inga fullständiga uppgifter för perioden januari–juni 2016 och endast partiella uppgifter fram till slutet av mars 2016. Beträffande lagerhållningens omfattning gick det inte att hitta några samlade uppgifter för tiden fram till slutet av juni 2016, särskilt inte för unionsindustrin. Dessa uppgifter kommer att uppdateras efter offentliggörandet av denna förordning och om möjligt kommer även andra faktorer att analyseras. I detta skede var uppgifterna om lönsamhet, orderingång och lagerhållning de bästa tillgängliga uppgifterna. |
| --- | --- |

(122)

Med avseende på skadeundersökningsperioden granskade kommissionen på nytt de uppgifter som samlats in för 2012–2015, eftersom en förståelse av den situation som unionsindustrin för närvarande befinner sig i är nödvändig för att kunna fastställa om unionsindustrin riskerar att drabbas av skada (11). Därefter gjorde kommissionen en framåtblickande analys av samtliga faktorer. Dessutom kunde den samla in uppgifter om dumpad import, kinesisk kapacitet och importpriser för perioden januari–juni 2016 för att bekräfta eller vederlägga prognoserna, i enlighet med vad domstolen begärt (12). När det gäller lönsamhet och orderingång fanns det dock inga fullständiga uppgifter för perioden januari–juni 2016 och endast partiella uppgifter fram till slutet av mars 2016. Beträffande lagerhållningens omfattning gick det inte att hitta några samlade uppgifter för tiden fram till slutet av juni 2016, särskilt inte för unionsindustrin. Dessa uppgifter kommer att uppdateras efter offentliggörandet av denna förordning och om möjligt kommer även andra faktorer att analyseras. I detta skede var uppgifterna om lönsamhet, orderingång och lagerhållning de bästa tillgängliga uppgifterna.

11

12

| (123) | Enligt artikel 3.9 första stycket andra meningen i grundförordningen måste förändringen i omständigheter klart ha kunnat förutses och risken måste vara överhängande. |
| --- | --- |

(123)

Enligt artikel 3.9 första stycket andra meningen i grundförordningen måste förändringen i omständigheter klart ha kunnat förutses och risken måste vara överhängande.

5.2.   Risk för skada

Risk för skada

5.2.1.   En betydande ökningstakt för dumpad import till unionsmarknaden vilket tyder på att en starkt ökad import är sannolik.

En betydande ökningstakt för dumpad import till unionsmarknaden vilket tyder på att en starkt ökad import är sannolik.

| (124) | Importen från det berörda landet ökade betydligt från 246 720 ton till 1 519 304 ton mellan 2012 och undersökningsperioden, vilket framgår av tabellen i skäl 76 ovan. Denna import har konsekvent skett till ständigt lägre priser. Den kraftigt ökade marknadsandelen för den kinesiska dumpade importen (+ 550 %) bekräftar att utvecklingen av denna inte är följden av ökad efterfrågan (+ 12 %). De kinesiska exporterande tillverkarna har tagit sig in på en ny marknad och vunnit marknadsandelar genom lågprisimport på bekostnad av andra ekonomiska aktörer, inbegripet unionstillverkare. Den kinesiska importen ökade ytterligare (med 8,5 %) under det första halvåret 2016 (773 275 ton) (källa: Eurostat), jämfört med första halvåret 2015 (712 390 ton). Av de tillgängliga uppgifterna framgår inte endast att den dumpade importen från Kina har uppvisat en betydande ökning under skadeundersökningsperioden, utan även att denna utveckling inte har stoppats eller vänts under tiden efter undersökningsperioden. |
| --- | --- |

(124)

Importen från det berörda landet ökade betydligt från 246 720 ton till 1 519 304 ton mellan 2012 och undersökningsperioden, vilket framgår av tabellen i skäl 76 ovan. Denna import har konsekvent skett till ständigt lägre priser. Den kraftigt ökade marknadsandelen för den kinesiska dumpade importen (+ 550 %) bekräftar att utvecklingen av denna inte är följden av ökad efterfrågan (+ 12 %). De kinesiska exporterande tillverkarna har tagit sig in på en ny marknad och vunnit marknadsandelar genom lågprisimport på bekostnad av andra ekonomiska aktörer, inbegripet unionstillverkare. Den kinesiska importen ökade ytterligare (med 8,5 %) under det första halvåret 2016 (773 275 ton) (källa: Eurostat), jämfört med första halvåret 2015 (712 390 ton). Av de tillgängliga uppgifterna framgår inte endast att den dumpade importen från Kina har uppvisat en betydande ökning under skadeundersökningsperioden, utan även att denna utveckling inte har stoppats eller vänts under tiden efter undersökningsperioden.

5.2.2.   Tillräcklig fritt tillgänglig kapacitet

Tillräcklig fritt tillgänglig kapacitet

5.2.2.1.   Kapaciteten i Kina (råstål och den likadana produkten)

| (125) | När det gäller den kinesiska råstålskapaciteten visar de tillgängliga uppgifterna att denna har ökat snabbt under en längre tid. Kina stod för 25,6 % av den totala råstålsproduktionen i världen 2004 (13) men har sedan dess nästan fördubblat sin faktiska produktion, som 2015 motsvarade 50,3 % av världsproduktionen. I kommissionens stålmeddelande anges följande: ”... den outnyttjade produktionskapaciteten [har] i vissa länder utanför EU, särskilt Kina, ökat dramatiskt. Överkapaciteten enbart i Kina är uppskattningsvis 350 miljoner ton 2, nästan dubbelt så mycket som EU:s årsproduktion (14).” |
| --- | --- |

(125)

När det gäller den kinesiska råstålskapaciteten visar de tillgängliga uppgifterna att denna har ökat snabbt under en längre tid. Kina stod för 25,6 % av den totala råstålsproduktionen i världen 2004 (13) men har sedan dess nästan fördubblat sin faktiska produktion, som 2015 motsvarade 50,3 % av världsproduktionen. I kommissionens stålmeddelande anges följande: ”... den outnyttjade produktionskapaciteten [har] i vissa länder utanför EU, särskilt Kina, ökat dramatiskt. Överkapaciteten enbart i Kina är uppskattningsvis 350 miljoner ton 2, nästan dubbelt så mycket som EU:s årsproduktion (14).”

13

14

| (126) | OECD uppskattade Kinas totala ståltillverkningskapacitet till 1 140 miljoner ton (15) år 2014, medan den faktiska kinesiska tillverkningen beräknades till 822,8 miljoner ton (16). Följaktligen uppgår den tillgängliga kinesiska överskottskapaciteten till mer än 300 miljoner ton. |
| --- | --- |

(126)

OECD uppskattade Kinas totala ståltillverkningskapacitet till 1 140 miljoner ton (15) år 2014, medan den faktiska kinesiska tillverkningen beräknades till 822,8 miljoner ton (16). Följaktligen uppgår den tillgängliga kinesiska överskottskapaciteten till mer än 300 miljoner ton.

15

16

| (127) | Sådan överkapacitet när det gäller stål är inte heller förenlig med efterfrågan på den likadana produkten i Kina eller i andra länder. I själva verket saktar tillväxten av efterfrågan på världsmarknaderna in och gapet mellan kapacitet och efterfrågan har växt, enligt en ny OECD-rapport (17). |
| --- | --- |

(127)

Sådan överkapacitet när det gäller stål är inte heller förenlig med efterfrågan på den likadana produkten i Kina eller i andra länder. I själva verket saktar tillväxten av efterfrågan på världsmarknaderna in och gapet mellan kapacitet och efterfrågan har växt, enligt en ny OECD-rapport (17).

17

| (128) | Det faktum att det berörda landet har en kraftig överkapacitet i sin ståltillverkning har inte ifrågasatts av de kinesiska myndigheterna: Det kinesiska statsrådet avgav den 1 februari 2016 ett yttrande om åtgärder för att lösa överkapaciteten inom stålindustrin. Där fastställs en samlad kinesisk strategi för att på ett mer beslutsamt sätt ta itu med detta problem. Åtgärderna skulle bland annat bestå av en minskning av råstålskapaciteten med 100–150 miljoner ton under fem år och ett strikt förbud mot tillförande av ny tillverkningskapacitet. China Iron & Steel Association (CISA) angav också i en inlaga att den kinesiska regeringen och CISA under de senaste åren har vidtagit effektiva åtgärder. Sedan 2011 har Kina aktivt undanröjt föråldrad kapacitet och stärkt sina energisparande åtgärder (18). |
| --- | --- |

(128)

Det faktum att det berörda landet har en kraftig överkapacitet i sin ståltillverkning har inte ifrågasatts av de kinesiska myndigheterna: Det kinesiska statsrådet avgav den 1 februari 2016 ett yttrande om åtgärder för att lösa överkapaciteten inom stålindustrin. Där fastställs en samlad kinesisk strategi för att på ett mer beslutsamt sätt ta itu med detta problem. Åtgärderna skulle bland annat bestå av en minskning av råstålskapaciteten med 100–150 miljoner ton under fem år och ett strikt förbud mot tillförande av ny tillverkningskapacitet. China Iron & Steel Association (CISA) angav också i en inlaga att den kinesiska regeringen och CISA under de senaste åren har vidtagit effektiva åtgärder. Sedan 2011 har Kina aktivt undanröjt föråldrad kapacitet och stärkt sina energisparande åtgärder (18).

18

| (129) | Nyligen har det emellertid rapporterats om inkonsekvenser mellan det ovannämnda kinesiska tillkännagivandet av kapacitetsminskningar under tiden efter undersökningsperioden och den faktiska situationen, enligt följande:






  — | Det finns rapporter om att det berörda landet lider av fenomenet ”zombie-stålverk”
   (19): Det handlar om stålverk som sägs vara ”döende” men som aldrig riktigt försvinner. |
| --- | --- | --- |

(129)

Nyligen har det emellertid rapporterats om inkonsekvenser mellan det ovannämnda kinesiska tillkännagivandet av kapacitetsminskningar under tiden efter undersökningsperioden och den faktiska situationen, enligt följande:

—

Det finns rapporter om att det berörda landet lider av fenomenet ”zombie-stålverk”
   (19): Det handlar om stålverk som sägs vara ”döende” men som aldrig riktigt försvinner.

19

| — | En annan källa rapporterade att 41 masugnar har öppnats på nytt, och senare rapporter visar till och med att stålproduktionskapacitet motsvarande över 50 miljoner ton har börjat utnyttjas på nytt i Kina sedan början av 2016 (20). |
| --- | --- |

—

En annan källa rapporterade att 41 masugnar har öppnats på nytt, och senare rapporter visar till och med att stålproduktionskapacitet motsvarande över 50 miljoner ton har börjat utnyttjas på nytt i Kina sedan början av 2016 (20).

20

| — | World Steel Association yttrar följande om världsproduktionen av råstål under de första sex månaderna 2016: Den sammanlagda produktionen av råstål i världen under de första sex månader 2016 uppgick till 794,8 miljoner ton, en minskning med – 1,9 % jämfört med samma period 2015. Råstålsproduktionen minskade med – 6,1 % i EU 28. Kinas produktion av råstål uppgick i juni 2016 till 69,5 miljoner ton, en ökning med 1,7 % jämfört med juni 2015 (21). |
| --- | --- |

—

World Steel Association yttrar följande om världsproduktionen av råstål under de första sex månaderna 2016: Den sammanlagda produktionen av råstål i världen under de första sex månader 2016 uppgick till 794,8 miljoner ton, en minskning med – 1,9 % jämfört med samma period 2015. Råstålsproduktionen minskade med – 6,1 % i EU 28. Kinas produktion av råstål uppgick i juni 2016 till 69,5 miljoner ton, en ökning med 1,7 % jämfört med juni 2015 (21).

21

| (130) | Slutligen analyserade kommissionen de utfästelser och åtaganden från de kinesiska myndigheterna som nämns i skäl 128. Tillkännagivandena i början av 2016 har ännu inte lett till konkreta resultat. |
| --- | --- |

(130)

Slutligen analyserade kommissionen de utfästelser och åtaganden från de kinesiska myndigheterna som nämns i skäl 128. Tillkännagivandena i början av 2016 har ännu inte lett till konkreta resultat.

| (131) | Följaktligen får problemet med överkapacitet inom stålsektorn i Kina anses vara välkänt och det bekräftas också av de kinesiska myndigheterna. |
| --- | --- |

(131)

Följaktligen får problemet med överkapacitet inom stålsektorn i Kina anses vara välkänt och det bekräftas också av de kinesiska myndigheterna.

| (132) | Den likadana produkten bedöms utgöra en stor del av den totala råstålsproduktionen, och detta av följande skäl: Den totala kinesiska råstålsproduktionen uppgick till 822 000 miljoner ton respektive 822 698 miljoner ton, och den totala kinesiska produktionen av varmvalsade platta produkter uppgick till 311 564 miljoner ton (eller omkring 37,9 % av den totala råstålsproduktionen) respektive 317 387 miljoner ton (eller omkring 38,6 % av den totala råstålsproduktionen) under åren 2013 och 2014 (22). Därför kan ovanstående uppgifter om råstål ge en god indikation också om överkapaciteten när det gäller den likadana produkten i Kina. |
| --- | --- |

(132)

Den likadana produkten bedöms utgöra en stor del av den totala råstålsproduktionen, och detta av följande skäl: Den totala kinesiska råstålsproduktionen uppgick till 822 000 miljoner ton respektive 822 698 miljoner ton, och den totala kinesiska produktionen av varmvalsade platta produkter uppgick till 311 564 miljoner ton (eller omkring 37,9 % av den totala råstålsproduktionen) respektive 317 387 miljoner ton (eller omkring 38,6 % av den totala råstålsproduktionen) under åren 2013 och 2014 (22). Därför kan ovanstående uppgifter om råstål ge en god indikation också om överkapaciteten när det gäller den likadana produkten i Kina.

22

| (133) | För det andra hänvisas det till tabellen i skäl 185, där den faktiska tillverkningen av den likadana produkten i Kina jämförs med den faktiska tillverkningen i andra länder för åren 2014 och 2013. Denna tabell visar till exempel att 2014 års faktiska tillverkning av den likadana produkten i Kina (317,4 miljoner ton) är ungefär 5 gånger så stor som den samlade tillverkningen i Ryssland, Ukraina, Iran och Brasilien (57,4 miljoner ton). Detta tyder på att det finns en enorm kapacitet i Kina för tillverkning av den likadana produkten. |
| --- | --- |

(133)

För det andra hänvisas det till tabellen i skäl 185, där den faktiska tillverkningen av den likadana produkten i Kina jämförs med den faktiska tillverkningen i andra länder för åren 2014 och 2013. Denna tabell visar till exempel att 2014 års faktiska tillverkning av den likadana produkten i Kina (317,4 miljoner ton) är ungefär 5 gånger så stor som den samlade tillverkningen i Ryssland, Ukraina, Iran och Brasilien (57,4 miljoner ton). Detta tyder på att det finns en enorm kapacitet i Kina för tillverkning av den likadana produkten.

| (134) | För det tredje bekräftade undersökningen att under undersökningsperioden hade de kinesiska exporterande tillverkarna ett genomsnittligt kapacitetsutnyttjande på 65 %. Detta innebär att det fanns mer än 14 miljoner ton fritt tillgänglig kapacitet för den berörda produkten i endast tre företag. Detta är ytterligare en indikator på den lediga kapaciteten för tillverkning av den likadana produkten. Om man antar att liknande förhållanden gäller för andra kinesiska tillverkare av varmvalsade platta stålprodukter, kommer man fram till att det finns en hög total outnyttjad kapacitet hos tillverkare av varmvalsade platta stålprodukter i Kina. |
| --- | --- |

(134)

För det tredje bekräftade undersökningen att under undersökningsperioden hade de kinesiska exporterande tillverkarna ett genomsnittligt kapacitetsutnyttjande på 65 %. Detta innebär att det fanns mer än 14 miljoner ton fritt tillgänglig kapacitet för den berörda produkten i endast tre företag. Detta är ytterligare en indikator på den lediga kapaciteten för tillverkning av den likadana produkten. Om man antar att liknande förhållanden gäller för andra kinesiska tillverkare av varmvalsade platta stålprodukter, kommer man fram till att det finns en hög total outnyttjad kapacitet hos tillverkare av varmvalsade platta stålprodukter i Kina.

| (135) | Vidare är unionsmarknaden en öppen marknad med betydande import från flera länder, vilket framgår av tabellen i skäl 177. Såsom framgår av tabell 4 i skäl 76 har de kinesiska exporterande tillverkarna exporterat till unionsmarknaden huvudsakligen från och med 2012 och framåt, och snabbt vunnit marknadsandelar med lågprisimport på bekostnad av andra ekonomiska aktörer, inbegripet unionstillverkare. Detta visar att penetrationen av marknaden har gått relativt smärtfritt och varit mycket framgångsrik för de exporterande kinesiska tillverkarna under skadeundersökningsperioden, vilket i sig är en indikation på unionsmarknadens attraktionskraft för kinesiska och andra exporterande tillverkare. |
| --- | --- |

(135)

Vidare är unionsmarknaden en öppen marknad med betydande import från flera länder, vilket framgår av tabellen i skäl 177. Såsom framgår av tabell 4 i skäl 76 har de kinesiska exporterande tillverkarna exporterat till unionsmarknaden huvudsakligen från och med 2012 och framåt, och snabbt vunnit marknadsandelar med lågprisimport på bekostnad av andra ekonomiska aktörer, inbegripet unionstillverkare. Detta visar att penetrationen av marknaden har gått relativt smärtfritt och varit mycket framgångsrik för de exporterande kinesiska tillverkarna under skadeundersökningsperioden, vilket i sig är en indikation på unionsmarknadens attraktionskraft för kinesiska och andra exporterande tillverkare.

5.2.2.2.   Tredjeländers förmåga att ta emot ytterligare export

| (136) | I enlighet med artikel 3.9 andra stycket b i grundförordningen undersökte kommissionen förekomsten av andra exportmarknader för kinesiska exporterande tillverkare som skulle kunna ta emot ytterligare export. |
| --- | --- |

(136)

I enlighet med artikel 3.9 andra stycket b i grundförordningen undersökte kommissionen förekomsten av andra exportmarknader för kinesiska exporterande tillverkare som skulle kunna ta emot ytterligare export.

| (137) | Vissa (stora) exportmarknader blir allt mer svårtillgängliga för de kinesiska exporterande tillverkarna på grund av handelspolitiska skyddsåtgärder (länder som Förenta staterna, Malaysia, Indien och Mexiko) och/eller undersökningar (länder som Thailand) eller höjda tullar (Sydafrika). |
| --- | --- |

(137)

Vissa (stora) exportmarknader blir allt mer svårtillgängliga för de kinesiska exporterande tillverkarna på grund av handelspolitiska skyddsåtgärder (länder som Förenta staterna, Malaysia, Indien och Mexiko) och/eller undersökningar (länder som Thailand) eller höjda tullar (Sydafrika).

| (138) | Statistiska uppgifter – för 2015 och för de första sex månaderna av 2016 – avseende ett urval (23) av KN-nummer för den likadana produkten, visar emellertid oförändrade exportvolymer från Kina till resten av världen. |
| --- | --- |

(138)

Statistiska uppgifter – för 2015 och för de första sex månaderna av 2016 – avseende ett urval (23) av KN-nummer för den likadana produkten, visar emellertid oförändrade exportvolymer från Kina till resten av världen.

23

| (139) | För det första exporterade det berörda landet ungefär samma volym under de första 6 månaderna 2016, om dessa siffror omräknas till årsbasis och jämförs med 2015. Ändå var det genomsnittliga försäljningspriset per enhet lägre under de första 6 månaderna 2016 jämfört med 2015. För det andra kompenseras förlusten av marknadsandelar i vissa länder (t.ex. Indonesien och Vietnam) under de första 6 månaderna 2016 jämfört med 2015 av ökade marknadsandelar i andra länder (t.ex. Bangladesh och Demokratiska folkrepubliken Korea). Kommissionen konstaterade därför att det inte är troligt att tredjeländer skulle kunna absorbera den stora mängden fritt tillgänglig kapacitet i Kina. Även om det för närvarande råder status quo i den kinesiska exporten till andra tredjeländer, kommer den attraktiva unionsmarknaden, i enlighet med vad som anges i skäl 135, sannolikt att fortsätta att vara ett av de främsta målen för dumpad kinesisk export. |
| --- | --- |

(139)

För det första exporterade det berörda landet ungefär samma volym under de första 6 månaderna 2016, om dessa siffror omräknas till årsbasis och jämförs med 2015. Ändå var det genomsnittliga försäljningspriset per enhet lägre under de första 6 månaderna 2016 jämfört med 2015. För det andra kompenseras förlusten av marknadsandelar i vissa länder (t.ex. Indonesien och Vietnam) under de första 6 månaderna 2016 jämfört med 2015 av ökade marknadsandelar i andra länder (t.ex. Bangladesh och Demokratiska folkrepubliken Korea). Kommissionen konstaterade därför att det inte är troligt att tredjeländer skulle kunna absorbera den stora mängden fritt tillgänglig kapacitet i Kina. Även om det för närvarande råder status quo i den kinesiska exporten till andra tredjeländer, kommer den attraktiva unionsmarknaden, i enlighet med vad som anges i skäl 135, sannolikt att fortsätta att vara ett av de främsta målen för dumpad kinesisk export.

5.2.2.3.   Kinas absorptionsförmåga

| (140) | Inte heller Kina har tillräcklig absorptionsförmåga. Den inhemska efterfrågan på stål i Kina mattas av: Enligt World Steel Association förväntades Kinas efterfrågan på stål först minska med – 3,5 % år 2015 och – 2,0 % år 2016, efter efterfrågetoppen år 2013 (24). Dessa siffror justerades dock senare av samma organisation, som då angav att efterfrågan på stål i Kina förväntas minska med – 4,0 % år 2016 och med – 3,0 % år 2017, vilket innebär att efterfrågan ligger på 626,1 miljoner ton stål (15 % lägre än 2013) för 2017, således en minskning av stålanvändningen på världsmarknaden till 41,9 % från en nivå på 47,9 % år 2009 och 44,8 % år 2015 (25). |
| --- | --- |

(140)

Inte heller Kina har tillräcklig absorptionsförmåga. Den inhemska efterfrågan på stål i Kina mattas av: Enligt World Steel Association förväntades Kinas efterfrågan på stål först minska med – 3,5 % år 2015 och – 2,0 % år 2016, efter efterfrågetoppen år 2013 (24). Dessa siffror justerades dock senare av samma organisation, som då angav att efterfrågan på stål i Kina förväntas minska med – 4,0 % år 2016 och med – 3,0 % år 2017, vilket innebär att efterfrågan ligger på 626,1 miljoner ton stål (15 % lägre än 2013) för 2017, således en minskning av stålanvändningen på världsmarknaden till 41,9 % från en nivå på 47,9 % år 2009 och 44,8 % år 2015 (25).

24

25

5.2.2.4.   Slutsats om kapacitet

| (141) | Sammanfattningsvis är det sannolikt att betydande volymer av den väldiga befintliga överkapaciteten inom stålsektorn, inbegripet den likadana produkten, även i fortsättningen kommer att styras till unionsmarknaden. Den rådande överkapaciteten och den otillräckliga absorptionsförmågan hos tredjeländer eller Kina självt visar på sannolikheten för starkt ökad kinesisk export till unionen, där marknaden har visat sig tämligen lätt att penetrera framgångsrikt under skadeundersökningsperioden. |
| --- | --- |

(141)

Sammanfattningsvis är det sannolikt att betydande volymer av den väldiga befintliga överkapaciteten inom stålsektorn, inbegripet den likadana produkten, även i fortsättningen kommer att styras till unionsmarknaden. Den rådande överkapaciteten och den otillräckliga absorptionsförmågan hos tredjeländer eller Kina självt visar på sannolikheten för starkt ökad kinesisk export till unionen, där marknaden har visat sig tämligen lätt att penetrera framgångsrikt under skadeundersökningsperioden.

5.2.3.   Prisnivån på import

Prisnivån på import

| (142) | Under skadeundersökningsperioden sjönk de genomsnittliga priserna på import från det berörda landet med 33 %, från 600 euro/ton 2012 till 404 euro/ton 2015 (se skäl 78). |
| --- | --- |

(142)

Under skadeundersökningsperioden sjönk de genomsnittliga priserna på import från det berörda landet med 33 %, från 600 euro/ton 2012 till 404 euro/ton 2015 (se skäl 78).

| (143) | I nedanstående tabell jämförs de genomsnittliga kinesiska importpriserna per enhet med försäljningspriset per enhet för de fem unionstillverkare som ingick i urvalet:

  Tabell 15


  försäljningspris på den öppna marknaden i unionen jämfört med de kinesiska importpriserna under skadeundersökningsperioden | Se skäl | 2012 | 2013 | 2014 | UNDERSÖKNINGSPERIOD |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Försäljningspriset hos de 5 unionstillverkare som ingick i urvalet (i euro/ton) | (104) | 553 | 498 | 471 | 427 |
| Genomsnittligt pris på import från Kina enligt Eurostat
  (euro per ton) | (78) | 600 | 505 | 463 | 404 |
| Skillnad (euro per ton) | | – 47 | – 7 | + 8 | + 23 |
| Källa: Svar på frågeformuläret från unionstillverkarna och de exporterande tillverkarna i urvalen samt Eurostat |

(143)

I nedanstående tabell jämförs de genomsnittliga kinesiska importpriserna per enhet med försäljningspriset per enhet för de fem unionstillverkare som ingick i urvalet:

Tabell 15

Tabell 15

försäljningspris på den öppna marknaden i unionen jämfört med de kinesiska importpriserna under skadeundersökningsperioden

försäljningspris på den öppna marknaden i unionen jämfört med de kinesiska importpriserna under skadeundersökningsperioden

Se skäl

2012

2013

2014

UNDERSÖKNINGSPERIOD

Försäljningspriset hos de 5 unionstillverkare som ingick i urvalet (i euro/ton)

(104)

553

498

471

427

Genomsnittligt pris på import från Kina enligt Eurostat

(euro per ton)

(78)

600

505

463

404

Skillnad (euro per ton)

– 47

– 7

- 8

- 23

Källa: Svar på frågeformuläret från unionstillverkarna och de exporterande tillverkarna i urvalen samt Eurostat

Källa:

| (144) | De genomsnittliga kinesiska priserna var betydligt högre än unionstillverkarnas priser under 2012. Under 2015 har emellertid priserna på kinesisk import (404 euro/ton) blivit betydligt lägre än unionsindustrins priser (427 euro/ton). Detta bekräftas av analysen av prisunderskridandet i skäl 82 ovan. |
| --- | --- |

(144)

De genomsnittliga kinesiska priserna var betydligt högre än unionstillverkarnas priser under 2012. Under 2015 har emellertid priserna på kinesisk import (404 euro/ton) blivit betydligt lägre än unionsindustrins priser (427 euro/ton). Detta bekräftas av analysen av prisunderskridandet i skäl 82 ovan.

| (145) | Följande tabell visar att de kinesiska priserna per enhet fortsatte att sjunka under tiden efter undersökningsperioden vid införseln på unionsmarknaden (januari–juni 2016).

  Tabell 16


  De kinesiska importpriserna under tiden efter undersökningsperioden












  Genomsnittliga importpriser för den kinesiska importen
  (i euro/ton) | Januari 2016 | Februari 2016 | Mars 2016 | April 2016 | Maj 2016 | Juni 2016 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| | 326 | 318 | 313 | 303 | 299 | 308 |
| Källa: Eurostat |

(145)

Följande tabell visar att de kinesiska priserna per enhet fortsatte att sjunka under tiden efter undersökningsperioden vid införseln på unionsmarknaden (januari–juni 2016).

Tabell 16

Tabell 16

De kinesiska importpriserna under tiden efter undersökningsperioden

De kinesiska importpriserna under tiden efter undersökningsperioden

Genomsnittliga importpriser för den kinesiska importen

(i euro/ton)

Januari 2016

Februari 2016

Mars 2016

April 2016

Maj 2016

Juni 2016

326

318

313

303

299

308

Källa: Eurostat

Källa:

| (146) | De negativa effekterna av de låga priserna på kinesisk import bedöms vara av två slag:






  i) | Å ena sidan kommer den betydande prisskillnaden troligen att orsaka en (ytterligare) förskjutning mot denna dumpade import, eftersom användarna kommer vara mer benägna att köpa större kvantiteter av varor som säljs till låga priser. |
| --- | --- | --- |

(146)

De negativa effekterna av de låga priserna på kinesisk import bedöms vara av två slag:

i)

Å ena sidan kommer den betydande prisskillnaden troligen att orsaka en (ytterligare) förskjutning mot denna dumpade import, eftersom användarna kommer vara mer benägna att köpa större kvantiteter av varor som säljs till låga priser.

| ii) | Å andra sidan kommer förekomsten av sådana låga priser på marknaden sannolikt att användas av köpare som förhandlingsverktyg för att få ner de priser som erbjuds av unionstillverkarna och andra källor, vilket skapar ytterligare nedåttryck på både volymer och priser. Man kan ifrågasätta om dessa effekter uppstår i situationer där prisskillnaden inte är omfattande, men i detta fall, och med tanke på det prisunderskridande som har konstaterats, kan den resulterande skadan för unionsindustrin förväntas bli stor. |
| --- | --- |

ii)

Å andra sidan kommer förekomsten av sådana låga priser på marknaden sannolikt att användas av köpare som förhandlingsverktyg för att få ner de priser som erbjuds av unionstillverkarna och andra källor, vilket skapar ytterligare nedåttryck på både volymer och priser. Man kan ifrågasätta om dessa effekter uppstår i situationer där prisskillnaden inte är omfattande, men i detta fall, och med tanke på det prisunderskridande som har konstaterats, kan den resulterande skadan för unionsindustrin förväntas bli stor.

5.2.4.   Lagerhållningens omfattning

Lagerhållningens omfattning

| (147) | Kommissionen ansåg att denna faktor inte är särskilt signifikant för analysen, eftersom det normalt sett är handlarna (lagerhållarna) som håller lager och inte tillverkarna. Vidare tillverkar unionstillverkarna huvudsakligen på beställning, vilket gör det möjligt för dem att behålla sina lagernivåer så låga som möjligt. Trots detta valde kommissionen att analysera denna faktor, som uttryckligen nämns i artikel 3.9 andra stycket i grundförordningen (se skäl 120 nedan). |
| --- | --- |

(147)

Kommissionen ansåg att denna faktor inte är särskilt signifikant för analysen, eftersom det normalt sett är handlarna (lagerhållarna) som håller lager och inte tillverkarna. Vidare tillverkar unionstillverkarna huvudsakligen på beställning, vilket gör det möjligt för dem att behålla sina lagernivåer så låga som möjligt. Trots detta valde kommissionen att analysera denna faktor, som uttryckligen nämns i artikel 3.9 andra stycket i grundförordningen (se skäl 120 nedan).

| (148) | Minskande lagernivåer kunde i slutet av undersökningsperioden konstateras både i Kina och på unionsmarknaden (26). Detta kan förklaras inom ramen för prissänkningarna under 2015 och 2016, enligt följande: Om en tillverkare eller aktör förväntar sig att priserna ska stiga bör den snabbt bygga upp lager, för att därigenom kunna göra proportionellt större vinster när priserna stiger. |
| --- | --- |

(148)

Minskande lagernivåer kunde i slutet av undersökningsperioden konstateras både i Kina och på unionsmarknaden (26). Detta kan förklaras inom ramen för prissänkningarna under 2015 och 2016, enligt följande: Om en tillverkare eller aktör förväntar sig att priserna ska stiga bör den snabbt bygga upp lager, för att därigenom kunna göra proportionellt större vinster när priserna stiger.

26

| (149) | Kommissionen lyckades inte få fram heltäckande uppgifter om lager för tiden efter undersökningsperioden, trots upprepade begäranden och egna efterforskningar. Den konstaterade dock att lagren av den berörda produkten sannolikt ligger kvar på en tämligen låg nivå i unionen i början av 2016: I Tyskland konstaterade den tyska sammanslutningen för ståldistribution (BDS) att lagren av platta stålprodukter i slutet av förra året minskade till den lägsta nivån sedan december 2003. De senaste uppgifterna har visat på vissa förbättringar, men med lager av platta stålprodukter på 1,4 miljoner ton i februari, låg de fortfarande 7 % lägre än motsvarande period föregående år (27). |
| --- | --- |

(149)

Kommissionen lyckades inte få fram heltäckande uppgifter om lager för tiden efter undersökningsperioden, trots upprepade begäranden och egna efterforskningar. Den konstaterade dock att lagren av den berörda produkten sannolikt ligger kvar på en tämligen låg nivå i unionen i början av 2016: I Tyskland konstaterade den tyska sammanslutningen för ståldistribution (BDS) att lagren av platta stålprodukter i slutet av förra året minskade till den lägsta nivån sedan december 2003. De senaste uppgifterna har visat på vissa förbättringar, men med lager av platta stålprodukter på 1,4 miljoner ton i februari, låg de fortfarande 7 % lägre än motsvarande period föregående år (27).

27

| (150) | I Kina uppges stållagren i 40 stora kinesiska städer ha minskat till 8,86 ton i slutet av juni 2016 från 9,47 ton i slutet av maj 2016, vilket ska jämföras med 12,86 ton i slutet av juni 2015. Under maj 2016 uppgick stållagren vid 80 stora kinesiska stålverk till 14,17 ton, jämfört med 16,71 ton i slutet av maj 2015 (28). |
| --- | --- |

(150)

I Kina uppges stållagren i 40 stora kinesiska städer ha minskat till 8,86 ton i slutet av juni 2016 från 9,47 ton i slutet av maj 2016, vilket ska jämföras med 12,86 ton i slutet av juni 2015. Under maj 2016 uppgick stållagren vid 80 stora kinesiska stålverk till 14,17 ton, jämfört med 16,71 ton i slutet av maj 2015 (28).

28

| (151) | Sammanfattningsvis minskade stållagren såväl under undersökningsperioden som under tiden efter undersökningsperioden. Även om denna faktor inte är avgörande för analysen kan den tyda på potentiella ytterligare prissänkningar som ökar risken för skada. |
| --- | --- |

(151)

Sammanfattningsvis minskade stållagren såväl under undersökningsperioden som under tiden efter undersökningsperioden. Även om denna faktor inte är avgörande för analysen kan den tyda på potentiella ytterligare prissänkningar som ökar risken för skada.

5.2.5.   Övriga inslag: Unionsindustrins lönsamhet och orderingång i unionen.

Övriga inslag: Unionsindustrins lönsamhet och orderingång i unionen.

| (152) | Unionsindustrin behöver hållbara vinster. Därför är denna skadeindikator mycket viktig. Orderingångar är bekräftade åtaganden från kunder och visar utvecklingen av unionsindustrins försäljning under de kommande månaderna. Kommissionen har kunnat samla in och analysera uppgifter om vinst och orderingång för undersökningsperioden och tiden efter undersökningsperioden. |
| --- | --- |

(152)

Unionsindustrin behöver hållbara vinster. Därför är denna skadeindikator mycket viktig. Orderingångar är bekräftade åtaganden från kunder och visar utvecklingen av unionsindustrins försäljning under de kommande månaderna. Kommissionen har kunnat samla in och analysera uppgifter om vinst och orderingång för undersökningsperioden och tiden efter undersökningsperioden.

| (153) | Såsom anges i skäl 113 började unionstillverkarna återhämta sig något i lönsamhetshänseende under 2014 och de två första kvartalen 2015. Såsom anges i skäl 116 vändes lönsamheten i unionen under andra halvåret 2015 till förlust, och förlusterna nådde den ohållbara nivån -10 % under det 4:e kvartalet av undersökningsperioden. |
| --- | --- |

(153)

Såsom anges i skäl 113 började unionstillverkarna återhämta sig något i lönsamhetshänseende under 2014 och de två första kvartalen 2015. Såsom anges i skäl 116 vändes lönsamheten i unionen under andra halvåret 2015 till förlust, och förlusterna nådde den ohållbara nivån -10 % under det 4:e kvartalet av undersökningsperioden.

| (154) | För tiden efter undersökningsperioden fanns det ännu inga tillgängliga siffror för unionsindustrin som helhet. Lönsamhetssiffror samlades emellertid in för klagandena, vilka representerar ca 90 % av unionsindustrins totala produktion, såsom anges i skäl 62. Dessa uppgifter kommer att uppdateras efter offentliggörandet av denna förordning och om möjligt kommer även andra faktorer att analyseras. I detta skede av undersökningen var uppgifterna om lönsamhet och orderingång de bästa tillgängliga uppgifterna. |
| --- | --- |

(154)

För tiden efter undersökningsperioden fanns det ännu inga tillgängliga siffror för unionsindustrin som helhet. Lönsamhetssiffror samlades emellertid in för klagandena, vilka representerar ca 90 % av unionsindustrins totala produktion, såsom anges i skäl 62. Dessa uppgifter kommer att uppdateras efter offentliggörandet av denna förordning och om möjligt kommer även andra faktorer att analyseras. I detta skede av undersökningen var uppgifterna om lönsamhet och orderingång de bästa tillgängliga uppgifterna.

| (155) | Såsom framgår av tabellen i skäl 145 sjönk de kinesiska exportpriserna ytterligare under första halvåret 2016 och låg lägre än tillverkningskostnaden för unionstillverkarna. Detta visar på en aggressiv kinesisk prissättningspolitik på den unionsmarknaden som unionstillverkarna i förlängningen inte kommer att kunna matcha. Detta bekräftas av nedanstående tabell som ger information om de klagandes lönsamhet. Undersökningen visade på en ytterligare försämring av lönsamheten för de klagande.

  Tabell 17


  Utveckling av de klagandes lönsamhet och orderingång











  Varuslag | 2012 | 2013 | 2014 | 2015 | April 2015 – Mars 2016 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Lönsamhet | – 1,31 % | – 4,86 % | – 1,28 % | – 3 till – 5 % | – 5 % till – 7 % |
| Orderingång | 16 763 734 | 16 631 630 | 16 677 099 | 15 529 155 | 15 636 444 |
| Källa: Eurofer |

(155)

Såsom framgår av tabellen i skäl 145 sjönk de kinesiska exportpriserna ytterligare under första halvåret 2016 och låg lägre än tillverkningskostnaden för unionstillverkarna. Detta visar på en aggressiv kinesisk prissättningspolitik på den unionsmarknaden som unionstillverkarna i förlängningen inte kommer att kunna matcha. Detta bekräftas av nedanstående tabell som ger information om de klagandes lönsamhet. Undersökningen visade på en ytterligare försämring av lönsamheten för de klagande.

Tabell 17

Tabell 17

Utveckling av de klagandes lönsamhet och orderingång

Utveckling av de klagandes lönsamhet och orderingång

Varuslag

2012

2013

2014

2015

April 2015 – Mars 2016

Lönsamhet

– 1,31 %

– 4,86 %

– 1,28 %

– 3 till – 5 %

– 5 % till – 7 %

Orderingång

16 763 734

16 631 630

16 677 099

15 529 155

15 636 444

Källa: Eurofer

Källa:

5.2.6.   Förutsebarhet och snabbt ändrade förhållanden

Förutsebarhet och snabbt ändrade förhållanden

| (156) | I artikel 3.9 i grundförordningen föreskrivs att ”... den förändring i förhållanden som skulle kunna skapa en situation där dumpning skulle vålla skada måste klart ha kunnat förutses och vara nära förestående.” |
| --- | --- |

(156)

I artikel 3.9 i grundförordningen föreskrivs att ”... den förändring i förhållanden som skulle kunna skapa en situation där dumpning skulle vålla skada måste klart ha kunnat förutses och vara nära förestående.”

| (157) | Alla dessa faktorer har analyserats och kontrollerats med avseende på undersökningsperioden. Särskilt påtagligt är att lönsamheten för unionstillverkarna i urvalet nådde den ohållbara nivån – 10 % under det 4:e kvartalet 2015, när den kinesiska prispressen var mest påtaglig. Dessutom visade uppgifterna avseende tiden efter undersökningsperioden att denna negativa trend, som inleddes under andra halvåret 2015, inte har brutits under det första halvåret 2016. Om denna trend fortsätter kommer unionsindustrins bräckliga situation att övergå i väsentlig skada inom kort. På grundval av uppgifterna för undersökningsperioden drog kommissionen därför slutsatsen att det fanns en klart förutsebar och omedelbar förändring av förhållandena vid undersökningsperiodens slut, vilket skulle komma att skapa en situation där dumpningen skulle vålla skada. |
| --- | --- |

(157)

Alla dessa faktorer har analyserats och kontrollerats med avseende på undersökningsperioden. Särskilt påtagligt är att lönsamheten för unionstillverkarna i urvalet nådde den ohållbara nivån – 10 % under det 4:e kvartalet 2015, när den kinesiska prispressen var mest påtaglig. Dessutom visade uppgifterna avseende tiden efter undersökningsperioden att denna negativa trend, som inleddes under andra halvåret 2015, inte har brutits under det första halvåret 2016. Om denna trend fortsätter kommer unionsindustrins bräckliga situation att övergå i väsentlig skada inom kort. På grundval av uppgifterna för undersökningsperioden drog kommissionen därför slutsatsen att det fanns en klart förutsebar och omedelbar förändring av förhållandena vid undersökningsperiodens slut, vilket skulle komma att skapa en situation där dumpningen skulle vålla skada.

5.3.   Slutsats om risk för skada

Slutsats om risk för skada

| (158) | Trots att unionsindustrin återhämtade sig under 2014 och de två första kvartalen 2015 började nästan alla skadeindikatorer att sjunka dramatiskt under andra halvåret 2015. Undersökningen avslöjade att denna negativa trend, som inleddes under andra halvåret 2015, inte har brutits under det första halvåret 2016. Unionsindustrins prognos om framtida lönsamhet och framtida försäljning är negativ och kan bekräftas (se tabell 17 i skäl 155). Minskande försäljning och lägre/negativa marginaler kommer troligtvis att leda till stora förluster, tappade order och minskad sysselsättning. Som en följd av detta pekar alla faktorer som bedömts inom ramen för artikel 3.9 i grundförordningen, i synnerhet den betydande ökningen av dumpad import under 2015 (som fortsatte 2016) till fortsatt sjunkande priser, den stora överkapaciteten i Kina och den negativa utvecklingen av unionsindustrins lönsamhet, i samma riktning. |
| --- | --- |

(158)

Trots att unionsindustrin återhämtade sig under 2014 och de två första kvartalen 2015 började nästan alla skadeindikatorer att sjunka dramatiskt under andra halvåret 2015. Undersökningen avslöjade att denna negativa trend, som inleddes under andra halvåret 2015, inte har brutits under det första halvåret 2016. Unionsindustrins prognos om framtida lönsamhet och framtida försäljning är negativ och kan bekräftas (se tabell 17 i skäl 155). Minskande försäljning och lägre/negativa marginaler kommer troligtvis att leda till stora förluster, tappade order och minskad sysselsättning. Som en följd av detta pekar alla faktorer som bedömts inom ramen för artikel 3.9 i grundförordningen, i synnerhet den betydande ökningen av dumpad import under 2015 (som fortsatte 2016) till fortsatt sjunkande priser, den stora överkapaciteten i Kina och den negativa utvecklingen av unionsindustrins lönsamhet, i samma riktning.

| (159) | Mot bakgrund av denna analys kom kommissionen i detta skede till slutsatsen att det förelåg en risk för en klart förutsebar och omedelbart förestående skada för unionsindustrin i slutet av undersökningsperioden. |
| --- | --- |

(159)

Mot bakgrund av denna analys kom kommissionen i detta skede till slutsatsen att det förelåg en risk för en klart förutsebar och omedelbart förestående skada för unionsindustrin i slutet av undersökningsperioden.

6.   ORSAKSSAMBAND

ORSAKSSAMBAND

| (160) | I enlighet med artikel 3.6 i grundförordningen undersökte kommissionen huruvida risken för väsentlig skada för unionsindustrin orsakades av befintlig dumpad import från det berörda landet. I enlighet med artikel 3.7 i grundförordningen undersökte kommissionen även om andra kända faktorer samtidigt kunde ha riskerat att vålla unionsindustrin skada. Kommissionen säkerställde att all eventuell risk för skada som vållats av andra faktorer än den dumpade importen från Kina inte tillskrevs den dumpade importen. Det rör sig om följande faktorer: Den ekonomiska krisen och den minskade efterfrågan på stål, kostnaden för råvaror som leder till lägre försäljningspriser, import från andra tredjeländer, unionstillverkarnas exportresultat och påståendet att en unionstillverkare på egen hand vållar unionsindustrin skada. |
| --- | --- |

(160)

I enlighet med artikel 3.6 i grundförordningen undersökte kommissionen huruvida risken för väsentlig skada för unionsindustrin orsakades av befintlig dumpad import från det berörda landet. I enlighet med artikel 3.7 i grundförordningen undersökte kommissionen även om andra kända faktorer samtidigt kunde ha riskerat att vålla unionsindustrin skada. Kommissionen säkerställde att all eventuell risk för skada som vållats av andra faktorer än den dumpade importen från Kina inte tillskrevs den dumpade importen. Det rör sig om följande faktorer: Den ekonomiska krisen och den minskade efterfrågan på stål, kostnaden för råvaror som leder till lägre försäljningspriser, import från andra tredjeländer, unionstillverkarnas exportresultat och påståendet att en unionstillverkare på egen hand vållar unionsindustrin skada.

6.1.   Verkningar av den dumpade importen

Verkningar av den dumpade importen

| (161) | De kinesiska exporterande tillverkarnas försäljningspriser minskade i genomsnitt från 600 euro per ton 2012 till 404 euro per ton under undersökningsperioden (-33 %). Genom att kontinuerligt sänka sina försäljningspriser per enhet under skadeundersökningsperioden, i enlighet med vad som anges i skäl 76, kunde de kinesiska exporterande tillverkarna öka sin marknadsandel mellan 2012 (0,79 %) och undersökningsperioden (4,32 %). Under undersökningsperioden skedde en betydande ökning av importen från Kina jämfört med föregående år. |
| --- | --- |

(161)

De kinesiska exporterande tillverkarnas försäljningspriser minskade i genomsnitt från 600 euro per ton 2012 till 404 euro per ton under undersökningsperioden (-33 %). Genom att kontinuerligt sänka sina försäljningspriser per enhet under skadeundersökningsperioden, i enlighet med vad som anges i skäl 76, kunde de kinesiska exporterande tillverkarna öka sin marknadsandel mellan 2012 (0,79 %) och undersökningsperioden (4,32 %). Under undersökningsperioden skedde en betydande ökning av importen från Kina jämfört med föregående år.

| (162) | Även om den minskade efterfrågan på stål och euroområdets skuldkris påverkade unionsindustrins resultat negativt 2012 och 2013 kunde unionsindustrin återhämta sig något under 2014. Särskilt från och med andra halvåret 2015 fick den oavbrutna ökningen av importen från det berörda landet till priser som underskred unionsindustrins priser en klart negativ inverkan på unionsindustrins resultat. Samtidigt som unionsindustrin lyckades minska sina kostnader under 2015 genom produktivitetsökningar, inbegripet genom vissa nedskärningar av personalstyrkan och lägre råvarupriser, fortsatte den dumpade importen att öka, vilket tvingade unionsindustrin att sänka sina försäljningspriser ytterligare för att inte förlora ännu fler marknadsandelar. Ett resultat av detta var att även om unionsindustrin förbättrade sin lönsamhet något genom minskade förluster under 2014 och första halvåret 2015, vände denna utveckling helt från och med andra halvåret 2015: Importen från Kina ökade ytterligare och de kinesiska priserna sjönk ännu mer, medan unionsindustrins priser och lönsamhet sjönk fortsatte neråt. |
| --- | --- |

(162)

Även om den minskade efterfrågan på stål och euroområdets skuldkris påverkade unionsindustrins resultat negativt 2012 och 2013 kunde unionsindustrin återhämta sig något under 2014. Särskilt från och med andra halvåret 2015 fick den oavbrutna ökningen av importen från det berörda landet till priser som underskred unionsindustrins priser en klart negativ inverkan på unionsindustrins resultat. Samtidigt som unionsindustrin lyckades minska sina kostnader under 2015 genom produktivitetsökningar, inbegripet genom vissa nedskärningar av personalstyrkan och lägre råvarupriser, fortsatte den dumpade importen att öka, vilket tvingade unionsindustrin att sänka sina försäljningspriser ytterligare för att inte förlora ännu fler marknadsandelar. Ett resultat av detta var att även om unionsindustrin förbättrade sin lönsamhet något genom minskade förluster under 2014 och första halvåret 2015, vände denna utveckling helt från och med andra halvåret 2015: Importen från Kina ökade ytterligare och de kinesiska priserna sjönk ännu mer, medan unionsindustrins priser och lönsamhet sjönk fortsatte neråt.

| (163) | Mot bakgrund av det tidsmässiga sambandet mellan å ena sidan den ständigt ökande mängden dumpad import till ständigt sjunkande priser och å andra sidan unionsindustrins minskade marknadsandel och sjunkande priser som ledde till ytterligare förluster, särskilt från och med andra halvåret 2015, drog kommissionen slutsatsen att den dumpade importen påverekade unionsindustrins situation negativt. |
| --- | --- |

(163)

Mot bakgrund av det tidsmässiga sambandet mellan å ena sidan den ständigt ökande mängden dumpad import till ständigt sjunkande priser och å andra sidan unionsindustrins minskade marknadsandel och sjunkande priser som ledde till ytterligare förluster, särskilt från och med andra halvåret 2015, drog kommissionen slutsatsen att den dumpade importen påverekade unionsindustrins situation negativt.

| (164) | Den gradvisa inbromsningen i den kinesiska ekonomin och den högst betydande överkapaciteten i den kinesiska stålindustrin gjorde vidare att de kinesiska ståltillverkarna styrde sin överskottstillverkning till exportmarknaden, där unionsmarknaden är en attraktiv exportdestination. Vissa andra traditionellt viktiga exportmarknader införde åtgärder mot kinesiska stålprodukter, däribland varmvalsade platta stålprodukter. |
| --- | --- |

(164)

Den gradvisa inbromsningen i den kinesiska ekonomin och den högst betydande överkapaciteten i den kinesiska stålindustrin gjorde vidare att de kinesiska ståltillverkarna styrde sin överskottstillverkning till exportmarknaden, där unionsmarknaden är en attraktiv exportdestination. Vissa andra traditionellt viktiga exportmarknader införde åtgärder mot kinesiska stålprodukter, däribland varmvalsade platta stålprodukter.

| (165) | Eftersom handelspolitiska skyddsåtgärder används alltmer världen över är det sannolikt att unionsmarknaden har blivit en av de mest attraktiva exportmarknaderna för dumpad import från Kina av den berörda produkten, vilket är till nackdel för unionsindustrin. Denna slutsats stöds av






  — | importstatistik från Eurostat som visar att den kinesiska importen fortsätter att vara betydande efter undersökningsperiodens slut, |
| --- | --- | --- |

(165)

Eftersom handelspolitiska skyddsåtgärder används alltmer världen över är det sannolikt att unionsmarknaden har blivit en av de mest attraktiva exportmarknaderna för dumpad import från Kina av den berörda produkten, vilket är till nackdel för unionsindustrin. Denna slutsats stöds av

—

importstatistik från Eurostat som visar att den kinesiska importen fortsätter att vara betydande efter undersökningsperiodens slut,

| — | den svaga inhemska efterfrågan på stål i Kina. |
| --- | --- |

—

den svaga inhemska efterfrågan på stål i Kina.

6.2.   Verkningar av andra faktorer

Verkningar av andra faktorer

6.2.1.   Den ekonomiska krisen

Den ekonomiska krisen

| (166) | Den minskade efterfrågan på stål främst under 2012 och i efterdyningarna av euroområdets skuldkris påverkade resultaten inom unionens stålindustri negativt under 2012 och 2013. Som anges i skäl 106 erkänner kommissionen denna negativa effekt. Det noteras dock även att unionsindustrin började återhämta sig under 2014 och 2015. |
| --- | --- |

(166)

Den minskade efterfrågan på stål främst under 2012 och i efterdyningarna av euroområdets skuldkris påverkade resultaten inom unionens stålindustri negativt under 2012 och 2013. Som anges i skäl 106 erkänner kommissionen denna negativa effekt. Det noteras dock även att unionsindustrin började återhämta sig under 2014 och 2015.

| (167) | Även om unionsindustrin påverkades av euroområdets skuldkris under åren 2012–2013 återhämtade sig marknaden så sakteliga från detta med en relativt stabil och till och med ökande efterfrågan på unionsmarknaden från och med 2013. Detta innebär att unionsindustrin mellan 2014 och 2015 kunde ha dragit större nytta av återhämtningen på marknaden om den inte hade hindrats av en kraftig ökning av importen från Kina. Den kinesiska importen till låga priser ökade gradvis och tog marknadsandelar på unionsindustrins bekostnad. Det kontinuerliga trycket från importen började bli fullt kännbart från och med andra halvåret 2015. |
| --- | --- |

(167)

Även om unionsindustrin påverkades av euroområdets skuldkris under åren 2012–2013 återhämtade sig marknaden så sakteliga från detta med en relativt stabil och till och med ökande efterfrågan på unionsmarknaden från och med 2013. Detta innebär att unionsindustrin mellan 2014 och 2015 kunde ha dragit större nytta av återhämtningen på marknaden om den inte hade hindrats av en kraftig ökning av importen från Kina. Den kinesiska importen till låga priser ökade gradvis och tog marknadsandelar på unionsindustrins bekostnad. Det kontinuerliga trycket från importen började bli fullt kännbart från och med andra halvåret 2015.

| (168) | Kommissionen drar i detta skede således slutsatsen att euroområdets skuldkris hade haft en negativ inverkan främst under åren 2012 och 2013 och under undersökningsperioden. Den bidrog dock inte till den risk för skada som konstaterades i slutet av 2015. |
| --- | --- |

(168)

Kommissionen drar i detta skede således slutsatsen att euroområdets skuldkris hade haft en negativ inverkan främst under åren 2012 och 2013 och under undersökningsperioden. Den bidrog dock inte till den risk för skada som konstaterades i slutet av 2015.

6.2.2.   Minskning av kostnaderna för de viktigaste råvarorna (järnmalm, kokskol och skrot) för den berörda produkten/den likadana produkten

Minskning av kostnaderna för de viktigaste råvarorna (järnmalm, kokskol och skrot) för den berörda produkten/den likadana produkten

| (169) | En berörd part hävdade att priserna på den berörda produkten och den likadana produkten skulle följa en och samma globala pristrend och i stort sett återspegla de sjunkande priserna på järnmalm. Enligt denna tolkning var det inte den kinesiska exporten utan en global trend som ledde till prispressen och orsakade risken för skada. |
| --- | --- |

(169)

En berörd part hävdade att priserna på den berörda produkten och den likadana produkten skulle följa en och samma globala pristrend och i stort sett återspegla de sjunkande priserna på järnmalm. Enligt denna tolkning var det inte den kinesiska exporten utan en global trend som ledde till prispressen och orsakade risken för skada.

| (170) | Kommissionen analyserade utvecklingen av råvarupriserna för varmvalsade platta stålprodukter under skadeundersökningsperioden. |
| --- | --- |

(170)

Kommissionen analyserade utvecklingen av råvarupriserna för varmvalsade platta stålprodukter under skadeundersökningsperioden.

| (171) | På de etablerade stålmarknaderna, såsom unionsmarknaden, konkurrerar inhemska tillverkare med många importkällor, vilket framgår av tabell 18 i skäl 177 nedan. Detta leder till ökad prispress och, i förlängningen, till urholkade priser. |
| --- | --- |

(171)

På de etablerade stålmarknaderna, såsom unionsmarknaden, konkurrerar inhemska tillverkare med många importkällor, vilket framgår av tabell 18 i skäl 177 nedan. Detta leder till ökad prispress och, i förlängningen, till urholkade priser.

| (172) | För det andra gäller att även om Kina hör till de största stålkonsumenterna i världen, har landet en betydande överskottskapacitet. De kinesiska tillverkarna har därmed ett incitament att exportera sin överskottsproduktion till låga priser till sina mest attraktiva marknader, däribland unionsmarknaden. Därför är utvecklingen av råvarupriserna inte den enda faktor som påverkar priserna globalt. |
| --- | --- |

(172)

För det andra gäller att även om Kina hör till de största stålkonsumenterna i världen, har landet en betydande överskottskapacitet. De kinesiska tillverkarna har därmed ett incitament att exportera sin överskottsproduktion till låga priser till sina mest attraktiva marknader, däribland unionsmarknaden. Därför är utvecklingen av råvarupriserna inte den enda faktor som påverkar priserna globalt.

| (173) | För det tredje håller kommissionen med om att priserna för de viktigaste råmaterialen (järnmalm, kokskol och skrot) för tillverkning av varmvalsade platta stålprodukter sjönk avsevärt mellan 2012 och 2015, enligt följande:






  — | Priset på järnmalm sjönk från cirka 141 US-dollar per ton till 56 US-dollar per ton, vilket motsvarar en minskning med 60 %. |
| --- | --- | --- |

(173)

För det tredje håller kommissionen med om att priserna för de viktigaste råmaterialen (järnmalm, kokskol och skrot) för tillverkning av varmvalsade platta stålprodukter sjönk avsevärt mellan 2012 och 2015, enligt följande:

—

Priset på järnmalm sjönk från cirka 141 US-dollar per ton till 56 US-dollar per ton, vilket motsvarar en minskning med 60 %.

| — | Priset på rivningsavfall föll från ca 327 euro per ton till 159 euro per ton, vilket motsvarar en minskning med 51 %. |
| --- | --- |

—

Priset på rivningsavfall föll från ca 327 euro per ton till 159 euro per ton, vilket motsvarar en minskning med 51 %.

| — | Priset på kokskol sjönk från cirka 252 US-dollar per ton till 121 US-dollar per ton, vilket motsvarar en minskning med 52 %. |
| --- | --- |

—

Priset på kokskol sjönk från cirka 252 US-dollar per ton till 121 US-dollar per ton, vilket motsvarar en minskning med 52 %.

| (174) | Om man analyserar tillverkningskostnaden för den största av de unionstillverkare som ingick i urvalet visar det sig dock att konsekvenserna av de fallande råvarupriserna är mycket mindre än den ovannämnda prisutvecklingen. Utvecklingen handlar om medelvärden och återspeglar inte unionstillverkarnas kostnader, som även beror på kvalitet, kvantitet och ingångna avtalsförbindelser. Exempelvis stod de tre ovannämnda råmaterialen för ca 60 % av den totala tillverkningskostnaden för en stor tillverkare under 2012, men motsvarade fortfarande 50 % av dess totala tillverkningskostnad under 2015. Detta visar att det inte finns något direkt samband mellan de fallande råvarupriserna och minskade tillverkningskostnader för varmvalsade platta stålprodukter. |
| --- | --- |

(174)

Om man analyserar tillverkningskostnaden för den största av de unionstillverkare som ingick i urvalet visar det sig dock att konsekvenserna av de fallande råvarupriserna är mycket mindre än den ovannämnda prisutvecklingen. Utvecklingen handlar om medelvärden och återspeglar inte unionstillverkarnas kostnader, som även beror på kvalitet, kvantitet och ingångna avtalsförbindelser. Exempelvis stod de tre ovannämnda råmaterialen för ca 60 % av den totala tillverkningskostnaden för en stor tillverkare under 2012, men motsvarade fortfarande 50 % av dess totala tillverkningskostnad under 2015. Detta visar att det inte finns något direkt samband mellan de fallande råvarupriserna och minskade tillverkningskostnader för varmvalsade platta stålprodukter.

| (175) | Vidare minskade tillverkningskostnaden inom unionsindustrin sammantaget med 25 % under skadeundersökningsperioden (se skäl 104), vilket inte bara berodde på lägre kostnader för råvaror, utan även på effektivitetsvinster som uppnåddes av unionsindustrin. Dessutom minskade de genomsnittliga importpriserna med en högre procentsats, dvs. med 33 % under samma period (se skälen 78 och 79). |
| --- | --- |

(175)

Vidare minskade tillverkningskostnaden inom unionsindustrin sammantaget med 25 % under skadeundersökningsperioden (se skäl 104), vilket inte bara berodde på lägre kostnader för råvaror, utan även på effektivitetsvinster som uppnåddes av unionsindustrin. Dessutom minskade de genomsnittliga importpriserna med en högre procentsats, dvs. med 33 % under samma period (se skälen 78 och 79).

| (176) | Vid rättvisa marknadsvillkor skulle unionsindustrin kunnat bibehålla sina försäljningspriser, vilket skulle ha gjort det möjligt för den att dra nytta av de minskade kostnaderna och bli lönsam igen. Unionstillverkarna var dock tvungna dock följa trenden för priserna på unionsmarknaden och priserna sjönk. Under undersökningsperioden var unionstillverkarna till och med tvungna att sälja till priser som låg under tillverkningskostnaderna, trots att de redan hade lyckats minska sina tillverkningskostnader avsevärt. |
| --- | --- |

(176)

Vid rättvisa marknadsvillkor skulle unionsindustrin kunnat bibehålla sina försäljningspriser, vilket skulle ha gjort det möjligt för den att dra nytta av de minskade kostnaderna och bli lönsam igen. Unionstillverkarna var dock tvungna dock följa trenden för priserna på unionsmarknaden och priserna sjönk. Under undersökningsperioden var unionstillverkarna till och med tvungna att sälja till priser som låg under tillverkningskostnaderna, trots att de redan hade lyckats minska sina tillverkningskostnader avsevärt.

6.2.3.   Import från tredjeländer

Import från tredjeländer

| (177) | Importvolym och marknadsandel (i volym av total import) för tredjeländer utvecklades på följande sätt under skadeundersökningsperioden:

  Tabell 18


  volymer, pris per enhet och marknadsandelar för import från tredjeländer | 2012 | 2013 | 2014 | UNDERSÖKNINGSPERIOD |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| BRASILIEN |
| Importvolym från Brasilien | 69 457 | 41 895 | 108 973 | 580 525 |
| Index (2012 = 100) | 100 | 60 | 157 | 836 |
| Enhetspris vid import från Brasilien | 515 | 461 | 433 | 386 |
| Index (2012 = 100) | 100 | 89 | 84 | 75 |
| Marknadsandel | 0,22 % | 0,13 % | 0,33 % | 1,65 % |
| Andel av unionens totala importvolym | 1,68 % | 0,87 % | 2,08 % | 7,42 % |
| IRAN |
| Importvolym från Iran | 96 505 | 125 202 | 527 161 | 1 063 146 |
| Index (2012 = 100) | 100 | 130 | 546 | 1 052 |
| Enhetspris vid import från Iran | 499 | 454 | 415 | 369 |
| Index (2012 = 100) | 100 | 91 | 83 | 74 |
| Marknadsandel | 0,31 % | 0,39 % | 1,59 % | 2,89 % |
| Andel av unionens totala importvolym | 2,34 % | 2,60 % | 10,08 % | 12,97 % |
| RYSSLAND |
| Importvolym från Ryssland | 1 341 666 | 1 334 322 | 1 376 412 | 1 714 880 |
| Index (2012 = 100) | 100 | 99 | 103 | 128 |
| Enhetspris vid import från Ryssland | 500 | 448 | 431 | 387 |
| Index (2012 = 100) | 100 | 90 | 86 | 77 |
| Marknadsandel | 4,27 % | 4,13 % | 4,15 % | 4,88 % |
| Andel av unionens totala importvolym | 32,47 % | 27,66 % | 26,32 % | 21,90 % |
| SERBIEN |
| Importvolym från Serbien | 156 894 | 155 055 | 211 835 | 427 558 |
| Index (2012 = 100) | 100 | 99 | 135 | 273 |
| Enhetspris vid import från Serbien | 523 | 468 | 442 | 400 |
| Index (2012 = 100) | 100 | 89 | 84 | 77 |
| Marknadsandel | 0,50 % | 0,48 % | 0,64 % | 1,22 % |
| Andel av unionens totala importvolym | 3,8 % | 3,21 % | 4,05 % | 5,46 % |
| UKRAINA |
| Importvolym från Ukraina | 906 872 | 905 397 | 939 545 | 1 084 477 |
| Index (2012 = 100) | 100 | 100 | 104 | 120 |
| Enhetspris vid import från Ukraina | 478 | 429 | 415 | 370 |
| Index (2012 = 100) | 100 | 90 | 87 | 78 |
| Marknadsandel | 2,89 % | 2,81 % | 2,84 % | 3,08 % |
| Andel av unionens totala importvolym | 21,95 % | 18,77 % | 17,97 % | 13,85 % |
| Källa: Eurostat |

(177)

Importvolym och marknadsandel (i volym av total import) för tredjeländer utvecklades på följande sätt under skadeundersökningsperioden:

Tabell 18

Tabell 18

volymer, pris per enhet och marknadsandelar för import från tredjeländer

volymer, pris per enhet och marknadsandelar för import från tredjeländer

2012

2013

2014

UNDERSÖKNINGSPERIOD

BRASILIEN

Importvolym från Brasilien

69 457

41 895

108 973

580 525

Index (2012 = 100)

Index (2012 = 100)

100

100

60

60

157

157

836

836

Enhetspris vid import från Brasilien

515

461

433

386

Index (2012 = 100)

Index (2012 = 100)

100

100

89

89

84

84

75

75

Marknadsandel

0,22 %

0,13 %

0,33 %

1,65 %

Andel av unionens totala importvolym

1,68 %

0,87 %

2,08 %

7,42 %

IRAN

Importvolym från Iran

96 505

125 202

527 161

1 063 146

Index (2012 = 100)

Index (2012 = 100)

100

100

130

130

546

546

1 052

1 052

Enhetspris vid import från Iran

499

454

415

369

Index (2012 = 100)

Index (2012 = 100)

100

100

91

91

83

83

74

74

Marknadsandel

0,31 %

0,39 %

1,59 %

2,89 %

Andel av unionens totala importvolym

2,34 %

2,60 %

10,08 %

12,97 %

RYSSLAND

Importvolym från Ryssland

1 341 666

1 334 322

1 376 412

1 714 880

Index (2012 = 100)

Index (2012 = 100)

100

100

99

99

103

103

128

128

Enhetspris vid import från Ryssland

500

448

431

387

Index (2012 = 100)

Index (2012 = 100)

100

100

90

90

86

86

77

77

Marknadsandel

4,27 %

4,13 %

4,15 %

4,88 %

Andel av unionens totala importvolym

32,47 %

27,66 %

26,32 %

21,90 %

SERBIEN

Importvolym från Serbien

156 894

155 055

211 835

427 558

Index (2012 = 100)

Index (2012 = 100)

100

100

99

99

135

135

273

273

Enhetspris vid import från Serbien

523

468

442

400

Index (2012 = 100)

Index (2012 = 100)

100

100

89

89

84

84

77

77

Marknadsandel

0,50 %

0,48 %

0,64 %

1,22 %

Andel av unionens totala importvolym

3,8 %

3,21 %

4,05 %

5,46 %

UKRAINA

Importvolym från Ukraina

906 872

905 397

939 545

1 084 477

Index (2012 = 100)

Index (2012 = 100)

100

100

100

100

104

104

120

120

Enhetspris vid import från Ukraina

478

429

415

370

Index (2012 = 100)

Index (2012 = 100)

100

100

90

90

87

87

78

78

Marknadsandel

2,89 %

2,81 %

2,84 %

3,08 %

Andel av unionens totala importvolym

21,95 %

18,77 %

17,97 %

13,85 %

Källa: Eurostat

Källa:

| (178) | Såsom anges i tabellen i skäl 76 ökade importen från Kina med 516 % under skadeundersökningsperioden. Även om tillväxttakten under skadeundersökningsperioden var ännu högre för Brasilien (+ 736 %) och Iran (+ 952 %), var deras import (580 525 ton från Brasilien respektive 1 015 088 ton från Iran) betydligt lägre än importen från Kina i absoluta tal (1 519 304 ton från Kina) under undersökningsperioden. |
| --- | --- |

(178)

Såsom anges i tabellen i skäl 76 ökade importen från Kina med 516 % under skadeundersökningsperioden. Även om tillväxttakten under skadeundersökningsperioden var ännu högre för Brasilien (+ 736 %) och Iran (+ 952 %), var deras import (580 525 ton från Brasilien respektive 1 015 088 ton från Iran) betydligt lägre än importen från Kina i absoluta tal (1 519 304 ton från Kina) under undersökningsperioden.

| (179) | Vid en jämförelse av absoluta exportsiffror kan det dessutom konstateras att det berörda landet var den näst största exportören till unionsmarknaden under undersökningsperioden, efter Ryssland. Importen från Ryssland (29) kan ha bidragit till risken för skada, men bröt inte orsakssambandet på grund av följande överväganden. |
| --- | --- |

(179)

Vid en jämförelse av absoluta exportsiffror kan det dessutom konstateras att det berörda landet var den näst största exportören till unionsmarknaden under undersökningsperioden, efter Ryssland. Importen från Ryssland (29) kan ha bidragit till risken för skada, men bröt inte orsakssambandet på grund av följande överväganden.

29

| (180) | För det första är tillväxttakten för Kina under skadeundersökningsperioden (+ 516 %) mycket högre än tillväxttakten för Ryssland (+ 28 %). |
| --- | --- |

(180)

För det första är tillväxttakten för Kina under skadeundersökningsperioden (+ 516 %) mycket högre än tillväxttakten för Ryssland (+ 28 %).

| (181) | För det andra minskade Kina gapet till Ryssland, som exporterade obetydligt mer, nämligen 773 686 ton (källa: Eurostat), under första halvåret 2016. Kina exporterade en volym på 773 275 ton (källa: Eurostat) under samma period. |
| --- | --- |

(181)

För det andra minskade Kina gapet till Ryssland, som exporterade obetydligt mer, nämligen 773 686 ton (källa: Eurostat), under första halvåret 2016. Kina exporterade en volym på 773 275 ton (källa: Eurostat) under samma period.

| (182) | För det tredje är Rysslands överskottskapacitet inte så betydande som överskottskapaciteten i Kina enligt tabellen nedan:

  Tabell 19


  Faktisk tillverkning av den likadana produkten i tredjeländer (i tusentals ton)











  Land | Uppskattad råstålskapacitet för 2014 | Råstålstillverkning 2013 | Råstålstillverkning 2014 | Faktisk tillverkning av varmvalsade platta stålprodukter 2013 | Faktisk tillverkning av varmvalsade platta stålprodukter 2014 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Ryssland | 89 000 | 69 008 | 71 461 | 26 140 | 26 996 |
| Κina | 1 140 000 | 822 000 | 822 698 | 311 564 | 317 387 |
| Källa för uppgifter om kapacitet: OECD ().

  Källa för uppgifter om tillverkning: World Steel Association, Steel Statistical Yearbook 2015 () |

(182)

För det tredje är Rysslands överskottskapacitet inte så betydande som överskottskapaciteten i Kina enligt tabellen nedan:

Tabell 19

Tabell 19

Faktisk tillverkning av den likadana produkten i tredjeländer (i tusentals ton)

Faktisk tillverkning av den likadana produkten i tredjeländer (i tusentals ton)

Land

Uppskattad råstålskapacitet för 2014

Råstålstillverkning 2013

Råstålstillverkning 2014

Faktisk tillverkning av varmvalsade platta stålprodukter 2013

Faktisk tillverkning av varmvalsade platta stålprodukter 2014

Ryssland

89 000

69 008

71 461

26 140

26 996

Κina

1 140 000

822 000

822 698

311 564

317 387

Källa för uppgifter om kapacitet: OECD ().

Källa för uppgifter om kapacitet:

Källa för uppgifter om tillverkning: World Steel Association, Steel Statistical Yearbook 2015 ()

| (183) | Även om uppgifterna om kapacitet ovan uteslutande avser råstål, och även under det mycket osannolika antagandet att allt råstål i Ryssland skulle användas för att tillverka den likadana produkten, ligger den ryska överskottskapaciteten även i ett sådant osannolikt scenario långt under överskottskapaciteten i Kina. |
| --- | --- |

(183)

Även om uppgifterna om kapacitet ovan uteslutande avser råstål, och även under det mycket osannolika antagandet att allt råstål i Ryssland skulle användas för att tillverka den likadana produkten, ligger den ryska överskottskapaciteten även i ett sådant osannolikt scenario långt under överskottskapaciteten i Kina.

| (184) | Kommissionen bedömde därefter priser och marknadsandelar för importen från tredje land. Den noterade att importen av den likadana produkten från vissa andra länder som t.ex. Iran, Ryssland och Ukraina skedde till priser som var ännu lägre än priserna för importen från det berörda landet. Men vid en analys av trender och importvolymer står det dock klart att importen från Iran var mycket lägre än importen från Kina under undersökningsperioden, och att importen från Ryssland och Ukraina verkligen ökade i volym under skadeundersökningsperioden, men mycket långsammare än importen från Kina. Till skillnad från importen från Kina, tappade importen från Ryssland och Ukraina en betydande andel av unionens totala import under skadeundersökningsperioden. |
| --- | --- |

(184)

Kommissionen bedömde därefter priser och marknadsandelar för importen från tredje land. Den noterade att importen av den likadana produkten från vissa andra länder som t.ex. Iran, Ryssland och Ukraina skedde till priser som var ännu lägre än priserna för importen från det berörda landet. Men vid en analys av trender och importvolymer står det dock klart att importen från Iran var mycket lägre än importen från Kina under undersökningsperioden, och att importen från Ryssland och Ukraina verkligen ökade i volym under skadeundersökningsperioden, men mycket långsammare än importen från Kina. Till skillnad från importen från Kina, tappade importen från Ryssland och Ukraina en betydande andel av unionens totala import under skadeundersökningsperioden.

| (185) | Slutligen jämförde kommissionen den faktiska tillverkningen i tredjeländer med tillverkningen i det berörda landet, varvid framgick att Kina överträffar alla andra länder när det gäller såväl tillverkning av den likadana produkten som råstålskapacitet.

  Tabell 20


  Faktisk tillverkning av den likadana produkten i tredjeländer (i tusentals ton)












  Land | Uppskattad råstålskapacitet för 2014 (1) | Råstålstillverkning 2013 | Råstålstillverkning 2014 (2) | Teoretisk överskottskapacitet 2014 (1) | Faktisk tillverkning av varmvalsade platta stålprodukter 2013 | Faktisk tillverkning av varmvalsade platta stålprodukter 2014 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Ryssland | 89 000 | 69 008 | 71 461 | 17 539 | 26 140 | 26 996 |
| Κina | 1 140 000 | 822 000 | 822 698 | 317 302 | 311 564 | 317 387 |
| Ukraina | 42 500 | 32 771 | 27 170 | 15 330 | 8 929 | 7 867 |
| Iran | 27 000 | 15 422 | 16 331 | 10 669 | 8 250 | 8 276 |
| Brasilien | 48 000 | 34 163 | 33 897 | 14 103 | 15 014 | 14 229 |
| Källa för uppgifter om kapacitet: OECD ().

  Källa för uppgifter om tillverkning: World Steel Association, Steel Statistical Yearbook 2015 () |

(185)

Slutligen jämförde kommissionen den faktiska tillverkningen i tredjeländer med tillverkningen i det berörda landet, varvid framgick att Kina överträffar alla andra länder när det gäller såväl tillverkning av den likadana produkten som råstålskapacitet.

Tabell 20

Faktisk tillverkning av den likadana produkten i tredjeländer (i tusentals ton)

Faktisk tillverkning av den likadana produkten i tredjeländer (i tusentals ton)

Land

Uppskattad råstålskapacitet för 2014 (1)

Råstålstillverkning 2013

Råstålstillverkning 2014 (2)

Teoretisk överskottskapacitet 2014 (1)

Faktisk tillverkning av varmvalsade platta stålprodukter 2013

Faktisk tillverkning av varmvalsade platta stålprodukter 2014

Ryssland

89 000

69 008

71 461

17 539

26 140

26 996

Κina

1 140 000

822 000

822 698

317 302

311 564

317 387

Ukraina

42 500

32 771

27 170

15 330

8 929

7 867

Iran

27 000

15 422

16 331

10 669

8 250

8 276

Brasilien

48 000

34 163

33 897

14 103

15 014

14 229

Källa för uppgifter om kapacitet: OECD ().

Källa för uppgifter om kapacitet:

Källa för uppgifter om tillverkning: World Steel Association, Steel Statistical Yearbook 2015 ()

| (186) | Ovannämnda tillverkningssiffror för den likadana produkten visar att det berörda landet med råge överträffar alla andra stora exportländer. Dessutom tyder kapacitetssiffrorna för råstål också på att endast Kina har en sådan kraftig överkapacitet. |
| --- | --- |

(186)

Ovannämnda tillverkningssiffror för den likadana produkten visar att det berörda landet med råge överträffar alla andra stora exportländer. Dessutom tyder kapacitetssiffrorna för råstål också på att endast Kina har en sådan kraftig överkapacitet.

| (187) | Kommissionen ansåg därför att Kina utgör en risk för överhängande skada för unionsindustrin. Som tidigare nämnts har denna risk för skada till och med blivit mer realistisk, på grund av den kombinerade effekten av att den kinesiska efterfrågan på stål avtar och att vissa andra kinesiska exportmarknader gradvis blir mer svårtillgängliga. Som en följd av detta kommer en del av de kinesiska volymerna sannolikt att styras till unionen under den närmaste framtiden. |
| --- | --- |

(187)

Kommissionen ansåg därför att Kina utgör en risk för överhängande skada för unionsindustrin. Som tidigare nämnts har denna risk för skada till och med blivit mer realistisk, på grund av den kombinerade effekten av att den kinesiska efterfrågan på stål avtar och att vissa andra kinesiska exportmarknader gradvis blir mer svårtillgängliga. Som en följd av detta kommer en del av de kinesiska volymerna sannolikt att styras till unionen under den närmaste framtiden.

| (188) | Det är emellertid också troligt att importen från Brasilien, Iran, Ryssland, Serbien och Ukraina har bidragit till risken för väsentlig skada. Likväl är den underliggande tillverkningen, importtrenderna och den exakta importvolymen i absoluta tal inte av sådan omfattning att de bryter orsakssambandet mellan en växande och alltmer kraftigt dumpad import från Kina och risken för skada för unionsindustrin. |
| --- | --- |

(188)

Det är emellertid också troligt att importen från Brasilien, Iran, Ryssland, Serbien och Ukraina har bidragit till risken för väsentlig skada. Likväl är den underliggande tillverkningen, importtrenderna och den exakta importvolymen i absoluta tal inte av sådan omfattning att de bryter orsakssambandet mellan en växande och alltmer kraftigt dumpad import från Kina och risken för skada för unionsindustrin.

6.2.4.   Unionsindustrins exportresultat

| (189) | Exportvolymen för unionstillverkarna i urvalet utvecklades på följande sätt under skadeundersökningsperioden:

  Tabell 21


  Export till icke-närstående kunder från unionstillverkarna i urvalet | 2012 | 2013 | 2014 | UNDERSÖKNINGSPERIOD |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Exportvolym till icke-närstående kunder | 2 344 463 | 2 379 035 | 2 777 446 | 2 409 721 |
| Index (2012 = 100) | 100 | 101 | 118 | 103 |
| Genomsnittligt pris (i euro/ton) | 516 | 463 | 459 | 391 |
| Index (2011 = 100) | 100 | 90 | 89 | 76 |
| Källa: Svar på frågeformuläret från unionstillverkarna i urvalet |

(189)

Exportvolymen för unionstillverkarna i urvalet utvecklades på följande sätt under skadeundersökningsperioden:

Tabell 21

Tabell 21

Export till icke-närstående kunder från unionstillverkarna i urvalet

Export till icke-närstående kunder från unionstillverkarna i urvalet

2012

2013

2014

UNDERSÖKNINGSPERIOD

Exportvolym till icke-närstående kunder

2 344 463

2 379 035

2 777 446

2 409 721

Index (2012 = 100)

Index (2012 = 100)

100

100

101

101

118

118

103

103

Genomsnittligt pris (i euro/ton)

516

463

459

391

Index (2011 = 100)

Index (2011 = 100)

100

100

90

90

89

89

76

76

Källa: Svar på frågeformuläret från unionstillverkarna i urvalet

Källa:

| (190) | Exportvolymen till icke-närstående kunder ökade med 3 % under undersökningsperioden. Vad priserna beträffar minskade de betydligt (– 24 %) under skadeundersökningsperioden, |
| --- | --- |

(190)

Exportvolymen till icke-närstående kunder ökade med 3 % under undersökningsperioden. Vad priserna beträffar minskade de betydligt (– 24 %) under skadeundersökningsperioden,

| (191) | Exportförsäljning svarade för mer än 4 % av unionens totala tillverkning och för 22 % av den totala försäljningen till icke-närstående kunder under undersökningsperioden. De sänkta exportpriserna följde vid en procentuell jämförelse samma trend som unionsindustrins försäljningspriser på unionsmarknaden. Därför drog kommissionen i detta skede slutsatsen att unionstillverkarnas exportförsäljningsresultat bidrog till industrins svaga situation. Emellertid bröt emellertid inte heller denna faktor orsakssambandet mellan den dumpade importen och risken för väsentlig skada för unionsindustrin. |
| --- | --- |

(191)

Exportförsäljning svarade för mer än 4 % av unionens totala tillverkning och för 22 % av den totala försäljningen till icke-närstående kunder under undersökningsperioden. De sänkta exportpriserna följde vid en procentuell jämförelse samma trend som unionsindustrins försäljningspriser på unionsmarknaden. Därför drog kommissionen i detta skede slutsatsen att unionstillverkarnas exportförsäljningsresultat bidrog till industrins svaga situation. Emellertid bröt emellertid inte heller denna faktor orsakssambandet mellan den dumpade importen och risken för väsentlig skada för unionsindustrin.

6.2.5.   Den särskilda situationen för en italiensk unionstillverkare

Den särskilda situationen för en italiensk unionstillverkare

| (192) | En berörd part hävdade att en italiensk tillverkare eventuellt vållade unionsindustrin skada. Parten gjorde gällande att denna italienska tillverkare drar nytta av olagligt statligt stöd till nackdel för övriga unionstillverkare på unionsmarknaden, eventuellt i en omfattning som skulle kunna leda till att orsakssambandet bryts. Den hävdade också att den italienska tillverkarens faktiska tillverkning minskade betydligt under skadeundersökningsperioden. |
| --- | --- |

(192)

En berörd part hävdade att en italiensk tillverkare eventuellt vållade unionsindustrin skada. Parten gjorde gällande att denna italienska tillverkare drar nytta av olagligt statligt stöd till nackdel för övriga unionstillverkare på unionsmarknaden, eventuellt i en omfattning som skulle kunna leda till att orsakssambandet bryts. Den hävdade också att den italienska tillverkarens faktiska tillverkning minskade betydligt under skadeundersökningsperioden.

| (193) | För det första baseras definitionen och analysen av unionsindustrins situation på unionsindustrin som helhet, inklusive den berörda italienska tillverkaren. Trots att den italienska tillverkaren faktiskt minskat sin tillverkning under skadeundersökningsperioden, ökade unionsindustrins totala tillverkning (se skäl 87) med 2 %. Detta innebär att alla andra unionstillverkare ökade sin produktion under skadeundersökningsperioden. |
| --- | --- |

(193)

För det första baseras definitionen och analysen av unionsindustrins situation på unionsindustrin som helhet, inklusive den berörda italienska tillverkaren. Trots att den italienska tillverkaren faktiskt minskat sin tillverkning under skadeundersökningsperioden, ökade unionsindustrins totala tillverkning (se skäl 87) med 2 %. Detta innebär att alla andra unionstillverkare ökade sin produktion under skadeundersökningsperioden.

| (194) | För det andra är påståendet att den italienska tillverkaren drar nytta av olagligt statligt fortfarande föremål för utredning av kommissionen fram till 2017. Inledandet av en undersökning påverkar inte utgången av dessa förfaranden. Följaktligen är det ännu för tidigt att dra några slutsatser om påståendet i fråga. Kommissionen fann dock att den italienska tillverkarens försäljningspris var lägre än det genomsnittliga försäljningspriset i unionen under undersökningsperioden. Om den italienska tillverkaren hade en betydande inverkan på försäljningspriserna i unionen skulle man ha förväntat sig att de genomsnittliga priserna i unionen skulle ha stigit efter det att tillverkaren i fråga minskat sin tillverkning. Så var emellertid inte fallet. |
| --- | --- |

(194)

För det andra är påståendet att den italienska tillverkaren drar nytta av olagligt statligt fortfarande föremål för utredning av kommissionen fram till 2017. Inledandet av en undersökning påverkar inte utgången av dessa förfaranden. Följaktligen är det ännu för tidigt att dra några slutsatser om påståendet i fråga. Kommissionen fann dock att den italienska tillverkarens försäljningspris var lägre än det genomsnittliga försäljningspriset i unionen under undersökningsperioden. Om den italienska tillverkaren hade en betydande inverkan på försäljningspriserna i unionen skulle man ha förväntat sig att de genomsnittliga priserna i unionen skulle ha stigit efter det att tillverkaren i fråga minskat sin tillverkning. Så var emellertid inte fallet.

| (195) | Det förhållandet att vissa unionstillverkare presterar bättre på unionsmarknaden än andra kan bero på en rad faktorer, men påverkar inte den preliminära slutsatsen att unionsindustrin som helhet lider av dumpad import. |
| --- | --- |

(195)

Det förhållandet att vissa unionstillverkare presterar bättre på unionsmarknaden än andra kan bero på en rad faktorer, men påverkar inte den preliminära slutsatsen att unionsindustrin som helhet lider av dumpad import.

| (196) | Kommissionen drar därför i detta skede slutsatsen att den särskilda situationen för en italiensk tillverkare inte har bidragit till unionsindustrins svaga situation. |
| --- | --- |

(196)

Kommissionen drar därför i detta skede slutsatsen att den särskilda situationen för en italiensk tillverkare inte har bidragit till unionsindustrins svaga situation.

6.3.   Slutsats om orsakssamband

Slutsats om orsakssamband

| (197) | Ett orsakssamband fastställdes preliminärt mellan den dumpade importen från Kina och risken för väsentlig skada för unionsindustrin. Det finns ett tydligt tidsmässigt samband mellan den kraftiga ökningen av i första hand den dumpade importen till ständigt sjunkande priser från Kina, och unionens allt sämre resultat, särskilt från och med andra halvåret 2015. Unionsindustrin hade inget annat val än att följa den prisnivå som den dumpade importen medförde för att dess marknadsandel inte skulle minska ytterligare. Detta ledde till en förlustbringande situation som sannolikt kommer att förvärras ytterligare. |
| --- | --- |

(197)

Ett orsakssamband fastställdes preliminärt mellan den dumpade importen från Kina och risken för väsentlig skada för unionsindustrin. Det finns ett tydligt tidsmässigt samband mellan den kraftiga ökningen av i första hand den dumpade importen till ständigt sjunkande priser från Kina, och unionens allt sämre resultat, särskilt från och med andra halvåret 2015. Unionsindustrin hade inget annat val än att följa den prisnivå som den dumpade importen medförde för att dess marknadsandel inte skulle minska ytterligare. Detta ledde till en förlustbringande situation som sannolikt kommer att förvärras ytterligare.

| (198) | Kommissionen har avgränsat och separerat verkningarna av alla kända faktorer som har betydelse för unionsindustrins situation från den dumpade importens skadevållande verkningar, som ligger bakom risken för väsentlig skada för unionsindustrin som helhet i slutet av undersökningsperioden. Situationen för den italienska tillverkaren bidrog inte till att försvaga unionsindustrins situation. De övriga identifierade faktorerna, såsom den ekonomiska krisen, kostnaden för råvaror, importen från tredjeländer och unionstillverkarnas resultat av exportförsäljningen konstaterades inte bryta orsakssambandet mellan risken för väsentlig skada och den dumpade importen från Kina. Mot denna bakgrund drog kommissionen slutsatsen att den dumpade importen från Kina under undersökningsperioden medförde en risk för väsentlig skada för unionsindustrin i den mening som avses i artikel 3.6 i grundförordningen. Kända faktorer utöver den dumpade importen från Kina som samtidigt inverkade på unionsindustrins situation konstaterades inte bryta orsakssambandet. |
| --- | --- |

(198)

Kommissionen har avgränsat och separerat verkningarna av alla kända faktorer som har betydelse för unionsindustrins situation från den dumpade importens skadevållande verkningar, som ligger bakom risken för väsentlig skada för unionsindustrin som helhet i slutet av undersökningsperioden. Situationen för den italienska tillverkaren bidrog inte till att försvaga unionsindustrins situation. De övriga identifierade faktorerna, såsom den ekonomiska krisen, kostnaden för råvaror, importen från tredjeländer och unionstillverkarnas resultat av exportförsäljningen konstaterades inte bryta orsakssambandet mellan risken för väsentlig skada och den dumpade importen från Kina. Mot denna bakgrund drog kommissionen slutsatsen att den dumpade importen från Kina under undersökningsperioden medförde en risk för väsentlig skada för unionsindustrin i den mening som avses i artikel 3.6 i grundförordningen. Kända faktorer utöver den dumpade importen från Kina som samtidigt inverkade på unionsindustrins situation konstaterades inte bryta orsakssambandet.

7.   UNIONENS INTRESSE

UNIONENS INTRESSE

| (199) | I enlighet med artikel 21 i grundförordningen undersökte kommissionen huruvida den med säkerhet kunde fastslå att det inte låg i unionens intresse att vidta åtgärder i detta fall. Den tog särskild hänsyn till behovet av att undanröja den snedvridning av handeln som följer av skadevållande dumpning och till behovet av att återställa en effektiv konkurrens. Fastställandet av unionens intresse byggde på en uppskattning av alla de olika intressen som berördes, bland annat unionsindustrins, importörernas och användarnas. |
| --- | --- |

(199)

I enlighet med artikel 21 i grundförordningen undersökte kommissionen huruvida den med säkerhet kunde fastslå att det inte låg i unionens intresse att vidta åtgärder i detta fall. Den tog särskild hänsyn till behovet av att undanröja den snedvridning av handeln som följer av skadevållande dumpning och till behovet av att återställa en effektiv konkurrens. Fastställandet av unionens intresse byggde på en uppskattning av alla de olika intressen som berördes, bland annat unionsindustrins, importörernas och användarnas.

7.1.   Unionsindustrins intresse

Unionsindustrins intresse

| (200) | Unionsindustrin finns i flera medlemsstater (Storbritannien, Frankrike, Tyskland, Tjeckien, Slovakien, Italien, Luxemburg, Belgien, Polen, Nederländerna, Österrike, Finland, Sverige, Portugal, Ungern och Spanien) och har ca 18 000 anställda som är direkt sysselsatta i tillverkningen av varmvalsade platta produkter av stål. |
| --- | --- |

(200)

Unionsindustrin finns i flera medlemsstater (Storbritannien, Frankrike, Tyskland, Tjeckien, Slovakien, Italien, Luxemburg, Belgien, Polen, Nederländerna, Österrike, Finland, Sverige, Portugal, Ungern och Spanien) och har ca 18 000 anställda som är direkt sysselsatta i tillverkningen av varmvalsade platta produkter av stål.

| (201) | Sjutton tillverkare samarbetade i undersökningen. Ingen av de kända tillverkarna motsatte sig inledandet av undersökningen. Som framgått ovan i samband med analysen av skadeindikatorerna, visade hela unionsindustrin vissa tecken på skada under skadeundersökningsperioden. Framför allt var påverkan mycket stor när det gäller de skadeindikatorer som sammanhänger med det ekonomiska resultatet för unionstillverkarna i urvalet, t.ex. lönsamhet. De upplevde en försämring av industrins situation, särskilt från och med andra halvåret 2015, och påverkades negativt av den dumpade importen, som låg bakom risken för skada, vilken blev överhängande i slutet av undersökningsperioden. |
| --- | --- |

(201)

Sjutton tillverkare samarbetade i undersökningen. Ingen av de kända tillverkarna motsatte sig inledandet av undersökningen. Som framgått ovan i samband med analysen av skadeindikatorerna, visade hela unionsindustrin vissa tecken på skada under skadeundersökningsperioden. Framför allt var påverkan mycket stor när det gäller de skadeindikatorer som sammanhänger med det ekonomiska resultatet för unionstillverkarna i urvalet, t.ex. lönsamhet. De upplevde en försämring av industrins situation, särskilt från och med andra halvåret 2015, och påverkades negativt av den dumpade importen, som låg bakom risken för skada, vilken blev överhängande i slutet av undersökningsperioden.

| (202) | Införandet av provisoriska antidumpningstullar förväntas leda till att rättvisa handelsvillkor återställs på unionsmarknaden genom att det sätts ett stopp för prisnedgången så att unionsindustrin får en möjlighet att återhämta sig. Detta skulle leda till att unionsindustrins lönsamhet ökade till sådana nivåer som anses vara nödvändiga inom denna kapitalintensiva industri. Det är därför viktigt att priserna åter kommer upp till nivån för icke-dumpade priser eller icke-skadevållande priser så att alla tillverkare kan agera på unionsmarknaden under rättvisa handelsvillkor. Om inga åtgärder vidtas är det mycket sannolikt att risken för skada kommer att realiseras och att unionsindustrins ekonomiska situation försämras ytterligare. Ett negativt resultat för segmentet varmvalsade platta produkter av stål skulle påverka segmenten både i tidigare och senare led för många av unionstillverkarna, eftersom kapacitetsutnyttjandet i dessa segment är nära kopplat till tillverkningen av den undersökta produkten. |
| --- | --- |

(202)

Införandet av provisoriska antidumpningstullar förväntas leda till att rättvisa handelsvillkor återställs på unionsmarknaden genom att det sätts ett stopp för prisnedgången så att unionsindustrin får en möjlighet att återhämta sig. Detta skulle leda till att unionsindustrins lönsamhet ökade till sådana nivåer som anses vara nödvändiga inom denna kapitalintensiva industri. Det är därför viktigt att priserna åter kommer upp till nivån för icke-dumpade priser eller icke-skadevållande priser så att alla tillverkare kan agera på unionsmarknaden under rättvisa handelsvillkor. Om inga åtgärder vidtas är det mycket sannolikt att risken för skada kommer att realiseras och att unionsindustrins ekonomiska situation försämras ytterligare. Ett negativt resultat för segmentet varmvalsade platta produkter av stål skulle påverka segmenten både i tidigare och senare led för många av unionstillverkarna, eftersom kapacitetsutnyttjandet i dessa segment är nära kopplat till tillverkningen av den undersökta produkten.

| (203) | Kommissionen drar därför i detta skede slutsatsen att det skulle ligga i unionsindustrins intresse att antidumpningstullar införs. |
| --- | --- |

(203)

Kommissionen drar därför i detta skede slutsatsen att det skulle ligga i unionsindustrins intresse att antidumpningstullar införs.

7.2.   Importörernas intresse

Importörernas intresse

| (204) | Såsom nämns i skälen 11–13 var det ingen av de icke-närstående importörerna som besvarade frågeformuläret eller försåg kommissionen med uppgifter som visar i vilken omfattning importörerna skulle skadas av att åtgärder införs. Därför, och också med tanke på att det utöver Kina finns många andra länder som exporterar till unionen, drog kommissionen preliminärt slutsatsen att det är troligt att införandet av åtgärder skulle strida mot importörernas intresse. |
| --- | --- |

(204)

Såsom nämns i skälen 11–13 var det ingen av de icke-närstående importörerna som besvarade frågeformuläret eller försåg kommissionen med uppgifter som visar i vilken omfattning importörerna skulle skadas av att åtgärder införs. Därför, och också med tanke på att det utöver Kina finns många andra länder som exporterar till unionen, drog kommissionen preliminärt slutsatsen att det är troligt att införandet av åtgärder skulle strida mot importörernas intresse.

7.3.   Användarnas intresse

Användarnas intresse

| (205) | De varmvalsade platta produkterna av stål används som industriell insatsvara som köps av slutanvändarna för en rad olika tillämpningsområden, bland annat inom byggverksamhet (produktion av stålrör), varvsindustri, gasbehållare, tryckkärl och energiledningar. |
| --- | --- |

(205)

De varmvalsade platta produkterna av stål används som industriell insatsvara som köps av slutanvändarna för en rad olika tillämpningsområden, bland annat inom byggverksamhet (produktion av stålrör), varvsindustri, gasbehållare, tryckkärl och energiledningar.

| (206) | Endast en användare från Italien (Marcegaglia Carbon Spa) som importerar från det berörda landet och bland annat tillverkar rör och stålprodukter i senare led besvarade frågeformuläret. Den berörda produkten/likadana produkten är en kostnad för denna användare. |
| --- | --- |

(206)

Endast en användare från Italien (Marcegaglia Carbon Spa) som importerar från det berörda landet och bland annat tillverkar rör och stålprodukter i senare led besvarade frågeformuläret. Den berörda produkten/likadana produkten är en kostnad för denna användare.

| (207) | Denna italienska användare hävdade att ett införande av åtgärder mot import från det berörda landet skulle leda till en situation där man inte längre skulle ha tillgång till tillförlitliga leveranser av den berörda produkten på unionsmarknaden, särskilt högkvalitativa rullar avsedda för omvalsning. Det gjordes gällande att endast 16 företag som tillhör åtta stora grupper står för 88 % av unionens samlade tillverkning, där den största delen av tillverkningen (omkring 70 %) används på den företagsinterna marknaden. Följaktligen skulle unionstillverkarna, i kraft av sin fortfarande relativt stora marknadsandel, kunna utöva ett starkt tryck både på den berörda produktmarknaden och på marknaden i efterföljande led. |
| --- | --- |

(207)

Denna italienska användare hävdade att ett införande av åtgärder mot import från det berörda landet skulle leda till en situation där man inte längre skulle ha tillgång till tillförlitliga leveranser av den berörda produkten på unionsmarknaden, särskilt högkvalitativa rullar avsedda för omvalsning. Det gjordes gällande att endast 16 företag som tillhör åtta stora grupper står för 88 % av unionens samlade tillverkning, där den största delen av tillverkningen (omkring 70 %) används på den företagsinterna marknaden. Följaktligen skulle unionstillverkarna, i kraft av sin fortfarande relativt stora marknadsandel, kunna utöva ett starkt tryck både på den berörda produktmarknaden och på marknaden i efterföljande led.

| (208) | För det första konstaterar kommissionen att målet med antidumpningstullar inte är att stänga unionsmarknaden för import, utan att återupprätta rättvis handel genom att undanröja effekterna av skadevållande dumpning. Importen från Kina förväntas därför inte upphöra, utan fortsätta, om än till icke-dumpade priser. |
| --- | --- |

(208)

För det första konstaterar kommissionen att målet med antidumpningstullar inte är att stänga unionsmarknaden för import, utan att återupprätta rättvis handel genom att undanröja effekterna av skadevållande dumpning. Importen från Kina förväntas därför inte upphöra, utan fortsätta, om än till icke-dumpade priser.

| (209) | Kommissionen konstaterade för det andra att användaren inte är helt beroende av den kinesiska importen, utan även under undersökningsperioden köpte den berörda produkten från unionstillverkare och från andra tillverkare i andra tredjeländer än det berörda landet. |
| --- | --- |

(209)

Kommissionen konstaterade för det andra att användaren inte är helt beroende av den kinesiska importen, utan även under undersökningsperioden köpte den berörda produkten från unionstillverkare och från andra tillverkare i andra tredjeländer än det berörda landet.

| (210) | För det tredje, även om priserna på den berörda produkten från Kina skulle öka med cirka 30 %, skulle detta endast ha ett genomslag på 3 % av tillverkningskostnaden för denna italienska användare. En sådan påverkan anses vara av mindre betydelse. |
| --- | --- |

(210)

För det tredje, även om priserna på den berörda produkten från Kina skulle öka med cirka 30 %, skulle detta endast ha ett genomslag på 3 % av tillverkningskostnaden för denna italienska användare. En sådan påverkan anses vara av mindre betydelse.

| (211) | För det fjärde, eftersom importen från det berörda landet och från andra länder väntas fortsätta efter införandet av antidumpningstullar, och eftersom det fortfarande finns alternativa leveranskällor, är påståendet om att införandet av antidumpningstullar skulle leda till att unionsindustrin skulle kunna utöva stark prispress ogrundat. Unionsindustrin utgörs av 23 tillverkare som erbjuder användarna ett brett utbud redan inom unionen, vartill tillkommer möjligheten att importera från andra tredjeländer som tillverkar och exporterar den likadana produkten. Därför avvisade kommissionen i detta skede påståendet att införandet av åtgärder skulle leda till en brist på den berörda produkten/den likadana produkten. |
| --- | --- |

(211)

För det fjärde, eftersom importen från det berörda landet och från andra länder väntas fortsätta efter införandet av antidumpningstullar, och eftersom det fortfarande finns alternativa leveranskällor, är påståendet om att införandet av antidumpningstullar skulle leda till att unionsindustrin skulle kunna utöva stark prispress ogrundat. Unionsindustrin utgörs av 23 tillverkare som erbjuder användarna ett brett utbud redan inom unionen, vartill tillkommer möjligheten att importera från andra tredjeländer som tillverkar och exporterar den likadana produkten. Därför avvisade kommissionen i detta skede påståendet att införandet av åtgärder skulle leda till en brist på den berörda produkten/den likadana produkten.

| (212) | Med beaktande av eventuella negativa effekter på konkurrensen på unionsmarknaden är det riktigt att EU:s konkurrensregler ställer strängare krav på agerandet för ett företag som har en betydande marknadsandel. Men det är i sista hand de behöriga konkurrensmyndigheternas sak att fastställa om det föreligger en dominerande ställning och om denna missbrukas. |
| --- | --- |

(212)

Med beaktande av eventuella negativa effekter på konkurrensen på unionsmarknaden är det riktigt att EU:s konkurrensregler ställer strängare krav på agerandet för ett företag som har en betydande marknadsandel. Men det är i sista hand de behöriga konkurrensmyndigheternas sak att fastställa om det föreligger en dominerande ställning och om denna missbrukas.

| (213) | Mot bakgrund av ovanstående dras i detta skede slutsatsen att införandet av åtgärder skulle strida mot användarnas intresse men inte ha en oproportionerligt negativ effekt på dem. Särskilt beaktades det breda utbud som finns på marknaden, och att undersökningen visade att åtgärdernas inverkan på kostnaderna för de användare som gav sig till känna var mindre betydande än vad som gjordes gällande. |
| --- | --- |

(213)

Mot bakgrund av ovanstående dras i detta skede slutsatsen att införandet av åtgärder skulle strida mot användarnas intresse men inte ha en oproportionerligt negativ effekt på dem. Särskilt beaktades det breda utbud som finns på marknaden, och att undersökningen visade att åtgärdernas inverkan på kostnaderna för de användare som gav sig till känna var mindre betydande än vad som gjordes gällande.

7.4.   Slutsats om unionens intresse

Slutsats om unionens intresse

| (214) | Kommissionen drog i detta skede slutsatsen att införandet av åtgärder skulle bidra till unionsindustrins återhämtning i termer av lönsamhet. Införandet av åtgärder skulle göra det möjligt för unionstillverkarna att göra de investeringar och forsknings- och utvecklingssatsningar som krävs för att de ska kunna förbättra sin utrustning för tillverkning av varmvalsade platta produkter av stål och öka sin konkurrenskraft. |
| --- | --- |

(214)

Kommissionen drog i detta skede slutsatsen att införandet av åtgärder skulle bidra till unionsindustrins återhämtning i termer av lönsamhet. Införandet av åtgärder skulle göra det möjligt för unionstillverkarna att göra de investeringar och forsknings- och utvecklingssatsningar som krävs för att de ska kunna förbättra sin utrustning för tillverkning av varmvalsade platta produkter av stål och öka sin konkurrenskraft.

| (215) | Unionsindustrin har helt nyligen genomgått en betydande omstrukturering. Om inga åtgärder införs kan risken för en omedelbart förestående skada vid slutet av undersökningsperioden komma att realiseras. Vissa unionstillverkare av varmvalsade platta produkter av stål kan komma att behöva upphöra med eller minska sin tillverkning av sådana produkter, vilket skulle leda till att anställda förlorar sitt jobb och till att många användare i unionen skulle få ett begränsat utbud av försörjningskällor. |
| --- | --- |

(215)

Unionsindustrin har helt nyligen genomgått en betydande omstrukturering. Om inga åtgärder införs kan risken för en omedelbart förestående skada vid slutet av undersökningsperioden komma att realiseras. Vissa unionstillverkare av varmvalsade platta produkter av stål kan komma att behöva upphöra med eller minska sin tillverkning av sådana produkter, vilket skulle leda till att anställda förlorar sitt jobb och till att många användare i unionen skulle få ett begränsat utbud av försörjningskällor.

| (216) | När det gäller icke-närstående importörers och användares intressen drar kommissionen i detta skede slutsatsen att införandet av åtgärder på den föreslagna nivån endast skulle få en begränsad verkan. Mer specifikt skulle priserna, lönsamheten och sysselsättningen i användarens industri inte drabbas oproportionerligt. Införandet av åtgärder på den föreslagna nivån har således endast en begränsad inverkan på priserna i försörjningskedjan och på användarnas resultat. Dessutom ligger åtgärderna på en nivå som skapar konkurrens på lika villkor men ändå ge utrymme för import från det berörda landet (till rimliga priser). |
| --- | --- |

(216)

När det gäller icke-närstående importörers och användares intressen drar kommissionen i detta skede slutsatsen att införandet av åtgärder på den föreslagna nivån endast skulle få en begränsad verkan. Mer specifikt skulle priserna, lönsamheten och sysselsättningen i användarens industri inte drabbas oproportionerligt. Införandet av åtgärder på den föreslagna nivån har således endast en begränsad inverkan på priserna i försörjningskedjan och på användarnas resultat. Dessutom ligger åtgärderna på en nivå som skapar konkurrens på lika villkor men ändå ge utrymme för import från det berörda landet (till rimliga priser).

| (217) | Efter avvägningar mellan en viktig unionsindustris starka intresse av att skyddas från otillbörliga affärsmetoder, å ena sidan, och de begränsade sannolika verkningarna för icke-närstående importörer och användare, som fortsätter att ha tillgång till ett brett utbud i unionen, drar kommissionen i detta skede slutsatsen att det inte fanns några tvingande skäl till att det inte skulle ligga i unionens intresse att införa åtgärder avseende import av den berörda produkten med ursprung i det berörda landet. |
| --- | --- |

(217)

Efter avvägningar mellan en viktig unionsindustris starka intresse av att skyddas från otillbörliga affärsmetoder, å ena sidan, och de begränsade sannolika verkningarna för icke-närstående importörer och användare, som fortsätter att ha tillgång till ett brett utbud i unionen, drar kommissionen i detta skede slutsatsen att det inte fanns några tvingande skäl till att det inte skulle ligga i unionens intresse att införa åtgärder avseende import av den berörda produkten med ursprung i det berörda landet.

8.   PROVISORISKA ANTIDUMPNINGSÅTGÄRDER

PROVISORISKA ANTIDUMPNINGSÅTGÄRDER

| (218) | På grundval av kommissionens slutsatser beträffande dumpning, risk för skada, orsakssamband och unionens intresse bör provisoriska åtgärder införas i syfte att förhindra att den omedelbara risk för väsentlig skada som unionsindustrin utsätts för genom den dumpade importen realiseras. |
| --- | --- |

(218)

På grundval av kommissionens slutsatser beträffande dumpning, risk för skada, orsakssamband och unionens intresse bör provisoriska åtgärder införas i syfte att förhindra att den omedelbara risk för väsentlig skada som unionsindustrin utsätts för genom den dumpade importen realiseras.

8.1.   Nivå för undanröjande av skada (skademarginal)

Nivå för undanröjande av skada (skademarginal)

| (219) | För att bestämma nivån för åtgärderna fastställde kommissionen först det tullbelopp som krävs för att undanröja risken för väsentlig skada. Enligt rättspraxis är riktpriset det pris som unionsindustrin skäligen skulle kunna räkna med under normala konkurrensförhållanden utan dumpad import. Enligt kommissionens beslutspraxis beräknas riktpriset normalt genom fastställande av kostnaderna för tillverkning av den likadana produkten, med tillägg för den vinstmarginal som unionsindustrin skäligen skulle kunna räkna med under normala konkurrensförhållanden, utan dumpad import. |
| --- | --- |

(219)

För att bestämma nivån för åtgärderna fastställde kommissionen först det tullbelopp som krävs för att undanröja risken för väsentlig skada. Enligt rättspraxis är riktpriset det pris som unionsindustrin skäligen skulle kunna räkna med under normala konkurrensförhållanden utan dumpad import. Enligt kommissionens beslutspraxis beräknas riktpriset normalt genom fastställande av kostnaderna för tillverkning av den likadana produkten, med tillägg för den vinstmarginal som unionsindustrin skäligen skulle kunna räkna med under normala konkurrensförhållanden, utan dumpad import.

| (220) | När det gäller fastställandet av ett vinstmål analyserade kommissionen först förslaget från klaganden, som hänvisade till de 12,9 % som angivits i ett tidigare kommissionsbeslut rörande samma produkt (30). Det ska emellertid påpekas att denna siffra går tillbaka till år 2000, och att över 15 gamla uppgifter inte längre kan betraktas som representativa med hänsyn till de tekniska och finansiella förändringar som unionsindustrin har genomgått sedan dess. |
| --- | --- |

(220)

När det gäller fastställandet av ett vinstmål analyserade kommissionen först förslaget från klaganden, som hänvisade till de 12,9 % som angivits i ett tidigare kommissionsbeslut rörande samma produkt (30). Det ska emellertid påpekas att denna siffra går tillbaka till år 2000, och att över 15 gamla uppgifter inte längre kan betraktas som representativa med hänsyn till de tekniska och finansiella förändringar som unionsindustrin har genomgått sedan dess.

30

| (221) | Kommissionen övergick därefter till att behandla uppgifter om lönsamheten för år 2008, som den betraktade som det mest representativa året för en produkt i senare led i förädlingskedjan, nämligen kallvalsade stålprodukter (31). Den produkt som berörs av den pågående undersökningen liknar i många avseenden vissa kallvalsade platta stålprodukter (kallvalsade produkter) av följande skäl:






  (a) | För båda produkterna (järnmalm, kokskol) svarar vissa legeringar för en betydande del av tillverkningskostnaden och de genomgår liknande processer (ugn, varmbandverk). |
| --- | --- | --- |

(221)

Kommissionen övergick därefter till att behandla uppgifter om lönsamheten för år 2008, som den betraktade som det mest representativa året för en produkt i senare led i förädlingskedjan, nämligen kallvalsade stålprodukter (31). Den produkt som berörs av den pågående undersökningen liknar i många avseenden vissa kallvalsade platta stålprodukter (kallvalsade produkter) av följande skäl:

31

(a)

För båda produkterna (järnmalm, kokskol) svarar vissa legeringar för en betydande del av tillverkningskostnaden och de genomgår liknande processer (ugn, varmbandverk).

| (b) | Såsom anges i skäl 26 är den berörda produkten råvara för tillverkningen av olika stålprodukter i senare led med ett mervärde, börjande med kallvalsade produkter. |
| --- | --- |

(b)

Såsom anges i skäl 26 är den berörda produkten råvara för tillverkningen av olika stålprodukter i senare led med ett mervärde, börjande med kallvalsade produkter.

På denna grund kom kommissionens fram till en vinstmarginal på 14,4 %.

| (222) | Vissa inslag i det ovannämnda ärendet rörande skadevållande dumpning från Kina och Ryssland föreligger inte i det här aktuella fallet, där kommissionen har konstaterat en risk för skada från kinesisk export, och som innefattar en framåtblickande analys. Särskilt gäller att i det fallet hade import till låga priser från de länder som omfattades av undersökningen ägt rum under den fyraårsperiod som föregick undersökningsperioden. |
| --- | --- |

(222)

Vissa inslag i det ovannämnda ärendet rörande skadevållande dumpning från Kina och Ryssland föreligger inte i det här aktuella fallet, där kommissionen har konstaterat en risk för skada från kinesisk export, och som innefattar en framåtblickande analys. Särskilt gäller att i det fallet hade import till låga priser från de länder som omfattades av undersökningen ägt rum under den fyraårsperiod som föregick undersökningsperioden.

| (223) | Kommissionen försökte därefter att fastställa en vinstmarginal genom att simulera hur unionsindustrins återhämtning från den recession som orsakades av den ekonomiska och finansiella krisen 2009 kunde ha utvecklats om den inte hade hämmats av stora volymer prispressande kinesisk import. Här förlitade sig kommissionen på nyare uppgifter och en framåtblickande analys som lagts fram för OECD:s stålkommitté i december 2013. En studie med titeln Laying the foundations for a financially sound industry innehöll en expertgranskning av lönsamheten inom den globala stålindustrin under senare år och fastställde ett tröskelvärde för en långsiktigt hållbar vinstnivå. Denna undersökning förespråkade särskilt en övergripande s.k. EBITDA-marginal (rörelseresultat före räntor, skatter, avskrivningar och amorteringar) på i genomsnitt 17 % (32). Rapporten pekar också på investeringskostnader på i genomsnitt 7 % och en genomsnittlig skuldsättning på 3 %. Kommissionen bortsåg från dessa två poster och kom fram till en nivå på 7 % för resultat före skatt (EBT). I avsaknad av andra tillförlitliga uppgifter använde den dessa siffror för stålindustrin som helhet på den berörda produkten, eftersom varmvalsade platta stålprodukter representerar en stor andel av tillverkningen av råstål. |
| --- | --- |

(223)

Kommissionen försökte därefter att fastställa en vinstmarginal genom att simulera hur unionsindustrins återhämtning från den recession som orsakades av den ekonomiska och finansiella krisen 2009 kunde ha utvecklats om den inte hade hämmats av stora volymer prispressande kinesisk import. Här förlitade sig kommissionen på nyare uppgifter och en framåtblickande analys som lagts fram för OECD:s stålkommitté i december 2013. En studie med titeln Laying the foundations for a financially sound industry innehöll en expertgranskning av lönsamheten inom den globala stålindustrin under senare år och fastställde ett tröskelvärde för en långsiktigt hållbar vinstnivå. Denna undersökning förespråkade särskilt en övergripande s.k. EBITDA-marginal (rörelseresultat före räntor, skatter, avskrivningar och amorteringar) på i genomsnitt 17 % (32). Rapporten pekar också på investeringskostnader på i genomsnitt 7 % och en genomsnittlig skuldsättning på 3 %. Kommissionen bortsåg från dessa två poster och kom fram till en nivå på 7 % för resultat före skatt (EBT). I avsaknad av andra tillförlitliga uppgifter använde den dessa siffror för stålindustrin som helhet på den berörda produkten, eftersom varmvalsade platta stålprodukter representerar en stor andel av tillverkningen av råstål.

Laying the foundations for a financially sound industry

32

| (224) | Sammanfattningsvis konstaterade kommissionen i detta skede preliminärt att en vinstmarginal på 7 % kan användas för att beräkna risken för skada för den unionsindustri som tillverkar varmvalsade platta stålprodukter, men kommer att fortsätta att undersöka om mer exakta uppgifter finns tillgängliga för den berörda produkten. |
| --- | --- |

(224)

Sammanfattningsvis konstaterade kommissionen i detta skede preliminärt att en vinstmarginal på 7 % kan användas för att beräkna risken för skada för den unionsindustri som tillverkar varmvalsade platta stålprodukter, men kommer att fortsätta att undersöka om mer exakta uppgifter finns tillgängliga för den berörda produkten.

8.2.   Provisoriska åtgärder

Provisoriska åtgärder

| (225) | Provisoriska antidumpningsåtgärder bör införas på import av den berörda produkten med ursprung i det berörda landet i enlighet med regeln om lägsta tull i artikel 7.2 i grundförordningen. Kommissionen har jämfört skademarginalerna och dumpningsmarginalerna. Tullbeloppet bör fastställas till en nivå som motsvarar de lägre av dumpnings- och skademarginalerna. |
| --- | --- |

(225)

Provisoriska antidumpningsåtgärder bör införas på import av den berörda produkten med ursprung i det berörda landet i enlighet med regeln om lägsta tull i artikel 7.2 i grundförordningen. Kommissionen har jämfört skademarginalerna och dumpningsmarginalerna. Tullbeloppet bör fastställas till en nivå som motsvarar de lägre av dumpnings- och skademarginalerna.

| (226) | På grundval av ovanstående föreslås följande preliminära antidumpningstullsatser, uttryckta i priset cif vid unionens gräns, före tull:








  Företag | Dumpningsmarginal | Skademarginal | Preliminär antidumpningstullsats |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Bengang Steel Plates Co., Ltd. | 96,5 % | 17,1 % | 17,1 % |
| Hebei Iron & Steel Group | 95,0 % | 13,2 % | 13,2 % |
| Jiangsu Shagang Group | 106,9 % | 22,6 % | 22,6 % |
| Andra samarbetsvilliga företag | 100,1 % | 18,0 % | 18,0 % |
| Alla övriga företag | 106,9 % | 22,6 % | 22,6 % |

(226)

På grundval av ovanstående föreslås följande preliminära antidumpningstullsatser, uttryckta i priset cif vid unionens gräns, före tull:

Företag

Dumpningsmarginal

Skademarginal

Preliminär antidumpningstullsats

Bengang Steel Plates Co., Ltd.

96,5 %

17,1 %

17,1 %

Hebei Iron & Steel Group

95,0 %

13,2 %

13,2 %

Jiangsu Shagang Group

106,9 %

22,6 %

22,6 %

Andra samarbetsvilliga företag

100,1 %

18,0 %

18,0 %

Alla övriga företag

106,9 %

22,6 %

22,6 %

| (227) | De individuella företagsspecifika antidumpningstullsatser som anges i denna förordning har fastställts på grundval av resultaten av denna undersökning. De avspeglade alltså den situation för företagen som konstaterades föreligga enligt undersökningen. Dessa tullsatser är således endast tillämpliga på import av den berörda produkten med ursprung i det berörda landet som är producerad av de rättssubjekt som nämns. Import av den berörda produkten tillverkad av ett annat företag som inte uttryckligen nämns i denna förordnings normativa del, samt närstående enheter till de uttryckligen nämnda företagen, ska omfattas av den tullsats som är tillämplig på ”alla övriga företag”. De bör inte omfattas av någon av de individuella antidumpningstullsatserna. |
| --- | --- |

(227)

De individuella företagsspecifika antidumpningstullsatser som anges i denna förordning har fastställts på grundval av resultaten av denna undersökning. De avspeglade alltså den situation för företagen som konstaterades föreligga enligt undersökningen. Dessa tullsatser är således endast tillämpliga på import av den berörda produkten med ursprung i det berörda landet som är producerad av de rättssubjekt som nämns. Import av den berörda produkten tillverkad av ett annat företag som inte uttryckligen nämns i denna förordnings normativa del, samt närstående enheter till de uttryckligen nämnda företagen, ska omfattas av den tullsats som är tillämplig på ”alla övriga företag”. De bör inte omfattas av någon av de individuella antidumpningstullsatserna.

| (228) | Ett företag får begära att dessa individuella antidumpningstullsatser tillämpas om det ändrar namnet på enheten eller inrättar en ny tillverknings- eller försäljningsenhet. Denna begäran ska riktas till kommissionen (33). Begäran ska innehålla all relevant information, inbegripet följande: Ändringar av företagets verksamhet i fråga om tillverkning. Inhemsk försäljning och exportförsäljning som hänger samman med exempelvis namnändringen eller ändringen av tillverknings- eller försäljningsenheterna. Kommissionen kommer vid behov att uppdatera förteckningen över företag med individuella antidumpningstullar. |
| --- | --- |

(228)

Ett företag får begära att dessa individuella antidumpningstullsatser tillämpas om det ändrar namnet på enheten eller inrättar en ny tillverknings- eller försäljningsenhet. Denna begäran ska riktas till kommissionen (33). Begäran ska innehålla all relevant information, inbegripet följande: Ändringar av företagets verksamhet i fråga om tillverkning. Inhemsk försäljning och exportförsäljning som hänger samman med exempelvis namnändringen eller ändringen av tillverknings- eller försäljningsenheterna. Kommissionen kommer vid behov att uppdatera förteckningen över företag med individuella antidumpningstullar.

33

| (229) | För att säkerställa att antidumpningstullarna genomförs korrekt bör antidumpningstullen för alla övriga företag inte bara gälla de icke-samarbetsvilliga exporterande tillverkarna i denna undersökning, utan även de tillverkare som inte exporterade till unionen under undersökningsperioden. |
| --- | --- |

(229)

För att säkerställa att antidumpningstullarna genomförs korrekt bör antidumpningstullen för alla övriga företag inte bara gälla de icke-samarbetsvilliga exporterande tillverkarna i denna undersökning, utan även de tillverkare som inte exporterade till unionen under undersökningsperioden.

9.   SLUTBESTÄMMELSER

SLUTBESTÄMMELSER

| (230) | Enligt god förvaltningspraxis kommer kommissionen att uppmana de berörda parterna att inkomma med skriftliga synpunkter och/eller att begära att bli hörda av kommissionen och/eller förhörsombudet för handelspolitiska förfaranden inom en fastställd tidsfrist. |
| --- | --- |

(230)

Enligt god förvaltningspraxis kommer kommissionen att uppmana de berörda parterna att inkomma med skriftliga synpunkter och/eller att begära att bli hörda av kommissionen och/eller förhörsombudet för handelspolitiska förfaranden inom en fastställd tidsfrist.

| (231) | Undersökningsresultaten om införande av preliminära tullar är preliminära och kan komma att ändras i undersökningens slutliga skede. |
| --- | --- |

(231)

Undersökningsresultaten om införande av preliminära tullar är preliminära och kan komma att ändras i undersökningens slutliga skede.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

1.   En provisorisk antidumpningstull införs härmed på import av vissa valsade platta produkter av järn, olegerat stål eller annat legerat stål, även i ringar eller rullar (inklusive produkter skurna i längder och ”smala band”), inte vidare bearbetade efter varmvalsningen (varmvalsad platta), varken pläterade, på annat sätt metallöverdragna eller försedda med annat överdrag.

Den berörda produkten omfattar inte

| — | produkter av rostfritt stål och kornorienterat kiselelektrostål, |
| --- | --- |

—

produkter av rostfritt stål och kornorienterat kiselelektrostål,

| — | produkter av verktygsstål och snabbstål, |
| --- | --- |

—

produkter av verktygsstål och snabbstål,

| — | produkter, inte i ringar eller rullar, utan reliefmönster, med en tjocklek av mer än 10 mm och en bredd av minst 600 mm, och |
| --- | --- |

—

produkter, inte i ringar eller rullar, utan reliefmönster, med en tjocklek av mer än 10 mm och en bredd av minst 600 mm, och

| — | produkter, inte i ringar eller rullar, utan reliefmönster, med en tjocklek av mer än 4,75 mm men högst 10 mm och en bredd av minst 2 050 mm. |
| --- | --- |

—

produkter, inte i ringar eller rullar, utan reliefmönster, med en tjocklek av mer än 4,75 mm men högst 10 mm och en bredd av minst 2 050 mm.

Den berörda produkten klassificeras för närvarande enligt KN-numren 7208 10 00, 7208 25 00, 7208 26 00, 7208 27 00, 7208 36 00, 7208 37 00, 7208 38 00, 7208 39 00, 7208 40 00, 7208 52 10, 7208 52 99, 7208 53 10, 7208 53 90, 7208 54 00, 7211 13 00, 7211 14 00, 7211 19 00, ex 7225 19 10 (Taric-nummer 7225191090), 7225 30 90, ex 7225 40 60 (Taric-nummer 7225406090), 7225 40 90, ex 7226 19 10 (Taric-nummer 7226191090), 7226 91 91 och 7226 91 99 och har sitt ursprung i Kina.

2.   Följande preliminära antidumpningstullsatser ska tillämpas på nettopriset fritt unionens gräns, före tull, för den produkt som beskrivs i punkt 1 och som tillverkas av nedanstående företag:

| Land | Företag | Preliminär antidumpningstullsats | Taric-tilläggsnummer |
| --- | --- | --- | --- |
| Κina | Bengang Steel Plates Co., Ltd. | 17,1 % | C157 |
| Handan Iron & Steel Group Han-Bao Co., Ltd. | 13,2 % | C158 |
| Hebei Iron & Steel Co., Ltd. Tangshan Branch | 13,2 % | C159 |
| Hebei Iron & Steel Co., Ltd. Chengde Branch | 13,2 % | C160 |
| Zhangjiagang Hongchang Plate Co., Ltd. | 22,6 % | C161 |
| Zhangjiagang GTA Plate Co., Ltd. | 22,6 % | C162 |
| Andra samarbetsvilliga företag som är förtecknade i bilaga I | 18,0 % | Se bilaga |
| Alla övriga företag | 22,6 % | C999 |

Land

Företag

Preliminär antidumpningstullsats

Taric-tilläggsnummer

Κina

Bengang Steel Plates Co., Ltd.

17,1 %

C157

Handan Iron & Steel Group Han-Bao Co., Ltd.

13,2 %

C158

Hebei Iron & Steel Co., Ltd. Tangshan Branch

13,2 %

C159

Hebei Iron & Steel Co., Ltd. Chengde Branch

13,2 %

C160

Zhangjiagang Hongchang Plate Co., Ltd.

22,6 %

C161

Zhangjiagang GTA Plate Co., Ltd.

22,6 %

C162

Andra samarbetsvilliga företag som är förtecknade i bilaga I

18,0 %

Se bilaga

Alla övriga företag

22,6 %

C999

3.   De individuella tullsatser som anges för de företag som nämns i punkt 2 ska tillämpas på villkor att det för medlemsstaternas tullmyndigheter uppvisas en giltig faktura som ska innehålla en försäkran, vilken är daterad och undertecknad av en tjänsteman vid den enhet som utfärdat fakturan och av vilken ska framgå dennes/dennas namn och befattning, med följande lydelse:
  ”Jag intygar härmed att den (mängd) (berörd produkt) som sålts på export till Europeiska unionen och som avses i denna faktura har tillverkats av (företagets namn och adress) (Taric-tilläggsnummer) i (berört land). Jag försäkrar att uppgifterna i denna faktura är fullständiga och korrekta.”
  Om någon sådan faktura ej uppvisas ska tullsatsen för ”alla övriga företag” tillämpas.

4.   Övergång till fri omsättning i unionen av den produkt som avses i punkt 1 ska förutsätta att det lämnas en säkerhetsdeposition som motsvarar nivån på den preliminära tullen.

5.   Om inte annat anges ska gällande bestämmelser om tullar tillämpas.

Artikel 2

1.   Berörda parter får inom 25 kalenderdagar från dagen för denna förordnings ikraftträdande

| (a) | begära att få ta del av de viktigaste omständigheter och överväganden som legat till grund för antagandet av denna förordning, |
| --- | --- |

(a)

begära att få ta del av de viktigaste omständigheter och överväganden som legat till grund för antagandet av denna förordning,

| (b) | inkomma med skriftliga synpunkter till kommissionen, och |
| --- | --- |

(b)

inkomma med skriftliga synpunkter till kommissionen, och

| (c) | begära att bli hörda av kommissionen och/eller förhörsombudet för handelspolitiska förfaranden. |
| --- | --- |

(c)

begära att bli hörda av kommissionen och/eller förhörsombudet för handelspolitiska förfaranden.

2.   De parter som avses i artikel 21.4 i Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2016/1036 får inom 25 kalenderdagar från dagen för denna förordnings ikraftträdande lämna synpunkter på tillämpningen av de provisoriska åtgärderna.

Artikel 3

Denna förordning träder i kraft dagen efter det att den har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning.

Artikel 1 ska tillämpas i sex månader.

Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater.

Utfärdad i Bryssel den 6 oktober 2016.

På kommissionens vägnar

Jean-Claude JUNCKER

Ordförande

---

(1)  
  EUT L 176, 30.6.2016, s. 21.

1

(2)  Denna förordning ersattes den 20 juli 2016 av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2016/1036 (kodifierad version).

2

(3)  
  EUT C 58, 13.2.2016, s. 9.

3

(4)  Tillkännagivande om inledande av ett antisubventionsförfarande beträffande import av vissa varmvalsade platta produkter av järn, olegerat stål eller annat legerat stål med ursprung i Folkrepubliken Kina, EUT C 172, 13.5.2016, s. 29.

4

(5)  Tillkännagivande om inledande av ett antidumpningsförfarande beträffande import av vissa varmvalsade platta produkter av järn, olegerat stål eller annat legerat stål med ursprung i Brasilien, Iran, Ryssland, Serbien och Ukraina, EUT C 246, 7.7.2016, s. 7.

5

(6)  Dessa produkter ingår inte, efter en begäran om undantag (se skäl 29 och framåt).

6

(7)  Kallvalsningsprocessen består i att en plåt eller ett band – som dessförinnan varmvalsats och betats – passeras genom kallvalsar (dvs. under metallens mjukningstemperatur).

7

(8)  Dessa kemiska element är bland annat följande: Volfram, molybden, krom och vanadin.

8

(9)  Kanada, Sydafrika, Thailand, Indien, Malaysia, Mexiko, Vietnam, Turkiet, Ryssland, Ukraina och Brasilien.

9

(10)  Kommissionens genomförandeförordning (EU) 2016/1328 (EUT L 210, 4.8.2016, s. 20).

10

(11)  World Trade Organization, WT/DS132/R, 28 januari 2000, Mexico – Anti-dumping investigation of high fructose corn syrup (HFCS) from the United States – Report of the Panel, punkt 7.140, s. 214. WTO-panelen angav att för att dra slutsatsen att det finns en risk för sådan väsentlig skada för den inhemska industrin som till synes ännu inte har uppstått, trots effekterna från dumpad import under undersökningsperioden, är det nödvändigt att som bakgrund förstå de rådande villkoren för industrin. Endast det förhållandet att den dumpade importen kommer att öka, och påverka priserna negativt, leder inte automatiskt till slutsatsen att den inhemska industrin kommer att skadas. Dumpad import behöver inte innebära en risk för skada om industrin är i mycket gott skick eller om det finns andra faktorer som motsäger det.

11

Anti-dumping investigation of high fructose corn syrup (HFCS) from the United States

(12)  Domstolens dom av den 7 april 2016 i mål C-186/14, punkt 72, som bekräftar förstainstansrättens dom av den 29 januari 2014 i mål T-528/09, Hubei Xinyegang Steel Co. Ltd mot Europeiska unionens råd.

12

(13)  
  World Steel in figures 2015, World Steel Association, s. 14, http//www.worldsteel.org/publications/bookshop/product-details.~World-Steel-in-Figures-2015~PRODUCT~World-Steel-in-Figures-2015~.html

13

World Steel in figures 2015

(14)  COM(2016) 155, Bryssel, 16.3.2016, Meddelande från kommissionen till Europaparlamentet, Europeiska rådet, rådet, Europeiska ekonomiska och sociala kommittén, regionkommittén samt europeiska investeringsbanken, Stål: bevara hållbar sysselsättning och tillväxt i EU, s. 2.

14

Stål: bevara hållbar sysselsättning och tillväxt i EU

(15)  OECD, DSTI/SU/SC(2015)8/Final, Directorate for Science, Technology and Innovation, Capacity developments in the world steel industry, tabell 1, s. 10, http://www.oecd.org/officialdocuments/publicdisplaydocumentpdf/?cote=DSTI/SU/SC(2015)8/FINAL&docLanguage=En

15

Capacity developments in the world steel industry

(16)  World Steel Association, World Steel in Figures 2016, tabell ”major steel-producting countries 2014 and 2015”, s. 9, http://www.worldsteel.org/media-centre/press-releases/2016/World-Steel-in-Figures-2016-is-available-online.html

16

World Steel in Figures 2016

(17)  OECD Directorate for Science, Technology and Innovation (2015): Excess capacity in the global steel industry: the current situation and ways forward, Technology and Industry Policy Papers, No. 18, OECD Publishing, s. 5 och 6. http://dx.doi.org/10.1787/5js65x46nxhj-en

17

Excess capacity in the global steel industry: the current situation and ways forward

(18)  Inlaga från Dentons för China Iron and Steel Association (CISA) och dess medlemmar, Comments in the anti-dumping proceeding concerning imports of certain hot-rolled flat products of iron, non-alloy or other alloy steel originating the People's Republic of China, 21 mars 2016, s. 7, punkt 24.

18

Comments in the anti-dumping proceeding concerning imports of certain hot-rolled flat products of iron, non-alloy or other alloy steel originating the People's Republic of China

(19)  Pressartikel från Reuters, China's zombie steel mills fire up furnaces, worsen global glut, http://in.reuters.com/article/china-steel-overcapacity-idINKCN0XI070

19

China's zombie steel mills fire up furnaces, worsen global glut

(20)  Pressartikel från Reuters, BHP says over 50 million tonnes of steel capacity restarted in China, http://www.reuters.com/article/us-bhp-china-idUSKCN0YA09E

20

BHP says over 50 million tonnes of steel capacity restarted in China

(21)  
  June 2016 crude steel production, World Steel Association, media centre, https://www.worldsteel.org/media-centre/press-releases/2016/June-2016-crude-steel-production0.html

21

June 2016 crude steel production

(22)  World Steel Association, Steel Statistical Yearbook 2015, tabell 1 på s. 2 och tabell 13 på s. 35, http://www.worldsteel.org/statistics/statistics-archive/yearbook-archive.html

22

Steel Statistical Yearbook 2015

(23)  Urvalet bestod av 679,4 miljoner ton kinesisk export av den likadana produkten för år 2015 och 343,8 miljoner ton kinesisk export av den likadana produkten för de första 6 månaderna av 2016.

23

(24)  Worldsteel Short Range Outlook 2014 – 2015, World Steel Association, https://www.worldsteel.org/media-centre/press-releases/2015/worldsteel-Short-Range-Outlook-2015-2016.html

24

(25)  Se även skäl 103 avseende den obetydliga minskningen av lager hos de unionstillverkare som ingick i urvalet, uttryckt i procent av produktionen.

25

(26)  Se även skäl 100 avseende den obetydliga minskningen av lager hos de unionstillverkare som ingick i urvalet, uttryckt i procent av produktionen.

26

(27)  De europeiska stålproducenterna är på offensiven, men är prisökningstrenden beständig? Artikel, http://blogs.platts.com/2016/04/05/european-steel-producers-on-offensive/

27

(28)  WorldSteel Association, The Chinese steel industry, A monthly update for world steel members, Issue 115, juni 2016.

28

The Chinese steel industry, A monthly update for world steel members

(29)  Såsom nämns i skäl 3 inledde kommissionen den 7 juli 2016 en undersökning beträffande import av den likadana produkten med ursprung i bland annat Ryssland. Detta föregriper dock inte resultatet av undersökningen.

29

(*1)  OECD, DSTI/SU/SC(2015)8/Final, Directorate for Science, Technology and Innovation, Capacity developments in the world steel industry, tabell 1, s. 10, http://www.oecd.org/officialdocuments/publicdisplaydocumentpdf/?cote=DSTI/SU/SC(2015)8/FINAL&docLanguage=En

*1

Capacity developments in the world steel industry

(*2)  World Steel Association, Steel Statistical Yearbook 2015, tabell 1 på sidorna 1 och 2 och tabell 13 på sidan 35, http://www.worldsteel.org/statistics/statistics-archive/yearbook-archive.html

*2

Steel Statistical Yearbook 2015

(*3)  OECD, DSTI/SU/SC(2015)8/Final, Directorate for Science, Technology and Innovation, Capacity developments in the world steel industry, tabell 1, s. 10, http://www.oecd.org/officialdocuments/publicdisplaydocumentpdf/?cote=DSTI/SU/SC(2015)8/FINALdocLanguage=En

*3

Capacity developments in the world steel industry

(*4)  World Steel Association, Steel Statistical Yearbook 2015, tabell 1 på sidorna 1 och 2 och tabell 13 på sidan 35, http://www.worldsteel.org/statistics/statistics-archive/yearbook-archive.html

*4

Steel Statistical Yearbook 2015

(30)  Se kommissionens beslut nr 284/2000/EKSG av den 4 februari 2000 om införande av en slutgiltig utjämningstull på import av vissa valsade platta produkter av järn eller olegerat stål, med en bredd av minst 600 mm, varken pläterade, på annat sätt metallöverdragna eller försedda med annat överdrag, i ringar eller rullar, inte vidare bearbetade efter varmvalsningen, med ursprung i Republiken Indien och Taiwan, om godtagande av åtaganden som gjorts av vissa exporterande tillverkare och om avslutande av förfarandet rörande import med ursprung i Republiken Sydafrika, EGT L 31, 5.2.2000, s. 44, punkt 338.

30

(31)  Se kommissionens genomförandeförordning (EU) 2016/1328 av den 29 juli 2016 om införande av en slutgiltig antidumpningstull och slutgiltigt uttag av den provisoriska tull som införts på import av vissa kallvalsade platta produkter av stål med ursprung i Folkrepubliken Kina och Ryska federationen, EUT L 210, 4.8.2016, s. 1.

31

(32)  McKinsey & Company, Laying the foundations for a financially sound industry, möte i OECD:s stålkommitté den 5 december 2013, s. 7.

32

Laying the foundations for a financially sound industry

(33)  
  Europeiska kommissionen, Generaldirektoratet för handel, Direktorat H, Rue de la Loi 170, 1040 Bryssel, Belgien..

33

---

BILAGA

| Land | Namn | Taric-tilläggsnr |
| --- | --- | --- |
| Kina | Angang Steel Company Limited | C150 |
| Kina | Inner Mongolia Baotou Steel Union Co., Ltd | C151 |
| Kina | Jiangyin Xingcheng Special Steel Works Co., Ltd | C147 |
| Kina | Shanxi Taigang Stainless Steel Co., Ltd | C163 |
| Kina | Shougang Jingtang United Iron & Steel Co., Ltd | C164 |
| Kina | Maanshan Iron & Steel Co., Ltd | C165 |
| Kina | Rizhao Steel Wire Co., Ltd | C166 |
| Kina | Rizhao Baohua New Material Co., Ltd | C167 |
| Kina | Tangshan Yanshan Iron and Steel Co., Ltd | C168 |
| Kina | Wuhan Iron & Steel Co., Ltd | C156 |

Land

Namn

Taric-tilläggsnr

Kina

Angang Steel Company Limited

C150

Kina

Inner Mongolia Baotou Steel Union Co., Ltd

C151

Kina

Jiangyin Xingcheng Special Steel Works Co., Ltd

C147

Kina

Shanxi Taigang Stainless Steel Co., Ltd

C163

Kina

Shougang Jingtang United Iron & Steel Co., Ltd

C164

Kina

Maanshan Iron & Steel Co., Ltd

C165

Kina

Rizhao Steel Wire Co., Ltd

C166

Kina

Rizhao Baohua New Material Co., Ltd

C167

Kina

Tangshan Yanshan Iron and Steel Co., Ltd

C168

Kina

Wuhan Iron & Steel Co., Ltd

C156

---

| 7.10.2016 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 272/70 |
| --- | --- | --- | --- |

7.10.2016

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 272/70

---

KOMMISSIONENS GENOMFÖRANDEFÖRORDNING (EU) 2016/1779

av den 6 oktober 2016

om fastställande av schablonimportvärden för bestämning av ingångspriset för vissa frukter och grönsaker

EUROPEISKA KOMMISSIONEN HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING

med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1308/2013 av den 17 december 2013 om upprättande av en samlad marknadsordning för jordbruksprodukter och om upphävande av rådets förordningar (EEG) nr 922/72, (EEG) nr 234/79, (EG) nr 1037/2001 och (EG) nr 1234/2007 (1),

med beaktande av kommissionens genomförandeförordning (EU) nr 543/2011 av den 7 juni 2011 om tillämpningsföreskrifter för rådets förordning (EG) nr 1234/2007 vad gäller sektorn för frukt och grönsaker och sektorn för bearbetad frukt och bearbetade grönsaker (2), särskilt artikel 136.1, och

av följande skäl:

| (1) | I genomförandeförordning (EU) nr 543/2011 fastställs, i enlighet med resultatet av de multilaterala handelsförhandlingarna i Uruguayrundan, kriterierna för kommissionens fastställande av schablonvärden vid import från tredjeländer, för de produkter och de perioder som anges i del A i bilaga XVI till den förordningen. |
| --- | --- |

(1)

I genomförandeförordning (EU) nr 543/2011 fastställs, i enlighet med resultatet av de multilaterala handelsförhandlingarna i Uruguayrundan, kriterierna för kommissionens fastställande av schablonvärden vid import från tredjeländer, för de produkter och de perioder som anges i del A i bilaga XVI till den förordningen.

| (2) | Varje arbetsdag fastställs ett schablonimportvärde i enlighet med artikel 136.1 i genomförandeförordning (EU) nr 543/2011 med hänsyn till varierande dagliga uppgifter. Denna förordning bör därför träda i kraft samma dag som den offentliggörs i Europeiska unionens officiella tidning. |
| --- | --- |

(2)

Varje arbetsdag fastställs ett schablonimportvärde i enlighet med artikel 136.1 i genomförandeförordning (EU) nr 543/2011 med hänsyn till varierande dagliga uppgifter. Denna förordning bör därför träda i kraft samma dag som den offentliggörs i Europeiska unionens officiella tidning.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

De schablonimportvärden som avses i artikel 136 i genomförandeförordning (EU) nr 543/2011 fastställs i bilagan till denna förordning.

Artikel 2

Denna förordning träder i kraft samma dag som den offentliggörs i Europeiska unionens officiella tidning.

Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater.

Utfärdad i Bryssel den 6 oktober 2016.

På kommissionens vägnar

För ordföranden

Jerzy PLEWA

Generaldirektör för jordbruk och landsbygdsutveckling

---

(1)  
  EUT L 347, 20.12.2013, s. 671.

1

(2)  
  EUT L 157, 15.6.2011, s. 1.

2

---

BILAGA

Schablonimportvärden för bestämning av ingångspriset för vissa frukter och grönsaker

| (euro/100 kg) |
| --- |
| KN-nummer | Kod för tredjeland (1) | Schablonimportvärde |
| 0702 00 00 | MA | 183,5 |
| ZZ | 183,5 |
| 0707 00 05 | TR | 128,9 |
| ZZ | 128,9 |
| 0709 93 10 | TR | 135,5 |
| ZZ | 135,5 |
| 0805 50 10 | AR | 94,6 |
| CL | 126,6 |
| TR | 94,5 |
| UY | 55,5 |
| ZA | 130,7 |
| ZZ | 100,4 |
| 0806 10 10 | TR | 136,3 |
| US | 210,1 |
| ZZ | 173,2 |
| 0808 10 80 | AR | 110,6 |
| BR | 100,2 |
| CL | 154,8 |
| NZ | 132,8 |
| ZA | 113,9 |
| ZZ | 122,5 |
| 0808 30 90 | CN | 74,4 |
| TR | 130,3 |
| ZZ | 102,4 |

(euro/100 kg)

KN-nummer

Kod för tredjeland (1)

Schablonimportvärde

0702 00 00

MA

183,5

ZZ

183,5

0707 00 05

TR

128,9

ZZ

128,9

0709 93 10

TR

135,5

ZZ

135,5

0805 50 10

AR

94,6

CL

126,6

TR

94,5

UY

55,5

ZA

130,7

ZZ

100,4

0806 10 10

TR

136,3

US

210,1

ZZ

173,2

0808 10 80

AR

110,6

BR

100,2

CL

154,8

NZ

132,8

ZA

113,9

ZZ

122,5

0808 30 90

CN

74,4

TR

130,3

ZZ

102,4

---

(1)  Landsbeteckningar som fastställs i kommissionens förordning (EU) nr 1106/2012 av den 27 november 2012 om tillämpning av Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 471/2009 om gemenskapsstatistik över utrikeshandeln med icke-medlemsstater vad gäller uppdateringen av nomenklaturen avseende länder och territorier (EUT L 328, 28.11.2012, s. 7). Koden ZZ står för ”övrigt ursprung”.

---

BESLUT

| 7.10.2016 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 272/72 |
| --- | --- | --- | --- |

7.10.2016

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 272/72

---

RÅDETS BESLUT (EU) 2016/1780

av den 29 september 2016

om fastställande av den ståndpunkt som ska intas på Europeiska unionens vägnar i den gemensamma kommitté som inrättats enligt avtalet mellan Europeiska unionen och Georgien om förenklat utfärdande av viseringar, med avseende på antagandet av gemensamma riktlinjer för genomförande av det avtalet

EUROPEISKA UNIONENS RÅD HAR ANTAGIT DETTA BESLUT

med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, särskilt artikel 77.2 a jämförd med artikel 218.9,

med beaktande av Europeiska kommissionens förslag, och

av följande skäl:

| (1) | Genom artikel 12 i avtalet mellan Europeiska unionen och Georgien om förenklat utfärdande av viseringar (1) (nedan kallat avtalet) inrättas en gemensam kommitté (nedan kallad gemensamma kommittén). Det föreskrivs att gemensamma kommittén i synnerhet ska ha till uppgift att övervaka genomförandet av avtalet. |
| --- | --- |

(1)

Genom artikel 12 i avtalet mellan Europeiska unionen och Georgien om förenklat utfärdande av viseringar (1) (nedan kallat avtalet) inrättas en gemensam kommitté (nedan kallad gemensamma kommittén). Det föreskrivs att gemensamma kommittén i synnerhet ska ha till uppgift att övervaka genomförandet av avtalet.

| (2) | I Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 810/2009 (2) föreskrivs förfaranden och villkor för utfärdande av viseringar för transitering genom medlemsstaternas territorium eller för planerade vistelser på medlemsstaternas territorium som inte varar längre än 90 dagar under en 180-dagarsperiod. |
| --- | --- |

(2)

I Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 810/2009 (2) föreskrivs förfaranden och villkor för utfärdande av viseringar för transitering genom medlemsstaternas territorium eller för planerade vistelser på medlemsstaternas territorium som inte varar längre än 90 dagar under en 180-dagarsperiod.

| (3) | Gemensamma riktlinjer behövs för att säkerställa att medlemsstaternas beskickningar och konsulat genomför avtalet på ett harmoniserat sätt, och för att klargöra förhållandet mellan bestämmelserna i avtalet och de bestämmelser i avtalsparternas lagstiftning som fortsätter att gälla för viseringsfrågor som inte omfattas av avtalet. |
| --- | --- |

(3)

Gemensamma riktlinjer behövs för att säkerställa att medlemsstaternas beskickningar och konsulat genomför avtalet på ett harmoniserat sätt, och för att klargöra förhållandet mellan bestämmelserna i avtalet och de bestämmelser i avtalsparternas lagstiftning som fortsätter att gälla för viseringsfrågor som inte omfattas av avtalet.

| (4) | Den ståndpunkt som ska intas på unionens vägnar i gemensamma kommittén beträffande antagandet av gemensamma riktlinjer för genomförande av avtalet bör fastställas. |
| --- | --- |

(4)

Den ståndpunkt som ska intas på unionens vägnar i gemensamma kommittén beträffande antagandet av gemensamma riktlinjer för genomförande av avtalet bör fastställas.

| (5) | Detta beslut utgör en utveckling av de bestämmelser i Schengenregelverket i vilka Förenade kungariket inte deltar i enlighet med rådets beslut 2000/365/EG (3). Förenade kungariket deltar därför inte i antagandet av detta beslut, som inte är bindande för eller tillämpligt på Förenade kungariket. |
| --- | --- |

(5)

Detta beslut utgör en utveckling av de bestämmelser i Schengenregelverket i vilka Förenade kungariket inte deltar i enlighet med rådets beslut 2000/365/EG (3). Förenade kungariket deltar därför inte i antagandet av detta beslut, som inte är bindande för eller tillämpligt på Förenade kungariket.

| (6) | Detta beslut utgör en utveckling av de bestämmelser i Schengenregelverket i vilka Irland inte deltar i enlighet med rådets beslut 2002/192/EG (4). Irland deltar därför inte i antagandet av detta beslut, som inte är bindande för eller tillämpligt på Irland. |
| --- | --- |

(6)

Detta beslut utgör en utveckling av de bestämmelser i Schengenregelverket i vilka Irland inte deltar i enlighet med rådets beslut 2002/192/EG (4). Irland deltar därför inte i antagandet av detta beslut, som inte är bindande för eller tillämpligt på Irland.

| (7) | I enlighet med artiklarna 1 och 2 i protokoll nr 22 om Danmarks ställning, fogat till fördraget om Europeiska unionen och fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, deltar Danmark inte i antagandet av detta beslut, som inte är bindande för eller tillämpligt på Danmark. |
| --- | --- |

(7)

I enlighet med artiklarna 1 och 2 i protokoll nr 22 om Danmarks ställning, fogat till fördraget om Europeiska unionen och fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, deltar Danmark inte i antagandet av detta beslut, som inte är bindande för eller tillämpligt på Danmark.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Den ståndpunkt som ska intas på Europeiska unionens vägnar i den gemensamma kommitté som inrättats genom artikel 12 i avtalet mellan Europeiska unionen och Georgien om förenklat utfärdande av viseringar ska med avseende på antagandet av gemensamma riktlinjer för det avtalets genomförande grunda sig på det utkast till beslut av gemensamma kommittén som åtföljer detta beslut.

Artikel 2

Detta beslut träder i kraft samma dag som det antas.

Utfärdat i Bryssel den 29 september 2016.

På rådets vägnar

P. ŽIGA

Ordförande

---

(1)  
  EUT L 52, 25.2.2011, s. 34.

1

(2)  Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 810/2009 av den 13 juli 2009 om införande av en gemenskapskodex om viseringar (viseringskodex) (EUT L 243, 15.9.2009, s. 1).

2

(3)  Rådets beslut 2000/365/EG av den 29 maj 2000 om en begäran från Förenade konungariket Storbritannien och Nordirland om att få delta i vissa bestämmelser i Schengenregelverket (EGT L 131, 1.6.2000, s. 43).

3

(4)  Rådets beslut 2002/192/EG av den 28 februari 2002 om Irlands begäran om att få delta i vissa bestämmelser i Schengenregelverket (EGT L 64, 7.3.2002, s. 20).

4

---

Utkast till

BESLUT nr .../... AV DEN GEMENSAMMA KOMMITTÉ SOM INRÄTTATS GENOM AVTALET MELLAN EUROPEISKA UNIONEN OCH GEORGIEN OM FÖRENKLAT UTFÄRDANDE AV VISERING

av den

med avseende på antagandet av gemensamma riktlinjer för genomförande av det avtalet

GEMENSAMMA KOMMITTÉN HAR ANTAGIT DETTA BESLUT

med beaktande av avtalet mellan Europeiska unionen och Georgien om förenklat utfärdande av visering (1) (nedan kallat avtalet), särskilt artikel 12, och av följande skäl:

Avtalet trädde i kraft den 1 mars 2011.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

De gemensamma riktlinjerna för genomförandet av avtalet mellan Europeiska unionen och Georgien om förenklat utfärdande av visering fastställs i bilagan till detta beslut.

Artikel 2

Detta beslut träder i kraft samma dag som det antas.

Utfärdat i

På Europeiska unionens vägnar

På Georgiens vägnar

---

(1)  
  EUT L 52, 25.2.2011, s. 34.

1

BILAGA

GEMENSAMMA RIKTLINJER FÖR GENOMFÖRANDET AV AVTALET MELLAN EUROPEISKA UNIONEN OCH GEORGIEN OM FÖRENKLAT UTFÄRDANDE AV VISERINGAR

Syftet med avtalet mellan Europeiska unionen och Georgien om förenklat utfärdande av viseringar (nedan kallat avtalet), som trädde i kraft den 1 mars 2011, är att, på ömsesidig grundval, förenkla förfarandena för utfärdandet av viseringar för planerade vistelser på högst 90 dagar per 180-dagarsperiod för georgiska medborgare.

Genom avtalet fastställs, på ömsesidig grundval, rättsligt bindande rättigheter och skyldigheter för att förenkla förfarandena för utfärdande av viseringar för georgiska medborgare.

Dessa riktlinjer, som antagits av den gemensamma kommitté som inrättats genom artikel 12 i avtalet (nedan kallad gemensamma kommittén), syftar till att säkerställa att unionens medlemsstaters (nedan kallade medlemsstater) beskickningar och konsulat genomför bestämmelserna i avtalet på ett harmoniserat sätt. Riktlinjerna utgör inte en del av avtalet och är därför inte rättsligt bindande. Det rekommenderas ändå starkt att personal vid beskickningar och konsulat följer dem konsekvent vid genomförandet av avtalet.

Riktlinjerna är avsedda att uppdateras mot bakgrund av erfarenheter vid genomförandet av avtalet, vilket gemensamma kommittén ansvarar för.

I syfte att säkerställa ett kontinuerligt och harmoniserat genomförande av avtalet som sker i överensstämmelse med arbetsordningen för gemensamma kommittén för förenklade viseringsförfaranden enades parterna om att inleda informella kontakter mellan gemensamma kommitténs formella möten för att kunna behandla brådskande frågor. Detaljerade rapporter om dessa frågor och de informella kontakterna kommer att avges på nästa möte med gemensamma kommittén för förenklade viseringsförfaranden.

I.   ALLMÄNNA FRÅGOR

1.1   Syfte och tillämpningsområde

I artikel 1.1 i avtalet fastställs följande:

”1.   Syftet med detta avtal är att förenkla utfärdandet av viseringar för vistelser på högst 90 dagar per 180-dagarsperiod för georgiska medborgare.”

Avtalet är tillämpligt på alla georgiska medborgare som ansöker om visering för kortare vistelser, oavsett vilket land de är bosatta i.

Avtalet är inte tillämpligt på statslösa personer som innehar ett uppehållstillstånd som utfärdats av Georgien. Den personkategorin omfattas av bestämmelserna i unionens regelverk om visering.

I artikel 1.2 i avtalet fastställs följande:

”2.   Om Georgien återinför viseringskravet för alla unionsmedborgare eller vissa kategorier av unionsmedborgare kommer samma förenklade viseringsförfaranden som beviljas georgiska medborgare enligt detta avtal automatiskt, på ömsesidig grundval, att tillämpas på berörda unionsmedborgare.”

Från och med den 1 juni 2006 är alla unionsmedborgare och alla statslösa personer som innehar ett uppehållstillstånd som utfärdats av en medlemsstat befriade från viseringskravet när de reser till Georgien för en tidsperiod som inte överstiger 90 dagar under en 180-dagarsperiod eller när de transiterar genom Georgiens territorium.

I syfte att undvika att Georgien behandlar medborgarna i en eller flera medlemsstater eller vissa kategorier av dessa medborgare på ett diskriminerande sätt tillkännagav unionen i en förklaring fogad till avtalet sin avsikt att upphäva tillämpningen av avtalet om Georgien återinför viseringskrav för medborgare i en eller flera medlemsstater, eller för vissa kategorier av dessa medborgare.

1.2   Avtalets tillämpningsområde

I artikel 2 i avtalet fastställs följande:

”1.   De förenklade viseringsförfaranden som föreskrivs i detta avtal ska endast vara tillämpliga på georgiska medborgare i den mån dessa inte är undantagna från viseringskravet genom bestämmelser i unionens eller medlemsstaternas lagar och andra författningar, detta avtal eller andra internationella avtal.

2.   Den nationella lagstiftningen i Georgien eller medlemsstaterna eller unionens lagstiftning ska vara tillämplig på frågor som inte omfattas av detta avtal, såsom vägran att utfärda visering, erkännande av resehandlingar, bevis för att det finns tillräckliga medel för uppehället samt avvisnings- och utvisningsåtgärder.”

Utan att det påverkar tillämpningen av artikel 10 inverkar avtalet inte på de befintliga bestämmelserna om viseringskrav och undantag från viseringskrav. Medlemsstaterna får till exempel i enlighet med artikel 4 i rådets förordning nr 539/2001 (1) föreskriva undantag från viseringskravet för civila besättningsmedlemmar på luftfartyg och på fartyg och andra personkategorier. Efter det att Schweiz och Liechtensteins associering till Schengenområdet fick verkan den 13 december 2008 respektive den 7 mars 2011 anses de uppehållstillstånd som utfärdats av Schweiz och Liechtenstein vara likvärdiga med Schengenviseringar både för transitering och kortare vistelser.

1

Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 810/2009 (2) (nedan kallad viseringskodexen) är tillämplig på alla frågor som inte omfattas av avtalet, såsom fastställandet av vilken Schengenmedlemsstat som är ansvarig för att handlägga en viseringsansökan, skälen för avslag på en viseringsansökan, rätten att överklaga ett avslag och den allmänna regeln om en personlig intervju med viseringssökanden. Dessutom tillämpas Schengenbestämmelserna och, i lämpliga fall, nationell rätt även fortsättningsvis på frågor som inte omfattas av avtalet, såsom godkännande av resehandlingar, bevis för tillräckliga medel för uppehälle, nekad inresa till medlemsstaternas territorium samt avvisning och utvisning. Det är i detta avseende nödvändigt att tillhandahålla korrekt information i dessa frågor (3).

2

viseringskodexen

3

Även om de villkor som anges i avtalet är uppfyllda, till exempel villkoret om handlingar som styrker syftet med resan för de kategorier som anges i artikel 4, kan utfärdandet av viseringen ändå nekas om de villkor som anges i artikel 6 i Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2016/399 (4) (nedan kallad kodexen om Schengengränserna) inte är uppfyllda, dvs. att personen inte innehar en giltig resehandling, är registrerad i Schengens informationssystem (SIS), anses utgöra en risk för den allmänna ordningen eller den inre säkerheten osv.

4

kodexen om Schengengränserna

Andra möjligheter till flexibilitet vid utfärdandet av viseringar som fastställts i viseringskodexen fortsätter att gälla. Till exempel kan viseringar för flera inresor med en lång giltighetstid – upp till fem år – utfärdas till andra kategorier av personer än de som anges i artikel 5 i avtalet, om villkoren i artikel 24 i viseringskodexen är uppfyllda. Likaledes kommer bestämmelserna i artikel 16.5 och 16.6 i viseringskodexen om undantag från eller medgivande av sänkt viseringsavgift fortsätta att gälla.

1.3   Typer av viseringar som omfattas av avtalet

I artikel 3 d i avtalet definieras visering som ”ett tillstånd som har utfärdats av en medlemsstat för genomresa eller vistelser inom en medlemsstats territorium på högst 90 dagar under en period av 180 dagar från dagen för den första inresan till medlemsstaternas territorium”.

visering

De förenklade förfaranden som föreskrivs i avtalet är tillämpliga både på enhetliga viseringar och på viseringar med territoriellt begränsad giltighet vilka utfärdats för transit eller kortare vistelser.

1.4   Beräkning av den vistelselängd som medges enligt en visering, och särskilt frågan om hur sexmånadersperioden ska fastställas

Genom Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 610/2013 (5) har begreppet kortare vistelser omdefinierats. Den nuvarande definitionen lyder: ”inte ... mer än 90 dagar under en period på 180 dagar, vilket innebär att den period på 180 dagar som föregår varje dag av vistelsen ska beaktas”. Definitionen trädde i kraft den 18 oktober 2013 och ingår i kodexen om Schengengränserna.

5

Inresedagen ska räknas som den första dagen av vistelsen på medlemsstaternas territorium och utresedagen ska räknas som den sista dagen av vistelsen på medlemsstaternas territorium. Användningen av ordet ”en” innebär att en ”rörlig” 180-dagars referensperiod tillämpas, vilket betyder att man med utgångspunkt från varje given dag av vistelsen beaktar den senaste 180-dagarsperioden för att kontrollera om kravet på högst 90 av 180 dagar fortfarande är uppfyllt. Detta innebär att en bortovaro under en oavbruten period på 90 dagar ger rätt till en ny vistelse på upp till 90 dagar.

Exempel på beräkning av en vistelses längd på grundval av den nuvarande definitionen:

En person som innehar en visering för flera inresor med ett års giltighet (18.4.2010–18.4.2011) reser in för första gången den 19 april 2010 och stannar i 3 dagar. Personen reser sedan in igen den 18.6.2010 och stannar i 86 dagar. Vilken är situationen vid specifika datum? När kommer personen att tillåtas resa in igen?

Den 11.9.2010: Under de senaste 180 dagarna (16.3.2010 – 11.9.2010) hade personen vistats i landet i 3 dagar (19.4.2010 – 21.4.2010) plus 86 dagar (18.6.2010 – 11.9.2010) = 89 dagar = inte längre än tillåtet. Personen får vistas där i ytterligare högst 1 dag.

Från och med den 16.10.2010: Personen kan beviljas inresa för en vistelse om ytterligare 3 dagar (den 16.10.2010 blir vistelsen den 19.4.2010 irrelevant (utanför 180-dagarsperioden), den 17.10.2010 blir vistelsen den 20.4.2010 irrelevant (utanför 180-dagarsperioden och så vidare)).

Från och med den 15.12.2010: Personen kan beviljas inresa för en vistelse om ytterligare 86 dagar (den 15.12.2010 blir vistelsen den 18.6.2010 irrelevant (utanför 180-dagarsperioden), den 16.12.2010 blir vistelsen den 19.6.2010 irrelevant, och så vidare).

1.5   Situationen för de medlemsstater som anslöt sig till unionen 2004 och 2007 utan att ännu vara fullt integrerade i Schengenområdet, medlemsstater som inte deltar i unionens gemensamma viseringspolitik och associerade länder

Endast Bulgarien, Kroatien, Cypern och Rumänien genomför inte ännu Schengenregelverket fullt ut. De kommer att fortsätta att utfärda nationella viseringar med en giltighet som inskränker sig till deras nationella territorium. När dessa medlemsstater har genomfört Schengenregelverket fullt ut kommer de att tillämpa avtalet.

Nationell rätt fortsätter att vara tillämplig på alla frågor som inte omfattas av avtalet fram till den dag då Schengenregelverket har genomförts fullt ut i dessa medlemsstater. Från och med den dagen ska Schengenbestämmelserna och/eller nationell rätt tillämpas på frågor som inte omfattas av avtalet.

Bulgarien, Kroatien, Cypern och Rumänien har rätt att erkänna uppehållstillstånd, D-viseringar och viseringar för kortare vistelser som utfärdats av Schengenmedlemsstater och associerade länder för kortare vistelser på deras territorium (6).

6

I enlighet med artikel 21 i konventionen om tillämpning av Schengenavtalet av den 14 juni 1985 mellan regeringarna i Beneluxstaterna, Förbundsrepubliken Tyskland och Franska republiken om gradvis avskaffande av kontroller vid de gemensamma gränserna (7) måste alla Schengenmedlemsstater erkänna viseringar för längre vistelser och uppehållstillstånd som de andra Schengenmedlemsstaterna har utfärdat såsom giltiga för kortare vistelser på deras territorium. Schengenmedlemsstaterna godtar associerade länders uppehållstillstånd, D-viseringar och viseringar för kortare vistelser för inresa och kortare vistelser, och omvänt.

7

Avtalet är inte tillämpligt på Danmark, Irland eller Förenade kungariket, men innehåller gemensamma förklaringar om att det är önskvärt att dessa medlemsstater ingår bilaterala avtal med Georgien om förenklade viseringsförfaranden.

Även om Island, Liechtenstein, Norge och Schweiz är associerade till Schengen är avtalet inte tillämpligt på dem.

1.6   Avtalet och bilaterala avtal

I artikel 13 i avtalet fastställs följande:

”Detta avtal ska från och med sitt ikraftträdande ha företräde framför bestämmelserna i alla bilaterala eller multilaterala avtal eller arrangemang som ingåtts mellan enskilda medlemsstater och Georgien, i den mån bestämmelserna i de sistnämnda avtalen eller arrangemangen omfattar frågor som tas upp i detta avtal.”

Den dag då avtalet trädde i kraft upphörde bestämmelserna i gällande bilaterala avtal mellan medlemsstaterna och Georgien om frågor som omfattas av avtalet att gälla. I enlighet med unionsrätten måste medlemsstaterna vidta nödvändiga åtgärder för att undanröja oförenligheter mellan sina bilaterala avtal och avtalet.

Om en medlemsstat har ingått ett bilateralt avtal eller arrangemang med Georgien om frågor som inte omfattas av avtalet, till exempel undantag från viseringskravet för innehavare av tjänstepass, ska undantaget fortsätta att gälla även efter avtalets ikraftträdande.

Följande medlemsstater har bilaterala avtal med Georgien om undantag från viseringskravet för innehavare av tjänstepass: Bulgarien, Cypern, Lettland, Ungern, Rumänien och Slovakien.

Det undantag från viseringskravet för innehavare av tjänstepass som beviljats av en medlemsstat gäller endast för resor på denna medlemsstats territorium och inte resor till andra Schengenmedlemsstater.

1.7   Gemensam förklaring rörande harmoniseringen av information om förfaranden för utfärdande av visering för kortare vistelser och handlingar som måste bifogas ansökan om sådan visering

En gemensam förklaring har fogats till avtalet rörande parternas åtagande att tillhandahålla sammanhängande och enhetlig information till georgiska medborgare om tillträde till medlemsstaternas beskickningar och konsulat, och om förfarandena och villkoren för viseringsansökningar och giltigheten hos de viseringar som utfärdas. Europeiska unionens delegation i Georgien tillhandahåller denna information på sin webbplats: http://www.eeas.europa.eu/delegations/georgia/travel_eu/visa/index_en.htm.

Artikel 47 i viseringskodexen fastställer att medlemsstaternas centrala myndigheter och konsulat ska förse allmänheten med all relevant information som rör viseringsansökningar.

Medlemsstaternas beskickningar och konsulat uppmanas att ge den informationen omfattande spridning (på konsulatens informationstavlor, i broschyrer, på webbplatser osv.) och att även sprida tydlig information om villkoren för utfärdande av viseringar, medlemsstaternas representation i Georgien och deras förteckning över vilka styrkande handlingar som krävs.

1.8   Information som tillhandahålls av de georgiska myndigheterna om avtalet

I syfte att på ett korrekt sätt informera de georgiska medborgarna om fördelarna med avtalet och vid vilka av medlemsstaternas beskickningar och konsulat viseringsansökningar kan lämnas in har Georgiens utrikesministerium skapat en särskild länk genom vilken denna information finns tillgänglig. Adressen till webbplatsen:

http://mfa.gov.ge/index.php?lang_id=GEO&sec_id=95&info_id=13448

II.   SÄRSKILDA BESTÄMMELSER

2.1   Regler som gäller för alla viseringssökande

Det bör noteras att de förenklade förfaranden som anges nedan avseende handläggningsavgiften, handläggningstiden för viseringsansökningar och förlängning av visering vid exceptionella omständigheter tillämpas på alla viseringssökande, inbegripet turister.

2.1.1   Handläggningsavgift

I första stycket i artikel 6.1 i avtalet fastställs följande:

”1.   Avgiften för handläggning av georgiska medborgares viseringsansökningar ska uppgå till 35 EUR.”

I enlighet med artikel 6.1 i avtalet är avgiften för handläggning av en viseringsansökan 35 EUR. Denna avgift gäller alla georgiska sökande (även turister) som ansöker om visering för kortare vistelse, oavsett antalet inresor.

I artikel 6.2 i avtalet fastställs följande:

”2.   Om en medlemsstat samarbetar med en extern tjänsteleverantör kan en avgift för tilläggstjänster tillkomma. Handläggningsavgiften ska stå i proportion till de kostnader som den externe tjänsteleverantören ådrar sig vid utförandet av sina tjänster och ska inte vara högre än 30 EUR. Den eller de berörda medlemsstaterna ska bibehålla möjligheten för samtliga sökande att lämna in ansökningarna direkt vid medlemsstatens/medlemsstaternas konsulat.”

I artikel 43 i viseringskodexen ges mer detaljerad information om samarbete med externa tjänsteleverantörer och deras uppgifter.

I artikel 6.3 i avtalet fastställs följande:

”3.   Några avgifter för handläggning av viseringsansökan uttas inte för följande kategorier av personer:

| a) | Pensionstagare.” (Obs! För att bli befriade från viseringsavgiften måste viseringssökande i denna kategori styrka att de är pensionstagare. De är inte berättigade till befrielse om syftet med resan är avlönad verksamhet.) |
| --- | --- |

a)

Pensionstagare.” (Obs! För att bli befriade från viseringsavgiften måste viseringssökande i denna kategori styrka att de är pensionstagare. De är inte berättigade till befrielse om syftet med resan är avlönad verksamhet.)

| ”b) | Barn under 12 år.” (Obs! För att bli befriade från viseringsavgiften måste viseringssökande i denna kategori styrka sin ålder.) |
| --- | --- |

”b)

Barn under 12 år.” (Obs! För att bli befriade från viseringsavgiften måste viseringssökande i denna kategori styrka sin ålder.)

| ”c) | Ledamöter i nationella och regionala regeringar, författningsdomstolar och högsta domstolar, om de inte är undantagna från viseringskravet genom detta avtal.” (Obs! För att bli befriade från viseringsavgiften måste viseringssökande i denna kategori uppvisa intyg från de georgiska myndigheterna som styrker deras ställning.) |
| --- | --- |

”c)

Ledamöter i nationella och regionala regeringar, författningsdomstolar och högsta domstolar, om de inte är undantagna från viseringskravet genom detta avtal.” (Obs! För att bli befriade från viseringsavgiften måste viseringssökande i denna kategori uppvisa intyg från de georgiska myndigheterna som styrker deras ställning.)

| ”d) | Funktionshindrade och nödvändiga medföljande personer.” (Obs! För att bli befriade från viseringsavgiften måste intyg på att båda viseringssökandena ingår i denna kategori uppvisas.).
  För att bli befriade från handläggningsavgiften måste viseringssökande i denna kategori uppvisa ett georgiskt intyg på funktionsnedsättning (av första eller andra graden), som utfärdas av det georgiska ministeriet för hälsovård, arbetsmarknad och socialpolitik, eller ett intyg som utfärdats av offentliga eller privata sjukhus eller kliniker. I sådana fall där den sökandes funktionsnedsättning är uppenbar (t.ex. personen är blind eller saknar ett ben) räcker en visuell bekräftelse på konsulatet som utfärdar viseringen. I princip krävs inga ytterligare handlingar för medföljande personer.
  I berättigade fall kan viseringsansökan lämnas in av en representant eller förmyndaren för den personen med funktionsnedsättning. |
| --- | --- |

”d)

Funktionshindrade och nödvändiga medföljande personer.” (Obs! För att bli befriade från viseringsavgiften måste intyg på att båda viseringssökandena ingår i denna kategori uppvisas.).

För att bli befriade från handläggningsavgiften måste viseringssökande i denna kategori uppvisa ett georgiskt intyg på funktionsnedsättning (av första eller andra graden), som utfärdas av det georgiska ministeriet för hälsovård, arbetsmarknad och socialpolitik, eller ett intyg som utfärdats av offentliga eller privata sjukhus eller kliniker. I sådana fall där den sökandes funktionsnedsättning är uppenbar (t.ex. personen är blind eller saknar ett ben) räcker en visuell bekräftelse på konsulatet som utfärdar viseringen. I princip krävs inga ytterligare handlingar för medföljande personer.

I berättigade fall kan viseringsansökan lämnas in av en representant eller förmyndaren för den personen med funktionsnedsättning.

| ”e) | Nära anhöriga – makar, barn (även adopterade), föräldrar (även förmyndare), far- och morföräldrar samt barnbarn – vilka besöker georgiska medborgare som är lagligen bosatta inom medlemsstaternas territorium.”
  I artikel 6.3 e i avtalet regleras situationen för georgiska nära anhöriga som reser till medlemsstaterna för att besöka georgiska medborgare som är lagligen bosatta i medlemsstaterna. |
| --- | --- |

”e)

Nära anhöriga – makar, barn (även adopterade), föräldrar (även förmyndare), far- och morföräldrar samt barnbarn – vilka besöker georgiska medborgare som är lagligen bosatta inom medlemsstaternas territorium.”

I artikel 6.3 e i avtalet regleras situationen för georgiska nära anhöriga som reser till medlemsstaterna för att besöka georgiska medborgare som är lagligen bosatta i medlemsstaterna.

| ”f) | Medlemmar i officiella delegationer som, efter en officiell inbjudan ställd till Georgien ska delta i möten, samråd, förhandlingar eller utbytesprogram, eller i evenemang som anordnas på medlemsstaternas territorium av mellanstatliga organisationer. |
| --- | --- |

”f)

Medlemmar i officiella delegationer som, efter en officiell inbjudan ställd till Georgien ska delta i möten, samråd, förhandlingar eller utbytesprogram, eller i evenemang som anordnas på medlemsstaternas territorium av mellanstatliga organisationer.

| g) | Elever, studerande, forskarstuderande och åtföljande lärare som företar resor i studie- eller utbildningssyfte, även inom ramen för utbytesprogram och annan skolrelaterad verksamhet. |
| --- | --- |

g)

Elever, studerande, forskarstuderande och åtföljande lärare som företar resor i studie- eller utbildningssyfte, även inom ramen för utbytesprogram och annan skolrelaterad verksamhet.

| h) | Journalister och ackrediterade personer som är medföljande å yrkets vägnar.” (Obs! För att bli befriade från handläggningsavgiften måste viseringssökande i denna kategori styrka att de är medlemmar av en yrkesorganisation för journalister eller media.) |
| --- | --- |

h)

Journalister och ackrediterade personer som är medföljande å yrkets vägnar.” (Obs! För att bli befriade från handläggningsavgiften måste viseringssökande i denna kategori styrka att de är medlemmar av en yrkesorganisation för journalister eller media.)

| ”i) | Deltagare i internationella idrottsevenemang och medföljande personal.” (Obs! Supportrar ska inte anses som medföljande personal.) |
| --- | --- |

”i)

Deltagare i internationella idrottsevenemang och medföljande personal.” (Obs! Supportrar ska inte anses som medföljande personal.)

| ”j) | Företrädare för organisationer i det civila samhället som reser i syfte att delta i utbildning, seminarier eller konferenser, även inom ramen för utbytesprogram. |
| --- | --- |

”j)

Företrädare för organisationer i det civila samhället som reser i syfte att delta i utbildning, seminarier eller konferenser, även inom ramen för utbytesprogram.

| k) | Personer som deltar i vetenskapliga, kulturella och konstnärliga verksamheter, inklusive utbytesprogram som anordnas av universitet och andra. |
| --- | --- |

k)

Personer som deltar i vetenskapliga, kulturella och konstnärliga verksamheter, inklusive utbytesprogram som anordnas av universitet och andra.

| l) | Personer som uppvisat dokument som styrker att de måste företa sin resa av humanitära skäl, vilket inbegriper brådskande medicinsk behandling, och en medföljande person, eller för att närvara vid en nära anhörigs begravning eller för att besöka en nära anhörig som är allvarligt sjuk.” |
| --- | --- |

l)

Personer som uppvisat dokument som styrker att de måste företa sin resa av humanitära skäl, vilket inbegriper brådskande medicinsk behandling, och en medföljande person, eller för att närvara vid en nära anhörigs begravning eller för att besöka en nära anhörig som är allvarligt sjuk.”

För personer i ovannämnda kategorier tas ingen avgift ut. Avgiften tas heller inte ut för de kategorier som anges i artikel 16.4 i viseringskodexen.

I artikel 16.6 i viseringskodexen fastställs att det ”är tillåtet att i enskilda fall avstå från att ta ut viseringsavgiften eller sänka den om en sådan åtgärd syftar till att främja kultur- eller idrottsintressen, utrikespolitiska, utvecklingspolitiska och andra väsentliga allmänintressen eller av humanitära skäl.”

I artikel 16.7 i viseringskodexen fastställs att viseringsavgiften ska tas ut i euro, i den nationella valutan i tredjelandet eller i den valuta som vanligen används i det tredjeland där ansökan lämnas in, och den är inte återbetalningsbar utom i de fall där ansökan inte anses möjlig att ta upp till prövning eller när konsulatet inte är behörigt.

När viseringsavgiften tas ut i en annan valuta än euro ska det belopp som tas ut i den valutan fastställas och regelbundet ses över enligt den referensväxelkurs för euron som fastställs av Europeiska centralbanken. Det belopp som tas ut får rundas av uppåt och konsulaten ska i enlighet med lokalt Schengensamarbete säkerställa till att de tar ut liknande avgifter.

För att undvika avvikelser som skulle kunna leda till viseringsshopping bör medlemsstaternas beskickningar och konsulat i Georgien säkerställa att handläggningsavgifterna är likartade för alla georgiska viseringssökande när beloppet tas ut i utländsk valuta.

Georgiska viseringssökande ska erhålla ett kvitto på att avgiften är betald, i enlighet med artikel 16.8 i viseringskodexen.

2.1.2   Handläggningstiden för viseringsansökningar

I artikel 7 i avtalet fastställs följande:

”1.   Medlemsstaternas beskickningar och konsulat ska fatta ett beslut med anledning av en ansökan om utfärdande av visering inom tio kalenderdagar från dagen för mottagandet av ansökan och de dokument som krävs för utfärdande av viseringen.

2.   Tidsfristen för att fatta ett beslut med anledning av en viseringsansökan får förlängas upp till 30 kalenderdagar i enskilda fall, särskilt när det krävs ytterligare prövning av ansökan.

3.   Tidsfristen för att fatta beslut om en viseringsansökan får i brådskande fall förkortas till två arbetsdagar eller ännu kortare tid.”

Beslut om viseringsansökningar ska i princip fattas inom tio kalenderdagar från det att en viseringsansökan som kan prövas lämnas in.

Denna period får förlängas till högst 30 kalenderdagar om ytterligare prövning krävs, till exempel för samråd med centrala myndigheter.

För alla dessa tidsfrister gäller att de börjar löpa först när viseringsansökan är fullständig, dvs. från och med den dag då viseringsansökan och de styrkande handlingarna har mottagits.

För de av medlemsstaternas beskickningar och konsulat som har ett system för tidsbeställning ska den tid det tar att få en besökstid inte räknas med i handläggningstiden. De allmänna regler som fastställs i artikel 9 i viseringskodexen gäller både för denna och för andra praktiska aspekter vid inlämnande av en viseringsansökan. Särskilt kan nämnas att i fall där ett besök krävs för att lämna in en viseringsansökan ska detta i regel äga rum inom två veckor från den dag då besöket begärdes.

Då besöket bokas ska eventuell brådska som den sökande hänvisar till beaktas. Beslutet om att förkorta tidsfristen för ett beslut om en viseringsansökan i enlighet med artikel 7.3 i avtalet fattas av den konsulära tjänstemannen.

I enlighet med handledningen för handläggning av viseringsansökningar och ändring av utfärdade viseringar (del 2 punkt 3.2.2) bör kapaciteten att handlägga viseringsansökningar vid medlemsstaternas konsulat i Georgien anpassas så att den tvåveckorsfrist för ett besök som fastställs i viseringskodexen kan hållas, även under högsäsong.

I motiverade brådskande fall (där viseringen inte kunde ha sökts tidigare av skäl som den viseringssökande inte kunde ha förutsett) ska den sökande antingen meddelas tid för besök (i enlighet med artikel 9.3 i viseringskodexen) omedelbart eller tillåtas lämna in ansökan utan avtalat besök.

Ett konsulat kan dessutom besluta att införa påskyndade förfaranden för inlämning av viseringsansökningar för att ta emot vissa kategorier av viseringssökande.

2.1.3   Förlängning av visering vid exceptionella omständigheter

I artikel 9 i avtalet fastställs följande:

”Giltighetstiden och/eller vistelsetiden för en visering som utfärdats till en georgisk medborgare ska förlängas om en medlemsstats centrala myndigheter anser att viseringsinnehavaren har styrkt att det föreligger force majeure eller humanitära skäl som hindrar honom från att lämna medlemsstaternas territorium före utgången av den giltighetstid eller vistelsetid som viseringen medger. En sådan förlängning ska göras kostnadsfritt.”

När det gäller möjligheten att förlänga giltighetstiden för viseringen av motiverade personliga skäl där innehavaren av viseringen inte har möjlighet att lämna medlemsstatens territorium senast det datum som anges på viseringsmärket ska bestämmelserna i artikel 33 i viseringskodexen fortsätta att gälla så länge de är förenliga med avtalet. Enligt avtalet förlängs viseringen emellertid kostnadsfritt om det föreligger force majeure eller humanitära skäl.

2.2   Regler som gäller för vissa kategorier av viseringssökande

2.2.1   Handlingar som styrker syftet med resan

För de kategorier av personer som förtecknas i artikel 4.1 i avtalet ska endast de angivna handlingarna begäras för att styrka syftet med resan. Såsom anges i artikel 4.3 i avtalet ska ingen annan motivering, inbjudan eller validering beträffande resans syfte krävas. Detta innebär dock inte en befrielse från det allmänna kravet på ett personligt besök för inlämnande av viseringsansökan och handlingar som styrker tillräckliga medel för uppehället, vilket kvarstår oförändrat.

Om tvivel i enskilda fall kvarstår beträffande huruvida den handling som styrker syftet med resan är äkta kan den viseringssökande kallas till en ytterligare djupgående intervju på ambassaden eller konsulatet där sökanden kan utfrågas om det faktiska syftet med resan eller sökandens avsikt att återvända (i enlighet med artikel 21.8 i viseringskodexen). I sådana enskilda fall kan kompletterande handlingar ges in av den viseringssökande eller undantagsvis begäras av den konsulära tjänstemannen. Gemensamma kommittén kommer att noga övervaka denna fråga.

För de kategorier av personer som inte nämns i artikel 4.1 i avtalet (till exempel turister) ska de allmänna reglerna om handlingar som styrker syftet med resan fortsätta att gälla. Samma sak gäller för handlingar som rör föräldrars samtycke till resor för barn under 18 år.

Schengenreglerna och nationell rätt ska tillämpas på frågor som inte omfattas av avtalet, såsom godkännande av resehandlingar och garantier för återvändande och tillräckliga medel för uppehälle.

I princip ska originalet av den inbjudan, det intyg, det dokument eller den skrivelse som krävs enligt artikel 4.1 i avtalet lämnas in tillsammans med viseringsansökan. Konsulatet kan dock inleda prövningen av en viseringsansökan på grundval av fax eller kopior av inbjudan, intyget, dokumentet eller skrivelsen. Konsulatet kan emellertid begära originalet om det är en första viseringsansökan och ska begära det i enskilda fall om det råder tvivel.

I artikel 4.1 i avtalet fastställs följande:

”1.   För följande kategorier av georgiska medborgare ska följande dokument vara tillräckliga för att motivera syftet med resan till den andra partens territorium:

| a) | För nära anhöriga – makar, barn (även adopterade), föräldrar (även förmyndare), far- och morföräldrar samt barnbarn – vilka besöker georgiska medborgare som är lagligen bosatta inom medlemsstaternas territorium:






  — | En skriftlig inbjudan från värdpersonen.” |
| --- | --- | --- |

a)

För nära anhöriga – makar, barn (även adopterade), föräldrar (även förmyndare), far- och morföräldrar samt barnbarn – vilka besöker georgiska medborgare som är lagligen bosatta inom medlemsstaternas territorium:

—

En skriftlig inbjudan från värdpersonen.”

I artikel 4.1 a i avtalet regleras situationen för georgiska nära anhöriga som reser till medlemsstaterna för att besöka georgiska medborgare som är lagligen bosatta på medlemsstaternas territorium. Denna förenkling gäller inte unionsmedborgare som bor i unionen och bjuder in georgiska släktingar.

Att den inbjudande personens underskrift är äkta måste styrkas av den behöriga myndigheten i enlighet med den nationella lagstiftningen i bosättningslandet.

Det är också nödvändigt att styrka att den inbjudande personen är lagligen bosatt i landet och familjebandet, till exempel genom att tillsammans med den skriftliga inbjudan från värden inlämna kopior av dokument som förklarar personens status, såsom en kopia av uppehållstillståndet, och ett dokument som bekräftar familjebandet.

Den bestämmelsen gäller också för anhöriga till personal vid beskickningar och konsulat som reser för att besöka sin familj i upp till 90 dagar på medlemsstaternas territorium, med undantag för kravet att styrka bosättningens laglighet och familjebandet.

| ”b) | För medlemmar i officiella delegationer som, efter en offentlig inbjudan ställd till Georgien, ska delta i möten, samråd, förhandlingar eller utbytesprogram, eller i evenemang som anordnas av mellanstatliga organisationer inom medlemsstaternas territorium:






  — | En skrivelse avfattad av en georgisk myndighet som bekräftar att den sökande är medlem av en georgisk delegation och reser till medlemsstaternas territorium för att delta i ovannämnda evenemang, tillsammans med en kopia av den officiella inbjudan.” |
| --- | --- | --- |

”b)

För medlemmar i officiella delegationer som, efter en offentlig inbjudan ställd till Georgien, ska delta i möten, samråd, förhandlingar eller utbytesprogram, eller i evenemang som anordnas av mellanstatliga organisationer inom medlemsstaternas territorium:

—

En skrivelse avfattad av en georgisk myndighet som bekräftar att den sökande är medlem av en georgisk delegation och reser till medlemsstaternas territorium för att delta i ovannämnda evenemang, tillsammans med en kopia av den officiella inbjudan.”

Den viseringssökandes namn måste anges i den skrivelse utfärdad av den behöriga myndigheten som bekräftar att personen ingår i delegationen och reser till den andra partens territorium för att delta i det officiella mötet. Den viseringssökandes namn måste inte nödvändigtvis anges i den officiella inbjudan att delta i mötet, även om detta kan vara nödvändigt om den officiella inbjudan riktar sig till en viss person.

Denna bestämmelse ska tillämpas på alla medlemmar i officiella delegationer oavsett vilken typ av pass (tjänstepass eller vanliga pass) som de innehar.

| ”c) | För elever, studerande, forskarstuderande och medföljande lärare som reser i studie- eller utbildningssyfte, även inom ramen för utbytesprogram och annan skolrelaterad verksamhet:






  — | En skriftlig inbjudan eller ett intyg om inskrivning från det universitet eller den högskola eller skola som agerar som värd, eller studentkort eller intyg för de kurser som ska bevistas.” |
| --- | --- | --- |

”c)

För elever, studerande, forskarstuderande och medföljande lärare som reser i studie- eller utbildningssyfte, även inom ramen för utbytesprogram och annan skolrelaterad verksamhet:

—

En skriftlig inbjudan eller ett intyg om inskrivning från det universitet eller den högskola eller skola som agerar som värd, eller studentkort eller intyg för de kurser som ska bevistas.”

Studentkort godtas som styrkande handling för syftet med resan enbart om det har utfärdats av det universitet, den högskola eller den skola som agerar värd och där studierna eller utbildningen ska äga rum.

| ”d) | För personer som reser av medicinska skäl och för nödvändiga medföljande personer:






  — | Ett officiellt dokument från den medicinska inrättningen som bekräftar att det finns ett behov av läkarvård vid den inrättningen och av medföljande personer samt bevis för tillräckliga ekonomiska medel att betala läkarvården.” |
| --- | --- | --- |

”d)

För personer som reser av medicinska skäl och för nödvändiga medföljande personer:

—

Ett officiellt dokument från den medicinska inrättningen som bekräftar att det finns ett behov av läkarvård vid den inrättningen och av medföljande personer samt bevis för tillräckliga ekonomiska medel att betala läkarvården.”

Det dokument från den medicinska inrättningen som bekräftar de tre kriterierna (behovet av läkarvård vid den inrättningen, behovet av medföljande personer och bevis för tillräckliga ekonomiska medel att betala läkarvården) måste lämnas in.

| ”e) | För journalister och ackrediterade personer som medföljer dessa å yrkets vägnar:






  — | Ett intyg eller annat dokument som utfärdats av en yrkesorganisation som styrker att den berörda personen är en kvalificerad journalist eller medföljande person och ett dokument utfärdat av dennes arbetsgivare som anger att syftet med resan är att utföra journalistiskt arbete eller assistera i sådant arbete.” |
| --- | --- | --- |

”e)

För journalister och ackrediterade personer som medföljer dessa å yrkets vägnar:

—

Ett intyg eller annat dokument som utfärdats av en yrkesorganisation som styrker att den berörda personen är en kvalificerad journalist eller medföljande person och ett dokument utfärdat av dennes arbetsgivare som anger att syftet med resan är att utföra journalistiskt arbete eller assistera i sådant arbete.”

Denna kategori omfattar inte frilansande journalister och deras assistenter.

Det intyg eller dokument som styrker att den viseringssökande är en kvalificerad journalist eller en ackrediterad person som medföljer dessa å yrkets vägnar, samt det originaldokument utfärdat av dennes arbetsgivare som anger att syftet med resan är att utföra journalistiskt arbete eller assistera i sådant arbete måste uppvisas.

För närvarande existerar inga branschorganisationer, centrum, institutioner, fackföreningar eller andra liknande organisationer för yrkesverksamma inom mediesektorn i Georgien vilka skulle representera en grupp journalisters eller ackrediterade medföljande personers intressen och utfärda intyg som styrker att personen är en kvalificerad journalist eller en ackrediterad person som medföljer dessa inom ramen för sin yrkesutövning inom ett visst område. Till dess att sådana organisationer bildas får konsulaten godta ett intyg från arbetsgivaren och pressackreditering till en av medlemsstaternas organisationer.

| ”f) | För deltagare i internationella idrottsevenemang och medföljande personer:






  — | En skriftlig inbjudan från värdorganisationen, behöriga myndigheter, nationella idrottsförbund eller nationella olympiska kommittéer i medlemsstaterna.” |
| --- | --- | --- |

”f)

För deltagare i internationella idrottsevenemang och medföljande personer:

—

En skriftlig inbjudan från värdorganisationen, behöriga myndigheter, nationella idrottsförbund eller nationella olympiska kommittéer i medlemsstaterna.”

Förteckningen över medföljande personer vid internationella idrottsevenemang kommer att vara begränsad till dem som följer med idrottaren inom ramen för deras yrkesutövning: tränare, massörer, managers, medicinsk personal och chefer för idrottsföreningar. Supportrar ska alltså inte anses som medföljande personer.

| ”g) | För affärsfolk och företrädare för näringslivsorganisationer:






  — | En skriftlig inbjudan från en som värd agerande juridisk person eller ett företag, eller ett kontor eller en filial till dessa, statliga eller lokala myndigheter i medlemsstaterna eller en kommitté som anordnar handels- och industriutställningar, konferenser och symposier vilka hålls inom medlemsstaternas territorier, godkänd av Georgiens statliga registreringsmyndighet.” |
| --- | --- | --- |

”g)

För affärsfolk och företrädare för näringslivsorganisationer:

—

En skriftlig inbjudan från en som värd agerande juridisk person eller ett företag, eller ett kontor eller en filial till dessa, statliga eller lokala myndigheter i medlemsstaterna eller en kommitté som anordnar handels- och industriutställningar, konferenser och symposier vilka hålls inom medlemsstaternas territorier, godkänd av Georgiens statliga registreringsmyndighet.”

Den nationella registreringsmyndigheten ska utfärda ett dokument som bekräftar att näringslivsorganisationen existerar.

| ”h) | För fria yrkesutövare som deltar i internationella utställningar, konferenser, symposier, seminarier eller andra liknande evenemang som anordnas inom medlemsstaternas territorium:






  — | En skriftlig inbjudan från värdorganisationen som bekräftar att personen i fråga deltar i evenemanget. |
| --- | --- | --- |

”h)

För fria yrkesutövare som deltar i internationella utställningar, konferenser, symposier, seminarier eller andra liknande evenemang som anordnas inom medlemsstaternas territorium:

—

En skriftlig inbjudan från värdorganisationen som bekräftar att personen i fråga deltar i evenemanget.

| i) | För företrädare för organisationer i det civila samhället som reser i syfte att delta i utbildning, seminarier eller konferenser, även inom ramen för utbytesprogram:






  — | En skriftlig inbjudan från värdorganisationen, en bekräftelse på att personen företräder organisationen i det civila samhället samt ett intyg på inrättandet av organisationen i fråga från relevant register, som utfärdats av en statlig myndighet i enlighet med nationell lagstiftning.” |
| --- | --- | --- |

i)

För företrädare för organisationer i det civila samhället som reser i syfte att delta i utbildning, seminarier eller konferenser, även inom ramen för utbytesprogram:

—

En skriftlig inbjudan från värdorganisationen, en bekräftelse på att personen företräder organisationen i det civila samhället samt ett intyg på inrättandet av organisationen i fråga från relevant register, som utfärdats av en statlig myndighet i enlighet med nationell lagstiftning.”

Ett dokument från organisationen i det civila samhället som bekräftar att den viseringssökande företräder organisationen måste uppvisas.

Den georgiska statliga myndighet som är behörig att utfärda intyget på inrättandet av en organisation i det civila samhället är Georgiens nationella registreringsmyndighet (National Agency of Public Registry).

Det register i vilket intygen på inrättandet av en organisation i det civila samhället registreras är det som förs av Georgiens nationella registreringsmyndighet. Justitieministeriet och Georgiens nationella registreringsmyndighet arbetar tillsammans med lokala myndigheter för att utveckla en elektronisk databas över icke-statliga organisationer, vilken i sin färdiga form kommer att göras tillgänglig via justitieministeriets webbplats https://enreg.reestri.gov.ge/main.php.

Den omständigheten att en person är medlem i en organisation i det civila samhället medför inte i sig att personen omfattas av avtalet.

| ”j) | För personer som deltar i vetenskapliga, kulturella och konstnärliga verksamheter, inklusive utbytesprogram som anordnas av universitet och andra:






  — | En skriftlig inbjudan från värdorganisationen att delta i dessa verksamheter. |
| --- | --- | --- |

”j)

För personer som deltar i vetenskapliga, kulturella och konstnärliga verksamheter, inklusive utbytesprogram som anordnas av universitet och andra:

—

En skriftlig inbjudan från värdorganisationen att delta i dessa verksamheter.

| k) | För chaufförer som utför internationella gods- och passagerartransporter till medlemsstaternas territorier i fordon registrerade i Georgien:






  — | En skriftlig inbjudan från den nationella sammanslutning av transportföretag i Georgien som ansvarar för internationell vägtransport med angivande av resornas syfte, längd och frekvens.” |
| --- | --- | --- |

k)

För chaufförer som utför internationella gods- och passagerartransporter till medlemsstaternas territorier i fordon registrerade i Georgien:

—

En skriftlig inbjudan från den nationella sammanslutning av transportföretag i Georgien som ansvarar för internationell vägtransport med angivande av resornas syfte, längd och frekvens.”

För närvarande finns det två nationella sammanslutningar av transportföretag i Georgien som är behöriga att utfärda en skriftlig inbjudan till yrkeschaufförer: Georgian International Road Carriers Association (GIRCA) och Georgian Association of Carriers of Passengers by Road (GACPR). Transportföretag som inte är medlemmar i dessa sammanslutningar kan uppvisa en inbjudan som utfärdats av byrån för marktransport (Land Transport Agency) vid det georgiska ministeriet för finans och hållbar utveckling (Ministry of Economy and Sustainable Development). När det gäller välkända transportföretag får konsulaten godta en skriftlig inbjudan från det georgiska transportföretag som anlitar chauffören. Av inbjudan måste resornas syfte, längd och frekvens framgå.

| ”l) | För deltagare i officiella utbytesprogram som anordnas av vänorter:






  — | En skriftlig inbjudan från förvaltningschefen eller borgmästaren i dessa.” |
| --- | --- | --- |

”l)

För deltagare i officiella utbytesprogram som anordnas av vänorter:

—

En skriftlig inbjudan från förvaltningschefen eller borgmästaren i dessa.”

Den förvaltningschef eller borgmästare på orten som är behörig att utfärda skriftlig inbjudan är förvaltningschefen eller borgmästaren på den värdort där vänortsverksamheten kommer att äga rum. Denna kategori omfattar endast officiell vänortsverksamhet.

| ”m) | För besök på militära och civila begravningsplatser:






  — | Ett officiellt dokument som bekräftar att graven finns och underhålls samt den sökandes släktband eller annat förhållande till den gravsatte.” |
| --- | --- | --- |

”m)

För besök på militära och civila begravningsplatser:

—

Ett officiellt dokument som bekräftar att graven finns och underhålls samt den sökandes släktband eller annat förhållande till den gravsatte.”

I avtalet anges inte om ovannämnda officiella dokument ska utfärdas av myndigheterna i det land där graven finns eller det land där den person som vill besöka graven är bosatt. Det bör godtas att de behöriga myndigheterna i båda dessa länder får utfärda sådana officiella dokument.

Det ovannämnda officiella dokument som bekräftar att graven finns och underhålls samt att den viseringssökandes har släktband eller ett annat förhållande till den gravsatte måste uppvisas.

Avtalet skapar inte några nya ansvarsregler för de fysiska eller juridiska personer som utfärdar de skriftliga inbjudningarna. Unionsrätt och/eller nationell rätt är tillämplig vid felaktigt utfärdande av sådana inbjudningar.

2.2.2   Utfärdande av visering för flera inresor

I de fall där den viseringssökande måste resa till medlemsstaternas territorium ofta kan visering för kortare vistelse utfärdas för flera inresor, förutsatt att den sammanlagda längden av dessa besök inte överstiger 90 dagar per 180-dagarsperiod.

I artikel 5 i avtalet fastställs följande:

”1.   Medlemsstaternas beskickningar och konsulat ska utfärda viseringar för flera inresor med en giltighetstid på upp till fem år för följande kategorier av personer:

| a) | Makar och barn (även adopterade), som är under 21 år eller som är underhållsberättigade, vilka besöker georgiska medborgare som är lagligen bosatta inom medlemsstaternas territorium, med en giltighetstid som inskränker sig till giltighetstiden för dessa medborgares uppehållstillstånd. |
| --- | --- |

a)

Makar och barn (även adopterade), som är under 21 år eller som är underhållsberättigade, vilka besöker georgiska medborgare som är lagligen bosatta inom medlemsstaternas territorium, med en giltighetstid som inskränker sig till giltighetstiden för dessa medborgares uppehållstillstånd.

| b) | Ledamöter i nationella och regionala regeringar, konstitutionsdomstolar och högsta domstolar, om dessa inte är undantagna från viseringsplikt genom detta avtal, när de utövar sina ämbeten, med en giltighetstid som inskränker sig till deras ämbetsperiod om denna är kortare än fem år. |
| --- | --- |

b)

Ledamöter i nationella och regionala regeringar, konstitutionsdomstolar och högsta domstolar, om dessa inte är undantagna från viseringsplikt genom detta avtal, när de utövar sina ämbeten, med en giltighetstid som inskränker sig till deras ämbetsperiod om denna är kortare än fem år.

| c) | Medlemmar i officiella delegationer som, efter en officiell inbjudan ställd till Georgien ska delta i möten, samråd, förhandlingar eller utbytesprogram, eller i evenemang som anordnas på medlemsstaternas territorium av mellanstatliga organisationer.” |
| --- | --- |

c)

Medlemmar i officiella delegationer som, efter en officiell inbjudan ställd till Georgien ska delta i möten, samråd, förhandlingar eller utbytesprogram, eller i evenemang som anordnas på medlemsstaternas territorium av mellanstatliga organisationer.”

Med hänsyn till dessa personkategoriers yrkesmässiga ställning eller familjeband till en georgisk medborgare som är lagligen bosatt inom medlemsstaternas territorium är det motiverat att bevilja dem visering för flera inresor med en giltighetstid på upp till fem år, eller som inskränker sig till ämbetsperioden eller till den period under vilken den georgiska medborgaren är lagligen bosatt på medlemsstatens territorium, om dessa perioder understiger fem år.

Personer som omfattas av artikel 5.1 a i avtalet måste kunna styrka att den inbjudande personen är lagligen bosatt.

När det gäller personer som omfattas av artikel 5.1 b i avtalet ska en bekräftelse lämnas avseende deras yrkesmässiga ställning och längden på deras ämbetsperiod.

Denna bestämmelse ska inte tillämpas på personer som omfattas av artikel 5.1 b i avtalet om de är undantagna från viseringskravet genom avtalet, dvs. om de innehar diplomatpass.

Personer som omfattas av artikel 5.1 c i avtalet måste uppvisa styrkande handlingar avseende deras permanenta ställning som medlem i den officiella delegationen och deras behov av att regelbundet delta i möten, samråd, förhandlingar eller utbytesprogram.

”2.   Medlemsstaternas beskickningar och konsulat ska utfärda viseringar för flera inresor med en giltighetstid på upp till ett år för följande kategorier av personer, förutsatt att dessa under det föregående året har erhållit minst en visering, som de har använt i enlighet med lagstiftningen om inresa till och vistelse inom den besökta medlemsstatens territorium och att det finns skäl för att ansöka om en visering för flera inresor:

| a) | Medlemmar i officiella delegationer som, efter en offentlig inbjudan ska delta i möten, samråd, förhandlingar eller utbytesprogram, eller i evenemang som anordnas av mellanstatliga organisationer inom medlemsstaternas territorium. |
| --- | --- |

a)

Medlemmar i officiella delegationer som, efter en offentlig inbjudan ska delta i möten, samråd, förhandlingar eller utbytesprogram, eller i evenemang som anordnas av mellanstatliga organisationer inom medlemsstaternas territorium.

| b) | För företrädare för organisationer i det civila samhället som regelbundet reser till medlemsstaterna i syfte att delta i utbildning, seminarier och konferenser, även inom ramen för utbytesprogram. |
| --- | --- |

b)

För företrädare för organisationer i det civila samhället som regelbundet reser till medlemsstaterna i syfte att delta i utbildning, seminarier och konferenser, även inom ramen för utbytesprogram.

| c) | Utövare av fria yrken som deltar i internationella utställningar, konferenser, symposier, seminarier eller andra liknande evenemang och som regelbundet reser till medlemsstaterna. |
| --- | --- |

c)

Utövare av fria yrken som deltar i internationella utställningar, konferenser, symposier, seminarier eller andra liknande evenemang och som regelbundet reser till medlemsstaterna.

| d) | Personer som deltar i vetenskapliga, kulturella eller konstnärliga verksamheter, inklusive utbytesprogram som anordnas av universitet och andra, och som regelbundet reser till medlemsstaterna. |
| --- | --- |

d)

Personer som deltar i vetenskapliga, kulturella eller konstnärliga verksamheter, inklusive utbytesprogram som anordnas av universitet och andra, och som regelbundet reser till medlemsstaterna.

| e) | Studerande och forskarstuderande som regelbundet reser i studie- eller utbildningssyfte, även inom ramen för utbytesprogram. |
| --- | --- |

e)

Studerande och forskarstuderande som regelbundet reser i studie- eller utbildningssyfte, även inom ramen för utbytesprogram.

| f) | Deltagare i officiella utbytesprogram som anordnas av vänorter. |
| --- | --- |

f)

Deltagare i officiella utbytesprogram som anordnas av vänorter.

| g) | Personer som reser av medicinska skäl och nödvändig medföljande personal. |
| --- | --- |

g)

Personer som reser av medicinska skäl och nödvändig medföljande personal.

| h) | Journalister och ackrediterade personer som medföljer dessa å yrkets vägnar. |
| --- | --- |

h)

Journalister och ackrediterade personer som medföljer dessa å yrkets vägnar.

| i) | Affärsfolk och företrädare för näringslivsorganisationer som regelbundet reser till medlemsstaterna. |
| --- | --- |

i)

Affärsfolk och företrädare för näringslivsorganisationer som regelbundet reser till medlemsstaterna.

| j) | Deltagare i internationella idrottsevenemang och personer som medföljer dessa å yrkets vägnar. |
| --- | --- |

j)

Deltagare i internationella idrottsevenemang och personer som medföljer dessa å yrkets vägnar.

| k) | Chaufförer som utför internationell gods- och passagerartransport till medlemsstaternas territorier i fordon registrerade i Georgien. |
| --- | --- |

k)

Chaufförer som utför internationell gods- och passagerartransport till medlemsstaternas territorier i fordon registrerade i Georgien.

3.   Medlemsstaternas beskickningar och konsulat ska utfärda viseringar för flera inresor med en giltighetstid på minst två år och högst fem år till de kategorier av personer som anges i punkt 2 i denna artikel, förutsatt att dessa under de senaste två åren har använt ettåriga viseringar för flera inresor i enlighet med lagstiftningen om inresa till och vistelse inom den besökta medlemsstatens territorium och att skälen för att ansöka om en visering för flera inresor fortfarande är giltiga.

4.   Den sammanlagda vistelsen på medlemsstaternas territorium för de personer som avses i punkterna 1–3 i denna artikel får inte överstiga 90 dagar per 180-dagarsperiod.”

I princip ska en visering för flera inresor med en giltighetstid på ett år utfärdas till viseringssökande i ovannämnda kategorier om den viseringssökande under föregående år (12 månader) har erhållit minst en visering och har använt den i enlighet med lagstiftningen om inresa och vistelse på territoriet/territorierna i den eller de besökta medlemsstaterna (personen har exempelvis inte stannat kvar efter viseringsperiodens utgång) och om det finns skäl att ansöka om visering för flera inresor. I de fall där det inte är motiverat att utfärda en visering med en giltighetstid på ett år, till exempel om utbytesprogrammet är kortare än ett år, eller om personen inte behöver resa under hela året, ska viseringens giltighetstid vara kortare än ett år, under förutsättning att de övriga villkoren för utfärdande av viseringen är uppfyllda.

Visering för flera inresor med en giltighetstid på mellan två och fem år ska utfärdas till viseringssökande i de kategorier som nämns i artikel 5.2 i avtalet, förutsatt att de under de senaste två åren (24 månader) har använt båda de ettåriga viseringarna för flera inresor i enlighet med lagstiftningen om inresa och vistelse på territoriet/territorierna i den eller de besökta medlemsstaterna och att skälen för att begära visering för flera inresor fortfarande är giltiga. Det ska noteras att en visering med en giltighetstid på mellan två och fem år endast ska utfärdas om den viseringssökande under de föregående två åren har beviljats två viseringar med en giltighetstid på minst ett år, och om dessa viseringar har använts i enlighet med lagstiftningen om inresa och vistelse på territoriet/territorierna i den eller de besökta medlemsstaterna. Medlemsstaternas beskickningar och konsulat ska, på grundval av en bedömning av varje viseringsansökan, besluta om giltighetstiden för dessa viseringar, dvs. mellan två och fem år.

Vad gäller definitionen av kriterierna i artikel 5.2 i avtalet: ”förutsatt att ... det finns skäl för att ansöka om en visering för flera inresor” och artikel 5.3 i avtalet: ”förutsatt att ... skälen för att ansöka om en visering för flera inresor fortfarande är giltiga”, ska kriterierna i viseringskodexen för utfärdande av viseringar för flera inresor tillämpas. Personen måste således styrka sitt behov av att resa ofta till en eller flera medlemsstater, till exempel på tjänsteresa.

Det finns ingen skyldighet att utfärda visering för flera inresor om viseringssökanden inte använt sig av en tidigare visering.

2.2.3   Innehavare av diplomatpass

I artikel 10 i avtalet fastställs följande:

”1.   Georgiska medborgare som innehar ett giltigt diplomatpass får resa in på, lämna och transitera genom medlemsstaternas territorium utan visering.

2.   De personer som avses i punkt 1 i denna artikel får vistas på medlemsstaternas territorium under en period av högst 90 dagar per 180-dagarsperiod.”

Förfarandena för utstationering av diplomater i medlemsstaterna omfattas inte av avtalet. De vanliga ackrediteringsförfarandena gäller.

III.   SAMARBETE OM DOKUMENTSÄKERHET

I en gemensam förklaring som fogats till avtalet enades parterna om att gemensamma kommittén bör utvärdera vilken effekt den säkerhetsnivå som tillämpas för respektive resedokument har på avtalets funktion. Därför åtog sig parterna att regelbundet utbyta information om åtgärder som de vidtar för att undvika spridning av resehandlingar, utveckla de tekniska säkerhetsaspekterna för resehandlingar och beakta användaranpassningen i samband med utfärdandet av resehandlingar.

IV.   STATISTIK

För att gemensamma kommittén ska kunna övervaka genomförandet av avtalet på ett effektivt sätt ska medlemsstaternas beskickningar och konsulat var sjätte månad lämna in statistik till kommissionen, särskilt, om möjligt, vad gäller följande, angivet per månad:

| — | Hur många viseringar för flera inresor som utfärdats. |
| --- | --- |

—

Hur många viseringar för flera inresor som utfärdats.

| — | Hur många viseringar som utfärdats kostnadsfritt. |
| --- | --- |

—

Hur många viseringar som utfärdats kostnadsfritt.

V.   EUROPEISKA UNIONENS FÖRKLARING OM FÖRENKLADE FÖRFARANDEN FÖR FAMILJEMEDLEMMAR

Även om avtalet inte stadgar rättsligt bindande rättigheter och skyldigheter vad gäller förenkling av rörligheten för ett större antal georgiska medborgare som är familjemedlemmar till georgiska medborgare som är lagligen bosatta inom medlemsstaternas territorium noterar unionen Georgiens förslag om att utvidga definitionen av begreppet familjemedlemmar som bör få använda förenklade viseringsförfaranden, liksom den vikt som Georgien lägger vid att underlätta rörligheten för personer i denna kategori.

I syfte att underlätta rörligheten för ett större antal personer som har familjeband (särskilt systrar och bröder och deras barn) med georgiska medborgare som är lagligen bosatta inom medlemsstaternas territorium uppmanas därför medlemsstaternas konsulat, i en förklaring fogad till avtalet, att fullt ut utnyttja de befintliga möjligheterna i regelverket att förenkla utfärdandet av viseringar för personer i denna kategori, framför allt genom förenklade krav på dokumentation för de sökande, befrielse från handläggningsavgifter och, i tillämpliga fall, utfärdande av visering för flera inresor.

---

(1)  Rådets förordning (EG) nr 539/2001 av den 15 mars 2001 om fastställande av förteckningen över tredje länder vars medborgare är skyldiga att inneha visering när de passerar de yttre gränserna och av förteckningen över de tredje länder vars medborgare är undantagna från detta krav (EGT L 81, 21.3.2001, s. 1).

1

(2)  Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 810/2009 av den 13 juli 2009 om införande av en gemenskapskodex om viseringar (viseringskodex) (EUT L 243, 15.9.2009, s. 1).

2

(3)  Se även punkt 1.7.

3

(4)  Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2016/399 av den 9 mars 2016 om en unionskodex om gränspassage för personer (kodex om Schengengränserna) (EUT L 77, 23.3.2016, s. 1).

4

(5)  Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 610/2013 av den 26 juni 2013 om ändring av Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 562/2006 om en gemenskapskodex om gränspassage för personer (kodex om Schengengränserna), Schengenavtalets tillämpningskonvention, rådets förordningar (EG) nr 1683/95 och (EG) nr 539/2001 och Europaparlamentets och rådets förordningar (EG) nr 767/2008 och (EG) nr 810/2009 (EUT L 182, 29.6.2013, s. 1).

5

(6)  Europaparlamentets och rådets beslut nr 565/2014/EU av den 15 maj 2014 om en förenklad ordning för personkontroller vid de yttre gränserna på grundval av Bulgariens, Kroatiens, Cyperns och Rumäniens unilaterala erkännande av vissa handlingar såsom likställda med de egna nationella viseringarna för transitering genom dessa länders territorium eller planerade vistelser på deras territorium som inte överstiger 90 dagar under en 180-dagarsperiod och om upphävande av beslut 895/2006/EG och 582/2008/EG (EUT L 157, 27.5.2014, s. 23).

6

(7)  
  EGT L 239, 22.9.2000, s. 19.

7

---

| 7.10.2016 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 272/88 |
| --- | --- | --- | --- |

7.10.2016

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 272/88

---

KOMMISSIONENS GENOMFÖRANDEBESLUT (EU) 2016/1781

av den 5 oktober 2016

om ändring av bilaga II till beslut 2007/777/EG vad gäller införande av en post för Saint-Pierre-et-Miquelon i förteckningen över tredjeländer och delar av tredjeländer från vilka köttprodukter och behandlade magar, blåsor och tarmar får föras in till unionen

[delgivet med nr C(2016) 6287]

(Text av betydelse för EES)

EUROPEISKA KOMMISSIONEN HAR ANTAGIT DETTA BESLUT

med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

med beaktande av rådets direktiv 2002/99/EG av den 16 december 2002 om fastställande av djurhälsoregler för produktion, bearbetning, distribution och införsel av produkter av animaliskt ursprung avsedda att användas som livsmedel (1), särskilt artikel 8 inledningsfrasen, artikel 8.1 första stycket samt artikel 8.4 och artikel 9.4 c, och

av följande skäl:

| (1) | I kommissionens beslut 2007/777/EG (2) fastställs bl.a. villkoren för införsel till unionen av sändningar av vissa köttprodukter och behandlade magar, blåsor och tarmar som har genomgått en av de behandlingar som fastställs i del 4 i bilaga II (nedan kallade varorna), inbegripet en förteckning över tredjeländer och delar av tredjeländer från vilka sådan införsel av varorna till unionen är tillåten. |
| --- | --- |

(1)

I kommissionens beslut 2007/777/EG (2) fastställs bl.a. villkoren för införsel till unionen av sändningar av vissa köttprodukter och behandlade magar, blåsor och tarmar som har genomgått en av de behandlingar som fastställs i del 4 i bilaga II (nedan kallade varorna), inbegripet en förteckning över tredjeländer och delar av tredjeländer från vilka sådan införsel av varorna till unionen är tillåten.

| (2) | Del 2 i bilaga II till beslut 2007/777/EG innehåller en förteckning över tredjeländer och delar av tredjeländer från vilka varorna får föras in till unionen om de har genomgått den relevanta behandling som avses i den delen i bilaga II. Dessa behandlingar har som syfte att eliminera vissa djurhälsorisker relaterade till de specifika varorna. I del 4 i den bilagan fastställs en vanlig behandlingsmetod ”A” och särskilda behandlingsmetoder ”B”–”F” i fallande ordning efter stränghet vad gäller djurhälsoriskerna relaterade till varan. |
| --- | --- |

(2)

Del 2 i bilaga II till beslut 2007/777/EG innehåller en förteckning över tredjeländer och delar av tredjeländer från vilka varorna får föras in till unionen om de har genomgått den relevanta behandling som avses i den delen i bilaga II. Dessa behandlingar har som syfte att eliminera vissa djurhälsorisker relaterade till de specifika varorna. I del 4 i den bilagan fastställs en vanlig behandlingsmetod ”A” och särskilda behandlingsmetoder ”B”–”F” i fallande ordning efter stränghet vad gäller djurhälsoriskerna relaterade till varan.

| (3) | Saint-Pierre-et-Miquelon har begärt att förtecknas i del 2 i bilaga II till beslut 2007/777/EG som ett land från vilket det är tillåtet att föra in produkter av kött från fjäderfä till unionen. Under framställningen av fjäderfäkött i Saint-Pierre-et-Miquelon genomgår produkterna av kött från fjäderfä en värmebehandling enligt den särskilda behandlingsmetoden ”D” i del 4 i bilaga II till beslut 2007/777/EG. |
| --- | --- |

(3)

Saint-Pierre-et-Miquelon har begärt att förtecknas i del 2 i bilaga II till beslut 2007/777/EG som ett land från vilket det är tillåtet att föra in produkter av kött från fjäderfä till unionen. Under framställningen av fjäderfäkött i Saint-Pierre-et-Miquelon genomgår produkterna av kött från fjäderfä en värmebehandling enligt den särskilda behandlingsmetoden ”D” i del 4 i bilaga II till beslut 2007/777/EG.

| (4) | Saint-Pierre-et-Miquelon har lämnat omfattande och tillfredsställande dokumentation om hälsosituationen för fjäderfä och landets system för förebyggande och kontroll av sjukdomar. |
| --- | --- |

(4)

Saint-Pierre-et-Miquelon har lämnat omfattande och tillfredsställande dokumentation om hälsosituationen för fjäderfä och landets system för förebyggande och kontroll av sjukdomar.

| (5) | Därför bör Saint-Pierre-et-Miquelon införas i förteckningen över tredjeländer och delar av tredjeländer i del 2 i bilaga II till beslut 2007/777/EG med angivande av behandlingsmetod ”D” i kolumnen för fjäderfä och hägnat fågelvilt (utom strutsfåglar). |
| --- | --- |

(5)

Därför bör Saint-Pierre-et-Miquelon införas i förteckningen över tredjeländer och delar av tredjeländer i del 2 i bilaga II till beslut 2007/777/EG med angivande av behandlingsmetod ”D” i kolumnen för fjäderfä och hägnat fågelvilt (utom strutsfåglar).

| (6) | Del 2 i bilaga II till beslut 2007/777/EG bör därför ändras i enlighet med detta. |
| --- | --- |

(6)

Del 2 i bilaga II till beslut 2007/777/EG bör därför ändras i enlighet med detta.

| (7) | De åtgärder som föreskrivs i detta beslut är förenliga med yttrandet från ständiga kommittén för växter, djur, livsmedel och foder. |
| --- | --- |

(7)

De åtgärder som föreskrivs i detta beslut är förenliga med yttrandet från ständiga kommittén för växter, djur, livsmedel och foder.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Bilaga II till beslut 2007/777/EG ska ändras i enlighet med bilagan till det här beslutet.

Artikel 2

Detta beslut riktar sig till medlemsstaterna.

Utfärdat i Bryssel den 5 oktober 2016.

På kommissionens vägnar

Vytenis ANDRIUKAITIS

Ledamot av kommissionen

---

(1)  
  EGT L 18, 23.1.2003, s. 11.

1

(2)  Kommissionens beslut 2007/777/EG av den 29 november 2007 om djur- och folkhälsovillkor och förlagor till hälsointyg för import från tredjeländer av vissa köttprodukter och behandlade magar, blåsor och tarmar avsedda att användas som livsmedel och om upphävande av beslut 2005/432/EG (EUT L 312, 30.11.2007, s. 49).

2

---

BILAGA

I del 2 i bilaga II till beslut 2007/777/EG ska följande post för Saint-Pierre-et-Miquelon införas mellan posten för Nya Zeeland och posten för Paraguay:

| ”PM | Saint-Pierre-et-Miquelon | XXX | XXX | XXX | XXX | D | XXX | XXX | XXX | XXX | XXX | XXX | XXX | XXX” |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |

”PM

Saint-Pierre-et-Miquelon

XXX

XXX

XXX

XXX

D

XXX

XXX

XXX

XXX

XXX

XXX

XXX

XXX”

---

| 7.10.2016 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 272/90 |
| --- | --- | --- | --- |

7.10.2016

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 272/90

---

KOMMISSIONENS GENOMFÖRANDEBESLUT (EU) 2016/1782

av den 5 oktober 2016

om ändring av beslut 2008/185/EG vad gäller införande av Litauen i förteckningen över medlemsstater där godkända nationella kontrollprogram genomförs avseende Aujeszkys sjukdom och om uppdatering av förteckningen över nationella institutioner i bilaga III

[delgivet med nr C(2016) 6288]

(Text av betydelse för EES)

EUROPEISKA KOMMISSIONEN HAR ANTAGIT DETTA BESLUT

med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

med beaktande av rådets direktiv 64/432/EEG av den 26 juni 1964 om djurhälsoproblem som påverkar handeln med nötkreatur och svin inom gemenskapen (1), särskilt artikel 9.2, och

av följande skäl:

| (1) | I direktiv 64/432/EEG fastställs regler som ska tillämpas på handeln med nötkreatur och svin inom unionen. Enligt artikel 5.1 i det direktivet ska svin under transport åtföljas av ett hälsointyg som överensstämmer med modell 2 i bilaga F till det direktivet (nedan kallat modell 2). I artikel 9.1 i det direktivet föreskrivs att en medlemsstat som har ett obligatoriskt nationellt kontrollprogram för utrotning av Aujeszkys sjukdom får lägga fram programmet för kommissionen för godkännande. I artikel 9.2 fastställs kriterier för detta godkännande. |
| --- | --- |

(1)

I direktiv 64/432/EEG fastställs regler som ska tillämpas på handeln med nötkreatur och svin inom unionen. Enligt artikel 5.1 i det direktivet ska svin under transport åtföljas av ett hälsointyg som överensstämmer med modell 2 i bilaga F till det direktivet (nedan kallat modell 2). I artikel 9.1 i det direktivet föreskrivs att en medlemsstat som har ett obligatoriskt nationellt kontrollprogram för utrotning av Aujeszkys sjukdom får lägga fram programmet för kommissionen för godkännande. I artikel 9.2 fastställs kriterier för detta godkännande.

| (2) | I kommissionens beslut 2008/185/EG (2) fastställs tilläggsgarantier för förflyttning av svin mellan medlemsstater. Dessa garantier är kopplade till klassificeringen av medlemsstaterna efter sjukdomsstatus med avseende på Aujeszkys sjukdom. I bilaga II till det beslutet förtecknas de medlemsstater eller regioner i medlemsstater där det genomförs godkända nationella kontrollprogram för utrotning av Aujeszkys sjukdom. I artikel 7 i beslut 2008/185/EG specificeras också vilka uppgifter som ska införas i modell 2 när det gäller hänvisningar till det beslutet. |
| --- | --- |

(2)

I kommissionens beslut 2008/185/EG (2) fastställs tilläggsgarantier för förflyttning av svin mellan medlemsstater. Dessa garantier är kopplade till klassificeringen av medlemsstaterna efter sjukdomsstatus med avseende på Aujeszkys sjukdom. I bilaga II till det beslutet förtecknas de medlemsstater eller regioner i medlemsstater där det genomförs godkända nationella kontrollprogram för utrotning av Aujeszkys sjukdom. I artikel 7 i beslut 2008/185/EG specificeras också vilka uppgifter som ska införas i modell 2 när det gäller hänvisningar till det beslutet.

| (3) | Direktiv 64/432/EEG, inbegripet modell 2, ändrades genom kommissionens genomförandebeslut 2014/798/EU (3). Följaktligen är det nödvändigt att ändra artikel 7 i beslut 2008/185/EG. |
| --- | --- |

(3)

Direktiv 64/432/EEG, inbegripet modell 2, ändrades genom kommissionens genomförandebeslut 2014/798/EU (3). Följaktligen är det nödvändigt att ändra artikel 7 i beslut 2008/185/EG.

| (4) | Litauen har lämnat styrkande handlingar till kommissionen om sitt obligatoriska nationella kontrollprogram för utrotning av Aujeszkys sjukdom inom landets hela territorium och ansökt om att förtecknas i bilaga II till beslut 2008/185/EG. |
| --- | --- |

(4)

Litauen har lämnat styrkande handlingar till kommissionen om sitt obligatoriska nationella kontrollprogram för utrotning av Aujeszkys sjukdom inom landets hela territorium och ansökt om att förtecknas i bilaga II till beslut 2008/185/EG.

| (5) | Med anledning av utvärderingen av de styrkande handlingar som Litauen lämnat bör medlemsstaten förtecknas i bilaga II till beslut 2008/185/EG som en medlemsstat eller en region i en medlemsstat där det genomförs godkända nationella kontrollprogram för utrotning av Aujeszkys sjukdom. |
| --- | --- |

(5)

Med anledning av utvärderingen av de styrkande handlingar som Litauen lämnat bör medlemsstaten förtecknas i bilaga II till beslut 2008/185/EG som en medlemsstat eller en region i en medlemsstat där det genomförs godkända nationella kontrollprogram för utrotning av Aujeszkys sjukdom.

| (6) | I bilaga III till beslut 2008/185/EG förtecknas de institutioner som ansvarar för att bedöma Elisa (Enzyme Linked Immunosorbent Assay)-tester och utrustning, för kontrollen av Elisametodens kvalitet när det gäller att detektera antikroppar mot det virus som orsakar Aujeszkys sjukdom i respektive medlemsstat och särskilt för framställning och standardisering av nationella referensserum som stämmer överens med gemenskapens referensserum. Vissa medlemsstater har underrättat kommissionen om relevanta ändringar av de förtecknade nationella institutionernas namn och adress. Bilaga III till beslut 2008/185/EG bör därför ändras i enlighet med detta. |
| --- | --- |

(6)

I bilaga III till beslut 2008/185/EG förtecknas de institutioner som ansvarar för att bedöma Elisa (Enzyme Linked Immunosorbent Assay)-tester och utrustning, för kontrollen av Elisametodens kvalitet när det gäller att detektera antikroppar mot det virus som orsakar Aujeszkys sjukdom i respektive medlemsstat och särskilt för framställning och standardisering av nationella referensserum som stämmer överens med gemenskapens referensserum. Vissa medlemsstater har underrättat kommissionen om relevanta ändringar av de förtecknade nationella institutionernas namn och adress. Bilaga III till beslut 2008/185/EG bör därför ändras i enlighet med detta.

| (7) | Beslut 2008/185/EG bör därför ändras i enlighet med detta. |
| --- | --- |

(7)

Beslut 2008/185/EG bör därför ändras i enlighet med detta.

| (8) | De åtgärder som föreskrivs i detta beslut är förenliga med yttrandet från ständiga kommittén för växter, djur, livsmedel och foder. |
| --- | --- |

(8)

De åtgärder som föreskrivs i detta beslut är förenliga med yttrandet från ständiga kommittén för växter, djur, livsmedel och foder.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Beslut 2008/185/EG ska ändras på följande sätt:

| 1. | Artikel 7.2 ska ersättas med följande:

  ”2.   För svin som är på väg till medlemsstater eller regioner som förtecknas i bilaga I eller II ska lämpligt artikelnummer i detta beslut fyllas i i tomrummet i avsnitt C led II.3.3.1 i det hälsointyg som fastställs i modell 2 i bilaga F till direktiv 64/432/EEG och som åtföljer dessa djur.” |
| --- | --- |

1.

Artikel 7.2 ska ersättas med följande:

”2.   För svin som är på väg till medlemsstater eller regioner som förtecknas i bilaga I eller II ska lämpligt artikelnummer i detta beslut fyllas i i tomrummet i avsnitt C led II.3.3.1 i det hälsointyg som fastställs i modell 2 i bilaga F till direktiv 64/432/EEG och som åtföljer dessa djur.”

| 2. | Bilagorna II och III ska ändras i enlighet med bilagan till det här beslutet. |
| --- | --- |

2.

Bilagorna II och III ska ändras i enlighet med bilagan till det här beslutet.

Artikel 2

Detta beslut riktar sig till medlemsstaterna.

Utfärdat i Bryssel den 5 oktober 2016.

På kommissionens vägnar

Vytenis ANDRIUKAITIS

Ledamot av kommissionen

---

(1)  
  EGT 121, 29.7.1964, s. 1977/64.

1

(2)  Kommissionens beslut 2008/185/EG av den 21 februari 2008 om tilläggsgarantier avseende Aujeszkys sjukdom i handeln med svin inom gemenskapen och kriterier för vilka uppgifter som ska lämnas om denna sjukdom (EUT L 59, 4.3.2008, s. 19).

2

(3)  Kommissionens genomförandebeslut 2014/798/EU av den 13 november 2014 om ändring av bilaga F till rådets direktiv 64/432/EEG vad gäller formatet på förlagan till hälsointyg för handel inom unionen med nötkreatur och svin samt ytterligare hälsokrav avseende trikiner hos tamsvin för handel inom unionen (EUT L 330, 15.11.2014, s. 50).

3

---

BILAGA

Bilagorna II och III till beslut 2008/185/EG ska ändras på följande sätt:

| 1. | Bilaga II ska ersättas med följande:



  ”BILAGA II

  Medlemsstater eller regioner i medlemsstater där godkända nationella kontrollprogram genomförs för att utrota Aujeszkys sjukdom








  ISO-kod | Medlemsstat | Regioner |
| --- | --- | --- | --- |
| ES | Spanien | Alla regioner |
| LT | Litauen | Alla regioner |
| PL | Polen | Alla regioner” |

1.

Bilaga II ska ersättas med följande:

”BILAGA II

Medlemsstater eller regioner i medlemsstater där godkända nationella kontrollprogram genomförs för att utrota Aujeszkys sjukdom

ISO-kod

Medlemsstat

Regioner

ES

Spanien

Alla regioner

LT

Litauen

Alla regioner

PL

Polen

Alla regioner”

| 2. | I bilaga III ska punkt 2 d ersättas med följande:






  ”d) | Nedanstående institut ska dessutom ansvara för kontrollen av Elisametodens kvalitet i respektive medlemsstat och särskilt för framställning och standardisering av nationella referensserum som stämmer överens med gemenskapens referensserum:






  AT | AGES Österreichische Agentur für Gesundheit und Ernährungssicherheit GmbH – Institut für veterinärmedizinische Untersuchungen Mödling (Austrian Agency for Health and Consumer Protection – Institute for veterinary investigations Mödling) |
| --- | --- | --- | --- |
| Robert Koch-Gasse 17 |
| A-2340 Mödling |
| Tfn +43 (0) 505 55-38112 |
| Fax +43 (0) 505 55-38108 |
| E-post: vetmed.moedling@ages.at |

2.

I bilaga III ska punkt 2 d ersättas med följande:

”d)

Nedanstående institut ska dessutom ansvara för kontrollen av Elisametodens kvalitet i respektive medlemsstat och särskilt för framställning och standardisering av nationella referensserum som stämmer överens med gemenskapens referensserum:

AT

AGES Österreichische Agentur für Gesundheit und Ernährungssicherheit GmbH – Institut für veterinärmedizinische Untersuchungen Mödling (Austrian Agency for Health and Consumer Protection – Institute for veterinary investigations Mödling)

Robert Koch-Gasse 17

A-2340 Mödling

Tfn +43 (0) 505 55-38112

Fax +43 (0) 505 55-38108

E-post: vetmed.moedling@ages.at

BE

| CODA – CERVA – VAR |
| --- |
| Veterinary and Agrochemical Research Centre |
| Groeselenberg 99 |
| 1180 Bryssel |

CODA – CERVA – VAR

Veterinary and Agrochemical Research Centre

Groeselenberg 99

1180 Bryssel

CY

| State Veterinary Laboratory |
| --- |
| Veterinary Services |
| 1417 Athalassa |
| Nicosia |

State Veterinary Laboratory

Veterinary Services

1417 Athalassa

Nicosia

CZ

| Státní veterinární ústav Olomouc |
| --- |
| Jakoubka ze Stříbra 1 |
| 779 00 Olomouc |
| Tfn 585 557 111 |
| Fax 585 222 394 |
| E-post: svuolomouc@svuol.cz |

Státní veterinární ústav Olomouc

Jakoubka ze Stříbra 1

779 00 Olomouc

Tfn 585 557 111

Fax 585 222 394

E-post: svuolomouc@svuol.cz

DE

| Friedrich-Loeffler-Institut |
| --- |
| Bundesforschungsinstitut für Tiergesundheit |
| Südufer 10 |
| 17493 Greifswald – Insel Riems |
| Tfn + 49 38351 7-0 |
| Fax + 49 38351 7-1219, 7-1151, 7-1226 |

Friedrich-Loeffler-Institut

Bundesforschungsinstitut für Tiergesundheit

Südufer 10

17493 Greifswald – Insel Riems

Tfn + 49 38351 7-0

Fax + 49 38351 7-1219, 7-1151, 7-1226

DK

| Veterinærinstituttet |
| --- |
| Danmarks Tekniske Universitet |
| Lindholm |
| 4774 Kalvehave |
| Danmarks |
| Växel +45 88 60 00 |
| Fax +45 88 79 01 |
| E-post: vet@vet.dtu.dk |

Veterinærinstituttet

Danmarks Tekniske Universitet

Lindholm

4774 Kalvehave

Danmarks

Växel +45 88 60 00

Fax +45 88 79 01

E-post: vet@vet.dtu.dk

EE

| Veterinaar- ja Toidulaboratoorium |
| --- |
| Kreutzwaldi 30, |
| 51006 Tartu, |
| Estland |
| Tfn + 372 7 386 100 |
| Fax + 372 7 386 102 |
| E-post: info@vetlab.ee |

Veterinaar- ja Toidulaboratoorium

Kreutzwaldi 30,

51006 Tartu,

Estland

Tfn + 372 7 386 100

Fax + 372 7 386 102

E-post: info@vetlab.ee

ES

| Laboratorio Central de Sanidad Animal de Algete |
| --- |
| Carretera de Algete, km 8 |
| Algete 28110 (Madrid) |
| Tfn +34 916 290 300 |
| Fax +34 916 290 598 |
| E-post: lcv@mapya.es |

Laboratorio Central de Sanidad Animal de Algete

Carretera de Algete, km 8

Algete 28110 (Madrid)

Tfn +34 916 290 300

Fax +34 916 290 598

E-post: lcv@mapya.es

FI

| Livsmedelssäkerhetsverket Evira |
| --- |
| Avdelningen för forskning i djursjukdomar och livsmedel |
| Mustialagatan 3 |
| FI-00790 Helsingfors, Finland |
| E-post: info@evira.fi |
| Tfn +358 20 772 003 (växel) |
| Fax +358 20 772 4350 |

Livsmedelssäkerhetsverket Evira

Avdelningen för forskning i djursjukdomar och livsmedel

Mustialagatan 3

FI-00790 Helsingfors, Finland

E-post: info@evira.fi

Tfn +358 20 772 003 (växel)

Fax +358 20 772 4350

FR

| Laboratoire d'études et de recherches avicoles, porcines et piscicoles |
| --- |
| AFSSA site de Ploufragan/Brest – |
| LERAPP |
| BP 53 |
| 22440 Ploufragan |

Laboratoire d'études et de recherches avicoles, porcines et piscicoles

AFSSA site de Ploufragan/Brest –

LERAPP

BP 53

22440 Ploufragan

UK

| Veterinary Laboratories Agency |
| --- |
| New Haw, Addlestone, Weybridge |
| Surrey KT15 3NB |
| Tfn + 44 1932 341111 |
| Fax +44 1932 347046 |

Veterinary Laboratories Agency

New Haw, Addlestone, Weybridge

Surrey KT15 3NB

Tfn + 44 1932 341111

Fax +44 1932 347046

GR

| Centre of Athens Veterinary Institutes |
| --- |
| 25 Neapoleos Street |
| 153 10 Agia Paraskevi Attiki |
| Tfn +30 2106010903 |

Centre of Athens Veterinary Institutes

25 Neapoleos Street

153 10 Agia Paraskevi Attiki

Tfn +30 2106010903

HU

| Nemzeti Élelmiszerlánc-biztonsági Hivatal, Állat-egészségügyi Diagnosztikai Igazgatóság |
| --- |
| Central Agricultural Office, Veterinary Diagnostic Directorate |
| Adress: 1149 Budapest, Tábornok u. 2. |
| Postadress: 1581 Budapest, 146. Pf. 2. |
| Tfn +36 1 460-6300 |
| Fax +36 1 252-5177 |
| E-post: ugyfelszolgalat@nebih.gov.hu |

Nemzeti Élelmiszerlánc-biztonsági Hivatal, Állat-egészségügyi Diagnosztikai Igazgatóság

Central Agricultural Office, Veterinary Diagnostic Directorate

Adress: 1149 Budapest, Tábornok u. 2.

Postadress: 1581 Budapest, 146. Pf. 2.

Tfn +36 1 460-6300

Fax +36 1 252-5177

E-post: ugyfelszolgalat@nebih.gov.hu

IE

| Virology Division |
| --- |
| Central Veterinary Research Laboratory |
| Department of Agriculture and Food Laboratories |
| Backweston Campus |
| Stacumny Lane |
| Celbridge |
| Co. Kildare |

Virology Division

Central Veterinary Research Laboratory

Department of Agriculture and Food Laboratories

Backweston Campus

Stacumny Lane

Celbridge

Co. Kildare

IT

| Centro di referenza nazionale per la malattia di Aujeszky – |
| --- |
| Pseudorabbia c/o Istituto zooprofilattico sperimentale della Lombardia e dell'Emilia Romagna |
| Via Bianchi, 9 |
| 25124 Brescia |

Centro di referenza nazionale per la malattia di Aujeszky –

Pseudorabbia c/o Istituto zooprofilattico sperimentale della Lombardia e dell'Emilia Romagna

Via Bianchi, 9

25124 Brescia

LT

| National Veterinary Laboratory |
| --- |
| (Nacionalinė veterinarijos laboratorija) |
| J. Kairiūkščio 10 |
| LT-08409 Vilnius |

National Veterinary Laboratory

(Nacionalinė veterinarijos laboratorija)

J. Kairiūkščio 10

LT-08409 Vilnius

LU

| CODA – CERVA – VAR |
| --- |
| Veterinary and Agrochemical Research Centre |
| Groeselenberg 99 |
| 1180 Bryssel |

CODA – CERVA – VAR

Veterinary and Agrochemical Research Centre

Groeselenberg 99

1180 Bryssel

LV

| Pārtikas drošības, dzīvnieku veselības un vides zinātniskais institūts ”BIOR” |
| --- |
| (Institute of Food Safety, Animal Health and Environment BIOR) |
| Lejupes iela 3 |
| Riga, LV-1076 |
| Tfn +371 7620513 |
| Fax +371 7620434 |
| E-post: bior@bior.lv |

Pārtikas drošības, dzīvnieku veselības un vides zinātniskais institūts ”BIOR”

(Institute of Food Safety, Animal Health and Environment BIOR)

Lejupes iela 3

Riga, LV-1076

Tfn +371 7620513

Fax +371 7620434

E-post: bior@bior.lv

MT

| National Veterinary Laboratory |
| --- |
| Veterinary and Phytosanitary Regulation Department |
| Ministry for Sustainable Development, the Environment and Climate Change, |
| Abattior Square, Albert Town, Triq Prince Albert, |
| Marsa, Malta |
| Tfn +356 22925389 |

National Veterinary Laboratory

Veterinary and Phytosanitary Regulation Department

Ministry for Sustainable Development, the Environment and Climate Change,

Abattior Square, Albert Town, Triq Prince Albert,

Marsa, Malta

Tfn +356 22925389

NL

| Centraal Instituut voor Dierziekte Controle |
| --- |
| CIDC-Lelystad |
| Hoofdvestiging: Houtribweg 39 |
| Nevenvestiging: Edelhertweg 15 |
| Postbus 2004 |
| 8203 AA Lelystad |

Centraal Instituut voor Dierziekte Controle

CIDC-Lelystad

Hoofdvestiging: Houtribweg 39

Nevenvestiging: Edelhertweg 15

Postbus 2004

8203 AA Lelystad

PL

| Laboratory Departement of Swine Diseases |
| --- |
| Państwowy Instytut Weterynaryjny – Państwowy Instytut |
| Badawczy |
| al. Partyzantów 57, 24–100 Puławy |
| Tfn +48 81 889 30 00 |
| Fax +48 81 886 25 95 |
| E-post: sekretariat@piwet.pulawy.pl |

Laboratory Departement of Swine Diseases

Państwowy Instytut Weterynaryjny – Państwowy Instytut

Badawczy

al. Partyzantów 57, 24–100 Puławy

Tfn +48 81 889 30 00

Fax +48 81 886 25 95

E-post: sekretariat@piwet.pulawy.pl

PT

| Laboratório Nacional de Investigaçãao Veterinária (LNIV) |
| --- |
| Estrada de Benfica, 701 |
| 1549-011 Lissabon |

Laboratório Nacional de Investigaçãao Veterinária (LNIV)

Estrada de Benfica, 701

1549-011 Lissabon

RO

| Laboratorul Naţional de Referinţă pentru Herpesviroze |
| --- |
| Institutul de Diagnostic şi Sănătate Animală |
| Str. Dr. Staicovici, nr. 6, cod 050557, sector 5, Bukarest |
| Tfn 0374.322.015 |
| Fax 0214.113.394 |
| E-post: office@idah.ro |

Laboratorul Naţional de Referinţă pentru Herpesviroze

Institutul de Diagnostic şi Sănătate Animală

Str. Dr. Staicovici, nr. 6, cod 050557, sector 5, Bukarest

Tfn 0374.322.015

Fax 0214.113.394

E-post: office@idah.ro

SE

| Statens veterinärmedicinska anstalt |
| --- |
| Avdelningen för virologi |
| SE-751 89 Uppsala |
| Tfn +46 18 67 40 00 |
| Fax +46 18 67 44 67 |

Statens veterinärmedicinska anstalt

Avdelningen för virologi

SE-751 89 Uppsala

Tfn +46 18 67 40 00

Fax +46 18 67 44 67

SI

| Univerza v Ljubljani |
| --- |
| Veterinarska fakulteta |
| Nacionalni veterinarski inštitut |
| Gerbičeva 60 |
| SI-1000 Ljubljana |

Univerza v Ljubljani

Veterinarska fakulteta

Nacionalni veterinarski inštitut

Gerbičeva 60

SI-1000 Ljubljana

SK

| Štátny veterinárny ústav |
| --- |
| Pod dráhami 918 |
| 960 86 Zvolen |
| Slovakien” |

Štátny veterinárny ústav

Pod dráhami 918

960 86 Zvolen

Slovakien”

---

Rättelser

| 7.10.2016 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 272/96 |
| --- | --- | --- | --- |

7.10.2016

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 272/96

---

Rättelse till rådets beslut (EU) 2015/994 av den 23 juni 2015 om utnämning av ledamöter och suppleanter i Regionkommittén för perioden 26 januari 2015–25 januari 2020

(
  Europeiska unionens officiella tidning L 159 av den 25 juni 2015
  )

Sidan 70, inledningfrasen

I stället för:

”EUROPEISKA UNIONENS RÅD HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING”

ska det stå:

”EUROPEISKA UNIONENS RÅD HAR ANTAGIT DETTA BESLUT”.

---