# Europeiska unionens L 340/2016

| | ISSN 1977-0820 |
| --- | --- |
| Europeiska unionens
  officiella tidning | L 340 |
| | |
| Svensk utgåva | Lagstiftning | 59 årgången15 december 2016 |

ISSN 1977-0820

Europeiska unionens

officiella tidning

L 340

Svensk utgåva

Lagstiftning

59 årgången15 december 2016

---

| Innehållsförteckning | | II   Icke-lagstiftningsakter | Sida |
| --- | --- | --- | --- |
| | | INTERNATIONELLA AVTAL |
| | * | Meddelande om provisorisk tillämpning av det inledande avtalet om ekonomiskt partnerskap mellan Ghana, å ena sidan, och Europeiska gemenskapen och dess medlemsstater, å andra sidan | 1 |
| | | FÖRORDNINGAR |
| | * | Kommissionens delegerade förordning (EU) 2016/2250 av den 4 oktober 2016 om upprättande av en utkastplan för vissa demersala fisken i Nordsjön och i unionens vatten i Ices-sektion IIa | 2 |
| | * | Kommissionens delegerade förordning (EU) 2016/2251 av den 4 oktober 2016 om komplettering av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 648/2012 om OTC-derivat, centrala motparter och transaktionsregister med avseende på tekniska tillsynsstandarder för riskreduceringstekniker för OTC-derivatkontrakt som inte clearas av en central motpart (
  1
  ) | 9 |
| | * | Kommissionens genomförandeförordning (EU) 2016/2252 av den 1 december 2016 om införande av ett namn i registret över skyddade ursprungsbeteckningar och skyddade geografiska beteckningar (Oliva di Gaeta [SUB]) | 47 |
| | * | Kommissionens genomförandeförordning (EU) 2016/2253 av den 14 december 2016 om öppnande och förvaltning av unionstullkvoter för vissa jordbruksprodukter och bearbetade jordbruksprodukter med ursprung i Sydafrika | 48 |
| | | Kommissionens genomförandeförordning (EU) 2016/2254 av den 14 december 2016 om fastställande av schablonimportvärden för bestämning av ingångspriset för vissa frukter och grönsaker | 57 |
| | | BESLUT |
| | * | Beslut av kommittén för utrikes- och säkerhetspolitik (Gusp) 2016/2255 av den 7 december 2016 om godtagande av tredjestaters bidrag till Europeiska unionens militära GSFP-utbildningsuppdrag i Centralafrikanska republiken (EUTM RCA) (EUTM RCA/2/2016) | 59 |
| | | REKOMMENDATIONER |
| | * | Kommissionens rekommendation (EU) 2016/2256 av den 8 december 2016 riktad till medlemsstaterna om återupptagandet av överföringar till Grekland enligt Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 604/2013 | 60 |

Innehållsförteckning

II   Icke-lagstiftningsakter

Sida

INTERNATIONELLA AVTAL

*

Meddelande om provisorisk tillämpning av det inledande avtalet om ekonomiskt partnerskap mellan Ghana, å ena sidan, och Europeiska gemenskapen och dess medlemsstater, å andra sidan

1

FÖRORDNINGAR

*

Kommissionens delegerade förordning (EU) 2016/2250 av den 4 oktober 2016 om upprättande av en utkastplan för vissa demersala fisken i Nordsjön och i unionens vatten i Ices-sektion IIa

2

*

Kommissionens delegerade förordning (EU) 2016/2251 av den 4 oktober 2016 om komplettering av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 648/2012 om OTC-derivat, centrala motparter och transaktionsregister med avseende på tekniska tillsynsstandarder för riskreduceringstekniker för OTC-derivatkontrakt som inte clearas av en central motpart (
  1
  )

1

9

*

Kommissionens genomförandeförordning (EU) 2016/2252 av den 1 december 2016 om införande av ett namn i registret över skyddade ursprungsbeteckningar och skyddade geografiska beteckningar (Oliva di Gaeta [SUB])

47

*

Kommissionens genomförandeförordning (EU) 2016/2253 av den 14 december 2016 om öppnande och förvaltning av unionstullkvoter för vissa jordbruksprodukter och bearbetade jordbruksprodukter med ursprung i Sydafrika

48

Kommissionens genomförandeförordning (EU) 2016/2254 av den 14 december 2016 om fastställande av schablonimportvärden för bestämning av ingångspriset för vissa frukter och grönsaker

57

BESLUT

*

Beslut av kommittén för utrikes- och säkerhetspolitik (Gusp) 2016/2255 av den 7 december 2016 om godtagande av tredjestaters bidrag till Europeiska unionens militära GSFP-utbildningsuppdrag i Centralafrikanska republiken (EUTM RCA) (EUTM RCA/2/2016)

59

REKOMMENDATIONER

*

Kommissionens rekommendation (EU) 2016/2256 av den 8 december 2016 riktad till medlemsstaterna om återupptagandet av överföringar till Grekland enligt Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 604/2013

60

| | | Rättelser |
| --- | --- | --- |
| | * | Rättelse till kommissionens förordning (EU) 2016/1015 av den 17 juni 2016 om ändring av bilagorna II och III till Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 396/2005 vad gäller gränsvärdena för 1-naftylacetamid, 1-naftylättiksyra, kloridazon, fluazifop-P, fuberidazol, mepikvat och tralkoxidim i eller på vissa produkter ( EUT L 172, 29.6.2016 ) | 72 |

Rättelser

*

Rättelse till kommissionens förordning (EU) 2016/1015 av den 17 juni 2016 om ändring av bilagorna II och III till Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 396/2005 vad gäller gränsvärdena för 1-naftylacetamid, 1-naftylättiksyra, kloridazon, fluazifop-P, fuberidazol, mepikvat och tralkoxidim i eller på vissa produkter ( EUT L 172, 29.6.2016 )

( EUT L 172, 29.6.2016 )

72

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Text av betydelse för EES |

---

(1)   Text av betydelse för EES

1

| SV | De rättsakter vilkas titlar är tryckta med fin stil är sådana rättsakter som har avseende på den löpande handläggningen av jordbrukspolitiska frågor. De har normalt en begränsad giltighetstid.
  Beträffande alla övriga rättsakter gäller att titlarna är tryckta med fetstil och föregås av en asterisk. |
| --- | --- |

SV

De rättsakter vilkas titlar är tryckta med fin stil är sådana rättsakter som har avseende på den löpande handläggningen av jordbrukspolitiska frågor. De har normalt en begränsad giltighetstid.

Beträffande alla övriga rättsakter gäller att titlarna är tryckta med fetstil och föregås av en asterisk.

---

II Icke-lagstiftningsakter

INTERNATIONELLA AVTAL

| 15.12.2016 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 340/1 |
| --- | --- | --- | --- |

15.12.2016

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 340/1

---

Meddelande om provisorisk tillämpning av det inledande avtalet om ekonomiskt partnerskap mellan Ghana, å ena sidan, och Europeiska gemenskapen och dess medlemsstater, å andra sidan

Europeiska unionen och Ghana har meddelat att de har slutfört de förfaranden som krävs för en provisorisk tillämpning av det inledande avtalet om ekonomiskt partnerskap mellan Ghana, å ena sidan, och Europeiska gemenskapen och dess medlemsstater, å andra sidan (1), i enlighet med artikel 75 i det avtalet. Avtalet är därför provisoriskt tillämpligt från och med den 15 december 2016 för Europeiska unionen och Ghana.

1

---

(1)  
  EUT L 287, 21.10.2016, s. 1.

1

---

FÖRORDNINGAR

| 15.12.2016 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 340/2 |
| --- | --- | --- | --- |

15.12.2016

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 340/2

---

KOMMISSIONENS DELEGERADE FÖRORDNING (EU) 2016/2250

av den 4 oktober 2016

om upprättande av en utkastplan för vissa demersala fisken i Nordsjön och i unionens vatten i Ices-sektion IIa

EUROPEISKA KOMMISSIONEN HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING

med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1380/2013 av den 11 december 2013 om den gemensamma fiskeripolitiken, om ändring av rådets förordningar (EG) nr 1954/2003 och (EG) nr 1224/2009 och om upphävande av rådets förordningar (EG) nr 2371/2002 och (EG) nr 639/2004 och rådets beslut 2004/585/EG (1), särskilt artikel 15.6,

med beaktande av rådets förordning (EG) nr 850/98 av den 30 mars 1998 för bevarande av fiskeresurserna genom tekniska åtgärder för skydd av unga exemplar av marina organismer (2), särskilt artikel 18a, och

av följande skäl:

| (1) | Förordning (EU) nr 1380/2013 har som mål att gradvis eliminera utkast inom alla unionens fisken genom införande av en landningsskyldighet för fångster av arter som omfattas av fångstbegränsningar. |
| --- | --- |

(1)

Förordning (EU) nr 1380/2013 har som mål att gradvis eliminera utkast inom alla unionens fisken genom införande av en landningsskyldighet för fångster av arter som omfattas av fångstbegränsningar.

| (2) | Genom artikel 15.6 i den förordningen ges kommissionen befogenhet att genom delegerade akter anta utkastplaner för en period om högst tre år, på grundval av gemensamma rekommendationer som tagits fram av medlemsstaterna i samråd med de berörda rådgivande nämnderna. |
| --- | --- |

(2)

Genom artikel 15.6 i den förordningen ges kommissionen befogenhet att genom delegerade akter anta utkastplaner för en period om högst tre år, på grundval av gemensamma rekommendationer som tagits fram av medlemsstaterna i samråd med de berörda rådgivande nämnderna.

| (3) | Belgien, Danmark, Frankrike, Förenade kungariket, Nederländerna, Sverige och Tyskland har ett direkt fiskeriförvaltningsintresse i Nordsjön. Efter samråd med den rådgivande nämnden för Nordsjön, lämnade dessa medlemsstater den 3 juni 2016 in en gemensam rekommendation till kommissionen om en ny utkastplan för vissa demersala fisken i Nordsjön. Vetenskapliga bidrag har erhållits från relevanta vetenskapliga organ och granskats av vetenskapliga, tekniska och ekonomiska kommittén för fiskerinäringen (STECF). Den 14 juli hölls ett expertgruppmöte där de berörda åtgärderna diskuterades. Vid mötet närvarade 28 medlemsstater och kommissionen samt Europaparlamentet som observatör. |
| --- | --- |

(3)

Belgien, Danmark, Frankrike, Förenade kungariket, Nederländerna, Sverige och Tyskland har ett direkt fiskeriförvaltningsintresse i Nordsjön. Efter samråd med den rådgivande nämnden för Nordsjön, lämnade dessa medlemsstater den 3 juni 2016 in en gemensam rekommendation till kommissionen om en ny utkastplan för vissa demersala fisken i Nordsjön. Vetenskapliga bidrag har erhållits från relevanta vetenskapliga organ och granskats av vetenskapliga, tekniska och ekonomiska kommittén för fiskerinäringen (STECF). Den 14 juli hölls ett expertgruppmöte där de berörda åtgärderna diskuterades. Vid mötet närvarade 28 medlemsstater och kommissionen samt Europaparlamentet som observatör.

| (4) | De åtgärder som ingår i den gemensamma rekommendationen är förenliga med artikel 18.3 i förordning (EU) nr 1380/2013. |
| --- | --- |

(4)

De åtgärder som ingår i den gemensamma rekommendationen är förenliga med artikel 18.3 i förordning (EU) nr 1380/2013.

| (5) | Vid tillämpning av den förordningen omfattar Nordsjön Ices-zonerna IIIa och IV. Eftersom vissa demersala bestånd som är relevanta för den föreslagna utkastplanen även förekommer i unionens vatten i Ices-sektion IIa rekommenderar de berörda medlemsstaterna att även Ices-sektion IIa omfattas av utkastplanen. |
| --- | --- |

(5)

Vid tillämpning av den förordningen omfattar Nordsjön Ices-zonerna IIIa och IV. Eftersom vissa demersala bestånd som är relevanta för den föreslagna utkastplanen även förekommer i unionens vatten i Ices-sektion IIa rekommenderar de berörda medlemsstaterna att även Ices-sektion IIa omfattas av utkastplanen.

| (6) | När det gäller Nordsjön ska, i enlighet med artikel 15.1 c i förordning (EU) nr 1380/2013, landningsskyldigheten gälla senast från och med den 1 januari 2016 inom följande fisken:






  — | Blandfiske efter torsk, kolja, vitling och gråsej. |
| --- | --- | --- |

(6)

När det gäller Nordsjön ska, i enlighet med artikel 15.1 c i förordning (EU) nr 1380/2013, landningsskyldigheten gälla senast från och med den 1 januari 2016 inom följande fisken:

—

Blandfiske efter torsk, kolja, vitling och gråsej.

| — | Fiske efter havskräfta. |
| --- | --- |

—

Fiske efter havskräfta.

| — | Blandfiske efter tunga och rödspätta. |
| --- | --- |

—

Blandfiske efter tunga och rödspätta.

| — | Fiske efter kummel. |
| --- | --- |

—

Fiske efter kummel.

| — | Fiske efter nordhavsräka. |
| --- | --- |

—

Fiske efter nordhavsräka.

I enlighet med artikel 15.5 i förordning (EU) nr 1380/2013, anges i kommissionens delegerade förordning (EU) 2015/2440 (3) vilka arter som måste landas från och med den 1 januari 2016. Dessa arter är gråsej, kolja, havskräfta, tunga, rödspätta, kummel och nordhavsräka. I delegerad förordning (EU) 2015/2440 fastställs också en skyldighet att landa bifångster av nordhavsräka. Den här förordningen bör återinföra bestämmelserna i delegerad förordning (EU) 2015/2440 om vilka arter som ska landas och bör ange de ytterligare arter och fisken som kommer att omfattas av landningsskyldigheten under 2017 och 2018.

| (7) | De berörda medlemsstaterna hävdar att reglerna om fiskeansträngningen i kapitel III i rådets förordning (EG) nr 1342/2008 (4) utgör ett hinder för ett framgångsrikt genomförande av landningsskyldigheten för torsk eftersom den fiskeansträngningsordning som fastställs i det kapitlet skulle hämma den flexibilitet som krävs för att anpassa fiskemönstren, såsom valet av område och fiskeredskap, när landningsskyldigheten väl införs. Förordning (EG) nr 1342/2008 är för närvarande föremål för en översyn av medlagstiftarna. För att förhindra att fiskeansträngningsordningen och landningsskyldigheten för torsk tillämpas samtidigt bör landningsskyldigheten för torsk tillämpas först när fiskeansträngningsordningen upphör att gälla. |
| --- | --- |

(7)

De berörda medlemsstaterna hävdar att reglerna om fiskeansträngningen i kapitel III i rådets förordning (EG) nr 1342/2008 (4) utgör ett hinder för ett framgångsrikt genomförande av landningsskyldigheten för torsk eftersom den fiskeansträngningsordning som fastställs i det kapitlet skulle hämma den flexibilitet som krävs för att anpassa fiskemönstren, såsom valet av område och fiskeredskap, när landningsskyldigheten väl införs. Förordning (EG) nr 1342/2008 är för närvarande föremål för en översyn av medlagstiftarna. För att förhindra att fiskeansträngningsordningen och landningsskyldigheten för torsk tillämpas samtidigt bör landningsskyldigheten för torsk tillämpas först när fiskeansträngningsordningen upphör att gälla.

| (8) | Genom delegerad förordning (EU) 2015/2440 infördes ett undantag från skyldigheten att landa all fångst för arter för vilka det finns vetenskapliga belägg för en hög överlevnadsgrad (”undantag grundat på hög överlevnadsgrad”) som gäller för fångster av havskräfta i Ices-sektion IIIa, under förutsättning att burar eller vissa bottentrålar används. Enligt den delegerade förordningen måste medlemsstater som har ett direkt förvaltningsintresse i Nordsjön för kommissionen lägga fram ytterligare vetenskaplig information till stöd för undantaget för de specificerade bottentrålarna. Denna information har lämnats in och STECF har dragit slutsatsen att informationen är tillräcklig. Därför bör detta undantag ingå i den nya utkastplanen. |
| --- | --- |

(8)

Genom delegerad förordning (EU) 2015/2440 infördes ett undantag från skyldigheten att landa all fångst för arter för vilka det finns vetenskapliga belägg för en hög överlevnadsgrad (”undantag grundat på hög överlevnadsgrad”) som gäller för fångster av havskräfta i Ices-sektion IIIa, under förutsättning att burar eller vissa bottentrålar används. Enligt den delegerade förordningen måste medlemsstater som har ett direkt förvaltningsintresse i Nordsjön för kommissionen lägga fram ytterligare vetenskaplig information till stöd för undantaget för de specificerade bottentrålarna. Denna information har lämnats in och STECF har dragit slutsatsen att informationen är tillräcklig. Därför bör detta undantag ingå i den nya utkastplanen.

| (9) | Den gemensamma rekommendationen innehåller ett undantag grundat på hög överlevnadsgrad för fångst av havskräfta i Ices-delområde IV för vissa redskap, på villkor att en selektivitetsanordning i form av en nätrist används. |
| --- | --- |

(9)

Den gemensamma rekommendationen innehåller ett undantag grundat på hög överlevnadsgrad för fångst av havskräfta i Ices-delområde IV för vissa redskap, på villkor att en selektivitetsanordning i form av en nätrist används.

| (10) | Den gemensamma rekommendationen innehåller ett undantag grundat på hög överlevnadsgrad för fångst av tunga i Ices-delområde IV med vissa redskap och förutsatt att vissa villkor som främjar överlevnadsförmågan för tunga uppfylls. |
| --- | --- |

(10)

Den gemensamma rekommendationen innehåller ett undantag grundat på hög överlevnadsgrad för fångst av tunga i Ices-delområde IV med vissa redskap och förutsatt att vissa villkor som främjar överlevnadsförmågan för tunga uppfylls.

| (11) | På grundval av de vetenskapliga belägg som presenteras i den gemensamma rekommendationen och som granskats av STECF och med beaktande av redskapens, fiskemetodernas och ekosystemets egenskaper, bör dessa undantag tas med i denna förordning för år 2017. Medlemsstaterna bör lämna ytterligare uppgifter så att STECF ytterligare kan bedöma överlevnadsgraden för havskräfta och tunga som fångas i Ices-delområde IV med de aktuella tråltyperna och så att kommissionen kan se över det relevanta undantaget. |
| --- | --- |

(11)

På grundval av de vetenskapliga belägg som presenteras i den gemensamma rekommendationen och som granskats av STECF och med beaktande av redskapens, fiskemetodernas och ekosystemets egenskaper, bör dessa undantag tas med i denna förordning för år 2017. Medlemsstaterna bör lämna ytterligare uppgifter så att STECF ytterligare kan bedöma överlevnadsgraden för havskräfta och tunga som fångas i Ices-delområde IV med de aktuella tråltyperna och så att kommissionen kan se över det relevanta undantaget.

| (12) | Genom delegerad förordning (EU) 2015/2440 införs undantag av mindre betydelse för






  — | tunga som fångas med grimgarn och nät i Ices-sektion IIIa, Ices-delområde IV och unionens vatten i Ices-delområde IIa, |
| --- | --- | --- |

(12)

Genom delegerad förordning (EU) 2015/2440 införs undantag av mindre betydelse för

—

tunga som fångas med grimgarn och nät i Ices-sektion IIIa, Ices-delområde IV och unionens vatten i Ices-delområde IIa,

| — | tunga som fångas med vissa bomtrålar i Ices-delområde IV, |
| --- | --- |

—

tunga som fångas med vissa bomtrålar i Ices-delområde IV,

| — | havskräfta som fångas med vissa bottentrålar i Ices-delområde IV och unionens vatten i Ices-sektion IIa, och |
| --- | --- |

—

havskräfta som fångas med vissa bottentrålar i Ices-delområde IV och unionens vatten i Ices-sektion IIa, och

| — | kombinationen tunga och kolja som fångas med vissa bottentrålar i Ices-sektion IIIa. |
| --- | --- |

—

kombinationen tunga och kolja som fångas med vissa bottentrålar i Ices-sektion IIIa.

Den gemensamma rekommendationen föreslår en fortsatt tillämpning av dessa undantag. De bör därför ingå i den nya utkastplanen.

| (13) | Den gemensamma rekommendationen innehåller ett undantag av mindre betydelse för kombinationen tunga, kolja och vitling som fångas med vissa bottentrålar i Ices-sektion IIIa, ett undantag av mindre betydelse för kombinationen tunga, kolja och vitling som fångas med burar i Ices-sektion IIIa och, för år 2018, ett undantag av mindre betydelse för vitling som fångas med bottentrålar i Ices-sektion IVc. |
| --- | --- |

(13)

Den gemensamma rekommendationen innehåller ett undantag av mindre betydelse för kombinationen tunga, kolja och vitling som fångas med vissa bottentrålar i Ices-sektion IIIa, ett undantag av mindre betydelse för kombinationen tunga, kolja och vitling som fångas med burar i Ices-sektion IIIa och, för år 2018, ett undantag av mindre betydelse för vitling som fångas med bottentrålar i Ices-sektion IVc.

| (14) | På grundval av de övertygande belägg som medlemsstaterna lagt fram för de undantag som granskats av STECF, som fann att undantagen var baserade på motiverade argument för att en ytterligare förbättring av selektiviteten är svår att uppnå och/eller innebär oproportionella kostnader i hantering av oönskade fångster, anser kommissionen att det är lämpligt att fastställa undantagen av mindre betydelse i enlighet med den procentsats som föreslås i den gemensamma rekommendationen, inom de gränser som anges i artikel 15.5 c i förordning (EU) nr 1380/2013. |
| --- | --- |

(14)

På grundval av de övertygande belägg som medlemsstaterna lagt fram för de undantag som granskats av STECF, som fann att undantagen var baserade på motiverade argument för att en ytterligare förbättring av selektiviteten är svår att uppnå och/eller innebär oproportionella kostnader i hantering av oönskade fångster, anser kommissionen att det är lämpligt att fastställa undantagen av mindre betydelse i enlighet med den procentsats som föreslås i den gemensamma rekommendationen, inom de gränser som anges i artikel 15.5 c i förordning (EU) nr 1380/2013.

| (15) | Genom artikel 18a i förordning (EG) nr 850/98 ges kommissionen befogenhet att, med avseende på att anta utkastplaner och för de arter som omfattas av landningsskyldigheten, fastställa en minsta referensstorlek för bevarande i syfte att säkerställa skydd av unga exemplar av marina organismer. Dessa minsta referensstorlekar för bevarande får, vid behov, avvika från de storlekar som fastställs i bilaga XII till förordning (EG) nr 850/98. För havskräfta i Ices-sektion IIIa är det lämpligt att behålla de minsta referensstorlekar för bevarande som fastställs i delegerad förordning (EU) 2015/2440, dvs. en total längd på 105 mm och en ryggsköldslängd på 32 mm. En minsta stjärtlängd på 59 mm bör läggas till, grundat på den gemensamma rekommendationen och STECF:s bedömning som anger att denna stjärtlängd motsvarar de gällande värdena vad gäller total längd och ryggsköldslängd. |
| --- | --- |

(15)

Genom artikel 18a i förordning (EG) nr 850/98 ges kommissionen befogenhet att, med avseende på att anta utkastplaner och för de arter som omfattas av landningsskyldigheten, fastställa en minsta referensstorlek för bevarande i syfte att säkerställa skydd av unga exemplar av marina organismer. Dessa minsta referensstorlekar för bevarande får, vid behov, avvika från de storlekar som fastställs i bilaga XII till förordning (EG) nr 850/98. För havskräfta i Ices-sektion IIIa är det lämpligt att behålla de minsta referensstorlekar för bevarande som fastställs i delegerad förordning (EU) 2015/2440, dvs. en total längd på 105 mm och en ryggsköldslängd på 32 mm. En minsta stjärtlängd på 59 mm bör läggas till, grundat på den gemensamma rekommendationen och STECF:s bedömning som anger att denna stjärtlängd motsvarar de gällande värdena vad gäller total längd och ryggsköldslängd.

| (16) | Utkastplanerna får också inbegripa tekniska åtgärder för fisken eller arter som omfattas av landningsskyldigheten. För att öka fiskeredskapens selektivitet och minska oönskade fångster i Skagerrak, är det lämpligt att behålla ett antal tekniska åtgärder, vilka unionen och Norge kom överens om under 2011 (5) och 2012 (6). |
| --- | --- |

(16)

Utkastplanerna får också inbegripa tekniska åtgärder för fisken eller arter som omfattas av landningsskyldigheten. För att öka fiskeredskapens selektivitet och minska oönskade fångster i Skagerrak, är det lämpligt att behålla ett antal tekniska åtgärder, vilka unionen och Norge kom överens om under 2011 (5) och 2012 (6).

| (17) | För att garantera lämplig kontroll bör det fastställas särskilda krav på att medlemsstaterna upprättar förteckningar över fartyg som omfattas av denna förordning. |
| --- | --- |

(17)

För att garantera lämplig kontroll bör det fastställas särskilda krav på att medlemsstaterna upprättar förteckningar över fartyg som omfattas av denna förordning.

| (18) | Eftersom åtgärderna i denna förordning direkt påverkar den ekonomiska verksamhet som är knuten till unionsfartygens planering av fiskeåret, bör denna förordning träda i kraft omedelbart efter det att den har offentliggjorts. Den bör tillämpas 1 januari 2017–31 december 2018 för att vara förenlig med den tidsram som anges i artikel 15 i förordning (EU) nr 1380/2013. |
| --- | --- |

(18)

Eftersom åtgärderna i denna förordning direkt påverkar den ekonomiska verksamhet som är knuten till unionsfartygens planering av fiskeåret, bör denna förordning träda i kraft omedelbart efter det att den har offentliggjorts. Den bör tillämpas 1 januari 2017–31 december 2018 för att vara förenlig med den tidsram som anges i artikel 15 i förordning (EU) nr 1380/2013.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Genomförandet av landningsskyldigheten

Den landningsskyldighet som föreskrivs i artikel 15.1 i förordning (EU) nr 1380/2013 ska gälla i Ices-delområde IV (Nordsjön), Ices-sektion IIIa (Kattegatt och Skagerrak) och unionens vatten i Ices-sektion IIa (Norska havet) för de fisken som anges i bilagan till den här förordningen.

Artikel 2

Definitioner

I denna förordning gäller följande definitioner:

1.   
  Seltra-panel
  : en selektivitetsanordning som består av en övre panel med en maskstorlek på minst 270 mm (diagonalmaska) placerad i en sektion med fyra paneler och monterad med tre 90 mm maskor till en 270 mm maska, eller en övre panel med en maskstorlek på minst 140 mm (fyrkantsmaska). Panelen ska vara minst 3 meter lång och placeras högst 4 meter från bottenstroppen, och ha samma bredd som trålens överpanel (dvs. vara fäst mellan sömmarna).

Seltra-panel

2.   
  selektivitetsanordning i form av nätrist
  : en selektivitetsanordning som består av en sektion med fyra paneler som infogats i en tvåpanelstrål; risten monteras snedställt i trålen och består av ett nätstycke med diagonalmaska på minst 200 mm och leder till ett fiskutsläpp i trålens överpanel.

selektivitetsanordning i form av nätrist

Artikel 3

Särskilda regler avseende landningsskyldigheten för torsk

Utan att det påverkar tillämpningen av artikel 1 ska skyldigheten att landa fångster av torsk enligt denna förordning endast vara tillämplig om förordning (EG) nr 1342/2008 eller kapitel III i den förordningen upphör att gälla före den 1 januari 2017.

Artikel 4

Undantag grundade på överlevnadsgrad för havskräfta

1.   Undantaget från landningsskyldigheten enligt artikel 15.4 b i förordning (EU) nr 1380/2013 för arter för vilka det finns vetenskapliga belägg för hög överlevnadsgrad ska tillämpas på följande fångster av havskräfta:

| a) | Fångster med burar (FPO (7)). |
| --- | --- |

a)

Fångster med burar (FPO (7)).

| b) | Fångster i Ices-sektion IIIa med bottentrålar (OTB, TBN) med en maskstorlek på minst 70 mm och utrustade med artsorterande rist med ett spaltavstånd på högst 35 mm. |
| --- | --- |

b)

Fångster i Ices-sektion IIIa med bottentrålar (OTB, TBN) med en maskstorlek på minst 70 mm och utrustade med artsorterande rist med ett spaltavstånd på högst 35 mm.

| c) | Fångster i Ices-sektion IIIa med bottentrålar (OTB, TBN) med en maskstorlek på minst 90 mm och utrustade med en Seltra-panel. |
| --- | --- |

c)

Fångster i Ices-sektion IIIa med bottentrålar (OTB, TBN) med en maskstorlek på minst 90 mm och utrustade med en Seltra-panel.

| d) | Under 2017, fångster i Ices-sektion IV med bottentrålar (OTB, TBN) med en maskstorlek på minst 80 mm och utrustade med en selektivitetsanordning i form av en nätrist. |
| --- | --- |

d)

Under 2017, fångster i Ices-sektion IV med bottentrålar (OTB, TBN) med en maskstorlek på minst 80 mm och utrustade med en selektivitetsanordning i form av en nätrist.

2.   Havskräfta som fångas i de fall som avses i punkt 1 ska frisläppas hel och omedelbart i det område där den har fångats.

3.   Senast den 1 maj 2017 ska medlemsstater som har ett direkt förvaltningsintresse i Nordsjön för kommissionen lägga fram ytterligare uppgifter utöver dem som tillhandahålls i den gemensamma rekommendationen av den 3 juni 2016 och all annan relevant vetenskaplig information till stöd för det undantag som anges i punkt 1 d. Vetenskapliga, tekniska och ekonomiska kommittén för fiskerinäringen (STECF) ska utvärdera dessa data och denna information senast den 1 september 2017.

Artikel 5

Undantag grundat på överlevnadsgrad för tunga

1.   Undantaget från landningsskyldigheten enligt artikel 15.4 b i förordning (EU) nr 1380/2013 för arter för vilka det finns vetenskapliga belägg för hög överlevnadsgrad ska tillämpas under 2017 för fångster av tunga under minsta referensstorlek för bevarande som tas inom sex sjömil från kusten i Ices-område IVc och utanför identifierade uppväxtområden, med trålar med trålbord (OTB) med en maskstorlek i struten på 80–99 mm.

2.   Det undantag som avses i punkt 1 ska endast tillämpas på fartyg med en största längd på 10 meter och en högsta motoreffekt på 180 kW när dessa fiskar i vatten med ett djup av 15 meter eller mindre och när tiden för varje drag är begränsad till högst 1,5 timmar.

3.   Tunga som fångas i de fall som avses i punkt 1 ska omedelbart frisläppas.

4.   Före den 1 maj 2017 ska medlemsstater som har ett direkt förvaltningsintresse i Nordsjön för kommissionen lägga fram ytterligare vetenskaplig information till stöd för det undantag som anges i punkt 1. STECF ska utvärdera denna information före den 1 september 2017.

Artikel 6

Undantag av mindre betydelse

Genom undantag från artikel 15.1 i förordning (EU) nr 1380/2013 får följande kvantiteter kastas överbord enligt artikel 15.4 c i den förordningen:

| a) | För tunga, upp till högst 3 % av de totala årliga fångsterna av denna art med fartyg som använder grimgarn och nät (GN, GNS, GND, GNC, GTN, GTR, GEN, GNF), i Ices-sektion IIIa, Ices-delområde IV och unionens vatten i Ices-sektion IIa. |
| --- | --- |

a)

För tunga, upp till högst 3 % av de totala årliga fångsterna av denna art med fartyg som använder grimgarn och nät (GN, GNS, GND, GNC, GTN, GTR, GEN, GNF), i Ices-sektion IIIa, Ices-delområde IV och unionens vatten i Ices-sektion IIa.

| b) | För tunga under minsta referensstorlek för bevarande upp till högst 7 %, under 2017, och 6 %, under 2018, av de totala årliga fångsterna av denna art med fartyg som använder bomtrålar (TBB) med en maskstorlek på 80–119 mm och med en ökad maskstorlek i bomtrålens förlängning, i Ices-delområde IV. |
| --- | --- |

b)

För tunga under minsta referensstorlek för bevarande upp till högst 7 %, under 2017, och 6 %, under 2018, av de totala årliga fångsterna av denna art med fartyg som använder bomtrålar (TBB) med en maskstorlek på 80–119 mm och med en ökad maskstorlek i bomtrålens förlängning, i Ices-delområde IV.

| c) | För havskräfta under minsta referensstorlek för bevarande, upp till högst 6 % av de totala årliga fångsterna av denna art med fartyg som använder bomtrålar (OTB, TBN, OTT, TB) med en maskstorlek på 80–99 mm, i Ices-delområde IV och unionens vatten i Ices-sektion IIa. |
| --- | --- |

c)

För havskräfta under minsta referensstorlek för bevarande, upp till högst 6 % av de totala årliga fångsterna av denna art med fartyg som använder bomtrålar (OTB, TBN, OTT, TB) med en maskstorlek på 80–99 mm, i Ices-delområde IV och unionens vatten i Ices-sektion IIa.

| d) | Under 2017, för kombinationen tunga och kolja under minsta referensstorlek för bevarande, upp till högst 2 % av de totala årliga fångsterna av havskräfta, tunga, kolja och nordhavsräka inom fisket efter havskräfta med fartyg som använder bottentrålar (OTB, TBN) med en maskstorlek på minst 70 mm och utrustade med en artsorterande rist med ett spaltavstånd på högst 35 mm, i Ices-sektion IIIa. |
| --- | --- |

d)

Under 2017, för kombinationen tunga och kolja under minsta referensstorlek för bevarande, upp till högst 2 % av de totala årliga fångsterna av havskräfta, tunga, kolja och nordhavsräka inom fisket efter havskräfta med fartyg som använder bottentrålar (OTB, TBN) med en maskstorlek på minst 70 mm och utrustade med en artsorterande rist med ett spaltavstånd på högst 35 mm, i Ices-sektion IIIa.

| e) | Under 2018, för kombinationen tunga, kolja och vitling under minsta referensstorlek för bevarande, upp till högst 4 % av de totala årliga fångsterna av havskräfta, tunga, kolja, vitling och nordhavsräka inom fisket efter havskräfta med fartyg som använder bottentrålar (OTB, TBN) med en maskstorlek på minst 70 mm och utrustade med en artsorterande rist med ett spaltavstånd på högst 35 mm, i Ices-sektion IIIa. |
| --- | --- |

e)

Under 2018, för kombinationen tunga, kolja och vitling under minsta referensstorlek för bevarande, upp till högst 4 % av de totala årliga fångsterna av havskräfta, tunga, kolja, vitling och nordhavsräka inom fisket efter havskräfta med fartyg som använder bottentrålar (OTB, TBN) med en maskstorlek på minst 70 mm och utrustade med en artsorterande rist med ett spaltavstånd på högst 35 mm, i Ices-sektion IIIa.

| f) | För kombinationen tunga, kolja och vitling under minsta referensstorlek för bevarande, upp till högst 1 % av de totala årliga fångsterna av havskräfta, tunga, kolja, vitling och nordhavsräka inom fisket efter nordhavsräka med fartyg som använder bottentrålar (OTB) med en maskstorlek på minst 35 mm och utrustade med en artsorterande rist med ett spaltavstånd på högst 19 mm, med ett oblockerat fiskutsläpp, i Ices-sektion IIIa. |
| --- | --- |

f)

För kombinationen tunga, kolja och vitling under minsta referensstorlek för bevarande, upp till högst 1 % av de totala årliga fångsterna av havskräfta, tunga, kolja, vitling och nordhavsräka inom fisket efter nordhavsräka med fartyg som använder bottentrålar (OTB) med en maskstorlek på minst 35 mm och utrustade med en artsorterande rist med ett spaltavstånd på högst 19 mm, med ett oblockerat fiskutsläpp, i Ices-sektion IIIa.

| g) | För kombinationen tunga, kolja och vitling, upp till högst 0,5 % av de totala årliga fångsterna av havskräfta, tunga, kolja, vitling och nordhavsräka inom fisket efter havskräfta med burar (FPO), i Ices-sektion IIIa. |
| --- | --- |

g)

För kombinationen tunga, kolja och vitling, upp till högst 0,5 % av de totala årliga fångsterna av havskräfta, tunga, kolja, vitling och nordhavsräka inom fisket efter havskräfta med burar (FPO), i Ices-sektion IIIa.

| h) | Under 2018, för vitling, upp till högst 7 % av de totala årliga fångsterna av havskräfta, kolja, tunga, nordhavsräka, vitling, rödspätta, gråsej och torsk inom blandfisket efter tunga, vitling och arter utan fångstbegränsningar med fartyg som använder bottentrålar (OTB, OTT) med en maskstorlek på 70–99 mm, i Ices-sektion IVc. |
| --- | --- |

h)

Under 2018, för vitling, upp till högst 7 % av de totala årliga fångsterna av havskräfta, kolja, tunga, nordhavsräka, vitling, rödspätta, gråsej och torsk inom blandfisket efter tunga, vitling och arter utan fångstbegränsningar med fartyg som använder bottentrålar (OTB, OTT) med en maskstorlek på 70–99 mm, i Ices-sektion IVc.

Artikel 7

Minsta referensstorlek för bevarande

Genom undantag från den minsta referensstorlek för bevarande som fastställs i bilaga XII till förordning (EG) nr 850/98 ska minsta referensstorlek för bevarande för havskräfta i Ices-sektion IIIa vara följande:

| a) | Total längd: 105 mm. |
| --- | --- |

a)

Total längd: 105 mm.

| b) | Stjärtlängd: 59 mm. |
| --- | --- |

b)

Stjärtlängd: 59 mm.

| c) | Ryggsköldslängd: 32 mm. |
| --- | --- |

c)

Ryggsköldslängd: 32 mm.

Artikel 8

Särskilda tekniska åtgärder i Skagerrak

1.   Det är förbjudet att ombord medföra eller att använda trålar, snurrevadar, bomtrålar eller liknande släpredskap med mindre maskstorlek än 120 mm i Skagerrak.

2.   Genom undantag från punkt 1 får även följande trålar användas:

| a) | Trålar med en maskstorlek i struten på minst 90 mm, förutsatt att de är utrustade med en Seltra-panel eller en sorteringsrist med högst 35 mm spaltavstånd. |
| --- | --- |

a)

Trålar med en maskstorlek i struten på minst 90 mm, förutsatt att de är utrustade med en Seltra-panel eller en sorteringsrist med högst 35 mm spaltavstånd.

| b) | Trålar med minst 70 mm fyrkantsmaska i struten och utrustade med en sorteringsrist med högst 35 mm spaltavstånd. |
| --- | --- |

b)

Trålar med minst 70 mm fyrkantsmaska i struten och utrustade med en sorteringsrist med högst 35 mm spaltavstånd.

| c) | Trålar med en minsta maskstorlek under 70 mm vid fiske efter pelagiska arter eller industriarter, förutsatt att fångsten innehåller mer än 80 % av en eller flera pelagiska arter eller industriarter. |
| --- | --- |

c)

Trålar med en minsta maskstorlek under 70 mm vid fiske efter pelagiska arter eller industriarter, förutsatt att fångsten innehåller mer än 80 % av en eller flera pelagiska arter eller industriarter.

| d) | Trålar med en minsta maskstorlek på 35 mm i struten vid fiske efter nordhavsräka, förutsatt att trålen är utrustad med en sorteringsrist med högst 19 mm spaltavstånd. |
| --- | --- |

d)

Trålar med en minsta maskstorlek på 35 mm i struten vid fiske efter nordhavsräka, förutsatt att trålen är utrustad med en sorteringsrist med högst 19 mm spaltavstånd.

3.   En fångstanordning för fisk (tunnel) får användas vid fiske efter nordhavsräka i enlighet med punkt 2 d, förutsatt att det finns tillräckliga fiskemöjligheter för att täcka bifångster och att fångstanordningen är

| — | utformad med en övre panel som består av fyrkantsmaska med minst 120 mm maskstorlek, |
| --- | --- |

—

utformad med en övre panel som består av fyrkantsmaska med minst 120 mm maskstorlek,

| — | minst 3 meter lång, och |
| --- | --- |

—

minst 3 meter lång, och

| — | minst lika bred som sorteringsristens bredd. |
| --- | --- |

—

minst lika bred som sorteringsristens bredd.

Artikel 9

Förteckning över fartyg

Medlemsstaterna ska, i enlighet med de kriterier som anges i bilagan till den här förordningen, fastställa vilka fartyg som omfattas av landningsskyldigheten för varje enskilt fiske. Senast den 31 december 2016 ska de förelägga kommissionen och övriga medlemsstater, genom unionens säkra webbplats för fiskerikontroll, förteckningarna över alla fartyg som bedriver riktat fiske efter gråsej, enligt definitionen i bilagan, och som fastställts i enlighet med första meningen. De bör hålla dessa förteckningar uppdaterade.

Artikel 10

Ikraftträdande och tillämpning

Denna förordning träder i kraft dagen efter det att den har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning. Den ska tillämpas från och med den 1 januari 2017 till och med den 31 december 2018.

Europeiska unionens officiella tidning

Artikel 9 ska emellertid tillämpas från och med dagen för denna förordnings ikraftträdande.

Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater.

Utfärdad i Bryssel den 4 oktober 2016.

På kommissionens vägnar

Jean-Claude JUNCKER

Ordförande

---

(1)  
  EUT L 354, 28.12.2013, s. 22.

1

(2)  
  EGT L 125, 27.4.1998, s. 1.

2

(3)  Kommissionens delegerade förordning (EU) 2015/2440 av den 22 oktober 2015 om upprättande av en utkastplan för vissa demersala fisken i Nordsjön och i unionens vatten i Ices-sektion IIa (EUT L 336, 23.12.2015, s. 42).

3

(4)  Rådets förordning (EG) nr 1342/2008 av den 18 december 2008 om upprättande av en långsiktig plan för torskbestånden och det fiske som utnyttjar de bestånden och om upphävande av förordning (EG) nr 423/2004 (EUT L 348, 24.12.2008, s. 20).

4

(5)  Godkänt protokoll från fiskerisamråden mellan Norge och Europeiska unionen om reglering av fisket i Skagerrak och Kattegatt för 2012.

5

(6)  Godkänt protokoll från fiskerisamråden mellan Norge och Europeiska unionen om åtgärder för genomförandet av förbudet mot utkast och kontrollåtgärder i Skagerrakområdet av den 4 juli 2012.

6

(7)  De redskapskoder som används i denna förordning hänför sig till de koder som anges i bilaga XI till kommissionens genomförandeförordning (EU) nr 404/2011 av den 8 april 2011 om tillämpningsföreskrifter för rådets förordning (EG) nr 1224/2009 om införande av ett kontrollsystem i gemenskapen för att säkerställa att bestämmelserna i den gemensamma fiskeripolitiken efterlevs (EUT L 112, 30.4.2011, s. 1). För fartyg vars längd överallt understiger 10 meter hänför sig de redskapskoder som används i denna tabell till koderna i FAO:s redskapsklassificering.

7

---

BILAGA

Fisken som omfattas av landningsskyldigheten

| Redskap (1)
   (2) | Maskstorlek | Berörda arter |
| --- | --- | --- |
| Trålar:
  OTB, OTT, OT, PTB, PT, TBN, TBS, OTM, PTM, TMS, TM, TX, SDN, SSC, SPR, TB, SX, SV | ≥ 100 mm | År 2017 och 2018: Alla fångster av gråsej (om tagna av fartyg som bedriver riktat fiske efter gråsej (3)), rödspätta, kolja, vitling, torsk, nordhavsräka, tunga och havskräfta. |
| Trålar:
  OTB, OTT, OT, PTB, PT, TBN, TBS, OTM, PTM, TMS, TM, TX, SDN, SSC, SPR, TB, SX, SV | 70–99 mm | År 2017 och 2018: Alla fångster av havskräfta, tunga, kolja och nordhavsräka
  År 2018: Alla fångster av vitling. |
| Trålar:
  OTB, OTT, OT, PTB, PT, TBN, TBS, OTM, PTM, TMS, TM, TX, SDN, SSC, SPR, TB, SX, SV | 32–69 mm | År 2017 och 2018: Alla fångster av nordhavsräka, havskräfta, tunga, kolja och vitling. |
| Bomtrålar:
  TBB | ≥ 120 mm | År 2017 och 2018: Alla fångster av rödspätta, nordhavsräka, havskräfta, tunga, torsk, kolja och vitling. |
| Bomtrålar:
  TBB | 80–119 mm | År 2017 och 2018: Alla fångster av tunga, nordhavsräka, havskräfta och kolja.
  År 2018: Alla fångster av vitling. |
| Nät, garn, grimgarn och insnärjningsnät.
  GN, GNS, GND, GNC, GTN, GTR, GEN, GNF | | År 2017 och 2018: Alla fångster av tunga, nordhavsräka, havskräfta, kolja, vitling och torsk (4). |
| Krokar och linor:
  LLS, LLD, LL, LTL, LX, LHP, LHM | | År 2017 och 2018: Alla fångster av kummel, nordhavsräka, havskräfta, tunga, kolja, vitling och torsk. |
| Fällor:
  FPO, FIX, FYK, FPN | | År 2017 och 2018: Alla fångster av havskräfta, nordhavsräka, tunga, kolja och vitling. |

Redskap (1)
   (2)

Maskstorlek

Berörda arter

Trålar:

OTB, OTT, OT, PTB, PT, TBN, TBS, OTM, PTM, TMS, TM, TX, SDN, SSC, SPR, TB, SX, SV

≥ 100 mm

År 2017 och 2018: Alla fångster av gråsej (om tagna av fartyg som bedriver riktat fiske efter gråsej (3)), rödspätta, kolja, vitling, torsk, nordhavsräka, tunga och havskräfta.

Trålar:

OTB, OTT, OT, PTB, PT, TBN, TBS, OTM, PTM, TMS, TM, TX, SDN, SSC, SPR, TB, SX, SV

70–99 mm

År 2017 och 2018: Alla fångster av havskräfta, tunga, kolja och nordhavsräka

År 2018: Alla fångster av vitling.

Trålar:

OTB, OTT, OT, PTB, PT, TBN, TBS, OTM, PTM, TMS, TM, TX, SDN, SSC, SPR, TB, SX, SV

32–69 mm

År 2017 och 2018: Alla fångster av nordhavsräka, havskräfta, tunga, kolja och vitling.

Bomtrålar:

TBB

≥ 120 mm

År 2017 och 2018: Alla fångster av rödspätta, nordhavsräka, havskräfta, tunga, torsk, kolja och vitling.

Bomtrålar:

TBB

80–119 mm

År 2017 och 2018: Alla fångster av tunga, nordhavsräka, havskräfta och kolja.

År 2018: Alla fångster av vitling.

Nät, garn, grimgarn och insnärjningsnät.

GN, GNS, GND, GNC, GTN, GTR, GEN, GNF

År 2017 och 2018: Alla fångster av tunga, nordhavsräka, havskräfta, kolja, vitling och torsk (4).

Krokar och linor:

LLS, LLD, LL, LTL, LX, LHP, LHM

År 2017 och 2018: Alla fångster av kummel, nordhavsräka, havskräfta, tunga, kolja, vitling och torsk.

Fällor:

FPO, FIX, FYK, FPN

År 2017 och 2018: Alla fångster av havskräfta, nordhavsräka, tunga, kolja och vitling.

---

(1)  De redskapskoder som används i denna tabell hänför sig till koderna i bilaga XI till kommissionens genomförandeförordning (EU) nr 404/2011.

(2)  För fartyg vars längd överallt understiger 10 meter hänför sig de redskapskoder som används i denna tabell till koderna i FAO:s redskapsklassificering.

(3)  Fartyg anses bedriva riktat fiske efter gråsej om de, när de använder trålar med en maskstorlek på ≥ 100 mm, har haft årliga genomsnittliga landningar av gråsej på ≥ 50 % av fartygets alla landningar av fångster i både EU:s och tredjelands zon i Nordsjön under perioden x – 4 till x – 2 där x står för tillämpningsåret, dvs. 2012–2014 för 2016, 2013–2015 för 2017 och 2014–2016 för 2018. Om ett fartyg har betraktats som ett fartyg som bedriver riktat fiske efter gråsej under ett visst år ska det fortsätta att betraktas som ett sådant fartyg under de följande åren.

(4)  Landningsskyldigheten för torsk som fångas med nät, garn, grimgarn och insnärjningsnät ska inte tillämpas i Ices-område IIIaS.

---

| 15.12.2016 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 340/9 |
| --- | --- | --- | --- |

15.12.2016

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 340/9

---

KOMMISSIONENS DELEGERADE FÖRORDNING (EU) 2016/2251

av den 4 oktober 2016

om komplettering av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 648/2012 om OTC-derivat, centrala motparter och transaktionsregister med avseende på tekniska tillsynsstandarder för riskreduceringstekniker för OTC-derivatkontrakt som inte clearas av en central motpart

(Text av betydelse för EES)

EUROPEISKA KOMMISSIONEN HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING

med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 648/2012 av den 4 juli 2012 om OTC-derivat, centrala motparter och transaktionsregister (1), särskilt artikel 11.15, och

av följande skäl:

| (1) | Motparter är skyldiga att skydda sig mot kreditexponeringar gentemot derivatmotparter genom att samla in marginalsäkerheter i de fall då kontrakten inte clearas av en central motpart. Denna förordning fastställer standarder för en utväxling av säkerheter som sker i tid och är korrekt och på lämpligt vis separerad. Standarderna bör vara obligatoriska för säkerheter som motparter är skyldiga att samla in eller ställa i enlighet med den här förordningen. Motparter som kommer överens om att samla in eller ställa säkerhet utöver kraven i denna förordning bör kunna välja om de vill utväxla säkerheterna i enlighet med dessa standarder. |
| --- | --- |

(1)

Motparter är skyldiga att skydda sig mot kreditexponeringar gentemot derivatmotparter genom att samla in marginalsäkerheter i de fall då kontrakten inte clearas av en central motpart. Denna förordning fastställer standarder för en utväxling av säkerheter som sker i tid och är korrekt och på lämpligt vis separerad. Standarderna bör vara obligatoriska för säkerheter som motparter är skyldiga att samla in eller ställa i enlighet med den här förordningen. Motparter som kommer överens om att samla in eller ställa säkerhet utöver kraven i denna förordning bör kunna välja om de vill utväxla säkerheterna i enlighet med dessa standarder.

| (2) | Motparter som omfattas av artikel 11.3 i förordning (EU) nr 648/2012 bör beakta de olika riskprofilerna för icke-finansiella motparter som befinner sig under clearingtröskeln enligt artikel 10 i den förordningen när de inrättar sina riskhanteringsförfaranden för OTC-derivatkontrakt (over-the-counter) som ingås med sådana enheter. Det är därför lämpligt att låta motparterna avgöra huruvida den motpartsrisk som uppstår genom icke-finansiella motparter som ligger under clearingtröskeln behöver reduceras genom utväxling av säkerheter. Eftersom icke-finansiella motparter som är etablerade i ett tredjeland och som skulle ligga under tröskelvärdet om de var etablerade i unionen kan antas ha samma riskprofiler som icke-finansiella motparter som ligger under clearingtröskeln och som är etablerade i unionen, bör samma regler gälla för båda typerna av enheter i syfte att undvika regelarbitrage. |
| --- | --- |

(2)

Motparter som omfattas av artikel 11.3 i förordning (EU) nr 648/2012 bör beakta de olika riskprofilerna för icke-finansiella motparter som befinner sig under clearingtröskeln enligt artikel 10 i den förordningen när de inrättar sina riskhanteringsförfaranden för OTC-derivatkontrakt (over-the-counter) som ingås med sådana enheter. Det är därför lämpligt att låta motparterna avgöra huruvida den motpartsrisk som uppstår genom icke-finansiella motparter som ligger under clearingtröskeln behöver reduceras genom utväxling av säkerheter. Eftersom icke-finansiella motparter som är etablerade i ett tredjeland och som skulle ligga under tröskelvärdet om de var etablerade i unionen kan antas ha samma riskprofiler som icke-finansiella motparter som ligger under clearingtröskeln och som är etablerade i unionen, bör samma regler gälla för båda typerna av enheter i syfte att undvika regelarbitrage.

| (3) | Motparter i OTC-derivatkontrakt som inte clearas centralt behöver skyddas mot risken för fallissemang hos den andra motparten. Därför krävs två typer av säkerheter i form av marginalsäkerheter för att hantera de risker som motparterna är exponerade för. Den första typen är tilläggsmarginalsäkerheter som skyddar motparter mot exponeringar som är hänförliga till rådande marknadsvärde av deras OTC-derivatkontrakt. Den andra typen är initiala marginalsäkerheter som skyddar motparter mot potentiella förluster som kan uppstå genom förändringar i marknadsvärdet för derivatpositionen vilka uppkommer mellan den senaste utväxlingen av tilläggsmarginalsäkerheter före en motparts fallissemang och det ögonblick då OTC-derivatkontrakten ersätts eller motsvarande risk säkras. |
| --- | --- |

(3)

Motparter i OTC-derivatkontrakt som inte clearas centralt behöver skyddas mot risken för fallissemang hos den andra motparten. Därför krävs två typer av säkerheter i form av marginalsäkerheter för att hantera de risker som motparterna är exponerade för. Den första typen är tilläggsmarginalsäkerheter som skyddar motparter mot exponeringar som är hänförliga till rådande marknadsvärde av deras OTC-derivatkontrakt. Den andra typen är initiala marginalsäkerheter som skyddar motparter mot potentiella förluster som kan uppstå genom förändringar i marknadsvärdet för derivatpositionen vilka uppkommer mellan den senaste utväxlingen av tilläggsmarginalsäkerheter före en motparts fallissemang och det ögonblick då OTC-derivatkontrakten ersätts eller motsvarande risk säkras.

| (4) | Eftersom centrala motparter kan vara auktoriserade som kreditinstitut enligt unionslagstiftningen måste OTC-derivatkontrakt som inte clearas centralt och som centrala motparter ingår under ett obeståndsförfarande undantas från kraven i denna förordning eftersom de redan omfattas av bestämmelserna i kommissionens delegerade förordning (EU) nr 153/2013 (2) och därför inte av bestämmelserna i denna förordning. |
| --- | --- |

(4)

Eftersom centrala motparter kan vara auktoriserade som kreditinstitut enligt unionslagstiftningen måste OTC-derivatkontrakt som inte clearas centralt och som centrala motparter ingår under ett obeståndsförfarande undantas från kraven i denna förordning eftersom de redan omfattas av bestämmelserna i kommissionens delegerade förordning (EU) nr 153/2013 (2) och därför inte av bestämmelserna i denna förordning.

| (5) | För OTC-derivatkontrakt som inte clearas centralt vilka inbegriper betalning av en förhandspremie för att säkerställa avtalets fullgörande har inte den motpart som erhåller premien (”optionssäljaren”) någon befintlig eller potentiell framtida exponering gentemot motparten. Dessutom täcks det dagliga ”mark-to-market”-värdet av sådana kontrakt redan av betalningen av denna premie. Om nettningsmängden omfattar sådana optionspositioner bör det därför stå optionssäljaren fritt att inte samla in initiala marginalsäkerheter eller tilläggsmarginalsäkerheter för sådana OTC-derivat så länge optionssäljaren inte exponeras för några kreditrisker. Motparten som betalar premien (”optionsköparen”) bör dock samla in både initiala marginalsäkerheter och tilläggsmarginalsäkerheter. |
| --- | --- |

(5)

För OTC-derivatkontrakt som inte clearas centralt vilka inbegriper betalning av en förhandspremie för att säkerställa avtalets fullgörande har inte den motpart som erhåller premien (”optionssäljaren”) någon befintlig eller potentiell framtida exponering gentemot motparten. Dessutom täcks det dagliga ”mark-to-market”-värdet av sådana kontrakt redan av betalningen av denna premie. Om nettningsmängden omfattar sådana optionspositioner bör det därför stå optionssäljaren fritt att inte samla in initiala marginalsäkerheter eller tilläggsmarginalsäkerheter för sådana OTC-derivat så länge optionssäljaren inte exponeras för några kreditrisker. Motparten som betalar premien (”optionsköparen”) bör dock samla in både initiala marginalsäkerheter och tilläggsmarginalsäkerheter.

| (6) | Tvistlösningsmekanismer som ingår i bilaterala avtal mellan motparter kan bidra till att minska antalet tvister och lösa dem snabbare, men motparter bör i första hand samla in åtminstone det oomtvistade beloppet, om beloppet för ett marginalsäkerhetskrav ifrågasätts. Detta minskar riskerna med de omtvistade transaktionerna och säkerställer därmed att OTC-derivatkontrakt som inte clearas centralt har säkerhet i så stor utsträckning som möjligt. |
| --- | --- |

(6)

Tvistlösningsmekanismer som ingår i bilaterala avtal mellan motparter kan bidra till att minska antalet tvister och lösa dem snabbare, men motparter bör i första hand samla in åtminstone det oomtvistade beloppet, om beloppet för ett marginalsäkerhetskrav ifrågasätts. Detta minskar riskerna med de omtvistade transaktionerna och säkerställer därmed att OTC-derivatkontrakt som inte clearas centralt har säkerhet i så stor utsträckning som möjligt.

| (7) | För att säkerställa lika villkor mellan olika jurisdiktioner, i fall då en motpart som är etablerad i unionen ingår ett OTC-derivatkontrakt som inte clearas centralt med en motpart som är etablerad i ett tredjeland, bör initiala marginalsäkerheter och tilläggsmarginalsäkerheter utväxlas i båda riktningarna. Motparter som är etablerade i unionen och har transaktioner med motparter etablerade i tredjeländer bör även i fortsättningen vara skyldiga att bedöma den rättsliga verkställbarheten av bilaterala avtal och effektiviteten i separeringsavtalen. |
| --- | --- |

(7)

För att säkerställa lika villkor mellan olika jurisdiktioner, i fall då en motpart som är etablerad i unionen ingår ett OTC-derivatkontrakt som inte clearas centralt med en motpart som är etablerad i ett tredjeland, bör initiala marginalsäkerheter och tilläggsmarginalsäkerheter utväxlas i båda riktningarna. Motparter som är etablerade i unionen och har transaktioner med motparter etablerade i tredjeländer bör även i fortsättningen vara skyldiga att bedöma den rättsliga verkställbarheten av bilaterala avtal och effektiviteten i separeringsavtalen.

| (8) | Det är lämpligt att låta motparter tillämpa ett minsta transfereringsbelopp vid utväxling av säkerheter, för att minska den operativa bördan vid utväxling av mindre belopp när exponeringar endast rör sig obetydligt. Det bör emellertid säkerställas att ett sådant minsta transfereringsbelopp endast används för operativa syften och inte som en kredit utan säkerhet mellan motparter. En övre gräns bör därför fastställas för detta minsta transfereringsbelopp. |
| --- | --- |

(8)

Det är lämpligt att låta motparter tillämpa ett minsta transfereringsbelopp vid utväxling av säkerheter, för att minska den operativa bördan vid utväxling av mindre belopp när exponeringar endast rör sig obetydligt. Det bör emellertid säkerställas att ett sådant minsta transfereringsbelopp endast används för operativa syften och inte som en kredit utan säkerhet mellan motparter. En övre gräns bör därför fastställas för detta minsta transfereringsbelopp.

| (9) | Av praktiska skäl kan det i vissa fall vara lämpligare att ha separata minsta transfereringsbelopp för initiala marginalsäkerheter och tilläggsmarginalsäkerheter. Det bör då vara möjligt för motparter att komma överens om sådana separata minsta transfereringsbelopp för initiala marginalsäkerheter och tilläggsmarginalsäkerheter. Dock bör summan av de separata minsta transfereringsbeloppen inte överstiga den övre gränsen för minsta transfereringsbelopp. Av praktiska skäl bör det vara möjligt att fastställa minsta transfereringsbelopp i den valuta i vilken marginalsäkerheter vanligtvis utväxlas, vilken inte behöver vara euro. |
| --- | --- |

(9)

Av praktiska skäl kan det i vissa fall vara lämpligare att ha separata minsta transfereringsbelopp för initiala marginalsäkerheter och tilläggsmarginalsäkerheter. Det bör då vara möjligt för motparter att komma överens om sådana separata minsta transfereringsbelopp för initiala marginalsäkerheter och tilläggsmarginalsäkerheter. Dock bör summan av de separata minsta transfereringsbeloppen inte överstiga den övre gränsen för minsta transfereringsbelopp. Av praktiska skäl bör det vara möjligt att fastställa minsta transfereringsbelopp i den valuta i vilken marginalsäkerheter vanligtvis utväxlas, vilken inte behöver vara euro.

| (10) | Jurisdiktioner i vissa tredjeland kan fastställa en annan räckvidd för förordning (EU) nr 648/2012 med avseende på kraven för utväxling av säkerheter för OTC-derivatkontrakt som inte clearas centralt. Om denna förordning skulle kräva att endast OTC-derivatavtal som inte clearas centralt vilka omfattas av förordning (EU) nr 648/2012 tas med i beräkningen av marginalsäkerheter för gränsöverskridande nettningsmängder skulle det därför kunna innebära att motparter i olika jurisdiktioner måste göra de nödvändiga beräkningarna flera gånger för att ta hänsyn till olika definitioner eller olika omfattning av produkter enligt respektive marginalsäkerhetskrav. Detta skulle kunna leda till felaktiga marginalsäkerhetsberäkningar. Dessutom skulle det sannolikt öka risken för tvister. Att tillåta användning av en större mängd produkter i gränsöverskridande nettningsmängder så att de innehåller alla de OTC-derivatkontrakt som är föremål för utväxling av säkerheter i den ena eller den andra jurisdiktionen skulle göra insamlingen av marginalsäkerheter enklare och smidigare. En sådan ansats ligger i linje med ambitionen i förordning (EU) nr 648/2012 att minska systemriskerna, eftersom ett större antal produkter skulle omfattas av kravet på marginalsäkerhet. |
| --- | --- |

(10)

Jurisdiktioner i vissa tredjeland kan fastställa en annan räckvidd för förordning (EU) nr 648/2012 med avseende på kraven för utväxling av säkerheter för OTC-derivatkontrakt som inte clearas centralt. Om denna förordning skulle kräva att endast OTC-derivatavtal som inte clearas centralt vilka omfattas av förordning (EU) nr 648/2012 tas med i beräkningen av marginalsäkerheter för gränsöverskridande nettningsmängder skulle det därför kunna innebära att motparter i olika jurisdiktioner måste göra de nödvändiga beräkningarna flera gånger för att ta hänsyn till olika definitioner eller olika omfattning av produkter enligt respektive marginalsäkerhetskrav. Detta skulle kunna leda till felaktiga marginalsäkerhetsberäkningar. Dessutom skulle det sannolikt öka risken för tvister. Att tillåta användning av en större mängd produkter i gränsöverskridande nettningsmängder så att de innehåller alla de OTC-derivatkontrakt som är föremål för utväxling av säkerheter i den ena eller den andra jurisdiktionen skulle göra insamlingen av marginalsäkerheter enklare och smidigare. En sådan ansats ligger i linje med ambitionen i förordning (EU) nr 648/2012 att minska systemriskerna, eftersom ett större antal produkter skulle omfattas av kravet på marginalsäkerhet.

| (11) | När motparter väljer att samla in initiala marginalsäkerheter i kontanter bör säkerheten inte vara föremål för värderingsavdrag, förutsatt att säkerhetens valuta är densamma som den valuta i vilken kontraktet uttrycks. Om initiala marginalsäkerheter däremot samlas in i kontanter i en annan valuta än den valuta i vilken avtalet uttrycks, kan de olika valutorna leda till valutarisker. Ett värderingsavdrag för valutaobalanser bör därför tillämpas på initiala marginalsäkerheter som samlas in i kontanter i annan valuta. För tilläggsmarginalsäkerheter som samlas in i kontanter behövs inget värderingsavdrag enligt BCBS/Ioscos ram, även om betalningen görs i en annan valuta än kontraktets valuta. |
| --- | --- |

(11)

När motparter väljer att samla in initiala marginalsäkerheter i kontanter bör säkerheten inte vara föremål för värderingsavdrag, förutsatt att säkerhetens valuta är densamma som den valuta i vilken kontraktet uttrycks. Om initiala marginalsäkerheter däremot samlas in i kontanter i en annan valuta än den valuta i vilken avtalet uttrycks, kan de olika valutorna leda till valutarisker. Ett värderingsavdrag för valutaobalanser bör därför tillämpas på initiala marginalsäkerheter som samlas in i kontanter i annan valuta. För tilläggsmarginalsäkerheter som samlas in i kontanter behövs inget värderingsavdrag enligt BCBS/Ioscos ram, även om betalningen görs i en annan valuta än kontraktets valuta.

| (12) | Vid fastställandet av nivån för krav på initiala marginalsäkerheter har Baselkommittén för banktillsyn och Internationella organisationen för värdepapperstillsyn uttryckligen tagit hänsyn till två aspekter i sin ram för marginalsäkerhetskrav för derivat som inte clearas centralt (Margin requirements for non-centrally cleared derivatives) från mars 2015 (nedan kallad BCBS/Ioscos ram). Den första aspekten gäller likvida tillgångar av hög kreditkvalitet som täckning för kraven på initiala marginalsäkerheter. Den andra är proportionalitetsprincipen, eftersom små finansiella och icke-finansiella motparter kan drabbas på ett oproportionerligt sätt av kraven på initiala marginalsäkerheter. För att lika konkurrensvillkor ska gälla bör denna förordning införa en tröskel under vilken två motparter inte behöver utväxla initial marginalsäkerhet, som exakt motsvarar tröskeln i BCBS/Ioscos ram. Detta torde innebära betydande kostnadsbesparingar och operativ underlättnad för mindre aktörer, och även bidra till aspekten vad gäller likvida tillgångar av hög kreditkvalitet, utan att äventyra de övergripande målen för förordning (EU) nr 648/2012. |
| --- | --- |

(12)

Vid fastställandet av nivån för krav på initiala marginalsäkerheter har Baselkommittén för banktillsyn och Internationella organisationen för värdepapperstillsyn uttryckligen tagit hänsyn till två aspekter i sin ram för marginalsäkerhetskrav för derivat som inte clearas centralt (Margin requirements for non-centrally cleared derivatives) från mars 2015 (nedan kallad BCBS/Ioscos ram). Den första aspekten gäller likvida tillgångar av hög kreditkvalitet som täckning för kraven på initiala marginalsäkerheter. Den andra är proportionalitetsprincipen, eftersom små finansiella och icke-finansiella motparter kan drabbas på ett oproportionerligt sätt av kraven på initiala marginalsäkerheter. För att lika konkurrensvillkor ska gälla bör denna förordning införa en tröskel under vilken två motparter inte behöver utväxla initial marginalsäkerhet, som exakt motsvarar tröskeln i BCBS/Ioscos ram. Detta torde innebära betydande kostnadsbesparingar och operativ underlättnad för mindre aktörer, och även bidra till aspekten vad gäller likvida tillgångar av hög kreditkvalitet, utan att äventyra de övergripande målen för förordning (EU) nr 648/2012.

| (13) | Tröskelvärdena bör alltid beräknas på gruppnivå, men investeringsfonder bör betraktas som ett specialfall eftersom de kan skötas av en enda förvaltare och ses som en enda grupp. Om fonderna emellertid är tydligt avskilda pooler av tillgångar och inte har säkerhet, garanti eller stöd från andra investeringsfonder eller från investeringsförvaltaren själv, är deras risk relativt skild från resten av gruppen. Sådana investeringsfonder bör därför behandlas som separata enheter vid beräkningen av tröskeln i linje med BCBS/Ioscos ram. |
| --- | --- |

(13)

Tröskelvärdena bör alltid beräknas på gruppnivå, men investeringsfonder bör betraktas som ett specialfall eftersom de kan skötas av en enda förvaltare och ses som en enda grupp. Om fonderna emellertid är tydligt avskilda pooler av tillgångar och inte har säkerhet, garanti eller stöd från andra investeringsfonder eller från investeringsförvaltaren själv, är deras risk relativt skild från resten av gruppen. Sådana investeringsfonder bör därför behandlas som separata enheter vid beräkningen av tröskeln i linje med BCBS/Ioscos ram.

| (14) | När det gäller initiala marginalsäkerheter kan kraven i denna förordning förväntas få en mätbar effekt på marknadens likviditet eftersom tillgångar som ställs som säkerhet inte kan realiseras eller på annat sätt återanvändas under det ej centralt clearade OTC-derivatkontraktets löptid. Sådana krav innebär betydande förändringar i marknadspraxis och leder till vissa operativa och praktiska problem som måste hanteras när de nya kraven träder i kraft. Med tanke på att tilläggsmarginalsäkerheten redan täcker faktiska fluktuationer i det ej centralt clearade OTC-derivatkontraktets värde upp till det läge där betalning inte fullgörs, anses det rimligt att tillämpa ett tröskelvärde motsvarande ett teoretiskt bruttobelopp för utestående kontrakt på 8 miljarder euro, för krav på initial marginalsäkerhet. Detta tröskelvärde tillämpas på gruppnivå eller, om motparten inte är en del av en grupp, på den enskilda enheten. Det aggregerade teoretiska bruttobeloppet för utestående kontrakt bör användas som referens eftersom det är ett lämpligt mått för att bedöma storleken och komplexiteten hos en portfölj bestående av OTC-derivatkontrakt som inte clearas centralt. Det är också ett mått som är lätt att kontrollera och rapportera. Dessa tröskelvärden är även i linje med BCBS/Ioscos ram för OTC-derivatkontrakt som inte clearas centralt och är därför förenliga med internationella standarder. |
| --- | --- |

(14)

När det gäller initiala marginalsäkerheter kan kraven i denna förordning förväntas få en mätbar effekt på marknadens likviditet eftersom tillgångar som ställs som säkerhet inte kan realiseras eller på annat sätt återanvändas under det ej centralt clearade OTC-derivatkontraktets löptid. Sådana krav innebär betydande förändringar i marknadspraxis och leder till vissa operativa och praktiska problem som måste hanteras när de nya kraven träder i kraft. Med tanke på att tilläggsmarginalsäkerheten redan täcker faktiska fluktuationer i det ej centralt clearade OTC-derivatkontraktets värde upp till det läge där betalning inte fullgörs, anses det rimligt att tillämpa ett tröskelvärde motsvarande ett teoretiskt bruttobelopp för utestående kontrakt på 8 miljarder euro, för krav på initial marginalsäkerhet. Detta tröskelvärde tillämpas på gruppnivå eller, om motparten inte är en del av en grupp, på den enskilda enheten. Det aggregerade teoretiska bruttobeloppet för utestående kontrakt bör användas som referens eftersom det är ett lämpligt mått för att bedöma storleken och komplexiteten hos en portfölj bestående av OTC-derivatkontrakt som inte clearas centralt. Det är också ett mått som är lätt att kontrollera och rapportera. Dessa tröskelvärden är även i linje med BCBS/Ioscos ram för OTC-derivatkontrakt som inte clearas centralt och är därför förenliga med internationella standarder.

| (15) | Exponeringar som härrör antingen från kontrakt eller motparter som är permanent eller tillfälligt undantagna eller delvis undantagna från marginalsäkerheter bör också ingå i beräkningen av det aggregerade teoretiska bruttobeloppet. Detta beror på att alla kontrakt bidrar till att bestämma storleken och komplexiteten hos en motparts portfölj. OTC-derivatkontrakt som inte clearas centralt och som kan undantas från kraven i denna förordning är därför också relevanta för bestämning av storleken, omfattningen och komplexiteten hos motpartens portfölj och bör därför också ingå i beräkningen av tröskelvärdena. |
| --- | --- |

(15)

Exponeringar som härrör antingen från kontrakt eller motparter som är permanent eller tillfälligt undantagna eller delvis undantagna från marginalsäkerheter bör också ingå i beräkningen av det aggregerade teoretiska bruttobeloppet. Detta beror på att alla kontrakt bidrar till att bestämma storleken och komplexiteten hos en motparts portfölj. OTC-derivatkontrakt som inte clearas centralt och som kan undantas från kraven i denna förordning är därför också relevanta för bestämning av storleken, omfattningen och komplexiteten hos motpartens portfölj och bör därför också ingå i beräkningen av tröskelvärdena.

| (16) | Det är lämpligt att fastställa särskilda riskhanteringsförfaranden för vissa typer av OTC-derivatkontrakt som inte clearas centralt och som uppvisar särskilda riskprofiler. I synnerhet bör utväxling av tilläggsmarginalsäkerhet utan initial marginalsäkerhet, i linje med BCBS/Ioscos ram, anses vara en lämplig säkerhet för fysiskt avvecklade valutakontrakt. Eftersom swappar i två valutor (cross-currency swaps) kan delas upp i en sekvens av valutaterminer bör på samma sätt endast räntekomponenten omfattas av initial marginalsäkerhet. |
| --- | --- |

(16)

Det är lämpligt att fastställa särskilda riskhanteringsförfaranden för vissa typer av OTC-derivatkontrakt som inte clearas centralt och som uppvisar särskilda riskprofiler. I synnerhet bör utväxling av tilläggsmarginalsäkerhet utan initial marginalsäkerhet, i linje med BCBS/Ioscos ram, anses vara en lämplig säkerhet för fysiskt avvecklade valutakontrakt. Eftersom swappar i två valutor (cross-currency swaps) kan delas upp i en sekvens av valutaterminer bör på samma sätt endast räntekomponenten omfattas av initial marginalsäkerhet.

| (17) | Hänsyn bör tas till de svårigheter som emittenter av täckta obligationer eller säkerhetspooler har när det gäller att ställa säkerheter. Under vissa givna villkor bör emittenter av täckta obligationer eller säkerhetspooler därför inte åläggas att ställa säkerhet. På detta sätt får emittenter av täckta obligationer eller säkerhetspooler en viss flexibilitet samtidigt som man säkerställer att riskerna för deras motparter är begränsade. Det kan finnas rättsliga hinder för emittenter av täckta obligationer eller säkerhetspooler i samband med att de ställer och samlar in icke-kontanta initiala marginalsäkerheter eller tilläggsmarginalsäkerheter, eller ställer kontanta tilläggsmarginalsäkerheter, eftersom betalning av tilläggsmarginalsäkerhet skulle kunna betraktas som en prioriterad fordran jämfört med obligationsinnehavarens fordran, vilket kan utgöra ett rättsligt hinder. Även möjligheten att ersätta eller återkalla den initiala marginalsäkerheten skulle kunna betraktas som en prioriterad fordran jämfört med obligationsinnehavarens fordran vilket utgör samma typ av hinder. Det finns dock inga hinder för emittenter av täckta obligationer eller säkerhetspooler att återlämna kontanta medel som samlats in som tilläggsmarginalsäkerhet. Motparter till emittenter av täckta obligationer eller säkerhetspooler bör därför åläggas att ställa kontant tilläggsmarginalsäkerhet och ges rätten att få tillbaka hela eller en del av den, men emittenter av täckta obligationer eller säkerhetspooler bör endast vara skyldiga att ställa tilläggsmarginalsäkerhet för det kontantbelopp som mottagits tidigare. |
| --- | --- |

(17)

Hänsyn bör tas till de svårigheter som emittenter av täckta obligationer eller säkerhetspooler har när det gäller att ställa säkerheter. Under vissa givna villkor bör emittenter av täckta obligationer eller säkerhetspooler därför inte åläggas att ställa säkerhet. På detta sätt får emittenter av täckta obligationer eller säkerhetspooler en viss flexibilitet samtidigt som man säkerställer att riskerna för deras motparter är begränsade. Det kan finnas rättsliga hinder för emittenter av täckta obligationer eller säkerhetspooler i samband med att de ställer och samlar in icke-kontanta initiala marginalsäkerheter eller tilläggsmarginalsäkerheter, eller ställer kontanta tilläggsmarginalsäkerheter, eftersom betalning av tilläggsmarginalsäkerhet skulle kunna betraktas som en prioriterad fordran jämfört med obligationsinnehavarens fordran, vilket kan utgöra ett rättsligt hinder. Även möjligheten att ersätta eller återkalla den initiala marginalsäkerheten skulle kunna betraktas som en prioriterad fordran jämfört med obligationsinnehavarens fordran vilket utgör samma typ av hinder. Det finns dock inga hinder för emittenter av täckta obligationer eller säkerhetspooler att återlämna kontanta medel som samlats in som tilläggsmarginalsäkerhet. Motparter till emittenter av täckta obligationer eller säkerhetspooler bör därför åläggas att ställa kontant tilläggsmarginalsäkerhet och ges rätten att få tillbaka hela eller en del av den, men emittenter av täckta obligationer eller säkerhetspooler bör endast vara skyldiga att ställa tilläggsmarginalsäkerhet för det kontantbelopp som mottagits tidigare.

| (18) | Motparter bör alltid bedöma den rättsliga verkställbarheten för avtal om nettning och separering. Om bedömningarna mot bakgrund av lagstiftningen i det tredje landet ger ett negativt resultat bör motparter använda sig av andra arrangemang än ömsesidig utväxling av marginalsäkerheter. För att säkerställa samstämmighet med internationella standarder och därmed undvika en situation där motparter i unionen inte kan handla med motparter i dessa jurisdiktioner, och för att garantera lika konkurrensvillkor för motparter i unionen, bör man fastställa en lägsta tröskel under vilken de kan handla med motparter som är etablerade i de jurisdiktionerna utan att utväxla initial marginalsäkerhet eller tilläggsmarginalsäkerhet. Om motparterna har möjlighet att samla in marginalsäkerheter och kan säkerställa att bestämmelserna i denna förordning kan följas för insamlade säkerheter, till skillnad från ställda säkerheter, bör motparter i unionen alltid vara skyldiga att samla in säkerheter. Exponeringar som härrör från kontrakt med motparter etablerade i jurisdiktioner i tredjeland och som inte täcks av säkerhet på grund av rättsliga hinder i dessa jurisdiktioner, bör begränsas genom att man fastställer en gräns, eftersom kapital inte anses likvärdigt med marginalsäkerhet för exponeringar som härrör från OTC-derivatkontrakt som inte clearas centralt och eftersom motparter som omfattas av marginalsäkerhetskrav enligt denna förordning inte alltid även omfattas av kapitalkrav. Denna gräns bör fastställas på ett sådant sätt att den är lätt att beräkna och kontrollera. För att undvika att detta ger upphov till systemrisk och att sådan särskild behandling öppnar möjligheter att kringgå bestämmelserna i denna förordning, bör gränsen läggas på en försiktig nivå. En sådan behandling kan anses tillräckligt försiktig eftersom det även finns andra riskreducerande tekniker som ett alternativ till marginalsäkerheter. |
| --- | --- |

(18)

Motparter bör alltid bedöma den rättsliga verkställbarheten för avtal om nettning och separering. Om bedömningarna mot bakgrund av lagstiftningen i det tredje landet ger ett negativt resultat bör motparter använda sig av andra arrangemang än ömsesidig utväxling av marginalsäkerheter. För att säkerställa samstämmighet med internationella standarder och därmed undvika en situation där motparter i unionen inte kan handla med motparter i dessa jurisdiktioner, och för att garantera lika konkurrensvillkor för motparter i unionen, bör man fastställa en lägsta tröskel under vilken de kan handla med motparter som är etablerade i de jurisdiktionerna utan att utväxla initial marginalsäkerhet eller tilläggsmarginalsäkerhet. Om motparterna har möjlighet att samla in marginalsäkerheter och kan säkerställa att bestämmelserna i denna förordning kan följas för insamlade säkerheter, till skillnad från ställda säkerheter, bör motparter i unionen alltid vara skyldiga att samla in säkerheter. Exponeringar som härrör från kontrakt med motparter etablerade i jurisdiktioner i tredjeland och som inte täcks av säkerhet på grund av rättsliga hinder i dessa jurisdiktioner, bör begränsas genom att man fastställer en gräns, eftersom kapital inte anses likvärdigt med marginalsäkerhet för exponeringar som härrör från OTC-derivatkontrakt som inte clearas centralt och eftersom motparter som omfattas av marginalsäkerhetskrav enligt denna förordning inte alltid även omfattas av kapitalkrav. Denna gräns bör fastställas på ett sådant sätt att den är lätt att beräkna och kontrollera. För att undvika att detta ger upphov till systemrisk och att sådan särskild behandling öppnar möjligheter att kringgå bestämmelserna i denna förordning, bör gränsen läggas på en försiktig nivå. En sådan behandling kan anses tillräckligt försiktig eftersom det även finns andra riskreducerande tekniker som ett alternativ till marginalsäkerheter.

| (19) | För att ge skydd mot en situation då säkerheten inte kan realiseras omedelbart efter fallissemang hos en motpart måste man när man beräknar initiala marginalsäkerheter beakta perioden från den senaste utväxlingen av säkerheter för en nettningsmängd av kontrakt med en fallerande motpart fram till dess att kontrakten har slutavräknats och den marknadsrisk som uppstått har säkrats på nytt. Denna period kallas marginalriskperiod (MPOR) och är samma verktyg som i artikel 272.9 i Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 575/2013 (3), med avseende på motpartsrisk för kreditinstitut. Eftersom de två förordningarna har olika syften och bestämmelserna i förordning (EU) nr 575/2013 gäller beräkning av marginalriskperioden endast för kapitalbaskrav, bör denna förordning innehålla särskilda bestämmelser om den marginalriskperiod som krävs för riskhanteringsförfarandena för OTC-derivatkontrakt som inte clearas centralt. Marginalriskperioden bör ta hänsyn till de förfaranden som föreskrivs i denna förordning för utväxling av marginalsäkerheter. |
| --- | --- |

(19)

För att ge skydd mot en situation då säkerheten inte kan realiseras omedelbart efter fallissemang hos en motpart måste man när man beräknar initiala marginalsäkerheter beakta perioden från den senaste utväxlingen av säkerheter för en nettningsmängd av kontrakt med en fallerande motpart fram till dess att kontrakten har slutavräknats och den marknadsrisk som uppstått har säkrats på nytt. Denna period kallas marginalriskperiod (MPOR) och är samma verktyg som i artikel 272.9 i Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 575/2013 (3), med avseende på motpartsrisk för kreditinstitut. Eftersom de två förordningarna har olika syften och bestämmelserna i förordning (EU) nr 575/2013 gäller beräkning av marginalriskperioden endast för kapitalbaskrav, bör denna förordning innehålla särskilda bestämmelser om den marginalriskperiod som krävs för riskhanteringsförfarandena för OTC-derivatkontrakt som inte clearas centralt. Marginalriskperioden bör ta hänsyn till de förfaranden som föreskrivs i denna förordning för utväxling av marginalsäkerheter.

| (20) | Initial marginalsäkerhet och tilläggsmarginalsäkerhet bör generellt utväxlas senast vid slutet av den bankdag som följer efter dagen för genomförandet. En längre tid för utväxling av tilläggsmarginalsäkerhet tillåts där detta kompenseras genom en lämplig beräkning av marginalriskperioden. Alternativt, om krav på initial marginalsäkerhet inte är tillämpliga, bör en längre tid tillåtas om ytterligare tilläggsmarginalsäkerhet samlas in motsvarande ett lämpligt belopp. |
| --- | --- |

(20)

Initial marginalsäkerhet och tilläggsmarginalsäkerhet bör generellt utväxlas senast vid slutet av den bankdag som följer efter dagen för genomförandet. En längre tid för utväxling av tilläggsmarginalsäkerhet tillåts där detta kompenseras genom en lämplig beräkning av marginalriskperioden. Alternativt, om krav på initial marginalsäkerhet inte är tillämpliga, bör en längre tid tillåtas om ytterligare tilläggsmarginalsäkerhet samlas in motsvarande ett lämpligt belopp.

| (21) | När motparter utvecklar modeller för initiala marginalsäkerheter och beräknar lämpliga marginalriskperioder bör de beakta att det krävs modeller som fångar upp marknadens likviditet, antalet deltagare på den marknaden och de aktuella OTC-derivatkontraktens volym. Det är samtidigt viktigt med en modell som båda parter kan förstå, reproducera och stödja sig på för att lösa tvister. Därför bör motparter tillåtas kalibrera modellen och beräkna marginalriskperiod enbart med hänsyn till marknadsvillkor utan att behöva anpassa sina skattningar efter egenskaperna hos enskilda motparter. Detta innebär i sin tur att motparter kan välja att anta olika modeller för att beräkna beloppen för initiala marginalsäkerheter som utväxlas mellan dem, och att dessa belopp inte nödvändigtvis är symmetriska. |
| --- | --- |

(21)

När motparter utvecklar modeller för initiala marginalsäkerheter och beräknar lämpliga marginalriskperioder bör de beakta att det krävs modeller som fångar upp marknadens likviditet, antalet deltagare på den marknaden och de aktuella OTC-derivatkontraktens volym. Det är samtidigt viktigt med en modell som båda parter kan förstå, reproducera och stödja sig på för att lösa tvister. Därför bör motparter tillåtas kalibrera modellen och beräkna marginalriskperiod enbart med hänsyn till marknadsvillkor utan att behöva anpassa sina skattningar efter egenskaperna hos enskilda motparter. Detta innebär i sin tur att motparter kan välja att anta olika modeller för att beräkna beloppen för initiala marginalsäkerheter som utväxlas mellan dem, och att dessa belopp inte nödvändigtvis är symmetriska.

| (22) | En modell för att beräkna initial marginalsäkerhet måste kalibreras med lämpliga mellanrum, men ny kalibrering kan leda till oväntade nivåer på marginalsäkerhetskraven. Därför bör en lämplig period fastställas då marginalsäkerheterna fortfarande kan utväxlas baserat på den tidigare kalibreringen. Detta bör ge motparterna tillräckligt med tid för att uppfylla marginalsäkerhetskrav som uppstår i och med kalibreringen. |
| --- | --- |

(22)

En modell för att beräkna initial marginalsäkerhet måste kalibreras med lämpliga mellanrum, men ny kalibrering kan leda till oväntade nivåer på marginalsäkerhetskraven. Därför bör en lämplig period fastställas då marginalsäkerheterna fortfarande kan utväxlas baserat på den tidigare kalibreringen. Detta bör ge motparterna tillräckligt med tid för att uppfylla marginalsäkerhetskrav som uppstår i och med kalibreringen.

| (23) | Säkerheter bör anses vara fritt överlåtbara om det i händelse av fallissemang hos den som ställer säkerheten inte finns några regleringsmässiga eller juridiska hinder eller anspråk från tredje man, inbegripet anspråk från ett utomstående förvaringsinstitut. Vissa anspråk, t.ex. ersättning för kostnader för överföring av säkerheter, i form av panträtt som rutinmässigt tillämpas på alla värdepappersöverföringar bör inte betraktas som hinder eftersom det skulle leda till en situation där hinder alltid konstateras. |
| --- | --- |

(23)

Säkerheter bör anses vara fritt överlåtbara om det i händelse av fallissemang hos den som ställer säkerheten inte finns några regleringsmässiga eller juridiska hinder eller anspråk från tredje man, inbegripet anspråk från ett utomstående förvaringsinstitut. Vissa anspråk, t.ex. ersättning för kostnader för överföring av säkerheter, i form av panträtt som rutinmässigt tillämpas på alla värdepappersöverföringar bör inte betraktas som hinder eftersom det skulle leda till en situation där hinder alltid konstateras.

| (24) | Den motpart som samlar in säkerheten bör ha operativ kapacitet att realisera säkerheten i händelse av fallissemang hos den som ställer den. Den motpart som samlar in säkerheten bör också kunna använda de kontanta medlen från realiseringen till att ingå ett motsvarande kontrakt med en annan motpart eller till att säkra den risk som uppstår. Tillträde till marknaden bör därför vara en grundförutsättning för den som samlar in säkerheter, så att denne antingen kan sälja den eller återköpa den inom rimlig tid. Denna kapacitet bör vara oberoende från den som ställer säkerheten. |
| --- | --- |

(24)

Den motpart som samlar in säkerheten bör ha operativ kapacitet att realisera säkerheten i händelse av fallissemang hos den som ställer den. Den motpart som samlar in säkerheten bör också kunna använda de kontanta medlen från realiseringen till att ingå ett motsvarande kontrakt med en annan motpart eller till att säkra den risk som uppstår. Tillträde till marknaden bör därför vara en grundförutsättning för den som samlar in säkerheter, så att denne antingen kan sälja den eller återköpa den inom rimlig tid. Denna kapacitet bör vara oberoende från den som ställer säkerheten.

| (25) | Insamlade säkerheter måste ha tillräckligt hög likviditet och kreditkvalitet för att den motpart som samlar in dem ska kunna avveckla positionerna utan förlust på grund av betydande värdeförändringar om den andra motparten fallerar. Säkerhetens kreditkvalitet bör bedömas utifrån erkända metoder, till exempel kreditbetyg som utfärdas av externa institut för kreditbedömning. För att minska risken för en automatisk förlitan på externa kreditvärderingar bör det emellertid införas ett antal ytterligare skyddsåtgärder. Bland dessa skyddsåtgärder bör ingå möjligheten att använda intern riskklassificeringsmetod (internmetod) och möjligheten att skjuta upp ersättning av säkerhet som inte längre är godtagbar på grund av sänkt kreditvärdighet, i syfte att på ett effektivt sätt minska eventuella tröskeleffekter som kan uppstå till följd av att man i alltför hög grad förlitar sig på externa kreditvärderingar. |
| --- | --- |

(25)

Insamlade säkerheter måste ha tillräckligt hög likviditet och kreditkvalitet för att den motpart som samlar in dem ska kunna avveckla positionerna utan förlust på grund av betydande värdeförändringar om den andra motparten fallerar. Säkerhetens kreditkvalitet bör bedömas utifrån erkända metoder, till exempel kreditbetyg som utfärdas av externa institut för kreditbedömning. För att minska risken för en automatisk förlitan på externa kreditvärderingar bör det emellertid införas ett antal ytterligare skyddsåtgärder. Bland dessa skyddsåtgärder bör ingå möjligheten att använda intern riskklassificeringsmetod (internmetod) och möjligheten att skjuta upp ersättning av säkerhet som inte längre är godtagbar på grund av sänkt kreditvärdighet, i syfte att på ett effektivt sätt minska eventuella tröskeleffekter som kan uppstå till följd av att man i alltför hög grad förlitar sig på externa kreditvärderingar.

| (26) | Värderingsavdrag minskar risken för att den insamlade säkerheten vid finansiella påfrestningar inte är tillräcklig för att täcka marginalsäkerhetsbehoven, men andra riskreducerande åtgärder behövs också i samband med icke-kontanta säkerheter för att säkerställa att de effektivt och snabbt kan realiseras. Motparter bör särskilt se till att de insamlade säkerheterna är lämpligt diversifierade vad gäller enskilda emittenter, typer av emittenter och tillgångsklasser. |
| --- | --- |

(26)

Värderingsavdrag minskar risken för att den insamlade säkerheten vid finansiella påfrestningar inte är tillräcklig för att täcka marginalsäkerhetsbehoven, men andra riskreducerande åtgärder behövs också i samband med icke-kontanta säkerheter för att säkerställa att de effektivt och snabbt kan realiseras. Motparter bör särskilt se till att de insamlade säkerheterna är lämpligt diversifierade vad gäller enskilda emittenter, typer av emittenter och tillgångsklasser.

| (27) | Realisering av säkerhet som ställts av motparter som inte är systemviktiga har obetydliga effekter på den finansiella stabiliteten. Dessutom kan koncentrationsgränser för initiala säkerhetsmarginaler vara betungande för motparter med små OTC-derivatportföljer eftersom de ibland bara har en begränsad uppsättning av godtagbara säkerheter att ställa. Även om säkerhetsdiversifiering är en lämplig riskåtgärd bör den därför ändå inte krävas av motparter som inte är systemviktiga. Å andra sidan bör systemviktiga finansinstitut och andra motparter med stora OTC-derivatportföljer som handlar med varandra tillämpa koncentrationsgränser åtminstone för initiala marginalsäkerheter, däribland för godtagbara säkerheter som utgörs av statspapper utgivna av EU:s medlemsstater. Dessa motparter har tillräcklig förmåga att antingen omvandla säkerheter eller tillgå ett flertal marknader och emittenter, så att de kan diversifiera de ställda säkerheterna. Artikel 131 i Europaparlamentets och rådets direktiv 2013/36/EU (4) föreskriver att institut som är systemviktiga enligt unionsrätten ska identifieras. Eftersom förordning (EU) nr 648/2012 har ett så brett tillämpningsområde bör dock ett kvantitativt tröskelvärde införas så att kraven på koncentrationsgränser också gäller för motparter som inte är systemviktiga enligt de befintliga klassificeringarna, men som ändå bör omfattas av sådana gränser på grund av sina omfattande OTC-derivatportföljer. |
| --- | --- |

(27)

Realisering av säkerhet som ställts av motparter som inte är systemviktiga har obetydliga effekter på den finansiella stabiliteten. Dessutom kan koncentrationsgränser för initiala säkerhetsmarginaler vara betungande för motparter med små OTC-derivatportföljer eftersom de ibland bara har en begränsad uppsättning av godtagbara säkerheter att ställa. Även om säkerhetsdiversifiering är en lämplig riskåtgärd bör den därför ändå inte krävas av motparter som inte är systemviktiga. Å andra sidan bör systemviktiga finansinstitut och andra motparter med stora OTC-derivatportföljer som handlar med varandra tillämpa koncentrationsgränser åtminstone för initiala marginalsäkerheter, däribland för godtagbara säkerheter som utgörs av statspapper utgivna av EU:s medlemsstater. Dessa motparter har tillräcklig förmåga att antingen omvandla säkerheter eller tillgå ett flertal marknader och emittenter, så att de kan diversifiera de ställda säkerheterna. Artikel 131 i Europaparlamentets och rådets direktiv 2013/36/EU (4) föreskriver att institut som är systemviktiga enligt unionsrätten ska identifieras. Eftersom förordning (EU) nr 648/2012 har ett så brett tillämpningsområde bör dock ett kvantitativt tröskelvärde införas så att kraven på koncentrationsgränser också gäller för motparter som inte är systemviktiga enligt de befintliga klassificeringarna, men som ändå bör omfattas av sådana gränser på grund av sina omfattande OTC-derivatportföljer.

| (28) | Pensionssystem omfattas av ömsesidiga krav på säkerhet. Det är dock viktigt att undvika att sådana krav innebär en alltför stor börda som inverkar på resultaten från dessa system och därmed på pensionsinkomsterna för framtida pensionärer. Pensionssystemens skyldigheter gentemot pensionärer anges i lokal valuta och deras investeringar måste därför vara i samma valuta för att undvika valutarisker och därmed förknippade kostnader. Bestämmelser om koncentrationsgränser bör därför inte gälla för pensionssystem på samma sätt som för andra motparter. Det är dock viktigt att det finns lämpliga riskhanteringsförfaranden för att övervaka och åtgärda eventuella koncentrationsrisker till följd av denna undantagsordning. Tillämpningen av dessa bestämmelser för pensionssystem bör övervakas och ses över mot bakgrund av marknadsutvecklingen. |
| --- | --- |

(28)

Pensionssystem omfattas av ömsesidiga krav på säkerhet. Det är dock viktigt att undvika att sådana krav innebär en alltför stor börda som inverkar på resultaten från dessa system och därmed på pensionsinkomsterna för framtida pensionärer. Pensionssystemens skyldigheter gentemot pensionärer anges i lokal valuta och deras investeringar måste därför vara i samma valuta för att undvika valutarisker och därmed förknippade kostnader. Bestämmelser om koncentrationsgränser bör därför inte gälla för pensionssystem på samma sätt som för andra motparter. Det är dock viktigt att det finns lämpliga riskhanteringsförfaranden för att övervaka och åtgärda eventuella koncentrationsrisker till följd av denna undantagsordning. Tillämpningen av dessa bestämmelser för pensionssystem bör övervakas och ses över mot bakgrund av marknadsutvecklingen.

| (29) | Med tanke på svårigheterna att separera kontant säkerhet bör motparterna ges möjlighet att ställa en mindre del av den initiala marginalsäkerheten i form av kontanter, och förvaringsinstituten bör få lov att återinvestera denna kontanta säkerhet. Kontanter hos ett förvaringsinstitut utgör emellertid en skuld som förvaringsinstitutet har gentemot den motpart som ställer säkerheten, och detta ger upphov till en kreditrisk för motparten. För att minska systemrisker bör därför användningen av kontanter som initial marginalsäkerhet omfattas av diversifieringskrav, åtminstone för systemviktiga institut. Systemviktiga institut bör åläggas att antingen begränsa beloppet för initiala marginalsäkerheter som samlas in i kontanter, eller diversifiera exponeringarna genom att använda mer än ett förvaringsinstitut. |
| --- | --- |

(29)

Med tanke på svårigheterna att separera kontant säkerhet bör motparterna ges möjlighet att ställa en mindre del av den initiala marginalsäkerheten i form av kontanter, och förvaringsinstituten bör få lov att återinvestera denna kontanta säkerhet. Kontanter hos ett förvaringsinstitut utgör emellertid en skuld som förvaringsinstitutet har gentemot den motpart som ställer säkerheten, och detta ger upphov till en kreditrisk för motparten. För att minska systemrisker bör därför användningen av kontanter som initial marginalsäkerhet omfattas av diversifieringskrav, åtminstone för systemviktiga institut. Systemviktiga institut bör åläggas att antingen begränsa beloppet för initiala marginalsäkerheter som samlas in i kontanter, eller diversifiera exponeringarna genom att använda mer än ett förvaringsinstitut.

| (30) | Det bör inte finnas någon betydande positiv korrelation mellan säkerhetens värde och kreditvärdigheten hos den som ställer säkerheten, eller värdet på den underliggande portföljen av derivat som inte clearas centralt, eftersom det skydd som utgörs av den insamlade säkerheten då skulle bli mindre effektivt. Värdepapper utgivna av den som ställer säkerheten eller dess närstående enheter bör därför inte godtas som säkerhet. Motparter bör också vara skyldiga att övervaka att det inte föreligger några andra former av korrelationsrisk för insamlade säkerheter. |
| --- | --- |

(30)

Det bör inte finnas någon betydande positiv korrelation mellan säkerhetens värde och kreditvärdigheten hos den som ställer säkerheten, eller värdet på den underliggande portföljen av derivat som inte clearas centralt, eftersom det skydd som utgörs av den insamlade säkerheten då skulle bli mindre effektivt. Värdepapper utgivna av den som ställer säkerheten eller dess närstående enheter bör därför inte godtas som säkerhet. Motparter bör också vara skyldiga att övervaka att det inte föreligger några andra former av korrelationsrisk för insamlade säkerheter.

| (31) | Om en motpart fallerar bör det vara möjligt för den motpart som inte fallerar att realisera tillgångar som samlats in som initial marginalsäkerhet eller tilläggsmarginalsäkerhet tillräckligt snabbt för att skydda mot förluster på OTC-derivatkontrakt som inte clearas centralt. Tillgångarna bör därför vara mycket likvida och inte förenade med större kredit-, marknads- och valutarisker. Om säkerhetens värde är exponerat för sådana risker bör lämpligt riskanpassade värderingsavdrag tillämpas. |
| --- | --- |

(31)

Om en motpart fallerar bör det vara möjligt för den motpart som inte fallerar att realisera tillgångar som samlats in som initial marginalsäkerhet eller tilläggsmarginalsäkerhet tillräckligt snabbt för att skydda mot förluster på OTC-derivatkontrakt som inte clearas centralt. Tillgångarna bör därför vara mycket likvida och inte förenade med större kredit-, marknads- och valutarisker. Om säkerhetens värde är exponerat för sådana risker bör lämpligt riskanpassade värderingsavdrag tillämpas.

| (32) | Motparterna bör inrätta effektiva operativa förfaranden för att säkerställa att säkerheter kan överföras i lämplig tid. Förfarandena för ömsesidig utväxling av säkerheter måste därför vara tillräckligt detaljerade, öppet redovisade och robusta. Om motparterna inte kan enas om och inrätta operativa ramar för att beräkna, anmäla och avsluta marginalsäkerhetskrav på ett effektivt sätt kan detta leda till tvister och misslyckad utväxling av säkerheter som resulterar i osäkrade exponeringar i samband med OTC-derivatkontrakt. Följaktligen är det av stor vikt att motparter tar fram tydliga interna riktlinjer och standarder för överföring av säkerheter. Eventuella avvikelser från dessa riktlinjer bör granskas noga av alla berörda interna parter som måste godkänna sådana avvikelser. Alla tillämpliga bestämmelser för operativ utväxling av säkerheter bör dessutom registreras i detalj på ett robust, snabbt och systematiskt sätt. |
| --- | --- |

(32)

Motparterna bör inrätta effektiva operativa förfaranden för att säkerställa att säkerheter kan överföras i lämplig tid. Förfarandena för ömsesidig utväxling av säkerheter måste därför vara tillräckligt detaljerade, öppet redovisade och robusta. Om motparterna inte kan enas om och inrätta operativa ramar för att beräkna, anmäla och avsluta marginalsäkerhetskrav på ett effektivt sätt kan detta leda till tvister och misslyckad utväxling av säkerheter som resulterar i osäkrade exponeringar i samband med OTC-derivatkontrakt. Följaktligen är det av stor vikt att motparter tar fram tydliga interna riktlinjer och standarder för överföring av säkerheter. Eventuella avvikelser från dessa riktlinjer bör granskas noga av alla berörda interna parter som måste godkänna sådana avvikelser. Alla tillämpliga bestämmelser för operativ utväxling av säkerheter bör dessutom registreras i detalj på ett robust, snabbt och systematiskt sätt.

| (33) | För att skapa rättssäkerhet bör ett avtal om utväxling av säkerheter ingås mellan motparter som ingår OTC-derivatkontrakt som inte clearas centralt. Avtalet bör innehålla alla materiella rättigheter och skyldigheter för motparterna vad gäller OTC-derivatkontrakt som inte clearas centralt. |
| --- | --- |

(33)

För att skapa rättssäkerhet bör ett avtal om utväxling av säkerheter ingås mellan motparter som ingår OTC-derivatkontrakt som inte clearas centralt. Avtalet bör innehålla alla materiella rättigheter och skyldigheter för motparterna vad gäller OTC-derivatkontrakt som inte clearas centralt.

| (34) | En säkerhet fungerar som skydd för den motpart som samlar in den mot fallissemang hos den motpart som har ställt ut den. Båda motparterna är dock skyldiga att se till att det sätt på vilket säkerheten förvaras inte ökar risken för förlust av överskjutande säkerhet för den motpart som har ställt den, om den motpart som har samlat in säkerheten fallerar. I avtalet mellan motparterna bör det därmed ges möjlighet för båda motparterna att få tillgång till säkerheten i lämplig tid när de har rätt till det; av detta skäl behövs bestämmelser om separering och krav på en bedömning av avtalets effektivitet i detta avseende, med beaktande av de rättsliga begränsningarna och marknadspraxis i varje jurisdiktion. |
| --- | --- |

(34)

En säkerhet fungerar som skydd för den motpart som samlar in den mot fallissemang hos den motpart som har ställt ut den. Båda motparterna är dock skyldiga att se till att det sätt på vilket säkerheten förvaras inte ökar risken för förlust av överskjutande säkerhet för den motpart som har ställt den, om den motpart som har samlat in säkerheten fallerar. I avtalet mellan motparterna bör det därmed ges möjlighet för båda motparterna att få tillgång till säkerheten i lämplig tid när de har rätt till det; av detta skäl behövs bestämmelser om separering och krav på en bedömning av avtalets effektivitet i detta avseende, med beaktande av de rättsliga begränsningarna och marknadspraxis i varje jurisdiktion.

| (35) | Återpantsättning och återanvändning av säkerheter som samlats in som initiala marginalsäkerheter skulle skapa nya risker för motparter på grund av tredje mans fordringar på tillgångarna i händelse av fallissemang. Vid fallissemang hos den som samlar in den initiala marginalsäkerheten eller den tredje parten, kan rättsliga och operativa svårigheter försena återlämnandet av säkerheten, eller till och med göra det omöjligt. För att bestämmelserna ska fungera och för att säkerställa att motpartsrisker verkligen reduceras bör det därför inte vara tillåtet att återpantsätta och återanvända säkerheter som samlats in som initiala marginalsäkerheter. |
| --- | --- |

(35)

Återpantsättning och återanvändning av säkerheter som samlats in som initiala marginalsäkerheter skulle skapa nya risker för motparter på grund av tredje mans fordringar på tillgångarna i händelse av fallissemang. Vid fallissemang hos den som samlar in den initiala marginalsäkerheten eller den tredje parten, kan rättsliga och operativa svårigheter försena återlämnandet av säkerheten, eller till och med göra det omöjligt. För att bestämmelserna ska fungera och för att säkerställa att motpartsrisker verkligen reduceras bör det därför inte vara tillåtet att återpantsätta och återanvända säkerheter som samlats in som initiala marginalsäkerheter.

| (36) | Mot bakgrund av svårigheterna att separera kontanter, av nuvarande praxis i vissa jurisdiktioner för utväxling av kontanta säkerheter och av behovet av att använda kontanter istället för värdepapper under vissa omständigheter då det finns operativa hinder för att överlåta värdepapper, bör marginalsäkerhet som samlats in i form av kontanter alltid förvaras av en centralbank eller ett utomstående kreditinstitut, eftersom detta säkerställer separering från de två motparterna i ett kontrakt. För att säkerställa separering bör det utomstående kreditinstitutet inte tillhöra samma grupp som någon av parterna. |
| --- | --- |

(36)

Mot bakgrund av svårigheterna att separera kontanter, av nuvarande praxis i vissa jurisdiktioner för utväxling av kontanta säkerheter och av behovet av att använda kontanter istället för värdepapper under vissa omständigheter då det finns operativa hinder för att överlåta värdepapper, bör marginalsäkerhet som samlats in i form av kontanter alltid förvaras av en centralbank eller ett utomstående kreditinstitut, eftersom detta säkerställer separering från de två motparterna i ett kontrakt. För att säkerställa separering bör det utomstående kreditinstitutet inte tillhöra samma grupp som någon av parterna.

| (37) | När en motpart underrättar den berörda behöriga myndigheten om sin avsikt att utnyttja undantaget för transaktioner inom gruppen bör den tillhandahålla kompletta handlingar med alla uppgifter som krävs för att den behöriga myndigheten ska kunna göra sin bedömning och besluta om villkoren för undantaget är uppfyllda. |
| --- | --- |

(37)

När en motpart underrättar den berörda behöriga myndigheten om sin avsikt att utnyttja undantaget för transaktioner inom gruppen bör den tillhandahålla kompletta handlingar med alla uppgifter som krävs för att den behöriga myndigheten ska kunna göra sin bedömning och besluta om villkoren för undantaget är uppfyllda.

| (38) | För att en grupp ska anses ha tillräckligt sunda och robusta riskhanteringsförfaranden måste ett antal villkor vara uppfyllda. Gruppen måste säkerställa att exponeringarna inom gruppen övervakas löpande, och garantera att de skyldigheter som uppstår genom OTC-derivatkontrakt inom gruppen kan avvecklas i lämplig tid med hjälp av verktyg för övervakning och likviditet på gruppnivå som är lämpliga med tanke på transaktionernas komplexitet. |
| --- | --- |

(38)

För att en grupp ska anses ha tillräckligt sunda och robusta riskhanteringsförfaranden måste ett antal villkor vara uppfyllda. Gruppen måste säkerställa att exponeringarna inom gruppen övervakas löpande, och garantera att de skyldigheter som uppstår genom OTC-derivatkontrakt inom gruppen kan avvecklas i lämplig tid med hjälp av verktyg för övervakning och likviditet på gruppnivå som är lämpliga med tanke på transaktionernas komplexitet.

| (39) | För att undantaget för transaktioner inom gruppen ska vara tillämpligt måste det säkerställas att det inte finns lagstiftning, regler eller administrativa eller andra tvingande bestämmelser i tillämplig lag som skulle kunna utgöra ett rättsligt hinder för motparter inom gruppen att uppfylla sina skyldigheter att överföra pengar eller återbetala skulder eller värdepapper enligt villkoren för transaktionerna inom gruppen. Gruppen eller motparterna inom gruppen bör inte heller ha operativ praxis eller affärspraxis som skulle kunna leda till att medel inte finns tillgängliga för att uppfylla betalningsförpliktelserna när de förfaller på daglig basis eller till att medlen inte kan överföras genast på elektronisk väg. |
| --- | --- |

(39)

För att undantaget för transaktioner inom gruppen ska vara tillämpligt måste det säkerställas att det inte finns lagstiftning, regler eller administrativa eller andra tvingande bestämmelser i tillämplig lag som skulle kunna utgöra ett rättsligt hinder för motparter inom gruppen att uppfylla sina skyldigheter att överföra pengar eller återbetala skulder eller värdepapper enligt villkoren för transaktionerna inom gruppen. Gruppen eller motparterna inom gruppen bör inte heller ha operativ praxis eller affärspraxis som skulle kunna leda till att medel inte finns tillgängliga för att uppfylla betalningsförpliktelserna när de förfaller på daglig basis eller till att medlen inte kan överföras genast på elektronisk väg.

| (40) | Denna förordning innehåller ett antal detaljerade krav som måste uppfyllas för att en grupp ska beviljas undantag från att ställa säkerhet i samband med transaktioner inom gruppen. Om en av de två motparterna i gruppen har hemvist i ett tredjeland för vilket fastställande av likvärdighet i enlighet med artikel 13.2 i förordning (EU) nr 648/2012 ännu inte har gjorts, måste gruppen utväxla tilläggsmarginalsäkerhet och på lämpligt vis separerad initial marginalsäkerhet för alla transaktioner inom gruppen med dotterbolagen i dessa tredjeländer. För att undvika en oproportionerlig tillämpning av marginalsäkerhetskraven och med hänsyn till liknande krav för clearingskyldigheter, bör denna förordning föreskriva en senarelagd tillämpning av detta specifika krav. På så sätt ges tillräckligt med tid för att slutföra förfarandet för fastställande av likvärdighet, utan att ställa krav som innebär en ineffektiv resursfördelning för grupper med dotterbolag med hemvist i tredjeländer. |
| --- | --- |

(40)

Denna förordning innehåller ett antal detaljerade krav som måste uppfyllas för att en grupp ska beviljas undantag från att ställa säkerhet i samband med transaktioner inom gruppen. Om en av de två motparterna i gruppen har hemvist i ett tredjeland för vilket fastställande av likvärdighet i enlighet med artikel 13.2 i förordning (EU) nr 648/2012 ännu inte har gjorts, måste gruppen utväxla tilläggsmarginalsäkerhet och på lämpligt vis separerad initial marginalsäkerhet för alla transaktioner inom gruppen med dotterbolagen i dessa tredjeländer. För att undvika en oproportionerlig tillämpning av marginalsäkerhetskraven och med hänsyn till liknande krav för clearingskyldigheter, bör denna förordning föreskriva en senarelagd tillämpning av detta specifika krav. På så sätt ges tillräckligt med tid för att slutföra förfarandet för fastställande av likvärdighet, utan att ställa krav som innebär en ineffektiv resursfördelning för grupper med dotterbolag med hemvist i tredjeländer.

| (41) | Med beaktande av proportionalitetsprincipen bör motparter som har mindre portföljer, och därför i allmänhet mindre transaktioner, ges längre tid för att anpassa sina interna system och rutiner så att de överensstämmer med kraven i denna förordning. För att få en god balans mellan att minska risker som uppstår i samband med OTC-derivat som inte clearas centralt och att tillämpa denna förordning på ett proportionerligt sätt, samt för att uppnå samstämmighet på internationell nivå och minimera möjligheterna till regelarbitrage för att undvika marknadsstörningar, måste kraven införas stegvis. Infasningsperioden för de nya krav som införs genom denna förordning tar hänsyn till tidsplanen i BCBS/Ioscoramen, vilken fastställdes mot bakgrund av en kvantitativ konsekvensbedömning där unionens kreditinstitut ingick. |
| --- | --- |

(41)

Med beaktande av proportionalitetsprincipen bör motparter som har mindre portföljer, och därför i allmänhet mindre transaktioner, ges längre tid för att anpassa sina interna system och rutiner så att de överensstämmer med kraven i denna förordning. För att få en god balans mellan att minska risker som uppstår i samband med OTC-derivat som inte clearas centralt och att tillämpa denna förordning på ett proportionerligt sätt, samt för att uppnå samstämmighet på internationell nivå och minimera möjligheterna till regelarbitrage för att undvika marknadsstörningar, måste kraven införas stegvis. Infasningsperioden för de nya krav som införs genom denna förordning tar hänsyn till tidsplanen i BCBS/Ioscoramen, vilken fastställdes mot bakgrund av en kvantitativ konsekvensbedömning där unionens kreditinstitut ingick.

| (42) | Kommissionens delegerade förordning (*1) förtydligar definitionen av fysiskt avvecklade valutaterminer inom unionen. För närvarande är definitionen emellertid inte tillämplig och sådana produkter definieras på olika sätt i unionen. För att inte skapa ojämlika konkurrensvillkor inom unionen måste därför tillämpningen av motsvarande riskreduceringstekniker anpassas till den dag då den delegerade akten börjar tillämpas. Ett visst datum då de relevanta kraven i alla händelser måste börja tillämpas anges också för att undvika alltför stora förseningar med att införa riskreduceringsteknikerna. |
| --- | --- |

(42)

Kommissionens delegerade förordning (*1) förtydligar definitionen av fysiskt avvecklade valutaterminer inom unionen. För närvarande är definitionen emellertid inte tillämplig och sådana produkter definieras på olika sätt i unionen. För att inte skapa ojämlika konkurrensvillkor inom unionen måste därför tillämpningen av motsvarande riskreduceringstekniker anpassas till den dag då den delegerade akten börjar tillämpas. Ett visst datum då de relevanta kraven i alla händelser måste börja tillämpas anges också för att undvika alltför stora förseningar med att införa riskreduceringsteknikerna.

| (43) | För att undvika fragmentering av marknaden och för att garantera lika konkurrensvillkor på global nivå för motparter som är etablerade i unionen, och med tanke på att utväxling av tilläggsmarginalsäkerhet och initial marginalsäkerhet för aktieoptioner och aktieindexoptioner i vissa jurisdiktioner inte omfattas av motsvarande krav, bör reglerna för dessa produkter införas stegvis. En infasningsperiod gör det möjligt att övervaka utvecklingen av regler i andra jurisdiktioner och att se till att det finns lämpliga regler i unionen för att reducera motpartsrisken för sådana kontrakt, samtidigt som man tar bort möjligheter till regelarbitrage. |
| --- | --- |

(43)

För att undvika fragmentering av marknaden och för att garantera lika konkurrensvillkor på global nivå för motparter som är etablerade i unionen, och med tanke på att utväxling av tilläggsmarginalsäkerhet och initial marginalsäkerhet för aktieoptioner och aktieindexoptioner i vissa jurisdiktioner inte omfattas av motsvarande krav, bör reglerna för dessa produkter införas stegvis. En infasningsperiod gör det möjligt att övervaka utvecklingen av regler i andra jurisdiktioner och att se till att det finns lämpliga regler i unionen för att reducera motpartsrisken för sådana kontrakt, samtidigt som man tar bort möjligheter till regelarbitrage.

| (44) | Av rättssäkerhetsskäl och för att undvika potentiella störningar på finansmarknaderna är det lämpligt att klargöra behandlingen av befintliga kontrakt. |
| --- | --- |

(44)

Av rättssäkerhetsskäl och för att undvika potentiella störningar på finansmarknaderna är det lämpligt att klargöra behandlingen av befintliga kontrakt.

| (45) | Denna förordning grundar sig på det förslag till tekniska tillsynsstandarder som Europeiska bankmyndigheten, Europeiska försäkrings- och pensionsmyndigheten och Europeiska värdepappers- och marknadsmyndigheten har lagt fram för kommissionen. |
| --- | --- |

(45)

Denna förordning grundar sig på det förslag till tekniska tillsynsstandarder som Europeiska bankmyndigheten, Europeiska försäkrings- och pensionsmyndigheten och Europeiska värdepappers- och marknadsmyndigheten har lagt fram för kommissionen.

| (46) | Europeiska bankmyndigheten, Europeiska försäkrings- och tjänstepensionsmyndigheten och Europeiska värdepappers- och marknadsmyndigheten har anordnat öppna offentliga samråd om det förslag till tekniska tillsynsstandarder som denna förordning bygger på, analyserat de potentiella kostnaderna och fördelarna därav och begärt ett yttrande från den bankintressentgrupp som inrättats i enlighet med artikel 37 i Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1093/2010 (5), ett yttrande från den intressentgrupp för försäkring och återförsäkring och den intressentgrupp för tjänstepensioner som inrättats i enlighet med artikel 37 i Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1094/2010 (6), och den intressentgrupp för värdepapper och marknader som inrättats i enlighet med artikel 37 i Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1095/2010 (7). |
| --- | --- |

(46)

Europeiska bankmyndigheten, Europeiska försäkrings- och tjänstepensionsmyndigheten och Europeiska värdepappers- och marknadsmyndigheten har anordnat öppna offentliga samråd om det förslag till tekniska tillsynsstandarder som denna förordning bygger på, analyserat de potentiella kostnaderna och fördelarna därav och begärt ett yttrande från den bankintressentgrupp som inrättats i enlighet med artikel 37 i Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1093/2010 (5), ett yttrande från den intressentgrupp för försäkring och återförsäkring och den intressentgrupp för tjänstepensioner som inrättats i enlighet med artikel 37 i Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1094/2010 (6), och den intressentgrupp för värdepapper och marknader som inrättats i enlighet med artikel 37 i Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1095/2010 (7).

| (47) | I enlighet med det förfarande som anges i artikel 10.1 femte, sjätte och sjunde styckena i förordning (EU) nr 1093/2010, artikel 10.1 femte, sjätte och sjunde styckena i förordning (EU) nr 1095/2010 och i artikel 10.1 femte, sjätte och sjunde styckena i förordning (EU) nr 1094/2010 ingår i denna förordning ändringar av förslaget till tekniska tillsynsstandarder som lämnats in på nytt i form av ett formellt yttrande till kommissionen av Europeiska bankmyndigheten, Europeiska försäkrings- och tjänstepensionsmyndigheten och Europeiska värdepappers- och marknadsmyndigheten, på grundval av kommissionens föreslagna ändringar. |
| --- | --- |

(47)

I enlighet med det förfarande som anges i artikel 10.1 femte, sjätte och sjunde styckena i förordning (EU) nr 1093/2010, artikel 10.1 femte, sjätte och sjunde styckena i förordning (EU) nr 1095/2010 och i artikel 10.1 femte, sjätte och sjunde styckena i förordning (EU) nr 1094/2010 ingår i denna förordning ändringar av förslaget till tekniska tillsynsstandarder som lämnats in på nytt i form av ett formellt yttrande till kommissionen av Europeiska bankmyndigheten, Europeiska försäkrings- och tjänstepensionsmyndigheten och Europeiska värdepappers- och marknadsmyndigheten, på grundval av kommissionens föreslagna ändringar.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

KAPITEL I

ALLMÄNNA BESTÄMMELSER FÖR RISKHANTERINGSFÖRFARANDEN

AVSNITT 1

Definitioner och allmänna krav

Artikel 1

Definitioner

I denna förordning gäller följande definitioner:

1.   
  initial marginalsäkerhet
  : säkerhet som samlas in av en motpart för att täcka dess aktuella och potentiella framtida exponering under tiden mellan den senaste insamlingen av marginalsäkerhet och realiseringen av positioner eller säkring av marknadsrisk till följd av fallissemang hos den andra motparten.

initial marginalsäkerhet

2.   
  tilläggsmarginalsäkerhet
  : säkerhet som samlas in av en motpart för att avspegla resultaten av daglig marknadsvärdering (”marking-to-market”) eller modellvärdering (”marking-to-model”) av utestående kontrakt enligt vad som avses i artikel 11.2 i förordning (EU) nr 648/2012.

tilläggsmarginalsäkerhet

3.   
  nettningsmängd
  : en mängd av ej centralt clearade OTC-derivatkontrakt (over-the-counter) mellan två motparter som omfattas av ett rättsligt bindande bilateralt nettningsavtal.

nettningsmängd

over-the-counter

Artikel 2

Allmänna krav

1.   Motparter ska inrätta, tillämpa och dokumentera riskhanteringsförfaranden för utväxling av säkerheter för OTC-derivatkontrakt som inte clearas centralt.

2.   De riskhanteringsförfaranden som avses i punkt 1 ska omfatta förfaranden som föreskriver eller preciserar följande:

| a) | Godtagbara säkerheter för OTC-derivatkontrakt som inte clearas centralt i enlighet med avsnitt 2. |
| --- | --- |

a)

Godtagbara säkerheter för OTC-derivatkontrakt som inte clearas centralt i enlighet med avsnitt 2.

| b) | Beräkning och insamling av marginalsäkerheter för OTC-derivatkontrakt som inte clearas centralt i enlighet med avsnitt 3. |
| --- | --- |

b)

Beräkning och insamling av marginalsäkerheter för OTC-derivatkontrakt som inte clearas centralt i enlighet med avsnitt 3.

| c) | Förvaltning och värdering av säkerheter för OTC-derivatkontrakt som inte clearas centralt i enlighet med avsnitt 5. |
| --- | --- |

c)

Förvaltning och värdering av säkerheter för OTC-derivatkontrakt som inte clearas centralt i enlighet med avsnitt 5.

| d) | Beräkning av det anpassade värdet av säkerheter i enlighet med avsnitt 6. |
| --- | --- |

d)

Beräkning av det anpassade värdet av säkerheter i enlighet med avsnitt 6.

| e) | Utbyte av information mellan motparter och godkännande och registrering av alla undantag från riskhanteringsförfarandena enligt vad som avses i punkt 1. |
| --- | --- |

e)

Utbyte av information mellan motparter och godkännande och registrering av alla undantag från riskhanteringsförfarandena enligt vad som avses i punkt 1.

| f) | Rapportering till företagsledningen av de undantag som anges i kapitel II. |
| --- | --- |

f)

Rapportering till företagsledningen av de undantag som anges i kapitel II.

| g) | Villkoren i alla nödvändiga avtal som ska ingås av motparterna senast vid den tidpunkt då ett ej centralt clearat OTC-derivatkontrakt ingås, inklusive villkoren i nettningsavtalet och i avtalet om utväxling av säkerhet i enlighet med artikel 3. |
| --- | --- |

g)

Villkoren i alla nödvändiga avtal som ska ingås av motparterna senast vid den tidpunkt då ett ej centralt clearat OTC-derivatkontrakt ingås, inklusive villkoren i nettningsavtalet och i avtalet om utväxling av säkerhet i enlighet med artikel 3.

| h) | Regelbunden kontroll av likviditeten för den säkerheten som ska utväxlas. |
| --- | --- |

h)

Regelbunden kontroll av likviditeten för den säkerheten som ska utväxlas.

| i) | Återhämtande av säkerheten i lämplig tid av den motpart som ställer säkerheten från den insamlande motparten i händelse av fallissemang. |
| --- | --- |

i)

Återhämtande av säkerheten i lämplig tid av den motpart som ställer säkerheten från den insamlande motparten i händelse av fallissemang.

| j) | Regelbunden översyn av de exponeringar som härrör från OTC-derivatkontrakt som utgör transaktioner inom gruppen och snabb avveckling av de skyldigheter som följer av dessa kontrakt. |
| --- | --- |

j)

Regelbunden översyn av de exponeringar som härrör från OTC-derivatkontrakt som utgör transaktioner inom gruppen och snabb avveckling av de skyldigheter som följer av dessa kontrakt.

Vid tillämpningen av första stycket led g ska villkoren i avtalen omfatta alla aspekter av de skyldigheter som uppstår i samband med ej centralt clearade OTC-derivatkontrakt som ska ingås, och åtminstone följande:

| a) | Alla betalningsskyldigheter som uppstår mellan motparter. |
| --- | --- |

a)

Alla betalningsskyldigheter som uppstår mellan motparter.

| b) | Villkoren för skyldigheter avseende nettningsbetalning. |
| --- | --- |

b)

Villkoren för skyldigheter avseende nettningsbetalning.

| c) | Fallissemangshändelser eller andra uppsägningsvillkor för OTC-derivatkontrakt som inte clearas centralt. |
| --- | --- |

c)

Fallissemangshändelser eller andra uppsägningsvillkor för OTC-derivatkontrakt som inte clearas centralt.

| d) | Alla beräkningsmetoder som används för betalningsskyldigheter. |
| --- | --- |

d)

Alla beräkningsmetoder som används för betalningsskyldigheter.

| e) | Villkoren för skyldigheter avseende nettningsbetalning vid uppsägning. |
| --- | --- |

e)

Villkoren för skyldigheter avseende nettningsbetalning vid uppsägning.

| f) | Överföring av rättigheter och skyldigheter vid uppsägning. |
| --- | --- |

f)

Överföring av rättigheter och skyldigheter vid uppsägning.

| g) | Tillämplig rätt för transaktioner med OTC-derivatkontrakt som inte clearas centralt. |
| --- | --- |

g)

Tillämplig rätt för transaktioner med OTC-derivatkontrakt som inte clearas centralt.

3.   Om motparterna ingår ett avtal om nettning eller utväxling av säkerhet ska de utföra en oberoende rättslig översyn av verkställbarheten av dessa avtal. Översynen får genomföras av en intern oberoende enhet eller av en oberoende tredje part.

Kravet på att utföra den översyn som avses i första stycket ska anses vara uppfyllt för nettningsavtalet om avtalet är godkänt i enlighet med artikel 296 i förordning (EU) nr 575/2013.

4.   Motparterna ska fastställa riktlinjer för att löpande utvärdera verkställbarheten av de avtal om nettning och utväxling av säkerheter som de ingår.

5.   De riskhanteringsförfaranden som avses i punkt 1 ska testas, granskas och uppdateras vid behov och minst en gång om året.

6.   På begäran ska motparter som använder modeller för initial marginalsäkerhet i enlighet med avsnitt 4 när som helst förse de behöriga myndigheterna med all dokumentation om de riskhanteringsförfaranden som avses i punkt 2 b.

Artikel 3

Avtal om utväxling av säkerheter

Det avtal om utväxling av säkerhet som avses i artikel 2.2 första stycket led g ska minst ange följande villkor:

| a) | Vilken nivå på säkerhet och vilken typ av säkerhet som krävs. |
| --- | --- |

a)

Vilken nivå på säkerhet och vilken typ av säkerhet som krävs.

| b) | Arrangemangen för separering. |
| --- | --- |

b)

Arrangemangen för separering.

| c) | Den nettningsmängd som utväxlingen av säkerhet utgår från. |
| --- | --- |

c)

Den nettningsmängd som utväxlingen av säkerhet utgår från.

| d) | Förfarandena för anmälan, bekräftelse och anpassning av marginalsäkerheter. |
| --- | --- |

d)

Förfarandena för anmälan, bekräftelse och anpassning av marginalsäkerheter.

| e) | Förfaranden för uppfyllande av marginalsäkerhetskrav för varje typ av godtagbar säkerhet. |
| --- | --- |

e)

Förfaranden för uppfyllande av marginalsäkerhetskrav för varje typ av godtagbar säkerhet.

| f) | Förfaranden, metoder, tidsfrister och ansvarsfördelning för beräkning av marginalsäkerheter och värdering av säkerheter. |
| --- | --- |

f)

Förfaranden, metoder, tidsfrister och ansvarsfördelning för beräkning av marginalsäkerheter och värdering av säkerheter.

| g) | Händelser som betraktas som fallissemang, eller villkoren för uppsägning. |
| --- | --- |

g)

Händelser som betraktas som fallissemang, eller villkoren för uppsägning.

| h) | Tillämplig rätt för OTC-derivatkontrakt som inte clearas centralt. |
| --- | --- |

h)

Tillämplig rätt för OTC-derivatkontrakt som inte clearas centralt.

| i) | Tillämplig rätt för avtalet om utväxling av säkerheter. |
| --- | --- |

i)

Tillämplig rätt för avtalet om utväxling av säkerheter.

AVSNITT 2

Krav på godtagbar säkerhet

Artikel 4

Godtagbar säkerhet

1.   En motpart får endast samla in säkerheter från följande tillgångsklasser:

| a) | Kontanter i form av pengar som har krediterats ett konto, oavsett valutaslag, eller liknande fordringar som avser återbetalning av pengar (t.ex. inlåning på penningmarknaden). |
| --- | --- |

a)

Kontanter i form av pengar som har krediterats ett konto, oavsett valutaslag, eller liknande fordringar som avser återbetalning av pengar (t.ex. inlåning på penningmarknaden).

| b) | Guld i form av guldtackor av s.k. Good Delivery-status. |
| --- | --- |

b)

Guld i form av guldtackor av s.k. Good Delivery-status.

| c) | Räntebärande värdepapper som emitterats av medlemsstaternas nationella regeringar eller centralbanker. |
| --- | --- |

c)

Räntebärande värdepapper som emitterats av medlemsstaternas nationella regeringar eller centralbanker.

| d) | Räntebärande värdepapper som emitterats av medlemsstaternas delstatliga självstyrelseorgan eller lokala myndigheter vars exponeringar behandlas som exponeringar mot den nationella regeringen i medlemsstaten i enlighet med artikel 115.2 i förordning (EU) nr 575/2013. |
| --- | --- |

d)

Räntebärande värdepapper som emitterats av medlemsstaternas delstatliga självstyrelseorgan eller lokala myndigheter vars exponeringar behandlas som exponeringar mot den nationella regeringen i medlemsstaten i enlighet med artikel 115.2 i förordning (EU) nr 575/2013.

| e) | Räntebärande värdepapper som emitterats av medlemsstaternas offentliga organ vars exponeringar behandlas som exponeringar mot den nationella regeringen, delstatliga självstyrelseorgan eller lokala myndigheter i medlemsstaten i enlighet med artikel 116.4 i förordning (EU) nr 575/2013. |
| --- | --- |

e)

Räntebärande värdepapper som emitterats av medlemsstaternas offentliga organ vars exponeringar behandlas som exponeringar mot den nationella regeringen, delstatliga självstyrelseorgan eller lokala myndigheter i medlemsstaten i enlighet med artikel 116.4 i förordning (EU) nr 575/2013.

| f) | Räntebärande värdepapper som emitterats av medlemsstaternas delstatliga självstyrelseorgan eller lokala myndigheter utöver dem som avses i led d. |
| --- | --- |

f)

Räntebärande värdepapper som emitterats av medlemsstaternas delstatliga självstyrelseorgan eller lokala myndigheter utöver dem som avses i led d.

| g) | Räntebärande värdepapper som emitterats av medlemsstaternas offentliga organ utöver dem som avses i led e. |
| --- | --- |

g)

Räntebärande värdepapper som emitterats av medlemsstaternas offentliga organ utöver dem som avses i led e.

| h) | Räntebärande värdepapper som emitterats av multilaterala utvecklingsbanker som förtecknas i artikel 117.2 i förordning (EU) nr 575/2013. |
| --- | --- |

h)

Räntebärande värdepapper som emitterats av multilaterala utvecklingsbanker som förtecknas i artikel 117.2 i förordning (EU) nr 575/2013.

| i) | Räntebärande värdepapper som emitterats av internationella organisationer som förtecknas i artikel 118 i förordning (EU) nr 575/2013. |
| --- | --- |

i)

Räntebärande värdepapper som emitterats av internationella organisationer som förtecknas i artikel 118 i förordning (EU) nr 575/2013.

| j) | Räntebärande värdepapper som emitterats av tredjeländers nationella regeringar eller centralbanker. |
| --- | --- |

j)

Räntebärande värdepapper som emitterats av tredjeländers nationella regeringar eller centralbanker.

| k) | Räntebärande värdepapper som emitterats av tredjeländers delstatliga självstyrelseorgan eller lokala myndigheter som uppfyller kraven i leden d och e. |
| --- | --- |

k)

Räntebärande värdepapper som emitterats av tredjeländers delstatliga självstyrelseorgan eller lokala myndigheter som uppfyller kraven i leden d och e.

| l) | Räntebärande värdepapper som emitterats av tredjeländers delstatliga självstyrelseorgan eller lokala myndigheter utöver dem som avses i leden d och e. |
| --- | --- |

l)

Räntebärande värdepapper som emitterats av tredjeländers delstatliga självstyrelseorgan eller lokala myndigheter utöver dem som avses i leden d och e.

| m) | Räntebärande värdepapper som emitterats av kreditinstitut eller värdepappersföretag, inklusive obligationer enligt artikel 52.4 i Europaparlamentets och rådets direktiv 2009/65/EG (8). |
| --- | --- |

m)

Räntebärande värdepapper som emitterats av kreditinstitut eller värdepappersföretag, inklusive obligationer enligt artikel 52.4 i Europaparlamentets och rådets direktiv 2009/65/EG (8).

| n) | Företagsobligationer. |
| --- | --- |

n)

Företagsobligationer.

| o) | Den bäst rangordnade tranchen, enligt definitionen i artikel 4.61 i förordning (EU) nr 575/2013, som inte är en återvärdepapperisering enligt definitionen i artikel 4.63 i samma förordning. |
| --- | --- |

o)

Den bäst rangordnade tranchen, enligt definitionen i artikel 4.61 i förordning (EU) nr 575/2013, som inte är en återvärdepapperisering enligt definitionen i artikel 4.63 i samma förordning.

| p) | Konvertibla obligationer som endast kan konverteras till aktier som ingår i ett index som specificeras enligt artikel 197.8 a i förordning (EU) nr 575/2013. |
| --- | --- |

p)

Konvertibla obligationer som endast kan konverteras till aktier som ingår i ett index som specificeras enligt artikel 197.8 a i förordning (EU) nr 575/2013.

| q) | Aktier som ingår i ett index som specificeras enligt artikel 197.8 a i förordning (EU) nr 575/2013. |
| --- | --- |

q)

Aktier som ingår i ett index som specificeras enligt artikel 197.8 a i förordning (EU) nr 575/2013.

| r) | Andelar eller aktier i företag för kollektiva investeringar i överlåtbara värdepapper (fondföretag), under förutsättning att villkoren i artikel 5 är uppfyllda. |
| --- | --- |

r)

Andelar eller aktier i företag för kollektiva investeringar i överlåtbara värdepapper (fondföretag), under förutsättning att villkoren i artikel 5 är uppfyllda.

2.   En motpart får endast samla in säkerheter från de tillgångsklasser som avses i leden f, g och k–r i punkt 1 om samtliga följande villkor uppfylls:

| a) | Tillgångarna är inte emitterade av den motpart som ställer säkerheten. |
| --- | --- |

a)

Tillgångarna är inte emitterade av den motpart som ställer säkerheten.

| b) | Tillgångarna är inte emitterade av enheter som tillhör samma grupp som den motpart som ställer säkerheten. |
| --- | --- |

b)

Tillgångarna är inte emitterade av enheter som tillhör samma grupp som den motpart som ställer säkerheten.

| c) | Tillgångarna är i övrigt inte förenade med någon betydande korrelationsrisk enligt artikel 291.1 a och b i förordning (EU) nr 575/2013. |
| --- | --- |

c)

Tillgångarna är i övrigt inte förenade med någon betydande korrelationsrisk enligt artikel 291.1 a och b i förordning (EU) nr 575/2013.

Artikel 5

Kriterier för att andelar eller aktier i fondföretag ska vara godtagbara som säkerhet

1.   Vid tillämpningen av artikel 4.1 r får en motpart endast använda andelar eller aktier i fondföretag som godtagbara säkerheter om alla följande villkor är uppfyllda:

| a) | Andelarna eller aktierna har en daglig offentlig prisnotering. |
| --- | --- |

a)

Andelarna eller aktierna har en daglig offentlig prisnotering.

| b) | Fondföretagen investerar enbart i tillgångar som är godtagbara i enlighet med artikel 4.1. |
| --- | --- |

b)

Fondföretagen investerar enbart i tillgångar som är godtagbara i enlighet med artikel 4.1.

| c) | Fondföretagen uppfyller kriterierna i artikel 132.3 i förordning (EU) nr 575/2013. |
| --- | --- |

c)

Fondföretagen uppfyller kriterierna i artikel 132.3 i förordning (EU) nr 575/2013.

Vid tillämpningen av led b får fondföretag använda derivatinstrument för att säkra risker som härrör från de tillgångar de investerar i.

Om ett fondföretag investerar i andelar eller aktier i andra fondföretag ska villkoren i första stycket också gälla för de andra fondföretagen.

2.   Genom undantag från punkt 1 b, om ett fondföretag eller något av dess underliggande fondföretag inte enbart investerar i tillgångar som är godtagbara enligt artikel 4.1, får endast värdet av andelen eller aktien i det fondföretag som motsvarar investering i godtagbara tillgångar användas som godtagbar säkerhet enligt punkt 1 i denna artikel.

Första stycket är tillämpligt på ett fondföretags alla underliggande fondföretag som har egna underliggande fondföretag.

3.   Om ett fondföretags icke-godtagbara tillgångar kan ha ett negativt värde ska värdet på den andel eller aktie i fondföretaget som får användas som godtagbar säkerhet enligt punkt 1 fastställas genom att det högsta negativa värdet av icke-godtagbara tillgångar dras av från värdet av godtagbara tillgångar.

Artikel 6

Kreditvärdering

1.   Den motpart som samlar in säkerheten ska bedöma kreditkvaliteten på tillgångar som tillhör de tillgångsklasser som avses i artikel 4.1 c, d och e och som antingen inte är utställda eller inte finansierade i emittentens nationella valuta, och i artikel 4.1 f, g, j–n och p, med hjälp av en av följande metoder:

| a) | De interna kreditbetyg som avses i punkt 3 för den motpart som samlar in säkerheten. |
| --- | --- |

a)

De interna kreditbetyg som avses i punkt 3 för den motpart som samlar in säkerheten.

| b) | De interna kreditbetyg som avses i punkt 3 för den motpart som ställer säkerheten, om denna motpart är etablerad inom unionen eller i ett tredjeland där den motpart som ställer säkerheten är föremål för gruppbaserad tillsyn som bedöms likvärdig med den tillsyn som styrs av unionsrätten i enlighet med artikel 127 i direktiv 2013/36/EU. |
| --- | --- |

b)

De interna kreditbetyg som avses i punkt 3 för den motpart som ställer säkerheten, om denna motpart är etablerad inom unionen eller i ett tredjeland där den motpart som ställer säkerheten är föremål för gruppbaserad tillsyn som bedöms likvärdig med den tillsyn som styrs av unionsrätten i enlighet med artikel 127 i direktiv 2013/36/EU.

| c) | En kreditvärdering som har utfärdats av ett erkänt externt kreditvärderingsinstitut enligt definitionen i artikel 4.98 i förordning (EU) nr 575/2013 eller en kreditvärdering av ett exportkreditorgan enligt artikel 137 i den förordningen. |
| --- | --- |

c)

En kreditvärdering som har utfärdats av ett erkänt externt kreditvärderingsinstitut enligt definitionen i artikel 4.98 i förordning (EU) nr 575/2013 eller en kreditvärdering av ett exportkreditorgan enligt artikel 137 i den förordningen.

2.   Den motpart som samlar in säkerhet ska bedöma kreditkvaliteten på tillgångar som tillhör den tillgångsklass som avses i artikel 4.1 o med hjälp av den metod som avses i punkt 1 c i denna artikel.

3.   En motpart som har tillstånd att använda intern riskklassificieringsmetod (internmetod) i enlighet med artikel 143 i förordning (EU) nr 575/2013 får använda sina interna kreditbetyg för att bedöma kreditkvaliteten på de säkerheter som samlats in vid tillämpningen av denna förordning.

4.   En motpart som använder internmetoden i enlighet med punkt 3 ska fastställa säkerhetens kreditkvalitetssteg i enlighet med bilaga I.

5.   En motpart som använder internmetoden i enlighet med punkt 3 ska meddela den andra motparten det kreditkvalitetssteg som avses i punkt 4 för de tillgångar som ska utväxlas som säkerhet.

6.   Vid tillämpning av punkt 1 c ska kreditvärderingen kopplas till kreditkvalitetssteg som specificeras i enlighet med artiklarna 136 och 270 i förordning (EU) nr 575/2013.

Artikel 7

Särskilda krav för tillgångar som är godtagbara som säkring

1.   Motparter får endast använda de tillgångar som avses i artikel 4.1 f, g och j–p i artikel 4.1 som säkerhet om deras kreditkvalitet har bedömts motsvara kreditkvalitetssteg 1, 2 eller 3 i enlighet med artikel 6.

2.   Motparter ska endast använda de tillgångar som avses i artikel 4.1 c, d och e, och som inte är utställda eller finansierade i emittentens nationella valuta, som säkerhet om deras kreditkvalitet har bedömts motsvara kreditkvalitetssteg 1, 2, 3 eller 4 i enlighet med artikel 6.

3.   Motparter ska inrätta förfaranden för behandling av tillgångar som utväxlas som säkerhet i enlighet med punkterna 1 och 2 vars kreditkvalitet därefter bedöms vara följande:

| a) | Steg 4 eller högre för tillgångar som avses i punkt 1. |
| --- | --- |

a)

Steg 4 eller högre för tillgångar som avses i punkt 1.

| b) | Högre än steg 4 för tillgångar som avses i punkt 2. |
| --- | --- |

b)

Högre än steg 4 för tillgångar som avses i punkt 2.

4.   De förfaranden som avses i punkt 3 ska uppfylla samtliga följande krav:

| a) | De ska förbjuda motparterna att utväxla ytterligare tillgångar som bedöms vara av den kreditkvalitet som avses i punkt 3. |
| --- | --- |

a)

De ska förbjuda motparterna att utväxla ytterligare tillgångar som bedöms vara av den kreditkvalitet som avses i punkt 3.

| b) | De ska innehålla en tidsplan för att under en tid av högst två månader ersätta tillgångar som bedöms vara av den kreditkvalitet som avses i punkt 3 och som redan har utväxlats som säkerhet. |
| --- | --- |

b)

De ska innehålla en tidsplan för att under en tid av högst två månader ersätta tillgångar som bedöms vara av den kreditkvalitet som avses i punkt 3 och som redan har utväxlats som säkerhet.

| c) | De ska fastställa ett kreditkvalitetssteg som kräver omedelbar ersättning av de tillgångar som avses i punkt 3. |
| --- | --- |

c)

De ska fastställa ett kreditkvalitetssteg som kräver omedelbar ersättning av de tillgångar som avses i punkt 3.

| d) | De ska tillåta att motparter ökar värderingsavdragen på säkerheten i den mån den inte har ersatts i enlighet med den tidsplan som avses i led b. |
| --- | --- |

d)

De ska tillåta att motparter ökar värderingsavdragen på säkerheten i den mån den inte har ersatts i enlighet med den tidsplan som avses i led b.

5.   Motparter får inte använda de tillgångsklasser som avses i artikel 4.1 som säkerhet om de inte har tillgång till marknaden för sådana tillgångar eller om de inte kan realisera dessa tillgångar i lämplig tid i händelse av fallissemang hos den motpart som ställer säkerhet.

Artikel 8

Koncentrationsgränser för initial marginalsäkerhet

1.   Om säkerhet samlas in som initial marginalsäkerhet enligt artikel 13 ska följande gränser gälla för varje motpart som samlar in säkerhet:

| a) | Det sammanlagda värdet på insamlade initiala marginalsäkerheter som tillhör de tillgångsklasser som avses i artikel 4.1 b, f, g och l–r och som har emitterats av en och samma enhet, eller av enheter som tillhör samma grupp, får inte överstiga det större av följande värden:






  i) | 15 % av den säkerhet som samlats in från den motpart som ställer säkerheten. |
| --- | --- | --- |

a)

Det sammanlagda värdet på insamlade initiala marginalsäkerheter som tillhör de tillgångsklasser som avses i artikel 4.1 b, f, g och l–r och som har emitterats av en och samma enhet, eller av enheter som tillhör samma grupp, får inte överstiga det större av följande värden:

i)

15 % av den säkerhet som samlats in från den motpart som ställer säkerheten.

| ii) | 10 miljoner euro eller motsvarande belopp i annan valuta. |
| --- | --- |

ii)

10 miljoner euro eller motsvarande belopp i annan valuta.

| b) | Det sammanlagda värdet på insamlade initiala marginalsäkerheter som tillhör de tillgångsklasser som avses i artikel 4.1 o, p och q, där tillgångarna som tillhör de tillgångsklasser som avses i punkterna p och q i den artikeln har emitterats av institut enligt definitionen i förordning (EU) nr 575/2013, får inte överstiga det större av följande värden:






  i) | 40 % av den säkerhet som samlats in från den motpart som ställer säkerheten. |
| --- | --- | --- |

b)

Det sammanlagda värdet på insamlade initiala marginalsäkerheter som tillhör de tillgångsklasser som avses i artikel 4.1 o, p och q, där tillgångarna som tillhör de tillgångsklasser som avses i punkterna p och q i den artikeln har emitterats av institut enligt definitionen i förordning (EU) nr 575/2013, får inte överstiga det större av följande värden:

i)

40 % av den säkerhet som samlats in från den motpart som ställer säkerheten.

| ii) | 10 miljoner euro eller motsvarande belopp i annan valuta. |
| --- | --- |

ii)

10 miljoner euro eller motsvarande belopp i annan valuta.

De gränser som anges i första stycket gäller också för aktier eller andelar i fondföretag om fondföretagen huvudsakligen investerar i de tillgångsklasser som anges i samma stycke.

2.   Om säkerhet samlas in som initial marginalsäkerhet enligt artikel 13 till ett värde som överstiger 1 miljard euro och var och en av motparterna tillhör en av de kategorier som anges i punkt 3, ska följande gränser gälla för det belopp av den initiala marginalsäkerheten som överstiger 1 miljard euro och som samlas in från en motpart:

| a) | Det sammanlagda värdet på insamlade initiala marginalsäkerheter som tillhör de tillgångsklasser som avses i artikel 4.1 c–l och som har emitterats av en och samma enhet, eller av enheter som har sin hemvist i samma land, får inte överstiga 50 % av insamlade initiala marginalsäkerheter från den motparten. |
| --- | --- |

a)

Det sammanlagda värdet på insamlade initiala marginalsäkerheter som tillhör de tillgångsklasser som avses i artikel 4.1 c–l och som har emitterats av en och samma enhet, eller av enheter som har sin hemvist i samma land, får inte överstiga 50 % av insamlade initiala marginalsäkerheter från den motparten.

| b) | Om initial marginalsäkerhet samlas in i kontanter ska den koncentrationsgräns på 50 % som avses i led a också beakta riskexponering som härrör från den tredje part eller det förvaringsinstitut som innehar kontanterna. |
| --- | --- |

b)

Om initial marginalsäkerhet samlas in i kontanter ska den koncentrationsgräns på 50 % som avses i led a också beakta riskexponering som härrör från den tredje part eller det förvaringsinstitut som innehar kontanterna.

3.   De motparter som avses i punkt 2 ska vara något av följande:

| a) | Institut som har identifierats som globala systemviktiga institut i enlighet med artikel 131 i direktiv 2013/36/EU. |
| --- | --- |

a)

Institut som har identifierats som globala systemviktiga institut i enlighet med artikel 131 i direktiv 2013/36/EU.

| b) | Institut som har identifierats som andra systemviktiga institut i enlighet med artikel 131 i direktiv 2013/36/EU. |
| --- | --- |

b)

Institut som har identifierats som andra systemviktiga institut i enlighet med artikel 131 i direktiv 2013/36/EU.

| c) | Motparter som inte är pensionssystem där det sammanlagda värdet på de säkerheter som ska samlas in överstiger 1 miljard euro. |
| --- | --- |

c)

Motparter som inte är pensionssystem där det sammanlagda värdet på de säkerheter som ska samlas in överstiger 1 miljard euro.

4.   Om säkerhet samlas in som initial marginalsäkerhet enligt artikel 13 av eller från ett pensionssystem och värdet överstiger 1 miljard euro, ska den motpart som samlar in säkerheten inrätta förfaranden för att hantera koncentrationsrisken med avseende på insamlade säkerheter som tillhör de tillgångsklasser som avses i artikel 4.1 c–l, inbegripet lämplig diversifiering av säkerheten.

5.   Om institut som avses i leden a och b i punkt 3 samlar in initial marginalsäkerhet i kontanter från en enda motpart som även är ett institut enligt vad som avses i dessa led, ska den motpart som samlar in säkerheten säkerställa att högst 20 % av den initiala marginalsäkerheten innehas av ett utomstående förvaringsinstitut.

6.   Punkterna 1–4 gäller inte för insamlade säkerheter i form av finansiella instrument som är samma som det underliggande finansiella instrumentet för det ej centralt clearade OTC-derivatkontraktet.

7.   Den insamlande motparten ska bedöma hur villkoren i punkt 2 i denna artikel uppfylls åtminstone varje gång den initiala marginalsäkerheten beräknas i enlighet med artikel 9.2.

8.   Genom undantag från punkt 7 får en motpart som avses i artikel 2.10 a, b och c i förordning (EU) nr 648/2012 göra kvartalsvisa bedömningar av hur villkoren i punkt 2 är uppfyllda, under förutsättning att värdet på initiala marginalsäkerheter som samlats in från varje enskild motpart ligger under 800 miljoner euro oavbrutet under det kvartal som föregår bedömningen.

AVSNITT 3

Beräkning och insamling av marginalsäkerheter

Artikel 9

Beräkningarnas frekvens och fastställande av beräkningsdag

1.   Motparter ska beräkna initial marginalsäkerhet enligt artikel 10 minst en gång om dagen.

2.   Motparter ska beräkna initial marginalsäkerhet enligt artikel 11 senast den bankdag som följer efter en av dessa händelser:

| a) | Ett nytt OTC-derivatkontrakt som inte clearas centralt verkställs eller läggs till i nettningsmängden. |
| --- | --- |

a)

Ett nytt OTC-derivatkontrakt som inte clearas centralt verkställs eller läggs till i nettningsmängden.

| b) | Ett befintligt OTC-derivatkontrakt som inte clearas centralt löper ut eller tas bort från nettningsmängden. |
| --- | --- |

b)

Ett befintligt OTC-derivatkontrakt som inte clearas centralt löper ut eller tas bort från nettningsmängden.

| c) | Ett befintligt OTC-derivatkontrakt som inte clearas centralt utlöser en betalning eller annan leverans förutom att ställa eller samla in marginalsäkerhet. |
| --- | --- |

c)

Ett befintligt OTC-derivatkontrakt som inte clearas centralt utlöser en betalning eller annan leverans förutom att ställa eller samla in marginalsäkerhet.

| d) | Den initiala marginalsäkerheten beräknas enligt den schablonmetod som avses i artikel 11.1 och ett befintligt kontrakt omklassificeras vad gäller tillgångsklass enligt bilaga IV punkt 1 till följd av förkortad löptid. |
| --- | --- |

d)

Den initiala marginalsäkerheten beräknas enligt den schablonmetod som avses i artikel 11.1 och ett befintligt kontrakt omklassificeras vad gäller tillgångsklass enligt bilaga IV punkt 1 till följd av förkortad löptid.

| e) | Ingen beräkning har skett under föregående tio bankdagar. |
| --- | --- |

e)

Ingen beräkning har skett under föregående tio bankdagar.

3.   För fastställande av dag för beräkning av initial marginalsäkerhet och tilläggsmarginalsäkerhet gäller följande:

| a) | Om två motparter är belägna i samma tidszon ska beräkningen göras på grundval av nettningsmängden från föregående bankdag. |
| --- | --- |

a)

Om två motparter är belägna i samma tidszon ska beräkningen göras på grundval av nettningsmängden från föregående bankdag.

| b) | Om två motparter är belägna i olika tidszoner ska beräkningen göras på grundval av de transaktioner i nettningsmängden som ingåtts före kl. 16.00 föregående bankdag i den tidszon där klockan blir 16.00 först. |
| --- | --- |

b)

Om två motparter är belägna i olika tidszoner ska beräkningen göras på grundval av de transaktioner i nettningsmängden som ingåtts före kl. 16.00 föregående bankdag i den tidszon där klockan blir 16.00 först.

Artikel 10

Beräkning av tilläggsmarginalsäkerhet

Beloppet för den tilläggsmarginalsäkerhet en motpart ska samla in ska motsvara summan av de värden som beräknas i enlighet med artikel 11.2 i förordning (EU) nr 648/2012 av alla kontrakt inom nettningsmängden, minus värdet av alla tilläggsmarginalsäkerheter som tidigare samlats in, minus nettovärdet av varje kontrakt inom nettningsmängden vid tidpunkten för kontraktets ingående, och plus värdet av alla tilläggsmarginalsäkerheter som tidigare ställts.

Artikel 11

Beräkning av initial marginalsäkerhet

1.   Motparter ska beräkna beloppet för den initiala marginalsäkerhet som ska samlas in antingen enligt den schablonmetod som anges i bilaga IV eller de modeller för initial marginalsäkerhet som avses i avsnitt 4, eller båda.

2.   Insamling av initial marginalsäkerhet ska ske utan att beloppet för initiala marginalsäkerheter kvittas mellan två motparter.

3.   Om motparter använder både den schablonmetod som anges i bilaga IV och de modeller för initial marginalsäkerhet som avses i avsnitt 4 för samma nettningsmängd ska användningen vara konsekvent över tiden för varje OTC-derivatkontrakt som inte clearas centralt.

4.   Motparter som beräknar initial marginalsäkerhet i enlighet med avsnitt 4 ska i beräkningen inte beakta korrelationer mellan värdet av den osäkrade exponeringen och säkerheten.

5.   Motparterna ska enas om vilken metod varje motpart ska använda för att fastställa de initiala marginalsäkerheter som måste samlas in, men är inte skyldiga att använda en gemensam metod.

6.   Om en eller båda motparterna använder en modell för initial marginalsäkerhet ska de enas om den modell som tagits fram i enlighet med avsnitt 4.

Artikel 12

Tillhandahållande av tilläggsmarginalsäkerhet

1.   Den motpart som ställer säkerhet ska tillhandahålla tilläggsmarginalsäkerheten på följande sätt:

| a) | Under loppet av samma bankdag som den beräkningsdag som fastställts i enlighet med artikel 9.3. |
| --- | --- |

a)

Under loppet av samma bankdag som den beräkningsdag som fastställts i enlighet med artikel 9.3.

| b) | Om villkoren i punkt 2 är uppfyllda, under loppet av två bankdagar från den beräkningsdag som fastställts i enlighet med artikel 9.3. |
| --- | --- |

b)

Om villkoren i punkt 2 är uppfyllda, under loppet av två bankdagar från den beräkningsdag som fastställts i enlighet med artikel 9.3.

2.   Tillhandahållande av tilläggsmarginalsäkerhet i enlighet med punkt 1 b får endast användas för följande:

| a) | Nettningsmängder som innehåller derivatkontrakt som inte omfattas av krav på initial marginalsäkerhet enligt denna förordning, där den motpart som ställer säkerheten, på dagen för beräkning av tilläggsmarginalsäkerheten eller tidigare, har tillhandahållit ett förskottsbelopp av godtagbar säkerhet beräknat på samma sätt som det som gäller för initiala marginalsäkerheter i enlighet med artikel 15, där den motpart som samlar in säkerheten har använt sig av en marginalriskperiod som minst motsvarar antalet dagar mellan och inklusive beräkningsdagen och insamlingsdagen. |
| --- | --- |

a)

Nettningsmängder som innehåller derivatkontrakt som inte omfattas av krav på initial marginalsäkerhet enligt denna förordning, där den motpart som ställer säkerheten, på dagen för beräkning av tilläggsmarginalsäkerheten eller tidigare, har tillhandahållit ett förskottsbelopp av godtagbar säkerhet beräknat på samma sätt som det som gäller för initiala marginalsäkerheter i enlighet med artikel 15, där den motpart som samlar in säkerheten har använt sig av en marginalriskperiod som minst motsvarar antalet dagar mellan och inklusive beräkningsdagen och insamlingsdagen.

| b) | Nettningsmängder som innehåller kontrakt som omfattas av krav på initial marginalsäkerhet enligt denna förordning, där den initiala marginalsäkerheten har anpassats på något av följande sätt:






  i) | Genom att öka den marginalriskperiod som avses i artikel 15.2 med antalet dagar mellan och inklusive beräkningsdagen fastställd enligt artikel 9.3 och insamlingsdagen fastställd i enlighet med punkt 1 i denna artikel. |
| --- | --- | --- |

b)

Nettningsmängder som innehåller kontrakt som omfattas av krav på initial marginalsäkerhet enligt denna förordning, där den initiala marginalsäkerheten har anpassats på något av följande sätt:

i)

Genom att öka den marginalriskperiod som avses i artikel 15.2 med antalet dagar mellan och inklusive beräkningsdagen fastställd enligt artikel 9.3 och insamlingsdagen fastställd i enlighet med punkt 1 i denna artikel.

| ii) | Genom att öka den initiala marginalsäkerheten beräknad i enlighet med den schablonmetod som avses i artikel 11, med användning av en lämplig metod där en marginalriskperiod beaktas som ökas med antalet dagar mellan och inklusive beräkningsdagen fastställd enligt artikel 9.3 och insamlingsdagen fastställd i enlighet med punkt 2 i denna artikel. |
| --- | --- |

ii)

Genom att öka den initiala marginalsäkerheten beräknad i enlighet med den schablonmetod som avses i artikel 11, med användning av en lämplig metod där en marginalriskperiod beaktas som ökas med antalet dagar mellan och inklusive beräkningsdagen fastställd enligt artikel 9.3 och insamlingsdagen fastställd i enlighet med punkt 2 i denna artikel.

Vid tillämpningen av led a får de två motparterna, om det inte finns någon mekanism för separering mellan dem, kvitta de belopp som ska tillhandahållas.

3.   I händelse av en tvist om storleken på tilläggsmarginalsäkerheten ska motparterna inom samma tidsram som i punkt 1 tillhandahålla åtminstone den del av tilläggsmarginalsäkerheten som inte ifrågasätts.

Artikel 13

Tillhandahållande av initial marginalsäkerhet

1.   Den motpart som ställer säkerhet ska tillhandahålla den initiala marginalsäkerheten i enlighet med avsnitt 5.

2.   Den motpart som ställer säkerhet ska tillhandahålla den initiala marginalsäkerheten under loppet av samma bankdag som den beräkningsdag som fastställts i enlighet med artikel 9.3.

3.   I händelse av en tvist om storleken på den initiala marginalsäkerheten ska motparterna, under loppet av samma bankdag som den beräkningsdag som fastställts i enlighet med artikel 9.3, tillhandahålla åtminstone den del av den initiala marginalsäkerheten som inte ifrågasätts.

AVSNITT 4

Modeller för initial marginalsäkerhet

Artikel 14

Allmänna krav

1.   Om en motpart använder en modell för initial marginalsäkerhet får modellen tas fram av någon av motparterna, eller båda, eller av en tredje part.

Om en motpart använder en modell för initial marginalsäkerhet som tagits fram av en tredje part ska motparten vara skyldig att säkerställa att modellen uppfyller de krav som anges i detta avsnitt.

2.   Modeller för initial marginalsäkerhet ska utformas så att de fångar in alla väsentliga risker som följer av ingående av de OTC-derivatkontrakt som inte clearas centralt och som tillhör nettningsmängden, inbegripet riskernas art, omfattning och komplexitet, och följande gäller:

| a) | Modellen ska inkludera riskfaktorer som motsvarar de olika valutor i vilka de kontrakten i nettningsmängden är utställda. |
| --- | --- |

a)

Modellen ska inkludera riskfaktorer som motsvarar de olika valutor i vilka de kontrakten i nettningsmängden är utställda.

| b) | Modellen ska inkludera ränteriskfaktorer som motsvarar de olika valutor i vilka de kontrakten är utställda. |
| --- | --- |

b)

Modellen ska inkludera ränteriskfaktorer som motsvarar de olika valutor i vilka de kontrakten är utställda.

| c) | Avkastningskurvan ska delas upp i minst sex löptidsintervall för ränteriskexponering för de viktigaste valutorna och marknaderna. |
| --- | --- |

c)

Avkastningskurvan ska delas upp i minst sex löptidsintervall för ränteriskexponering för de viktigaste valutorna och marknaderna.

| d) | Modellen ska beakta risken för rörelser mellan olika avkastningskurvor och mellan olika löptidsintervall. |
| --- | --- |

d)

Modellen ska beakta risken för rörelser mellan olika avkastningskurvor och mellan olika löptidsintervall.

| e) | Modellen ska inkludera separata riskfaktorer, åtminstone för varje aktie, aktieindex, råvara eller råvaruindex som är av betydelse för de kontrakten. |
| --- | --- |

e)

Modellen ska inkludera separata riskfaktorer, åtminstone för varje aktie, aktieindex, råvara eller råvaruindex som är av betydelse för de kontrakten.

| f) | Modellen ska beakta den risk som uppkommer till följd av mindre likvida positioner och positioner med begränsad pristransparens vid realistiska marknadsscenarier. |
| --- | --- |

f)

Modellen ska beakta den risk som uppkommer till följd av mindre likvida positioner och positioner med begränsad pristransparens vid realistiska marknadsscenarier.

| g) | Modellen ska beakta risker, som inte på annat sätt beaktas i modellen, som uppstår i samband med derivatkontrakt där den underliggande tillgången är lån. |
| --- | --- |

g)

Modellen ska beakta risker, som inte på annat sätt beaktas i modellen, som uppstår i samband med derivatkontrakt där den underliggande tillgången är lån.

| h) | Modellen ska beakta risken för rörelser mellan likartade men ej identiska underliggande riskfaktorer, och exponering för värdeförändringar som uppstår till följd av bristande överensstämmelse mellan löptider. |
| --- | --- |

h)

Modellen ska beakta risken för rörelser mellan likartade men ej identiska underliggande riskfaktorer, och exponering för värdeförändringar som uppstår till följd av bristande överensstämmelse mellan löptider.

| i) | Modellen ska beakta de viktigaste icke-linjära sambanden. |
| --- | --- |

i)

Modellen ska beakta de viktigaste icke-linjära sambanden.

| j) | Modellen ska inkludera metoder för utfallstester som inbegriper statistiska tester av modellens resultat. |
| --- | --- |

j)

Modellen ska inkludera metoder för utfallstester som inbegriper statistiska tester av modellens resultat.

| k) | Modellen ska fastställa vilka händelser som ska leda till ändrad modell, kalibrering eller andra korrigerande åtgärder. |
| --- | --- |

k)

Modellen ska fastställa vilka händelser som ska leda till ändrad modell, kalibrering eller andra korrigerande åtgärder.

3.   De riskhanteringsförfaranden som avses i artikel 2.1 ska säkerställa löpande övervakning av hur modellen fungerar bland annat genom utfallstest minst var tredje månad.

För tillämpningen av första stycket ska utfallstester inkludera en jämförelse mellan värdena som ges av modellen med de faktiska marknadsvärdena för de ej centralt clearade OTC-derivaten i nettningsmängden.

4.   De riskhanteringsförfaranden som avses i artikel 2.1 ska innehålla en beskrivning av de metoder som används för att genomföra utfallstest, inklusive statistiska tester av modellens resultat.

5.   De riskhanteringsförfaranden som avses i artikel 2.1 ska innehålla en beskrivning av vilka resultat från utfallstesterna som skulle leda till ändrad modell, kalibrering eller andra korrigerande åtgärder.

6.   De riskhanteringsförfaranden som avses i artikel 2.1 ska säkerställa att motparterna sparar dokumenterade resultat från de utfallstester som avses i punkt 3 i denna artikel.

7.   En motpart ska tillhandahålla all information som behövs för att den andra motparten ska förstå beräkningen av ett visst värde som ges av modellen för initial marginalsäkerhet, förklarat på ett sätt som gör att en kunnig tredje part skulle kunna kontrollera beräkningen.

8.   Modellen för initial marginalsäkerhet ska med försiktighet återge osäkerhet, korrelation, basrisk och datakvalitet i parametrarna.

Artikel 15

Konfidensintervall och marginalriskperiod

1.   De antagna variationerna i värdet av de ej centralt clearade OTC-derivatkontrakten inom nettningsmängden vid beräkning av initial marginalsäkerhet med hjälp av en modell ska utgå från ett ensidigt konfidensintervall på 99 procent för en marginalriskperiod på minst 10 dagar.

2.   Den marginalriskperiod för beräkningen av initial marginalsäkerhet med hjälp av en modell som avses i punkt 1 ska omfatta följande:

| a) | Den period som kan förflyta mellan den senaste utväxlingen av tilläggsmarginalsäkerhet och till det att motparten fallerar. |
| --- | --- |

a)

Den period som kan förflyta mellan den senaste utväxlingen av tilläggsmarginalsäkerhet och till det att motparten fallerar.

| b) | Den uppskattade period som krävs för att ersätta vart och ett av de ej centralt clearade OTC-derivatkontrakten inom nettningsmängden eller säkra riskerna förknippade med dem, med beaktande av likviditeten på den marknad där dessa typer av kontrakt handlas, den totala volymen för ej centralt clearade OTC-derivatkontrakten på denna marknad, och antalet deltagare på marknaden. |
| --- | --- |

b)

Den uppskattade period som krävs för att ersätta vart och ett av de ej centralt clearade OTC-derivatkontrakten inom nettningsmängden eller säkra riskerna förknippade med dem, med beaktande av likviditeten på den marknad där dessa typer av kontrakt handlas, den totala volymen för ej centralt clearade OTC-derivatkontrakten på denna marknad, och antalet deltagare på marknaden.

Artikel 16

Kalibrering av modellens parametrar

1.   De parametrar som används för modeller för initial marginalsäkerhet ska kalibreras minst en gång om året baserat på historiska data från en period på minst tre år och högst fem år.

2.   De data som används för att kalibrera parametrarna i modeller för initial marginalsäkerhet ska omfatta den senaste kontinuerliga perioden från och med den dag då den kalibrering som avses i punkt 1 utförs, och minst 25 % av dessa data ska vara representativa för en period av betydande finansiell stress (stressdata).

3.   Om sådana stressdata som avses i punkt 2 inte utgör minst 25 % av de data som används i modellen ska de minst aktuella av de historiska data som avses i punkt 1 ersättas med data från en period av betydande finansiell stress, till dess att den totala andelen stressdata är minst 25 % av samtliga data som används i modellen.

4.   Perioden av betydande finansiell stress som används vid kalibreringen av parametrar ska fastställas och tillämpas separat åtminstone för var och en av de tillgångsklasser som avses i artikel 17.2.

5.   Parametrarna ska kalibreras med hjälp av likvärdigt viktade data.

6.   Parametrarna får kalibreras för kortare perioder än marginalriskperioden fastställd i enlighet med artikel 15. Om kortare perioder används ska parametrarna anpassas till den marginalriskperioden med användning av en lämplig metod.

7.   Motparterna ska ha skriftliga riktlinjer som anger de omständigheter som utlöser en tätare kalibrering.

8.   Motparterna ska inrätta förfaranden för att anpassa värdet på de marginalsäkerheter som ska utväxlas till följd av en ändring av parametrarna på grund av ändrade marknadsförhållanden. Dessa förfaranden ska göra det möjligt för motparter att utväxla den ytterligare initiala marginalsäkerheten till följd av en sådan ändring av parametrarna under en period på mellan en och trettio bankdagar.

9.   Motparterna ska fastställa förfaranden när det gäller kvaliteten på de data som används i modellen i enlighet med punkt 1, inklusive val av lämpliga dataleverantörer och rensning och interpolering av data.

10.   Skattningar av data som används i modellerna för initial marginalsäkerhet får endast användas om båda följande villkor är uppfyllda:

| a) | Tillgängliga data är otillräckliga eller avspeglar inte den verkliga volatiliteten i ett OTC-derivatkontrakt eller i en portfölj med sådana kontrakt inom nettningsmängden. |
| --- | --- |

a)

Tillgängliga data är otillräckliga eller avspeglar inte den verkliga volatiliteten i ett OTC-derivatkontrakt eller i en portfölj med sådana kontrakt inom nettningsmängden.

| b) | Skattningarna leder till en försiktig marginalsäkerhetsnivå. |
| --- | --- |

b)

Skattningarna leder till en försiktig marginalsäkerhetsnivå.

Artikel 17

Diversifiering, risksäkring och riskkompensation över underliggande tillgångsklasser

1.   Modeller för initial marginalsäkerhet ska endast omfatta OTC-derivatkontrakt som inte clearas centralt inom samma nettningsmängd. Modeller för initial marginalsäkerhet får beakta diversifiering, risksäkring och riskkompensation som härrör från riskerna i kontrakt inom samma nettningsmängd, förutsatt att diversifieringen, risksäkringen eller riskkompensationen endast äger rum inom samma underliggande tillgångsklass enligt vad som avses i punkt 2.

2.   Vid tillämpning av punkt 1 får diversifiering, risksäkring och riskkompensation endast äga rum inom följande underliggande tillgångsklasser:

| a) | Räntor, valutor och inflation. |
| --- | --- |

a)

Räntor, valutor och inflation.

| b) | Aktier. |
| --- | --- |

b)

Aktier.

| c) | Lån. |
| --- | --- |

c)

Lån.

| d) | Råvaror och guld. |
| --- | --- |

d)

Råvaror och guld.

| e) | Övriga. |
| --- | --- |

e)

Övriga.

Artikel 18

Kvalitativa krav

1.   Motparterna ska inrätta intern styrning för löpande bedömning av hur lämplig modellen för initial marginalsäkerhet är, där alla följande delar ska ingå:

| a) | En inledande validering av modellen av lämpligt kvalificerade personer som är oberoende av dem som utvecklade modellen. |
| --- | --- |

a)

En inledande validering av modellen av lämpligt kvalificerade personer som är oberoende av dem som utvecklade modellen.

| b) | En uppföljande validering vid varje tillfälle då en betydande ändring görs av modellen, och minst en gång om året. |
| --- | --- |

b)

En uppföljande validering vid varje tillfälle då en betydande ändring görs av modellen, och minst en gång om året.

| c) | Regelbunden granskning för att bedöma följande:






  i) | Datakällornas integritet och tillförlitlighet. |
| --- | --- | --- |

c)

Regelbunden granskning för att bedöma följande:

i)

Datakällornas integritet och tillförlitlighet.

| ii) | Ledningsinformationssystemet som används för modellen. |
| --- | --- |

ii)

Ledningsinformationssystemet som används för modellen.

| iii) | Hur riktiga och fullständiga de data som används är. |
| --- | --- |

iii)

Hur riktiga och fullständiga de data som används är.

| iv) | Hur riktiga och lämpliga antagandena om volatilitet och korrelationer är. |
| --- | --- |

iv)

Hur riktiga och lämpliga antagandena om volatilitet och korrelationer är.

2.   Dokumentation om riskhanteringsförfaranden enligt artikel 2.2 b avseende modellen för initial marginalsäkerhet ska uppfylla samtliga följande villkor:

| a) | Den ska göra det möjligt för en kunnig tredje part att förstå modellens konstruktion och operativa detaljer. |
| --- | --- |

a)

Den ska göra det möjligt för en kunnig tredje part att förstå modellens konstruktion och operativa detaljer.

| b) | Det ska omfatta modellens viktigaste antaganden och begränsningar. |
| --- | --- |

b)

Det ska omfatta modellens viktigaste antaganden och begränsningar.

| c) | Den ska klargöra under vilka förhållanden antagandena för modellen inte längre är giltiga. |
| --- | --- |

c)

Den ska klargöra under vilka förhållanden antagandena för modellen inte längre är giltiga.

3.   Motparterna ska dokumentera alla ändringar av modellen för initial marginalsäkerhet. Denna dokumentation ska också innehålla resultaten av de valideringar som avses i punkt 1 och som utförs efter ändringarna.

AVSNITT 5

Förvaltning och separering av säkerhet

Artikel 19

Förvaltning och separering av säkerhet

1.   De förfaranden som avses i artikel 2.2 c ska innehålla följande:

| a) | En daglig värdering av den säkerheten som innehas, i enlighet med avsnitt 6. |
| --- | --- |

a)

En daglig värdering av den säkerheten som innehas, i enlighet med avsnitt 6.

| b) | De rättsliga arrangemangen och en struktur för innehav av säkerhet som ger tillgång till säkerheten, om den innehas av tredje part. |
| --- | --- |

b)

De rättsliga arrangemangen och en struktur för innehav av säkerhet som ger tillgång till säkerheten, om den innehas av tredje part.

| c) | Om initial marginalsäkerhet innehas av den som tillhandahåller säkerheten: att säkerheten innehas på insolvensskyddade depåkonton. |
| --- | --- |

c)

Om initial marginalsäkerhet innehas av den som tillhandahåller säkerheten: att säkerheten innehas på insolvensskyddade depåkonton.

| d) | Att icke-kontant initial marginalsäkerhet upprätthålls i enlighet med punkterna 3 och 4. |
| --- | --- |

d)

Att icke-kontant initial marginalsäkerhet upprätthålls i enlighet med punkterna 3 och 4.

| e) | Att kontant initial marginalsäkerhet upprätthålls på likvidkonton hos centralbanker eller kreditinstitut som uppfyller samtliga följande krav:






  i) | De är auktoriserade i enlighet med direktiv 2013/36/EU eller auktoriserade i ett tredjeland vars tillsyns- och regleringssystem har befunnits vara likvärdiga i enlighet med artikel 142.2 i förordning (EU) nr 575/2013. |
| --- | --- | --- |

e)

Att kontant initial marginalsäkerhet upprätthålls på likvidkonton hos centralbanker eller kreditinstitut som uppfyller samtliga följande krav:

i)

De är auktoriserade i enlighet med direktiv 2013/36/EU eller auktoriserade i ett tredjeland vars tillsyns- och regleringssystem har befunnits vara likvärdiga i enlighet med artikel 142.2 i förordning (EU) nr 575/2013.

| ii) | De utgör varken motpart som ställer säkerhet eller motpart som samlar in säkerhet, och ingår inte heller i samma grupp som någon av motparterna. |
| --- | --- |

ii)

De utgör varken motpart som ställer säkerhet eller motpart som samlar in säkerhet, och ingår inte heller i samma grupp som någon av motparterna.

| f) | Tillgång till outnyttjad säkerhet för förvaltaren eller annan insolvenshandläggare hos den fallerande motparten. |
| --- | --- |

f)

Tillgång till outnyttjad säkerhet för förvaltaren eller annan insolvenshandläggare hos den fallerande motparten.

| g) | Att den initiala marginalsäkerheten är fritt överlåtbar i lämplig tid till den motpart som ställt den i händelse av fallissemang hos den motpart som samlat in den. |
| --- | --- |

g)

Att den initiala marginalsäkerheten är fritt överlåtbar i lämplig tid till den motpart som ställt den i händelse av fallissemang hos den motpart som samlat in den.

| h) | Att icke-kontant säkerhet kan överlåtas utan regleringsmässiga eller juridiska hinder eller anspråk från tredje man, inklusive från den insamlande motpartens förvaltare eller utomstående förvaringsinstitut, utöver panträtt för kostnader och avgifter i samband med tillhandahållande av depåkonton och utöver panträtt som rutinmässigt tillämpas på alla värdepapper i ett clearingsystem där sådana säkerheter kan innehas. |
| --- | --- |

h)

Att icke-kontant säkerhet kan överlåtas utan regleringsmässiga eller juridiska hinder eller anspråk från tredje man, inklusive från den insamlande motpartens förvaltare eller utomstående förvaringsinstitut, utöver panträtt för kostnader och avgifter i samband med tillhandahållande av depåkonton och utöver panträtt som rutinmässigt tillämpas på alla värdepapper i ett clearingsystem där sådana säkerheter kan innehas.

| i) | Att alla outnyttjade säkerheter i sin helhet återlämnas till den motpart som ställt säkerheten, exklusive kostnader som uppstått vid insamling och innehav av säkerheten. |
| --- | --- |

i)

Att alla outnyttjade säkerheter i sin helhet återlämnas till den motpart som ställt säkerheten, exklusive kostnader som uppstått vid insamling och innehav av säkerheten.

2.   Säkerhet som har ställts som initial marginalsäkerhet eller tilläggsmarginalsäkerhet får ersättas med en alternativ säkerhet om samtliga följande villkor är uppfyllda:

| a) | Ersättningen sker i enlighet med villkoren i det avtal mellan motparter som avses i artikel 3. |
| --- | --- |

a)

Ersättningen sker i enlighet med villkoren i det avtal mellan motparter som avses i artikel 3.

| b) | Den alternativa säkerheten är godtagbar i enlighet med avsnitt 2. |
| --- | --- |

b)

Den alternativa säkerheten är godtagbar i enlighet med avsnitt 2.

| c) | Den alternativa säkerhetens värde är tillräckligt för att uppfylla marginalsäkerhetskraven, efter eventuella tillämpliga värderingsavdrag. |
| --- | --- |

c)

Den alternativa säkerhetens värde är tillräckligt för att uppfylla marginalsäkerhetskraven, efter eventuella tillämpliga värderingsavdrag.

3.   Initiala marginalsäkerheter ska skyddas från fallissemang eller insolvens hos den motpart som samlar in säkerheten genom separering på något av följande sätt, eller båda:

| a) | I bokföringen hos en innehavare som är tredje part eller ett förvaringsinstitut. |
| --- | --- |

a)

I bokföringen hos en innehavare som är tredje part eller ett förvaringsinstitut.

| b) | Via andra rättsligt bindande arrangemang. |
| --- | --- |

b)

Via andra rättsligt bindande arrangemang.

4.   Motparterna ska säkerställa att icke-kontant säkerhet som initial marginalsäkerhet separeras på följande sätt:

| a) | Säkerhet som innehas för egen räkning av den insamlande motparten ska separeras från resten av den motpartens egna tillgångar. |
| --- | --- |

a)

Säkerhet som innehas för egen räkning av den insamlande motparten ska separeras från resten av den motpartens egna tillgångar.

| b) | Säkerhet som innehas av den motpart som ställer säkerheten utan att detta är för egen räkning ska separeras från resten av den motpartens egna tillgångar. |
| --- | --- |

b)

Säkerhet som innehas av den motpart som ställer säkerheten utan att detta är för egen räkning ska separeras från resten av den motpartens egna tillgångar.

| c) | Säkerhet som innehas i bokföringen hos ett förvaringsinstitut eller annan tredje part ska separeras från de egna tillgångarna hos denne innehavare som är tredje part eller förvaringsinstitutet. |
| --- | --- |

c)

Säkerhet som innehas i bokföringen hos ett förvaringsinstitut eller annan tredje part ska separeras från de egna tillgångarna hos denne innehavare som är tredje part eller förvaringsinstitutet.

5.   Om icke-kontant säkerhet innehas av den insamlande motparten eller en tredje part eller ett förvaringsinstitut, ska den insamlande motparten alltid ge den motpart som ställer säkerheten möjlighet att separera dess säkerhet från de tillgångar som tillhör andra motparter som ställer säkerhet.

6.   Motparterna ska genomföra en oberoende rättslig översyn för att kontrollera att arrangemangen för separering uppfyller kraven i punkt 1 g och punkterna 3, 4 och 5. Sådana rättsliga översyner får genomföras av en oberoende intern enhet eller av en oberoende tredje part.

7.   Motparterna ska styrka för de behöriga myndigheterna att de efterlever bestämmelserna i punkt 6 för varje relevant jurisdiktion och, på begäran av en behörig myndighet, upprätta riktlinjer som säkerställer löpande bedömning av efterlevnaden.

8.   Vid tillämpning av punkt 1 e ska motparterna bedöma kreditkvaliteten på de kreditinstitut som avses där, med hjälp av en metod som inte uteslutande eller automatiskt förlitar sig på externa kreditvärderingar.

Artikel 20

Hantering av insamlad initial marginalsäkerhet

1.   Den motpart som samlar in säkerheten får inte återpantsätta eller på annat sätt återanvända den säkerhet som samlats in som initial marginalsäkerhet.

2.   Trots vad som sägs i punkt 1 får en innehavare som är tredje part använda den initiala marginalsäkerhet som mottagits kontant för återinvesteringsändamål.

AVSNITT 6

Värdering av säkerhet

Artikel 21

Beräkning av säkerhetens anpassade värde

1.   Motparter ska anpassa värdet av insamlade säkerheter i enlighet med antingen den metod som anges i bilaga II eller en metod med egna volatilitetsskattningar enligt artikel 22.

2.   När motparterna anpassar värdet av säkerheten enligt punkt 1 får de bortse från den valutarisk som uppstår genom positioner i valutor som omfattas av juridiskt bindande mellanstatliga avtal som begränsar variation av dessa positioner i förhållande till andra valutor som omfattas av samma avtal.

Artikel 22

Egna skattningar av säkerhetens anpassade värde

1.   Motparter ska anpassa värdet av insamlade säkerheter genom att använda egna volatilitetsskattningar i enlighet med bilaga III.

2.   Motparter ska uppdatera dataunderlagen och beräkna de egna volatilitetsskattningar som avses i artikel 21 när marknadsprisernas volatilitetsnivå ändras väsentligt, och minst en gång varje kvartal.

3.   Vid tillämpningen av punkt 2 ska motparterna i förväg fastställa de volatilitetsnivåer som utlöser en omräkning av värderingsavdragen enligt bilaga III.

4.   De förfaranden som avses i artikel 2.2 d ska omfatta riktlinjer för att övervaka beräkningen av de egna volatilitetsskattningarna och integrering av dessa skattningar i motpartens riskhanteringsförfarande.

5.   De riktlinjer som avses i punkt 4 ska omfattas av en intern översyn där följande kontrolleras:

| a) | Integrering av skattningarna i motpartens riskhanteringsprocess, vilket ska göras minst en gång per år. |
| --- | --- |

a)

Integrering av skattningarna i motpartens riskhanteringsprocess, vilket ska göras minst en gång per år.

| b) | Integrering av skattade värderingsavdrag i den dagliga riskhanteringen. |
| --- | --- |

b)

Integrering av skattade värderingsavdrag i den dagliga riskhanteringen.

| c) | Validering av betydande förändringar i förfarandet för att beräkna skattningarna. |
| --- | --- |

c)

Validering av betydande förändringar i förfarandet för att beräkna skattningarna.

| d) | Kontroll av hur konsekventa, aktuella och tillförlitliga de datakällor är som används för att beräkna skattningarna. |
| --- | --- |

d)

Kontroll av hur konsekventa, aktuella och tillförlitliga de datakällor är som används för att beräkna skattningarna.

| e) | Riktighet och lämplighet vad gäller antagandena om volatilitet. |
| --- | --- |

e)

Riktighet och lämplighet vad gäller antagandena om volatilitet.

6.   Den översyn som avses i punkt 5 ska göras regelbundet som en del av motpartens internrevision.

KAPITEL II

SÄRSKILDA BESTÄMMELSER FÖR RISKHANTERINGSFÖRFARANDEN

AVSNITT 1

Undantag

Artikel 23

Centrala motparter som är auktoriserade som kreditinstitut

Genom undantag från artikel 2.2 får motparterna i sina riskhanteringsförfaranden föreskriva att säkerhet inte utväxlas för OTC-derivatkontrakt som inte clearas centralt och som ingås med centrala motparter som är auktoriserade som kreditinstitut i enlighet med direktiv 2013/36/EU.

Artikel 24

Icke-finansiella motparter och motparter i tredjeland

Genom undantag från artikel 2.2 får motparter i sina riskhanteringsförfaranden föreskriva att säkerhet inte utväxlas för OTC-derivatkontrakt som inte clearas centralt och som ingås med icke-finansiella motparter som inte uppfyller villkoren i artikel 10.1 b i förordning (EU) nr 648/2012, eller med icke-finansiella enheter som är etablerade i ett tredjeland som inte skulle uppfylla villkoren i artikel 10.1 b i förordning (EU) nr 648/2012 om de hade varit etablerade i unionen.

Artikel 25

Minsta transfereringsbelopp

1.   Genom undantag från artikel 2.2 får motparterna i sina riskhanteringsförfaranden föreskriva att säkerhet inte samlas in från en motpart om det utestående beloppet sedan den senaste insamlingen av säkerhet inte överstiger ett belopp som överenskommits av parterna (minsta transfereringsbelopp).

Det minsta transfereringsbeloppet får inte överstiga 500 000 euro eller motsvarande belopp i en annan valuta.

2.   Om motparterna enas om ett minsta transfereringsbelopp ska beloppet för den säkerhet som ska ställas beräknas som summan av följande:

| a) | Den tilläggsmarginalsäkerhet som ska erläggas från dess senaste insamling, beräknad i enlighet med artikel 10, inbegripet eventuell överskjutande säkerhet. |
| --- | --- |

a)

Den tilläggsmarginalsäkerhet som ska erläggas från dess senaste insamling, beräknad i enlighet med artikel 10, inbegripet eventuell överskjutande säkerhet.

| b) | Den initiala marginalsäkerhet som ska erläggas från dess senaste insamling, beräknad i enlighet med artikel 11, inbegripet eventuell överskjutande säkerhet. |
| --- | --- |

b)

Den initiala marginalsäkerhet som ska erläggas från dess senaste insamling, beräknad i enlighet med artikel 11, inbegripet eventuell överskjutande säkerhet.

3.   Om beloppet för säkerhet som ska erläggas överstiger det minsta transfereringsbelopp som överenskommits av parterna ska den insamlande motparten samla in hela beloppet för säkerheter som ska erläggas utan att dra av det minsta transfereringsbeloppet.

4.   Motparter får enas om separata minsta transfereringsbelopp för initial marginalsäkerhet och tilläggsmarginalsäkerhet förutsatt att summan av de minsta transfereringsbeloppen inte överstiger 500 000 euro eller motsvarande belopp i en annan valuta.

5.   Om motparterna kommer överens om separata minsta transfereringsbelopp i enlighet med punkt 4 ska den insamlande motparten samla in hela det belopp för initial marginalsäkerhet eller tilläggsmarginalsäkerhet som ska erläggas, utan att dra av de minsta transfereringsbeloppen, om det belopp för initial marginalsäkerhet eller tilläggsmarginalsäkerhet som ska erläggas överstiger det minsta transfereringsbeloppet.

Artikel 26

Beräkning av marginalsäkerhet med motparter i tredjeland

Om en motpart har hemvist i ett tredjeland får motparterna beräkna marginalsäkerheter med utgångspunkt i en nettningsmängd som omfattar följande typer av kontrakt:

| a) | OTC-derivat som inte clearas centralt och som omfattas av marginalsäkerhetskrav enligt denna förordning. |
| --- | --- |

a)

OTC-derivat som inte clearas centralt och som omfattas av marginalsäkerhetskrav enligt denna förordning.

| b) | Kontrakt som uppfyller båda följande villkor:






  i) | De har identifierats som OTC-derivat som inte clearas centralt inom det regelverk som motparten med hemvist i det tredjelandet omfattas av. |
| --- | --- | --- |

b)

Kontrakt som uppfyller båda följande villkor:

i)

De har identifierats som OTC-derivat som inte clearas centralt inom det regelverk som motparten med hemvist i det tredjelandet omfattas av.

| ii) | De omfattas om marginalsäkerhetskrav inom det regelverk som motparten med hemvist i det tredjelandet omfattas av. |
| --- | --- |

ii)

De omfattas om marginalsäkerhetskrav inom det regelverk som motparten med hemvist i det tredjelandet omfattas av.

AVSNITT 2

Undantag vid beräkning av nivån på initial marginalsäkerhet

Artikel 27

Valutakontrakt

Genom undantag från artikel 2.2 får motparterna i sina riskhanteringsförfaranden föreskriva att initial marginalsäkerhet inte samlas in med avseende på följande:

| a) | OTC-derivatkontrakt som avvecklas fysiskt och som enbart omfattar utbyte av två olika valutor vid ett bestämt framtida datum till en fast kurs som parterna enas om på handelsdagen för valutautbyteskontraktet (valutaterminer). |
| --- | --- |

a)

OTC-derivatkontrakt som avvecklas fysiskt och som enbart omfattar utbyte av två olika valutor vid ett bestämt framtida datum till en fast kurs som parterna enas om på handelsdagen för valutautbyteskontraktet (valutaterminer).

| b) | OTC-derivatkontrakt som avvecklas fysiskt och som enbart omfattar utbyte av två olika valutor vid ett bestämt framtida datum till en fast kurs som parterna enas om på handelsdagen för valutautbyteskontraktet, och omvänt utbyte av de två valutorna vid ett senare datum till en fast kurs som parterna också enas om på handelsdagen för valutautbyteskontraktet (valutaswappar). |
| --- | --- |

b)

OTC-derivatkontrakt som avvecklas fysiskt och som enbart omfattar utbyte av två olika valutor vid ett bestämt framtida datum till en fast kurs som parterna enas om på handelsdagen för valutautbyteskontraktet, och omvänt utbyte av de två valutorna vid ett senare datum till en fast kurs som parterna också enas om på handelsdagen för valutautbyteskontraktet (valutaswappar).

| c) | Utbyte av kapitalbeloppet för OTC-derivatkontrakt som inte clearas centralt där motparterna enbart utbyter kapitalbeloppet och alla räntebetalningar i en valuta, mot kapitalbeloppet och räntebetalningar i en annan valuta, vid bestämda tidpunkter enligt en fastställd formel (valutaränteswappar). |
| --- | --- |

c)

Utbyte av kapitalbeloppet för OTC-derivatkontrakt som inte clearas centralt där motparterna enbart utbyter kapitalbeloppet och alla räntebetalningar i en valuta, mot kapitalbeloppet och räntebetalningar i en annan valuta, vid bestämda tidpunkter enligt en fastställd formel (valutaränteswappar).

Artikel 28

Tröskel baserad på teoretiskt belopp

1.   Genom undantag från artikel 2.2 får motparterna i sina riskhanteringsförfaranden föreskriva att initial marginalsäkerhet inte samlas in för alla nya OTC-derivatkontrakt som ingås inom ett kalenderår då en av de båda motparterna har ett aggregerat teoretiskt belopp vid månadsslutet för ej centralt clearade OTC-derivat under månaderna mars, april och maj under föregående år som understiger 8 miljarder euro.

Det aggregerade teoretiska belopp vid månadsslutet som avses i första stycket ska beräknas på motpartsnivå eller på gruppnivå om motparten ingår i en grupp.

2.   Om motparten ingår i en grupp ska beräkningen av gruppens aggregerade teoretiska belopp vid månadsslutet omfatta alla gruppens OTC-derivatkontrakt som inte clearas centralt, inklusive alla sådana OTC-derivatkontrakt inom gruppen.

Vid tillämpningen av första stycket ska OTC-derivatavtal som är transaktioner inom gruppen endast räknas med en gång.

3.   Fondföretag som auktoriserats i enlighet med direktiv 2009/65/EG samt alternativa investeringsfonder som förvaltas av förvaltare av alternativa investeringsfonder som är auktoriserade eller registrerade i enlighet med Europaparlamentets och rådets direktiv 2011/61/EU (9), ska betraktas som tydligt åtskilda enheter och behandlas separat vid tillämpningen av de trösklar som avses i punkt 1, om följande villkor är uppfyllda:

| a) | Medlen är tydligt separerade tillgångspooler för fondens insolvens- eller konkursändamål. |
| --- | --- |

a)

Medlen är tydligt separerade tillgångspooler för fondens insolvens- eller konkursändamål.

| b) | De separerade tillgångspoolerna har inte säkerhet, garanti eller annat finansiellt stöd från andra investeringsfonder eller från sina förvaltare. |
| --- | --- |

b)

De separerade tillgångspoolerna har inte säkerhet, garanti eller annat finansiellt stöd från andra investeringsfonder eller från sina förvaltare.

Artikel 29

Tröskel baserad på belopp för initial marginalsäkerhet

1.   Genom undantag från artikel 2.2 får motparterna i sina riskhanteringsförfaranden föreskriva att den insamlade initiala marginalsäkerheten minskas med ett belopp på upp till 50 miljoner euro i de fall som anges i leden a och b i denna punkt, eller 10 miljoner euro i det fall som anges i led c, där:

| a) | Ingen av motparterna ingår i någon grupp. |
| --- | --- |

a)

Ingen av motparterna ingår i någon grupp.

| b) | Motparterna ingår i olika grupper. |
| --- | --- |

b)

Motparterna ingår i olika grupper.

| c) | Båda motparterna ingår i samma grupp. |
| --- | --- |

c)

Båda motparterna ingår i samma grupp.

2.   Om en motpart inte samlar in initial marginalsäkerhet enligt punkt 1 b ska de riskhanteringsförfaranden som avses i artikel 2.1 innehålla bestämmelser för att på gruppnivå övervaka om denna tröskel överskrids och bestämmelser om bevarande av lämplig dokumentation över gruppens exponeringar gentemot varje enskild motpart i gruppen.

3.   Fondföretag som auktoriserats i enlighet med direktiv 2009/65/EG samt alternativa investeringsfonder som förvaltas av förvaltare av alternativa investeringsfonder som är auktoriserade eller registrerade i enlighet med direktiv 2011/61/EU, ska betraktas som tydligt åtskilda enheter och behandlas separat vid tillämpningen av de trösklar som avses i punkt 1, om följande villkor är uppfyllda:

| a) | Medlen är tydligt separerade tillgångspooler för fondens insolvens- eller konkursändamål. |
| --- | --- |

a)

Medlen är tydligt separerade tillgångspooler för fondens insolvens- eller konkursändamål.

| b) | De separerade tillgångspoolerna har inte säkerhet, garanti eller annat finansiellt stöd från andra investeringsfonder eller från sina förvaltare. |
| --- | --- |

b)

De separerade tillgångspoolerna har inte säkerhet, garanti eller annat finansiellt stöd från andra investeringsfonder eller från sina förvaltare.

AVSNITT 3

Undantag från kravet på att ställa eller samla in initial marginalsäkerhet eller tilläggsmarginalsäkerhet

Artikel 30

Hantering av derivat som är kopplade till täckta obligationer för risksäkringsändamål

1.   Genom undantag från artikel 2.2, och om de villkor som anges i punkt 2 i denna artikel är uppfyllda, får motparterna i sina riskhanteringsförfaranden föreskriva följande avseende OTC-derivatkontrakt som har ingåtts i samband med täckta obligationer:

| a) | Tilläggsmarginalsäkerhet ställs inte av emittenten av täckta obligationer eller säkerhetspoolen utan samlas in från dennes motpart i kontanter och återlämnas till motparten vid förfall. |
| --- | --- |

a)

Tilläggsmarginalsäkerhet ställs inte av emittenten av täckta obligationer eller säkerhetspoolen utan samlas in från dennes motpart i kontanter och återlämnas till motparten vid förfall.

| b) | Initial marginalsäkerhet ställs inte och samlas inte in. |
| --- | --- |

b)

Initial marginalsäkerhet ställs inte och samlas inte in.

2.   Punkt 1 gäller om samtliga följande villkor är uppfyllda:

| a) | OTC-derivatkontraktet avslutas inte i händelse av resolution eller insolvens hos emittenten av den täckta obligationen eller säkerhetspoolen. |
| --- | --- |

a)

OTC-derivatkontraktet avslutas inte i händelse av resolution eller insolvens hos emittenten av den täckta obligationen eller säkerhetspoolen.

| b) | Motparten i ett OTC-derivatkontrakt som ingås med emittenter av täckta obligationer eller med pooler för säkring av täckta obligationer rangordnas som minst likställd (pari-passu) med innehavarna av de täckta obligationerna, såvida inte motparten i det OTC-derivat som ingåtts med en emittent av täckta obligationer eller med en pool för säkring av täckta obligationer är den fallerande eller den berörda parten, eller avsäger sig sin rangordning som minst likställd. |
| --- | --- |

b)

Motparten i ett OTC-derivatkontrakt som ingås med emittenter av täckta obligationer eller med pooler för säkring av täckta obligationer rangordnas som minst likställd (pari-passu) med innehavarna av de täckta obligationerna, såvida inte motparten i det OTC-derivat som ingåtts med en emittent av täckta obligationer eller med en pool för säkring av täckta obligationer är den fallerande eller den berörda parten, eller avsäger sig sin rangordning som minst likställd.

| c) | OTC-derivatkontraktet är registrerat eller bokfört i säkerhetspoolen för den täckta obligationen i enlighet med den nationella lagstiftningen om täckta obligationer. |
| --- | --- |

c)

OTC-derivatkontraktet är registrerat eller bokfört i säkerhetspoolen för den täckta obligationen i enlighet med den nationella lagstiftningen om täckta obligationer.

| d) | OTC-derivatkontraktet används endast för att risksäkra ränte- eller valutaobalanser i den säkerhetspool som är kopplad till den täckta obligationen. |
| --- | --- |

d)

OTC-derivatkontraktet används endast för att risksäkra ränte- eller valutaobalanser i den säkerhetspool som är kopplad till den täckta obligationen.

| e) | Nettningsmängden omfattar inte OTC-derivatkontrakt som inte har koppling till säkerhetspoolen för den täckta obligationen. |
| --- | --- |

e)

Nettningsmängden omfattar inte OTC-derivatkontrakt som inte har koppling till säkerhetspoolen för den täckta obligationen.

| f) | Den täckta obligation som OTC-derivatkontraktet är kopplat till uppfyller kraven i artikel 129.1, 129.2 och 129.3 i förordning (EU) nr 575/2013. |
| --- | --- |

f)

Den täckta obligation som OTC-derivatkontraktet är kopplat till uppfyller kraven i artikel 129.1, 129.2 och 129.3 i förordning (EU) nr 575/2013.

| g) | Den säkerhetspool för den täckta obligationen som OTC-derivatkontraktet är kopplat till omfattas av ett rättsligt krav på säkerhet på minst 102 %. |
| --- | --- |

g)

Den säkerhetspool för den täckta obligationen som OTC-derivatkontraktet är kopplat till omfattas av ett rättsligt krav på säkerhet på minst 102 %.

Artikel 31

Hantering av derivatkontrakt med motparter i tredjeland där rättslig verkställbarhet av nettningsavtal eller skydd av säkerhet inte kan säkerställas

1.   Genom undantag från artikel 2.2 får motparter som är etablerade i unionen i sina riskhanteringsförfaranden föreskriva att tilläggsmarginalsäkerhet och initial marginalsäkerhet inte måste ställas för OTC-derivatkontrakt som inte clearas centralt och som ingås med motparter som är etablerade i ett tredjeland där något av följande villkor gäller:

| a) | Den rättsliga översyn som avses i artikel 2.3 visar att nettningsavtalet och, om sådant används, avtalet om utväxling av säkerhet, inte helt säkert kan göras rättsligt gällande vid alla tidpunkter. |
| --- | --- |

a)

Den rättsliga översyn som avses i artikel 2.3 visar att nettningsavtalet och, om sådant används, avtalet om utväxling av säkerhet, inte helt säkert kan göras rättsligt gällande vid alla tidpunkter.

| b) | Den rättsliga översyn som avses i artikel 19.6 visar att de separeringskrav som avses i artikel 19.3, 19.4 och 19.5 inte kan uppfyllas. |
| --- | --- |

b)

Den rättsliga översyn som avses i artikel 19.6 visar att de separeringskrav som avses i artikel 19.3, 19.4 och 19.5 inte kan uppfyllas.

För tillämpningen av första stycket ska motparter som är etablerade i unionen samla in marginalsäkerhet på bruttobasis.

2.   Genom undantag från artikel 2.2 får motparter som är etablerade i unionen i sina riskhanteringsförfaranden föreskriva att tilläggsmarginalsäkerhet och initial marginalsäkerhet inte måste ställas eller samlas in för kontrakt som ingås med motparter som är etablerade i ett tredjeland om samtliga följande villkor gäller:

| a) | Punkt 1 a och, om tillämpligt, punkt 1 b gäller. |
| --- | --- |

a)

Punkt 1 a och, om tillämpligt, punkt 1 b gäller.

| b) | Den rättsliga översyn som avses i punkt 1 a och b visar att insamling av säkerhet i enlighet med denna förordning inte är möjligt ens på bruttobasis. |
| --- | --- |

b)

Den rättsliga översyn som avses i punkt 1 a och b visar att insamling av säkerhet i enlighet med denna förordning inte är möjligt ens på bruttobasis.

| c) | Den andel som beräknats i enlighet med punkt 3 är lägre än 2,5 %. |
| --- | --- |

c)

Den andel som beräknats i enlighet med punkt 3 är lägre än 2,5 %.

3.   Den andel som avses i punkt 2 c ska fastställas genom att dividera det belopp som erhålls från led a i denna punkt med beloppet som erhålls från led b enligt följande:

| a) | Summan av de teoretiska beloppen för alla utestående OTC-derivatkontrakt för den grupp som motparten ingår i, som ingåtts efter denna förordnings ikraftträdande och för vilka ingen marginalsäkerhet har samlats in från motparter som är etablerade i ett tredjeland och för vilka punkt 2 b gäller. |
| --- | --- |

a)

Summan av de teoretiska beloppen för alla utestående OTC-derivatkontrakt för den grupp som motparten ingår i, som ingåtts efter denna förordnings ikraftträdande och för vilka ingen marginalsäkerhet har samlats in från motparter som är etablerade i ett tredjeland och för vilka punkt 2 b gäller.

| b) | Summan av de teoretiska beloppen för alla utestående OTC-derivatkontrakt för den grupp som motparten ingår i, utom OTC-derivatkontrakt som utgör transaktioner inom gruppen. |
| --- | --- |

b)

Summan av de teoretiska beloppen för alla utestående OTC-derivatkontrakt för den grupp som motparten ingår i, utom OTC-derivatkontrakt som utgör transaktioner inom gruppen.

KAPITEL III

DERIVATKONTRAKT INOM GRUPPEN

AVSNITT 1

Förfaranden för motparter och behöriga myndigheter när undantag ges för derivatkontrakt inom gruppen

Artikel 32

Förfaranden för motparter och behöriga myndigheter

1.   Ansökan eller underrättelse från en motpart till den behöriga myndigheten i enlighet med artikel 11.6–11.10 i förordning (EU) nr 648/2012 ska anses ha mottagits då den behöriga myndigheten får samtliga följande uppgifter:

| a) | All information som behövs för att bedöma om de villkor som anges i respektive artikel 11.6, 11.7, 11.8, 11.9 eller 11.10 i förordning (EU) nr 648/2012 är uppfyllda. |
| --- | --- |

a)

All information som behövs för att bedöma om de villkor som anges i respektive artikel 11.6, 11.7, 11.8, 11.9 eller 11.10 i förordning (EU) nr 648/2012 är uppfyllda.

| b) | Den information och de handlingar som avses i artikel 18.2 i kommissionens delegerade förordning (EU) nr 149/2013 (10). |
| --- | --- |

b)

Den information och de handlingar som avses i artikel 18.2 i kommissionens delegerade förordning (EU) nr 149/2013 (10).

2.   Om den behöriga myndigheten beslutar att det krävs ytterligare information för att kunna bedöma om de villkor som avses i punkt 1 a är uppfyllda ska den sända en skriftlig begäran om upplysningar till motparten.

3.   Ett beslut av en behörig myndighet enligt artikel 11.6 i förordning (EU) nr 648/2012 ska meddelas motparten inom tre månader från mottagandet av all information som avses i punkt 1.

4.   Om en behörig myndighet fattar ett positivt beslut enligt artikel 11.6, 11.8 eller 11.10 i förordning (EU) nr 648/2012 ska den meddela det positiva beslutet till motparten skriftligen, med angivande av åtminstone följande:

| a) | Uppgift om undantaget är ett fullständigt eller partiellt undantag. |
| --- | --- |

a)

Uppgift om undantaget är ett fullständigt eller partiellt undantag.

| b) | Vid partiella undantag, tydligt angivande av gränserna för undantaget. |
| --- | --- |

b)

Vid partiella undantag, tydligt angivande av gränserna för undantaget.

5.   Om en behörig myndighet fattar ett negativt beslut enligt artikel 11.6, 11.8 eller 11.10 i förordning (EU) nr 648/2012, eller har invändningar mot en anmälan enligt artikel 11.7 eller 11.9 i samma förordning ska den meddela det negativa beslutet till motparten skriftligen, med angivande av åtminstone följande:

| a) | De villkor enligt respektive artikel 11.6, 11.7, 11.8, 11.9 eller 11.10 i förordning (EU) nr 648/2012 som inte är uppfyllda. |
| --- | --- |

a)

De villkor enligt respektive artikel 11.6, 11.7, 11.8, 11.9 eller 11.10 i förordning (EU) nr 648/2012 som inte är uppfyllda.

| b) | En sammanfattning av skälen till att dessa villkor inte anses vara uppfyllda. |
| --- | --- |

b)

En sammanfattning av skälen till att dessa villkor inte anses vara uppfyllda.

6.   Om någon av de behöriga myndigheter som har underrättats i enlighet med artikel 11.7 i förordning (EU) nr 648/2012 anser att de villkor som avses i led a eller b i artikel 11.7 första stycket i samma förordning inte är uppfyllda, ska den underrätta den andra behöriga myndigheten inom två månader efter det att underrättelsen mottagits.

7.   De behöriga myndigheterna ska underrätta de icke-finansiella motparterna om de invändningar som avses i punkt 5 inom tre månader efter mottagandet av underrättelsen.

8.   Ett beslut av en behörig myndighet enligt artikel 11.8 i förordning (EU) nr 648/2012 ska meddelas motparten som är etablerad i unionen inom tre månader från mottagandet av all information som avses i punkt 1.

9.   Ett beslut av en finansiell motparts behöriga myndighet enligt artikel 11.10 i förordning (EU) nr 648/2012 ska sändas till den icke-finansiella motpartens behöriga myndighet inom två månader efter mottagandet av all information som avses i punkt 1 och till motparterna inom tre månader efter mottagandet av denna information.

10.   Motparter som har lämnat in en underrättelse eller mottagit ett positivt beslut enligt respektive artikel 11.6, 11.7, 11.8, 11.9 eller 11.10 i förordning (EU) nr 648/2012, ska omedelbart underrätta den berörda behöriga myndigheten om alla förändringar som kan påverka uppfyllandet av de villkor som anges i dessa punkter, beroende på vad som är tillämpligt. Den behöriga myndigheten får göra invändningar mot ansökan om undantag eller återkalla sitt positiva beslut efter varje ändring av förhållandena som kan påverka uppfyllandet av dessa villkor.

11.   Om ett negativt beslut eller en invändning har meddelats av en behörig myndighet får den berörda motparten endast lämna in en ny ansökan eller underrättelse om det har skett en väsentlig förändring i de omständigheter som låg till grund för den behöriga myndighetens beslut eller invändning.

AVSNITT 2

Tillämpliga kriterier för användning av undantag för derivatkontrakt inom gruppen

Artikel 33

Tillämpliga kriterier avseende rättsliga hinder för en snabb överföring av eget kapital och återbetalning av skulder

Rättsliga hinder för en snabb överföring av eget kapital eller återbetalning av skulder mellan motparterna enligt vad som avses i artikel 11.5–11.10 i förordning (EU) nr 648/2012 ska anses föreligga om det finns faktiska eller förutsedda begränsningar av juridisk natur, däribland något av följande:

| a) | Valutakontroller. |
| --- | --- |

a)

Valutakontroller.

| b) | Regleringsmässiga, administrativa, rättsliga eller avtalsmässiga ramar som hindrar ömsesidigt finansiellt stöd eller väsentligen påverkar kapitalöverföringen inom gruppen. |
| --- | --- |

b)

Regleringsmässiga, administrativa, rättsliga eller avtalsmässiga ramar som hindrar ömsesidigt finansiellt stöd eller väsentligen påverkar kapitalöverföringen inom gruppen.

| c) | Att något av villkoren för tidigt ingripande, rekonstruktion och resolution enligt vad som avses i Europaparlamentets och rådets direktiv 2014/59/EU (11) är uppfyllda med följden att den behöriga myndigheten ser ett hinder för en snabb överföring av eget kapital eller återbetalning av skulder. |
| --- | --- |

c)

Att något av villkoren för tidigt ingripande, rekonstruktion och resolution enligt vad som avses i Europaparlamentets och rådets direktiv 2014/59/EU (11) är uppfyllda med följden att den behöriga myndigheten ser ett hinder för en snabb överföring av eget kapital eller återbetalning av skulder.

11

| d) | Förekomsten av minoritetsintressen som begränsar beslutsbefogenheten inom de enheter som utgör gruppen. |
| --- | --- |

d)

Förekomsten av minoritetsintressen som begränsar beslutsbefogenheten inom de enheter som utgör gruppen.

| e) | Motpartens rättsliga struktur, enligt vad som anges i dess stadgar, stiftelseurkund och interna regler. |
| --- | --- |

e)

Motpartens rättsliga struktur, enligt vad som anges i dess stadgar, stiftelseurkund och interna regler.

Artikel 34

Tillämpliga kriterier avseende praktiska hinder för en snabb överföring av eget kapital och återbetalning av skulder

Praktiska hinder för en snabb överföring av eget kapital eller återbetalning av skulder mellan motparterna enligt vad som avses i artikel 11.5–11.10 i förordning (EU) nr 648/2012 ska anses föreligga om det finns begränsningar av praktisk natur, däribland något av följande:

| a) | Otillräcklig tillgång till icke intecknade eller likvida tillgångar för den berörda motparten vid förfall. |
| --- | --- |

a)

Otillräcklig tillgång till icke intecknade eller likvida tillgångar för den berörda motparten vid förfall.

| b) | Hinder av operativ art som i praktiken försenar eller stoppar sådana överföringar eller återbetalningar vid förfall. |
| --- | --- |

b)

Hinder av operativ art som i praktiken försenar eller stoppar sådana överföringar eller återbetalningar vid förfall.

KAPITEL IV

ÖVERGÅNGS- OCH SLUTBESTÄMMELSER

Artikel 35

Övergångsbestämmelser

Motparter som avses i artikel 11.3 i förordning (EU) nr 648/2012 får fortsätta att tillämpa de riskhanteringsförfaranden som de använder vid dagen för denna förordnings tillämpning för OTC-derivatkontrakt som inte clearas centralt och som ingåtts mellan den 16 augusti 2012 och de relevanta dagarna för tillämpning av denna förordning.

Artikel 36

Tillämpning av artikel 9.2, artikel 11, artiklarna 13–18, artikel 19.1 c, d och f, artikel 19.3 och artikel 20

1.   Artikel 9.2, artikel 11, artiklarna 13–18, artikel 19.1 c, d och f, artikel 19.3 och artikel 20 ska tillämpas enligt följande:

| a) | Från en månad efter dagen för denna förordnings ikraftträdande om båda motparter har, eller ingår i grupper som var och en har, ett aggregerat genomsnittligt teoretiskt belopp för derivat som inte clearas centralt som överstiger 3 000 miljarder euro. |
| --- | --- |

a)

Från en månad efter dagen för denna förordnings ikraftträdande om båda motparter har, eller ingår i grupper som var och en har, ett aggregerat genomsnittligt teoretiskt belopp för derivat som inte clearas centralt som överstiger 3 000 miljarder euro.

| b) | Från och med den 1 september 2017, om båda motparter har, eller ingår i grupper som var och en har, ett aggregerat genomsnittligt teoretiskt belopp för derivat som inte clearas centralt som överstiger 2 250 miljarder euro. |
| --- | --- |

b)

Från och med den 1 september 2017, om båda motparter har, eller ingår i grupper som var och en har, ett aggregerat genomsnittligt teoretiskt belopp för derivat som inte clearas centralt som överstiger 2 250 miljarder euro.

| c) | Från och med den 1 september 2018, om båda motparter har, eller ingår i grupper som var och en har, ett aggregerat genomsnittligt teoretiskt belopp för derivat som inte clearas centralt som överstiger 1 500 miljarder euro. |
| --- | --- |

c)

Från och med den 1 september 2018, om båda motparter har, eller ingår i grupper som var och en har, ett aggregerat genomsnittligt teoretiskt belopp för derivat som inte clearas centralt som överstiger 1 500 miljarder euro.

| d) | Från och med den 1 september 2019, om båda motparter har, eller ingår i grupper som var och en har, ett aggregerat genomsnittligt teoretiskt belopp för derivat som inte clearas centralt som överstiger 750 miljarder euro. |
| --- | --- |

d)

Från och med den 1 september 2019, om båda motparter har, eller ingår i grupper som var och en har, ett aggregerat genomsnittligt teoretiskt belopp för derivat som inte clearas centralt som överstiger 750 miljarder euro.

| e) | Från och med den 1 september 2020, om båda motparter har, eller ingår i grupper som var och en har, ett aggregerat genomsnittligt teoretiskt belopp för derivat som inte clearas centralt som överstiger 8 miljarder euro. |
| --- | --- |

e)

Från och med den 1 september 2020, om båda motparter har, eller ingår i grupper som var och en har, ett aggregerat genomsnittligt teoretiskt belopp för derivat som inte clearas centralt som överstiger 8 miljarder euro.

2.   Genom undantag från punkt 1, om villkoren i punkt 3 i denna artikel är uppfyllda ska artikel 9.2, artikel 11, artiklarna 13–18, artikel 19.1 c, d och f, artikel 19.3 och artikel 20 tillämpas enligt följande:

| a) | Tre år efter dagen för denna förordnings ikraftträdande, om inget beslut om likvärdighet har antagits i enlighet med artikel 13.2 i förordning (EU) nr 648/2012 för tillämpningen av artikel 11.3 i samma förordning, med avseende på det berörda tredjelandet. |
| --- | --- |

a)

Tre år efter dagen för denna förordnings ikraftträdande, om inget beslut om likvärdighet har antagits i enlighet med artikel 13.2 i förordning (EU) nr 648/2012 för tillämpningen av artikel 11.3 i samma förordning, med avseende på det berörda tredjelandet.

| b) | Den senare av följande tidpunkter, om beslut om likvärdighet har antagits i enlighet med artikel 13.2 i förordning (EU) nr 648/2012 för tillämpningen av artikel 11.3 i samma förordning, med avseende på det berörda tredjelandet.






  i) | fyra månader efter dagen för ikraftträdande av det beslut som har antagits i enlighet med artikel 13.2 i förordning (EU) nr 648/2012 för tillämpningen av artikel 11.3 i samma förordning, med avseende på det berörda tredjelandet. |
| --- | --- | --- |

b)

Den senare av följande tidpunkter, om beslut om likvärdighet har antagits i enlighet med artikel 13.2 i förordning (EU) nr 648/2012 för tillämpningen av artikel 11.3 i samma förordning, med avseende på det berörda tredjelandet.

i)

fyra månader efter dagen för ikraftträdande av det beslut som har antagits i enlighet med artikel 13.2 i förordning (EU) nr 648/2012 för tillämpningen av artikel 11.3 i samma förordning, med avseende på det berörda tredjelandet.

| ii) | Tillämplig dag som bestäms i enlighet med punkt 1. |
| --- | --- |

ii)

Tillämplig dag som bestäms i enlighet med punkt 1.

3.   Det undantag som avses i punkt 2 ska endast gälla om motparterna i ett OTC-derivatkontrakt som inte clearas centralt uppfyller samtliga följande villkor:

| a) | En motpart är etablerad i ett tredjeland och den andra motparten är etablerad i unionen. |
| --- | --- |

a)

En motpart är etablerad i ett tredjeland och den andra motparten är etablerad i unionen.

| b) | Den motpart som är etablerad i ett tredjeland är antingen en finansiell motpart eller en icke-finansiell motpart. |
| --- | --- |

b)

Den motpart som är etablerad i ett tredjeland är antingen en finansiell motpart eller en icke-finansiell motpart.

| c) | Den motpart som är etablerad i unionen är något av följande:






  i) | En finansiell motpart, en icke-finansiell motpart, ett finansiellt holdingföretag, ett finansinstitut eller ett företag för anknutna tjänster som omfattas av lämpliga tillsynskrav, och den motpart i tredjeland som avses i led a är en finansiell motpart, |
| --- | --- | --- |

c)

Den motpart som är etablerad i unionen är något av följande:

i)

En finansiell motpart, en icke-finansiell motpart, ett finansiellt holdingföretag, ett finansinstitut eller ett företag för anknutna tjänster som omfattas av lämpliga tillsynskrav, och den motpart i tredjeland som avses i led a är en finansiell motpart,

| ii) | antingen en finansiell motpart eller en icke-finansiell motpart, och den motpart i tredjeland som avses i led a är en icke-finansiell motpart. |
| --- | --- |

ii)

antingen en finansiell motpart eller en icke-finansiell motpart, och den motpart i tredjeland som avses i led a är en icke-finansiell motpart.

| d) | Båda motparterna omfattas helt och hållet av samma konsolidering i enlighet med artikel 3.3 i förordning (EU) nr 648/2012. |
| --- | --- |

d)

Båda motparterna omfattas helt och hållet av samma konsolidering i enlighet med artikel 3.3 i förordning (EU) nr 648/2012.

| e) | Båda motparterna omfattas av lämpliga centraliserade förfaranden för bedömning, mätning och kontroll av risker. |
| --- | --- |

e)

Båda motparterna omfattas av lämpliga centraliserade förfaranden för bedömning, mätning och kontroll av risker.

| f) | Kraven i kapitel III är uppfyllda. |
| --- | --- |

f)

Kraven i kapitel III är uppfyllda.

Artikel 37

Tillämpning av artiklarna 9.1, 10 och 12

1.   Artiklarna 9.1, 10 och 12 ska tillämpas enligt följande:

| a) | Från en månad efter dagen för denna förordnings ikraftträdande för motparter som har, eller som ingår i grupper som var och en har, ett aggregerat genomsnittligt teoretiskt belopp för OTC-derivat som inte clearas centralt som överstiger 3 000 miljarder euro. |
| --- | --- |

a)

Från en månad efter dagen för denna förordnings ikraftträdande för motparter som har, eller som ingår i grupper som var och en har, ett aggregerat genomsnittligt teoretiskt belopp för OTC-derivat som inte clearas centralt som överstiger 3 000 miljarder euro.

| b) | Från den dag som infaller senast av den 1 mars 2017 och en månad efter dagen för ikraftträdandet av denna förordning, för andra motparter. |
| --- | --- |

b)

Från den dag som infaller senast av den 1 mars 2017 och en månad efter dagen för ikraftträdandet av denna förordning, för andra motparter.

2.   Genom undantag från punkt 1, när det gäller valutaterminer enligt artikel 27 a, ska artiklarna 9.1, 10 och 12 börja tillämpas vid en av följande tidpunkter, beroende på vilken som infaller först:

| a) | 31 december 2018, om den förordning som avses i punkt b inte redan är tillämplig. |
| --- | --- |

a)

31 december 2018, om den förordning som avses i punkt b inte redan är tillämplig.

| b) | Första tillämpningsdagen för kommissionens delegerade förordning (*2) som preciserar vissa tekniska detaljer rörande definitionen av finansiella instrument med avseende på fysiskt avvecklade valutaterminer, eller den dag som bestäms i enlighet med punkt 1, om den dagen infaller senare. |
| --- | --- |

b)

Första tillämpningsdagen för kommissionens delegerade förordning (*2) som preciserar vissa tekniska detaljer rörande definitionen av finansiella instrument med avseende på fysiskt avvecklade valutaterminer, eller den dag som bestäms i enlighet med punkt 1, om den dagen infaller senare.

Artikel 38

Första tillämpningsdag för specifika kontrakt

1.   Genom undantag från artiklarna 36.1 och 37 ska för samtliga OTC-derivat som inte clearas centralt och som är aktieoptioner eller indexoptioner de artiklar som avses i artiklarna 36.1 och 37 börja tillämpas tre år efter dagen för denna förordnings ikraftträdande.

2.   Genom undantag från artiklarna 36.1 och 37, om en motpart som är etablerad i unionen ingår ett OTC-derivatkontrakt som inte clearas centralt med en annan motpart som tillhör samma grupp, ska de artiklar som avses i artiklarna 36.1 och 37 börja tillämpas från de datum som specificeras i enlighet med de artiklarna eller den 4 juli 2017, om den dagen infaller senare.

Artikel 39

Beräkning av det aggregerade genomsnittliga teoretiska värdet

1.   Vid tillämpning av artiklarna 36 och 37 ska det aggregerade genomsnittliga teoretiska beloppet som där avses beräknas som genomsnittet av de totala teoretiska bruttobelopp som uppfyller samtliga följande villkor:

| a) | De är registrerade på den sista bankdagen i mars, april och maj 2016 vad gäller de motparter som avses i artikel 36.1 a. |
| --- | --- |

a)

De är registrerade på den sista bankdagen i mars, april och maj 2016 vad gäller de motparter som avses i artikel 36.1 a.

| b) | De är registrerade på den sista bankdagen i mars, april och maj det år som anges i vart och ett av leden i artikel 36.1. |
| --- | --- |

b)

De är registrerade på den sista bankdagen i mars, april och maj det år som anges i vart och ett av leden i artikel 36.1.

| c) | De omfattar alla enheter i gruppen. |
| --- | --- |

c)

De omfattar alla enheter i gruppen.

| d) | De omfattar alla gruppens OTC-derivatkontrakt som inte clearas centralt. |
| --- | --- |

d)

De omfattar alla gruppens OTC-derivatkontrakt som inte clearas centralt.

| e) | De omfattar alla OTC-derivatkontrakt inom gruppen som inte clearas centralt, och vart och ett räknas en gång. |
| --- | --- |

e)

De omfattar alla OTC-derivatkontrakt inom gruppen som inte clearas centralt, och vart och ett räknas en gång.

2.   Vid tillämpningen av punkt 1 ska fondföretag som auktoriserats i enlighet med direktiv 2009/65/EG samt alternativa investeringsfonder som förvaltas av förvaltare av alternativa investeringsfonder som är auktoriserade eller registrerade i enlighet med direktiv 2011/61/EU betraktas som tydligt åtskilda enheter och behandlas separat, om följande villkor är uppfyllda:

| a) | Medlen är tydligt separerade tillgångspooler för fondens insolvens- eller konkursändamål. |
| --- | --- |

a)

Medlen är tydligt separerade tillgångspooler för fondens insolvens- eller konkursändamål.

| b) | De separerade tillgångspoolerna har inte säkerhet, garanti eller annat finansiellt stöd från andra investeringsfonder eller från sina förvaltare. |
| --- | --- |

b)

De separerade tillgångspoolerna har inte säkerhet, garanti eller annat finansiellt stöd från andra investeringsfonder eller från sina förvaltare.

Artikel 40

Ikraftträdande

Denna förordning träder i kraft den tjugonde dagen efter det att den har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning.

Europeiska unionens officiella tidning

Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater.

Utfärdad i Bryssel den 4 oktober 2016.

På kommissionens vägnar

Jean-Claude JUNCKER

Ordförande

---

(1)  
  EUT L 201, 27.7.2012, s. 1.

1

(2)  Kommissionens delegerade förordning (EU) nr 153/2013 av den 19 december 2012 om komplettering av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 648/2012 med avseende på tekniska tillsynsstandarder för krav på centrala motparter (EUT L 52, 23.2.2013, s. 41).

2

(3)  Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 575/2013 av den 26 juni 2013 om tillsynskrav för kreditinstitut och värdepappersföretag och om ändring av förordning (EU) nr 648/2012 (EUT L 176, 27.6.2013, s. 1).

3

(4)  Europaparlamentets och rådets direktiv 2013/36/EU av den 26 juni 2013 om behörighet att utöva verksamhet i kreditinstitut och om tillsyn av kreditinstitut och värdepappersföretag, om ändring av direktiv 2002/87/EG och om upphävande av direktiv 2006/48/EG och 2006/49/EG (EUT L 176, 27.6.2013, s. 338).

4

(*1)  C(2016) 2398 final.

*1

(5)  Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1093/2010 av den 24 november 2010 om inrättande av en europeisk tillsynsmyndighet (Europeiska bankmyndigheten), om ändring av beslut nr 716/2009/EG och om upphävande av kommissionens beslut 2009/78/EG (EUT L 331, 15.12.2010, s. 12).

5

(6)  Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1094/2010 av den 24 november 2010 om inrättande av en europeisk tillsynsmyndighet (Europeiska försäkrings- och tjänstepensionsmyndigheten), om ändring av beslut nr 716/2009/EG och om upphävande av kommissionens beslut 2009/79/EG (EUT L 331, 15.12.2010, s. 48).

6

(7)  Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1095/2010 av den 24 november 2010 om inrättande av en europeisk tillsynsmyndighet (Europeiska värdepappers-och marknadsmyndigheten), om ändring av beslut nr 716/2009/EG och om upphävande av kommissionens beslut 2009/77/EG (EUT L 331, 15.12.2010, s. 84).

7

(8)  Europaparlamentets och rådets direktiv 2009/65/EG av den 13 juli 2009 om samordning av lagar och andra författningar som avser företag för kollektiva investeringar i överlåtbara värdepapper (fondföretag) (EUT L 302, 17.11.2009, s. 32).

8

(9)  Europaparlamentets och rådets direktiv 2011/61/EU av den 8 juni 2011 om förvaltare av alternativa investeringsfonder samt om ändring av direktiv 2003/41/EG och 2009/65/EG och förordningarna (EG) nr 1060/2009 och (EU) nr 1095/2010 (EUT L 174, 1.7.2011, s. 1).

9

(10)  Kommissionens delegerade förordning (EU) nr 149/2013 av den 19 december 2012 om komplettering av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 648/2012 med avseende på tekniska standarder för tillsyn av indirekta clearingarrangemang, clearingkravet, det offentliga registret, tillträde till en handelsplats, icke-finansiella motparter och riskbegränsningstekniker för OTC-derivatkontrakt som inte clearas via en central motpart (EUT L 52, 23.2.2013, s. 11).

10

(11)  Europaparlamentets och rådets direktiv 2014/59/EU av den 15 maj 2014 om inrättande av en ram för återhämtning och resolution av kreditinstitut och värdepappersföretag och om ändring av rådets direktiv 82/891/EEG och Europaparlamentets och rådets direktiv 2001/24/EG, 2002/47/EG, 2004/25/EG, 2005/56/EG, 2007/36/EG, 2011/35/EU, 2012/30/EU och 2013/36/EU samt Europaparlamentets och rådets förordningar (EU) nr 1093/2010 och (EU) nr 648/2012 (EUT L 173, 12.6.2014, s. 190).

11

(*2)  C(2016) 2398 final.

*2

---

BILAGA I

Sannolikhet för fallissemang (probability of default, PD) som motsvarar kreditkvalitetssteg för tillämpning av artiklarna 6 och 7

Ett internt kreditbetyg med ett PD-värde som är lika med eller lägre än värdet i tabell 1 ska kopplas till motsvarande kreditkvalitetssteg.

Tabell 1

| Kreditkvalitetssteg | Sannolikhet för fallissemang enligt definitionen i artikel 4.54 i förordning (EU) 575/2013, lägre än eller lika med: |
| --- | --- |
| 1 | 0,10 % |
| 2 | 0,25 % |
| 3 | 1 % |
| 4 | 7,5 % |

Kreditkvalitetssteg

Sannolikhet för fallissemang enligt definitionen i artikel 4.54 i förordning (EU) 575/2013, lägre än eller lika med:

1

0,10 %

2

0,25 %

3

1 %

4

7,5 %

---

BILAGA II

Metod för att anpassa säkerhetens värde för tillämpning av artikel 21

| 1. | Säkerhetens värde ska anpassas enligt följande:
  Cvärde = C · (1 – HC – HFX)
  där:







  C | = | säkerhetens marknadsvärde |
| --- | --- | --- | --- |
| HC | = | lämpligt värderingsavdrag för säkerheten, beräknat enligt punkt 2. |
| HFX | = | lämpligt värderingsavdrag för säkerheten, beräknat enligt punkt 6. |

1.

Cvärde = C · (1 – HC – HFX)

där:

C

=

säkerhetens marknadsvärde

HC

=

lämpligt värderingsavdrag för säkerheten, beräknat enligt punkt 2.

HFX

=

lämpligt värderingsavdrag för säkerheten, beräknat enligt punkt 6.

| 2. | Motparterna ska tillämpa minst de värderingsavdrag som anges i följande tabeller 1 och 2 på säkerhetens marknadsvärde:

  Tabell 1


  Värderingsavdrag för långsiktiga kreditvärderingar










  Kreditkvalitetssteg till vilket kreditvärderingen av räntebärande värdepapper är knuten | Återstående löptid | Värderingsavdrag för räntebärande värdepapper som emitterats av enheter som avses i artikel 4.1 c–e och h–k, i % | Värderingsavdrag för räntebärande värdepapper som emitterats av enheter som avses i artikel 4.1 f, g och l–n, i % | Värderingsavdrag för värdepapperiseringspositioner som uppfyller kriterierna i artikel 4.1 o, i % |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1 | ≤ 1 år | 0,5 | 1 | 2 |
| > 1 ≤ 5 år | 2 | 4 | 8 |
| > 5 år | 4 | 8 | 16 |
| 2–3 | ≤ 1 år | 1 | 2 | 4 |
| > 1 ≤ 5 år | 3 | 6 | 12 |
| > 5 år | 6 | 12 | 24 |
| 4 eller lägre | ≤ 1 år | 15 | Ej tillämpligt | Ej tillämpligt |
| > 1 ≤ 5 år | 15 | Ej tillämpligt | Ej tillämpligt |
| > 5 år | 15 | Ej tillämpligt | Ej tillämpligt |

2.

Tabell 1

Värderingsavdrag för långsiktiga kreditvärderingar

Kreditkvalitetssteg till vilket kreditvärderingen av räntebärande värdepapper är knuten

Återstående löptid

Värderingsavdrag för räntebärande värdepapper som emitterats av enheter som avses i artikel 4.1 c–e och h–k, i %

Värderingsavdrag för räntebärande värdepapper som emitterats av enheter som avses i artikel 4.1 f, g och l–n, i %

Värderingsavdrag för värdepapperiseringspositioner som uppfyller kriterierna i artikel 4.1 o, i %

1

≤ 1 år

0,5

1

2

> 1 ≤ 5 år

2

4

8

> 5 år

4

8

16

2–3

≤ 1 år

1

2

4

> 1 ≤ 5 år

3

6

12

> 5 år

6

12

24

4 eller lägre

≤ 1 år

15

Ej tillämpligt

Ej tillämpligt

> 1 ≤ 5 år

15

Ej tillämpligt

Ej tillämpligt

> 5 år

15

Ej tillämpligt

Ej tillämpligt

Tabell 2

Värderingsavdrag för kortsiktiga kreditvärderingar

| Kreditkvalitetssteg till vilket kreditutvärderingen av kortfristiga räntebärande värdepapper är knuten | Värderingsavdrag för räntebärande värdepapper som emitterats av enheter som avses i artikel 4.1 c och j, i % | Värderingsavdrag för räntebärande värdepapper som emitterats av enheter som avses i artikel 4.1 m, i % | Värderingsavdrag för värdepapperiseringspositioner som uppfyller kriterierna i artikel 4.1 o, i% |
| --- | --- | --- | --- |
| 1 | 0,5 | 1 | 2 |
| 2–3 eller lägre | 1 | 2 | 4 |

Kreditkvalitetssteg till vilket kreditutvärderingen av kortfristiga räntebärande värdepapper är knuten

Värderingsavdrag för räntebärande värdepapper som emitterats av enheter som avses i artikel 4.1 c och j, i %

Värderingsavdrag för räntebärande värdepapper som emitterats av enheter som avses i artikel 4.1 m, i %

Värderingsavdrag för värdepapperiseringspositioner som uppfyller kriterierna i artikel 4.1 o, i%

1

0,5

1

2

2–3 eller lägre

1

2

4

| 1. | Aktier i centrala index, obligationer som kan omvandlas till aktier i centrala index, och guld ska ha ett värderingsavdrag på 15 %. |
| --- | --- |

1.

| 2. | För godtagbara andelar i fondföretag motsvarar värderingsavdraget det vägda genomsnittet av de avdrag som skulle gälla för de tillgångar som fonden har investerats i. |
| --- | --- |

2.

| 3. | För kontant tilläggsmarginalsäkerhet gäller ett värderingsavdrag på 0 %. |
| --- | --- |

3.

| 4. | I samband med utväxling av tilläggsmarginalsäkerhet gäller ett värderingsavdrag på 8 % för alla icke-kontanta säkerheter som har ställts i en annan valuta än de som överenskommits i ett enskilt derivatkontrakt, relevant ramavtal om nettning eller relevant tilläggsavtal (CSA). |
| --- | --- |

4.

| 5. | I samband med utväxling av initial marginalsäkerhet gäller ett värderingsavdrag på 8 % för alla kontanta och icke-kontanta säkerheter som har ställts i en annan valuta än den valuta i vilken betalningar måste göras i fall av förtida uppsägning eller fallissemang i enlighet med det enskilda derivatkontraktet, relevant avtal om utväxling av säkerheter eller relevant tilläggsavtal (CSA) (nedan kallad avslutsvaluta). Var och en av parterna får välja olika avslutsvaluta. Om avtalet inte anger någon avslutsvaluta gäller värderingsavdraget för marknadsvärdet på de tillgångar som ställts som säkerhet. |
| --- | --- |

5.

---

BILAGA III

Egna volatilitetsskattningar för de värderingsavdrag som gäller för säkerhetens marknadsvärde vid tillämpning av artikel 22

| 1. | Beräkningen av säkerhetens anpassade värde ska uppfylla samtliga följande villkor:






  a) | Motparterna ska grunda beräkningen på ett 99-procentigt ensidigt konfidensintervall. |
| --- | --- | --- |

1.

a)

Motparterna ska grunda beräkningen på ett 99-procentigt ensidigt konfidensintervall.

| b) | Motparter ska grunda beräkningen på en avvecklingsperiod på minst 10 bankdagar. |
| --- | --- |

b)

Motparter ska grunda beräkningen på en avvecklingsperiod på minst 10 bankdagar.

| c) | Motparterna ska beräkna värderingsavdragen genom att öka de dagliga omvärderingarna av värderingsavdragen med hjälp av följande formel för kvadratroten ur tidsperioden:





  där:







  H | = | det värderingsavdrag som ska tillämpas |
| --- | --- | --- | --- |
| HM | = | värderingsavdraget då det finns daglig omvärdering |
| NR | = | det faktiska antalet bankdagar mellan omvärderingarna |
| TM | = | avvecklingsperioden för transaktionstypen i fråga |

c)

Motparterna ska beräkna värderingsavdragen genom att öka de dagliga omvärderingarna av värderingsavdragen med hjälp av följande formel för kvadratroten ur tidsperioden:

Formula

där:

H

=

det värderingsavdrag som ska tillämpas

HM

=

värderingsavdraget då det finns daglig omvärdering

NR

=

det faktiska antalet bankdagar mellan omvärderingarna

TM

=

avvecklingsperioden för transaktionstypen i fråga

| d) | Motparterna ska beakta den sämre likviditeten hos tillgångar av låg kvalitet. De ska justera avvecklingsperioden uppåt om det råder osäkerhet om säkerhetens likviditet. De ska även ta reda på om det finns historiska data som kan leda till att den potentiella volatiliteten undervärderas. Sådana fall ska hanteras med hjälp av ett stresscenario. |
| --- | --- |

d)

Motparterna ska beakta den sämre likviditeten hos tillgångar av låg kvalitet. De ska justera avvecklingsperioden uppåt om det råder osäkerhet om säkerhetens likviditet. De ska även ta reda på om det finns historiska data som kan leda till att den potentiella volatiliteten undervärderas. Sådana fall ska hanteras med hjälp av ett stresscenario.

| e) | Den historiska observationsperiod som instituten använder för beräkning av värderingsavdrag ska vara minst ett år. För motparter som använder ett viktningssystem eller andra metoder för den historiska observationsperioden ska den faktiska observationsperioden vara minst ett år. |
| --- | --- |

e)

Den historiska observationsperiod som instituten använder för beräkning av värderingsavdrag ska vara minst ett år. För motparter som använder ett viktningssystem eller andra metoder för den historiska observationsperioden ska den faktiska observationsperioden vara minst ett år.

| f) | Säkerhetens marknadsvärde ska anpassas enligt följande:
  Cvärde = C · (1 – H)
  där:







  C | = | säkerhetens marknadsvärde |
| --- | --- | --- | --- |
| H | = | värderingsavdraget beräknat enligt punkt c ovan |

f)

Säkerhetens marknadsvärde ska anpassas enligt följande:

Cvärde = C · (1 – H)

där:

C

=

säkerhetens marknadsvärde

H

=

värderingsavdraget beräknat enligt punkt c ovan

| 2. | För kontant tilläggsmarginalsäkerhet får ett värderingsavdrag på 0 % tillämpas. |
| --- | --- |

2.

| 3. | När det gäller räntebärande värdepapper som har kreditbetyg från ett externt kreditvärderingsinstitut får motparterna använda sina egna volatilitetsskattningar för varje värdepapperskategori. |
| --- | --- |

3.

| 4. | För att fastställa relevanta värdepapperskategorier för tillämpning av punkt 3 ska motparterna för värdepappren beakta typen av emittent, externt kreditbetyg samt återstående löptid och modifierad duration. Volatilitetsskattningarna ska vara representativa för de värdepapper som har tagits upp i en kategori. |
| --- | --- |

4.

| 5. | Beräkningen av de värderingsavdrag som följer av tillämpningen av punkt 1 c ska uppfylla samtliga följande villkor:






  a) | En motpart ska använda volatilitetsskattningarna i sin dagliga riskhantering, även avseende sina exponeringslimiter. |
| --- | --- | --- |

5.

a)

En motpart ska använda volatilitetsskattningarna i sin dagliga riskhantering, även avseende sina exponeringslimiter.

| b) | Om den avvecklingsperiod som används av motparten är längre än den period som avses i punkt 1 b för den aktuella typen av OTC-derivatkontrakt, ska denne motpart öka sina värderingsavdrag i enlighet med den formel för kvadratroten ur tidsperioden som anges i punkt c i samma punkt. |
| --- | --- |

b)

Om den avvecklingsperiod som används av motparten är längre än den period som avses i punkt 1 b för den aktuella typen av OTC-derivatkontrakt, ska denne motpart öka sina värderingsavdrag i enlighet med den formel för kvadratroten ur tidsperioden som anges i punkt c i samma punkt.

---

BILAGA IV

Schablonmetod för beräkning av initial marginalsäkerhet vid tillämpning av artiklarna 9 och 11

| 1. | De teoretiska beloppen eller de underliggande värdena, beroende på vad som är tillämpligt, för OTC-derivatkontrakten inom en nettningsmängd ska multipliceras med procenttalen i nedanstående tabell 1:

  Tabell 1







  Kategori | Tilläggsfaktor |
| --- | --- | --- |
| Kredit: Återstående löptid på 0–2 år | 2 % |
| Kredit: Återstående löptid på 2–5 år | 5 % |
| Återstående löptid på mer än 5 år | 10 % |
| Råvaror | 15 % |
| Aktier | 15 % |
| Utländsk valuta | 6 % |
| Räntor och inflation: Återstående löptid på 0–2 år | 1 % |
| Räntor och inflation: Återstående löptid på 2–5 år | 2 % |
| Räntor och inflation: Återstående löptid på mer än 5 år | 4 % |
| Övriga | 15 % |

1.

Tabell 1

Kategori

Tilläggsfaktor

Kredit: Återstående löptid på 0–2 år

2 %

Kredit: Återstående löptid på 2–5 år

5 %

Återstående löptid på mer än 5 år

10 %

Råvaror

15 %

Aktier

15 %

Utländsk valuta

6 %

Räntor och inflation: Återstående löptid på 0–2 år

1 %

Räntor och inflation: Återstående löptid på 2–5 år

2 %

Räntor och inflation: Återstående löptid på mer än 5 år

4 %

Övriga

15 %

| 2. | Den initiala bruttomarginalsäkerheten för en nettningsmängd ska beräknas som summan av de produkter som avses i punkt 1 för alla OTC-derivatkontrakten i nettningsmängden. |
| --- | --- |

2.

| 3. | Följande gäller för kontrakt som ingår i mer än en kategori:






  a) | Om en relevant riskfaktor för ett OTC-derivatkontrakt tydligt kan identifieras, ska kontrakten hänföras till den kategori som motsvarar denna riskfaktor. |
| --- | --- | --- |

3.

a)

Om en relevant riskfaktor för ett OTC-derivatkontrakt tydligt kan identifieras, ska kontrakten hänföras till den kategori som motsvarar denna riskfaktor.

| b) | Om villkoret i led a inte är uppfyllt ska kontrakten hänföras till den kategori av de relevanta kategorierna som har högst tilläggsfaktor. |
| --- | --- |

b)

Om villkoret i led a inte är uppfyllt ska kontrakten hänföras till den kategori av de relevanta kategorierna som har högst tilläggsfaktor.

| c) | Den initiala marginalsäkerheten för en nettningsmängd ska beräknas i enlighet med följande formel:
  Initial nettomarginalsäkerhet = 0,4 * initial bruttomarginalsäkerhet + 0,6 * NGR * initial bruttomarginalsäkerhet
  där:






  i) | initial nettomarginalsäkerhet är det reducerade talet för krav på initial marginalsäkerhet för alla OTC-derivatkontrakt med en given motpart som ingår i en nettningsmängd. |
| --- | --- | --- |

c)

Den initiala marginalsäkerheten för en nettningsmängd ska beräknas i enlighet med följande formel:

Initial nettomarginalsäkerhet = 0,4 * initial bruttomarginalsäkerhet + 0,6 * NGR * initial bruttomarginalsäkerhet

där:

i)

initial nettomarginalsäkerhet är det reducerade talet för krav på initial marginalsäkerhet för alla OTC-derivatkontrakt med en given motpart som ingår i en nettningsmängd.

| ii) | NGR är netto-bruttokvoten, beräknad som kvoten mellan nettoersättningskostnaden för en nettningsmängd med en given motpart i täljaren och bruttoersättningskostnaden för denna nettningsmängd i nämnaren. |
| --- | --- |

ii)

NGR är netto-bruttokvoten, beräknad som kvoten mellan nettoersättningskostnaden för en nettningsmängd med en given motpart i täljaren och bruttoersättningskostnaden för denna nettningsmängd i nämnaren.

| d) | För tillämpningen av led c ska nettoersättningskostnaden för en nettningsmängd vara det större av noll och summan av aktuella marknadsvärden för alla OTC-derivatkontrakt i nettningsmängden. |
| --- | --- |

d)

För tillämpningen av led c ska nettoersättningskostnaden för en nettningsmängd vara det större av noll och summan av aktuella marknadsvärden för alla OTC-derivatkontrakt i nettningsmängden.

| e) | För tillämpningen av led c ska bruttoersättningskostnaden för en nettningsmängd vara summan av aktuella marknadsvärden för alla OTC-derivatkontrakt som beräknas i enlighet med artikel 11.2 i förordning (EU) nr 648/2012 och artiklarna 16 och 17 i delegerad förordning (EU) nr 149/2013 med positiva värden i nettningsmängden. |
| --- | --- |

e)

För tillämpningen av led c ska bruttoersättningskostnaden för en nettningsmängd vara summan av aktuella marknadsvärden för alla OTC-derivatkontrakt som beräknas i enlighet med artikel 11.2 i förordning (EU) nr 648/2012 och artiklarna 16 och 17 i delegerad förordning (EU) nr 149/2013 med positiva värden i nettningsmängden.

| f) | De teoretiska belopp som avses i punkt 1 får beräknas genom att kvitta de teoretiska beloppen för kontrakt i motsatt riktning som i övrigt är identiska i alla kontraktuella aspekter förutom de teoretiska beloppen. |
| --- | --- |

f)

De teoretiska belopp som avses i punkt 1 får beräknas genom att kvitta de teoretiska beloppen för kontrakt i motsatt riktning som i övrigt är identiska i alla kontraktuella aspekter förutom de teoretiska beloppen.

---

| 15.12.2016 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 340/47 |
| --- | --- | --- | --- |

15.12.2016

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 340/47

---

KOMMISSIONENS GENOMFÖRANDEFÖRORDNING (EU) 2016/2252

av den 1 december 2016

om införande av ett namn i registret över skyddade ursprungsbeteckningar och skyddade geografiska beteckningar (Oliva di Gaeta [SUB])

EUROPEISKA KOMMISSIONEN HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING

med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1151/2012 av den 21 november 2012 om kvalitetsordningar för jordbruksprodukter och livsmedel (1), särskilt artikel 52.2, och

av följande skäl:

| (1) | I enlighet med artikel 50.2 a i förordning (EU) nr 1151/2012 har Italiens ansökan om registrering av namnet ”Oliva de Gaeta” offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning (2). |
| --- | --- |

(1)

I enlighet med artikel 50.2 a i förordning (EU) nr 1151/2012 har Italiens ansökan om registrering av namnet ”Oliva de Gaeta” offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning (2).

| (2) | Inga invändningar enligt artikel 51 i förordning (EU) nr 1151/2012 har inkommit till kommissionen, och därför bör namnet ”Oliva de Gaeta” registreras. |
| --- | --- |

(2)

Inga invändningar enligt artikel 51 i förordning (EU) nr 1151/2012 har inkommit till kommissionen, och därför bör namnet ”Oliva de Gaeta” registreras.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Namnet ”Oliva de Gaeta” (SUB) ska föras in i registret.

Namnet i första stycket avser en produkt i klass 1.6 – Frukt, grönsaker och spannmål, bearbetade eller obearbetade enligt bilaga XI till kommissionens genomförandeförordning (EU) nr 668/2014 (3).

Artikel 2

Denna förordning träder i kraft den tjugonde dagen efter det att den har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning.

Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater.

Utfärdad i Bryssel den 1 december 2016.

På kommissionens vägnar

För ordföranden

Phil HOGAN

Ledamot av kommissionen

---

(1)  
  EUT L 343, 14.12.2012, s. 1.

1

(2)  
  EUT C 282, 4.8.2016, s. 14.

2

(3)  Kommissionens genomförandeförordning (EU) nr 668/2014 av den 13 juni 2014 om tillämpningsföreskrifter för Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1151/2012 om kvalitetsordningar för jordbruksprodukter och livsmedel (EUT L 179, 19.6.2014, s. 36).

3

---

| 15.12.2016 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 340/48 |
| --- | --- | --- | --- |

15.12.2016

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 340/48

---

KOMMISSIONENS GENOMFÖRANDEFÖRORDNING (EU) 2016/2253

av den 14 december 2016

om öppnande och förvaltning av unionstullkvoter för vissa jordbruksprodukter och bearbetade jordbruksprodukter med ursprung i Sydafrika

EUROPEISKA KOMMISSIONEN HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING

med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 952/2013 av den 9 oktober 2013 om fastställande av en tullkodex för unionen (1), särskilt artikel 58.1, och

av följande skäl:

| (1) | Genom beslut (EU) 2016/1623 av den 1 juni 2016 (2) godkände rådet undertecknandet och den provisoriska tillämpningen av det ekonomiska partnerskapsavtalet mellan Europeiska unionen och dess medlemsstater, å ena sidan, och de avtalsslutande SADC-staterna, å andra sidan (3) (nedan kallat avtalet) |
| --- | --- |

(1)

Genom beslut (EU) 2016/1623 av den 1 juni 2016 (2) godkände rådet undertecknandet och den provisoriska tillämpningen av det ekonomiska partnerskapsavtalet mellan Europeiska unionen och dess medlemsstater, å ena sidan, och de avtalsslutande SADC-staterna, å andra sidan (3) (nedan kallat avtalet)

| (2) | I avtalet föreskrivs att tullar på import till unionen av varor med ursprung i SADC-staterna ska minskas eller avskaffas i enlighet med tidsplanen för avskaffande av tullar i bilaga I till avtalet. I bilaga I föreskrivs att minskningen eller avskaffandet av tullar för vissa varor med ursprung i Sydafrika beviljas inom ramen för tullkvoterna. |
| --- | --- |

(2)

I avtalet föreskrivs att tullar på import till unionen av varor med ursprung i SADC-staterna ska minskas eller avskaffas i enlighet med tidsplanen för avskaffande av tullar i bilaga I till avtalet. I bilaga I föreskrivs att minskningen eller avskaffandet av tullar för vissa varor med ursprung i Sydafrika beviljas inom ramen för tullkvoterna.

| (3) | I del 1 avsnitt B i bilaga I till avtalet föreskrivs att unionen ska bevilja tullkvoterna i den ordning ansökningarna inkommer. Kommissionen ska bevilja dessa tullkvoter i enlighet med bestämmelserna om förvaltning av tullkvoter i kommissionens genomförandeförordning (EU) 2015/2447 (4). |
| --- | --- |

(3)

I del 1 avsnitt B i bilaga I till avtalet föreskrivs att unionen ska bevilja tullkvoterna i den ordning ansökningarna inkommer. Kommissionen ska bevilja dessa tullkvoter i enlighet med bestämmelserna om förvaltning av tullkvoter i kommissionens genomförandeförordning (EU) 2015/2447 (4).

| (4) | I protokoll 4 till avtalet föreskrivs att tillämpningen av artiklarna i avdelning II om handel och avdelning III om handelsrelaterade frågor med tillhörande bilagor och protokoll i avtalet om handel, utveckling och samarbete med Sydafrika (5) med undantag av artikel 31 om sjötransporter ska upphävas vid en provisorisk tillämpning av detta avtal av EU och en ratificering av Sydafrika. Därför bör rådets förordning (EG) nr 2793/1999 (6) tillfälligt upphävas från och den dag då avtalet börjar tillämpas provisoriskt. |
| --- | --- |

(4)

I protokoll 4 till avtalet föreskrivs att tillämpningen av artiklarna i avdelning II om handel och avdelning III om handelsrelaterade frågor med tillhörande bilagor och protokoll i avtalet om handel, utveckling och samarbete med Sydafrika (5) med undantag av artikel 31 om sjötransporter ska upphävas vid en provisorisk tillämpning av detta avtal av EU och en ratificering av Sydafrika. Därför bör rådets förordning (EG) nr 2793/1999 (6) tillfälligt upphävas från och den dag då avtalet börjar tillämpas provisoriskt.

| (5) | I artikel 16 i protokoll 3 i avtalet föreskrivs att medgivanden om tillträde till jordbruksmarknaden endast beviljas den part som ombesörjer en underrättelse i enlighet med artikel 3.3 i detta protokoll, från och med den första dagen i den månad som följer efter det att den andra parten har mottagit underrättelsen. Eftersom den berörda underrättelsen togs emot i oktober 2016 bör de berörda medgivandena beviljas från och med den 1 november 2016.
  För att säkerställa en effektiv tillämpning och förvaltning av de tullkvoter som beviljas i avtalet och som kommissionen ska bevilja i den ordning ansökningarna inkommer ska denna förordning tillämpas från och med den 1 november 2016. |
| --- | --- |

(5)

I artikel 16 i protokoll 3 i avtalet föreskrivs att medgivanden om tillträde till jordbruksmarknaden endast beviljas den part som ombesörjer en underrättelse i enlighet med artikel 3.3 i detta protokoll, från och med den första dagen i den månad som följer efter det att den andra parten har mottagit underrättelsen. Eftersom den berörda underrättelsen togs emot i oktober 2016 bör de berörda medgivandena beviljas från och med den 1 november 2016.

För att säkerställa en effektiv tillämpning och förvaltning av de tullkvoter som beviljas i avtalet och som kommissionen ska bevilja i den ordning ansökningarna inkommer ska denna förordning tillämpas från och med den 1 november 2016.

| (6) | De åtgärder som föreskrivs i denna förordning är förenliga med yttrandet från tullkodexkommittén. |
| --- | --- |

(6)

De åtgärder som föreskrivs i denna förordning är förenliga med yttrandet från tullkodexkommittén.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Härmed öppnas de unionstullkvoter för varor med ursprung i Sydafrika som anges i bilagan.

Artikel 2

De tullkvoter som anges i bilagan ska förvaltas i enlighet med artiklarna 49–54 i kommissionens genomförandeförordning (EU) 2015/2447.

Artikel 3

I enlighet med protokoll 4 till det ekonomiska partnerskapsavtalet mellan Europeiska unionen och dess medlemsstater å ena sidan och de avtalsslutande SADC-staterna å andra sidan ska tillämpningen av rådets förordning (EG) nr 2793/1999 upphävas tillfälligt.

Artikel 4

Denna förordning träder i kraft dagen efter det att den har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning.

Den ska tillämpas från och med den 1 november 2016.

Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater.

Utfärdad i Bryssel den 14 december 2016.

På kommissionens vägnar

Jean-Claude JUNCKER

Ordförande

---

(1)  
  EUT L 269, 10.10.2013, s. 1.

1

(2)  Rådets beslut (EU) 2016/1623 av den 1 juni 2016 om undertecknande, på Europeiska unionens vägnar, och om provisorisk tillämpning av det ekonomiska partnerskapsavtalet mellan Europeiska unionen och dess medlemsstater, å ena sidan, och de avtalsslutande SADC-staterna, å andra sidan (EUT L 250, 16.9.2016, s. 1).

2

(3)  
  EUT L 250, 16.9.2016, s. 3.

3

(4)  Kommissionens genomförandeförordning (EU) 2015/2447 av den 24 november 2015 om närmare regler för genomförande av vissa bestämmelser i Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 952/2013 om fastställande av en tullkodex för unionen (EUT L 343, 29.12.2015, s. 558).

4

(5)  
  EGT L 311, 4.12.1999, s. 3.

5

(6)  Rådets förordning (EG) nr 2793/1999 av den 17 december 1999 om vissa förfaranden för tillämpning av avtalet om handel, utveckling och samarbete mellan Europeiska gemenskapen och Republiken Sydafrika (EGT L 337, 30.12.1999, s. 29).

6

---

BILAGA

Trots reglerna för tolkning av Kombinerade nomenklaturen ska uppgiften om varuslag endast anses vara vägledande, eftersom förmånssystemet inom ramen för denna bilaga bestäms av KN-numrens räckvidd vid den tidpunkt då denna förordning antas. Där ”ex” anges före ett KN-nummer bestäms förmånsordningen genom att KN-numret och motsvarande varuslag tillämpas tillsammans.

| Löpnummer | KN-nummer | Taric-underavdelning | Varuslag | Kvotperiod | Kvot (nettovikt i ton, om inte annat anges) | Kvottullsats (minskning i %) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 09.1801 | 0402 10 | | Mjölk och grädde, koncentrerade eller försatta med socker eller annat sötningsmedel, i form av pulver eller granulat eller i annan fast form, med en fetthalt av högst 1,5 viktprocent | Från 1.11.2016 till 31.12.2016 | 83,3 | 0 |
| För varje efterföljande år från 1.1 till 31.12 | 500 |
| 09.1802 | 0405 10 | | Smör | Från 1.11.2016 till 31.12.2016 | 83,3 | 0 |
| För varje efterföljande år från 1.1 till 31.12 | 500 |
| 09.1804 | 0811 10 90 | | Jordgubbar och smultron, frysta | Från 1.11.2016 till 31.12.2016 | 377,5 (1) | 0 |
| För varje efterföljande år från 1.1 till 31.12 | 385 (2) |
| 09.1806 | 1701 13 10
  1701 14 10
  1701 99 10 | | Socker från sockerrör för raffinering och vitt socker, utan tillsats av aromämnen eller färgämnen | Från 1.11.2016 till 31.12.2016 | 8 333 | 0 |
| För varje efterföljande år från 1.1 till 31.12 | 50 000 |
| 09.1808 | 1701 13 10
  1701 14 10 | | Socker från sockerrör för raffinering, utan tillsats av aromämnen eller färgämnen | Från 1.11.2016 till 31.12.2016 | 16 667 | 0 |
| För varje efterföljande år från 1.1 till 31.12 | 100 000 |
| 09.1818 | 1702 30 50 | | Druvsocker samt sirap i form av vitt kristalliniskt pulver, även agglomerat, inte innehållande fruktsocker (fruktos) eller innehållande mindre än 20 viktprocent fruktsocker beräknat på torrsubstansen | Från 1.11.2016 till 31.12.2016 | 83,3 | 0 |
| För varje efterföljande år från 1.1 till 31.12 | 500 |
| 09.1820 | 2007 91 30 | | Sylter, frukt- och bärgeléer, marmelader, mos och pastor av citrusfrukter, med ett sockerinnehåll av mer än 13 viktprocent men högst 30 viktprocent | Från 1.11.2016 till 31.12.2016 | 16,7 | 50 % MGN |
| För varje efterföljande år från 1.1 till 31.12 | 100 |
| 09.1822 | ex 2007 99 39 | 16
  17
  18
  19
  22
  24
  26
  27
  29
  30
  32
  34
  39
  40
  46
  47
  54
  56 | Fruktmoser av päron, aprikoser, persikor (inkl. nektariner) eller blandningar (med undantag av tropiska frukter) som erhålls genom pressning och därefter hettas upp till kokpunkten i vakuum och vars konsistens och kemiska sammansättning inte har ändrats genom värmebehandlingen, päron, aprikoser, persikor (inkl. nektariner) eller blandningar (med undantag av tropiska frukter), beredda eller konserverade, utan tillsats av alkohol | Från 1.11.2016 till 31.12.2016 | 57 156  (3) | Från 1.11.2016 till 31.12.2016: 45 % MGN
  Från 1.1.2017 till 31.12.2017: 41 % MGN
  Från 1.1.2018 till 31.12.2018: 36 % MGN
  Från 1.1.2019 till 31.12.2019: 32 % MGN
  Från 1.1.2020 till 31.12.2020: 27 % MGN
  Från 1.1.2021 till 31.12.2021: 23 % MGN
  Från 1.1.2022 till 31.12.2022: 18 % MGN
  Från 1.1.2023 till 31.12.2023: 14 % MGN
  Från 1.1.2024 till 31.12.2024: 9 % MGN
  Från 1.1.2025 till 31.12.2025: 5 % MGN
  Från 1.1.2026 till 31.12.2026:0 |
| För varje efterföljande år från 1.1 till 31.12 | 57 156 |
| ex 2007 99 50 | 41
  42
  43
  45
  47
  49
  51
  52
  53
  62
  64
  67 |
| 2007 99 97 | 32
  33
  35
  37
  38
  39
  40
  41
  42
  44
  46
  48
  52
  57
  62 |
| 2008 40 51
  2008 40 59
  2008 40 71
  2008 40 79
  2008 40 90
  2008 50 61
  2008 50 69
  2008 50 71
  2008 50 79
  2008 50 92
  2008 50 98
  2008 70 61
  2008 70 69
  2008 70 71
  2008 70 79
  2008 70 92
  2008 70 98
  2008 97 59
  2008 97 74
  2008 97 78
  2008 97 98 | |
| 09.1824 | ex 2007 99 39 | 43
  44 | Fruktmoser av tropiska frukter som erhålls genom pressning och därefter hettas upp till kokpunkten i vakuum och vars konsistens och kemiska sammansättning inte har ändrats genom värmebehandlingen, tropiska frukter, beredda eller konserverade, utan tillsats av alkohol | Från 1.11.2016 till 31.12.2016 | 2 960  (4) | 50 % MGN |
| 2008 97 72 | | För varje efterföljande år från 1.1 till 31.12 | 3 020  (5) |
| 09.1826 | 2009 11 99 | | Fryst apelsinsaft | Från 1.11.2016 till 31.12.2016 | 1 036  (6) | 0 |
| För varje efterföljande år från 1.1 till 31.12 | 1 057  (7) |
| 09.1829 | 2009 71
  2009 79 | | Äppelsaft | Från 1.11.2016 till 31.12.2016 | 3 478  (8) | 50 % MGN |
| För varje efterföljande år från 1.1 till 31.12 | 3 595  (9) |
| 09.1830 | 2102 10 90 | | Aktiv jäst, annan än jästkulturer och bagerijäst | Från 1.11.2016 till 31.12.2016 | 58,3 | 0 |
| För varje efterföljande år från 1.1 till 31.12 | 350 |
| 09.1891 | ex 2204 21 93 | 19
  29
  31 | Vin med en verklig alkoholhalt av högst 18 volymprocent | Från 1.11.2016 till 31.12.2016 | 60 105 000 liter (10) | 0 |
| ex 2204 21 94 | 19
  29
  31
  61
  71
  81 |
| ex 2204 21 95 | 11
  21
  31 |
| ex 2204 21 96 | 11
  21
  31
  61
  71
  81 |
| ex 2204 21 97 | 11
  21
  31 |
| ex 2204 21 98 | 11
  21
  31
  61
  71
  81 |
| ex 2204 29 93 | 10
  20
  30 |
| ex 2204 29 94 | 21
  31
  71
  81 |
| ex 2204 29 95 | 10
  20
  30 |
| ex 2204 29 96 | 21
  31
  71
  81 |
| ex 2204 29 97 | 10
  20
  30 |
| ex 2204 29 98 | 21
  31
  71
  81 |
| 09.1892 | ex 2204 21 93 | 19
  29
  31 | Vin, på kärl rymmande högst 2 liter, med en verklig alkoholhalt av högst 18 volymprocent (11) | Från 1.1.2017 till 31.12.2017 och för varje efterföljande år från 1.1 till 31.12 | 77 741 300  (12) | 0 |
| ex 2204 21 94 | 19
  29
  31
  61
  71
  81 |
| ex 2204 21 95 | 11
  21
  31 |
| ex 2204 21 96 | 11
  21
  31
  61
  71
  81 |
| ex 2204 21 97 | 11
  21
  31 |
| ex 2204 21 98 | 11
  21
  31
  61
  71
  81 |
| 09.1893 | ex 2204 21 93 | 19
  29
  31 | Vin med en verklig alkoholhalt av högst 18 volymprocent | Från 1.1.2017 till 31.12.2017 och för varje efterföljande år från 1.1 till 31.12 | 33 317 700 liter (13) | 0 |
| ex 2204 21 94 | 19
  29
  31
  61
  71
  81 |
| ex 2204 21 95 | 11
  21
  31 |
| ex 2204 21 96 | 11
  21
  31
  61
  71
  81 |
| ex 2204 21 97 | 11
  21
  31 |
| ex 2204 21 98 | 11
  21
  31
  61
  71
  81 |
| ex 2204 29 93 | 10
  20
  30 |
| ex 2204 29 94 | 21
  31
  71
  81 |
| ex 2204 29 95 | 10
  20
  30 |
| ex 2204 29 96 | 21
  31
  71
  81 |
| ex 2204 29 97 | 10
  20
  30 |
| e2204 29 98 | 21
  31
  71
  81 |
| 09.1894 | 2207 | | Odenaturerad etylalkohol med alkoholhalt av minst 80 volymprocent; etylalkohol och annan sprit, denaturerade, oavsett alkoholhalt | Från 1.11.2016 till 31.12.2016 | 13 333 | 0 |
| För varje efterföljande år från 1.1 till 31.12 | 80 000 |

Löpnummer

KN-nummer

Taric-underavdelning

Varuslag

Kvotperiod

Kvot (nettovikt i ton, om inte annat anges)

Kvottullsats (minskning i %)

09.1801

0402 10

Mjölk och grädde, koncentrerade eller försatta med socker eller annat sötningsmedel, i form av pulver eller granulat eller i annan fast form, med en fetthalt av högst 1,5 viktprocent

Från 1.11.2016 till 31.12.2016

83,3

0

För varje efterföljande år från 1.1 till 31.12

500

09.1802

0405 10

Smör

Från 1.11.2016 till 31.12.2016

83,3

0

För varje efterföljande år från 1.1 till 31.12

500

09.1804

0811 10 90

Jordgubbar och smultron, frysta

Från 1.11.2016 till 31.12.2016

377,5 (1)

0

För varje efterföljande år från 1.1 till 31.12

385 (2)

09.1806

1701 13 10

1701 14 10

1701 99 10

Socker från sockerrör för raffinering och vitt socker, utan tillsats av aromämnen eller färgämnen

Från 1.11.2016 till 31.12.2016

8 333

0

För varje efterföljande år från 1.1 till 31.12

50 000

09.1808

1701 13 10

1701 14 10

Socker från sockerrör för raffinering, utan tillsats av aromämnen eller färgämnen

Från 1.11.2016 till 31.12.2016

16 667

0

För varje efterföljande år från 1.1 till 31.12

100 000

09.1818

1702 30 50

Druvsocker samt sirap i form av vitt kristalliniskt pulver, även agglomerat, inte innehållande fruktsocker (fruktos) eller innehållande mindre än 20 viktprocent fruktsocker beräknat på torrsubstansen

Från 1.11.2016 till 31.12.2016

83,3

0

För varje efterföljande år från 1.1 till 31.12

500

09.1820

2007 91 30

Sylter, frukt- och bärgeléer, marmelader, mos och pastor av citrusfrukter, med ett sockerinnehåll av mer än 13 viktprocent men högst 30 viktprocent

Från 1.11.2016 till 31.12.2016

16,7

50 % MGN

För varje efterföljande år från 1.1 till 31.12

100

09.1822

ex 2007 99 39

16

17

18

19

22

24

26

27

29

30

32

34

39

40

46

47

54

56

Fruktmoser av päron, aprikoser, persikor (inkl. nektariner) eller blandningar (med undantag av tropiska frukter) som erhålls genom pressning och därefter hettas upp till kokpunkten i vakuum och vars konsistens och kemiska sammansättning inte har ändrats genom värmebehandlingen, päron, aprikoser, persikor (inkl. nektariner) eller blandningar (med undantag av tropiska frukter), beredda eller konserverade, utan tillsats av alkohol

Från 1.11.2016 till 31.12.2016

57 156  (3)

Från 1.11.2016 till 31.12.2016: 45 % MGN

Från 1.1.2017 till 31.12.2017: 41 % MGN

Från 1.1.2018 till 31.12.2018: 36 % MGN

Från 1.1.2019 till 31.12.2019: 32 % MGN

Från 1.1.2020 till 31.12.2020: 27 % MGN

Från 1.1.2021 till 31.12.2021: 23 % MGN

Från 1.1.2022 till 31.12.2022: 18 % MGN

Från 1.1.2023 till 31.12.2023: 14 % MGN

Från 1.1.2024 till 31.12.2024: 9 % MGN

Från 1.1.2025 till 31.12.2025: 5 % MGN

Från 1.1.2026 till 31.12.2026:0

För varje efterföljande år från 1.1 till 31.12

57 156

ex 2007 99 50

41

42

43

45

47

49

51

52

53

62

64

67

2007 99 97

32

33

35

37

38

39

40

41

42

44

46

48

52

57

62

2008 40 51

2008 40 59

2008 40 71

2008 40 79

2008 40 90

2008 50 61

2008 50 69

2008 50 71

2008 50 79

2008 50 92

2008 50 98

2008 70 61

2008 70 69

2008 70 71

2008 70 79

2008 70 92

2008 70 98

2008 97 59

2008 97 74

2008 97 78

2008 97 98

09.1824

ex 2007 99 39

43

44

Fruktmoser av tropiska frukter som erhålls genom pressning och därefter hettas upp till kokpunkten i vakuum och vars konsistens och kemiska sammansättning inte har ändrats genom värmebehandlingen, tropiska frukter, beredda eller konserverade, utan tillsats av alkohol

Från 1.11.2016 till 31.12.2016

2 960  (4)

50 % MGN

2008 97 72

För varje efterföljande år från 1.1 till 31.12

3 020  (5)

09.1826

2009 11 99

Fryst apelsinsaft

Från 1.11.2016 till 31.12.2016

1 036  (6)

0

För varje efterföljande år från 1.1 till 31.12

1 057  (7)

09.1829

2009 71

2009 79

Äppelsaft

Från 1.11.2016 till 31.12.2016

3 478  (8)

50 % MGN

För varje efterföljande år från 1.1 till 31.12

3 595  (9)

09.1830

2102 10 90

Aktiv jäst, annan än jästkulturer och bagerijäst

Från 1.11.2016 till 31.12.2016

58,3

0

För varje efterföljande år från 1.1 till 31.12

350

09.1891

ex 2204 21 93

19

29

31

Vin med en verklig alkoholhalt av högst 18 volymprocent

Från 1.11.2016 till 31.12.2016

60 105 000 liter (10)

0

ex 2204 21 94

19

29

31

61

71

81

ex 2204 21 95

11

21

31

ex 2204 21 96

11

21

31

61

71

81

ex 2204 21 97

11

21

31

ex 2204 21 98

11

21

31

61

71

81

ex 2204 29 93

10

20

30

ex 2204 29 94

21

31

71

81

ex 2204 29 95

10

20

30

ex 2204 29 96

21

31

71

81

ex 2204 29 97

10

20

30

ex 2204 29 98

21

31

71

81

09.1892

ex 2204 21 93

19

29

31

Vin, på kärl rymmande högst 2 liter, med en verklig alkoholhalt av högst 18 volymprocent (11)

Från 1.1.2017 till 31.12.2017 och för varje efterföljande år från 1.1 till 31.12

77 741 300  (12)

0

ex 2204 21 94

19

29

31

61

71

81

ex 2204 21 95

11

21

31

ex 2204 21 96

11

21

31

61

71

81

ex 2204 21 97

11

21

31

ex 2204 21 98

11

21

31

61

71

81

09.1893

ex 2204 21 93

19

29

31

Vin med en verklig alkoholhalt av högst 18 volymprocent

Från 1.1.2017 till 31.12.2017 och för varje efterföljande år från 1.1 till 31.12

33 317 700 liter (13)

0

ex 2204 21 94

19

29

31

61

71

81

ex 2204 21 95

11

21

31

ex 2204 21 96

11

21

31

61

71

81

ex 2204 21 97

11

21

31

ex 2204 21 98

11

21

31

61

71

81

ex 2204 29 93

10

20

30

ex 2204 29 94

21

31

71

81

ex 2204 29 95

10

20

30

ex 2204 29 96

21

31

71

81

ex 2204 29 97

10

20

30

e2204 29 98

21

31

71

81

09.1894

2207

Odenaturerad etylalkohol med alkoholhalt av minst 80 volymprocent; etylalkohol och annan sprit, denaturerade, oavsett alkoholhalt

Från 1.11.2016 till 31.12.2016

13 333

0

För varje efterföljande år från 1.1 till 31.12

80 000

---

(1)  Tullkvotvolymen ska minskas med den kvantitet som importerats under 2016 inom ramen för tullkvot 09.1811.

(2)  Från 1.1.2018 ska volymen ökas med 7,5 ton årligen.

(3)  Tullkvotvolymen ska minskas med den kvantitet som importerats under 2016 inom ramen för tullkvoterna 09.1813 och 09.1815.

(4)  Tullkvotvolymen ska minskas med den kvantitet som importerats under 2016 inom ramen för tullkvot 09.1817.

(5)  Från 1.1.2018 ska volymen ökas med 60 ton årligen.

(6)  Tullkvotvolymen ska minskas med den kvantitet som importerats under 2016 inom ramen för tullkvot 09.1819.

(7)  Från 1.1.2018 ska volymen ökas med 21 ton årligen.

(8)  Tullkvotvolymen ska minskas med den kvantitet som importerats under 2016 inom ramen för tullkvot 09.1821.

(9)  Från 1.1.2018 till 31.12.2026 ska volymen ökas med 117 ton årligen. Från 1.1.2027 ska volymen ökas med 70,5 ton årligen.

(10)  Tullkvotvolymen ska minskas med den kvantitet som importerats under 2016 inom ramen för tullkvot 09.1825.

(11)  Från 1.9 till 31.12 varje år kan denna tullkvot även utnyttjas för vin, i kärl oberoende av rymd, med en verklig alkoholhalt av högst 18 volymprocent.

(12)  Från 1.1.2018 ska volymen ökas med 741 300 liter årligen.

(13)  Från 1.1.2018 ska volymen ökas med 317 700 liter årligen.

---

| 15.12.2016 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 340/57 |
| --- | --- | --- | --- |

15.12.2016

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 340/57

---

KOMMISSIONENS GENOMFÖRANDEFÖRORDNING (EU) 2016/2254

av den 14 december 2016

om fastställande av schablonimportvärden för bestämning av ingångspriset för vissa frukter och grönsaker

EUROPEISKA KOMMISSIONEN HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING

med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1308/2013 av den 17 december 2013 om upprättande av en samlad marknadsordning för jordbruksprodukter och om upphävande av rådets förordningar (EEG) nr 922/72, (EEG) nr 234/79, (EG) nr 1037/2001 och (EG) nr 1234/2007 (1),

med beaktande av kommissionens genomförandeförordning (EU) nr 543/2011 av den 7 juni 2011 om tillämpningsföreskrifter för rådets förordning (EG) nr 1234/2007 vad gäller sektorn för frukt och grönsaker och sektorn för bearbetad frukt och bearbetade grönsaker (2), särskilt artikel 136.1, och

av följande skäl:

| (1) | I genomförandeförordning (EU) nr 543/2011 fastställs, i enlighet med resultatet av de multilaterala handelsförhandlingarna i Uruguayrundan, kriterierna för kommissionens fastställande av schablonvärden vid import från tredjeländer, för de produkter och de perioder som anges i del A i bilaga XVI till den förordningen. |
| --- | --- |

(1)

I genomförandeförordning (EU) nr 543/2011 fastställs, i enlighet med resultatet av de multilaterala handelsförhandlingarna i Uruguayrundan, kriterierna för kommissionens fastställande av schablonvärden vid import från tredjeländer, för de produkter och de perioder som anges i del A i bilaga XVI till den förordningen.

| (2) | Varje arbetsdag fastställs ett schablonimportvärde i enlighet med artikel 136.1 i genomförandeförordning (EU) nr 543/2011 med hänsyn till varierande dagliga uppgifter. Denna förordning bör därför träda i kraft samma dag som den offentliggörs i Europeiska unionens officiella tidning. |
| --- | --- |

(2)

Varje arbetsdag fastställs ett schablonimportvärde i enlighet med artikel 136.1 i genomförandeförordning (EU) nr 543/2011 med hänsyn till varierande dagliga uppgifter. Denna förordning bör därför träda i kraft samma dag som den offentliggörs i Europeiska unionens officiella tidning.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

De schablonimportvärden som avses i artikel 136 i genomförandeförordning (EU) nr 543/2011 fastställs i bilagan till denna förordning.

Artikel 2

Denna förordning träder i kraft samma dag som den offentliggörs i Europeiska unionens officiella tidning.

Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater.

Utfärdad i Bryssel den 14 december 2016.

På kommissionens vägnar

För ordföranden

Jerzy PLEWA

Generaldirektör

Generaldirektoratet för jordbruk och landsbygdsutveckling

---

(1)  
  EUT L 347, 20.12.2013, s. 671.

1

(2)  
  EUT L 157, 15.6.2011, s. 1.

2

---

BILAGA

Schablonimportvärden för bestämning av ingångspriset för vissa frukter och grönsaker

| (euro/100 kg) |
| --- |
| KN-nummer | Kod för tredjeland (1) | Schablonimportvärde |
| 0702 00 00 | MA | 102,3 |
| SN | 241,4 |
| TN | 123,9 |
| TR | 119,2 |
| ZZ | 146,7 |
| 0707 00 05 | MA | 63,2 |
| TR | 160,2 |
| ZZ | 111,7 |
| 0709 93 10 | MA | 143,1 |
| TR | 162,1 |
| ZZ | 152,6 |
| 0805 10 20 | TR | 71,8 |
| ZA | 27,9 |
| ZZ | 49,9 |
| 0805 20 10 | MA | 71,1 |
| ZZ | 71,1 |
| 0805 20 30 , 0805 20 50 , 0805 20 70 , 0805 20 90 | IL | 110,6 |
| JM | 125,0 |
| TR | 81,6 |
| ZZ | 105,7 |
| 0805 50 10 | TR | 78,8 |
| ZZ | 78,8 |
| 0808 10 80 | US | 97,3 |
| ZA | 36,6 |
| ZZ | 67,0 |
| 0808 30 90 | CN | 83,8 |
| ZZ | 83,8 |

(euro/100 kg)

KN-nummer

Kod för tredjeland (1)

Schablonimportvärde

0702 00 00

MA

102,3

SN

241,4

TN

123,9

TR

119,2

ZZ

146,7

0707 00 05

MA

63,2

TR

160,2

ZZ

111,7

0709 93 10

MA

143,1

TR

162,1

ZZ

152,6

0805 10 20

TR

71,8

ZA

27,9

ZZ

49,9

0805 20 10

MA

71,1

ZZ

71,1

0805 20 30 , 0805 20 50 , 0805 20 70 , 0805 20 90

IL

110,6

JM

125,0

TR

81,6

ZZ

105,7

0805 50 10

TR

78,8

ZZ

78,8

0808 10 80

US

97,3

ZA

36,6

ZZ

67,0

0808 30 90

CN

83,8

ZZ

83,8

---

(1)  Landsbeteckningar som fastställs i kommissionens förordning (EU) nr 1106/2012 av den 27 november 2012 om tillämpning av Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 471/2009 om gemenskapsstatistik över utrikeshandeln med icke-medlemsstater vad gäller uppdateringen av nomenklaturen avseende länder och territorier (EUT L 328, 28.11.2012, s. 7). Koden ZZ står för ”övrigt ursprung”.

---

BESLUT

| 15.12.2016 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 340/59 |
| --- | --- | --- | --- |

15.12.2016

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 340/59

---

BESLUT AV KOMMITTÉN FÖR UTRIKES- OCH SÄKERHETSPOLITIK (GUSP) 2016/2255

av den 7 december 2016

om godtagande av tredjestaters bidrag till Europeiska unionens militära GSFP-utbildningsuppdrag i Centralafrikanska republiken (EUTM RCA) (EUTM RCA/2/2016)

KOMMITTÉN FÖR UTRIKES- OCH SÄKERHETSPOLITIK HAR ANTAGIT DETTA BESLUT

med beaktande av fördraget om Europeiska unionen, särskilt artikel 38 tredje stycket,

med beaktande av rådets beslut (Gusp) 2016/610 av den 19 april 2016 om Europeiska unionens militära GSFP-utbildningsuppdrag i Centralafrikanska republiken (EUTM RCA) (1), och

av följande skäl:

| (1) | Enligt artikel 8.2 i beslut (Gusp) 2016/610 bemyndigade rådet kommittén för utrikes- och säkerhetspolitik att fatta vederbörliga beslut om godtagande av föreslagna bidrag från tredjestater till Europeiska unionens militära GSFP-utbildningsuppdrag i Centralafrikanska republiken (EUTM RCA). |
| --- | --- |

(1)

Enligt artikel 8.2 i beslut (Gusp) 2016/610 bemyndigade rådet kommittén för utrikes- och säkerhetspolitik att fatta vederbörliga beslut om godtagande av föreslagna bidrag från tredjestater till Europeiska unionens militära GSFP-utbildningsuppdrag i Centralafrikanska republiken (EUTM RCA).

| (2) | I enlighet med rekommendationen från EU:s uppdragschef för EUTM RCA om ett förslag från Republiken Serbien och på inrådan av Europeiska unionens militära kommitté i detta hänseende bör bidraget godtas och betraktas som betydande. |
| --- | --- |

(2)

I enlighet med rekommendationen från EU:s uppdragschef för EUTM RCA om ett förslag från Republiken Serbien och på inrådan av Europeiska unionens militära kommitté i detta hänseende bör bidraget godtas och betraktas som betydande.

| (3) | I enlighet med artikel 5 i protokoll nr 22 om Danmarks ställning, fogat till fördraget om Europeiska unionen och fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, deltar Danmark inte i arbetet med att utarbeta och genomföra sådana unionsbeslut och unionsåtgärder som har anknytning till försvarsfrågor. Följaktligen deltar Danmark inte i antagandet av detta beslut, som inte är bindande för eller tillämpligt på Danmark. |
| --- | --- |

(3)

I enlighet med artikel 5 i protokoll nr 22 om Danmarks ställning, fogat till fördraget om Europeiska unionen och fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, deltar Danmark inte i arbetet med att utarbeta och genomföra sådana unionsbeslut och unionsåtgärder som har anknytning till försvarsfrågor. Följaktligen deltar Danmark inte i antagandet av detta beslut, som inte är bindande för eller tillämpligt på Danmark.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Tredjestaters bidrag

1.   Bidraget från Republiken Serbien till EUTM RCA ska godtas och betraktas som betydande.

2.   Republiken Serbien undantas från skyldigheten att finansiellt bidra till budgeten för EUTM RCA.

Artikel 2

Ikraftträdande

Detta beslut träder i kraft samma dag som det antas.

Utfärdat i Bryssel den 7 december 2016.

På kommittén för utrikes- och säkerhetspolitiks vägnar

W. STEVENS

Ordförande

---

(1)  
  EUT L 104, 20.4.2016, s. 21.

1

---

REKOMMENDATIONER

| 15.12.2016 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 340/60 |
| --- | --- | --- | --- |

15.12.2016

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 340/60

---

KOMMISSIONENS REKOMMENDATION (EU) 2016/2256

av den 8 december 2016

riktad till medlemsstaterna om återupptagandet av överföringar till Grekland enligt Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 604/2013

EUROPEISKA KOMMISSIONEN UTFÄRDAR DENNA REKOMMENDATION

med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, särskilt artikel 292, och

av följande skäl:

| (1) | Medlemsstaterna har sedan 2011 tillfälligt upphört med den i Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 604/2013 (1) (nedan kallad Dublinförordningen) föreskrivna överföringen till Grekland av personer som ansöker om internationellt skydd, sedan det i två domar från Europeiska domstolen för de mänskliga rättigheterna (nedan kallad Europadomstolen) och Europeiska unionens domstol (2) fastställts att det grekiska asylsystemet har systembrister som medför kränkningar av de grundläggande rättigheterna för personer som ansöker om internationellt skydd och överförs från andra medlemsstater till Grekland i enlighet med rådets förordning (EG) nr 343/2003 (3). |
| --- | --- |

(1)

Medlemsstaterna har sedan 2011 tillfälligt upphört med den i Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 604/2013 (1) (nedan kallad Dublinförordningen) föreskrivna överföringen till Grekland av personer som ansöker om internationellt skydd, sedan det i två domar från Europeiska domstolen för de mänskliga rättigheterna (nedan kallad Europadomstolen) och Europeiska unionens domstol (2) fastställts att det grekiska asylsystemet har systembrister som medför kränkningar av de grundläggande rättigheterna för personer som ansöker om internationellt skydd och överförs från andra medlemsstater till Grekland i enlighet med rådets förordning (EG) nr 343/2003 (3).

| (2) | Europarådets ministerkommitté har övervakat situationen i Grekland sedan Europadomstolens dom 2011 i målet M.S.S. mot Belgien och Grekland. Detta har gjorts på grundval av de lägesrapporter som Grekland måste lämna in för att styrka att domen verkställs och på grundval av uppgifter från icke-statliga och internationella organisationer som verkar i Grekland, till exempel FN:s flyktingkommissariat (nedan kallat UNHCR). På grundval av en begäran som Grekland lämnade in i juni 2016 har ministerkommittén gått med på att skjuta upp utvärderingsförfarandet mot bakgrund av att Grekland för närvarande upplever ett enormt migrationstryck, att situationen är exceptionell, instabil och inte densamma som den var då M.S.S.-domen avkunnades för fem år sedan. |
| --- | --- |

(2)

Europarådets ministerkommitté har övervakat situationen i Grekland sedan Europadomstolens dom 2011 i målet M.S.S. mot Belgien och Grekland. Detta har gjorts på grundval av de lägesrapporter som Grekland måste lämna in för att styrka att domen verkställs och på grundval av uppgifter från icke-statliga och internationella organisationer som verkar i Grekland, till exempel FN:s flyktingkommissariat (nedan kallat UNHCR). På grundval av en begäran som Grekland lämnade in i juni 2016 har ministerkommittén gått med på att skjuta upp utvärderingsförfarandet mot bakgrund av att Grekland för närvarande upplever ett enormt migrationstryck, att situationen är exceptionell, instabil och inte densamma som den var då M.S.S.-domen avkunnades för fem år sedan.

| (3) | Till följd av M.S.S.-domen har Grekland åtagit sig att reformera sitt asylsystem på grundval av en nationell handlingsplan för asylreform och migrationshantering som lades fram i augusti 2010 och omarbetades i januari 2013. Den 1 oktober 2015 lade Grekland fram en färdplan för rådet för hur omplaceringssystemet och systemet med mottagningscentrum ska genomföras, där vissa åtgärder prioriteras för att säkerställa genomförandet av de överenskomna asyl- och mottagningsåtgärder som ännu inte vidtagits. |
| --- | --- |

(3)

Till följd av M.S.S.-domen har Grekland åtagit sig att reformera sitt asylsystem på grundval av en nationell handlingsplan för asylreform och migrationshantering som lades fram i augusti 2010 och omarbetades i januari 2013. Den 1 oktober 2015 lade Grekland fram en färdplan för rådet för hur omplaceringssystemet och systemet med mottagningscentrum ska genomföras, där vissa åtgärder prioriteras för att säkerställa genomförandet av de överenskomna asyl- och mottagningsåtgärder som ännu inte vidtagits.

| (4) | Samtidigt fortsätter den pågående flykting- och migrationskrisen att sätta press på asyl- och migrationssystemen i Grekland, som det huvudsakliga landet för första inresa på östra Medelhavsrutten. Mellan januari och den 4 december 2016 anlände 171 909 migranter irreguljärt till Grekland (4). Uttalandet från EU och Turkiet (5) har visserligen lett till att betydligt färre personer dagligen anländer till Grekland från Turkiet (6), men det har också medfört nya skyldigheter för de grekiska myndigheterna. Det genomsnittliga antal personer som dagligen anländer till Grekland har dessutom ökat sedan början av augusti 2016 jämfört med perioden 1 maj–31 juli 2016 (7). Situationen i Grekland har också förändrats avsevärt på grund av att västra Balkanrutten i praktiken har stängts, vilket gör att tredjelandsmedborgare inte kan resa vidare. Som en följd av detta finns nu fler än 62 000 tredjelandsmedborgare som irreguljärt tagit sig till Grekland i landet (8). Samtidigt visar det system för omplacering i nödsituationer som grundar sig på två beslut från rådet (9) (nedan kallade omplaceringsbesluten) en positiv trend speciellt i Grekland, där omplaceringsöverföringarna har ökat och för närvarande rör sig omkring 1 000 personer per månad. Fler insatser behövs dock från alla medlemsstaterna för att lätta trycket på Grekland. Därför uppmanar kommissionen alla medlemsstaterna att göra utfästelser och omplacera varje månad för att uppnå minst 2 000 omplaceringsöverföringar per månad i december 2016 och successivt öka det månatliga antalet (10). |
| --- | --- |

(4)

Samtidigt fortsätter den pågående flykting- och migrationskrisen att sätta press på asyl- och migrationssystemen i Grekland, som det huvudsakliga landet för första inresa på östra Medelhavsrutten. Mellan januari och den 4 december 2016 anlände 171 909 migranter irreguljärt till Grekland (4). Uttalandet från EU och Turkiet (5) har visserligen lett till att betydligt färre personer dagligen anländer till Grekland från Turkiet (6), men det har också medfört nya skyldigheter för de grekiska myndigheterna. Det genomsnittliga antal personer som dagligen anländer till Grekland har dessutom ökat sedan början av augusti 2016 jämfört med perioden 1 maj–31 juli 2016 (7). Situationen i Grekland har också förändrats avsevärt på grund av att västra Balkanrutten i praktiken har stängts, vilket gör att tredjelandsmedborgare inte kan resa vidare. Som en följd av detta finns nu fler än 62 000 tredjelandsmedborgare som irreguljärt tagit sig till Grekland i landet (8). Samtidigt visar det system för omplacering i nödsituationer som grundar sig på två beslut från rådet (9) (nedan kallade omplaceringsbesluten) en positiv trend speciellt i Grekland, där omplaceringsöverföringarna har ökat och för närvarande rör sig omkring 1 000 personer per månad. Fler insatser behövs dock från alla medlemsstaterna för att lätta trycket på Grekland. Därför uppmanar kommissionen alla medlemsstaterna att göra utfästelser och omplacera varje månad för att uppnå minst 2 000 omplaceringsöverföringar per månad i december 2016 och successivt öka det månatliga antalet (10).

| (5) | Den 10 februari respektive den 15 juni 2016 lade kommissionen fram två rekommendationer till Republiken Grekland om de brådskande åtgärder som Grekland ska vidta så att överföringar enligt Dublinförordningen kan återupptas (11). Slutsatsen i rekommendationerna var att situationen i Grekland fortfarande behöver förbättras avsevärt innan kommissionen kan göra en ny bedömning om ett eventuellt återupptagande av överföringar till Grekland enligt Dublinförordningen. Den 28 september 2016 lade kommissionen fram en tredje rekommendation till Republiken Grekland om de särskilda brådskande åtgärder som Grekland ska vidta så att överföringar enligt Dublinförordningen kan återupptas (12) (nedan kallad den tredje rekommendationen). Slutsatsen i den tredje rekommendationen var att Grekland fortfarande befinner sig i en svår situation med de många nya asylsökandena, framför allt till följd av genomförandet av det så kallade förhandsregistreringsprojektet och den fortsatta tillströmningen av irreguljära migranter. Det fanns dessutom andra viktiga åtgärder som behövde vidtas för att avhjälpa de kvarstående systembristerna i det grekiska asylsystemet, framför allt på grund av kapacitetsbrist. På grundval av de ytterligare framsteg som uppnåtts bör ett framtida återupptagande av överföringar till Grekland enligt Dublinförordningen i enlighet med den tredje rekommendationen beakta hur den här svåra situationen påverkar hur asylsystemet fungerar som helhet, och överföringarna bör därför inledas gradvis och bedömas från fall till fall. |
| --- | --- |

(5)

Den 10 februari respektive den 15 juni 2016 lade kommissionen fram två rekommendationer till Republiken Grekland om de brådskande åtgärder som Grekland ska vidta så att överföringar enligt Dublinförordningen kan återupptas (11). Slutsatsen i rekommendationerna var att situationen i Grekland fortfarande behöver förbättras avsevärt innan kommissionen kan göra en ny bedömning om ett eventuellt återupptagande av överföringar till Grekland enligt Dublinförordningen. Den 28 september 2016 lade kommissionen fram en tredje rekommendation till Republiken Grekland om de särskilda brådskande åtgärder som Grekland ska vidta så att överföringar enligt Dublinförordningen kan återupptas (12) (nedan kallad den tredje rekommendationen). Slutsatsen i den tredje rekommendationen var att Grekland fortfarande befinner sig i en svår situation med de många nya asylsökandena, framför allt till följd av genomförandet av det så kallade förhandsregistreringsprojektet och den fortsatta tillströmningen av irreguljära migranter. Det fanns dessutom andra viktiga åtgärder som behövde vidtas för att avhjälpa de kvarstående systembristerna i det grekiska asylsystemet, framför allt på grund av kapacitetsbrist. På grundval av de ytterligare framsteg som uppnåtts bör ett framtida återupptagande av överföringar till Grekland enligt Dublinförordningen i enlighet med den tredje rekommendationen beakta hur den här svåra situationen påverkar hur asylsystemet fungerar som helhet, och överföringarna bör därför inledas gradvis och bedömas från fall till fall.

| (6) | Genom en skrivelse av den 22 november 2016 lämnade Grekland ytterligare uppgifter till kommissionen om den aktuella situationen för asylsökande i Grekland och om de framsteg som Grekland gjort för att reformera sitt asylsystem. Grekland uttryckte också oro inför utsikterna till ett eventuellt återupptagande av Dublinöverföringarna, mot bakgrund av antalet migranter i Grekland, som innebär en oproportionerligt stor belastning för landet sett till dess storlek och resulterar i en situation där asyl- och mottagningskapaciteten har nått sin gräns. Grekland framhöll också att antalet omplaceringar därifrån till andra medlemsstater fortfarande ligger långt under den nivå som anges i omplaceringsbesluten. Grekland underströk dock att landet inte eftersträvar något permanent undantag från Dublinsystemet och efterlyste genuin solidaritet och hjälp tills situationen i landet har normaliserats helt. |
| --- | --- |

(6)

Genom en skrivelse av den 22 november 2016 lämnade Grekland ytterligare uppgifter till kommissionen om den aktuella situationen för asylsökande i Grekland och om de framsteg som Grekland gjort för att reformera sitt asylsystem. Grekland uttryckte också oro inför utsikterna till ett eventuellt återupptagande av Dublinöverföringarna, mot bakgrund av antalet migranter i Grekland, som innebär en oproportionerligt stor belastning för landet sett till dess storlek och resulterar i en situation där asyl- och mottagningskapaciteten har nått sin gräns. Grekland framhöll också att antalet omplaceringar därifrån till andra medlemsstater fortfarande ligger långt under den nivå som anges i omplaceringsbesluten. Grekland underströk dock att landet inte eftersträvar något permanent undantag från Dublinsystemet och efterlyste genuin solidaritet och hjälp tills situationen i landet har normaliserats helt.

| (7) | Enligt Greklands uppgifter från den 22 november 2016 har omkring 39 000 asylansökningar lämnats in till den grekiska asylmyndigheten sedan den 1 januari 2016. Den 30 september väntade fler än 17 000 fall på att tas upp i första instans. De grekiska myndigheterna bedömer att sammanlagt 50 000 asylansökningar kommer att ha lämnats in före slutet av 2016 (13). På grund av bland annat att situationen i Grekland har stabiliserats och att det blivit lättare att få tillträde till asylförfarandet har den grekiska asylmyndigheten nu betydligt fler asylansökningar att handlägga än under de tidigare åren. |
| --- | --- |

(7)

Enligt Greklands uppgifter från den 22 november 2016 har omkring 39 000 asylansökningar lämnats in till den grekiska asylmyndigheten sedan den 1 januari 2016. Den 30 september väntade fler än 17 000 fall på att tas upp i första instans. De grekiska myndigheterna bedömer att sammanlagt 50 000 asylansökningar kommer att ha lämnats in före slutet av 2016 (13). På grund av bland annat att situationen i Grekland har stabiliserats och att det blivit lättare att få tillträde till asylförfarandet har den grekiska asylmyndigheten nu betydligt fler asylansökningar att handlägga än under de tidigare åren.

| (8) | I sina tidigare rekommendationer har kommissionen noterat de förbättringar av den rättsliga ramen som Grekland har gjort för att säkerställa att de nya rättsliga bestämmelserna i Europaparlamentets och rådets direktiv 2013/32/EU (14) (det omarbetade direktivet om asylförfaranden) och Europaparlamentets och rådets 2013/33/EU (15) (det omarbetade direktivet om mottagningsvillkor) har införlivats i den nationella lagstiftningen. Det grekiska parlamentet antog en ny lag (lag 4375/2016) den 3 april 2016 (16). Den 22 juni 2016 godkände parlamentet en ändring av lag 4375/2016 som bland annat ändrade överklagandekommittéernas sammansättning och de asylsökandes rätt att höras muntligt i överklagandekommittéer (17). Den 31 augusti 2016 antog det grekiska parlamentet även en lag om flyktingbarn i skolåldern som vistas i Grekland (18). |
| --- | --- |

(8)

I sina tidigare rekommendationer har kommissionen noterat de förbättringar av den rättsliga ramen som Grekland har gjort för att säkerställa att de nya rättsliga bestämmelserna i Europaparlamentets och rådets direktiv 2013/32/EU (14) (det omarbetade direktivet om asylförfaranden) och Europaparlamentets och rådets 2013/33/EU (15) (det omarbetade direktivet om mottagningsvillkor) har införlivats i den nationella lagstiftningen. Det grekiska parlamentet antog en ny lag (lag 4375/2016) den 3 april 2016 (16). Den 22 juni 2016 godkände parlamentet en ändring av lag 4375/2016 som bland annat ändrade överklagandekommittéernas sammansättning och de asylsökandes rätt att höras muntligt i överklagandekommittéer (17). Den 31 augusti 2016 antog det grekiska parlamentet även en lag om flyktingbarn i skolåldern som vistas i Grekland (18).

| (9) | När det gäller mottagningskapaciteten har Grekland under det senaste året avsevärt ökat sin totala mottagningskapacitet för både irreguljära migranter och personer som ansöker om internationellt skydd. Enligt den dagliga informationen från de grekiska myndigheterna den 6 december 2016 finns det 71 539 platser tillgängliga huvudsakligen i tillfälliga mottagningsanläggningar, inbegripet inkvartering som tillhandahålls av UNHCR (se skäl 11), för både irreguljära migranter och personer som ansöker om internationellt skydd i Grekland (19). Det finns dock allvarliga utmaningar vad gäller kapaciteten på Egeiska öarna, som har blivit överbelastade: den maximala mottagningskapaciteten är fortfarande runt 8 200 platser medan det totala antalet registrerade migranter på öarna den 5 december 2016 var 16 295 (20). |
| --- | --- |

(9)

När det gäller mottagningskapaciteten har Grekland under det senaste året avsevärt ökat sin totala mottagningskapacitet för både irreguljära migranter och personer som ansöker om internationellt skydd. Enligt den dagliga informationen från de grekiska myndigheterna den 6 december 2016 finns det 71 539 platser tillgängliga huvudsakligen i tillfälliga mottagningsanläggningar, inbegripet inkvartering som tillhandahålls av UNHCR (se skäl 11), för både irreguljära migranter och personer som ansöker om internationellt skydd i Grekland (19). Det finns dock allvarliga utmaningar vad gäller kapaciteten på Egeiska öarna, som har blivit överbelastade: den maximala mottagningskapaciteten är fortfarande runt 8 200 platser medan det totala antalet registrerade migranter på öarna den 5 december 2016 var 16 295 (20).

| (10) | Grekland har också ökat inkvarteringsmöjligheterna för utsatta sökande, speciellt ensamkommande barn. Den 17 november 2016 fanns 1 191 platser tillgängliga i förläggningar för ensamkommande barn oavsett om de är asylsökande eller inte. Ytterligare 130 platser som lämpar sig för ensamkommande barn planeras vara inrättade senast i slutet av 2016. Kapaciteten för utsatta sökande är emellertid fortfarande långt ifrån tillräcklig, eftersom anläggningarna för närvarande är fullbelagda och det finns en väntelista på 1 199 ensamkommande barn som behöver få en plats i en lämplig anläggning (21). Det går följaktligen för långsamt framåt på det här området och det är uppenbart att Grekland måste intensifiera sina ansträngningar för att se till att det finns tillräckligt många mottagningsanläggningar för ensamkommande barn för att tillgodose behoven av sådan inkvartering. |
| --- | --- |

(10)

Grekland har också ökat inkvarteringsmöjligheterna för utsatta sökande, speciellt ensamkommande barn. Den 17 november 2016 fanns 1 191 platser tillgängliga i förläggningar för ensamkommande barn oavsett om de är asylsökande eller inte. Ytterligare 130 platser som lämpar sig för ensamkommande barn planeras vara inrättade senast i slutet av 2016. Kapaciteten för utsatta sökande är emellertid fortfarande långt ifrån tillräcklig, eftersom anläggningarna för närvarande är fullbelagda och det finns en väntelista på 1 199 ensamkommande barn som behöver få en plats i en lämplig anläggning (21). Det går följaktligen för långsamt framåt på det här området och det är uppenbart att Grekland måste intensifiera sina ansträngningar för att se till att det finns tillräckligt många mottagningsanläggningar för ensamkommande barn för att tillgodose behoven av sådan inkvartering.

| (11) | I januari 2016 undertecknade kommissionen och UNHCR ett delegeringsavtal om totalt 80 miljoner euro i syfte att inrätta 20 000 platser vid öppna anläggningar (system med hyrda lägenheter, hotellvouchers och värdfamiljer), i huvudsak för personer som ansöker om internationellt skydd och är berättigade till omplacering. Delegeringsavtalet sågs över i juli 2016 i syfte att i inkvarteringsprogrammet även inbegripa möjligheten att inrätta platser i omplaceringsanläggningar som drivs av UNHCR och att i texten förtydliga att inkvarteringsprogrammet inte bara riktar sig till personer som ska omplaceras utan även till andra asylsökande, i synnerhet personer som kan vara berättigade till familjeåterförening enligt Dublinförordningen och utsatta kategorier, bland annat ensamkommande barn och barn som skiljts från sin familj, personer med funktionshinder, äldre, ensamstående föräldrar, kroniskt sjuka och gravida kvinnor. Antalet tillgängliga inkvarteringsplatser har ökat betydligt sedan september (med omkring 8 100). UNHCR åtog sig i december 2015 att genom sitt hyressystem skapa 20 000 platser för sökande som är berättigade till omplacering. Den 6 december fanns 20 145 platser tillgängliga, varav 6 344 var platser i hotell/hela byggnader, 11 711 i lägenheter, 484 i värdfamiljer, 960 i omplaceringslokaler och 646 i anläggningar specifikt avsedda för ensamkommande barn (22). Eftersom det nuvarande delegeringsavtalet löper ut den 31 december 2016 har kommissionen inlett diskussioner med UNHCR om att förlänga systemet till 2017, på grundval av en uppdaterad bedömning av Greklands mottagningsbehov. |
| --- | --- |

(11)

I januari 2016 undertecknade kommissionen och UNHCR ett delegeringsavtal om totalt 80 miljoner euro i syfte att inrätta 20 000 platser vid öppna anläggningar (system med hyrda lägenheter, hotellvouchers och värdfamiljer), i huvudsak för personer som ansöker om internationellt skydd och är berättigade till omplacering. Delegeringsavtalet sågs över i juli 2016 i syfte att i inkvarteringsprogrammet även inbegripa möjligheten att inrätta platser i omplaceringsanläggningar som drivs av UNHCR och att i texten förtydliga att inkvarteringsprogrammet inte bara riktar sig till personer som ska omplaceras utan även till andra asylsökande, i synnerhet personer som kan vara berättigade till familjeåterförening enligt Dublinförordningen och utsatta kategorier, bland annat ensamkommande barn och barn som skiljts från sin familj, personer med funktionshinder, äldre, ensamstående föräldrar, kroniskt sjuka och gravida kvinnor. Antalet tillgängliga inkvarteringsplatser har ökat betydligt sedan september (med omkring 8 100). UNHCR åtog sig i december 2015 att genom sitt hyressystem skapa 20 000 platser för sökande som är berättigade till omplacering. Den 6 december fanns 20 145 platser tillgängliga, varav 6 344 var platser i hotell/hela byggnader, 11 711 i lägenheter, 484 i värdfamiljer, 960 i omplaceringslokaler och 646 i anläggningar specifikt avsedda för ensamkommande barn (22). Eftersom det nuvarande delegeringsavtalet löper ut den 31 december 2016 har kommissionen inlett diskussioner med UNHCR om att förlänga systemet till 2017, på grundval av en uppdaterad bedömning av Greklands mottagningsbehov.

| (12) | I fråga om kvalitet uppfyller många av mottagningsanläggningarna i Grekland ännu inte kraven i direktiv 2013/33/EU om mottagningsvillkor för personer som ansöker om internationellt skydd, speciellt på öarna och i vissa av de tillfälliga anläggningarna på fastlandet. Mottagningscentrumen på öarna är inte bara överfulla utan har också undermåliga materiella förhållanden i fråga om sanitet och hygien och tillgång till grundläggande tjänster såsom hälso- och sjukvård, speciellt för utsatta grupper. Säkerheten är otillräcklig och spänningar mellan olika nationaliteter förekommer fortfarande. På fastlandet tillhandahålls UNHCR:s inkvarteringssystem under godtagbara förhållanden, men en stor del av den återstående mottagningskapaciteten består av läger (för närvarande används 53 lägerområden) och akutmottagningsanläggningar med mycket varierande och ofta undermåliga förhållanden, i fråga om både materiella villkor och säkerhet. Man har inlett arbetet med att göra en del av dessa anläggningar vinterbonade, men det går långsamt framåt. Även med förbättringar kommer det att vara svårt att bygga om vissa läger till lämpliga permanenta mottagningsanläggningar, och det kan bli nödvändigt att stänga dem och stärka andra. |
| --- | --- |

(12)

I fråga om kvalitet uppfyller många av mottagningsanläggningarna i Grekland ännu inte kraven i direktiv 2013/33/EU om mottagningsvillkor för personer som ansöker om internationellt skydd, speciellt på öarna och i vissa av de tillfälliga anläggningarna på fastlandet. Mottagningscentrumen på öarna är inte bara överfulla utan har också undermåliga materiella förhållanden i fråga om sanitet och hygien och tillgång till grundläggande tjänster såsom hälso- och sjukvård, speciellt för utsatta grupper. Säkerheten är otillräcklig och spänningar mellan olika nationaliteter förekommer fortfarande. På fastlandet tillhandahålls UNHCR:s inkvarteringssystem under godtagbara förhållanden, men en stor del av den återstående mottagningskapaciteten består av läger (för närvarande används 53 lägerområden) och akutmottagningsanläggningar med mycket varierande och ofta undermåliga förhållanden, i fråga om både materiella villkor och säkerhet. Man har inlett arbetet med att göra en del av dessa anläggningar vinterbonade, men det går långsamt framåt. Även med förbättringar kommer det att vara svårt att bygga om vissa läger till lämpliga permanenta mottagningsanläggningar, och det kan bli nödvändigt att stänga dem och stärka andra.

| (13) | Dessutom verkar den övergripande samordningen av mottagningen i Grekland vara otillräcklig, på grund av avsaknaden av ett tydligt rättsligt ramverk och övervakningssystem, då vissa läger tillfälligt förvaltas av migrationsministeriet och vissa av mottagnings- och identifieringsmyndigheten. Något beslut har ännu inte fattats om vilka anläggningar som ska göras permanenta. Mottagningsmyndigheten arbetar fortfarande på att bygga upp kapaciteten. |
| --- | --- |

(13)

Dessutom verkar den övergripande samordningen av mottagningen i Grekland vara otillräcklig, på grund av avsaknaden av ett tydligt rättsligt ramverk och övervakningssystem, då vissa läger tillfälligt förvaltas av migrationsministeriet och vissa av mottagnings- och identifieringsmyndigheten. Något beslut har ännu inte fattats om vilka anläggningar som ska göras permanenta. Mottagningsmyndigheten arbetar fortfarande på att bygga upp kapaciteten.

| (14) | Av det ovanstående följer att Grekland fortfarande behöver göra framsteg när det gäller att inrätta tillräcklig och tillfredställande permanent öppen mottagningskapacitet som är särskilt avsedd för asylsökande och som håller lämplig standard enligt EU:s regelverk. Detta bör inbegripa en centraliserad förvaltning av alla mottagningsanläggningar tillsammans med ett system för fortlöpande kontroll av de materiella villkoren för anläggningarna och de tjänster som erbjuds där. Vissa tillfälliga anläggningar bör byggas om till permanenta, men man bör dock också bibehålla tillräcklig kapacitet i fråga om tillfälliga anläggningar för att tillgodose eventuella kapacitetsbrister som beror på oväntade inflöden. Dessutom måste de grekiska myndigheterna, vilket krävdes redan i den tredje rekommendationen, tillhandahålla mer exakta uppgifter om mottagningskapaciteten och en övergripande och kontinuerligt uppdaterad bedömning av hur mycket och vilken typ av mottagningskapacitet som behövs. |
| --- | --- |

(14)

Av det ovanstående följer att Grekland fortfarande behöver göra framsteg när det gäller att inrätta tillräcklig och tillfredställande permanent öppen mottagningskapacitet som är särskilt avsedd för asylsökande och som håller lämplig standard enligt EU:s regelverk. Detta bör inbegripa en centraliserad förvaltning av alla mottagningsanläggningar tillsammans med ett system för fortlöpande kontroll av de materiella villkoren för anläggningarna och de tjänster som erbjuds där. Vissa tillfälliga anläggningar bör byggas om till permanenta, men man bör dock också bibehålla tillräcklig kapacitet i fråga om tillfälliga anläggningar för att tillgodose eventuella kapacitetsbrister som beror på oväntade inflöden. Dessutom måste de grekiska myndigheterna, vilket krävdes redan i den tredje rekommendationen, tillhandahålla mer exakta uppgifter om mottagningskapaciteten och en övergripande och kontinuerligt uppdaterad bedömning av hur mycket och vilken typ av mottagningskapacitet som behövs.

| (15) | Betydande förbättringar har noterats i de tidigare rekommendationerna vad gäller inrättandet av de regionala asylkontoren. Enligt den grekiska lagstiftningen ska regionala asylkontor inrättas i regionerna Attika, Thessaloniki, Trakien, Epirus, Thessalien, Västra Grekland, Kreta, Lesbos, Chios, Samos, Leros och Rhodos (23). Genom beslut av direktören för asylmyndigheten är det också möjligt att inrätta självständiga asylenheter i syfte att täcka asylmyndighetens ökade behov. Enligt de uppgifter som Grekland uppgav i meddelandet av den 22 november 2016 har sju regionala kontor hittills inlett sin verksamhet, i regionerna Attika, Trakien, Thessaloniki, Lesbos, Samos, Rhodos och Patras. Dessutom har verksamheten inletts vid nio oberoende asylenheter i Pireus, Evros, Xanthi, Leros, Kos, Korinth och en omplaceringsenhet i Alimos. Enligt lagstiftningen ska ytterligare tre regionala asylkontor inleda sin verksamhet i områdena Kos, Epirus (Ioannina), Kreta (Heraklion) och Thessalien (Volos). |
| --- | --- |

(15)

Betydande förbättringar har noterats i de tidigare rekommendationerna vad gäller inrättandet av de regionala asylkontoren. Enligt den grekiska lagstiftningen ska regionala asylkontor inrättas i regionerna Attika, Thessaloniki, Trakien, Epirus, Thessalien, Västra Grekland, Kreta, Lesbos, Chios, Samos, Leros och Rhodos (23). Genom beslut av direktören för asylmyndigheten är det också möjligt att inrätta självständiga asylenheter i syfte att täcka asylmyndighetens ökade behov. Enligt de uppgifter som Grekland uppgav i meddelandet av den 22 november 2016 har sju regionala kontor hittills inlett sin verksamhet, i regionerna Attika, Trakien, Thessaloniki, Lesbos, Samos, Rhodos och Patras. Dessutom har verksamheten inletts vid nio oberoende asylenheter i Pireus, Evros, Xanthi, Leros, Kos, Korinth och en omplaceringsenhet i Alimos. Enligt lagstiftningen ska ytterligare tre regionala asylkontor inleda sin verksamhet i områdena Kos, Epirus (Ioannina), Kreta (Heraklion) och Thessalien (Volos).

| (16) | Den grekiska asylmyndigheten håller på att utöka sin kapacitet. För närvarande arbetar 478 personer vid asylmyndigheten (24). Detta antal omfattar tjänster vid den centrala enheten samt de inrättade regionala kontoren och asylenheterna. Den nationella budgeten omfattar 250 tjänster, medan resten finansieras genom olika EU- och EES-källor. Enligt planerna kommer personalen senast i slutet av året att utökas till 659. Detta är utöver den personal som UNHCR anställt på visstidskontrakt, Easos personal och medlemsstaternas experter som utstationerats via Easo till den grekiska asylmyndigheten för en viss tid. De grekiska myndigheternas avsikt är att ersätta alla kontraktsanställda med fast anställda senast i slutet av 2017 och att inte öka kapaciteten ytterligare. Den grekiska asylmyndigheten har angett för kommissionens avdelningar att en snabbare personalökning inte är möjlig på grund av bristen på mer erfaren personal som kan utbilda, handleda och överse de nyanställda. Eftersom asylmyndigheten kommer att ha tredubblats i omfattning under 2016 har den angett att den snarast möjligt behöver konsolideras, speciellt för att stärka sakkunskapen hos mellanchefer och personal. |
| --- | --- |

(16)

Den grekiska asylmyndigheten håller på att utöka sin kapacitet. För närvarande arbetar 478 personer vid asylmyndigheten (24). Detta antal omfattar tjänster vid den centrala enheten samt de inrättade regionala kontoren och asylenheterna. Den nationella budgeten omfattar 250 tjänster, medan resten finansieras genom olika EU- och EES-källor. Enligt planerna kommer personalen senast i slutet av året att utökas till 659. Detta är utöver den personal som UNHCR anställt på visstidskontrakt, Easos personal och medlemsstaternas experter som utstationerats via Easo till den grekiska asylmyndigheten för en viss tid. De grekiska myndigheternas avsikt är att ersätta alla kontraktsanställda med fast anställda senast i slutet av 2017 och att inte öka kapaciteten ytterligare. Den grekiska asylmyndigheten har angett för kommissionens avdelningar att en snabbare personalökning inte är möjlig på grund av bristen på mer erfaren personal som kan utbilda, handleda och överse de nyanställda. Eftersom asylmyndigheten kommer att ha tredubblats i omfattning under 2016 har den angett att den snarast möjligt behöver konsolideras, speciellt för att stärka sakkunskapen hos mellanchefer och personal.

| (17) | På grund av den omfattande ökningen av antalet asylansökningar i Grekland är det inte ännu klart om det nuvarande och planerade antalet tjänster vid asylmyndigheten är tillräckligt för att handlägga den nuvarande och sannolika framtida mängden ärenden inom rimlig tid och på ett godtagbart sätt. En av asylmyndighetens högsta prioriteringar bör vara att minska den tid som går från det att en ansökan påbörjas tills den inlämnas fullständigt. Perioden är just nu ofta för lång, vilket påverkar de berörda personernas rättigheter och orsakar frustration bland dem som påverkas. Den bör avkortas i enlighet med artikel 6.2 i direktivet om asylförfaranden, som anger att en person som ansöker om asyl har ”en faktisk möjlighet att lämna in sin ansökan så snart som möjligt”. Det är också viktigt att ansökningarna handläggs inom de tidsfrister som anges i direktivet när de väl lämnats in, och normalt inom 6 månader. Handläggningen av en inlämnad asylansökan tar för närvarande i bästa fall flera månader, förutom omplaceringsärenden som handläggs snabbare. Det råder också stor osäkerhet om hur snabbt det kommer att gå att handlägga de ärenden som nu är eftersläpande. Kommissionen beaktar dock vederbörligen den oro som Grekland uttryckte i sitt meddelande av den 22 november 2016, enligt vilket en ännu snabbare ökning av personalen vid asylmyndigheten skulle hota att påverka beslutens enhetlighet och kvalitet. |
| --- | --- |

(17)

På grund av den omfattande ökningen av antalet asylansökningar i Grekland är det inte ännu klart om det nuvarande och planerade antalet tjänster vid asylmyndigheten är tillräckligt för att handlägga den nuvarande och sannolika framtida mängden ärenden inom rimlig tid och på ett godtagbart sätt. En av asylmyndighetens högsta prioriteringar bör vara att minska den tid som går från det att en ansökan påbörjas tills den inlämnas fullständigt. Perioden är just nu ofta för lång, vilket påverkar de berörda personernas rättigheter och orsakar frustration bland dem som påverkas. Den bör avkortas i enlighet med artikel 6.2 i direktivet om asylförfaranden, som anger att en person som ansöker om asyl har ”en faktisk möjlighet att lämna in sin ansökan så snart som möjligt”. Det är också viktigt att ansökningarna handläggs inom de tidsfrister som anges i direktivet när de väl lämnats in, och normalt inom 6 månader. Handläggningen av en inlämnad asylansökan tar för närvarande i bästa fall flera månader, förutom omplaceringsärenden som handläggs snabbare. Det råder också stor osäkerhet om hur snabbt det kommer att gå att handlägga de ärenden som nu är eftersläpande. Kommissionen beaktar dock vederbörligen den oro som Grekland uttryckte i sitt meddelande av den 22 november 2016, enligt vilket en ännu snabbare ökning av personalen vid asylmyndigheten skulle hota att påverka beslutens enhetlighet och kvalitet.

| (18) | Det finns ett brådskande behov av att bedöma om ökningen av personalresurser vid asylmyndigheten hittills är tillräcklig, och också att bedöma hur kommissionen, berörda EU-organ och även medlemsstaterna på bästa sätt kan bistå Grekland för att snabbare ta itu med dessa ansökningar. Man bör utföra en omfattande och fortlöpande uppdaterad behovsbedömning som beaktar det antal asylansökningar som för närvarande väntar på handläggning och som sannolikt kommer att handläggas av asylmyndigheten vid en given tidpunkt och den mängd personal som krävs eller sannolikt krävs för att handlägga dessa ansökningar. Denna personal skulle kunna bestå av ytterligare resurser som Grekland själv tillhandahåller och av utstationerade experter från medlemsstaterna i form av en stödgrupp från Easo. Utan att ge avkall på kvaliteten bör man utreda hur arbetsmetoderna kan rationaliseras och effektiviseras för att påskynda intervjuerna och förfarandena, med stöd från Easo i tillämpliga fall. |
| --- | --- |

(18)

Det finns ett brådskande behov av att bedöma om ökningen av personalresurser vid asylmyndigheten hittills är tillräcklig, och också att bedöma hur kommissionen, berörda EU-organ och även medlemsstaterna på bästa sätt kan bistå Grekland för att snabbare ta itu med dessa ansökningar. Man bör utföra en omfattande och fortlöpande uppdaterad behovsbedömning som beaktar det antal asylansökningar som för närvarande väntar på handläggning och som sannolikt kommer att handläggas av asylmyndigheten vid en given tidpunkt och den mängd personal som krävs eller sannolikt krävs för att handlägga dessa ansökningar. Denna personal skulle kunna bestå av ytterligare resurser som Grekland själv tillhandahåller och av utstationerade experter från medlemsstaterna i form av en stödgrupp från Easo. Utan att ge avkall på kvaliteten bör man utreda hur arbetsmetoderna kan rationaliseras och effektiviseras för att påskynda intervjuerna och förfarandena, med stöd från Easo i tillämpliga fall.

| (19) | Asylsökande måste ha faktisk tillgång till rättsmedel mot ett negativt beslut om deras anspråk. Viktiga framsteg har gjorts i detta avseende. Överklagandemyndigheten och överklagandekommittéer inrättades genom lag 4375/2016 som antogs i april 2016. Genom lag 4399/2016 som antogs i juni 2016 inrättades nya överklagandekommittéer. De ansvarar för att granska alla överklaganden av den grekiska asylmyndighetens beslut vilka lämnats in sedan den 20 juli 2016. De för närvarande sex överklagandekommittéerna prioriterar ärenden som lämnas in på de grekiska öarna, för att bidra till genomförandet av uttalandet från EU och Turkiet. En överklagandekommitté har också inrättats sedan den 21 juli som suppleant till de permanenta kommittéerna (25). För att klara av den ökande mängden ärenden och hantera eftersläpande ärenden avser Grekland att inrätta ytterligare sju kommittéer som förväntas inleda sin verksamhet senast i slutet av december 2016, och det totala antalet kommittéer ska uppgå till 20 senast i slutet av februari 2017. |
| --- | --- |

(19)

Asylsökande måste ha faktisk tillgång till rättsmedel mot ett negativt beslut om deras anspråk. Viktiga framsteg har gjorts i detta avseende. Överklagandemyndigheten och överklagandekommittéer inrättades genom lag 4375/2016 som antogs i april 2016. Genom lag 4399/2016 som antogs i juni 2016 inrättades nya överklagandekommittéer. De ansvarar för att granska alla överklaganden av den grekiska asylmyndighetens beslut vilka lämnats in sedan den 20 juli 2016. De för närvarande sex överklagandekommittéerna prioriterar ärenden som lämnas in på de grekiska öarna, för att bidra till genomförandet av uttalandet från EU och Turkiet. En överklagandekommitté har också inrättats sedan den 21 juli som suppleant till de permanenta kommittéerna (25). För att klara av den ökande mängden ärenden och hantera eftersläpande ärenden avser Grekland att inrätta ytterligare sju kommittéer som förväntas inleda sin verksamhet senast i slutet av december 2016, och det totala antalet kommittéer ska uppgå till 20 senast i slutet av februari 2017.

| (20) | Genom lag nr 4399/2016 ändrades också strukturen i kommittéerna som numera består av tre medlemmar: två domare från förvaltningsdomstolen och en grekisk medborgare med relevant bakgrund och erfarenhet som föreslås av UNHCR eller den nationella kommittén för mänskliga rättigheter. |
| --- | --- |

(20)

Genom lag nr 4399/2016 ändrades också strukturen i kommittéerna som numera består av tre medlemmar: två domare från förvaltningsdomstolen och en grekisk medborgare med relevant bakgrund och erfarenhet som föreslås av UNHCR eller den nationella kommittén för mänskliga rättigheter.

| (21) | Enligt de grekiska myndigheternas uppgifter i meddelandet av den 22 november 2016 har 2 347 överklaganden tagits upp inför överklagandekommittéerna sedan den 21 juli 2016, men bara 573 beslut har utfärdats. |
| --- | --- |

(21)

Enligt de grekiska myndigheternas uppgifter i meddelandet av den 22 november 2016 har 2 347 överklaganden tagits upp inför överklagandekommittéerna sedan den 21 juli 2016, men bara 573 beslut har utfärdats.

| (22) | De gamla överklagandekommittéerna som inrättades för att pröva asylöverklaganden i eftersläpande grekiska ärenden hade från början fått ett tilläggsmandat att, utöver att pröva överklaganden av förstainstansbeslut i sak, även bedöma överklaganden avseende prövningsbarheten efter uttalandet från EU och Turkiet. Enligt de grekiska myndigheternas uppgifter av den 22 november har fler än 2 000 överklaganden som lämnats in mellan april och den 20 juli 2016 tagits upp inför dessa kommittéer för eftersläpande ärenden. Inrättandet av de nya överklagandekommittéerna den 24 juni 2016 (26) har bidragit till att minska bördan för de 20 överklagandekommittéerna för eftersläpande ärenden och gjort det möjligt för dem att öka takten i handläggningen av eftersläpande överklaganden. |
| --- | --- |

(22)

De gamla överklagandekommittéerna som inrättades för att pröva asylöverklaganden i eftersläpande grekiska ärenden hade från början fått ett tilläggsmandat att, utöver att pröva överklaganden av förstainstansbeslut i sak, även bedöma överklaganden avseende prövningsbarheten efter uttalandet från EU och Turkiet. Enligt de grekiska myndigheternas uppgifter av den 22 november har fler än 2 000 överklaganden som lämnats in mellan april och den 20 juli 2016 tagits upp inför dessa kommittéer för eftersläpande ärenden. Inrättandet av de nya överklagandekommittéerna den 24 juni 2016 (26) har bidragit till att minska bördan för de 20 överklagandekommittéerna för eftersläpande ärenden och gjort det möjligt för dem att öka takten i handläggningen av eftersläpande överklaganden.

| (23) | Ytterligare framsteg har gjorts med de sedan länge eftersläpande överklagandena enligt det gamla förfarandet som regleras genom presidentdekret 114/2010. Antalet eftersläpande ärenden var den 22 november 2016 omkring 6 589 (en minskning från totalt omkring 51 000 ärenden som ansågs vara eftersläpande i början av 2013 och omkring 8 075 ärenden i september 2016). De grekiska myndigheterna har av humanitära skäl beviljat de personer uppehållstillstånd, vars asylansökan länge väntat på ett avgörande och som är berättigade till uppehållstillstånd av humanitära skäl eller andra synnerliga skäl i enlighet med den grekiska lagen 4375/2016. Uppehållstillstånden utfärdas med en giltighet på två år och kan förlängas (27). De ger samma rättigheter och förmåner som en person med status som subsidiärt skyddsbehövande åtnjuter i Grekland (28), och dessa personer betraktas då inte längre som asylsökande. Vissa eftersläpande överklaganden prövas dock i sak. Trots de betydande framsteg som har gjorts sedan de tidigare rekommendationerna bör Grekland fortsätta sina ansträngningar för att slutföra handläggningen av ännu inte avgjorda överklaganden, och säkerställa att sökande som ännu inte fått sitt överklagande prövat har möjlighet att utöva sin rätt till ett effektivt rättsmedel. |
| --- | --- |

(23)

Ytterligare framsteg har gjorts med de sedan länge eftersläpande överklagandena enligt det gamla förfarandet som regleras genom presidentdekret 114/2010. Antalet eftersläpande ärenden var den 22 november 2016 omkring 6 589 (en minskning från totalt omkring 51 000 ärenden som ansågs vara eftersläpande i början av 2013 och omkring 8 075 ärenden i september 2016). De grekiska myndigheterna har av humanitära skäl beviljat de personer uppehållstillstånd, vars asylansökan länge väntat på ett avgörande och som är berättigade till uppehållstillstånd av humanitära skäl eller andra synnerliga skäl i enlighet med den grekiska lagen 4375/2016. Uppehållstillstånden utfärdas med en giltighet på två år och kan förlängas (27). De ger samma rättigheter och förmåner som en person med status som subsidiärt skyddsbehövande åtnjuter i Grekland (28), och dessa personer betraktas då inte längre som asylsökande. Vissa eftersläpande överklaganden prövas dock i sak. Trots de betydande framsteg som har gjorts sedan de tidigare rekommendationerna bör Grekland fortsätta sina ansträngningar för att slutföra handläggningen av ännu inte avgjorda överklaganden, och säkerställa att sökande som ännu inte fått sitt överklagande prövat har möjlighet att utöva sin rätt till ett effektivt rättsmedel.

| (24) | Med beaktande av det ökande antalet ansökningar som lämnats in i Grekland sedan genomförandet av uttalandet från EU och Turkiet är det än viktigare att ha en fullt bemannad överklagandemyndighet, som klarar av att handlägga det kraftigt ökande antal överklaganden som förväntas. Utan att ge avkall på kvaliteten och utan att det påverkar kommittémedlemmarnas oberoende bör kommittéerna bli effektivare. Detta skulle i synnerhet kunna inbegripa att kommittén sammanträder oftare, att rättshjälp används vid utarbetandet av beslut, att kommittéerna specialiserar sig och att medlemmarna anlitas på heltid. Mer stödpersonal bör också anställas (29). En kontinuerlig behovsbedömning bör också göras på grundval av det antal överklaganden som ännu inte avgjorts i de olika överklagandeinstanserna och som sannolikt kommer att handläggas av dem, i syfte att bedöma om antalet kommittéer är tillräckligt och arbetsmetoderna lämpliga. |
| --- | --- |

(24)

Med beaktande av det ökande antalet ansökningar som lämnats in i Grekland sedan genomförandet av uttalandet från EU och Turkiet är det än viktigare att ha en fullt bemannad överklagandemyndighet, som klarar av att handlägga det kraftigt ökande antal överklaganden som förväntas. Utan att ge avkall på kvaliteten och utan att det påverkar kommittémedlemmarnas oberoende bör kommittéerna bli effektivare. Detta skulle i synnerhet kunna inbegripa att kommittén sammanträder oftare, att rättshjälp används vid utarbetandet av beslut, att kommittéerna specialiserar sig och att medlemmarna anlitas på heltid. Mer stödpersonal bör också anställas (29). En kontinuerlig behovsbedömning bör också göras på grundval av det antal överklaganden som ännu inte avgjorts i de olika överklagandeinstanserna och som sannolikt kommer att handläggas av dem, i syfte att bedöma om antalet kommittéer är tillräckligt och arbetsmetoderna lämpliga.

| (25) | Den nya lagen (lag 4375/2016) föreskriver att kostnadsfri rättshjälp ska tillhandahållas sökande i överklagandeskedet. Alla åtgärder för genomförandet av denna lag har i praktiken ännu inte vidtagits. Ett ministerbeslut om genomförande av bestämmelsen om rättshjälp enligt lag 4375/2016 antogs den 9 september 2016. Finansieringen av genomförandet av kostnadsfri rättshjälp har säkerställts genom det nationella programmet inom ramen för asyl-, migrations- och integrationsfonden (Amif). Dessutom beviljades UNHCR ett bidragsavtal inom ramen för Amifs katastrofbiståndsmedel för det totala beloppet 30 miljoner euro (30). UNHCR använder bland annat dessa medel för att erbjuda personer som ansöker om internationellt skydd kostnadsfri rättshjälp i överklagandeskedet fram till början av 2017, då de grekiska myndigheterna förväntas ha infört sitt eget system för kostnadsfri rättshjälp. Två projekt genomförs i samarbete med icke-statliga organisationer (Metaction och Greek Council for Refugees): ett på öarna, med vilket omfattar alla överklaganden, och det andra på fastlandet, vilket endast omfattar en del, för överklaganden som lämnas in i Aten och Thessaloniki, och inte för asylsökande som hålls i förvar. Den 19 september underrättade Grekland kommissionen om att den förteckning över advokater som ska föras av asylmyndigheten kommer att fastställas i början av 2017. Grekland bör vidta de åtgärder som krävs för att utan dröjsmål garantera rätten till kostnadsfri rättshjälp för alla asylsökande som lämnar in överklaganden. |
| --- | --- |

(25)

Den nya lagen (lag 4375/2016) föreskriver att kostnadsfri rättshjälp ska tillhandahållas sökande i överklagandeskedet. Alla åtgärder för genomförandet av denna lag har i praktiken ännu inte vidtagits. Ett ministerbeslut om genomförande av bestämmelsen om rättshjälp enligt lag 4375/2016 antogs den 9 september 2016. Finansieringen av genomförandet av kostnadsfri rättshjälp har säkerställts genom det nationella programmet inom ramen för asyl-, migrations- och integrationsfonden (Amif). Dessutom beviljades UNHCR ett bidragsavtal inom ramen för Amifs katastrofbiståndsmedel för det totala beloppet 30 miljoner euro (30). UNHCR använder bland annat dessa medel för att erbjuda personer som ansöker om internationellt skydd kostnadsfri rättshjälp i överklagandeskedet fram till början av 2017, då de grekiska myndigheterna förväntas ha infört sitt eget system för kostnadsfri rättshjälp. Två projekt genomförs i samarbete med icke-statliga organisationer (Metaction och Greek Council for Refugees): ett på öarna, med vilket omfattar alla överklaganden, och det andra på fastlandet, vilket endast omfattar en del, för överklaganden som lämnas in i Aten och Thessaloniki, och inte för asylsökande som hålls i förvar. Den 19 september underrättade Grekland kommissionen om att den förteckning över advokater som ska föras av asylmyndigheten kommer att fastställas i början av 2017. Grekland bör vidta de åtgärder som krävs för att utan dröjsmål garantera rätten till kostnadsfri rättshjälp för alla asylsökande som lämnar in överklaganden.

| (26) | Ännu kvarstår allvarliga farhågor kring skyddet av utsatta sökande, bland annat ensamkommande barn, i synnerhet sett till bristen på ett fungerande förmyndarskapssystem, otillräckligheter vad gäller lämplig inkvartering och allmänna farhågor om deras säkerhet. Den nya lagen 4375/2016 föreskriver att ett nytt mottagningsdirektorat och ett direktorat för social integration, som båda ska omfatta specialiserade avdelningar för mottagande och integrering av ensamkommande barn, ska inrättas inom ministeriet för inrikes frågor och administrativ omstrukturering, och att juridiskt ombud ska tillhandahållas. Trots detta måste de grekiska myndigheterna alltjämt anta genomförandeåtgärder för att säkerställa att lämpliga förfarandegarantier och mottagningsvillkor för ensamkommande barn upprätthålls i praktiken. En ytterligare rättslig ram som bör inbegripa bestämmelser om ett effektivt förmyndarsystem måste ännu antas. De grekiska myndigheterna har bekräftat att ministeriet för arbete och social solidaritet, som har ansvaret för ensamkommande barn, förbereder en ny lag om förmyndarskap som bör vara färdig före slutet av 2016. Genom den här lagen skulle en speciell tjänst, möjligen en avdelning, kunna inrättas för förmyndarsystemet. Ett ministerbeslut om åldersbedömning av ensamkommande barn som ansöker om asyl har visserligen redan antagits av den grekiska regeringen (31), men det rapporteras fortfarande om osäkerhet kring det praktiska genomförandet av bedömningen på grund av avsaknad av identitetshandlingar och ett rättsmedel för den åldersbedömning som utförs av polisen. |
| --- | --- |

(26)

Ännu kvarstår allvarliga farhågor kring skyddet av utsatta sökande, bland annat ensamkommande barn, i synnerhet sett till bristen på ett fungerande förmyndarskapssystem, otillräckligheter vad gäller lämplig inkvartering och allmänna farhågor om deras säkerhet. Den nya lagen 4375/2016 föreskriver att ett nytt mottagningsdirektorat och ett direktorat för social integration, som båda ska omfatta specialiserade avdelningar för mottagande och integrering av ensamkommande barn, ska inrättas inom ministeriet för inrikes frågor och administrativ omstrukturering, och att juridiskt ombud ska tillhandahållas. Trots detta måste de grekiska myndigheterna alltjämt anta genomförandeåtgärder för att säkerställa att lämpliga förfarandegarantier och mottagningsvillkor för ensamkommande barn upprätthålls i praktiken. En ytterligare rättslig ram som bör inbegripa bestämmelser om ett effektivt förmyndarsystem måste ännu antas. De grekiska myndigheterna har bekräftat att ministeriet för arbete och social solidaritet, som har ansvaret för ensamkommande barn, förbereder en ny lag om förmyndarskap som bör vara färdig före slutet av 2016. Genom den här lagen skulle en speciell tjänst, möjligen en avdelning, kunna inrättas för förmyndarsystemet. Ett ministerbeslut om åldersbedömning av ensamkommande barn som ansöker om asyl har visserligen redan antagits av den grekiska regeringen (31), men det rapporteras fortfarande om osäkerhet kring det praktiska genomförandet av bedömningen på grund av avsaknad av identitetshandlingar och ett rättsmedel för den åldersbedömning som utförs av polisen.

| (27) | Betydande framsteg har gjorts i fråga om utbildning. Lag 4415/2016 från augusti 2016 syftar bland annat till att säkerställa psykosocialt stöd och undervisning för barn till asylsökande och en smidig integrering i det grekiska utbildningssystemet för dem som kommer att stanna i Grekland, efter en förberedande övergångsperiod. Trots lokalt motstånd vidtar de grekiska myndigheterna betydande åtgärder för att effektivt genomföra denna rättsliga ram till fullo. |
| --- | --- |

(27)

Betydande framsteg har gjorts i fråga om utbildning. Lag 4415/2016 från augusti 2016 syftar bland annat till att säkerställa psykosocialt stöd och undervisning för barn till asylsökande och en smidig integrering i det grekiska utbildningssystemet för dem som kommer att stanna i Grekland, efter en förberedande övergångsperiod. Trots lokalt motstånd vidtar de grekiska myndigheterna betydande åtgärder för att effektivt genomföra denna rättsliga ram till fullo.

| (28) | Enligt flera berörda parter är situationen för ensamkommande barn fortfarande i allmänhet osäker, med många farhågor om deras säkerhet vid mottagningscentrumen på fastlandet och på öarna. Vissa anger att barn fortfarande hålls i förvar eller i ”skyddade” områden inom öppna mottagningscentrum under långa perioder i trånga och osanitära förhållanden utan någon företrädare eller tillgång till rättshjälp, tills lämplig inkvartering kan hittas för dem (32). Såsom anges i skäl 10 utgör bristen på lämplig inkvartering för barn fortfarande ett stort problem som snabbt måste åtgärdas. |
| --- | --- |

(28)

Enligt flera berörda parter är situationen för ensamkommande barn fortfarande i allmänhet osäker, med många farhågor om deras säkerhet vid mottagningscentrumen på fastlandet och på öarna. Vissa anger att barn fortfarande hålls i förvar eller i ”skyddade” områden inom öppna mottagningscentrum under långa perioder i trånga och osanitära förhållanden utan någon företrädare eller tillgång till rättshjälp, tills lämplig inkvartering kan hittas för dem (32). Såsom anges i skäl 10 utgör bristen på lämplig inkvartering för barn fortfarande ett stort problem som snabbt måste åtgärdas.

| (29) | Europeiska kommissionen har försett Grekland med betydande medel för att stödja landets insatser att förbättra asylsystemet så att det uppfyller EU-normerna. Sedan början av 2015 har Grekland beviljats över 352 miljoner euro i katastrofbistånd genom fonderna för inrikes frågor (Amif och fonden för inre säkerhet), antingen direkt till de grekiska myndigheterna eller via unionsbyråer och internationella organisationer med verksamhet i Grekland. Av detta belopp beviljades omkring 90 miljoner euro direkt till de grekiska myndigheterna i juli 2016 för att stärka deras kapacitet att förbättra levnadsvillkoren och tillhandahålla primärvård på flyktingförläggningar, och att tillhandahålla migranter mottagnings- samt hälso- och sjukvårdstjänster. Omfattande medel (omkring 198 miljoner euro) för att täcka migranternas och flyktingarnas grundläggande humanitära behov ges även till humanitära partnerorganisationer genom det nyligen inrättade instrumentet för krisstöd. Dessa medel bidrar till genomförandet av den beredskapsplan som utvecklats i samarbete mellan kommissionen, de grekiska myndigheterna och/eller berörda parter för att ta itu med den nuvarande humanitära situationen på plats och/eller stödja genomförandet av uttalandet från EU och Turkiet. |
| --- | --- |

(29)

Europeiska kommissionen har försett Grekland med betydande medel för att stödja landets insatser att förbättra asylsystemet så att det uppfyller EU-normerna. Sedan början av 2015 har Grekland beviljats över 352 miljoner euro i katastrofbistånd genom fonderna för inrikes frågor (Amif och fonden för inre säkerhet), antingen direkt till de grekiska myndigheterna eller via unionsbyråer och internationella organisationer med verksamhet i Grekland. Av detta belopp beviljades omkring 90 miljoner euro direkt till de grekiska myndigheterna i juli 2016 för att stärka deras kapacitet att förbättra levnadsvillkoren och tillhandahålla primärvård på flyktingförläggningar, och att tillhandahålla migranter mottagnings- samt hälso- och sjukvårdstjänster. Omfattande medel (omkring 198 miljoner euro) för att täcka migranternas och flyktingarnas grundläggande humanitära behov ges även till humanitära partnerorganisationer genom det nyligen inrättade instrumentet för krisstöd. Dessa medel bidrar till genomförandet av den beredskapsplan som utvecklats i samarbete mellan kommissionen, de grekiska myndigheterna och/eller berörda parter för att ta itu med den nuvarande humanitära situationen på plats och/eller stödja genomförandet av uttalandet från EU och Turkiet.

| (30) | Detta katastrofbistånd ges utöver de 509 miljoner euro som anslagits till Grekland för perioden 2014–2020 genom de nationella programmen inom ramen för Amif och fonden för inre säkerhet och gör därmed Grekland till den första medlemsstaten att dra nytta av EU-fonderna för inrikes frågor. |
| --- | --- |

(30)

Detta katastrofbistånd ges utöver de 509 miljoner euro som anslagits till Grekland för perioden 2014–2020 genom de nationella programmen inom ramen för Amif och fonden för inre säkerhet och gör därmed Grekland till den första medlemsstaten att dra nytta av EU-fonderna för inrikes frågor.

| (31) | Grekland bör säkerställa att sådana ekonomiska medel till fullo och utan dröjsmål utnyttjas på det mest effektiva och ändamålsenliga sättet. I detta syfte ser man över de grekiska nationella programmen inom ramen för fonderna för inrikes frågor (Amif, fonden för inre säkerhet) för att anpassa dem till de nya prioriteringarna. Översynen av det nationella programmet inom Amif har slutförts, medan översynen av det nationella programmet inom fonden för inre säkerhet är i slutskedet och snart slutförd. Även om det formella utnämnandet av den nya ansvariga myndigheten har slutförts, i enlighet med de krav som anges i den rättsliga grunden, måste förfaranden och operativa åtgärder fortfarande göras enhetliga för att sörja för att de grekiska myndigheterna fullt ut börjar mobilisera den finansiering som finns tillgänglig inom de nationella programmen så att brådskande behov kan tillgodoses, speciellt i fråga om mottagande och andra tjänster för migranter som befinner sig i landet. |
| --- | --- |

(31)

Grekland bör säkerställa att sådana ekonomiska medel till fullo och utan dröjsmål utnyttjas på det mest effektiva och ändamålsenliga sättet. I detta syfte ser man över de grekiska nationella programmen inom ramen för fonderna för inrikes frågor (Amif, fonden för inre säkerhet) för att anpassa dem till de nya prioriteringarna. Översynen av det nationella programmet inom Amif har slutförts, medan översynen av det nationella programmet inom fonden för inre säkerhet är i slutskedet och snart slutförd. Även om det formella utnämnandet av den nya ansvariga myndigheten har slutförts, i enlighet med de krav som anges i den rättsliga grunden, måste förfaranden och operativa åtgärder fortfarande göras enhetliga för att sörja för att de grekiska myndigheterna fullt ut börjar mobilisera den finansiering som finns tillgänglig inom de nationella programmen så att brådskande behov kan tillgodoses, speciellt i fråga om mottagande och andra tjänster för migranter som befinner sig i landet.

| (32) | Enligt kommissionens meddelande av den 4 mars 2016Att återvända till Schengen (33) är säkerställandet av ett fullt fungerande Dublinsystem en förutsättning för alla vidare insatser som behövs för att stabilisera asyl-, migrations- och gränspolitiken. Dessa insatser för en återgång till ett normalt fungerande Dublinsystem bör i sin tur leda till en återgång till ett normalt fungerande Schengenområde. Det tillfälliga upphävandet av Dublinöverföringar till Grekland sedan 2011 har skapat ett incitament för asylsökande som anländer till Grekland på ett irreguljärt sätt att förflytta sig vidare till andra medlemsstater, vilket är en av faktorerna bakom de sekundära förflyttningar som undergräver Schengensystemets funktion. Det är därför viktigt att Grekland snarast möjligt vidtar de utestående åtgärder som anges i den här rekommendationen. Samtidigt bör det vara en prioritet att omarbeta Dublinreglerna i enlighet med kommissionens förslag (34) på grundval av målen solidaritet och en jämn fördelning av bördan mellan medlemsstaterna. Förhandlingar pågår om detta förslag. |
| --- | --- |

(32)

Enligt kommissionens meddelande av den 4 mars 2016Att återvända till Schengen (33) är säkerställandet av ett fullt fungerande Dublinsystem en förutsättning för alla vidare insatser som behövs för att stabilisera asyl-, migrations- och gränspolitiken. Dessa insatser för en återgång till ett normalt fungerande Dublinsystem bör i sin tur leda till en återgång till ett normalt fungerande Schengenområde. Det tillfälliga upphävandet av Dublinöverföringar till Grekland sedan 2011 har skapat ett incitament för asylsökande som anländer till Grekland på ett irreguljärt sätt att förflytta sig vidare till andra medlemsstater, vilket är en av faktorerna bakom de sekundära förflyttningar som undergräver Schengensystemets funktion. Det är därför viktigt att Grekland snarast möjligt vidtar de utestående åtgärder som anges i den här rekommendationen. Samtidigt bör det vara en prioritet att omarbeta Dublinreglerna i enlighet med kommissionens förslag (34) på grundval av målen solidaritet och en jämn fördelning av bördan mellan medlemsstaterna. Förhandlingar pågår om detta förslag.

| (33) | Kommissionen noterar de viktiga framsteg som Grekland har gjort sedan M.S.S.-domen 2011 med stöd av kommissionen, Easo, medlemsstater och internationella och icke-statliga organisationer för att det grekiska asylsystemet ska fungera bättre. Grekland befinner sig dock fortfarande i en svår situation med de många nya asylsökandena, framför allt till följd av genomförandet av förhandsregistreringsprojektet, den fortsatta tillströmningen av irreguljära migranter – om än på lägre nivåer än före mars 2016 – och landets plikter inom ramen för genomförandet av uttalandet från EU och Turkiet. Dessutom måste andra viktiga åtgärder vidtas för att avhjälpa de kvarstående bristerna i det grekiska asylsystemet, i synnerhet i fråga om kvaliteten på mottagningsanläggningarna, behandlingen av utsatta sökande och den takt i vilken asylansökningar registreras, lämnas in och granskas i de två instanserna. För att beakta hur den här svåra situationen påverkar asylsystemet som helhet och för att undvika att placera en ohållbar börda på Grekland är det ännu inte möjligt att rekommendera ett fullständigt återupptagande av Dublinöverföringarna till Grekland, även om det fortfarande är det slutliga målet. |
| --- | --- |

(33)

Kommissionen noterar de viktiga framsteg som Grekland har gjort sedan M.S.S.-domen 2011 med stöd av kommissionen, Easo, medlemsstater och internationella och icke-statliga organisationer för att det grekiska asylsystemet ska fungera bättre. Grekland befinner sig dock fortfarande i en svår situation med de många nya asylsökandena, framför allt till följd av genomförandet av förhandsregistreringsprojektet, den fortsatta tillströmningen av irreguljära migranter – om än på lägre nivåer än före mars 2016 – och landets plikter inom ramen för genomförandet av uttalandet från EU och Turkiet. Dessutom måste andra viktiga åtgärder vidtas för att avhjälpa de kvarstående bristerna i det grekiska asylsystemet, i synnerhet i fråga om kvaliteten på mottagningsanläggningarna, behandlingen av utsatta sökande och den takt i vilken asylansökningar registreras, lämnas in och granskas i de två instanserna. För att beakta hur den här svåra situationen påverkar asylsystemet som helhet och för att undvika att placera en ohållbar börda på Grekland är det ännu inte möjligt att rekommendera ett fullständigt återupptagande av Dublinöverföringarna till Grekland, även om det fortfarande är det slutliga målet.

| (34) | Betydande framsteg har dock gjorts i Grekland genom att man inrättat de viktiga institutionella och rättsliga strukturerna för ett fungerande asylsystem. Det finns också goda utsikter till att ett fullständigt fungerande asylsystem ska vara inrättat inom en snar framtid, när väl de kvarstående bristerna har avhjälpts, i synnerhet i fråga om mottagningsvillkor och behandlingen av utsatta personer, däribland ensamkommande barn. Det är därför lämpligt att rekommendera att överföringarna bör återupptas gradvis och på grundval av enskilda garantier, med beaktande av mottagningskapaciteten och behandlingen av ansökningar i enlighet med relevant EU-lagstiftning, och med beaktande av den för närvarande otillräckliga behandlingen av vissa kategorier av personer, i synnerhet utsatta sökande, bland annat ensamkommande barn. Återupptagandet bör dessutom inte tillämpas retroaktivt, utan gälla asylsökande som Grekland bär ansvar för från ett visst datum för att undvika att en ohållbar börda placeras på landet. Det bör rekommenderas att detta datum fastställs till den 15 mars 2017. |
| --- | --- |

(34)

Betydande framsteg har dock gjorts i Grekland genom att man inrättat de viktiga institutionella och rättsliga strukturerna för ett fungerande asylsystem. Det finns också goda utsikter till att ett fullständigt fungerande asylsystem ska vara inrättat inom en snar framtid, när väl de kvarstående bristerna har avhjälpts, i synnerhet i fråga om mottagningsvillkor och behandlingen av utsatta personer, däribland ensamkommande barn. Det är därför lämpligt att rekommendera att överföringarna bör återupptas gradvis och på grundval av enskilda garantier, med beaktande av mottagningskapaciteten och behandlingen av ansökningar i enlighet med relevant EU-lagstiftning, och med beaktande av den för närvarande otillräckliga behandlingen av vissa kategorier av personer, i synnerhet utsatta sökande, bland annat ensamkommande barn. Återupptagandet bör dessutom inte tillämpas retroaktivt, utan gälla asylsökande som Grekland bär ansvar för från ett visst datum för att undvika att en ohållbar börda placeras på landet. Det bör rekommenderas att detta datum fastställs till den 15 mars 2017.

| (35) | På grundval av det ovanstående fastställs i denna rekommendation de åtgärder som de grekiska myndigheterna bör vidta eller upprätthålla för att Dublinöverföringar av asylsökande som har rest in i Grekland på ett irreguljärt sätt via de yttre gränserna ska kunna upptas från och med den 15 mars 2017, eller av personer för vilka Grekland bär ansvar enligt andra kriterier än artikel 13 i kapitel III i Dublinförordningen från detta datum. Med detta mål i åtanke bör Grekland utan dröjsmål vidta alla åtgärder i denna rekommendation. I enlighet med principen om solidaritet och rättvis ansvarsfördelning bör de andra medlemsstaterna också bidra till att uppnå detta mål, i synnerhet genom att utstationera experter för att bistå de grekiska myndigheterna genom att svara på Easos olika ansökningsomgångar samt att till fullo uppfylla sina omplaceringsskyldigheter enligt omplaceringsbesluten. |
| --- | --- |

(35)

På grundval av det ovanstående fastställs i denna rekommendation de åtgärder som de grekiska myndigheterna bör vidta eller upprätthålla för att Dublinöverföringar av asylsökande som har rest in i Grekland på ett irreguljärt sätt via de yttre gränserna ska kunna upptas från och med den 15 mars 2017, eller av personer för vilka Grekland bär ansvar enligt andra kriterier än artikel 13 i kapitel III i Dublinförordningen från detta datum. Med detta mål i åtanke bör Grekland utan dröjsmål vidta alla åtgärder i denna rekommendation. I enlighet med principen om solidaritet och rättvis ansvarsfördelning bör de andra medlemsstaterna också bidra till att uppnå detta mål, i synnerhet genom att utstationera experter för att bistå de grekiska myndigheterna genom att svara på Easos olika ansökningsomgångar samt att till fullo uppfylla sina omplaceringsskyldigheter enligt omplaceringsbesluten.

| (36) | Denna rekommendation anger också formerna för återupptagandet av överföringar, som bör inbegripa nära samarbete mellan de grekiska myndigheterna och myndigheterna i de överförande medlemsstaterna kring enskilda överföringar, på grundval av skyldigheten till solidariskt samarbete mellan medlemsstaterna, för att säkerställa att personen inkvarteras på ett lämpligt sätt i enlighet med de standarder som anges i direktiv 2013/33/EU och att personens skyddsansökan handläggs i enlighet med direktiv 2013/32/EU. Detta kommer att kräva att Grekland lämnar tydliga garantier för varje person som ska överföras om hur denna kommer att behandlas. Dessutom bör en stöd- och rapporteringsmekanism bestående av en Easogrupp av experter från medlemsstaterna inrättas för att hjälpa till att säkerställa att sådana standarder tillämpas i praktiken för de överförda personerna. |
| --- | --- |

(36)

Denna rekommendation anger också formerna för återupptagandet av överföringar, som bör inbegripa nära samarbete mellan de grekiska myndigheterna och myndigheterna i de överförande medlemsstaterna kring enskilda överföringar, på grundval av skyldigheten till solidariskt samarbete mellan medlemsstaterna, för att säkerställa att personen inkvarteras på ett lämpligt sätt i enlighet med de standarder som anges i direktiv 2013/33/EU och att personens skyddsansökan handläggs i enlighet med direktiv 2013/32/EU. Detta kommer att kräva att Grekland lämnar tydliga garantier för varje person som ska överföras om hur denna kommer att behandlas. Dessutom bör en stöd- och rapporteringsmekanism bestående av en Easogrupp av experter från medlemsstaterna inrättas för att hjälpa till att säkerställa att sådana standarder tillämpas i praktiken för de överförda personerna.

| (37) | Regelbundna rapporter från Grekland om de framsteg som har gjorts med att genomföra dessa åtgärder är av yttersta vikt för att säkerställa fullständigt genomförande av denna rekommendation. Grekland bör därför tillhandahålla en första rapport senast den 15 februari 2017 i enlighet med denna rekommendation, innehållande i synnerhet en beskrivning av de grekiska myndigheternas förfarande för att tillhandahålla garantier för enskilda överföringar med avseende på den relevanta EU-lagstiftningen. Därefter bör Grekland rapportera varannan månad om genomförandet av denna rekommendation. |
| --- | --- |

(37)

Regelbundna rapporter från Grekland om de framsteg som har gjorts med att genomföra dessa åtgärder är av yttersta vikt för att säkerställa fullständigt genomförande av denna rekommendation. Grekland bör därför tillhandahålla en första rapport senast den 15 februari 2017 i enlighet med denna rekommendation, innehållande i synnerhet en beskrivning av de grekiska myndigheternas förfarande för att tillhandahålla garantier för enskilda överföringar med avseende på den relevanta EU-lagstiftningen. Därefter bör Grekland rapportera varannan månad om genomförandet av denna rekommendation.

| (38) | Utgående från dessa rapporter och annan relevant information som finns tillhanda eller annan utveckling kommer kommissionen regelbundet att rapportera om de framsteg som har gjorts i fråga om genomförande av denna rekommendation och vid behov uppdatera rekommendationerna. |
| --- | --- |

(38)

Utgående från dessa rapporter och annan relevant information som finns tillhanda eller annan utveckling kommer kommissionen regelbundet att rapportera om de framsteg som har gjorts i fråga om genomförande av denna rekommendation och vid behov uppdatera rekommendationerna.

| (39) | Det är uteslutande myndigheterna i medlemsstaterna som har ansvaret för att besluta om ett återupptagande av överföringar i enskilda fall. Detta sker under överinseende av domstolarna, som kan begära förhandsavgörande hos EU-domstolen om tolkningen av Dublinförordningen. |
| --- | --- |

(39)

Det är uteslutande myndigheterna i medlemsstaterna som har ansvaret för att besluta om ett återupptagande av överföringar i enskilda fall. Detta sker under överinseende av domstolarna, som kan begära förhandsavgörande hos EU-domstolen om tolkningen av Dublinförordningen.

HÄRIGENOM REKOMMENDERAS FÖLJANDE.

I.   ÅTGÄRDER FÖR ATT STÄRKA DET GREKISKA ASYLSYSTEMET

Mottagningsvillkor och mottagningsanläggningar

| 1. | Grekland bör fortsätta sina ansträngningar för att säkerställa att mottagningsanläggningarna är tillräckliga för att inkvartera alla som ansöker om internationellt skydd på landets territorium och att mottagningsvillkoren vid alla dessa mottagningsanläggningar uppfyller de normer som fastställs i EU-lagstiftningen. Grekland bör i första hand prioritera följande:






  a) | Se till att det finns tillräckligt många öppna mottagningsanläggningar som har kapacitet att hysa alla dem som tas emot eller sannolikt kommer att tas emot av Grekland och som ansöker om internationellt skydd, liksom personer i beroendeställning till dessa, under hela asylprocessen. |
| --- | --- | --- |

1.

a)

Se till att det finns tillräckligt många öppna mottagningsanläggningar som har kapacitet att hysa alla dem som tas emot eller sannolikt kommer att tas emot av Grekland och som ansöker om internationellt skydd, liksom personer i beroendeställning till dessa, under hela asylprocessen.

| b) | Se till att alla dessa anläggningar åtminstone uppfyller minimikraven som fastställs i direktiv 2013/33/EU om mottagningsvillkor, även för utsatta sökande och under vintermånaderna. |
| --- | --- |

b)

Se till att alla dessa anläggningar åtminstone uppfyller minimikraven som fastställs i direktiv 2013/33/EU om mottagningsvillkor, även för utsatta sökande och under vintermånaderna.

| c) | Utan dröjsmål besluta om vilka anläggningar på fastlandet som bör byggas ut och vilka som bör stängas. |
| --- | --- |

c)

Utan dröjsmål besluta om vilka anläggningar på fastlandet som bör byggas ut och vilka som bör stängas.

| d) | Utan dröjsmål besluta om hur mottagningskapaciteten på öarna bör ökas. |
| --- | --- |

d)

Utan dröjsmål besluta om hur mottagningskapaciteten på öarna bör ökas.

| e) | Inrätta de ytterligare inkvarteringsplatser som behövs för ensamkommande barn, för att säkerställa att alla ensamkommande barn som ansöker om asyl genast inkvarteras på lämpligt sätt och inte hålls i förvar eller under undermåliga förhållanden, och säkerställa att dessa anläggningar behålls. |
| --- | --- |

e)

Inrätta de ytterligare inkvarteringsplatser som behövs för ensamkommande barn, för att säkerställa att alla ensamkommande barn som ansöker om asyl genast inkvarteras på lämpligt sätt och inte hålls i förvar eller under undermåliga förhållanden, och säkerställa att dessa anläggningar behålls.

| f) | Säkerställa att sökande får nödvändig hälso- och sjukvård som åtminstone innefattar akutsjukvård och nödvändig behandling av sjukdomar och allvarliga psykiska störningar. |
| --- | --- |

f)

Säkerställa att sökande får nödvändig hälso- och sjukvård som åtminstone innefattar akutsjukvård och nödvändig behandling av sjukdomar och allvarliga psykiska störningar.

| g) | Säkerställa effektiv och kontinuerlig centraliserad förvaltning och samordning av alla mottagningsanläggningar, tillsammans med ett system för fortlöpande övervakning av de materiella förhållandena i anläggningarna och de tjänster som tillhandahålls där, inbegripet mottagningscentrumen, och se till att de behöriga myndigheterna har tillräckliga resurser för detta ändamål. |
| --- | --- |

g)

Säkerställa effektiv och kontinuerlig centraliserad förvaltning och samordning av alla mottagningsanläggningar, tillsammans med ett system för fortlöpande övervakning av de materiella förhållandena i anläggningarna och de tjänster som tillhandahålls där, inbegripet mottagningscentrumen, och se till att de behöriga myndigheterna har tillräckliga resurser för detta ändamål.

Grekland bör även säkerställa att ett lämpligt antal tillfälliga öppna mottagningsanläggningar, utöver de permanenta anläggningarna, kan hållas tillgängliga eller göras tillgängliga med kort varsel, så att oväntade inflöden av personer som ansöker om internationellt skydd och personer i beroendeställning till dessa kan inkvarteras under tillfredsställande förhållanden.

De grekiska myndigheterna bör genomföra en övergripande behovsbedömning av hur mycket och hurdan mottagningskapacitet som behövs och uppdatera den bedömningen kontinuerligt allteftersom situationen utvecklas.

Tillgång till och resurser för asylförfarandet i första instans

| 2. | Grekland bör fortsätta sina insatser för att säkerställa att alla personer som ansöker om internationellt skydd har effektiv tillgång till asylförfarandet, i synnerhet genom att göra följande:






  a) | Bedöma om asylmyndighetens personal är tillräcklig för att hantera inflödet av asylansökningar inom tidsfristerna i direktiv 2013/32/EU om asylförfaranden. |
| --- | --- | --- |

2.

a)

Bedöma om asylmyndighetens personal är tillräcklig för att hantera inflödet av asylansökningar inom tidsfristerna i direktiv 2013/32/EU om asylförfaranden.

| b) | Utgående från denna bedömning, sörja för att ytterligare personal vid behov anställs på asylmyndigheten för att så snart som möjligt kunna hantera alla ansökningar om internationellt skydd på ett effektivt sätt och inom rimlig tid, och/eller identifiera ytterligare personal, både handläggare och tolkar, som kan utstationeras av medlemsstaterna via Easos stödgrupper. |
| --- | --- |

b)

Utgående från denna bedömning, sörja för att ytterligare personal vid behov anställs på asylmyndigheten för att så snart som möjligt kunna hantera alla ansökningar om internationellt skydd på ett effektivt sätt och inom rimlig tid, och/eller identifiera ytterligare personal, både handläggare och tolkar, som kan utstationeras av medlemsstaterna via Easos stödgrupper.

| c) | Inrätta ytterligare regionala asylkontor eller enheter i enlighet med de övergripande behoven på hela Greklands territorium. |
| --- | --- |

c)

Inrätta ytterligare regionala asylkontor eller enheter i enlighet med de övergripande behoven på hela Greklands territorium.

| d) | Påskynda intervjuerna och förfarandena utan att ge avkall på de standarder som krävs, med Easos stöd i tillämpliga fall, till exempel genom att införa intervju- och stödverktyg. |
| --- | --- |

d)

Påskynda intervjuerna och förfarandena utan att ge avkall på de standarder som krävs, med Easos stöd i tillämpliga fall, till exempel genom att införa intervju- och stödverktyg.

| e) | Minska den tid som förflyter från det att en person uttrycker intresse för att ansöka om asyl och det faktiska inlämnandet av asylansökan, i enlighet med artikel 6.2 i direktiv 2013/32/EU om asylförfaranden. |
| --- | --- |

e)

Minska den tid som förflyter från det att en person uttrycker intresse för att ansöka om asyl och det faktiska inlämnandet av asylansökan, i enlighet med artikel 6.2 i direktiv 2013/32/EU om asylförfaranden.

Den behovsbedömning som avses i led a bör fortlöpande uppdateras och innehålla uppgifter om antalet anställda.

Överklagandemyndigheten

| 3. | Grekland bör fortsätta sina ansträngningar för att säkerställa att effektiva rättsmedel finns att tillgå för alla som ansöker om internationellt skydd, i synnerhet genom att säkerställa följande:






  a) | Att den nya överklagandemyndigheten fungerar fullt ut genom att inrätta de planerade 20 överklagandekommittéerna senast i slutet av februari 2017, och genom att komplettera detta antal vid behov, på grundval av den behovsbedömning som nämns nedan. |
| --- | --- | --- |

3.

a)

Att den nya överklagandemyndigheten fungerar fullt ut genom att inrätta de planerade 20 överklagandekommittéerna senast i slutet av februari 2017, och genom att komplettera detta antal vid behov, på grundval av den behovsbedömning som nämns nedan.

| b) | Att överklagandemyndigheten och kommittéerna har tillräckliga personalresurser, även stödpersonal, för att handlägga alla ännu ej avgjorda samt sannolika framtida överklaganden, inbegripet överklaganden inom ramen för uttalandet från EU och Turkiet. |
| --- | --- |

b)

Att överklagandemyndigheten och kommittéerna har tillräckliga personalresurser, även stödpersonal, för att handlägga alla ännu ej avgjorda samt sannolika framtida överklaganden, inbegripet överklaganden inom ramen för uttalandet från EU och Turkiet.

| c) | Att alla pågående ansökningar om rättslig prövning av administrativa beslut vilka ännu inte tagits upp till prövning behandlas så fort som möjligt. |
| --- | --- |

c)

Att alla pågående ansökningar om rättslig prövning av administrativa beslut vilka ännu inte tagits upp till prövning behandlas så fort som möjligt.

| d) | Att antalet beslut som varje kommitté fattar ökas, bland annat – i tillämpliga fall – genom att kommittén sammanträder oftare, att rättshjälp används vid utarbetandet av beslut, att kommittéerna specialiserar sig och att medlemmarna i kommittén anlitas på heltid, utan att detta påverkar deras oberoende. |
| --- | --- |

d)

Att antalet beslut som varje kommitté fattar ökas, bland annat – i tillämpliga fall – genom att kommittén sammanträder oftare, att rättshjälp används vid utarbetandet av beslut, att kommittéerna specialiserar sig och att medlemmarna i kommittén anlitas på heltid, utan att detta påverkar deras oberoende.

| e) | Att medlemmarna i överklagandekommittéerna får tillräcklig fortbildning, även med stöd av Easo i tillämpliga fall. |
| --- | --- |

e)

Att medlemmarna i överklagandekommittéerna får tillräcklig fortbildning, även med stöd av Easo i tillämpliga fall.

De grekiska myndigheterna bör, på grundval av en fullständig och kontinuerlig behovsbedömning, fastställa hur många överklagandekommittéer den nya överklagandemyndigheten kommer att behöva för att granska alla överklaganden som lämnas in av personer som ansöker om internationellt skydd, hur många anställda som behövs för att dessa kommittéer ska fortsätta att fungera smidigt samt eventuella andra åtgärder som kan behövas, till exempel ändrade arbetsmetoder. Detta bör i synnerhet omfatta en bedömning av huruvida de 20 överklagandekommittéerna som ska inrättas senast i slutet av februari 2017 är tillräckliga.

Rättshjälp

| 4. | Grekland bör säkerställa att den rättsliga ramen för tillgång till kostnadsfri rättshjälp verkställs i praktiken och att alla asylsökande erbjuds nödvändig rättshjälp för rättslig prövning av administrativa beslut om ansökningar om internationellt skydd. Grekland bör i synnerhet göra följande:






  a) | I praktiken verkställa ministerbeslutet om tillhandahållande av kostnadsfria rättshjälpstjänster så fort som möjligt. |
| --- | --- | --- |

4.

a)

I praktiken verkställa ministerbeslutet om tillhandahållande av kostnadsfria rättshjälpstjänster så fort som möjligt.

| b) | Snabbt upprätta ett avtal angående ett permanent register över advokater som kan tillhandahålla dessa tjänster för alla sökande i överklagandeskedet i Grekland. Under tiden bör Grekland se till att det inom ramen för de två projekt som genomförs på fastlandet respektive på öarna tillhandahålls effektiv rättshjälp utan kostnad för alla klagande. |
| --- | --- |

b)

Snabbt upprätta ett avtal angående ett permanent register över advokater som kan tillhandahålla dessa tjänster för alla sökande i överklagandeskedet i Grekland. Under tiden bör Grekland se till att det inom ramen för de två projekt som genomförs på fastlandet respektive på öarna tillhandahålls effektiv rättshjälp utan kostnad för alla klagande.

Behandling av ensamkommande barn och utsatta personer under asylförfarandet

| 5. | Grekland bör säkerställa att lämpliga strukturer inrättas och lämpliga åtgärder vidtas för identifiering och behandling av utsatta sökande, däribland ensamkommande barn. Grekland bör i synnerhet göra följande:






  a) | Inrätta ett lämpligt förmyndarskapsförfarande snarast möjligt genom att anta den rättsliga ram som behövs för genomförande av de relevanta bestämmelserna i lag 4375/2016. |
| --- | --- | --- |

5.

a)

Inrätta ett lämpligt förmyndarskapsförfarande snarast möjligt genom att anta den rättsliga ram som behövs för genomförande av de relevanta bestämmelserna i lag 4375/2016.

| b) | Fastställa och rekrytera den personal som behövs vid mottagningsdirektoratet och avdelningen för skydd av ensamkommande barn för att utan dröjsmål tillhandahålla de behövliga garantierna enligt asyllagstiftningen om spårande av familjemedlemmar samt juridiskt ombud. |
| --- | --- |

b)

Fastställa och rekrytera den personal som behövs vid mottagningsdirektoratet och avdelningen för skydd av ensamkommande barn för att utan dröjsmål tillhandahålla de behövliga garantierna enligt asyllagstiftningen om spårande av familjemedlemmar samt juridiskt ombud.

| c) | Säkerställa att förfarandena för att identifiera sökande med speciella förfarande- och mottagningsbehov tillämpas i praktiken – även för ensamkommande barn – så att dessa sökande får nödvändigt psykosocialt stöd, i synnerhet om de kan ha utsatts för sexuellt våld och utnyttjande eller människohandel, och att barnets bästa alltid vederbörligen beaktas. |
| --- | --- |

c)

Säkerställa att förfarandena för att identifiera sökande med speciella förfarande- och mottagningsbehov tillämpas i praktiken – även för ensamkommande barn – så att dessa sökande får nödvändigt psykosocialt stöd, i synnerhet om de kan ha utsatts för sexuellt våld och utnyttjande eller människohandel, och att barnets bästa alltid vederbörligen beaktas.

Användning av EU-medel inom ramen för de nationella programmen

| 6. | Grekland bör säkerställa att de betydande EU-medel som tillhandahålls utnyttjas fullt ut, i synnerhet genom att utan dröjsmål mobilisera de resurser som finns tillgängliga inom ramen för de nationella programmen för Amif och fonden för inre säkerhet och utreda kompletterande finansiering från strukturfonderna. I detta sammanhang bör Grekland vidta de åtgärder som krävs för att till fullo mobilisera den finansiering som finns tillgänglig inom ramen för de nationella programmen i syfte att tillgodose akuta behov, speciellt i fråga om mottagande och andra tjänster för de migranter som befinner sig i landet, i synnerhet genom att förbättra samordningen mellan de berörda parterna, stärka den operativa kapaciteten och förbättra genomförandemekanismen. |
| --- | --- |

6.

Tekniskt stöd från andra medlemsstater

| 7. | Medlemsstaterna uppmanas att ge Grekland ytterligare stöd genom att utse experter som svar på Easos ansökningsomgångar, genom att säkerställa längre utstationeringar och genom att erbjuda erfarnare och mer specialiserade profiler. |
| --- | --- |

7.

II.   FORMER FÖR ÅTERUPPTAGANDET AV ÖVERFÖRINGAR

| 8. | Det rekommenderas att överföringen av asylsökande till Grekland enligt förordning (EU) nr 604/2013 bör återupptas under de villkor och enligt de former som anges i led 9 och 10. |
| --- | --- |

8.

Tillämpningsområde

| 9. | Återupptagandet av överföringar bör gälla asylsökande som har rest in i Grekland på ett irreguljärt sätt via de yttre gränserna från och med den 15 mars 2017 eller andra personer som Grekland bär ansvaret för enligt andra kriterier än artikel 13 i kapitel III i förordning (EU) nr 604/2013 gradvis från det datumet, förutsatt att mottagningskapaciteten och behandlingen av sökande i Grekland är förenlig med direktiv 2013/32/EU och 2013/33/EU. Utsatta asylsökande, till exempel ensamkommande barn, bör inte överföras till Grekland för närvarande. |
| --- | --- |

9.

Samarbete och enskilda garantier

| 10. | Innan en sökande överförs till Grekland uppmanas medlemsstaternas myndigheter att samarbeta nära med de grekiska myndigheterna för att se till att de villkor som anges i led 9 uppfylls och i synnerhet att den sökande kommer att tas emot i en mottagningsanläggning som uppfyller de standarder som anges i EU-lagstiftningen, särskilt direktiv 2013/33/EU om mottagningsvillkor, att den sökandes ansökan kommer att granskas inom den tidsfrist som anges i direktiv 2013/32/EU om asylförfaranden, och att den sökande kommer att behandlas på ett sätt som i alla andra relevanta aspekter överensstämmer med EU-lagstiftningen. De grekiska myndigheterna uppmanas att samarbeta fullständigt och ge sådana garantier till de andra medlemsstaterna. |
| --- | --- |

10.

III.   STÖD OCH RAPPORTERING

Easostöd och rapportering

| 11. | Easo bör inrätta en grupp av experter från medlemsländerna som ska utstationeras i Grekland med uppgift att stödja samarbetet mellan medlemsstaterna och rapportera om huruvida de personer som överförts tillbaka till Grekland enligt Dublinförordningen behandlas i enlighet med de garantier som Grekland ska ge enligt led 10. |
| --- | --- |

11.

Greklands rapportering

| 12. | Grekland uppmanas att senast den 15 februari 2017 tillhandahålla en rapport om de framsteg som har gjorts med att genomföra denna rekommendation. Rapporten bör särskilt innefatta en beskrivning av de åtgärder som har vidtagits för att genomföra de kvarvarande brister som konstaterats i denna rekommendation, inbegripet hur de grekiska myndigheterna har avsatt, eller planerar att avsätta, de nödvändiga mänskliga och materiella resurser som avses i led 1–5 i denna rekommendation och en beskrivning av de fortlöpande behovsbedömningar som avses i led 1–3 i denna rekommendation. Den bör dessutom innehålla en detaljerad beskrivning av hur de grekiska myndigheterna avser att genomföra förfarandet för att tillhandahålla sådana garantier i enskilda fall vilka avses i led 10. |
| --- | --- |

12.

| 13. | Rapporten ska även innehålla uppgifter om följande:






  a) | Total befintlig och planerad permanent och tillfällig mottagningskapacitet för att inkvartera personer som ansöker om internationellt skydd och en närmare beskrivning av denna kapacitet. |
| --- | --- | --- |

13.

a)

Total befintlig och planerad permanent och tillfällig mottagningskapacitet för att inkvartera personer som ansöker om internationellt skydd och en närmare beskrivning av denna kapacitet.

| b) | Det totala antalet ännu inte avgjorda asylansökningar i första instans. |
| --- | --- |

b)

Det totala antalet ännu inte avgjorda asylansökningar i första instans.

| c) | Fullständiga uppgifter om alla ännu inte avgjorda överklaganden, och meddelade avgöranden i andra instans, inklusive bedömningar av om ansökan kan tas upp till prövning, avseende både de nya överklagandekommittéerna och överklagandekommittéerna för eftersläpande ärenden. |
| --- | --- |

c)

Fullständiga uppgifter om alla ännu inte avgjorda överklaganden, och meddelade avgöranden i andra instans, inklusive bedömningar av om ansökan kan tas upp till prövning, avseende både de nya överklagandekommittéerna och överklagandekommittéerna för eftersläpande ärenden.

| d) | Hur många personer som är anställda eller enligt planerna kommer att anställas för att handlägga asylansökningar som registrerats hos asylmyndigheten och mottagningsdirektoratet. Den totala befintliga och planerade mängden personal och det antal kommittéer som steg för steg inlett sin verksamhet genom överklagandemyndighetens beslut. |
| --- | --- |

d)

Hur många personer som är anställda eller enligt planerna kommer att anställas för att handlägga asylansökningar som registrerats hos asylmyndigheten och mottagningsdirektoratet. Den totala befintliga och planerade mängden personal och det antal kommittéer som steg för steg inlett sin verksamhet genom överklagandemyndighetens beslut.

| 14. | Grekland uppmanas att efter den 15 februari 2017 rapportera varannan månad om genomförandet av denna rekommendation. |
| --- | --- |

14.

Utfärdad i Bryssel den 8 december 2016.

På kommissionens vägnar

Dimitris AVRAMOPOULOS

Ledamot av kommissionen

---

(1)  Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 604/2013 av den 26 juni 2013 om kriterier och mekanismer för att avgöra vilken medlemsstat som är ansvarig för att pröva en ansökan om internationellt skydd som en tredjelandsmedborgare eller en statslös person har lämnat in i någon medlemsstat (EUT L 180, 29.6.2013, s. 31).

1

(2)  Dom i mål 30696/09, M.S.S. mot Belgien och Grekland samt i de förenade målen C-411/10 och C-493/10, N.S. mot Secretary of State for the Home Department.

2

(3)  Rådets förordning (EG) nr 343/2003 av den 18 februari 2003 om kriterier och mekanismer för att avgöra vilken medlemsstat som har ansvaret för att pröva en asylansökan som en medborgare i tredje land har gett in i någon medlemsstat (EUT L 50, 25.2.2003, s. 1), som har ersatts av förordning (EU) nr 604/2013.

3

(4)  Uppgifter från Frontex av den 4 december 2016.

4

(5)  Uttalande från EU och Turkiet, av den 18 mars 2016.

5

(6)  Se kommissionens rapporter om framstegen i genomförandet av uttalandet från EU och Turkiet, http://ec.europa.eu/dgs/home-affairs/what-we-do/policies/european-agenda-migration/proposal-implementation-package/index_en.htm

6

(7)  Under perioden 1 maj–31 juli 2016 anlände i genomsnitt 52 personer dagligen till Grekland. Under perioden 1 augusti–29 november 2016 var motsvarande antal 94 personer.

7

(8)  http://www.media.gov.gr/index.php, hämtad den 6 december 2016.

8

(9)  Rådets beslut (EU) 2015/1523 av den 14 september 2015 om fastställande av provisoriska åtgärder på området internationellt skydd till förmån för Italien och Grekland (EUT L 239, 15.9.2015, s. 146) och rådets beslut (EU) 2015/1601 av den 22 september 2015 om fastställande av provisoriska åtgärder på området internationellt skydd till förmån för Italien och Grekland (EUT L 248, 24.9.2015, s. 80).

9

(10)  Meddelande från kommissionen till Europaparlamentet, Europeiska rådet och rådet, Åttonde rapporten om omplacering och vidarebosättning, COM(2016) 791 final, 7.12.2016.

10

(11)  Kommissionens rekommendation av den 10 februari 2016 riktad till Republiken Grekland om brådskande åtgärder som Grekland ska vidta så att överföringar enligt förordning (EU) nr 604/2013 kan återupptas, C(2016) 871 final, kommissionens rekommendation av den 15 juni 2016 till Republiken Grekland om de särskilda brådskande åtgärder som Grekland ska vidta så att överföringar enligt förordning (EU) nr 604/2013 kan återupptas, C(2016) 3805 final.

11

(12)  Kommissionens rekommendation av den 28 september 2016 till Republiken Grekland om de särskilt brådskande åtgärder som Grekland ska vidta så att överföringar enligt förordning (EU) nr 604/2013 kan återupptas, C(2016) 6311 final.

12

(13)  De flesta förhandsregistrerade ansökningarna bör vara helt inlämnade senast i slutet av 2016. Syftet med det förhandsregistreringsprojekt som slutfördes i augusti 2016 var att förhandsregistrera alla irreguljära tredjelandsmedborgare som hade anlänt till Grekland före den 20 mars 2016 och som ville ansöka om internationellt skydd, men som ännu inte hade slussats in i asylförfarandet av de grekiska myndigheterna. Omkring 28 000 personer förhandsregistrerades under sommaren.

13

(14)  Europaparlamentets och rådets direktiv 2013/32/EU av den 26 juni 2013 om gemensamma förfaranden för att bevilja och återkalla internationellt skydd (EUT L 180, 29.6.2013, s. 60).

14

(15)  Europaparlamentets och rådets direktiv 2013/33/EU av den 26 juni 2013 om normer för mottagande av personer som ansöker om internationellt skydd (EUT L 180, 29.6.2013, s. 96).

15

(16)  Lag 4375/2016 om asylmyndighetens, överklagandemyndighetens och mottagnings- och identifieringsmyndighetens struktur och verksamhet, inrättandet av ett generalsekretariat för mottagande, införlivandet i grekisk lagstiftning av Europaparlamentets och rådets direktiv 2013/32/EU av den 26 juni 2013 om gemensamma förfaranden för att bevilja och återkalla internationellt skydd (omarbetning) och andra bestämmelser, tillgänglig på: http://www.hellenicparliament.gr/UserFiles/bcc26661-143b-4f2d-8916-0e0e66ba4c50/o-prosf-pap.pdf

16

Genomförandeakter i form av ministerbeslut eller gemensamma ministerbeslut måste antas för att de grekiska myndigheterna ska kunna genomföra lagen i dess helhet.

(17)  Lag 4399/2016: http://www.asylumineurope.org/sites/default/files/resources/n_4399.2016.pdf

17

(18)  Lag 4415/2016: https://www.alfavita.gr/sites/default/files/attachments/fek_ellinoglosi.pdf

18

(19)  http://www.media.gov.gr/images/prosfygiko/REFUGEE_FLOWS-01-12-2016.pdf

19

Dessa tillfälliga akutanläggningar och permanenta anläggningar har inrättats både i mottagningscentrumen på Egeiska öarna och på fastlandet.

(20)  Den grekiske ministern Mouzalas har uppgett att det i verkligheten finns färre migranter på öarna (runt 10 000–12 000).

20

(21)  http://reliefweb.int/report/greece/situation-update-unaccompanied-children-uac-greece-2-november-2016

21

(22)  http://data.unhcr.org/mediterranean/country.php?id=83

22

(23)  Artikel 1.3 i lag 4375/2016.

23

(24)  Personaluppgifter som tillhandahållits av den grekiska asylmyndigheten i ett möte med kommissionens avdelningar den 10 november 2016.

24

(25)  Till följd av den ökade arbetsbördan på grund av genomförandet av uttalandet från EU och Turkiet får den här ställföreträdande kommittén ändå 100 ärenden per månad att granska.

25

(26)  Gemensamt ministerbeslut (grekiska officiella tidningen B 1862 av den 24 juni 2016).

26

(27)  Artikel 22.3 i lag 4375/2016.

27

(28)  Artikel 28 i presidentdekret 114/2010.

28

(29)  Uppgifter som tillhandahållits kommissionens avdelningar i ett möte med överklagandemyndigheten i november 2016.

29

(30)  Bidragsavtalet undertecknades den 15 juli 2016.

30

(31)  Ministerbeslut 1982/16.2.2016 (den grekiska officiella tidningen, B' 335).

31

(32)  Human Rights Watch, Why are you keeping me here?, september 2016 https://www.hrw.org/sites/default/files/report_pdf/greece0916_web.pdf

32

Why are you keeping me here?

(33)  Meddelande från kommissionen till Europaparlamentet, Europeiska rådet och rådet Att återvända till Schengen – en färdplan, COM(2016) 120 final, 4.3.2016.

33

Att återvända till Schengen – en färdplan

(34)  COM(2016) 270 final.

34

---

Rättelser

| 15.12.2016 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 340/72 |
| --- | --- | --- | --- |

15.12.2016

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 340/72

---

Rättelse till kommissionens förordning (EU) 2016/1015 av den 17 juni 2016 om ändring av bilagorna II och III till Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 396/2005 vad gäller gränsvärdena för 1-naftylacetamid, 1-naftylättiksyra, kloridazon, fluazifop-P, fuberidazol, mepikvat och tralkoxidim i eller på vissa produkter

(
  Europeiska unionens officiella tidning L 172 av den 29 juni 2016
  )

Sidan 21, bilagan, punkt 2

I stället för:

| ”2. | I del B i bilaga III ska kolumnerna för 1-naftylacetamid, 1-naftylättiksyra, kloridazon, fluazifop-P, fuberidazol, mepikvat och tralkoxydim utgå.” |
| --- | --- |

”2.

ska det stå:

| ”2. | I del A i bilaga III ska kolumnerna för 1-naftylacetamid, 1-naftylättiksyra, kloridazon, fluazifop-P, fuberidazol, mepikvat och tralkoxidim utgå.” |
| --- | --- |

”2.

---