# Europeiska unionens L 310/2016

| | ISSN 1977-0820 |
| --- | --- |
| Europeiska unionens
  officiella tidning | L 310 |
| | |
| Svensk utgåva | Lagstiftning | 59 årgången17 november 2016 |

ISSN 1977-0820

Europeiska unionens

officiella tidning

L 310

Svensk utgåva

Lagstiftning

59 årgången17 november 2016

---

| Innehållsförteckning | | II   Icke-lagstiftningsakter | Sida |
| --- | --- | --- | --- |
| | | FÖRORDNINGAR |
| | * | Kommissionens genomförandeförordning (EU) 2016/2005 av den 16 november 2016 om införande av en preliminär antidumpningstull på import av visst lätt termopapper med ursprung i Sydkorea | 1 |
| | | Kommissionens genomförandeförordning (EU) 2016/2006 av den 16 november 2016 om fastställande av schablonimportvärden för bestämning av ingångspriset för vissa frukter och grönsaker | 22 |
| | | BESLUT |
| | * | Kommissionens beslut (EU) 2016/2007 av den 1 februari 2016 om statligt stöd SA.36754 – 2014/C (ex 2014/NN och 2013/N) som Ungern delvis har genomfört och planerar att genomföra till förmån för AUDI HUNGARIA MOTOR Ltd
  [delgivet med nr C(2016) 405]

   (
  1
  ) | 24 |
| | * | Kommissionens genomförandebeslut (EU) 2016/2008 av den 15 november 2016 om djurhälsoåtgärder för bekämpning av lumpy skin disease i vissa medlemsstater
  [delgivet med nr C(2016) 7023]

   (
  1
  ) | 51 |
| | * | Kommissionens genomförandebeslut (EU) 2016/2009 av den 15 november 2016 om godkännande av de program för vaccinering mot lumpy skin disease som lämnats in av medlemsstaterna
  [delgivet med nr C(2016) 7219]

   (
  1
  ) | 66 |
| | * | Kommissionens genomförandebeslut (EU) 2016/2010 av den 16 november 2016 om ändring av bilagan till genomförandebeslut (EU) 2016/1968 om vissa skyddsåtgärder i samband med högpatogen aviär influensa av subtyp H5N8 i Ungern
  [delgivet med nr C(2016) 7506]

   (
  1
  ) | 69 |
| | * | Kommissionens genomförandebeslut (EU) 2016/2011 av den 16 november 2016 om vissa skyddsåtgärder i samband med högpatogen aviär influensa av subtyp H5N8 i Tyskland
  [delgivet med nr C(2016) 7508]

   (
  1
  ) | 73 |
| | * | Kommissionens genomförandebeslut (EU) 2016/2012 av den 16 november 2016 om vissa skyddsåtgärder i samband med högpatogen aviär influensa av subtyp H5N8 i Österrike
  [delgivet med nr C(2016) 7512]

   (
  1
  ) | 81 |

Innehållsförteckning

II   Icke-lagstiftningsakter

Sida

FÖRORDNINGAR

*

Kommissionens genomförandeförordning (EU) 2016/2005 av den 16 november 2016 om införande av en preliminär antidumpningstull på import av visst lätt termopapper med ursprung i Sydkorea

1

Kommissionens genomförandeförordning (EU) 2016/2006 av den 16 november 2016 om fastställande av schablonimportvärden för bestämning av ingångspriset för vissa frukter och grönsaker

22

BESLUT

*

Kommissionens beslut (EU) 2016/2007 av den 1 februari 2016 om statligt stöd SA.36754 – 2014/C (ex 2014/NN och 2013/N) som Ungern delvis har genomfört och planerar att genomföra till förmån för AUDI HUNGARIA MOTOR Ltd
  [delgivet med nr C(2016) 405]

   (
  1
  )

[delgivet med nr C(2016) 405]

1

24

*

Kommissionens genomförandebeslut (EU) 2016/2008 av den 15 november 2016 om djurhälsoåtgärder för bekämpning av lumpy skin disease i vissa medlemsstater
  [delgivet med nr C(2016) 7023]

   (
  1
  )

[delgivet med nr C(2016) 7023]

1

51

*

Kommissionens genomförandebeslut (EU) 2016/2009 av den 15 november 2016 om godkännande av de program för vaccinering mot lumpy skin disease som lämnats in av medlemsstaterna
  [delgivet med nr C(2016) 7219]

   (
  1
  )

[delgivet med nr C(2016) 7219]

1

66

*

Kommissionens genomförandebeslut (EU) 2016/2010 av den 16 november 2016 om ändring av bilagan till genomförandebeslut (EU) 2016/1968 om vissa skyddsåtgärder i samband med högpatogen aviär influensa av subtyp H5N8 i Ungern
  [delgivet med nr C(2016) 7506]

   (
  1
  )

[delgivet med nr C(2016) 7506]

1

69

*

Kommissionens genomförandebeslut (EU) 2016/2011 av den 16 november 2016 om vissa skyddsåtgärder i samband med högpatogen aviär influensa av subtyp H5N8 i Tyskland
  [delgivet med nr C(2016) 7508]

   (
  1
  )

[delgivet med nr C(2016) 7508]

1

73

*

Kommissionens genomförandebeslut (EU) 2016/2012 av den 16 november 2016 om vissa skyddsåtgärder i samband med högpatogen aviär influensa av subtyp H5N8 i Österrike
  [delgivet med nr C(2016) 7512]

   (
  1
  )

[delgivet med nr C(2016) 7512]

1

81

| | | III   Andra akter |
| --- | --- | --- |
| | | EUROPEISKA EKONOMISKA SAMARBETSOMRÅDET |
| | * | Beslut av EFTAS övervakningsmyndighet nr 138/16/COL av den 28 juni 2016 om att låta Island avvika från Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 216/2008 vad gäller befintliga bestämmelser för utfärdande av luftvärdighetsbevis för importerade luftfartyg [2016/2013] | 84 |
| | * | Beslut av Eftas övervakningsmyndighet nr 139/16/KOL av den 28 juni 2016 om Norges undantag från Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 216/2008 vad gäller bestämmelserna om flygtidsbegränsningar för lufttrafikföretaget Widerøes Flyselskap AS [2016/2014] | 87 |

III   Andra akter

EUROPEISKA EKONOMISKA SAMARBETSOMRÅDET

*

Beslut av EFTAS övervakningsmyndighet nr 138/16/COL av den 28 juni 2016 om att låta Island avvika från Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 216/2008 vad gäller befintliga bestämmelser för utfärdande av luftvärdighetsbevis för importerade luftfartyg [2016/2013]

84

*

Beslut av Eftas övervakningsmyndighet nr 139/16/KOL av den 28 juni 2016 om Norges undantag från Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 216/2008 vad gäller bestämmelserna om flygtidsbegränsningar för lufttrafikföretaget Widerøes Flyselskap AS [2016/2014]

87

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Text av betydelse för EES |

---

(1)   Text av betydelse för EES

1

| SV | De rättsakter vilkas titlar är tryckta med fin stil är sådana rättsakter som har avseende på den löpande handläggningen av jordbrukspolitiska frågor. De har normalt en begränsad giltighetstid.
  Beträffande alla övriga rättsakter gäller att titlarna är tryckta med fetstil och föregås av en asterisk. |
| --- | --- |

SV

De rättsakter vilkas titlar är tryckta med fin stil är sådana rättsakter som har avseende på den löpande handläggningen av jordbrukspolitiska frågor. De har normalt en begränsad giltighetstid.

Beträffande alla övriga rättsakter gäller att titlarna är tryckta med fetstil och föregås av en asterisk.

---

II Icke-lagstiftningsakter

FÖRORDNINGAR

| 17.11.2016 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 310/1 |
| --- | --- | --- | --- |

17.11.2016

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 310/1

---

KOMMISSIONENS GENOMFÖRANDEFÖRORDNING (EU) 2016/2005

av den 16 november 2016

om införande av en preliminär antidumpningstull på import av visst lätt termopapper med ursprung i Sydkorea

EUROPEISKA KOMMISSIONEN HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING

med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2016/1036 av den 8 juni 2016 om skydd mot dumpad import från länder som inte är medlemmar i Europeiska unionen (1) (nedan kallad grundförordningen), särskilt artikel 7,

efter samråd med medlemsstaterna, och

av följande skäl:

1.   FÖRFARANDE

FÖRFARANDE

1.1   Inledande

Inledande

| (1) | Den 18 februari 2016 inledde Europeiska kommissionen (nedan kallad kommissionen) en antidumpningsundersökning beträffande import till unionen av visst lätt termopapper med ursprung i Sydkorea (nedan kallat det berörda landet) med stöd av artikel 5 i rådets förordning (EG) nr 1225/2009 (2). Kommissionen offentliggjorde ett tillkännagivande om inledande (nedan kallat tillkännagivandet) i Europeiska unionens officiella tidning (3). |
| --- | --- |

(1)

Den 18 februari 2016 inledde Europeiska kommissionen (nedan kallad kommissionen) en antidumpningsundersökning beträffande import till unionen av visst lätt termopapper med ursprung i Sydkorea (nedan kallat det berörda landet) med stöd av artikel 5 i rådets förordning (EG) nr 1225/2009 (2). Kommissionen offentliggjorde ett tillkännagivande om inledande (nedan kallat tillkännagivandet) i Europeiska unionens officiella tidning (3).

kommissionen

det berörda landet

2

tillkännagivandet

Europeiska unionens officiella tidning

3

| (2) | Kommissionen inledde undersökningen till följd av ett klagomål som ingavs den 4 januari 2016 av European Thermal Paper Association (ETPA) (nedan kallad klaganden) såsom företrädare för tillverkare som svarar för mer än 25 % av unionens sammanlagda tillverkning av visst lätt termopapper. Klagomålet innehöll bevisning för dumpning och därav vållad väsentlig skada som var tillräcklig för att motivera att en undersökning inleddes. |
| --- | --- |

(2)

Kommissionen inledde undersökningen till följd av ett klagomål som ingavs den 4 januari 2016 av European Thermal Paper Association (ETPA) (nedan kallad klaganden) såsom företrädare för tillverkare som svarar för mer än 25 % av unionens sammanlagda tillverkning av visst lätt termopapper. Klagomålet innehöll bevisning för dumpning och därav vållad väsentlig skada som var tillräcklig för att motivera att en undersökning inleddes.

klaganden

1.2   Berörda parter

Berörda parter

| (3) | I tillkännagivandet om inledande uppmanade kommissionen berörda parter att kontakta kommissionen för att delta i undersökningen. Dessutom informerade kommissionen uttryckligen de kända unionstillverkarna, de kända exporterande tillverkarna, de koreanska myndigheterna samt kända importörer, användare och handlare om inledandet av undersökningen och uppmanade dem att delta. |
| --- | --- |

(3)

I tillkännagivandet om inledande uppmanade kommissionen berörda parter att kontakta kommissionen för att delta i undersökningen. Dessutom informerade kommissionen uttryckligen de kända unionstillverkarna, de kända exporterande tillverkarna, de koreanska myndigheterna samt kända importörer, användare och handlare om inledandet av undersökningen och uppmanade dem att delta.

| (4) | De berörda parterna gavs möjlighet att lämna synpunkter på inledandet av undersökningen och att begära att bli hörda av kommissionen och/eller förhörsombudet för handelspolitiska förfaranden (nedan kallat förhörsombudet). |
| --- | --- |

(4)

De berörda parterna gavs möjlighet att lämna synpunkter på inledandet av undersökningen och att begära att bli hörda av kommissionen och/eller förhörsombudet för handelspolitiska förfaranden (nedan kallat förhörsombudet).

förhörsombudet

| (5) | Det har hållits två förhandlingar med förhörsombudet på begäran av Hansolgruppen, som de två samarbetsvilliga exporterande tillverkarna tillhör. Under den första förhandlingen i mars 2016 begärdes befrielse från att besvara frågeformuläret för flera närstående bearbetningsföretag. Efter förhandlingen och ett kontrollbesök hos ett av de närstående bearbetningsföretagen i syfte att kontrollera de argument som ligger till grund för begäran om undantag vidmakthöll kommissionen att frågeformuläret ska fyllas i av ett av de närstående bearbetningsföretagen, och beviljande undantag för tre andra närstående bearbetningsföretag. Vid den andra förhandlingen i september 2016 framförde de två samarbetsvilliga exporterande tillverkarna, några icke-närstående importörer och användare samt företrädare för Sydkoreas regering ett antal påståenden avseende definitionen av den berörda produkten, klagomålet, skada, orsakssamband och unionens intresse. |
| --- | --- |

(5)

Det har hållits två förhandlingar med förhörsombudet på begäran av Hansolgruppen, som de två samarbetsvilliga exporterande tillverkarna tillhör. Under den första förhandlingen i mars 2016 begärdes befrielse från att besvara frågeformuläret för flera närstående bearbetningsföretag. Efter förhandlingen och ett kontrollbesök hos ett av de närstående bearbetningsföretagen i syfte att kontrollera de argument som ligger till grund för begäran om undantag vidmakthöll kommissionen att frågeformuläret ska fyllas i av ett av de närstående bearbetningsföretagen, och beviljande undantag för tre andra närstående bearbetningsföretag. Vid den andra förhandlingen i september 2016 framförde de två samarbetsvilliga exporterande tillverkarna, några icke-närstående importörer och användare samt företrädare för Sydkoreas regering ett antal påståenden avseende definitionen av den berörda produkten, klagomålet, skada, orsakssamband och unionens intresse.

a)   Stickprov

Stickprov

| (6) | I tillkännagivandet angav kommissionen också att den kunde komma att tillämpa ett stickprovsförfarande på de berörda parterna i enlighet med artikel 17 i grundförordningen. |
| --- | --- |

(6)

I tillkännagivandet angav kommissionen också att den kunde komma att tillämpa ett stickprovsförfarande på de berörda parterna i enlighet med artikel 17 i grundförordningen.

Stickprovsförfarande avseende unionstillverkare

| (7) | I tillkännagivandet om inledande meddelade kommissionen att den hade gjort ett preliminärt urval av unionstillverkare. Kommissionen gjorde urvalet på grundval av den största representativa försäljningsvolymen och såg till att det fanns en lämplig geografisk spridning. Urvalet bestod av tre unionstillverkare i två olika medlemsstater. De utvalda unionstillverkarna stod för mellan 75 och 95 % (4) av försäljningsvolymen till icke-närstående kunder i unionen bland de företag som gett sig till känna i fastställandet av representativitet, och av den uppskattade totala försäljningsvolymen till icke-närstående kunder i unionen. Kommissionen uppmanade de berörda parterna att lämna synpunkter på det preliminära urvalet. Inga parter kom med synpunkter om det preliminära urvalet, och det bekräftades därmed. Urvalet är representativt för unionsindustrin. |
| --- | --- |

(7)

I tillkännagivandet om inledande meddelade kommissionen att den hade gjort ett preliminärt urval av unionstillverkare. Kommissionen gjorde urvalet på grundval av den största representativa försäljningsvolymen och såg till att det fanns en lämplig geografisk spridning. Urvalet bestod av tre unionstillverkare i två olika medlemsstater. De utvalda unionstillverkarna stod för mellan 75 och 95 % (4) av försäljningsvolymen till icke-närstående kunder i unionen bland de företag som gett sig till känna i fastställandet av representativitet, och av den uppskattade totala försäljningsvolymen till icke-närstående kunder i unionen. Kommissionen uppmanade de berörda parterna att lämna synpunkter på det preliminära urvalet. Inga parter kom med synpunkter om det preliminära urvalet, och det bekräftades därmed. Urvalet är representativt för unionsindustrin.

4

Stickprovsförfarande avseende importörer

| (8) | För att avgöra om ett urval var nödvändigt och i så fall göra ett stickprov, bad kommissionen icke-närstående importörer att lämna de upplysningar som angavs i tillkännagivandet om inledande. |
| --- | --- |

(8)

För att avgöra om ett urval var nödvändigt och i så fall göra ett stickprov, bad kommissionen icke-närstående importörer att lämna de upplysningar som angavs i tillkännagivandet om inledande.

| (9) | Ett icke-närstående bearbetningsföretag med importverksamhet lämnade de begärda uppgifterna och samtyckte till att ingå i urvalet. Med hänsyn till det låga antalet svar beslutade kommissionen att stickprovsförfarandet inte var nödvändigt. Inga synpunkter lämnades. |
| --- | --- |

(9)

Ett icke-närstående bearbetningsföretag med importverksamhet lämnade de begärda uppgifterna och samtyckte till att ingå i urvalet. Med hänsyn till det låga antalet svar beslutade kommissionen att stickprovsförfarandet inte var nödvändigt. Inga synpunkter lämnades.

b)   Svar på frågeformuläret

Svar på frågeformuläret

| (10) | Kommissionen sände frågeformulär till två närstående exporterande tillverkare, nämligen Hansol Paper Co., Ltd (nedan kallat Hansol Paper) och Hansol Artone Paper Co., Ltd (nedan kallat Artone) som båda tillhörde Hansolgruppen, och till deras närstående handlare Hansol Europe BV (nedan kallat Hansol Europe) och till det närstående bearbetningsföretaget Schades Ltd (nedan kallat Schades). Frågeformulär sändes även till de tre unionstillverkarna i stickprovet, och till omkring 50 parter (21 användare, 26 mellanhänder, två sammanslutningar och en icke-närstående importör) som uttryckt intresse för undersökningen. |
| --- | --- |

(10)

Kommissionen sände frågeformulär till två närstående exporterande tillverkare, nämligen Hansol Paper Co., Ltd (nedan kallat Hansol Paper) och Hansol Artone Paper Co., Ltd (nedan kallat Artone) som båda tillhörde Hansolgruppen, och till deras närstående handlare Hansol Europe BV (nedan kallat Hansol Europe) och till det närstående bearbetningsföretaget Schades Ltd (nedan kallat Schades). Frågeformulär sändes även till de tre unionstillverkarna i stickprovet, och till omkring 50 parter (21 användare, 26 mellanhänder, två sammanslutningar och en icke-närstående importör) som uttryckt intresse för undersökningen.

Hansol Paper

Artone

Hansol Europe

Schades

| (11) | Svar på frågeformuläret mottogs från två exporterande tillverkare och deras närstående handlare och bearbetningsföretag, de tre utvalda unionstillverkarna, nio icke-närstående bearbetningsföretag, två handlare på olika nivåer, et icke-närstående bearbetningsföretag med importverksamhet och en sammanslutning. Dessutom svarade elva partier med inlagor i fritt format. |
| --- | --- |

(11)

Svar på frågeformuläret mottogs från två exporterande tillverkare och deras närstående handlare och bearbetningsföretag, de tre utvalda unionstillverkarna, nio icke-närstående bearbetningsföretag, två handlare på olika nivåer, et icke-närstående bearbetningsföretag med importverksamhet och en sammanslutning. Dessutom svarade elva partier med inlagor i fritt format.

c)   Kontrollbesök

Kontrollbesök

| (12) | Kommissionen inhämtade och kontrollerade alla uppgifter som den bedömde var nödvändiga för ett preliminärt fastställande av dumpning, därav vållad skada och unionens intresse. Kontrollbesök i enlighet med artikel 16 i grundförordningen genomfördes i följande företags lokaler:






  — | Unionstillverkare:






  — | Lecta Group/Torraspapel SA, Barcelona, Spanien |
| --- | --- | --- | --- |

(12)

Kommissionen inhämtade och kontrollerade alla uppgifter som den bedömde var nödvändiga för ett preliminärt fastställande av dumpning, därav vållad skada och unionens intresse. Kontrollbesök i enlighet med artikel 16 i grundförordningen genomfördes i följande företags lokaler:

—

Unionstillverkare:

—

Lecta Group/Torraspapel SA, Barcelona, Spanien

| — | Mitsubishi HiTec Paper Europe GmbH, Bielefeld, Tyskland |
| --- | --- |

—

Mitsubishi HiTec Paper Europe GmbH, Bielefeld, Tyskland

| — | Papierfabrik August Koehler SE, Oberkirch, Tyskland |
| --- | --- |

—

Papierfabrik August Koehler SE, Oberkirch, Tyskland

| — | Importör/användare:






  — | Papiery Powlekane ”PASACO” sp. z o.o., Solec Kujawski, Polen |
| --- | --- | --- |

—

Importör/användare:

—

Papiery Powlekane ”PASACO” sp. z o.o., Solec Kujawski, Polen

| — | Exporterande tillverkare i Sydkorea:






  — | Hansol Group (Hansol Paper and Artone), Seoul, Sydkorea |
| --- | --- | --- |

—

Exporterande tillverkare i Sydkorea:

—

Hansol Group (Hansol Paper and Artone), Seoul, Sydkorea

| — | Närstående handlare till exporterande tillverkare i Hansolgruppen:






  — | Hansol Europe, Hoofddorp, Nederländerna |
| --- | --- | --- |

—

Närstående handlare till exporterande tillverkare i Hansolgruppen:

—

Hansol Europe, Hoofddorp, Nederländerna

| — | Närstående bearbetningsföretag till exporterande tillverkare i Hansolgruppen:






  — | Schades, Ripley, Förenade kungariket |
| --- | --- | --- |

—

Närstående bearbetningsföretag till exporterande tillverkare i Hansolgruppen:

—

Schades, Ripley, Förenade kungariket

d)   Hur referensdata presenteras

Hur referensdata presenteras

| (13) | Mot bakgrund av det begränsade antalet parter som inkommit med uppgifter presenteras en del av siffrorna nedan i form av intervall. |
| --- | --- |

(13)

Mot bakgrund av det begränsade antalet parter som inkommit med uppgifter presenteras en del av siffrorna nedan i form av intervall.

1.3   Undersökningsperiod och skadeundersökningsperiod

Undersökningsperiod och skadeundersökningsperiod

| (14) | Undersökningen av dumpning och skada omfattade perioden från och med den 1 januari 2015 till och med den 31 december 2015 (nedan kallad undersökningsperioden). Undersökningen av de tendenser som är av betydelse för fastställandet av skada omfattade perioden från och med den 1 januari 2012 till och med slutet av undersökningsperioden (nedan kallad skadeundersökningsperioden). |
| --- | --- |

(14)

Undersökningen av dumpning och skada omfattade perioden från och med den 1 januari 2015 till och med den 31 december 2015 (nedan kallad undersökningsperioden). Undersökningen av de tendenser som är av betydelse för fastställandet av skada omfattade perioden från och med den 1 januari 2012 till och med slutet av undersökningsperioden (nedan kallad skadeundersökningsperioden).

undersökningsperioden

skadeundersökningsperioden

2.   BERÖRD PRODUKT OCH LIKADAN PRODUKT

BERÖRD PRODUKT OCH LIKADAN PRODUKT

2.1   Berörd produkt

Berörd produkt

| (15) | Den berörda produkten är lätt termopapper med en vikt av högst 65 g/m2, i rullar med en bredd av minst 20 cm, en rullvikt (inklusive papper) på minst 50 kg och en rulldiameter (inklusive papper) på minst 40 cm (s.k. jumborullar), med eller utan en beläggning på ena eller båda sidorna, beskiktade med ett värmekänsligt ämne (dvs. en blandning av färg och en framkallningsvätska som reagerar och skapar en bild vid uppvärmning) på ena eller båda sidorna, och med eller utan ett ytterskikt, med ursprung i Sydkorea, som för närvarande klassificeras enligt KN-nummer ex 4809 90 00, ex 4811 90 00, ex 4816 90 00 och ex 4823 90 85 (nedan kallad den berörda produkten). |
| --- | --- |

(15)

Den berörda produkten är lätt termopapper med en vikt av högst 65 g/m2, i rullar med en bredd av minst 20 cm, en rullvikt (inklusive papper) på minst 50 kg och en rulldiameter (inklusive papper) på minst 40 cm (s.k. jumborullar), med eller utan en beläggning på ena eller båda sidorna, beskiktade med ett värmekänsligt ämne (dvs. en blandning av färg och en framkallningsvätska som reagerar och skapar en bild vid uppvärmning) på ena eller båda sidorna, och med eller utan ett ytterskikt, med ursprung i Sydkorea, som för närvarande klassificeras enligt KN-nummer ex 4809 90 00, ex 4811 90 00, ex 4816 90 00 och ex 4823 90 85 (nedan kallad den berörda produkten).

2

jumborullar

den berörda produkten

| (16) | Lätt termopapper kan tillverkas med olika typer av framkallare: med framkallare som innehåller bisfenol A och bisfenol S (lätt termopapper som innehåller fenol) eller med framkallare som inte innehåller fenol (fenolfritt lätt termopapper). Båda typerna av lätt termopapper berörs av den aktuella undersökningen. |
| --- | --- |

(16)

Lätt termopapper kan tillverkas med olika typer av framkallare: med framkallare som innehåller bisfenol A och bisfenol S (lätt termopapper som innehåller fenol) eller med framkallare som inte innehåller fenol (fenolfritt lätt termopapper). Båda typerna av lätt termopapper berörs av den aktuella undersökningen.

| (17) | Lätt termopapper används vid kassaterminaler bl.a. för kvitton i detaljhandeln. |
| --- | --- |

(17)

Lätt termopapper används vid kassaterminaler bl.a. för kvitton i detaljhandeln.

2.2   Likadan produkt

Likadan produkt

| (18) | Undersökningen visade att följande produkter har både samma grundläggande fysiska och kemiska egenskaper och samma grundläggande användningsområden:






  — | Den berörda produkten. |
| --- | --- | --- |

(18)

Undersökningen visade att följande produkter har både samma grundläggande fysiska och kemiska egenskaper och samma grundläggande användningsområden:

—

Den berörda produkten.

| — | Den produkt som tillverkas och säljs på hemmamarknaden i Sydkorea. |
| --- | --- |

—

Den produkt som tillverkas och säljs på hemmamarknaden i Sydkorea.

| — | Den produkt som tillverkas och säljs av unionsindustrin inom unionen. |
| --- | --- |

—

Den produkt som tillverkas och säljs av unionsindustrin inom unionen.

| (19) | Kommissionen beslutade i detta skede att dessa produkter ska betraktas som likadana produkter i den mening som avses i artikel 1.4 i grundförordningen. |
| --- | --- |

(19)

Kommissionen beslutade i detta skede att dessa produkter ska betraktas som likadana produkter i den mening som avses i artikel 1.4 i grundförordningen.

2.3   Invändningar gällande produktdefinitionen

Invändningar gällande produktdefinitionen

| (20) | Den samarbetsvilliga exporterande tillverkaren begärde att fenolfritt lätt termopapper skulle undantas från produktomfattningen, eftersom fenolfritt lätt termopapper varken tillverkas i eller exporteras från Sydkorea, och skiljer sig från lätt termopapper som innehåller fenol genom sin kemiska sammansättning, konsumenternas uppfattning, tillverkningsprocesser, slutanvändning och marknadspris. Samma part begärde uteslutning av lätt termopapper som väger mindre än 44 g/m2. |
| --- | --- |

(20)

Den samarbetsvilliga exporterande tillverkaren begärde att fenolfritt lätt termopapper skulle undantas från produktomfattningen, eftersom fenolfritt lätt termopapper varken tillverkas i eller exporteras från Sydkorea, och skiljer sig från lätt termopapper som innehåller fenol genom sin kemiska sammansättning, konsumenternas uppfattning, tillverkningsprocesser, slutanvändning och marknadspris. Samma part begärde uteslutning av lätt termopapper som väger mindre än 44 g/m2.

2

| (21) | I detta avseende visade undersökningen att det finns olika typer av lätt termopapper – bland annat med eller utan fenol och sådant som väger mindre än 44 g/m2 – men att de utgör en enda produkt eftersom de har samma grundläggande egenskaper, liknande tillverkningsprocess, identiska användningsområden och är utbytbara ur användarnas och konsumenternas synvinkel. Undersökningen visade att alla produkttyper består av ett baspapper överdraget med ett värmekänsligt skikt, och att tillverkningsprocesserna för de olika produkterna i praktiken inte skiljer sig åt nämnvärt. Dessutom har alla typer av lätt termopapper liknande egenskaper och används för utskrifter med termoskrivare. Sett ur användarens och konsumentens synvinkel, har de alla samma slutresultat. |
| --- | --- |

(21)

I detta avseende visade undersökningen att det finns olika typer av lätt termopapper – bland annat med eller utan fenol och sådant som väger mindre än 44 g/m2 – men att de utgör en enda produkt eftersom de har samma grundläggande egenskaper, liknande tillverkningsprocess, identiska användningsområden och är utbytbara ur användarnas och konsumenternas synvinkel. Undersökningen visade att alla produkttyper består av ett baspapper överdraget med ett värmekänsligt skikt, och att tillverkningsprocesserna för de olika produkterna i praktiken inte skiljer sig åt nämnvärt. Dessutom har alla typer av lätt termopapper liknande egenskaper och används för utskrifter med termoskrivare. Sett ur användarens och konsumentens synvinkel, har de alla samma slutresultat.

2

| (22) | Dessutom bör det noteras att begäran om uteslutande av lätt termopapper som väger mindre än 44 g/m2 under alla omständigheter inte var underbyggt med bevisning. |
| --- | --- |

(22)

Dessutom bör det noteras att begäran om uteslutande av lätt termopapper som väger mindre än 44 g/m2 under alla omständigheter inte var underbyggt med bevisning.

2

| (23) | Trots att den exporterande tillverkaren menade att det kan finnas skillnader i konsumenternas uppfattning av lätt termopapper med eller utan fenol, lades inga bevis fram för att motivera detta påstående, och undersökningen bekräftade att de flesta konsumenter inte känner till den specifika sammansättningen på deras termopapper, och därför inte gör någon åtskillnad mellan termopapper med eller utan fenol. Dessutom skiljer sig marknadspriserna inte nämnvärt åt mellan fenolfritt lätt termopapper och termopapper som innehåller fenol. Därför dras den preliminära slutsatsen att alla typer av lät termopapper konkurrerar med varandra, om än med vissa prisskillnader. Priskonkurrensen mellan produkttyperna utvecklas ytterligare i avsnitt 5.2.4. |
| --- | --- |

(23)

Trots att den exporterande tillverkaren menade att det kan finnas skillnader i konsumenternas uppfattning av lätt termopapper med eller utan fenol, lades inga bevis fram för att motivera detta påstående, och undersökningen bekräftade att de flesta konsumenter inte känner till den specifika sammansättningen på deras termopapper, och därför inte gör någon åtskillnad mellan termopapper med eller utan fenol. Dessutom skiljer sig marknadspriserna inte nämnvärt åt mellan fenolfritt lätt termopapper och termopapper som innehåller fenol. Därför dras den preliminära slutsatsen att alla typer av lät termopapper konkurrerar med varandra, om än med vissa prisskillnader. Priskonkurrensen mellan produkttyperna utvecklas ytterligare i avsnitt 5.2.4.

| (24) | Av de skäl som anges ovan kan produkter som väger mindre än 44 g/m2 och fenolfritt lätt termopapper i detta skede inte uteslutas från definitionen av den likadana produkten. Inget av dessa påståenden kunde således preliminärt godtas. |
| --- | --- |

(24)

Av de skäl som anges ovan kan produkter som väger mindre än 44 g/m2 och fenolfritt lätt termopapper i detta skede inte uteslutas från definitionen av den likadana produkten. Inget av dessa påståenden kunde således preliminärt godtas.

2

3.   DUMPNING

DUMPNING

3.1   Inledande anmärkning

Inledande anmärkning

| (25) | Under undersökningsperioden sålde Hansolgruppen mellan 15 % och 25 % av sin sammanlagda försäljningsvolym av den berörda produkten antingen direkt till icke-närstående parter eller indirekt för återförsäljning via närstående parter. Den största delen av gruppens försäljning i unionen (mellan 75 % och 85 %) skedde till närstående parter och var avsedd för omvandling till små rullar. Intervallen anges av sekretesskäl. För att komma fram till en representativ beräkning av dumpningen har båda försäljningskanalerna tagits med i denna beräkning och getts tillbörlig vikt. |
| --- | --- |

(25)

Under undersökningsperioden sålde Hansolgruppen mellan 15 % och 25 % av sin sammanlagda försäljningsvolym av den berörda produkten antingen direkt till icke-närstående parter eller indirekt för återförsäljning via närstående parter. Den största delen av gruppens försäljning i unionen (mellan 75 % och 85 %) skedde till närstående parter och var avsedd för omvandling till små rullar. Intervallen anges av sekretesskäl. För att komma fram till en representativ beräkning av dumpningen har båda försäljningskanalerna tagits med i denna beräkning och getts tillbörlig vikt.

3.2   Normalvärde

Normalvärde

| (26) | Kommissionen undersökte först huruvida de samarbetsvilliga exporterande tillverkarnas totala försäljningsvolym på hemmamarknaden var representativ, i enlighet med artikel 2.2 i grundförordningen. Försäljningen på hemmamarknaden är representativ om den totala försäljningsvolymen på hemmamarknaden av den likadana produkten till oberoende kunder på hemmamarknaden per exporterande tillverkare motsvarar minst 5 % av det berörda företagets totala exportvolym av den berörda produkten till unionen under undersökningsperioden. På grundval av detta konstaterades det att de exporterande tillverkarnas totala försäljning av den likadana produkten på hemmamarknaden var representativ. |
| --- | --- |

(26)

Kommissionen undersökte först huruvida de samarbetsvilliga exporterande tillverkarnas totala försäljningsvolym på hemmamarknaden var representativ, i enlighet med artikel 2.2 i grundförordningen. Försäljningen på hemmamarknaden är representativ om den totala försäljningsvolymen på hemmamarknaden av den likadana produkten till oberoende kunder på hemmamarknaden per exporterande tillverkare motsvarar minst 5 % av det berörda företagets totala exportvolym av den berörda produkten till unionen under undersökningsperioden. På grundval av detta konstaterades det att de exporterande tillverkarnas totala försäljning av den likadana produkten på hemmamarknaden var representativ.

| (27) | Därefter identifierade kommissionen de produkttyper som såldes på hemmamarknaden som var identiska med eller mycket lika de produkttyper som såldes på export till unionen för de exporterande tillverkare som hade en representativ försäljning på hemmamarknaden. |
| --- | --- |

(27)

Därefter identifierade kommissionen de produkttyper som såldes på hemmamarknaden som var identiska med eller mycket lika de produkttyper som såldes på export till unionen för de exporterande tillverkare som hade en representativ försäljning på hemmamarknaden.

| (28) | Kommissionen undersökte sedan huruvida de exporterande tillverkarnas försäljning på hemmamarknaden av varje produkttyp som är identisk eller jämförbar med en produkttyp som säljs på export till unionen var representativ, i enlighet med artikel 2.2 i grundförordningen. Försäljningen på hemmamarknaden av en produkttyp är representativ om den totala försäljningsvolymen av den till oberoende kunder på hemmamarknaden under undersökningsperioden motsvarar minst 5 % av den totala exportförsäljningen till unionen av den identiska eller jämförbara produkttypen. Kommissionen konstaterade att tre produkter såldes i mängder mindre än 5 % av den totala volymen av exportförsäljning till unionen. Dessa produkttyper ansågs vara jämförbara med dem som såldes på den inhemska marknaden. Den enda skillnaden är papperets vikt och, i ett fall, vilken typ av fenol som används. För dessa produkttyper konstruerades normalvärdet. |
| --- | --- |

(28)

Kommissionen undersökte sedan huruvida de exporterande tillverkarnas försäljning på hemmamarknaden av varje produkttyp som är identisk eller jämförbar med en produkttyp som säljs på export till unionen var representativ, i enlighet med artikel 2.2 i grundförordningen. Försäljningen på hemmamarknaden av en produkttyp är representativ om den totala försäljningsvolymen av den till oberoende kunder på hemmamarknaden under undersökningsperioden motsvarar minst 5 % av den totala exportförsäljningen till unionen av den identiska eller jämförbara produkttypen. Kommissionen konstaterade att tre produkter såldes i mängder mindre än 5 % av den totala volymen av exportförsäljning till unionen. Dessa produkttyper ansågs vara jämförbara med dem som såldes på den inhemska marknaden. Den enda skillnaden är papperets vikt och, i ett fall, vilken typ av fenol som används. För dessa produkttyper konstruerades normalvärdet.

| (29) | Därefter fastställde kommissionen andelen lönsam försäljning till oberoende kunder på hemmamarknaden för varje produkttyp under undersökningsperioden för att avgöra om man skulle använda den faktiska försäljningen på hemmamarknaden för att beräkna normalvärdet, i enlighet med artikel 2.4 i grundförordningen. |
| --- | --- |

(29)

Därefter fastställde kommissionen andelen lönsam försäljning till oberoende kunder på hemmamarknaden för varje produkttyp under undersökningsperioden för att avgöra om man skulle använda den faktiska försäljningen på hemmamarknaden för att beräkna normalvärdet, i enlighet med artikel 2.4 i grundförordningen.

| (30) | Normalvärdet grundas på det faktiska priset på hemmamarknaden per produkttyp, oavsett om denna försäljning är lönsam eller inte, om






  a) | försäljningsvolymen för produkttypen i fråga, vid försäljning till nettopriser som är lika med eller högre än den beräknade tillverkningskostnaden, utgör mer än 80 % av den totala försäljningsvolymen för produkttypen, och |
| --- | --- | --- |

(30)

Normalvärdet grundas på det faktiska priset på hemmamarknaden per produkttyp, oavsett om denna försäljning är lönsam eller inte, om

a)

försäljningsvolymen för produkttypen i fråga, vid försäljning till nettopriser som är lika med eller högre än den beräknade tillverkningskostnaden, utgör mer än 80 % av den totala försäljningsvolymen för produkttypen, och

| b) | det vägda genomsnittliga försäljningspriset för produkttypen i fråga är lika med eller högre än tillverkningskostnaden per enhet. |
| --- | --- |

b)

det vägda genomsnittliga försäljningspriset för produkttypen i fråga är lika med eller högre än tillverkningskostnaden per enhet.

| (31) | I detta fall är normalvärdet det vägda genomsnittet av priserna vid all försäljning på hemmamarknaden av produkttypen i fråga under undersökningsperioden. |
| --- | --- |

(31)

I detta fall är normalvärdet det vägda genomsnittet av priserna vid all försäljning på hemmamarknaden av produkttypen i fråga under undersökningsperioden.

| (32) | Normalvärdet är det faktiska priset på hemmamarknaden per produkttyp enbart för den lönsamma försäljningen på hemmamarknaden av produkttypen under undersökningsperioden, om






  a) | volymen av den lönsamma försäljningen av produkttypen i fråga utgör högst 80 % av den totala försäljningsvolymen för produkttypen, eller |
| --- | --- | --- |

(32)

Normalvärdet är det faktiska priset på hemmamarknaden per produkttyp enbart för den lönsamma försäljningen på hemmamarknaden av produkttypen under undersökningsperioden, om

a)

volymen av den lönsamma försäljningen av produkttypen i fråga utgör högst 80 % av den totala försäljningsvolymen för produkttypen, eller

| b) | det vägda genomsnittliga priset för produkttypen i fråga är lägre än tillverkningskostnaden per enhet. |
| --- | --- |

b)

det vägda genomsnittliga priset för produkttypen i fråga är lägre än tillverkningskostnaden per enhet.

| (33) | Analysen av försäljningen på hemmamarknaden visade att det mesta av försäljningen på hemmamarknaden var lönsam, och att det vägda genomsnittliga försäljningspriset var högre än tillverkningskostnaden. Normalvärdet beräknades därför som ett vägt genomsnitt av priserna vid all försäljning på hemmamarknaden under undersökningsperioden. |
| --- | --- |

(33)

Analysen av försäljningen på hemmamarknaden visade att det mesta av försäljningen på hemmamarknaden var lönsam, och att det vägda genomsnittliga försäljningspriset var högre än tillverkningskostnaden. Normalvärdet beräknades därför som ett vägt genomsnitt av priserna vid all försäljning på hemmamarknaden under undersökningsperioden.

| (34) | För de produkttyper för vilka ingen försäljning eller otillräcklig försäljning av den likadana produkten i representativa kvantiteter förekommer på hemmamarknaden, använde sig kommissionen i stället av ett konstruerat normalvärde i enlighet med artikel 2.3 och 2.6 i grundförordningen. |
| --- | --- |

(34)

För de produkttyper för vilka ingen försäljning eller otillräcklig försäljning av den likadana produkten i representativa kvantiteter förekommer på hemmamarknaden, använde sig kommissionen i stället av ett konstruerat normalvärde i enlighet med artikel 2.3 och 2.6 i grundförordningen.

| (35) | Normalvärdet konstruerades genom att följande adderades till den genomsnittliga produktionskostnaden för den samarbetsvilliga exporterande tillverkarens likadana produkt under undersökningsperioden:






  a) | De vägda genomsnittliga försäljnings- och administrationskostnaderna och andra allmänna kostnaderna för de samarbetsvilliga exporterande tillverkarnas försäljning av den likadana produkten på hemmamarknaden vid normal handel under undersökningsperioden. |
| --- | --- | --- |

(35)

Normalvärdet konstruerades genom att följande adderades till den genomsnittliga produktionskostnaden för den samarbetsvilliga exporterande tillverkarens likadana produkt under undersökningsperioden:

a)

De vägda genomsnittliga försäljnings- och administrationskostnaderna och andra allmänna kostnaderna för de samarbetsvilliga exporterande tillverkarnas försäljning av den likadana produkten på hemmamarknaden vid normal handel under undersökningsperioden.

| b) | Den vägda genomsnittliga vinst på hemmamarknaden som de samarbetsvilliga exporterande tillverkarna gjorde på den likadana produkten vid normal handel under undersökningsperioden. |
| --- | --- |

b)

Den vägda genomsnittliga vinst på hemmamarknaden som de samarbetsvilliga exporterande tillverkarna gjorde på den likadana produkten vid normal handel under undersökningsperioden.

| (36) | För de produkttyper som inte sålts i representativa kvantiteter på hemmamarknaden adderades de genomsnittliga försäljnings- och administrationskostnaderna och andra allmänna kostnaderna och vinsten för de transaktioner som skett vid normal handel på hemmamarknaden för dessa typer. För de produkttyper som inte sålts alls på hemmamarknaden adderades de vägda genomsnittliga försäljnings- och administrationskostnaderna och andra allmänna kostnaderna och vinsten för alla transaktioner som skett vid normal handel på hemmamarknaden. |
| --- | --- |

(36)

För de produkttyper som inte sålts i representativa kvantiteter på hemmamarknaden adderades de genomsnittliga försäljnings- och administrationskostnaderna och andra allmänna kostnaderna och vinsten för de transaktioner som skett vid normal handel på hemmamarknaden för dessa typer. För de produkttyper som inte sålts alls på hemmamarknaden adderades de vägda genomsnittliga försäljnings- och administrationskostnaderna och andra allmänna kostnaderna och vinsten för alla transaktioner som skett vid normal handel på hemmamarknaden.

3.3   Exportpris

Exportpris

| (37) | Såsom förklaras i skäl 25 bestod Hansolgruppens försäljning i unionen under undersökningsperioden av jumborullar som såldes till icke-närstående parter samt jumborullar som såldes till närstående parter för återförsäljning, men den stora merparten av försäljningen till unionen var försäljningen av produkten i fråga till närstående företag för förädling till små rullar som därefter såldes vidare till icke-närstående kunder. |
| --- | --- |

(37)

Såsom förklaras i skäl 25 bestod Hansolgruppens försäljning i unionen under undersökningsperioden av jumborullar som såldes till icke-närstående parter samt jumborullar som såldes till närstående parter för återförsäljning, men den stora merparten av försäljningen till unionen var försäljningen av produkten i fråga till närstående företag för förädling till små rullar som därefter såldes vidare till icke-närstående kunder.

| (38) | För försäljning av den berörda produkten direkt till oberoende kunder i unionen fastställdes exportpriset på grundval av det pris som faktiskt betalats eller skulle betalas för den berörda produkten vid försäljning på export till unionen i enlighet med artikel 2.8 i grundförordningen. |
| --- | --- |

(38)

För försäljning av den berörda produkten direkt till oberoende kunder i unionen fastställdes exportpriset på grundval av det pris som faktiskt betalats eller skulle betalas för den berörda produkten vid försäljning på export till unionen i enlighet med artikel 2.8 i grundförordningen.

| (39) | För försäljning av den berörda produkten till unionen via närstående företag som fungerar som importörer fastställdes exportpriset på grundval av den importerade produktens pris då den första gången såldes vidare till oberoende kunder i unionen, i enlighet med artikel 2.9 i grundförordningen. Försäljningspriset för den närstående parten till icke-närstående kunder justerades tillbaka till ett pris fritt fabrik genom avdrag av den närstående partens försäljnings- och administrationskostnader, en skälig vinstmarginal och andra ersättningar, där så är tillämpligt. Om försäljningen gällde små rullar drogs dessutom de rapporterade och kontrollerade omvandlingsutgifterna av. |
| --- | --- |

(39)

För försäljning av den berörda produkten till unionen via närstående företag som fungerar som importörer fastställdes exportpriset på grundval av den importerade produktens pris då den första gången såldes vidare till oberoende kunder i unionen, i enlighet med artikel 2.9 i grundförordningen. Försäljningspriset för den närstående parten till icke-närstående kunder justerades tillbaka till ett pris fritt fabrik genom avdrag av den närstående partens försäljnings- och administrationskostnader, en skälig vinstmarginal och andra ersättningar, där så är tillämpligt. Om försäljningen gällde små rullar drogs dessutom de rapporterade och kontrollerade omvandlingsutgifterna av.

| (40) | När det gäller den vinstmarginal som tillämpats, i enlighet med etablerad rättspraxis för unionens domstolar, använde kommissionen inte vinstmarginalerna för närstående företag eftersom de anses vara otillförlitliga. En icke-närstående importör samarbetade, men dennes lönsamhet var konfidentiell och kan inte uppges. Därför, och i avsaknad av andra uppgifter, användes en skälig vinstmarginal som använts vid ett tidigare förfarande om en annan pappersprodukt (bestruket finpapper) som tillverkas av en liknande industri (5). Eftersom både produkterna och industrierna är snarlika (båda är kapitalintensiva industrier, och dessutom framställer några tillverkare av lätt termopapper även bestruket finpapper) ansågs denna metod för att fastställa en skälig vinstmarginal vara rimlig. Den vinstmarginal som användes, i avsaknad av andra tillgängliga uppgifter, är 4,5 %. |
| --- | --- |

(40)

När det gäller den vinstmarginal som tillämpats, i enlighet med etablerad rättspraxis för unionens domstolar, använde kommissionen inte vinstmarginalerna för närstående företag eftersom de anses vara otillförlitliga. En icke-närstående importör samarbetade, men dennes lönsamhet var konfidentiell och kan inte uppges. Därför, och i avsaknad av andra uppgifter, användes en skälig vinstmarginal som använts vid ett tidigare förfarande om en annan pappersprodukt (bestruket finpapper) som tillverkas av en liknande industri (5). Eftersom både produkterna och industrierna är snarlika (båda är kapitalintensiva industrier, och dessutom framställer några tillverkare av lätt termopapper även bestruket finpapper) ansågs denna metod för att fastställa en skälig vinstmarginal vara rimlig. Den vinstmarginal som användes, i avsaknad av andra tillgängliga uppgifter, är 4,5 %.

5

3.4   Jämförelse

Jämförelse

| (41) | Kommissionen jämförde normalvärdet och de exporterande tillverkarnas exportpris på grundval av priset fritt fabrik. |
| --- | --- |

(41)

Kommissionen jämförde normalvärdet och de exporterande tillverkarnas exportpris på grundval av priset fritt fabrik.

| (42) | När så var motiverat för att jämförelsen skulle bli rättvis justerade kommissionen normalvärdet och/eller exportpriset i enlighet med artikel 2.10 i grundförordningen för att ta hänsyn till olikheter som påverkade priserna och prisjämförbarheten. |
| --- | --- |

(42)

När så var motiverat för att jämförelsen skulle bli rättvis justerade kommissionen normalvärdet och/eller exportpriset i enlighet med artikel 2.10 i grundförordningen för att ta hänsyn till olikheter som påverkade priserna och prisjämförbarheten.

| (43) | Eftersom ursprunget för de jumborullar som används för produktion och försäljning av små rullar inte kunnat spåras har exportpriset för jumborullar som sålts till närstående parter för omvandling till små rullar jämförts med ett normalvärde som fastställts på aggregerad nivå, dvs. grundat på ett genomsnittligt inhemskt försäljningspris för varje produkttyp, och tillverkningskostnader för både Hansol Paper och Artone. |
| --- | --- |

(43)

Eftersom ursprunget för de jumborullar som används för produktion och försäljning av små rullar inte kunnat spåras har exportpriset för jumborullar som sålts till närstående parter för omvandling till små rullar jämförts med ett normalvärde som fastställts på aggregerad nivå, dvs. grundat på ett genomsnittligt inhemskt försäljningspris för varje produkttyp, och tillverkningskostnader för både Hansol Paper och Artone.

| (44) | Dumpningsmarginalen för exportpriserna för direkt försäljning av jumborullar till icke-närstående parter och försäljning av jumborullar via närstående parter fastställdes genom en jämförelse mellan Hansol Papers exportpris per produkttyp och Hansol Papers normalvärde per produkttyp, och mellan Artones exportpris per produkttyp och Artones normalvärdet per produkttyp. |
| --- | --- |

(44)

Dumpningsmarginalen för exportpriserna för direkt försäljning av jumborullar till icke-närstående parter och försäljning av jumborullar via närstående parter fastställdes genom en jämförelse mellan Hansol Papers exportpris per produkttyp och Hansol Papers normalvärde per produkttyp, och mellan Artones exportpris per produkttyp och Artones normalvärdet per produkttyp.

3.5   Dumpningsmarginal

Dumpningsmarginal

| (45) | Den beräknade dumpningsmarginalen är således 10 %–15 % för försäljning av jumborullar som därefter omvandlas till små rullar för försäljning till icke-närstående parter, och 0,5 %–5 % för försäljning av jumborullar till icke-närstående parter och närstående parter. |
| --- | --- |

(45)

Den beräknade dumpningsmarginalen är således 10 %–15 % för försäljning av jumborullar som därefter omvandlas till små rullar för försäljning till icke-närstående parter, och 0,5 %–5 % för försäljning av jumborullar till icke-närstående parter och närstående parter.

| (46) | Såsom förklaras i skäl 25 var 15 %–25 % av Hansolgruppens export till unionen under undersökningsperioden (direkt eller indirekt) försäljning av jumborullar, medan den övriga försäljningen var försäljning av jumborullar till närstående parter som därefter omvandlade dem till små rullar och sålde dem vidare. Ovan angivna dumpningsmarginaler har viktats i enlighet med detta. Detta gjordes genom att försäljningsandelen för jumborullar för direkt eller indirekt försäljning till icke-närstående parter (15 %–25 %) tillämpades på den beräknade dumpningsmarginalen för jumborullar (0,5 %–5 %), och genom att försäljningsandelen för jumborullar till närstående parter för omvandling till små rullar och påföljande vidareförsäljning till icke-närstående parter (dvs. 75 %–85 %) tillämpades på den beräknade dumpningsmarginalen för jumborullar som omvandlas till mindre rullar (10 %–15 %). |
| --- | --- |

(46)

Såsom förklaras i skäl 25 var 15 %–25 % av Hansolgruppens export till unionen under undersökningsperioden (direkt eller indirekt) försäljning av jumborullar, medan den övriga försäljningen var försäljning av jumborullar till närstående parter som därefter omvandlade dem till små rullar och sålde dem vidare. Ovan angivna dumpningsmarginaler har viktats i enlighet med detta. Detta gjordes genom att försäljningsandelen för jumborullar för direkt eller indirekt försäljning till icke-närstående parter (15 %–25 %) tillämpades på den beräknade dumpningsmarginalen för jumborullar (0,5 %–5 %), och genom att försäljningsandelen för jumborullar till närstående parter för omvandling till små rullar och påföljande vidareförsäljning till icke-närstående parter (dvs. 75 %–85 %) tillämpades på den beräknade dumpningsmarginalen för jumborullar som omvandlas till mindre rullar (10 %–15 %).

| (47) | För de samarbetande exporterande tillverkarna jämförde kommissionen det vägda genomsnittliga normalvärdet för varje typ av den likadana produkten med det vägda genomsnittliga exportpriset för motsvarande typ av den berörda produkten, i enlighet med artikel 2.11 och 2.12 i grundförordningen. |
| --- | --- |

(47)

För de samarbetande exporterande tillverkarna jämförde kommissionen det vägda genomsnittliga normalvärdet för varje typ av den likadana produkten med det vägda genomsnittliga exportpriset för motsvarande typ av den berörda produkten, i enlighet med artikel 2.11 och 2.12 i grundförordningen.

| (48) | På grundval av detta är de preliminära vägda genomsnittliga dumpningsmarginalerna, uttryckta i procent av priset cif vid unionens gräns, före tull, de följande:






  Företag | Preliminär dumpningsmarginal |
| --- | --- | --- |
| Hansol group (Hansol Paper Co., Ltd Och Hansol Artone Paper Co., Ltd) (%) | 12,1 |
| Alla övriga företag (%) | 12,1 |

(48)

På grundval av detta är de preliminära vägda genomsnittliga dumpningsmarginalerna, uttryckta i procent av priset cif vid unionens gräns, före tull, de följande:

Företag

Preliminär dumpningsmarginal

Hansol group (Hansol Paper Co., Ltd Och Hansol Artone Paper Co., Ltd) (%)

12,1

Alla övriga företag (%)

12,1

| (49) | För alla övriga exporterande tillverkare i Sydkorea fastställde kommissionen dumpningsmarginalen på grundval av tillgängliga uppgifter i enlighet med artikel 18 i grundförordningen. Kommissionen fastställde i det sammanhanget de exporterande tillverkarnas samarbetsvilja. Nivån på samarbetsviljan motsvarar de samarbetsvilliga exporterande tillverkarnas exportvolym till unionen i förhållande till den totala exportvolymen – enligt Eurostats importstatistik – från det berörda landet till unionen. |
| --- | --- |

(49)

För alla övriga exporterande tillverkare i Sydkorea fastställde kommissionen dumpningsmarginalen på grundval av tillgängliga uppgifter i enlighet med artikel 18 i grundförordningen. Kommissionen fastställde i det sammanhanget de exporterande tillverkarnas samarbetsvilja. Nivån på samarbetsviljan motsvarar de samarbetsvilliga exporterande tillverkarnas exportvolym till unionen i förhållande till den totala exportvolymen – enligt Eurostats importstatistik – från det berörda landet till unionen.

| (50) | Nivån på samarbetsviljan var hög i detta fall, eftersom importen från de samarbetsvilliga exporterande producenterna utgjorde den totala exporten till unionen under undersökningsperioden. På grundval av detta beslutade kommissionen att fastställa den övriga dumpningsmarginalen till en nivå motsvarande den högsta dumpningsmarginal som fastställts för det sammarbetsvilliga företaget. |
| --- | --- |

(50)

Nivån på samarbetsviljan var hög i detta fall, eftersom importen från de samarbetsvilliga exporterande producenterna utgjorde den totala exporten till unionen under undersökningsperioden. På grundval av detta beslutade kommissionen att fastställa den övriga dumpningsmarginalen till en nivå motsvarande den högsta dumpningsmarginal som fastställts för det sammarbetsvilliga företaget.

4.   SKADA

SKADA

4.1   Definition av unionsindustrin och unionstillverkning

Definition av unionsindustrin och unionstillverkning

| (51) | Den likadana produkten tillverkades av fem unionstillverkare under undersökningsperioden. Dessa tillverkare utgör unionsindustrin i den mening som avses i artikel 4.1 i grundförordningen. |
| --- | --- |

(51)

Den likadana produkten tillverkades av fem unionstillverkare under undersökningsperioden. Dessa tillverkare utgör unionsindustrin i den mening som avses i artikel 4.1 i grundförordningen.

| (52) | Den sammanlagda unionstillverkningen under undersökningsperioden fastställdes till ca 372 645 ton. Kommissionen fastställde denna siffra på grundval av de svar på frågeformuläret som lämnats av klaganden, jämförda med de enskilda svaren på frågeformuläret från de utvalda unionstillverkarna. Tre unionstillverkare valdes ut i urvalet, som stod för mellan 75 % och 95 % av den totala tillverkningen i unionen av den likadana produkten (se skäl 7). |
| --- | --- |

(52)

Den sammanlagda unionstillverkningen under undersökningsperioden fastställdes till ca 372 645 ton. Kommissionen fastställde denna siffra på grundval av de svar på frågeformuläret som lämnats av klaganden, jämförda med de enskilda svaren på frågeformuläret från de utvalda unionstillverkarna. Tre unionstillverkare valdes ut i urvalet, som stod för mellan 75 % och 95 % av den totala tillverkningen i unionen av den likadana produkten (se skäl 7).

4.2   Förbrukning i unionen

Förbrukning i unionen

| (53) | Kommissionen fastställde förbrukningen i unionen på grundval av unionsindustrins försäljning till icke-närstående kunder i unionen (källa: Svar på frågeformuläret som lämnades in av klaganden och kontrollerade enskilda svar på frågeformuläret från de unionstillverkare som ingick i urvalet), klagandens uppskattningar av importen av lätt termopapper från Förenta staterna (Förenta staterna) och Folkrepubliken Kina (Kina), och den exporterande tillverkarens försäljning i unionen (källa: Frågeformulär om dumpning). |
| --- | --- |

(53)

Kommissionen fastställde förbrukningen i unionen på grundval av unionsindustrins försäljning till icke-närstående kunder i unionen (källa: Svar på frågeformuläret som lämnades in av klaganden och kontrollerade enskilda svar på frågeformuläret från de unionstillverkare som ingick i urvalet), klagandens uppskattningar av importen av lätt termopapper från Förenta staterna (Förenta staterna) och Folkrepubliken Kina (Kina), och den exporterande tillverkarens försäljning i unionen (källa: Frågeformulär om dumpning).

| (54) | Förbrukningen i unionen utvecklades på följande sätt:

  Tabell 1


  Förbrukningen i unionen (i ton) | 2012 | 2013 | 2014 | Undersökningsperiod |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Total förbrukning i unionen | 163 000 –168 000 | 178 000 –183 000 | 178 000 –183 000 | 189 000 –194 000 |
| Index | 100 | 109 | 108 | 115 |
| Källa: Skadeformulär och dumpningsformulär. |

(54)

Förbrukningen i unionen utvecklades på följande sätt:

Tabell 1

Tabell 1

Förbrukningen i unionen (i ton)

Förbrukningen i unionen (i ton)

2012

2013

2014

Undersökningsperiod

Total förbrukning i unionen

163 000 –168 000

178 000 –183 000

178 000 –183 000

189 000 –194 000

Index

Index

100

100

109

109

108

108

115

115

Källa: Skadeformulär och dumpningsformulär.

Källa:

| (55) | Under skadeundersökningsperioden ökade förbrukningen i unionen med 15 %, främst under perioden 2012–2013, och därefter under perioden 2014–2015. |
| --- | --- |

(55)

Under skadeundersökningsperioden ökade förbrukningen i unionen med 15 %, främst under perioden 2012–2013, och därefter under perioden 2014–2015.

4.3   Import från det berörda landet

Import från det berörda landet

4.3.1   Volym och marknadsandel för importen från det berörda landet

Volym och marknadsandel för importen från det berörda landet

| (56) | Kommissionen fastställde importvolymen på grundval av de svar på frågeformuläret som inkommit från den expoterande tillverkaren. Marknadsandelen för importen fastställdes på grundval av förbrukningen i unionen (se skäl 53). |
| --- | --- |

(56)

Kommissionen fastställde importvolymen på grundval av de svar på frågeformuläret som inkommit från den expoterande tillverkaren. Marknadsandelen för importen fastställdes på grundval av förbrukningen i unionen (se skäl 53).

| (57) | Importen till unionen från det berörda landet utvecklades på följande sätt:

  Tabell 2


  Importvolym (ton) och marknadsandel | 2012 | 2013 | 2014 | Undersökningsperiod |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Importvolym från det berörda landet (i ton) | 1 000 –2 000 | 12 000 –17 000 | 19 000 –25 000 | 23 000 –28 000 |
| Index | 100 | 1 268 | 1 949 | 2 279 |
| Marknadsandel (%) | 0,7 | 8,0 | 12,4 | 13,6 |
| Index | 100 | 1 169 | 1 801 | 1 975 |
| Källa: Skadeformulär och dumpningsformulär. |

(57)

Importen till unionen från det berörda landet utvecklades på följande sätt:

Tabell 2

Tabell 2

Importvolym (ton) och marknadsandel

Importvolym (ton) och marknadsandel

2012

2013

2014

Undersökningsperiod

Importvolym från det berörda landet (i ton)

1 000 –2 000

12 000 –17 000

19 000 –25 000

23 000 –28 000

Index

Index

100

100

1 268

1 268

1 949

1 949

2 279

2 279

Marknadsandel (%)

0,7

8,0

12,4

13,6

Index

Index

100

100

1 169

1 169

1 801

1 801

1 975

1 975

Källa: Skadeformulär och dumpningsformulär.

Källa:

| (58) | 2015 var importen från Sydkorea 22,8 gånger större än under 2012. Dess marknadsandel ökade från 0,7 % 2012 till 13,6 % under översynsperioden. |
| --- | --- |

(58)

2015 var importen från Sydkorea 22,8 gånger större än under 2012. Dess marknadsandel ökade från 0,7 % 2012 till 13,6 % under översynsperioden.

4.3.2   Priser på importen från det berörda landet och prisunderskridande

Priser på importen från det berörda landet och prisunderskridande

| (59) | Kommissionen fastställde importpriserna på grundval av de svar på frågeformuläret som inkommit från den expoterande tillverkaren. |
| --- | --- |

(59)

Kommissionen fastställde importpriserna på grundval av de svar på frågeformuläret som inkommit från den expoterande tillverkaren.

| (60) | Det genomsnittliga priset på importen till unionen från det berörda landet utvecklades på följande sätt:

  Tabell 3


  Importpriser (euro per ton) | 2012 | 2013 | 2014 | Undersökningsperiod |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Genomsnittspris för koreansk import | 1 400 –1 500 | 1 450 –1 550 | 1 300 –1 400 | 1 200 –1 300 |
| Index | 100 | 103 | 92 | 85 |
| Källa: Dumpningsformulär. |

(60)

Det genomsnittliga priset på importen till unionen från det berörda landet utvecklades på följande sätt:

Tabell 3

Tabell 3

Importpriser (euro per ton)

Importpriser (euro per ton)

2012

2013

2014

Undersökningsperiod

Genomsnittspris för koreansk import

1 400 –1 500

1 450 –1 550

1 300 –1 400

1 200 –1 300

Index

Index

100

100

103

103

92

92

85

85

Källa: Dumpningsformulär.

Källa:

| (61) | Det genomsnittliga priset på importen till unionen från det berörda landet minskade sammanlagt med 15 %. Det bör noteras att priset för 2012 bygger på en mycket låg importnivå. Det finns ett tydligt tidsmässigt samband mellan ökning av marknadsandel och prisfall. |
| --- | --- |

(61)

Det genomsnittliga priset på importen till unionen från det berörda landet minskade sammanlagt med 15 %. Det bör noteras att priset för 2012 bygger på en mycket låg importnivå. Det finns ett tydligt tidsmässigt samband mellan ökning av marknadsandel och prisfall.

| (62) | Kommissionen fastställde prisunderskridandet under undersökningsperioden genom att jämföra






  a) | det vägda genomsnittliga försäljningspriset per produkttyp som unionstillverkarna i urvalet tog ut av icke-närstående kunder på unionsmarknaden, justerat till nivån fritt fabrik med |
| --- | --- | --- |

(62)

Kommissionen fastställde prisunderskridandet under undersökningsperioden genom att jämföra

a)

det vägda genomsnittliga försäljningspriset per produkttyp som unionstillverkarna i urvalet tog ut av icke-närstående kunder på unionsmarknaden, justerat till nivån fritt fabrik med

| b) | motsvarande vägda genomsnittliga priser per produkttyp för importen från de samarbetsvilliga tillverkarna till den första oberoende kunden på unionsmarknaden, fastställda till cif-nivån (kostnad, försäkring, frakt) med lämpliga justeringar för kostnader efter import. |
| --- | --- |

b)

motsvarande vägda genomsnittliga priser per produkttyp för importen från de samarbetsvilliga tillverkarna till den första oberoende kunden på unionsmarknaden, fastställda till cif-nivån (kostnad, försäkring, frakt) med lämpliga justeringar för kostnader efter import.

| (63) | I linje med den metod som anges i skäl 25 har kommissionen tagit hänsyn till försäljningsvolymen av den berörda produkten, antingen direkt till icke-närstående parter eller till närstående företag i unionen för förädling till små rullar. |
| --- | --- |

(63)

I linje med den metod som anges i skäl 25 har kommissionen tagit hänsyn till försäljningsvolymen av den berörda produkten, antingen direkt till icke-närstående parter eller till närstående företag i unionen för förädling till små rullar.

| (64) | Prisjämförelsen gjordes för varje enskild produkttyp. Transaktioner justerades vid behov. Prisnedsättningar och rabatter drogs av. Resultatet av jämförelsen uttrycktes som en procentandel av omsättningen för unionsproducenterna i urvalet under undersökningsperioden. Det visade en viktad genomsnittlig underskridandemarginal på 8,1 % för importen från det berörda landet på unionsmarknaden. Cirka 84 % av importen konstaterades underskrida. |
| --- | --- |

(64)

Prisjämförelsen gjordes för varje enskild produkttyp. Transaktioner justerades vid behov. Prisnedsättningar och rabatter drogs av. Resultatet av jämförelsen uttrycktes som en procentandel av omsättningen för unionsproducenterna i urvalet under undersökningsperioden. Det visade en viktad genomsnittlig underskridandemarginal på 8,1 % för importen från det berörda landet på unionsmarknaden. Cirka 84 % av importen konstaterades underskrida.

4.4   Unionsindustrins ekonomiska situation

Unionsindustrins ekonomiska situation

4.4.1   Allmänna anmärkningar

Allmänna anmärkningar

| (65) | I enlighet med artikel 3.5 i grundförordningen omfattade granskningen av den dumpade importens verkningar på unionsindustrin en bedömning av alla ekonomiska indikatorer som var av betydelse för unionsindustrins tillstånd under skadeundersökningsperioden. |
| --- | --- |

(65)

I enlighet med artikel 3.5 i grundförordningen omfattade granskningen av den dumpade importens verkningar på unionsindustrin en bedömning av alla ekonomiska indikatorer som var av betydelse för unionsindustrins tillstånd under skadeundersökningsperioden.

| (66) | För fastställandet av skada skilde kommissionen mellan makroekonomiska och mikroekonomiska skadeindikatorer. Kommissionen bedömde de makroekonomiska indikatorerna på grundval av uppgifter i frågeformulärssvaret och därpå följande inlägg från den klagande. Kommissionen utvärderade de mikroekonomiska indikatorerna på grundval av data i svaren på frågeformuläret som lämnats in av unionstillverkarna som ingick i urvalet. Båda uppsättningarna uppgifter konstaterades vara representativa för unionsindustrins ekonomiska situation. |
| --- | --- |

(66)

För fastställandet av skada skilde kommissionen mellan makroekonomiska och mikroekonomiska skadeindikatorer. Kommissionen bedömde de makroekonomiska indikatorerna på grundval av uppgifter i frågeformulärssvaret och därpå följande inlägg från den klagande. Kommissionen utvärderade de mikroekonomiska indikatorerna på grundval av data i svaren på frågeformuläret som lämnats in av unionstillverkarna som ingick i urvalet. Båda uppsättningarna uppgifter konstaterades vara representativa för unionsindustrins ekonomiska situation.

| (67) | De makroekonomiska indikatorerna är: tillverkning, tillverkningskapacitet, kapacitetsutnyttjande, försäljningsvolym, marknadsandel, tillväxt, sysselsättning, dumpningsmarginalernas produktivitet och storlek och återhämtning från tidigare dumpning. |
| --- | --- |

(67)

De makroekonomiska indikatorerna är: tillverkning, tillverkningskapacitet, kapacitetsutnyttjande, försäljningsvolym, marknadsandel, tillväxt, sysselsättning, dumpningsmarginalernas produktivitet och storlek och återhämtning från tidigare dumpning.

| (68) | De mikroekonomiska indikatorerna är följande: genomsnittspriser per enhet, enhetskostnad, arbetskraftskostnader, lager, lönsamhet, kassaflöde, investeringar, räntabilitet och kapitalanskaffningsförmåga. |
| --- | --- |

(68)

De mikroekonomiska indikatorerna är följande: genomsnittspriser per enhet, enhetskostnad, arbetskraftskostnader, lager, lönsamhet, kassaflöde, investeringar, räntabilitet och kapitalanskaffningsförmåga.

4.4.2   Makroekonomiska indikatorer

Makroekonomiska indikatorer

4.4.2.1   Tillverkning, produktionskapacitet och kapacitetsutnyttjande

Tillverkning, produktionskapacitet och kapacitetsutnyttjande

| (69) | Unionens totala tillverkning, produktionskapacitet och kapacitetsutnyttjande utvecklades på följande sätt under skadeundersökningsperioden:

  Tabell 4


  Tillverkning, produktionskapacitet och kapacitetsutnyttjande | 2012 | 2013 | 2014 | Undersökningsperiod |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Tillverkningsvolym (i ton) | 376 150 | 344 525 | 349 601 | 372 645 |
| Index | 100 | 92 | 93 | 99 |
| Tillverkningskapacitet (i ton) | 393 333 | 404 080 | 401 142 | 402 997 |
| Index | 100 | 103 | 102 | 102 |
| Kapacitetsutnyttjande (%) | 96 | 85 | 87 | 92 |
| Index | 100 | 89 | 91 | 97 |
| Källa: Skadeformulär och uppgifter som lämnats av den klagande. |

(69)

Unionens totala tillverkning, produktionskapacitet och kapacitetsutnyttjande utvecklades på följande sätt under skadeundersökningsperioden:

Tabell 4

Tabell 4

Tillverkning, produktionskapacitet och kapacitetsutnyttjande

Tillverkning, produktionskapacitet och kapacitetsutnyttjande

2012

2013

2014

Undersökningsperiod

Tillverkningsvolym (i ton)

376 150

344 525

349 601

372 645

Index

Index

100

100

92

92

93

93

99

99

Tillverkningskapacitet (i ton)

393 333

404 080

401 142

402 997

Index

Index

100

100

103

103

102

102

102

102

Kapacitetsutnyttjande (%)

96

85

87

92

Index

Index

100

100

89

89

91

91

97

97

Källa: Skadeformulär och uppgifter som lämnats av den klagande.

Källa:

| (70) | Tillverkning av den undersökta produkten har höga fasta kostnader. Under skadeundersökningsperioden minskade unionsindustrins produktionsvolym med 1 %. En lägre produktionsnivå konstaterades under 2013 och 2014, då en unionstillverkare som ingick i urvalet haft vissa svårigheter. |
| --- | --- |

(70)

Tillverkning av den undersökta produkten har höga fasta kostnader. Under skadeundersökningsperioden minskade unionsindustrins produktionsvolym med 1 %. En lägre produktionsnivå konstaterades under 2013 och 2014, då en unionstillverkare som ingick i urvalet haft vissa svårigheter.

| (71) | Produktionskapaciteten var relativt stabil. Siffran för 2012 var onormalt lågt och återspeglar det faktum att en unionstillverkare tillfälligt stoppat sin tillverkning av den berörda produkten på grund av exceptionella omständigheter. Denna tillverkare var åter verksam i normalt omfång under 2013. Det ska vidare noteras att en annan unionstillverkare, den minsta, har fasat ut produktionen av den berörda produkten under skadeundersökningsperioden. |
| --- | --- |

(71)

Produktionskapaciteten var relativt stabil. Siffran för 2012 var onormalt lågt och återspeglar det faktum att en unionstillverkare tillfälligt stoppat sin tillverkning av den berörda produkten på grund av exceptionella omständigheter. Denna tillverkare var åter verksam i normalt omfång under 2013. Det ska vidare noteras att en annan unionstillverkare, den minsta, har fasat ut produktionen av den berörda produkten under skadeundersökningsperioden.

| (72) | Den totala minskningen av kapacitetsutnyttjandet hänger samman med den minskade produktionsvolymen. Såsom anges i skäl 125 innebär det höga kapacitetsutnyttjandet som syns i tabell 4 inte att industrin inte kan öka sin produktion. |
| --- | --- |

(72)

Den totala minskningen av kapacitetsutnyttjandet hänger samman med den minskade produktionsvolymen. Såsom anges i skäl 125 innebär det höga kapacitetsutnyttjandet som syns i tabell 4 inte att industrin inte kan öka sin produktion.

4.4.2.2   Försäljningsvolym och marknadsandel

Försäljningsvolym och marknadsandel

| (73) | Unionsindustrins försäljningsvolym och marknadsandel utvecklades på följande sätt under skadeundersökningsperioden:

  Tabell 5


  Försäljningsvolym och marknadsandel | 2012 | 2013 | 2014 | Undersökningsperiod |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Försäljningsvolym på unionsmarknaden (i ton) | 159 000 –164 000 | 160 000 –165 000 | 153 000 –158 000 | 160 000 –165 000 |
| Index | 100 | 101 | 97 | 101 |
| Marknadsandel (%) | 96,9 | 90,3 | 86,7 | 85,1 |
| Index | 100 | 94 | 90 | 88 |
| Källa: Skadeformulär och uppgifter som lämnats av de klagande. |

(73)

Unionsindustrins försäljningsvolym och marknadsandel utvecklades på följande sätt under skadeundersökningsperioden:

Tabell 5

Tabell 5

Försäljningsvolym och marknadsandel

Försäljningsvolym och marknadsandel

2012

2013

2014

Undersökningsperiod

Försäljningsvolym på unionsmarknaden (i ton)

159 000 –164 000

160 000 –165 000

153 000 –158 000

160 000 –165 000

Index

Index

100

100

101

101

97

97

101

101

Marknadsandel (%)

96,9

90,3

86,7

85,1

Index

Index

100

100

94

94

90

90

88

88

Källa: Skadeformulär och uppgifter som lämnats av de klagande.

Källa:

| (74) | Unionsindustrins försäljningsvolym på unionsmarknaden ökade med 1 % under skadeundersökningsperioden. |
| --- | --- |

(74)

Unionsindustrins försäljningsvolym på unionsmarknaden ökade med 1 % under skadeundersökningsperioden.

| (75) | Under skadeundersökningsperioden minskade unionsindustrins marknadsandel från 96,9 % till 85,1 %, eftersom den inte kunde dra nytta av den ökade förbrukningen. För att bibehålla sin försäljningsnivå och undvika att marknadsandelen minskade ännu mer var unionsindustrin dessutom tvungen att sänka sina försäljningspriser på grund av pristrycket från importen i fråga. |
| --- | --- |

(75)

Under skadeundersökningsperioden minskade unionsindustrins marknadsandel från 96,9 % till 85,1 %, eftersom den inte kunde dra nytta av den ökade förbrukningen. För att bibehålla sin försäljningsnivå och undvika att marknadsandelen minskade ännu mer var unionsindustrin dessutom tvungen att sänka sina försäljningspriser på grund av pristrycket från importen i fråga.

4.4.2.3   Tillväxt

Tillväxt

| (76) | Förbrukningen i unionen ökade med 15 % under skadeundersökningsperioden, medan unionsindustrins försäljningsvolym på unionsmarknaden stagnerade. Unionsindustrin upplevde därmed förlust av marknadsandelar i motsats till importen från det berörda landet, vars marknadsandel ökade under skadeundersökningsperioden till att omfatta nästan hela ökningen av förbrukningen. |
| --- | --- |

(76)

Förbrukningen i unionen ökade med 15 % under skadeundersökningsperioden, medan unionsindustrins försäljningsvolym på unionsmarknaden stagnerade. Unionsindustrin upplevde därmed förlust av marknadsandelar i motsats till importen från det berörda landet, vars marknadsandel ökade under skadeundersökningsperioden till att omfatta nästan hela ökningen av förbrukningen.

4.4.2.4   Sysselsättning och produktivitet

Sysselsättning och produktivitet

| (77) | Sysselsättningen och produktiviteten utvecklades på följande sätt under skadeundersökningsperioden:

  Tabell 6


  Sysselsättning och produktivitet | 2012 | 2013 | 2014 | Undersökningsperiod |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Antal anställda | 851 | 784 | 797 | 842 |
| Index | 100 | 92 | 94 | 99 |
| Produktivitet (enhet/anställd) | 442 | 439 | 439 | 443 |
| Index | 100 | 99 | 99 | 100 |
| Källa: Skadeformulär och uppgifter som lämnats av de klagande. |

(77)

Sysselsättningen och produktiviteten utvecklades på följande sätt under skadeundersökningsperioden:

Tabell 6

Tabell 6

Sysselsättning och produktivitet

Sysselsättning och produktivitet

2012

2013

2014

Undersökningsperiod

Antal anställda

851

784

797

842

Index

Index

100

100

92

92

94

94

99

99

Produktivitet (enhet/anställd)

442

439

439

443

Index

Index

100

100

99

99

99

99

100

100

Källa: Skadeformulär och uppgifter som lämnats av de klagande.

Källa:

| (78) | Sysselsättningen inom unionsindustrin har inte förändrats avsevärt under skadeundersökningsperioden. Sysselsättningen följer produktionen mycket nära. Unionsindustrin har försökt bevara arbetstillfällen trots minskande lönsamhet. |
| --- | --- |

(78)

Sysselsättningen inom unionsindustrin har inte förändrats avsevärt under skadeundersökningsperioden. Sysselsättningen följer produktionen mycket nära. Unionsindustrin har försökt bevara arbetstillfällen trots minskande lönsamhet.

| (79) | Produktiviteten för unionsindustrins personalstyrka, mätt som output per anställd och år, har inte varierat särskilt mycket. Tillverkningsprocessen har redan optimerats i stor utsträckning. |
| --- | --- |

(79)

Produktiviteten för unionsindustrins personalstyrka, mätt som output per anställd och år, har inte varierat särskilt mycket. Tillverkningsprocessen har redan optimerats i stor utsträckning.

4.4.2.5   Dumpningsmarginalens storlek och återhämtning från tidigare dumpning

Dumpningsmarginalens storlek och återhämtning från tidigare dumpning

| (80) | Dumpningsmarginalen översteg väsentligt miniminivån. De faktiska dumpningsmarginalerna hade en icke-försumbar inverkan på unionsindustrin med tanke på den ökande volymen och de minskande priserna på importen från det berörda landet. |
| --- | --- |

(80)

Dumpningsmarginalen översteg väsentligt miniminivån. De faktiska dumpningsmarginalerna hade en icke-försumbar inverkan på unionsindustrin med tanke på den ökande volymen och de minskande priserna på importen från det berörda landet.

| (81) | Detta är den första antidumpningsundersökning som gäller den berörda produkten. Därför fanns inga uppgifter tillgängliga för att bedöma inverkan från eventuell tidigare dumpning. |
| --- | --- |

(81)

Detta är den första antidumpningsundersökning som gäller den berörda produkten. Därför fanns inga uppgifter tillgängliga för att bedöma inverkan från eventuell tidigare dumpning.

4.4.3   Mikroekonomiska indikatorer

Mikroekonomiska indikatorer

4.4.3.1   Priser och faktorer som påverkar priserna

Priser och faktorer som påverkar priserna

| (82) | De utvalda unionstillverkarnas genomsnittliga försäljningspris per enhet till icke-närstående kunder i unionen utvecklades på följande sätt under skadeundersökningsperioden:

  Tabell 7


  Försäljningspriser i unionen | 2012 | 2013 | 2014 | Undersökningsperiod |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Genomsnittligt försäljningspris per enhet i unionen på marknaden (euro/ton) | 1 316 | 1 297 | 1 181 | 1 176 |
| Index | 100 | 98 | 90 | 89 |
| Tillverkningskostnad per enhet (euro per ton) | 1 177 | 1 176 | 1 155 | 1 215 |
| Index | 100 | 100 | 98 | 103 |
| Källa: Skadeformulär. |

(82)

De utvalda unionstillverkarnas genomsnittliga försäljningspris per enhet till icke-närstående kunder i unionen utvecklades på följande sätt under skadeundersökningsperioden:

Tabell 7

Tabell 7

Försäljningspriser i unionen

Försäljningspriser i unionen

2012

2013

2014

Undersökningsperiod

Genomsnittligt försäljningspris per enhet i unionen på marknaden (euro/ton)

1 316

1 297

1 181

1 176

Index

Index

100

100

98

98

90

90

89

89

Tillverkningskostnad per enhet (euro per ton)

1 177

1 176

1 155

1 215

Index

Index

100

100

100

100

98

98

103

103

Källa: Skadeformulär.

Källa:

| (83) | Under skadeundersökningsperioden minskade försäljningspriserna i genomsnitt (– 11 %), till skillnad från motsvarande kostnader (+ 3 %). Under undersökningsperioden var försäljningspriserna i genomsnitt lägre än tillverkningskostnaden per enhet. |
| --- | --- |

(83)

Under skadeundersökningsperioden minskade försäljningspriserna i genomsnitt (– 11 %), till skillnad från motsvarande kostnader (+ 3 %). Under undersökningsperioden var försäljningspriserna i genomsnitt lägre än tillverkningskostnaden per enhet.

| (84) | För att inte förlora alltför mycket av sin marknadsandel följde unionstillverkarna med i importernas nedåtgående prisspiral och sänkte sina försäljningspriser betydligt. Ökningen av produktionskostnaderna kan delvis förklaras av det faktum att tillverkning av lätt termopapper medför höga fasta kostnader, kopplat till en produktionsminskning (– 3 % bland de unionstillverkare som ingick i urvalet). Unionstillverkarna kompenserade delvis kostnadsökningarna på råvaror till följd av en ogynnsam valutakurs mellan US-dollar och euro (pappersmassa omfattas av handelsutbyte i USD) genom att kontrollera andra kostnader och genom rationalisering. |
| --- | --- |

(84)

För att inte förlora alltför mycket av sin marknadsandel följde unionstillverkarna med i importernas nedåtgående prisspiral och sänkte sina försäljningspriser betydligt. Ökningen av produktionskostnaderna kan delvis förklaras av det faktum att tillverkning av lätt termopapper medför höga fasta kostnader, kopplat till en produktionsminskning (– 3 % bland de unionstillverkare som ingick i urvalet). Unionstillverkarna kompenserade delvis kostnadsökningarna på råvaror till följd av en ogynnsam valutakurs mellan US-dollar och euro (pappersmassa omfattas av handelsutbyte i USD) genom att kontrollera andra kostnader och genom rationalisering.

4.4.3.2   Arbetskraftskostnader

Arbetskraftskostnader

| (85) | De genomsnittliga arbetskraftskostnaderna för unionstillverkarna som ingick i urvalet utvecklades på följande sätt under skadeundersökningsperioden:

  Tabell 8


  Genomsnittlig arbetskraftskostnad per anställd | 2012 | 2013 | 2014 | Undersökningsperiod |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Genomsnittlig arbetskraftskostnad per anställd (i euro) | 64 244 | 63 424 | 65 919 | 67 047 |
| Index | 100 | 99 | 103 | 104 |
| Källa: Skadeformulär. |

(85)

De genomsnittliga arbetskraftskostnaderna för unionstillverkarna som ingick i urvalet utvecklades på följande sätt under skadeundersökningsperioden:

Tabell 8

Tabell 8

Genomsnittlig arbetskraftskostnad per anställd

Genomsnittlig arbetskraftskostnad per anställd

2012

2013

2014

Undersökningsperiod

Genomsnittlig arbetskraftskostnad per anställd (i euro)

64 244

63 424

65 919

67 047

Index

Index

100

100

99

99

103

103

104

104

Källa: Skadeformulär.

Källa:

| (86) | Under skadeundersökningsperioden ökade den genomsnittliga lönen per anställd med 4 %. Detta är i linje med den totala prisökningen i EU på grund av inflationen. |
| --- | --- |

(86)

Under skadeundersökningsperioden ökade den genomsnittliga lönen per anställd med 4 %. Detta är i linje med den totala prisökningen i EU på grund av inflationen.

4.4.3.3   Lager

Lager

| (87) | Lagernivåerna hos unionstillverkarna som ingick i urvalet utvecklades på följande sätt under skadeundersökningsperioden:

  Tabell 9


  Lager | 2012 | 2013 | 2014 | Undersökningsperiod |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Utgående lager (i ton) | 24 000 –29 000 | 15 000 –20 000 | 23 000 –28 000 | 23 000 –28 000 |
| Index | 100 | 65 | 94 | 93 |
| Utgående lager i procent av tillverkningen (%) | 7,9 | 5,9 | 8,3 | 7,6 |
| Index | 100 | 74 | 105 | 96 |
| Källa: Skadeformulär. |

(87)

Lagernivåerna hos unionstillverkarna som ingick i urvalet utvecklades på följande sätt under skadeundersökningsperioden:

Tabell 9

Tabell 9

Lager

Lager

2012

2013

2014

Undersökningsperiod

Utgående lager (i ton)

24 000 –29 000

15 000 –20 000

23 000 –28 000

23 000 –28 000

Index

Index

100

100

65

65

94

94

93

93

Utgående lager i procent av tillverkningen (%)

7,9

5,9

8,3

7,6

Index

Index

100

100

74

74

105

105

96

96

Källa: Skadeformulär.

Källa:

| (88) | Under skadeundersökningsperioden minskade utgående lager med 7 %. Den likadana produkten produceras på grundval av specifika beställningar från användarna. Lager anses inte vara en viktig skadeindikator för denna industri, eftersom de generellt sett följer produktionen och inte är större än produktionen under en månad. Utgående lager som andel av produktionen uppvisar en liknande andel i början och slutet av skadeundersökningsperioden. |
| --- | --- |

(88)

Under skadeundersökningsperioden minskade utgående lager med 7 %. Den likadana produkten produceras på grundval av specifika beställningar från användarna. Lager anses inte vara en viktig skadeindikator för denna industri, eftersom de generellt sett följer produktionen och inte är större än produktionen under en månad. Utgående lager som andel av produktionen uppvisar en liknande andel i början och slutet av skadeundersökningsperioden.

4.4.3.4   Lönsamhet, kassaflöde, investeringar, räntabilitet och kapitalanskaffningsförmåga

Lönsamhet, kassaflöde, investeringar, räntabilitet och kapitalanskaffningsförmåga

| (89) | Lönsamhet, kassaflöde, investeringar och räntabilitet för unionstillverkarna i stickprovet utvecklades på följande sätt under skadeundersökningsperioden:

  Tabell 10


  Lönsamhet, kassaflöde, investeringar och räntabilitet | 2012 | 2013 | 2014 | Undersökningsperiod |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Lönsamhet för försäljning i unionen till icke-närstående kunder (i % av omsättningen) | 13,0 | 11,5 | 5,3 | – 0,5 |
| Index | 100 | 89 | 41 | – 4 |
| Kassaflöde (i euro) | 80 000 000 –100 000 000 | 45 000 000 –65 000 000 | 10 000 000 –30 000 000 | 10 000 000 –30 000 000 |
| Index | 100 | 64 | 19 | 21 |
| Investeringar (i euro) | 1 500 000 –6 500 000 | 2 000 000 –7 000 000 | 6 000 000 –11 000 000 | 4 500 000 –9 000 000 |
| Index | 100 | 116 | 280 | 203 |
| Räntabilitet (%) | 203,93 | 132,56 | 58,28 | 57,17 |
| Index | 100 | 65 | 29 | 28 |
| Källa: Skadeformulär. |

(89)

Lönsamhet, kassaflöde, investeringar och räntabilitet för unionstillverkarna i stickprovet utvecklades på följande sätt under skadeundersökningsperioden:

Tabell 10

Tabell 10

Lönsamhet, kassaflöde, investeringar och räntabilitet

Lönsamhet, kassaflöde, investeringar och räntabilitet

2012

2013

2014

Undersökningsperiod

Lönsamhet för försäljning i unionen till icke-närstående kunder (i % av omsättningen)

13,0

11,5

5,3

– 0,5

Index

Index

100

100

89

89

41

41

– 4

– 4

Kassaflöde (i euro)

80 000 000 –100 000 000

45 000 000 –65 000 000

10 000 000 –30 000 000

10 000 000 –30 000 000

Index

Index

100

100

64

64

19

19

21

21

Investeringar (i euro)

1 500 000 –6 500 000

2 000 000 –7 000 000

6 000 000 –11 000 000

4 500 000 –9 000 000

Index

Index

100

100

116

116

280

280

203

203

Räntabilitet (%)

203,93

132,56

58,28

57,17

Index

Index

100

100

65

65

29

29

28

28

Källa: Skadeformulär.

Källa:

| (90) | Kommissionen fastställde lönsamheten för de unionstillverkare som ingick i urvalet genom att uttrycka nettovinsten före skatt för försäljningen av den likadana produkten till icke-närstående kunder i unionen i procent av omsättningen för denna försäljning. |
| --- | --- |

(90)

Kommissionen fastställde lönsamheten för de unionstillverkare som ingick i urvalet genom att uttrycka nettovinsten före skatt för försäljningen av den likadana produkten till icke-närstående kunder i unionen i procent av omsättningen för denna försäljning.

| (91) | Lönsamheten utvecklades negativt under skadeundersökningsperioden, från vinst år 2012 till förluster under undersökningsperioden (– 0,5 %). Denna tendens sammanhängde delvis med rationaliseringar hos vissa unionstillverkare, och det betydande pris- och volymtryck som unionsindustrin drabbades av till följd av den ökande importen från de berörda länderna under perioden 2013–2015 gjorde att unionsindustrin inte kunde dra nytta av den ökande konsumtionen i unionen. |
| --- | --- |

(91)

Lönsamheten utvecklades negativt under skadeundersökningsperioden, från vinst år 2012 till förluster under undersökningsperioden (– 0,5 %). Denna tendens sammanhängde delvis med rationaliseringar hos vissa unionstillverkare, och det betydande pris- och volymtryck som unionsindustrin drabbades av till följd av den ökande importen från de berörda länderna under perioden 2013–2015 gjorde att unionsindustrin inte kunde dra nytta av den ökande konsumtionen i unionen.

| (92) | Nettokassaflödet är unionstillverkarnas förmåga att själva finansiera sin verksamhet. Kassaflödet följde en skarpt nedåtgående trend, främst på grund av den minskade lönsamheten. |
| --- | --- |

(92)

Nettokassaflödet är unionstillverkarnas förmåga att själva finansiera sin verksamhet. Kassaflödet följde en skarpt nedåtgående trend, främst på grund av den minskade lönsamheten.

| (93) | Räntabiliteten är vinsten i procent av det bokförda värdet av investeringarna. Den minskade (- 72 %), i linje med lönsamheten. Utom när det gäller en specifik investering för att förbättra effektiviteten som en unionstillverkare gjort under perioden 2014–2015 begränsade tillverkarna i stickprovet sina investeringar till de belopp som är absolut nödvändiga för att fortsätta driften. |
| --- | --- |

(93)

Räntabiliteten är vinsten i procent av det bokförda värdet av investeringarna. Den minskade (- 72 %), i linje med lönsamheten. Utom när det gäller en specifik investering för att förbättra effektiviteten som en unionstillverkare gjort under perioden 2014–2015 begränsade tillverkarna i stickprovet sina investeringar till de belopp som är absolut nödvändiga för att fortsätta driften.

| (94) | Förmågan att anskaffa kapital påverkades av den sjunkande lönsamheten, vilket framgår av den låga investeringsnivån för denna typ av industri. |
| --- | --- |

(94)

Förmågan att anskaffa kapital påverkades av den sjunkande lönsamheten, vilket framgår av den låga investeringsnivån för denna typ av industri.

4.4.4   Slutsats om skada

Slutsats om skada

| (95) | Under skadeundersökningsperioden var unionsindustrins skada omfattande och påtaglig om man ser på de prisrelaterade skadeindikatorerna såsom minskade försäljningspriser (– 11 %), minskad lönsamhet (från + 13 % till – 0,5 %), minskat kassaflöde och minskad avkastning på nettotillgångar. På grund av de sjunkande försäljningspriserna har konkreta åtgärder för att förbättra effektiviteten och kontrollera kostnaderna inte kunnat hindra att unionstillverkarna gått med förlust under undersökningsperioden. När det gäller de volymrelaterade skadeindikatorerna kunde unionsindustrin inte heller dra nytta av den ökade förbrukningen i EU. Unionstillverkarnas marknadsandel minskade med 12 procentenheter under skadeundersökningsperioden. |
| --- | --- |

(95)

Under skadeundersökningsperioden var unionsindustrins skada omfattande och påtaglig om man ser på de prisrelaterade skadeindikatorerna såsom minskade försäljningspriser (– 11 %), minskad lönsamhet (från + 13 % till – 0,5 %), minskat kassaflöde och minskad avkastning på nettotillgångar. På grund av de sjunkande försäljningspriserna har konkreta åtgärder för att förbättra effektiviteten och kontrollera kostnaderna inte kunnat hindra att unionstillverkarna gått med förlust under undersökningsperioden. När det gäller de volymrelaterade skadeindikatorerna kunde unionsindustrin inte heller dra nytta av den ökade förbrukningen i EU. Unionstillverkarnas marknadsandel minskade med 12 procentenheter under skadeundersökningsperioden.

| (96) | På grund av denna typ av industris särskilda egenskaper (den är kapitalintensiv och i huvudsak verksam utan avbrott) uppvisade de volymrelaterade indikatorerna, t.ex. tillverknings- eller försäljningsvolymen, en relativt stabil tendens i absoluta tal. Detta måste emellertid ses mot bakgrund av en växande efterfrågan, vilket innebär att situationen försämrades relativt sett. |
| --- | --- |

(96)

På grund av denna typ av industris särskilda egenskaper (den är kapitalintensiv och i huvudsak verksam utan avbrott) uppvisade de volymrelaterade indikatorerna, t.ex. tillverknings- eller försäljningsvolymen, en relativt stabil tendens i absoluta tal. Detta måste emellertid ses mot bakgrund av en växande efterfrågan, vilket innebär att situationen försämrades relativt sett.

| (97) | Trots konkreta åtgärder (t.ex. för att ytterligare optimera interna processer) som unionsindustrin vidtog under skadeundersökningsperioden för att förbättra sitt resultat överlag försämrades dess situation när det gäller lönsamhet och förlust av marknadsandelar. Svårigheterna att anskaffa kapital innebar att vissa investeringar fick läggas på is. |
| --- | --- |

(97)

Trots konkreta åtgärder (t.ex. för att ytterligare optimera interna processer) som unionsindustrin vidtog under skadeundersökningsperioden för att förbättra sitt resultat överlag försämrades dess situation när det gäller lönsamhet och förlust av marknadsandelar. Svårigheterna att anskaffa kapital innebar att vissa investeringar fick läggas på is.

| (98) | Mot denna bakgrund drar kommissionen i detta skede slutsatsen att unionsindustrin lidit väsentlig skada i den mening som avses i artikel 3.5 i grundförordningen. |
| --- | --- |

(98)

Mot denna bakgrund drar kommissionen i detta skede slutsatsen att unionsindustrin lidit väsentlig skada i den mening som avses i artikel 3.5 i grundförordningen.

5.   ORSAKSSAMBAND

ORSAKSSAMBAND

| (99) | I enlighet med artikel 3.6 i grundförordningen undersökte kommissionen huruvida den dumpade importen från det berörda landet vållade unionsindustrin väsentlig skada. I enlighet med artikel 3.7 i grundförordningen undersökte kommissionen även huruvida andra kända faktorer samtidigt kunde ha vållat unionsindustrin skada. Kommissionen säkerställde att all eventuell skada som orsakats av andra faktorer än den dumpade importen från det berörda landet inte tillskrevs den dumpade importen. Det rör sig om följande faktorer: Övrig import, effekterna av prissättningen på fenolfritt lätt termopapper, antidumpningstullarna i Förenta staterna, unionstillverkarnas exportresultat och den ökande konkurrensen mellan dem, en rad kostnadsfrågor, internet och digitaliseringen (dvs. fler papperslösa betalningar), prispress från stora detaljhandelskedjor och rationalisering inom unionsindustrin. |
| --- | --- |

(99)

I enlighet med artikel 3.6 i grundförordningen undersökte kommissionen huruvida den dumpade importen från det berörda landet vållade unionsindustrin väsentlig skada. I enlighet med artikel 3.7 i grundförordningen undersökte kommissionen även huruvida andra kända faktorer samtidigt kunde ha vållat unionsindustrin skada. Kommissionen säkerställde att all eventuell skada som orsakats av andra faktorer än den dumpade importen från det berörda landet inte tillskrevs den dumpade importen. Det rör sig om följande faktorer: Övrig import, effekterna av prissättningen på fenolfritt lätt termopapper, antidumpningstullarna i Förenta staterna, unionstillverkarnas exportresultat och den ökande konkurrensen mellan dem, en rad kostnadsfrågor, internet och digitaliseringen (dvs. fler papperslösa betalningar), prispress från stora detaljhandelskedjor och rationalisering inom unionsindustrin.

5.1   Verkningar av den dumpade importen

Verkningar av den dumpade importen

| (100) | De exporterande tillverkarnas försäljningspriser minskade i genomsnitt med 15 % under skadeundersökningsperioden. Genom att kontinuerligt sänka sina försäljningspriser per enhet till dumpningsnivå under skadeundersökningsperioden kunde tillverkarna från de berörda länderna öka sin marknadsandel mellan 2012 (0,7 %) och undersökningsperioden (13,6 %). |
| --- | --- |

(100)

De exporterande tillverkarnas försäljningspriser minskade i genomsnitt med 15 % under skadeundersökningsperioden. Genom att kontinuerligt sänka sina försäljningspriser per enhet till dumpningsnivå under skadeundersökningsperioden kunde tillverkarna från de berörda länderna öka sin marknadsandel mellan 2012 (0,7 %) och undersökningsperioden (13,6 %).

| (101) | Den ständiga ökningen av import från Sydkorea, efter den exporterande tillverkarens kapacitetsökning till priser som underskred unionsindustrins priser, har haft en klart negativt inverkan på unionsindustrins resultat. Den dumpade importen tvingade unionsindustrin att sänka sina försäljningspriser för att begränsa förlusten av marknadsandelar, vilket ledde till förluster under undersökningsperioden. Dessutom förblev unionsindustrins försäljningsvolym stabil, dvs. industrin kunde inte dra nytta av den ökade förbrukningen i unionen och förlorade därmed marknadsandelar på nästan 12 %. |
| --- | --- |

(101)

Den ständiga ökningen av import från Sydkorea, efter den exporterande tillverkarens kapacitetsökning till priser som underskred unionsindustrins priser, har haft en klart negativt inverkan på unionsindustrins resultat. Den dumpade importen tvingade unionsindustrin att sänka sina försäljningspriser för att begränsa förlusten av marknadsandelar, vilket ledde till förluster under undersökningsperioden. Dessutom förblev unionsindustrins försäljningsvolym stabil, dvs. industrin kunde inte dra nytta av den ökade förbrukningen i unionen och förlorade därmed marknadsandelar på nästan 12 %.

| (102) | Mot bakgrund av det klart fastställda tidsmässiga sambandet mellan å ena sidan den ständigt ökande mängden dumpad import till ständigt sjunkande priser (som även visade sig underskrida unionspriserna) och å andra sidan unionsindustrins stagnerande försäljningsvolym, minskade marknadsandelar och sjunkande priser som ledde till förluster för tillverkare i urvalet, dras slutsatsen att den dumpade importen var orsaken till den skadevållande situationen för unionsindustrin. |
| --- | --- |

(102)

Mot bakgrund av det klart fastställda tidsmässiga sambandet mellan å ena sidan den ständigt ökande mängden dumpad import till ständigt sjunkande priser (som även visade sig underskrida unionspriserna) och å andra sidan unionsindustrins stagnerande försäljningsvolym, minskade marknadsandelar och sjunkande priser som ledde till förluster för tillverkare i urvalet, dras slutsatsen att den dumpade importen var orsaken till den skadevållande situationen för unionsindustrin.

5.2   Verkningar av andra faktorer

Verkningar av andra faktorer

5.2.1   Import från tredjeländer

Import från tredjeländer

| (103) | Importvolymen från övriga tredjeländer utvecklades på följande sätt under skadeundersökningsperioden:

  Tabell 11


  Import från tredjeländer | | 2012 | 2013 | 2014 | Undersökningsperiod |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Totalt för alla tredjeländer utom det berörda landet | Volym (i ton) | 3 500 –5 000 | 2 000 –3 500 | 1 500 –3 000 | 2 000 –3 500 |
| Index | 100 | 75 | 44 | 63 |
| Marknadsandel (%) | 2,4 | 1,7 | 1,0 | 1,3 |
| Genomsnittligt pris (euro) | 799 | 631 | 677 | 1 147 |
| Index | 100 | 79 | 85 | 143 |
| Källa: Dumpningsformulär och ETPA:s uppskattningar. |

(103)

Importvolymen från övriga tredjeländer utvecklades på följande sätt under skadeundersökningsperioden:

Tabell 11

Tabell 11

Import från tredjeländer

Import från tredjeländer

2012

2013

2014

Undersökningsperiod

Totalt för alla tredjeländer utom det berörda landet

Volym (i ton)

3 500 –5 000

2 000 –3 500

1 500 –3 000

2 000 –3 500

Index

Index

100

100

75

75

44

44

63

63

Marknadsandel (%)

2,4

1,7

1,0

1,3

Genomsnittligt pris (euro)

799

631

677

1 147

Index

Index

100

100

79

79

85

85

143

143

Källa: Dumpningsformulär och ETPA:s uppskattningar.

Källa:

| (104) | Importen från det berörda landet utgör nästan all import till unionen. Övriga importer (från Förenta staterna och Kina) minskade med 37 % under skadeundersökningsperioden. Importens marknadsandel var 1,3 % under undersökningsperioden, dvs. under miniminivån, och kan inte ha orsakat skada för unionstillverkare och brutit orsakssambandet. |
| --- | --- |

(104)

Importen från det berörda landet utgör nästan all import till unionen. Övriga importer (från Förenta staterna och Kina) minskade med 37 % under skadeundersökningsperioden. Importens marknadsandel var 1,3 % under undersökningsperioden, dvs. under miniminivån, och kan inte ha orsakat skada för unionstillverkare och brutit orsakssambandet.

5.2.2   Unionsindustrins exportresultat

Unionsindustrins exportresultat

| (105) | Exportvolymen (icke-närstående försäljning) för unionstillverkarna i urvalet utvecklades på följande sätt under skadeundersökningsperioden:

  Tabell 12


  Exportresultat för unionstillverkarna i urvalet | 2012 | 2013 | 2014 | Undersökningsperiod |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Exportvolym (ton) | 70 000 –90 000 | 90 000 –110 000 | 100 000 –120 000 | 95 000 –115 000 |
| Index | 100 | 125 | 135 | 127 |
| Genomsnittspris (euro/ton) | 1 234 | 1 177 | 1 127 | 1 211 |
| Index | 100 | 95 | 91 | 98 |
| Källa: Skadeformulär. |

(105)

Exportvolymen (icke-närstående försäljning) för unionstillverkarna i urvalet utvecklades på följande sätt under skadeundersökningsperioden:

Tabell 12

Tabell 12

Exportresultat för unionstillverkarna i urvalet

Exportresultat för unionstillverkarna i urvalet

2012

2013

2014

Undersökningsperiod

Exportvolym (ton)

70 000 –90 000

90 000 –110 000

100 000 –120 000

95 000 –115 000

Index

Index

100

100

125

125

135

135

127

127

Genomsnittspris (euro/ton)

1 234

1 177

1 127

1 211

Index

Index

100

100

95

95

91

91

98

98

Källa: Skadeformulär.

Källa:

| (106) | Exportvolymen till icke-närstående kunder ökade med 27 % under undersökningsperioden. Priserna sjönk under skadeundersökningsperioden (– 2 %), men mindre än priset på unionsmarknaden (– 1 %). Med tanke på att lönsamheten på exportmarknaderna visserligen minskande, men ändå var bättre än i unionen, tog unionstillverkarna vara på vissa exportmöjligheter för att maximera kapacitetsutnyttjandet och sprida ut sina fasta kostnader. |
| --- | --- |

(106)

Exportvolymen till icke-närstående kunder ökade med 27 % under undersökningsperioden. Priserna sjönk under skadeundersökningsperioden (– 2 %), men mindre än priset på unionsmarknaden (– 1 %). Med tanke på att lönsamheten på exportmarknaderna visserligen minskande, men ändå var bättre än i unionen, tog unionstillverkarna vara på vissa exportmöjligheter för att maximera kapacitetsutnyttjandet och sprida ut sina fasta kostnader.

| (107) | På grundval av ovanstående är det svårt att se att unionsindustrins exportresultat skulle ha kunnat vålla skada för unionstillverkarna och bryta orsakssambandet. |
| --- | --- |

(107)

På grundval av ovanstående är det svårt att se att unionsindustrins exportresultat skulle ha kunnat vålla skada för unionstillverkarna och bryta orsakssambandet.

5.2.3   Antidumpningstullar i Förenta staterna

Antidumpningstullar i Förenta staterna

| (108) | Den exporterande tillverkaren hävdade att unionsindustrin lidit skada på grund av att en tillverkare som ingick i urvalet inte kunde sälja lätt termopapper i Förenta staterna på grund av de höga antidumpningstullar som berör denna produkt. |
| --- | --- |

(108)

Den exporterande tillverkaren hävdade att unionsindustrin lidit skada på grund av att en tillverkare som ingick i urvalet inte kunde sälja lätt termopapper i Förenta staterna på grund av de höga antidumpningstullar som berör denna produkt.

| (109) | Dessa omständigheter har i viss mån påverkat en unionstillverkares produktionsvolym (se skäl 70). Dessa omständigheter skulle emellertid inte ha någon effekt på merparten av de uppgifter som rör den unionstillverkaren, t.ex. lönsamheten av försäljningen i unionen och kassaflödet. |
| --- | --- |

(109)

Dessa omständigheter har i viss mån påverkat en unionstillverkares produktionsvolym (se skäl 70). Dessa omständigheter skulle emellertid inte ha någon effekt på merparten av de uppgifter som rör den unionstillverkaren, t.ex. lönsamheten av försäljningen i unionen och kassaflödet.

| (110) | I vilket fall som helst är effekterna begränsade såvitt avser unionsindustrin som helhet. Skälen till detta är många. Frågan berör endast en av unionstillverkarna, och det bör noteras att de båda andra tillverkarna i urvalet, som inte omfattas av åtgärder, ökade sin försäljning till Förenta staterna. För det andra har tillverkaren i fråga delvis lyckats kompensera genom att öka exporten till andra marknader. Slutligen har Förenta staterna upphävt den aktuella antidumpningstullen i februari 2015. Den sammanlagda effekten för undersökningsperioden är därför nästan obefintlig. |
| --- | --- |

(110)

I vilket fall som helst är effekterna begränsade såvitt avser unionsindustrin som helhet. Skälen till detta är många. Frågan berör endast en av unionstillverkarna, och det bör noteras att de båda andra tillverkarna i urvalet, som inte omfattas av åtgärder, ökade sin försäljning till Förenta staterna. För det andra har tillverkaren i fråga delvis lyckats kompensera genom att öka exporten till andra marknader. Slutligen har Förenta staterna upphävt den aktuella antidumpningstullen i februari 2015. Den sammanlagda effekten för undersökningsperioden är därför nästan obefintlig.

| (111) | På grundval av ovanstående anses effekterna av antidumpningstullarna i Förenta staterna inte vara tillräckligt väsentliga för unionsindustrin överlag för att bryta orsakssambandet. |
| --- | --- |

(111)

På grundval av ovanstående anses effekterna av antidumpningstullarna i Förenta staterna inte vara tillräckligt väsentliga för unionsindustrin överlag för att bryta orsakssambandet.

5.2.4   Prisnedgång på fenolfritt lätt termopapper

Prisnedgång på fenolfritt lätt termopapper

| (112) | Den exporterande tillverkaren hävdade att prisnedgången i unionen inte berodde på importen från Sydkorea utan på en sänkning av priset på fenolfritt lätt termopapper, en produkt som tillverkas och säljs av unionsindustrin, men som inte exporteras från Sydkorea. Detta påstående grundar sig på inköpspriset för vissa företag som är närstående den exporterande tillverkaren (inköp från två unionstillverkare). |
| --- | --- |

(112)

Den exporterande tillverkaren hävdade att prisnedgången i unionen inte berodde på importen från Sydkorea utan på en sänkning av priset på fenolfritt lätt termopapper, en produkt som tillverkas och säljs av unionsindustrin, men som inte exporteras från Sydkorea. Detta påstående grundar sig på inköpspriset för vissa företag som är närstående den exporterande tillverkaren (inköp från två unionstillverkare).

| (113) | I detta avseende bör det först noteras att fenolfritt lätt termopapper, såsom anges ovan (se skäl 20 och följande), är utbytbart och konkurrerar med fenolhaltigt lätt termopapper och att priset på detta också kan påverkas av importen från Sydkorea och den allmänna marknaden, där fenolhaltigt lätt termopapper överväger (84 % av förbrukningen i EU). Dessutom visade unionsindustrins siffror att försäljningspriser per enhet för fenolfritt lätt termopapper under skadeundersökningsperioden minskade mindre än försäljningspriset per enhet för fenolhaltigt lätt termopapper. Prisnedgången är därför i praktiken ännu mer omfattande om man bortser från effekterna av unionsindustrins försäljning av fenolfritt lätt termopapper. Dessutom befanns resultatet av beräkningen av prisunderskridandet grundad på en jämförelse av liknande produkttyper, dvs. utan fenolfria produkttyper som inte importerades, vara betydande. |
| --- | --- |

(113)

I detta avseende bör det först noteras att fenolfritt lätt termopapper, såsom anges ovan (se skäl 20 och följande), är utbytbart och konkurrerar med fenolhaltigt lätt termopapper och att priset på detta också kan påverkas av importen från Sydkorea och den allmänna marknaden, där fenolhaltigt lätt termopapper överväger (84 % av förbrukningen i EU). Dessutom visade unionsindustrins siffror att försäljningspriser per enhet för fenolfritt lätt termopapper under skadeundersökningsperioden minskade mindre än försäljningspriset per enhet för fenolhaltigt lätt termopapper. Prisnedgången är därför i praktiken ännu mer omfattande om man bortser från effekterna av unionsindustrins försäljning av fenolfritt lätt termopapper. Dessutom befanns resultatet av beräkningen av prisunderskridandet grundad på en jämförelse av liknande produkttyper, dvs. utan fenolfria produkttyper som inte importerades, vara betydande.

5.2.5   Andra skäl

Andra skäl

| (114) | Enligt vissa parter har unionstillverkarna lidit på grund av ökad konkurrens sinsemellan (om kapacitetsutnyttjande), höga kostnader (till följd av den globala ökningen av råvarupriserna kopplad till växelkursen mellan US-dollarn och euron samt ökade arbetskrafts- och energikostnader), internet och digitalisering (dvs. fler papperslösa betalningar) och prispress från stora detaljhandelskedjor (t.ex. bensinstationer och snabbköp). Ingen av dessa faktorer befanns emellertid ha brutit orsakssambandet mellan den väsentliga skadan och den dumpade importen från Sydkorea. |
| --- | --- |

(114)

Enligt vissa parter har unionstillverkarna lidit på grund av ökad konkurrens sinsemellan (om kapacitetsutnyttjande), höga kostnader (till följd av den globala ökningen av råvarupriserna kopplad till växelkursen mellan US-dollarn och euron samt ökade arbetskrafts- och energikostnader), internet och digitalisering (dvs. fler papperslösa betalningar) och prispress från stora detaljhandelskedjor (t.ex. bensinstationer och snabbköp). Ingen av dessa faktorer befanns emellertid ha brutit orsakssambandet mellan den väsentliga skadan och den dumpade importen från Sydkorea.

| (115) | Det finns inga bevis för något konkurrensbegränsande beteende. Inga uppgifter i handlingarna tyder på att konkurrensen mellan unionstillverkare (om kapacitetsutnyttjande) var illojal. |
| --- | --- |

(115)

Det finns inga bevis för något konkurrensbegränsande beteende. Inga uppgifter i handlingarna tyder på att konkurrensen mellan unionstillverkare (om kapacitetsutnyttjande) var illojal.

| (116) | När det gäller påståendet om höga kostnader bör det noteras att unionstillverkarna har hållit ett fast grepp om utgifterna under skadeundersökningsperioden, och att deras ökning har varit obetydlig (+ 3 %). Denna ökning omfattar eventuella förändringar i priserna på pappersmassa (som står för omkring en tredjedel av de sammanlagda kostnaderna för lätt termopapper), energi- och arbetskraftskostnaderna (jämför skälen 85–86). |
| --- | --- |

(116)

När det gäller påståendet om höga kostnader bör det noteras att unionstillverkarna har hållit ett fast grepp om utgifterna under skadeundersökningsperioden, och att deras ökning har varit obetydlig (+ 3 %). Denna ökning omfattar eventuella förändringar i priserna på pappersmassa (som står för omkring en tredjedel av de sammanlagda kostnaderna för lätt termopapper), energi- och arbetskraftskostnaderna (jämför skälen 85–86).

| (117) | Undersökningen kunde inte bekräfta att internets och ökad digitalisering (dvs. fler papperslösa betalningar) kan vara en orsak till skada för unionsindustrin. Tvärtom befanns förbrukningen av lätt termopapper i unionen öka stadigt. |
| --- | --- |

(117)

Undersökningen kunde inte bekräfta att internets och ökad digitalisering (dvs. fler papperslösa betalningar) kan vara en orsak till skada för unionsindustrin. Tvärtom befanns förbrukningen av lätt termopapper i unionen öka stadigt.

| (118) | Vad beträffar påståendet att stora detaljhandelskedjor (t.ex. bensinstationer eller snabbköp) skulle kunna utöva en viss prispress kunde de berörda parterna inte lägga fram några styrkta bevis, och undersökningen kunde inte heller bekräfta det. |
| --- | --- |

(118)

Vad beträffar påståendet att stora detaljhandelskedjor (t.ex. bensinstationer eller snabbköp) skulle kunna utöva en viss prispress kunde de berörda parterna inte lägga fram några styrkta bevis, och undersökningen kunde inte heller bekräfta det.

| (119) | Det noteras vidare att undersökningen visade att vissa unionstillverkare under den senaste tiden hade genomgått omstrukturering och omorganisation för att förbättra sin konkurrenskraft. Vissa av dessa processer pågår fortfarande och några av de konkreta åtgärder som planeras, t.ex. särskilda investeringar, har förhindrats av den dumpade importens inverkan på dessa tillverkares lönsamhet, som har påverkat deras förmåga att anskaffa kapital. Denna faktor ansågs därför inte bryta orsakssambandet mellan den väsentliga skadan och den dumpade importen från Sydkorea. |
| --- | --- |

(119)

Det noteras vidare att undersökningen visade att vissa unionstillverkare under den senaste tiden hade genomgått omstrukturering och omorganisation för att förbättra sin konkurrenskraft. Vissa av dessa processer pågår fortfarande och några av de konkreta åtgärder som planeras, t.ex. särskilda investeringar, har förhindrats av den dumpade importens inverkan på dessa tillverkares lönsamhet, som har påverkat deras förmåga att anskaffa kapital. Denna faktor ansågs därför inte bryta orsakssambandet mellan den väsentliga skadan och den dumpade importen från Sydkorea.

5.3   Slutsats om orsakssamband

Slutsats om orsakssamband

| (120) | På grundval av ovanstående drog kommissionen slutsatsen i detta skede att den väsentliga skada som unionsindustrin lidit vållats av den dumpade importen från det berörda landet och att de andra faktorerna, sedda var för sig eller tillsammans, inte bröt orsakssambandet. |
| --- | --- |

(120)

På grundval av ovanstående drog kommissionen slutsatsen i detta skede att den väsentliga skada som unionsindustrin lidit vållats av den dumpade importen från det berörda landet och att de andra faktorerna, sedda var för sig eller tillsammans, inte bröt orsakssambandet.

| (121) | Kommissionen har särskilt och avgränsat verkningarna av alla kända faktorer som har betydelse för unionsindustrins situation från den dumpade importens skadevållande verkan. De övriga identifierade faktorerna såsom unionstillverkarnas exportresultat, antidumpningstullarna i Förenta staterna, högre kostnader och en rad rationalisera processer, konstaterades preliminärt inte bryta orsakssambandet, inte ens när deras sammantagna verkningar beaktades. |
| --- | --- |

(121)

Kommissionen har särskilt och avgränsat verkningarna av alla kända faktorer som har betydelse för unionsindustrins situation från den dumpade importens skadevållande verkan. De övriga identifierade faktorerna såsom unionstillverkarnas exportresultat, antidumpningstullarna i Förenta staterna, högre kostnader och en rad rationalisera processer, konstaterades preliminärt inte bryta orsakssambandet, inte ens när deras sammantagna verkningar beaktades.

6.   UNIONENS INTRESSE

UNIONENS INTRESSE

| (122) | I enlighet med artikel 21 i grundförordningen undersökte kommissionen huruvida den med säkerhet kunde fastslå att det inte låg i unionens intresse att vidta åtgärder i detta fall, trots att skadevållande dumpning hade fastställts. Unionens intresse fastställdes på grundval av en bedömning av alla berörda parters intressen, bl.a. unionsindustrins, handlarnas (på olika nivåer) och användarnas intressen. |
| --- | --- |

(122)

I enlighet med artikel 21 i grundförordningen undersökte kommissionen huruvida den med säkerhet kunde fastslå att det inte låg i unionens intresse att vidta åtgärder i detta fall, trots att skadevållande dumpning hade fastställts. Unionens intresse fastställdes på grundval av en bedömning av alla berörda parters intressen, bl.a. unionsindustrins, handlarnas (på olika nivåer) och användarnas intressen.

6.1   Unionsindustrins intresse

Unionsindustrins intresse

| (123) | Unionsindustrin består av fem producenter i tre medlemsstater (Tyskland, Spanien och Finland). Ingen motsatte sig inledandet av undersökningen. |
| --- | --- |

(123)

Unionsindustrin består av fem producenter i tre medlemsstater (Tyskland, Spanien och Finland). Ingen motsatte sig inledandet av undersökningen.

| (124) | Alla unionstillverkare deltog aktivt i undersökningen och hävdade att införandet av åtgärder skulle kunna skydda sysselsättningen, främja större investeringar och bidra till att vända den utveckling med minskande lönsamhet som iakttagits sedan den sydkoreanska exportören kommit in på EU-marknaden. |
| --- | --- |

(124)

Alla unionstillverkare deltog aktivt i undersökningen och hävdade att införandet av åtgärder skulle kunna skydda sysselsättningen, främja större investeringar och bidra till att vända den utveckling med minskande lönsamhet som iakttagits sedan den sydkoreanska exportören kommit in på EU-marknaden.

| (125) | Unionsindustrin har redan i det förflutna genomgått en betydande omstrukturering och strävar ständigt efter att effektivisera tillverkningsprocessen. Om man jämför siffrorna för produktionsvolymen i tabell 4 med förbrukningen i unionen som behandlas i skälen 53–55 ser man att unionsindustrin, i motsats till vad en part hävdat, kan tillgodose efterfrågan i unionen. Det höga kapacitetsutnyttjandet som syns i tabell 4 betyder inte att unionsindustrin inte kan öka sin produktion. Å ena sidan har unionstillverkarna multifunktionell utrustning som innebär att produktionen kan ställas om till en annan produkt. Å andra sidan skulle den mindre tillverkaren i unionen som har fasat ut produktionen av produkten i fråga kunna komma att ändra sitt beslut om konkurrensen vore rättvis. |
| --- | --- |

(125)

Unionsindustrin har redan i det förflutna genomgått en betydande omstrukturering och strävar ständigt efter att effektivisera tillverkningsprocessen. Om man jämför siffrorna för produktionsvolymen i tabell 4 med förbrukningen i unionen som behandlas i skälen 53–55 ser man att unionsindustrin, i motsats till vad en part hävdat, kan tillgodose efterfrågan i unionen. Det höga kapacitetsutnyttjandet som syns i tabell 4 betyder inte att unionsindustrin inte kan öka sin produktion. Å ena sidan har unionstillverkarna multifunktionell utrustning som innebär att produktionen kan ställas om till en annan produkt. Å andra sidan skulle den mindre tillverkaren i unionen som har fasat ut produktionen av produkten i fråga kunna komma att ändra sitt beslut om konkurrensen vore rättvis.

| (126) | Det förväntas att införandet av åtgärder kommer att återupprätta rättvisa konkurrensvillkor och en skälig prisnivå på unionsmarknaden, och öka unionsindustrins lönsamhet till de nivåer som anses vara normala för denna kapitalintensiva industri. Utan tullar skulle några av unionstillverkarna eventuellt ha behövt minska sin tillverkning av lätt termopapper, eller till och med lägga ned den, och minska sin sysselsättning. Detta skulle kunna leda till mindre konkurrens på marknaden, och till att många användare skulle ha ett ännu mer begränsat utbud av leveranskällor. |
| --- | --- |

(126)

Det förväntas att införandet av åtgärder kommer att återupprätta rättvisa konkurrensvillkor och en skälig prisnivå på unionsmarknaden, och öka unionsindustrins lönsamhet till de nivåer som anses vara normala för denna kapitalintensiva industri. Utan tullar skulle några av unionstillverkarna eventuellt ha behövt minska sin tillverkning av lätt termopapper, eller till och med lägga ned den, och minska sin sysselsättning. Detta skulle kunna leda till mindre konkurrens på marknaden, och till att många användare skulle ha ett ännu mer begränsat utbud av leveranskällor.

| (127) | Om inga åtgärder införs, är det mycket troligt att unionsindustrins situation kommer att försämras ytterligare. Ytterligare minskningar av lönsamheten och marknadsandelarna står att vänta, eftersom det inte finns något skäl att anta att prisnedgången skulle avstanna utan åtgärder. |
| --- | --- |

(127)

Om inga åtgärder införs, är det mycket troligt att unionsindustrins situation kommer att försämras ytterligare. Ytterligare minskningar av lönsamheten och marknadsandelarna står att vänta, eftersom det inte finns något skäl att anta att prisnedgången skulle avstanna utan åtgärder.

| (128) | Kommissionen drar därför i detta skede slutsatsen att det skulle ligga i unionsindustrins intresse att antidumpningstullar införs. |
| --- | --- |

(128)

Kommissionen drar därför i detta skede slutsatsen att det skulle ligga i unionsindustrins intresse att antidumpningstullar införs.

6.2   Övriga berörda parters intresse

Övriga berörda parters intresse

| (129) | Kommissionen sände frågeformulär till 50 berörda parter. Alla har dock inte besvarat frågeformulären: 25 bearbetningsföretag, handlare på olika nivåer och en intresseorganisation (Europeiska pappersindustriförbundet – CEPI) lämnade synpunkter, men endast 14 parter lämnade svar på frågeformuläret. Svaren var dock inte alltid fullständiga, och några av dem var rena påståenden som inte underbyggdes av kontrollerbar bevisning. |
| --- | --- |

(129)

Kommissionen sände frågeformulär till 50 berörda parter. Alla har dock inte besvarat frågeformulären: 25 bearbetningsföretag, handlare på olika nivåer och en intresseorganisation (Europeiska pappersindustriförbundet – CEPI) lämnade synpunkter, men endast 14 parter lämnade svar på frågeformuläret. Svaren var dock inte alltid fullständiga, och några av dem var rena påståenden som inte underbyggdes av kontrollerbar bevisning.

| (130) | Tre bearbetningsföretag som besvarade frågeformuläret uppgav sig vara positiva till åtgärder, främst på grund av att åtgärder skulle återupprätta rättvisa konkurrensvillkor på EU-marknaden. I fråga om inköpsvolymer väger dessa bearbetningsföretag tyngre än de som inte framfört några synpunkter eller motsatt sig åtgärderna. Även CEPI stödde åtgärderna och hävdade att industrier i tidigare led, icke-närstående bearbetningsföretag och konsumenter skulle påverkas negativt av den dumpade importen från Sydkorea. |
| --- | --- |

(130)

Tre bearbetningsföretag som besvarade frågeformuläret uppgav sig vara positiva till åtgärder, främst på grund av att åtgärder skulle återupprätta rättvisa konkurrensvillkor på EU-marknaden. I fråga om inköpsvolymer väger dessa bearbetningsföretag tyngre än de som inte framfört några synpunkter eller motsatt sig åtgärderna. Även CEPI stödde åtgärderna och hävdade att industrier i tidigare led, icke-närstående bearbetningsföretag och konsumenter skulle påverkas negativt av den dumpade importen från Sydkorea.

| (131) | De parter som motsatte sig införandet av åtgärder fruktar en brist på papper och prishöjningar, brist på alternativa leveranskällor, konkurrensbegränsande praxis från unionstillverkarnas sida och, i sista hand, slutet för viss bearbetningsverksamhet och/eller vissa bearbetningsföretag. Undersökningen visade emellertid att det finns flera leveranskällor i Europeiska unionen, att det inte finns några tecken på konkurrensbegränsande metoder från unionstillverkare och att införandet av åtgärder inte skulle leda till några större prisökningar, varvid även dumpningsmarginalens nivå beaktats. |
| --- | --- |

(131)

De parter som motsatte sig införandet av åtgärder fruktar en brist på papper och prishöjningar, brist på alternativa leveranskällor, konkurrensbegränsande praxis från unionstillverkarnas sida och, i sista hand, slutet för viss bearbetningsverksamhet och/eller vissa bearbetningsföretag. Undersökningen visade emellertid att det finns flera leveranskällor i Europeiska unionen, att det inte finns några tecken på konkurrensbegränsande metoder från unionstillverkare och att införandet av åtgärder inte skulle leda till några större prisökningar, varvid även dumpningsmarginalens nivå beaktats.

| (132) | Både den exporterande tillverkaren och den sydkoreanska regeringen hävdade slutligen att analysen av unionens intresse bör ta hänsyn till de investeringar som Hansolgruppen gjort i unionen under perioden 2013–2016, och till antalet arbetstillfällen i närstående bearbetningsföretag. De lade emellertid inte fram någon specifik bevisning avseende produktionen av lätt termopapper. |
| --- | --- |

(132)

Både den exporterande tillverkaren och den sydkoreanska regeringen hävdade slutligen att analysen av unionens intresse bör ta hänsyn till de investeringar som Hansolgruppen gjort i unionen under perioden 2013–2016, och till antalet arbetstillfällen i närstående bearbetningsföretag. De lade emellertid inte fram någon specifik bevisning avseende produktionen av lätt termopapper.

| (133) | Eftersom åtgärderna bara skulle återupprätta en rättvis konkurrens på unionsmarknaden anses det dessutom att antidumpningsåtgärder skulle leda till att importen av den berörda produkten skulle komma in i unionen till icke-skadevållande priser. Detta bör gynna oberoende bearbetare. |
| --- | --- |

(133)

Eftersom åtgärderna bara skulle återupprätta en rättvis konkurrens på unionsmarknaden anses det dessutom att antidumpningsåtgärder skulle leda till att importen av den berörda produkten skulle komma in i unionen till icke-skadevållande priser. Detta bör gynna oberoende bearbetare.

| (134) | Kommissionen drar därför i detta skede slutsatsen att antidumpningstullarnas effekt på de parter som opponerade sig mot åtgärder inte kan uppväga de positiva verkningarna av åtgärderna för unionsindustrin. När det gäller de parter som har gjort ogrundade uttalanden kunde undersökningen inte visa att införandet av åtgärder skulle ha en betydande inverkan på dem, om någon alls. |
| --- | --- |

(134)

Kommissionen drar därför i detta skede slutsatsen att antidumpningstullarnas effekt på de parter som opponerade sig mot åtgärder inte kan uppväga de positiva verkningarna av åtgärderna för unionsindustrin. När det gäller de parter som har gjort ogrundade uttalanden kunde undersökningen inte visa att införandet av åtgärder skulle ha en betydande inverkan på dem, om någon alls.

6.3   Slutsats om unionens intresse

Slutsats om unionens intresse

| (135) | Mot denna bakgrund slår kommissionen fast att det i detta skede av undersökningen inte finns några tvingande skäl att dra slutsatsen att det inte ligger i unionens intresse att införa åtgärder för import av lätt termopapper från Sydkorea. |
| --- | --- |

(135)

Mot denna bakgrund slår kommissionen fast att det i detta skede av undersökningen inte finns några tvingande skäl att dra slutsatsen att det inte ligger i unionens intresse att införa åtgärder för import av lätt termopapper från Sydkorea.

7.   PROVISORISKA ANTIDUMPNINGSÅTGÄRDER

PROVISORISKA ANTIDUMPNINGSÅTGÄRDER

| (136) | På grundval av kommissionens slutsatser beträffande dumpning, skada, orsakssamband och unionens intresse bör provisoriska åtgärder införas i syfte att förhindra att den dumpade importen vållar unionsindustrin ytterligare skada. |
| --- | --- |

(136)

På grundval av kommissionens slutsatser beträffande dumpning, skada, orsakssamband och unionens intresse bör provisoriska åtgärder införas i syfte att förhindra att den dumpade importen vållar unionsindustrin ytterligare skada.

7.1   Nivå för undanröjande av skada (skademarginal)

Nivå för undanröjande av skada (skademarginal)

| (137) | För att bestämma nivån för åtgärderna fastställde kommissionen först det tullbelopp som krävs för att undanröja den skada som unionsindustrin lidit. |
| --- | --- |

(137)

För att bestämma nivån för åtgärderna fastställde kommissionen först det tullbelopp som krävs för att undanröja den skada som unionsindustrin lidit.

| (138) | Skadan skulle vara undanröjd om unionsindustrin kunde täcka sina tillverkningskostnader och göra en vinst före skatt på försäljningen av den likadana produkten på unionsmarknaden som en industri av denna typ inom sektorn rimligen skulle kunna uppnå under normala konkurrensförhållanden, dvs. om det inte förekom dumpad import. |
| --- | --- |

(138)

Skadan skulle vara undanröjd om unionsindustrin kunde täcka sina tillverkningskostnader och göra en vinst före skatt på försäljningen av den likadana produkten på unionsmarknaden som en industri av denna typ inom sektorn rimligen skulle kunna uppnå under normala konkurrensförhållanden, dvs. om det inte förekom dumpad import.

| (139) | Klaganden begärde i klagomålet att kommissionen skulle utgå från ”cirka 10 %” av omsättningen som en rimlig icke-skadevållande vinstmarginal. Undersökningen visade att unionsindustrins lönsamhet innan den kraftiga ökningen av importen från Sydkorea fick stor inverkan var 13 % under 2012 och 11,5 % under 2013. Av dessa skäl anser kommissionen att den vinstmarginal som industrin uppnådde under det senaste representativa året, dvs. år 2013, är en lämplig utgångspunkt för vinstmålet. |
| --- | --- |

(139)

Klaganden begärde i klagomålet att kommissionen skulle utgå från ”cirka 10 %” av omsättningen som en rimlig icke-skadevållande vinstmarginal. Undersökningen visade att unionsindustrins lönsamhet innan den kraftiga ökningen av importen från Sydkorea fick stor inverkan var 13 % under 2012 och 11,5 % under 2013. Av dessa skäl anser kommissionen att den vinstmarginal som industrin uppnådde under det senaste representativa året, dvs. år 2013, är en lämplig utgångspunkt för vinstmålet.

| (140) | På grundval av detta beräknade kommissionen ett icke-skadevållande pris för unionsindustrins likadana produkt genom att lägga till den ovannämnda vinstmarginalen på 11,5 % till de utvalda unionstillverkarnas tillverkningskostnader under undersökningsperioden. |
| --- | --- |

(140)

På grundval av detta beräknade kommissionen ett icke-skadevållande pris för unionsindustrins likadana produkt genom att lägga till den ovannämnda vinstmarginalen på 11,5 % till de utvalda unionstillverkarnas tillverkningskostnader under undersökningsperioden.

| (141) | Kommissionen fastställde sedan nivån för undanröjande av skada på grundval av en jämförelse mellan det vägda genomsnittliga importpriset för de samarbetande exporterande producenter i de berörda länder som ingick i stickprovet, vilket fastställts för beräkningarna av prisunderskridandet, och det vägda genomsnittliga icke-skadevållande priset för den likadana produkten som sålts på unionsmarknaden av unionstillverkarna i stickprovet under undersökningsperioden. Den skillnad som jämförelsen resulterade i uttrycktes i procent av det vägda genomsnittliga importvärdet cif. Skademarginalen fastställdes preliminärt till 35,8 %. |
| --- | --- |

(141)

Kommissionen fastställde sedan nivån för undanröjande av skada på grundval av en jämförelse mellan det vägda genomsnittliga importpriset för de samarbetande exporterande producenter i de berörda länder som ingick i stickprovet, vilket fastställts för beräkningarna av prisunderskridandet, och det vägda genomsnittliga icke-skadevållande priset för den likadana produkten som sålts på unionsmarknaden av unionstillverkarna i stickprovet under undersökningsperioden. Den skillnad som jämförelsen resulterade i uttrycktes i procent av det vägda genomsnittliga importvärdet cif. Skademarginalen fastställdes preliminärt till 35,8 %.

7.2   Provisoriska åtgärder

Provisoriska åtgärder

| (142) | Preliminära antidumpningsåtgärder bör införas för import av visst lätt termopapper med ursprung i Sydkorea i enlighet med regeln om lägre tull i artikel 7.2 i grundförordningen. Kommissionen har jämfört skademarginalerna och dumpningsmarginalerna. Tullbeloppet bör fastställas till en nivå som motsvarar de lägre av dumpnings- och skademarginalerna, dvs. på dumpningsmarginalensnivå. |
| --- | --- |

(142)

Preliminära antidumpningsåtgärder bör införas för import av visst lätt termopapper med ursprung i Sydkorea i enlighet med regeln om lägre tull i artikel 7.2 i grundförordningen. Kommissionen har jämfört skademarginalerna och dumpningsmarginalerna. Tullbeloppet bör fastställas till en nivå som motsvarar de lägre av dumpnings- och skademarginalerna, dvs. på dumpningsmarginalensnivå.

| (143) | På grundval av ovanstående föreslås följande preliminära antidumpningstullsatser, uttryckta i priset cif vid unionens gräns, före tull:









  Land | Företag | Dumpningsmarginal | Skademarginal | Provisorisk antidumpningstull |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Sydkorea | Hansol group (Hansol Paper Co., Ltd och Hansol Artone Paper Co., Ltd) (%) | 12,1 | 35,8 | 12,1 |
| Alla övriga företag (%) | 12,1 | 35,8 | 12,1 |

(143)

På grundval av ovanstående föreslås följande preliminära antidumpningstullsatser, uttryckta i priset cif vid unionens gräns, före tull:

Land

Företag

Dumpningsmarginal

Skademarginal

Provisorisk antidumpningstull

Sydkorea

Hansol group (Hansol Paper Co., Ltd och Hansol Artone Paper Co., Ltd) (%)

12,1

35,8

12,1

Alla övriga företag (%)

12,1

35,8

12,1

| (144) | Så som även anges i skäl 50 är samarbetsnivån hög i detta fall, eftersom importen från de samarbetsvilliga exporterande producenterna utgjorde den totala exporten till unionen under undersökningsperioden. Därför baseras den övriga antidumpningstullen på samma nivå som för det samarbetsvilliga företaget. |
| --- | --- |

(144)

Så som även anges i skäl 50 är samarbetsnivån hög i detta fall, eftersom importen från de samarbetsvilliga exporterande producenterna utgjorde den totala exporten till unionen under undersökningsperioden. Därför baseras den övriga antidumpningstullen på samma nivå som för det samarbetsvilliga företaget.

| (145) | Ett företag får begära att dessa individuella antidumpningstullsatser tillämpas om det senare ändrar namnet på enheten. Denna begäran ska riktas till kommissionen (6). Begäran ska innehålla alla relevanta uppgifter som gör det möjligt att visa att ändringen inte påverkar företagets rätt att omfattas av den tullsats som gäller för det. Om ändringen av företagets namn inte påverkar dess rätt att omfattas av den tullsats som gäller för det kommer ett meddelande om namnändringen att offentliggöras i Europeiska unionens officiella tidning. |
| --- | --- |

(145)

Ett företag får begära att dessa individuella antidumpningstullsatser tillämpas om det senare ändrar namnet på enheten. Denna begäran ska riktas till kommissionen (6). Begäran ska innehålla alla relevanta uppgifter som gör det möjligt att visa att ändringen inte påverkar företagets rätt att omfattas av den tullsats som gäller för det. Om ändringen av företagets namn inte påverkar dess rätt att omfattas av den tullsats som gäller för det kommer ett meddelande om namnändringen att offentliggöras i Europeiska unionens officiella tidning.

6

Europeiska unionens officiella tidning

| (146) | För att säkerställa att antidumpningstullarna tillämpas korrekt kommer antidumpningstullen för alla övriga företag inte bara att gälla de icke-samarbetsvilliga exporterande tillverkarna i denna undersökning, utan även de tillverkare som inte exporterade till unionen under undersökningsperioden. |
| --- | --- |

(146)

För att säkerställa att antidumpningstullarna tillämpas korrekt kommer antidumpningstullen för alla övriga företag inte bara att gälla de icke-samarbetsvilliga exporterande tillverkarna i denna undersökning, utan även de tillverkare som inte exporterade till unionen under undersökningsperioden.

8.   SLUTBESTÄMMELSER

SLUTBESTÄMMELSER

| (147) | Enligt god förvaltningspraxis kommer kommissionen att uppmana de berörda parterna att inkomma med skriftliga synpunkter och/eller att begära att bli hörda av kommissionen och/eller förhörsombudet för handelspolitiska förfaranden inom en fastställd tidsfrist. |
| --- | --- |

(147)

Enligt god förvaltningspraxis kommer kommissionen att uppmana de berörda parterna att inkomma med skriftliga synpunkter och/eller att begära att bli hörda av kommissionen och/eller förhörsombudet för handelspolitiska förfaranden inom en fastställd tidsfrist.

| (148) | Undersökningsresultaten om införande av preliminära tullar är preliminära och kan komma att ändras i undersökningens slutliga skede. |
| --- | --- |

(148)

Undersökningsresultaten om införande av preliminära tullar är preliminära och kan komma att ändras i undersökningens slutliga skede.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

1.   En preliminär antidumpningstull införs på import av visst lätt termopapper med en vikt på högst 65 gr/m2. i rullar med en bredd av minst 20 cm, en rullvikt (inklusive papper) på minst 50 kg och en rulldiameter (inklusive papper) på minst 40 cm (s.k. jumborullar). med eller utan en beläggning på ena eller båda sidorna, belagt med ett värmekänsligt ämne på ena eller båda sidorna, och med eller utan toppbeläggning, med ursprung i Sydkorea, som för närvarande klassificeras enligt KN-nummer ex 4809 90 00, ex 4811 90 00, ex 4816 90 00 och ex 4823 90 85 (Taric-nummer 4809900010, 4811900010, 4816900010, 4823908520).

2.   Den preliminära antidumpningstullsatsen på nettopriset fritt unionens gräns, före tull, för den produkt som anges i punkt 1 ska vara 12,1 %.

3.   Övergång till fri omsättning i unionen av den produkt som avses i punkt 1 ska förutsätta att det lämnas en säkerhetsdeposition som motsvarar nivån på den preliminära tullsaten.

4.   Om inte annat anges ska gällande bestämmelser om tullar tillämpas.

Artikel 2

1.   Berörda parter får inom 25 kalenderdagar från dagen för denna förordnings ikraftträdande

| a) | begära att få ta del av de viktigaste omständigheter och överväganden som legat till grund för antagandet av denna förordning, |
| --- | --- |

a)

begära att få ta del av de viktigaste omständigheter och överväganden som legat till grund för antagandet av denna förordning,

| b) | inkomma med skriftliga synpunkter till kommissionen, och |
| --- | --- |

b)

inkomma med skriftliga synpunkter till kommissionen, och

| c) | begära att bli hörda av kommissionen och/eller förhörsombudet för handelspolitiska förfaranden. |
| --- | --- |

c)

begära att bli hörda av kommissionen och/eller förhörsombudet för handelspolitiska förfaranden.

2.   De parter som avses i artikel 21.4 i förordning (EU) 2016/1036 får inom 25 kalenderdagar från dagen för denna förordnings ikraftträdande lämna synpunkter på tillämpningen av de provisoriska åtgärderna.

Artikel 3

Denna förordning träder i kraft dagen efter det att den har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning.

Artikel 1 ska tillämpas i sex månader.

Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater.

Utfärdad i Bryssel den 16 november 2016.

På kommissionens vägnar

Jean-Claude JUNCKER

Ordförande

---

(1)  
  EUT L 176, 30.6.2016, s. 21.

1

(2)  Rådets förordning (EG) nr 1225/2009 (EUT L 343, 22.12.2009, s. 51) upphävdes genom Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2016/1036 (grundförordningen).

2

(3)  
  EUT C 62, 18.2.2016, s. 7.

3

(4)  Denna information är i intervall på grund av risken för att ett företag i stickprovet bakåtkompilerar (reverse-engineering) konkurrenternas uppgifter.

4

reverse-engineering

(5)  Skäl 73 i rådets genomförandeförordning (EU) nr 451/2011 (EUT L 128, 14.5.2011, s. 1).

5

(6)  
  Europeiska kommissionen, Generaldirektoratet för handel, Direktorat H, Rue de la Loi/Wetstraat 170, 1040 Bryssel, Belgien.

6

---

| 17.11.2016 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 310/22 |
| --- | --- | --- | --- |

17.11.2016

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 310/22

---

KOMMISSIONENS GENOMFÖRANDEFÖRORDNING (EU) 2016/2006

av den 16 november 2016

om fastställande av schablonimportvärden för bestämning av ingångspriset för vissa frukter och grönsaker

EUROPEISKA KOMMISSIONEN HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING

med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1308/2013 av den 17 december 2013 om upprättande av en samlad marknadsordning för jordbruksprodukter och om upphävande av rådets förordningar (EEG) nr 922/72, (EEG) nr 234/79, (EG) nr 1037/2001 och (EG) nr 1234/2007 (1),

med beaktande av kommissionens genomförandeförordning (EU) nr 543/2011 av den 7 juni 2011 om tillämpningsföreskrifter för rådets förordning (EG) nr 1234/2007 vad gäller sektorn för frukt och grönsaker och sektorn för bearbetad frukt och bearbetade grönsaker (2), särskilt artikel 136.1, och

av följande skäl:

| (1) | I genomförandeförordning (EU) nr 543/2011 fastställs, i enlighet med resultatet av de multilaterala handelsförhandlingarna i Uruguayrundan, kriterierna för kommissionens fastställande av schablonvärden vid import från tredjeländer, för de produkter och de perioder som anges i del A i bilaga XVI till den förordningen. |
| --- | --- |

(1)

I genomförandeförordning (EU) nr 543/2011 fastställs, i enlighet med resultatet av de multilaterala handelsförhandlingarna i Uruguayrundan, kriterierna för kommissionens fastställande av schablonvärden vid import från tredjeländer, för de produkter och de perioder som anges i del A i bilaga XVI till den förordningen.

| (2) | Varje arbetsdag fastställs ett schablonimportvärde i enlighet med artikel 136.1 i genomförandeförordning (EU) nr 543/2011 med hänsyn till varierande dagliga uppgifter. Denna förordning bör därför träda i kraft samma dag som den offentliggörs i Europeiska unionens officiella tidning. |
| --- | --- |

(2)

Varje arbetsdag fastställs ett schablonimportvärde i enlighet med artikel 136.1 i genomförandeförordning (EU) nr 543/2011 med hänsyn till varierande dagliga uppgifter. Denna förordning bör därför träda i kraft samma dag som den offentliggörs i Europeiska unionens officiella tidning.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

De schablonimportvärden som avses i artikel 136 i genomförandeförordning (EU) nr 543/2011 fastställs i bilagan till denna förordning.

Artikel 2

Denna förordning träder i kraft samma dag som den offentliggörs i Europeiska unionens officiella tidning.

Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater.

Utfärdad i Bryssel den 16 november 2016.

På kommissionens vägnar

För ordföranden

Jerzy PLEWA

Generaldirektör för jordbruk och landsbygdsutveckling

---

(1)  
  EUT L 347, 20.12.2013, s. 671.

1

(2)  
  EUT L 157, 15.6.2011, s. 1.

2

---

BILAGA

Schablonimportvärden för bestämning av ingångspriset för vissa frukter och grönsaker

| (euro/100 kg) |
| --- |
| KN-nummer | Kod för tredjeland (1) | Schablonimportvärde |
| 0702 00 00 | MA | 84,6 |
| ZZ | 84,6 |
| 0707 00 05 | TR | 142,1 |
| ZZ | 142,1 |
| 0709 93 10 | MA | 98,6 |
| TR | 136,9 |
| ZZ | 117,8 |
| 0805 20 10 | MA | 74,2 |
| ZZ | 74,2 |
| 0805 20 30 , 0805 20 50 , 0805 20 70 , 0805 20 90 | TR | 66,5 |
| ZZ | 66,5 |
| 0805 50 10 | TR | 87,5 |
| ZZ | 87,5 |
| 0806 10 10 | BR | 301,7 |
| IN | 166,9 |
| LB | 214,0 |
| PE | 324,2 |
| TR | 139,3 |
| US | 365,3 |
| ZA | 345,1 |
| ZZ | 265,2 |
| 0808 10 80 | CL | 174,1 |
| NZ | 139,2 |
| ZA | 129,4 |
| ZZ | 147,6 |
| 0808 30 90 | CN | 104,3 |
| TR | 168,6 |
| ZZ | 136,5 |

(euro/100 kg)

KN-nummer

Kod för tredjeland (1)

Schablonimportvärde

0702 00 00

MA

84,6

ZZ

84,6

0707 00 05

TR

142,1

ZZ

142,1

0709 93 10

MA

98,6

TR

136,9

ZZ

117,8

0805 20 10

MA

74,2

ZZ

74,2

0805 20 30 , 0805 20 50 , 0805 20 70 , 0805 20 90

TR

66,5

ZZ

66,5

0805 50 10

TR

87,5

ZZ

87,5

0806 10 10

BR

301,7

IN

166,9

LB

214,0

PE

324,2

TR

139,3

US

365,3

ZA

345,1

ZZ

265,2

0808 10 80

CL

174,1

NZ

139,2

ZA

129,4

ZZ

147,6

0808 30 90

CN

104,3

TR

168,6

ZZ

136,5

---

(1)  Landsbeteckningar som fastställs i kommissionens förordning (EU) nr 1106/2012 av den 27 november 2012 om tillämpning av Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 471/2009 om gemenskapsstatistik över utrikeshandeln med icke-medlemsstater vad gäller uppdateringen av nomenklaturen avseende länder och territorier (EUT L 328, 28.11.2012, s. 7). Koden ZZ står för ”övrigt ursprung”.

---

BESLUT

| 17.11.2016 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 310/24 |
| --- | --- | --- | --- |

17.11.2016

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 310/24

---

KOMMISSIONENS BESLUT (EU) 2016/2007

av den 1 februari 2016

om statligt stöd SA.36754 – 2014/C (ex 2014/NN och 2013/N) som Ungern delvis har genomfört och planerar att genomföra till förmån för AUDI HUNGARIA MOTOR Ltd

[delgivet med nr C(2016) 405]

(Endast den ungerska texten är giltig)

(Text av betydelse för EES)

EUROPEISKA KOMMISSIONEN HAR FATTAT DETTA BESLUT

med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt (EUF-fördraget), särskilt artikel 108.2 första stycket i denna förordning,

med beaktande av avtalet om Europeiska ekonomiska samarbetsområdet, särskilt artikel 62.1 a i detta avtal,

efter att ha gett berörda parter tillfälle att inkomma med sina synpunkter i enlighet med ovan nämnda bestämmelser (1), och

av följande skäl:

1.   FÖRFARANDE

FÖRFARANDE

| (1) | Genom en elektronisk anmälan, som registrerades den 16 september 2013 (SANI nr 8899) och som rättades genom ett meddelande av den 25 september 2013, anmälde de ungerska myndigheterna i enlighet med punkt 65 i riktlinjerna för statligt regionalstöd för 2007–2013 (2) (nedan kallade riktlinjerna för 2007–2013) sin avsikt att bevilja regionalstöd till ett stort investeringsprojekt som ska utföras i Győr av AUDI HUNGARIA MOTOR Ltd (nedan kallat AHM). |
| --- | --- |

(1)

Genom en elektronisk anmälan, som registrerades den 16 september 2013 (SANI nr 8899) och som rättades genom ett meddelande av den 25 september 2013, anmälde de ungerska myndigheterna i enlighet med punkt 65 i riktlinjerna för statligt regionalstöd för 2007–2013 (2) (nedan kallade riktlinjerna för 2007–2013) sin avsikt att bevilja regionalstöd till ett stort investeringsprojekt som ska utföras i Győr av AUDI HUNGARIA MOTOR Ltd (nedan kallat AHM).

2

riktlinjerna för 2007–2013

AHM

| (2) | Genom en skrivelse av den 9 juli 2014 meddelade kommissionen Ungern sitt beslut om att inleda förfarandet som anges i artikel 108.2 i EUF-fördraget (nedan kallat beslutet om inledande) avseende det regionalstöd som ska betalas ut till förmån för AHM:s investeringsprojekt i syfte att utföra en ingående bedömning på grundval av kommissionens meddelande om kriterier för en ingående bedömning av regionalstöd till stora investeringsprojekt (3) (hädanefter IDAC). |
| --- | --- |

(2)

Genom en skrivelse av den 9 juli 2014 meddelade kommissionen Ungern sitt beslut om att inleda förfarandet som anges i artikel 108.2 i EUF-fördraget (nedan kallat beslutet om inledande) avseende det regionalstöd som ska betalas ut till förmån för AHM:s investeringsprojekt i syfte att utföra en ingående bedömning på grundval av kommissionens meddelande om kriterier för en ingående bedömning av regionalstöd till stora investeringsprojekt (3) (hädanefter IDAC).

beslutet om inledande

3

IDAC

| (3) | Ungern inkom med synpunkter och med de upplysningar som krävdes för den ingående bedömningen genom en skrivelse av den 9 oktober 2014 (2014/101245). |
| --- | --- |

(3)

Ungern inkom med synpunkter och med de upplysningar som krävdes för den ingående bedömningen genom en skrivelse av den 9 oktober 2014 (2014/101245).

| (4) | Kommissionens beslut om att inleda det formella granskningsförfarandet offentliggjordes i Europeiska unionens officiella tidning den 21 november 2014 (4). Tredje parter uppmanades att inkomma med synpunkter. |
| --- | --- |

(4)

Kommissionens beslut om att inleda det formella granskningsförfarandet offentliggjordes i Europeiska unionens officiella tidning den 21 november 2014 (4). Tredje parter uppmanades att inkomma med synpunkter.

Europeiska unionens officiella tidning

4

| (5) | Genom skrivelser av den 25 november 2014 (2014/119782), av den 28 juli 2015 (2015/074087) och av den 24 augusti 2015 (2015/083208) begärde kommissionen ytterligare upplysningar, vilka Ungern tillhandahöll genom skrivelser av den 13 februari 2015 (2015/014716), av den 30 september 2015 (2015/096577) och av den 9 oktober 2015 (2015/100135). |
| --- | --- |

(5)

Genom skrivelser av den 25 november 2014 (2014/119782), av den 28 juli 2015 (2015/074087) och av den 24 augusti 2015 (2015/083208) begärde kommissionen ytterligare upplysningar, vilka Ungern tillhandahöll genom skrivelser av den 13 februari 2015 (2015/014716), av den 30 september 2015 (2015/096577) och av den 9 oktober 2015 (2015/100135).

| (6) | Kommissionen erhöll inga synpunkter från berörda parter. |
| --- | --- |

(6)

Kommissionen erhöll inga synpunkter från berörda parter.

2.   DETALJERAD BESKRIVNING AV ÅTGÄRDEN/STÖDET

DETALJERAD BESKRIVNING AV ÅTGÄRDEN/STÖDET

2.1   SYFTET MED ÅTGÄRDEN

SYFTET MED ÅTGÄRDEN

| (7) | De ungerska myndigheterna avser att främja regional utveckling genom att ge regionalstöd i form av ett direktstöd samt skattelättnader för företaget AHM för investeringar i AHM:s verksamhet belägen i Győr, i regionen Västra Transdanubien (Nyugat-Dunántúl). Västra Transdanubien är ett stödområde som är berättigat till regionalstöd i enlighet med artikel 107.3 a i EUF-fördraget, med ett standardtak för regionalstöd för stora företag på 30 % bruttobidragsekvivalenter i enlighet med Ungerns regionalstödskarta för 2007–2013 (5). |
| --- | --- |

(7)

De ungerska myndigheterna avser att främja regional utveckling genom att ge regionalstöd i form av ett direktstöd samt skattelättnader för företaget AHM för investeringar i AHM:s verksamhet belägen i Győr, i regionen Västra Transdanubien (Nyugat-Dunántúl). Västra Transdanubien är ett stödområde som är berättigat till regionalstöd i enlighet med artikel 107.3 a i EUF-fördraget, med ett standardtak för regionalstöd för stora företag på 30 % bruttobidragsekvivalenter i enlighet med Ungerns regionalstödskarta för 2007–2013 (5).

5

2.2   STÖDMOTTAGAREN

STÖDMOTTAGAREN

| (8) | Stödmottagaren är AHM, ett helägt dotterbolag till Audi Hungaria Services Zrt. Audi Hungaria Services Zrt. Är ett dotterbolag till AUDI AG, som i sin tur ingår i Volkswagenkoncernen (nedan kallad VW-koncernen). VW-koncernen har sitt huvudkontor i Wolfsburg i Tyskland och dess verksamhet är uppdelad i två avdelningar: en fordonsavdelning (Automotive Division) och en avdelning för finansiella tjänster (Financial Service Division). Fordonsavdelningen består av två verksamhetsområden: personbilar samt nyttofordon, elkraftteknik. |
| --- | --- |

(8)

Stödmottagaren är AHM, ett helägt dotterbolag till Audi Hungaria Services Zrt. Audi Hungaria Services Zrt. Är ett dotterbolag till AUDI AG, som i sin tur ingår i Volkswagenkoncernen (nedan kallad VW-koncernen). VW-koncernen har sitt huvudkontor i Wolfsburg i Tyskland och dess verksamhet är uppdelad i två avdelningar: en fordonsavdelning (Automotive Division) och en avdelning för finansiella tjänster (Financial Service Division). Fordonsavdelningen består av två verksamhetsområden: personbilar samt nyttofordon, elkraftteknik.

VW-koncernen

Automotive Division

Financial Service Division

| (9) | VW-koncernens fordonsavdelning består av tolv varumärken: Volkswagen, Audi, Škoda, Seat, Bentley, Porsche, Bugatti, Lamborghini, Ducati, Volkswagen Nyttofordon, Scania och MAN. Varje varumärke har sin egen särprägel och agerar som en separat enhet på marknaden. Volkswagenkoncernen tillverkar allt från småbilar till lyx- och nyttofordon. |
| --- | --- |

(9)

VW-koncernens fordonsavdelning består av tolv varumärken: Volkswagen, Audi, Škoda, Seat, Bentley, Porsche, Bugatti, Lamborghini, Ducati, Volkswagen Nyttofordon, Scania och MAN. Varje varumärke har sin egen särprägel och agerar som en separat enhet på marknaden. Volkswagenkoncernen tillverkar allt från småbilar till lyx- och nyttofordon.

| (10) | 2014 drev Volkswagenkoncernen totalt 118 fabriker världen över (6) och levererade 10,1 miljoner bilar till kunder, vilket motsvarar 12 % av världens personbilsmarknad. Dess vinst uppgick till 202 miljarder euro och den hade 592 586 anställda (7). |
| --- | --- |

(10)

2014 drev Volkswagenkoncernen totalt 118 fabriker världen över (6) och levererade 10,1 miljoner bilar till kunder, vilket motsvarar 12 % av världens personbilsmarknad. Dess vinst uppgick till 202 miljarder euro och den hade 592 586 anställda (7).

6

7

| (11) | 2014 hade AUDI AG 79 483 anställda, levererade 1,7 miljoner nya fordon till kunder världen över och dess vinst uppgick till 53 miljarder euro. |
| --- | --- |

(11)

2014 hade AUDI AG 79 483 anställda, levererade 1,7 miljoner nya fordon till kunder världen över och dess vinst uppgick till 53 miljarder euro.

| (12) | 2014 producerade AHM 135 232 bilar, hade 11 274 anställda och dess vinst uppgick till 7,2 miljarder euro. |
| --- | --- |

(12)

2014 producerade AHM 135 232 bilar, hade 11 274 anställda och dess vinst uppgick till 7,2 miljarder euro.

2.3   INVESTERINGSPROJEKTET

INVESTERINGSPROJEKTET

| (13) | AHM tillverkar motorer och motordelar i Győr. Dessutom monterade AHM bilar utifrån ett plattformsbaserat tillvägagångssätt innan det anmälda investeringsprojektet avslutades i slutet av 2014. |
| --- | --- |

(13)

AHM tillverkar motorer och motordelar i Győr. Dessutom monterade AHM bilar utifrån ett plattformsbaserat tillvägagångssätt innan det anmälda investeringsprojektet avslutades i slutet av 2014.

| (14) | Investeringsprojektet hade tre mål: ökad flexibilitet och diversifiering i monteringsverksamheten, ökad produktion av monterade bilar och en utökad vertikal integrering inom bilproduktionsprocessen. |
| --- | --- |

(14)

Investeringsprojektet hade tre mål: ökad flexibilitet och diversifiering i monteringsverksamheten, ökad produktion av monterade bilar och en utökad vertikal integrering inom bilproduktionsprocessen.

| (15) | Det första målet var att öka flexibiliteten i monteringsverksamheten genom att ersätta den tidigare plattformsbaserade tekniken med den så kallade modulbaserade tillverkningsprocessen (Modularer Querbaukasten, nedan kallad MQB). Där man med den plattformsbaserade tekniken som användes i Győr endast kunde montera bilar utifrån samma plattform (huvudsakligen av samma eller liknande längd och ofta endast tillhörande ett segment) gör den nyinstallerade MQB-tekniken det möjligt att montera bilar av olika längder och som tillhör flera olika segment (i detta fall rör det sig om segmenten A och B och i teorin även segmentet A0, [...] (*1) på samma produktionslinje. Den nya tekniken installerades i en ny anläggning medan den gamla plattformsbaserade monteringsverksamheten helt fasades ut under 2014, och den gamla monteringslinjen monterades ned och togs bort. Hela bilproduktionen i Győr sker nu enligt MQB-tekniken. MQB-tekniken baseras på modulprincipen (standardisering av komponenter för olika modeller som tillhör olika marknadssegment) och skapar stora möjligheter till kostnadsbesparingar. Med tanke på den standardisering som krävdes, och det fysiska avståndet (ungefär 1,5 km) mellan den tidigare och den nya monteringsplatsen, gick det inte att integrera den gamla monteringslinjen i den nya produktionsprocessen. I den nya anläggningen kan flera olika modeller av Audis personbilar tillverkas: de nya generationerna av de modeller som redan tidigare monterades i Győr (Audi TT Coupé, TT Roadster och A3 Cabriolet) och en helt ny medlem av A3-modellfamiljen med en karossform med fyra dörrar (A3 Sedan). De efterföljande modellerna genomgick flera olika förändringar i fråga om design samt tekniska förbättringar. På grund av kontinuiteten i fråga om kvaliteten, den tekniska utvecklingen liksom de höga konstruktionsstandarderna från generation till generation, såväl som de bibehållna huvudsakliga geometriska dimensionerna och utrustningen, förblev dock POLK:s (8) klassificering oförändrad. Audi TT Coupé och TT Roadster tillhör fortsatt segment B, A3 Cabriolet tillhör fortsatt segment A och den nya A3 Sedan kommer även den att klassificeras som tillhörande segment A. |
| --- | --- |

(15)

Det första målet var att öka flexibiliteten i monteringsverksamheten genom att ersätta den tidigare plattformsbaserade tekniken med den så kallade modulbaserade tillverkningsprocessen (Modularer Querbaukasten, nedan kallad MQB). Där man med den plattformsbaserade tekniken som användes i Győr endast kunde montera bilar utifrån samma plattform (huvudsakligen av samma eller liknande längd och ofta endast tillhörande ett segment) gör den nyinstallerade MQB-tekniken det möjligt att montera bilar av olika längder och som tillhör flera olika segment (i detta fall rör det sig om segmenten A och B och i teorin även segmentet A0, [...] (*1) på samma produktionslinje. Den nya tekniken installerades i en ny anläggning medan den gamla plattformsbaserade monteringsverksamheten helt fasades ut under 2014, och den gamla monteringslinjen monterades ned och togs bort. Hela bilproduktionen i Győr sker nu enligt MQB-tekniken. MQB-tekniken baseras på modulprincipen (standardisering av komponenter för olika modeller som tillhör olika marknadssegment) och skapar stora möjligheter till kostnadsbesparingar. Med tanke på den standardisering som krävdes, och det fysiska avståndet (ungefär 1,5 km) mellan den tidigare och den nya monteringsplatsen, gick det inte att integrera den gamla monteringslinjen i den nya produktionsprocessen. I den nya anläggningen kan flera olika modeller av Audis personbilar tillverkas: de nya generationerna av de modeller som redan tidigare monterades i Győr (Audi TT Coupé, TT Roadster och A3 Cabriolet) och en helt ny medlem av A3-modellfamiljen med en karossform med fyra dörrar (A3 Sedan). De efterföljande modellerna genomgick flera olika förändringar i fråga om design samt tekniska förbättringar. På grund av kontinuiteten i fråga om kvaliteten, den tekniska utvecklingen liksom de höga konstruktionsstandarderna från generation till generation, såväl som de bibehållna huvudsakliga geometriska dimensionerna och utrustningen, förblev dock POLK:s (8) klassificering oförändrad. Audi TT Coupé och TT Roadster tillhör fortsatt segment B, A3 Cabriolet tillhör fortsatt segment A och den nya A3 Sedan kommer även den att klassificeras som tillhörande segment A.

Modularer Querbaukasten

MQB

*1

8

| (16) | Det andra målet med projektet var att öka den totala tekniska kapaciteten hos monteringsverksamheten i Győr, från [60 000–110 000] personbilar om året till [130 000–180 000]. Avsikten är att använda ungefär [...] % av den nya kapaciteten för tillverkning av bilar inom segment A och [...] % för tillverkning av bilar inom segment B. Den ökade kapaciteten ska göra det möjligt att montera både den nya produkten (A3) och ett större antal av de efterföljande modellerna. |
| --- | --- |

(16)

Det andra målet med projektet var att öka den totala tekniska kapaciteten hos monteringsverksamheten i Győr, från [60 000–110 000] personbilar om året till [130 000–180 000]. Avsikten är att använda ungefär [...] % av den nya kapaciteten för tillverkning av bilar inom segment A och [...] % för tillverkning av bilar inom segment B. Den ökade kapaciteten ska göra det möjligt att montera både den nya produkten (A3) och ett större antal av de efterföljande modellerna.

| (17) | Det tredje målet med projektet syftade till att utöka den vertikala integreringen inom produktionsverksamheten i Győr. Den tidigare monteringsverksamheten har omvandlats till en helt integrerad produktionsanläggning för personbilar: investeringen i den nya monteringsanläggningen åtföljs av byggnationen av en karossverkstad, en lackeringsverkstad samt en plåtpressverkstad, som huvudsakligen kommer att nyttjas vid produktionen av ovan nämnda modeller. Endast en liten del (upp till [...] %) av produktionen som härrör från den nya kaross- och lackeringsverkstaden kommer att transporteras, som karosser, till andra biltillverkningsanläggningar som tillhör VW-koncernen och som är belägna utanför EES. Ungefär [...] % av de karossdelar som tillverkas i den nya plåtpressverkstaden används för att tillverka bilar i Győr. Resterande [...] % av de karossdelar som produceras i Győr levereras till andra produktionsanläggningar som tillhör VW-koncernen. Ursprungligen var avsikten att dessa karossdelar skulle användas i produktionen av fordon som tillhör POLK:s segment B. Emellertid informerade Ungern kommissionen, efter beslutet om inledande, att på grund av förändringar i efterfrågan kunde [...] % av produktionen vid plåtpressverkstaden komma att användas – vid andra produktionsanläggningar som tillhör VW-koncernen – för produktionen av bilar inom segment A0 till C. |
| --- | --- |

(17)

Det tredje målet med projektet syftade till att utöka den vertikala integreringen inom produktionsverksamheten i Győr. Den tidigare monteringsverksamheten har omvandlats till en helt integrerad produktionsanläggning för personbilar: investeringen i den nya monteringsanläggningen åtföljs av byggnationen av en karossverkstad, en lackeringsverkstad samt en plåtpressverkstad, som huvudsakligen kommer att nyttjas vid produktionen av ovan nämnda modeller. Endast en liten del (upp till [...] %) av produktionen som härrör från den nya kaross- och lackeringsverkstaden kommer att transporteras, som karosser, till andra biltillverkningsanläggningar som tillhör VW-koncernen och som är belägna utanför EES. Ungefär [...] % av de karossdelar som tillverkas i den nya plåtpressverkstaden används för att tillverka bilar i Győr. Resterande [...] % av de karossdelar som produceras i Győr levereras till andra produktionsanläggningar som tillhör VW-koncernen. Ursprungligen var avsikten att dessa karossdelar skulle användas i produktionen av fordon som tillhör POLK:s segment B. Emellertid informerade Ungern kommissionen, efter beslutet om inledande, att på grund av förändringar i efterfrågan kunde [...] % av produktionen vid plåtpressverkstaden komma att användas – vid andra produktionsanläggningar som tillhör VW-koncernen – för produktionen av bilar inom segment A0 till C.

| (18) | Arbetet med investeringsprojektet påbörjades i februari 2011 och slutfördes den 31 december 2014. |
| --- | --- |

(18)

Arbetet med investeringsprojektet påbörjades i februari 2011 och slutfördes den 31 december 2014.

2.4   INVESTERINGSPROJEKTETS KOSTNADER

INVESTERINGSPROJEKTETS KOSTNADER

| (19) | I föreliggande ärende utgörs de stödberättigande utgifterna av investeringar i byggnader, maskiner och utrustning, men inte av investeringar i immateriella tillgångar. Begagnade tillgångar inbegrips ej. |
| --- | --- |

(19)

I föreliggande ärende utgörs de stödberättigande utgifterna av investeringar i byggnader, maskiner och utrustning, men inte av investeringar i immateriella tillgångar. Begagnade tillgångar inbegrips ej.

| (20) | Investeringsprojektets totala stödberättigande investeringskostnader uppgår i nominellt värde till 342 936 miljoner HUF (1 144 miljoner euro (9)). I nuvärde (10) uppgår detta till 355 550 miljoner HUF (1 186 miljoner euro). I tabell I redovisas alla stödberättigande kostnader separat.

  Tabell I


  Stödberättigande investeringskostnader i nominellt värde (miljoner HUF)











  År | 2011 | 2012 | 2013 | 2014 | Totalt |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Byggnad | (...) | (...) | (...) | (...) | (...) |
| Maskiner/utrustning | (...) | (...) | (...) | (...) | (...) |
| Immateriella tillgångar | — | — | — | — | 0 |
| TOTALT | (...) | (...) | (...) | (...) | 342 936 |

(20)

Investeringsprojektets totala stödberättigande investeringskostnader uppgår i nominellt värde till 342 936 miljoner HUF (1 144 miljoner euro (9)). I nuvärde (10) uppgår detta till 355 550 miljoner HUF (1 186 miljoner euro). I tabell I redovisas alla stödberättigande kostnader separat.

9

10

Tabell I

Tabell I

Stödberättigande investeringskostnader i nominellt värde (miljoner HUF)

Stödberättigande investeringskostnader i nominellt värde (miljoner HUF)

År

2011

2012

2013

2014

Totalt

Byggnad

(...)

(...)

(...)

(...)

(...)

Maskiner/utrustning

(...)

(...)

(...)

(...)

(...)

Immateriella tillgångar

—

—

—

—

0

TOTALT

TOTALT

(...)

(...)

(...)

(...)

(...)

(...)

(...)

(...)

342 936

342 936

2.5   FINANSIERING AV INVESTERINGEN

FINANSIERING AV INVESTERINGEN

| (21) | De ungerska myndigheterna bekräftar att mottagarens eget bidrag, utan något som helst statligt stöd, överstiger 25 % av de stödberättigande kostnaderna. |
| --- | --- |

(21)

De ungerska myndigheterna bekräftar att mottagarens eget bidrag, utan något som helst statligt stöd, överstiger 25 % av de stödberättigande kostnaderna.

2.6   RÄTTSLIG GRUND

RÄTTSLIG GRUND

| (22) | Den nationella rättsliga grunden för det finansiella stödet är följande:






  a) | Ett direktstöd kommer att ges med tillämpning av bestämmelserna i stödordning XR 47/2007 (11) som undantagits anmälningskravet i enlighet med kommissionens förordning (EG) nr 1628/2006 (12), som ligger under tröskelvärdet för enskild anmälan samt som baseras på ”regeringsdekret 8/2007 (I.24.) från ministern för ekonomi och transport om investeringssubventioner som beviljas genom ett enskilt regeringsbeslut” (Kormány egyedi döntésével megítélhető támogatások nyújtásának szabályairól szóló 8/2007. (I. 24.) GKM rendelet). |
| --- | --- | --- |

(22)

Den nationella rättsliga grunden för det finansiella stödet är följande:

a)

Ett direktstöd kommer att ges med tillämpning av bestämmelserna i stödordning XR 47/2007 (11) som undantagits anmälningskravet i enlighet med kommissionens förordning (EG) nr 1628/2006 (12), som ligger under tröskelvärdet för enskild anmälan samt som baseras på ”regeringsdekret 8/2007 (I.24.) från ministern för ekonomi och transport om investeringssubventioner som beviljas genom ett enskilt regeringsbeslut” (Kormány egyedi döntésével megítélhető támogatások nyújtásának szabályairól szóló 8/2007. (I. 24.) GKM rendelet).

11

12

| b) | Skattelättnader kommer att beviljas genom tillämpning av bestämmelserna för stödordningen ”Skatteförmån för utveckling” N 651/2006 (13) som upprättades genom ”lag LXXXI från 1996 om bolagsskatt och skatt på utdelning” och genom ”regeringsdekret 206/2006 (X.16) om skatteförmån för utveckling” (a társasági adóról és az osztalékadóról szóló 1996. évi LXXXI. törvény és a fejlesztési adókedvezményről szóló 206/2006. (X.16.) Kormányrendelet). |
| --- | --- |

b)

Skattelättnader kommer att beviljas genom tillämpning av bestämmelserna för stödordningen ”Skatteförmån för utveckling” N 651/2006 (13) som upprättades genom ”lag LXXXI från 1996 om bolagsskatt och skatt på utdelning” och genom ”regeringsdekret 206/2006 (X.16) om skatteförmån för utveckling” (a társasági adóról és az osztalékadóról szóló 1996. évi LXXXI. törvény és a fejlesztési adókedvezményről szóló 206/2006. (X.16.) Kormányrendelet).

13

2.7   STÖDÅTGÄRDEN

STÖDÅTGÄRDEN

| (23) | AHM ansökte om direktstöd den 5 mars 2010, dvs. innan det att arbetet med investeringsprojektet hade påbörjats. Den 26 mars 2010 bekräftade de ungerska myndigheterna att investeringsprojektet i princip är berättigat till det stöd som ansöktes för. De ungerska myndigheterna kom med ett erbjudande om stöd med anknytning till direktstödet för investeringsprojektet (förutom för plåtpressverkstaden) den 8 september 2010, vilket accepterades av AHM den 1 oktober 2010. Erbjudandet som gällde direktstödet för plåtpressverkstaden gjordes den 27 april 2011 och accepterades den 4 maj 2011. |
| --- | --- |

(23)

AHM ansökte om direktstöd den 5 mars 2010, dvs. innan det att arbetet med investeringsprojektet hade påbörjats. Den 26 mars 2010 bekräftade de ungerska myndigheterna att investeringsprojektet i princip är berättigat till det stöd som ansöktes för. De ungerska myndigheterna kom med ett erbjudande om stöd med anknytning till direktstödet för investeringsprojektet (förutom för plåtpressverkstaden) den 8 september 2010, vilket accepterades av AHM den 1 oktober 2010. Erbjudandet som gällde direktstödet för plåtpressverkstaden gjordes den 27 april 2011 och accepterades den 4 maj 2011.

| (24) | Mottagaren ansökte om skattelättnader (med laglig rätt till dessa efter ett tidigare godkännande från kommissionen) den 29 oktober 2010 (och för plåtpressverkstaden den 27 januari 2011), dvs. innan det att arbetet med investeringsprojektet hade påbörjats. |
| --- | --- |

(24)

Mottagaren ansökte om skattelättnader (med laglig rätt till dessa efter ett tidigare godkännande från kommissionen) den 29 oktober 2010 (och för plåtpressverkstaden den 27 januari 2011), dvs. innan det att arbetet med investeringsprojektet hade påbörjats.

| (25) | Stödet beviljades, med förbehållet att kommissionen måste godkänna det, genom ett stödavtal som undertecknades den 6 juli 2011 (och den 28 september 2011 för plåtpressverkstaden). |
| --- | --- |

(25)

Stödet beviljades, med förbehållet att kommissionen måste godkänna det, genom ett stödavtal som undertecknades den 6 juli 2011 (och den 28 september 2011 för plåtpressverkstaden).

| (26) | Ungern ämnar bevilja stöd på 39 952 miljoner HUF (133,3 miljoner euro) i nuvärde. Eftersom de totala stödberättigande utgifterna för projektet i nuvärde planeras uppgå till 355 550 miljoner HUF (1 186 miljoner euro) kommer den föreslagna stödnivån att vara 11,24 % bruttobidragsekvivalenter. |
| --- | --- |

(26)

Ungern ämnar bevilja stöd på 39 952 miljoner HUF (133,3 miljoner euro) i nuvärde. Eftersom de totala stödberättigande utgifterna för projektet i nuvärde planeras uppgå till 355 550 miljoner HUF (1 186 miljoner euro) kommer den föreslagna stödnivån att vara 11,24 % bruttobidragsekvivalenter.

| (27) | De ungerska myndigheterna garanterar att stödet för projektet inte kommer att kombineras med stöd som erhålls för samma stödberättigande kostnader från andra lokala, regionala eller nationella källor, eller från unionen. Vidare garanterar de att varken det godkända högsta stödbeloppet i nuvärde eller den godkända stödnivån kommer att överstigas om det belopp som de stödberättigande utgifterna uppgår till skulle avvika från det uppskattade beloppet. |
| --- | --- |

(27)

De ungerska myndigheterna garanterar att stödet för projektet inte kommer att kombineras med stöd som erhålls för samma stödberättigande kostnader från andra lokala, regionala eller nationella källor, eller från unionen. Vidare garanterar de att varken det godkända högsta stödbeloppet i nuvärde eller den godkända stödnivån kommer att överstigas om det belopp som de stödberättigande utgifterna uppgår till skulle avvika från det uppskattade beloppet.

| (28) | AHM har erhållit investeringsstöd för tidigare investeringar i Győr, som påbörjades före 2003 samt under 2006. |
| --- | --- |

(28)

AHM har erhållit investeringsstöd för tidigare investeringar i Győr, som påbörjades före 2003 samt under 2006.

| (29) | Det anmälda stödet beviljas på villkor att mottagaren upprätthåller investeringen i stödregionen under en period som varar minst fem år efter att investeringen har slutförts. |
| --- | --- |

(29)

Det anmälda stödet beviljas på villkor att mottagaren upprätthåller investeringen i stödregionen under en period som varar minst fem år efter att investeringen har slutförts.

2.8   ALLMÄNNA FÖRESKRIFTER

ALLMÄNNA FÖRESKRIFTER

| (30) | De ungerska myndigheterna åtog sig att förse kommissionen med






  — | en kopia av de lagar som är relevanta för denna stödåtgärd, inom två månader efter det att stödet har beviljats, |
| --- | --- | --- |

(30)

De ungerska myndigheterna åtog sig att förse kommissionen med

—

en kopia av de lagar som är relevanta för denna stödåtgärd, inom två månader efter det att stödet har beviljats,

| — | en lägesrapport vart femte år, med start från kommissionens godkännande av stödet (inbegripet upplysningar om de stödbelopp som betalas ut, om utförandet av stödavtalet samt om alla andra eventuella investeringsprojekt som påbörjas vid samma driftställe/anläggning), och |
| --- | --- |

—

en lägesrapport vart femte år, med start från kommissionens godkännande av stödet (inbegripet upplysningar om de stödbelopp som betalas ut, om utförandet av stödavtalet samt om alla andra eventuella investeringsprojekt som påbörjas vid samma driftställe/anläggning), och

| — | en detaljerad slutrapport inom sex månader efter utbetalningen av den sista delen av stödet, på grundval av den anmälda utbetalningsplanen. |
| --- | --- |

—

en detaljerad slutrapport inom sex månader efter utbetalningen av den sista delen av stödet, på grundval av den anmälda utbetalningsplanen.

3.   SKÄL FÖR ATT INLEDA FÖRFARANDET

SKÄL FÖR ATT INLEDA FÖRFARANDET

| (31) | I beslutet om inledande konstaterade kommissionen att stödprojektet uppfyller standardkriterierna om förenlighet som anges i riktlinjerna för 2007–2013 och att det stödbelopp och den stödnivå som föreslås inte överstiger det/den högsta tillåtna. Emellertid kunde kommissionen inte under den inledande granskningen förvissa sig om att stödet var förenligt med den inre marknaden, med avseende på bestämmelserna i punkt 68 i riktlinjerna för 2007–2013. |
| --- | --- |

(31)

I beslutet om inledande konstaterade kommissionen att stödprojektet uppfyller standardkriterierna om förenlighet som anges i riktlinjerna för 2007–2013 och att det stödbelopp och den stödnivå som föreslås inte överstiger det/den högsta tillåtna. Emellertid kunde kommissionen inte under den inledande granskningen förvissa sig om att stödet var förenligt med den inre marknaden, med avseende på bestämmelserna i punkt 68 i riktlinjerna för 2007–2013.

| (32) | Punkt 68 i riktlinjerna för 2007–2013 stipulerar att kommissionen ska inleda den formella granskningen och gå vidare med en ingående bedömning av stimulanseffekten, proportionaliteten samt stödets positiva och negativa effekter om mottagarens marknadsandel för den relevanta produktmarknaden och den relevanta geografiska marknaden överstiger 25 % före eller efter investeringen (hädanefter även kallat ”punkt 68 a-testet”), eller om den kapacitet som skapas av investeringen överstiger 5 % av en marknad som är på relativ eller absolut tillbakagång (hädanefter även kallat ”punkt 68 b-testet”). |
| --- | --- |

(32)

Punkt 68 i riktlinjerna för 2007–2013 stipulerar att kommissionen ska inleda den formella granskningen och gå vidare med en ingående bedömning av stimulanseffekten, proportionaliteten samt stödets positiva och negativa effekter om mottagarens marknadsandel för den relevanta produktmarknaden och den relevanta geografiska marknaden överstiger 25 % före eller efter investeringen (hädanefter även kallat ”punkt 68 a-testet”), eller om den kapacitet som skapas av investeringen överstiger 5 % av en marknad som är på relativ eller absolut tillbakagång (hädanefter även kallat ”punkt 68 b-testet”).

| (33) | Kommissionen kunde inte under den inledande granskningen utesluta att tröskelvärdet för marknadsandelen, eller tröskelvärdet avseende investeringens kapacitetsökning på en underpresterande marknad, överstigs för de relevanta marknaderna. |
| --- | --- |

(33)

Kommissionen kunde inte under den inledande granskningen utesluta att tröskelvärdet för marknadsandelen, eller tröskelvärdet avseende investeringens kapacitetsökning på en underpresterande marknad, överstigs för de relevanta marknaderna.

| (34) | I synnerhet hyste kommissionen tvivel rörande Ungerns förslag om att definiera den relevanta produktmarknaden som en kombination av segmenten A0, A och B enligt POLK:s klassificering och lät den exakta definitionen av den relevanta produktmarknaden vara öppen, och tog hänsyn till alla tänkbara alternativa definitioner av marknader, vilket särskilt inbegriper den smalaste segmenteringen som det finns tillgängliga uppgifter för (14). Eftersom AHM kommer att producera bilar såväl som karossdelar för bilar inom segment A och B, och i teorin även inom segment A0, anser kommissionen att alla dessa enskilda segment såväl som en kombination av segmenten ska betraktas som relevanta och tänkbara produktmarknader i detta ärende. |
| --- | --- |

(34)

I synnerhet hyste kommissionen tvivel rörande Ungerns förslag om att definiera den relevanta produktmarknaden som en kombination av segmenten A0, A och B enligt POLK:s klassificering och lät den exakta definitionen av den relevanta produktmarknaden vara öppen, och tog hänsyn till alla tänkbara alternativa definitioner av marknader, vilket särskilt inbegriper den smalaste segmenteringen som det finns tillgängliga uppgifter för (14). Eftersom AHM kommer att producera bilar såväl som karossdelar för bilar inom segment A och B, och i teorin även inom segment A0, anser kommissionen att alla dessa enskilda segment såväl som en kombination av segmenten ska betraktas som relevanta och tänkbara produktmarknader i detta ärende.

14

| (35) | Vad gäller en möjlig underuppdelning mellan fordon av typen personbil och de av typen lätta nyttofordon var kommissionen av åsikten att fordon av typen personbil och de av typen lätta nyttofordon inte ska betraktas som separata delar. |
| --- | --- |

(35)

Vad gäller en möjlig underuppdelning mellan fordon av typen personbil och de av typen lätta nyttofordon var kommissionen av åsikten att fordon av typen personbil och de av typen lätta nyttofordon inte ska betraktas som separata delar.

| (36) | Kommissionen kunde inte heller inta en slutgiltig ståndpunkt om hur den geografiska marknaden skulle definieras. Den kunde inte besluta huruvida den geografiska marknaden utgörs av det europeiska ekonomiska samarbetsområdet (hädanefter EES), eller om, såsom Ungern föreslog, den består av åtminstone en kombination av marknaderna i hela Europa, Nord- och Sydamerika samt Kina. |
| --- | --- |

(36)

Kommissionen kunde inte heller inta en slutgiltig ståndpunkt om hur den geografiska marknaden skulle definieras. Den kunde inte besluta huruvida den geografiska marknaden utgörs av det europeiska ekonomiska samarbetsområdet (hädanefter EES), eller om, såsom Ungern föreslog, den består av åtminstone en kombination av marknaderna i hela Europa, Nord- och Sydamerika samt Kina.

EES

| (37) | I analysen som gjordes i enlighet med punkt 68 a i riktlinjerna för 2007–2013 fastställdes det att det tillämpliga tröskelvärdet för en marknadsandel om 25 % överstigs för de enskilda segmenten A och B, liksom för en kombination av dessa, inom EES för alla åren i fråga. Från och med 2011 överstigs det även för en kombination av segmenten A0 till B. |
| --- | --- |

(37)

I analysen som gjordes i enlighet med punkt 68 a i riktlinjerna för 2007–2013 fastställdes det att det tillämpliga tröskelvärdet för en marknadsandel om 25 % överstigs för de enskilda segmenten A och B, liksom för en kombination av dessa, inom EES för alla åren i fråga. Från och med 2011 överstigs det även för en kombination av segmenten A0 till B.

| (38) | I analysen som gjordes i enlighet med punkt 68 b fastställde kommissionen att de relevanta produktmarknaderna var underpresterande i EES, och den var därför tvungen att kontrollera om kapaciteten som skapas av projektet överstiger 5 % av de relevanta marknadernas storlek. |
| --- | --- |

(38)

I analysen som gjordes i enlighet med punkt 68 b fastställde kommissionen att de relevanta produktmarknaderna var underpresterande i EES, och den var därför tvungen att kontrollera om kapaciteten som skapas av projektet överstiger 5 % av de relevanta marknadernas storlek.

| (39) | Kommissionen ansåg att en tillämpning av en bruttokapacitetsökning är lämplig för utvärderingen medelst punkt 68 b-testet. En tillämpning av en nettokapacitetsökning (dvs. avräkning av nuvarande kapacitet från den totala planerade kapaciteten) skulle göra det svårt för kommissionen att bedöma vilken effekt det statliga stödet har på tillbakagående marknader som brottas med strukturell överkapacitet i alla de fall där stödinvesteringarna inte utökar den befintliga kapaciteten med mer än 5 % av marknadens storlek. Emellertid var själva syftet med att införa punkt 68 b-testet att kunna fastställa sådana situationer där marknaden är på tillbakagående och där stödinvesteringarnas omfattning påverkar konkurrenter i stor utsträckning. |
| --- | --- |

(39)

Kommissionen ansåg att en tillämpning av en bruttokapacitetsökning är lämplig för utvärderingen medelst punkt 68 b-testet. En tillämpning av en nettokapacitetsökning (dvs. avräkning av nuvarande kapacitet från den totala planerade kapaciteten) skulle göra det svårt för kommissionen att bedöma vilken effekt det statliga stödet har på tillbakagående marknader som brottas med strukturell överkapacitet i alla de fall där stödinvesteringarna inte utökar den befintliga kapaciteten med mer än 5 % av marknadens storlek. Emellertid var själva syftet med att införa punkt 68 b-testet att kunna fastställa sådana situationer där marknaden är på tillbakagående och där stödinvesteringarnas omfattning påverkar konkurrenter i stor utsträckning.

| (40) | Analysen som gjordes enligt punkt 68 b avseende investeringsprojektet (förutom plåtpressverkstaden) visade att tröskelvärdet på 5 % endast skulle överstigas om den totala produktionskapaciteten skulle användas för tillverkning av bilar som tillhör segment B. På grundval av uppskattningarna avseende produktionen, enligt Ungerns uppgifter, tycks det mycket otroligt att tröskelvärdet på 5 % kommer att överstigas för något av de tänkbara segmenten av bilmarknaden. |
| --- | --- |

(40)

Analysen som gjordes enligt punkt 68 b avseende investeringsprojektet (förutom plåtpressverkstaden) visade att tröskelvärdet på 5 % endast skulle överstigas om den totala produktionskapaciteten skulle användas för tillverkning av bilar som tillhör segment B. På grundval av uppskattningarna avseende produktionen, enligt Ungerns uppgifter, tycks det mycket otroligt att tröskelvärdet på 5 % kommer att överstigas för något av de tänkbara segmenten av bilmarknaden.

| (41) | Vad gäller den kapacitet som skapas avseende plåtpressverkstadens produktion av karossdelar visar analysen som gjordes enligt punkt 68 b att tröskelvärdet på 5 % endast kan komma att överstigas om andelen av produktionen av bilar som tillhör segment B i Győr ökar markant. Kommissionen lämnade därför frågan öppen om huruvida plåtpressverkstadens kapacitet överstiger 5 % av storleken på marknaden, som analyserats med hjälp av uppgifter om synlig konsumtion av den berörda produkten före investeringen. |
| --- | --- |

(41)

Vad gäller den kapacitet som skapas avseende plåtpressverkstadens produktion av karossdelar visar analysen som gjordes enligt punkt 68 b att tröskelvärdet på 5 % endast kan komma att överstigas om andelen av produktionen av bilar som tillhör segment B i Győr ökar markant. Kommissionen lämnade därför frågan öppen om huruvida plåtpressverkstadens kapacitet överstiger 5 % av storleken på marknaden, som analyserats med hjälp av uppgifter om synlig konsumtion av den berörda produkten före investeringen.

| (42) | Eftersom kommissionen inte kunde fastslå att de tröskelvärden som anges i punkt 68 a och b i riktlinjerna för 2007–2013 inte överstigs beslutade den att inleda det formella granskningsförfarandet. Den beslutade särskilt att om de synpunkter som erhålls som svar på inledandet av den formella granskningen inte gör det möjligt för kommissionen att dra slutsatsen att det är bortom allt tvivel att relevanta tröskelvärden inte överstigs kommer den att genomföra en ingående bedömning av investeringsprojektet på grundval av IDAC. Ungern och berörda tredje parter uppmanades att inkomma med synpunkter. |
| --- | --- |

(42)

Eftersom kommissionen inte kunde fastslå att de tröskelvärden som anges i punkt 68 a och b i riktlinjerna för 2007–2013 inte överstigs beslutade den att inleda det formella granskningsförfarandet. Den beslutade särskilt att om de synpunkter som erhålls som svar på inledandet av den formella granskningen inte gör det möjligt för kommissionen att dra slutsatsen att det är bortom allt tvivel att relevanta tröskelvärden inte överstigs kommer den att genomföra en ingående bedömning av investeringsprojektet på grundval av IDAC. Ungern och berörda tredje parter uppmanades att inkomma med synpunkter.

4.   SYNPUNKTER FRÅN BERÖRDA PARTER

SYNPUNKTER FRÅN BERÖRDA PARTER

| (43) | Inga synpunkter inkom från berörda tredje parter. |
| --- | --- |

(43)

Inga synpunkter inkom från berörda tredje parter.

5.   SYNPUNKTER FRÅN UNGERN

SYNPUNKTER FRÅN UNGERN

5.1   DEN RELEVANTA PRODUKTMARKNADEN

DEN RELEVANTA PRODUKTMARKNADEN

| (44) | Ungern håller fast vid sin ståndpunkt att produktmarknaden ska definieras som en kombination av segmenten A0 till B (POLK:s klassificering). |
| --- | --- |

(44)

Ungern håller fast vid sin ståndpunkt att produktmarknaden ska definieras som en kombination av segmenten A0 till B (POLK:s klassificering).

| (45) | De ungerska myndigheterna anser fortsatt att det finns en substituerbarhet på efterfrågesidan som är inom marginalen för varje relevant enskilt segment av personbilar i enlighet med kommissionens uppfattning i tidigare beslut (15). Eftersom det finns en möjlig substitutionskedja på efterfrågesidan avseende segmenten A0 och B via segment A anser de ungerska myndigheterna att de berörda segmenten utgör en enda grupp, som är en kombination av segmenten. |
| --- | --- |

(45)

De ungerska myndigheterna anser fortsatt att det finns en substituerbarhet på efterfrågesidan som är inom marginalen för varje relevant enskilt segment av personbilar i enlighet med kommissionens uppfattning i tidigare beslut (15). Eftersom det finns en möjlig substitutionskedja på efterfrågesidan avseende segmenten A0 och B via segment A anser de ungerska myndigheterna att de berörda segmenten utgör en enda grupp, som är en kombination av segmenten.

15

| (46) | Deras argument är också att själva syftet med att införa MQB-tekniken är att öka flexibiliteten på utbudssidan, vilket gör det möjligt att tillverka personbilar som tillhör segmenten A0, A och B på samma MQB-baserade produktionslinje och att flytta produktionen från en marknad till en annan. Effekterna av stödet kan ses på alla dessa marknader. |
| --- | --- |

(46)

Deras argument är också att själva syftet med att införa MQB-tekniken är att öka flexibiliteten på utbudssidan, vilket gör det möjligt att tillverka personbilar som tillhör segmenten A0, A och B på samma MQB-baserade produktionslinje och att flytta produktionen från en marknad till en annan. Effekterna av stödet kan ses på alla dessa marknader.

5.2   DEN RELEVANTA GEOGRAFISKA MARKNADEN

DEN RELEVANTA GEOGRAFISKA MARKNADEN

| (47) | Ungern håller fast vid sin åsikt att den relevanta geografiska marknaden för fordonsindustrin är den globala marknaden och upprepar följande argument som landet inkom med under anmälningsetappen:






  — | Handelsflödena och import- och exportkvoterna (16) inom EES har nått en nivå som visar att handel med fordon äger rum på en global marknad. |
| --- | --- | --- |

(47)

Ungern håller fast vid sin åsikt att den relevanta geografiska marknaden för fordonsindustrin är den globala marknaden och upprepar följande argument som landet inkom med under anmälningsetappen:

—

Handelsflödena och import- och exportkvoterna (16) inom EES har nått en nivå som visar att handel med fordon äger rum på en global marknad.

16

| — | Vad gäller handelshinder råder det en tendens de senaste åren med färre rättsliga hinder, handelshindren mellan många länder och EES är låga, och det finns en generell rörelse mot utökad harmonisering och integrering. |
| --- | --- |

—

Vad gäller handelshinder råder det en tendens de senaste åren med färre rättsliga hinder, handelshindren mellan många länder och EES är låga, och det finns en generell rörelse mot utökad harmonisering och integrering.

| — | Priser som följs åt runtom olika regioner utgör en viktig indikator för förekomsten av integrerade marknader. Resultaten av de analyser av prisindex (17) som gjorts på grundval av prisuppgifter för EES och för Förenta staterna visar att prisindex för segmenten A och B följs åt och att korrelationen dem emellan är hög. Detta innebär att slutsatsen kan dras att åtminstone Förenta staterna och EES utgör delar av samma geografiska marknad. |
| --- | --- |

—

Priser som följs åt runtom olika regioner utgör en viktig indikator för förekomsten av integrerade marknader. Resultaten av de analyser av prisindex (17) som gjorts på grundval av prisuppgifter för EES och för Förenta staterna visar att prisindex för segmenten A och B följs åt och att korrelationen dem emellan är hög. Detta innebär att slutsatsen kan dras att åtminstone Förenta staterna och EES utgör delar av samma geografiska marknad.

17

| — | Kostnaderna för att upprätta ett globalt distributionsnätverk är så försvinnande små att de inte utgör något hinder för en lönsam global fordonsförsäljning. |
| --- | --- |

—

Kostnaderna för att upprätta ett globalt distributionsnätverk är så försvinnande små att de inte utgör något hinder för en lönsam global fordonsförsäljning.

| — | Allt eftersom transportkostnaderna minskar ökar exporten och importen av fordon. Var tredje bil som produceras i EU exporteras och var femte bil som säljs i EU är importerad. |
| --- | --- |

—

Allt eftersom transportkostnaderna minskar ökar exporten och importen av fordon. Var tredje bil som produceras i EU exporteras och var femte bil som säljs i EU är importerad.

| — | Volkswagenkoncernen är en global biltillverkare som måste konkurrera globalt med andra tillverkare av originalutrustning (hädanefter OEM-tillverkare). |
| --- | --- |

—

Volkswagenkoncernen är en global biltillverkare som måste konkurrera globalt med andra tillverkare av originalutrustning (hädanefter OEM-tillverkare).

OEM-tillverkare

| — | De tio största OEM-tillverkarna har ett stort antal tillverkningsanläggningar världen över. Volkswagenkoncernen driver 100 produktionsanläggningar som är belägna i Europa Nordamerika, Sydamerika, Afrika och Asien. Vid ett stort antal av dessa produktionsorter tillverkas bilar som tillhör segmenten A och B. Dotterbolag till OEM-tillverkare konkurrerar också inbördes vad gäller beslut om lokalisering. |
| --- | --- |

—

De tio största OEM-tillverkarna har ett stort antal tillverkningsanläggningar världen över. Volkswagenkoncernen driver 100 produktionsanläggningar som är belägna i Europa Nordamerika, Sydamerika, Afrika och Asien. Vid ett stort antal av dessa produktionsorter tillverkas bilar som tillhör segmenten A och B. Dotterbolag till OEM-tillverkare konkurrerar också inbördes vad gäller beslut om lokalisering.

| (48) | Ungern anser därför att den geografiska marknaden är större än EES och att åtminstone Europa, Nord- och Sydamerika samt Kina ingår. |
| --- | --- |

(48)

Ungern anser därför att den geografiska marknaden är större än EES och att åtminstone Europa, Nord- och Sydamerika samt Kina ingår.

| (49) | Ungern betonar även att Győr är den enda produktionsanläggningen i hela världen för Audi TT Coupé, Audi TT Roadster och Audi A3 Cabriolet och därmed tjänar den globala efterfrågan. Produktionen i Győr av A3 Sedan distribueras också globalt (förutom den del som tillverkas uteslutande för den kinesiska marknaden i Foshan, Kina). |
| --- | --- |

(49)

Ungern betonar även att Győr är den enda produktionsanläggningen i hela världen för Audi TT Coupé, Audi TT Roadster och Audi A3 Cabriolet och därmed tjänar den globala efterfrågan. Produktionen i Győr av A3 Sedan distribueras också globalt (förutom den del som tillverkas uteslutande för den kinesiska marknaden i Foshan, Kina).

5.3   KAPACITETSÖVERVÄGANDEN

KAPACITETSÖVERVÄGANDEN

| (50) | De ungerska myndigheterna vidhåller att tillämpningen av en nettokapacitetsökning ska användas för punkt 68 b-testet. Syftet med investeringsprojektet är bland annat att utvidga den befintliga anläggningen i Győr. Den vertikala integreringen av produktionsprocessen medför att den tidigare kapaciteten (60 000–110 000 fordon per år inom segmenten A eller B) nu kommer att finnas vid den nyligen anlagda monteringsanläggningen och de nyligen skapade produktionsinrättningarna. |
| --- | --- |

(50)

De ungerska myndigheterna vidhåller att tillämpningen av en nettokapacitetsökning ska användas för punkt 68 b-testet. Syftet med investeringsprojektet är bland annat att utvidga den befintliga anläggningen i Győr. Den vertikala integreringen av produktionsprocessen medför att den tidigare kapaciteten (60 000–110 000 fordon per år inom segmenten A eller B) nu kommer att finnas vid den nyligen anlagda monteringsanläggningen och de nyligen skapade produktionsinrättningarna.

| (51) | Ungerns argument är att oavsett om (i) ett fordon endast monteras i en viss anläggning eller tillverkas i en vertikalt integrerad produktionsprocess eller om (ii) de nya generationernas modeller kan tänkas ha andra egenskaper kommer slutprodukten fortsatt att tillhöra samma segment. Således kommer den kapacitet om 60 000–110 000 fordon per år som producerades (monterades) före investeringsprojektet även att produceras efteråt, som ett resultat av investeringsprojektet. Dessutom kommer det utöver den befintliga kapaciteten att finnas ytterligare produktionskapacitet om 60 000–80 000 fordon. |
| --- | --- |

(51)

Ungerns argument är att oavsett om (i) ett fordon endast monteras i en viss anläggning eller tillverkas i en vertikalt integrerad produktionsprocess eller om (ii) de nya generationernas modeller kan tänkas ha andra egenskaper kommer slutprodukten fortsatt att tillhöra samma segment. Således kommer den kapacitet om 60 000–110 000 fordon per år som producerades (monterades) före investeringsprojektet även att produceras efteråt, som ett resultat av investeringsprojektet. Dessutom kommer det utöver den befintliga kapaciteten att finnas ytterligare produktionskapacitet om 60 000–80 000 fordon.

| (52) | Således kommer nettokapacitetsökningen att uppgå till som högst 60 000–80 000 fordon per år inom samma segmentgrupp (A till B) som före projektet. Denna nettokapacitetsökning kommer inte att överstiga det tröskelvärde på 5 % som anges i punkt 68 b i riktlinjerna för 2007–2013. |
| --- | --- |

(52)

Således kommer nettokapacitetsökningen att uppgå till som högst 60 000–80 000 fordon per år inom samma segmentgrupp (A till B) som före projektet. Denna nettokapacitetsökning kommer inte att överstiga det tröskelvärde på 5 % som anges i punkt 68 b i riktlinjerna för 2007–2013.

| (53) | De ungerska myndigheterna ansåg att den andel om (...) % av produktionen vid plåtpressverkstaden som kommer att användas i fordon inom segment B och som tillverkas i någon av VW-koncernens andra produktionsanläggningar inte kommer att leda till en ökning av den totala produktionen av bilar inom B inom VW-koncernen, eftersom denna del enbart kommer att ersätta externt inköpta pressade karossdelar med sådana som tillverkas inom koncernen. Enligt Ungern skulle den beräkningsmetod som kommissionen tillämpade i beslutet om inledande helt enkelt leda till en dubbelräkning av den produktionskapacitet som skapas inom VW-koncernen. Dessa karossdelar skulle dessutom, som nämnts i skäl 17 i detta beslut, användas för produktion av bilar som tillhör segmenten A0 till C på grund av förändringar i mottagarens planer. |
| --- | --- |

(53)

De ungerska myndigheterna ansåg att den andel om (...) % av produktionen vid plåtpressverkstaden som kommer att användas i fordon inom segment B och som tillverkas i någon av VW-koncernens andra produktionsanläggningar inte kommer att leda till en ökning av den totala produktionen av bilar inom B inom VW-koncernen, eftersom denna del enbart kommer att ersätta externt inköpta pressade karossdelar med sådana som tillverkas inom koncernen. Enligt Ungern skulle den beräkningsmetod som kommissionen tillämpade i beslutet om inledande helt enkelt leda till en dubbelräkning av den produktionskapacitet som skapas inom VW-koncernen. Dessa karossdelar skulle dessutom, som nämnts i skäl 17 i detta beslut, användas för produktion av bilar som tillhör segmenten A0 till C på grund av förändringar i mottagarens planer.

5.4   TILLÄMPNING AV IDAC

TILLÄMPNING AV IDAC

| (54) | De ungerska myndigheterna anser att på grundval av ovan framlagda argument avseende den korrekta definition av den relevanta produktmarknaden och den relevanta geografiska marknaden, såväl som av tillämpningen av en nettokapacitetsökning, överstigs inte de tröskelvärden som anges i punkt 68 i riktlinjerna för 2007–2013 och att stödet kunde beviljas utan att man gick vidare med en ingående bedömning av stödet. |
| --- | --- |

(54)

De ungerska myndigheterna anser att på grundval av ovan framlagda argument avseende den korrekta definition av den relevanta produktmarknaden och den relevanta geografiska marknaden, såväl som av tillämpningen av en nettokapacitetsökning, överstigs inte de tröskelvärden som anges i punkt 68 i riktlinjerna för 2007–2013 och att stödet kunde beviljas utan att man gick vidare med en ingående bedömning av stödet.

5.5   INGÅENDE BEDÖMNING AV STÖDÅTGÄRDEN

INGÅENDE BEDÖMNING AV STÖDÅTGÄRDEN

| (55) | Icke desto mindre tillhandahöll Ungern de upplysningar som krävdes för att utföra en ingående bedömning. |
| --- | --- |

(55)

Icke desto mindre tillhandahöll Ungern de upplysningar som krävdes för att utföra en ingående bedömning.

5.5.1   Stödets positiva effekter

Stödets positiva effekter

| (56) | Ungern anser att investeringen bidrar till den regionala utvecklingen i Győr och i Västra Transdanubien av följande skäl:






  — | Investeringsprojektet skapar 2 100 nya direkta arbetstillfällen, medför att högkvalificerade anställda stannar kvar i regionen Västra Transdanubien samt kommer att skapa ytterligare efterfrågan på sådan arbetskraft. En väsentlig del av de nya anställda kommer att ha en högskole- eller universitetsutbildning. |
| --- | --- | --- |

(56)

Ungern anser att investeringen bidrar till den regionala utvecklingen i Győr och i Västra Transdanubien av följande skäl:

—

Investeringsprojektet skapar 2 100 nya direkta arbetstillfällen, medför att högkvalificerade anställda stannar kvar i regionen Västra Transdanubien samt kommer att skapa ytterligare efterfrågan på sådan arbetskraft. En väsentlig del av de nya anställda kommer att ha en högskole- eller universitetsutbildning.

| — | Dessutom kommer ett betydande antal indirekta arbetstillfällen att skapas i regionen genom leverantörer och tjänsteleverantörer. Sysselsättningsmultiplikatorn är 2,5 indirekta arbetstillfällen på leverantörsnivån (18) per direkt arbetstillfälle, och multiplikatorn för arbetstillfällen som uppstår genom leverantörernas anställdas utgifter är 2,2 arbetstillfällen per varje direkt arbetstillfälle. Detta kommer att leda till det indirekta skapandet av 9 870 arbetstillfällen. |
| --- | --- |

—

Dessutom kommer ett betydande antal indirekta arbetstillfällen att skapas i regionen genom leverantörer och tjänsteleverantörer. Sysselsättningsmultiplikatorn är 2,5 indirekta arbetstillfällen på leverantörsnivån (18) per direkt arbetstillfälle, och multiplikatorn för arbetstillfällen som uppstår genom leverantörernas anställdas utgifter är 2,2 arbetstillfällen per varje direkt arbetstillfälle. Detta kommer att leda till det indirekta skapandet av 9 870 arbetstillfällen.

18

| — | Regionen kommer att gynnas av de viktiga spridningseffekterna avseende kunskap: Redan före investeringarna har mottagaren aktivt samarbetat med universitetspartner genom att utföra 15 projekt/år inom forskning och utveckling (FoU). Efter att investeringarna har slutförts förväntas det årliga antalet FoU-projekt fördubblas eftersom AHM har för avsikt att utvidga sitt FoU-samarbete med Miskolcs universitet och Óbudas universitet och att fördjupa befintliga relationer med Széchenyi István-universitetet i Győr samt med Budapests tekniska universitet (19). |
| --- | --- |

—

Regionen kommer att gynnas av de viktiga spridningseffekterna avseende kunskap: Redan före investeringarna har mottagaren aktivt samarbetat med universitetspartner genom att utföra 15 projekt/år inom forskning och utveckling (FoU). Efter att investeringarna har slutförts förväntas det årliga antalet FoU-projekt fördubblas eftersom AHM har för avsikt att utvidga sitt FoU-samarbete med Miskolcs universitet och Óbudas universitet och att fördjupa befintliga relationer med Széchenyi István-universitetet i Győr samt med Budapests tekniska universitet (19).

19

| — | Mottagaren var en av grundarna till Pannons fordonskluster (PANAC), som bedriver verksamhet i regionen och som för samman fordonsleverantörer och andra företag (rådgivande, finansiella, logistiska etc.). Investeringen kommer att medföra ytterligare positiva klustereffekter genom att dra till sig ett stort antal industriella leverantörer och ytterligare investeringar. Inrättande av kluster kommer att bidra till utvecklingen av regionen Västra Transdanubien genom externa stordriftsfördelar till följd av närhet samt genom att ett område av innovation och infrastrukturutveckling skapas. |
| --- | --- |

—

Mottagaren var en av grundarna till Pannons fordonskluster (PANAC), som bedriver verksamhet i regionen och som för samman fordonsleverantörer och andra företag (rådgivande, finansiella, logistiska etc.). Investeringen kommer att medföra ytterligare positiva klustereffekter genom att dra till sig ett stort antal industriella leverantörer och ytterligare investeringar. Inrättande av kluster kommer att bidra till utvecklingen av regionen Västra Transdanubien genom externa stordriftsfördelar till följd av närhet samt genom att ett område av innovation och infrastrukturutveckling skapas.

| — | Mottagaren tillhandahåller regelbunden (intern och extern) utbildning för sina egna anställda och bidrar på så sätt till överföringen av sakkunskap till regionen. |
| --- | --- |

—

Mottagaren tillhandahåller regelbunden (intern och extern) utbildning för sina egna anställda och bidrar på så sätt till överföringen av sakkunskap till regionen.

5.5.2   Stödets lämplighet

Stödets lämplighet

| (57) | De ungerska myndigheterna förklarade att innan de fattade beslutet att bevilja stödet hade andra politiska åtgärder övervägts i syfte att främja den regionala utvecklingen i regionen Västra Transdanubien, såsom att ytterligare utveckla den offentliga infrastrukturen eller att förbättra utbildningssystemet. Åren dessförinnan hade emellertid följande allmänna politiska åtgärder redan vidtagits:






  — | Anläggningen av motorvägen M1 som kopplar samman Budapest med gränsen Österrike-Ungern och som korsar regionen Västra Transdanubien. |
| --- | --- | --- |

(57)

De ungerska myndigheterna förklarade att innan de fattade beslutet att bevilja stödet hade andra politiska åtgärder övervägts i syfte att främja den regionala utvecklingen i regionen Västra Transdanubien, såsom att ytterligare utveckla den offentliga infrastrukturen eller att förbättra utbildningssystemet. Åren dessförinnan hade emellertid följande allmänna politiska åtgärder redan vidtagits:

—

Anläggningen av motorvägen M1 som kopplar samman Budapest med gränsen Österrike-Ungern och som korsar regionen Västra Transdanubien.

| — | Inrättandet av en företagspark i Győr. |
| --- | --- |

—

Inrättandet av en företagspark i Győr.

| — | Upprustningsarbetet av järnvägslinjen Budapest-Győr-Hegyeshalom. |
| --- | --- |

—

Upprustningsarbetet av järnvägslinjen Budapest-Győr-Hegyeshalom.

| — | Vissa utvecklingar inom utbildningsområdet, såsom att ge universitetsstatus till en av de lokala institutionerna för högre utbildning (Széchenyi István-universitet). |
| --- | --- |

—

Vissa utvecklingar inom utbildningsområdet, såsom att ge universitetsstatus till en av de lokala institutionerna för högre utbildning (Széchenyi István-universitet).

| (58) | Trots ovan nämnda utvecklingar är regionen fortsatt underutvecklad i jämförelse med vissa grannregioner (Burgenland och Bratislava) och med genomsnittet i Europeiska unionen vad gäller BNP per capita, sysselsättning, infrastruktur och utbildning. |
| --- | --- |

(58)

Trots ovan nämnda utvecklingar är regionen fortsatt underutvecklad i jämförelse med vissa grannregioner (Burgenland och Bratislava) och med genomsnittet i Europeiska unionen vad gäller BNP per capita, sysselsättning, infrastruktur och utbildning.

| (59) | Slutsatsen drogs att det statliga stödet för detta stora investeringsprojekt var ett mer effektivt instrument för att ta itu med och främja regionens utveckling. De ungerska myndigheterna påpekade också att även om stödet kan anses vara en selektiv åtgärd tillhandahölls det på grundval av stödordningar som är stödberättigande även för alla andra investerare i Ungern om de uppfyller de specifika kriterier som fastställs i lagstiftningen. |
| --- | --- |

(59)

Slutsatsen drogs att det statliga stödet för detta stora investeringsprojekt var ett mer effektivt instrument för att ta itu med och främja regionens utveckling. De ungerska myndigheterna påpekade också att även om stödet kan anses vara en selektiv åtgärd tillhandahölls det på grundval av stödordningar som är stödberättigande även för alla andra investerare i Ungern om de uppfyller de specifika kriterier som fastställs i lagstiftningen.

5.5.3   Stimulanseffekt/kontrafaktiskt scenario

Stimulanseffekt/kontrafaktiskt scenario

| (60) | Ungern tillhandahöll information för att bevisa att stödet faller inom ramen för scenario 2 i IDAC eftersom det ger mottagaren ett incitament att genomföra hela investeringen i anläggningen i Győr i stället för att lokalisera det delvis i [lokalisering 1 i ett icke stödberättigat område i EES] och delvis i [lokalisering 2 i ett stödområde i EES som är berättigat till regionalstöd i enlighet med artikel 107.3 c i EUF-fördraget]. I synnerhet tillhandahöll Ungern relevanta, äkta och aktuella handlingar från företaget i vilka beslutsprocessen i flera steg förklaras avseende lokaliseringen av investeringen, och i vilka finansiella uppgifter för det kontrafaktiska scenariot tillhandahålls; båda beskrivs nedan. |
| --- | --- |

(60)

Ungern tillhandahöll information för att bevisa att stödet faller inom ramen för scenario 2 i IDAC eftersom det ger mottagaren ett incitament att genomföra hela investeringen i anläggningen i Győr i stället för att lokalisera det delvis i [lokalisering 1 i ett icke stödberättigat område i EES] och delvis i [lokalisering 2 i ett stödområde i EES som är berättigat till regionalstöd i enlighet med artikel 107.3 c i EUF-fördraget]. I synnerhet tillhandahöll Ungern relevanta, äkta och aktuella handlingar från företaget i vilka beslutsprocessen i flera steg förklaras avseende lokaliseringen av investeringen, och i vilka finansiella uppgifter för det kontrafaktiska scenariot tillhandahålls; båda beskrivs nedan.

Mottagarens beslutsprocess

| (61) | Inom VW-koncernen tas beslut om investering fram i en beslutsprocess i flera steg, under vilken beslutsfattarna analyserar flera olika anläggningar i en konkurrensutsatt jämförelseprocess. De huvudsakliga etapperna är följande: (1) Långsiktig planering av försäljning (LAP) och planeringsrundor, (2) produktutveckling, produktbeslut och ett första urval av anläggningar samt (3) beslut om investering och lokalisering. |
| --- | --- |

(61)

Inom VW-koncernen tas beslut om investering fram i en beslutsprocess i flera steg, under vilken beslutsfattarna analyserar flera olika anläggningar i en konkurrensutsatt jämförelseprocess. De huvudsakliga etapperna är följande: (1) Långsiktig planering av försäljning (LAP) och planeringsrundor, (2) produktutveckling, produktbeslut och ett första urval av anläggningar samt (3) beslut om investering och lokalisering.

| (62) | Beslutsprocessen för den anmälda investeringen följde denna övergripande process. Eftersom det rör sig om en investering för det juridiskt oberoende varumärket Audi var relevanta beslut tvungna att fattas på varumärkesnivå och bekräftas på koncernnivå. |
| --- | --- |

(62)

Beslutsprocessen för den anmälda investeringen följde denna övergripande process. Eftersom det rör sig om en investering för det juridiskt oberoende varumärket Audi var relevanta beslut tvungna att fattas på varumärkesnivå och bekräftas på koncernnivå.

| (63) | Då nya produkter ska införas inom VW-koncernen följs den så kallade produktskapandeprocessen, som sträcker sig från produktplaneringen fram till påbörjandet av produktionen (SOP). Produktskapandeprocessen består av fyra huvudsakliga etapper som beskrivs i diagrammet nedan:



  Beslut om investering och produktionsanläggni
  Produktbeslut/ Första urval av anläggningar
  Investering för genomförande av projektet
  LAP Planeringsrundor
  (...)
  SOP |
| --- | --- |

(63)

Då nya produkter ska införas inom VW-koncernen följs den så kallade produktskapandeprocessen, som sträcker sig från produktplaneringen fram till påbörjandet av produktionen (SOP). Produktskapandeprocessen består av fyra huvudsakliga etapper som beskrivs i diagrammet nedan:

Beslut om investering och produktionsanläggni

Produktbeslut/ Första urval av anläggningar

Investering för genomförande av projektet

LAP Planeringsrundor

(...)

SOP

(1)   Långsiktig planering av försäljning och planeringsrundor

Långsiktig planering av försäljning och planeringsrundor

| (64) | Utgångspunkten är etappen avseende den långsiktiga planeringen av försäljning, under vilken prognoser avseende marknadsutvecklingen och den möjliga efterfrågan såväl som konjunkturväxlingar analyseras. I LAP görs en tidsplanering för produktutveckling för [...] år framåt och det fastställs vilken ytterligare produktionskapacitet som behöver byggas eller vilka justeringar av befintlig kapacitet som behöver göras. LAP återspeglas i de årliga planeringsrundorna, där koncernens tillsynsnämnd fattar beslut och där den finansiella ramen för de planerade investeringarna avhandlas. |
| --- | --- |

(64)

Utgångspunkten är etappen avseende den långsiktiga planeringen av försäljning, under vilken prognoser avseende marknadsutvecklingen och den möjliga efterfrågan såväl som konjunkturväxlingar analyseras. I LAP görs en tidsplanering för produktutveckling för [...] år framåt och det fastställs vilken ytterligare produktionskapacitet som behöver byggas eller vilka justeringar av befintlig kapacitet som behöver göras. LAP återspeglas i de årliga planeringsrundorna, där koncernens tillsynsnämnd fattar beslut och där den finansiella ramen för de planerade investeringarna avhandlas.

| (65) | Vid AUDI AG utgår planeringen från VW-koncernens konsoliderade LAP. Redan vid planeringsrundan år [20xx] fastställde koncernen behovet av att utöka produktionskapaciteten för fordon inom segmenten A0 och A. I detta skede hade denna utökade kapacitet inte förlagts till någon specifik anläggning. |
| --- | --- |

(65)

Vid AUDI AG utgår planeringen från VW-koncernens konsoliderade LAP. Redan vid planeringsrundan år [20xx] fastställde koncernen behovet av att utöka produktionskapaciteten för fordon inom segmenten A0 och A. I detta skede hade denna utökade kapacitet inte förlagts till någon specifik anläggning.

| (66) | Med beaktande av det redan höga kapacitetsutnyttjandet av den installerade produktionskapaciteten vid de befintliga anläggningarna för fordonsproduktion konstaterades det i LAP att den befintliga kapaciteten på lång sikt skulle vara otillräcklig för att täcka de behov som försäljningsvolymernas förutsedda ökning skulle leda till. |
| --- | --- |

(66)

Med beaktande av det redan höga kapacitetsutnyttjandet av den installerade produktionskapaciteten vid de befintliga anläggningarna för fordonsproduktion konstaterades det i LAP att den befintliga kapaciteten på lång sikt skulle vara otillräcklig för att täcka de behov som försäljningsvolymernas förutsedda ökning skulle leda till.

(2)   Produktutveckling, produktbeslut och första urval av anläggningar

Produktutveckling, produktbeslut och första urval av anläggningar

| (67) | Under denna etapp arbetar flera av Audis enheter, VW-koncernen och de berörda produktionsanläggningarna tillsammans för att ta fram både produktbeslut och för att göra ett första urval av anläggningar. Enheten för koncernkontroll [...] intar en central och konsoliderande roll under denna etapp. |
| --- | --- |

(67)

Under denna etapp arbetar flera av Audis enheter, VW-koncernen och de berörda produktionsanläggningarna tillsammans för att ta fram både produktbeslut och för att göra ett första urval av anläggningar. Enheten för koncernkontroll [...] intar en central och konsoliderande roll under denna etapp.

| (68) | Det första steget under denna andra etapp är produktutvecklingsprocessen, som i enlighet med mottagarens interna regelverk påbörjas minst [...] innan det planerade datumet för produktionsstart. Eftersom det anmälda projektet omfattar fyra modeller fattades beslutet om projektets genomförbarhet vid olika tillfällen, med olika planerade datum för produktionsstart för dessa modeller (20). |
| --- | --- |

(68)

Det första steget under denna andra etapp är produktutvecklingsprocessen, som i enlighet med mottagarens interna regelverk påbörjas minst [...] innan det planerade datumet för produktionsstart. Eftersom det anmälda projektet omfattar fyra modeller fattades beslutet om projektets genomförbarhet vid olika tillfällen, med olika planerade datum för produktionsstart för dessa modeller (20).

20

| (69) | För produktbeslutet, dvs. beslutet att producera en produkt som föreslås i LAP, erfordras det att produktutvecklingen uppnår ett förutbestämt mål avseende dess genomförbarhet. Den vinst som den nya produkten förväntas generera jämförs med de produktionskostnader (inbegripet investeringar) som krävs. I syfte att fastställa de förväntade produktionskostnaderna beslutas det om en särskild (hypotetisk) lokalisering i syfte att göra antaganden under planeringen (lokaliseringsantagande). Lokaliseringsantagandet tillämpas i syfte att fastställa en första kostnadsstruktur och ett ramverk för projektet. Det medför inte något beslut om en specifik produktionsanläggning utan fungerar i stället som utgångspunkt för bedömningen av de förväntade produktionskostnaderna. |
| --- | --- |

(69)

För produktbeslutet, dvs. beslutet att producera en produkt som föreslås i LAP, erfordras det att produktutvecklingen uppnår ett förutbestämt mål avseende dess genomförbarhet. Den vinst som den nya produkten förväntas generera jämförs med de produktionskostnader (inbegripet investeringar) som krävs. I syfte att fastställa de förväntade produktionskostnaderna beslutas det om en särskild (hypotetisk) lokalisering i syfte att göra antaganden under planeringen (lokaliseringsantagande). Lokaliseringsantagandet tillämpas i syfte att fastställa en första kostnadsstruktur och ett ramverk för projektet. Det medför inte något beslut om en specifik produktionsanläggning utan fungerar i stället som utgångspunkt för bedömningen av de förväntade produktionskostnaderna.

| (70) | [...], för en helt ny produkt [...] baseras lokaliseringsantagandet vanligtvis på resultatindikatorer, dvs. den lokalisering som uppvisar bäst resultatsiffror kommer att väljas ut som en första hypotes. I praktiken tas ytterligare kriterier också i beaktande, såsom tillgänglig kapacitet eller lämplig struktur. Även om produktens lönsamhet är av yttersta vikt för beräkningarna vad gäller produktbeslut, förbereds och analyseras även de möjliga alternativa lokaliseringarna. |
| --- | --- |

(70)

[...], för en helt ny produkt [...] baseras lokaliseringsantagandet vanligtvis på resultatindikatorer, dvs. den lokalisering som uppvisar bäst resultatsiffror kommer att väljas ut som en första hypotes. I praktiken tas ytterligare kriterier också i beaktande, såsom tillgänglig kapacitet eller lämplig struktur. Även om produktens lönsamhet är av yttersta vikt för beräkningarna vad gäller produktbeslut, förbereds och analyseras även de möjliga alternativa lokaliseringarna.

| (71) | På varumärkesnivå fattade AUDI AG:s VAP (produktkommitté) och PSK (kommitté för produktstrategier) beslut som bekräftade projektets genomförbarhet för alla fyra modeller. I besluten angavs [lokalisering 3 i ett icke stödberättigat område i EES] som preliminärt lokaliseringsantagande för A3 Cabriolet och för karossdelarna till A3 Sedan och Győr för A3 Sedan, TT Coupé och TT Roadster. Dessa beslut bekräftades sedan på koncernnivå av K-VAP/K-PSK. |
| --- | --- |

(71)

På varumärkesnivå fattade AUDI AG:s VAP (produktkommitté) och PSK (kommitté för produktstrategier) beslut som bekräftade projektets genomförbarhet för alla fyra modeller. I besluten angavs [lokalisering 3 i ett icke stödberättigat område i EES] som preliminärt lokaliseringsantagande för A3 Cabriolet och för karossdelarna till A3 Sedan och Győr för A3 Sedan, TT Coupé och TT Roadster. Dessa beslut bekräftades sedan på koncernnivå av K-VAP/K-PSK.

(3)   Beslut om investering och lokalisering

Beslut om investering och lokalisering

| (72) | När produktbeslutet väl har fattats är nästa steg valet av den lämpligaste lokaliseringen för projektet (dvs. beslut om lokalisering). [Koncernkontroll] utgår vanligtvis från alla Volkswagens produktionsanläggningar och krymper förteckningen tills dess att de lokaliseringar kvarstår som tycks lämpliga för investeringen (21). Som ett resultat av denna process fastställs och sammanfattas investerings- och produktionsscenarier för varje i praktiken tänkbar anläggning i en beslutsrekommendation. |
| --- | --- |

(72)

När produktbeslutet väl har fattats är nästa steg valet av den lämpligaste lokaliseringen för projektet (dvs. beslut om lokalisering). [Koncernkontroll] utgår vanligtvis från alla Volkswagens produktionsanläggningar och krymper förteckningen tills dess att de lokaliseringar kvarstår som tycks lämpliga för investeringen (21). Som ett resultat av denna process fastställs och sammanfattas investerings- och produktionsscenarier för varje i praktiken tänkbar anläggning i en beslutsrekommendation.

21

| (73) | Ungern förklarade att då lämpliga lokaliseringar ska fastställas är integreringen av ytterligare kapacitet vid endast delvis utnyttjade inrättningar eller en utvidgning av befintliga anläggningar i princip att föredra framför en investering i en nyetablering eftersom man då undviker merkostnader (t.ex. för anslutning av den nya anläggningen till offentlig infrastruktur, integrering av den nya anläggningen i koncernens logistiknätverk etc.). I detta fall övervägdes i ett tidigt skede av beslutsprocessen möjligheten att investera i en nyetablering i Östeuropa, men detta scenario förblev teoretiskt och förkastades sedan längre fram i beslutsprocessen, på varumärkesnivå (Audi) (22). Således fokuserade [Koncernkontroll] på koncernens befintliga anläggningar under genomgången av lämpliga lokaliseringar. |
| --- | --- |

(73)

Ungern förklarade att då lämpliga lokaliseringar ska fastställas är integreringen av ytterligare kapacitet vid endast delvis utnyttjade inrättningar eller en utvidgning av befintliga anläggningar i princip att föredra framför en investering i en nyetablering eftersom man då undviker merkostnader (t.ex. för anslutning av den nya anläggningen till offentlig infrastruktur, integrering av den nya anläggningen i koncernens logistiknätverk etc.). I detta fall övervägdes i ett tidigt skede av beslutsprocessen möjligheten att investera i en nyetablering i Östeuropa, men detta scenario förblev teoretiskt och förkastades sedan längre fram i beslutsprocessen, på varumärkesnivå (Audi) (22). Således fokuserade [Koncernkontroll] på koncernens befintliga anläggningar under genomgången av lämpliga lokaliseringar.

22

| (74) | Då utvärderingen av lokaliseringar inte inbegriper en investering i en nyetablering är de två huvudsakliga kriterierna vid fastställandet av lämpliga lokaliseringar möjligheten att installera ytterligare kapacitet i en befintlig anläggning (dvs.”utrymme för utvidgning eller anpassningar”) samt anläggningens befintliga inrättningars kompatibilitet med det planerade projekt (dvs. ”kompatibel struktur”). |
| --- | --- |

(74)

Då utvärderingen av lokaliseringar inte inbegriper en investering i en nyetablering är de två huvudsakliga kriterierna vid fastställandet av lämpliga lokaliseringar möjligheten att installera ytterligare kapacitet i en befintlig anläggning (dvs.”utrymme för utvidgning eller anpassningar”) samt anläggningens befintliga inrättningars kompatibilitet med det planerade projekt (dvs. ”kompatibel struktur”).

| (75) | Utifrån tillämpningen av dessa kriterier fastställde [Koncernkontroll] fyra möjliga lokaliseringar. På grundval av de handlingar från företaget som Ungern tillhandahöll förde Audi och koncernen en diskussion den [...] 2009 om den preliminära statusen för den utvärdering av de fyra investeringsscenarierna som [Koncernkontroll] utfört (23).

  Tabell II


  Investeringsalternativ







  Alternativ | Beskrivning av alternativet |
| --- | --- | --- |
| Alternativ A
  ([Lokalisering 2 i ett stödområde i EES som är berättigat till regionalstöd i enlighet med artikel 107.3 c i EUF-fördraget], [lokalisering 3 i ett icke stödberättigat område i EES], Győr) | Produktion av A3 Sedan i [lokalisering 2 i ett stödområde i EES som är berättigat till regionalstöd i enlighet med artikel 107.3 c i EUF-fördraget], karosstillverkning för och målning av Audi TT (24) och A3 Cabriolet i [lokalisering 3 i ett icke stödberättigat område i EES] samt leverans av målade karosser till Győr (HU) för montering |
| Alternativ B
  ([Lokalisering 2 i ett stödområde i EES som är berättigat till regionalstöd i enlighet med artikel 107.3 c i EUF-fördraget], [lokalisering 1 i ett icke stödberättigat område i EES], [lokalisering 3 i ett icke stödberättigat område i EES]) | Produktion av A3 Sedan i [lokalisering 2 i ett stödområde i EES som är berättigat till regionalstöd i enlighet med artikel 107.3 c i EUF-fördraget], produktion av A3 Cabriolet i [lokalisering 1 i ett icke stödberättigat område i EES] samt produktion av Audi TT i [lokalisering 3 i ett icke stödberättigat område i EES] |
| Alternativ C
  ([Lokalisering 2 i ett stödområde i EES som är berättigat till regionalstöd i enlighet med artikel 107.3 c i EUF-fördraget], [lokalisering 1 i ett icke stödberättigat område i EES]) | Produktion av A3 Sedan och Audi TT i [lokalisering 2 i ett stödområde i EES som är berättigat till regionalstöd i enlighet med artikel 107.3 c i EUF-fördraget], produktion av A3 Cabriolet i [lokalisering 1 i ett icke stödberättigat område i EES] |
| Alternativ D
  (Győr) | Produktion av A3 Sedan, A3 Cabriolet samt Audi TT i Győr (HU) |

(75)

Utifrån tillämpningen av dessa kriterier fastställde [Koncernkontroll] fyra möjliga lokaliseringar. På grundval av de handlingar från företaget som Ungern tillhandahöll förde Audi och koncernen en diskussion den [...] 2009 om den preliminära statusen för den utvärdering av de fyra investeringsscenarierna som [Koncernkontroll] utfört (23).

23

Tabell II

Tabell II

Investeringsalternativ

Investeringsalternativ

Alternativ

Beskrivning av alternativet

Alternativ A

([Lokalisering 2 i ett stödområde i EES som är berättigat till regionalstöd i enlighet med artikel 107.3 c i EUF-fördraget], [lokalisering 3 i ett icke stödberättigat område i EES], Győr)

Produktion av A3 Sedan i [lokalisering 2 i ett stödområde i EES som är berättigat till regionalstöd i enlighet med artikel 107.3 c i EUF-fördraget], karosstillverkning för och målning av Audi TT (24) och A3 Cabriolet i [lokalisering 3 i ett icke stödberättigat område i EES] samt leverans av målade karosser till Győr (HU) för montering

24

Alternativ B

([Lokalisering 2 i ett stödområde i EES som är berättigat till regionalstöd i enlighet med artikel 107.3 c i EUF-fördraget], [lokalisering 1 i ett icke stödberättigat område i EES], [lokalisering 3 i ett icke stödberättigat område i EES])

Produktion av A3 Sedan i [lokalisering 2 i ett stödområde i EES som är berättigat till regionalstöd i enlighet med artikel 107.3 c i EUF-fördraget], produktion av A3 Cabriolet i [lokalisering 1 i ett icke stödberättigat område i EES] samt produktion av Audi TT i [lokalisering 3 i ett icke stödberättigat område i EES]

Alternativ C

([Lokalisering 2 i ett stödområde i EES som är berättigat till regionalstöd i enlighet med artikel 107.3 c i EUF-fördraget], [lokalisering 1 i ett icke stödberättigat område i EES])

Produktion av A3 Sedan och Audi TT i [lokalisering 2 i ett stödområde i EES som är berättigat till regionalstöd i enlighet med artikel 107.3 c i EUF-fördraget], produktion av A3 Cabriolet i [lokalisering 1 i ett icke stödberättigat område i EES]

Alternativ D

(Győr)

Produktion av A3 Sedan, A3 Cabriolet samt Audi TT i Győr (HU)

| (76) | I handlingarna från företaget inbegrips och jämförs, för dessa alternativ, de lokaliseringsspecifika produktionskostnaderna som utgörs av de investeringskostnader och produktionskostnader som kommer att uppstå under referensperioden. |
| --- | --- |

(76)

I handlingarna från företaget inbegrips och jämförs, för dessa alternativ, de lokaliseringsspecifika produktionskostnaderna som utgörs av de investeringskostnader och produktionskostnader som kommer att uppstå under referensperioden.

| (77) | Med beaktande av dessa produktionskostnader – och med hänsyn till det faktum att [lokalisering 3 i ett icke stödberättigat område i EES] hade uppnått gränsen för sin produktionskapacitet samt att all ytterligare produktion skulle ha krävt betydande utgifter för strukturåtgärder – beslutade koncernstyrelsen den [...] 2010, enligt vad som står nedskrivet i det inlämnade mötesprotokollet, att utesluta alternativ A och B i den fortsatta planeringen, och gav Audi instruktioner (i) att fortsätta planera för fordonsproduktion vid anläggningen i Győr, (ii) att ta fram beslutsrekommendationer för VW:s och Audis tillsynsnämnd och för K-VAI (25) samt (iii) att vidta nödvändiga åtgärder för att erhålla statligt stöd. |
| --- | --- |

(77)

Med beaktande av dessa produktionskostnader – och med hänsyn till det faktum att [lokalisering 3 i ett icke stödberättigat område i EES] hade uppnått gränsen för sin produktionskapacitet samt att all ytterligare produktion skulle ha krävt betydande utgifter för strukturåtgärder – beslutade koncernstyrelsen den [...] 2010, enligt vad som står nedskrivet i det inlämnade mötesprotokollet, att utesluta alternativ A och B i den fortsatta planeringen, och gav Audi instruktioner (i) att fortsätta planera för fordonsproduktion vid anläggningen i Győr, (ii) att ta fram beslutsrekommendationer för VW:s och Audis tillsynsnämnd och för K-VAI (25) samt (iii) att vidta nödvändiga åtgärder för att erhålla statligt stöd.

25

| (78) | På grundval av en rekommendation av [Koncernkontroll], i vilken uppdaterade beräkningar för alternativ C och D jämfördes, och med hänsyn till möjligheten att erhålla statligt regionalstöd från den ungerska staten beslutade K-VAI den 14 december 2010 att lokalisera investeringen till Győr (dvs. alternativ D). Ungern tillhandahöll bevishandlingar avseende den genomförda kontrafaktiska analysen som finns beskriven i bilaga 1 till detta beslut, men som inte offentliggjorts på grund av rätten till affärshemligheter, och inkom med en kopia av mötesprotokollet. |
| --- | --- |

(78)

På grundval av en rekommendation av [Koncernkontroll], i vilken uppdaterade beräkningar för alternativ C och D jämfördes, och med hänsyn till möjligheten att erhålla statligt regionalstöd från den ungerska staten beslutade K-VAI den 14 december 2010 att lokalisera investeringen till Győr (dvs. alternativ D). Ungern tillhandahöll bevishandlingar avseende den genomförda kontrafaktiska analysen som finns beskriven i bilaga 1 till detta beslut, men som inte offentliggjorts på grund av rätten till affärshemligheter, och inkom med en kopia av mötesprotokollet.

5.5.4   Stödets proportionalitet

Stödets proportionalitet

| (79) | I syfte att bevisa stödets proportionalitet utgick Ungern från de beräkningar som använts för att beräkna stimulanseffekten. |
| --- | --- |

(79)

I syfte att bevisa stödets proportionalitet utgick Ungern från de beräkningar som använts för att beräkna stimulanseffekten.

| (80) | Den slutliga beräkningen som Ungern använde för att förklara det kontrafaktiska scenariot, och för att påvisa en stimulanseffekt, visar att i jämförelse med alternativ C medför alternativ D en kostnadsnackdel om 143,3 miljoner euro (nuvärdet vid tidpunkten för mottagarens beslut om investering och lokaliserings, dvs. nuvärdet år 2010). |
| --- | --- |

(80)

Den slutliga beräkningen som Ungern använde för att förklara det kontrafaktiska scenariot, och för att påvisa en stimulanseffekt, visar att i jämförelse med alternativ C medför alternativ D en kostnadsnackdel om 143,3 miljoner euro (nuvärdet vid tidpunkten för mottagarens beslut om investering och lokaliserings, dvs. nuvärdet år 2010).

| (81) | Denna kostnadsnackdel uppgår till 153,8 miljoner euro i 2013 års prisnivå (26), vilket är det år man har utgått ifrån vid beräkningarna av stödet och därmed också för proportionaliteten. |
| --- | --- |

(81)

Denna kostnadsnackdel uppgår till 153,8 miljoner euro i 2013 års prisnivå (26), vilket är det år man har utgått ifrån vid beräkningarna av stödet och därmed också för proportionaliteten.

26

| (82) | Trots det högsta tillåtna stödet på 133,3 miljoner euro (nuvärdet i 2013 års prisnivå) (27) kvarstår en kostnadsnackdel på 20,5 miljoner euro för alternativ D. |
| --- | --- |

(82)

Trots det högsta tillåtna stödet på 133,3 miljoner euro (nuvärdet i 2013 års prisnivå) (27) kvarstår en kostnadsnackdel på 20,5 miljoner euro för alternativ D.

27

| (83) | Ungern anser att stödet är proportionerligt eftersom det inte till fullo kompenserar för lokaliserings nackdelar. |
| --- | --- |

(83)

Ungern anser att stödet är proportionerligt eftersom det inte till fullo kompenserar för lokaliserings nackdelar.

5.5.5   Stödets negativa effekter på konkurrens och handel

Stödets negativa effekter på konkurrens och handel

| (84) | Ungern betonar att regionalstödet endast syftar till att kompensera för de merkostnader som alternativ D medför (utvidgning av produktionsanläggningen i Győr) i förhållande till alternativ C (produktion i den befintliga anläggningen i [lokalisering 2 i ett stödområde i EES som är berättigat till regionalstöd i enlighet med artikel 107.3 c i EUF-fördraget] samt i [lokalisering 1 i ett icke stödberättigat område i EES]). Stödet är proportionerligt och har inte någon effekt på konkurrensen eftersom investeringsprojektet i vilket fall som helst skulle ha genomförts och dess effekter på konkurrens och handel skulle ha varit desamma. |
| --- | --- |

(84)

Ungern betonar att regionalstödet endast syftar till att kompensera för de merkostnader som alternativ D medför (utvidgning av produktionsanläggningen i Győr) i förhållande till alternativ C (produktion i den befintliga anläggningen i [lokalisering 2 i ett stödområde i EES som är berättigat till regionalstöd i enlighet med artikel 107.3 c i EUF-fördraget] samt i [lokalisering 1 i ett icke stödberättigat område i EES]). Stödet är proportionerligt och har inte någon effekt på konkurrensen eftersom investeringsprojektet i vilket fall som helst skulle ha genomförts och dess effekter på konkurrens och handel skulle ha varit desamma.

5.6   UNGERNS SYNPUNKTER AVSEENDE ÅTGÄRDENS LAGENLIGHET

UNGERNS SYNPUNKTER AVSEENDE ÅTGÄRDENS LAGENLIGHET

| (85) | De ungerska myndigheterna är fortsatt av åsikten att stödet inte kan klassificeras som ett olagligt stöd i den mening som avses i artikel 1 f i rådets förordning (EU) 2015/1589 (28) (hädanefter förfarandeförordningen). I detta sammanhang förklarar de ungerska myndigheterna följande: |
| --- | --- |

(85)

De ungerska myndigheterna är fortsatt av åsikten att stödet inte kan klassificeras som ett olagligt stöd i den mening som avses i artikel 1 f i rådets förordning (EU) 2015/1589 (28) (hädanefter förfarandeförordningen). I detta sammanhang förklarar de ungerska myndigheterna följande:

28

förfarandeförordningen

| (86) | Artikel 108.3 i EUF-fördraget ålägger medlemsstaterna att anmäla planerade stödåtgärder till kommissionen. Genom antagandet av gruppundantagsförordningen för regionalt investeringsstöd (29) har kommissionen begränsat denna skyldighet till att gälla sådana åtgärder som överstiger tröskelvärden för anmälan. De ungerska myndigheterna har tolkat denna bestämmelse som att den betyder att stödåtgärder som understiger tröskelvärdena för anmälan, och som görs inom ramen för en befintlig stödordning, alltid kan beviljas och genomföras inom medlemsstaternas behörighetsområde. |
| --- | --- |

(86)

Artikel 108.3 i EUF-fördraget ålägger medlemsstaterna att anmäla planerade stödåtgärder till kommissionen. Genom antagandet av gruppundantagsförordningen för regionalt investeringsstöd (29) har kommissionen begränsat denna skyldighet till att gälla sådana åtgärder som överstiger tröskelvärden för anmälan. De ungerska myndigheterna har tolkat denna bestämmelse som att den betyder att stödåtgärder som understiger tröskelvärdena för anmälan, och som görs inom ramen för en befintlig stödordning, alltid kan beviljas och genomföras inom medlemsstaternas behörighetsområde.

29

| (87) | Ungerns argument är också att denna tolkning är i linje med bestämmelserna i IDAC, och är av åsikten att dessa bekräftar att medlemsstaterna behåller möjligheten att bevilja stöd upp till en nivå som motsvarar det högsta tillåtna beloppet som en investering med stödberättigande utgifter på 100 miljoner euro kan erhålla inom ramen för gällande regler, till och med då kommissionen har fattat ett negativt beslut (30). |
| --- | --- |

(87)

Ungerns argument är också att denna tolkning är i linje med bestämmelserna i IDAC, och är av åsikten att dessa bekräftar att medlemsstaterna behåller möjligheten att bevilja stöd upp till en nivå som motsvarar det högsta tillåtna beloppet som en investering med stödberättigande utgifter på 100 miljoner euro kan erhålla inom ramen för gällande regler, till och med då kommissionen har fattat ett negativt beslut (30).

30

| (88) | Detta tillvägagångssätt och denna tolkning har dessutom inte alls ifrågasatts av kommissionen, varken vid föreliggande anmälningsförfarande eller vid tidigare anmälningar som gjorts av de ungerska myndigheterna (31). Vidare har kommissionen enligt Ungern tidigare tolkat medlemsstaternas anmälningsskyldighet på ett liknande sätt som de ungerska myndigheterna (32). |
| --- | --- |

(88)

Detta tillvägagångssätt och denna tolkning har dessutom inte alls ifrågasatts av kommissionen, varken vid föreliggande anmälningsförfarande eller vid tidigare anmälningar som gjorts av de ungerska myndigheterna (31). Vidare har kommissionen enligt Ungern tidigare tolkat medlemsstaternas anmälningsskyldighet på ett liknande sätt som de ungerska myndigheterna (32).

31

32

| (89) | Vidare understryker de ungerska myndigheterna att i enlighet med Europadomstolarnas gällande rättspraxis (33) får medlemsstater som uppfyller sin anmälningsskyldighet enligt artikel 108.3 i EUF-fördraget inte hamna i en situation där de får en nackdel gentemot de som åsidosätter sin skyldighet att anmäla, eftersom detta skulle gå emot det grundläggande syftet med artikel 108.3 i EUF-fördraget. En tolkning som gör att det inte är möjligt för medlemsstater att bevilja stöd upp till tröskelvärdet för en enskild anmälan skulle således också vara i strid med gällande rättspraxis och innebära långtgående negativa konsekvenser, för både medlemsstater och mottagare. |
| --- | --- |

(89)

Vidare understryker de ungerska myndigheterna att i enlighet med Europadomstolarnas gällande rättspraxis (33) får medlemsstater som uppfyller sin anmälningsskyldighet enligt artikel 108.3 i EUF-fördraget inte hamna i en situation där de får en nackdel gentemot de som åsidosätter sin skyldighet att anmäla, eftersom detta skulle gå emot det grundläggande syftet med artikel 108.3 i EUF-fördraget. En tolkning som gör att det inte är möjligt för medlemsstater att bevilja stöd upp till tröskelvärdet för en enskild anmälan skulle således också vara i strid med gällande rättspraxis och innebära långtgående negativa konsekvenser, för både medlemsstater och mottagare.

33

| (90) | I linje med ovan nämnda bestämmelser beslutade de ungerska myndigheterna att överväga det undantagna stödet till förmån för AHM, på grundval av en befintlig stödordning (XR 47/2011). Det belopp som beviljades översteg emellertid inte gällande tröskelvärde för anmälan, medan den andel av stödet som översteg tröskelvärdet beviljades med förbehållet att det skulle godkännas i kommissionens slutgiltiga beslut. De ungerska myndigheterna garanterar att inget stöd som översteg tröskelvärdet för anmälan betalades ut, och inte heller kommer att betalas ut, utan kommissionens godkännande. |
| --- | --- |

(90)

I linje med ovan nämnda bestämmelser beslutade de ungerska myndigheterna att överväga det undantagna stödet till förmån för AHM, på grundval av en befintlig stödordning (XR 47/2011). Det belopp som beviljades översteg emellertid inte gällande tröskelvärde för anmälan, medan den andel av stödet som översteg tröskelvärdet beviljades med förbehållet att det skulle godkännas i kommissionens slutgiltiga beslut. De ungerska myndigheterna garanterar att inget stöd som översteg tröskelvärdet för anmälan betalades ut, och inte heller kommer att betalas ut, utan kommissionens godkännande.

| (91) | De ungerska myndigheterna anser därför att de till fullo har uppfyllt sin skyldighet att anmäla det stödbelopp som överstiger tröskelvärdet för anmälan till kommissionen. Stödet till förmån för AHM är således inte ett olagligt stöd. |
| --- | --- |

(91)

De ungerska myndigheterna anser därför att de till fullo har uppfyllt sin skyldighet att anmäla det stödbelopp som överstiger tröskelvärdet för anmälan till kommissionen. Stödet till förmån för AHM är således inte ett olagligt stöd.

6.   BEDÖMNING AV ÅTGÄRDEN/STÖDET

BEDÖMNING AV ÅTGÄRDEN/STÖDET

6.1   FÖREKOMST AV STÖD

FÖREKOMST AV STÖD

| (92) | Det finansiella stödet i form av ett direktstöd och skattelättnader för företaget har getts/kommer att ges av de ungerska myndigheterna och finansieras genom statens allmänna budget. Stödet ges således av en medlemsstat och med hjälp av statliga medel i den mening som avses i artikel 107.1 i EUF-fördraget. |
| --- | --- |

(92)

Det finansiella stödet i form av ett direktstöd och skattelättnader för företaget har getts/kommer att ges av de ungerska myndigheterna och finansieras genom statens allmänna budget. Stödet ges således av en medlemsstat och med hjälp av statliga medel i den mening som avses i artikel 107.1 i EUF-fördraget.

| (93) | Eftersom stödet beviljas till förmån för ett enda företag, AHM, är åtgärden selektiv. |
| --- | --- |

(93)

Eftersom stödet beviljas till förmån för ett enda företag, AHM, är åtgärden selektiv.

| (94) | Det finansiella stödet i form av skattelättnader för företag befriar företaget från kostnader som det normalt skulle vara tvunget att självt bära. Det finansiella stödet i form av ett direktstöd ger företaget en fördel som det inte skulle ha under normala marknadsvillkor. Således åtnjuter företaget ekonomiska fördelar gentemot sina konkurrenter. |
| --- | --- |

(94)

Det finansiella stödet i form av skattelättnader för företag befriar företaget från kostnader som det normalt skulle vara tvunget att självt bära. Det finansiella stödet i form av ett direktstöd ger företaget en fördel som det inte skulle ha under normala marknadsvillkor. Således åtnjuter företaget ekonomiska fördelar gentemot sina konkurrenter.

| (95) | Det finansiella stödet har getts/kommer att ges för en investering inom bilsektorn, som är föremål för intensiv handel mellan medlemsstater, och genom investeringen ersätts delvis leveranser av mellanprodukter från andra medlemsstater. Åtgärden påverkar således handeln mellan medlemsstater. |
| --- | --- |

(95)

Det finansiella stödet har getts/kommer att ges för en investering inom bilsektorn, som är föremål för intensiv handel mellan medlemsstater, och genom investeringen ersätts delvis leveranser av mellanprodukter från andra medlemsstater. Åtgärden påverkar således handeln mellan medlemsstater.

| (96) | Att AHM och dess produktion gynnas betyder att konkurrensen blir snedvriden eller hotas att bli snedvriden. |
| --- | --- |

(96)

Att AHM och dess produktion gynnas betyder att konkurrensen blir snedvriden eller hotas att bli snedvriden.

| (97) | Följaktligen anser kommissionen att den planerade åtgärden utgör statligt stöd i den mening som avses i artikel 107.1 i EUF-fördraget. |
| --- | --- |

(97)

Följaktligen anser kommissionen att den planerade åtgärden utgör statligt stöd i den mening som avses i artikel 107.1 i EUF-fördraget.

6.2   STÖDETS LAGENLIGHET

STÖDETS LAGENLIGHET

| (98) | Kommissionen konstaterar att de ungerska myndigheterna anmälde hela stödpaketet till förmån för AHM, men att endast det belopp som överstiger tröskelvärdet för anmälan beviljades med förbehållet att det skulle godkännas av kommissionen medan det belopp som understeg tröskelvärdet för anmälan hade betalats ut på grundval av en gruppundantagen stödordning. Kommissionens anser att detta tillvägagångssätt bryter mot artikel 108.3 i EUF-fördraget och att stödet därför är olagligt enligt artikel 1 f i förfarandeförordningen. |
| --- | --- |

(98)

Kommissionen konstaterar att de ungerska myndigheterna anmälde hela stödpaketet till förmån för AHM, men att endast det belopp som överstiger tröskelvärdet för anmälan beviljades med förbehållet att det skulle godkännas av kommissionen medan det belopp som understeg tröskelvärdet för anmälan hade betalats ut på grundval av en gruppundantagen stödordning. Kommissionens anser att detta tillvägagångssätt bryter mot artikel 108.3 i EUF-fördraget och att stödet därför är olagligt enligt artikel 1 f i förfarandeförordningen.

| (99) | Kommissionen håller inte med om de argument som de ungerska myndigheterna lade fram vad gäller tolkningen av gruppundantagsförordningen för regionalt investeringsstöd. Enligt artikel 7 e i gruppundantagsförordningen för regionalt investeringsstöd är regionalstöd fortsatt föremål för anmälningsskyldigheten enligt artikel 108.3 i EUF-fördraget om det sammanlagda stödet från alla källor överstiger 75 % av det högsta stödbeloppet som en investering med stödberättigande utgifter på 100 miljoner euro kan erhålla, med tillämpning av gällande standardtak för stöd till stora företag enligt den godkända regionalstödskartan det datum då stödet beviljas. Denna bestämmelse, som motsvarar punkt 64 i riktlinjerna för 2007–2013, återfinns i artikel 6.2 i kommissionens förordning (EG) nr 800/2008 (34). |
| --- | --- |

(99)

Kommissionen håller inte med om de argument som de ungerska myndigheterna lade fram vad gäller tolkningen av gruppundantagsförordningen för regionalt investeringsstöd. Enligt artikel 7 e i gruppundantagsförordningen för regionalt investeringsstöd är regionalstöd fortsatt föremål för anmälningsskyldigheten enligt artikel 108.3 i EUF-fördraget om det sammanlagda stödet från alla källor överstiger 75 % av det högsta stödbeloppet som en investering med stödberättigande utgifter på 100 miljoner euro kan erhålla, med tillämpning av gällande standardtak för stöd till stora företag enligt den godkända regionalstödskartan det datum då stödet beviljas. Denna bestämmelse, som motsvarar punkt 64 i riktlinjerna för 2007–2013, återfinns i artikel 6.2 i kommissionens förordning (EG) nr 800/2008 (34).

från alla källor

34

| (100) | Stödordningarna som de ungerska myndigheterna tillämpade för stödpaketet till AHM hänvisar till artikel 7 e i gruppundantagsförordningen för regionalt investeringsstöd och till punkt 64 i riktlinjerna för 2007–2013. |
| --- | --- |

(100)

Stödordningarna som de ungerska myndigheterna tillämpade för stödpaketet till AHM hänvisar till artikel 7 e i gruppundantagsförordningen för regionalt investeringsstöd och till punkt 64 i riktlinjerna för 2007–2013.

| (101) | De stödberättigande utgifterna för investeringen överstiger 100 miljoner euro och det kombinerade stödbeloppet (i form av bidrag och skattelättnader) överstiger tröskelvärdet för anmälan. För beräkningarna av tröskelvärdet för anmälan ska stöd från alla källor tas i beaktande. Denna ståndpunkt har kommissionen bekräftat i ett tidigare ärende (SA.32036 – ärendet Mondi Swiecie (35)). Så fort detta tröskelvärde överstigs omfattas stödpaketet, i sin helhet (36), inte längre av gruppundantagsförordningen för regionalt investeringsstöd och måste därför anmälas till kommissionen, som sedan ska göra en bedömning av dess förenlighet med den gemensamma marknaden på grundval av tillämpliga riktlinjer. I detta sammanhang gjorde kommissionen en bedömning av det stödpaket som de ungerska myndigheterna anmälde på grundval av de allmänna kriterierna om förenlighet i riktlinjerna för 2007–2013 och drog slutsatsen i beslutet om inledande att även om dessa kriterier hade uppfyllts hyste den tvivel rörande huruvida villkoren avseende marknadströskelvärdena, som anges i punkt 68 i riktlinjerna för 2007–2013, hade uppfyllts. Således skulle det strida mot gällande regler att tillämpa villkoren om förenlighet med den gemensamma marknaden i riktlinjerna för 2007–2013 på det anmälda stödpaketet men att anse att belopp som understiger tröskelvärdet för anmälan lagligen kan beviljas på grundval av de befintliga stödordningarna och bestämmelserna i gruppundantagsförordningen för regionalt investeringsstöd innan kommissionen fattat ett beslut om den anmälda stödåtgärden. |
| --- | --- |

(101)

De stödberättigande utgifterna för investeringen överstiger 100 miljoner euro och det kombinerade stödbeloppet (i form av bidrag och skattelättnader) överstiger tröskelvärdet för anmälan. För beräkningarna av tröskelvärdet för anmälan ska stöd från alla källor tas i beaktande. Denna ståndpunkt har kommissionen bekräftat i ett tidigare ärende (SA.32036 – ärendet Mondi Swiecie (35)). Så fort detta tröskelvärde överstigs omfattas stödpaketet, i sin helhet (36), inte längre av gruppundantagsförordningen för regionalt investeringsstöd och måste därför anmälas till kommissionen, som sedan ska göra en bedömning av dess förenlighet med den gemensamma marknaden på grundval av tillämpliga riktlinjer. I detta sammanhang gjorde kommissionen en bedömning av det stödpaket som de ungerska myndigheterna anmälde på grundval av de allmänna kriterierna om förenlighet i riktlinjerna för 2007–2013 och drog slutsatsen i beslutet om inledande att även om dessa kriterier hade uppfyllts hyste den tvivel rörande huruvida villkoren avseende marknadströskelvärdena, som anges i punkt 68 i riktlinjerna för 2007–2013, hade uppfyllts. Således skulle det strida mot gällande regler att tillämpa villkoren om förenlighet med den gemensamma marknaden i riktlinjerna för 2007–2013 på det anmälda stödpaketet men att anse att belopp som understiger tröskelvärdet för anmälan lagligen kan beviljas på grundval av de befintliga stödordningarna och bestämmelserna i gruppundantagsförordningen för regionalt investeringsstöd innan kommissionen fattat ett beslut om den anmälda stödåtgärden.

35

36

| (102) | Vad gäller fotnoten till punkt 56 i IDAC har kommissionen tidigare förkastat argumentet att dess behörighet att granska en stödåtgärds förenlighet med den gemensamma marknaden inom ramen för IDAC är begränsad till den andel av det erfordrade stödbeloppet som är över tröskelvärdet för anmälan (37). Kommissionen anser sig nödgad att erinra om sin skyldighet att kontrollera, på grundval av en mer detaljerad bedömning, stimulanseffekten och proportionaliteten hos stödåtgärden som den ingående bedömningen gäller, dvs. ett regionalstöd som måste anmälas och som beviljats stora investeringsprojekt som uppfyller de relevanta villkor som anges i riktlinjerna för 2007–2013. |
| --- | --- |

(102)

Vad gäller fotnoten till punkt 56 i IDAC har kommissionen tidigare förkastat argumentet att dess behörighet att granska en stödåtgärds förenlighet med den gemensamma marknaden inom ramen för IDAC är begränsad till den andel av det erfordrade stödbeloppet som är över tröskelvärdet för anmälan (37). Kommissionen anser sig nödgad att erinra om sin skyldighet att kontrollera, på grundval av en mer detaljerad bedömning, stimulanseffekten och proportionaliteten hos stödåtgärden som den ingående bedömningen gäller, dvs. ett regionalstöd som måste anmälas och som beviljats stora investeringsprojekt som uppfyller de relevanta villkor som anges i riktlinjerna för 2007–2013.

37

| (103) | Vad gäller möjligheten att bevilja stöd upp till det tröskelvärde för anmälan som anges i artikel 6.2 i den allmänna gruppundantagsförordningen är det viktigt att uppmärksamma att formuleringen i fotnoten till punkt 56 i IDAC endast anger att medlemsstaterna behåller möjligheten att bevilja stöd upp till tröskelvärdet för anmälan. Logiken hos strukturen för de tillämpliga reglerna (gruppundantagsförordningen för regionalt investeringsstöd, riktlinjerna för 2007–2013, IDAC) är att om stödbeloppet från alla källor är begränsat till tröskelvärdet för anmälan behöver medlemsstaten inte lämna in projektet för en detaljerad bedömning av kommissionen utan kan genomföra stödåtgärden i linje med de villkor som anges i gruppundantagsförordningen. Så fort en medlemsstat beslutar att bevilja ett stödpaket som överstiger tröskelvärdet för anmälan är emellertid hela beloppet föremål för anmälningsskyldigheten och dess förenlighet ska bedömas på grundval av gällande riktlinjer. Detta är precis vad som även uttrycks i skäl 7 i den allmänna gruppundantagsförordningen då den fastslår att ”Statligt stöd i den mening som avses i artikel 87.1 i fördraget som inte omfattas av denna förordning bör fortsätta att omfattas av anmälningsskyldigheten i artikel 88.3 i fördraget. Denna förordning bör inte hindra medlemsstaterna från att ändå anmäla stöd vars mål motsvarar de mål som omfattas av denna förordning. Kommissionen kommer att bedöma sådant stöd framför allt på grundval av de villkor som anges i denna förordning och i överensstämmelse med de kriterier som fastställs i särskilda riktlinjer eller rambestämmelser som kommissionen antagit, i de fall då åtgärden i fråga omfattas av ett sådant särskilt instrument.” |
| --- | --- |

(103)

Vad gäller möjligheten att bevilja stöd upp till det tröskelvärde för anmälan som anges i artikel 6.2 i den allmänna gruppundantagsförordningen är det viktigt att uppmärksamma att formuleringen i fotnoten till punkt 56 i IDAC endast anger att medlemsstaterna behåller möjligheten att bevilja stöd upp till tröskelvärdet för anmälan. Logiken hos strukturen för de tillämpliga reglerna (gruppundantagsförordningen för regionalt investeringsstöd, riktlinjerna för 2007–2013, IDAC) är att om stödbeloppet från alla källor är begränsat till tröskelvärdet för anmälan behöver medlemsstaten inte lämna in projektet för en detaljerad bedömning av kommissionen utan kan genomföra stödåtgärden i linje med de villkor som anges i gruppundantagsförordningen. Så fort en medlemsstat beslutar att bevilja ett stödpaket som överstiger tröskelvärdet för anmälan är emellertid hela beloppet föremål för anmälningsskyldigheten och dess förenlighet ska bedömas på grundval av gällande riktlinjer. Detta är precis vad som även uttrycks i skäl 7 i den allmänna gruppundantagsförordningen då den fastslår att ”Statligt stöd i den mening som avses i artikel 87.1 i fördraget som inte omfattas av denna förordning bör fortsätta att omfattas av anmälningsskyldigheten i artikel 88.3 i fördraget. Denna förordning bör inte hindra medlemsstaterna från att ändå anmäla stöd vars mål motsvarar de mål som omfattas av denna förordning. Kommissionen kommer att bedöma sådant stöd framför allt på grundval av de villkor som anges i denna förordning och i överensstämmelse med de kriterier som fastställs i särskilda riktlinjer eller rambestämmelser som kommissionen antagit, i de fall då åtgärden i fråga omfattas av ett sådant särskilt instrument.”

| (104) | Innan kommissionen fattar ett beslut om det anmälda stödet kan medlemsstaterna dra tillbaka sin anmälan och bevilja stödet på grundval av den tillämpliga gruppundantagsförordningen, om stödbeloppet har sänkts till tröskelvärdet för anmälan eller lägre och om alla bestämmelser i det tillämpliga gruppundantaget uppfylls. |
| --- | --- |

(104)

Innan kommissionen fattar ett beslut om det anmälda stödet kan medlemsstaterna dra tillbaka sin anmälan och bevilja stödet på grundval av den tillämpliga gruppundantagsförordningen, om stödbeloppet har sänkts till tröskelvärdet för anmälan eller lägre och om alla bestämmelser i det tillämpliga gruppundantaget uppfylls.

| (105) | De ungerska myndigheterna åberopar kommissionens tidigare beslutspraxis (38). Kommissionen anser att omständigheterna i det åsyftade Ibiden-ärendet inte är jämförbara med det föreliggande ärendet eftersom det beslutet fattades på grundval av en annan rättslig grund (riktlinjerna för 2000–2006) och på rambestämmelserna från 2002 (39), och inte tillämpade gruppundantagsförordningen för regionalt investeringsstöd och riktlinjerna för 2007–2013. Oavsett vilket har kommissionen utvecklat en annan beslutspraxis under de senaste åren (t.ex. i de ovannämnda besluten rörande Mondi och BMW). |
| --- | --- |

(105)

De ungerska myndigheterna åberopar kommissionens tidigare beslutspraxis (38). Kommissionen anser att omständigheterna i det åsyftade Ibiden-ärendet inte är jämförbara med det föreliggande ärendet eftersom det beslutet fattades på grundval av en annan rättslig grund (riktlinjerna för 2000–2006) och på rambestämmelserna från 2002 (39), och inte tillämpade gruppundantagsförordningen för regionalt investeringsstöd och riktlinjerna för 2007–2013. Oavsett vilket har kommissionen utvecklat en annan beslutspraxis under de senaste åren (t.ex. i de ovannämnda besluten rörande Mondi och BMW).

38

39

| (106) | Slutligen påverkas inte ovannämnda slutsatser av argumentet att enligt rättspraxisen får de medlemsstater som uppfyller sin anmälningsskyldighet enligt artikel 108.3 i EUF-fördraget inte hamna i en situation där de får en nackdel gentemot de som har åsidosatt sin skyldighet att anmäla. Kommissionen konstaterar att i det citerade domslutet (40) gällde detta argument bedömningen av en stödåtgärds förenlighet med den gemensamma marknaden, en stödåtgärd som hade genomförts i strid med skyldigheterna enligt artikel 108.3 i EUF-fördraget. Domstolen drog slutsatsen att ett ytterligare krav på att ta i beaktande de faktiska effekterna av det stöd som redan hade satts i verket skulle ge medlemsstaterna incitament att vänta med att anmäla investeringsprojekt till kommissionen tills de hade slutförts, vilket skulle leda till att förbudet i artikel 108.3 i EUF-fördraget förlorar sin verkan. Kommissionen anser därför att den rättspraxis som de ungerska myndigheterna åberopar inte är relevant vad gäller anmälningsskyldigheten enligt artikel 108.3 i EUF-fördraget. |
| --- | --- |

(106)

Slutligen påverkas inte ovannämnda slutsatser av argumentet att enligt rättspraxisen får de medlemsstater som uppfyller sin anmälningsskyldighet enligt artikel 108.3 i EUF-fördraget inte hamna i en situation där de får en nackdel gentemot de som har åsidosatt sin skyldighet att anmäla. Kommissionen konstaterar att i det citerade domslutet (40) gällde detta argument bedömningen av en stödåtgärds förenlighet med den gemensamma marknaden, en stödåtgärd som hade genomförts i strid med skyldigheterna enligt artikel 108.3 i EUF-fördraget. Domstolen drog slutsatsen att ett ytterligare krav på att ta i beaktande de faktiska effekterna av det stöd som redan hade satts i verket skulle ge medlemsstaterna incitament att vänta med att anmäla investeringsprojekt till kommissionen tills de hade slutförts, vilket skulle leda till att förbudet i artikel 108.3 i EUF-fördraget förlorar sin verkan. Kommissionen anser därför att den rättspraxis som de ungerska myndigheterna åberopar inte är relevant vad gäller anmälningsskyldigheten enligt artikel 108.3 i EUF-fördraget.

40

| (107) | Med hänsyn till vad som ovan nämnts drar kommissionen slutsatsen att det stöd som beviljats AHM är olagligt. Denna slutsats påverkar dock inte bedömningen av dess förenlighet med den inre marknaden. |
| --- | --- |

(107)

Med hänsyn till vad som ovan nämnts drar kommissionen slutsatsen att det stöd som beviljats AHM är olagligt. Denna slutsats påverkar dock inte bedömningen av dess förenlighet med den inre marknaden.

6.3   RÄTTSLIG GRUND FÖR BEDÖMNINGEN

RÄTTSLIG GRUND FÖR BEDÖMNINGEN

| (108) | Syftet med stödet är att främja regional utveckling. Eftersom bidragsavtalet för investeringen, förutom för plåtpressverkstaden, undertecknades den 6 juli 2011 (för plåtpressverkstaden den 26 september 2011), enbart med förbehållet att kommissionen måste godkänna det, anser kommissionen att stödet beviljades före juli 2014 och således måste bedömas – i enlighet med punkt 188 i riktlinjerna för 2014–2020 – på grundval av riktlinjerna för 2007–2013, och i synnerhet deras bestämmelser om regionalt investeringsstöd för stora investeringsprojekt som anges i punkt 68. Om synpunkterna som erhålls som svar på inledandet av den formella granskningen inom den föreskrivna perioden inte gör det möjligt för kommissionen att i den formella granskningen dra slutsatsen att det är bortom allt tvivel att de tröskelvärden som anges i punkt 68 a och i punkt 68 b i riktlinjerna för 2007–2013 inte överstigs är den skyldig att gå vidare med en ingående bedömning på grundval av kriterierna som anges i IDAC. |
| --- | --- |

(108)

Syftet med stödet är att främja regional utveckling. Eftersom bidragsavtalet för investeringen, förutom för plåtpressverkstaden, undertecknades den 6 juli 2011 (för plåtpressverkstaden den 26 september 2011), enbart med förbehållet att kommissionen måste godkänna det, anser kommissionen att stödet beviljades före juli 2014 och således måste bedömas – i enlighet med punkt 188 i riktlinjerna för 2014–2020 – på grundval av riktlinjerna för 2007–2013, och i synnerhet deras bestämmelser om regionalt investeringsstöd för stora investeringsprojekt som anges i punkt 68. Om synpunkterna som erhålls som svar på inledandet av den formella granskningen inom den föreskrivna perioden inte gör det möjligt för kommissionen att i den formella granskningen dra slutsatsen att det är bortom allt tvivel att de tröskelvärden som anges i punkt 68 a och i punkt 68 b i riktlinjerna för 2007–2013 inte överstigs är den skyldig att gå vidare med en ingående bedömning på grundval av kriterierna som anges i IDAC.

| (109) | Kommissionen måste genomföra denna bedömning i följande tre steg:






  — | Först måste den förvissa sig om att åtgärden är förenlig med de allmänna bestämmelserna i riktlinjerna för 2007–2013. |
| --- | --- | --- |

(109)

Kommissionen måste genomföra denna bedömning i följande tre steg:

—

Först måste den förvissa sig om att åtgärden är förenlig med de allmänna bestämmelserna i riktlinjerna för 2007–2013.

| — | Sedan måste den kontrollera om den kan slå fast att det är bortom allt tvivel att testen enligt punkt 68 a och b i riktlinjerna 2007–2013 inte kräver en ingående bedömning. |
| --- | --- |

—

Sedan måste den kontrollera om den kan slå fast att det är bortom allt tvivel att testen enligt punkt 68 a och b i riktlinjerna 2007–2013 inte kräver en ingående bedömning.

| — | I det tredje steget, beroende på vad som framkommit vid bedömningen i det andra steget, kan den behöva genomföra en ingående bedömning (41). |
| --- | --- |

—

I det tredje steget, beroende på vad som framkommit vid bedömningen i det andra steget, kan den behöva genomföra en ingående bedömning (41).

41

6.4   ÅTGÄRDENS ÖVERENSSTÄMMELSE MED STANDARDKRITERIERNA OM FÖRENLIGHET I RIKTLINJERNA FÖR 2007–2013

ÅTGÄRDENS ÖVERENSSTÄMMELSE MED STANDARDKRITERIERNA OM FÖRENLIGHET I RIKTLINJERNA FÖR 2007–2013

| (110) | Kommissionen fastställde redan i punkt 54 i beslutet om inledande att stödet uppfyller de allmänna kriterierna om förenlighet som anges i riktlinjerna för 2007–2013. I den formella granskningen framkom inga anledningar att ifrågasätta denna bedömning. Kommissionen konstaterar i synnerhet följande:






  — | Stödet beviljas genom tillämpning av en gruppundantagen ordning (stöd på grundval av stödordning XR 47/2007) och av en godkänd stödordning (skattelättnader på grundval av stödordningen N 651/2006). Båda ordningarna uppfyller standardkriterierna om förenlighet i riktlinjerna för 2007–2013. |
| --- | --- | --- |

(110)

Kommissionen fastställde redan i punkt 54 i beslutet om inledande att stödet uppfyller de allmänna kriterierna om förenlighet som anges i riktlinjerna för 2007–2013. I den formella granskningen framkom inga anledningar att ifrågasätta denna bedömning. Kommissionen konstaterar i synnerhet följande:

—

Stödet beviljas genom tillämpning av en gruppundantagen ordning (stöd på grundval av stödordning XR 47/2007) och av en godkänd stödordning (skattelättnader på grundval av stödordningen N 651/2006). Båda ordningarna uppfyller standardkriterierna om förenlighet i riktlinjerna för 2007–2013.

| — | Projektet som ska erhålla stöd är beläget i Győr, i regionen Västra Transdanubien (Nyugat-Dunántúl), ett område som är berättigat till regionalt investeringsstöd i enlighet med definitionen i Ungerns gällande regionalstödskarta. |
| --- | --- |

—

Projektet som ska erhålla stöd är beläget i Győr, i regionen Västra Transdanubien (Nyugat-Dunántúl), ett område som är berättigat till regionalt investeringsstöd i enlighet med definitionen i Ungerns gällande regionalstödskarta.

| — | Det finns inget som tyder på att VW-koncernen i allmänhet, eller AHM i synnerhet, skulle vara ett företag i svårigheter i den mening som avses i gemenskapens riktlinjer för statligt stöd till undsättning och omstrukturering av företag i svårigheter (42). Stödmottagaren är därför berättigad till regionalstöd i enlighet med punkt 9 i riktlinjerna för 2007–2013. |
| --- | --- |

—

Det finns inget som tyder på att VW-koncernen i allmänhet, eller AHM i synnerhet, skulle vara ett företag i svårigheter i den mening som avses i gemenskapens riktlinjer för statligt stöd till undsättning och omstrukturering av företag i svårigheter (42). Stödmottagaren är därför berättigad till regionalstöd i enlighet med punkt 9 i riktlinjerna för 2007–2013.

42

| — | Projektet inbegriper en nyinvestering i den mening som avses i punkt 34 i riktlinjerna för 2007–2013. En nyinvestering definieras i punkt 34 i riktlinjerna för 2007–2013 som en investering i materiella och immateriella tillgångar i form av (i) etablering av en ny anläggning, (ii) utvidgning av en befintlig anläggning, (iii) diversifiering av produktionen vid en anläggning till nya kompletterande produkter, eller (iv) en genomgripande ändring av produktionsprocessen i en befintlig anläggning. Investeringsprojektet gäller en investering i en befintlig anläggning och omfattar aspekter såsom (1) en genomgripande ändring av produktionsprocessen (utbyte av den plattformsbaserade tekniken mot MQB-tekniken), i kombination med utökad standardiseringen och vertikal integrering av produktionsprocessen (en fullt integrerad biltillverkningsanläggning i stället för en monteringsanläggning), (2) diversifiering av produktionen vid anläggningen (den nya A3 Sedan, karossdelar från plåtpressverkstaden), samt (3) utvidgning av monteringskapaciteten. |
| --- | --- |

—

Projektet inbegriper en nyinvestering i den mening som avses i punkt 34 i riktlinjerna för 2007–2013. En nyinvestering definieras i punkt 34 i riktlinjerna för 2007–2013 som en investering i materiella och immateriella tillgångar i form av (i) etablering av en ny anläggning, (ii) utvidgning av en befintlig anläggning, (iii) diversifiering av produktionen vid en anläggning till nya kompletterande produkter, eller (iv) en genomgripande ändring av produktionsprocessen i en befintlig anläggning. Investeringsprojektet gäller en investering i en befintlig anläggning och omfattar aspekter såsom (1) en genomgripande ändring av produktionsprocessen (utbyte av den plattformsbaserade tekniken mot MQB-tekniken), i kombination med utökad standardiseringen och vertikal integrering av produktionsprocessen (en fullt integrerad biltillverkningsanläggning i stället för en monteringsanläggning), (2) diversifiering av produktionen vid anläggningen (den nya A3 Sedan, karossdelar från plåtpressverkstaden), samt (3) utvidgning av monteringskapaciteten.

| — | I överensstämmelse med punkt 40 i riktlinjerna för 2007–2013 är AHM skyldig att upprätthålla investeringen i regionen i minst fem år efter att projektet har slutförts. |
| --- | --- |

—

I överensstämmelse med punkt 40 i riktlinjerna för 2007–2013 är AHM skyldig att upprätthålla investeringen i regionen i minst fem år efter att projektet har slutförts.

| — | Mottagaren bidrar, i överensstämmelse med punkt 39 i riktlinjerna för 2007–2013, med minst 25 % av de stödberättigande kostnaderna i en form som inte innehåller något inslag av statligt stöd. |
| --- | --- |

—

Mottagaren bidrar, i överensstämmelse med punkt 39 i riktlinjerna för 2007–2013, med minst 25 % av de stödberättigande kostnaderna i en form som inte innehåller något inslag av statligt stöd.

| — | De formella kraven vad gäller stimulanseffekten som anges i punkt 38 i riktlinjerna för 2007–2013 uppfylls. |
| --- | --- |

—

De formella kraven vad gäller stimulanseffekten som anges i punkt 38 i riktlinjerna för 2007–2013 uppfylls.

| — | De kostnader som är berättigande för investeringsstöd (se tabell II ovan) definieras i linje med riktlinjerna för 2007–2013, och kumuleringsreglerna uppfylls. |
| --- | --- |

—

De kostnader som är berättigande för investeringsstöd (se tabell II ovan) definieras i linje med riktlinjerna för 2007–2013, och kumuleringsreglerna uppfylls.

| — | Tidigare investeringar faller utanför den 3-årsperiod som definierar ett enskilt investeringsprojekt. |
| --- | --- |

—

Tidigare investeringar faller utanför den 3-årsperiod som definierar ett enskilt investeringsprojekt.

| — | De totala stödberättigande utgifterna för projektet, i nuvärde, uppgår till 355 550 miljoner HUF (1 186 miljoner euro), diskonterade till datumet för anmälan. I enlighet med tabellen för nedtrappning som anges i punkt 67 i riktlinjerna för 2007–2013 blir då den högsta tillåtna stödnivån för projektet 11,24 % bruttobidragsekvivalenter. |
| --- | --- |

—

De totala stödberättigande utgifterna för projektet, i nuvärde, uppgår till 355 550 miljoner HUF (1 186 miljoner euro), diskonterade till datumet för anmälan. I enlighet med tabellen för nedtrappning som anges i punkt 67 i riktlinjerna för 2007–2013 blir då den högsta tillåtna stödnivån för projektet 11,24 % bruttobidragsekvivalenter.

| — | Eftersom stödnivån för det föreslagna stödet (39 952 miljoner HUF, 133,3 miljoner euro i nuvärde, 11,24 % stödnivå) inte överstiger den högsta tillåtna stödnivån uppfyller den föreslagna stödnivån för projektet kraven i riktlinjerna för 2007–2013. Ungern garanterade att inget annat stöd än det anmälda stödet kommer att beviljas till stöd för investeringsprojektet. |
| --- | --- |

—

Eftersom stödnivån för det föreslagna stödet (39 952 miljoner HUF, 133,3 miljoner euro i nuvärde, 11,24 % stödnivå) inte överstiger den högsta tillåtna stödnivån uppfyller den föreslagna stödnivån för projektet kraven i riktlinjerna för 2007–2013. Ungern garanterade att inget annat stöd än det anmälda stödet kommer att beviljas till stöd för investeringsprojektet.

| (111) | Med beaktande av dessa överväganden anser kommissionen att standardkriterierna om förenlighet i riktlinjerna är uppfyllda. |
| --- | --- |

(111)

Med beaktande av dessa överväganden anser kommissionen att standardkriterierna om förenlighet i riktlinjerna är uppfyllda.

6.5   TILLÄMPNING AV DE TEST SOM ANGES I BESTÄMMELSERNA I PUNKT 68 I RIKTLINJERNA FÖR 2007–2013

TILLÄMPNING AV DE TEST SOM ANGES I BESTÄMMELSERNA I PUNKT 68 I RIKTLINJERNA FÖR 2007–2013

| (112) | Kommissionen fastslog i skäl 105 i beslutet om inledande att om de synpunkter som erhålls som svar på inledandet av den formella granskningen inte gör det möjligt för kommissionen att dra slutsatsen att det är bortom allt tvivel att de tröskelvärden som anges i punkt 68 a-testet och punkt 68 b-testet inte överstigs kommer den att genomföra en ingående bedömning av investeringsprojektet på grundval av IDAC. Kommissionen måste bedöma huruvida de synpunkter som erhållits gör det möjligt att dra denna slutsats. |
| --- | --- |

(112)

Kommissionen fastslog i skäl 105 i beslutet om inledande att om de synpunkter som erhålls som svar på inledandet av den formella granskningen inte gör det möjligt för kommissionen att dra slutsatsen att det är bortom allt tvivel att de tröskelvärden som anges i punkt 68 a-testet och punkt 68 b-testet inte överstigs kommer den att genomföra en ingående bedömning av investeringsprojektet på grundval av IDAC. Kommissionen måste bedöma huruvida de synpunkter som erhållits gör det möjligt att dra denna slutsats.

—   BERÖRDA PRODUKTER

| (113) | I punkt 65 i det inledande beslutet ansåg kommissionen att för tillämpningen av punkt 68 i riktlinjerna för 2007–2013 utgörs de produkter som berörs av investeringsprojektet av personbilar som tillhör marknadssegmenten A0, A eller B i enlighet med POLK:s segmentering. |
| --- | --- |

(113)

I punkt 65 i det inledande beslutet ansåg kommissionen att för tillämpningen av punkt 68 i riktlinjerna för 2007–2013 utgörs de produkter som berörs av investeringsprojektet av personbilar som tillhör marknadssegmenten A0, A eller B i enlighet med POLK:s segmentering.

—   RELEVANT PRODUKTMARKNAD

| (114) | I skäl 80 i beslutet om inledande lät kommissionen den exakta definitionen av den relevanta produktmarknaden vara öppen och tog hänsyn till alla tänkbara alternativa definitioner av marknader, vilket särskilt inbegriper den smalaste segmenteringen som det finns tillgängliga uppgifter för. Eftersom AHM kommer att producera bilar såväl som karossdelar för bilar som tillhör segment A och B, och eftersom företaget i teorin även kan producera dessa för bilar som tillhör segment A0, anser kommissionen att dessa enskilda segment såväl som en kombination av segmenten A0 till B och A till B ska betraktas som relevanta och tänkbara produktmarknader i detta ärende. |
| --- | --- |

(114)

I skäl 80 i beslutet om inledande lät kommissionen den exakta definitionen av den relevanta produktmarknaden vara öppen och tog hänsyn till alla tänkbara alternativa definitioner av marknader, vilket särskilt inbegriper den smalaste segmenteringen som det finns tillgängliga uppgifter för. Eftersom AHM kommer att producera bilar såväl som karossdelar för bilar som tillhör segment A och B, och eftersom företaget i teorin även kan producera dessa för bilar som tillhör segment A0, anser kommissionen att dessa enskilda segment såväl som en kombination av segmenten A0 till B och A till B ska betraktas som relevanta och tänkbara produktmarknader i detta ärende.

| (115) | I sina synpunkter till det inledande beslutet (enligt vad som beskrivs i skäl 44–46 i detta beslut) höll Ungern fast vid sin ståndpunkt, som återspeglades redan i beslutet om inledande, utan att inkomma med fler synpunkter eller upplysningar som inte redan tidigare hade lagts fram under etappen för den inledande granskningen. I synnerhet höll Ungern fast vid sin åsikt att den relevanta produktmarknaden ska definieras som en grupp som utgörs av en kombination av segment, dvs. av fordon som tillhör segmenten A0, A eller B och att den geografiska marknaden ska definieras såsom åtminstone en kombination av marknaderna i hela Europa, Nord- och Sydamerika samt Kina (alltså inte enbart marknaden inom EES). |
| --- | --- |

(115)

I sina synpunkter till det inledande beslutet (enligt vad som beskrivs i skäl 44–46 i detta beslut) höll Ungern fast vid sin ståndpunkt, som återspeglades redan i beslutet om inledande, utan att inkomma med fler synpunkter eller upplysningar som inte redan tidigare hade lagts fram under etappen för den inledande granskningen. I synnerhet höll Ungern fast vid sin åsikt att den relevanta produktmarknaden ska definieras som en grupp som utgörs av en kombination av segment, dvs. av fordon som tillhör segmenten A0, A eller B och att den geografiska marknaden ska definieras såsom åtminstone en kombination av marknaderna i hela Europa, Nord- och Sydamerika samt Kina (alltså inte enbart marknaden inom EES).

| (116) | Vad gäller produktmarknaden anser kommissionen följande: Beslutet att utföra en ingående granskning påverkar inte resultatet av den efterföljande ingående granskningen av förenlighet. Emellertid måste kommissionen innan den godkänner stödet vara trygg i förvissningen om att det positiva bidraget från stödåtgärden i alla avseenden uppväger dess negativa effekter på handel och konkurrens. Definitionen av produktmarknaden ska därför vara så smal som möjligt, med hänsyn till de särskilda egenskaperna hos de bilar som ska tillverkas, i syfte att kunna fastställa huruvida en ingående granskning av en stödåtgärds förenlighet måste utföras eller inte. |
| --- | --- |

(116)

Vad gäller produktmarknaden anser kommissionen följande: Beslutet att utföra en ingående granskning påverkar inte resultatet av den efterföljande ingående granskningen av förenlighet. Emellertid måste kommissionen innan den godkänner stödet vara trygg i förvissningen om att det positiva bidraget från stödåtgärden i alla avseenden uppväger dess negativa effekter på handel och konkurrens. Definitionen av produktmarknaden ska därför vara så smal som möjligt, med hänsyn till de särskilda egenskaperna hos de bilar som ska tillverkas, i syfte att kunna fastställa huruvida en ingående granskning av en stödåtgärds förenlighet måste utföras eller inte.

produktmarknaden

| (117) | Praxisen att tillämpa den smalast möjliga definitionen av en marknad på grundval av enskilda segment inom bilbranschen är fast grundad i jämförbara beslut, inbegripet slutgiltiga beslut (43). |
| --- | --- |

(117)

Praxisen att tillämpa den smalast möjliga definitionen av en marknad på grundval av enskilda segment inom bilbranschen är fast grundad i jämförbara beslut, inbegripet slutgiltiga beslut (43).

43

| (118) | Denna rättspraxis grundas på ekonomiska överväganden av betydelse för konkurrensen emedan den har sin utgångspunkt i synsättet att konkurrenter inom alla marknadssegment, inbegripet det minsta möjliga segmentet, förtjänar att skyddas från marknadsdominerande aktörer. |
| --- | --- |

(118)

Denna rättspraxis grundas på ekonomiska överväganden av betydelse för konkurrensen emedan den har sin utgångspunkt i synsättet att konkurrenter inom alla marknadssegment, inbegripet det minsta möjliga segmentet, förtjänar att skyddas från marknadsdominerande aktörer.

| (119) | I synnerhet utgår detta tillvägagångssätt från teorin att det finns en substituerbarhet på efterfrågesidan mellan två produkter om konsumenterna anser att de är substitut med avseende på deras egenskaper, pris och avsedda användningsområde. Genom praxisen att granska marknadsandelen även inom det minsta möjliga segmentet av bilmarknaden som det finns tillgänglig information om följer kommissionen just denna logik; d.v.s den tar hänsyn till att substituerbarheten med avseende på pris, egenskaper och det avsedda användningsområdet är som starkast mellan två produkter som tillhör samma segment. I detta avseende återspeglar tillämpningen av det smalast möjliga marknadssegmentet som en tänkbar marknad logiken i punkt 28 i riktlinjerna för horisontella koncentrationer (44), som anger att ”Produkter kan differentieras inom en relevant marknad på ett sådant sätt att vissa produkter är närmare substitut än andra. Ju högre graden av utbytbarhet är mellan de samgående företagens produkter, desto troligare är det att de samgående företagen kommer att höja sina priser betydligt. [...] Det är mer sannolikt att incitamentet för de samgående företagen att höja sina priser är begränsat när konkurrerande företag tillverkar substitut som ligger nära de samgående företagens produkter än när de erbjuder mindre närliggande substitut (...).” |
| --- | --- |

(119)

I synnerhet utgår detta tillvägagångssätt från teorin att det finns en substituerbarhet på efterfrågesidan mellan två produkter om konsumenterna anser att de är substitut med avseende på deras egenskaper, pris och avsedda användningsområde. Genom praxisen att granska marknadsandelen även inom det minsta möjliga segmentet av bilmarknaden som det finns tillgänglig information om följer kommissionen just denna logik; d.v.s den tar hänsyn till att substituerbarheten med avseende på pris, egenskaper och det avsedda användningsområdet är som starkast mellan två produkter som tillhör samma segment. I detta avseende återspeglar tillämpningen av det smalast möjliga marknadssegmentet som en tänkbar marknad logiken i punkt 28 i riktlinjerna för horisontella koncentrationer (44), som anger att ”Produkter kan differentieras inom en relevant marknad på ett sådant sätt att vissa produkter är närmare substitut än andra. Ju högre graden av utbytbarhet är mellan de samgående företagens produkter, desto troligare är det att de samgående företagen kommer att höja sina priser betydligt. [...] Det är mer sannolikt att incitamentet för de samgående företagen att höja sina priser är begränsat när konkurrerande företag tillverkar substitut som ligger nära de samgående företagens produkter än när de erbjuder mindre närliggande substitut (...).”

44

| (120) | Detta är också anledningen till att vanliga bilar traditionellt delas in i olika segment och till att bilindustrin delar in modeller såsom tillhörande något av de olika väletablerade segmenten. Detta synsätt har styrt kommissionens praxis då den har definierat den relevanta produktmarknaden i ärenden inom bilsektorn även vad gäller enskilda segment, och det är anledningen till att Ungern lade fram sina argument avseende den relevanta marknaden i detta ärende, såväl som i tidigare ärenden, med avseende på segment. |
| --- | --- |

(120)

Detta är också anledningen till att vanliga bilar traditionellt delas in i olika segment och till att bilindustrin delar in modeller såsom tillhörande något av de olika väletablerade segmenten. Detta synsätt har styrt kommissionens praxis då den har definierat den relevanta produktmarknaden i ärenden inom bilsektorn även vad gäller enskilda segment, och det är anledningen till att Ungern lade fram sina argument avseende den relevanta marknaden i detta ärende, såväl som i tidigare ärenden, med avseende på segment.

| (121) | Ungern har inte inkommit med ytterligare argument som skulle motsäga detta synsätt. Vidare har kommissionen inte erhållit några uppgifter från tredje parter under den formella granskningen som skulle göra det möjligt att få en tydligare bild av marknadens segmentering. Kommissionen håller därför fast vid åsikten att den exakta definitionen av den relevanta produktmarknaden ska lämnas öppen och att alla tänkbara alternativa marknadsdefinitioner, där enskilda bilsegment definieras (vilket inbegriper det smalaste segmentet som uppgifter finns tillgängliga för), ska tas i beaktande. Kommissionen anser således även fortsättningsvis att de enskilda segmenten A0, A och B, såväl som en kombination av segment A0 till B och A till B, ska betraktas som relevanta tänkbara produktmarknader i detta ärende (45). |
| --- | --- |

(121)

Ungern har inte inkommit med ytterligare argument som skulle motsäga detta synsätt. Vidare har kommissionen inte erhållit några uppgifter från tredje parter under den formella granskningen som skulle göra det möjligt att få en tydligare bild av marknadens segmentering. Kommissionen håller därför fast vid åsikten att den exakta definitionen av den relevanta produktmarknaden ska lämnas öppen och att alla tänkbara alternativa marknadsdefinitioner, där enskilda bilsegment definieras (vilket inbegriper det smalaste segmentet som uppgifter finns tillgängliga för), ska tas i beaktande. Kommissionen anser således även fortsättningsvis att de enskilda segmenten A0, A och B, såväl som en kombination av segment A0 till B och A till B, ska betraktas som relevanta tänkbara produktmarknader i detta ärende (45).

45

—   GEOGRAFISK MARKNAD

| (122) | Vad gäller den geografiska marknaden håller kommissionen fast vid sin ursprungliga bedömning i beslutet om inledande (se skäl 87 i beslutet om inledande) att den relevanta marknaden utgörs av EES eller en större marknad. Kommissionen kan inte utesluta att den geografiska marknaden är begränsad till marknaden inom EES. |
| --- | --- |

(122)

Vad gäller den geografiska marknaden håller kommissionen fast vid sin ursprungliga bedömning i beslutet om inledande (se skäl 87 i beslutet om inledande) att den relevanta marknaden utgörs av EES eller en större marknad. Kommissionen kan inte utesluta att den geografiska marknaden är begränsad till marknaden inom EES.

geografiska marknaden

| (123) | Kommissionen konstaterar att Ungern håller fast vid sitt argument som lades fram redan under den inledande granskningen men att landet inte inkommit med ytterligare uppgifter under den formella granskningen (se skäl 47 i detta beslut). Kommissionen anser att dessa argument är otillräckliga för att helt avfärda att den geografiska marknaden skulle kunna vara begränsad till marknaden inom EES. I synnerhet anser kommissionen följande: |
| --- | --- |

(123)

Kommissionen konstaterar att Ungern håller fast vid sitt argument som lades fram redan under den inledande granskningen men att landet inte inkommit med ytterligare uppgifter under den formella granskningen (se skäl 47 i detta beslut). Kommissionen anser att dessa argument är otillräckliga för att helt avfärda att den geografiska marknaden skulle kunna vara begränsad till marknaden inom EES. I synnerhet anser kommissionen följande:

Global konkurrens

Global konkurrens

| (124) | Det faktum att stora biltillverkare agerar internationellt och på en global marknad utgör inte tillräckligt bevis för att de enskilda marknaderna är integrerade och att de utgör en enda marknad världen över (eller en kombination av marknaderna i hela Europa, Nord- och Sydamerika samt Kina). Detta gäller även argumentet att de tio största OEM-tillverkarna har tillverkningsanläggningar och distributionssystem världen över. I själva verket anser kommissionen att de instabila växelkurserna kan pekas ut som en anledning till att OEM-tillverkarna har byggt produktionsanläggningar närmare den regionala efterfrågan, och att detta även gäller strategier för ett effektivt skydd (höga tullar på import från slutproducenter och låga tullar på mellanprodukter, vilket stimulerar lokal produktion/montering). Ett tredje argument för förekomsten av globaliserade produktionsstrukturer, även då marknaderna inte är integrerade, är det faktum att vissa stater endast tillåter import om samriskföretag för lokal produktion grundas i anslutning till detta. Stora aktörers globala närvaro i form av tillverkare är därför inte i sig själv ett tillräckligt bevis på förekomsten av en global marknad (eller en som är större än EES). På ett liknande sätt utgör inte förekomsten av ett distributionssystem som sträcker sig världen över inte ett bevis på att marknaden är global (eller större än EES) ur ett konkurrensperspektiv. Det faktum att AUDI AG/VW-koncernen avser betjäna världsmarknaden med tre eller fyra bilmodeller, och att betjäna världsmarknaden förutom Kina med A3 Sedan-modeller från endast en anläggning, är inte heller ett tillräckligt underlag för att dra slutsatsen att den geografiska marknaden är större än EES. |
| --- | --- |

(124)

Det faktum att stora biltillverkare agerar internationellt och på en global marknad utgör inte tillräckligt bevis för att de enskilda marknaderna är integrerade och att de utgör en enda marknad världen över (eller en kombination av marknaderna i hela Europa, Nord- och Sydamerika samt Kina). Detta gäller även argumentet att de tio största OEM-tillverkarna har tillverkningsanläggningar och distributionssystem världen över. I själva verket anser kommissionen att de instabila växelkurserna kan pekas ut som en anledning till att OEM-tillverkarna har byggt produktionsanläggningar närmare den regionala efterfrågan, och att detta även gäller strategier för ett effektivt skydd (höga tullar på import från slutproducenter och låga tullar på mellanprodukter, vilket stimulerar lokal produktion/montering). Ett tredje argument för förekomsten av globaliserade produktionsstrukturer, även då marknaderna inte är integrerade, är det faktum att vissa stater endast tillåter import om samriskföretag för lokal produktion grundas i anslutning till detta. Stora aktörers globala närvaro i form av tillverkare är därför inte i sig själv ett tillräckligt bevis på förekomsten av en global marknad (eller en som är större än EES). På ett liknande sätt utgör inte förekomsten av ett distributionssystem som sträcker sig världen över inte ett bevis på att marknaden är global (eller större än EES) ur ett konkurrensperspektiv. Det faktum att AUDI AG/VW-koncernen avser betjäna världsmarknaden med tre eller fyra bilmodeller, och att betjäna världsmarknaden förutom Kina med A3 Sedan-modeller från endast en anläggning, är inte heller ett tillräckligt underlag för att dra slutsatsen att den geografiska marknaden är större än EES.

Handelsflöden

Handelsflöden

| (125) | Likaså är argumentet att en hög nivå av handelsflöden, t.ex. det faktum att omkring 13 % av bilarna inom segment A och över 25 % av bilarna inom segment B som produceras i EES exporteras till andra regioner i världen, otillräckligt för att bevisa förekomsten av en global marknad (eller en som är större än EES). Kommissionen anser att även om handelsflöden kan ge en inblick i till vilken grad olika geografiska områden är integrerade genom att studera andelen import och export i förhållande till lokala produktions- och konsumtionsnivåer är inte förekomsten av handelsflöden i sig själv ett tillräckligt bevis för att anse att det finns en integrerad geografisk marknad. I själva verket kan försändelser ske mellan EES och andra regioner utan att detta betyder att marknaderna är integrerade i den mening att marknadsvillkoren (t.ex. priser) på en marknad påverkar marknadsvillkoren på den andra marknaden. Detta gäller i synnerhet då dessa försändelser i huvudsak avser försändelser mellan tillverkarna själva, till skillnad från försändelser mellan oberoende importörer och exportörer som är delaktiga i prisarbitrage. Prissättningen kan vara helt och hållet marknadsspecifik (t.ex. höga priser på en marknad men låga på en annan) och inte anpassad till villkoren på en påstått integrerad marknad. En analys av handelsflöden tar inte itu med den huvudsakliga frågan vad gäller marknadsdefinitionen, nämligen huruvida import och export skulle kunna motverka en prisökning på den lokala marknaden. Kommissionen konstaterar att Ungern inte inkommit med ytterligare empiriskt underlag som skulle kunna bevisa förekomsten av en korrelerad prisutveckling, eller av reaktiviteten hos nettoimporten med avseende på relativa prisförändringar. |
| --- | --- |

(125)

Likaså är argumentet att en hög nivå av handelsflöden, t.ex. det faktum att omkring 13 % av bilarna inom segment A och över 25 % av bilarna inom segment B som produceras i EES exporteras till andra regioner i världen, otillräckligt för att bevisa förekomsten av en global marknad (eller en som är större än EES). Kommissionen anser att även om handelsflöden kan ge en inblick i till vilken grad olika geografiska områden är integrerade genom att studera andelen import och export i förhållande till lokala produktions- och konsumtionsnivåer är inte förekomsten av handelsflöden i sig själv ett tillräckligt bevis för att anse att det finns en integrerad geografisk marknad. I själva verket kan försändelser ske mellan EES och andra regioner utan att detta betyder att marknaderna är integrerade i den mening att marknadsvillkoren (t.ex. priser) på en marknad påverkar marknadsvillkoren på den andra marknaden. Detta gäller i synnerhet då dessa försändelser i huvudsak avser försändelser mellan tillverkarna själva, till skillnad från försändelser mellan oberoende importörer och exportörer som är delaktiga i prisarbitrage. Prissättningen kan vara helt och hållet marknadsspecifik (t.ex. höga priser på en marknad men låga på en annan) och inte anpassad till villkoren på en påstått integrerad marknad. En analys av handelsflöden tar inte itu med den huvudsakliga frågan vad gäller marknadsdefinitionen, nämligen huruvida import och export skulle kunna motverka en prisökning på den lokala marknaden. Kommissionen konstaterar att Ungern inte inkommit med ytterligare empiriskt underlag som skulle kunna bevisa förekomsten av en korrelerad prisutveckling, eller av reaktiviteten hos nettoimporten med avseende på relativa prisförändringar.

Handelshinder

Handelshinder

| (126) | Kommissionen medger att handelshinders betydelse minskar med tiden. Icke desto mindre är kommissionen övertygad om att en av de huvudsakliga anledningarna till att produktionen förläggs utomlands, och till att biltillverkare inom EU beslutar om utlokalisering, är hinder för tillträde till målmarknaderna. Hinder i form av höga tullar hämmar fortfarande avsevärt tillträdet för EU-exportörer, särskilt i Asien. Hinder som inte utgörs av tullar, inbegripet betungande och diskriminerande certifieringskrav, krav på ytterligare tester, punktskatter etc., har en betydande inverkan på EU:s bilexport till de sydostasiatiska, kinesiska och sydamerikanska marknaderna. Kommissionen håller med om att Förenta Staterna utan tvekan är den viktigaste destinationen för EU:s sammanlagda bilexport. EU:s och Förenta staterna:s inställningar till regleringar och marknadsövervakning skiljer sig emellertid kraftigt åt. Sådana regleringsmässiga skillnader utgör troligen än i dag det viktigaste hindret för tillträde vad gäller EU:s bilexport till Förenta staterna. |
| --- | --- |

(126)

Kommissionen medger att handelshinders betydelse minskar med tiden. Icke desto mindre är kommissionen övertygad om att en av de huvudsakliga anledningarna till att produktionen förläggs utomlands, och till att biltillverkare inom EU beslutar om utlokalisering, är hinder för tillträde till målmarknaderna. Hinder i form av höga tullar hämmar fortfarande avsevärt tillträdet för EU-exportörer, särskilt i Asien. Hinder som inte utgörs av tullar, inbegripet betungande och diskriminerande certifieringskrav, krav på ytterligare tester, punktskatter etc., har en betydande inverkan på EU:s bilexport till de sydostasiatiska, kinesiska och sydamerikanska marknaderna. Kommissionen håller med om att Förenta Staterna utan tvekan är den viktigaste destinationen för EU:s sammanlagda bilexport. EU:s och Förenta staterna:s inställningar till regleringar och marknadsövervakning skiljer sig emellertid kraftigt åt. Sådana regleringsmässiga skillnader utgör troligen än i dag det viktigaste hindret för tillträde vad gäller EU:s bilexport till Förenta staterna.

| (127) | Kommissionen har vidare tagit vederbörlig hänsyn till argumenten som lades fram med avseende på de sjunkande transportkostnaderna. Kommissionen är inte helt övertygad därom. Den framtida utvecklingen vad gäller sjunkande transportkostnader kan inte helt slås fast under nuvarande ekonomiska omständigheter med fluktuerande bränslekostnader. Därför kan den åberopade framtida kostnadssänkningen inte tas för given. |
| --- | --- |

(127)

Kommissionen har vidare tagit vederbörlig hänsyn till argumenten som lades fram med avseende på de sjunkande transportkostnaderna. Kommissionen är inte helt övertygad därom. Den framtida utvecklingen vad gäller sjunkande transportkostnader kan inte helt slås fast under nuvarande ekonomiska omständigheter med fluktuerande bränslekostnader. Därför kan den åberopade framtida kostnadssänkningen inte tas för given.

Priskorrelationer

Priskorrelationer

| (128) | De ungerska myndigheterna har också tillhandahållit en korrelationsanalys för bilpriserna i Förenta staterna och ett genomsnittligt bilpris för ett urval av tio europeiska länder avseende segmenten A och B under perioden 2005 (första kvartalet) till 2010 (andra kvartalet), såväl som en analys av korrelationer mellan tre europeiska landpar, nämligen Tyskland och Frankrike, Tyskland och Italien samt Tyskland och Förenade kungariket under samma period. Avsikten med denna analys är att visa att korrelationen mellan priserna i Nordamerika och det genomsnittliga priset i de tio utvalda EES-länderna är jämförbar med korrelationen mellan bilpriserna i Tyskland, Frankrike, Italien och Förenade kungariket. De drar slutsatsen att analysen stödjer slutsatsen att Nordamerika och EES bör betraktas som en enda geografisk marknad. Eftersom det inte råder någon diskussion om huruvida de senare länderna är inom samma geografiska marknad betyder detta a fortiori att även Nordamerika och EES skulle vara inom samma geografiska marknad. |
| --- | --- |

(128)

De ungerska myndigheterna har också tillhandahållit en korrelationsanalys för bilpriserna i Förenta staterna och ett genomsnittligt bilpris för ett urval av tio europeiska länder avseende segmenten A och B under perioden 2005 (första kvartalet) till 2010 (andra kvartalet), såväl som en analys av korrelationer mellan tre europeiska landpar, nämligen Tyskland och Frankrike, Tyskland och Italien samt Tyskland och Förenade kungariket under samma period. Avsikten med denna analys är att visa att korrelationen mellan priserna i Nordamerika och det genomsnittliga priset i de tio utvalda EES-länderna är jämförbar med korrelationen mellan bilpriserna i Tyskland, Frankrike, Italien och Förenade kungariket. De drar slutsatsen att analysen stödjer slutsatsen att Nordamerika och EES bör betraktas som en enda geografisk marknad. Eftersom det inte råder någon diskussion om huruvida de senare länderna är inom samma geografiska marknad betyder detta a fortiori att även Nordamerika och EES skulle vara inom samma geografiska marknad.

| (129) | Kommissionen konstaterar att det dataset, på vilket analysen som Ungern inkom med har utförts, utgår ifrån ett dataset med 22 uppgifter som täcker perioden 2005 (första kvartalet) till 2010 (andra kvartalet) för vart och ett av de berörda marknadssegmenten (segmenten A och B), och för vart och ett av de ovan angivna sex geografiska områdena, dvs. Nordamerika, urvalet av tio EES-länder, Tyskland, Frankrike, Italien och Förenade kungariket. Korrelationsanalysen har utförts med avseende på indexnivå och indexskillnader (46). |
| --- | --- |

(129)

Kommissionen konstaterar att det dataset, på vilket analysen som Ungern inkom med har utförts, utgår ifrån ett dataset med 22 uppgifter som täcker perioden 2005 (första kvartalet) till 2010 (andra kvartalet) för vart och ett av de berörda marknadssegmenten (segmenten A och B), och för vart och ett av de ovan angivna sex geografiska områdena, dvs. Nordamerika, urvalet av tio EES-länder, Tyskland, Frankrike, Italien och Förenade kungariket. Korrelationsanalysen har utförts med avseende på indexnivå och indexskillnader (46).

46

| (130) | Ovannämnda korrelationsanalys har utförts på grundval av det kedjade Fisher-indexet. Syftet med det kedjade Fisher-indexet, i likhet med allmänna prisindex, är att utvärdera prisutvecklingen för en viss korg av produkter, i en viss region, under ett visst tidsintervall. Detta görs genom att beräkna ett normaliserat och vägt genomsnitt av priser. Det genomsnittliga priset tar sålunda hänsyn till den relativa konsumtionen av varorna i korgen och det skalas ned gentemot en referensperiod (47). Det finns flera sätt att beräkna ett index och i den ekonomiska litteraturen har flera index utarbetats. Fisher-indexet är ett härlett index eftersom det är (det geometriska) genomsnittet av två andra index som går under namnen Paasche-indexet och Laspeyres-indexet. I just detta fallet föreslår de ungerska myndigheterna även en version av Fisher-indexet som är kedjat. Detta betyder att prisändringen inte beräknas i relation till den närmast föregående perioden utan till den referensperiod som valts ut för normalisering. |
| --- | --- |

(130)

Ovannämnda korrelationsanalys har utförts på grundval av det kedjade Fisher-indexet. Syftet med det kedjade Fisher-indexet, i likhet med allmänna prisindex, är att utvärdera prisutvecklingen för en viss korg av produkter, i en viss region, under ett visst tidsintervall. Detta görs genom att beräkna ett normaliserat och vägt genomsnitt av priser. Det genomsnittliga priset tar sålunda hänsyn till den relativa konsumtionen av varorna i korgen och det skalas ned gentemot en referensperiod (47). Det finns flera sätt att beräkna ett index och i den ekonomiska litteraturen har flera index utarbetats. Fisher-indexet är ett härlett index eftersom det är (det geometriska) genomsnittet av två andra index som går under namnen Paasche-indexet och Laspeyres-indexet. I just detta fallet föreslår de ungerska myndigheterna även en version av Fisher-indexet som är kedjat. Detta betyder att prisändringen inte beräknas i relation till den närmast föregående perioden utan till den referensperiod som valts ut för normalisering.

47

| (131) | Resultaten för segment A är följande: Korrelationen mellan prisindex för Nordamerika och prisindex för urvalet av de tio utvalda EES-länderna uppgår till 0,94. I denna undersökning ansågs det att detta var likvärdigt korrelationen mellan prisindexen för Tyskland och Frankrike, Italien och Förenade Kungariket som sträcker sig mellan 0,90 och 0,95. |
| --- | --- |

(131)

Resultaten för segment A är följande: Korrelationen mellan prisindex för Nordamerika och prisindex för urvalet av de tio utvalda EES-länderna uppgår till 0,94. I denna undersökning ansågs det att detta var likvärdigt korrelationen mellan prisindexen för Tyskland och Frankrike, Italien och Förenade Kungariket som sträcker sig mellan 0,90 och 0,95.

| (132) | Först och främst har kommissionen inga invändningar mot användningen av index och i synnerhet inte mot användningen av det kedjade Fisher-indexet. Emellertid hyser kommissionen tvivel avseende de data som ligger till grund för beräkningarna av detta index. Det kan i praktiken inte uteslutas att falska korrelationer kan uppträda som en följd av någon kompositionseffekt som härrör från liknande (gemensamma) utvecklingar i konsumtionsmönster (vilka bestämmer vägningstalen i indexen, t.ex. ett skifte till dyrare modeller inom segmentet) i stället för att korrelationen avseende utvecklingen av de faktiska priserna framgår. |
| --- | --- |

(132)

Först och främst har kommissionen inga invändningar mot användningen av index och i synnerhet inte mot användningen av det kedjade Fisher-indexet. Emellertid hyser kommissionen tvivel avseende de data som ligger till grund för beräkningarna av detta index. Det kan i praktiken inte uteslutas att falska korrelationer kan uppträda som en följd av någon kompositionseffekt som härrör från liknande (gemensamma) utvecklingar i konsumtionsmönster (vilka bestämmer vägningstalen i indexen, t.ex. ett skifte till dyrare modeller inom segmentet) i stället för att korrelationen avseende utvecklingen av de faktiska priserna framgår.

| (133) | För det andra konstaterar kommissionen att analysen har utförts med avseende på enkla index, men en korrelationsanalys ska vanligtvis hantera förekomsten av gemensamma prisutvecklingar (som t.ex. styrs av gemensamma kostnadsutvecklingar) i syfte att utesluta dem och att undvika falska korrelationer. Detta kallas för partiell korrelation. Denna analys har inte utförts och alla sådana korrelationsvärden kan således vara falska. |
| --- | --- |

(133)

För det andra konstaterar kommissionen att analysen har utförts med avseende på enkla index, men en korrelationsanalys ska vanligtvis hantera förekomsten av gemensamma prisutvecklingar (som t.ex. styrs av gemensamma kostnadsutvecklingar) i syfte att utesluta dem och att undvika falska korrelationer. Detta kallas för partiell korrelation. Denna analys har inte utförts och alla sådana korrelationsvärden kan således vara falska.

| (134) | För det tredje är det värt att uppmärksamma att en till synes hög korrelationsnivå (som i detta fallet) också kan vara falsk om tidsserien är icke-stationär, dvs. om det råder en tendens över tid. Det är väletablerat att korrelationsnivån är artificiellt hög om två tidsserier inte är stationära. Enligt bästa praxis är en korrelationsanalys meningsfull om tidsserierna är stationära. Således kan inget bevisvärde tillskrivas korrelationsvärden som härrör från icke-stationära tidsserier. I detta fallet är båda indexserierna icke-stationära och uppvisar en tydlig tendens. Detta gör att tvivel uppstår kring korrelationsvärdenas validitet. Det är värt att nämna att de ungerska myndigheterna är medvetna om detta och att de förklarar att det därför är bättre att först göra serierna stationära genom att göra en differentiering (dvs. avlägsna tendensen över tid) och beräkna korrelationerna på de modifierade tidsserierna. De drar slutsatsen att korrelationsvärdena är jämförbara och att den geografiska marknadens omfattning därför bör inbegripa Nordamerika. |
| --- | --- |

(134)

För det tredje är det värt att uppmärksamma att en till synes hög korrelationsnivå (som i detta fallet) också kan vara falsk om tidsserien är icke-stationär, dvs. om det råder en tendens över tid. Det är väletablerat att korrelationsnivån är artificiellt hög om två tidsserier inte är stationära. Enligt bästa praxis är en korrelationsanalys meningsfull om tidsserierna är stationära. Således kan inget bevisvärde tillskrivas korrelationsvärden som härrör från icke-stationära tidsserier. I detta fallet är båda indexserierna icke-stationära och uppvisar en tydlig tendens. Detta gör att tvivel uppstår kring korrelationsvärdenas validitet. Det är värt att nämna att de ungerska myndigheterna är medvetna om detta och att de förklarar att det därför är bättre att först göra serierna stationära genom att göra en differentiering (dvs. avlägsna tendensen över tid) och beräkna korrelationerna på de modifierade tidsserierna. De drar slutsatsen att korrelationsvärdena är jämförbara och att den geografiska marknadens omfattning därför bör inbegripa Nordamerika.

| (135) | Kommissionen delar inte denna uppfattning. I själva verket är korrelationsresultaten som härrör från de modifierade tidsserierna avseende pris (efter att tendensen över tid har avlägsnats) för Nordamerika respektive urvalet av de tio utvalda EES-länderna, Tyskland och Frankrike, Tyskland och Italien samt Tyskland och Förenade kungariket 0,39, 0,60, 0,60 respektive 0,55. Korrelationen mellan Nordamerika och urvalet av de tio utvalda EES-länderna är alltså totalt sett ganska låg (0,39) och i synnerhet avsevärt lägre än de riktmärken för korrelationerna som beräknats på förändringar i det kedjade Fisher-indexet mellan Tyskland och Frankrike, Tyskland och Italien samt Tyskland och Förenade kungariket. |
| --- | --- |

(135)

Kommissionen delar inte denna uppfattning. I själva verket är korrelationsresultaten som härrör från de modifierade tidsserierna avseende pris (efter att tendensen över tid har avlägsnats) för Nordamerika respektive urvalet av de tio utvalda EES-länderna, Tyskland och Frankrike, Tyskland och Italien samt Tyskland och Förenade kungariket 0,39, 0,60, 0,60 respektive 0,55. Korrelationen mellan Nordamerika och urvalet av de tio utvalda EES-länderna är alltså totalt sett ganska låg (0,39) och i synnerhet avsevärt lägre än de riktmärken för korrelationerna som beräknats på förändringar i det kedjade Fisher-indexet mellan Tyskland och Frankrike, Tyskland och Italien samt Tyskland och Förenade kungariket.

| (136) | Detta bevis tycks inte kunna ligga till grund för slutsatsen att den relevanta geografiska marknaden för segment A också inbegriper Nordamerika. Vidare tycks korrelationsanalysen grunda sig på vissa förenklade antaganden som inte har testats tillräckligt eller som inte är tillräckligt erkända, t.ex. frånvaro av gemensamma chocker och förekomsten av potentiellt olika tendenser över tid. Resultaten av korrelationstesterna, om de skulle vara tillförlitliga, ger dessutom snarare stöd till hypotesen att omfattningen av den geografiska marknaden är smalare. |
| --- | --- |

(136)

Detta bevis tycks inte kunna ligga till grund för slutsatsen att den relevanta geografiska marknaden för segment A också inbegriper Nordamerika. Vidare tycks korrelationsanalysen grunda sig på vissa förenklade antaganden som inte har testats tillräckligt eller som inte är tillräckligt erkända, t.ex. frånvaro av gemensamma chocker och förekomsten av potentiellt olika tendenser över tid. Resultaten av korrelationstesterna, om de skulle vara tillförlitliga, ger dessutom snarare stöd till hypotesen att omfattningen av den geografiska marknaden är smalare.

| (137) | Eftersom stödmottagarens marknadsandel av marknaden inom EES för segment A överstiger 25 % har tröskelvärdet för punkt 68 a-testet här ovan, för vilket en ingående granskning krävs, oavsett vilket överstigits. Det är därför inte nödvändigt att granska resultaten för segment B. Ungern inkom inte med några korrelationsresultat för segment A0. |
| --- | --- |

(137)

Eftersom stödmottagarens marknadsandel av marknaden inom EES för segment A överstiger 25 % har tröskelvärdet för punkt 68 a-testet här ovan, för vilket en ingående granskning krävs, oavsett vilket överstigits. Det är därför inte nödvändigt att granska resultaten för segment B. Ungern inkom inte med några korrelationsresultat för segment A0.

Slutsatser avseende den geografiska marknaden

Slutsatser avseende den geografiska marknaden

| (138) | Mot bakgrund av det ovansagda, och eftersom kommissionen inte har erhållit någon ytterligare information under den formella granskningen som skulle göra det möjligt att dra slutsatsen att den relevanta geografiska marknaden är större än EES, håller kommissionen fast vid slutsatsen att den relevanta geografiska marknaden – oberoende av definitionen av produktmarknaden – utgörs av antingen EES eller ett större område. Kommissionen betonar ännu en gång att det är dess skyldighet att kontrollera att stödåtgärdens positiva bidrag till fullo kompenserar för dess negativa effekter på handel och konkurrens. Således bör definitionen av den geografiska marknaden vara så smal som möjligt, med hänsyn till de specifika egenskaperna hos de bilar som kommer att tillverkas, i syfte att fastställa om en ingående granskning av en stödåtgärds förenlighet ska utföras eller inte. |
| --- | --- |

(138)

Mot bakgrund av det ovansagda, och eftersom kommissionen inte har erhållit någon ytterligare information under den formella granskningen som skulle göra det möjligt att dra slutsatsen att den relevanta geografiska marknaden är större än EES, håller kommissionen fast vid slutsatsen att den relevanta geografiska marknaden – oberoende av definitionen av produktmarknaden – utgörs av antingen EES eller ett större område. Kommissionen betonar ännu en gång att det är dess skyldighet att kontrollera att stödåtgärdens positiva bidrag till fullo kompenserar för dess negativa effekter på handel och konkurrens. Således bör definitionen av den geografiska marknaden vara så smal som möjligt, med hänsyn till de specifika egenskaperna hos de bilar som kommer att tillverkas, i syfte att fastställa om en ingående granskning av en stödåtgärds förenlighet ska utföras eller inte.

6.5.1   Slutsats avseende punkt 68 a-testet

Slutsats avseende punkt 68 a-testet

| (139) | Kommissionen har utfört det test som anges i punkt 68 a i riktlinjerna för alla tänkbara produktmarknader och geografiska marknader för att kontrollera huruvida mottagarens marknadsandel överstiger 25 % före och efter investeringen. |
| --- | --- |

(139)

Kommissionen har utfört det test som anges i punkt 68 a i riktlinjerna för alla tänkbara produktmarknader och geografiska marknader för att kontrollera huruvida mottagarens marknadsandel överstiger 25 % före och efter investeringen.

| (140) | Med beaktande av det faktum att en enda relevant produktmarknad och geografisk marknad inte kunde fastställas var man tvungen att ta hänsyn till resultaten från alla tänkbara marknader. VW-koncernerns marknadsandel står för mer än 25 % i de enskilda segmenten A och B, samt i en kombination av dessa, inom EES och under alla de år som avses. Vad gäller kombinationen av segmenten A0, A och B inom EES överstigs tröskelvärdet på 25 % från och med 2011. Kommissionen drar därför slutsatsen att tröskelvärdet som anges i punkt 68 a i alla händelser överstigs, oavsett vilken definition av produktmarknaden som tillämpas, och att det således inte är nödvändigt att besluta om en slutgiltig definition av produktmarknaden. |
| --- | --- |

(140)

Med beaktande av det faktum att en enda relevant produktmarknad och geografisk marknad inte kunde fastställas var man tvungen att ta hänsyn till resultaten från alla tänkbara marknader. VW-koncernerns marknadsandel står för mer än 25 % i de enskilda segmenten A och B, samt i en kombination av dessa, inom EES och under alla de år som avses. Vad gäller kombinationen av segmenten A0, A och B inom EES överstigs tröskelvärdet på 25 % från och med 2011. Kommissionen drar därför slutsatsen att tröskelvärdet som anges i punkt 68 a i alla händelser överstigs, oavsett vilken definition av produktmarknaden som tillämpas, och att det således inte är nödvändigt att besluta om en slutgiltig definition av produktmarknaden.

6.5.2   Slutsats avseende punkt 68 b-testet

Slutsats avseende punkt 68 b-testet

| (141) | Eftersom resultatet av punkt 68 a-testet redan medför att man måste gå vidare med en ingående granskning av stödet är det inte nödvändigt att inta en slutgiltig ståndpunkt avseende resultatet av punkt 68 b-testet. |
| --- | --- |

(141)

Eftersom resultatet av punkt 68 a-testet redan medför att man måste gå vidare med en ingående granskning av stödet är det inte nödvändigt att inta en slutgiltig ståndpunkt avseende resultatet av punkt 68 b-testet.

6.5.3   Slutsats

Slutsats

| (142) | Eftersom det relevanta tröskelvärdet i 68 a-testet överstigs har kommissionen beslutat att i detalj kontrollera, som en följd av inledandet av förfarandet som föreskrivs i artikel 108.2 i EUF-fördraget, att stödet är nödvändigt för att skapa en stimulanseffekt på investeringen och att fördelarna med stödåtgärden uppväger den snedvridning av konkurrensen och effekterna på handeln mellan medlemsstater som blir följden. |
| --- | --- |

(142)

Eftersom det relevanta tröskelvärdet i 68 a-testet överstigs har kommissionen beslutat att i detalj kontrollera, som en följd av inledandet av förfarandet som föreskrivs i artikel 108.2 i EUF-fördraget, att stödet är nödvändigt för att skapa en stimulanseffekt på investeringen och att fördelarna med stödåtgärden uppväger den snedvridning av konkurrensen och effekterna på handeln mellan medlemsstater som blir följden.

6.6   INGÅENDE BEDÖMNING AV STÖDÅTGÄRDEN

INGÅENDE BEDÖMNING AV STÖDÅTGÄRDEN

| (143) | Den ingående bedömningen utförs på grundval av IDAC. |
| --- | --- |

(143)

Den ingående bedömningen utförs på grundval av IDAC.

6.6.1   Stödets positiva effekter

Stödets positiva effekter

6.6.1.1   Bidrag till regionens utveckling

Bidrag till regionens utveckling

| (144) | Regionen Västra Transdanubien är berättigad till regionalstöd i enlighet med artikel 107.3 a i EUF-fördraget. Kommissionen konstaterar att investeringen medför positiva effekter för regionen, enligt vad Ungern har lagt fram (se skäl 56), och anser att i synnerhet skapandet av direkta och indirekta arbetstillfällen, möjligheten att dra till sig ytterligare leverantörer och tjänsteleverantörer, överföringen av kunskap till regionen och förbättringen av kompetensbasen i regionen utgör väsentliga bidrag till regionens utveckling och medför att EU:s mål som avser sammanhållningen uppnås. |
| --- | --- |

(144)

Regionen Västra Transdanubien är berättigad till regionalstöd i enlighet med artikel 107.3 a i EUF-fördraget. Kommissionen konstaterar att investeringen medför positiva effekter för regionen, enligt vad Ungern har lagt fram (se skäl 56), och anser att i synnerhet skapandet av direkta och indirekta arbetstillfällen, möjligheten att dra till sig ytterligare leverantörer och tjänsteleverantörer, överföringen av kunskap till regionen och förbättringen av kompetensbasen i regionen utgör väsentliga bidrag till regionens utveckling och medför att EU:s mål som avser sammanhållningen uppnås.

6.6.1.2   Stödinstrumentets lämplighet

Stödinstrumentets lämplighet

| (145) | Punkterna 17 och 18 i IDAC understryker att statligt stöd i form av investeringssubventioner endast är ett av de medel som står till buds för att komma till rätta med marknadsmisslyckanden och för att främja den ekonomiska utvecklingen i mindre gynnade områden. Stöd är ett lämpligt instrument om det medför särskilda fördelar i jämförelse med andra politiska åtgärder. Punkt 18 i IDAC föreskriver att endast ”om medlemsstaten har övervägt andra politiska alternativa åtgärder, men visar kommissionen vilka fördelarna är med att använda ett selektivt instrument av typen statligt stöd för ett specifikt företag, anses åtgärden vara ett lämpligt instrument.” |
| --- | --- |

(145)

Punkterna 17 och 18 i IDAC understryker att statligt stöd i form av investeringssubventioner endast är ett av de medel som står till buds för att komma till rätta med marknadsmisslyckanden och för att främja den ekonomiska utvecklingen i mindre gynnade områden. Stöd är ett lämpligt instrument om det medför särskilda fördelar i jämförelse med andra politiska åtgärder. Punkt 18 i IDAC föreskriver att endast ”om medlemsstaten har övervägt andra politiska alternativa åtgärder, men visar kommissionen vilka fördelarna är med att använda ett selektivt instrument av typen statligt stöd för ett specifikt företag, anses åtgärden vara ett lämpligt instrument.”

| (146) | Ungern förklarade att allmänna stödåtgärder för att stödja den ekonomiska utvecklingen på nationell och regional nivå redan hade vidtagits genom investeringar i grundläggande infrastruktur och produktionsfaktorer men att regionen fortsatt är ett av de minst gynnade områdena i EU. Kommissionen anser att utvecklingen av infrastruktur och andra allmänna stödåtgärder inte räcker till för att minska de regionala skillnaderna. |
| --- | --- |

(146)

Ungern förklarade att allmänna stödåtgärder för att stödja den ekonomiska utvecklingen på nationell och regional nivå redan hade vidtagits genom investeringar i grundläggande infrastruktur och produktionsfaktorer men att regionen fortsatt är ett av de minst gynnade områdena i EU. Kommissionen anser att utvecklingen av infrastruktur och andra allmänna stödåtgärder inte räcker till för att minska de regionala skillnaderna.

| (147) | Ungern grundade också sin motivering för stödinstrumentets lämplighet på den ekonomiska situationen i regionen Västra Transdanubien och tillhandahöll bevis som styrkte att regionen är mindre gynnad i jämförelse med de angränsande regionerna i Österrike (Burgenland) och Slovakien (Bratislavský kraj). Västra Transdanubiens ekonomiska indikatorer är samtidigt desamma som genomsnittet för Ungern. Kommissionen konstaterar dock att – vilket framgår av Västra Transdanubiens status som ett område som är berättigat till regionalstöd i enlighet med artikel 107.3 a i EUF-fördraget med ett tak för stödnivån på 30 % – den socioekonomiska situationen i Västra Transdanubien är under den genomsnittliga nivån för EU. |
| --- | --- |

(147)

Ungern grundade också sin motivering för stödinstrumentets lämplighet på den ekonomiska situationen i regionen Västra Transdanubien och tillhandahöll bevis som styrkte att regionen är mindre gynnad i jämförelse med de angränsande regionerna i Österrike (Burgenland) och Slovakien (Bratislavský kraj). Västra Transdanubiens ekonomiska indikatorer är samtidigt desamma som genomsnittet för Ungern. Kommissionen konstaterar dock att – vilket framgår av Västra Transdanubiens status som ett område som är berättigat till regionalstöd i enlighet med artikel 107.3 a i EUF-fördraget med ett tak för stödnivån på 30 % – den socioekonomiska situationen i Västra Transdanubien är under den genomsnittliga nivån för EU.

| (148) | Mot bakgrund av det ovansagda drar kommissionen slutsatsen att stödåtgärden är ett lämpligt instrument för att uppnå det regionala utvecklingsmålet för den berörda stödregionen. |
| --- | --- |

(148)

Mot bakgrund av det ovansagda drar kommissionen slutsatsen att stödåtgärden är ett lämpligt instrument för att uppnå det regionala utvecklingsmålet för den berörda stödregionen.

6.6.1.3   Stimulanseffekt/kontrafaktiskt scenario

Stimulanseffekt/kontrafaktiskt scenario

| (149) | Eftersom det finns många giltiga skäl för ett företag att förlägga sin investering i en viss region, även om inget stöd beviljas, föreskriver IDAC att kommissionen ska kontrollera i detalj att stödet är nödvändigt för att skapa en stimulanseffekt på investeringen. Syftet med denna detaljbedömning är att avgöra om stödet faktiskt bidrar till att ändra stödmottagarens beteende, så att denne genomför (ytterligare) investeringar i den berörda stödregionen. I detta sammanhang krävs det också att medlemsstaten ger en omfattande beskrivning av det kontrafaktiska scenariot, enligt vilket inget stöd beviljas till stödmottagaren. Kommissionen måste bedöma att detta scenario är realistiskt. Denna kontroll av den påtagliga stimulanseffekten sträcker sig bortom kontrollen av huruvida de formella kraven uppfylls i fråga om den stimulanseffekt som anges i riktlinjerna för 2007–2013 (se punkt 68 i riktlinjerna för 2007–2013). |
| --- | --- |

(149)

Eftersom det finns många giltiga skäl för ett företag att förlägga sin investering i en viss region, även om inget stöd beviljas, föreskriver IDAC att kommissionen ska kontrollera i detalj att stödet är nödvändigt för att skapa en stimulanseffekt på investeringen. Syftet med denna detaljbedömning är att avgöra om stödet faktiskt bidrar till att ändra stödmottagarens beteende, så att denne genomför (ytterligare) investeringar i den berörda stödregionen. I detta sammanhang krävs det också att medlemsstaten ger en omfattande beskrivning av det kontrafaktiska scenariot, enligt vilket inget stöd beviljas till stödmottagaren. Kommissionen måste bedöma att detta scenario är realistiskt. Denna kontroll av den påtagliga stimulanseffekten sträcker sig bortom kontrollen av huruvida de formella kraven uppfylls i fråga om den stimulanseffekt som anges i riktlinjerna för 2007–2013 (se punkt 68 i riktlinjerna för 2007–2013).

| (150) | Punkt 22 i IDAC anger att denna (påtagliga) stimulanseffekt kan bevisas genom två följande scenarier: Om stödet inte skulle beviljas skulle ingen investering ske eftersom en investering då inte skulle vara lönsam för företaget någonstans (scenario 1). Om stödet inte skulle beviljas skulle investeringen genomföras i någon annan lokalisering i EU (scenario 2). |
| --- | --- |

(150)

Punkt 22 i IDAC anger att denna (påtagliga) stimulanseffekt kan bevisas genom två följande scenarier: Om stödet inte skulle beviljas skulle ingen investering ske eftersom en investering då inte skulle vara lönsam för företaget någonstans (scenario 1). Om stödet inte skulle beviljas skulle investeringen genomföras i någon annan lokalisering i EU (scenario 2).

| (151) | IDAC föreskriver att medlemsstaten för kommissionen bör kunna påvisa förekomsten av en stimulanseffekt av stödet, och den måste kunna lämna tydliga bevis på att stödet faktiskt påverkade valet av investering eller lokalisering. Således läggs bevisbördan avseende förekomsten av en stimulanseffekt därigenom på medlemsstaten. Punkt 25 i IDAC anger att medlemsstaten ska kunna lämna belägg för stödets stimulanseffekt genom att lämna handlingar från företaget som visar att en jämförelse har gjorts mellan kostnader och intäkter till följd av lokaliseringen i den stödberättigade region som har valts ut för investeringen i förhållande till en alternativ lokalisering. Medlemsstaten uppmanas att förlita sig på finansiella rapporter, interna affärsplaner och handlingar som avhandlar flera olika investeringsscenarier. |
| --- | --- |

(151)

IDAC föreskriver att medlemsstaten för kommissionen bör kunna påvisa förekomsten av en stimulanseffekt av stödet, och den måste kunna lämna tydliga bevis på att stödet faktiskt påverkade valet av investering eller lokalisering. Således läggs bevisbördan avseende förekomsten av en stimulanseffekt därigenom på medlemsstaten. Punkt 25 i IDAC anger att medlemsstaten ska kunna lämna belägg för stödets stimulanseffekt genom att lämna handlingar från företaget som visar att en jämförelse har gjorts mellan kostnader och intäkter till följd av lokaliseringen i den stödberättigade region som har valts ut för investeringen i förhållande till en alternativ lokalisering. Medlemsstaten uppmanas att förlita sig på finansiella rapporter, interna affärsplaner och handlingar som avhandlar flera olika investeringsscenarier.

| (152) | Kommissionen konstaterar att de ungerska myndigheterna inkom med den erfordrade informationen (se skäl 60) i form av aktuella och äkta bevis för VW-koncernens och Audis beslutsprocess i flera steg avseende beslutet om investering och lokalisering, för att stödet till förmån för AHM faller inom ramen för scenario 2, samt för det kontrafaktiska scenariot som omfattar, utöver Győr, flera alternativa lokaliseringar (kombinationer av lokaliseringar), som är belägna i [land 1 och land 2 i EES]. |
| --- | --- |

(152)

Kommissionen konstaterar att de ungerska myndigheterna inkom med den erfordrade informationen (se skäl 60) i form av aktuella och äkta bevis för VW-koncernens och Audis beslutsprocess i flera steg avseende beslutet om investering och lokalisering, för att stödet till förmån för AHM faller inom ramen för scenario 2, samt för det kontrafaktiska scenariot som omfattar, utöver Győr, flera alternativa lokaliseringar (kombinationer av lokaliseringar), som är belägna i [land 1 och land 2 i EES].

| (153) | Dessa lokaliseringar inbegriper de befintliga anläggningarna i Győr [lokalisering 2 i ett stödområde i EES som är berättigat till regionalstöd i enlighet med artikel 107.3 c i EUF-fördraget], [lokalisering 1 i ett icke stödberättigat område i EES] samt [lokalisering 3 i ett icke stödberättigat område i EES]. Medan Győr och [lokalisering 2 i ett stödområde i EES som är berättigat till regionalstöd i enlighet med artikel 107.3 c i EUF-fördraget], är lokaliserade till stödområden (med tak för stödnivåer på 30 % respektive 15 % dagen för anmälan) är [lokalisering 1 i ett icke stödberättigat område i EES] och [lokalisering 3 i ett icke stödberättigat område i EES] belägna i icke stödberättigade områden i [land 2 i EES]. |
| --- | --- |

(153)

Dessa lokaliseringar inbegriper de befintliga anläggningarna i Győr [lokalisering 2 i ett stödområde i EES som är berättigat till regionalstöd i enlighet med artikel 107.3 c i EUF-fördraget], [lokalisering 1 i ett icke stödberättigat område i EES] samt [lokalisering 3 i ett icke stödberättigat område i EES]. Medan Győr och [lokalisering 2 i ett stödområde i EES som är berättigat till regionalstöd i enlighet med artikel 107.3 c i EUF-fördraget], är lokaliserade till stödområden (med tak för stödnivåer på 30 % respektive 15 % dagen för anmälan) är [lokalisering 1 i ett icke stödberättigat område i EES] och [lokalisering 3 i ett icke stödberättigat område i EES] belägna i icke stödberättigade områden i [land 2 i EES].

| (154) | Beräkningarna och kostnadsuppskattningarna för de 4 alternativen utfördes med lika stor noggrannhet. De alternativ som omfattade anläggningarna i [lokalisering 3 i ett icke stödberättigat område i EES] (alternativ A och B) uteslöts redan i (...) år 2010, eftersom anläggningen i [lokalisering 3 i ett icke stödberättigat område i EES] hade uppnått gränsen för sin produktionskapacitet och investeringen skulle ha krävt betydande utgifter för strukturåtgärder, vilket hade lett till högre kostnader totalt. Således återstod endast alternativ C (produktion av A3 Sedan och Audi TT-modeller i [lokalisering 2 i ett stödområde i EES som är berättigat till regionalstöd i enlighet med artikel 107.3 c i EUF-fördraget] och produktion av A3 Cabriolet i [lokalisering 1 i ett icke stödberättigat område i EES]) och alternativ D (produktion av alla fyra modeller i Győr) som konkurrerande alternativ. |
| --- | --- |

(154)

Beräkningarna och kostnadsuppskattningarna för de 4 alternativen utfördes med lika stor noggrannhet. De alternativ som omfattade anläggningarna i [lokalisering 3 i ett icke stödberättigat område i EES] (alternativ A och B) uteslöts redan i (...) år 2010, eftersom anläggningen i [lokalisering 3 i ett icke stödberättigat område i EES] hade uppnått gränsen för sin produktionskapacitet och investeringen skulle ha krävt betydande utgifter för strukturåtgärder, vilket hade lett till högre kostnader totalt. Således återstod endast alternativ C (produktion av A3 Sedan och Audi TT-modeller i [lokalisering 2 i ett stödområde i EES som är berättigat till regionalstöd i enlighet med artikel 107.3 c i EUF-fördraget] och produktion av A3 Cabriolet i [lokalisering 1 i ett icke stödberättigat område i EES]) och alternativ D (produktion av alla fyra modeller i Győr) som konkurrerande alternativ.

| (155) | Under den fortsatta planeringsprocessen utfördes flera beräkningar och kostnadsuppskattningar. De tillhandahållna handlingarna visar att dessa beräkningar utgick ifrån samma antaganden och Ungern förklarade att under hela beslutsprocessen utfördes kostnadsuppskattningarna för alternativ C och alternativ D med samma noggrannhet. Handlingarna påvisar också att dessa beräkningar var jämförbara. |
| --- | --- |

(155)

Under den fortsatta planeringsprocessen utfördes flera beräkningar och kostnadsuppskattningar. De tillhandahållna handlingarna visar att dessa beräkningar utgick ifrån samma antaganden och Ungern förklarade att under hela beslutsprocessen utfördes kostnadsuppskattningarna för alternativ C och alternativ D med samma noggrannhet. Handlingarna påvisar också att dessa beräkningar var jämförbara.

| (156) | Kommissionen konstaterar att AUDI AG undersökte möjligheten att erhålla statligt stöd redan på ett tidigt stadium i beslutsprocessen avseende investering och lokalisering. Mottagarens stödansökan den 5 mars 2010, Ungerns bekräftelse den 26 mars 2010 att investeringen i princip är berättigad till det stöd som ansöktes för såväl som det ursprungliga erbjudandet om stöd som Ungern kom med den 30 mars 2010 gjordes alla innan något av alternativen hade uteslutits. Kostnadsberäkningarna som lades fram för koncernstyrelsen den (...) 2010 inbegrep redan möjligheten till ett statligt stöd som Ungern skulle bevilja. Vid den tidpunkten togs även möjligheten till ett stöd från [land 1 i EES] i beaktande, men avfärdades senare eftersom det inte skulle vara realistiskt att erhålla stöd i [land 1 i EES] (48). |
| --- | --- |

(156)

Kommissionen konstaterar att AUDI AG undersökte möjligheten att erhålla statligt stöd redan på ett tidigt stadium i beslutsprocessen avseende investering och lokalisering. Mottagarens stödansökan den 5 mars 2010, Ungerns bekräftelse den 26 mars 2010 att investeringen i princip är berättigad till det stöd som ansöktes för såväl som det ursprungliga erbjudandet om stöd som Ungern kom med den 30 mars 2010 gjordes alla innan något av alternativen hade uteslutits. Kostnadsberäkningarna som lades fram för koncernstyrelsen den (...) 2010 inbegrep redan möjligheten till ett statligt stöd som Ungern skulle bevilja. Vid den tidpunkten togs även möjligheten till ett stöd från [land 1 i EES] i beaktande, men avfärdades senare eftersom det inte skulle vara realistiskt att erhålla stöd i [land 1 i EES] (48).

48

| (157) | Enligt vad som beskrivs i skäl 80 i detta beslut visade de slutgiltiga uppskattningarna att de produktionskostnader som härrör från lokaliseringen skulle medföra en kostnadsnackdel om 143,3 miljoner euro för alternativ D (Győr) (i jämförelse med alternativ C) [lokalisering 2 i ett stödområde i EES som är berättigat till regionalstöd i enlighet med artikel 107.3 c i EUF-fördraget] och [lokalisering 1 i ett icke stödberättigat område i EES]) vid tidpunkten då de två alternativen för investering och lokalisering lades fram för att ett slutgiltigt beslut skulle fattas av K-VAI den 14 december 2010. Enligt vad som står nedskrivet i protokollet från K-VAI:s möte beslutade K-VAI, på grundval av den kontrafaktiska analysen och av vissa kvalitetskriterier såväl som på grundval av möjligheten till statligt stöd, att lokalisera investeringsprojektet till Győr den 14 december 2010. |
| --- | --- |

(157)

Enligt vad som beskrivs i skäl 80 i detta beslut visade de slutgiltiga uppskattningarna att de produktionskostnader som härrör från lokaliseringen skulle medföra en kostnadsnackdel om 143,3 miljoner euro för alternativ D (Győr) (i jämförelse med alternativ C) [lokalisering 2 i ett stödområde i EES som är berättigat till regionalstöd i enlighet med artikel 107.3 c i EUF-fördraget] och [lokalisering 1 i ett icke stödberättigat område i EES]) vid tidpunkten då de två alternativen för investering och lokalisering lades fram för att ett slutgiltigt beslut skulle fattas av K-VAI den 14 december 2010. Enligt vad som står nedskrivet i protokollet från K-VAI:s möte beslutade K-VAI, på grundval av den kontrafaktiska analysen och av vissa kvalitetskriterier såväl som på grundval av möjligheten till statligt stöd, att lokalisera investeringsprojektet till Győr den 14 december 2010.

| (158) | Kommissionen bekräftar ånyo sin ståndpunkt (se skäl 110 i detta beslut), som intogs redan i beslutet om inledande, att de formella kraven vad gäller stimulanseffekten som anges i punkt 38 i riktlinjerna för 2007–2013 uppfylls i enlighet med följande: (i) Avseende direktstödet (enligt vad som förklaras i skäl 23 i detta beslut): Mottagaren lämnade in en stödansökan, och den myndighet som ansvarar för administrationen av ordningen bekräftade därefter skriftligen att projektet, med förbehållet att en detaljerad kontroll måste utföras, i princip uppfyllde de stödberättigande villkor som anges i ordningen innan arbetena med projektet påbörjades. (ii) Avseende skattelättnaderna (enligt vad som beskrivs i skäl 24 i detta beslut): Mottagaren ansökte om dessa i god tid innan arbetena påbörjades, och eftersom det finns en laglig rätt till skattelättnaderna – efter ett tidigare godkännande från kommissionen – krävdes det inte att mottagaren inväntade någon preliminär bekräftelse om rätten till dessa från de ungerska myndigheterna. |
| --- | --- |

(158)

Kommissionen bekräftar ånyo sin ståndpunkt (se skäl 110 i detta beslut), som intogs redan i beslutet om inledande, att de formella kraven vad gäller stimulanseffekten som anges i punkt 38 i riktlinjerna för 2007–2013 uppfylls i enlighet med följande: (i) Avseende direktstödet (enligt vad som förklaras i skäl 23 i detta beslut): Mottagaren lämnade in en stödansökan, och den myndighet som ansvarar för administrationen av ordningen bekräftade därefter skriftligen att projektet, med förbehållet att en detaljerad kontroll måste utföras, i princip uppfyllde de stödberättigande villkor som anges i ordningen innan arbetena med projektet påbörjades. (ii) Avseende skattelättnaderna (enligt vad som beskrivs i skäl 24 i detta beslut): Mottagaren ansökte om dessa i god tid innan arbetena påbörjades, och eftersom det finns en laglig rätt till skattelättnaderna – efter ett tidigare godkännande från kommissionen – krävdes det inte att mottagaren inväntade någon preliminär bekräftelse om rätten till dessa från de ungerska myndigheterna.

| (159) | Kommissionen anser att vad gäller den påtagliga stimulanseffekten påverkade stödet i praktiken valet av lokalisering för investeringen: VW-koncernens beslut att lokalisera investeringsprojektet i fråga till Győr fattades först efter att det hade bekräftats att investeringsprojektet var berättigat till statligt stöd och att det skulle stödjas av de offentliga myndigheterna och K-VAI (det organ som ansvarar för att fatta det slutgiltiga beslutet om investeringen och lokaliseringen) godkände lokaliseringen på villkor att det skulle erhålla statligt stöd. Kommissionen anser därför, i enlighet med punkt 23 och 25 i IDAC, att det kontrafaktiska scenariot som Ungern lade fram är realistiskt och har stöd av äkta och aktuella bevishandlingar. Stödet har därför en verklig (påtaglig) stimulanseffekt. Genom att minska klyftan avseende bärkraftighet till förmån för Győr bidrog stödet till att det mottagande företaget ändrade sitt beslut om lokalisering. Utan stödet skulle investeringen inte ha ägt rum i Győr. |
| --- | --- |

(159)

Kommissionen anser att vad gäller den påtagliga stimulanseffekten påverkade stödet i praktiken valet av lokalisering för investeringen: VW-koncernens beslut att lokalisera investeringsprojektet i fråga till Győr fattades först efter att det hade bekräftats att investeringsprojektet var berättigat till statligt stöd och att det skulle stödjas av de offentliga myndigheterna och K-VAI (det organ som ansvarar för att fatta det slutgiltiga beslutet om investeringen och lokaliseringen) godkände lokaliseringen på villkor att det skulle erhålla statligt stöd. Kommissionen anser därför, i enlighet med punkt 23 och 25 i IDAC, att det kontrafaktiska scenariot som Ungern lade fram är realistiskt och har stöd av äkta och aktuella bevishandlingar. Stödet har därför en verklig (påtaglig) stimulanseffekt. Genom att minska klyftan avseende bärkraftighet till förmån för Győr bidrog stödet till att det mottagande företaget ändrade sitt beslut om lokalisering. Utan stödet skulle investeringen inte ha ägt rum i Győr.

6.6.1.4   Stödets proportionalitet

Stödets proportionalitet

| (160) | För att stödet ska vara proportionerligt måste stödbeloppet och stödnivån begränsas till den lägsta nivå som krävs för att investeringen ska äga rum i den stödberättigade regionen. |
| --- | --- |

(160)

För att stödet ska vara proportionerligt måste stödbeloppet och stödnivån begränsas till den lägsta nivå som krävs för att investeringen ska äga rum i den stödberättigade regionen.

| (161) | I allmänhet anses det att regionalstöd står i proportion till graden av svårigheter som den stödberättigade regionen brottas med om det uppfyller kraven avseende det gällande regionala stödtaket, inbegripet den automatiska, progressiva nedskalningen av det regionala stödtaket för stora investeringsprojekt (som redan är en del av gällande regionalstödskarta). Den gällande stödnivån är i detta ärende inte högre än de regionala stödtaken som justerats utifrån tabellen för nedtrappning, enligt vad som redan fastställts i skäl 110 i detta beslut. |
| --- | --- |

(161)

I allmänhet anses det att regionalstöd står i proportion till graden av svårigheter som den stödberättigade regionen brottas med om det uppfyller kraven avseende det gällande regionala stödtaket, inbegripet den automatiska, progressiva nedskalningen av det regionala stödtaket för stora investeringsprojekt (som redan är en del av gällande regionalstödskarta). Den gällande stödnivån är i detta ärende inte högre än de regionala stödtaken som justerats utifrån tabellen för nedtrappning, enligt vad som redan fastställts i skäl 110 i detta beslut.

| (162) | Förutom den allmänna principen om proportionalitet som står inskriven i riktlinjerna för 2007–2013 kräver IDAC att en detaljbedömning ska utföras. Enligt scenario 2 i IDAC anses stödet vara proportionerligt om det motsvarar skillnaden mellan nettokostnaderna för det stödmottagande företaget att investera i den stödberättigade regionen och nettokostnaderna för att investera i den alternativa lokaliseringen. |
| --- | --- |

(162)

Förutom den allmänna principen om proportionalitet som står inskriven i riktlinjerna för 2007–2013 kräver IDAC att en detaljbedömning ska utföras. Enligt scenario 2 i IDAC anses stödet vara proportionerligt om det motsvarar skillnaden mellan nettokostnaderna för det stödmottagande företaget att investera i den stödberättigade regionen och nettokostnaderna för att investera i den alternativa lokaliseringen.

| (163) | Kommissionen anser på grundval av de handlingar som har inkommit (se skäl 79 till 82) att stödet var begränsat till det belopp som krävdes eftersom det inte överstiger skillnaden i kostnader mellan alternativ D (lokalisering av investeringen till Győr) och alternativ C (lokalisering av investeringen till [lokalisering 2 i ett stödområde i EES som är berättigat till regionalstöd i enlighet med artikel 107.3 c i EUF-fördraget] och [lokalisering 1 i ett icke stödberättigat område i EES]). Beräkningen som gjordes vid tidpunkten för den kontrafaktiska analysen visar att utan stödet var valet av Győr 144,3 miljoner euro dyrare (i nuvärde år 2010) än en kombination av lokaliseringar i [lokalisering 2 i ett stödområde i EES som är berättigat till regionalstöd i enlighet med artikel 107.3 c i EUF-fördraget] och [lokalisering 1 i ett icke stödberättigat område i EES]. |
| --- | --- |

(163)

Kommissionen anser på grundval av de handlingar som har inkommit (se skäl 79 till 82) att stödet var begränsat till det belopp som krävdes eftersom det inte överstiger skillnaden i kostnader mellan alternativ D (lokalisering av investeringen till Győr) och alternativ C (lokalisering av investeringen till [lokalisering 2 i ett stödområde i EES som är berättigat till regionalstöd i enlighet med artikel 107.3 c i EUF-fördraget] och [lokalisering 1 i ett icke stödberättigat område i EES]). Beräkningen som gjordes vid tidpunkten för den kontrafaktiska analysen visar att utan stödet var valet av Győr 144,3 miljoner euro dyrare (i nuvärde år 2010) än en kombination av lokaliseringar i [lokalisering 2 i ett stödområde i EES som är berättigat till regionalstöd i enlighet med artikel 107.3 c i EUF-fördraget] och [lokalisering 1 i ett icke stödberättigat område i EES].

| (164) | Denna kostnadsnackdel uppgår till 153,8 miljoner euro i 2013 års prisnivå, vilket är det år man har utgått ifrån vid beräkningarna av stödet och därmed också för proportionaliteten. |
| --- | --- |

(164)

Denna kostnadsnackdel uppgår till 153,8 miljoner euro i 2013 års prisnivå, vilket är det år man har utgått ifrån vid beräkningarna av stödet och därmed också för proportionaliteten.

| (165) | Klyftan som uppstod på grund av den högre engångsutgiften kunde minskas genom det eventuella statliga stödet. Med beaktande av stödet på 133,3 miljoner euro i nuvärde år 2013 medför alternativ D fortfarande en kostnadsnackdel på 20,5 miljoner euro i förhållande till alternativ C. Kommissionen konstaterar att den återstående kostnadsnackdelen var godtagbar för VW-koncernen på grund av vissa icke kvantifierbara fördelar med Győr, t.ex. möjligheten att producera alla fyra MQB-derivat i en enda av Audis anläggningar, och anser att stödets proportionalitet har påvisats. |
| --- | --- |

(165)

Klyftan som uppstod på grund av den högre engångsutgiften kunde minskas genom det eventuella statliga stödet. Med beaktande av stödet på 133,3 miljoner euro i nuvärde år 2013 medför alternativ D fortfarande en kostnadsnackdel på 20,5 miljoner euro i förhållande till alternativ C. Kommissionen konstaterar att den återstående kostnadsnackdelen var godtagbar för VW-koncernen på grund av vissa icke kvantifierbara fördelar med Győr, t.ex. möjligheten att producera alla fyra MQB-derivat i en enda av Audis anläggningar, och anser att stödets proportionalitet har påvisats.

6.6.2   Stödets negativa effekter på konkurrens och handel

Stödets negativa effekter på konkurrens och handel

| (166) | Punkt 40 i IDAC anger att ”om det av den kontrafaktiska analysen framgår att investeringen skulle ha gjorts även utan stöd, fast eventuellt på en annan ort (scenario 2) och om stödet är proportionerligt, skulle eventuella indikationer på snedvridning, som en hög marknadsandel och en kapacitetsökning på en underpresterande marknad, i princip vara desamma oberoende av stödet.” |
| --- | --- |

(166)

Punkt 40 i IDAC anger att ”om det av den kontrafaktiska analysen framgår att investeringen skulle ha gjorts även utan stöd, fast eventuellt på en annan ort (scenario 2) och om stödet är proportionerligt, skulle eventuella indikationer på snedvridning, som en hög marknadsandel och en kapacitetsökning på en underpresterande marknad, i princip vara desamma oberoende av stödet.”

| (167) | Eftersom stödåtgärden stödjer ett beslut om investering inom ramen för scenario 2 och stödet är begränsat till lägsta möjliga kunde inga negativa effekter på konkurrensen fastställas. Investeringen skulle ha utförts på en annan ort och lett till samma nivå av snedvridning av konkurrensen i vilket fall som helst. Kommissionen anser därför att stödet inte har några negativa effekter på konkurrensen. |
| --- | --- |

(167)

Eftersom stödåtgärden stödjer ett beslut om investering inom ramen för scenario 2 och stödet är begränsat till lägsta möjliga kunde inga negativa effekter på konkurrensen fastställas. Investeringen skulle ha utförts på en annan ort och lett till samma nivå av snedvridning av konkurrensen i vilket fall som helst. Kommissionen anser därför att stödet inte har några negativa effekter på konkurrensen.

| (168) | I enlighet med punkt 53 i IDAC konstateras det att om investeringen utan stöd skulle ha lokaliserats till en fattigare region (mer regionala nackdelar – högre högsta tillåtna regionala stödnivå) eller till en region som anses ha samma regionala nackdelar som målregionen (samma högsta regionala stödnivå) skulle detta utgöra ett negativt inslag i det övergripande avvägningstestet som sannolikt inte kommer att uppvägas av några positiva inslag, eftersom det strider mot själva logiken med regionalstöd. |
| --- | --- |

(168)

I enlighet med punkt 53 i IDAC konstateras det att om investeringen utan stöd skulle ha lokaliserats till en fattigare region (mer regionala nackdelar – högre högsta tillåtna regionala stödnivå) eller till en region som anses ha samma regionala nackdelar som målregionen (samma högsta regionala stödnivå) skulle detta utgöra ett negativt inslag i det övergripande avvägningstestet som sannolikt inte kommer att uppvägas av några positiva inslag, eftersom det strider mot själva logiken med regionalstöd.

| (169) | Eftersom Ungern bekräftade att den teoretiska möjligheten att inrätta en ny produktionsanläggning i Östeuropa förkastades av Audi i ett tidigt skede av beslutsprocessen och att inga av de befintliga anläggningarna med högre eller samma stödnivå ansågs vara en genomförbar lokalisering (se fotnot 23) anser kommissionen att stödet inte har någon effekt som motverkar sammanhållningen, vilket skulle strida mot själva logiken med regionalstöd. |
| --- | --- |

(169)

Eftersom Ungern bekräftade att den teoretiska möjligheten att inrätta en ny produktionsanläggning i Östeuropa förkastades av Audi i ett tidigt skede av beslutsprocessen och att inga av de befintliga anläggningarna med högre eller samma stödnivå ansågs vara en genomförbar lokalisering (se fotnot 23) anser kommissionen att stödet inte har någon effekt som motverkar sammanhållningen, vilket skulle strida mot själva logiken med regionalstöd.

6.7   AVVÄGNING AV STÖDETS POSITIVA OCH NEGATIVA EFFEKTER

AVVÄGNING AV STÖDETS POSITIVA OCH NEGATIVA EFFEKTER

| (170) | Efter att ha fastställt att stödet ger ett incitament för att genomföra investeringen i den berörda regionen är det nödvändigt att genomföra en avvägning av stödets positiva effekter gentemot dess negativa effekter. |
| --- | --- |

(170)

Efter att ha fastställt att stödet ger ett incitament för att genomföra investeringen i den berörda regionen är det nödvändigt att genomföra en avvägning av stödets positiva effekter gentemot dess negativa effekter.

| (171) | Bedömningen bekräftade att stödåtgärden har en stimulanseffekt som drar dit en investering som ger ett viktigt bidrag till den regionala utvecklingen i ett mindre gynnat område som är berättigat till regionalstöd i enlighet med artikel 107.3 a i EUF-fördraget, utan att detta medför att investeringen inte lokaliseras till en region med samma eller högre tak för stödnivåer (ingen effekt som motverkar sammanhållningen). Kommissionen anser att det är mer fördelaktigt för sammanhållningen inom unionen att en investering dras till en fattigare region än om samma investering hade lokaliserats till en mer utvecklad region. Kommissionen anser, i enlighet med vad som anges i punkt 53 i IDAC, att ”under avvägningstestet kommer (...) regionalstödets positiva effekter som enbart kompenserar skillnaden i nettokostnader i förhållande till en mer utvecklad alternativ investeringslokalisering (...) att anses uppväga eventuella negativa effekter när det gäller den alternativa lokaliseringen vid nya investeringar”. |
| --- | --- |

(171)

Bedömningen bekräftade att stödåtgärden har en stimulanseffekt som drar dit en investering som ger ett viktigt bidrag till den regionala utvecklingen i ett mindre gynnat område som är berättigat till regionalstöd i enlighet med artikel 107.3 a i EUF-fördraget, utan att detta medför att investeringen inte lokaliseras till en region med samma eller högre tak för stödnivåer (ingen effekt som motverkar sammanhållningen). Kommissionen anser att det är mer fördelaktigt för sammanhållningen inom unionen att en investering dras till en fattigare region än om samma investering hade lokaliserats till en mer utvecklad region. Kommissionen anser, i enlighet med vad som anges i punkt 53 i IDAC, att ”under avvägningstestet kommer (...) regionalstödets positiva effekter som enbart kompenserar skillnaden i nettokostnader i förhållande till en mer utvecklad alternativ investeringslokalisering (...) att anses uppväga eventuella negativa effekter när det gäller den alternativa lokaliseringen vid nya investeringar”.

| (172) | Mot bakgrund av ovansagda beslutar kommissionen att stödets positiva effekter i fråga om målsättning och lämplighet enligt vad som påvisats ovan anses uppväga eventuella negativa effekter när det gäller den alternativa lokaliseringen, eftersom stödet är proportionerligt till skillnaden i nettokostnader för genomförandet av investeringen på den utvalda lokaliseringen i jämförelse med en mer utvecklad alternativ lokalisering. |
| --- | --- |

(172)

Mot bakgrund av ovansagda beslutar kommissionen att stödets positiva effekter i fråga om målsättning och lämplighet enligt vad som påvisats ovan anses uppväga eventuella negativa effekter när det gäller den alternativa lokaliseringen, eftersom stödet är proportionerligt till skillnaden i nettokostnader för genomförandet av investeringen på den utvalda lokaliseringen i jämförelse med en mer utvecklad alternativ lokalisering.

| (173) | I enlighet med punkt 68 i riktlinjerna för 2007–2013, och mot bakgrund av den ingående bedömning som genomförts på grundval av IDAC, drar kommissionen slutsatsen att stödet är nödvändigt för att skapa en stimulanseffekt på investeringen och att fördelarna med stödåtgärden uppväger den snedvridning av konkurrensen och negativa effekt på handeln mellan medlemsstater som blir följden. |
| --- | --- |

(173)

I enlighet med punkt 68 i riktlinjerna för 2007–2013, och mot bakgrund av den ingående bedömning som genomförts på grundval av IDAC, drar kommissionen slutsatsen att stödet är nödvändigt för att skapa en stimulanseffekt på investeringen och att fördelarna med stödåtgärden uppväger den snedvridning av konkurrensen och negativa effekt på handeln mellan medlemsstater som blir följden.

7.   SLUTSATS

SLUTSATS

| (174) | Kommissionen beslutar att Ungern olagligen har genomfört regionalstöd till förmån för AHM:s investeringsprojekt i strid med artikel 108.3 i EUF-fördraget. Emellertid drar kommissionen slutsatsen att det regionala investeringsstödet till förmån för AUDI HUNGARIA MOTOR Ltd – som beviljades före 1 juli 2014 på villkor att det delvis kräver kommissionens godkännande – uppfyller alla de villkor som anges i riktlinjerna för 2007–2013 och i IDAC och att det därför kan anses vara förenligt med den inre marknaden i enlighet med artikel 107.3 a i EUF-fördraget. |
| --- | --- |

(174)

Kommissionen beslutar att Ungern olagligen har genomfört regionalstöd till förmån för AHM:s investeringsprojekt i strid med artikel 108.3 i EUF-fördraget. Emellertid drar kommissionen slutsatsen att det regionala investeringsstödet till förmån för AUDI HUNGARIA MOTOR Ltd – som beviljades före 1 juli 2014 på villkor att det delvis kräver kommissionens godkännande – uppfyller alla de villkor som anges i riktlinjerna för 2007–2013 och i IDAC och att det därför kan anses vara förenligt med den inre marknaden i enlighet med artikel 107.3 a i EUF-fördraget.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE:

Artikel 1

Det statliga stöd som Ungern har genomfört till förmån för AUDI HUNGARIA MOTOR Ltd som uppgår till ett högsta belopp på 39 952 miljoner HUF (diskonterat till dagen för anmälan) i nuvärde och som motsvarar en högsta stödnivå på 11,24 % bruttobidragsekvivalenter är förenligt med den inre marknaden i den mening som avses i artikel 107.3 a i EUF-fördraget.

Artikel 2

Detta beslut riktar sig till Ungern.

Utfärdat i Bryssel den 1 februari 2016.

På kommissionens vägnar

Margrethe VESTAGER

Ledamot av kommissionen

---

(1)  
  EUT C 418, 21.11.2014, s. 25.

1

(2)  Riktlinjer för statligt regionalstöd för 2007–2013 (EUT C 54, 4.3.2006, s. 13). Den 28 juni 2013 antog kommissionen riktlinjerna för statligt regionalstöd för 2014–2020, i vilka den förlängde riktlinjernas tillämpningsperiod till den 30 juni 2014 (punkt 186) (EUT C 209, 23.1.2013, s. 1).

2

(3)  
  EUT C 223, 16.9.2009, s. 3.

3

(4)  Se fotnot 1.

4

(5)  Statligt stöd N 487/2006 – Ungerns regionalstödskarta för 2007–2013 (EUT C 256, 24.10.2006, s. 6), förlängning genom statligt stöd nr SA.36879 (2013/N) – Förlängning av regionalstödskartan för Ungern för 2007–2013 fram till 30 juni 2014 (EUT C 69, 7.3.2014, s. 1).

5

(6)  72 i Europa och 46 i länder i Amerika, Asien och Afrika.

6

(7)  Volkswagenkoncernens årsrapport för 2014.

7

(*1)  Affärshemlighet.

*1

(8)  R. L. Polk & Co. (som även kallas POLK) är en globalt integrerad organisation och en viktig leverantör av marknadsinformation och analyser inom bilindustrin. Den 16 juli 2013 slutförde IHS Inc., den ledande globala källan till viktiga upplysningar och analyser, sitt övertagande av R. L. Polk & Co. I och med tillskottet POLK kan IHS Automotive tillhandahålla sakkunskap och prognoser för hela värdekedjan vid bilproduktion. POLK delar upp bilmarknaden i segmenten A000, A00, A0, A, B, C, D och E, där segment A000 betyder små stadsbilar och segment E utgör kategorin ultralyx. Från segment A000 till segment E ökar gradvis personbilarnas genomsnittliga pris, storlek och genomsnittliga motorprestanda.

8

(9)  De siffror i euro som tillhandahålls i detta beslut utgår från en växelkurs på 299,67 HUF/euro, som gällde vid tiden för anmälan.

9

(10)  Nuvärden i detta beslut beräknas utifrån en diskonteringsränta på 5,62 procent, som gällde vid tiden för anmälan. Basåret som använts för diskonteringen är 2013, dvs. det år då anmälan lämnades in.

10

(11)  Sammanfattningen avseende stödordning nr XR 47/2007 (A Kormány egyedi döntésével megítélhető támogatás) (offentliggjordes i EUT C 180, 2.8.2007, s. 6).

11

(12)  Kommissionens förordning (EG) nr 1628/2006 av den 24 oktober 2006 om tillämpningen av artiklarna 87 och 88 i EG-fördraget på statligt regionalt investeringsstöd (EUT L 302, 1.11.2006, s. 29).

12

(13)  Kommissionens beslut av den 10 maj 2007 i ärendet N 651/2006 om skatteförmånen för utveckling (ändring av N 504/2004) (EUT C 152, 6.7.2007, s. 2) och ändrat genom kommissionens beslut av den 30 april 2008 (N 646/2007, SA.24441), av den 17 juni 2008 (N 735/2007, SA.24683), av den 6 maj 2010 (N 132/2010, SA.30728) samt av den 23 februari 2011 (N 685/2009, SA.29994).

13

(14)  Detta tillvägagångssätt är i överensstämmelse med kommissionens följande beslut om statligt stöd: SA.30340 (Fiat Powertrain Technologies), beslut av den 9 februari 2011 (C(2011) 612) i ärendet SA.30340 (EUT C 151, 21.5.2011, s. 5), SA.32169 (Volkswagen Sachsen), beslut av den 13 juli 2011 (C(2011)4935) i ärendet SA.32169 (EUT C 361, 10.12.2011, s. 17), N 767/07 (Ford Craiova), beslut av den 30 april 2008 (C(2008) 1613) i ärendet N 767/2007 (EUT C 238, 17.9.2008, s. 4), N 635/2008 (Fiat Sicily), beslut av den 29 april 2009 (C(2009) 3051) i ärendet N 635/2008 (EUT C 219, 12.9.2009, s. 3), samt beslut N 473/2008 (Ford Espana), beslut av den 17 juni 2009 (C(2009) 4530) i ärendet N 473/2008 (EUT C 19, 26.1.2010, s. 5).

14

(15)  Se N 671/2008, Mercedes-Benz Hungary (överlappningen mellan närliggande segment A och B), SA.32169 Volkswagen Sachsen, skäl 60 och framåt samt SA.32076 Ford Espana, skäl 83 (substitutionskedja på efterfrågesidan av bilar som tillhör segment A0 och B samt bilar som tillhör segment A).

15

(16)  På grundval av uppgifterna i Preliminary Economic Analysis of the Geographic Market, Dr. James A. Langenfeld, Navigant Economics (2011), som visar att omkring 13 % av bilarna inom segment A och över 25 % av bilarna inom segment B som producerades i EES mellan 2004 och 2010 exporterades till andra regioner i världen. Vad gäller import tillverkades över 14 % av bilarna inom segment A och över 18 % av bilarna inom segment B som såldes i EES i andra regioner.

16

Preliminary Economic Analysis of the Geographic Market

(17)  
  Preliminary Economic Analysis of the Geographic Market, Dr. James A. Langenfeld, Navigant Economics (2011).

17

Preliminary Economic Analysis of the Geographic Market

(18)  Ungern baserade uppskattningen att multiplikatorn är 2,5 på en undersökning i vilken bidraget från sektorn som utgörs av motorfordonsleverantörer till Förenta staternas ekonomi och dess 50 stater utvärderades. Undersökningen utarbetades för Motor and Equipment Manufacturers Association by Economics and Business Group, Center of Automotive Research, 2007.

18

(19)  Redan befintliga relationer: AUDI HUNGARIAS fordonstekniska enhet med institutionen för förbränningsmotorer, institutionen för materialteknik och materialvetenskap samt institutionen för fordonstillverkning.

19

(20)  Produktionsstarten för A3 Cabriolet och A3 Sedan hade planlagts till november 2012 och mars 2013 medan produktionsstarten för TT Coupé och TT Roadster var februari respektive september 2014.

20

(21)  Under produktutvecklings- och planeringsetappen var det första urvalet av anläggningar begränsat till de orter där Audi bedriver verksamhet, dvs. [lokalisering 3 i ett icke stödberättigat område i EES] och Győr, men under denna etapp ifrågasattes lokaliseringsantagandet på koncernnivå och alternativa scenarier utarbetades. Redan tre månader innan det att produktbeslutet för den nya A3 Sedan hade fattats i [...] 2010 började [Koncernkontroll] jämföra olika orter och flera olika investeringsscenarier.

21

(22)  2008 övervägde Audi teoretiskt möjligheten att investera i en nyetablering i Östeuropa men denna idé utvecklades inte under den fortsatta planeringsetappen. I beslutsrekommendationen som togs fram av [Koncernkontroll] och Audi, och som lades fram vid koncernledningens möte den [...] 2010, konstaterades det att investeringar i en nyetablering var ett orealistiskt alternativ på grund av investeringsramen och tidsbegränsningarna som de planerade produktionsdatumen innebar.

22

(23)  Ungern inkom med uppgifter om alla VW-koncernens befintliga anläggningar som är belägna i en region med en stödnivå på 30 % eller mer (dvs. med samma eller högre stödnivå än den i Győr). Dessa lokaliseringar var emellertid inte av intresse eftersom de inte uppfyllde kriterierna ”utrymme för utvidgning eller anpassningar” och/eller ”kompatibel struktur”). Ingen av dessa anläggningar hade tillräckligt stor outnyttjad yta för att inrymma investeringsprojektet.

23

(24)  Produktbesluten avseende Audi TT Coupé och TT Roadster fattades den [...] 2011 på varumärkesnivå och bekräftades av koncernen den [...] 2011. Innan dessa datum benämndes den som en efterföljande TT-modell i alla handlingar från företaget.

24

(25)  På koncernnivå är det styrelsen som fattar beslut om investeringsprojekt och deras lokalisering genom K-VAI (styrelsekommittén avseende investeringar) på grundval av den analys som tagits fram av [Koncernkontroll].

25

(26)  Det är nödvändigt att fastställa värdet på nackdelen i 2013 års prisnivå för att kunna jämföra det med det eventuella statliga stödet (som inrättades i 2013 års prisnivå) och på så vis kunna fastställa vilken nettonackdel valet av Győr medför. För denna beräkning tycks det lämpligt att utgå ifrån den diskonteringsränta som tillämpades i euroområdet vid den tidpunkt beslutet om investering fattades (december 2010, dvs. 2,45 %), eftersom beslutet om investering fattades utifrån beräkningar gjorda i euro – med beaktande av kostnadsuppskattningar i euro – av ett företag vars huvudkontor är beläget i euroområdet.

26

(27)  Detta stödbelopp baseras på de planerade stödberättigande investeringskostnaderna på 1 186 miljoner euro. Ungern förklarade att under genomförande- och godkännandeetappen hade ytterligare förändringar i de planerade kostnaderna skett och investeringsavtalet undertecknades till slut med hänsyn till de planerade stödberättigande kostnaderna på 1 186 miljoner euro i nuvärde.

27

(28)  Rådets förordning (EU) 2015/1589 av den 13 juli 2015 om genomförandebestämmelser för artikel 108 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt (EUT L 248, 24.9.2015, s. 9). Vid den tidpunkt då Ungern inkom med sina synpunkter var den relevanta bestämmelsen naturligtvis artikel 1 f i rådets förordning (EG) nr 659/1999 av den 22 mars 1999 om genomförandebestämmelser för artikel 108 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt (EUT L 83, 27.3.1999, s. 1).

28

(29)  Se fotnot 12.

29

(30)  Fotnot 1 till skäl 56 i IDAC.

30

(31)  Den praxis som de ungerska myndigheterna har tillämpat är också i linje med kommissionens tidigare rättspraxis, se punkt 28 och punkt 110 i beslutet rörande IBIDEN, där IBIDEN HU redan hade beviljats stöd (innan anmälan till kommissionen hade gjorts) på grundval av befintliga stödordningar avseende regionalstöd upp till tröskelvärdet för en enskild anmälan, och där endast det återstående stödbeloppet krävde kommissionens godkännande. I ärendet IBIDEN beviljades stödet samt genomfördes delvis till förmån för IBIDEN den 25 februari och den 3 mars 2005. De nationella myndigheterna anmälde bidragsåtgärden till kommissionen den 1 april 2005 och den 30 augusti 2006. I det förfarandet drog kommissionen slutsatsen att det stöd som anmäldes inte var förenligt med den gemensamma marknaden; emellertid bekräftade kommissionen i och med sitt beslut att de ungerska myndigheterna hade agerat i enlighet med bestämmelserna då de delvis betalade ut bidraget.

31

(32)  Endast den del som överstiger tröskelvärdet för anmälan kräver kommissionens godkännande enligt vad som anges i artikeln om ”Statligt stöd till IBIDEN Hungary” av Evelina TUMASONYTĖ, Živilė DIDŽIOKAITĖ och András TARI i Competition Policy Newsletter, 2008 nummer 2, s. 69.

32

Competition Policy Newsletter

(33)  Se domslut C-301/87. Franska republiken mot kommissionen (Boussac) av den 14 februari 1990 [REG s. I-307, punkt 33].

33

(34)  Kommissionens förordning (EG) nr 800/2008 av den 6 augusti 2008 genom vilken vissa kategorier av stöd förklaras förenliga med den gemensamma marknaden enligt artiklarna 87 och 88 i fördraget (allmän gruppundantagsförordning) (EUT L 214, 9.8.2008, s. 3).

34

(35)  SA.32063 (2010/N) – LIP – Mondi Swiecie SA – Polen (EUT C 305, 10.10.2012, s. 8).

35

(36)  I enlighet med vad som fastslås i punkt 68 i beslutet rörande Mondi: ”Det beviljade stödet [...] ska därför anmälas i sin helhet till kommissionen om det överstiger tröskelvärdet för anmälan”.

36

(37)  SA.32009 (2011/C) – Statligt stöd som beviljats BMW AG för ett stort investeringsprojekt i Leipzig.

37

(38)  Kommissionens beslut 2008/830/EG av den 30 april 2008 om det statliga stöd C 21/07 (f.d. N 578/06) som Ungern planerar att genomföra till förmån för IBIDEN Hungary Gyártó Kft. (EUT L 295, 4.11.2008, s. 34).

38

(39)  Meddelande från kommissionen: Sektorsövergripande rambestämmelser för regionalstöd till stora investeringsprojekt (EGT C 70, 19.3.2002, s. 8).

39

(40)  Domslut C-301/87 Franska republiken mot kommissionen (Boussac) av den 14 februari 1990, REG S. I-307.

40

(41)  Naturligtvis måste kommissionen, i alla fall och således obeaktat tröskelvärdena i punkt 68 i riktlinjerna för 2007–2013, göra en avvägning mellan stödets positiva och negativa effekter innan den kan dra någon slutsats om dess förenlighet med den inre marknaden. Se tribunalens domslut i målet T-304/8 Smurfit Kappa Group v Commission EU:T:2012:351, punkt 94.

41

Smurfit Kappa Group v Commission

(42)  
  EUT C 244, 1.10.2004, s. 2.

42

(43)  Se exempelvis kommissionens slutgiltiga beslut i Porsche-ärendet (antaget juli 2014) då den lämnade frågan om marknadsdefinition öppen och tillämpade det traditionella tillvägagångssättet som går ut på att granska alla ”tänkbara alternativa definitioner av marknader (vilket särskilt inbegriper den smalaste segmenteringen som det finns tillgängliga uppgifter för)”. Se skäl 34 i detta beslut i vilket det hänvisas till ett flertal ärenden, inbegripet Fiat Powertrain technologies, SA.30340: beslut av den 9 februari 2011 (C(2011) 612) (EUT C 151, 21.5.2011, s. 5), SA.32169 Volkswagen Sachsen: beslut av den 13 juli 2011 (C(2011) 4935) (EUT C 361, 10.12.2011, s. 17).

43

(44)  Riktlinjer för bedömning av horisontella koncentrationer enligt rådets förordning om kontroll av företagskoncentrationer (EUT C 31, 5.2.2004, s. 5).

44

(45)  I enlighet med vad som anges i skäl 140 i detta beslut har inte frågan om segmentering någon praktisk betydelse eftersom den inte påverkar resultatet av 68 a-testet.

45

(46)  I tidsserieanalysen differentieras data, dvs. differentiering görs mellan efterföljande data, vilket är en metod för att bearbeta deras icke-stationära tillstånd, dvs. förekomsten av tendenser över tid i tidsserierna. Den differentierade tidsserien är således en ny serie av data från vilken tendensen över tid har avlägsnats. Den är därför troligen stationär.

46

(47)  För tydlighetens skull utgår de vägningstal som använts för beräkning av genomsnittet från den mängd som konsumeras av varje vara som ingår i korgen. Genomsnittpriset kommer därför relativt sett att mer följa prisrörelserna för de varor av vilka det säljs mer. Normaliseringen är endast en matematisk process vars syfte är att skala ner prisvärdet gentemot en referensperiod. Olika prisindex har olika referensperioder.

47

(48)  Punkt 53 i IDAC anger att enligt scenario 2, där bevis måste lämnas på en alternativ lokalisering, kommer en bedömning som visar att utan stöd skulle investeringen ha lokaliserats till en fattigare region (högre högsta tillåtna regionala stödnivå) eller till en region som anses ha samma regionala nackdelar som målregionen (samma högsta regionala stödnivå) att utgöra ett negativt inslag i det övergripande avvägningstestet som sannolikt inte kommer att uppvägas av några positiva inslag. I praktiken betyder det i det här fallet att eftersom Győr har en högre tillåten stödnivå (dvs. den bedöms vara mindre utvecklad) än [lokalisering 2 i ett stödområde i EES som är berättigat till regionalstöd i enlighet med artikel 107.3 c i EUF-fördraget], skulle [land 1 i EES] inte ha rätt att bevilja stöd till denna investering.

48

---

| 17.11.2016 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 310/51 |
| --- | --- | --- | --- |

17.11.2016

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 310/51

---

KOMMISSIONENS GENOMFÖRANDEBESLUT (EU) 2016/2008

av den 15 november 2016

om djurhälsoåtgärder för bekämpning av lumpy skin disease i vissa medlemsstater

[delgivet med nr C(2016) 7023]

(Text av betydelse för EES)

EUROPEISKA KOMMISSIONEN HAR ANTAGIT DETTA BESLUT

med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

med beaktande av rådets direktiv 89/662/EEG av den 11 december 1989 om veterinära kontroller vid handeln inom gemenskapen i syfte att fullborda den inre marknaden (1), särskilt artikel 9.4,

med beaktande av rådets direktiv 90/425/EEG av den 26 juni 1990 om veterinära och avelstekniska kontroller i handeln med vissa levande djur och varor inom gemenskapen med sikte på att förverkliga den inre marknaden (2), särskilt artikel 10.4,

med beaktande av rådets direktiv 92/119/EEG av den 17 december 1992 om införande av allmänna gemenskapsåtgärder för bekämpning av vissa djursjukdomar och särskilda åtgärder mot vesikulär svinsjuka (3), särskilt artiklarna 14.2, 19.1 a, 19.3 a, 19.4 och 19.6,

med beaktande av rådets direktiv 2002/99/EG av den 16 december 2002 om fastställande av djurhälsoregler för produktion, bearbetning, distribution och införsel av produkter av animaliskt ursprung avsedda att användas som livsmedel (4), särskilt artikel 4.3, och

av följande skäl:

| (1) | Lumpy skin disease är en vektorburen virussjukdom hos nötkreatur. Enligt det vetenskapliga yttrandet från Europeiska myndigheten för livsmedelssäkerhet (Efsa) om lumpy skin disease av den 3 december 2014 (nedan kallat Efsas yttrande) (5) kan det förekomma direkt och indirekt överföring av lumpy skin disease. Lumpy skin disease kännetecknas av stora förluster inom animalieproduktionen och kan sprida sig mycket snabbt, särskilt genom levande djur, vektorer och vissa produkter från smittade djur. |
| --- | --- |

(1)

Lumpy skin disease är en vektorburen virussjukdom hos nötkreatur. Enligt det vetenskapliga yttrandet från Europeiska myndigheten för livsmedelssäkerhet (Efsa) om lumpy skin disease av den 3 december 2014 (nedan kallat Efsas yttrande) (5) kan det förekomma direkt och indirekt överföring av lumpy skin disease. Lumpy skin disease kännetecknas av stora förluster inom animalieproduktionen och kan sprida sig mycket snabbt, särskilt genom levande djur, vektorer och vissa produkter från smittade djur.

| (2) | I direktiv 92/119/EEG fastställs de allmänna bekämpningsåtgärder som ska vidtas i händelse av ett utbrott av vissa djursjukdomar, inklusive lumpy skin disease. Dessa omfattar de bekämpningsåtgärder som ska vidtas vid misstanke om och bekräftad förekomst av lumpy skin disease på en anläggning, inklusive upprättandet av skydds- och övervakningszoner runt utbrotten och övriga ytterligare bekämpningsåtgärder för att förhindra att sjukdomen sprids och för att eliminera infektionen. Bekämpningsåtgärderna omfattar också vaccinering vid utbrott av lumpy skin disease som ett komplement till övriga bekämpningsåtgärder. |
| --- | --- |

(2)

I direktiv 92/119/EEG fastställs de allmänna bekämpningsåtgärder som ska vidtas i händelse av ett utbrott av vissa djursjukdomar, inklusive lumpy skin disease. Dessa omfattar de bekämpningsåtgärder som ska vidtas vid misstanke om och bekräftad förekomst av lumpy skin disease på en anläggning, inklusive upprättandet av skydds- och övervakningszoner runt utbrotten och övriga ytterligare bekämpningsåtgärder för att förhindra att sjukdomen sprids och för att eliminera infektionen. Bekämpningsåtgärderna omfattar också vaccinering vid utbrott av lumpy skin disease som ett komplement till övriga bekämpningsåtgärder.

| (3) | I kommissionens genomförandebeslut (EU) 2015/1500 (6) och (EU) 2016/645 (7) fastställs vissa skyddsåtgärder med avseende på bekräftelse av lumpy skin disease i Grekland 2015 och i Bulgarien 2016. Dessa skyddsåtgärder omfattar upprättande av en smittad zon i dessa medlemsstater, vilken beskrivs i bilagan till respektive genomförandebeslut och omfattar det område där lumpy skin disease har bekräftats samt de skydds- och övervakningszoner som Bulgarien och Grekland på vederbörligt sätt upprättat i enlighet med direktiv 92/119/EEG. Genomförandebesluten (EU) 2015/1500 och (EU) 2016/645 har ändrats flera gånger på grund av sjukdomssituationens utveckling, bland annat har den smittade zonen utvidgats för att omfatta ytterligare regionala enheter i Bulgarien och Grekland. Dessa genomförandebeslut är tillämpliga till och med den 31 december 2016. |
| --- | --- |

(3)

I kommissionens genomförandebeslut (EU) 2015/1500 (6) och (EU) 2016/645 (7) fastställs vissa skyddsåtgärder med avseende på bekräftelse av lumpy skin disease i Grekland 2015 och i Bulgarien 2016. Dessa skyddsåtgärder omfattar upprättande av en smittad zon i dessa medlemsstater, vilken beskrivs i bilagan till respektive genomförandebeslut och omfattar det område där lumpy skin disease har bekräftats samt de skydds- och övervakningszoner som Bulgarien och Grekland på vederbörligt sätt upprättat i enlighet med direktiv 92/119/EEG. Genomförandebesluten (EU) 2015/1500 och (EU) 2016/645 har ändrats flera gånger på grund av sjukdomssituationens utveckling, bland annat har den smittade zonen utvidgats för att omfatta ytterligare regionala enheter i Bulgarien och Grekland. Dessa genomförandebeslut är tillämpliga till och med den 31 december 2016.

| (4) | Enligt kommissionens genomförandebeslut (EU) 2015/2055 (8) och (EU) 2016/1183 (9) får Grekland och Bulgarien utföra nödvaccinering av nötkreatur som hålls på anläggningar i den vaccinationszon som fastställs i bilaga I till respektive genomförandebeslut. |
| --- | --- |

(4)

Enligt kommissionens genomförandebeslut (EU) 2015/2055 (8) och (EU) 2016/1183 (9) får Grekland och Bulgarien utföra nödvaccinering av nötkreatur som hålls på anläggningar i den vaccinationszon som fastställs i bilaga I till respektive genomförandebeslut.

| (5) | Utöver Grekland och Bulgarien har även ett stort antal tredjeländer i sydöstra Europa rapporterat utbrott av lumpy skin disease på sina territorier för första gången mellan april och augusti 2016, nämligen Albanien, f.d. jugoslaviska republiken Makedonien, Kosovo (10), Montenegro och Serbien. Alla dessa tredjeländer har meddelat kommissionen att vaccinering mot lumpy skin disease är en av de åtgärder som ingår i deras nuvarande strategi för sjukdomsbekämpning. |
| --- | --- |

(5)

Utöver Grekland och Bulgarien har även ett stort antal tredjeländer i sydöstra Europa rapporterat utbrott av lumpy skin disease på sina territorier för första gången mellan april och augusti 2016, nämligen Albanien, f.d. jugoslaviska republiken Makedonien, Kosovo (10), Montenegro och Serbien. Alla dessa tredjeländer har meddelat kommissionen att vaccinering mot lumpy skin disease är en av de åtgärder som ingår i deras nuvarande strategi för sjukdomsbekämpning.

| (6) | Enligt Efsas yttrande (11) är endast levande, försvagade vacciner mot lumpy skin disease kommersiellt tillgängliga. I Efsas yttrande beskrivs det försvagade virusvaccinet mot lumpy skin disease av stammen Neethling som ytterst effektivt när det gäller att förhindra sjuklighet. Användningen av homologa vacciner mot lumpy skin disease bör rekommenderas eftersom de är effektivare än vacciner baserade på försvagade fårkoppvirus, under förutsättning att de är tillgängliga hos de vaccinproducenter som uteslutande verkar utanför unionen. Enligt Efsas yttrande kan det agens som orsakar lumpy skin disease förekomma i upp till 92 dagar i skinnet hos smittade djur och även hos djur som saknar synliga skador. |
| --- | --- |

(6)

Enligt Efsas yttrande (11) är endast levande, försvagade vacciner mot lumpy skin disease kommersiellt tillgängliga. I Efsas yttrande beskrivs det försvagade virusvaccinet mot lumpy skin disease av stammen Neethling som ytterst effektivt när det gäller att förhindra sjuklighet. Användningen av homologa vacciner mot lumpy skin disease bör rekommenderas eftersom de är effektivare än vacciner baserade på försvagade fårkoppvirus, under förutsättning att de är tillgängliga hos de vaccinproducenter som uteslutande verkar utanför unionen. Enligt Efsas yttrande kan det agens som orsakar lumpy skin disease förekomma i upp till 92 dagar i skinnet hos smittade djur och även hos djur som saknar synliga skador.

| (7) | Det finns inget vaccin mot lumpy skin disease som är godkänt för försäljning i unionen. Nödvaccinering i enlighet med artikel 19 i direktiv 92/119/EEG får därför endast utföras i enlighet med artikel 8 i Europaparlamentets och rådets direktiv 2001/82/EG (12), varigenom medlemsstaterna tillfälligt får tillåta användning av immunologiska veterinärmedicinska läkemedel utan godkännande för försäljning i händelse av en allvarlig epizooti, vilket är fallet med lumpy skin disease. |
| --- | --- |

(7)

Det finns inget vaccin mot lumpy skin disease som är godkänt för försäljning i unionen. Nödvaccinering i enlighet med artikel 19 i direktiv 92/119/EEG får därför endast utföras i enlighet med artikel 8 i Europaparlamentets och rådets direktiv 2001/82/EG (12), varigenom medlemsstaterna tillfälligt får tillåta användning av immunologiska veterinärmedicinska läkemedel utan godkännande för försäljning i händelse av en allvarlig epizooti, vilket är fallet med lumpy skin disease.

| (8) | Enligt Efsas råd Urgent advice on lumpy skin disease av den 29 juli 2016 (13) är vaccinering mot lumpy skin disease det effektivaste sättet att minska sjukdomsspridning. För att utrota lumpy skin disease måste hela den mottagliga populationen vaccineras i regioner som löper risk för att lumpy skin disease introduceras eller som har drabbats av sjukdomen för att minimera antalet utbrott, och en hög vaccinationstäckning på djur- och gårdsnivå bör uppnås. Därför bör en solid strategi för att förebygga och bekämpa lumpy skin disease omfatta vaccinering. |
| --- | --- |

(8)

Enligt Efsas råd Urgent advice on lumpy skin disease av den 29 juli 2016 (13) är vaccinering mot lumpy skin disease det effektivaste sättet att minska sjukdomsspridning. För att utrota lumpy skin disease måste hela den mottagliga populationen vaccineras i regioner som löper risk för att lumpy skin disease introduceras eller som har drabbats av sjukdomen för att minimera antalet utbrott, och en hög vaccinationstäckning på djur- och gårdsnivå bör uppnås. Därför bör en solid strategi för att förebygga och bekämpa lumpy skin disease omfatta vaccinering.

| (9) | Risken för att lumpy skin disease sprids från vaccinerade djur och produkter från dem skiljer sig från den risk som utgår från ovaccinerade djur som eventuellt är smittade men som ännu inte har utvecklat symtom. Det måste därför fastställas villkor för avsändande av vaccinerade nötkreatur och produkter som härrör från dessa djur. Risken för att lumpy skin disease sprids från djur (vare sig de är vaccinerade eller inte) som kommer från ett område där vaccinering mot lumpy skin disease tillämpas men där inga utbrott inträffat, skiljer sig från den risk som utgår från sådana djur när de kommer från områden som drabbats av lumpy skin disease. Särskilda villkor bör därför även fastställas för dessa djur. |
| --- | --- |

(9)

Risken för att lumpy skin disease sprids från vaccinerade djur och produkter från dem skiljer sig från den risk som utgår från ovaccinerade djur som eventuellt är smittade men som ännu inte har utvecklat symtom. Det måste därför fastställas villkor för avsändande av vaccinerade nötkreatur och produkter som härrör från dessa djur. Risken för att lumpy skin disease sprids från djur (vare sig de är vaccinerade eller inte) som kommer från ett område där vaccinering mot lumpy skin disease tillämpas men där inga utbrott inträffat, skiljer sig från den risk som utgår från sådana djur när de kommer från områden som drabbats av lumpy skin disease. Särskilda villkor bör därför även fastställas för dessa djur.

| (10) | De vetenskapliga rönen om lumpy skin disease är ofullständiga. Vaccinerade nötkreatur är skyddade från kliniska tecken men inte nödvändigtvis från infektion och inte alla vaccinerade djur får en skyddande immunitet. För att minimera risken bör det därför endast vara tillåtet att avsända sändningar av vaccinerade djur efter en period på minst 28 dagar, vilken är den längsta inkubationstiden för lumpy skin disease efter vaccinering. |
| --- | --- |

(10)

De vetenskapliga rönen om lumpy skin disease är ofullständiga. Vaccinerade nötkreatur är skyddade från kliniska tecken men inte nödvändigtvis från infektion och inte alla vaccinerade djur får en skyddande immunitet. För att minimera risken bör det därför endast vara tillåtet att avsända sändningar av vaccinerade djur efter en period på minst 28 dagar, vilken är den längsta inkubationstiden för lumpy skin disease efter vaccinering.

| (11) | I fråga om risken för spridning av lumpy skin disease utgör olika varor olika risknivåer. Enligt Efsas yttrande utgör förflyttning av levande nötkreatur, sperma från nötkreatur samt oberedda hudar och skinn från smittade nötkreatur en högre risk för exponering och följder än andra produkter, t.ex. mjölk och mjölkprodukter, behandlade hudar och skinn eller färskt kött, köttberedningar och köttprodukter från nötkreatur. Emellertid saknas det vetenskapliga eller experimentella bevis på deras roll vid överföring av sjukdomen. De bekämpningsåtgärder som fastställs i detta beslut bör därför vara väl avvägda och stå i proportion till riskerna. Det kan inte heller uteslutas att lumpy skin disease överförs genom sperma, ägg och embryon från nötkreatur. Vissa skyddsåtgärder bör därför fastställas för dessa varor på grundval av Efsas yttrande och de senaste, relevanta standarderna och rekommendationerna från Världsorganisationen för djurhälsa (OIE). |
| --- | --- |

(11)

I fråga om risken för spridning av lumpy skin disease utgör olika varor olika risknivåer. Enligt Efsas yttrande utgör förflyttning av levande nötkreatur, sperma från nötkreatur samt oberedda hudar och skinn från smittade nötkreatur en högre risk för exponering och följder än andra produkter, t.ex. mjölk och mjölkprodukter, behandlade hudar och skinn eller färskt kött, köttberedningar och köttprodukter från nötkreatur. Emellertid saknas det vetenskapliga eller experimentella bevis på deras roll vid överföring av sjukdomen. De bekämpningsåtgärder som fastställs i detta beslut bör därför vara väl avvägda och stå i proportion till riskerna. Det kan inte heller uteslutas att lumpy skin disease överförs genom sperma, ägg och embryon från nötkreatur. Vissa skyddsåtgärder bör därför fastställas för dessa varor på grundval av Efsas yttrande och de senaste, relevanta standarderna och rekommendationerna från Världsorganisationen för djurhälsa (OIE).

| (12) | Kött från nötkreaturs skelettmuskel anses vara en säker vara enligt OIE:s vetenskapliga kommission för djursjukdomar (Scientific Commission for Animal Diseases) (14) och enligt vad som anges i bilaga 36 i del B i mötesrapporten från OIE:s Terrestrial Animal Health Standards Commission från februari 2016 (15). Det finns inga vetenskapliga eller experimentella bevis för att lumpy skin disease-viruset kan överföras till mottagliga djur genom färskt kött, köttberedningar eller köttprodukter. Även om Efsas yttrande tyder på att lumpy skin disease-viruset kan överleva i kött under en ospecificerad tidsperiod utesluter unionens befintliga förbud mot utfodring av idisslare med protein från idisslare som fastställs i Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1069/2009 (16) och i artikel 7 i Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 999/2001 (17) möjligheten av en möjlig oral överföring av lumpy skin disease. |
| --- | --- |

(12)

Kött från nötkreaturs skelettmuskel anses vara en säker vara enligt OIE:s vetenskapliga kommission för djursjukdomar (Scientific Commission for Animal Diseases) (14) och enligt vad som anges i bilaga 36 i del B i mötesrapporten från OIE:s Terrestrial Animal Health Standards Commission från februari 2016 (15). Det finns inga vetenskapliga eller experimentella bevis för att lumpy skin disease-viruset kan överföras till mottagliga djur genom färskt kött, köttberedningar eller köttprodukter. Även om Efsas yttrande tyder på att lumpy skin disease-viruset kan överleva i kött under en ospecificerad tidsperiod utesluter unionens befintliga förbud mot utfodring av idisslare med protein från idisslare som fastställs i Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1069/2009 (16) och i artikel 7 i Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 999/2001 (17) möjligheten av en möjlig oral överföring av lumpy skin disease.

| (13) | Mjölk, mjölkprodukter och råmjölk kan utgöra en risk för spridning av lumpy skin disease endast när de är avsedda för utfodring av djur av mottagliga arter. Det bör därför fastställas riskreducerande åtgärder som syftar till att förhindra spridning av lumpy skin disease genom sådana produkter när dessa är avsedda för utfodring av djur. |
| --- | --- |

(13)

Mjölk, mjölkprodukter och råmjölk kan utgöra en risk för spridning av lumpy skin disease endast när de är avsedda för utfodring av djur av mottagliga arter. Det bör därför fastställas riskreducerande åtgärder som syftar till att förhindra spridning av lumpy skin disease genom sådana produkter när dessa är avsedda för utfodring av djur.

| (14) | Enligt rådets direktiv 64/432/EEG (18) och kommissionens beslut 93/444/EEG (19) ska djur åtföljas av hälsointyg vid förflyttning. När undantag från förbudet mot avsändande av levande djur från de områden som förtecknas i bilaga I till det här beslutet ska tillämpas på levande djur som är avsedda för handel inom unionen eller för export till ett tredjeland, bör dessa hälsointyg innehålla en hänvisning till det här beslutet för att säkerställa att de relevanta intygen innehåller adekvat och korrekt hälsoinformation. |
| --- | --- |

(14)

Enligt rådets direktiv 64/432/EEG (18) och kommissionens beslut 93/444/EEG (19) ska djur åtföljas av hälsointyg vid förflyttning. När undantag från förbudet mot avsändande av levande djur från de områden som förtecknas i bilaga I till det här beslutet ska tillämpas på levande djur som är avsedda för handel inom unionen eller för export till ett tredjeland, bör dessa hälsointyg innehålla en hänvisning till det här beslutet för att säkerställa att de relevanta intygen innehåller adekvat och korrekt hälsoinformation.

| (15) | För att förtydliga och förenkla bör genomförandebesluten (EU) 2015/1500, (EU) 2015/2055, (EU) 2016/645 och (EU) 2016/1183 upphävas och ersättas med det här beslutet som inför ändrade och enhetliga bestämmelser för alla medlemsstater som drabbats av lumpy skin disease eller som vaccinerar mot lumpy skin disease. |
| --- | --- |

(15)

För att förtydliga och förenkla bör genomförandebesluten (EU) 2015/1500, (EU) 2015/2055, (EU) 2016/645 och (EU) 2016/1183 upphävas och ersättas med det här beslutet som inför ändrade och enhetliga bestämmelser för alla medlemsstater som drabbats av lumpy skin disease eller som vaccinerar mot lumpy skin disease.

| (16) | Godkännandet av de vaccinationsprogram som de berörda medlemsstaterna har lämnat in och som nu ingår i genomförandebesluten (EU) 2015/2055 och (EU) 2016/1183 för Grekland respektive Bulgarien samt godkännandet av det vaccinationsprogram som Kroatien lämnat in bör omfattas av ett annat genomförandebeslut som ska antas. |
| --- | --- |

(16)

Godkännandet av de vaccinationsprogram som de berörda medlemsstaterna har lämnat in och som nu ingår i genomförandebesluten (EU) 2015/2055 och (EU) 2016/1183 för Grekland respektive Bulgarien samt godkännandet av det vaccinationsprogram som Kroatien lämnat in bör omfattas av ett annat genomförandebeslut som ska antas.

| (17) | Bulgarien har meddelat kommissionen att vaccineringen av samtliga nötkreatur mot lumpy skin disease avslutades den 15 juli 2016 och att det senaste fallet av lumpy skin disease på dess territorium bekräftades den 1 augusti 2016. Vissa områden i Bulgarien där lumpy skin disease aldrig har förekommit men där vaccinering mot sjukdomen har utförts bör följaktligen förtecknas i del I i bilaga I till detta beslut som en ”fri zon med vaccinering”, medan resten av den medlemsstatens territorium bör förtecknas som en ”smittad zon”. |
| --- | --- |

(17)

Bulgarien har meddelat kommissionen att vaccineringen av samtliga nötkreatur mot lumpy skin disease avslutades den 15 juli 2016 och att det senaste fallet av lumpy skin disease på dess territorium bekräftades den 1 augusti 2016. Vissa områden i Bulgarien där lumpy skin disease aldrig har förekommit men där vaccinering mot sjukdomen har utförts bör följaktligen förtecknas i del I i bilaga I till detta beslut som en ”fri zon med vaccinering”, medan resten av den medlemsstatens territorium bör förtecknas som en ”smittad zon”.

| (18) | De åtgärder som föreskrivs i detta beslut är förenliga med yttrandet från ständiga kommittén för växter, djur, livsmedel och foder. |
| --- | --- |

(18)

De åtgärder som föreskrivs i detta beslut är förenliga med yttrandet från ständiga kommittén för växter, djur, livsmedel och foder.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Syfte och tillämpningsområde

I detta beslut fastställs djurhälsoåtgärder för bekämpning av lumpy skin disease i de medlemsstater eller delar av dessa som förtecknas i bilaga I (nedan kallade de berörda medlemsstaterna), inklusive minimikraven för de program för vaccinering mot lumpy skin disease som medlemsstaterna lämnar in till kommissionen för godkännande.

de berörda medlemsstaterna

Artikel 2

Definitioner

I detta beslut avses med

1.   
  nötkreatur
  : hov- och klövdjur av arterna Bos taurus, Bos indicus, Bison bison och Bubalus bubalis,

nötkreatur

Bos taurus

Bos indicus

Bison bison

Bubalus bubalis

2.   
  vilda idisslare i fångenskap
  : vilda idisslare av arter som enligt de senaste vetenskapliga rönen är kända för att spela en roll vid överföring och spridning av lumpy skin disease,

vilda idisslare i fångenskap

3.   
  smittad zon
  : den del av en medlemsstats territorium som förtecknas i del II i bilaga I till detta beslut och som omfattar det område där lumpy skin disease har bekräftats och eventuella skydds- och övervakningszoner som upprättats i enlighet med artikel 10 i direktiv 92/119/EEG, och där vaccinering mot lumpy skin disease får genomföras efter kommissionens godkännande av vaccinationsprogrammen,

smittad zon

4.   
  fri zon med vaccinering
  : den del av en medlemsstats territorium som förtecknas i del I i bilaga I till detta beslut och som omfattar områdena utanför den smittade zonen för lumpy skin disease, och där vaccinering mot lumpy skin disease genomförs efter kommissionens godkännande av vaccinationsprogrammen.

fri zon med vaccinering

Artikel 3

Restriktioner för avsändande av nötkreatur, vilda idisslare i fångenskap och vissa animaliska produkter från de områden som förtecknas i bilaga I

De berörda medlemsstaterna ska förbjuda avsändande av sändningar av följande:

| a) | Levande nötkreatur och vilda idisslare i fångenskap från de områden som förtecknas i delarna I och II i bilaga I. |
| --- | --- |

a)

Levande nötkreatur och vilda idisslare i fångenskap från de områden som förtecknas i delarna I och II i bilaga I.

| b) | Sperma, ägg och embryon från nötkreatur och vilda idisslare i fångenskap från de områden som förtecknas i delarna I och II i bilaga I. |
| --- | --- |

b)

Sperma, ägg och embryon från nötkreatur och vilda idisslare i fångenskap från de områden som förtecknas i delarna I och II i bilaga I.

| c) | Råmjölk, mjölk och mjölkprodukter från nötkreatur och vilda idisslare i fångenskap avsett/avsedda att användas som foder från de områden som förtecknas i del II i bilaga I. |
| --- | --- |

c)

Råmjölk, mjölk och mjölkprodukter från nötkreatur och vilda idisslare i fångenskap avsett/avsedda att användas som foder från de områden som förtecknas i del II i bilaga I.

| d) | Andra obearbetade animaliska biprodukter från nötkreatur och vilda idisslare i fångenskap än de som avses i led e från de områden som förtecknas i delarna I och II i bilaga I. |
| --- | --- |

d)

Andra obearbetade animaliska biprodukter från nötkreatur och vilda idisslare i fångenskap än de som avses i led e från de områden som förtecknas i delarna I och II i bilaga I.

| e) | Obehandlade, oberedda hudar och skinn från nötkreatur och vilda idisslare i fångenskap avsedda att användas som livsmedel eller obehandlade hudar och skinn från nötkreatur och vilda idisslare i fångenskap som inte är avsedda att användas som livsmedel från de områden som förtecknas i delarna I och II i bilaga I. |
| --- | --- |

e)

Obehandlade, oberedda hudar och skinn från nötkreatur och vilda idisslare i fångenskap avsedda att användas som livsmedel eller obehandlade hudar och skinn från nötkreatur och vilda idisslare i fångenskap som inte är avsedda att användas som livsmedel från de områden som förtecknas i delarna I och II i bilaga I.

Artikel 4

Undantag från förbudet mot avsändande av levande nötkreatur och vilda idisslare i fångenskap från de områden som förtecknas i del I i bilaga I

1.   Genom undantag från förbudet i artikel 3 a får den behöriga myndigheten tillåta avsändande av levande nötkreatur och vilda idisslare i fångenskap från anläggningar belägna i de områden som förtecknas i del I i bilaga I, förutsatt att djuren uppfyller minst ett av följande uppsättningar villkor:

| a) | Djuren avsänds till de områden som förtecknas i del I eller II i bilaga I i samma medlemstat, en annan medlemsstat eller ett tredjeland och uppfyller följande villkor:






  i) | Djuren vaccinerades mot lumpy skin disease minst 28 dagar före avsändandet och kommer från en anläggning där de hade vistats under minst 28 dagar och där alla djur av mottagliga arter hade vaccinerats mot lumpy skin disease minst 28 dagar före avsändandet. |
| --- | --- | --- |

a)

Djuren avsänds till de områden som förtecknas i del I eller II i bilaga I i samma medlemstat, en annan medlemsstat eller ett tredjeland och uppfyller följande villkor:

i)

Djuren vaccinerades mot lumpy skin disease minst 28 dagar före avsändandet och kommer från en anläggning där de hade vistats under minst 28 dagar och där alla djur av mottagliga arter hade vaccinerats mot lumpy skin disease minst 28 dagar före avsändandet.

| ii) | Alla djur på ursprungsanläggningen undersöktes kliniskt den dag då lastningen för avsändande skedde och visade inte några kliniska symtom på lumpy skin disease. |
| --- | --- |

ii)

Alla djur på ursprungsanläggningen undersöktes kliniskt den dag då lastningen för avsändande skedde och visade inte några kliniska symtom på lumpy skin disease.

| iii) | Djuren omfattas inte av några av de restriktioner som fastställs i direktiv 92/119/EEG. |
| --- | --- |

iii)

Djuren omfattas inte av några av de restriktioner som fastställs i direktiv 92/119/EEG.

| iv) | Den behöriga myndigheten på ursprungsorten genomför ett program för vaccinering mot lumpy skin disease som uppfyller villkoren i bilaga II och som har godkänts av kommissionen, och myndigheten har underrättat kommissionen och övriga medlemsstater om vilken dag dess vaccinationsprogram inleds. |
| --- | --- |

iv)

Den behöriga myndigheten på ursprungsorten genomför ett program för vaccinering mot lumpy skin disease som uppfyller villkoren i bilaga II och som har godkänts av kommissionen, och myndigheten har underrättat kommissionen och övriga medlemsstater om vilken dag dess vaccinationsprogram inleds.

| v) | Ett övervakningsförfarande i enlighet med artikel 12 har inrättats, under kontroll av de behöriga myndigheterna i ursprungs-, transit- och bestämmelsemedlemsstaterna, för att säkerställa att djuren transporteras på ett säkert sätt och därefter inte avsänds till en annan medlemsstat eller ett tredjeland. |
| --- | --- |

v)

Ett övervakningsförfarande i enlighet med artikel 12 har inrättats, under kontroll av de behöriga myndigheterna i ursprungs-, transit- och bestämmelsemedlemsstaterna, för att säkerställa att djuren transporteras på ett säkert sätt och därefter inte avsänds till en annan medlemsstat eller ett tredjeland.

| b) | Djuren avsänds till ett område i samma medlemstat, en annan medlemsstat eller ett tredjeland och uppfyller följande villkor:






  i) | Djuren vaccinerades mot lumpy skin disease minst tre månader före avsändandet och kommer från en anläggning där alla djur av mottagliga arter hade vaccinerats mot lumpy skin disease minst 28 dagar före avsändandet. |
| --- | --- | --- |

b)

Djuren avsänds till ett område i samma medlemstat, en annan medlemsstat eller ett tredjeland och uppfyller följande villkor:

i)

Djuren vaccinerades mot lumpy skin disease minst tre månader före avsändandet och kommer från en anläggning där alla djur av mottagliga arter hade vaccinerats mot lumpy skin disease minst 28 dagar före avsändandet.

| ii) | Alla djur på ursprungsanläggningen undersöktes kliniskt den dag då lastningen för avsändande skedde och visade inte några kliniska symtom på lumpy skin disease. |
| --- | --- |

ii)

Alla djur på ursprungsanläggningen undersöktes kliniskt den dag då lastningen för avsändande skedde och visade inte några kliniska symtom på lumpy skin disease.

| iii) | Djuren omfattas inte av några av de restriktioner som fastställs i direktiv 92/119/EEG. |
| --- | --- |

iii)

Djuren omfattas inte av några av de restriktioner som fastställs i direktiv 92/119/EEG.

| iv) | Djuren har sedan födseln eller under minst 28 dagar före avsändandet vistats på en anläggning där det inom en radie av minst 20 km inte hade bekräftats någon förekomst av lumpy skin disease under de tre månaderna före avsändandet, och dessförinnan hade eventuella bekräftade infektioner med lumpy skin disease resulterat i utslaktning och destruktion av alla mottagliga djur på de drabbade anläggningarna, och anläggningen är belägen i ett område som förtecknas i del I i bilaga I i en medlemsstat där alla djur i alla de områden som förtecknas i del I i bilaga I hade vaccinerats eller omvaccinerats mot lumpy skin disease i enlighet med bilaga II minst tre månader före avsändandet och fortfarande befinner sig inom den immunitetsperiod som tillverkaren anger i specifikationerna för vaccinet. |
| --- | --- |

iv)

Djuren har sedan födseln eller under minst 28 dagar före avsändandet vistats på en anläggning där det inom en radie av minst 20 km inte hade bekräftats någon förekomst av lumpy skin disease under de tre månaderna före avsändandet, och dessförinnan hade eventuella bekräftade infektioner med lumpy skin disease resulterat i utslaktning och destruktion av alla mottagliga djur på de drabbade anläggningarna, och anläggningen är belägen i ett område som förtecknas i del I i bilaga I i en medlemsstat där alla djur i alla de områden som förtecknas i del I i bilaga I hade vaccinerats eller omvaccinerats mot lumpy skin disease i enlighet med bilaga II minst tre månader före avsändandet och fortfarande befinner sig inom den immunitetsperiod som tillverkaren anger i specifikationerna för vaccinet.

| v) | Den behöriga myndigheten på ursprungsorten har genomfört ett program för vaccinering mot lumpy skin disease som uppfyller villkoren i bilaga II och som har godkänts av kommissionen, och myndigheten har underrättat kommissionen och övriga medlemsstater om vilken dag dess vaccinationsprogram inleds och avslutas. |
| --- | --- |

v)

Den behöriga myndigheten på ursprungsorten har genomfört ett program för vaccinering mot lumpy skin disease som uppfyller villkoren i bilaga II och som har godkänts av kommissionen, och myndigheten har underrättat kommissionen och övriga medlemsstater om vilken dag dess vaccinationsprogram inleds och avslutas.

| vi) | Ett övervakningsförfarande i enlighet med artikel 12 har inrättats, under kontroll av de behöriga myndigheterna i ursprungs-, transit- och bestämmelsemedlemsstaterna, för att säkerställa att djuren transporteras på ett säkert sätt och därefter inte avsänds till en annan medlemsstat eller ett tredjeland. |
| --- | --- |

vi)

Ett övervakningsförfarande i enlighet med artikel 12 har inrättats, under kontroll av de behöriga myndigheterna i ursprungs-, transit- och bestämmelsemedlemsstaterna, för att säkerställa att djuren transporteras på ett säkert sätt och därefter inte avsänds till en annan medlemsstat eller ett tredjeland.

| c) | Djuren avsänds till ett område i en annan medlemsstat eller ett tredjeland och uppfyller följande villkor:






  i) | Djuren uppfyller alla andra tillräckliga djurhälsogarantier på grundval av ett positivt resultat av en riskbedömning av åtgärder mot spridning av lumpy skin disease som medlemsstatens behöriga myndighet på ursprungsorten kräver och som de behöriga myndigheterna i transitlandet och bestämmelselandet godkänner innan djuren avsänds. |
| --- | --- | --- |

c)

Djuren avsänds till ett område i en annan medlemsstat eller ett tredjeland och uppfyller följande villkor:

i)

Djuren uppfyller alla andra tillräckliga djurhälsogarantier på grundval av ett positivt resultat av en riskbedömning av åtgärder mot spridning av lumpy skin disease som medlemsstatens behöriga myndighet på ursprungsorten kräver och som de behöriga myndigheterna i transitlandet och bestämmelselandet godkänner innan djuren avsänds.

| ii) | Djuren vaccinerades mot lumpy skin disease minst 28 dagar före avsändandet och kommer från en anläggning där alla djur av mottagliga arter hade vaccinerats mot lumpy skin disease minst 28 dagar före avsändandet. |
| --- | --- |

ii)

Djuren vaccinerades mot lumpy skin disease minst 28 dagar före avsändandet och kommer från en anläggning där alla djur av mottagliga arter hade vaccinerats mot lumpy skin disease minst 28 dagar före avsändandet.

| iii) | Alla djur på ursprungsanläggningen undersöktes kliniskt den dag då lastningen för avsändande skedde och visade inte några kliniska symtom på lumpy skin disease. |
| --- | --- |

iii)

Alla djur på ursprungsanläggningen undersöktes kliniskt den dag då lastningen för avsändande skedde och visade inte några kliniska symtom på lumpy skin disease.

| iv) | Djuren omfattas inte av några av de restriktioner som fastställs i direktiv 92/119/EEG. |
| --- | --- |

iv)

Djuren omfattas inte av några av de restriktioner som fastställs i direktiv 92/119/EEG.

| v) | Djuren har sedan födseln eller under minst 28 dagar före avsändandet vistats på en anläggning där det inom en radie av minst 20 km inte hade bekräftats någon förekomst av lumpy skin disease under de tre månaderna före avsändandet, och dessförinnan hade eventuella bekräftade infektioner med lumpy skin disease resulterat i utslaktning och destruktion av alla mottagliga djur på de drabbade anläggningarna. |
| --- | --- |

v)

Djuren har sedan födseln eller under minst 28 dagar före avsändandet vistats på en anläggning där det inom en radie av minst 20 km inte hade bekräftats någon förekomst av lumpy skin disease under de tre månaderna före avsändandet, och dessförinnan hade eventuella bekräftade infektioner med lumpy skin disease resulterat i utslaktning och destruktion av alla mottagliga djur på de drabbade anläggningarna.

| vi) | Ett övervakningsförfarande i enlighet med artikel 12 har inrättats, under kontroll av de behöriga myndigheterna i ursprungs-, transit- och bestämmelsemedlemsstaterna, för att säkerställa att de djur som avsänds i enlighet med djurhälsogarantierna i led i transporteras på ett säkert sätt och därefter inte avsänds till en annan medlemsstat eller ett tredjeland. |
| --- | --- |

vi)

Ett övervakningsförfarande i enlighet med artikel 12 har inrättats, under kontroll av de behöriga myndigheterna i ursprungs-, transit- och bestämmelsemedlemsstaterna, för att säkerställa att de djur som avsänds i enlighet med djurhälsogarantierna i led i transporteras på ett säkert sätt och därefter inte avsänds till en annan medlemsstat eller ett tredjeland.

| vii) | Den behöriga myndigheten på ursprungsorten genomför ett program för vaccinering mot lumpy skin disease som uppfyller villkoren i bilaga II och som har godkänts av kommissionen, och myndigheten har underrättat kommissionen och övriga medlemsstater om vilken dag dess vaccinationsprogram inleds. |
| --- | --- |

vii)

Den behöriga myndigheten på ursprungsorten genomför ett program för vaccinering mot lumpy skin disease som uppfyller villkoren i bilaga II och som har godkänts av kommissionen, och myndigheten har underrättat kommissionen och övriga medlemsstater om vilken dag dess vaccinationsprogram inleds.

| viii) | Ursprungsmedlemsstaten ska omedelbart underrätta kommissionen och övriga medlemsstater om de djurhälsogarantier och de godkännanden från de behöriga myndigheterna som anges i led i. |
| --- | --- |

viii)

Ursprungsmedlemsstaten ska omedelbart underrätta kommissionen och övriga medlemsstater om de djurhälsogarantier och de godkännanden från de behöriga myndigheterna som anges i led i.

2.   Om nötkreatur och vilda idisslare i fångenskap uppfyller kraven för det undantag som anges i punkt 1 i denna artikel ska följande kompletterande text läggas till i det motsvarande hälsointyget för dessa djur i direktiv 64/432/EEG eller i beslut 93/444/EEG:

” ...(Djuren) uppfyller villkoren i ...(artikel 4.1 a eller 4.1 b eller 4.1 c, ange det som är tillämpligt) i kommissionens genomförandebeslut (EU) 2016/2008 om djurhälsoåtgärder för bekämpning av lumpy skin disease i vissa medlemsstater”.

Artikel 5

Undantag från förbudet mot avsändande av levande nötkreatur och vilda idisslare i fångenskap från de områden som förtecknas i del II i bilaga I

1.   Genom undantag från förbudet i artikel 3 a får den behöriga myndigheten tillåta avsändande av levande nötkreatur och vilda idisslare i fångenskap från anläggningar belägna i de områden som förtecknas i del II i bilaga I till alla områden i en medlemsstat eller ett tredjeland, förutsatt att djuren uppfyller följande villkor:

| a) | Djuren uppfyller tillräckliga djurhälsogarantier på grundval av ett positivt resultat av en riskbedömning av åtgärder mot spridning av lumpy skin disease som medlemsstatens behöriga myndighet på ursprungsorten kräver och som de behöriga myndigheterna i transitlandet och bestämmelselandet godkänner innan djuren avsänds. |
| --- | --- |

a)

Djuren uppfyller tillräckliga djurhälsogarantier på grundval av ett positivt resultat av en riskbedömning av åtgärder mot spridning av lumpy skin disease som medlemsstatens behöriga myndighet på ursprungsorten kräver och som de behöriga myndigheterna i transitlandet och bestämmelselandet godkänner innan djuren avsänds.

| b) | Djuren vaccinerades mot lumpy skin disease minst 28 dagar före avsändandet och kommer från en anläggning där alla djur av mottagliga arter hade vaccinerats mot lumpy skin disease minst 28 dagar före avsändandet. |
| --- | --- |

b)

Djuren vaccinerades mot lumpy skin disease minst 28 dagar före avsändandet och kommer från en anläggning där alla djur av mottagliga arter hade vaccinerats mot lumpy skin disease minst 28 dagar före avsändandet.

| c) | Alla djur på ursprungsanläggningen undersöktes kliniskt den dag då lastningen för avsändande skedde och visade inte några kliniska symtom på lumpy skin disease. |
| --- | --- |

c)

Alla djur på ursprungsanläggningen undersöktes kliniskt den dag då lastningen för avsändande skedde och visade inte några kliniska symtom på lumpy skin disease.

| d) | Djuren omfattas inte av några av de restriktioner som fastställs i direktiv 92/119/EEG. |
| --- | --- |

d)

Djuren omfattas inte av några av de restriktioner som fastställs i direktiv 92/119/EEG.

| e) | Djuren har sedan födseln eller under minst 28 dagar före avsändandet vistats på en anläggning där det inom en radie av minst 20 km inte hade bekräftats någon förekomst av lumpy skin disease under de tre månaderna före avsändandet, och dessförinnan hade eventuella bekräftade infektioner med lumpy skin disease resulterat i utslaktning och destruktion av alla mottagliga djur på de drabbade anläggningarna, och anläggningen är belägen i ett område som förtecknas i del II i bilaga I i en medlemsstat där alla djur i alla de områden som förtecknas i del II i bilaga I hade vaccinerats eller omvaccinerats mot lumpy skin disease i enlighet med bilaga II minst tre månader före avsändandet och fortfarande befinner sig inom den immunitetsperiod som tillverkaren anger i specifikationerna för vaccinet. |
| --- | --- |

e)

Djuren har sedan födseln eller under minst 28 dagar före avsändandet vistats på en anläggning där det inom en radie av minst 20 km inte hade bekräftats någon förekomst av lumpy skin disease under de tre månaderna före avsändandet, och dessförinnan hade eventuella bekräftade infektioner med lumpy skin disease resulterat i utslaktning och destruktion av alla mottagliga djur på de drabbade anläggningarna, och anläggningen är belägen i ett område som förtecknas i del II i bilaga I i en medlemsstat där alla djur i alla de områden som förtecknas i del II i bilaga I hade vaccinerats eller omvaccinerats mot lumpy skin disease i enlighet med bilaga II minst tre månader före avsändandet och fortfarande befinner sig inom den immunitetsperiod som tillverkaren anger i specifikationerna för vaccinet.

| f) | Den behöriga myndigheten på ursprungsorten genomför ett program för vaccinering mot lumpy skin disease som uppfyller villkoren i bilaga II och som har godkänts av kommissionen, och myndigheten har underrättat kommissionen och övriga medlemsstater i enlighet med bilaga II om vilken dag dess vaccinationsprogram inleds och avslutas. |
| --- | --- |

f)

Den behöriga myndigheten på ursprungsorten genomför ett program för vaccinering mot lumpy skin disease som uppfyller villkoren i bilaga II och som har godkänts av kommissionen, och myndigheten har underrättat kommissionen och övriga medlemsstater i enlighet med bilaga II om vilken dag dess vaccinationsprogram inleds och avslutas.

| g) | Ett övervakningsförfarande i enlighet med artikel 12 har inrättats, under kontroll av de behöriga myndigheterna i ursprungs-, transit- och bestämmelsemedlemsstaterna, för att säkerställa att de djur som avsänds i enlighet med djurhälsogarantierna i led a transporteras på ett säkert sätt och därefter inte avsänds till en annan medlemsstat eller ett tredjeland. |
| --- | --- |

g)

Ett övervakningsförfarande i enlighet med artikel 12 har inrättats, under kontroll av de behöriga myndigheterna i ursprungs-, transit- och bestämmelsemedlemsstaterna, för att säkerställa att de djur som avsänds i enlighet med djurhälsogarantierna i led a transporteras på ett säkert sätt och därefter inte avsänds till en annan medlemsstat eller ett tredjeland.

| h) | Ursprungsmedlemsstaten ska omedelbart underrätta kommissionen och övriga medlemsstater om de djurhälsogarantier och de godkännanden från de behöriga myndigheterna som anges i led a. |
| --- | --- |

h)

Ursprungsmedlemsstaten ska omedelbart underrätta kommissionen och övriga medlemsstater om de djurhälsogarantier och de godkännanden från de behöriga myndigheterna som anges i led a.

2.   Om nötkreatur och vilda idisslare i fångenskap uppfyller kraven för det undantag som anges i punkt 1 i denna artikel ska följande kompletterande text läggas till i det motsvarande hälsointyget för dessa djur i direktiv 64/432/EEG eller i beslut 93/444/EEG:

” ...(Djuren) uppfyller villkoren i artikel 5.1 i kommissionens genomförandebeslut (EU) 2016/2008 om djurhälsoåtgärder för bekämpning av lumpy skin disease i vissa medlemsstater”.

Artikel 6

Särskilda villkor för avsändande av levande nötkreatur och vilda idisslare i fångenskap inom de områden i samma medlemsstat som förtecknas i delarna I och II i bilaga I

1.   Genom undantag från förbudet i artikel 3 a och förutsatt att bestämmelserna i punkt 2 i den här artikeln efterföljs, får den behöriga myndigheten tillåta avsändande av sändningar av levande nötkreatur och vilda idisslare i fångenskap från anläggningar belägna i de områden som förtecknas i

| a) | del I i bilaga I till en destination inom ett annat område i samma medlemsstat som förtecknas i del I eller II i bilaga I, |
| --- | --- |

a)

del I i bilaga I till en destination inom ett annat område i samma medlemsstat som förtecknas i del I eller II i bilaga I,

| b) | del II i bilaga I till en destination inom ett annat område i samma medlemsstat som förtecknas i del II i bilaga I. |
| --- | --- |

b)

del II i bilaga I till en destination inom ett annat område i samma medlemsstat som förtecknas i del II i bilaga I.

2.   Undantaget i punkt 1 ska endast gälla för sändningar av levande nötkreatur och vilda idisslare i fångenskap förutsatt att djuren uppfyller åtminstone ett av följande villkor:

| a) | Djuren vaccinerades mot lumpy skin disease minst 28 dagar före avsändandet och kommer från en anläggning där alla djur av mottagliga arter hade vaccinerats mot lumpy skin disease minst 28 dagar före avsändandet. |
| --- | --- |

a)

Djuren vaccinerades mot lumpy skin disease minst 28 dagar före avsändandet och kommer från en anläggning där alla djur av mottagliga arter hade vaccinerats mot lumpy skin disease minst 28 dagar före avsändandet.

| b) | Djuren får, oavsett deras individuella vaccinationsstatus eller vaccinering i ursprungsanläggningen mot lumpy skin disease, förflyttas till ett slakteri för nödslakt, förutsatt att ursprungsanläggningen inte omfattas av några av de restriktioner avseende lumpy skin disease som fastställs i direktiv 92/119/EEG och som förbjuder sådan förflyttning. |
| --- | --- |

b)

Djuren får, oavsett deras individuella vaccinationsstatus eller vaccinering i ursprungsanläggningen mot lumpy skin disease, förflyttas till ett slakteri för nödslakt, förutsatt att ursprungsanläggningen inte omfattas av några av de restriktioner avseende lumpy skin disease som fastställs i direktiv 92/119/EEG och som förbjuder sådan förflyttning.

| c) | Djuren är ovaccinerade avkommor som är yngre än fyra månader och födda av moderdjur som vaccinerades minst 28 dagar före kalvningen, och djuren får förflyttas till en annan anläggning förutsatt att alla djur av mottagliga arter på ursprungsanläggningen hade vaccinerats eller omvaccinerats enligt tillverkarens anvisningar för det använda vaccinet minst 28 dagar före den planerade förflyttningen, och anläggningen omfattas inte av några av de restriktioner avseende lumpy skin disease som fastställs i direktiv 92/119/EEG och som förbjuder sådan förflyttning. |
| --- | --- |

c)

Djuren är ovaccinerade avkommor som är yngre än fyra månader och födda av moderdjur som vaccinerades minst 28 dagar före kalvningen, och djuren får förflyttas till en annan anläggning förutsatt att alla djur av mottagliga arter på ursprungsanläggningen hade vaccinerats eller omvaccinerats enligt tillverkarens anvisningar för det använda vaccinet minst 28 dagar före den planerade förflyttningen, och anläggningen omfattas inte av några av de restriktioner avseende lumpy skin disease som fastställs i direktiv 92/119/EEG och som förbjuder sådan förflyttning.

Artikel 7

Undantag från förbudet mot avsändande av sperma, ägg och embryon från nötkreatur och vilda idisslare i fångenskap från de områden som förtecknas i del I i bilaga I

1.   Genom undantag från förbudet i artikel 3 b får den behöriga myndigheten tillåta avsändande av sperma, ägg och embryon från nötkreatur och vilda idisslare i fångenskap från tjurstationer eller andra anläggningar belägna i ett område som förtecknas i del I i bilaga I till ett annat område i samma medlemsstat eller en annan medlemsstat som förtecknas i del I eller II i bilaga I, förutsatt att donatordjuren och sperman, äggen och embryona uppfyller följande villkor:

| a) | Donatordjuren har vaccinerats och omvaccinerats mot lumpy skin disease enligt tillverkarens anvisningar för det använda vaccinet och grundvaccineringen administrerades minst 60 dagar före insamlingen av sperma, ägg eller embryon. Eller donatordjuren genomgick med negativt resultat ett serologiskt test för påvisande av specifika antikroppar mot lumpy skin disease-virus på dagen för insamlingen och minst 28 dagar efter insamlingsperioden för sperma eller på dagen för insamlingen av embryon och ägg. |
| --- | --- |

a)

Donatordjuren har vaccinerats och omvaccinerats mot lumpy skin disease enligt tillverkarens anvisningar för det använda vaccinet och grundvaccineringen administrerades minst 60 dagar före insamlingen av sperma, ägg eller embryon. Eller donatordjuren genomgick med negativt resultat ett serologiskt test för påvisande av specifika antikroppar mot lumpy skin disease-virus på dagen för insamlingen och minst 28 dagar efter insamlingsperioden för sperma eller på dagen för insamlingen av embryon och ägg.

| b) | Donatordjuren vistades under de 60 dagarna före insamlingen av sperma, ägg eller embryon på en seminstation eller annan lämplig anläggning där det inom en radie av minst 20 km inte hade bekräftats någon förekomst av lumpy skin disease under de tre månaderna före insamlingen av sperma, ägg eller embryon, och dessförinnan hade eventuella bekräftade infektioner med lumpy skin disease resulterat i utslaktning och destruktion av alla mottagliga djur på de drabbade anläggningarna. |
| --- | --- |

b)

Donatordjuren vistades under de 60 dagarna före insamlingen av sperma, ägg eller embryon på en seminstation eller annan lämplig anläggning där det inom en radie av minst 20 km inte hade bekräftats någon förekomst av lumpy skin disease under de tre månaderna före insamlingen av sperma, ägg eller embryon, och dessförinnan hade eventuella bekräftade infektioner med lumpy skin disease resulterat i utslaktning och destruktion av alla mottagliga djur på de drabbade anläggningarna.

| c) | Donatordjuren undersöktes kliniskt 28 dagar före insamlingen och under hela insamlingsperioden, och visade inte några kliniska symtom på lumpy skin disease. |
| --- | --- |

c)

Donatordjuren undersöktes kliniskt 28 dagar före insamlingen och under hela insamlingsperioden, och visade inte några kliniska symtom på lumpy skin disease.

| d) | Donatordjuren har med negativt resultat genomgått ett PCR-test för påvisande av lumpy skin disease-agens som utfördes på blodprover som hade tagits vid inledningen av och därefter minst var 14:e dag under insamlingsperioden för sperma eller på dagen för insamlingen av embryon och ägg. |
| --- | --- |

d)

Donatordjuren har med negativt resultat genomgått ett PCR-test för påvisande av lumpy skin disease-agens som utfördes på blodprover som hade tagits vid inledningen av och därefter minst var 14:e dag under insamlingsperioden för sperma eller på dagen för insamlingen av embryon och ägg.

| e) | Sperman har med negativt resultat genomgått ett PCR-test för påvisande av lumpy skin disease-agens. |
| --- | --- |

e)

Sperman har med negativt resultat genomgått ett PCR-test för påvisande av lumpy skin disease-agens.

| f) | Den behöriga myndigheten på ursprungsorten genomför ett program för vaccinering mot lumpy skin disease som uppfyller villkoren i bilaga II och som har godkänts av kommissionen, och myndigheten har underrättat kommissionen och övriga medlemsstater i enlighet med bilaga II om vilken dag dess vaccinationsprogram inleds och avslutas. |
| --- | --- |

f)

Den behöriga myndigheten på ursprungsorten genomför ett program för vaccinering mot lumpy skin disease som uppfyller villkoren i bilaga II och som har godkänts av kommissionen, och myndigheten har underrättat kommissionen och övriga medlemsstater i enlighet med bilaga II om vilken dag dess vaccinationsprogram inleds och avslutas.

2.   Genom undantag från förbudet i artikel 3 b får den behöriga myndigheten tillåta avsändande av sperma, ägg och embryon från nötkreatur och vilda idisslare i fångenskap från tjurstationer eller andra anläggningar belägna i områden som förtecknas i del I i bilaga I till områden i en medlemsstat eller ett tredjeland, förutsatt att donatordjuren, sperman, äggen och embryona uppfyller följande villkor:

| a) | Villkoren i punkt 1 a–f. |
| --- | --- |

a)

Villkoren i punkt 1 a–f.

| b) | Donatordjuren uppfyller alla andra tillräckliga djurhälsogarantier på grundval av ett positivt resultat av en riskbedömning av effekterna av ett sådant avsändande och av åtgärder mot spridning av lumpy skin disease som medlemsstatens behöriga myndighet på ursprungsorten kräver och som de behöriga myndigheterna i transitlandet och bestämmelselandet godkänner innan sperman, äggen eller embryona avsänds. |
| --- | --- |

b)

Donatordjuren uppfyller alla andra tillräckliga djurhälsogarantier på grundval av ett positivt resultat av en riskbedömning av effekterna av ett sådant avsändande och av åtgärder mot spridning av lumpy skin disease som medlemsstatens behöriga myndighet på ursprungsorten kräver och som de behöriga myndigheterna i transitlandet och bestämmelselandet godkänner innan sperman, äggen eller embryona avsänds.

| c) | Ursprungsmedlemsstaten ska omedelbart underrätta kommissionen och övriga medlemsstater om de djurhälsogarantier och de godkännanden från de behöriga myndigheterna som anges i led b. |
| --- | --- |

c)

Ursprungsmedlemsstaten ska omedelbart underrätta kommissionen och övriga medlemsstater om de djurhälsogarantier och de godkännanden från de behöriga myndigheterna som anges i led b.

3.   Om sperma, embryon och ägg som uppfyller kraven i punkt 1 eller 2 i denna artikel ska avsändas till en annan medlemsstat eller ett tredjeland ska följande kompletterande text läggas till i det motsvarande hälsointyget i direktiven 88/407/EEG eller 89/556/EEG eller i beslut 93/444/EEG:

” ...(Sperman, äggen och/eller embryona, ange det som är tillämpligt) uppfyller villkoren i ...(artikel 7.1 eller 7.2, ange det som är tillämpligt) i kommissionens genomförandebeslut (EU) 2016/2008 om djurhälsoåtgärder för bekämpning av lumpy skin disease i vissa medlemsstater”.

Artikel 8

Undantag från förbudet mot avsändande av obearbetade animaliska biprodukter från nötkreatur och vilda idisslare i fångenskap från de områden som förtecknas i delarna I och II i bilaga I

Genom undantag från förbudet i artikel 3 d får den behöriga myndigheten tillåta avsändande av obearbetade animaliska biprodukter från nötkreatur och vilda idisslare i fångenskap från

| a) | ett område som förtecknas i del I i bilaga I till en destination inom samma medlemsstat eller i ett område i en annan medlemsstat som förtecknas i del I eller II i bilaga I, |
| --- | --- |

a)

ett område som förtecknas i del I i bilaga I till en destination inom samma medlemsstat eller i ett område i en annan medlemsstat som förtecknas i del I eller II i bilaga I,

| b) | ett område som förtecknas i del II i bilaga I till en destination inom samma medlemsstat eller i ett område som förtecknas i del II i bilaga I i en annan medlemsstat, förutsatt att följande gäller:






  i) | De obearbetade animaliska biprodukterna avsänds under de behöriga myndigheternas officiella övervakning för bearbetning eller bortskaffande i en anläggning som godkänts i enlighet med förordning (EG) nr 1069/2009. |
| --- | --- | --- |

b)

ett område som förtecknas i del II i bilaga I till en destination inom samma medlemsstat eller i ett område som förtecknas i del II i bilaga I i en annan medlemsstat, förutsatt att följande gäller:

i)

De obearbetade animaliska biprodukterna avsänds under de behöriga myndigheternas officiella övervakning för bearbetning eller bortskaffande i en anläggning som godkänts i enlighet med förordning (EG) nr 1069/2009.

| ii) | Om destinationen är belägen i en annan medlemsstat inrättas ett övervakningsförfarande i enlighet med artikel 12, under kontroll av de behöriga myndigheterna i ursprungs-, transit- och bestämmelsemedlemsstaterna, för att säkerställa att de obearbetade animaliska biprodukterna transporteras på ett säkert sätt till destinationen och därefter inte avsänds till en annan medlemsstat eller ett tredjeland. |
| --- | --- |

ii)

Om destinationen är belägen i en annan medlemsstat inrättas ett övervakningsförfarande i enlighet med artikel 12, under kontroll av de behöriga myndigheterna i ursprungs-, transit- och bestämmelsemedlemsstaterna, för att säkerställa att de obearbetade animaliska biprodukterna transporteras på ett säkert sätt till destinationen och därefter inte avsänds till en annan medlemsstat eller ett tredjeland.

Artikel 9

Undantag från förbudet mot avsändande av hudar och skinn från nötkreatur och vilda idisslare i fångenskap från de områden som förtecknas i delarna I och II i bilaga I

1.   Genom undantag från förbudet i artikel 3 e får den behöriga myndigheten tillåta avsändande av hudar och skinn från nötkreatur och vilda idisslare i fångenskap från ett område som förtecknas i del I i bilaga I till andra områden i samma medlemsstat eller en annan medlemsstat som förtecknas i del I eller II i bilaga I, förutsatt att följande gäller:

| a) | Det är obehandlade, oberedda hudar och skinn avsedda att användas som livsmedel eller obehandlade hudar och skinn som avsänds under de behöriga myndigheternas officiella övervakning för bearbetning eller bortskaffande i en godkänd anläggning. |
| --- | --- |

a)

Det är obehandlade, oberedda hudar och skinn avsedda att användas som livsmedel eller obehandlade hudar och skinn som avsänds under de behöriga myndigheternas officiella övervakning för bearbetning eller bortskaffande i en godkänd anläggning.

| b) | Om destinationen är belägen i en annan medlemsstat inrättas ett övervakningsförfarande i enlighet med artikel 12, under kontroll av de behöriga myndigheterna i ursprungs-, transit- och bestämmelsemedlemsstaterna, för att säkerställa att hudarna och skinnen transporteras på ett säkert sätt till destinationen och därefter inte avsänds till en annan medlemsstat eller ett tredjeland innan de har bearbetats åtminstone i enlighet med artikel 9.2 b. |
| --- | --- |

b)

Om destinationen är belägen i en annan medlemsstat inrättas ett övervakningsförfarande i enlighet med artikel 12, under kontroll av de behöriga myndigheterna i ursprungs-, transit- och bestämmelsemedlemsstaterna, för att säkerställa att hudarna och skinnen transporteras på ett säkert sätt till destinationen och därefter inte avsänds till en annan medlemsstat eller ett tredjeland innan de har bearbetats åtminstone i enlighet med artikel 9.2 b.

| c) | Hudarna och skinnen kommer från anläggningar som inte omfattas av några av de restriktioner avseende lumpy skin disease som fastställs i direktiv 92/119/EEG. |
| --- | --- |

c)

Hudarna och skinnen kommer från anläggningar som inte omfattas av några av de restriktioner avseende lumpy skin disease som fastställs i direktiv 92/119/EEG.

2.   Genom undantag från förbudet i artikel 3 e får den behöriga myndigheten tillåta avsändande av hudar och skinn från nötkreatur och vilda idisslare i fångenskap från ett område som förtecknas i del I eller II i bilaga I till områden i samma medlemsstat, en annan medlemsstat eller ett tredjeland, förutsatt att följande gäller:

| a) | Det är obehandlade, oberedda hudar och skinn avsedda att användas som livsmedel eller obehandlade hudar och skinn som kommer från anläggningar som inte omfattas av några av de restriktioner avseende lumpy skin disease som fastställs i direktiv 92/119/EEG. |
| --- | --- |

a)

Det är obehandlade, oberedda hudar och skinn avsedda att användas som livsmedel eller obehandlade hudar och skinn som kommer från anläggningar som inte omfattas av några av de restriktioner avseende lumpy skin disease som fastställs i direktiv 92/119/EEG.

| b) | Hudarna och skinnen har






  i) | behandlats i enlighet med punkt 28 b–e i bilaga I till kommissionens förordning (EU) nr 142/2011 (20), eller |
| --- | --- | --- |

b)

Hudarna och skinnen har

i)

behandlats i enlighet med punkt 28 b–e i bilaga I till kommissionens förordning (EU) nr 142/2011 (20), eller

| ii) | genomgått en av de behandlingar som anges i avsnitt XIV kapitel I punkt 4 b ii i bilaga III till Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 853/2004 (21). |
| --- | --- |

ii)

genomgått en av de behandlingar som anges i avsnitt XIV kapitel I punkt 4 b ii i bilaga III till Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 853/2004 (21).

| c) | Hudarna och skinnen har hanterats med största försiktighet för att förhindra återkontaminering med patogena agens efter behandling. |
| --- | --- |

c)

Hudarna och skinnen har hanterats med största försiktighet för att förhindra återkontaminering med patogena agens efter behandling.

3.   Genom undantag från förbudet i artikel 3 e får den behöriga myndigheten tillåta avsändande av hudar och skinn från nötkreatur och vilda idisslare i fångenskap från ett område som förtecknas i del II i bilaga I till andra områden i samma medlemsstat eller en annan medlemsstat som förtecknas i del II i bilaga I, förutsatt att följande gäller:

| a) | Det är obehandlade, oberedda hudar och skinn avsedda att användas som livsmedel eller obehandlade hudar och skinn som avsänds under de behöriga myndigheternas officiella övervakning för bearbetning eller bortskaffande i en godkänd anläggning. |
| --- | --- |

a)

Det är obehandlade, oberedda hudar och skinn avsedda att användas som livsmedel eller obehandlade hudar och skinn som avsänds under de behöriga myndigheternas officiella övervakning för bearbetning eller bortskaffande i en godkänd anläggning.

| b) | Om destinationen är belägen i en annan medlemsstat inrättas ett övervakningsförfarande i enlighet med artikel 12, under kontroll av de behöriga myndigheterna i ursprungs-, transit- och bestämmelsemedlemsstaterna, för att säkerställa att hudarna och skinnen transporteras på ett säkert sätt till destinationen och därefter inte avsänds till en annan medlemsstat eller ett tredjeland innan de har bearbetats åtminstone i enlighet med artikel 9.2 b. |
| --- | --- |

b)

Om destinationen är belägen i en annan medlemsstat inrättas ett övervakningsförfarande i enlighet med artikel 12, under kontroll av de behöriga myndigheterna i ursprungs-, transit- och bestämmelsemedlemsstaterna, för att säkerställa att hudarna och skinnen transporteras på ett säkert sätt till destinationen och därefter inte avsänds till en annan medlemsstat eller ett tredjeland innan de har bearbetats åtminstone i enlighet med artikel 9.2 b.

| c) | Hudarna och skinnen kommer från anläggningar som inte omfattas av några av de restriktioner avseende lumpy skin disease som fastställs i direktiv 92/119/EEG. |
| --- | --- |

c)

Hudarna och skinnen kommer från anläggningar som inte omfattas av några av de restriktioner avseende lumpy skin disease som fastställs i direktiv 92/119/EEG.

4.   Genom undantag från förbudet i artikel 3 e får den behöriga myndigheten tillåta avsändande av hudar och skinn från nötkreatur och vilda idisslare i fångenskap från ett område som förtecknas i del I eller II i bilaga I till områden i samma medlemsstat, en annan medlemsstat eller ett tredjeland, förutsatt att följande gäller:

| a) | Hudarna och skinnen uppfyller alla andra tillräckliga djurhälsogarantier på grundval av ett positivt resultat av en riskbedömning av åtgärder mot spridning av lumpy skin disease som medlemsstatens behöriga myndighet på bestämmelseorten kräver och som de behöriga myndigheterna i transitlandet och bestämmelselandet godkänner innan hudarna och skinnen avsänds. |
| --- | --- |

a)

Hudarna och skinnen uppfyller alla andra tillräckliga djurhälsogarantier på grundval av ett positivt resultat av en riskbedömning av åtgärder mot spridning av lumpy skin disease som medlemsstatens behöriga myndighet på bestämmelseorten kräver och som de behöriga myndigheterna i transitlandet och bestämmelselandet godkänner innan hudarna och skinnen avsänds.

| b) | Hudarna och skinnen kommer från anläggningar som inte omfattas av några av de restriktioner avseende lumpy skin disease som fastställs i direktiv 92/119/EEG. |
| --- | --- |

b)

Hudarna och skinnen kommer från anläggningar som inte omfattas av några av de restriktioner avseende lumpy skin disease som fastställs i direktiv 92/119/EEG.

| c) | Ett övervakningsförfarande i enlighet med artikel 12 inrättas, under kontroll av de behöriga myndigheterna i ursprungs-, transit- och bestämmelsemedlemsstaterna, för att säkerställa att de hudar och skinn som avsänds i enlighet med de ytterligare djurhälsogarantierna i led a transporteras på ett säkert sätt till destinationen och därefter inte avsänds till en annan medlemsstat innan de har bearbetats åtminstone i enlighet med artikel 9.2 b. |
| --- | --- |

c)

Ett övervakningsförfarande i enlighet med artikel 12 inrättas, under kontroll av de behöriga myndigheterna i ursprungs-, transit- och bestämmelsemedlemsstaterna, för att säkerställa att de hudar och skinn som avsänds i enlighet med de ytterligare djurhälsogarantierna i led a transporteras på ett säkert sätt till destinationen och därefter inte avsänds till en annan medlemsstat innan de har bearbetats åtminstone i enlighet med artikel 9.2 b.

| d) | Ursprungsmedlemsstaten ska omedelbart underrätta kommissionen och övriga medlemsstater om de djurhälsogarantier och de godkännanden från de behöriga myndigheterna som anges i led a. |
| --- | --- |

d)

Ursprungsmedlemsstaten ska omedelbart underrätta kommissionen och övriga medlemsstater om de djurhälsogarantier och de godkännanden från de behöriga myndigheterna som anges i led a.

Artikel 10

Undantag från förbudet mot avsändande av råmjölk, mjölk och mjölkprodukter avsedd/avsedda att användas som foder från de områden som förtecknas i del II i bilaga I

1.   Genom undantag från förbudet i artikel 3 c får den behöriga myndigheten tillåta avsändande av råmjölk, mjölk och mjölkprodukter avsedd/avsedda att användas som foder som härrör från nötkreatur och vilda idisslare i fångenskap som hålls på anläggningar belägna i de områden som förtecknas i del II i bilaga I, förutsatt att råmjölken, mjölken och mjölkprodukterna har genomgått en behandling för att säkerställa att mul- och klövsjukeviruset avdödats enligt del A punkterna 1.1–1.5 i bilaga IX till rådets direktiv 2003/85/EG (22) och att sändningen uppfyller kraven i punkt 2 i denna artikel.

2.   Den behöriga myndigheten får endast tillåta avsändande till andra medlemsstater av sändningar av råmjölk, mjölk och mjölkprodukter i enlighet med undantaget i punkt 1 i denna artikel om sändningarna åtföljs av ett officiellt hälsointyg enligt bilagan till kommissionens förordning (EG) nr 599/2004 (23) och del II av det hälsointyget innehåller följande intygande:

”Råmjölken, mjölken eller mjölkprodukterna uppfyller villkoren i artikel 10 i kommissionens genomförandebeslut (EU) 2016/2008 om djurhälsoåtgärder för bekämpning av lumpy skin disease i vissa medlemsstater”.

Artikel 11

Krav avseende transportfordon, rengöring och desinficering

1.   Den behöriga myndigheten ska se till att transportföretaget eller föraren för varje transportfordon som har varit i kontakt med djur av mottagliga arter i ett område som förtecknas i del II i bilaga I, innan transportfordonet lämnar området, lägger fram bevis på att fordonet sedan den senaste kontakten med dessa djur har rengjorts och desinficerats så att lumpy skin disease-viruset inaktiveras och har behandlats med godkända insekticider som är effektiva mot vektorer för lumpy skin disease.

2.   Den behöriga myndigheten ska specificera vilka uppgifter som transportföretaget eller föraren av transportfordonet enligt punkt 1 ska lägga fram för att visa att den krävda rengöringen, desinficeringen och insektsbekämpningen har gjorts.

Artikel 12

Övervakningsförfarande

Den behöriga myndigheten ska se till att övervakningsförfarandet för transporten av de levande nötkreatur och vilda idisslare i fångenskap, obearbetade animaliska biprodukter och obehandlade hudar och skinn som omfattas av undantagen i artiklarna 4, 5, 6, 8 och 9 uppfyller följande krav:

| a) | Varje fordon som används för transport av dessa levande djur, obearbetade animaliska biprodukter eller obehandlade hudar och skinn ska ha






  i) | registrerats individuellt av den behöriga myndigheten i den avsändande medlemsstaten i syfte att transportera antingen levande djur, obearbetade animaliska biprodukter eller obehandlade hudar och skinn under övervakningsförfarandet, |
| --- | --- | --- |

a)

Varje fordon som används för transport av dessa levande djur, obearbetade animaliska biprodukter eller obehandlade hudar och skinn ska ha

i)

registrerats individuellt av den behöriga myndigheten i den avsändande medlemsstaten i syfte att transportera antingen levande djur, obearbetade animaliska biprodukter eller obehandlade hudar och skinn under övervakningsförfarandet,

| ii) | förseglats av den officiella veterinären efter lastningen för avsändande. Endast en tjänsteman från den behöriga myndigheten på bestämmelseorten får bryta förseglingen och ersätta den med en ny, och varje lastning eller ersättning av försegling ska anmälas till den behöriga myndigheten på bestämmelseorten. |
| --- | --- |

ii)

förseglats av den officiella veterinären efter lastningen för avsändande. Endast en tjänsteman från den behöriga myndigheten på bestämmelseorten får bryta förseglingen och ersätta den med en ny, och varje lastning eller ersättning av försegling ska anmälas till den behöriga myndigheten på bestämmelseorten.

| b) | Transporten ska






  i) | ske under officiell övervakning, |
| --- | --- | --- |

b)

Transporten ska

i)

ske under officiell övervakning,

| ii) | ske direkt, utan uppehåll om inte en viloperiod enligt kraven i rådets förordning (EG) nr 1/2005 (24) äger rum på en kontrollstation. Om en viloperiod på minst en dag planeras på en kontrollstation under förflyttningen genom ett område som förtecknas i del II i bilaga I ska djuren skyddas mot angrepp av vektorer, |
| --- | --- |

ii)

ske direkt, utan uppehåll om inte en viloperiod enligt kraven i rådets förordning (EG) nr 1/2005 (24) äger rum på en kontrollstation. Om en viloperiod på minst en dag planeras på en kontrollstation under förflyttningen genom ett område som förtecknas i del II i bilaga I ska djuren skyddas mot angrepp av vektorer,

24

| iii) | ta den färdväg som den behöriga myndigheten på ursprungsorten har godkänt. |
| --- | --- |

iii)

ta den färdväg som den behöriga myndigheten på ursprungsorten har godkänt.

| c) | Sändningen omfattar endast levande djur, obearbetade animaliska biprodukter eller obehandlade hudar och skinn med samma hälsostatus. |
| --- | --- |

c)

Sändningen omfattar endast levande djur, obearbetade animaliska biprodukter eller obehandlade hudar och skinn med samma hälsostatus.

| d) | Den officiella veterinär som är ansvarig för anläggningen på bestämmelseorten ska bekräfta varje ankomst till den behöriga myndigheten på ursprungsorten. |
| --- | --- |

d)

Den officiella veterinär som är ansvarig för anläggningen på bestämmelseorten ska bekräfta varje ankomst till den behöriga myndigheten på ursprungsorten.

| e) | Efter lossningen av levande djur, obearbetade animaliska biprodukter eller obehandlade hudar och skinn ska fordonet och annan utrustning som har använts vid transporten i sin helhet rengöras, desinficeras och behandlas med godkända insekticider som är effektiva mot de kända vektorerna av lumpy skin disease i ett förslutet område på bestämmelseorten under den officiella veterinärens överinseende. |
| --- | --- |

e)

Efter lossningen av levande djur, obearbetade animaliska biprodukter eller obehandlade hudar och skinn ska fordonet och annan utrustning som har använts vid transporten i sin helhet rengöras, desinficeras och behandlas med godkända insekticider som är effektiva mot de kända vektorerna av lumpy skin disease i ett förslutet område på bestämmelseorten under den officiella veterinärens överinseende.

| f) | Den behöriga myndigheten på ursprungsorten ska, före det första avsändandet från de områden som förtecknas i del I eller II i bilaga I och för vilka ett övervakningsförfarande gäller, se till att nödvändiga arrangemang med berörda behöriga myndigheter har träffats för att säkerställa beredskapsplanen, beslutskedjan och ett fullständigt samarbete mellan myndigheterna i händelse av olyckor under transporten, något större fel på fordonet eller bedrägerier från transportföretagets eller förarens sida; transportföretaget eller föraren av lastbilen eller ett annat fordon ska omedelbart anmäla samtliga olyckor eller större fel på fordonen till den behöriga myndigheten. |
| --- | --- |

f)

Den behöriga myndigheten på ursprungsorten ska, före det första avsändandet från de områden som förtecknas i del I eller II i bilaga I och för vilka ett övervakningsförfarande gäller, se till att nödvändiga arrangemang med berörda behöriga myndigheter har träffats för att säkerställa beredskapsplanen, beslutskedjan och ett fullständigt samarbete mellan myndigheterna i händelse av olyckor under transporten, något större fel på fordonet eller bedrägerier från transportföretagets eller förarens sida; transportföretaget eller föraren av lastbilen eller ett annat fordon ska omedelbart anmäla samtliga olyckor eller större fel på fordonen till den behöriga myndigheten.

| g) | När det gäller obehandlade hudar och skinn eller obearbetade animaliska biprodukter ska alla sidor av fordonen vara läckagefria, inklusive dörrarna. |
| --- | --- |

g)

När det gäller obehandlade hudar och skinn eller obearbetade animaliska biprodukter ska alla sidor av fordonen vara läckagefria, inklusive dörrarna.

Artikel 13

Program för vaccinering mot lumpy skin disease

De program för vaccinering mot lumpy skin disease som medlemsstaterna lämnar till kommissionen för godkännande ska uppfylla minimikraven i bilaga II.

Artikel 14

Upphävande

Genomförandebesluten (EU) 2015/1500, (EU) 2015/2055, (EU) 2016/645 och (EU) 2016/1183 ska upphöra att gälla och ersättas av bestämmelserna i det här beslutet.

Artikel 15

Tillämpningsperiod

Detta beslut ska tillämpas till och med den 31 december 2019.

Artikel 16

Adressater

Detta beslut riktar sig till medlemsstaterna.

Utfärdat i Bryssel den 15 november 2016.

På kommissionens vägnar

Vytenis ANDRIUKAITIS

Ledamot av kommissionen

---

(1)  
  EGT L 395, 30.12.1989, s. 13.

1

(2)  
  EGT L 224, 18.8.1990, s. 29.

2

(3)  
  EGT L 62, 15.3.1993, s. 69.

3

(4)  
  EGT L 18, 23.1.2003, s. 11.

4

(5)  
  EFSA Journal, vol. 13(2015):1, artikelnr 3986.

5

EFSA Journal

(6)  Kommissionens genomförandebeslut (EU) 2015/1500 av den 7 september 2015 om vissa skyddsåtgärder mot lumpy skin disease i Grekland och om upphävande av genomförandeförordning (EU) 2015/1423 (EUT L 234, 8.9.2015, s. 19).

6

(7)  Kommissionens genomförandebeslut (EU) 2016/645 av den 22 april 2016 om vissa skyddsåtgärder mot lumpy skin disease i Bulgarien (EUT L 108, 23.4.2016, s. 61).

7

(8)  Kommissionens genomförandebeslut (EU) 2015/2055 av den 10 november 2015 om fastställande av villkoren för programmet för nödvaccinering av nötkreatur mot lumpy skin disease i Grekland och om ändring av genomförandebeslut (EU) 2015/1500 (EUT L 300, 17.11.2015, s. 31).

8

(9)  Kommissionens genomförandebeslut (EU) 2016/1183 av den 14 juli 2016 om godkännande av programmet för nödvaccinering av nötkreatur mot lumpy skin disease i Bulgarien och om ändring av bilagan till genomförandebeslut (EU) 2016/645 (EUT L 195, 20.7.2016, s. 75).

9

(10)  Denna beteckning påverkar inte ståndpunkter om Kosovos status och är i överensstämmelse med FN:s säkerhetsråds resolution 1244 och med Internationella domstolens utlåtande om Kosovos självständighetsförklaring.

10

(11)  
  EFSA Journal, vol. 13(2015):1, artikelnr 3986 [73 s.].

11

EFSA Journal

(12)  Europaparlamentets och rådets direktiv 2001/82/EG av den 6 november 2001 om upprättande av gemenskapsregler för veterinärmedicinska läkemedel (EGT L 311, 28.11.2001, s. 1).

12

(13)  
  EFSA Journal, vol. 14(2016):8, artikelnr 4573 [27 s.].

13

EFSA Journal

(14)  http://www.oie.int/fileadmin/Home/eng/Internationa_Standard_Setting/docs/pdf/SCAD/A_SCAD_Feb2016.pdf (Article 11.11.1-bis. Safe commodities i bilaga 15).

14

Article 11.11.1-bis. Safe commodities

(15)  http://www.oie.int/fileadmin/Home/eng/Internationa_Standard_Setting/docs/pdf/A_TAHSC_Feb_2016_Part_B.pdf

15

(16)  Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1069/2009 av den 21 oktober 2009 om hälsobestämmelser för animaliska biprodukter och därav framställda produkter som inte är avsedda att användas som livsmedel och om upphävande av förordning (EG) nr 1774/2002 (förordning om animaliska biprodukter) (EUT L 300, 14.11.2009, s. 1).

16

(17)  Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 999/2001 av den 22 maj 2001 om fastställande av bestämmelser för förebyggande, kontroll och utrotning av vissa typer av transmissibel spongiform encefalopati (EGT L 147, 31.5.2001, s. 1).

17

(18)  Rådets direktiv 64/432/EEG av den 26 juni 1964 om djurhälsoproblem som påverkar handeln med nötkreatur och svin inom gemenskapen (EGT 121, 29.7.1964, s. 1977/64).

18

(19)  Kommissionens beslut 93/444/EEG av den 2 juli 1993 om närmare bestämmelser om handeln inom gemenskapen med vissa levande djur och produkter avsedda för export till tredje land (EGT L 208, 19.8.1993, s. 34).

19

(20)  Kommissionens förordning (EU) nr 142/2011 av den 25 februari 2011 om genomförande av Europaparlamentets och rådet förordning (EG) nr 1069/2009 om hälsobestämmelser för animaliska biprodukter och därav framställda produkter som inte är avsedda att användas som livsmedel och om genomförande av rådets direktiv 97/78/EG vad gäller vissa prover och produkter som enligt det direktivet är undantagna från veterinärkontroller vid gränsen (EUT L 54, 26.2.2011, s. 1).

20

(21)  Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 853/2004 av den 29 april 2004 om fastställande av särskilda hygienregler för livsmedel av animaliskt ursprung (EUT L 139, 30.4.2004, s. 55).

21

(22)  Rådets direktiv 2003/85/EG av den 29 september 2003 om gemenskapsåtgärder för bekämpning av mul- och klövsjuka, om upphävande av direktiv 85/511/EEG och besluten 89/531/EEG och 91/665/EEG samt om ändring av direktiv 92/46/EEG (EUT L 306, 22.11.2003, s. 1).

22

(23)  Kommissionens förordning (EG) nr 599/2004 av den 30 mars 2004 om antagande av en harmoniserad förlaga för intyg och inspektionsprotokoll för handel inom gemenskapen med djur och produkter av animaliskt ursprung (EUT L 94, 31.3.2004, s. 44).

23

(24)  Rådets förordning (EG) nr 1/2005 av den 22 december 2004 om skydd av djur under transport och därmed sammanhängande förfaranden och om ändring av direktiven 64/432/EEG och 93/119/EG och förordning (EG) nr 1255/97 (EUT L 3, 5.1.2005, s. 1).

24

---

BILAGA I

DEL I

Fria zoner med vaccinering

1.   Kroatien

Hela Kroatiens territorium.

2.   Bulgarien

| A. | Följande regioner i Bulgarien:






  — | Regionen Burgas. |
| --- | --- | --- |

A.

Följande regioner i Bulgarien:

—

Regionen Burgas.

| — | Regionen Varna. |
| --- | --- |

—

Regionen Varna.

| — | Regionen Dobrich. |
| --- | --- |

—

Regionen Dobrich.

| — | Regionen Razgrad. |
| --- | --- |

—

Regionen Razgrad.

| — | Regionen Silistra. |
| --- | --- |

—

Regionen Silistra.

| — | Regionen Ruse. |
| --- | --- |

—

Regionen Ruse.

| — | Regionen Pleven. |
| --- | --- |

—

Regionen Pleven.

| B. | Följande kommuner i Bulgarien:






  — | Kommunerna Opaka, Popovo och Antonovo i regionen Targovishte. |
| --- | --- | --- |

B.

Följande kommuner i Bulgarien:

—

Kommunerna Opaka, Popovo och Antonovo i regionen Targovishte.

| — | Kommunerna Shumen, Kaspichan, Novi Pazar, Nikola Kozlevo, Kaolinovo, Venets och Hitrino i regionen Shumen. |
| --- | --- |

—

Kommunerna Shumen, Kaspichan, Novi Pazar, Nikola Kozlevo, Kaolinovo, Venets och Hitrino i regionen Shumen.

| — | Kommunerna Svishtov, Polski Trambesh och Strazhitsa i regionen Veliko Tarnovo. |
| --- | --- |

—

Kommunerna Svishtov, Polski Trambesh och Strazhitsa i regionen Veliko Tarnovo.

DEL II

Smittade zoner

1.   Grekland

| A. | Följande regioner i Grekland:






  — | Regionen Attika. |
| --- | --- | --- |

A.

Följande regioner i Grekland:

—

Regionen Attika.

| — | Regionen Grekiska fastlandet. |
| --- | --- |

—

Regionen Grekiska fastlandet.

| — | Regionen Mellersta Makedonien. |
| --- | --- |

—

Regionen Mellersta Makedonien.

| — | Regionen Östra Makedonien och Trakien. |
| --- | --- |

—

Regionen Östra Makedonien och Trakien.

| — | Regionen Ipiros. |
| --- | --- |

—

Regionen Ipiros.

| — | Regionen Peloponnesos. |
| --- | --- |

—

Regionen Peloponnesos.

| — | Regionen Thessalien. |
| --- | --- |

—

Regionen Thessalien.

| — | Regionen Västra Grekland. |
| --- | --- |

—

Regionen Västra Grekland.

| — | Regionen Västra Makedonien. |
| --- | --- |

—

Regionen Västra Makedonien.

| B. | Följande regionala enheter i Grekland:






  — | Den regionala enheten Limnos. |
| --- | --- | --- |

B.

Följande regionala enheter i Grekland:

—

Den regionala enheten Limnos.

2.   Bulgarien

Hela Bulgariens territorium utom de områden som anges i del I.

---

BILAGA II

MINIMIKRAV FÖR PROGRAM FÖR VACCINERING MOT LUMPY SKIN DISEASE (SOM AVSES I ARTIKEL 13)

1.   ALLMÄNNA KRAV

Vaccinationsprogram som medlemsstaterna lämnar in ska omfatta åtminstone följande:

| a) | Vaccinering av alla nötkreatur och i förekommande fall vilda idisslare i fångenskap, oberoende av kön, ålder och dräktighetsstatus eller produktiv status inom det område där vaccineringen kommer att genomföras. |
| --- | --- |

a)

Vaccinering av alla nötkreatur och i förekommande fall vilda idisslare i fångenskap, oberoende av kön, ålder och dräktighetsstatus eller produktiv status inom det område där vaccineringen kommer att genomföras.

| b) | Vaccinering av avkommor av vaccinerade nötkreatur och i förekommande fall vilda idisslare i fångenskap vid en ålder av minst 4 månader i enlighet med tillverkarens anvisningar för det använda vaccinet. |
| --- | --- |

b)

Vaccinering av avkommor av vaccinerade nötkreatur och i förekommande fall vilda idisslare i fångenskap vid en ålder av minst 4 månader i enlighet med tillverkarens anvisningar för det använda vaccinet.

| c) | Omvaccinering av alla nötkreatur och i förekommande fall vilda idisslare i fångenskap i enlighet med tillverkarens anvisningar. |
| --- | --- |

c)

Omvaccinering av alla nötkreatur och i förekommande fall vilda idisslare i fångenskap i enlighet med tillverkarens anvisningar.

| d) | De åtgärder som kommer att vidtas för att förhindra spridning av eventuellt vaccinvirus. Eventuella vaccinrester ska återlämnas till det ställe där vaccinet lämnades ut, tillsammans med en skriftlig uppgift om det antal djur som har vaccinerats och det antal doser som har använts; resterna ska därefter förstöras på ett säkert sätt under officiell övervakning. |
| --- | --- |

d)

De åtgärder som kommer att vidtas för att förhindra spridning av eventuellt vaccinvirus. Eventuella vaccinrester ska återlämnas till det ställe där vaccinet lämnades ut, tillsammans med en skriftlig uppgift om det antal djur som har vaccinerats och det antal doser som har använts; resterna ska därefter förstöras på ett säkert sätt under officiell övervakning.

| e) | Vaccineringen ska utföras under den behöriga myndighetens överinseende och kontroll av en tjänsteman från den behöriga myndigheten eller av en veterinär som godkänts av den behöriga myndigheten och som står under myndighetens överinseende. |
| --- | --- |

e)

Vaccineringen ska utföras under den behöriga myndighetens överinseende och kontroll av en tjänsteman från den behöriga myndigheten eller av en veterinär som godkänts av den behöriga myndigheten och som står under myndighetens överinseende.

| f) | För varje vaccinerat nötkreatur ska den behöriga myndigheten föra in uppgifter i den särskilda online-databas som är ansluten till den centrala databas som har upprättats i enlighet med Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1760/2000 (1). Uppgifterna ska säkerställa en koppling mellan det vaccinerade moderdjuret och avkomman. |
| --- | --- |

f)

För varje vaccinerat nötkreatur ska den behöriga myndigheten föra in uppgifter i den särskilda online-databas som är ansluten till den centrala databas som har upprättats i enlighet med Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1760/2000 (1). Uppgifterna ska säkerställa en koppling mellan det vaccinerade moderdjuret och avkomman.

| g) | Fastställande av en utökad övervakningszon på minst 20 km runt det område där vaccinering genomförs, där intensifierad övervakning ska utföras och där förflyttningen av nötkreatur ska vara föremål för den behöriga myndighetens kontroll. |
| --- | --- |

g)

Fastställande av en utökad övervakningszon på minst 20 km runt det område där vaccinering genomförs, där intensifierad övervakning ska utföras och där förflyttningen av nötkreatur ska vara föremål för den behöriga myndighetens kontroll.

2.   MINIMIINFORMATION SOM SKA LÄMNAS

Vaccinationsprogram som medlemsstaterna lämnar in ska innehålla åtminstone följande information:

| a) | De exakta områden där vaccinering kommer att genomföras. |
| --- | --- |

a)

De exakta områden där vaccinering kommer att genomföras.

| b) | Vilken typ eller vilka typer av vaccin som kommer att användas. |
| --- | --- |

b)

Vilken typ eller vilka typer av vaccin som kommer att användas.

| c) | Antal anläggningar och djur, per art och kategori, som kommer att vaccineras per område. |
| --- | --- |

c)

Antal anläggningar och djur, per art och kategori, som kommer att vaccineras per område.

| d) | Metod och beslutskedja vad gäller genomförandet av vaccineringen (lagring, distribution av vaccin, personal som kommer att utföra vaccinering, registrering eller särskild identifiering av vaccinerade djur, prioritering av vaccinering per område, offentlig övervakning av vaccinering, vaccinering av nyfödda kalvar, omvaccinering av djur i enlighet med tillverkarens anvisningar). |
| --- | --- |

d)

Metod och beslutskedja vad gäller genomförandet av vaccineringen (lagring, distribution av vaccin, personal som kommer att utföra vaccinering, registrering eller särskild identifiering av vaccinerade djur, prioritering av vaccinering per område, offentlig övervakning av vaccinering, vaccinering av nyfödda kalvar, omvaccinering av djur i enlighet med tillverkarens anvisningar).

| e) | Tidtabell för vaccinationsprogrammet (inledning, förväntat slutdatum per område, slutdatum för hela området där vaccinering genomförs). |
| --- | --- |

e)

Tidtabell för vaccinationsprogrammet (inledning, förväntat slutdatum per område, slutdatum för hela området där vaccinering genomförs).

| f) | Alla åtgärder som hör ihop med vaccinering, inklusive restriktioner för förflyttningar av djur och för avsändande av produkter och biprodukter av dessa. |
| --- | --- |

f)

Alla åtgärder som hör ihop med vaccinering, inklusive restriktioner för förflyttningar av djur och för avsändande av produkter och biprodukter av dessa.

3.   MINIMIKRAV FÖR RAPPORTERING

De medlemsstater som har lämnat in ett vaccinationsprogram ska till kommissionen rapportera åtminstone följande:

| a) | Omedelbar underrättelse av det exakta datum då vaccinationskampanjen inleds. |
| --- | --- |

a)

Omedelbar underrättelse av det exakta datum då vaccinationskampanjen inleds.

| b) | Månatliga lägesrapporter med exakta uppgifter om den vaccinationstäckning som uppnåtts i varje område. |
| --- | --- |

b)

Månatliga lägesrapporter med exakta uppgifter om den vaccinationstäckning som uppnåtts i varje område.

| c) | Omedelbar underrättelse av det exakta datum då vaccineringen avslutas i varje område (vaccinationstäckning på minst 95 %, både på besättningsnivå och på djurnivå). |
| --- | --- |

c)

Omedelbar underrättelse av det exakta datum då vaccineringen avslutas i varje område (vaccinationstäckning på minst 95 %, både på besättningsnivå och på djurnivå).

| d) | Efter avslutningen av den första omgången vaccineringar månatliga rapporter som lämnas in den första veckan i varje månad, innehållande en redogörelse för de djur som vaccinerats under föregående månad och skälen för vaccinering (t.ex. nya kalvar, omvaccinering). |
| --- | --- |

d)

Efter avslutningen av den första omgången vaccineringar månatliga rapporter som lämnas in den första veckan i varje månad, innehållande en redogörelse för de djur som vaccinerats under föregående månad och skälen för vaccinering (t.ex. nya kalvar, omvaccinering).

| e) | Övrig information från den särskilda online-databasen på begäran av kommissionen. |
| --- | --- |

e)

Övrig information från den särskilda online-databasen på begäran av kommissionen.

---

(1)  Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1760/2000 av den 17 juli 2000 om upprättande av ett system för identifiering och registrering av nötkreatur samt märkning av nötkött och nötköttsprodukter och om upphävande av rådets förordning (EG) nr 820/97 (EGT L 204, 11.8.2000, s. 1).

---

| 17.11.2016 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 310/66 |
| --- | --- | --- | --- |

17.11.2016

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 310/66

---

KOMMISSIONENS GENOMFÖRANDEBESLUT (EU) 2016/2009

av den 15 november 2016

om godkännande av de program för vaccinering mot lumpy skin disease som lämnats in av medlemsstaterna

[delgivet med nr C(2016) 7219]

(Endast de bulgariska, grekiska och kroatiska texterna är giltiga)

(Text av betydelse för EES)

EUROPEISKA KOMMISSIONEN HAR ANTAGIT DETTA BESLUT

med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

med beaktande av rådets direktiv 89/662/EEG av den 11 december 1989 om veterinära kontroller vid handeln inom gemenskapen i syfte att fullborda den inre marknaden (1), särskilt artikel 9.4,

med beaktande av rådets direktiv 90/425/EEG av den 26 juni 1990 om veterinära och avelstekniska kontroller i handeln med vissa levande djur och varor inom gemenskapen med sikte på att förverkliga den inre marknaden (2), särskilt artikel 10.4,

med beaktande av rådets direktiv 92/119/EEG av den 17 december 1992 om införande av allmänna gemenskapsåtgärder för bekämpning av vissa djursjukdomar och särskilda åtgärder mot vesikulär svinsjuka (3), särskilt artikel 19.1 a, 19.3 a och 19.6, och

av följande skäl:

| (1) | Lumpy skin disease är en huvudsakligen vektorburen virussjukdom hos nötkreatur som orsakar stora förluster och kan få betydande spridning, särskilt genom levande djur och produkter från smittade djur. |
| --- | --- |

(1)

Lumpy skin disease är en huvudsakligen vektorburen virussjukdom hos nötkreatur som orsakar stora förluster och kan få betydande spridning, särskilt genom levande djur och produkter från smittade djur.

| (2) | I direktiv 92/119/EEG fastställs allmänna åtgärder för bekämpning av vissa djursjukdomar. Dessa omfattar även åtgärder som ska vidtas vid misstanke om och bekräftelse av lumpy skin disease på en anläggning, åtgärder som ska vidtas i restriktionszoner och andra ytterligare åtgärder för att bekämpa sjukdomen. Dessa åtgärder omfattar också vaccinering vid utbrott av lumpy skin disease som ett komplement till övriga bekämpningsåtgärder, med förbehåll för kommissionens godkännande. |
| --- | --- |

(2)

I direktiv 92/119/EEG fastställs allmänna åtgärder för bekämpning av vissa djursjukdomar. Dessa omfattar även åtgärder som ska vidtas vid misstanke om och bekräftelse av lumpy skin disease på en anläggning, åtgärder som ska vidtas i restriktionszoner och andra ytterligare åtgärder för att bekämpa sjukdomen. Dessa åtgärder omfattar också vaccinering vid utbrott av lumpy skin disease som ett komplement till övriga bekämpningsåtgärder, med förbehåll för kommissionens godkännande.

| (3) | Enligt kommissionens genomförandebeslut (EU) 2015/2055 (4) och (EU) 2016/1183 (5) får Grekland och Bulgarien utföra nödvaccinering av nötkreatur som hålls på anläggningar i den vaccineringszon som fastställs i bilaga I till respektive genomförandebeslut. Mot bakgrund av detta och den aktuella epidemiologiska situationen anmälde Kroatien, som står under ett överhängande hot på grund av förekomsten av lumpy skin disease i regionen, till kommissionen den 8 augusti 2016 sin avsikt att utföra en vaccinationskampanj mot lumpy skin disease. |
| --- | --- |

(3)

Enligt kommissionens genomförandebeslut (EU) 2015/2055 (4) och (EU) 2016/1183 (5) får Grekland och Bulgarien utföra nödvaccinering av nötkreatur som hålls på anläggningar i den vaccineringszon som fastställs i bilaga I till respektive genomförandebeslut. Mot bakgrund av detta och den aktuella epidemiologiska situationen anmälde Kroatien, som står under ett överhängande hot på grund av förekomsten av lumpy skin disease i regionen, till kommissionen den 8 augusti 2016 sin avsikt att utföra en vaccinationskampanj mot lumpy skin disease.

| (4) | Enligt Europeiska myndigheten för livsmedelssäkerhets råd Urgent advice on lumpy skin disease av den 29 juli 2016 (6) är vaccinering mot lumpy skin disease det effektivaste sättet att minska sjukdomsspridning. För att uppnå detta måste hela den mottagliga populationen vaccineras i regioner som löper risk för att lumpy skin disease introduceras eller som har drabbats av sjukdomen för att minimera antalet utbrott, och en hög vaccinationstäckning på djurs- och gårdsnivå bör uppnås. |
| --- | --- |

(4)

Enligt Europeiska myndigheten för livsmedelssäkerhets råd Urgent advice on lumpy skin disease av den 29 juli 2016 (6) är vaccinering mot lumpy skin disease det effektivaste sättet att minska sjukdomsspridning. För att uppnå detta måste hela den mottagliga populationen vaccineras i regioner som löper risk för att lumpy skin disease introduceras eller som har drabbats av sjukdomen för att minimera antalet utbrott, och en hög vaccinationstäckning på djurs- och gårdsnivå bör uppnås.

| (5) | För att förtydliga och förenkla bör godkännandena av Greklands och Bulgariens program för vaccinering, som för närvarande ingår i genomförandebeslut (EU) 2015/2055 respektive (EU) 2016/1183, fastställas i det här beslutet. Dessutom bör det program för vaccinering som Kroatien lämnat in godkännas. Greklands och Bulgariens program för vaccinering, som för närvarande ingår i genomförandebeslut (EU) 2015/2055 respektive (EU) 2016/1183, samt det program för vaccinering som Kroatien lämnat in uppfyller minimikraven för program för vaccinering mot lumpy skin disease i bilaga II till kommissionens genomförandebeslut (EU) 2016/2008 (7) om djurhälsoåtgärder för bekämpning av lumpy skin disease i vissa medlemsstater. |
| --- | --- |

(5)

För att förtydliga och förenkla bör godkännandena av Greklands och Bulgariens program för vaccinering, som för närvarande ingår i genomförandebeslut (EU) 2015/2055 respektive (EU) 2016/1183, fastställas i det här beslutet. Dessutom bör det program för vaccinering som Kroatien lämnat in godkännas. Greklands och Bulgariens program för vaccinering, som för närvarande ingår i genomförandebeslut (EU) 2015/2055 respektive (EU) 2016/1183, samt det program för vaccinering som Kroatien lämnat in uppfyller minimikraven för program för vaccinering mot lumpy skin disease i bilaga II till kommissionens genomförandebeslut (EU) 2016/2008 (7) om djurhälsoåtgärder för bekämpning av lumpy skin disease i vissa medlemsstater.

| (6) | För att ett program för vaccinering mot lumpy skin disease ska vara framgångsrikt bör det liksom andra bekämpningsåtgärder tillämpas under flera år i följd för att säkerställa immunisering av hela den mottagliga populationen under tillräckligt lång tid. |
| --- | --- |

(6)

För att ett program för vaccinering mot lumpy skin disease ska vara framgångsrikt bör det liksom andra bekämpningsåtgärder tillämpas under flera år i följd för att säkerställa immunisering av hela den mottagliga populationen under tillräckligt lång tid.

| (7) | De åtgärder som föreskrivs i detta beslut är förenliga med yttrandet från ständiga kommittén för växter, djur, livsmedel och foder. |
| --- | --- |

(7)

De åtgärder som föreskrivs i detta beslut är förenliga med yttrandet från ständiga kommittén för växter, djur, livsmedel och foder.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Godkännande av programmen för vaccinering mot lumpy skin disease

Härmed godkänns de program för vaccinering mot lumpy skin disease som förtecknas i bilagan.

Artikel 2

Tillämpningsperiod

Detta beslut ska tillämpas till och med den 31 december 2019.

Artikel 3

Adressater

Detta beslut riktar sig till Republiken Bulgarien, Republiken Grekland och Republiken Kroatien.

Utfärdat i Bryssel den 15 november 2016.

På kommissionens vägnar

Vytenis ANDRIUKAITIS

Ledamot av kommissionen

---

(1)  
  EGT L 395, 30.12.1989. s. 13.

1

(2)  
  EGT L 224, 18.8.1990. s. 29.

2

(3)  
  EGT L 62, 15.3.1993. s. 69.

3

(4)  Kommissionens genomförandebeslut (EU) 2015/2055 av den 10 november 2015 om fastställande av villkoren för programmet för nödvaccinering av nötkreatur mot lumpy skin disease i Grekland och om ändring av genomförandebeslut (EU) 2015/1500 (EUT L 300, 17.11.2015, s. 31).

4

(5)  Kommissionens genomförandebeslut (EU) 2016/1183 av den 14 juli 2016 om godkännande av programmet för nödvaccinering av nötkreatur mot lumpy skin disease i Bulgarien och om ändring av bilagan till genomförandebeslut (EU) 2016/645 (EUT L 195, 20.7.2016, s. 75)

5

(6)  
  EFSA Journal, vol. 14(2016):8, artikelnr 4573 [27 s.].

6

EFSA Journal

(7)  Kommissionens genomförandebeslut (EU) 2016/2008 av den 15 november 2016 om djurhälsoåtgärder för bekämpning av lumpy skin disease i vissa medlemsstater (se sidan 51 i detta nummer av EUT).

7

---

BILAGA

| — | Det vaccinationsprogram som Grekland lämnat in. |
| --- | --- |

—

Det vaccinationsprogram som Grekland lämnat in.

| — | Det vaccinationsprogram som Bulgarien lämnat in. |
| --- | --- |

—

Det vaccinationsprogram som Bulgarien lämnat in.

| — | Det vaccinationsprogram som Kroatien lämnat in. |
| --- | --- |

—

Det vaccinationsprogram som Kroatien lämnat in.

---

| 17.11.2016 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 310/69 |
| --- | --- | --- | --- |

17.11.2016

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 310/69

---

KOMMISSIONENS GENOMFÖRANDEBESLUT (EU) 2016/2010

av den 16 november 2016

om ändring av bilagan till genomförandebeslut (EU) 2016/1968 om vissa skyddsåtgärder i samband med högpatogen aviär influensa av subtyp H5N8 i Ungern

[delgivet med nr C(2016) 7506]

(Endast den ungerska texten är giltig)

(Text av betydelse för EES)

EUROPEISKA KOMMISSIONEN HAR ANTAGIT DETTA BESLUT

med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

med beaktande av rådets direktiv 89/662/EEG av den 11 december 1989 om veterinära kontroller vid handeln inom gemenskapen i syfte att fullborda den inre marknaden (1), särskilt artikel 9.4,

med beaktande av rådets direktiv 90/425/EEG av den 26 juni 1990 om veterinära och avelstekniska kontroller i handeln med vissa levande djur och varor inom gemenskapen med sikte på att förverkliga den inre marknaden (2), särskilt artikel 10.4, och

av följande skäl:

| (1) | Kommissionens genomförandebeslut (EU) 2016/1968 (3) antogs med anledning av ett utbrott av högpatogen aviär influensa av subtyp H5N8 på en anläggning i Ungern, och efter att den behöriga myndigheten i den medlemsstaten hade upprättat skydds- och övervakningsområden i enlighet med rådets direktiv 2005/94/EG (4). I genomförandebeslut (EU) 2016/1968 föreskrivs att de skydds- och övervakningsområden som Ungern upprättat i enlighet med direktiv 2005/94/EG ska omfatta åtminstone de områden som anges som skydds- och övervakningsområden i bilagan till det genomförandebeslutet. |
| --- | --- |

(1)

Kommissionens genomförandebeslut (EU) 2016/1968 (3) antogs med anledning av ett utbrott av högpatogen aviär influensa av subtyp H5N8 på en anläggning i Ungern, och efter att den behöriga myndigheten i den medlemsstaten hade upprättat skydds- och övervakningsområden i enlighet med rådets direktiv 2005/94/EG (4). I genomförandebeslut (EU) 2016/1968 föreskrivs att de skydds- och övervakningsområden som Ungern upprättat i enlighet med direktiv 2005/94/EG ska omfatta åtminstone de områden som anges som skydds- och övervakningsområden i bilagan till det genomförandebeslutet.

| (2) | Sedan genomförandebeslut (EU) 2016/1968 antogs har Ungern underrättat kommissionen om ytterligare utbrott av aviär influensa av subtyp H5N8 i fjäderfäanläggningar utanför de områden som förtecknas i bilagan till genomförandebeslut (EU) 2016/1968. |
| --- | --- |

(2)

Sedan genomförandebeslut (EU) 2016/1968 antogs har Ungern underrättat kommissionen om ytterligare utbrott av aviär influensa av subtyp H5N8 i fjäderfäanläggningar utanför de områden som förtecknas i bilagan till genomförandebeslut (EU) 2016/1968.

| (3) | Efter dessa ytterligare utbrott har Ungern vidtagit de åtgärder för sjukdomsbekämpning som krävs enligt direktiv 2005/94/EG, inbegripet upprättande av skydds- och övervakningsområden runt utbrotten. |
| --- | --- |

(3)

Efter dessa ytterligare utbrott har Ungern vidtagit de åtgärder för sjukdomsbekämpning som krävs enligt direktiv 2005/94/EG, inbegripet upprättande av skydds- och övervakningsområden runt utbrotten.

| (4) | Kommissionen har granskat de bekämpningsåtgärder som Ungern har vidtagit och konstaterar att gränserna för de nya skydds- och övervakningsområden som den behöriga myndigheten i den medlemsstaten har upprättat i enlighet med artikel 16.1 i direktiv 2005/94/EG befinner sig på tillräckligt avstånd från de anläggningar där de nya utbrotten av högpatogen aviär influensa har bekräftats. |
| --- | --- |

(4)

Kommissionen har granskat de bekämpningsåtgärder som Ungern har vidtagit och konstaterar att gränserna för de nya skydds- och övervakningsområden som den behöriga myndigheten i den medlemsstaten har upprättat i enlighet med artikel 16.1 i direktiv 2005/94/EG befinner sig på tillräckligt avstånd från de anläggningar där de nya utbrotten av högpatogen aviär influensa har bekräftats.

| (5) | För att förhindra onödiga störningar i handeln inom unionen och för att undvika att tredjeländer inför omotiverade handelshinder, måste man på unionsnivå snabbt fastställa de nya skydds- och övervakningsområden som Ungern upprättat. |
| --- | --- |

(5)

För att förhindra onödiga störningar i handeln inom unionen och för att undvika att tredjeländer inför omotiverade handelshinder, måste man på unionsnivå snabbt fastställa de nya skydds- och övervakningsområden som Ungern upprättat.

| (6) | Bilagan till genomförandebeslut (EU) 2016/1968 bör därför ändras så att den omfattar de nya skydds- och övervakningsområdena. |
| --- | --- |

(6)

Bilagan till genomförandebeslut (EU) 2016/1968 bör därför ändras så att den omfattar de nya skydds- och övervakningsområdena.

| (7) | Genomförandebeslut (EU) 2016/1968 bör därför ändras i enlighet med detta. |
| --- | --- |

(7)

Genomförandebeslut (EU) 2016/1968 bör därför ändras i enlighet med detta.

| (8) | De åtgärder som föreskrivs i detta beslut är förenliga med yttrandet från ständiga kommittén för växter, djur, livsmedel och foder. |
| --- | --- |

(8)

De åtgärder som föreskrivs i detta beslut är förenliga med yttrandet från ständiga kommittén för växter, djur, livsmedel och foder.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Bilagan till genomförandebeslut (EU) 2016/1968 ska ersättas med texten i bilagan till det här beslutet.

Artikel 2

Detta beslut riktar sig till Ungern.

Utfärdat i Bryssel den 16 november 2016.

På kommissionens vägnar

Vytenis ANDRIUKAITIS

Ledamot av kommissionen

---

(1)  
  EGT L 395, 30.12.1989, s. 13.

1

(2)  
  EGT L 224, 18.8.1990, s. 29.

2

(3)  Kommissionens genomförandebeslut (EU) 2016/1968 av den 9 november 2016 om vissa skyddsåtgärder i samband med högpatogen aviär influensa av subtyp H5N8 i Ungern (EUT L 303, 10.11.2016, s. 23).

3

(4)  Rådets direktiv 2005/94/EG av den 20 december 2005 om gemenskapsåtgärder för bekämpning av aviär influensa och om upphävande av direktiv 92/40/EEG (EUT L 10, 14.1.2006, s. 16).

4

---

BILAGA

”BILAGA

DEL A

Skyddsområde som avses i artikel 1:

| ISO-landskod | Medlemsstat | Kod
  (om sådan finns) | Namn | Tillämpas t.o.m. (i enlighet med artikel 29 i direktiv 2005/94/EG) |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| HU | Ungern | [Postnr/ADNS-kod] | Område | |
| | | | De delar av stadsdelen Orosháza i distriktet Békés och de delar av stadsdelen Makó i distriktet Csongrád som ligger inom en radie på 3 km med centrum i GPS-koordinaterna N46.39057, E20.74251. Kompletterat med hela de bebyggda områdena i orterna Tótkomlós och Nagyér. | 27.11.2016 |
| | | | De delar av stadsdelen Kiskunmajsa i distriktet Bács-Kiskun som ligger inom en radie av 3 km med centrum i GPS-koordinaterna N46.469039, E19.801094. | 2.12.2016 |
| | | | De delar av stadsdelarna Kiskunfélegyháza, Kecskemét och Kiskunmajsa i distriktet Bács-Kiskun som ligger inom en radie av 3 km med centrum i GPS-koordinaterna N46.682422, E19.638406. Kompletterat med hela de bebyggda områdena i orterna Bugac (utan Bugac-Alsómonostor) och Móricgát-Erdőszéplak. | 3.12.2016 |
| | | | De delar av stadsdelen Kiskunhalas i distriktet Bács-Kiskun som ligger inom en radie av 3 km med centrum i GPS-koordinaterna N46.268418, E19.573609. | 5.12.2016 |
| | | | De delar av stadsdelen Kiskunhalas i distriktet Bács-Kiskun som ligger inom en radie av 3 km med centrum i GPS-koordinaterna N46.229847, E19.619350. Kompletterat med hela det bebyggda området i orten Kelebia-Újfalu. | 5.12.2016 |

ISO-landskod

Medlemsstat

Kod

(om sådan finns)

Namn

Tillämpas t.o.m. (i enlighet med artikel 29 i direktiv 2005/94/EG)

HU

Ungern

[Postnr/ADNS-kod]

Område

De delar av stadsdelen Orosháza i distriktet Békés och de delar av stadsdelen Makó i distriktet Csongrád som ligger inom en radie på 3 km med centrum i GPS-koordinaterna N46.39057, E20.74251. Kompletterat med hela de bebyggda områdena i orterna Tótkomlós och Nagyér.

27.11.2016

De delar av stadsdelen Kiskunmajsa i distriktet Bács-Kiskun som ligger inom en radie av 3 km med centrum i GPS-koordinaterna N46.469039, E19.801094.

2.12.2016

De delar av stadsdelarna Kiskunfélegyháza, Kecskemét och Kiskunmajsa i distriktet Bács-Kiskun som ligger inom en radie av 3 km med centrum i GPS-koordinaterna N46.682422, E19.638406. Kompletterat med hela de bebyggda områdena i orterna Bugac (utan Bugac-Alsómonostor) och Móricgát-Erdőszéplak.

3.12.2016

De delar av stadsdelen Kiskunhalas i distriktet Bács-Kiskun som ligger inom en radie av 3 km med centrum i GPS-koordinaterna N46.268418, E19.573609.

5.12.2016

De delar av stadsdelen Kiskunhalas i distriktet Bács-Kiskun som ligger inom en radie av 3 km med centrum i GPS-koordinaterna N46.229847, E19.619350. Kompletterat med hela det bebyggda området i orten Kelebia-Újfalu.

5.12.2016

DEL B

Övervakningsområde som avses i artikel 1:

| ISO-landskod | Medlemsstat | Kod
  (om sådan finns) | Namn | Tillämpas t.o.m. (i enlighet med artikel 31 i direktiv 2005/94/EG) |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| HU | Ungern | [Postnr/ADNS-kod] | Område | |
| | | | Det område i de delar av stadsdelarna Orosháza och Mezőkovácsháza i distriktet Békés och det område i de delar av stadsdelen Makó i distriktet Csongrád som ligger utanför det område som anges som skyddsområde och inom en radie på 10 km med centrum i GPS-koordinaterna N46.39057, E20.74251. Kompletterat med hela de bebyggda områdena i orterna Békéssámson, Kaszaper, Végegyháza och Mezőhegyes. | 6.12.2016 |
| | De delar av stadsdelen Orosháza i distriktet Békés och de delar av stadsdelen Makó i distriktet Csongrád som ligger inom en radie på 3 km med centrum i GPS-koordinaterna N46.39057, E20.74251. Kompletterat med hela de bebyggda områdena i orterna Tótkomlós och Nagyér. | 28.11.2016–6.12.2016 |
| | | | Det område i de delar av stadsdelarna Kiskunmajsa och Kiskunhalas i distriktet Bács-Kiskun och det område i de delar av stadsdelarna Kistelek och Mórahalom i distriktet Csongrád som ligger utanför det område som anges som skyddsområde och inom en radie på 10 km med centrum i GPS-koordinaterna N46.469039, E19.801094. | 11.12.2016 |
| | | | De delar av stadsdelen Kiskunmajsa i distriktet Bács-Kiskun som ligger inom en radie av 3 km med centrum i GPS-koordinaterna N46.469039, E19.801094. | 3.12.2016–11.12.2016 |
| | | | Det område i de delar av stadsdelarna Kiskunfélegyháza, Kecskemét, Kiskőrös och Kiskunmajsa i distriktet Bács-Kiskun som ligger utanför det område som anges som skyddsområde och inom en radie på 10 km med centrum i GPS-koordinaterna N46.682422, E19.638406. | 12.12.2016 |
| | | | De delar av stadsdelarna Kiskunfélegyháza, Kecskemét och Kiskunmajsa i distriktet Bács-Kiskun som ligger inom en radie av 3 km med centrum i GPS-koordinaterna N46.682422, E19.638406. Kompletterat med hela de bebyggda områdena i orterna Bugac (utan Bugac-Alsómonostor) och Móricgát-Erdőszéplak. | 4.12.2016–12.12.2016 |
| | | | Det område i de delar av stadsdelarna Kiskunhalas och Jánoshalma i distriktet Bács-Kiskun och det område i de delar av stadsdelen Mórahalom i distriktet Csongrád som ligger utanför det område som anges som skyddsområde och inom en radie på 10 km med centrum i GPS-koordinaterna N46.268418, E19.573609. Kompletterat med hela det bebyggda området i orten Balotaszállás. | 14.12.2016 |
| | | | De delar av stadsdelen Kiskunhalas i distriktet Bács-Kiskun som ligger inom en radie av 3 km med centrum i GPS-koordinaterna N46.268418, E19.573609. | 6.12.2016–14.12.2016 |
| | | | Det område i de delar av stadsdelarna Kiskunhalas och Jánoshalma i distriktet Bács-Kiskun och det område i de delar av stadsdelen Mórahalom i distriktet Csongrád som ligger utanför det område som anges som skyddsområde och inom en radie på 10 km med centrum i GPS-koordinaterna N46.229847, E19.619350. | 14.12.2016 |
| | | | De delar av stadsdelen Kiskunhalas i distriktet Bács-Kiskun som ligger inom en radie av 3 km med centrum i GPS-koordinaterna N46.229847, E19.619350. Kompletterat med hela det bebyggda området i orten Kelebia-Újfalu. | 6.12.2016–14.12.2016” |

ISO-landskod

Medlemsstat

Kod

(om sådan finns)

Namn

Tillämpas t.o.m. (i enlighet med artikel 31 i direktiv 2005/94/EG)

HU

Ungern

[Postnr/ADNS-kod]

Område

Det område i de delar av stadsdelarna Orosháza och Mezőkovácsháza i distriktet Békés och det område i de delar av stadsdelen Makó i distriktet Csongrád som ligger utanför det område som anges som skyddsområde och inom en radie på 10 km med centrum i GPS-koordinaterna N46.39057, E20.74251. Kompletterat med hela de bebyggda områdena i orterna Békéssámson, Kaszaper, Végegyháza och Mezőhegyes.

6.12.2016

De delar av stadsdelen Orosháza i distriktet Békés och de delar av stadsdelen Makó i distriktet Csongrád som ligger inom en radie på 3 km med centrum i GPS-koordinaterna N46.39057, E20.74251. Kompletterat med hela de bebyggda områdena i orterna Tótkomlós och Nagyér.

28.11.2016–6.12.2016

Det område i de delar av stadsdelarna Kiskunmajsa och Kiskunhalas i distriktet Bács-Kiskun och det område i de delar av stadsdelarna Kistelek och Mórahalom i distriktet Csongrád som ligger utanför det område som anges som skyddsområde och inom en radie på 10 km med centrum i GPS-koordinaterna N46.469039, E19.801094.

11.12.2016

De delar av stadsdelen Kiskunmajsa i distriktet Bács-Kiskun som ligger inom en radie av 3 km med centrum i GPS-koordinaterna N46.469039, E19.801094.

3.12.2016–11.12.2016

Det område i de delar av stadsdelarna Kiskunfélegyháza, Kecskemét, Kiskőrös och Kiskunmajsa i distriktet Bács-Kiskun som ligger utanför det område som anges som skyddsområde och inom en radie på 10 km med centrum i GPS-koordinaterna N46.682422, E19.638406.

12.12.2016

De delar av stadsdelarna Kiskunfélegyháza, Kecskemét och Kiskunmajsa i distriktet Bács-Kiskun som ligger inom en radie av 3 km med centrum i GPS-koordinaterna N46.682422, E19.638406. Kompletterat med hela de bebyggda områdena i orterna Bugac (utan Bugac-Alsómonostor) och Móricgát-Erdőszéplak.

4.12.2016–12.12.2016

Det område i de delar av stadsdelarna Kiskunhalas och Jánoshalma i distriktet Bács-Kiskun och det område i de delar av stadsdelen Mórahalom i distriktet Csongrád som ligger utanför det område som anges som skyddsområde och inom en radie på 10 km med centrum i GPS-koordinaterna N46.268418, E19.573609. Kompletterat med hela det bebyggda området i orten Balotaszállás.

14.12.2016

De delar av stadsdelen Kiskunhalas i distriktet Bács-Kiskun som ligger inom en radie av 3 km med centrum i GPS-koordinaterna N46.268418, E19.573609.

6.12.2016–14.12.2016

Det område i de delar av stadsdelarna Kiskunhalas och Jánoshalma i distriktet Bács-Kiskun och det område i de delar av stadsdelen Mórahalom i distriktet Csongrád som ligger utanför det område som anges som skyddsområde och inom en radie på 10 km med centrum i GPS-koordinaterna N46.229847, E19.619350.

14.12.2016

De delar av stadsdelen Kiskunhalas i distriktet Bács-Kiskun som ligger inom en radie av 3 km med centrum i GPS-koordinaterna N46.229847, E19.619350. Kompletterat med hela det bebyggda området i orten Kelebia-Újfalu.

6.12.2016–14.12.2016”

---

| 17.11.2016 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 310/73 |
| --- | --- | --- | --- |

17.11.2016

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 310/73

---

KOMMISSIONENS GENOMFÖRANDEBESLUT (EU) 2016/2011

av den 16 november 2016

om vissa skyddsåtgärder i samband med högpatogen aviär influensa av subtyp H5N8 i Tyskland

[delgivet med nr C(2016) 7508]

(Endast den tyska texten är giltig)

(Text av betydelse för EES)

EUROPEISKA KOMMISSIONEN HAR ANTAGIT DETTA BESLUT

med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

med beaktande av rådets direktiv 89/662/EEG av den 11 december 1989 om veterinära kontroller vid handeln inom gemenskapen i syfte att fullborda den inre marknaden (1), särskilt artikel 9.4,

med beaktande av rådets direktiv 90/425/EEG av den 26 juni 1990 om veterinära och avelstekniska kontroller i handeln med vissa levande djur och varor inom gemenskapen med sikte på att förverkliga den inre marknaden (2), särskilt artikel 10.4, och

av följande skäl:

| (1) | Aviär influensa är en smittsam virussjukdom hos fåglar, inklusive fjäderfä. Infektioner med aviära influensavirus hos tamfjäderfä orsakar två huvudformer av denna sjukdom som har olika virulens. Den lågpatogena formen orsakar vanligen endast milda symtom, medan den högpatogena formen leder till mycket hög dödlighet hos de flesta fjäderfäarter. Sjukdomen kan ha allvarliga konsekvenser för lönsamheten inom fjäderfäuppfödningen. |
| --- | --- |

(1)

Aviär influensa är en smittsam virussjukdom hos fåglar, inklusive fjäderfä. Infektioner med aviära influensavirus hos tamfjäderfä orsakar två huvudformer av denna sjukdom som har olika virulens. Den lågpatogena formen orsakar vanligen endast milda symtom, medan den högpatogena formen leder till mycket hög dödlighet hos de flesta fjäderfäarter. Sjukdomen kan ha allvarliga konsekvenser för lönsamheten inom fjäderfäuppfödningen.

| (2) | Även om aviär influensa huvudsakligen förekommer hos fåglar har människor under vissa omständigheter också ibland infekterats med viruset i fråga. |
| --- | --- |

(2)

Även om aviär influensa huvudsakligen förekommer hos fåglar har människor under vissa omständigheter också ibland infekterats med viruset i fråga.

| (3) | Vid utbrott av aviär influensa finns det risk för att sjukdomsagenset sprids till andra anläggningar där fjäderfä eller andra fåglar i fångenskap hålls. Till följd av detta kan sjukdomsagenset spridas från en medlemsstat till andra medlemsstater eller till tredjeländer via handel med levande fjäderfä eller andra fåglar i fångenskap eller produkter från dem. |
| --- | --- |

(3)

Vid utbrott av aviär influensa finns det risk för att sjukdomsagenset sprids till andra anläggningar där fjäderfä eller andra fåglar i fångenskap hålls. Till följd av detta kan sjukdomsagenset spridas från en medlemsstat till andra medlemsstater eller till tredjeländer via handel med levande fjäderfä eller andra fåglar i fångenskap eller produkter från dem.

| (4) | I rådets direktiv 2005/94/EG (3) anges vissa förebyggande åtgärder för övervakning och tidigt påvisande av aviär influensa samt de minimiåtgärder för bekämpning som ska vidtas vid ett utbrott av sjukdomen hos fjäderfä eller andra fåglar i fångenskap. Enligt det direktivet ska skydds- och övervakningsområden upprättas vid ett utbrott av högpatogen aviär influensa. |
| --- | --- |

(4)

I rådets direktiv 2005/94/EG (3) anges vissa förebyggande åtgärder för övervakning och tidigt påvisande av aviär influensa samt de minimiåtgärder för bekämpning som ska vidtas vid ett utbrott av sjukdomen hos fjäderfä eller andra fåglar i fångenskap. Enligt det direktivet ska skydds- och övervakningsområden upprättas vid ett utbrott av högpatogen aviär influensa.

| (5) | Tyskland har underrättat kommissionen om flera utbrott av högpatogen aviär influensa av subtyp H5N8 på anläggningar inom dess territorium där fjäderfä eller andra fåglar i fångenskap hålls, och har vidtagit de åtgärder som krävs enligt direktiv 2005/94/EG, inbegripet upprättande av skydds- och övervakningsområden. |
| --- | --- |

(5)

Tyskland har underrättat kommissionen om flera utbrott av högpatogen aviär influensa av subtyp H5N8 på anläggningar inom dess territorium där fjäderfä eller andra fåglar i fångenskap hålls, och har vidtagit de åtgärder som krävs enligt direktiv 2005/94/EG, inbegripet upprättande av skydds- och övervakningsområden.

| (6) | Kommissionen har granskat de åtgärder som Tyskland vidtagit i enlighet med direktiv 2005/94/EG och konstaterar att gränserna för de skydds- och övervakningsområden som den behöriga myndigheten i den medlemsstaten har upprättat befinner sig på tillräckligt avstånd från de anläggningar där utbrotten har bekräftats. |
| --- | --- |

(6)

Kommissionen har granskat de åtgärder som Tyskland vidtagit i enlighet med direktiv 2005/94/EG och konstaterar att gränserna för de skydds- och övervakningsområden som den behöriga myndigheten i den medlemsstaten har upprättat befinner sig på tillräckligt avstånd från de anläggningar där utbrotten har bekräftats.

| (7) | För att förhindra onödiga störningar i handeln inom unionen och för att undvika att tredjeländer inför omotiverade handelshinder, måste man på unionsnivå i samarbete med Tyskland snabbt fastställa de skydds- och övervakningsområden som den medlemsstaten upprättat. |
| --- | --- |

(7)

För att förhindra onödiga störningar i handeln inom unionen och för att undvika att tredjeländer inför omotiverade handelshinder, måste man på unionsnivå i samarbete med Tyskland snabbt fastställa de skydds- och övervakningsområden som den medlemsstaten upprättat.

| (8) | I bilagan till detta beslut bör man därför fastställa de skydds- och övervakningsområden i Tyskland där de åtgärder som föreskrivs i direktiv 2005/94/EG ska vidtas, och det bör anges hur länge denna regionalisering ska gälla. |
| --- | --- |

(8)

I bilagan till detta beslut bör man därför fastställa de skydds- och övervakningsområden i Tyskland där de åtgärder som föreskrivs i direktiv 2005/94/EG ska vidtas, och det bör anges hur länge denna regionalisering ska gälla.

| (9) | De åtgärder som föreskrivs i detta beslut är förenliga med yttrandet från ständiga kommittén för växter, djur, livsmedel och foder. |
| --- | --- |

(9)

De åtgärder som föreskrivs i detta beslut är förenliga med yttrandet från ständiga kommittén för växter, djur, livsmedel och foder.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Tyskland ska se till att de skydds- och övervakningsområden som upprättats i enlighet med artikel 16.1 i direktiv 2005/94/EG omfattar åtminstone de områden som anges som skydds- och övervakningsområden i delarna A och B i bilagan till detta beslut.

Artikel 2

Detta beslut ska tillämpas till och med den 31 december 2016.

Artikel 3

Detta beslut riktar sig till Förbundsrepubliken Tyskland.

Utfärdat i Bryssel den 16 november 2016.

På kommissionens vägnar

Vytenis ANDRIUKAITIS

Ledamot av kommissionen

---

(1)  
  EGT L 395, 30.12.1989, s. 13.

1

(2)  
  EGT L 224, 18.8.1990, s. 29.

2

(3)  Rådets direktiv 2005/94/EG av den 20 december 2005 om gemenskapsåtgärder för bekämpning av aviär influensa och om upphävande av direktiv 92/40/EEG (EUT L 10, 14.1.2006, s. 16).

3

---

BILAGA

DEL A

Skyddsområde som avses i artikel 1:

| ISO-landskod | Medlemsstat | Kod
  (om sådan finns) | Namn | Tillämpas t.o.m. (i enlighet med artikel 29 i direktiv 2005/94/EG) |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| DE | Tyskland | | Område | |
| | | | Kreis Schleswig-Flensburg:

  Ab Ortsteil Triangel, Gemeinde Nübel Richtung Norden auf die Schleswiger Straße bis zur Gemeindegrenze Nübel/Tolk, entlang dieser Gemeindegrenze bis zur Schleswiger Straße, östlich am Ortsteil Wellspang vorbei bis zur Gemeindegrenze Böklund, südlich an der Gemeindegrenze entlang bis zur Kattbeker Straße, links ab bis zur Hans-Christophersen-Allee, diese rechts weiter, übergehend in Bellig und Struxdorf bis zur Gemeindegrenze Struxdorf/Böel, an dieser entlang Richtung Süden bis Ortsteil Boholzau, rechts auf Gemeindegrenze Struxdorf/Twedt bis zur Straße Boholz, diese links weiter auf Boholzau und Buschau, bis Ortsteil Buschau, links ab auf Buschau, dann rechts weiter auf Buschau, gleich wieder links auf Lücke bis zur B 201, rechts weiter Richtung Süden bis links Höckerberg, weiter Osterholz bis Sportplatz, dann rechts auf Verbindungsstraße zur Straße Friedenstal, links weiter bis zur Gemeindegrenze Loit/Steinfeld, dieser folgen bis Gemeindegrenze Steinfeld/Taarstedt, dieser links folgen bis Gemeindegrenze Taarstedt/Ulsnis, rechts weiter auf dieser Gemeindegrenze, weiter auf der Gemeindegrenze Taarstedt/Goltoft und Taarstedt/Brodersby und Taarstedt/Schaalby bis Heerweg, dann links weiter auf Heerweg bis Hauptstraße, weiter rechts auf Hauptstraße bis Raiffeisenstraße, rechts weiter auf Hauptstraße bis B 201, links weiter auf B 201 bis Ortsteil Triangel.

  Stadt Lübeck:

  Von der Kreisgrenze entlang des Sonnenbergsredder bis zum Parkplatz im Waldusener Forst, Richtung Waldhusener Weg, Waldhusener Weg folgend bis zur B75, über die B75 Richtung Solmitzstraße, von der Dummersdorfer Straße zum Neuenteilsredder bis Weg Dummersbarn bis zur Trave, die Trave entlang, Richtung Pötenitzer Wiek, die Landstraße querend zur Lübecker Bucht, Landesgrenze über den Wasserweg zur Strandpromenade, hinüber zur Berlingstraße, über Godewind und Fahrenberg, über Steenkamp zu Rödsaal, Timmendorfer Weg Richtung B76, die B76 überqueren und Bollbrügg folgen, entlang der Kreisgrenze zu Ostholstein bis Sonnenbergsredder.

  Kreis Ostholstein:

  In der Gemeinde Ratekau nachfolgend beschriebenes Gebiet: Travemünder Straße bis zur Kreisgrenze zur Stadt Lübeck. Ab der Kreisgrenze Ortsteil Kreuzkamp, Offendorfer Straße gen Norden entlang dem Sonnenbergsredder – K15. Vor Warnsdorf entlang des Bachverlaufs bis zum Schloss Warnsdorf. Der Schlossstr. und der Niendorfer Str. bis zur Tarvemünder Straße. | 5.12.2016 |
| 17498 | In der Gemeinde Mesekenhagen die Ortsteile






  — | Mesekenhagen, |

ISO-landskod

Medlemsstat

Kod

(om sådan finns)

Namn

Tillämpas t.o.m. (i enlighet med artikel 29 i direktiv 2005/94/EG)

DE

Tyskland

Område

Kreis Schleswig-Flensburg:

Ab Ortsteil Triangel, Gemeinde Nübel Richtung Norden auf die Schleswiger Straße bis zur Gemeindegrenze Nübel/Tolk, entlang dieser Gemeindegrenze bis zur Schleswiger Straße, östlich am Ortsteil Wellspang vorbei bis zur Gemeindegrenze Böklund, südlich an der Gemeindegrenze entlang bis zur Kattbeker Straße, links ab bis zur Hans-Christophersen-Allee, diese rechts weiter, übergehend in Bellig und Struxdorf bis zur Gemeindegrenze Struxdorf/Böel, an dieser entlang Richtung Süden bis Ortsteil Boholzau, rechts auf Gemeindegrenze Struxdorf/Twedt bis zur Straße Boholz, diese links weiter auf Boholzau und Buschau, bis Ortsteil Buschau, links ab auf Buschau, dann rechts weiter auf Buschau, gleich wieder links auf Lücke bis zur B 201, rechts weiter Richtung Süden bis links Höckerberg, weiter Osterholz bis Sportplatz, dann rechts auf Verbindungsstraße zur Straße Friedenstal, links weiter bis zur Gemeindegrenze Loit/Steinfeld, dieser folgen bis Gemeindegrenze Steinfeld/Taarstedt, dieser links folgen bis Gemeindegrenze Taarstedt/Ulsnis, rechts weiter auf dieser Gemeindegrenze, weiter auf der Gemeindegrenze Taarstedt/Goltoft und Taarstedt/Brodersby und Taarstedt/Schaalby bis Heerweg, dann links weiter auf Heerweg bis Hauptstraße, weiter rechts auf Hauptstraße bis Raiffeisenstraße, rechts weiter auf Hauptstraße bis B 201, links weiter auf B 201 bis Ortsteil Triangel.

Stadt Lübeck:

Von der Kreisgrenze entlang des Sonnenbergsredder bis zum Parkplatz im Waldusener Forst, Richtung Waldhusener Weg, Waldhusener Weg folgend bis zur B75, über die B75 Richtung Solmitzstraße, von der Dummersdorfer Straße zum Neuenteilsredder bis Weg Dummersbarn bis zur Trave, die Trave entlang, Richtung Pötenitzer Wiek, die Landstraße querend zur Lübecker Bucht, Landesgrenze über den Wasserweg zur Strandpromenade, hinüber zur Berlingstraße, über Godewind und Fahrenberg, über Steenkamp zu Rödsaal, Timmendorfer Weg Richtung B76, die B76 überqueren und Bollbrügg folgen, entlang der Kreisgrenze zu Ostholstein bis Sonnenbergsredder.

Kreis Ostholstein:

In der Gemeinde Ratekau nachfolgend beschriebenes Gebiet: Travemünder Straße bis zur Kreisgrenze zur Stadt Lübeck. Ab der Kreisgrenze Ortsteil Kreuzkamp, Offendorfer Straße gen Norden entlang dem Sonnenbergsredder – K15. Vor Warnsdorf entlang des Bachverlaufs bis zum Schloss Warnsdorf. Der Schlossstr. und der Niendorfer Str. bis zur Tarvemünder Straße.

5.12.2016

17498

In der Gemeinde Mesekenhagen die Ortsteile

—

Mesekenhagen,

| — | Frätow, |
| --- | --- |

—

Frätow,

| — | Gristow, |
| --- | --- |

—

Gristow,

| — | Kalkvitz, |
| --- | --- |

—

Kalkvitz,

| — | Klein Karrendorf, |
| --- | --- |

—

Klein Karrendorf,

| — | Kowall. |
| --- | --- |

—

Kowall.

In der Gemeinde Wackerow die Ortsteile

| — | Groß Kieshofk, |
| --- | --- |

—

Groß Kieshofk,

| — | Groß Kieshof Ausbauk, |
| --- | --- |

—

Groß Kieshof Ausbauk,

| — | Klein Kieshof. |
| --- | --- |

—

Klein Kieshof.

5.12.2016

18519

In der Gemeinde Sundhagen

| — | der Ortsteil Jager. |
| --- | --- |

—

der Ortsteil Jager.

5.12.2016

DEL B

Övervakningsområde som avses i artikel 1:

| ISO-landskod | Medlemsstat | Kod
  (om sådan finns) | Namn | Tillämpas t.o.m. (i enlighet med artikel 31 i direktiv 2005/94/EG) |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| DE | Tyskland | | Område | |
| | | | Kreis Schleswig-Flensburg:

  Entlang der äußeren Gemeindegrenze Schleswig, weiter auf äußere Gemeindegrenze Lürschau, weiter auf äußere Gemeindegrenze Idstedt, weiter auf äußere Gemeindegrenze Stolk, weiter auf äußere Gemeindegrenze Klappholz, weiter auf äußere Gemeindegrenze Havetoft, weiter auf obere Gemeindegrenze Mittelangeln, weiter auf obere Gemeindegrenze Mohrkirch, weiter auf äußere Gemeindegrenze Saustrup, weiter auf äußere Gemeindegrenze Wagersrott, weiter auf äußere Gemeindegrenze Dollrottfeld, weiter auf äußere Gemeindegrenze Boren bis zur Kreisgrenze, an der Kreisgrenze entlang bis.

  Kreis Rendsburg-Eckernförde:

  Gemeinde Kosel: gesamtes Gemeindegebiet.
  Gemeinde Rieseby.
  Amtsgrenze Rieseby, südlich weiter Amtsgrenze Kosel entlang bis Kreisgrenze.

  Kreis Schleswig-Flensburg:

  Südlich an der Gemeindegrenze Borwedel entlang, weiter auf unterer Gemeindegrenze Fahrdorf bis zur Gemeindegrenze Schleswig.

  Stadt Lübeck:

  Von der Kreisgrenze über den Wasserweg durch den Petroleumhafen, weiter durch die Trave, Verlängerung des Sandbergs, die B75 queren Richtung Heiligen-Geist Kamp, weiter über die Arnimstraße und Edelsteinstraße, über Heiweg Richtung Wesloer Tannen bzw. Brandenbaumer Tannen, die Landesgrenze entlang, die Landstraße überqueren, am Wasser entlang bis zur Kreisgrenze zu Ostholstein, die Kreisgrenze entlang zum Petroleumhafen.

  Kreis Ostholstein:

  Die Gemeinden Ratekau, Bad Schwartau und Timmendorfer Strand sowie der nachfolgend beschriebene Bereich der Gemeinde Scharbeutz: Dem Straßenverlauf der L 102 ab der Straße Bövelstredder folgend bis zur B76, der Bundestraße bis zur Wasserlinie folgend, weiter bis zur Gemeindegrenze Timmendorfer Strand. | 14.12.2016 |
| 23923 | In der Gemeinde Selmsdorf die Orte und Ortsteile






  — | Hof Selmsdorf, |

ISO-landskod

Medlemsstat

Kod

(om sådan finns)

Namn

Tillämpas t.o.m. (i enlighet med artikel 31 i direktiv 2005/94/EG)

DE

Tyskland

Område

Kreis Schleswig-Flensburg:

Entlang der äußeren Gemeindegrenze Schleswig, weiter auf äußere Gemeindegrenze Lürschau, weiter auf äußere Gemeindegrenze Idstedt, weiter auf äußere Gemeindegrenze Stolk, weiter auf äußere Gemeindegrenze Klappholz, weiter auf äußere Gemeindegrenze Havetoft, weiter auf obere Gemeindegrenze Mittelangeln, weiter auf obere Gemeindegrenze Mohrkirch, weiter auf äußere Gemeindegrenze Saustrup, weiter auf äußere Gemeindegrenze Wagersrott, weiter auf äußere Gemeindegrenze Dollrottfeld, weiter auf äußere Gemeindegrenze Boren bis zur Kreisgrenze, an der Kreisgrenze entlang bis.

Kreis Rendsburg-Eckernförde:

Gemeinde Kosel: gesamtes Gemeindegebiet.

Gemeinde Rieseby.

Amtsgrenze Rieseby, südlich weiter Amtsgrenze Kosel entlang bis Kreisgrenze.

Kreis Schleswig-Flensburg:

Südlich an der Gemeindegrenze Borwedel entlang, weiter auf unterer Gemeindegrenze Fahrdorf bis zur Gemeindegrenze Schleswig.

Stadt Lübeck:

Von der Kreisgrenze über den Wasserweg durch den Petroleumhafen, weiter durch die Trave, Verlängerung des Sandbergs, die B75 queren Richtung Heiligen-Geist Kamp, weiter über die Arnimstraße und Edelsteinstraße, über Heiweg Richtung Wesloer Tannen bzw. Brandenbaumer Tannen, die Landesgrenze entlang, die Landstraße überqueren, am Wasser entlang bis zur Kreisgrenze zu Ostholstein, die Kreisgrenze entlang zum Petroleumhafen.

Kreis Ostholstein:

Die Gemeinden Ratekau, Bad Schwartau und Timmendorfer Strand sowie der nachfolgend beschriebene Bereich der Gemeinde Scharbeutz: Dem Straßenverlauf der L 102 ab der Straße Bövelstredder folgend bis zur B76, der Bundestraße bis zur Wasserlinie folgend, weiter bis zur Gemeindegrenze Timmendorfer Strand.

14.12.2016

23923

In der Gemeinde Selmsdorf die Orte und Ortsteile

—

Hof Selmsdorf,

| — | Selmsdorf, |
| --- | --- |

—

Selmsdorf,

| — | Lauen, |
| --- | --- |

—

Lauen,

| — | Sülsdorf, |
| --- | --- |

—

Sülsdorf,

| — | Teschow, |
| --- | --- |

—

Teschow,

| — | Zarnewanz. |
| --- | --- |

—

Zarnewanz.

In der Gemeinde Lüdersdorf der Ort

| — | Palingen. |
| --- | --- |

—

Palingen.

In der Gemeinde Schönberg der Ort

| — | Kleinfeld. |
| --- | --- |

—

Kleinfeld.

14.12.2016

23942

In der Gemeinde Dassow die Orte und Ortsteile

| — | Barendorf, |
| --- | --- |

—

Barendorf,

| — | Benckendorf. |
| --- | --- |

—

Benckendorf.

14.12.2016

17498

Die Gemeinde Neuenkirchen mit den Ortsteilen

| — | Neuenkirchen, |
| --- | --- |

—

Neuenkirchen,

| — | Oldenhagen, |
| --- | --- |

—

Oldenhagen,

| — | Wampen. |
| --- | --- |

—

Wampen.

In der Gemeinde Wackerow die Ortsteile Wackerow,

| — | Dreizehnhausen, |
| --- | --- |

—

Dreizehnhausen,

| — | Groß Petershagen, |
| --- | --- |

—

Groß Petershagen,

| — | Immenhorst, |
| --- | --- |

—

Immenhorst,

| — | Jarmshagen, |
| --- | --- |

—

Jarmshagen,

| — | Klein Petershagen, |
| --- | --- |

—

Klein Petershagen,

| — | Steffenshagen. |
| --- | --- |

—

Steffenshagen.

In der Gemeinde Hinrichshagen die Ortsteile

| — | Hinrichshagen, |
| --- | --- |

—

Hinrichshagen,

| — | Feldsiedlung, |
| --- | --- |

—

Feldsiedlung,

| — | Heimsiedlung, |
| --- | --- |

—

Heimsiedlung,

| — | Chausseesiedlung, |
| --- | --- |

—

Chausseesiedlung,

| — | Hinrichshagen Hof I und II, Neu-Ungnade. |
| --- | --- |

—

Hinrichshagen Hof I und II, Neu-Ungnade.

14.12.2016

17489

In der Hansestadt Greifswald die Stadtteile

| — | Fettenvorstadt, |
| --- | --- |

—

Fettenvorstadt,

| — | Fleischervorstadt, |
| --- | --- |

—

Fleischervorstadt,

| — | Industriegebiet, |
| --- | --- |

—

Industriegebiet,

| — | Innenstadt, |
| --- | --- |

—

Innenstadt,

| — | Nördliche Mühlenvorstadt, |
| --- | --- |

—

Nördliche Mühlenvorstadt,

| — | Obstbaumsiedlung, |
| --- | --- |

—

Obstbaumsiedlung,

| — | Ostseeviertel, |
| --- | --- |

—

Ostseeviertel,

| — | Schönwalde II, |
| --- | --- |

—

Schönwalde II,

| — | Stadtrandsiedlung, |
| --- | --- |

—

Stadtrandsiedlung,

| — | Steinbeckervorstadt, |
| --- | --- |

—

Steinbeckervorstadt,

| — | südliche Mühlenstadt, |
| --- | --- |

—

südliche Mühlenstadt,

| — | Schönwalde I, |
| --- | --- |

—

Schönwalde I,

| — | Südstadt. |
| --- | --- |

—

Südstadt.

14.12.2016

17941

In der Hansestadt Greifswald die Stadtteile

| — | Friedrichshagen, |
| --- | --- |

—

Friedrichshagen,

| — | Ladebow. |
| --- | --- |

—

Ladebow.

14.12.2016

17493

In der Hansestadt Greifswald die Stadtteile

| — | Insel Koos, |
| --- | --- |

—

Insel Koos,

| — | Ostseeviertel, |
| --- | --- |

—

Ostseeviertel,

| — | Riems. |
| --- | --- |

—

Riems.

14.12.2016

18516

In der Gemeinde Süderholz die Ortsteile

| — | Griebenow, |
| --- | --- |

—

Griebenow,

| — | Dreizehnhausen, |
| --- | --- |

—

Dreizehnhausen,

| — | Kreutzmannshagen, |
| --- | --- |

—

Kreutzmannshagen,

| — | Willershusen. |
| --- | --- |

—

Willershusen.

14.12.2016

18519

In der Gemeinde Sundhagen die Ortsteile

| — | Horst, |
| --- | --- |

—

Horst,

| — | Wendorf, |
| --- | --- |

—

Wendorf,

| — | Gerdeswalde, |
| --- | --- |

—

Gerdeswalde,

| — | Segebadenhau, |
| --- | --- |

—

Segebadenhau,

| — | Wilmshagen, |
| --- | --- |

—

Wilmshagen,

| — | Wilmshagen Siedlung, |
| --- | --- |

—

Wilmshagen Siedlung,

| — | Mannhagen, |
| --- | --- |

—

Mannhagen,

| — | Jeeser, |
| --- | --- |

—

Jeeser,

| — | Jeeser Hof, |
| --- | --- |

—

Jeeser Hof,

| — | Kirchdorf, |
| --- | --- |

—

Kirchdorf,

| — | Dömitzow, |
| --- | --- |

—

Dömitzow,

| — | Reinkenhagen, |
| --- | --- |

—

Reinkenhagen,

| — | Miltzow, |
| --- | --- |

—

Miltzow,

| — | Klein Miltzow, |
| --- | --- |

—

Klein Miltzow,

| — | Hankenhagen, |
| --- | --- |

—

Hankenhagen,

| — | Oberhinrichshagen, |
| --- | --- |

—

Oberhinrichshagen,

| — | Reinberg, |
| --- | --- |

—

Reinberg,

| — | Stahlbrode, |
| --- | --- |

—

Stahlbrode,

| — | Falkenhagen, |
| --- | --- |

—

Falkenhagen,

| — | Tremt. |
| --- | --- |

—

Tremt.

14.12.2016

18574

In der Gemeinde Garz

| — | auf der Halbinsel Zudar ein Uferstreifen von 500 m Breite östlich von Glewitz zwischen Fähranleger und Palmer Ort. |
| --- | --- |

—

auf der Halbinsel Zudar ein Uferstreifen von 500 m Breite östlich von Glewitz zwischen Fähranleger und Palmer Ort.

14.12.2016

Kreis Schleswig-Flensburg:

Ab Ortsteil Triangel, Gemeinde Nübel Richtung Norden auf die Schleswiger Straße bis zur Gemeindegrenze Nübel/Tolk, entlang dieser Gemeindegrenze bis zur Schleswiger Straße, östlich am Ortsteil Wellspang vorbei bis zur Gemeindegrenze Böklund, südlich an der Gemeindegrenze entlang bis zur Kattbeker Straße, links ab bis zur Hans-Christophersen-Allee, diese rechts weiter, übergehend in Bellig und Struxdorf bis zur Gemeindegrenze Struxdorf/Böel, an dieser entlang Richtung Süden bis Ortsteil Boholzau, rechts auf Gemeindegrenze Struxdorf/Twedt bis zur Straße Boholz, diese links weiter auf Boholzau und Buschau, bis Ortsteil Buschau, links ab auf Buschau, dann rechts weiter auf Buschau, gleich wieder links auf Lücke bis zur B 201, rechts weiter Richtung Süden bis links Höckerberg, weiter Osterholz bis Sportplatz, dann rechts auf Verbindungsstraße zur Straße Friedenstal, links weiter bis zur Gemeindegrenze Loit/Steinfeld, dieser folgen bis Gemeindegrenze Steinfeld/Taarstedt, dieser links folgen bis Gemeindegrenze Taarstedt/Ulsnis, rechts weiter auf dieser Gemeindegrenze, weiter auf der Gemeindegrenze Taarstedt/Goltoft und Taarstedt/Brodersby und Taarstedt/Schaalby bis Heerweg, dann links weiter auf Heerweg bis Hauptstraße, weiter rechts auf Hauptstraße bis Raiffeisenstraße, rechts weiter auf Hauptstraße bis B 201, links weiter auf B 201 bis Ortsteil Triangel.

Stadt Lübeck:

Von der Kreisgrenze entlang des Sonnenbergsredder bis zum Parkplatz im Waldusener Forst, Richtung Waldhusener Weg, Waldhusener Weg folgend bis zur B75, über die B75 Richtung Solmitzstraße, von der Dummersdorfer Straße zum Neuenteilsredder bis Weg Dummersbarn bis zur Trave, die Trave entlang, Richtung Pötenitzer Wiek, die Landstraße querend zur Lübecker Bucht, Landesgrenze über den Wasserweg zur Strandpromenade, hinüber zur Berlingstraße, über Godewind und Fahrenberg, über Steenkamp zu Rödsaal, Timmendorfer Weg Richtung B76, die B76 überqueren und Bollbrügg folgen, entlang der Kreisgrenze zu Ostholstein bis Sonnenbergsredder.

Kreis Ostholstein:

In der Gemeinde Ratekau nachfolgend beschriebenes Gebiet: Travemünder Straße bis zur Kreisgrenze zur Stadt Lübeck. Ab der Kreisgrenze Ortsteil Kreuzkamp, Offendorfer Straße gen Norden entlang dem Sonnenbergsredder – K15. Vor Warnsdorf entlang des Bachverlaufs bis zum Schloss Warnsdorf. Der Schlossstr. und der Niendorfer Str. bis zur Tarvemünder Straße.

6.12.2016–14.12.2016

17498

In der Gemeinde Mesekenhagen die Ortsteile

| — | Mesekenhagen, |
| --- | --- |

—

Mesekenhagen,

| — | Frätow, |
| --- | --- |

—

Frätow,

| — | Gristow, |
| --- | --- |

—

Gristow,

| — | Kalkvitz, |
| --- | --- |

—

Kalkvitz,

| — | Klein Karrendorf, |
| --- | --- |

—

Klein Karrendorf,

| — | Kowall. |
| --- | --- |

—

Kowall.

In der Gemeinde Wackerow die Ortsteile

| — | Groß Kieshofk, |
| --- | --- |

—

Groß Kieshofk,

| — | Groß Kieshof Ausbauk, |
| --- | --- |

—

Groß Kieshof Ausbauk,

| — | Klein Kieshof. |
| --- | --- |

—

Klein Kieshof.

6.12.2016–14.12.2016

18519

In der Gemeinde Sundhagen

| — | der Ortsteil Jager. |
| --- | --- |

—

der Ortsteil Jager.

6.12.2016–14.12.2016

---

| 17.11.2016 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 310/81 |
| --- | --- | --- | --- |

17.11.2016

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 310/81

---

KOMMISSIONENS GENOMFÖRANDEBESLUT (EU) 2016/2012

av den 16 november 2016

om vissa skyddsåtgärder i samband med högpatogen aviär influensa av subtyp H5N8 i Österrike

[delgivet med nr C(2016) 7512]

(Endast den tyska texten är giltig)

(Text av betydelse för EES)

EUROPEISKA KOMMISSIONEN HAR ANTAGIT DETTA BESLUT

med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

med beaktande av rådets direktiv 89/662/EEG av den 11 december 1989 om veterinära kontroller vid handeln inom gemenskapen i syfte att fullborda den inre marknaden (1), särskilt artikel 9.4,

med beaktande av rådets direktiv 90/425/EEG av den 26 juni 1990 om veterinära och avelstekniska kontroller i handeln med vissa levande djur och varor inom gemenskapen med sikte på att förverkliga den inre marknaden (2), särskilt artikel 10.4, och

av följande skäl:

| (1) | Aviär influensa är en smittsam virussjukdom hos fåglar, inklusive fjäderfä. Infektioner med aviära influensavirus hos tamfjäderfä orsakar två huvudformer av denna sjukdom som har olika virulens. Den lågpatogena formen orsakar vanligen endast milda symtom, medan den högpatogena formen leder till mycket hög dödlighet hos de flesta fjäderfäarter. Sjukdomen kan ha allvarliga konsekvenser för lönsamheten inom fjäderfäuppfödningen. |
| --- | --- |

(1)

Aviär influensa är en smittsam virussjukdom hos fåglar, inklusive fjäderfä. Infektioner med aviära influensavirus hos tamfjäderfä orsakar två huvudformer av denna sjukdom som har olika virulens. Den lågpatogena formen orsakar vanligen endast milda symtom, medan den högpatogena formen leder till mycket hög dödlighet hos de flesta fjäderfäarter. Sjukdomen kan ha allvarliga konsekvenser för lönsamheten inom fjäderfäuppfödningen.

| (2) | Även om aviär influensa huvudsakligen förekommer hos fåglar har människor under vissa omständigheter också ibland infekterats med viruset i fråga. |
| --- | --- |

(2)

Även om aviär influensa huvudsakligen förekommer hos fåglar har människor under vissa omständigheter också ibland infekterats med viruset i fråga.

| (3) | Vid utbrott av aviär influensa finns det risk för att sjukdomsagenset sprids till andra anläggningar där fjäderfä eller andra fåglar i fångenskap hålls. Till följd av detta kan sjukdomsagenset spridas från en medlemsstat till andra medlemsstater eller till tredjeländer via handel med levande fjäderfä eller andra fåglar i fångenskap eller produkter från dem. |
| --- | --- |

(3)

Vid utbrott av aviär influensa finns det risk för att sjukdomsagenset sprids till andra anläggningar där fjäderfä eller andra fåglar i fångenskap hålls. Till följd av detta kan sjukdomsagenset spridas från en medlemsstat till andra medlemsstater eller till tredjeländer via handel med levande fjäderfä eller andra fåglar i fångenskap eller produkter från dem.

| (4) | I rådets direktiv 2005/94/EG (3) anges vissa förebyggande åtgärder för övervakning och tidigt påvisande av aviär influensa samt de minimiåtgärder för bekämpning som ska vidtas vid ett utbrott av sjukdomen hos fjäderfä eller andra fåglar i fångenskap. Enligt det direktivet ska skydds- och övervakningsområden upprättas vid ett utbrott av högpatogen aviär influensa. |
| --- | --- |

(4)

I rådets direktiv 2005/94/EG (3) anges vissa förebyggande åtgärder för övervakning och tidigt påvisande av aviär influensa samt de minimiåtgärder för bekämpning som ska vidtas vid ett utbrott av sjukdomen hos fjäderfä eller andra fåglar i fångenskap. Enligt det direktivet ska skydds- och övervakningsområden upprättas vid ett utbrott av högpatogen aviär influensa.

| (5) | Österrike har underrättat kommissionen om ett utbrott av högpatogen aviär influensa av subtyp H5N8 på en anläggning inom dess territorium där fjäderfä eller andra fåglar i fångenskap hålls, och har vidtagit de åtgärder som krävs enligt direktiv 2005/94/EG, inbegripet upprättande av skydds- och övervakningsområden. |
| --- | --- |

(5)

Österrike har underrättat kommissionen om ett utbrott av högpatogen aviär influensa av subtyp H5N8 på en anläggning inom dess territorium där fjäderfä eller andra fåglar i fångenskap hålls, och har vidtagit de åtgärder som krävs enligt direktiv 2005/94/EG, inbegripet upprättande av skydds- och övervakningsområden.

| (6) | Kommissionen har granskat de åtgärder som Österrike vidtagit i enlighet med direktiv 2005/94/EG och konstaterar att gränserna för de skydds- och övervakningsområden som den behöriga myndigheten i den medlemsstaten har upprättat befinner sig på tillräckligt avstånd från de anläggningar där utbrotten har bekräftats. |
| --- | --- |

(6)

Kommissionen har granskat de åtgärder som Österrike vidtagit i enlighet med direktiv 2005/94/EG och konstaterar att gränserna för de skydds- och övervakningsområden som den behöriga myndigheten i den medlemsstaten har upprättat befinner sig på tillräckligt avstånd från de anläggningar där utbrotten har bekräftats.

| (7) | För att förhindra onödiga störningar i handeln inom unionen och för att undvika att tredjeländer inför omotiverade handelshinder, måste man på unionsnivå i samarbete med Österrike snabbt fastställa de skydds- och övervakningsområden som den medlemsstaten upprättat. |
| --- | --- |

(7)

För att förhindra onödiga störningar i handeln inom unionen och för att undvika att tredjeländer inför omotiverade handelshinder, måste man på unionsnivå i samarbete med Österrike snabbt fastställa de skydds- och övervakningsområden som den medlemsstaten upprättat.

| (8) | I bilagan till detta beslut bör man därför fastställa de skydds- och övervakningsområden i Österrike där de åtgärder som föreskrivs i direktiv 2005/94/EG ska vidtas, och det bör anges hur länge denna regionalisering ska gälla. |
| --- | --- |

(8)

I bilagan till detta beslut bör man därför fastställa de skydds- och övervakningsområden i Österrike där de åtgärder som föreskrivs i direktiv 2005/94/EG ska vidtas, och det bör anges hur länge denna regionalisering ska gälla.

| (9) | De åtgärder som föreskrivs i detta beslut är förenliga med yttrandet från ständiga kommittén för växter, djur, livsmedel och foder. |
| --- | --- |

(9)

De åtgärder som föreskrivs i detta beslut är förenliga med yttrandet från ständiga kommittén för växter, djur, livsmedel och foder.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Österrike ska se till att de skydds- och övervakningsområden som upprättats i enlighet med artikel 16.1 i direktiv 2005/94/EG omfattar åtminstone de områden som anges som skydds- och övervakningsområden i delarna A och B i bilagan till detta beslut.

Artikel 2

Detta beslut ska tillämpas till och med den 31 december 2016.

Artikel 3

Detta beslut riktar sig till Republiken Österrike.

Utfärdat i Bryssel den 16 november 2016.

På kommissionens vägnar

Vytenis ANDRIUKAITIS

Ledamot av kommissionen

---

(1)  
  EGT L 395, 30.12.1989, s. 13.

1

(2)  
  EGT L 224, 18.8.1990, s. 29.

2

(3)  Rådets direktiv 2005/94/EG av den 20 december 2005 om gemenskapsåtgärder för bekämpning av aviär influensa och om upphävande av direktiv 92/40/EEG (EUT L 10, 14.1.2006, s. 16).

3

---

BILAGA

DEL A

Skyddsområde som avses i artikel 1:

| ISO-landskod | Medlemsstat | Kod
  (om sådan finns) | Namn | Tillämpas t.o.m. (i enlighet med artikel 29 i direktiv 2005/94/EG) |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| AT | Österrike | | Område | |
| | | | Gemeinden Bregenz, Hard, Fußach, Lauterach | 14.12.2016 |

ISO-landskod

Medlemsstat

Kod

(om sådan finns)

Namn

Tillämpas t.o.m. (i enlighet med artikel 29 i direktiv 2005/94/EG)

AT

Österrike

Område

Gemeinden Bregenz, Hard, Fußach, Lauterach

14.12.2016

DEL B

Övervakningsområde som avses i artikel 1:

| ISO-landskod | Medlemsstat | Kod
  (om sådan finns) | Namn | Tillämpas t.o.m. (i enlighet med artikel 31 i direktiv 2005/94/EG) |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| AT | Österrike | | Område | |
| | | | Gemeinden Langen, Buch, Schwarzach, Kennelbach, Wolfurt, Bildstein, Dornbirn, Lustenau, Lochau, Höchst, Hörbranz, Gaißau, Eichenberg | 23.12.2016 |
| | Gemeinden Bregenz, Hard, Fußach, Lauterach | 15.12.2016–23.12.2016 |

ISO-landskod

Medlemsstat

Kod

(om sådan finns)

Namn

Tillämpas t.o.m. (i enlighet med artikel 31 i direktiv 2005/94/EG)

AT

Österrike

Område

Gemeinden Langen, Buch, Schwarzach, Kennelbach, Wolfurt, Bildstein, Dornbirn, Lustenau, Lochau, Höchst, Hörbranz, Gaißau, Eichenberg

23.12.2016

Gemeinden Bregenz, Hard, Fußach, Lauterach

15.12.2016–23.12.2016

---

III Andra akter

EUROPEISKA EKONOMISKA SAMARBETSOMRÅDET

| 17.11.2016 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 310/84 |
| --- | --- | --- | --- |

17.11.2016

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 310/84

---

BESLUT AV EFTAS ÖVERVAKNINGSMYNDIGHET

nr 138/16/COL

av den 28 juni 2016

om att låta Island avvika från Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 216/2008 vad gäller befintliga bestämmelser för utfärdande av luftvärdighetsbevis för importerade luftfartyg [2016/2013]

EFTAS ÖVERVAKNINGSMYNDIGHET HAR ANTAGIT DETTA BESLUT

med beaktande av den rättsakt som det hänvisas till i punkt 66n i bilaga XIII till EES-avtalet,

  Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 216/2008 av den 20 februari 2008 om fastställande av gemensamma bestämmelser på det civila luftfartsområdet och inrättande av en europeisk byrå för luftfartssäkerhet, och om upphävande av rådets direktiv 91/670/EEG, förordning (EG) nr 1592/2002 och direktiv 2004/36/EG
   (1)
  , i dess ändrade lydelse (nedan kallad rättsakten),
  så som den anpassats till EES-avtalet genom protokoll 1 till detta, särskilt artikel 14.6 och 14.7 i rättsakten,

med beaktande av yttrandet från Eftakommittén för transport av den 10 juni 2016,

med beaktande av Eftas övervakningsmyndighets (nedan kallad övervakningsmyndigheten) beslut nr 103/13/COL av den 13 mars 2013 om bemyndigande av den ledamot i kollegiet som har ansvar för transport att fatta vissa beslut och vidta vissa åtgärder (diarienummer 578349), och

av följande skäl:

Island underrättade övervakningsmyndigheten och Europeiska byrån för luftfartssäkerhet (nedan kallad byrån) i en skrivelse av den 25 februari 2016 (diarienummer 794710) om sin avsikt att avvika från punkt 21.A.174 b 3 ii i bilaga I (del 21) till den rättsakt som avses i punkt 66p i bilaga XIII till EES-avtalet (kommissionens förordning (EU) nr 748/2012 av den 3 augusti 2012 om fastställande av tillämpningsföreskrifter för luftvärdighets- och miljöcertifiering av luftfartyg och tillhörande produkter, delar och anordningar samt för certifiering av konstruktions- och tillverkningsorganisationer (2), i dess ändrade lydelse [nedan kallad förordning (EU) nr 748/2012]), anpassad till EES-avtalet genom protokoll 1 till den förordningen.

I enlighet med punkt 21.A.174 b.3 ii i bilaga I (del 21) till förordning (EU) nr 748/2012 ska varje ansökan om ett luftvärdighetsbevis för luftfartyg som importerats från ett tredjeland innehålla en försäkran från den behöriga myndigheten i den stat där luftfartyget är, eller var, registrerat, som återspeglar luftfartygets luftvärdighetsstatus vid tidpunkten för överföringen. Men i en del fall saknas en sådan försäkran och kan inte erhållas. Islands avsikt är således att frångå kravet på att inkludera en sådan försäkran.

I sitt beslut av den 6 februari 2014 godkände kommissionen att Sverige gör undantag från punkt 21.A.174 b 3 ii i bilaga I (del 21) till förordning (EU) nr 748/2012 och frångår kravet på att bifoga en sådan försäkran (3).

Det undantaget gäller tills en ändring som löser denna fråga, som ett led i regeluppdatering RMT.0020, av kapitel H (luftvärdighetsbevis och begränsade luftvärdighetsbevis) i bilaga I (Del 21) till förordning (EU) nr 748/2012, har antagits och börjar gälla.

Regeluppdatering RMT.0020 har nu slagits samman med regeluppdatering RMT.0278 (import av luftfartyg från andra regleringssystem, och granskning av del 21 kapitel H) och ett meddelande om föreslagen reglering befinner sig för närvarande i slutskedet för antagande av byrån.

På grundval av ovanstående drar myndigheten slutsatsen att det undantag som Island anmält uppfyller kraven i artikel 14.6 och 14.7 i rättsakten.

De åtgärder som föreskrivs i detta beslut är förenliga med yttrandet från Eftakommittén för transport.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Island får göra undantag från punkt 21.A.174 b 3 ii i bilaga I (del 21) till den rättsakt som avses i punkt 66p i bilaga XIII till EES-avtalet (kommissionens förordning (EU) nr 748/2012 av den 3 augusti 2012 om fastställande av tillämpningsföreskrifter för luftvärdighets- och miljöcertifiering av luftfartyg och tillhörande produkter, delar och utrustningar samt för certifiering av konstruktions- och tillverkningsorganisationer, i dess ändrade lydelse [nedan kallad förordning (EU) nr 748/2012]), så som den anpassats till EES-avtalet genom protokoll 1 till detta, och får godta ansökningar om ett luftvärdighetsbevis för luftfartyg som importerats från ett tredjeland utan en försäkran från den behöriga myndigheten i den stat där luftfartyget är, eller var, registrerat, som återspeglar luftfartygets luftvärdighetsstatus vid tidpunkten för överföringen.

Detta undantag ska gälla tills en ändring som löser denna fråga, som ett led i regeluppdatering RMT.0278 av kapitel H (luftvärdighetsbevis och begränsade luftvärdighetsbevis) i bilaga I (del 21) till förordning (EU) nr 748/2012, har antagits och börjar gälla i alla Eftastater.

Artikel 2

Alla Eftastater ska ha möjlighet att tillämpa samma åtgärder som det hänvisas till i artikel 1, under förutsättning att villkoren i bilagan till detta beslut och anmälningsskyldigheten enligt artikel 14.6 i rättsakten fullgörs.

Artikel 3

Detta beslut riktar sig till Republiken Island. Det är giltigt på engelska.

Artikel 4

Detta beslut ska anmälas till Island, Norge och Liechtenstein.

Utfärdat i Bryssel den 28 juni 2016

För Eftas övervakningsmyndighet

Helga JÓNSDÓTTIR

Ledamot av kollegiet

Carsten ZATSCHLER

Direktör

---

(1)  
  EUT L 79, 19.3.2008, s. 1.

1

(2)  
  EUT L 224, 21.8.2012, s. 1.

2

(3)  Bilaga VI till kommissionens beslut 2014/69/EU av den 6 februari 2014 om bemyndigande för Sverige och Förenade kungariket att avvika från vissa gemensamma säkerhetsregler för luftfarten i enlighet med artikel 14.6 i Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 216/2008 (EUT L 39, 8.2.2014, s. 60).

3

---

BILAGA

VILLKOR FÖR TILLÄMPNINGEN AV UNDANTAGET

Den behöriga myndigheten ska granska luftfartygsdokumentationen och inspektera luftfartyget för att kontrollera att följande uppfylls:

| — | Den historiska dokumentationen av luftfartyget är fullständig och tillräcklig för att tillverknings- och modifieringsstandarden ska kunna fastställas. |
| --- | --- |

—

Den historiska dokumentationen av luftfartyget är fullständig och tillräcklig för att tillverknings- och modifieringsstandarden ska kunna fastställas.

| — | Luftfartyget har producerats i enlighet med den typkonstruktion som låg till grund för Easa-typcertifikatet. För detta ändamål ska den historiska dokumentationen innehålla ett exemplar av det första luftvärdighetsbeviset eller det första exportluftvärdighetsbeviset som utfärdades för luftfartyget när det var nytt. Alternativt kan den som ansöker om ett luftvärdighetsbevis erhålla en försäkran från innehavaren av typcertifikatet som stöds av konstruktionsstaten när det gäller tillverkningsstatusen. |
| --- | --- |

—

Luftfartyget har producerats i enlighet med den typkonstruktion som låg till grund för Easa-typcertifikatet. För detta ändamål ska den historiska dokumentationen innehålla ett exemplar av det första luftvärdighetsbeviset eller det första exportluftvärdighetsbeviset som utfärdades för luftfartyget när det var nytt. Alternativt kan den som ansöker om ett luftvärdighetsbevis erhålla en försäkran från innehavaren av typcertifikatet som stöds av konstruktionsstaten när det gäller tillverkningsstatusen.

| — | Luftfartyget överensstämmer med en typkonstruktion som har godkänts enligt ett typcertifikat. |
| --- | --- |

—

Luftfartyget överensstämmer med en typkonstruktion som har godkänts enligt ett typcertifikat.

| — | Varje kompletterande typcertifikat, ändring eller reparation har godkänts i enlighet med bilaga I (del 21) till förordning (EU) nr 748/2012 (1). |
| --- | --- |

—

Varje kompletterande typcertifikat, ändring eller reparation har godkänts i enlighet med bilaga I (del 21) till förordning (EU) nr 748/2012 (1).

| — | De tillämpliga luftvärdighetsdirektiven har genomförts. |
| --- | --- |

—

De tillämpliga luftvärdighetsdirektiven har genomförts.

Slutligen ska den behöriga myndigheten förvissa sig om att resultaten av dess utredning överensstämmer med resultaten av den utredning som gjorts av den organisation som utför granskningen av luftvärdigheten i enlighet med bilaga I (del M) till förordning (EU) nr 1321/2014 (2).

---

(1)  Den rättsakt som avses i punkt 66p i bilaga XIII till EES-avtalet (kommissionens förordning (EU) nr 748/2012 av den 3 augusti 2012 om fastställande av tillämpningsföreskrifter för luftvärdighets- och miljöcertifiering av luftfartyg och tillhörande produkter, delar och utrustningar samt för certifiering av konstruktions- och tillverkningsorganisationer, i dess ändrade lydelse) anpassad till EES-avtalet genom protokoll 1 till den förordningen.

(2)  Den rättsakt som avses i punkt 66q i bilaga XIII till EES-avtalet (kommissionens förordning (EU) nr 1321/2014 av den 26 november 2014 om fortsatt luftvärdighet för luftfartyg och luftfartygsprodukter, delar och anordningar och om godkännande av organisationer och personal som arbetar med dessa arbetsuppgifter, i dess ändrade lydelse [EUT L 362, 17.12.2014, s. 1]) så som den anpassats till EES-avtalet genom protokoll 1.

---

| 17.11.2016 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 310/87 |
| --- | --- | --- | --- |

17.11.2016

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 310/87

---

BESLUT AV EFTAS ÖVERVAKNINGSMYNDIGHET

nr 139/16/KOL

av den 28 juni 2016

om Norges undantag från Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 216/2008 vad gäller bestämmelserna om flygtidsbegränsningar för lufttrafikföretaget Widerøes Flyselskap AS [2016/2014]

EFTAS ÖVERVAKNINGSMYNDIGHET HAR ANTAGIT DETTA BESLUT

med beaktande av den rättsakt som det hänvisas till i punkt 66n i bilaga XIII till EES-avtalet,

  Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 216/2008 av den 20 februari 2008 om fastställande av gemensamma bestämmelser på det civila luftfartsområdet och inrättande av en europeisk byrå för luftfartssäkerhet, och om upphävande av rådets direktiv 91/670/EEG, förordning (EG) nr 1592/2002 och direktiv 2004/36/EG
   (1), i dess ändrade lydelse (nedan kallad rättsakten),
  anpassad till EES-avtalet genom protokoll 1 till detta, och särskilt artikel 14.7,

med beaktande av yttrandet från Eftakommittén för transport av den 10 juni 2016,

med beaktande av beslut nr 103/13/KOL av den 13 mars 2013 från Eftas övervakningsmyndighet, vilket ger den ledamot av kollegiet som ansvarar för transport befogenhet att fatta vissa beslut och vidta vissa åtgärder (diarienummer 578349), och

av följande skäl:

Norge underrättade Eftas övervakningsmyndighet och Europeiska byrån för luftfartssäkerhet om sin avsikt att bevilja aktören Widerøes Flyselskap AS undantag från bestämmelserna i ORO.FTL.210 a i bilaga III till kommissionens förordning (EU) nr 965/2012 (2) vad gäller den maximala totala flygtjänstperioden som en besättningsmedlem kan tilldelas under en period på 7, 14 respektive 28 dagar i följd, genom att godkänna ett individuellt flygspecifikationsschema för det lufttrafikföretaget.

Lufttrafikföretaget föreslår följande schema:

| | De totala tjänstgöringsperioder som en besättningsmedlem kan tilldelas får inte överskrida






  1. | en gräns på 70 tjänstgöringstimmar som kan fördelas på 7 på varandra följande dagar under en sammanhängande 14-dagarsperiod (i stället för 60 tjänstgöringstimmar), |
| --- | --- | --- |

De totala tjänstgöringsperioder som en besättningsmedlem kan tilldelas får inte överskrida

1.

en gräns på 70 tjänstgöringstimmar som kan fördelas på 7 på varandra följande dagar under en sammanhängande 14-dagarsperiod (i stället för 60 tjänstgöringstimmar),

| 2. | en gräns på 90 tjänstgöringstimmar inom en sammanhängande 14-dagarsperiod (i stället för 110 tjänstgöringstimmar), |
| --- | --- |

2.

en gräns på 90 tjänstgöringstimmar inom en sammanhängande 14-dagarsperiod (i stället för 110 tjänstgöringstimmar),

| 3. | högst 180 tjänstgöringstimmar inom en sammanhängande 28-dagarsperiod (i stället för 190 tjänstgöringstimmar), utspridda så jämnt som möjligt under hela perioden. |
| --- | --- |

3.

högst 180 tjänstgöringstimmar inom en sammanhängande 28-dagarsperiod (i stället för 190 tjänstgöringstimmar), utspridda så jämnt som möjligt under hela perioden.

Lufttrafikföretagets förslag till tjänstgöringsschema (7 dagar tjänstgöring/7 dagar ledigt) för piloter och besättningsmedlemmar grundas på dess verksamhet med flyglinjer till och från regionala flygplatser i Norge och det faktum att dess besättningsmedlemmar pendlar från hemmet till stationeringsorterna.

Eftas övervakningsmyndighet drar, utifrån Europeiska byrån för luftfartssäkerhets bedömning, slutsatsen att variationen skulle kunna ge en säkerhetsnivå motsvarande den som uppnås vid tillämpningen av ORO.FLT.210 a i bilaga III till förordning (EU) nr 965/2012, under förutsättning att de villkor som beskrivs i bilagan uppfylls, förutom de riskreducerande åtgärder som lufttrafikföretaget föreslår och som förtecknas i brevet från Norge av den 9 december 2015.

De åtgärder som föreskrivs i detta beslut är förenliga med yttrandet från Eftakommittén för transport.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Norge får bevilja godkännande av undantag från ORO.FTL.210 a i bilaga III till förordning (EU) nr 965/2012, varigenom lufttrafikföretaget Widerøes Flyselskap AS får tillstånd att tillämpa följande enskilda flygtjänstgöringsscheman.

| | De totala tjänstgöringsperioder som en besättningsmedlem ska tilldelas får inte överskrida






  i) | en gräns på 70 tjänstgöringstimmar som kan fördelas på 7 på varandra följande dagar inom en sammanhängande 14-dagarsperiod, |
| --- | --- | --- |

De totala tjänstgöringsperioder som en besättningsmedlem ska tilldelas får inte överskrida

i)

en gräns på 70 tjänstgöringstimmar som kan fördelas på 7 på varandra följande dagar inom en sammanhängande 14-dagarsperiod,

| ii) | en gräns på 90 tjänstgöringstimmar under en sammanhängande 14-dagarsperiod, och |
| --- | --- |

ii)

en gräns på 90 tjänstgöringstimmar under en sammanhängande 14-dagarsperiod, och

| iii) | högst 180 tjänstgöringstimmar under en sammanhängande 28-dagarsperiod, fördelade så jämnt som möjligt under hela perioden, |
| --- | --- |

iii)

högst 180 tjänstgöringstimmar under en sammanhängande 28-dagarsperiod, fördelade så jämnt som möjligt under hela perioden,

under förutsättning att de villkor som anges i bilagan och de riskreducerande åtgärder som beskrivs i Norges anmälan av den 9 december 2015 är uppfyllda.

Artikel 2

Alla Eftastater ska ha möjlighet att tillämpa samma bestämmelser som det hänvisas till i artikel 1 och som anges i bilagan till detta beslut, under förutsättning att anmälningsskyldigheten enligt artikel 14.6 i rättsakten fullgörs.

Artikel 3

Beslutet riktar sig till Norge. Det är giltigt på engelska.

Artikel 4

Detta beslut ska anmälas till Norge, Island och Liechtenstein.

Utfärdat i Bryssel den 28 juni 2016

För Eftas övervakningsmyndighet

Helga JÓNSDÓTTIR

Ledamot av kollegiet

Carsten ZATSCHLER

Direktör

---

(1)  
  EUT L 79, 19.3.2008, s. 1.

1

(2)  Den rättsakt som det hänvisas till i punkt 66nf i bilaga XIII till EES-avtalet (kommissionens förordning (EU) nr 965/2012 av den 5 oktober 2012 om tekniska krav och administrativa förfaranden i samband med flygdrift enligt Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 216/2008,[EUT L 296, 25.10.2012, s. 1] i dess ändrade lydelse) anpassad till EES-avtalet genom protokoll 1 till detta.

2

kommissionens förordning (EU) nr 965/2012 av den 5 oktober 2012 om tekniska krav och administrativa förfaranden i samband med flygdrift enligt Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 216/2008

---

BILAGA

VILLKOR FÖR TILLÄMPNINGEN AV UNDANTAGET

| i) | Lufttrafikföretaget ska bedriva verksamheten med tillämpning av trötthetshantering (Fatigue risk management, FRM) i enlighet med ORO.FTL.120 i bilaga III till förordning (EU) nr 965/2012, och kontinuerligt övervaka effektiviteten hos de föreslagna riskreducerande åtgärderna. FRM-systemet ska godkännas av det norska Luftfartstilsynet senast den 1 januari 2017. |
| --- | --- |

i)

Lufttrafikföretaget ska bedriva verksamheten med tillämpning av trötthetshantering (Fatigue risk management, FRM) i enlighet med ORO.FTL.120 i bilaga III till förordning (EU) nr 965/2012, och kontinuerligt övervaka effektiviteten hos de föreslagna riskreducerande åtgärderna. FRM-systemet ska godkännas av det norska Luftfartstilsynet senast den 1 januari 2017.

| ii) | Lufttrafikföretaget ska uppnå delmålen i den genomförandeplan för FRM som man presenterade för norska Luftfartstilsynet i sin begäran om undantag. |
| --- | --- |

ii)

Lufttrafikföretaget ska uppnå delmålen i den genomförandeplan för FRM som man presenterade för norska Luftfartstilsynet i sin begäran om undantag.

| iii) | Lufttrafikföretaget ska till Luftfartstilsynet lämna resultatet av en databaserad kontroll av de anpassade delarna av flygtjänstgöringsschema, t.ex. inställelsetider och arbetsuppgifter efter flygningen, särskilt när detta inverkar på hur mycket tid som finns för vila. |
| --- | --- |

iii)

Lufttrafikföretaget ska till Luftfartstilsynet lämna resultatet av en databaserad kontroll av de anpassade delarna av flygtjänstgöringsschema, t.ex. inställelsetider och arbetsuppgifter efter flygningen, särskilt när detta inverkar på hur mycket tid som finns för vila.

| iv) | Lufttrafikföretaget ska inkludera övervakning av flyguppgifter och tendensanalyser som ger anledning till närmare undersökning i dess reaktiva FRM-processer. |
| --- | --- |

iv)

Lufttrafikföretaget ska inkludera övervakning av flyguppgifter och tendensanalyser som ger anledning till närmare undersökning i dess reaktiva FRM-processer.

| v) | Lufttrafikföretaget ska visa att dess trötthetsrapporteringssystem utvecklas i en mer proaktivt riktning under de första 24 månaderna efter det att undantaget har beviljats. Delmålen för utvärdering av lufttrafikföretagets trötthetsrapporteringssystem ska ingå i det överordnade tillsynsprogrammet för företaget. |
| --- | --- |

v)

Lufttrafikföretaget ska visa att dess trötthetsrapporteringssystem utvecklas i en mer proaktivt riktning under de första 24 månaderna efter det att undantaget har beviljats. Delmålen för utvärdering av lufttrafikföretagets trötthetsrapporteringssystem ska ingå i det överordnade tillsynsprogrammet för företaget.

| vi) | Luftfartstilsynet ska noga och fortlöpande övervaka hur lufttrafikföretagets FRM-säkerhetsprocess känner av och reducerar eventuella trötthetsrisker som uppkommer under de första 24 månaderna som undantaget gällt. Därefter ska effektiviteten i operatörens FRM-system övervakas av Luftfartstilsynet som en del i den fortlöpande tillsynen. |
| --- | --- |

vi)

Luftfartstilsynet ska noga och fortlöpande övervaka hur lufttrafikföretagets FRM-säkerhetsprocess känner av och reducerar eventuella trötthetsrisker som uppkommer under de första 24 månaderna som undantaget gällt. Därefter ska effektiviteten i operatörens FRM-system övervakas av Luftfartstilsynet som en del i den fortlöpande tillsynen.

| vii) | Luftfartstilsynet ska se till att en oberoende proportionerlig vetenskaplig utvärdering av effekterna av det beviljade undantaget görs inom de första 24 månaderna efter det att undantaget beviljades. I utvärderingen ska ingå uppgifter om kabinpersonalens och piloternas trötthet, med minst två källor till objektiva data, t.ex. psykomotoriska vaksamhetstest och aktigrafi, för att kontrollera effektiviteten hos de föreslagna riskreducerande åtgärderna. Utvärderingen ska minst omfatta:






  — | Effekterna av ackumulerad utmattning vid hög arbetsbelastning som härrör från ett stort antal sektorer. |
| --- | --- | --- |

vii)

Luftfartstilsynet ska se till att en oberoende proportionerlig vetenskaplig utvärdering av effekterna av det beviljade undantaget görs inom de första 24 månaderna efter det att undantaget beviljades. I utvärderingen ska ingå uppgifter om kabinpersonalens och piloternas trötthet, med minst två källor till objektiva data, t.ex. psykomotoriska vaksamhetstest och aktigrafi, för att kontrollera effektiviteten hos de föreslagna riskreducerande åtgärderna. Utvärderingen ska minst omfatta:

—

Effekterna av ackumulerad utmattning vid hög arbetsbelastning som härrör från ett stort antal sektorer.

| — | Effekterna av användningen av övertid på ackumulerad trötthet i syfte att tillhandahålla bevis för att fastställa en effektiv föreskrivande gräns för användningen av övertid. |
| --- | --- |

—

Effekterna av användningen av övertid på ackumulerad trötthet i syfte att tillhandahålla bevis för att fastställa en effektiv föreskrivande gräns för användningen av övertid.

Denna utvärdering ska bedöma effekterna av minst fyra på varandra följande cykler av tjänstgöring och vila under perioder med hög aktivitet inom ramen för undantaget och ska beakta resultatet av operatörens FRM-system, liksom alla vetenskapliga data och regelverk som fanns tillgängliga vid denna tidpunkt.

| viii) | En rapport om effekterna av undantaget, tillsammans med den utvärdering som avses i punkt vii ska läggas fram för myndigheten och byrån för luftfartssäkerhet senast två år efter det att undantaget börjat tillämpas. |
| --- | --- |

viii)

En rapport om effekterna av undantaget, tillsammans med den utvärdering som avses i punkt vii ska läggas fram för myndigheten och byrån för luftfartssäkerhet senast två år efter det att undantaget börjat tillämpas.

| ix) | Eftas övervakningsmyndighet ska med bistånd från Europeiska byrån för luftfartssäkerhet se över det beviljade undantaget mot bakgrund av ovan nämnda rapport och utvärdering, och förbehåller sig rätten att ändra, tillfälligt upphäva eller återkalla undantaget om man anser det lämpligt mot bakgrund av den tillgängliga bevisningen i det skedet. |
| --- | --- |

ix)

Eftas övervakningsmyndighet ska med bistånd från Europeiska byrån för luftfartssäkerhet se över det beviljade undantaget mot bakgrund av ovan nämnda rapport och utvärdering, och förbehåller sig rätten att ändra, tillfälligt upphäva eller återkalla undantaget om man anser det lämpligt mot bakgrund av den tillgängliga bevisningen i det skedet.

---