# Europeiska unionens L 352/2016

| | ISSN 1977-0820 |
| --- | --- |
| Europeiska unionens
  officiella tidning | L 352 |
| | |
| Svensk utgåva | Lagstiftning | 59 årgången23 december 2016 |

ISSN 1977-0820

Europeiska unionens

officiella tidning

L 352

Svensk utgåva

Lagstiftning

59 årgången23 december 2016

---

| Innehållsförteckning | | I   Lagstiftningsakter | Sida |
| --- | --- | --- | --- |
| | | DIREKTIV |
| | * | Europaparlamentets och rådets direktiv (EU) 2016/2370 av den 14 december 2016 om ändring av direktiv 2012/34/EU vad gäller öppnandet av marknaden för inrikes persontrafik på järnväg och styrningen av järnvägsinfrastrukturen (
  1
  ) | 1 |
| | | BESLUT |
| | * | Europaparlamentets och rådets beslut (EU) 2016/2371 av den 14 december 2016 om ytterligare makroekonomiskt stöd till Hashemitiska konungariket Jordanien | 18 |

Innehållsförteckning

I   Lagstiftningsakter

Sida

DIREKTIV

*

Europaparlamentets och rådets direktiv (EU) 2016/2370 av den 14 december 2016 om ändring av direktiv 2012/34/EU vad gäller öppnandet av marknaden för inrikes persontrafik på järnväg och styrningen av järnvägsinfrastrukturen (
  1
  )

1

1

BESLUT

*

Europaparlamentets och rådets beslut (EU) 2016/2371 av den 14 december 2016 om ytterligare makroekonomiskt stöd till Hashemitiska konungariket Jordanien

18

| | | II   Icke-lagstiftningsakter |
| --- | --- | --- |
| | | FÖRORDNINGAR |
| | * | Rådets förordning (EU) 2016/2372 av den 19 december 2016 om fastställande för 2017 av fiskemöjligheterna för vissa fiskbestånd och grupper av fiskbestånd i Svarta havet | 26 |
| | * | Rådets genomförandeförordning (EU) 2016/2373 av den 22 december 2016 om genomförande av artikel 2.3 i förordning (EG) nr 2580/2001 om särskilda restriktiva åtgärder mot vissa personer och enheter i syfte att bekämpa terrorism och om ändring av genomförandeförordning (EU) 2016/1127 | 31 |
| | * | Kommissionens delegerade förordning (EU) 2016/2374 av den 12 oktober 2016 om upprättande av en utkastplan för vissa demersala fisken i sydvästliga vatten | 33 |
| | * | Kommissionens delegerade förordning (EU) 2016/2375 av den 12 oktober 2016 om upprättande av en utkastplan för vissa demersala fisken i nordvästliga vatten | 39 |
| | * | Kommissionens delegerade förordning (EU) 2016/2376 av den 13 oktober 2016 om upprättande av en utkastplan för Venus spp. i Italiens territorialvatten | 48 |
| | * | Kommissionens delegerade förordning (EU) 2016/2377 av den 14 oktober 2016 om ändring av delegerad förordning (EU) nr 1394/2014 om upprättande av en utkastplan för vissa pelagiska fisken i de sydvästliga vattnen | 50 |
| | * | Kommissionens genomförandeförordning (EU) 2016/2378 av den 21 december 2016 om ändring av förordning (EG) nr 1484/95 vad gäller fastställande av representativa priser inom sektorerna för fjäderfäkött och ägg och för äggalbumin | 52 |
| | | Kommissionens genomförandeförordning (EU) 2016/2379 av den 22 december 2016 om fastställande av schablonimportvärden för bestämning av ingångspriset för vissa frukter och grönsaker | 55 |
| | | BESLUT |
| | * | Beslut (Gusp) 2016/2380 av kommittén för utrikes- och säkerhetspolitik av den 13 december 2016 om förlängning av mandatet för uppdragschefen för Europeiska unionens övervakningsuppdrag i Georgien (EUMM Georgia) (EUMM Georgia/1/2016) | 57 |
| | * | Beslut (Gusp) 2016/2381 av kommittén för utrikes- och säkerhetspolitik av den 14 december 2016 om förlängning av mandatet för uppdragschefen för Europeiska unionens GSFP-uppdrag i Mali (Eucap Sahel Mali) (Eucap Sahel Mali/2/2016) | 59 |
| | * | Rådets beslut (Gusp) 2016/2382 av den 21 december 2016 om inrättande av en europeisk säkerhets- och försvarsakademi (Esfa) och om upphävande av beslut 2013/189/Gusp | 60 |
| | * | Rådets beslut (Gusp) 2016/2383 av den 21 december 2016 om unionens stöd för Internationella atomenergiorganets verksamhet i fråga om nukleärt fysiskt skydd och inom ramen för genomförandet av EU:s strategi mot spridning av massförstörelsevapen | 74 |
| | * | Rådets beslut (Gusp) 2016/2384 av den 22 december 2016 om uppdatering av förteckningen över personer, grupper och enheter som omfattas av artiklarna 2, 3 och 4 i gemensam ståndpunkt 2001/931/Gusp om tillämpning av särskilda åtgärder i syfte att bekämpa terrorism och om ändring av beslut (Gusp) 2016/1136 | 92 |

II   Icke-lagstiftningsakter

FÖRORDNINGAR

*

Rådets förordning (EU) 2016/2372 av den 19 december 2016 om fastställande för 2017 av fiskemöjligheterna för vissa fiskbestånd och grupper av fiskbestånd i Svarta havet

26

*

Rådets genomförandeförordning (EU) 2016/2373 av den 22 december 2016 om genomförande av artikel 2.3 i förordning (EG) nr 2580/2001 om särskilda restriktiva åtgärder mot vissa personer och enheter i syfte att bekämpa terrorism och om ändring av genomförandeförordning (EU) 2016/1127

31

*

Kommissionens delegerade förordning (EU) 2016/2374 av den 12 oktober 2016 om upprättande av en utkastplan för vissa demersala fisken i sydvästliga vatten

33

*

Kommissionens delegerade förordning (EU) 2016/2375 av den 12 oktober 2016 om upprättande av en utkastplan för vissa demersala fisken i nordvästliga vatten

39

*

Kommissionens delegerade förordning (EU) 2016/2376 av den 13 oktober 2016 om upprättande av en utkastplan för Venus spp. i Italiens territorialvatten

Venus

48

*

Kommissionens delegerade förordning (EU) 2016/2377 av den 14 oktober 2016 om ändring av delegerad förordning (EU) nr 1394/2014 om upprättande av en utkastplan för vissa pelagiska fisken i de sydvästliga vattnen

50

*

Kommissionens genomförandeförordning (EU) 2016/2378 av den 21 december 2016 om ändring av förordning (EG) nr 1484/95 vad gäller fastställande av representativa priser inom sektorerna för fjäderfäkött och ägg och för äggalbumin

52

Kommissionens genomförandeförordning (EU) 2016/2379 av den 22 december 2016 om fastställande av schablonimportvärden för bestämning av ingångspriset för vissa frukter och grönsaker

55

BESLUT

*

Beslut (Gusp) 2016/2380 av kommittén för utrikes- och säkerhetspolitik av den 13 december 2016 om förlängning av mandatet för uppdragschefen för Europeiska unionens övervakningsuppdrag i Georgien (EUMM Georgia) (EUMM Georgia/1/2016)

57

*

Beslut (Gusp) 2016/2381 av kommittén för utrikes- och säkerhetspolitik av den 14 december 2016 om förlängning av mandatet för uppdragschefen för Europeiska unionens GSFP-uppdrag i Mali (Eucap Sahel Mali) (Eucap Sahel Mali/2/2016)

59

*

Rådets beslut (Gusp) 2016/2382 av den 21 december 2016 om inrättande av en europeisk säkerhets- och försvarsakademi (Esfa) och om upphävande av beslut 2013/189/Gusp

60

*

Rådets beslut (Gusp) 2016/2383 av den 21 december 2016 om unionens stöd för Internationella atomenergiorganets verksamhet i fråga om nukleärt fysiskt skydd och inom ramen för genomförandet av EU:s strategi mot spridning av massförstörelsevapen

74

*

Rådets beslut (Gusp) 2016/2384 av den 22 december 2016 om uppdatering av förteckningen över personer, grupper och enheter som omfattas av artiklarna 2, 3 och 4 i gemensam ståndpunkt 2001/931/Gusp om tillämpning av särskilda åtgärder i syfte att bekämpa terrorism och om ändring av beslut (Gusp) 2016/1136

92

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Text av betydelse för EES |

---

(1)   Text av betydelse för EES

1

| SV | De rättsakter vilkas titlar är tryckta med fin stil är sådana rättsakter som har avseende på den löpande handläggningen av jordbrukspolitiska frågor. De har normalt en begränsad giltighetstid.
  Beträffande alla övriga rättsakter gäller att titlarna är tryckta med fetstil och föregås av en asterisk. |
| --- | --- |

SV

De rättsakter vilkas titlar är tryckta med fin stil är sådana rättsakter som har avseende på den löpande handläggningen av jordbrukspolitiska frågor. De har normalt en begränsad giltighetstid.

Beträffande alla övriga rättsakter gäller att titlarna är tryckta med fetstil och föregås av en asterisk.

---

I Lagstiftningsakter

DIREKTIV

| 23.12.2016 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 352/1 |
| --- | --- | --- | --- |

23.12.2016

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 352/1

---

EUROPAPARLAMENTETS OCH RÅDETS DIREKTIV (EU) 2016/2370

av den 14 december 2016

om ändring av direktiv 2012/34/EU vad gäller öppnandet av marknaden för inrikes persontrafik på järnväg och styrningen av järnvägsinfrastrukturen

(Text av betydelse för EES)

EUROPAPARLAMENTET OCH EUROPEISKA UNIONENS RÅD HAR ANTAGIT DETTA DIREKTIV

med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, särskilt artikel 91,

med beaktande av Europeiska kommissionens förslag,

efter översändande av utkastet till lagstiftningsakt till de nationella parlamenten,

med beaktande av Europeiska ekonomiska och sociala kommitténs yttrande (1),

med beaktande av Regionkommitténs yttrande (2),

i enlighet med det ordinarie lagstiftningsförfarandet (3), och

av följande skäl:

| (1) | Genom Europaparlamentets och rådets direktiv 2012/34/EU (4) inrättas ett gemensamt europeiskt järnvägsområde med gemensamma bestämmelser om styrningen av järnvägsföretag och infrastrukturförvaltare, finansiering av och avgifter för infrastruktur, villkor för tillträde till järnvägsinfrastruktur och järnvägstrafik samt tillsyn över järnvägsmarknaden. Fullbordandet av det gemensamma europeiska järnvägsområdet bör uppnås genom att man utvidgar principen om öppet tillträde till de inhemska järnvägsmarknaderna och reformerar styrningen av infrastrukturförvaltare i syfte att säkerställa lika tillträde till infrastrukturen. |
| --- | --- |

(1)

Genom Europaparlamentets och rådets direktiv 2012/34/EU (4) inrättas ett gemensamt europeiskt järnvägsområde med gemensamma bestämmelser om styrningen av järnvägsföretag och infrastrukturförvaltare, finansiering av och avgifter för infrastruktur, villkor för tillträde till järnvägsinfrastruktur och järnvägstrafik samt tillsyn över järnvägsmarknaden. Fullbordandet av det gemensamma europeiska järnvägsområdet bör uppnås genom att man utvidgar principen om öppet tillträde till de inhemska järnvägsmarknaderna och reformerar styrningen av infrastrukturförvaltare i syfte att säkerställa lika tillträde till infrastrukturen.

| (2) | Ökningen av persontrafiken på järnväg har inte hållit jämna steg med utvecklingen av andra transportsätt. Fullbordandet av det gemensamma europeiska järnvägsområdet bör bidra till att ytterligare utveckla järnvägstransporter som ett trovärdigt alternativ till andra transportsätt. I detta sammanhang är det av avgörande betydelse att lagstiftningen om inrättande av ett gemensamt europeiskt järnvägsområde verkligen tillämpas inom de utsatta tidsfristerna. |
| --- | --- |

(2)

Ökningen av persontrafiken på järnväg har inte hållit jämna steg med utvecklingen av andra transportsätt. Fullbordandet av det gemensamma europeiska järnvägsområdet bör bidra till att ytterligare utveckla järnvägstransporter som ett trovärdigt alternativ till andra transportsätt. I detta sammanhang är det av avgörande betydelse att lagstiftningen om inrättande av ett gemensamt europeiskt järnvägsområde verkligen tillämpas inom de utsatta tidsfristerna.

| (3) | Unionens marknader för godstrafik på järnväg och internationell persontrafik på järnväg öppnades för konkurrens 2007 respektive 2010, i enlighet med Europaparlamentets och rådets direktiv 2004/51/EG (5) och Europaparlamentets och rådets direktiv 2007/58/EG (6). Dessutom har vissa medlemsstater också öppnat upp sin inhemska persontrafik för konkurrens genom att införa öppna tillträdesrätter, genom upphandling för avtal om allmän trafik eller bådadera. Ett sådant öppnande av marknaden bör ha en positiv inverkan på det gemensamma europeiska järnvägsområdets funktion och leda till bättre tjänster för användarna. |
| --- | --- |

(3)

Unionens marknader för godstrafik på järnväg och internationell persontrafik på järnväg öppnades för konkurrens 2007 respektive 2010, i enlighet med Europaparlamentets och rådets direktiv 2004/51/EG (5) och Europaparlamentets och rådets direktiv 2007/58/EG (6). Dessutom har vissa medlemsstater också öppnat upp sin inhemska persontrafik för konkurrens genom att införa öppna tillträdesrätter, genom upphandling för avtal om allmän trafik eller bådadera. Ett sådant öppnande av marknaden bör ha en positiv inverkan på det gemensamma europeiska järnvägsområdets funktion och leda till bättre tjänster för användarna.

| (4) | Specifika undantag från tillämpningsområdet för direktiv 2012/34/EU bör göra det möjligt för medlemsstaterna att beakta de särskilda egenskaperna hos strukturen och organisationen av järnvägssystem på deras territorium, samtidigt som det gemensamma europeiska järnvägsområdets enhetlighet säkerställs. |
| --- | --- |

(4)

Specifika undantag från tillämpningsområdet för direktiv 2012/34/EU bör göra det möjligt för medlemsstaterna att beakta de särskilda egenskaperna hos strukturen och organisationen av järnvägssystem på deras territorium, samtidigt som det gemensamma europeiska järnvägsområdets enhetlighet säkerställs.

| (5) | Drift av järnvägsinfrastruktur på ett järnvägsnät omfattar trafikstyrning och signalering. Så länge som en linje är i drift bör infrastrukturförvaltaren säkerställa särskilt att infrastrukturen är lämplig för den avsedda användningen. |
| --- | --- |

(5)

Drift av järnvägsinfrastruktur på ett järnvägsnät omfattar trafikstyrning och signalering. Så länge som en linje är i drift bör infrastrukturförvaltaren säkerställa särskilt att infrastrukturen är lämplig för den avsedda användningen.

| (6) | I syfte att fastställa huruvida ett företag bör anses vara vertikalt integrerat bör begreppet kontroll i den mening som avses i rådets förordning (EG) nr 139/2004 (7) tillämpas. I fall där en infrastrukturförvaltare och ett järnvägsföretag är fullständigt oberoende av varandra, men båda kontrolleras direkt av staten utan någon mellanliggande enhet, bör de anses vara separata. Ett regeringsministerium som utövar kontroll över både ett järnvägsföretag och en infrastrukturförvaltare bör inte anses vara en mellanliggande enhet. |
| --- | --- |

(6)

I syfte att fastställa huruvida ett företag bör anses vara vertikalt integrerat bör begreppet kontroll i den mening som avses i rådets förordning (EG) nr 139/2004 (7) tillämpas. I fall där en infrastrukturförvaltare och ett järnvägsföretag är fullständigt oberoende av varandra, men båda kontrolleras direkt av staten utan någon mellanliggande enhet, bör de anses vara separata. Ett regeringsministerium som utövar kontroll över både ett järnvägsföretag och en infrastrukturförvaltare bör inte anses vara en mellanliggande enhet.

| (7) | Genom detta direktiv införs ytterligare krav för att säkerställa infrastrukturförvaltarens oberoende. Medlemsstaterna bör ha frihet att välja mellan olika organisatoriska modeller, allt från fullständig strukturell åtskillnad till vertikal integration, med förbehåll för lämpliga skyddsåtgärder för att säkerställa infrastrukturförvaltarens oberoende vad gäller väsentliga uppgifter, trafikledning och planering av underhåll. Medlemsstaterna bör inom gränserna för de fastställda ramarna för avgifter och tilldelning säkerställa att infrastrukturförvaltaren är organisatoriskt oberoende och oberoende i beslutsfattandet vad gäller de väsentliga uppgifterna. |
| --- | --- |

(7)

Genom detta direktiv införs ytterligare krav för att säkerställa infrastrukturförvaltarens oberoende. Medlemsstaterna bör ha frihet att välja mellan olika organisatoriska modeller, allt från fullständig strukturell åtskillnad till vertikal integration, med förbehåll för lämpliga skyddsåtgärder för att säkerställa infrastrukturförvaltarens oberoende vad gäller väsentliga uppgifter, trafikledning och planering av underhåll. Medlemsstaterna bör inom gränserna för de fastställda ramarna för avgifter och tilldelning säkerställa att infrastrukturförvaltaren är organisatoriskt oberoende och oberoende i beslutsfattandet vad gäller de väsentliga uppgifterna.

| (8) | Skyddsåtgärder bör tillämpas inom vertikalt integrerade företag för att säkerställa att andra juridiska enheter i de företagen inte har något avgörande inflytande över tillsättning och avsättning av personer som ansvarar för att fatta beslut om de väsentliga uppgifterna. I detta sammanhang bör medlemsstaterna säkerställa att klagomålsförfaranden finns inrättade. |
| --- | --- |

(8)

Skyddsåtgärder bör tillämpas inom vertikalt integrerade företag för att säkerställa att andra juridiska enheter i de företagen inte har något avgörande inflytande över tillsättning och avsättning av personer som ansvarar för att fatta beslut om de väsentliga uppgifterna. I detta sammanhang bör medlemsstaterna säkerställa att klagomålsförfaranden finns inrättade.

| (9) | Medlemsstaterna bör inrätta en nationell ram för bedömning av intressekonflikter. Inom denna ram bör regleringsorganet beakta alla personliga finansiella, ekonomiska eller yrkesmässiga intressen som på ett otillbörligt sätt skulle kunna påverka infrastrukturförvaltarens opartiskhet. Om en infrastrukturförvaltare och ett järnvägsföretag är oberoende av varandra, bör inte den omständigheten att de kontrolleras direkt av samma nationella myndighet anses ge upphov till en intressekonflikt i den mening som avses i detta direktiv. |
| --- | --- |

(9)

Medlemsstaterna bör inrätta en nationell ram för bedömning av intressekonflikter. Inom denna ram bör regleringsorganet beakta alla personliga finansiella, ekonomiska eller yrkesmässiga intressen som på ett otillbörligt sätt skulle kunna påverka infrastrukturförvaltarens opartiskhet. Om en infrastrukturförvaltare och ett järnvägsföretag är oberoende av varandra, bör inte den omständigheten att de kontrolleras direkt av samma nationella myndighet anses ge upphov till en intressekonflikt i den mening som avses i detta direktiv.

| (10) | Infrastrukturförvaltares beslutsfattande i fråga om tilldelning av tåglägen och i fråga om avgiftssystem för infrastruktur är väsentliga uppgifter som är grundläggande för att säkerställa rättvist och icke-diskriminerande tillträde till järnvägsinfrastruktur. Det bör införas strikta skyddsåtgärder för att förhindra otillbörlig påverkan på infrastrukturförvaltarens beslut gällande sådana uppgifter. Dessa skyddsåtgärder bör anpassas i enlighet med järnvägsaktörernas olika styrningsstrukturer. |
| --- | --- |

(10)

Infrastrukturförvaltares beslutsfattande i fråga om tilldelning av tåglägen och i fråga om avgiftssystem för infrastruktur är väsentliga uppgifter som är grundläggande för att säkerställa rättvist och icke-diskriminerande tillträde till järnvägsinfrastruktur. Det bör införas strikta skyddsåtgärder för att förhindra otillbörlig påverkan på infrastrukturförvaltarens beslut gällande sådana uppgifter. Dessa skyddsåtgärder bör anpassas i enlighet med järnvägsaktörernas olika styrningsstrukturer.

| (11) | Lämpliga åtgärder bör vidare vidtas för att säkerställa att trafikledning och planering av underhåll utförs på ett opartiskt sätt i syfte att undvika snedvridning av konkurrensen. Inom denna ram bör infrastrukturförvaltarna säkerställa att järnvägsföretagen har tillgång till relevant information. Om i detta sammanhang infrastrukturförvaltarna beviljar järnvägsföretag ytterligare tillträde till trafikledningsprocessen bör sådant tillträde beviljas på lika villkor till alla berörda järnvägsföretag. |
| --- | --- |

(11)

Lämpliga åtgärder bör vidare vidtas för att säkerställa att trafikledning och planering av underhåll utförs på ett opartiskt sätt i syfte att undvika snedvridning av konkurrensen. Inom denna ram bör infrastrukturförvaltarna säkerställa att järnvägsföretagen har tillgång till relevant information. Om i detta sammanhang infrastrukturförvaltarna beviljar järnvägsföretag ytterligare tillträde till trafikledningsprocessen bör sådant tillträde beviljas på lika villkor till alla berörda järnvägsföretag.

| (12) | Om de väsentliga uppgifterna utförs av ett oberoende avgiftsorgan och/eller tilldelningsorgan bör infrastrukturförvaltarens opartiskhet vad gäller trafikledning och underhåll säkerställas, utan att dessa uppgifter ska behöva överlåtas till en oberoende enhet. |
| --- | --- |

(12)

Om de väsentliga uppgifterna utförs av ett oberoende avgiftsorgan och/eller tilldelningsorgan bör infrastrukturförvaltarens opartiskhet vad gäller trafikledning och underhåll säkerställas, utan att dessa uppgifter ska behöva överlåtas till en oberoende enhet.

| (13) | Regleringsorganen bör ha befogenhet att övervaka trafikledning, planering av modernisering samt planerat och oplanerat underhållsarbete i syfte att säkerställa att dessa verksamheter inte leder till diskriminering. |
| --- | --- |

(13)

Regleringsorganen bör ha befogenhet att övervaka trafikledning, planering av modernisering samt planerat och oplanerat underhållsarbete i syfte att säkerställa att dessa verksamheter inte leder till diskriminering.

| (14) | Medlemsstaterna bör som allmän regel säkerställa att infrastrukturförvaltaren ansvarar för drift, underhåll och modernisering av ett järnvägsnät och anförtros utvecklingen av järnvägsinfrastrukturen på det nätet. Om dessa uppgifter har lagts ut på entreprenad till olika enheter bör infrastrukturförvaltaren ändå behålla sin rätt att kontrollera utförandet av uppgifterna och bära det yttersta ansvaret för detta utförande. |
| --- | --- |

(14)

Medlemsstaterna bör som allmän regel säkerställa att infrastrukturförvaltaren ansvarar för drift, underhåll och modernisering av ett järnvägsnät och anförtros utvecklingen av järnvägsinfrastrukturen på det nätet. Om dessa uppgifter har lagts ut på entreprenad till olika enheter bör infrastrukturförvaltaren ändå behålla sin rätt att kontrollera utförandet av uppgifterna och bära det yttersta ansvaret för detta utförande.

| (15) | Infrastrukturförvaltare som är del av ett vertikalt integrerat företag får inom det företaget lägga ut andra uppgifter än de väsentliga uppgifterna på entreprenad enligt de villkor som fastställs i detta direktiv, förutsatt att det inte uppstår någon intressekonflikt och att det garanteras att kommersiellt känslig information behandlas konfidentiellt. Väsentliga uppgifter bör inte läggas ut på entreprenad till en annan enhet i det vertikalt integrerade företaget, såvida den inte uteslutande utför väsentliga uppgifter. |
| --- | --- |

(15)

Infrastrukturförvaltare som är del av ett vertikalt integrerat företag får inom det företaget lägga ut andra uppgifter än de väsentliga uppgifterna på entreprenad enligt de villkor som fastställs i detta direktiv, förutsatt att det inte uppstår någon intressekonflikt och att det garanteras att kommersiellt känslig information behandlas konfidentiellt. Väsentliga uppgifter bör inte läggas ut på entreprenad till en annan enhet i det vertikalt integrerade företaget, såvida den inte uteslutande utför väsentliga uppgifter.

| (16) | När det är lämpligt, och i synnerhet av effektivitetsskäl, inbegripet när det rör sig om offentlig–privata partnerskap, får uppgifter i infrastrukturförvaltningen delas mellan olika infrastrukturförvaltare. Varje infrastrukturförvaltare bör bära fullt ansvar för de uppgifter som denne utför. |
| --- | --- |

(16)

När det är lämpligt, och i synnerhet av effektivitetsskäl, inbegripet när det rör sig om offentlig–privata partnerskap, får uppgifter i infrastrukturförvaltningen delas mellan olika infrastrukturförvaltare. Varje infrastrukturförvaltare bör bära fullt ansvar för de uppgifter som denne utför.

| (17) | Ekonomiska transaktioner mellan infrastrukturförvaltaren och järnvägsföretag, och i vertikalt integrerade företag mellan infrastrukturförvaltaren och en annan juridisk enhet i det vertikalt integrerade företaget, bör förhindras om de kan leda till snedvridning av konkurrensen på marknaden, i synnerhet till följd av korssubventionering. |
| --- | --- |

(17)

Ekonomiska transaktioner mellan infrastrukturförvaltaren och järnvägsföretag, och i vertikalt integrerade företag mellan infrastrukturförvaltaren och en annan juridisk enhet i det vertikalt integrerade företaget, bör förhindras om de kan leda till snedvridning av konkurrensen på marknaden, i synnerhet till följd av korssubventionering.

| (18) | Infrastrukturförvaltare får använda inkomster från förvaltningen av infrastrukturnät som inbegriper användning av offentliga medel, för att finansiera sin egen verksamhet eller för att betala utdelning till sina investerare, som avkastning på deras investeringar i järnvägsinfrastruktur. Sådana investerare får innefatta staten och privata aktieägare, men inte företag som är del av ett vertikalt integrerat företag och som utövar kontroll över både ett järnvägsföretag och den berörda infrastrukturförvaltaren. Utdelning som genereras av verksamhet som inte inbegriper användning av offentliga medel eller intäkter från avgifter som uppbärs för användning av järnvägsinfrastruktur får också användas av företag som är del av ett vertikalt integrerat företag och som utövar kontroll över både ett järnvägsföretag och den berörda infrastrukturförvaltaren. |
| --- | --- |

(18)

Infrastrukturförvaltare får använda inkomster från förvaltningen av infrastrukturnät som inbegriper användning av offentliga medel, för att finansiera sin egen verksamhet eller för att betala utdelning till sina investerare, som avkastning på deras investeringar i järnvägsinfrastruktur. Sådana investerare får innefatta staten och privata aktieägare, men inte företag som är del av ett vertikalt integrerat företag och som utövar kontroll över både ett järnvägsföretag och den berörda infrastrukturförvaltaren. Utdelning som genereras av verksamhet som inte inbegriper användning av offentliga medel eller intäkter från avgifter som uppbärs för användning av järnvägsinfrastruktur får också användas av företag som är del av ett vertikalt integrerat företag och som utövar kontroll över både ett järnvägsföretag och den berörda infrastrukturförvaltaren.

| (19) | Principerna för fastställande och uttag av avgifter bör inte utesluta möjligheten att intäkter från infrastrukturavgifter överförs via statliga konton. |
| --- | --- |

(19)

Principerna för fastställande och uttag av avgifter bör inte utesluta möjligheten att intäkter från infrastrukturavgifter överförs via statliga konton.

| (20) | I fall där infrastrukturförvaltaren inom ett vertikalt integrerat företag inte är en separat juridisk person och de väsentliga uppgifterna har lagts ut på entreprenad genom att de har överlåtits till ett oberoende avgiftsorgan och/eller tilldelningsorgan, bör de relevanta bestämmelserna avseende finansiell insyn och infrastrukturförvaltarens oberoende i tillämpliga delar gälla vid vissa avdelningar inom företaget. |
| --- | --- |

(20)

I fall där infrastrukturförvaltaren inom ett vertikalt integrerat företag inte är en separat juridisk person och de väsentliga uppgifterna har lagts ut på entreprenad genom att de har överlåtits till ett oberoende avgiftsorgan och/eller tilldelningsorgan, bör de relevanta bestämmelserna avseende finansiell insyn och infrastrukturförvaltarens oberoende i tillämpliga delar gälla vid vissa avdelningar inom företaget.

| (21) | För att uppnå en effektiv förvaltning av järnvägsnätet och en effektiv användning av infrastruktur bör bättre samordning mellan infrastrukturförvaltare och järnvägsföretag säkerställas genom användning av lämpliga samordningsmekanismer. |
| --- | --- |

(21)

För att uppnå en effektiv förvaltning av järnvägsnätet och en effektiv användning av infrastruktur bör bättre samordning mellan infrastrukturförvaltare och järnvägsföretag säkerställas genom användning av lämpliga samordningsmekanismer.

| (22) | I syfte att underlätta tillhandahållandet av effektiv och ändamålsenlig järnvägstrafik inom unionen bör ett europeiskt nätverk för infrastrukturförvaltare inrättas på grundval av befintliga plattformar. När det gäller att delta i detta nätverk bör medlemsstaterna ha rätt att fastställa vilket eller vilka organ som bör anses vara deras största infrastrukturförvaltare. |
| --- | --- |

(22)

I syfte att underlätta tillhandahållandet av effektiv och ändamålsenlig järnvägstrafik inom unionen bör ett europeiskt nätverk för infrastrukturförvaltare inrättas på grundval av befintliga plattformar. När det gäller att delta i detta nätverk bör medlemsstaterna ha rätt att fastställa vilket eller vilka organ som bör anses vara deras största infrastrukturförvaltare.

| (23) | Mot bakgrund av skillnaderna mellan näten i fråga om storlek och täthet och mellan hur nationella, lokala och regionala myndigheter är organiserade och vilka erfarenheter de har av marknadsöppning, bör medlemsstaterna medges tillräcklig flexibilitet för att kunna organisera sina järnvägsnät på ett sätt som gör det möjligt att utföra tjänster som tillhandahålls på grundval av öppet tillträde och tjänster som erbjuds enligt avtal om allmän trafik i syfte att säkerställa att alla passagerare får tillgång till tjänster av hög kvalitet. |
| --- | --- |

(23)

Mot bakgrund av skillnaderna mellan näten i fråga om storlek och täthet och mellan hur nationella, lokala och regionala myndigheter är organiserade och vilka erfarenheter de har av marknadsöppning, bör medlemsstaterna medges tillräcklig flexibilitet för att kunna organisera sina järnvägsnät på ett sätt som gör det möjligt att utföra tjänster som tillhandahålls på grundval av öppet tillträde och tjänster som erbjuds enligt avtal om allmän trafik i syfte att säkerställa att alla passagerare får tillgång till tjänster av hög kvalitet.

| (24) | Att unionens järnvägsföretag beviljas tillträdesrätt till järnvägsinfrastruktur i alla medlemsstater för att bedriva inrikes persontrafik skulle kunna påverka organisationen och finansieringen av persontrafik på järnväg som bedrivs inom ramen för ett avtal om allmän trafik. Medlemsstaterna bör på grundval av ett beslut av det berörda regleringsorganet ha möjlighet att begränsa denna tillträdesrätt om den skulle äventyra den ekonomiska jämvikten i sådana avtal om allmän trafik. |
| --- | --- |

(24)

Att unionens järnvägsföretag beviljas tillträdesrätt till järnvägsinfrastruktur i alla medlemsstater för att bedriva inrikes persontrafik skulle kunna påverka organisationen och finansieringen av persontrafik på järnväg som bedrivs inom ramen för ett avtal om allmän trafik. Medlemsstaterna bör på grundval av ett beslut av det berörda regleringsorganet ha möjlighet att begränsa denna tillträdesrätt om den skulle äventyra den ekonomiska jämvikten i sådana avtal om allmän trafik.

| (25) | Rätten för järnvägsföretag att beviljas tillträde till järnvägsinfrastruktur påverkar inte möjligheten för en behörig myndighet att bevilja ensamrätt i enlighet med artikel 3 i Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1370/2007 (8) eller att direkttilldela ett avtal om allmän trafik enligt de villkor som fastställs i artikel 5 i den förordningen. Förekomsten av ett sådant avtal om allmän trafik bör inte ge en medlemsstat rätt att begränsa andra järnvägsföretags tillträdesrätt till den berörda järnvägsinfrastrukturen för tillhandahållande av persontrafik på järnväg, såvida inte sådana tjänster skulle äventyra den ekonomiska jämvikten i avtalet om allmän trafik. |
| --- | --- |

(25)

Rätten för järnvägsföretag att beviljas tillträde till järnvägsinfrastruktur påverkar inte möjligheten för en behörig myndighet att bevilja ensamrätt i enlighet med artikel 3 i Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1370/2007 (8) eller att direkttilldela ett avtal om allmän trafik enligt de villkor som fastställs i artikel 5 i den förordningen. Förekomsten av ett sådant avtal om allmän trafik bör inte ge en medlemsstat rätt att begränsa andra järnvägsföretags tillträdesrätt till den berörda järnvägsinfrastrukturen för tillhandahållande av persontrafik på järnväg, såvida inte sådana tjänster skulle äventyra den ekonomiska jämvikten i avtalet om allmän trafik.

| (26) | På begäran av de berörda parterna bör regleringsorganen, på grundval av en objektiv ekonomisk analys, bedöma huruvida den ekonomiska jämvikten för befintliga avtal om allmän trafik skulle äventyras. |
| --- | --- |

(26)

På begäran av de berörda parterna bör regleringsorganen, på grundval av en objektiv ekonomisk analys, bedöma huruvida den ekonomiska jämvikten för befintliga avtal om allmän trafik skulle äventyras.

| (27) | I bedömningsprocessen bör man ta hänsyn till behovet av att ge alla marknadsaktörer tillräckligt stor rättslig säkerhet för att de ska kunna utveckla sin verksamhet. Förfarandet bör vara så enkelt, effektivt och öppet som möjligt och stämma överens med förfarandet för tilldelning av infrastrukturkapacitet. |
| --- | --- |

(27)

I bedömningsprocessen bör man ta hänsyn till behovet av att ge alla marknadsaktörer tillräckligt stor rättslig säkerhet för att de ska kunna utveckla sin verksamhet. Förfarandet bör vara så enkelt, effektivt och öppet som möjligt och stämma överens med förfarandet för tilldelning av infrastrukturkapacitet.

| (28) | Under förutsättning att icke-diskriminerande tillträde säkerställs får medlemsstaterna förena tillträdesrätten till infrastruktur med särskilda villkor i syfte att möjliggöra genomförandet av en integrerad tidtabellsstruktur för inrikes persontrafik på järnväg. |
| --- | --- |

(28)

Under förutsättning att icke-diskriminerande tillträde säkerställs får medlemsstaterna förena tillträdesrätten till infrastruktur med särskilda villkor i syfte att möjliggöra genomförandet av en integrerad tidtabellsstruktur för inrikes persontrafik på järnväg.

| (29) | Utveckling av järnvägsinfrastruktur och förbättring av kvaliteten på persontrafik på järnväg är centrala prioriteringar när det gäller att främja ett hållbart system för transport och rörlighet i Europa. Genom att utveckla ett nät för höghastighetståg har man i synnerhet möjlighet att skapa bättre och snabbare förbindelser mellan Europas ekonomiska och kulturella centrum. Järnvägstrafik med höghastighetståg kopplar samman personer och marknader på ett snabbt, tillförlitligt, miljövänligt och kostnadseffektivt sätt och uppmuntrar fler resande att ta tåget. Det är därför särskilt viktigt att uppmuntra både offentliga och privata investeringar i infrastruktur för höghastighetståg, att skapa gynnsamma förutsättningar för en positiv avkastning på investeringar och att maximera den ekonomiska och sociala nyttan av dessa investeringar. Det bör fortfarande vara möjligt för medlemsstaterna att välja olika sätt att främja investeringar i infrastruktur för höghastighetståg och användning av höghastighetslinjer. |
| --- | --- |

(29)

Utveckling av järnvägsinfrastruktur och förbättring av kvaliteten på persontrafik på järnväg är centrala prioriteringar när det gäller att främja ett hållbart system för transport och rörlighet i Europa. Genom att utveckla ett nät för höghastighetståg har man i synnerhet möjlighet att skapa bättre och snabbare förbindelser mellan Europas ekonomiska och kulturella centrum. Järnvägstrafik med höghastighetståg kopplar samman personer och marknader på ett snabbt, tillförlitligt, miljövänligt och kostnadseffektivt sätt och uppmuntrar fler resande att ta tåget. Det är därför särskilt viktigt att uppmuntra både offentliga och privata investeringar i infrastruktur för höghastighetståg, att skapa gynnsamma förutsättningar för en positiv avkastning på investeringar och att maximera den ekonomiska och sociala nyttan av dessa investeringar. Det bör fortfarande vara möjligt för medlemsstaterna att välja olika sätt att främja investeringar i infrastruktur för höghastighetståg och användning av höghastighetslinjer.

| (30) | I syfte att utveckla marknaden för persontrafik med höghastighetståg, och därvid främja en optimal användning av tillgänglig infrastruktur, och för att stärka konkurrenskraften för persontrafik med höghastighetståg, med positiva effekter för passagerare, bör öppet tillträde för persontrafik med höghastighetståg begränsas endast under särskilda omständigheter och efter det att regleringsorganet har gjort en objektiv ekonomisk analys. |
| --- | --- |

(30)

I syfte att utveckla marknaden för persontrafik med höghastighetståg, och därvid främja en optimal användning av tillgänglig infrastruktur, och för att stärka konkurrenskraften för persontrafik med höghastighetståg, med positiva effekter för passagerare, bör öppet tillträde för persontrafik med höghastighetståg begränsas endast under särskilda omständigheter och efter det att regleringsorganet har gjort en objektiv ekonomisk analys.

| (31) | För att göra det möjligt för tågresenärer att få tillgång till de uppgifter de behöver för att planera resor och för att boka biljetter inom unionen, bör gemensamma informationssystem och direktbiljettsystem som utvecklas av marknaden främjas. Med tanke på vikten av att främja smidiga kollektivtrafiksystem bör järnvägsföretagen uppmuntras att arbeta med utvecklingen av sådana system, för att möjliggöra olika alternativ vad gäller multimodal och gränsöverskridande transport samt transport från dörr till dörr. |
| --- | --- |

(31)

För att göra det möjligt för tågresenärer att få tillgång till de uppgifter de behöver för att planera resor och för att boka biljetter inom unionen, bör gemensamma informationssystem och direktbiljettsystem som utvecklas av marknaden främjas. Med tanke på vikten av att främja smidiga kollektivtrafiksystem bör järnvägsföretagen uppmuntras att arbeta med utvecklingen av sådana system, för att möjliggöra olika alternativ vad gäller multimodal och gränsöverskridande transport samt transport från dörr till dörr.

| (32) | Direktbiljettsystem bör vara driftskompatibla och icke-diskriminerande. Järnvägsföretagen bör bidra till utvecklingen av sådana system genom att på ett icke-diskriminerande sätt och i ett driftskompatibelt format ställa alla relevanta uppgifter som behövs för att planera resor och för att boka biljetter till förfogande. Medlemsstaterna bör säkerställa att sådana system inte leder till diskriminering mellan järnvägsföretag och att de respekterar behovet av att säkerställa konfidentiell behandling av kommersiell information, personuppgiftsskydd och efterlevnad av konkurrensregler. Kommissionen bör övervaka och rapportera om utvecklingen av sådana system och vid behov lämna lagstiftningsförslag. |
| --- | --- |

(32)

Direktbiljettsystem bör vara driftskompatibla och icke-diskriminerande. Järnvägsföretagen bör bidra till utvecklingen av sådana system genom att på ett icke-diskriminerande sätt och i ett driftskompatibelt format ställa alla relevanta uppgifter som behövs för att planera resor och för att boka biljetter till förfogande. Medlemsstaterna bör säkerställa att sådana system inte leder till diskriminering mellan järnvägsföretag och att de respekterar behovet av att säkerställa konfidentiell behandling av kommersiell information, personuppgiftsskydd och efterlevnad av konkurrensregler. Kommissionen bör övervaka och rapportera om utvecklingen av sådana system och vid behov lämna lagstiftningsförslag.

| (33) | Medlemsstaterna bör säkerställa att tillhandahållandet av järnvägstrafik överensstämmer med de krav som är förknippade med att garantera ett fullgott socialt skydd, samtidigt som det säkerställs att utvecklingen mot fullbordandet av det gemensamma europeiska järnvägsområdet förlöper väl. I detta sammanhang bör de skyldigheter som i enlighet med nationell rätt grundar sig på bindande kollektivavtal eller avtal som ingåtts mellan arbetsmarknadens parter samt relevanta sociala standarder respekteras. Dessa skyldigheter bör inte påverka unionslagstiftningen på områdena för socialrätt och arbetsrätt. Kommissionen bör aktivt stödja det arbete som utförs inom den sektorsvisa sociala dialogen för järnvägar. |
| --- | --- |

(33)

Medlemsstaterna bör säkerställa att tillhandahållandet av järnvägstrafik överensstämmer med de krav som är förknippade med att garantera ett fullgott socialt skydd, samtidigt som det säkerställs att utvecklingen mot fullbordandet av det gemensamma europeiska järnvägsområdet förlöper väl. I detta sammanhang bör de skyldigheter som i enlighet med nationell rätt grundar sig på bindande kollektivavtal eller avtal som ingåtts mellan arbetsmarknadens parter samt relevanta sociala standarder respekteras. Dessa skyldigheter bör inte påverka unionslagstiftningen på områdena för socialrätt och arbetsrätt. Kommissionen bör aktivt stödja det arbete som utförs inom den sektorsvisa sociala dialogen för järnvägar.

| (34) | Inom ramen för den pågående översynen av Europaparlamentets och rådets direktiv 2007/59/EG (9) bör kommissionen bedöma huruvida det behövs nya lagstiftningsakter för behörighetsprövning av ombordpersonal på tåg. |
| --- | --- |

(34)

Inom ramen för den pågående översynen av Europaparlamentets och rådets direktiv 2007/59/EG (9) bör kommissionen bedöma huruvida det behövs nya lagstiftningsakter för behörighetsprövning av ombordpersonal på tåg.

| (35) | Medlemsstaterna bör ha rätt att fatta beslut om lämpliga finansieringsstrategier för att påskynda införandet av European Train Control System (ETCS), särskilt beslut om huruvida differentierade avgifter för tillträde till järnvägsspår ska tillämpas. |
| --- | --- |

(35)

Medlemsstaterna bör ha rätt att fatta beslut om lämpliga finansieringsstrategier för att påskynda införandet av European Train Control System (ETCS), särskilt beslut om huruvida differentierade avgifter för tillträde till järnvägsspår ska tillämpas.

| (36) | Infrastrukturförvaltare bör samarbeta angående incidenter eller olyckor som påverkar gränsöverskridande trafik, i syfte att utbyta eventuell relevant information som möjliggör ett snabbt återställande till normal trafik. |
| --- | --- |

(36)

Infrastrukturförvaltare bör samarbeta angående incidenter eller olyckor som påverkar gränsöverskridande trafik, i syfte att utbyta eventuell relevant information som möjliggör ett snabbt återställande till normal trafik.

| (37) | I syfte att uppnå målen för det gemensamma europeiska järnvägsområdet bör regleringsorgan samarbeta för att säkerställa icke-diskriminerande tillträde till järnvägsinfrastruktur. |
| --- | --- |

(37)

I syfte att uppnå målen för det gemensamma europeiska järnvägsområdet bör regleringsorgan samarbeta för att säkerställa icke-diskriminerande tillträde till järnvägsinfrastruktur.

| (38) | Det är i synnerhet nödvändigt att regleringsorganen samarbetar när frågor som avser internationell järnvägstrafik eller järnvägsinfrastruktur som sträcker sig mellan två länder kräver beslut av två eller flera regleringsorgan, i syfte att samordna deras beslutsfattande för att undvika rättsosäkerhet och säkerställa den internationella järnvägstrafikens effektivitet. |
| --- | --- |

(38)

Det är i synnerhet nödvändigt att regleringsorganen samarbetar när frågor som avser internationell järnvägstrafik eller järnvägsinfrastruktur som sträcker sig mellan två länder kräver beslut av två eller flera regleringsorgan, i syfte att samordna deras beslutsfattande för att undvika rättsosäkerhet och säkerställa den internationella järnvägstrafikens effektivitet.

| (39) | När nationella järnvägsmarknader öppnas upp för konkurrens genom att alla järnvägsföretag beviljas tillträde till näten bör medlemsstaterna ha en tillräcklig övergångsperiod för att kunna anpassa sin nationella rätt och sin organisationsstruktur. Följaktligen bör medlemsstaterna kunna behålla sina befintliga nationella regler för marknadstillträde fram till slutet av övergångsperioden. |
| --- | --- |

(39)

När nationella järnvägsmarknader öppnas upp för konkurrens genom att alla järnvägsföretag beviljas tillträde till näten bör medlemsstaterna ha en tillräcklig övergångsperiod för att kunna anpassa sin nationella rätt och sin organisationsstruktur. Följaktligen bör medlemsstaterna kunna behålla sina befintliga nationella regler för marknadstillträde fram till slutet av övergångsperioden.

| (40) | I enlighet med den gemensamma politiska förklaringen av den 28 september 2011 från medlemsstaterna och kommissionen om förklarande dokument (10) har medlemsstaterna åtagit sig att, i de fall detta är motiverat, låta anmälan av införlivandeåtgärder åtföljas av ett eller flera dokument som förklarar förhållandet mellan de olika delarna i ett direktiv och motsvarande delar i nationella instrument för införlivande. Med avseende på detta direktiv anser lagstiftaren att översändande av sådana dokument är motiverat. |
| --- | --- |

(40)

I enlighet med den gemensamma politiska förklaringen av den 28 september 2011 från medlemsstaterna och kommissionen om förklarande dokument (10) har medlemsstaterna åtagit sig att, i de fall detta är motiverat, låta anmälan av införlivandeåtgärder åtföljas av ett eller flera dokument som förklarar förhållandet mellan de olika delarna i ett direktiv och motsvarande delar i nationella instrument för införlivande. Med avseende på detta direktiv anser lagstiftaren att översändande av sådana dokument är motiverat.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Direktiv 2012/34/EU ska ändras på följande sätt:

| 1. | Artikel 2 ska ändras på följande sätt:






  a) | I punkt 3 ska inledningen ersättas med följande:

  ”3.   Medlemsstaterna får undanta följande från tillämpningsområdet för artiklarna 7, 7a, 7b, 7c, 7d, 8 och 13 samt kapitel IV:”. |
| --- | --- | --- |

1.

Artikel 2 ska ändras på följande sätt:

a)

I punkt 3 ska inledningen ersättas med följande:

”3.   Medlemsstaterna får undanta följande från tillämpningsområdet för artiklarna 7, 7a, 7b, 7c, 7d, 8 och 13 samt kapitel IV:”.

| b) | Följande punkter ska införas:

  ”3a.   Medlemsstaterna får undanta följande från tillämpningsområdet för artiklarna 7, 7a, 7b, 7c, 7d och 8:
  Lokala lågtrafikerade linjer som är högst 100 km långa och används för godstrafik mellan en huvudlinje och avgångsorter och destinationer för transporter längs dessa linjer, förutsatt att linjerna förvaltas av andra enheter än den största infrastrukturförvaltaren och antingen a) att linjerna används av en enda godstransportör eller b) att de väsentliga uppgifterna med avseende på de linjerna utförs av ett organ som inte kontrolleras av något järnvägsföretag. Om det endast finns en godstransportör får medlemsstaterna även undanta denna från tillämpningen av kapitel IV till dess att kapacitet begärs av en annan sökande. Denna punkt kan också tillämpas när linjen i begränsad omfattning även används för persontrafik. Medlemsstaterna ska informera kommissionen om sin avsikt att undanta sådana linjer från tillämpningen av artiklarna 7, 7a, 7b, 7c, 7d och 8.


  3b.   Medlemsstaterna får undanta följande från tillämpningsområdet för artiklarna 7, 7a, 7b, 7c och 7d:
  Regionala lågtrafikerade nät vilka förvaltas av en annan enhet än den största infrastrukturförvaltaren och används för drift av regional persontrafik som tillhandahålls av ett enda järnvägsföretag som är ett annat än medlemsstatens etablerade järnvägsföretag, till dess att kapacitet för persontrafik begärs på det nätet, och förutsatt att företaget är oberoende i förhållande till alla järnvägsföretag som bedriver godstrafik. Denna punkt kan också tillämpas när linjen i begränsad omfattning även används för godstrafik. Medlemsstaterna ska informera kommissionen om sin avsikt att undanta sådana linjer från tillämpningen av artiklarna 7, 7a, 7b, 7c och 7d.” |
| --- | --- |

b)

Följande punkter ska införas:

”3a.   Medlemsstaterna får undanta följande från tillämpningsområdet för artiklarna 7, 7a, 7b, 7c, 7d och 8:

Lokala lågtrafikerade linjer som är högst 100 km långa och används för godstrafik mellan en huvudlinje och avgångsorter och destinationer för transporter längs dessa linjer, förutsatt att linjerna förvaltas av andra enheter än den största infrastrukturförvaltaren och antingen a) att linjerna används av en enda godstransportör eller b) att de väsentliga uppgifterna med avseende på de linjerna utförs av ett organ som inte kontrolleras av något järnvägsföretag. Om det endast finns en godstransportör får medlemsstaterna även undanta denna från tillämpningen av kapitel IV till dess att kapacitet begärs av en annan sökande. Denna punkt kan också tillämpas när linjen i begränsad omfattning även används för persontrafik. Medlemsstaterna ska informera kommissionen om sin avsikt att undanta sådana linjer från tillämpningen av artiklarna 7, 7a, 7b, 7c, 7d och 8.

3b.   Medlemsstaterna får undanta följande från tillämpningsområdet för artiklarna 7, 7a, 7b, 7c och 7d:

Regionala lågtrafikerade nät vilka förvaltas av en annan enhet än den största infrastrukturförvaltaren och används för drift av regional persontrafik som tillhandahålls av ett enda järnvägsföretag som är ett annat än medlemsstatens etablerade järnvägsföretag, till dess att kapacitet för persontrafik begärs på det nätet, och förutsatt att företaget är oberoende i förhållande till alla järnvägsföretag som bedriver godstrafik. Denna punkt kan också tillämpas när linjen i begränsad omfattning även används för godstrafik. Medlemsstaterna ska informera kommissionen om sin avsikt att undanta sådana linjer från tillämpningen av artiklarna 7, 7a, 7b, 7c och 7d.”

| c) | Punkt 4 ska ersättas med följande:

  ”4.   Utan att det påverkar tillämpningen av punkt 3 får medlemsstaterna undanta lokal och regional järnvägsinfrastruktur som inte har någon strategisk betydelse för järnvägsmarknadens funktionssätt från tillämpningen av artikel 8.3 och lokal järnvägsinfrastruktur som inte har någon strategisk betydelse för järnvägsmarknadens funktionssätt från tillämpningen av artiklarna 7, 7a och 7c samt kapitel IV. Medlemsstaterna ska anmäla till kommissionen att de avser att undanta sådan järnvägsinfrastruktur. Kommissionen ska anta genomförandeakter innehållande dess beslut angående huruvida sådan järnvägsinfrastruktur kan anses sakna strategisk betydelse. Kommissionen ska därvid beakta de berörda järnvägslinjernas längd, det faktiska utnyttjandet samt den trafikvolym som potentiellt kan komma att påverkas. Dessa genomförandeakter ska antas i enlighet med det rådgivande förfarande som avses i artikel 62.2.” |
| --- | --- |

c)

Punkt 4 ska ersättas med följande:

”4.   Utan att det påverkar tillämpningen av punkt 3 får medlemsstaterna undanta lokal och regional järnvägsinfrastruktur som inte har någon strategisk betydelse för järnvägsmarknadens funktionssätt från tillämpningen av artikel 8.3 och lokal järnvägsinfrastruktur som inte har någon strategisk betydelse för järnvägsmarknadens funktionssätt från tillämpningen av artiklarna 7, 7a och 7c samt kapitel IV. Medlemsstaterna ska anmäla till kommissionen att de avser att undanta sådan järnvägsinfrastruktur. Kommissionen ska anta genomförandeakter innehållande dess beslut angående huruvida sådan järnvägsinfrastruktur kan anses sakna strategisk betydelse. Kommissionen ska därvid beakta de berörda järnvägslinjernas längd, det faktiska utnyttjandet samt den trafikvolym som potentiellt kan komma att påverkas. Dessa genomförandeakter ska antas i enlighet med det rådgivande förfarande som avses i artikel 62.2.”

| d) | Följande punkt ska införas:

  ”8a.   Under en period av tio år efter den 24 december 2016 får medlemsstaterna från tillämpningen av kapitlen II och IV i detta direktiv, med undantag av artiklarna 10, 13 och 56, undanta isolerade järnvägslinjer som är kortare än 500 km, som har en annan spårvidd än det inhemska huvudnätet, som förbinder medlemsstaten med ett tredjeland där unionens järnvägslagstiftning inte är tillämplig och som förvaltas av en annan infrastrukturförvaltare än den som förvaltar det inhemska huvudnätet. Järnvägsföretag som bedriver verksamhet enbart på sådana linjer får undantas från tillämpningen av kapitel II.
  Sådana undantag får förnyas för perioder på högst fem år. Senast 12 månader före den dag då ett undantag löper ut ska en medlemsstat som avser att förnya undantaget meddela kommissionen om denna avsikt. Kommissionen ska undersöka om villkoren för ett undantag i enlighet med första stycket fortfarande är uppfyllda. Om så inte är fallet ska kommissionen anta genomförandeakter innehållande dess beslut om att undantaget ska upphöra att gälla. Dessa genomförandeakter ska antas i enlighet med det rådgivande förfarande som avses i artikel 62.2.” |
| --- | --- |

d)

Följande punkt ska införas:

”8a.   Under en period av tio år efter den 24 december 2016 får medlemsstaterna från tillämpningen av kapitlen II och IV i detta direktiv, med undantag av artiklarna 10, 13 och 56, undanta isolerade järnvägslinjer som är kortare än 500 km, som har en annan spårvidd än det inhemska huvudnätet, som förbinder medlemsstaten med ett tredjeland där unionens järnvägslagstiftning inte är tillämplig och som förvaltas av en annan infrastrukturförvaltare än den som förvaltar det inhemska huvudnätet. Järnvägsföretag som bedriver verksamhet enbart på sådana linjer får undantas från tillämpningen av kapitel II.

Sådana undantag får förnyas för perioder på högst fem år. Senast 12 månader före den dag då ett undantag löper ut ska en medlemsstat som avser att förnya undantaget meddela kommissionen om denna avsikt. Kommissionen ska undersöka om villkoren för ett undantag i enlighet med första stycket fortfarande är uppfyllda. Om så inte är fallet ska kommissionen anta genomförandeakter innehållande dess beslut om att undantaget ska upphöra att gälla. Dessa genomförandeakter ska antas i enlighet med det rådgivande förfarande som avses i artikel 62.2.”

| e) | Följande punkter ska läggas till:

  ”12.   Om det finns ett offentlig–privat partnerskap som ingåtts före den 16 juni 2015 och den privata parten i detta partnerskap också är ett järnvägsföretag med ansvar för att tillhandahålla persontrafik på infrastrukturen, får medlemsstaterna fortsätta att undanta en sådan privat part från tillämpningen av artiklarna 7, 7a och 7d och att begränsa rätten att ta upp och lämna av passagerare för trafik som bedrivs av järnvägsföretag på samma infrastruktur som den som den privata parten i det offentlig–privata partnerskapet tillhandahåller persontrafik på.


  13.   Privata infrastrukturförvaltare som ingår i ett offentlig–privat partnerskap som ingåtts före den 24 december 2016 och som inte erhåller offentliga medel ska undantas från tillämpningen av artikel 7d förutsatt att lån och finansiella garantier från infrastrukturförvaltaren varken direkt eller indirekt gynnar specifika järnvägsföretag.” |
| --- | --- |

e)

Följande punkter ska läggas till:

”12.   Om det finns ett offentlig–privat partnerskap som ingåtts före den 16 juni 2015 och den privata parten i detta partnerskap också är ett järnvägsföretag med ansvar för att tillhandahålla persontrafik på infrastrukturen, får medlemsstaterna fortsätta att undanta en sådan privat part från tillämpningen av artiklarna 7, 7a och 7d och att begränsa rätten att ta upp och lämna av passagerare för trafik som bedrivs av järnvägsföretag på samma infrastruktur som den som den privata parten i det offentlig–privata partnerskapet tillhandahåller persontrafik på.

13.   Privata infrastrukturförvaltare som ingår i ett offentlig–privat partnerskap som ingåtts före den 24 december 2016 och som inte erhåller offentliga medel ska undantas från tillämpningen av artikel 7d förutsatt att lån och finansiella garantier från infrastrukturförvaltaren varken direkt eller indirekt gynnar specifika järnvägsföretag.”

| 2. | Artikel 3 ska ändras på följande sätt:






  a) | Led 2 ska ersättas med följande:
  ”2.   
  infrastrukturförvaltare
  : varje organ eller företag som ansvarar för drift, underhåll och modernisering av järnvägsinfrastruktur på ett nät, samt för deltagande i dess utveckling, i enlighet med regler som medlemsstaten fastställer inom ramen för sin allmänna politik avseende utveckling och finansiering av infrastruktur.” |
| --- | --- | --- |

2.

Artikel 3 ska ändras på följande sätt:

a)

Led 2 ska ersättas med följande:

”2.   
  infrastrukturförvaltare
  : varje organ eller företag som ansvarar för drift, underhåll och modernisering av järnvägsinfrastruktur på ett nät, samt för deltagande i dess utveckling, i enlighet med regler som medlemsstaten fastställer inom ramen för sin allmänna politik avseende utveckling och finansiering av infrastruktur.”

infrastrukturförvaltare

| b) | Följande led ska införas:
  ”2a.   
  utveckling av järnvägsinfrastruktur
  : järnvägsnätplanering, finansierings- och investeringsplanering samt byggande och uppgraderingar av infrastrukturen.
  2b.   
  drift av järnvägsinfrastruktur
  : tilldelning av tåglägen, trafikledning och uttag av avgifter för infrastruktur.
  2c.   
  underhåll av järnvägsinfrastruktur
  : arbeten för att upprätthålla den befintliga infrastrukturens skick och kapacitet.
  2d.   
  modernisering av järnvägsinfrastruktur
  : större utbytesarbeten på den befintliga infrastrukturen som inte förändrar dess övergripande prestanda.
  2e.   
  ombyggnad av järnvägsinfrastruktur
  : större förändringsarbeten på infrastrukturen som förbättrar dess övergripande prestanda.
  2f.   
  väsentliga uppgifter inom infrastrukturförvaltningen: beslutsfattande om tilldelning av tåglägen, inbegripet både fastställelse och bedömning av tillgänglighet samt tilldelning av individuella tåglägen och beslutsfattande som rör uttag av avgifter för infrastruktur, inklusive fastställelse och uppbörd av avgifter i enlighet med det ramverk för fastställande och uttag av avgifter och det regelverk för tilldelning av kapacitet som fastställts av medlemsstaterna i enlighet med artiklarna 29 och 39.” |
| --- | --- |

b)

Följande led ska införas:

”2a.   
  utveckling av järnvägsinfrastruktur
  : järnvägsnätplanering, finansierings- och investeringsplanering samt byggande och uppgraderingar av infrastrukturen.

utveckling av järnvägsinfrastruktur

2b.   
  drift av järnvägsinfrastruktur
  : tilldelning av tåglägen, trafikledning och uttag av avgifter för infrastruktur.

drift av järnvägsinfrastruktur

2c.   
  underhåll av järnvägsinfrastruktur
  : arbeten för att upprätthålla den befintliga infrastrukturens skick och kapacitet.

underhåll av järnvägsinfrastruktur

2d.   
  modernisering av järnvägsinfrastruktur
  : större utbytesarbeten på den befintliga infrastrukturen som inte förändrar dess övergripande prestanda.

modernisering av järnvägsinfrastruktur

2e.   
  ombyggnad av järnvägsinfrastruktur
  : större förändringsarbeten på infrastrukturen som förbättrar dess övergripande prestanda.

ombyggnad av järnvägsinfrastruktur

2f.   
  väsentliga uppgifter inom infrastrukturförvaltningen: beslutsfattande om tilldelning av tåglägen, inbegripet både fastställelse och bedömning av tillgänglighet samt tilldelning av individuella tåglägen och beslutsfattande som rör uttag av avgifter för infrastruktur, inklusive fastställelse och uppbörd av avgifter i enlighet med det ramverk för fastställande och uttag av avgifter och det regelverk för tilldelning av kapacitet som fastställts av medlemsstaterna i enlighet med artiklarna 29 och 39.”

väsentliga uppgifter

| c) | Följande led ska läggas till:
  ”31.   
  vertikalt integrerat företag
  : ett företag där, i den mening som avses i rådets förordning (EG) nr 139/2004 (*1),






  a) | en infrastrukturförvaltare kontrolleras av ett företag som på samma gång kontrollerar ett eller flera järnvägsföretag som bedriver järnvägstrafik på infrastrukturförvaltarens nät, |
| --- | --- | --- |

c)

Följande led ska läggas till:

”31.   
  vertikalt integrerat företag
  : ett företag där, i den mening som avses i rådets förordning (EG) nr 139/2004 (*1),

vertikalt integrerat företag

*1

a)

en infrastrukturförvaltare kontrolleras av ett företag som på samma gång kontrollerar ett eller flera järnvägsföretag som bedriver järnvägstrafik på infrastrukturförvaltarens nät,

| b) | en infrastrukturförvaltare kontrolleras av ett eller flera järnvägsföretag som bedriver järnvägstrafik på infrastrukturförvaltarens nät, eller |
| --- | --- |

b)

en infrastrukturförvaltare kontrolleras av ett eller flera järnvägsföretag som bedriver järnvägstrafik på infrastrukturförvaltarens nät, eller

| c) | ett eller flera järnvägsföretag som bedriver järnvägstrafik på infrastrukturförvaltarens nät kontrolleras av en infrastrukturförvaltare. |
| --- | --- |

c)

ett eller flera järnvägsföretag som bedriver järnvägstrafik på infrastrukturförvaltarens nät kontrolleras av en infrastrukturförvaltare.

Med ett vertikalt integrerat företag avses också ett företag som består av klart avgränsade avdelningar, inklusive en infrastrukturförvaltare och en eller flera avdelningar som tillhandahåller transporttjänster och inte är separata juridiska personer.

Om en infrastrukturförvaltare och ett järnvägsföretag är fullständigt oberoende av varandra, men båda kontrolleras direkt av en medlemsstat utan någon mellanliggande enhet, anses de inte utgöra ett vertikalt integrerat företag i den mening som avses i detta direktiv.

32.   
  offentlig–privat partnerskap
  : en bindande överenskommelse mellan offentliga organ och ett eller flera företag som inte är en medlemsstats största infrastrukturförvaltare, enligt vilken företagen helt eller delvis anlägger och/eller finansierar järnvägsinfrastruktur och/eller erhåller rätten att utöva någon av de uppgifter som anges i led 2 under en i förväg fastställd tidsperiod. Överenskommelsen får ha en lämplig rättsligt bindande form som föreskrivs i nationell lagstiftning.

offentlig–privat partnerskap

33.   
  styrelse
  : det högre organ i ett företag som utför verkställande och administrativa uppgifter och ansvarar för företagets löpande verksamhet.

styrelse

34.   
  tillsynsråd
  : det högsta organ i ett företag som fullgör tillsynsuppgifter, inklusive kontroll av styrelsen, samt fattar allmänna strategiska beslut avseende företaget.

tillsynsråd

35.   
  direktbiljett
  : en eller flera biljetter som representerar ett transportavtal som har ingåtts för flera på varandra följande järnvägstransporttjänster som tillhandahålls av ett eller flera järnvägsföretag.

direktbiljett

36.   
  persontrafik med höghastighetståg
  : persontrafik på järnväg som bedrivs utan stopp på en sträcka mellan två platser som är på åtminstone mer än 200 kilometers avstånd från varandra, på särskilt konstruerade höghastighetslinjer som är utrustade för hastigheter på i allmänhet minst 250 km/tim, och som genomsnittligen framförs i denna hastighet.

persontrafik med höghastighetståg

(*1)  Rådets förordning (EG) nr 139/2004 av den 20 januari 2004 om kontroll av företagskoncentrationer (”EG:s koncentrationsförordning”) (EUT L 24, 29.1.2004, s. 1).”
  "

*1

| 3. | I artikel 6 ska punkt 2 ersättas med följande:

  ”2.   Vid tillämpning av denna artikel ska medlemsstater som tillämpar artikel 7a.3 kräva att företaget organiseras i klart avgränsade avdelningar som inte är olika juridiska personer inom ett och samma företag.” |
| --- | --- |

3.

I artikel 6 ska punkt 2 ersättas med följande:

”2.   Vid tillämpning av denna artikel ska medlemsstater som tillämpar artikel 7a.3 kräva att företaget organiseras i klart avgränsade avdelningar som inte är olika juridiska personer inom ett och samma företag.”

| 4. | Artikel 7 ska ersättas med följande:

  ”Artikel 7
  Infrastrukturförvaltarens oberoende

  1.   Medlemsstaterna ska säkerställa att infrastrukturförvaltaren ansvarar för drift, underhåll och modernisering av ett nät och anförtros utvecklingen av det nätets järnvägsinfrastruktur, i enlighet med nationell rätt.
  Medlemsstaterna ska säkerställa att ingen av de andra juridiska enheterna i det vertikalt integrerade företaget har något avgörande inflytande över beslut som fattas av infrastrukturförvaltaren när det gäller de väsentliga uppgifterna.
  Medlemsstaterna ska säkerställa att ledamöterna i infrastrukturförvaltarens tillsynsråd och styrelse samt de chefer som rapporterar direkt till dem agerar på ett icke-diskriminerande sätt och att deras opartiskhet inte påverkas av någon intressekonflikt.


  2.   Medlemsstaterna ska säkerställa att infrastrukturförvaltaren är organiserad som en enhet som är juridiskt skild från alla järnvägsföretag och, när det gäller vertikalt integrerade företag, från alla andra juridiska enheter inom företaget.


  3.   Medlemsstaterna ska säkerställa att samma personer inte samtidigt kan utses till eller anställas som






  a) | ledamöter i en infrastrukturförvaltares styrelse och ledamöter i ett järnvägsföretags styrelse, |
| --- | --- | --- |

4.

Artikel 7 ska ersättas med följande:

”Artikel 7

Infrastrukturförvaltarens oberoende

1.   Medlemsstaterna ska säkerställa att infrastrukturförvaltaren ansvarar för drift, underhåll och modernisering av ett nät och anförtros utvecklingen av det nätets järnvägsinfrastruktur, i enlighet med nationell rätt.

Medlemsstaterna ska säkerställa att ingen av de andra juridiska enheterna i det vertikalt integrerade företaget har något avgörande inflytande över beslut som fattas av infrastrukturförvaltaren när det gäller de väsentliga uppgifterna.

Medlemsstaterna ska säkerställa att ledamöterna i infrastrukturförvaltarens tillsynsråd och styrelse samt de chefer som rapporterar direkt till dem agerar på ett icke-diskriminerande sätt och att deras opartiskhet inte påverkas av någon intressekonflikt.

2.   Medlemsstaterna ska säkerställa att infrastrukturförvaltaren är organiserad som en enhet som är juridiskt skild från alla järnvägsföretag och, när det gäller vertikalt integrerade företag, från alla andra juridiska enheter inom företaget.

3.   Medlemsstaterna ska säkerställa att samma personer inte samtidigt kan utses till eller anställas som

a)

ledamöter i en infrastrukturförvaltares styrelse och ledamöter i ett järnvägsföretags styrelse,

| b) | personer som är ansvariga för att fatta beslut om de väsentliga uppgifterna och ledamöter i ett järnvägsföretags styrelse, |
| --- | --- |

b)

personer som är ansvariga för att fatta beslut om de väsentliga uppgifterna och ledamöter i ett järnvägsföretags styrelse,

| c) | om det finns ett tillsynsråd, ledamöter i en infrastrukturförvaltares tillsynsråd och ledamöter i ett järnvägsföretags tillsynsråd, |
| --- | --- |

c)

om det finns ett tillsynsråd, ledamöter i en infrastrukturförvaltares tillsynsråd och ledamöter i ett järnvägsföretags tillsynsråd,

| d) | ledamöter i tillsynsrådet i ett företag som är del av ett vertikalt integrerat företag och som utövar kontroll över både ett järnvägsföretag och en infrastrukturförvaltare, och ledamöter i den berörda infrastrukturförvaltarens styrelse. |
| --- | --- |

d)

ledamöter i tillsynsrådet i ett företag som är del av ett vertikalt integrerat företag och som utövar kontroll över både ett järnvägsföretag och en infrastrukturförvaltare, och ledamöter i den berörda infrastrukturförvaltarens styrelse.

4.   I vertikalt integrerade företag får ledamöterna i infrastrukturförvaltarens styrelse och de personer som ansvarar för beslut som rör de väsentliga uppgifterna inte erhålla någon resultatbaserad ersättning från någon annan juridisk enhet i det vertikalt integrerade företaget och inte heller erhålla bonusar som huvudsakligen är kopplade till specifika järnvägsföretags finansiella resultat. De får dock erbjudas incitament som är kopplade till järnvägssystemets resultat som helhet.

5.   Om informationssystem är gemensamma för olika enheter inom ett vertikalt integrerat företag, ska tillgång till känslig information som rör de väsentliga uppgifterna begränsas till infrastrukturförvaltarens behöriga personal. Känslig information får inte vidarebefordras till andra enheter i ett vertikalt integrerat företag.

6.   Bestämmelserna i punkt 1 i denna artikel ska inte påverka medlemsstaternas beslutanderätt när det gäller utveckling och finansiering av järnvägsinfrastruktur och medlemsstaternas befogenheter när det gäller finansiering av och avgifter för infrastruktur, samt tilldelning av kapacitet såsom dessa definieras i artiklarna 4.2, 8, 29 och 39.”

| 5. | Följande artiklar ska införas:

  ”Artikel 7a
  Oberoende i fråga om de väsentliga uppgifterna

  1.   Medlemsstaterna ska säkerställa att infrastrukturförvaltaren, inom de gränser som anges i artiklarna 4.2, 29 och 39, är organisatoriskt och beslutsmässigt oberoende när det gäller de väsentliga uppgifterna.


  2.   Vid tillämpning av punkt 1 ska medlemsstaterna särskilt säkerställa att






  a) | ett järnvägsföretag eller en annan juridisk enhet inte har något avgörande inflytande över infrastrukturförvaltaren när det gäller de väsentliga uppgifterna, utan att detta påverkar medlemsstaternas roll när det gäller att fastställa ramverket för fastställande och uttag av avgifter och regelverket för tilldelning av kapacitet samt särskilda regler för uttag av avgifter i enlighet med artiklarna 29 och 39, |
| --- | --- | --- |

5.

Följande artiklar ska införas:

”Artikel 7a

Oberoende i fråga om de väsentliga uppgifterna

1.   Medlemsstaterna ska säkerställa att infrastrukturförvaltaren, inom de gränser som anges i artiklarna 4.2, 29 och 39, är organisatoriskt och beslutsmässigt oberoende när det gäller de väsentliga uppgifterna.

2.   Vid tillämpning av punkt 1 ska medlemsstaterna särskilt säkerställa att

a)

ett järnvägsföretag eller en annan juridisk enhet inte har något avgörande inflytande över infrastrukturförvaltaren när det gäller de väsentliga uppgifterna, utan att detta påverkar medlemsstaternas roll när det gäller att fastställa ramverket för fastställande och uttag av avgifter och regelverket för tilldelning av kapacitet samt särskilda regler för uttag av avgifter i enlighet med artiklarna 29 och 39,

| b) | ett järnvägsföretag eller en annan juridisk enhet i det vertikalt integrerade företaget inte har något avgörande inflytande över tillsättning och avsättning av personer som ansvarar för att fatta beslut om de väsentliga uppgifterna, |
| --- | --- |

b)

ett järnvägsföretag eller en annan juridisk enhet i det vertikalt integrerade företaget inte har något avgörande inflytande över tillsättning och avsättning av personer som ansvarar för att fatta beslut om de väsentliga uppgifterna,

| c) | rörligheten hos de personer som ansvarar för de väsentliga uppgifterna inte skapar intressekonflikter. |
| --- | --- |

c)

rörligheten hos de personer som ansvarar för de väsentliga uppgifterna inte skapar intressekonflikter.

3.   Medlemsstaterna får besluta att uttag av avgifter för infrastruktur samt tilldelning av tåglägen ska utföras av ett avgiftsorgan och/eller ett tilldelningsorgan som till sin juridiska form och med avseende på organisation och beslutsfattande är oberoende i förhållande till samtliga järnvägsföretag. Om så är fallet får medlemsstaten besluta att inte tillämpa bestämmelserna i artikel 7.2 och 7.3 c och d.

Artikel 7.3 a och 7.4 ska i tillämpliga delar gälla cheferna för de avdelningar som ansvarar för infrastrukturförvaltning och tillhandahållande av järnvägstrafik.

4.   De bestämmelser i detta direktiv som avser en infrastrukturförvaltares väsentliga uppgifter ska gälla det oberoende avgiftsorganet och/eller tilldelningsorganet.

Artikel 7b

Infrastrukturförvaltarens opartiskhet vad gäller trafikledning och planering av underhåll

1.   Medlemsstaterna ska säkerställa att uppgifterna trafikledning och planering av underhåll utövas på ett öppet och icke-diskriminerande sätt och att personer som ansvarar för att fatta beslut om dessa uppgifter inte påverkas av någon intressekonflikt.

2.   När det gäller trafikledning ska medlemsstaterna säkerställa att järnvägsföretag, i händelse av störningar som rör dem, så snabbt som möjligt får fullständig tillgång till relevant information. Om infrastrukturförvaltaren beviljar ytterligare tillgång till trafikledningsprocessen ska den göra det på ett öppet och icke-diskriminerande sätt för de berörda järnvägsföretagen.

3.   När det gäller långsiktig planering av omfattande underhåll och/eller modernisering av järnvägsinfrastrukturen ska infrastrukturförvaltaren samråda med sökande och, så långt det är möjligt, ta hänsyn till de betänkligheter som framförs.

Infrastrukturförvaltaren ska planera underhållsarbetet på ett icke-diskriminerande sätt.

Artikel 7c

Entreprenad och delning av infrastrukturförvaltarens uppgifter

1.   Förutsatt att det inte uppstår några intressekonflikter och att det garanteras att kommersiellt känslig information behandlas konfidentiellt får infrastrukturförvaltaren

| a) | lägga ut uppgifter på entreprenad till en annan enhet, förutsatt att denna inte är ett järnvägsföretag, inte kontrollerar ett järnvägsföretag och inte heller kontrolleras av ett järnvägsföretag. I ett vertikalt integrerat företag får väsentliga uppgifter inte läggas ut på entreprenad till en annan enhet i det vertikalt integrerade företaget, om inte denna enhet uteslutande utför väsentliga uppgifter, |
| --- | --- |

a)

lägga ut uppgifter på entreprenad till en annan enhet, förutsatt att denna inte är ett järnvägsföretag, inte kontrollerar ett järnvägsföretag och inte heller kontrolleras av ett järnvägsföretag. I ett vertikalt integrerat företag får väsentliga uppgifter inte läggas ut på entreprenad till en annan enhet i det vertikalt integrerade företaget, om inte denna enhet uteslutande utför väsentliga uppgifter,

| b) | lägga ut utförandet av arbeten och relaterade uppgifter som rör utveckling, underhåll och modernisering av järnvägsinfrastrukturen på entreprenad till järnvägsföretag eller företag som kontrollerar järnvägsföretaget eller kontrolleras av järnvägsföretaget. |
| --- | --- |

b)

lägga ut utförandet av arbeten och relaterade uppgifter som rör utveckling, underhåll och modernisering av järnvägsinfrastrukturen på entreprenad till järnvägsföretag eller företag som kontrollerar järnvägsföretaget eller kontrolleras av järnvägsföretaget.

Infrastrukturförvaltaren ska behålla sin rätt att kontrollera, och bära det yttersta ansvaret för, utförandet av de uppgifter som anges i artikel 3.2. En enhet som utför väsentliga uppgifter ska uppfylla kraven i artiklarna 7, 7a, 7b och 7d.

2.   Genom undantag från artikel 7.1 får infrastrukturförvaltarens uppgifter utföras av andra infrastrukturförvaltare, inklusive parter i offentlig–privata partnerskapsarrangemang, förutsatt att de alla uppfyller kraven i artiklarna 7.2–7.6, 7a, 7b och 7d och tar fullt ansvar för utförandet av uppgifterna i fråga.

3.   Om väsentliga uppgifter inte överlåts till ett elbolag ska företaget undantas från de regler som gäller för infrastrukturförvaltare, förutsatt att efterlevnaden av de relevanta bestämmelserna om utveckling av nätet, särskilt artikel 8, säkerställs.

4.   Under överinseende av regleringsorganet eller ett annat oberoende behörigt organ som utsetts av medlemsstaterna får en infrastrukturförvaltare ingå samarbetsavtal med ett eller flera järnvägsföretag på ett icke-diskriminerande sätt och i syfte att skapa fördelar för kunderna, såsom sänkta kostnader eller förbättrad prestanda på den del av nätet som omfattas av avtalet.

Organet i fråga ska övervaka tillämpningen av sådana avtal och får i motiverade fall ge råd om att de ska upphävas.

Artikel 7d

Finansiell insyn

1.   Samtidigt som de nationella förfaranden som är tillämpliga i varje medlemsstat ska respekteras, får inkomster från förvaltningen av infrastrukturnät, inklusive offentliga medel, användas av infrastrukturförvaltaren endast för att finansiera dess egen verksamhet, inklusive avbetalning av lån. Infrastrukturförvaltaren får också använda dessa inkomster för att betala ut utdelning till företagets ägare, vilket får innefatta privata aktieägare, men inte företag som är del av ett vertikalt integrerat företag och som utövar kontroll över både ett järnvägsföretag och den berörda infrastrukturförvaltaren.

2.   Infrastrukturförvaltare får varken direkt eller indirekt bevilja lån till järnvägsföretag.

3.   Järnvägsföretag får varken direkt eller indirekt bevilja lån till infrastrukturförvaltare.

4.   Lån mellan juridiska enheter i ett vertikalt integrerat företag ska endast beviljas, betalas ut och betalas av till marknadsräntor och på villkor som återspeglar den berörda enhetens individuella riskprofil.

5.   Lån mellan juridiska enheter i ett vertikalt integrerat företag som beviljats före den 24 december 2016 ska fortsätta att gälla till förfallodagen, förutsatt att de tecknades till marknadsräntor och att de faktiskt betalas ut och avbetalas.

6.   Tjänster som erbjuds infrastrukturförvaltaren av andra juridiska enheter i ett vertikalt integrerat företag ska tillhandahållas med stöd av avtal och betalas antingen till marknadspriser eller till priser som återspeglar produktionskostnaden plus en rimlig vinstmarginal.

7.   Skulder som tillräknas infrastrukturförvaltaren ska hållas tydligt åtskilda från skulder som tillräknas andra juridiska enheter inom vertikalt integrerade företag. Dessa skulder ska betalas av separat. Detta hindrar inte att slutbetalningen på skulden görs via ett företag som är del av ett vertikalt integrerat företag och som utövar kontroll över både ett järnvägsföretag och en infrastrukturförvaltare, eller via en annan enhet inom företaget.

8.   Redovisningen för infrastrukturförvaltaren och för de andra juridiska enheterna i ett vertikalt integrerat företag ska utformas så att den säkerställer att denna artikel följs och möjliggör separata räkenskaper och insyn i betalningsströmmar inom företaget.

9.   Inom vertikalt integrerade företag ska infrastrukturförvaltaren bevara detaljerade uppgifter om alla kommersiella och finansiella förbindelser med andra juridiska enheter i det företaget.

10.   Om väsentliga uppgifter utförs av ett oberoende avgiftsorgan och/eller tilldelningsorgan i enlighet med artikel 7a.3 och medlemsstaterna inte tillämpar artikel 7.2 ska bestämmelserna i den här artikeln gälla i tillämpliga delar. Hänvisningar till infrastrukturförvaltare, järnvägsföretag och andra juridiska enheter i ett vertikalt integrerat företag i den här artikeln ska förstås som hänvisningar till företagets respektive avdelningar. Efterlevnad av de krav som anges i den här artikeln ska framgå av de separata räkenskaperna för företagets respektive avdelningar.

Artikel 7e

Samordningsmekanismer

Medlemsstaterna ska säkerställa att lämpliga samordningsmekanismer upprättas för att säkerställa samordningen mellan deras största infrastrukturförvaltare och alla berörda järnvägsföretag samt sådana sökande som avses i artikel 8.3. När så är lämpligt ska företrädare för användare av järnvägstjänster för godstransport och persontrafik på järnväg samt nationella, lokala eller regionala myndigheter inbjudas att delta. Det berörda regleringsorganet får delta som observatör. Samordningen ska omfatta bland annat

| a) | de sökandes behov med anknytning till underhållet och utvecklingen av infrastrukturkapaciteten, |
| --- | --- |

a)

de sökandes behov med anknytning till underhållet och utvecklingen av infrastrukturkapaciteten,

| b) | innehållet i de användarinriktade prestandamålen i de avtal som avses i artikel 30 och de incitament som avses i artikel 30.1 samt deras tillämpning, |
| --- | --- |

b)

innehållet i de användarinriktade prestandamålen i de avtal som avses i artikel 30 och de incitament som avses i artikel 30.1 samt deras tillämpning,

| c) | innehållet i och genomförandet av den beskrivning av järnvägsnätet som avses i artikel 27, |
| --- | --- |

c)

innehållet i och genomförandet av den beskrivning av järnvägsnätet som avses i artikel 27,

| d) | intermodalitets- och driftskompabilitetsfrågor, |
| --- | --- |

d)

intermodalitets- och driftskompabilitetsfrågor,

| e) | alla andra frågor som rör villkoren för tillträde till, användningen av infrastrukturen och kvaliteten på infrastrukturförvaltarens tjänster. |
| --- | --- |

e)

alla andra frågor som rör villkoren för tillträde till, användningen av infrastrukturen och kvaliteten på infrastrukturförvaltarens tjänster.

Infrastrukturförvaltaren ska i samråd med berörda parter utarbeta och offentliggöra riktlinjer för samordning. Samordningen ska ske åtminstone en gång per år och infrastrukturförvaltaren ska på sin webbplats offentliggöra en översikt över verksamhet som genomförts i enlighet med denna artikel.

Samordningen enligt denna artikel ska inte påverka sökandes rätt att överklaga till regleringsorganet eller regleringsorganets befogenheter enligt artikel 56.

Artikel 7f

Europeiskt nätverk för infrastrukturförvaltare

1.   I syfte att underlätta tillhandahållandet av effektiv och ändamålsenlig järnvägstrafik inom unionen ska medlemsstaterna säkerställa att deras största infrastrukturförvaltare deltar och samarbetar i ett nätverk som håller regelbundna möten för att

| a) | utveckla unionens järnvägsinfrastruktur, |
| --- | --- |

a)

utveckla unionens järnvägsinfrastruktur,

| b) | främja ett snabbt och effektivt genomförande av det gemensamma europeiska järnvägsområdet, |
| --- | --- |

b)

främja ett snabbt och effektivt genomförande av det gemensamma europeiska järnvägsområdet,

| c) | utbyta bästa praxis, |
| --- | --- |

c)

utbyta bästa praxis,

| d) | övervaka och jämföra prestandan, |
| --- | --- |

d)

övervaka och jämföra prestandan,

| e) | bidra till den marknadsövervakningsverksamhet som avses i artikel 15, |
| --- | --- |

e)

bidra till den marknadsövervakningsverksamhet som avses i artikel 15,

| f) | hantera gränsöverskridande flaskhalsar, och |
| --- | --- |

f)

hantera gränsöverskridande flaskhalsar, och

| g) | diskutera tillämpningen av artiklarna 37 och 40. |
| --- | --- |

g)

diskutera tillämpningen av artiklarna 37 och 40.

Vid tillämpning av led d ska nätverket identifiera gemensamma principer och metoder för enhetlig övervakning och jämförelse av prestandan.

Samordningen enligt denna punkt ska inte påverka sökandes rätt att överklaga till regleringsorganet eller regleringsorganets befogenheter enligt artikel 56.

2.   Kommissionen ska vara medlem i nätverket. Den ska stödja arbetet i nätverket och underlätta samordningen.”

| 6. | Artikel 10 ska ändras på följande sätt:






  a) | Följande punkt ska införas:

  ”1a.   Utan att det påverkar unionens och medlemsstaternas internationella skyldigheter får medlemsstater som har en gräns till ett tredjeland begränsa tillträdesrätten enligt denna artikel för trafik från och till detta tredjeland och som drivs på ett järnvägsnät med annan spårvidd än unionens huvudnät om det uppstår snedvridningar av konkurrensen för gränsöverskridande järnvägstransporter mellan medlemsstaterna och detta tredjeland. Sådana snedvridningar kan bland annat bero på avsaknad av icke-diskriminerande tillträde till järnvägsinfrastrukturen och tillhörande tjänster i det berörda tredjelandet.
  Om en medlemsstat i enlighet med denna punkt har för avsikt att anta ett beslut för att begränsa tillträdesrätten ska den överlämna utkastet till beslut till kommissionen och samråda med de andra medlemsstaterna.
  Om varken kommissionen eller någon medlemsstat framför invändningar inom en tidsperiod av tre månader efter överlämnandet av utkastet till beslut får medlemsstaten anta beslutet.
  Kommissionen får anta genomförandeakter för att närmare specificera förfarandet för tillämpningen av denna punkt. Dessa genomförandeakter ska antas i enlighet med det granskningsförfarande som avses i artikel 62.3.” |
| --- | --- | --- |

6.

Artikel 10 ska ändras på följande sätt:

a)

Följande punkt ska införas:

”1a.   Utan att det påverkar unionens och medlemsstaternas internationella skyldigheter får medlemsstater som har en gräns till ett tredjeland begränsa tillträdesrätten enligt denna artikel för trafik från och till detta tredjeland och som drivs på ett järnvägsnät med annan spårvidd än unionens huvudnät om det uppstår snedvridningar av konkurrensen för gränsöverskridande järnvägstransporter mellan medlemsstaterna och detta tredjeland. Sådana snedvridningar kan bland annat bero på avsaknad av icke-diskriminerande tillträde till järnvägsinfrastrukturen och tillhörande tjänster i det berörda tredjelandet.

Om en medlemsstat i enlighet med denna punkt har för avsikt att anta ett beslut för att begränsa tillträdesrätten ska den överlämna utkastet till beslut till kommissionen och samråda med de andra medlemsstaterna.

Om varken kommissionen eller någon medlemsstat framför invändningar inom en tidsperiod av tre månader efter överlämnandet av utkastet till beslut får medlemsstaten anta beslutet.

Kommissionen får anta genomförandeakter för att närmare specificera förfarandet för tillämpningen av denna punkt. Dessa genomförandeakter ska antas i enlighet med det granskningsförfarande som avses i artikel 62.3.”

| b) | Punkt 2 ska ersättas med följande:

  ”2.   Utan att det påverkar tillämpningen av förordning (EG) nr 1370/2007 ska järnvägsföretag på rättvisa, icke-diskriminerande och öppna villkor beviljas rätt till tillträde till järnvägsinfrastruktur i samtliga medlemsstater för att bedriva persontrafik på järnväg. Järnvägsföretag ska ha rätt att ta upp passagerare vid varje station och att lämna av dem vid en annan station. Denna rätt ska inbegripa tillträde till infrastruktur som förbinder de anläggningar för tjänster som avses i punkt 2 i bilaga II till detta direktiv.” |
| --- | --- |

b)

Punkt 2 ska ersättas med följande:

”2.   Utan att det påverkar tillämpningen av förordning (EG) nr 1370/2007 ska järnvägsföretag på rättvisa, icke-diskriminerande och öppna villkor beviljas rätt till tillträde till järnvägsinfrastruktur i samtliga medlemsstater för att bedriva persontrafik på järnväg. Järnvägsföretag ska ha rätt att ta upp passagerare vid varje station och att lämna av dem vid en annan station. Denna rätt ska inbegripa tillträde till infrastruktur som förbinder de anläggningar för tjänster som avses i punkt 2 i bilaga II till detta direktiv.”

| c) | Punkterna 3 och 4 ska utgå. |
| --- | --- |

c)

Punkterna 3 och 4 ska utgå.

| 7. | Artikel 11 ska ändras på följande sätt:






  a) | Punkt 1 ska ersättas med följande:

  ”1.   Medlemsstaterna får begränsa tillträdesrätten enligt artikel 10.2 för persontrafik mellan en viss avgångsort och en viss destination, om samma sträcka eller en alternativ sträcka omfattas av ett eller flera avtal om allmän trafik och om utövandet av denna rätt skulle äventyra den ekonomiska jämvikten i det eller de berörda avtalen om allmän trafik.” |
| --- | --- | --- |

7.

Artikel 11 ska ändras på följande sätt:

a)

Punkt 1 ska ersättas med följande:

”1.   Medlemsstaterna får begränsa tillträdesrätten enligt artikel 10.2 för persontrafik mellan en viss avgångsort och en viss destination, om samma sträcka eller en alternativ sträcka omfattas av ett eller flera avtal om allmän trafik och om utövandet av denna rätt skulle äventyra den ekonomiska jämvikten i det eller de berörda avtalen om allmän trafik.”

| b) | I punkt 2 ska första stycket ersättas med följande:

  ”2.   För att avgöra om den ekonomiska jämvikten i ett avtal om allmän trafik skulle äventyras ska det eller de berörda regleringsorgan som avses i artikel 55 göra en objektiv ekonomisk analys och grunda sitt beslut på i förväg fastställda kriterier. De ska avgöra detta efter en begäran, ingiven inom en månad från mottagandet av den information om den avsedd persontrafik som avses i artikel 38.4, från någon av följande:






  a) | Den eller de behöriga myndigheter som tilldelat avtalet om allmän trafik. |
| --- | --- | --- |

b)

I punkt 2 ska första stycket ersättas med följande:

”2.   För att avgöra om den ekonomiska jämvikten i ett avtal om allmän trafik skulle äventyras ska det eller de berörda regleringsorgan som avses i artikel 55 göra en objektiv ekonomisk analys och grunda sitt beslut på i förväg fastställda kriterier. De ska avgöra detta efter en begäran, ingiven inom en månad från mottagandet av den information om den avsedd persontrafik som avses i artikel 38.4, från någon av följande:

a)

Den eller de behöriga myndigheter som tilldelat avtalet om allmän trafik.

| b) | Varje annan berörd behörig myndighet med rätt att begränsa tillträde enligt denna artikel. |
| --- | --- |

b)

Varje annan berörd behörig myndighet med rätt att begränsa tillträde enligt denna artikel.

| c) | Infrastrukturförvaltaren. |
| --- | --- |

c)

Infrastrukturförvaltaren.

| d) | Det järnvägsföretag som fullgör avtalet om allmän trafik.” |
| --- | --- |

d)

Det järnvägsföretag som fullgör avtalet om allmän trafik.”

| c) | Punkt 3 ska ersättas med följande:

  ”3.   Regleringsorganet ska motivera sitt beslut och ange på vilka villkor någon av följande får begära omprövning av beslutet inom en månad från underrättelsen om beslutet:






  a) | Den eller de berörda behöriga myndigheterna. |
| --- | --- | --- |

c)

Punkt 3 ska ersättas med följande:

”3.   Regleringsorganet ska motivera sitt beslut och ange på vilka villkor någon av följande får begära omprövning av beslutet inom en månad från underrättelsen om beslutet:

a)

Den eller de berörda behöriga myndigheterna.

| b) | Infrastrukturförvaltaren. |
| --- | --- |

b)

Infrastrukturförvaltaren.

| c) | Det järnvägsföretag som fullgör avtalet om allmän trafik. |
| --- | --- |

c)

Det järnvägsföretag som fullgör avtalet om allmän trafik.

| d) | Det järnvägsföretag som ansöker om tillträde. |
| --- | --- |

d)

Det järnvägsföretag som ansöker om tillträde.

Om regleringsorganet beslutar att den ekonomiska jämvikten i ett avtal om allmän trafik skulle äventyras av den planerade persontrafik som avses i artikel 38.4, ska regleringsorganet ange tänkbara ändringar av denna trafik som skulle säkerställa att de villkor för beviljande av rätt till tillträde som föreskrivs i artikel 10.2 är uppfyllda.”

| d) | I punkt 4 ska följande stycke läggas till:
  ”På grundval av erfarenheter från regleringsorgan, behöriga myndigheter och järnvägsföretag och på grundval av erfarenheterna från verksamheten inom det nätverk som avses i artikel 57.1 ska kommissionen senast den 16 december 2018 anta genomförandeakter för att närmare specificera förfarandet och kriterierna för tillämpningen av punkterna 1, 2 och 3 i den här artikeln vad gäller inrikes persontrafik. Dessa genomförandeakter ska antas i enlighet med det granskningsförfarande som avses i artikel 62.3.” |
| --- | --- |

d)

I punkt 4 ska följande stycke läggas till:

”På grundval av erfarenheter från regleringsorgan, behöriga myndigheter och järnvägsföretag och på grundval av erfarenheterna från verksamheten inom det nätverk som avses i artikel 57.1 ska kommissionen senast den 16 december 2018 anta genomförandeakter för att närmare specificera förfarandet och kriterierna för tillämpningen av punkterna 1, 2 och 3 i den här artikeln vad gäller inrikes persontrafik. Dessa genomförandeakter ska antas i enlighet med det granskningsförfarande som avses i artikel 62.3.”

| e) | Punkt 5 ska ersättas med följande:

  ”5.   Medlemsstaterna får också begränsa rätten till tillträde till järnvägsinfrastruktur för att bedriva inrikes persontrafik mellan en viss avgångsort och en viss destination inom samma medlemsstat om






  a) | ensamrätt har beviljats för att befordra passagerare mellan dessa stationer inom ramen för ett avtal om allmän trafik som tilldelats före den 16 juni 2015, eller |
| --- | --- | --- |

e)

Punkt 5 ska ersättas med följande:

”5.   Medlemsstaterna får också begränsa rätten till tillträde till järnvägsinfrastruktur för att bedriva inrikes persontrafik mellan en viss avgångsort och en viss destination inom samma medlemsstat om

a)

ensamrätt har beviljats för att befordra passagerare mellan dessa stationer inom ramen för ett avtal om allmän trafik som tilldelats före den 16 juni 2015, eller

| b) | ytterligare rätt/tillstånd att bedriva kommersiell persontrafik i konkurrens med ett annat trafikföretag mellan dessa stationer har beviljats senast den 25 december 2018 på grundval av ett rättvist konkurrensutsatt anbudsförfarande, |
| --- | --- |

b)

ytterligare rätt/tillstånd att bedriva kommersiell persontrafik i konkurrens med ett annat trafikföretag mellan dessa stationer har beviljats senast den 25 december 2018 på grundval av ett rättvist konkurrensutsatt anbudsförfarande,

och dessa trafikföretag inte erhåller någon ersättning för att tillhandahålla denna trafik.

En sådan begränsning får gälla under avtalets eller tillståndets ursprungliga giltighetstid eller till och med den 25 december 2026, beroende på vilken period som är kortast.”

| 8. | Följande artiklar ska införas:

  ”Artikel 11a
  Persontrafik med höghastighetståg

  1.   I syfte att utveckla marknaden för persontrafik med höghastighetståg, främja en optimal användning av tillgänglig infrastruktur och stärka konkurrenskraften för persontrafik med höghastighetståg, med positiva effekter för passagerare, får utövandet av rätten till tillträde enligt artikel 10 vad gäller persontrafik med höghastighetståg, utan att det påverkar tillämpningen av artikel 11.5, inte omfattas av några andra krav än de som fastställts av regleringsorganet i enlighet med denna artikel.


  2.   Om regleringsorganet, efter den analys som föreskrivs i artikel 11.2, 11.3 och 11.4 anser att den tänkta persontrafiken med höghastighetståg mellan en viss avgångsort och en viss destination äventyrar den ekonomiska jämvikten i ett avtal om allmän trafik som omfattar samma sträcka eller en alternativ sträcka, ska regleringsorganet ange tänkbara ändringar av trafiken som skulle säkerställa att de villkor för beviljande av rätt till tillträde som föreskrivs i artikel 10.2 är uppfyllda. Sådana ändringar får inbegripa en ändring av den tänkta trafiken.”



  ”Artikel 13a
  Gemensamma informationssystem och direktbiljettsystem

  1.   Utan att det påverkar tillämpningen av Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1371/2007 (*2) och Europaparlamentets och rådets direktiv 2010/40/EU (*3), får medlemsstaterna begära att järnvägsföretag som bedriver inrikes persontrafik ska delta i ett gemensamt informationssystem och integrerat biljettsystem för tillhandahållande av biljetter, direktbiljetter och genomförande av bokningar eller ge behöriga myndigheter befogenhet att upprätta ett sådant system. Om ett sådant system upprättas ska medlemsstaterna se till att det inte leder till snedvridning på marknaden eller diskriminering mellan järnvägsföretag och att det förvaltas av en offentlig eller privat juridisk enhet eller en sammanslutning av alla järnvägsföretag som bedriver persontrafik.


  2.   Kommissionen ska övervaka utvecklingen på järnvägsmarknaden i fråga om införande och användning av gemensamma informationssystem och direktbiljettsystem och bedöma behovet av åtgärder på unionsnivå, med beaktande av marknadsinitiativ. Den ska särskilt ta hänsyn till tågpassagerares möjligheter att på ett icke-diskriminerande sätt få tillgång till de uppgifter som behövs för att planera resor och för att boka biljetter. Kommissionen ska senast den 31 december 2022 till Europaparlamentet och rådet överlämna en rapport om tillgängligheten till sådana gemensamma informationssystem och direktbiljettsystem som vid behov ska åtföljas av lagstiftningsförslag.


  3.   Medlemsstaterna ska begära att järnvägsföretag som bedriver persontrafik inför beredskapsplaner och säkerställa att dessa beredskapsplaner på ett lämpligt sätt samordnas så att passagerare i händelse av ett allvarligt avbrott i trafiken kan få assistans i den mening som avses i artikel 18 i förordning (EG) nr 1371/2007.



  (*2)  Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1371/2007 av den 23 oktober 2007 om rättigheter och skyldigheter för tågresenärer (EUT L 315, 3.12.2007, s. 14)."


  (*3)  Europaparlamentets och rådets direktiv 2010/40/EU av den 7 juli 2010 om ett ramverk för införande av intelligenta transportsystem på vägtransportområdet och för gränssnitt mot andra transportslag (EUT L 207, 6.8.2010, s. 1).”
  " |
| --- | --- |

8.

Följande artiklar ska införas:

”Artikel 11a

Persontrafik med höghastighetståg

1.   I syfte att utveckla marknaden för persontrafik med höghastighetståg, främja en optimal användning av tillgänglig infrastruktur och stärka konkurrenskraften för persontrafik med höghastighetståg, med positiva effekter för passagerare, får utövandet av rätten till tillträde enligt artikel 10 vad gäller persontrafik med höghastighetståg, utan att det påverkar tillämpningen av artikel 11.5, inte omfattas av några andra krav än de som fastställts av regleringsorganet i enlighet med denna artikel.

2.   Om regleringsorganet, efter den analys som föreskrivs i artikel 11.2, 11.3 och 11.4 anser att den tänkta persontrafiken med höghastighetståg mellan en viss avgångsort och en viss destination äventyrar den ekonomiska jämvikten i ett avtal om allmän trafik som omfattar samma sträcka eller en alternativ sträcka, ska regleringsorganet ange tänkbara ändringar av trafiken som skulle säkerställa att de villkor för beviljande av rätt till tillträde som föreskrivs i artikel 10.2 är uppfyllda. Sådana ändringar får inbegripa en ändring av den tänkta trafiken.”

”Artikel 13a

Gemensamma informationssystem och direktbiljettsystem

1.   Utan att det påverkar tillämpningen av Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1371/2007 (*2) och Europaparlamentets och rådets direktiv 2010/40/EU (*3), får medlemsstaterna begära att järnvägsföretag som bedriver inrikes persontrafik ska delta i ett gemensamt informationssystem och integrerat biljettsystem för tillhandahållande av biljetter, direktbiljetter och genomförande av bokningar eller ge behöriga myndigheter befogenhet att upprätta ett sådant system. Om ett sådant system upprättas ska medlemsstaterna se till att det inte leder till snedvridning på marknaden eller diskriminering mellan järnvägsföretag och att det förvaltas av en offentlig eller privat juridisk enhet eller en sammanslutning av alla järnvägsföretag som bedriver persontrafik.

2.   Kommissionen ska övervaka utvecklingen på järnvägsmarknaden i fråga om införande och användning av gemensamma informationssystem och direktbiljettsystem och bedöma behovet av åtgärder på unionsnivå, med beaktande av marknadsinitiativ. Den ska särskilt ta hänsyn till tågpassagerares möjligheter att på ett icke-diskriminerande sätt få tillgång till de uppgifter som behövs för att planera resor och för att boka biljetter. Kommissionen ska senast den 31 december 2022 till Europaparlamentet och rådet överlämna en rapport om tillgängligheten till sådana gemensamma informationssystem och direktbiljettsystem som vid behov ska åtföljas av lagstiftningsförslag.

3.   Medlemsstaterna ska begära att järnvägsföretag som bedriver persontrafik inför beredskapsplaner och säkerställa att dessa beredskapsplaner på ett lämpligt sätt samordnas så att passagerare i händelse av ett allvarligt avbrott i trafiken kan få assistans i den mening som avses i artikel 18 i förordning (EG) nr 1371/2007.

(*2)  Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1371/2007 av den 23 oktober 2007 om rättigheter och skyldigheter för tågresenärer (EUT L 315, 3.12.2007, s. 14)."

*2

(*3)  Europaparlamentets och rådets direktiv 2010/40/EU av den 7 juli 2010 om ett ramverk för införande av intelligenta transportsystem på vägtransportområdet och för gränssnitt mot andra transportslag (EUT L 207, 6.8.2010, s. 1).”
  "

*3

| 9. | I artikel 19 ska följande led läggas till:






  ”e) | inte har dömts för allvarliga överträdelser i samband med skyldigheter i enlighet med nationell rätt som grundar sig på bindande kollektivavtal, i tillämpliga fall.” |
| --- | --- | --- |

9.

I artikel 19 ska följande led läggas till:

”e)

inte har dömts för allvarliga överträdelser i samband med skyldigheter i enlighet med nationell rätt som grundar sig på bindande kollektivavtal, i tillämpliga fall.”

| 10. | I artikel 32 ska punkt 4 ersättas med följande:

  ”4.   Infrastrukturavgifter för utnyttjande av de järnvägskorridorer som anges i kommissionens förordning (EU) 2016/919 (*4) får differentieras för att ge incitament till att utrusta tåg med sådan ETCS som överensstämmer med den version som antogs genom kommissionens beslut 2008/386/EG (*5) och med senare versioner. Sådan differentiering får inte resultera i någon ökning av de totala intäkterna för infrastrukturförvaltaren.
  Medlemsstaterna får besluta att denna differentiering av infrastrukturavgifterna inte ska gälla de järnvägslinjer som anges i förordning (EU) 2016/919, där endast tåg utrustade med ETCS får köras.
  Medlemsstaterna får besluta att utvidga denna differentiering till järnvägslinjer som inte anges i förordning (EU) 2016/919.


  (*4)  Kommissionens förordning (EU) 2016/919 av den 27 maj 2016 om teknisk specifikation för driftskompatibilitet avseende delsystemen Trafikstyrning och signalering i järnvägssystemet i Europeiska unionen (EUT L 158, 15.6.2016, s. 1)."


  (*5)  Kommissionens beslut 2008/386/EG av den 23 april 2008 om ändring av bilaga A till beslut 2006/679/EG om teknisk specifikation för driftskompatibilitet avseende delsystemet Trafikstyrning och signalering i det transeuropeiska järnvägssystemet för konventionella tåg och om ändring av bilaga A till beslut 2006/860/EG om tekniska specifikationer för driftskompatibilitet avseende delsystemet Trafikstyrning och signalering i det transeuropeiska järnvägssystemet för höghastighetståg (EUT L 136, 24.5.2008, s. 11).”
  " |
| --- | --- |

10.

I artikel 32 ska punkt 4 ersättas med följande:

”4.   Infrastrukturavgifter för utnyttjande av de järnvägskorridorer som anges i kommissionens förordning (EU) 2016/919 (*4) får differentieras för att ge incitament till att utrusta tåg med sådan ETCS som överensstämmer med den version som antogs genom kommissionens beslut 2008/386/EG (*5) och med senare versioner. Sådan differentiering får inte resultera i någon ökning av de totala intäkterna för infrastrukturförvaltaren.

Medlemsstaterna får besluta att denna differentiering av infrastrukturavgifterna inte ska gälla de järnvägslinjer som anges i förordning (EU) 2016/919, där endast tåg utrustade med ETCS får köras.

Medlemsstaterna får besluta att utvidga denna differentiering till järnvägslinjer som inte anges i förordning (EU) 2016/919.

(*4)  Kommissionens förordning (EU) 2016/919 av den 27 maj 2016 om teknisk specifikation för driftskompatibilitet avseende delsystemen Trafikstyrning och signalering i järnvägssystemet i Europeiska unionen (EUT L 158, 15.6.2016, s. 1)."

*4

(*5)  Kommissionens beslut 2008/386/EG av den 23 april 2008 om ändring av bilaga A till beslut 2006/679/EG om teknisk specifikation för driftskompatibilitet avseende delsystemet Trafikstyrning och signalering i det transeuropeiska järnvägssystemet för konventionella tåg och om ändring av bilaga A till beslut 2006/860/EG om tekniska specifikationer för driftskompatibilitet avseende delsystemet Trafikstyrning och signalering i det transeuropeiska järnvägssystemet för höghastighetståg (EUT L 136, 24.5.2008, s. 11).”
  "

*5

| 11. | I artikel 38 ska punkt 4 ersättas med följande:

  ”4.   När en sökande avser att begära infrastrukturkapacitet för att bedriva persontrafik i en medlemsstat där rätten till tillträde till järnvägsinfrastruktur är begränsad i enlighet med artikel 11, ska sökanden informera de berörda infrastrukturförvaltarna och regleringsorganen minst 18 månader före ikraftträdandet av den tågplan som begäran om kapacitet avser. För att göra det möjligt för de berörda regleringsorganen att bedöma de potentiella ekonomiska konsekvenserna för befintliga avtal om allmän trafik ska regleringsorganen säkerställa att varje behörig myndighet som har beviljat persontrafik på järnväg på den sträckan enligt ett avtal om allmän trafik, varje annan berörd behörig myndighet med rätt att begränsa tillträde enligt artikel 11 och varje järnvägsföretag som fullgör avtalet om allmän trafik på denna persontrafiksträcka informeras utan dröjsmål och senast inom tio dagar.” |
| --- | --- |

11.

I artikel 38 ska punkt 4 ersättas med följande:

”4.   När en sökande avser att begära infrastrukturkapacitet för att bedriva persontrafik i en medlemsstat där rätten till tillträde till järnvägsinfrastruktur är begränsad i enlighet med artikel 11, ska sökanden informera de berörda infrastrukturförvaltarna och regleringsorganen minst 18 månader före ikraftträdandet av den tågplan som begäran om kapacitet avser. För att göra det möjligt för de berörda regleringsorganen att bedöma de potentiella ekonomiska konsekvenserna för befintliga avtal om allmän trafik ska regleringsorganen säkerställa att varje behörig myndighet som har beviljat persontrafik på järnväg på den sträckan enligt ett avtal om allmän trafik, varje annan berörd behörig myndighet med rätt att begränsa tillträde enligt artikel 11 och varje järnvägsföretag som fullgör avtalet om allmän trafik på denna persontrafiksträcka informeras utan dröjsmål och senast inom tio dagar.”

| 12. | I artikel 53.3 ska följande stycke läggas till:
  ”Regleringsorganet får, om det anser att det är nödvändigt, begära att infrastrukturförvaltaren ställer sådana uppgifter till dess förfogande.” |
| --- | --- |

12.

I artikel 53.3 ska följande stycke läggas till:

”Regleringsorganet får, om det anser att det är nödvändigt, begära att infrastrukturförvaltaren ställer sådana uppgifter till dess förfogande.”

| 13. | I artikel 54 ska punkt 1 ersättas med följande:

  ”1.   I händelse av störningar i tågtrafiken på grund av tekniska missöden eller olyckor ska infrastrukturförvaltaren vidta alla nödvändiga åtgärder för att återställa situationen till det normala. Infrastrukturförvaltaren ska därför utarbeta en beredskapsplan med en förteckning över alla aktörer som ska informeras i händelse av allvarliga olyckor eller allvarliga störningar av tågtrafiken. Om en störning kan få påverkan på gränsöverskridande trafik ska infrastrukturförvaltaren dela med sig av all eventuell relevant information till andra infrastrukturförvaltare vars järnvägsnät och trafik kan påverkas av störningen i fråga. De berörda infrastrukturförvaltarna ska samarbeta för att återställa den gränsöverskridande trafiken till det normala.” |
| --- | --- |

13.

I artikel 54 ska punkt 1 ersättas med följande:

”1.   I händelse av störningar i tågtrafiken på grund av tekniska missöden eller olyckor ska infrastrukturförvaltaren vidta alla nödvändiga åtgärder för att återställa situationen till det normala. Infrastrukturförvaltaren ska därför utarbeta en beredskapsplan med en förteckning över alla aktörer som ska informeras i händelse av allvarliga olyckor eller allvarliga störningar av tågtrafiken. Om en störning kan få påverkan på gränsöverskridande trafik ska infrastrukturförvaltaren dela med sig av all eventuell relevant information till andra infrastrukturförvaltare vars järnvägsnät och trafik kan påverkas av störningen i fråga. De berörda infrastrukturförvaltarna ska samarbeta för att återställa den gränsöverskridande trafiken till det normala.”

| 14. | Artikel 56 ska ändras på följande sätt:






  a) | I punkt 1 ska följande led läggas till:






  ”h) | trafikledningen, |
| --- | --- | --- | --- |

14.

Artikel 56 ska ändras på följande sätt:

a)

I punkt 1 ska följande led läggas till:

”h)

trafikledningen,

| i) | planeringen av modernisering och planerat eller oplanerat underhållsarbete, |
| --- | --- |

i)

planeringen av modernisering och planerat eller oplanerat underhållsarbete,

| j) | efterlevnaden av de krav, inbegripet sådana som rör intressekonflikter, som fastställs i artiklarna 2.13, 7, 7a, 7b, 7c och 7d.” |
| --- | --- |

j)

efterlevnaden av de krav, inbegripet sådana som rör intressekonflikter, som fastställs i artiklarna 2.13, 7, 7a, 7b, 7c och 7d.”

| b) | Punkt 2 ska ersättas med följande:

  ”2.   Utan att det påverkar de nationella konkurrensmyndigheternas befogenheter att säkra konkurrensen på marknaderna för järnvägstjänster, ska regleringsorganet ha befogenhet att övervaka konkurrenssituationen på marknaderna för järnvägstjänster, däribland i synnerhet marknaden för persontrafik med höghastighetståg, och infrastrukturförvaltarens verksamhet i samband med punkt 1 a–j. Regleringsorganet ska särskilt, på eget initiativ och i syfte att förhindra diskriminering av sökande, kontrollera att punkt 1 a–j efterlevs. I synnerhet ska det kontrollera huruvida beskrivningen av järnvägsnätet innehåller diskriminerande bestämmelser eller ger infrastrukturförvaltaren godtyckliga befogenheter som kan användas för diskriminering av sökande.” |
| --- | --- |

b)

Punkt 2 ska ersättas med följande:

”2.   Utan att det påverkar de nationella konkurrensmyndigheternas befogenheter att säkra konkurrensen på marknaderna för järnvägstjänster, ska regleringsorganet ha befogenhet att övervaka konkurrenssituationen på marknaderna för järnvägstjänster, däribland i synnerhet marknaden för persontrafik med höghastighetståg, och infrastrukturförvaltarens verksamhet i samband med punkt 1 a–j. Regleringsorganet ska särskilt, på eget initiativ och i syfte att förhindra diskriminering av sökande, kontrollera att punkt 1 a–j efterlevs. I synnerhet ska det kontrollera huruvida beskrivningen av järnvägsnätet innehåller diskriminerande bestämmelser eller ger infrastrukturförvaltaren godtyckliga befogenheter som kan användas för diskriminering av sökande.”

| c) | I punkt 9 ska första stycket ersättas med följande:

  ”9.   Regleringsorganet ska behandla varje klagomål och vid behov begära in relevant information och inleda samråd med de berörda parterna inom en månad efter det att klagomålet lämnats in. Det ska fatta beslut om varje klagomål, vidta åtgärder för att avhjälpa en situation och informera alla berörda parter om sitt motiverade beslut inom en fastställd, rimlig tid och under alla omständigheter inom sex veckor efter det att all relevant information har lämnats in. Utan att det påverkar de nationella konkurrensmyndigheternas befogenheter att säkra konkurrensen på marknaderna för järnvägstjänster ska regleringsorganet på eget initiativ när det är lämpligt besluta om lämpliga åtgärder för att motverka diskriminering av sökande, snedvridning av konkurrensen och all annan icke önskvärd utveckling på dessa marknader, i synnerhet med avseende på punkt 1 a–j.” |
| --- | --- |

c)

I punkt 9 ska första stycket ersättas med följande:

”9.   Regleringsorganet ska behandla varje klagomål och vid behov begära in relevant information och inleda samråd med de berörda parterna inom en månad efter det att klagomålet lämnats in. Det ska fatta beslut om varje klagomål, vidta åtgärder för att avhjälpa en situation och informera alla berörda parter om sitt motiverade beslut inom en fastställd, rimlig tid och under alla omständigheter inom sex veckor efter det att all relevant information har lämnats in. Utan att det påverkar de nationella konkurrensmyndigheternas befogenheter att säkra konkurrensen på marknaderna för järnvägstjänster ska regleringsorganet på eget initiativ när det är lämpligt besluta om lämpliga åtgärder för att motverka diskriminering av sökande, snedvridning av konkurrensen och all annan icke önskvärd utveckling på dessa marknader, i synnerhet med avseende på punkt 1 a–j.”

| d) | Punkt 12 ska ersättas med följande:

  ”12.   För att kontrollera efterlevnaden av bestämmelserna om särredovisning i artikel 6 och bestämmelserna om finansiell insyn i artikel 7d ska regleringsorganet ha befogenhet att utföra revisioner eller ta initiativ till externa revisioner hos infrastrukturförvaltare, tjänsteleverantörer och, om det är relevant, järnvägsföretag. För vertikalt integrerade företag ska dessa befogenheter omfatta alla juridiska enheter. Regleringsorganet ska ha rätt att begära all relevant information. Det ska särskilt ha befogenhet att begära att infrastrukturförvaltaren, tjänsteleverantörerna och alla företag eller andra enheter som utför eller integrerar olika typer av järnvägstransporter eller infrastrukturförvaltning som avses i artiklarna 6.1, 6.2 och 13 tillhandahåller all eller delar av den bokföringsinformation som anges i bilaga VIII med den tillräckliga detaljnivå som anses vara nödvändig och proportionell.
  Utan att det påverkar befogenheterna för nationella myndigheter med ansvar för statligt stöd får regleringsorganet också dra slutsatser beträffande frågor om statligt stöd från bokföringen, och det ska rapportera slutsatserna till dessa myndigheter.
  Finansiella flöden som avses i artikel 7d.1, lån som avses i artikel 7d.4 och 7d.5 och skulder som avses i artikel 7d.7 ska övervakas av regleringsorganet.
  Om en medlemsstat har utsett regleringsorganet till det oberoende behöriga organ som avses i artikel 7c.4 ska regleringsorganet bedöma de samarbetsavtal som avses i den artikeln.” |
| --- | --- |

d)

Punkt 12 ska ersättas med följande:

”12.   För att kontrollera efterlevnaden av bestämmelserna om särredovisning i artikel 6 och bestämmelserna om finansiell insyn i artikel 7d ska regleringsorganet ha befogenhet att utföra revisioner eller ta initiativ till externa revisioner hos infrastrukturförvaltare, tjänsteleverantörer och, om det är relevant, järnvägsföretag. För vertikalt integrerade företag ska dessa befogenheter omfatta alla juridiska enheter. Regleringsorganet ska ha rätt att begära all relevant information. Det ska särskilt ha befogenhet att begära att infrastrukturförvaltaren, tjänsteleverantörerna och alla företag eller andra enheter som utför eller integrerar olika typer av järnvägstransporter eller infrastrukturförvaltning som avses i artiklarna 6.1, 6.2 och 13 tillhandahåller all eller delar av den bokföringsinformation som anges i bilaga VIII med den tillräckliga detaljnivå som anses vara nödvändig och proportionell.

Utan att det påverkar befogenheterna för nationella myndigheter med ansvar för statligt stöd får regleringsorganet också dra slutsatser beträffande frågor om statligt stöd från bokföringen, och det ska rapportera slutsatserna till dessa myndigheter.

Finansiella flöden som avses i artikel 7d.1, lån som avses i artikel 7d.4 och 7d.5 och skulder som avses i artikel 7d.7 ska övervakas av regleringsorganet.

Om en medlemsstat har utsett regleringsorganet till det oberoende behöriga organ som avses i artikel 7c.4 ska regleringsorganet bedöma de samarbetsavtal som avses i den artikeln.”

| 15. | Artikel 57 ska ändras på följande sätt:






  a) | Följande punkt ska införas:

  ”3a.   Om frågor som avser internationell trafik kräver beslut av två eller flera regleringsorgan ska de berörda regleringsorganen samarbeta när de bereder sina respektive beslut för att nå en lösning i frågan. I detta syfte ska de berörda regleringsorganen utföra sina uppgifter i enlighet med artikel 56.” |
| --- | --- | --- |

15.

Artikel 57 ska ändras på följande sätt:

a)

Följande punkt ska införas:

”3a.   Om frågor som avser internationell trafik kräver beslut av två eller flera regleringsorgan ska de berörda regleringsorganen samarbeta när de bereder sina respektive beslut för att nå en lösning i frågan. I detta syfte ska de berörda regleringsorganen utföra sina uppgifter i enlighet med artikel 56.”

| b) | Punkt 8 ska ersättas med följande:

  ”8.   Regleringsorgan ska utveckla gemensamma principer och gemensam praxis för beslutsfattande för vilket de är bemyndigade enligt detta direktiv. Sådana gemensamma principer och sådan gemensam praxis ska omfatta förfaranden för lösning av tvister som uppstår inom ramen för punkt 3a. På grundval av erfarenheter hos regleringsorgan och erfarenheterna från verksamheten inom det nätverk som avses i punkt 1, och om detta är nödvändigt för att säkerställa ett effektivt samarbete mellan regleringsorganen, får kommissionen anta genomförandeakter för att fastställa sådana gemensamma principer och sådan gemensam praxis. Dessa genomförandeakter ska antas i enlighet med det granskningsförfarande som avses i artikel 62.3.” |
| --- | --- |

b)

Punkt 8 ska ersättas med följande:

”8.   Regleringsorgan ska utveckla gemensamma principer och gemensam praxis för beslutsfattande för vilket de är bemyndigade enligt detta direktiv. Sådana gemensamma principer och sådan gemensam praxis ska omfatta förfaranden för lösning av tvister som uppstår inom ramen för punkt 3a. På grundval av erfarenheter hos regleringsorgan och erfarenheterna från verksamheten inom det nätverk som avses i punkt 1, och om detta är nödvändigt för att säkerställa ett effektivt samarbete mellan regleringsorganen, får kommissionen anta genomförandeakter för att fastställa sådana gemensamma principer och sådan gemensam praxis. Dessa genomförandeakter ska antas i enlighet med det granskningsförfarande som avses i artikel 62.3.”

| c) | Följande punkt ska läggas till:

  ”10.   För beslut som rör infrastruktur som sträcker sig mellan två länder får de båda berörda medlemsstaterna när som helst efter den 24 december 2016 komma överens om att samordning ska ske mellan de berörda regleringsorganen för att anpassa effekten av deras beslut.” |
| --- | --- |

c)

Följande punkt ska läggas till:

”10.   För beslut som rör infrastruktur som sträcker sig mellan två länder får de båda berörda medlemsstaterna när som helst efter den 24 december 2016 komma överens om att samordning ska ske mellan de berörda regleringsorganen för att anpassa effekten av deras beslut.”

| 16. | I artikel 63 ska punkt 1 ersättas med följande:

  ”1.   Kommissionen ska senast den 31 december 2024 utvärdera detta direktivs effekter på järnvägssektorn och lämna en rapport till Europaparlamentet, rådet, Europeiska ekonomiska och sociala kommittén samt Regionkommittén om dess genomförande.
  Rapporten ska särskilt utvärdera utvecklingen av järnvägstrafik med höghastighetståg och bedöma om det förekommer diskriminerande förfaranden när det gäller tillträde till höghastighetslinjer. Kommissionen ska överväga om det är nödvändigt att lämna lagstiftningsförslag.
  Kommissionen ska senast samma datum bedöma om det fortfarande förekommer diskriminerande förfaranden eller andra typer av snedvridningar av konkurrensen i förhållande till infrastrukturförvaltare som är del av ett vertikalt integrerat företag. Kommissionen ska, om så är lämpligt, lämna lagstiftningsförslag.” |
| --- | --- |

16.

I artikel 63 ska punkt 1 ersättas med följande:

”1.   Kommissionen ska senast den 31 december 2024 utvärdera detta direktivs effekter på järnvägssektorn och lämna en rapport till Europaparlamentet, rådet, Europeiska ekonomiska och sociala kommittén samt Regionkommittén om dess genomförande.

Rapporten ska särskilt utvärdera utvecklingen av järnvägstrafik med höghastighetståg och bedöma om det förekommer diskriminerande förfaranden när det gäller tillträde till höghastighetslinjer. Kommissionen ska överväga om det är nödvändigt att lämna lagstiftningsförslag.

Kommissionen ska senast samma datum bedöma om det fortfarande förekommer diskriminerande förfaranden eller andra typer av snedvridningar av konkurrensen i förhållande till infrastrukturförvaltare som är del av ett vertikalt integrerat företag. Kommissionen ska, om så är lämpligt, lämna lagstiftningsförslag.”

Artikel 2

1.   Trots bestämmelserna i artikel 3.2 ska medlemsstaterna senast den 25 december 2018 anta och offentliggöra de bestämmelser i lagar och andra författningar som är nödvändiga för att följa detta direktiv. De ska genast överlämna texten till dessa bestämmelser till kommissionen.

När en medlemsstat antar dessa bestämmelser ska de innehålla en hänvisning till detta direktiv eller åtföljas av en sådan hänvisning när de offentliggörs. Närmare föreskrifter om hur hänvisningen ska göras ska varje medlemsstat själv utfärda.

2.   Medlemsstaterna ska till kommissionen överlämna texten till de centrala bestämmelser i nationell rätt som de antar inom det område som omfattas av detta direktiv.

Artikel 3

1.   Detta direktiv träder i kraft dagen efter det att det har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning.

2.   Artikel 1.6–1.8 och 1.11 ska tillämpas från och med den 1 januari 2019 i tid för den tågplan som inleds den 14 december 2020.

Artikel 4

Detta direktiv riktar sig till medlemsstaterna.

Utfärdat i Strasbourg den 14 december 2016.

På Europaparlamentets vägnar

M. SCHULZ

Ordförande

På rådets vägnar

I. KORČOK

Ordförande

---

(1)  
  EUT C 327, 12.11.2013, s. 122.

1

(2)  
  EUT C 356, 5.12.2013, s. 92.

2

(3)  Europaparlamentets ståndpunkt av den 26 februari 2014 (ännu ej offentliggjord i EUT) och rådets ståndpunkt vid den första behandlingen av den 17 oktober 2016 (EUT C 431, 22.11.2016, s. 1). Europaparlamentets ståndpunkt av den 14 december 2016 (ännu ej offentliggjord i EUT).

3

(4)  Europaparlamentets och rådets direktiv 2012/34/EU av den 21 november 2012 om inrättande av ett gemensamt europeiskt järnvägsområde (EUT L 343, 14.12.2012, s. 32).

4

(5)  Europaparlamentets och rådets direktiv 2004/51/EG av den 29 april 2004 om ändring av rådets direktiv 91/440/EEG om utvecklingen av gemenskapens järnvägar (EUT L 164, 30.4.2004, s. 164).

5

(6)  Europaparlamentets och rådets direktiv 2007/58/EG av den 23 oktober 2007 om ändring av rådets direktiv 91/440/EEG om utvecklingen av gemenskapens järnvägar och direktiv 2001/14/EG om tilldelning av infrastrukturkapacitet och uttag av avgifter för utnyttjande av järnvägsinfrastruktur (EUT L 315, 3.12.2007, s. 44).

6

(7)  Rådets förordning (EG) nr 139/2004 av den 20 januari 2004 om kontroll av företagskoncentrationer (”EG:s koncentrationsförordning”) (EUT L 24, 29.1.2004, s. 1).

7

(8)  Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1370/2007 av den 23 oktober 2007 om kollektivtrafik på järnväg och väg och om upphävande av rådets förordning (EEG) nr 1191/69 och (EEG) nr 1107/70 (EUT L 315, 3.12.2007, s. 1).

8

(9)  Europaparlamentets och rådets direktiv 2007/59/EG av den 23 oktober 2007 om behörighetsprövning av lokförare som framför lok och tåg på järnvägssystemet i gemenskapen (EUT L 315, 3.12.2007, s. 51).

9

(10)  
  EUT C 369, 17.12.2011, s. 14.

10

---

BESLUT

| 23.12.2016 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 352/18 |
| --- | --- | --- | --- |

23.12.2016

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 352/18

---

EUROPAPARLAMENTETS OCH RÅDETS BESLUT (EU) 2016/2371

av den 14 december 2016

om ytterligare makroekonomiskt stöd till Hashemitiska konungariket Jordanien

EUROPAPARLAMENTET OCH EUROPEISKA UNIONENS RÅD HAR ANTAGIT DETTA BESLUT

med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, särskilt artikel 212.2,

med beaktande av Europeiska kommissionens förslag,

efter översändande av utkastet till lagstiftningsakt till de nationella parlamenten,

i enlighet med det ordinarie lagstiftningsförfarandet, och (1)

av följande skäl:

| (1) | Förbindelserna mellan Europeiska unionen (nedan kallad unionen) och Hashemitiska konungariket Jordanien (nedan kallat Jordanien) utvecklas inom ramen för den europeiska grannskapspolitiken (EGP). Jordanien undertecknade ett associeringsavtal (2) med unionen den 24 november 1997, vilket trädde i kraft den 1 maj 2002. Unionen och Jordanien har inom ramen för det avtalet gradvis skapat ett frihandelsområde under en övergångsperiod på 12 år. Dessutom trädde ett avtal om ytterligare liberalisering av handeln med jordbruksprodukter (3) i kraft 2007. År 2010 ingicks ett partnerskap om avancerad status mellan EU och Jordanien som innebär utvidgade samarbetsområden. Ett protokoll om tvistlösningsmekanismer för handeln mellan EU och Jordanien som paraferades i december 2009 trädde i kraft den 1 juli 2011. Den bilaterala politiska dialogen och det ekonomiska samarbetet har vidareutvecklats i associeringsavtalet och den gemensamma stödramen som antagits för perioden 2014–2017. |
| --- | --- |

(1)

Förbindelserna mellan Europeiska unionen (nedan kallad unionen) och Hashemitiska konungariket Jordanien (nedan kallat Jordanien) utvecklas inom ramen för den europeiska grannskapspolitiken (EGP). Jordanien undertecknade ett associeringsavtal (2) med unionen den 24 november 1997, vilket trädde i kraft den 1 maj 2002. Unionen och Jordanien har inom ramen för det avtalet gradvis skapat ett frihandelsområde under en övergångsperiod på 12 år. Dessutom trädde ett avtal om ytterligare liberalisering av handeln med jordbruksprodukter (3) i kraft 2007. År 2010 ingicks ett partnerskap om avancerad status mellan EU och Jordanien som innebär utvidgade samarbetsområden. Ett protokoll om tvistlösningsmekanismer för handeln mellan EU och Jordanien som paraferades i december 2009 trädde i kraft den 1 juli 2011. Den bilaterala politiska dialogen och det ekonomiska samarbetet har vidareutvecklats i associeringsavtalet och den gemensamma stödramen som antagits för perioden 2014–2017.

| (2) | Jordanien har sedan 2011 inlett en rad politiska reformer för att stärka den parlamentariska demokratin och rättsstatsprincipen. En författningsdomstol och en oberoende valkommission har inrättats och ett antal viktiga lagar, däribland vallagen och lagen om politiska partier samt även lagar om decentralisering och kommuner, har antagits av Jordaniens parlament. |
| --- | --- |

(2)

Jordanien har sedan 2011 inlett en rad politiska reformer för att stärka den parlamentariska demokratin och rättsstatsprincipen. En författningsdomstol och en oberoende valkommission har inrättats och ett antal viktiga lagar, däribland vallagen och lagen om politiska partier samt även lagar om decentralisering och kommuner, har antagits av Jordaniens parlament.

| (3) | Den jordanska ekonomin har drabbats hårt av pågående regionala oroligheter, särskilt i grannländerna Irak och Syrien. Tillsammans med en mer ogynnsam global kontext har dessa regionala oroligheter lett till en kraftig minskning av externa intäkter och ansträngda offentliga finanser. Turismen och de utländska direktinvesteringarna har påverkats negativt, handelsrutter blockerats och flödet av naturgas från Egypten har störts. Därtill kommer att den jordanska ekonomin har påverkats av det stora inflödet av syriska flyktingar, vilket har ökat trycket på landets offentliga finanser, offentliga tjänster och infrastruktur. |
| --- | --- |

(3)

Den jordanska ekonomin har drabbats hårt av pågående regionala oroligheter, särskilt i grannländerna Irak och Syrien. Tillsammans med en mer ogynnsam global kontext har dessa regionala oroligheter lett till en kraftig minskning av externa intäkter och ansträngda offentliga finanser. Turismen och de utländska direktinvesteringarna har påverkats negativt, handelsrutter blockerats och flödet av naturgas från Egypten har störts. Därtill kommer att den jordanska ekonomin har påverkats av det stora inflödet av syriska flyktingar, vilket har ökat trycket på landets offentliga finanser, offentliga tjänster och infrastruktur.

| (4) | Unionen har sedan utbrottet av konflikten i Syrien 2011 uttryckt sitt entydiga åtagande att stödja Jordanien i dess hanterande av de ekonomiska och sociala konsekvenserna av krisen i Syrien, särskilt det stora antalet syriska flyktingar inom landets territorium. Unionen har ökat sitt ekonomiska stöd till Jordanien, stärkt samarbetet inom många områden, bl.a. vad gäller det civila samhället, valsystemet, säkerhet, regional utveckling och sociala och ekonomiska reformer. Dessutom har unionen erbjudit Jordanien att ingå ett avtal om ett djupgående och omfattande frihandelsområde. |
| --- | --- |

(4)

Unionen har sedan utbrottet av konflikten i Syrien 2011 uttryckt sitt entydiga åtagande att stödja Jordanien i dess hanterande av de ekonomiska och sociala konsekvenserna av krisen i Syrien, särskilt det stora antalet syriska flyktingar inom landets territorium. Unionen har ökat sitt ekonomiska stöd till Jordanien, stärkt samarbetet inom många områden, bl.a. vad gäller det civila samhället, valsystemet, säkerhet, regional utveckling och sociala och ekonomiska reformer. Dessutom har unionen erbjudit Jordanien att ingå ett avtal om ett djupgående och omfattande frihandelsområde.

| (5) | I detta svåra ekonomiska och finansiella sammanhang enades de jordanska myndigheterna och Internationella valutafonden (IMF) i augusti 2012 om ett första ekonomiskt anpassningsprogram, vilket stöddes av ett treårigt stand-by-avtal på 2 000 miljoner USD. Det programmet avslutades framgångsrikt i augusti 2015. Jordanien har inom ramen för det programmet gjort betydande framsteg med den finanspolitiska konsolideringen, varvid sjunkande oljepriser har varit behjälpliga, och med ett antal strukturella reformer. |
| --- | --- |

(5)

I detta svåra ekonomiska och finansiella sammanhang enades de jordanska myndigheterna och Internationella valutafonden (IMF) i augusti 2012 om ett första ekonomiskt anpassningsprogram, vilket stöddes av ett treårigt stand-by-avtal på 2 000 miljoner USD. Det programmet avslutades framgångsrikt i augusti 2015. Jordanien har inom ramen för det programmet gjort betydande framsteg med den finanspolitiska konsolideringen, varvid sjunkande oljepriser har varit behjälpliga, och med ett antal strukturella reformer.

| (6) | I december 2012 begärde Jordanien kompletterande makroekonomiskt stöd av unionen. Till följd härav antogs ett beslut om makroekonomiskt stöd på 180 miljoner EUR i form av lån i december 2013 (4) (nedan kallat stöd I). Samförståndsavtalet med villkoren för stöd I trädde i kraft den 18 mars 2014. Efter det att de överenskomna åtgärderna genomförts skedde den första delutbetalningen av stöd I den 10 februari 2015 och den andra delutbetalningen den 15 oktober 2015. |
| --- | --- |

(6)

I december 2012 begärde Jordanien kompletterande makroekonomiskt stöd av unionen. Till följd härav antogs ett beslut om makroekonomiskt stöd på 180 miljoner EUR i form av lån i december 2013 (4) (nedan kallat stöd I). Samförståndsavtalet med villkoren för stöd I trädde i kraft den 18 mars 2014. Efter det att de överenskomna åtgärderna genomförts skedde den första delutbetalningen av stöd I den 10 februari 2015 och den andra delutbetalningen den 15 oktober 2015.

| (7) | Sedan den syriska krisens utbrott har unionen avsatt nästan 1 130 miljoner EUR till Jordanien. Häri ingår – utöver de 180 miljoner EUR som kommer från det första makroekonomiska stödet – 500 miljoner EUR i normalt programplanerat bilateralt samarbete för Jordanien som finansieras inom ramen för det europeiska grannskapsinstrumentet, cirka 250 miljoner EUR från budgeten för humanitärt bistånd samt över 30 miljoner EUR från instrumentet som bidrar till stabilitet och fred. Dessutom har Europeiska investeringsbanken tillhandhållit lån för 264 miljoner EUR sedan 2011. |
| --- | --- |

(7)

Sedan den syriska krisens utbrott har unionen avsatt nästan 1 130 miljoner EUR till Jordanien. Häri ingår – utöver de 180 miljoner EUR som kommer från det första makroekonomiska stödet – 500 miljoner EUR i normalt programplanerat bilateralt samarbete för Jordanien som finansieras inom ramen för det europeiska grannskapsinstrumentet, cirka 250 miljoner EUR från budgeten för humanitärt bistånd samt över 30 miljoner EUR från instrumentet som bidrar till stabilitet och fred. Dessutom har Europeiska investeringsbanken tillhandhållit lån för 264 miljoner EUR sedan 2011.

| (8) | Intensifieringen av den syriska krisen 2015 drabbade Jordanien allvarligt genom effekterna på handel, turism och investerarnas förtroende. Jordanien har också påverkats av en nedgång i ekonomiskt stöd från länderna i Gulfstaternas samarbetsråd, som drabbats av nedgången i oljepriserna. Som ett resultat har den ekonomiska tillväxten ånyo avmattats, arbetslösheten har ökat och nya budgetbehov och externa finansieringsbehov har framkommit. |
| --- | --- |

(8)

Intensifieringen av den syriska krisen 2015 drabbade Jordanien allvarligt genom effekterna på handel, turism och investerarnas förtroende. Jordanien har också påverkats av en nedgång i ekonomiskt stöd från länderna i Gulfstaternas samarbetsråd, som drabbats av nedgången i oljepriserna. Som ett resultat har den ekonomiska tillväxten ånyo avmattats, arbetslösheten har ökat och nya budgetbehov och externa finansieringsbehov har framkommit.

| (9) | Mot bakgrund av denna svåra situation har unionen bekräftat sitt åtagande att lämna Jordanien stöd för att möta de ekonomiska och sociala utmaningarna och till landets reformprocess. Åtagandet gjordes i synnerhet vid konferensen i London den 4 februari 2016 på temat stöd till Syrien och regionen, där unionen utlovade 2 390 miljoner EUR åren 2016–2017 i ekonomiskt stöd till de länder som är mest drabbade av flyktingkrisen, däribland Jordanien. Politiskt och ekonomiskt stöd från unionen till reformprocessen i Jordanien ligger i linje med unionens politik gentemot södra Medelhavsområdet, såsom den fastställts i samband med den europeiska grannskapspolitiken. |
| --- | --- |

(9)

Mot bakgrund av denna svåra situation har unionen bekräftat sitt åtagande att lämna Jordanien stöd för att möta de ekonomiska och sociala utmaningarna och till landets reformprocess. Åtagandet gjordes i synnerhet vid konferensen i London den 4 februari 2016 på temat stöd till Syrien och regionen, där unionen utlovade 2 390 miljoner EUR åren 2016–2017 i ekonomiskt stöd till de länder som är mest drabbade av flyktingkrisen, däribland Jordanien. Politiskt och ekonomiskt stöd från unionen till reformprocessen i Jordanien ligger i linje med unionens politik gentemot södra Medelhavsområdet, såsom den fastställts i samband med den europeiska grannskapspolitiken.

| (10) | Till följd av att den ekonomiska och finansiella situationen i Jordanien har försämrats har IMF och Jordanien även inlett diskussioner om ett nytt ersättningsarrangemang som skulle kunna få formen av en utvidgad lånemöjlighet (nedan kallat IMF-programmet) och förmodligen ha en löptid på tre år räknat från det andra halvåret 2016. Det nya IMF-programmet skulle ha till syfte att lindra Jordaniens kortsiktiga betalningsbalansproblem och främja genomförandet av kraftfulla anpassningsåtgärder. |
| --- | --- |

(10)

Till följd av att den ekonomiska och finansiella situationen i Jordanien har försämrats har IMF och Jordanien även inlett diskussioner om ett nytt ersättningsarrangemang som skulle kunna få formen av en utvidgad lånemöjlighet (nedan kallat IMF-programmet) och förmodligen ha en löptid på tre år räknat från det andra halvåret 2016. Det nya IMF-programmet skulle ha till syfte att lindra Jordaniens kortsiktiga betalningsbalansproblem och främja genomförandet av kraftfulla anpassningsåtgärder.

| (11) | I mars 2016 begärde Jordanien ytterligare makroekonomiskt stöd från unionen på grund av de försämrade ekonomiska omständigheterna och framtidsutsikterna. |
| --- | --- |

(11)

I mars 2016 begärde Jordanien ytterligare makroekonomiskt stöd från unionen på grund av de försämrade ekonomiska omständigheterna och framtidsutsikterna.

| (12) | Eftersom Jordanien är ett land som omfattas av den europeiska grannskapspolitiken bör det betraktas som berättigat till makroekonomiskt stöd från unionen. |
| --- | --- |

(12)

Eftersom Jordanien är ett land som omfattas av den europeiska grannskapspolitiken bör det betraktas som berättigat till makroekonomiskt stöd från unionen.

| (13) | Unionens makroekonomiska stöd bör vara ett extraordinärt finansiellt instrument för obundet och icke-öronmärkt betalningsbalansstöd som syftar till att åtgärda stödmottagarens omedelbara behov av extern finansiering och bör underbygga genomförandet av ett program som innehåller kraftfulla och omedelbara anpassnings- och strukturreformåtgärder avsedda att förbättra betalningsbalansen på kort sikt. |
| --- | --- |

(13)

Unionens makroekonomiska stöd bör vara ett extraordinärt finansiellt instrument för obundet och icke-öronmärkt betalningsbalansstöd som syftar till att åtgärda stödmottagarens omedelbara behov av extern finansiering och bör underbygga genomförandet av ett program som innehåller kraftfulla och omedelbara anpassnings- och strukturreformåtgärder avsedda att förbättra betalningsbalansen på kort sikt.

| (14) | Med hänsyn till att det fortfarande finns ett betydande behov av extern finansiering till Jordaniens betalningsbalans, utöver de medel som tillhandahållits av IMF och andra multilaterala institutioner, anses det makroekonomiska stöd från unionen som ska ges till Jordanien under nuvarande exceptionella omständigheter vara ett lämpligt svar på Jordaniens begäran om stöd för ekonomisk stabilisering i anslutning till IMF-programmet. Unionens makroekonomiska stöd till Jordanien kommer att stödja landets ekonomiska stabilisering och strukturreformer och komplettera de resurser som görs tillgängliga inom de finansiella arrangemangen med IMF. |
| --- | --- |

(14)

Med hänsyn till att det fortfarande finns ett betydande behov av extern finansiering till Jordaniens betalningsbalans, utöver de medel som tillhandahållits av IMF och andra multilaterala institutioner, anses det makroekonomiska stöd från unionen som ska ges till Jordanien under nuvarande exceptionella omständigheter vara ett lämpligt svar på Jordaniens begäran om stöd för ekonomisk stabilisering i anslutning till IMF-programmet. Unionens makroekonomiska stöd till Jordanien kommer att stödja landets ekonomiska stabilisering och strukturreformer och komplettera de resurser som görs tillgängliga inom de finansiella arrangemangen med IMF.

| (15) | Unionens makroekonomiska stöd bör syfta till att stödja återställandet av en hållbar extern finansiell situation för Jordanien och därigenom stödja dess ekonomiska och sociala utveckling. |
| --- | --- |

(15)

Unionens makroekonomiska stöd bör syfta till att stödja återställandet av en hållbar extern finansiell situation för Jordanien och därigenom stödja dess ekonomiska och sociala utveckling.

| (16) | Storleken på unionens makroekonomiska stöd fastställs på grundval av en komplett kvantitativ bedömning av Jordaniens återstående behov av extern finansiering och med beaktande av landets kapacitet att finansiera sig med egna medel, särskilt de internationella reserver som står till dess förfogande. Unionens makroekonomiska stöd bör utgöra ett komplement till de program och resurser som tillhandahålls av IMF och Världsbanken. Vid fastställandet av stödbeloppet tas även hänsyn till förväntade finansiella bidrag från multilaterala givare och behovet av att se till att bördan delas rättvist mellan unionen och andra givare samt redan befintlig användning av unionens andra externa finansieringsinstrument i Jordanien och mervärdet av unionens samlade engagemang. |
| --- | --- |

(16)

Storleken på unionens makroekonomiska stöd fastställs på grundval av en komplett kvantitativ bedömning av Jordaniens återstående behov av extern finansiering och med beaktande av landets kapacitet att finansiera sig med egna medel, särskilt de internationella reserver som står till dess förfogande. Unionens makroekonomiska stöd bör utgöra ett komplement till de program och resurser som tillhandahålls av IMF och Världsbanken. Vid fastställandet av stödbeloppet tas även hänsyn till förväntade finansiella bidrag från multilaterala givare och behovet av att se till att bördan delas rättvist mellan unionen och andra givare samt redan befintlig användning av unionens andra externa finansieringsinstrument i Jordanien och mervärdet av unionens samlade engagemang.

| (17) | Kommissionen bör säkerställa att unionens makroekonomiska stöd är rättsligt och innehållsmässigt förenligt med de viktigaste principerna och målen för de olika områdena för yttre åtgärder, med de åtgärder som vidtagits avseende dessa områden samt med annan relevant unionspolitik. |
| --- | --- |

(17)

Kommissionen bör säkerställa att unionens makroekonomiska stöd är rättsligt och innehållsmässigt förenligt med de viktigaste principerna och målen för de olika områdena för yttre åtgärder, med de åtgärder som vidtagits avseende dessa områden samt med annan relevant unionspolitik.

| (18) | Unionens makroekonomiska stöd bör stödja unionens utrikespolitik gentemot Jordanien. Kommissionens avdelningar och Europeiska utrikestjänsten bör ha ett nära samarbete under hela processen med det makroekonomiska stödet i syfte att samordna unionens utrikespolitik och att se till att den är konsekvent. |
| --- | --- |

(18)

Unionens makroekonomiska stöd bör stödja unionens utrikespolitik gentemot Jordanien. Kommissionens avdelningar och Europeiska utrikestjänsten bör ha ett nära samarbete under hela processen med det makroekonomiska stödet i syfte att samordna unionens utrikespolitik och att se till att den är konsekvent.

| (19) | Unionens makroekonomiska stöd bör främja Jordaniens uppslutning kring de värderingar man delar med unionen, däribland demokrati, rättsstatsprincipen, goda styrelseformer, respekt för mänskliga rättigheter, hållbar utveckling och fattigdomsminskning, samt dess uppslutning kring principerna om en öppen, regelstyrd och rättvis handel. |
| --- | --- |

(19)

Unionens makroekonomiska stöd bör främja Jordaniens uppslutning kring de värderingar man delar med unionen, däribland demokrati, rättsstatsprincipen, goda styrelseformer, respekt för mänskliga rättigheter, hållbar utveckling och fattigdomsminskning, samt dess uppslutning kring principerna om en öppen, regelstyrd och rättvis handel.

| (20) | Ett förhandsvillkor för beviljande av unionens makroekonomiska stöd bör vara att Jordanien respekterar gällande demokratiska mekanismer, däribland ett parlamentariskt flerpartisystem och rättsstatsprincipen, och garanterar respekt för mänskliga rättigheter. De särskilda målen för unionens makroekonomiska stöd bör dels stärka effektivitet, öppenhet och ansvarsskyldighet i systemen för förvaltning av offentliga medel i Jordanien, dels främja strukturreformer som syftar till att stödja hållbar tillväxt för alla, ökad sysselsättning och konsolidering av de offentliga finanserna. Både uppfyllandet av förhandsvillkoret och uppnåendet av dessa mål bör regelbundet övervakas av kommissionen och Europeiska utrikestjänsten. |
| --- | --- |

(20)

Ett förhandsvillkor för beviljande av unionens makroekonomiska stöd bör vara att Jordanien respekterar gällande demokratiska mekanismer, däribland ett parlamentariskt flerpartisystem och rättsstatsprincipen, och garanterar respekt för mänskliga rättigheter. De särskilda målen för unionens makroekonomiska stöd bör dels stärka effektivitet, öppenhet och ansvarsskyldighet i systemen för förvaltning av offentliga medel i Jordanien, dels främja strukturreformer som syftar till att stödja hållbar tillväxt för alla, ökad sysselsättning och konsolidering av de offentliga finanserna. Både uppfyllandet av förhandsvillkoret och uppnåendet av dessa mål bör regelbundet övervakas av kommissionen och Europeiska utrikestjänsten.

| (21) | För att säkerställa att unionens ekonomiska intressen i samband med unionens makroekonomiska stöd skyddas effektivt bör Jordanien vidta lämpliga åtgärder för att förhindra och bekämpa bedrägerier, korruption och andra oriktigheter i samband med stödet. Dessutom bör det sörjas för att kommissionen genomför kontroller och för att revisionsrätten utför revisioner. |
| --- | --- |

(21)

För att säkerställa att unionens ekonomiska intressen i samband med unionens makroekonomiska stöd skyddas effektivt bör Jordanien vidta lämpliga åtgärder för att förhindra och bekämpa bedrägerier, korruption och andra oriktigheter i samband med stödet. Dessutom bör det sörjas för att kommissionen genomför kontroller och för att revisionsrätten utför revisioner.

| (22) | Europaparlamentets och rådets befogenheter (i egenskap av budgetmyndighet) påverkas inte av att det makroekonomiska stödet utbetalas. |
| --- | --- |

(22)

Europaparlamentets och rådets befogenheter (i egenskap av budgetmyndighet) påverkas inte av att det makroekonomiska stödet utbetalas.

| (23) | De belopp som krävs för unionens makroekonomiska stöd bör vara förenliga med de budgetanslag som fastställts i den fleråriga budgetramen. |
| --- | --- |

(23)

De belopp som krävs för unionens makroekonomiska stöd bör vara förenliga med de budgetanslag som fastställts i den fleråriga budgetramen.

| (24) | Unionens makroekonomiska stöd bör förvaltas av kommissionen. För att säkerställa att Europaparlamentet och rådet kan följa genomförandet av detta beslut bör kommissionen regelbundet informera dem om utvecklingen när det gäller stödet och förse dem med relevanta dokument. |
| --- | --- |

(24)

Unionens makroekonomiska stöd bör förvaltas av kommissionen. För att säkerställa att Europaparlamentet och rådet kan följa genomförandet av detta beslut bör kommissionen regelbundet informera dem om utvecklingen när det gäller stödet och förse dem med relevanta dokument.

| (25) | För att säkerställa enhetliga villkor för genomförandet av detta beslut bör kommissionen tilldelas genomförandebefogenheter. Dessa befogenheter bör utövas i enlighet med Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 182/2011 (5). |
| --- | --- |

(25)

För att säkerställa enhetliga villkor för genomförandet av detta beslut bör kommissionen tilldelas genomförandebefogenheter. Dessa befogenheter bör utövas i enlighet med Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 182/2011 (5).

| (26) | Unionens makroekonomiska stöd bör omfattas av ekonomisk-politiska villkor, vilka ska fastställas i ett samförståndsavtal. För att säkerställa enhetliga villkor för genomförandet, och av effektivitetsskäl, bör kommissionen bemyndigas att förhandla om sådana villkor med de jordanska myndigheterna under övervakning av kommittén med företrädare för medlemsstaterna i enlighet med förordning (EU) nr 182/2011. Enligt den förordningen bör det rådgivande förfarandet som allmän regel tillämpas i alla andra fall än de som föreskrivs i den förordningen. Med hänsyn till den potentiellt stora inverkan som stöd som överstiger 90 miljoner EUR kan ha är det lämpligt att tillämpa granskningsförfarandet för transaktioner som överstiger det tröskelvärdet. Med hänsyn till storleken på unionens makroekonomiska stöd till Jordanien bör granskningsförfarandet tillämpas för antagandet av samförståndsavtalet och alla eventuella minskningar, tillfälliga uppskjutningar och fullständiga avbrytanden av stödet. |
| --- | --- |

(26)

Unionens makroekonomiska stöd bör omfattas av ekonomisk-politiska villkor, vilka ska fastställas i ett samförståndsavtal. För att säkerställa enhetliga villkor för genomförandet, och av effektivitetsskäl, bör kommissionen bemyndigas att förhandla om sådana villkor med de jordanska myndigheterna under övervakning av kommittén med företrädare för medlemsstaterna i enlighet med förordning (EU) nr 182/2011. Enligt den förordningen bör det rådgivande förfarandet som allmän regel tillämpas i alla andra fall än de som föreskrivs i den förordningen. Med hänsyn till den potentiellt stora inverkan som stöd som överstiger 90 miljoner EUR kan ha är det lämpligt att tillämpa granskningsförfarandet för transaktioner som överstiger det tröskelvärdet. Med hänsyn till storleken på unionens makroekonomiska stöd till Jordanien bör granskningsförfarandet tillämpas för antagandet av samförståndsavtalet och alla eventuella minskningar, tillfälliga uppskjutningar och fullständiga avbrytanden av stödet.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

1.   Unionen ska göra makroekonomiskt stöd till ett belopp av högst 200 miljoner EUR (nedan kallat unionens makroekonomiska stöd) tillgängligt för Jordanien i syfte att stödja Jordaniens ekonomiska stabilisering och en omfattande reformagenda. Stödet ska bidra till att täcka Jordaniens betalningsbalansbehov såsom de fastställs i IMF-programmet.

2.   Hela beloppet av unionens makroekonomiska stöd ska tillhandahållas Jordanien i form av lån. Kommissionen ska ha befogenhet att på unionens vägnar låna upp de nödvändiga medlen på kapitalmarknaderna eller av finansinstitut och låna dem vidare till Jordanien. Lånen ska ha en maximal genomsnittlig löptid på 15 år.

3.   Frigörandet av det makroekonomiska stödet ska förvaltas av kommissionen på ett sätt som är förenligt med de avtal och överenskommelser som ingåtts mellan IMF och Jordanien och de grundprinciper och mål för de ekonomiska reformerna som fastställs i associeringsavtalet mellan EU och Jordanien, den gemensamma stödramen för 2014–2017 samt framtida partnerskapsprioriteringar. Kommissionen ska regelbundet informera Europaparlamentet och rådet om utvecklingen när det gäller unionens makroekonomiska stöd, inbegripet utbetalningen av stödet, och i god tid förse dessa institutioner med relevant dokumentation.

4.   Det makroekonomiska stödet ska vara tillgängligt under en period av två och ett halvt år, med början från och med den första dagen efter det att det samförståndsavtal som avses i artikel 3.1 har trätt i kraft.

5.   Om Jordaniens finansieringsbehov minskar avsevärt under den period som det makroekonomiska stödet betalas ut jämfört med de ursprungliga prognoserna, ska kommissionen, i enlighet med det granskningsförfarande som avses i artikel 7.2, minska de medel som görs tillgängliga inom ramen för stödet, tillfälligt skjuta upp stödet eller avbryta stödet helt.

Artikel 2

1.   Ett förhandsvillkor för beviljande av unionens makroekonomiska stöd ska vara att Jordanien respekterar gällande demokratiska mekanismer, däribland ett parlamentariskt flerpartisystem och rättsstatsprincipen, och garanterar respekt för mänskliga rättigheter.

2.   Kommissionen och Europeiska utrikestjänsten ska övervaka att det förhandsvillkor som föreskrivs i punkt 1 uppfylls under hela den makroekonomiska stödinsatsen.

3.   Punkterna 1 och 2 i denna artikel ska tillämpas i enlighet med rådets beslut 2010/427/EU (6).

Artikel 3

1.   Kommissionen ska, i enlighet med det granskningsförfarande som avses i artikel 7.2, komma överens med de jordanska myndigheterna om vilka tydligt definierade ekonomisk-politiska och finansiella villkor, med fokus på strukturreformer och sunda offentliga finanser, som ska gälla för unionens makroekonomisk stöd och som ska fastställas i ett samförståndsavtal (nedan kallat samförståndsavtalet) som ska innehålla en tidsram för uppfyllandet av dessa villkor. De ekonomisk-politiska och finansiella villkor som anges i samförståndsavtalet ska vara förenliga med de avtal och överenskommelser som avses i artikel 1.3, inbegripet de program för makroekonomiska anpassningar och strukturreformer som genomförts av Jordanien med stöd från IMF.

2.   De villkor som avses i punkt 1 ska särskilt syfta till att stärka effektiviteten, transparensen och möjligheten att utöva ansvar i systemen för förvaltning av de offentliga finanserna i Jordanien, inbegripet användningen av unionens makroekonomiska stöd. Framstegen när det gäller ömsesidigt öppnande av marknader, utveckling av regelstyrd och rättvis handel och andra prioriteringar i unionens utrikespolitik ska också vederbörligen beaktas vid utformningen av de politiska åtgärderna. Framstegen på vägen mot att uppnå dessa mål ska regelbundet övervakas av kommissionen.

3.   Närmare finansiella villkor för det makroekonomiska stödet ska fastställas i ett låneavtal som kommissionen ska ingå med de jordanska myndigheterna.

4.   Kommissionen ska regelbundet kontrollera att villkoren i artikel 4.3 fortfarande uppfylls, inbegripet huruvida Jordaniens ekonomiska politik överensstämmer med målen för unionens makroekonomiska stöd. Detta ska göras i nära samarbete med IMF och Världsbanken och vid behov med Europaparlamentet och rådet.

Artikel 4

1.   Under förutsättning att de villkor som anges i punkt 3 är uppfyllda ska kommissionen tillhandahålla det makroekonomiska stödet i två delutbetalningar. Storleken på delutbetalningarna ska fastställas i samförståndsavtalet.

2.   Unionens makroekonomiska stöd ska, när så behövs, göra avsättningar till garantifonden för åtgärder avseende tredje land i enlighet med rådets förordning (EG, Euratom) nr 480/2009 (7).

3.   Kommissionen ska besluta att frigöra delutbetalningarna under förutsättning att samtliga följande villkor har uppfyllts:

| a) | Förhandsvillkoret i artikel 2. |
| --- | --- |

a)

Förhandsvillkoret i artikel 2.

| b) | Ett kontinuerligt tillfredsställande genomförande av ett policyprogram med starka anpassnings- och strukturreformåtgärder som stöds av ett icke krisförebyggande kreditarrangemang med IMF. |
| --- | --- |

b)

Ett kontinuerligt tillfredsställande genomförande av ett policyprogram med starka anpassnings- och strukturreformåtgärder som stöds av ett icke krisförebyggande kreditarrangemang med IMF.

| c) | Ett tillfredsställande genomförande av de ekonomisk-politiska och finansiella villkor som man enats om i samförståndsavtalet. |
| --- | --- |

c)

Ett tillfredsställande genomförande av de ekonomisk-politiska och finansiella villkor som man enats om i samförståndsavtalet.

Frigörandet av den andra delutbetalningen ska i princip ske tidigast tre månader efter det att den första delutbetalningen frigjorts.

4.   Om de villkor som anges i punkt 3 första stycket inte uppfylls, ska kommissionen tillfälligt skjuta upp eller ställa in utbetalningen av unionens makroekonomiska stöd. I dessa fall ska kommissionen informera Europaparlamentet och rådet om skälen för det tillfälliga uppskjutandet eller inställandet av utbetalningen.

5.   Unionens makroekonomiska stöd ska betalas ut till Jordaniens centralbank. Med förbehåll för de bestämmelser som ska överenskommas i samförståndsavtalet, däribland en bekräftelse på kvarvarande finansieringsbehov i budgeten, får unionsmedlen överföras till Jordaniens finansministerium som slutlig mottagare.

Artikel 5

1.   De upp- och utlåningstransaktioner som avser unionens makroekonomiska stöd ska genomföras i euro med användande av samma valutadag och får inte utsätta unionen för löptidstransformering eller valuta- eller ränterisker eller andra kommersiella risker.

2.   Om omständigheterna så medger och om Jordanien så begär, får kommissionen vidta nödvändiga åtgärder för att se till att en klausul om förtida återbetalning införs i lånevillkoren och att det finns en motsvarande klausul i upplåningsvillkoren.

3.   I de fall omständigheterna medger en förbättring av räntesatsen på lånet och om Jordanien så begär, får kommissionen besluta att refinansiera hela eller en del av det ursprungliga lånet eller omstrukturera motsvarande finansiella villkor. Refinansiering eller omstrukturering ska ske i enlighet med punkterna 1 och 4 och får inte förlänga löptiden för lånet i fråga eller öka det kapital som är utestående på dagen för refinansieringen eller omstruktureringen.

4.   Jordanien ska bära unionens alla kostnader som har samband med upp- och utlåningstransaktionerna enligt detta beslut.

5.   Kommissionen ska informera Europaparlamentet och rådet om utvecklingen vad gäller de transaktioner som avses i punkterna 2 och 3.

Artikel 6

1.   Unionens makroekonomiska stöd ska genomföras i enlighet med Europaparlamentets och rådets förordning (EU, Euratom) nr 966/2012 (8) och kommissionens delegerade förordning (EU) nr 1268/2012 (9).

2.   Genomförandet av unionens makroekonomiska stöd ska ske genom direkt förvaltning.

3.   Det låneavtal som anges i artikel 3.3 ska innehålla bestämmelser

| a) | som säkerställer att Jordanien regelbundet kontrollerar att finansieringen från unionens budget använts korrekt och vidtar lämpliga åtgärder för att förhindra oriktigheter och bedrägerier samt, vid behov, vidtar rättsliga åtgärder för att återvinna medel som utbetalats enligt detta beslut och som har förskingrats, |
| --- | --- |

a)

som säkerställer att Jordanien regelbundet kontrollerar att finansieringen från unionens budget använts korrekt och vidtar lämpliga åtgärder för att förhindra oriktigheter och bedrägerier samt, vid behov, vidtar rättsliga åtgärder för att återvinna medel som utbetalats enligt detta beslut och som har förskingrats,

| b) | som säkerställer skyddet av unionens finansiella intressen, i synnerhet bestämmelser om särskilda åtgärder för att förhindra och bekämpa bedrägerier, korruption och andra oriktigheter som påverkar unionens makroekonomiska stöd, i enlighet med rådets förordning (EG, Euratom) nr 2988/95 (10), rådets förordning (Euratom, EG) nr 2185/96 (11) och Europaparlamentets och rådets förordning (EU, Euratom) nr 883/2013 (12), |
| --- | --- |

b)

som säkerställer skyddet av unionens finansiella intressen, i synnerhet bestämmelser om särskilda åtgärder för att förhindra och bekämpa bedrägerier, korruption och andra oriktigheter som påverkar unionens makroekonomiska stöd, i enlighet med rådets förordning (EG, Euratom) nr 2988/95 (10), rådets förordning (Euratom, EG) nr 2185/96 (11) och Europaparlamentets och rådets förordning (EU, Euratom) nr 883/2013 (12),

| c) | som uttryckligen ger kommissionen, inbegripet Europeiska byrån för bedrägeribekämpning, eller dess företrädare rätt att genomföra kontroller, inbegripet kontroller och inspektioner på plats, |
| --- | --- |

c)

som uttryckligen ger kommissionen, inbegripet Europeiska byrån för bedrägeribekämpning, eller dess företrädare rätt att genomföra kontroller, inbegripet kontroller och inspektioner på plats,

| d) | som uttryckligen ger kommissionen och revisionsrätten rätt att utföra revisioner under och efter tillgänglighetsperioden för unionens makroekonomiska stöd, inbegripet granskning av dokument och revisioner på plats, exempelvis operationella utvärderingar, och |
| --- | --- |

d)

som uttryckligen ger kommissionen och revisionsrätten rätt att utföra revisioner under och efter tillgänglighetsperioden för unionens makroekonomiska stöd, inbegripet granskning av dokument och revisioner på plats, exempelvis operationella utvärderingar, och

| e) | som säkerställer att unionen har rätt till återbetalning av lånet i förtid, i det fall det konstaterats att Jordanien, i samband med förvaltningen av unionens makroekonomiska stöd, har varit inblandat i bedrägeri, korruption eller annan olaglig verksamhet som skadar unionens finansiella intressen. |
| --- | --- |

e)

som säkerställer att unionen har rätt till återbetalning av lånet i förtid, i det fall det konstaterats att Jordanien, i samband med förvaltningen av unionens makroekonomiska stöd, har varit inblandat i bedrägeri, korruption eller annan olaglig verksamhet som skadar unionens finansiella intressen.

4.   Innan unionens makroekonomiska stöd genomförs ska kommissionen med hjälp av operationella utvärderingar bedöma sundheten i Jordaniens finansiella system, de administrativa förfarandena samt de interna och externa kontrollmekanismer som är relevanta för sådant stöd.

Artikel 7

1.   Kommissionen ska biträdas av en kommitté. Denna kommitté ska vara en kommitté i den mening som avses i förordning (EU) nr 182/2011.

2.   När det hänvisas till denna punkt ska artikel 5 i förordning (EU) nr 182/2011 tillämpas.

Artikel 8

1.   Kommissionen ska senast den 30 juni varje år överlämna en rapport till Europaparlamentet och rådet om genomförandet av detta beslut under det föregående året, inklusive en utvärdering av detta genomförande. I rapporten ska

| a) | framstegen i genomförandet av unionens makroekonomiska stöd granskas, |
| --- | --- |

a)

framstegen i genomförandet av unionens makroekonomiska stöd granskas,

| b) | Jordaniens ekonomiska situation och framtidsutsikter samt vilka framsteg som gjorts i fråga om genomförandet av de politiska åtgärder som avses i artikel 3.1 bedömas, |
| --- | --- |

b)

Jordaniens ekonomiska situation och framtidsutsikter samt vilka framsteg som gjorts i fråga om genomförandet av de politiska åtgärder som avses i artikel 3.1 bedömas,

| c) | det visas på sambandet mellan de ekonomiskpolitiska villkoren i samförståndsavtalet, Jordaniens aktuella ekonomiska och finanspolitiska resultat och kommissionens beslut att frigöra delutbetalningarna av unionens makroekonomiska stöd. |
| --- | --- |

c)

det visas på sambandet mellan de ekonomiskpolitiska villkoren i samförståndsavtalet, Jordaniens aktuella ekonomiska och finanspolitiska resultat och kommissionens beslut att frigöra delutbetalningarna av unionens makroekonomiska stöd.

2.   Kommissionen ska senast två år efter utgången av den tillgänglighetsperiod som avses i artikel 1.4 överlämna en efterhandsutvärderingsrapport till Europaparlamentet och rådet, med en bedömning av resultaten av unionens avslutade makroekonomiska stöd, hur effektivt det varit och i vilken grad det bidragit till stödets syften.

Artikel 9

Detta beslut träder i kraft den tredje dagen efter det att det har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning.

Utfärdat i Strasbourg den 14 december 2016.

På Europaparlamentets vägnar

M. SCHULZ

Ordförande

På rådets vägnar

I. KORČOK

Ordförande

---

(1)  Europaparlamentets ståndpunkt av den 24 november 2016 (ännu ej offentliggjord i EUT) och rådets beslut av den 8 december 2016.

1

(2)  Europa–Medelhavsavtalet om upprättande av en associering mellan Europeiska gemenskaperna och deras medlemsstater, å ena sidan, och Hashemitiska konungariket Jordanien, å andra sidan (EGT L 129, 15.5.2002, s. 3).

2

(3)  Avtal genom skriftväxling mellan Europeiska gemenskapen och Hashemitiska konungariket Jordanien om ömsesidiga liberaliseringsåtgärder och om ändring av associeringsavtalet EG–Jordanien samt ersättande av bilagorna I, II, III och IV och protokoll nr 1 och 2 till det avtalet (EUT L 41, 13.2.2006, s. 3).

3

(4)  Europaparlamentets och rådets beslut nr 1351/2013/EU av den 11 december 2013 om makroekonomiskt stöd till Hashemitiska konungariket Jordanien (EUT L 341, 18.12.2013, s. 4).

4

(5)  Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 182/2011 av den 16 februari 2011 om fastställande av allmänna regler och principer för medlemsstaternas kontroll av kommissionens utövande av sina genomförandebefogenheter (EUT L 55, 28.2.2011, s. 13).

5

(6)  Rådets beslut 2010/427/EU av den 26 juli 2010 om hur den europeiska avdelningen för yttre åtgärder ska organiseras och arbeta (EUT L 201, 3.8.2010, s. 30).

6

(7)  Rådets förordning (EG, Euratom) nr 480/2009 av den 25 maj 2009 om upprättande av en garantifond för åtgärder avseende tredje land (EUT L 145, 10.6.2009, s. 10).

7

(8)  Europaparlamentets och rådets förordning (EU, Euratom) nr 966/2012 av den 25 oktober 2012 om finansiella regler för unionens allmänna budget och om upphävande av rådets förordning (EG, Euratom) nr 1605/2002 (EUT L 298, 26.10.2012, s. 1).

8

(9)  Kommissionens delegerade förordning (EU) nr 1268/2012 av den 29 oktober 2012 om tillämpningsföreskrifter för Europaparlamentets och rådets förordning (EU, Euratom) nr 966/2012 om finansiella regler för unionens allmänna budget (EUT L 362, 31.12.2012, s. 1).

9

(10)  Rådets förordning (EG, Euratom) nr 2988/95 av den 18 december 1995 om skydd av Europeiska gemenskapernas finansiella intressen (EGT L 312, 23.12.1995, s. 1).

10

(11)  Rådets förordning (Euratom, EG) nr 2185/96 av den 11 november 1996 om de kontroller och inspektioner på platsen som kommissionen utför för att skydda Europeiska gemenskapernas finansiella intressen mot bedrägerier och andra oegentligheter (EGT L 292, 15.11.1996, s. 2).

11

(12)  Europaparlamentets och rådets förordning (EU, Euratom) nr 883/2013 av den 11 september 2013 om utredningar som utförs av Europeiska byrån för bedrägeribekämpning (Olaf) och om upphävande av Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1073/1999 och rådets förordning (Euratom) nr 1074/1999 (EUT L 248, 18.9.2013, s. 1).

12

---

Gemensamt uttalande från Europaparlamentet, rådet och kommissionen

Mot bakgrund av de finansiella problem och extraordinära omständigheter som Jordanien står inför efter att ha tagit emot mer än 1,3 miljoner syrier kommer kommissionen om så är lämpligt att under 2017 lägga fram ett nytt förslag om ett utvidgat och utökat makroekonomiskt stöd till Jordanien, efter det att det andra makroekonomiska stödet har genomförts med framgång och under förutsättning att de sedvanliga förhandsvillkoren för denna typ av stöd, inbegripet en uppdaterad bedömning från kommissionen av Jordaniens externa finansieringsbehov, är uppfyllda. Detta kritiska stöd till Jordanien skulle hjälpa landet att bibehålla sin makroekonomiska stabilitet samtidigt som man bevarar landvinningarna på utvecklingsområdet och fortsätter med landets reformeringsagenda.

---

II Icke-lagstiftningsakter

FÖRORDNINGAR

| 23.12.2016 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 352/26 |
| --- | --- | --- | --- |

23.12.2016

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 352/26

---

RÅDETS FÖRORDNING (EU) 2016/2372

av den 19 december 2016

om fastställande för 2017 av fiskemöjligheterna för vissa fiskbestånd och grupper av fiskbestånd i Svarta havet

EUROPEISKA UNIONENS RÅD HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING

med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, särskilt artikel 43.3,

med beaktande av Europeiska kommissionens förslag, och

av följande skäl:

| (1) | Enligt artikel 43.3 i fördraget ska rådet på förslag av kommissionen besluta om åtgärder om fastställande och fördelning av fiskemöjligheter. |
| --- | --- |

(1)

Enligt artikel 43.3 i fördraget ska rådet på förslag av kommissionen besluta om åtgärder om fastställande och fördelning av fiskemöjligheter.

| (2) | Enligt Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1380/2013 (1) ska bestämmelser om bevarandeåtgärder antas med beaktande av tillgängliga vetenskapliga, tekniska och ekonomiska utlåtanden, inbegripet i förekommande fall de rapporter som utarbetats av vetenskapliga, tekniska och ekonomiska kommittén för fiskerinäringen (STECF). |
| --- | --- |

(2)

Enligt Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1380/2013 (1) ska bestämmelser om bevarandeåtgärder antas med beaktande av tillgängliga vetenskapliga, tekniska och ekonomiska utlåtanden, inbegripet i förekommande fall de rapporter som utarbetats av vetenskapliga, tekniska och ekonomiska kommittén för fiskerinäringen (STECF).

| (3) | Det åligger rådet att anta åtgärder om fastställande och fördelning av fiskemöjligheter för varje fiske eller grupp av fisken i Svarta havet, inbegripet, i tillämpliga fall, vissa villkor som är funktionellt knutna till dem. Enligt artikel 16.1 och 16.4 i förordning (EU) nr 1380/2013 ska fiskemöjligheterna fördelas mellan medlemsstaterna på ett sådant sätt som tillförsäkrar relativ stabilitet i fisket för var och en av medlemsstaterna för vart och ett av fiskebestånden eller fiskena och de ska fastställas i enlighet med de mål för den gemensamma fiskeripolitiken som anges i artikel 2.2 i den förordningen. |
| --- | --- |

(3)

Det åligger rådet att anta åtgärder om fastställande och fördelning av fiskemöjligheter för varje fiske eller grupp av fisken i Svarta havet, inbegripet, i tillämpliga fall, vissa villkor som är funktionellt knutna till dem. Enligt artikel 16.1 och 16.4 i förordning (EU) nr 1380/2013 ska fiskemöjligheterna fördelas mellan medlemsstaterna på ett sådant sätt som tillförsäkrar relativ stabilitet i fisket för var och en av medlemsstaterna för vart och ett av fiskebestånden eller fiskena och de ska fastställas i enlighet med de mål för den gemensamma fiskeripolitiken som anges i artikel 2.2 i den förordningen.

| (4) | Fiskemöjligheterna bör fastställas på grundval av tillgängliga vetenskapliga utlåtanden, med beaktande av biologiska och socioekonomiska aspekter samtidigt som de olika näringsgrenarna inom fisket garanteras en rättvis inbördes behandling, samt mot bakgrund av de synpunkter som framförts under samråden med berörda parter. |
| --- | --- |

(4)

Fiskemöjligheterna bör fastställas på grundval av tillgängliga vetenskapliga utlåtanden, med beaktande av biologiska och socioekonomiska aspekter samtidigt som de olika näringsgrenarna inom fisket garanteras en rättvis inbördes behandling, samt mot bakgrund av de synpunkter som framförts under samråden med berörda parter.

| (5) | För fisket efter skarpsill tillämpas landningsskyldigheten enligt artikel 15.1 i förordning (EU) nr 1380/2013 från och med den 1 januari 2015. Enligt artikel 16.2 i den förordningen ska, när landningsskyldigheten införs för ett fiskbestånd, fiskemöjligheter fastställas med beaktande av ändringen från att fiskemöjligheter fastställs för att återspegla landningar till att fiskemöjligheter fastställs för att återspegla fångster. |
| --- | --- |

(5)

För fisket efter skarpsill tillämpas landningsskyldigheten enligt artikel 15.1 i förordning (EU) nr 1380/2013 från och med den 1 januari 2015. Enligt artikel 16.2 i den förordningen ska, när landningsskyldigheten införs för ett fiskbestånd, fiskemöjligheter fastställas med beaktande av ändringen från att fiskemöjligheter fastställs för att återspegla landningar till att fiskemöjligheter fastställs för att återspegla fångster.

| (6) | Utnyttjandet av de fiskemöjligheter som fastställs i den här förordningen omfattas av rådets förordning (EG) nr 1224/2009 (2), särskilt artiklarna 33 och 34, i fråga om registrering av fångstuppgifter och meddelande av uppgifter om uttömda fiskemöjligheter. Det är därför nödvändigt att ange de koder som medlemsstaterna måste använda då de sänder uppgifter till kommissionen om landningar av bestånd som omfattas av den här förordningen. |
| --- | --- |

(6)

Utnyttjandet av de fiskemöjligheter som fastställs i den här förordningen omfattas av rådets förordning (EG) nr 1224/2009 (2), särskilt artiklarna 33 och 34, i fråga om registrering av fångstuppgifter och meddelande av uppgifter om uttömda fiskemöjligheter. Det är därför nödvändigt att ange de koder som medlemsstaterna måste använda då de sänder uppgifter till kommissionen om landningar av bestånd som omfattas av den här förordningen.

| (7) | Enligt artikel 2 i rådets förordning (EG) nr 847/96 (3) ska det anges vilka bestånd som ska omfattas av de olika åtgärder som avses i den förordningen. |
| --- | --- |

(7)

Enligt artikel 2 i rådets förordning (EG) nr 847/96 (3) ska det anges vilka bestånd som ska omfattas av de olika åtgärder som avses i den förordningen.

| (8) | Fiskemöjligheterna bör utnyttjas i full överensstämmelse med tillämplig unionslagstiftning. |
| --- | --- |

(8)

Fiskemöjligheterna bör utnyttjas i full överensstämmelse med tillämplig unionslagstiftning.

| (9) | För att undvika avbrott i fiskeverksamheten och trygga försörjningen för unionens fiskare är det viktigt att de berörda fiskena i Svarta havet öppnas den 1 januari 2017. Av brådskande skäl bör denna förordning träda i kraft omedelbart efter det att den har offentliggjorts. |
| --- | --- |

(9)

För att undvika avbrott i fiskeverksamheten och trygga försörjningen för unionens fiskare är det viktigt att de berörda fiskena i Svarta havet öppnas den 1 januari 2017. Av brådskande skäl bör denna förordning träda i kraft omedelbart efter det att den har offentliggjorts.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

KAPITEL I

SYFTE, TILLÄMPNINGSOMRÅDE OCH DEFINITIONER

Artikel 1

Syfte

I denna förordning fastställs fiskemöjligheterna för 2017 för unionsfiskefartyg som för Bulgariens och Rumäniens flagg när det gäller vissa fiskbestånd i Svarta havet.

| a) | Piggvar (Psetta maxima). |
| --- | --- |

a)

Piggvar (Psetta maxima).

Psetta maxima

| b) | Skarpsill (Sprattus sprattus). |
| --- | --- |

b)

Skarpsill (Sprattus sprattus).

Sprattus sprattus

Artikel 2

Tillämpningsområde

Denna förordning ska tillämpas på unionsfiskefartyg som är verksamma i Svarta havet.

Artikel 3

Definitioner

I denna förordning avses med

a)   
  AKFM
  : Allmänna kommissionen för fiske i Medelhavet,

AKFM

b)   
  Svarta havet
  : det geografiska delområdet 29 enligt definitionen i bilaga I till Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1343/2011 (4),

Svarta havet

4

c)   
  fiskefartyg
  : varje fartyg som är utrustat för yrkesmässigt utnyttjande av marina biologiska resurser,

fiskefartyg

d)   
  unionsfiskefartyg
  : ett fiskefartyg som för en medlemsstats flagg och är registrerat i unionen,

unionsfiskefartyg

e)   
  bestånd
  : en marin biologisk resurs i ett visst förvaltningsområde,

bestånd

f)   
  unionens autonoma kvot
  : en begränsning av de fångster som autonomt tilldelats unionens fiskefartyg i frånvaro av en överenskommen total tillåten fångstmängd (TAC),

unionens autonoma kvot

g)   
  analytisk bedömning
  : en kvantitativ bedömning av trenderna inom ett visst bestånd baserad på uppgifter om beståndets biologi och utnyttjandegrad, som efter vetenskaplig undersökning anses vara av tillräcklig kvalitet för att kunna ge vetenskaplig vägledning om framtida fångstalternativ.

analytisk bedömning

KAPITEL II

FISKEMÖJLIGHETER

Artikel 4

Fördelning av fiskemöjligheter

I bilagan fastställs EU:s autonoma kvoter för unionsfiskefartyg, fördelningen av dessa kvoter mellan medlemsstaterna samt, i tillämpliga fall, de villkor som är funktionellt knutna till dessa.

Artikel 5

Särskilda bestämmelser för fördelningen

Fördelningen mellan medlemsstaterna av fiskemöjligheterna enligt denna förordning ska göras utan att det påverkar

| a) | byten enligt artikel 16.8 i förordning (EU) nr 1380/2013, |
| --- | --- |

a)

byten enligt artikel 16.8 i förordning (EU) nr 1380/2013,

| b) | reduceringar och omfördelningar enligt artikel 37 i förordning (EG) nr 1224/2009, |
| --- | --- |

b)

reduceringar och omfördelningar enligt artikel 37 i förordning (EG) nr 1224/2009,

| c) | avdrag enligt artiklarna 105 och 107 i förordning (EG) nr 1224/2009. |
| --- | --- |

c)

avdrag enligt artiklarna 105 och 107 i förordning (EG) nr 1224/2009.

Artikel 6

Villkor för landning av fångster och bifångster som inte omfattas av landningsskyldigheten

Fångster och bifångster inom fisket efter piggvar ska behållas ombord eller landas endast om de har gjorts av unionsfiskefartyg som för en medlemsstats flagg och den medlemsstaten har en kvot som inte har uttömts.

KAPITEL III

SLUTBESTÄMMELSER

Artikel 7

Överföring av uppgifter

När medlemsstaterna i enlighet med artiklarna 33 och 34 i förordning (EG) nr 1224/2009 sänder uppgifter till kommissionen om de kvantiteter ur varje bestånd som landats, ska de använda de beståndskoder som anges i bilagan till den här förordningen.

Artikel 8

Ikraftträdande

Denna förordning träder i kraft dagen efter det att den har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning.

Europeiska unionens officiella tidning

Den ska tillämpas från och med den 1 januari 2017.

Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater.

Utfärdad i Bryssel den 19 december 2016.

På rådets vägnar

L. SÓLYMOS

Ordförande

---

(1)  Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1380/2013 av den 11 december 2013 om den gemensamma fiskeripolitiken, om ändring av rådets förordningar (EG) nr 1954/2003 och (EG) nr 1224/2009 och om upphävande av rådets förordningar (EG) nr 2371/2002 och (EG) nr 639/2004 och rådets beslut 2004/585/EG (EUT L 354, 28.12.2013, s. 22).

1

(2)  Rådets förordning (EG) nr 1224/2009 av den 20 november 2009 om införande av ett kontrollsystem i gemenskapen för att säkerställa att bestämmelserna i den gemensamma fiskeripolitiken efterlevs, om ändring av förordningarna (EG) nr 847/96, (EG) nr 2371/2002, (EG) nr 811/2004, (EG) nr 768/2005, (EG) nr 2115/2005, (EG) nr 2166/2005, (EG) nr 388/2006, (EG) nr 509/2007, (EG) nr 676/2007, (EG) nr 1098/2007, (EG) nr 1300/2008, (EG) nr 1342/2008 och upphävande av förordningarna (EEG) nr 2847/93, (EG) nr 1627/94 och (EG) nr 1966/2006 (EUT L 343, 22.12.2009. s. 1).

2

(3)  Rådets förordning (EG) nr 847/96 av den 6 maj 1996 om att införa ytterligare villkor för förvaltning av totala tillåtna fångstmängder (TAC) och kvoter med fördelning mellan åren (EGT L 115, 9.5.1996, s. 3).

3

(4)  Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1343/2011 av den 13 december 2011 om vissa bestämmelser om fiske i AKFM:s avtalsområde (Allmänna kommissionen för fiske i Medelhavet) och om ändring av rådets förordning (EG) nr 1967/2006 om förvaltningsåtgärder för hållbart utnyttjande av fiskeresurserna i Medelhavet (EUT L 347, 30.12.2011, s. 44).

4

---

BILAGA

Fiskemöjligheter för unionens fiskefartyg

I följande tabeller anges kvoterna (i ton levande vikt) för varje bestånd och de villkor som är funktionellt knutna till dem.

Fiskbestånden anges i alfabetisk ordning efter de latinska artnamnen. Vid tillämpningen av denna förordning gäller följande jämförelsetabell över de latinska namnen och motsvarande svenska namn:

| Vetenskapligt namn | Trebokstavskod | Svenskt namn |
| --- | --- | --- |
| Psetta maxima | TUR | Piggvar |
| Sprattus sprattus | SPR | Skarpsill |

Vetenskapligt namn

Trebokstavskod

Svenskt namn

Psetta maxima

TUR

Piggvar

Sprattus sprattus

SPR

Skarpsill

| Art: | Piggvar

  Psetta maxima | Zon: | Unionens vatten i Svarta havet
  TUR/F37.4.2.C |
| --- | --- | --- | --- |
| Bulgarien | 43,2 | | |
| Rumänien | 43,2 | | |
| | (*1) | | |
| Unionen | 86,4 | | |
| TAC | Ej tillämpligt/Ej fastställt | | Analytisk beståndsbedömning
  Artikel 3 i förordning (EG) nr 847/96 ska inte tillämpas.
  Artikel 4 i förordning (EG) nr 847/96 ska inte tillämpas. |

Art:

Piggvar

Psetta maxima

Zon:

Unionens vatten i Svarta havet

TUR/F37.4.2.C

Bulgarien

43,2

Rumänien

43,2

(*1)

Unionen

86,4

TAC

Ej tillämpligt/Ej fastställt

Analytisk beståndsbedömning

Artikel 3 i förordning (EG) nr 847/96 ska inte tillämpas.

Artikel 4 i förordning (EG) nr 847/96 ska inte tillämpas.

| Art: | Skarpsill

  Sprattus sprattus | Zon: | Unionens vatten i Svarta havet
  SPR/F37.4.2.C |
| --- | --- | --- | --- |
| Bulgarien | 8 032,5 | | |
| Rumänien | 3 442,5 | | |
| Unionen | 11 475 | | |
| TAC | Ej tillämpligt/Ej fastställt | | Analytisk beståndsbedömning
  Artikel 3 i förordning (EG) nr 847/96 ska inte tillämpas.
  Artikel 4 i förordning (EG) nr 847/96 ska inte tillämpas. |

Art:

Skarpsill

Sprattus sprattus

Zon:

Unionens vatten i Svarta havet

SPR/F37.4.2.C

Bulgarien

8 032,5

Rumänien

3 442,5

Unionen

11 475

TAC

Ej tillämpligt/Ej fastställt

Analytisk beståndsbedömning

Artikel 3 i förordning (EG) nr 847/96 ska inte tillämpas.

Artikel 4 i förordning (EG) nr 847/96 ska inte tillämpas.

---

(*1)  Ingen fiskeverksamhet, omlastning, ombordtagning, landning och första försäljning ska vara tillåten under perioden 15 april–15 juni 2017.

---

| 23.12.2016 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 352/31 |
| --- | --- | --- | --- |

23.12.2016

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 352/31

---

RÅDETS GENOMFÖRANDEFÖRORDNING (EU) 2016/2373

av den 22 december 2016

om genomförande av artikel 2.3 i förordning (EG) nr 2580/2001 om särskilda restriktiva åtgärder mot vissa personer och enheter i syfte att bekämpa terrorism och om ändring av genomförandeförordning (EU) 2016/1127

EUROPEISKA UNIONENS RÅD HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING

med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

med beaktande av rådets förordning (EG) nr 2580/2001 av den 27 december 2001 om särskilda restriktiva åtgärder mot vissa personer och enheter i syfte att bekämpa terrorism (1), särskilt artikel 2.3,

med beaktande av förslaget från unionens höga representant för utrikes frågor och säkerhetspolitik, och

av följande skäl:

| (1) | Den 12 juli 2016 antog rådet genomförandeförordning (EU) 2016/1127 (2) om genomförande av artikel 2.3 i förordning (EG) nr 2580/2001 genom att fastställa en uppdaterad förteckning över personer, grupper och enheter på vilka förordning (EG) nr 2580/2001 är tillämplig. |
| --- | --- |

(1)

Den 12 juli 2016 antog rådet genomförandeförordning (EU) 2016/1127 (2) om genomförande av artikel 2.3 i förordning (EG) nr 2580/2001 genom att fastställa en uppdaterad förteckning över personer, grupper och enheter på vilka förordning (EG) nr 2580/2001 är tillämplig.

| (2) | Rådet har fastställt att ytterligare tre personer har deltagit i terroristhandlingar i den mening som avses i artikel 1.2 och 1.3 i rådets gemensamma ståndpunkt 2001/931/Gusp (3), att ett beslut avseende dem har fattats av en behörig myndighet i den mening som avses i artikel 1.4 i den gemensamma ståndpunkten samt att de bör omfattas av de särskilda restriktiva åtgärder som föreskrivs i förordning (EG) nr 2580/2001. |
| --- | --- |

(2)

Rådet har fastställt att ytterligare tre personer har deltagit i terroristhandlingar i den mening som avses i artikel 1.2 och 1.3 i rådets gemensamma ståndpunkt 2001/931/Gusp (3), att ett beslut avseende dem har fattats av en behörig myndighet i den mening som avses i artikel 1.4 i den gemensamma ståndpunkten samt att de bör omfattas av de särskilda restriktiva åtgärder som föreskrivs i förordning (EG) nr 2580/2001.

| (3) | Förteckningen över personer, grupper och enheter på vilka förordning (EG) nr 2580/2001 är tillämplig bör ändras i enlighet med detta. |
| --- | --- |

(3)

Förteckningen över personer, grupper och enheter på vilka förordning (EG) nr 2580/2001 är tillämplig bör ändras i enlighet med detta.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Bilagan till genomförandeförordning (EU) 2016/1127 ska ändras i enlighet med bilagan till den här förordningen.

Artikel 2

Denna förordning träder i kraft samma dag som den offentliggörs i Europeiska unionens officiella tidning.

Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater.

Utfärdad i Bryssel den 22 december 2016.

På rådets vägnar

M. LAJČÁK

Ordförande

---

(1)  
  EGT L 344, 28.12.2001 , s. 70.

1

(2)  Rådets genomförandeförordning (EU) 2016/1127 av den 12 juli 2016 om genomförande av artikel 2.3 i förordning (EG) nr 2580/2001 om särskilda restriktiva åtgärder mot vissa personer och enheter i syfte att bekämpa terrorism och om upphävande av genomförandeförordning (EU) 2015/2425 (EUT L 188, 13.7.2016, s. 1).

2

(3)  Rådets gemensamma ståndpunkt 2001/931/Gusp av den 27 december 2001 om tillämpning av särskilda åtgärder i syfte att bekämpa terrorism (EGT L 344, 28.12.2001, s. 93).

3

---

BILAGA

De personer som förtecknas nedan ska läggas till i förteckningen över personer i avsnitt I (Personer) i bilagan till genomförandeförordning (EU) 2016/1127:

| — | EL HAJJ, Hassan Hassan, född den 22 mars 1988 i Zaghdraiya, Saida, Libanon, kanadensisk medborgare. Passnummer: JX446643 (Kanada). |
| --- | --- |

—

EL HAJJ, Hassan Hassan, född den 22 mars 1988 i Zaghdraiya, Saida, Libanon, kanadensisk medborgare. Passnummer: JX446643 (Kanada).

| — | MELIAD, Farah (alias HUSSEIN HUSSEIN, alias JAY DEE), född den 5 november 1980 i Sydney (Australien), australisk medborgare. Passnummer: M2719127 (Australien). |
| --- | --- |

—

MELIAD, Farah (alias HUSSEIN HUSSEIN, alias JAY DEE), född den 5 november 1980 i Sydney (Australien), australisk medborgare. Passnummer: M2719127 (Australien).

| — | ȘANLI, Dalokay (alias Sinan), född den 13 oktober 1976 i Pülümür (Turkiet). |
| --- | --- |

—

ȘANLI, Dalokay (alias Sinan), född den 13 oktober 1976 i Pülümür (Turkiet).

---

| 23.12.2016 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 352/33 |
| --- | --- | --- | --- |

23.12.2016

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 352/33

---

KOMMISSIONENS DELEGERADE FÖRORDNING (EU) 2016/2374

av den 12 oktober 2016

om upprättande av en utkastplan för vissa demersala fisken i sydvästliga vatten

EUROPEISKA KOMMISSIONEN HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING

med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1380/2013 av den 11 december 2013 om den gemensamma fiskeripolitiken, om ändring av rådets förordningar (EG) nr 1954/2003 och (EG) nr 1224/2009 och om upphävande av rådets förordningar (EG) nr 2371/2002 och (EG) nr 639/2004 och rådets beslut 2004/585/EG (1), särskilt artiklarna 15.6, 18.1 och 18.3, och

av följande skäl:

| (1) | Förordning (EU) nr 1380/2013 har som mål att gradvis eliminera utkast inom unionens alla fisken genom införande av en landningsskyldighet för fångster av arter som omfattas av fångstbegränsningar. |
| --- | --- |

(1)

Förordning (EU) nr 1380/2013 har som mål att gradvis eliminera utkast inom unionens alla fisken genom införande av en landningsskyldighet för fångster av arter som omfattas av fångstbegränsningar.

| (2) | Genom artikel 15.6 i förordning (EU) nr 1380/2013 ges kommissionen befogenhet att genom delegerade akter anta utkastplaner för en period om högst tre år, på grundval av gemensamma rekommendationer som tagits fram av medlemsstaterna i samråd med de berörda rådgivande nämnderna. |
| --- | --- |

(2)

Genom artikel 15.6 i förordning (EU) nr 1380/2013 ges kommissionen befogenhet att genom delegerade akter anta utkastplaner för en period om högst tre år, på grundval av gemensamma rekommendationer som tagits fram av medlemsstaterna i samråd med de berörda rådgivande nämnderna.

| (3) | Genom delegerad förordning (EU) 2015/2439 (2) fastställde kommissionen en utkastplan för vissa demersala fisken i sydvästliga vatten för perioden 2016–2018, efter en gemensam rekommendation som lämnades in av medlemsstaterna under 2015. |
| --- | --- |

(3)

Genom delegerad förordning (EU) 2015/2439 (2) fastställde kommissionen en utkastplan för vissa demersala fisken i sydvästliga vatten för perioden 2016–2018, efter en gemensam rekommendation som lämnades in av medlemsstaterna under 2015.

| (4) | Belgien, Spanien, Frankrike, Nederländerna och Portugal har ett direkt fiskeriförvaltningsintresse i sydvästliga vatten. Den 31 maj 2016 lämnade dessa medlemsstater in en gemensam rekommendation till kommissionen efter samråd med den rådgivande nämnden för sydvästliga vatten. Vetenskapliga bidrag har erhållits från relevanta vetenskapliga organ och granskats av vetenskapliga, tekniska och ekonomiska kommittén för fiskerinäringen (STECF). De åtgärder som ingår i den gemensamma rekommendationen är förenliga med artikel 18.3 i förordning (EU) nr 1380/2013 och kan ingå i denna förordning. |
| --- | --- |

(4)

Belgien, Spanien, Frankrike, Nederländerna och Portugal har ett direkt fiskeriförvaltningsintresse i sydvästliga vatten. Den 31 maj 2016 lämnade dessa medlemsstater in en gemensam rekommendation till kommissionen efter samråd med den rådgivande nämnden för sydvästliga vatten. Vetenskapliga bidrag har erhållits från relevanta vetenskapliga organ och granskats av vetenskapliga, tekniska och ekonomiska kommittén för fiskerinäringen (STECF). De åtgärder som ingår i den gemensamma rekommendationen är förenliga med artikel 18.3 i förordning (EU) nr 1380/2013 och kan ingå i denna förordning.

| (5) | När det gäller sydvästliga vatten ska, enligt artikel 15.1 c i förordning (EU) nr 1380/2013, landningsskyldigheten gälla för arter som definierar fisket senast från och med den 1 januari 2016. |
| --- | --- |

(5)

När det gäller sydvästliga vatten ska, enligt artikel 15.1 c i förordning (EU) nr 1380/2013, landningsskyldigheten gälla för arter som definierar fisket senast från och med den 1 januari 2016.

| (6) | Delegerad förordning (EU) 2015/2439 innehåller bestämmelser om införandet av landningsskyldigheten för vissa demersala fisken i sydvästliga vatten för perioden 2016–2018. |
| --- | --- |

(6)

Delegerad förordning (EU) 2015/2439 innehåller bestämmelser om införandet av landningsskyldigheten för vissa demersala fisken i sydvästliga vatten för perioden 2016–2018.

| (7) | I enlighet med den nya gemensamma rekommendation som medlemsstaterna lämnade in under 2016 bör utkastplanen från 2017 omfatta fisket efter tunga, kummel, marulk och havskräfta (endast inom de delar av beståndens utbredningsområden som anges som ”funktionella enheter”) i Ices-sektionerna VIIIa, b, d, e, havskräfta i Ices-sektionerna VIIIc och IXa (endast inom funktionella enheter), tunga och rödspätta i Ices-sektion IXa, kummel i Ices-sektionerna VIIIc och IXa och marulk i Ices-sektionerna VIIIa, b, c, d, e och IXa. |
| --- | --- |

(7)

I enlighet med den nya gemensamma rekommendation som medlemsstaterna lämnade in under 2016 bör utkastplanen från 2017 omfatta fisket efter tunga, kummel, marulk och havskräfta (endast inom de delar av beståndens utbredningsområden som anges som ”funktionella enheter”) i Ices-sektionerna VIIIa, b, d, e, havskräfta i Ices-sektionerna VIIIc och IXa (endast inom funktionella enheter), tunga och rödspätta i Ices-sektion IXa, kummel i Ices-sektionerna VIIIc och IXa och marulk i Ices-sektionerna VIIIa, b, c, d, e och IXa.

| (8) | I den gemensamma rekommendationen föreslogs ett undantag från landningsskyldigheten för havskräfta som fångas av trålare i Ices-delområdena VIII och IX, eftersom befintliga vetenskapliga belägg tyder på potentiellt höga överlevnadsgrader, med beaktande av egenskaperna hos de redskap som fångar denna art samt fiskemetoderna och ekosystemet. I sin utvärdering konstaterade STECF att de senaste försöken visar överlevnadsgrader på samma nivåer som konstaterats vid tidigare undersökningar. Ytterligare studier planeras och bör ge mer information om sannolika överlevnadsgrader inom detta fiske. Därför bör detta undantag ingå i denna förordning för år 2017, med en bestämmelse om att de berörda medlemsstaterna bör lämna ytterligare uppgifter om pågående försöksverksamhet till kommissionen, för att STECF ska kunna göra en fullständig utvärdering av om undantaget är motiverat. |
| --- | --- |

(8)

I den gemensamma rekommendationen föreslogs ett undantag från landningsskyldigheten för havskräfta som fångas av trålare i Ices-delområdena VIII och IX, eftersom befintliga vetenskapliga belägg tyder på potentiellt höga överlevnadsgrader, med beaktande av egenskaperna hos de redskap som fångar denna art samt fiskemetoderna och ekosystemet. I sin utvärdering konstaterade STECF att de senaste försöken visar överlevnadsgrader på samma nivåer som konstaterats vid tidigare undersökningar. Ytterligare studier planeras och bör ge mer information om sannolika överlevnadsgrader inom detta fiske. Därför bör detta undantag ingå i denna förordning för år 2017, med en bestämmelse om att de berörda medlemsstaterna bör lämna ytterligare uppgifter om pågående försöksverksamhet till kommissionen, för att STECF ska kunna göra en fullständig utvärdering av om undantaget är motiverat.

| (9) | Den gemensamma rekommendationen omfattar tre undantag av mindre betydelse från landningsskyldigheten för vissa fisken och upp till vissa nivåer. De uppgifter som medlemsstaterna lämnat har granskats av STECF. STECF drar slutsatsen att den gemensamma rekommendationen innehöll motiverade argument om svårigheten att öka selektiviteten och om oproportionerliga kostnader för hantering av oönskade fångster. Mot bakgrund av ovanstående bör undantagen av mindre betydelse fastställas i enlighet med den procentsats som föreslås i den gemensamma rekommendationen och till nivåer som inte överskrider vad som är tillåtet enligt artikel 15.1 i förordning (EU) nr 1380/2013. |
| --- | --- |

(9)

Den gemensamma rekommendationen omfattar tre undantag av mindre betydelse från landningsskyldigheten för vissa fisken och upp till vissa nivåer. De uppgifter som medlemsstaterna lämnat har granskats av STECF. STECF drar slutsatsen att den gemensamma rekommendationen innehöll motiverade argument om svårigheten att öka selektiviteten och om oproportionerliga kostnader för hantering av oönskade fångster. Mot bakgrund av ovanstående bör undantagen av mindre betydelse fastställas i enlighet med den procentsats som föreslås i den gemensamma rekommendationen och till nivåer som inte överskrider vad som är tillåtet enligt artikel 15.1 i förordning (EU) nr 1380/2013.

| (10) | Undantaget av mindre betydelse för tunga, upp till högst 5 % av de totala årliga fångsterna av tunga som görs med fartyg som fiskar denna art i Ices-sektionerna VIIIa och VIIIb med bomtrålar och bottentrålar, grundar sig på att det är mycket svårt att uppnå ökad selektivitet. STECF drog slutsatsen att informationen är tillräcklig för att motivera detta undantag. Därför bör detta undantag ingå i denna förordning. |
| --- | --- |

(10)

Undantaget av mindre betydelse för tunga, upp till högst 5 % av de totala årliga fångsterna av tunga som görs med fartyg som fiskar denna art i Ices-sektionerna VIIIa och VIIIb med bomtrålar och bottentrålar, grundar sig på att det är mycket svårt att uppnå ökad selektivitet. STECF drog slutsatsen att informationen är tillräcklig för att motivera detta undantag. Därför bör detta undantag ingå i denna förordning.

| (11) | Undantaget av mindre betydelse för tunga, upp till högst 3 % av de totala årliga fångsterna av tunga som görs med fartyg som fiskar denna art i Ices-sektionerna VIIIa och VIIIb med grimgarn och nät, grundar sig på att det är mycket svårt att uppnå ökad selektivitet. STECF drog slutsatsen att informationen är tillräcklig för att motivera det begärda undantaget. Därför bör detta undantag ingå i denna förordning. |
| --- | --- |

(11)

Undantaget av mindre betydelse för tunga, upp till högst 3 % av de totala årliga fångsterna av tunga som görs med fartyg som fiskar denna art i Ices-sektionerna VIIIa och VIIIb med grimgarn och nät, grundar sig på att det är mycket svårt att uppnå ökad selektivitet. STECF drog slutsatsen att informationen är tillräcklig för att motivera det begärda undantaget. Därför bör detta undantag ingå i denna förordning.

| (12) | Undantaget av mindre betydelse för kummel, upp till högst 7 % under 2017 och 6 % under 2018 av de totala årliga fångsterna av kummel som görs med fartyg som fiskar denna art i Ices-delområdena VIII och IX med trålar, grundar sig på att det är mycket svårt att uppnå ökad selektivitet. STECF konstaterade att den kompletterande information om selektivitet som lämnades inte innehöll några ytterligare belägg för att det är mycket svårt att uppnå selektivitet för de verksamhetsgrenar som berörs. Det behöver sålunda bedrivas mer arbete för att detta undantag bättre ska kunna motiveras. Därför bör detta undantag ingå i den här förordningen för 2017, dvs. för endast ett år, och under förutsättning att medlemsstaterna tillhandahåller bättre information till stöd för detta undantag som kan bedömas av STECF. |
| --- | --- |

(12)

Undantaget av mindre betydelse för kummel, upp till högst 7 % under 2017 och 6 % under 2018 av de totala årliga fångsterna av kummel som görs med fartyg som fiskar denna art i Ices-delområdena VIII och IX med trålar, grundar sig på att det är mycket svårt att uppnå ökad selektivitet. STECF konstaterade att den kompletterande information om selektivitet som lämnades inte innehöll några ytterligare belägg för att det är mycket svårt att uppnå selektivitet för de verksamhetsgrenar som berörs. Det behöver sålunda bedrivas mer arbete för att detta undantag bättre ska kunna motiveras. Därför bör detta undantag ingå i den här förordningen för 2017, dvs. för endast ett år, och under förutsättning att medlemsstaterna tillhandahåller bättre information till stöd för detta undantag som kan bedömas av STECF.

| (13) | Delegerad förordning (EU) 2015/2439 bör därför upphöra att gälla och ersättas av en ny förordning. |
| --- | --- |

(13)

Delegerad förordning (EU) 2015/2439 bör därför upphöra att gälla och ersättas av en ny förordning.

| (14) | Eftersom åtgärderna i denna förordning direkt påverkar den ekonomiska verksamhet som är knuten till unionsfartygens planering av fiskeåret, bör förordningen träda i kraft omedelbart efter det att den har offentliggjorts. Den bör tillämpas från och med den 1 januari 2017. |
| --- | --- |

(14)

Eftersom åtgärderna i denna förordning direkt påverkar den ekonomiska verksamhet som är knuten till unionsfartygens planering av fiskeåret, bör förordningen träda i kraft omedelbart efter det att den har offentliggjorts. Den bör tillämpas från och med den 1 januari 2017.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Genomförandet av landningsskyldigheten

Den landningsskyldighet som fastställs i artikel 15.1 i förordning (EU) nr 1380/2013 ska gälla i Ices-delområdena VIII, IX och X och Cecaf-zonerna 34.1.1, 34.1.2 och 34.2.0 för de fisken som anges i bilagan till den här förordningen.

Artikel 2

Undantag grundat på överlevnadsgrad

1.   Undantaget från landningsskyldigheten enligt artikel 15.4 b i förordning (EU) nr 1380/2013 för arter för vilka det finns vetenskapliga belägg för hög överlevnadsgrad ska gälla för havskräfta (Nephrops norvegicus) som fångas i Ices-delområdena VIII och IX med trålar (redskapskoderna (3): OTB, OTT, PTB, TBN, TBS, TB, OT, PT och TX).

2.   De medlemsstater som har ett direkt förvaltningsintresse i sydvästliga vatten ska före den 1 maj 2017 lägga fram ytterligare vetenskaplig information till stöd för det undantag som anges i punkt 1. Vetenskapliga, tekniska och ekonomiska kommittén för fiskerinäringen (STECF) ska utvärdera denna vetenskapliga information före den 1 september 2017.

Artikel 3

Undantag av mindre betydelse

1.   Genom undantag från artikel 15.1 i förordning (EU) nr 1380/2013 får följande kvantiteter kastas överbord:

| a) | För kummel (Merluccius merluccius), upp till högst 7 % under 2017 och upp till 6 % under 2018 av de totala årliga fångsterna av denna art som görs med fartyg som använder trålar och notar/vadar (redskapskoderna: OTT, OTB, PTB, OT, PT, TBN, TBS, TX, SSC, SPR, TB, SDN, SX och SV) och som fiskar denna art i Ices-delområdena VIII och IX. |
| --- | --- |

a)

För kummel (Merluccius merluccius), upp till högst 7 % under 2017 och upp till 6 % under 2018 av de totala årliga fångsterna av denna art som görs med fartyg som använder trålar och notar/vadar (redskapskoderna: OTT, OTB, PTB, OT, PT, TBN, TBS, TX, SSC, SPR, TB, SDN, SX och SV) och som fiskar denna art i Ices-delområdena VIII och IX.

| b) | För tunga (Solea solea), upp till högst 5 % av de totala årliga fångsterna av denna art som görs med fartyg som använder bomtrål (redskapskod: TBB) och bottentrålar (redskapskoderna: OTB, OTT, PTB, TBN, TBS, TBB, OT, PT och TX) och som fiskar denna art i Ices-sektionerna VIIIa och VIIIb. |
| --- | --- |

b)

För tunga (Solea solea), upp till högst 5 % av de totala årliga fångsterna av denna art som görs med fartyg som använder bomtrål (redskapskod: TBB) och bottentrålar (redskapskoderna: OTB, OTT, PTB, TBN, TBS, TBB, OT, PT och TX) och som fiskar denna art i Ices-sektionerna VIIIa och VIIIb.

| c) | För tunga (Solea solea), upp till högst 3 % av de totala årliga fångsterna av denna art som görs med fartyg som använder grimgarn och nät (redskapskoderna: GNS, GN, GND, GNC, GTN, GTR och GEN) och som fiskar denna art i Ices-sektionerna VIIIa och VIIIb. |
| --- | --- |

c)

För tunga (Solea solea), upp till högst 3 % av de totala årliga fångsterna av denna art som görs med fartyg som använder grimgarn och nät (redskapskoderna: GNS, GN, GND, GNC, GTN, GTR och GEN) och som fiskar denna art i Ices-sektionerna VIIIa och VIIIb.

2.   Före den 1 maj 2017 ska de medlemsstater som har ett direkt förvaltningsintresse i sydvästliga vatten för kommissionen lägga fram ytterligare utkastdata och all annan relevant vetenskaplig information till stöd för det undantag som fastställs i punkt 1 a. Vetenskapliga, tekniska och ekonomiska kommittén för fiskerinäringen (STECF) ska utvärdera dessa data och denna information före den 1 september 2017.

Artikel 4

Fartyg som omfattas av landningsskyldigheten

Medlemsstaterna ska, i enlighet med de kriterier som anges i bilagan till denna förordning, fastställa vilka fartyg som omfattas av landningsskyldigheten för varje enskilt fiske.

De fartyg som omfattas av landningsskyldigheten för vissa fisken under 2016 ska fortsatt omfattas av landningsskyldigheten inom de fiskena.

Före den 31 december 2016 ska de berörda medlemsstaterna förelägga kommissionen och övriga medlemsstater, genom unionens säkra webbplats för fiskerikontroll, förteckningarna över fartyg som fastställts i enlighet med punkt 1 för varje enskilt fiske som anges i bilagan. De ska hålla dessa förteckningar uppdaterade.

Artikel 5

Upphävande

Delegerad förordning (EU) 2015/2439 ska upphöra att gälla.

Artikel 6

Ikraftträdande

Denna förordning träder i kraft dagen efter det att den har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning.

Europeiska unionens officiella tidning

Den ska tillämpas från och med den 1 januari 2017 till och med den 31 december 2018.

Artikel 4 ska tillämpas från och med dagen för denna förordnings ikraftträdande.

Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater.

Utfärdad i Bryssel den 12 oktober 2016.

På kommissionens vägnar

Jean-Claude JUNCKER

Ordförande

---

(1)  
  EUT L 354, 28.12.2013, s. 22.

1

(2)  Kommissionens delegerade förordning (EU) 2015/2439 av den 12 oktober 2015 om upprättande av en utkastplan för vissa demersala fisken i sydvästliga vatten (EUT L 336, 23.12.2015, s. 36).

2

(3)  De redskapskoder som används i denna förordning är definierade av FN:s livsmedels- och jordbruksorganisation.

3

---

BILAGA

Fisken som omfattas av landningsskyldigheten

a)   Fisken i Ices-sektionerna VIIIa, b, d och e

| Fiske (arter) | Redskapskod | Beskrivning av fiskeredskap | Maskstorlek | Arter som ska landas |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Tunga
  (Solea solea) | OTB, OTT, PTB, TBN, TBS, TB, OT, PT, TX | Alla bottentrålar | Maskstorlek mellan 70 mm och 100 mm | Alla fångster av tunga |
| TBB | Alla bomtrålar | Maskstorlek mellan 70 mm och 100 mm |
| GNS, GN, GND, GNC, GTN, GTR, GEN | Alla grimgarn och nät | Maskstorlek större än eller lika med 100 mm |
| Kummel
  (Merluccius merluccius) | OTT, OTB, PTB, SDN, OT, PT, TBN, TBS, TX, SSC, SPR, TB, SX, SV | Alla bottentrålar och notar/vadar | Maskstorlek större än eller lika med 100 mm | Alla fångster avkummel |
| LL, LLS | Alla långrevar | Alla |
| GNS, GN, GND, GNC, GTN, GEN | Alla nät | Maskstorlek större än eller lika med 100 mm |
| Marulk
  (Lophiidae) | GNS, GN, GND, GNC, GTN, GEN | Alla nät | Maskstorlek större än eller lika med 200 mm | Alla fångster av marulk |
| Havskräfta (Nephrops norvegicus)
  endast inom funktionella enheter | OTB, OTT, PTB, TBN, TBS, TB, OT, PT, TX | Alla bottentrålar | Maskstorlek större än eller lika med 70 mm | Alla fångster av havskräfta |

Fiske (arter)

Redskapskod

Beskrivning av fiskeredskap

Maskstorlek

Arter som ska landas

Tunga

(Solea solea)

OTB, OTT, PTB, TBN, TBS, TB, OT, PT, TX

Alla bottentrålar

Maskstorlek mellan 70 mm och 100 mm

Alla fångster av tunga

TBB

Alla bomtrålar

Maskstorlek mellan 70 mm och 100 mm

GNS, GN, GND, GNC, GTN, GTR, GEN

Alla grimgarn och nät

Maskstorlek större än eller lika med 100 mm

Kummel

(Merluccius merluccius)

OTT, OTB, PTB, SDN, OT, PT, TBN, TBS, TX, SSC, SPR, TB, SX, SV

Alla bottentrålar och notar/vadar

Maskstorlek större än eller lika med 100 mm

Alla fångster avkummel

LL, LLS

Alla långrevar

Alla

GNS, GN, GND, GNC, GTN, GEN

Alla nät

Maskstorlek större än eller lika med 100 mm

Marulk

(Lophiidae)

GNS, GN, GND, GNC, GTN, GEN

Alla nät

Maskstorlek större än eller lika med 200 mm

Alla fångster av marulk

Havskräfta (Nephrops norvegicus)

endast inom funktionella enheter

OTB, OTT, PTB, TBN, TBS, TB, OT, PT, TX

Alla bottentrålar

Maskstorlek större än eller lika med 70 mm

Alla fångster av havskräfta

b)   Fisken i Ices-sektionerna VIIIc och IXa

| Fiske (arter) | Redskapskod | Beskrivning av fiskeredskap | Maskstorlek | Landningsskyldighet |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Marulk
  (Lophiidae) | GNS, GN, GND, GNC, GTN, GEN | Alla nät | Maskstorlek större än eller lika med 200 mm | Alla fångster av marulk |
| Havskräfta
  (Nephrops norvegicus)
  endast inom funktionella enheter | OTB, PTB, OTT, TBN, TBS, OT, PT, TX, TB | Alla bottentrålar | Maskstorlek större än eller lika med 70 mm | Alla fångster av havskräfta |
| Kummel
  (Merluccius merluccius) | OTT, OTB, PTB, OT, PT, TBN, TBS, TX, SSC, SPR, TB, SDN, SX, SV | Alla bottentrålar och notar/vadar | Fartyg som uppfyller följande kumulativa kriterier:






  1. | Använder maskstorlek större än eller lika med 70 mm |

Fiske (arter)

Redskapskod

Beskrivning av fiskeredskap

Maskstorlek

Landningsskyldighet

Marulk

(Lophiidae)

GNS, GN, GND, GNC, GTN, GEN

Alla nät

Maskstorlek större än eller lika med 200 mm

Alla fångster av marulk

Havskräfta

(Nephrops norvegicus)

endast inom funktionella enheter

OTB, PTB, OTT, TBN, TBS, OT, PT, TX, TB

Alla bottentrålar

Maskstorlek större än eller lika med 70 mm

Alla fångster av havskräfta

Kummel

(Merluccius merluccius)

OTT, OTB, PTB, OT, PT, TBN, TBS, TX, SSC, SPR, TB, SDN, SX, SV

Alla bottentrålar och notar/vadar

Fartyg som uppfyller följande kumulativa kriterier:

1.

Använder maskstorlek större än eller lika med 70 mm

| 2. | De totala landningarna av kummel under perioden 2014/2015 (1) utgör mer än 5 % av alla landade arter och mer än 5 ton |
| --- | --- |

2.

De totala landningarna av kummel under perioden 2014/2015 (1) utgör mer än 5 % av alla landade arter och mer än 5 ton

Alla fångster av kummel

GNS, GN, GND, GNC, GTN, GEN

Alla nät

Maskstorlek mellan 80 mm och 99 mm

LL, LLS

Alla långrevar

Krokarnas storlek större än 3,85 cm ± 1,15 cm längd och 1,6 cm ± 0,4 cm bredd

c)   Fisken i Ices-sektion IXa

| Fiske (arter) | Redskapskod | Beskrivning av fiskeredskap | Maskstorlek | Landningsskyldighet |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Tunga (Solea solea) och rödspätta (Pleuronectes platessa) | GNS, GN, GND, GNC, GTN, GTR, GEN | Alla grimgarn och nät | Maskstorlek större än eller lika med 100 mm | Alla fångster av tungaoch rödspätta |

Fiske (arter)

Redskapskod

Beskrivning av fiskeredskap

Maskstorlek

Landningsskyldighet

Tunga (Solea solea) och rödspätta (Pleuronectes platessa)

GNS, GN, GND, GNC, GTN, GTR, GEN

Alla grimgarn och nät

Maskstorlek större än eller lika med 100 mm

Alla fångster av tungaoch rödspätta

---

(1)  Referensperioden kommer att uppdateras under kommande år, dvs. under 2018 kommer referensperioden att vara 2015 och 2016.

---

| 23.12.2016 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 352/39 |
| --- | --- | --- | --- |

23.12.2016

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 352/39

---

KOMMISSIONENS DELEGERADE FÖRORDNING (EU) 2016/2375

av den 12 oktober 2016

om upprättande av en utkastplan för vissa demersala fisken i nordvästliga vatten

EUROPEISKA KOMMISSIONEN HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING

med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1380/2013 av den 11 december 2013 om den gemensamma fiskeripolitiken, om ändring av rådets förordningar (EG) nr 1954/2003 och (EG) nr 1224/2009 och om upphävande av rådets förordningar (EG) nr 2371/2002 och (EG) nr 639/2004 och rådets beslut 2004/585/EG (1), särskilt artiklarna 15.6, 18.1 och 18.3, och

av följande skäl:

| (1) | Förordning (EU) nr 1380/2013 har som mål att gradvis eliminera utkast inom alla unionens fisken genom införande av en landningsskyldighet för fångster av arter som omfattas av fångstbegränsningar. |
| --- | --- |

(1)

Förordning (EU) nr 1380/2013 har som mål att gradvis eliminera utkast inom alla unionens fisken genom införande av en landningsskyldighet för fångster av arter som omfattas av fångstbegränsningar.

| (2) | Genom artikel 15.6 i förordning (EU) nr 1380/2013 ges kommissionen befogenhet att genom delegerade akter anta utkastplaner för en period om högst tre år, på grundval av gemensamma rekommendationer som tagits fram av medlemsstaterna i samråd med de berörda rådgivande nämnderna. |
| --- | --- |

(2)

Genom artikel 15.6 i förordning (EU) nr 1380/2013 ges kommissionen befogenhet att genom delegerade akter anta utkastplaner för en period om högst tre år, på grundval av gemensamma rekommendationer som tagits fram av medlemsstaterna i samråd med de berörda rådgivande nämnderna.

| (3) | Genom delegerad förordning (EU) 2015/2438 (2) upprättade kommissionen en utkastplan för vissa demersala fisken i nordvästliga vatten för perioden 2016–2018, efter en gemensam rekommendation som lämnades in av medlemsstaterna under 2015. |
| --- | --- |

(3)

Genom delegerad förordning (EU) 2015/2438 (2) upprättade kommissionen en utkastplan för vissa demersala fisken i nordvästliga vatten för perioden 2016–2018, efter en gemensam rekommendation som lämnades in av medlemsstaterna under 2015.

| (4) | Belgien, Irland, Spanien, Frankrike, Nederländerna och Förenade kungariket har ett direkt fiskeriförvaltningsintresse i nordvästliga vatten. Den 3 juni 2016 lämnade dessa medlemsstater in en ny gemensam rekommendation till kommissionen efter samråd med den rådgivande nämnden för nordvästliga vatten. Vetenskapliga bidrag har erhållits från relevanta vetenskapliga organ och granskats av vetenskapliga, tekniska och ekonomiska kommittén för fiskerinäringen (STECF). De åtgärder som ingår i den gemensamma rekommendationen är förenliga med artikel 18.3 i förordning (EU) nr 1380/2013 och kan ingå i denna förordning. |
| --- | --- |

(4)

Belgien, Irland, Spanien, Frankrike, Nederländerna och Förenade kungariket har ett direkt fiskeriförvaltningsintresse i nordvästliga vatten. Den 3 juni 2016 lämnade dessa medlemsstater in en ny gemensam rekommendation till kommissionen efter samråd med den rådgivande nämnden för nordvästliga vatten. Vetenskapliga bidrag har erhållits från relevanta vetenskapliga organ och granskats av vetenskapliga, tekniska och ekonomiska kommittén för fiskerinäringen (STECF). De åtgärder som ingår i den gemensamma rekommendationen är förenliga med artikel 18.3 i förordning (EU) nr 1380/2013 och kan ingå i denna förordning.

| (5) | När det gäller nordvästliga vatten gäller landningsskyldigheten, enligt artikel 15.1 c i förordning (EU) nr 1380/2013, de arter som definierar de fisken som omfattas av fångstbegränsningar senast från och med den 1 januari 2016. I den gemensamma rekommendationen angavs de flottor som skulle omfattas av landningsskyldigheten när det gäller blandat fiske efter torsk, kolja, vitling och gråsej, fiske efter havskräfta, blandat fiske efter tunga och rödspätta liksom fiske efter kummel och lyrtorsk. |
| --- | --- |

(5)

När det gäller nordvästliga vatten gäller landningsskyldigheten, enligt artikel 15.1 c i förordning (EU) nr 1380/2013, de arter som definierar de fisken som omfattas av fångstbegränsningar senast från och med den 1 januari 2016. I den gemensamma rekommendationen angavs de flottor som skulle omfattas av landningsskyldigheten när det gäller blandat fiske efter torsk, kolja, vitling och gråsej, fiske efter havskräfta, blandat fiske efter tunga och rödspätta liksom fiske efter kummel och lyrtorsk.

| (6) | I delegerad förordning (EU) 2015/2438 fastställs bestämmelser för införandet av landningsskyldigheten för vissa demersala fisken i nordvästliga vatten för perioden 2016–2018. |
| --- | --- |

(6)

I delegerad förordning (EU) 2015/2438 fastställs bestämmelser för införandet av landningsskyldigheten för vissa demersala fisken i nordvästliga vatten för perioden 2016–2018.

| (7) | Enligt den nya gemensamma rekommendation som medlemsstaterna lämnade in under 2016 bör utkastplanen från och med 2017 omfatta ytterligare arter som definierar det i hög grad blandade fisket efter torsk, kolja, vitling och gråsej, fisket efter havskräfta, det blandade fisket efter tunga och rödspätta samt fisket efter kummel och lyrtorsk. Även bifångstarter bör omfattas inom vissa fisken. |
| --- | --- |

(7)

Enligt den nya gemensamma rekommendation som medlemsstaterna lämnade in under 2016 bör utkastplanen från och med 2017 omfatta ytterligare arter som definierar det i hög grad blandade fisket efter torsk, kolja, vitling och gråsej, fisket efter havskräfta, det blandade fisket efter tunga och rödspätta samt fisket efter kummel och lyrtorsk. Även bifångstarter bör omfattas inom vissa fisken.

| (8) | I den gemensamma rekommendationen föreslogs att ett undantag från landningsskyldigheten skulle gälla för havskräfta som fångas med burar, tinor, mjärdar eller fällor i Ices-sektion VI och Ices-delområde VII, eftersom det finns vetenskapliga belägg för en hög överlevnadsgrad, med beaktande av egenskaperna hos redskapen, fiskemetoderna och ekosystemet. STECF drog slutsatsen att undantaget var motiverat. Därför bör detta undantag fortsättningsvis ingå i denna förordning. |
| --- | --- |

(8)

I den gemensamma rekommendationen föreslogs att ett undantag från landningsskyldigheten skulle gälla för havskräfta som fångas med burar, tinor, mjärdar eller fällor i Ices-sektion VI och Ices-delområde VII, eftersom det finns vetenskapliga belägg för en hög överlevnadsgrad, med beaktande av egenskaperna hos redskapen, fiskemetoderna och ekosystemet. STECF drog slutsatsen att undantaget var motiverat. Därför bör detta undantag fortsättningsvis ingå i denna förordning.

| (9) | I den gemensamma rekommendationen föreslogs att ett undantag från landningsskyldigheten skulle gälla för fångster av tunga under minsta referensstorlek för bevarande som görs med trålredskap med trålbord med en maskstorlek på 80–99 mm i Ices-område VIId inom sex sjömil från kusten och utanför identifierade uppväxtområden inom fiske som uppfyller vissa specifika villkor. Det finns vetenskapliga belägg för en hög överlevnadsgrad, med beaktande av egenskaperna hos redskapen och ekosystemet. STECF noterade att överlevnadsgraden är beroende av ett antal faktorer och rekommenderade försiktighet när det gäller att utvidga resultaten från försöksverksamheten till andra fisken och menade att ytterligare försökverksamhet bör bedrivas som stöd för denna begäran. Därför bör detta undantag ingå i denna förordning för 2017 under förutsättning att den flotta som utnyttjar detta undantag verkar på villkor som är jämförbara med dem i försöksverksamheten, och att de berörda medlemsstaterna bedriver ytterligare försöksverksamhet. Resultaten av dessa ytterligare försökverksamheter bör utvärderas av STECF under 2017. |
| --- | --- |

(9)

I den gemensamma rekommendationen föreslogs att ett undantag från landningsskyldigheten skulle gälla för fångster av tunga under minsta referensstorlek för bevarande som görs med trålredskap med trålbord med en maskstorlek på 80–99 mm i Ices-område VIId inom sex sjömil från kusten och utanför identifierade uppväxtområden inom fiske som uppfyller vissa specifika villkor. Det finns vetenskapliga belägg för en hög överlevnadsgrad, med beaktande av egenskaperna hos redskapen och ekosystemet. STECF noterade att överlevnadsgraden är beroende av ett antal faktorer och rekommenderade försiktighet när det gäller att utvidga resultaten från försöksverksamheten till andra fisken och menade att ytterligare försökverksamhet bör bedrivas som stöd för denna begäran. Därför bör detta undantag ingå i denna förordning för 2017 under förutsättning att den flotta som utnyttjar detta undantag verkar på villkor som är jämförbara med dem i försöksverksamheten, och att de berörda medlemsstaterna bedriver ytterligare försöksverksamhet. Resultaten av dessa ytterligare försökverksamheter bör utvärderas av STECF under 2017.

| (10) | Den gemensamma rekommendationen omfattar sju undantag av mindre betydelse från landningsskyldigheten för vissa fisken och upp till vissa nivåer. De belägg som lagts fram av medlemsstaterna granskades av STECF som allmänt sett fann att den gemensamma rekommendationen innehöll motiverade argument för att ytterligare förbättrad selektivitet är svårt att uppnå och/eller för oproportionerliga kostnader för hantering av oönskade fångster, i vissa fall understödda av en kvalitativ kostnadsbedömning. Mot bakgrund av ovanstående och i avsaknad av skiljaktig vetenskaplig information bör dessa undantag av mindre betydelse ingå i denna förordning i enlighet med den procentsats som föreslås i den gemensamma rekommendationen och till nivåer som inte överskrider vad som är tillåtet enligt artikel 15.1 i förordning (EU) nr 1380/2013. |
| --- | --- |

(10)

Den gemensamma rekommendationen omfattar sju undantag av mindre betydelse från landningsskyldigheten för vissa fisken och upp till vissa nivåer. De belägg som lagts fram av medlemsstaterna granskades av STECF som allmänt sett fann att den gemensamma rekommendationen innehöll motiverade argument för att ytterligare förbättrad selektivitet är svårt att uppnå och/eller för oproportionerliga kostnader för hantering av oönskade fångster, i vissa fall understödda av en kvalitativ kostnadsbedömning. Mot bakgrund av ovanstående och i avsaknad av skiljaktig vetenskaplig information bör dessa undantag av mindre betydelse ingå i denna förordning i enlighet med den procentsats som föreslås i den gemensamma rekommendationen och till nivåer som inte överskrider vad som är tillåtet enligt artikel 15.1 i förordning (EU) nr 1380/2013.

| (11) | Undantaget av mindre betydelse för tunga, upp till högst 3 % under perioden 2017–2018 av de totala årliga fångsterna av denna art som görs med fartyg som använder grimgarn och nät för att fånga tunga i Ices-sektionerna VIId, VIIe, VIIf och VIIg, grundar sig på att det är mycket svårt att uppnå ökad selektivitet. STECF drog slutsatsen att undantaget är väl definierat och därför bör undantaget i fråga ingå i denna förordning. |
| --- | --- |

(11)

Undantaget av mindre betydelse för tunga, upp till högst 3 % under perioden 2017–2018 av de totala årliga fångsterna av denna art som görs med fartyg som använder grimgarn och nät för att fånga tunga i Ices-sektionerna VIId, VIIe, VIIf och VIIg, grundar sig på att det är mycket svårt att uppnå ökad selektivitet. STECF drog slutsatsen att undantaget är väl definierat och därför bör undantaget i fråga ingå i denna förordning.

| (12) | Undantaget av mindre betydelse för vitling, upp till högst 7 % under 2017 och upp till högst 6 % under 2018 av de totala årliga fångsterna av denna art som görs med fartyg som är skyldiga att landa vitling och som använder bottentrålar och notar/vadar med en maskstorlek under 100 mm och pelagiska trålar för att fånga vitling i Ices-sektionerna VIId och VIIe, grundar sig på att det är mycket svårt att uppnå ökad selektivitet. |
| --- | --- |

(12)

Undantaget av mindre betydelse för vitling, upp till högst 7 % under 2017 och upp till högst 6 % under 2018 av de totala årliga fångsterna av denna art som görs med fartyg som är skyldiga att landa vitling och som använder bottentrålar och notar/vadar med en maskstorlek under 100 mm och pelagiska trålar för att fånga vitling i Ices-sektionerna VIId och VIIe, grundar sig på att det är mycket svårt att uppnå ökad selektivitet.

| (13) | Undantaget av mindre betydelse för vitling, upp till högst 7 % under 2017 och upp till högst 6 % under 2018 av de totala årliga fångsterna av denna art som görs med fartyg som är skyldiga att landa vitling och som använder bottentrålar och notar/vadar med en maskstorlek på minst 100 mm för att fånga vitling i Ices-sektionerna VIIb–VIIj, grundar sig på att det är mycket svårt att uppnå ökad selektivitet. |
| --- | --- |

(13)

Undantaget av mindre betydelse för vitling, upp till högst 7 % under 2017 och upp till högst 6 % under 2018 av de totala årliga fångsterna av denna art som görs med fartyg som är skyldiga att landa vitling och som använder bottentrålar och notar/vadar med en maskstorlek på minst 100 mm för att fånga vitling i Ices-sektionerna VIIb–VIIj, grundar sig på att det är mycket svårt att uppnå ökad selektivitet.

| (14) | Undantaget av mindre betydelse för vitling, upp till högst 7 % under 2017 och upp till högst 6 % under 2018 av de totala årliga fångsterna av denna art som görs med fartyg som är skyldiga att landa vitling och som använder bottentrålar och notar/vadar med en maskstorlek under 100 mm för att fånga vitling i Ices-delområde VII (med undantag av VIIa, VIId och VIIe), grundar sig på att det är mycket svårt att uppnå ökad selektivitet. |
| --- | --- |

(14)

Undantaget av mindre betydelse för vitling, upp till högst 7 % under 2017 och upp till högst 6 % under 2018 av de totala årliga fångsterna av denna art som görs med fartyg som är skyldiga att landa vitling och som använder bottentrålar och notar/vadar med en maskstorlek under 100 mm för att fånga vitling i Ices-delområde VII (med undantag av VIIa, VIId och VIIe), grundar sig på att det är mycket svårt att uppnå ökad selektivitet.

| (15) | Vad gäller de tre undantagen av mindre betydelse för vitling måste enligt delegerad förordning (EU) 2015/2438 medlemsstaterna för kommissionen lägga fram kompletterande vetenskaplig information till stöd för undantaget. STECF påpekade att även om det fortfarande saknas fullständiga belägg har den kompletterande informationen undanröjt vissa av STECF:s farhågor. STECF framhöll att det behövs en mer sammanhållen strategi för detta bestånd. På grundval av de vetenskapliga belägg som granskats av STECF och med tanke på att informationen till stöd för undantaget har förbättrats, kan detta undantag fortsätta att tillämpas och det bör ingå i denna förordning. |
| --- | --- |

(15)

Vad gäller de tre undantagen av mindre betydelse för vitling måste enligt delegerad förordning (EU) 2015/2438 medlemsstaterna för kommissionen lägga fram kompletterande vetenskaplig information till stöd för undantaget. STECF påpekade att även om det fortfarande saknas fullständiga belägg har den kompletterande informationen undanröjt vissa av STECF:s farhågor. STECF framhöll att det behövs en mer sammanhållen strategi för detta bestånd. På grundval av de vetenskapliga belägg som granskats av STECF och med tanke på att informationen till stöd för undantaget har förbättrats, kan detta undantag fortsätta att tillämpas och det bör ingå i denna förordning.

| (16) | Undantaget av mindre betydelse för havskräfta, upp till högst 7 % under 2017 och upp till högst 6 % under 2018 av de totala årliga fångsterna av denna art som görs med fartyg som är skyldiga att landa havskräfta i Ices-delområde VII, grundar sig på att det är mycket svårt att uppnå ökad selektivitet. STECF drog slutsatsen att undantaget var motiverat. Därför bör detta undantag ingå i denna förordning. |
| --- | --- |

(16)

Undantaget av mindre betydelse för havskräfta, upp till högst 7 % under 2017 och upp till högst 6 % under 2018 av de totala årliga fångsterna av denna art som görs med fartyg som är skyldiga att landa havskräfta i Ices-delområde VII, grundar sig på att det är mycket svårt att uppnå ökad selektivitet. STECF drog slutsatsen att undantaget var motiverat. Därför bör detta undantag ingå i denna förordning.

| (17) | Undantaget av mindre betydelse för havskräfta, upp till högst 7 % under 2017 och upp till högst 6 % under 2018 av de totala årliga fångsterna av denna art som görs med fartyg som är skyldiga att landa havskräfta i Ices-delområde VI, grundar sig på att det är mycket svårt att uppnå ökad selektivitet, och det finns styrkande kvantitativ information om oproportionerliga kostnader för hantering av oönskade fångster. STECF drog slutsatsen att undantaget var motiverat. Därför bör detta undantag ingå i denna förordning. |
| --- | --- |

(17)

Undantaget av mindre betydelse för havskräfta, upp till högst 7 % under 2017 och upp till högst 6 % under 2018 av de totala årliga fångsterna av denna art som görs med fartyg som är skyldiga att landa havskräfta i Ices-delområde VI, grundar sig på att det är mycket svårt att uppnå ökad selektivitet, och det finns styrkande kvantitativ information om oproportionerliga kostnader för hantering av oönskade fångster. STECF drog slutsatsen att undantaget var motiverat. Därför bör detta undantag ingå i denna förordning.

| (18) | Undantaget av mindre betydelse för tunga, upp till högst 3 % under perioden 2017–2018 av de totala årliga fångsterna av denna art som görs med fartyg som använder TBB-redskap med en maskstorlek på 80–119 mm med ökad selektivitet i Ices-sektionerna VIId, VIIe, VIIf, VIIg och VIIh, grundar sig på att det är mycket svårt att uppnå ökad selektivitet. STECF noterade att undantagets syfte är att kompensera för användningen av ett mer selektivt redskap och att undantaget av mindre betydelse begärs för att täcka resterande utkast. Därför bör detta undantag ingå i denna förordning. |
| --- | --- |

(18)

Undantaget av mindre betydelse för tunga, upp till högst 3 % under perioden 2017–2018 av de totala årliga fångsterna av denna art som görs med fartyg som använder TBB-redskap med en maskstorlek på 80–119 mm med ökad selektivitet i Ices-sektionerna VIId, VIIe, VIIf, VIIg och VIIh, grundar sig på att det är mycket svårt att uppnå ökad selektivitet. STECF noterade att undantagets syfte är att kompensera för användningen av ett mer selektivt redskap och att undantaget av mindre betydelse begärs för att täcka resterande utkast. Därför bör detta undantag ingå i denna förordning.

| (19) | Delegerad förordning (EU) 2015/2438 bör därför upphöra att gälla och ersättas av en ny förordning. |
| --- | --- |

(19)

Delegerad förordning (EU) 2015/2438 bör därför upphöra att gälla och ersättas av en ny förordning.

| (20) | Eftersom åtgärderna i denna förordning direkt påverkar den ekonomiska verksamhet som är knuten till unionsfartygens planering av fiskeåret, bör förordningen träda i kraft omedelbart efter det att den har offentliggjorts. Den bör tillämpas från och med den 1 januari 2017. |
| --- | --- |

(20)

Eftersom åtgärderna i denna förordning direkt påverkar den ekonomiska verksamhet som är knuten till unionsfartygens planering av fiskeåret, bör förordningen träda i kraft omedelbart efter det att den har offentliggjorts. Den bör tillämpas från och med den 1 januari 2017.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Genomförandet av landningsskyldigheten

Den landningsskyldighet som fastställs i artikel 15.1 i förordning (EU) nr 1380/2013 ska gälla i Ices-zonerna V (med undantag av Va och endast unionens vatten i Vb), VI och VII inom de fisken som anges i bilagan till den här förordningen.

Artikel 2

Undantag grundat på överlevnadsgrad

1.   Undantaget från landningsskyldigheten enligt artikel 15.4 b i förordning (EU) nr 1380/2013 för arter för vilka det finns vetenskapliga belägg för hög överlevnadsgrad ska gälla

| a) | för havskräfta (Nephrops norvegicus) som fångas med burar, tinor, mjärdar eller fällor (redskapskoderna (3) FPO och FIX) i Ices-delområdena VI och VII, |
| --- | --- |

a)

för havskräfta (Nephrops norvegicus) som fångas med burar, tinor, mjärdar eller fällor (redskapskoderna (3) FPO och FIX) i Ices-delområdena VI och VII,

| b) | under 2017 för fångster av tunga (Solea solea) under minsta referensstorlek för bevarande som görs med trålredskap med trålbord (redskapskoderna OTT, OTB, TBS, TBN, TB, PTB, OT, PT, TX) med en maskstorlek i struten på 80–99 mm i Ices-område VIId inom sex sjömil från kusten och utanför identifierade uppväxtområden inom fisken som uppfyller följande villkor: fartyg med en största längd på 10 meter och en högsta motoreffekt på 180 kW, när de fiskar i vatten med ett djup av 15 meter eller mindre och när tiden för varje drag är begränsad till högst 1,5 timmar. Sådana fångster av tunga ska omedelbart frisläppas. |
| --- | --- |

b)

under 2017 för fångster av tunga (Solea solea) under minsta referensstorlek för bevarande som görs med trålredskap med trålbord (redskapskoderna OTT, OTB, TBS, TBN, TB, PTB, OT, PT, TX) med en maskstorlek i struten på 80–99 mm i Ices-område VIId inom sex sjömil från kusten och utanför identifierade uppväxtområden inom fisken som uppfyller följande villkor: fartyg med en största längd på 10 meter och en högsta motoreffekt på 180 kW, när de fiskar i vatten med ett djup av 15 meter eller mindre och när tiden för varje drag är begränsad till högst 1,5 timmar. Sådana fångster av tunga ska omedelbart frisläppas.

2.   Före den 1 maj 2017 ska de medlemsstater som har ett direkt förvaltningsintresse i nordvästliga vatten för kommissionen lägga fram ytterligare vetenskaplig information till stöd för det undantag som anges i punkt 1 b. Vetenskapliga, tekniska och ekonomiska kommittén för fiskerinäringen (STECF) ska utvärdera denna information före den 1 september 2017.

Artikel 3

Undantag av mindre betydelse

Genom undantag från artikel 15.1 i förordning (EU) nr 1380/2013 får följande kvantiteter kastas överbord:

| a) | För vitling (Merlangius merlangus), upp till högst 7 % under 2017 och upp till högst 6 % under 2018 av de totala årliga fångsterna av denna art som görs med fartyg som är skyldiga att landa vitling och som använder bottentrålar och notar/vadar med en maskstorlek på mindre än 100 mm (OTB, SSC, OTT, PTB, SDN, SPR, TBN, TBS, TB, SX, SV, OT, PT och TX) och pelagiska trålar (OTM och PTM) för att fånga vitling i Ices-sektionerna VIId och VIIe. |
| --- | --- |

a)

För vitling (Merlangius merlangus), upp till högst 7 % under 2017 och upp till högst 6 % under 2018 av de totala årliga fångsterna av denna art som görs med fartyg som är skyldiga att landa vitling och som använder bottentrålar och notar/vadar med en maskstorlek på mindre än 100 mm (OTB, SSC, OTT, PTB, SDN, SPR, TBN, TBS, TB, SX, SV, OT, PT och TX) och pelagiska trålar (OTM och PTM) för att fånga vitling i Ices-sektionerna VIId och VIIe.

Merlangius merlangus

| b) | För vitling (Merlangius merlangus), upp till högst 7 % under 2017 och upp till högst 6 % under 2018 av de totala årliga fångsterna av denna art som görs med fartyg som är skyldiga att landa vitling och som använder bottentrålar och notar/vadar med en maskstorlek på minst 100 mm (OTB, SSC, OTT, PTB, SDN, SPR, TBN, TBS, TB, SX, SV, OT, PT och TX) och pelagiska trålar (OTM och PTM) för att fånga vitling i Ices-sektionerna VIIb–VIIj. |
| --- | --- |

b)

För vitling (Merlangius merlangus), upp till högst 7 % under 2017 och upp till högst 6 % under 2018 av de totala årliga fångsterna av denna art som görs med fartyg som är skyldiga att landa vitling och som använder bottentrålar och notar/vadar med en maskstorlek på minst 100 mm (OTB, SSC, OTT, PTB, SDN, SPR, TBN, TBS, TB, SX, SV, OT, PT och TX) och pelagiska trålar (OTM och PTM) för att fånga vitling i Ices-sektionerna VIIb–VIIj.

Merlangius merlangus

| c) | För vitling (Merlangius merlangus), upp till högst 7 % under 2017 och upp till högst 6 % under 2018 av de totala årliga fångsterna av denna art som görs med fartyg som är skyldiga att landa vitling och som använder bottentrålar och notar/vadar med en maskstorlek på mindre än 100 mm (OTB, SSC, OTT, PTB, SDN, SPR, TBN, TBS, TB, SX, SV, OT, PT och TX) och pelagiska trålar (OTM och PTM) för att fånga vitling i Ices-delområde VII, med undantag av sektionerna VIIa, VIId och VIIe. |
| --- | --- |

c)

För vitling (Merlangius merlangus), upp till högst 7 % under 2017 och upp till högst 6 % under 2018 av de totala årliga fångsterna av denna art som görs med fartyg som är skyldiga att landa vitling och som använder bottentrålar och notar/vadar med en maskstorlek på mindre än 100 mm (OTB, SSC, OTT, PTB, SDN, SPR, TBN, TBS, TB, SX, SV, OT, PT och TX) och pelagiska trålar (OTM och PTM) för att fånga vitling i Ices-delområde VII, med undantag av sektionerna VIIa, VIId och VIIe.

Merlangius merlangus

| d) | För havskräfta (Nephrops norvegicus), upp till högst 7 % under 2017 och upp till högst 6 % under 2018 av de totala årliga fångsterna av denna art som görs med fartyg som är skyldiga att landa havskräfta i Ices-delområde VII. |
| --- | --- |

d)

För havskräfta (Nephrops norvegicus), upp till högst 7 % under 2017 och upp till högst 6 % under 2018 av de totala årliga fångsterna av denna art som görs med fartyg som är skyldiga att landa havskräfta i Ices-delområde VII.

Nephrops norvegicus

| e) | För havskräfta (Nephrops norvegicus), upp till högst 7 % under 2017 och upp till högst 6 % under 2018 av de totala årliga fångsterna av denna art som görs med fartyg som är skyldiga att landa havskräfta i Ices-delområde VI. |
| --- | --- |

e)

För havskräfta (Nephrops norvegicus), upp till högst 7 % under 2017 och upp till högst 6 % under 2018 av de totala årliga fångsterna av denna art som görs med fartyg som är skyldiga att landa havskräfta i Ices-delområde VI.

Nephrops norvegicus

| f) | För tunga (Solea solea), upp till högst 3 % under 2017 och 2018 av de totala årliga fångsterna av denna art som görs med fartyg som använder grimgarn och nät för att fånga tunga i Ices-sektionerna VIId, VIIe, VIIf och VIIg. |
| --- | --- |

f)

För tunga (Solea solea), upp till högst 3 % under 2017 och 2018 av de totala årliga fångsterna av denna art som görs med fartyg som använder grimgarn och nät för att fånga tunga i Ices-sektionerna VIId, VIIe, VIIf och VIIg.

Solea solea

| g) | För tunga (Solea solea), upp till högst 3 % under 2017 och 2018 av de totala årliga fångsterna av denna art som görs med fartyg som är skyldiga att landa tunga och som använder TBB-redskap med en maskstorlek på 80–119 mm med ökad selektivitet (såsom ett förlängningsstycke med stora maskor) i Ices-sektionerna VIId, VIIe, VIIf, VIIg och VIIh. |
| --- | --- |

g)

För tunga (Solea solea), upp till högst 3 % under 2017 och 2018 av de totala årliga fångsterna av denna art som görs med fartyg som är skyldiga att landa tunga och som använder TBB-redskap med en maskstorlek på 80–119 mm med ökad selektivitet (såsom ett förlängningsstycke med stora maskor) i Ices-sektionerna VIId, VIIe, VIIf, VIIg och VIIh.

Solea solea

Artikel 4

Fartyg som omfattas av landningsskyldigheten

1.   Medlemsstaterna ska, i enlighet med de kriterier som anges i bilagan till denna förordning, fastställa vilka fartyg som omfattas av landningsskyldigheten inom varje enskilt fiske.

De fartyg som omfattades av landningsskyldigheten inom vissa fisken under 2016 ska fortsatt omfattas av landningsskyldigheten inom de fiskena.

2.   Före den 31 december 2016 ska de berörda medlemsstaterna förelägga kommissionen och övriga medlemsstater, genom unionens säkra webbplats för fiskerikontroll, förteckningarna över fartyg som fastställts i enlighet med punkt 1 för varje enskilt fiske som anges i bilagan. De ska hålla dessa förteckningar uppdaterade.

Artikel 5

Upphävande

Förordning (EU) 2015/2438 ska upphöra att gälla.

Artikel 6

Ikraftträdande

Denna förordning träder i kraft dagen efter det att den har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning.

Europeiska unionens officiella tidning

Den ska tillämpas från och med den 1 januari 2017 till och med den 31 december 2018.

Artikel 4 ska tillämpas från och med dagen för denna förordnings ikraftträdande.

Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater.

Utfärdad i Bryssel den 12 oktober 2016.

På kommissionens vägnar

Jean-Claude JUNCKER

Ordförande

---

(1)  
  EUT L 354, 28.12.2013, s. 22.

1

(2)  Kommissionens delegerade förordning (EU) 2015/2438 av den 12 oktober 2015 om upprättande av en utkastplan för vissa demersala fisken i nordvästliga vatten (EUT L 336, 23.12.2015, s. 29).

2

(3)  De redskapskoder som används i denna förordning är definierade av FN:s livsmedels- och jordbruksorganisation.

3

---

BILAGA

Fisken som omfattas av landningsskyldigheten

| a) | Fisken i unionens vatten och internationella vatten i Ices-delområde VI och Ices-sektion Vb









  Fiske | Redskapskod | Beskrivning av fiskeredskap | Maskstorlek | Arter som ska landas |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Torsk (Gadus morhua), kolja (Melanogrammus aeglefinus), vitling (Merlangius merlangus) och gråsej (Pollachius virens) | OTB, SSC, OTT, PTB, SDN, SPR, TBN, TBS, OTM, PTM, TB, SX, SV, OT, PT, TX | Trålar och notar/vadar | Alla | Alla fångster av kolja och bifångster av tunga, rödspätta och glasvarar om de totala landningarna per fartyg av alla arter under 2014 och 2015 (*1) till mer än 5 % utgjordes av följande torskfiskar: torsk, kolja, vitling och gråsej sammantaget |
| Havskräfta (Nephrops norvegicus) | OTB, SSC, OTT, PTB, SDN, SPR, FPO, TBN, TB, TBS, OTM, PTM, SX, SV, FIX, OT, PT, TX | Trålar, notar/vadar, burar, tinor, mjärdar och fällor | Alla | Alla fångster av havskräfta och bifångster av kolja om de totala landningarna per fartyg av alla arter under 2014 och 2015 (*1) till mer än 20 % utgjordes av havskräfta |

a)

Fisken i unionens vatten och internationella vatten i Ices-delområde VI och Ices-sektion Vb

Fiske

Redskapskod

Beskrivning av fiskeredskap

Maskstorlek

Arter som ska landas

Torsk (Gadus morhua), kolja (Melanogrammus aeglefinus), vitling (Merlangius merlangus) och gråsej (Pollachius virens)

OTB, SSC, OTT, PTB, SDN, SPR, TBN, TBS, OTM, PTM, TB, SX, SV, OT, PT, TX

Trålar och notar/vadar

Alla

Alla fångster av kolja och bifångster av tunga, rödspätta och glasvarar om de totala landningarna per fartyg av alla arter under 2014 och 2015 (*1) till mer än 5 % utgjordes av följande torskfiskar: torsk, kolja, vitling och gråsej sammantaget

Havskräfta (Nephrops norvegicus)

OTB, SSC, OTT, PTB, SDN, SPR, FPO, TBN, TB, TBS, OTM, PTM, SX, SV, FIX, OT, PT, TX

Trålar, notar/vadar, burar, tinor, mjärdar och fällor

Alla

Alla fångster av havskräfta och bifångster av kolja om de totala landningarna per fartyg av alla arter under 2014 och 2015 (*1) till mer än 20 % utgjordes av havskräfta

| b) | Fiske efter kummel med TAC för Ices-delområdena VI och VII samt unionens vatten och internationella vatten i Ices-sektion Vb









  Fiske | Redskapskod | Beskrivning av fiskeredskap | Maskstorlek | Arter som ska landas |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Kummel (Merluccius merluccius) | OTB, SSC, OTT, PTB, SDN, SPR, TBN, TBS, OTM, PTM, TB, SX, SV, OT, PT, TX | Trålar och notar/vadar | Alla | Alla fångster av kummel om de totala landningarna per fartyg av alla arter under 2014 och 2015 (*2) till mer än 20 % utgjordes av kummel |
| Kummel (Merluccius merluccius) | GNS, GN, GND, GNC, GTN, GTR, GEN | Alla nät | Alla | Alla fångster av kummel |
| Kummel (Merluccius merluccius) | LL, LLS, LLD, LX, LTL, LHP, LHM | Alla långrevar | Alla | Alla fångster av kummel |

b)

Fiske efter kummel med TAC för Ices-delområdena VI och VII samt unionens vatten och internationella vatten i Ices-sektion Vb

Fiske

Redskapskod

Beskrivning av fiskeredskap

Maskstorlek

Arter som ska landas

Kummel (Merluccius merluccius)

OTB, SSC, OTT, PTB, SDN, SPR, TBN, TBS, OTM, PTM, TB, SX, SV, OT, PT, TX

Trålar och notar/vadar

Alla

Alla fångster av kummel om de totala landningarna per fartyg av alla arter under 2014 och 2015 (*2) till mer än 20 % utgjordes av kummel

Kummel (Merluccius merluccius)

GNS, GN, GND, GNC, GTN, GTR, GEN

Alla nät

Alla

Alla fångster av kummel

Kummel (Merluccius merluccius)

LL, LLS, LLD, LX, LTL, LHP, LHM

Alla långrevar

Alla

Alla fångster av kummel

| c) | Fisken med TAC som omfattar Ices-delområde VII för havskräfta









  Fiske | Redskapskod | Beskrivning av fiskeredskap | Maskstorlek | Arter som ska landas |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Havskräfta (Nephrops norvegicus) | OTB, SSC, OTT, PTB, SDN, SPR, FPO, TBN, TB, TBS, OTM, PTM, SX, SV, FIX, OT, PT, TX | Trålar, notar/vadar, burar, tinor, mjärdar och fällor | Alla | Alla fångster av havskräfta om de totala landningarna per fartyg av alla arter under 2014 och 2015 (*3) till mer än 20 % utgjordes av havskräfta |

c)

Fisken med TAC som omfattar Ices-delområde VII för havskräfta

Fiske

Redskapskod

Beskrivning av fiskeredskap

Maskstorlek

Arter som ska landas

Havskräfta (Nephrops norvegicus)

OTB, SSC, OTT, PTB, SDN, SPR, FPO, TBN, TB, TBS, OTM, PTM, SX, SV, FIX, OT, PT, TX

Trålar, notar/vadar, burar, tinor, mjärdar och fällor

Alla

Alla fångster av havskräfta om de totala landningarna per fartyg av alla arter under 2014 och 2015 (*3) till mer än 20 % utgjordes av havskräfta

| d) | Fisken i Ices-sektion VIIa









  Fiske | Redskapskod | Fiskeredskap | Maskstorlek | Arter som ska landas |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Torsk (Gadus morhua), kolja (Melanogrammus aeglefinus), vitling (Merlangius merlangus) och gråsej (Pollachius virens) | OTB, SSC, OTT, PTB, SDN, SPR, TBN, TBS, OTM, PTM, TB, SX, SV, OT, PT, TX | Trålar och notar/vadar | Alla | Alla fångster av kolja om de totala landningarna per fartyg av alla arter under 2014 och 2015 (*4) till mer än 10 % utgjordes av följande torskfiskar: torsk, kolja, vitling och gråsej sammantaget |

d)

Fisken i Ices-sektion VIIa

Fiske

Redskapskod

Fiskeredskap

Maskstorlek

Arter som ska landas

Torsk (Gadus morhua), kolja (Melanogrammus aeglefinus), vitling (Merlangius merlangus) och gråsej (Pollachius virens)

OTB, SSC, OTT, PTB, SDN, SPR, TBN, TBS, OTM, PTM, TB, SX, SV, OT, PT, TX

Trålar och notar/vadar

Alla

Alla fångster av kolja om de totala landningarna per fartyg av alla arter under 2014 och 2015 (*4) till mer än 10 % utgjordes av följande torskfiskar: torsk, kolja, vitling och gråsej sammantaget

| e) | Fisken i Ices-sektion VIId









  Fiske | Redskapskod | Fiskeredskap | Maskstorlek | Arter som ska landas |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Tunga (Solea solea) | TBB | Alla bomtrålar | Alla | Alla fångster av tunga |
| Tunga (Solea solea) | OTT, OTB, TBS, TBN, TB, PTB, OT, PT, TX | Trålar | < 100 mm | Alla fångster av tunga om de totala landningarna per fartyg av alla arter under 2014 och 2015 (*5) till mer än 5 % utgjordes av tunga |
| Tunga (Solea solea) | GNS, GN, GND, GNC, GTN, GTR, GEN | Alla grimgarn och nät | Alla | Alla fångster av tunga |
| Torsk (Gadus morhua), kolja (Melanogrammus aeglefinus), vitling (Merlangius merlangus) och gråsej (Pollachius virens) | OTB, SSC, OTT, PTB, SDN, SPR, TBN, TBS, OTM, PTM, TB, SX, SV, OT, PT, TX | Trålar och notar/vadar | Alla | Alla fångster av vitling om de totala landningarna per fartyg av alla arter under 2014 och 2015 (*5) till mer än 20 % utgjordes av följande torskfiskar: torsk, kolja, vitling och gråsej sammantaget |

e)

Fisken i Ices-sektion VIId

Fiske

Redskapskod

Fiskeredskap

Maskstorlek

Arter som ska landas

Tunga (Solea solea)

TBB

Alla bomtrålar

Alla

Alla fångster av tunga

Tunga (Solea solea)

OTT, OTB, TBS, TBN, TB, PTB, OT, PT, TX

Trålar

< 100 mm

Alla fångster av tunga om de totala landningarna per fartyg av alla arter under 2014 och 2015 (*5) till mer än 5 % utgjordes av tunga

Tunga (Solea solea)

GNS, GN, GND, GNC, GTN, GTR, GEN

Alla grimgarn och nät

Alla

Alla fångster av tunga

Torsk (Gadus morhua), kolja (Melanogrammus aeglefinus), vitling (Merlangius merlangus) och gråsej (Pollachius virens)

OTB, SSC, OTT, PTB, SDN, SPR, TBN, TBS, OTM, PTM, TB, SX, SV, OT, PT, TX

Trålar och notar/vadar

Alla

Alla fångster av vitling om de totala landningarna per fartyg av alla arter under 2014 och 2015 (*5) till mer än 20 % utgjordes av följande torskfiskar: torsk, kolja, vitling och gråsej sammantaget

| f) | Fisken i Ices-sektion VIIe för tunga









  Fiske | Redskapskod | Fiskeredskap | Maskstorlek | Arter som ska landas |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Tunga (Solea solea) | TBB | Alla bomtrålar | Alla | Alla fångster av tunga om de totala landningarna per fartyg av alla arter under 2014 och 2015 (*6) till mer än 5 % utgjordes av tunga |
| Tunga (Solea solea) | GNS, GN, GND, GNC, GTN, GTR, GEN | Alla grimgarn och nät | Alla | Alla fångster av tunga |

f)

Fisken i Ices-sektion VIIe för tunga

Fiske

Redskapskod

Fiskeredskap

Maskstorlek

Arter som ska landas

Tunga (Solea solea)

TBB

Alla bomtrålar

Alla

Alla fångster av tunga om de totala landningarna per fartyg av alla arter under 2014 och 2015 (*6) till mer än 5 % utgjordes av tunga

Tunga (Solea solea)

GNS, GN, GND, GNC, GTN, GTR, GEN

Alla grimgarn och nät

Alla

Alla fångster av tunga

| g) | Fisken i Ices-sektionerna VIId och VIIe för lyrtorsk









  Fiske | Redskapskod | Fiskeredskap | Maskstorlek | Arter som ska landas |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Lyrtorsk (Pollachius pollachius) | GNS, GN, GND, GNC, GTN, GTR, GEN | Alla grimgarn och nät | Alla | Alla fångster av lyrtorsk |

g)

Fisken i Ices-sektionerna VIId och VIIe för lyrtorsk

Fiske

Redskapskod

Fiskeredskap

Maskstorlek

Arter som ska landas

Lyrtorsk (Pollachius pollachius)

GNS, GN, GND, GNC, GTN, GTR, GEN

Alla grimgarn och nät

Alla

Alla fångster av lyrtorsk

| h) | Fisken i Ices-sektionerna VIIb, VIIc och VIIf–VIIk









  Fiske | Redskapskod | Fiskeredskap | Maskstorlek | Arter som ska landas |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Tunga (Solea solea) | TBB | Alla bomtrålar | Alla | Alla fångster av tunga om de totala landningarna per fartyg av alla arter under 2014 och 2015 (*7) till mer än 5 % utgjordes av tunga |
| Tunga (Solea solea) | GNS, GN, GND, GNC, GTN, GTR, GEN | Alla grimgarn och nät | Alla | Alla fångster av tunga |

h)

Fisken i Ices-sektionerna VIIb, VIIc och VIIf–VIIk

Fiske

Redskapskod

Fiskeredskap

Maskstorlek

Arter som ska landas

Tunga (Solea solea)

TBB

Alla bomtrålar

Alla

Alla fångster av tunga om de totala landningarna per fartyg av alla arter under 2014 och 2015 (*7) till mer än 5 % utgjordes av tunga

Tunga (Solea solea)

GNS, GN, GND, GNC, GTN, GTR, GEN

Alla grimgarn och nät

Alla

Alla fångster av tunga

| i) | Fisken i Ices-sektionerna VIIb, VIIc, VIIe och VIIf–VIIk









  Fiske | Redskapskod | Fiskeredskap | Maskstorlek | Arter som ska landas |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Torsk (Gadus morhua), kolja (Melanogrammus aeglefinus), vitling (Merlangius merlangus) och gråsej (Pollachius virens) | OTB, SSC, OTT, PTB, SDN, SPR, TBN, TBS, OTM, PTM, TB, SX, SV, OT, PT, TX | Trålar och notar/vadar | Alla | Alla fångster av vitling om de totala landningarna per fartyg av alla arter under 2014 och 2015 (*8) till mer än 20 % utgjordes av följande torskfiskar: torsk, kolja, vitling och gråsej sammantaget |

i)

Fisken i Ices-sektionerna VIIb, VIIc, VIIe och VIIf–VIIk

Fiske

Redskapskod

Fiskeredskap

Maskstorlek

Arter som ska landas

Torsk (Gadus morhua), kolja (Melanogrammus aeglefinus), vitling (Merlangius merlangus) och gråsej (Pollachius virens)

OTB, SSC, OTT, PTB, SDN, SPR, TBN, TBS, OTM, PTM, TB, SX, SV, OT, PT, TX

Trålar och notar/vadar

Alla

Alla fångster av vitling om de totala landningarna per fartyg av alla arter under 2014 och 2015 (*8) till mer än 20 % utgjordes av följande torskfiskar: torsk, kolja, vitling och gråsej sammantaget

---

(*1)  Fartyg som omfattas av landningsskyldigheten inom detta fiske, i enlighet med delegerade förordning (EU) 2015/2438, kvarstår på den förteckning som avses i artikel 4 i denna förordning trots den ändrade referensperioden och fortsätter att omfattas av landningsskyldigheten inom detta fiske.

(*2)  Fartyg som omfattas av landningsskyldigheten inom detta fiske, i enlighet med delegerade förordning (EU) 2015/2438, kvarstår på den förteckning som avses i artikel 4 i denna förordning trots den ändrade referensperioden och fortsätter att omfattas av landningsskyldigheten inom detta fiske.

(*3)  Fartyg som omfattas av landningsskyldigheten inom detta fiske, i enlighet med delegerade förordning (EU) 2015/2438, kvarstår på den förteckning som avses i artikel 4 i denna förordning trots den ändrade referensperioden och fortsätter att omfattas av landningsskyldigheten inom detta fiske.

(*4)  Fartyg som omfattas av landningsskyldigheten inom detta fiske, i enlighet med delegerade förordning (EU) 2015/2438, kvarstår på den förteckning som avses i artikel 4 i denna förordning trots den ändrade referensperioden och fortsätter att omfattas av landningsskyldigheten inom detta fiske.

(*5)  Fartyg som omfattas av landningsskyldigheten inom detta fiske, i enlighet med delegerade förordning (EU) 2015/2438, kvarstår på den förteckning som avses i artikel 4 i denna förordning trots den ändrade referensperioden och fortsätter att omfattas av landningsskyldigheten inom detta fiske.

(*6)  Fartyg som omfattas av landningsskyldigheten inom detta fiske, i enlighet med delegerade förordning (EU) 2015/2438, kvarstår på den förteckning som avses i artikel 4 i denna förordning trots den ändrade referensperioden och fortsätter att omfattas av landningsskyldigheten inom detta fiske.

(*7)  Fartyg som omfattas av landningsskyldigheten inom detta fiske, i enlighet med delegerade förordning (EU) 2015/2438, kvarstår på den förteckning som avses i artikel 4 i denna förordning trots den ändrade referensperioden och fortsätter att omfattas av landningsskyldigheten inom detta fiske.

(*8)  Fartyg som omfattas av landningsskyldigheten inom detta fiske, i enlighet med delegerade förordning (EU) 2015/2438, kvarstår på den förteckning som avses i artikel 4 i denna förordning trots den ändrade referensperioden och fortsätter att omfattas av landningsskyldigheten inom detta fiske.

---

| 23.12.2016 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 352/48 |
| --- | --- | --- | --- |

23.12.2016

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 352/48

---

KOMMISSIONENS DELEGERADE FÖRORDNING (EU) 2016/2376

av den 13 oktober 2016

om upprättande av en utkastplan för Venus spp. i Italiens territorialvatten

EUROPEISKA KOMMISSIONEN HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING

med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1380/2013 av den 11 december 2013 om den gemensamma fiskeripolitiken, om ändring av rådets förordningar (EG) nr 1954/2003 och (EG) nr 1224/2009 och om upphävande av rådets förordningar (EG) nr 2371/2002 och (EG) nr 639/2004 och rådets beslut 2004/585/EG (1), särskilt artikel 15.6,

med beaktande av rådets förordning (EG) nr 1967/2006 av den 21 december 2006 om förvaltningsåtgärder för hållbart utnyttjande av fiskeresurserna i Medelhavet, om ändring av förordning (EEG) nr 2847/93 och om upphävande av förordning (EG) nr 1626/94 (2), särskilt artikel 15a, och

av följande skäl:

| (1) | Förordning (EU) nr 1380/2013 har som mål att gradvis eliminera utkast inom alla unionens fisken genom införande av en landningsskyldighet för fångster av arter som omfattas av fångstbegränsningar. |
| --- | --- |

(1)

Förordning (EU) nr 1380/2013 har som mål att gradvis eliminera utkast inom alla unionens fisken genom införande av en landningsskyldighet för fångster av arter som omfattas av fångstbegränsningar.

| (2) | Genom artikel 15.6 i förordning (EU) nr 1380/2013 ges kommissionen befogenhet att genom delegerade akter anta utkastplaner för en period om högst tre år, på grundval av gemensamma rekommendationer som tagits fram av medlemsstaterna i samråd med de berörda rådgivande nämnderna. Utkastplanerna får också inbegripa tekniska åtgärder för fiske. |
| --- | --- |

(2)

Genom artikel 15.6 i förordning (EU) nr 1380/2013 ges kommissionen befogenhet att genom delegerade akter anta utkastplaner för en period om högst tre år, på grundval av gemensamma rekommendationer som tagits fram av medlemsstaterna i samråd med de berörda rådgivande nämnderna. Utkastplanerna får också inbegripa tekniska åtgärder för fiske.

| (3) | Som enda medlemsstat med ett direkt förvaltningsintresse i fisket efter Venus spp. i italienska territorialvatten har Italien lagt fram en rekommendation för kommissionen i enlighet med förfarandet i artikel 18 i förordning (EU) nr 1380/2013. Denna rekommendation lämnades i form av en nationell utkastplan för beståndet av Venus spp., efter samråd med den rådgivande nämnden för Medelhavet (Mediterranean Advisory Council, Medac). Efter det att denna rekommendation lades fram har vetenskapliga, tekniska och ekonomiska kommittén för fiskerinäringen (STECF) granskat de vetenskapliga underlag som lämnats av Italien. De åtgärder som ingår i den gemensamma rekommendationen är förenliga med bestämmelserna i artikel 18.3 i förordning (EU) nr 1380/2013. |
| --- | --- |

(3)

Som enda medlemsstat med ett direkt förvaltningsintresse i fisket efter Venus spp. i italienska territorialvatten har Italien lagt fram en rekommendation för kommissionen i enlighet med förfarandet i artikel 18 i förordning (EU) nr 1380/2013. Denna rekommendation lämnades i form av en nationell utkastplan för beståndet av Venus spp., efter samråd med den rådgivande nämnden för Medelhavet (Mediterranean Advisory Council, Medac). Efter det att denna rekommendation lades fram har vetenskapliga, tekniska och ekonomiska kommittén för fiskerinäringen (STECF) granskat de vetenskapliga underlag som lämnats av Italien. De åtgärder som ingår i den gemensamma rekommendationen är förenliga med bestämmelserna i artikel 18.3 i förordning (EU) nr 1380/2013.

| (4) | Genom artikel 15a i förordning (EG) nr 1967/2006 ges kommissionen befogenhet att, med avseende på att anta utkastplaner och för arter som omfattas av landningsskyldigheten, fastställa en minsta referensstorlek för bevarande i syfte att säkerställa skydd av unga exemplar av marina organismer. Minsta referensstorlekar för bevarande får, vid behov, avvika från de storlekar som fastställs i bilaga III till den förordningen. |
| --- | --- |

(4)

Genom artikel 15a i förordning (EG) nr 1967/2006 ges kommissionen befogenhet att, med avseende på att anta utkastplaner och för arter som omfattas av landningsskyldigheten, fastställa en minsta referensstorlek för bevarande i syfte att säkerställa skydd av unga exemplar av marina organismer. Minsta referensstorlekar för bevarande får, vid behov, avvika från de storlekar som fastställs i bilaga III till den förordningen.

| (5) | Enligt STECF:s slutsatser om den nationella utkastplanen för beståndet av Venus spp., tillhör Venus spp. de arter som har god överlevnadsförmåga, vilket motiverar en begäran om undantag från landningsskyldigheten för den del av fångsten som inte uppfyller storlekskraven. En minskning av minsta referensstorlek för bevarande från 25 mm till 22 mm är inte oförenlig med könsmognadslängden, och skulle därför inte påverka skyddet av unga exemplar i någon högre grad. Den förväntas endast leda till en liten minskning av beståndets reproduktionspotential, vilket inte anses få några större konsekvenser för beståndet. Slutligen drogs slutsatsen att det föreslagna vetenskapliga övervakningsprogrammet sannolikt kommer att ge tillräckliga data för att bedöma effekterna av utkastplanen. |
| --- | --- |

(5)

Enligt STECF:s slutsatser om den nationella utkastplanen för beståndet av Venus spp., tillhör Venus spp. de arter som har god överlevnadsförmåga, vilket motiverar en begäran om undantag från landningsskyldigheten för den del av fångsten som inte uppfyller storlekskraven. En minskning av minsta referensstorlek för bevarande från 25 mm till 22 mm är inte oförenlig med könsmognadslängden, och skulle därför inte påverka skyddet av unga exemplar i någon högre grad. Den förväntas endast leda till en liten minskning av beståndets reproduktionspotential, vilket inte anses få några större konsekvenser för beståndet. Slutligen drogs slutsatsen att det föreslagna vetenskapliga övervakningsprogrammet sannolikt kommer att ge tillräckliga data för att bedöma effekterna av utkastplanen.

| (6) | För att garantera lämplig kontroll av genomförandet av landningsskyldigheten bör medlemsstaten upprätta en förteckning över fartyg som omfattas av denna förordning. |
| --- | --- |

(6)

För att garantera lämplig kontroll av genomförandet av landningsskyldigheten bör medlemsstaten upprätta en förteckning över fartyg som omfattas av denna förordning.

| (7) | Eftersom åtgärderna i denna förordning direkt påverkar den ekonomiska verksamhet som är knuten till fiske och unionsfartygens planering av fiskeåret, bör den träda i kraft den tredje dagen efter det att den offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning. I enlighet med artikel 15.6 i förordning (EU) nr 1380/2013 bör den här förordningen gälla i högst tre år. |
| --- | --- |

(7)

Eftersom åtgärderna i denna förordning direkt påverkar den ekonomiska verksamhet som är knuten till fiske och unionsfartygens planering av fiskeåret, bör den träda i kraft den tredje dagen efter det att den offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning. I enlighet med artikel 15.6 i förordning (EU) nr 1380/2013 bör den här förordningen gälla i högst tre år.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Syfte

I denna förordning fastställs närmare bestämmelser för genomförandet av den landningsskyldighet som ska gälla för fisket efter Venus spp. i italienska territorialvatten, i enlighet med artikel 15.1 d i förordning (EU) nr 1380/2013.

Venus

Artikel 2

Minsta referensstorlek för bevarande

1.   Genom undantag från den minsta referensstorlek för bevarande som fastställs i bilaga III till förordning (EG) nr 1967/2006, och vid tillämpning av artikel 15.11 i förordning (EU) nr 1380/2013, ska minsta referensstorlek för bevarande för Venus spp. i italienska territorialvatten vara en total längd på 22 mm.

2.   Mätningen av storleken på Venus spp. ska ske i enlighet med bilaga IV till förordning (EG) nr 1967/2006.

Artikel 3

Förteckning över fartyg

1.   Medlemsstatens myndigheter ska fastställa vilka fartyg som omfattas av landningsskyldigheten.

2.   Senast den 31 december 2016 ska medlemsstatens myndigheter, genom unionens säkra webbplats för fiskerikontroll, förelägga kommissionen en förteckning över alla fartyg som har tillstånd att fiska efter Venus spp. med hydrauliska skrapredskap i italienska territorialvatten. Medlemsstatens myndigheter ska hålla denna förteckning ständigt uppdaterad.

Artikel 4

Ikraftträdande

Denna förordning träder i kraft den tredje dagen efter det att den har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning.

Europeiska unionens officiella tidning

Den ska tillämpas från och med den 1 januari 2017 till och med den 31 december 2019.

Artikel 3 ska emellertid tillämpas från och med dagen för ikraftträdandet.

Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i medlemsstaterna i enlighet med fördragen.

Utfärdad i Bryssel den 13 oktober 2016.

På kommissionens vägnar

Jean-Claude JUNCKER

Ordförande

---

(1)  
  EUT L 354, 28.12.2013, s. 22.

1

(2)  
  EUT L 409, 30.12.2006, s. 11.

2

---

| 23.12.2016 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 352/50 |
| --- | --- | --- | --- |

23.12.2016

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 352/50

---

KOMMISSIONENS DELEGERADE FÖRORDNING (EU) 2016/2377

av den 14 oktober 2016

om ändring av delegerad förordning (EU) nr 1394/2014 om upprättande av en utkastplan för vissa pelagiska fisken i de sydvästliga vattnen

EUROPEISKA KOMMISSIONEN HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING

med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1380/2013 av den 11 december 2013 om den gemensamma fiskeripolitiken, om ändring av rådets förordningar (EG) nr 1954/2003 och (EG) nr 1224/2009 och om upphävande av rådets förordningar (EG) nr 2371/2002 och (EG) nr 639/2004 och rådets beslut 2004/585/EG (1), särskilt artiklarna 15.6, 18.1 och 18.3, och

av följande skäl:

| (1) | Förordning (EU) nr 1380/2013 har som mål att gradvis eliminera utkast inom alla unionens fisken genom införande av en landningsskyldighet för fångster av arter som omfattas av fångstbegränsningar. |
| --- | --- |

(1)

Förordning (EU) nr 1380/2013 har som mål att gradvis eliminera utkast inom alla unionens fisken genom införande av en landningsskyldighet för fångster av arter som omfattas av fångstbegränsningar.

| (2) | Genom artikel 15.6 i förordning (EU) nr 1380/2013 ges kommissionen befogenhet att genom delegerade akter anta utkastplaner för en period om högst tre år, på grundval av gemensamma rekommendationer som tagits fram av medlemsstaterna i samråd med de berörda rådgivande nämnderna. |
| --- | --- |

(2)

Genom artikel 15.6 i förordning (EU) nr 1380/2013 ges kommissionen befogenhet att genom delegerade akter anta utkastplaner för en period om högst tre år, på grundval av gemensamma rekommendationer som tagits fram av medlemsstaterna i samråd med de berörda rådgivande nämnderna.

| (3) | I kommissionens delegerade förordning (EU) nr 1394/2014 (2) fastställs en utkastplan för vissa pelagiska fisken i de sydvästliga vattnen för att underlätta genomförandet av landningsskyldigheten genom vissa flexibilitetsmekanismer. |
| --- | --- |

(3)

I kommissionens delegerade förordning (EU) nr 1394/2014 (2) fastställs en utkastplan för vissa pelagiska fisken i de sydvästliga vattnen för att underlätta genomförandet av landningsskyldigheten genom vissa flexibilitetsmekanismer.

| (4) | Enligt artikel 15.5 e i förordning (EU) nr 1380/2013 kan utkastplaner fastställa minsta referensstorlek för bevarande. |
| --- | --- |

(4)

Enligt artikel 15.5 e i förordning (EU) nr 1380/2013 kan utkastplaner fastställa minsta referensstorlek för bevarande.

| (5) | Belgien, Spanien, Frankrike, Nederländerna och Portugal har ett direkt fiskeriförvaltningsintresse i de sydvästliga vattnen. Efter att ha konsulterat den rådgivande nämnden för sydvästliga vatten och den rådgivande nämnden för pelagiska bestånd lämnade dessa medlemsstater den 30 maj 2016 en gemensam rekommendation till kommissionen om att minsta referensstorlek för bevarande i fråga om taggmakrill (Trachurus spp.) genom undantag från bestämmelserna i bilaga XII till rådets förordning (EG) nr 850/98 (3) bör fastställas till 12 cm för 5 % av Spaniens och Portugals respektive kvoter i Ices-sektion VIIIc och Ices-delområde IX. I den gemensamma rekommendationen föreslogs dessutom att inom denna gräns på 5 % av kvoten för taggmakrill skulle 1 % av Portugals kvot få fiskas i storlekar under 12 cm vid småskaligt strandfiske med landvader i Ices-sektion IXa. |
| --- | --- |

(5)

Belgien, Spanien, Frankrike, Nederländerna och Portugal har ett direkt fiskeriförvaltningsintresse i de sydvästliga vattnen. Efter att ha konsulterat den rådgivande nämnden för sydvästliga vatten och den rådgivande nämnden för pelagiska bestånd lämnade dessa medlemsstater den 30 maj 2016 en gemensam rekommendation till kommissionen om att minsta referensstorlek för bevarande i fråga om taggmakrill (Trachurus spp.) genom undantag från bestämmelserna i bilaga XII till rådets förordning (EG) nr 850/98 (3) bör fastställas till 12 cm för 5 % av Spaniens och Portugals respektive kvoter i Ices-sektion VIIIc och Ices-delområde IX. I den gemensamma rekommendationen föreslogs dessutom att inom denna gräns på 5 % av kvoten för taggmakrill skulle 1 % av Portugals kvot få fiskas i storlekar under 12 cm vid småskaligt strandfiske med landvader i Ices-sektion IXa.

| (6) | Vetenskapligt underlag har erhållits från relevanta vetenskapliga organ och granskats av vetenskapliga, tekniska och ekonomiska kommittén för fiskerinäringen (STECF). STECF drog slutsatsen att en sänkning av minsta referensstorlek för bevarande såsom föreslås i den gemensamma rekommendationen medför en försumbar risk för att de sedan länge etablerade fiskemönstren inom de berörda fiskena kommer att förändras. Detta nyttjandemönster i kombination med måttliga nyttjandegrader tycks inte inverka menligt på dynamiken i de berörda bestånden. STECF påpekade samtidigt att det kan bli problematiskt att kontrollera fångster med olika storleksbegränsningar och att utan vederbörliga kontroller kan fiskedödligheten öka. Det är dessutom viktigt att de fastställda procentuella begränsningarna för de mindre storlekarna iakttas. Därför är det viktigt att berörda medlemsstater vidtar lämpliga kontrollåtgärder gällande aktuella fiskena. |
| --- | --- |

(6)

Vetenskapligt underlag har erhållits från relevanta vetenskapliga organ och granskats av vetenskapliga, tekniska och ekonomiska kommittén för fiskerinäringen (STECF). STECF drog slutsatsen att en sänkning av minsta referensstorlek för bevarande såsom föreslås i den gemensamma rekommendationen medför en försumbar risk för att de sedan länge etablerade fiskemönstren inom de berörda fiskena kommer att förändras. Detta nyttjandemönster i kombination med måttliga nyttjandegrader tycks inte inverka menligt på dynamiken i de berörda bestånden. STECF påpekade samtidigt att det kan bli problematiskt att kontrollera fångster med olika storleksbegränsningar och att utan vederbörliga kontroller kan fiskedödligheten öka. Det är dessutom viktigt att de fastställda procentuella begränsningarna för de mindre storlekarna iakttas. Därför är det viktigt att berörda medlemsstater vidtar lämpliga kontrollåtgärder gällande aktuella fiskena.

| (7) | De åtgärder som ingår i den gemensamma rekommendationen är förenliga med artikel 18.3 i förordning (EU) nr 1380/2013 och kan därför ingå i utkastplanen för vissa pelagiska fisken i de sydvästliga vattnen. |
| --- | --- |

(7)

De åtgärder som ingår i den gemensamma rekommendationen är förenliga med artikel 18.3 i förordning (EU) nr 1380/2013 och kan därför ingå i utkastplanen för vissa pelagiska fisken i de sydvästliga vattnen.

| (8) | Den delegerade förordningen (EU) nr 1394/2014 bör därför ändras i enlighet med detta. |
| --- | --- |

(8)

Den delegerade förordningen (EU) nr 1394/2014 bör därför ändras i enlighet med detta.

| (9) | Eftersom åtgärderna i denna förordning direkt påverkar den ekonomiska verksamhet som är knuten till unionsfartygens planering av fiskeåret, bör denna förordning träda i kraft omedelbart efter det att den har offentliggjorts. Den bör tillämpas från och med den 1 januari 2017. |
| --- | --- |

(9)

Eftersom åtgärderna i denna förordning direkt påverkar den ekonomiska verksamhet som är knuten till unionsfartygens planering av fiskeåret, bör denna förordning träda i kraft omedelbart efter det att den har offentliggjorts. Den bör tillämpas från och med den 1 januari 2017.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

I artikel 4 i delegerad förordning (EU) nr 1394/2014 ska följande stycke läggas till:

”Genom undantag från bilaga XII till förordning (EG) nr 850/98 ska den minsta referensstorleken för bevarande i fråga om taggmakrill (Trachurus spp.) som fångas i Ices-sektion VIIIc och Ices-delområde IX vara 12 cm för 5 % av Spaniens och Portugals respektive kvoter i dessa områden. Inom denna gräns på 5 % får 1 % av Portugals kvot fångas i storlekar under 12 cm vid småskaligt strandfiske med landvader i Ices-sektion IXa.”

Artikel 2

Denna förordning träder i kraft dagen efter det att den har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning.

Den ska tillämpas från och med den 1 januari 2017.

Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater.

Utfärdad i Bryssel den 14 oktober 2016.

På kommissionens vägnar

Jean-Claude JUNCKER

Ordförande

---

(1)  
  EUT L 354, 28.12.2013, s. 22.

1

(2)  Kommissionens delegerade förordning (EU) nr 1394/2014 av den 20 oktober 2014 om upprättande av en utkastplan för vissa pelagiska fisken i de sydvästliga vattnen (EUT L 370, 30.12.2014, s. 31).

2

(3)  Rådets förordning (EG) nr 850/98 av den 30 mars 1998 för bevarande av fiskeresurserna genom tekniska åtgärder för skydd av unga exemplar av marina organismer (EGT L 125, 27.4.1998, s. 1).

3

---

| 23.12.2016 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 352/52 |
| --- | --- | --- | --- |

23.12.2016

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 352/52

---

KOMMISSIONENS GENOMFÖRANDEFÖRORDNING (EU) 2016/2378

av den 21 december 2016

om ändring av förordning (EG) nr 1484/95 vad gäller fastställande av representativa priser inom sektorerna för fjäderfäkött och ägg och för äggalbumin

EUROPEISKA KOMMISSIONEN HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING

med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1308/2013 av den 17 december 2013 om upprättande av en samlad marknadsordning för jordbruksprodukter och om upphävande av rådets förordningar (EEG) nr 922/72, (EEG) nr 234/79, (EG) nr 1037/2001 och (EG) nr 1234/2007 (1), särskilt artikel 183 b,

med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 510/2014 av den 16 april 2014 om systemet för handeln med vissa varor som framställs genom bearbetning av jordbruksprodukter och om upphävande av rådets förordningar (EG) nr 1216/2009 och (EG) nr 614/2009 (2), särskilt artikel 5.6 a, och

av följande skäl:

| (1) | Genom kommissionens förordning (EG) nr 1484/95 (3) fastställs tillämpningsföreskrifter för ordningen för tillämpning av tilläggsbelopp för import samt representativa priser för fjäderfäkött och ägg samt för äggalbumin. |
| --- | --- |

(1)

Genom kommissionens förordning (EG) nr 1484/95 (3) fastställs tillämpningsföreskrifter för ordningen för tillämpning av tilläggsbelopp för import samt representativa priser för fjäderfäkött och ägg samt för äggalbumin.

| (2) | Det framgår av den regelbundna kontrollen av de uppgifter som ligger till grund för fastställandet av de representativa priserna för produkterna inom sektorerna för fjäderfäkött och ägg samt för äggalbumin, att de representativa priserna för import av vissa produkter bör ändras med hänsyn till variationerna i pris efter ursprung. |
| --- | --- |

(2)

Det framgår av den regelbundna kontrollen av de uppgifter som ligger till grund för fastställandet av de representativa priserna för produkterna inom sektorerna för fjäderfäkött och ägg samt för äggalbumin, att de representativa priserna för import av vissa produkter bör ändras med hänsyn till variationerna i pris efter ursprung.

| (3) | Förordning (EG) nr 1484/95 bör därför ändras i enlighet med detta. |
| --- | --- |

(3)

Förordning (EG) nr 1484/95 bör därför ändras i enlighet med detta.

| (4) | Eftersom denna åtgärd bör tillämpas så fort uppdaterade uppgifter föreligger, bör denna förordning träda i kraft samma dag som den offentliggörs. |
| --- | --- |

(4)

Eftersom denna åtgärd bör tillämpas så fort uppdaterade uppgifter föreligger, bör denna förordning träda i kraft samma dag som den offentliggörs.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Bilaga I till förordning (EG) nr 1484/95 ska ersättas med texten i bilagan till denna förordning.

Artikel 2

Denna förordning träder i kraft samma dag som den offentliggörs i Europeiska unionens officiella tidning.

Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater.

Utfärdad i Bryssel den 21 december 2016.

På kommissionens vägnar

För ordföranden

Jerzy PLEWA

Generaldirektör

Generaldirektoratet för jordbruk och landsbygdsutveckling

---

(1)  
  EUT L 347, 20.12.2013, s. 671.

1

(2)  
  EUT L 150, 20.5.2014, s. 1.

2

(3)  Kommissionens förordning (EG) nr 1484/95 av den 28 juni 1995 om tillämpningsföreskrifter för ordningen för tillämpning av tilläggsbelopp för import och om fastställande av representativa priser för fjäderfäkött och ägg och för äggalbumin samt om upphävande av förordning nr 163/67/EEG (EGT L 145, 29.6.1995, s. 47).

3

---

BILAGA

”BILAGA I

| KN-nummer | Varubeskrivning | Representativt pris
  (euro/100 kg) | Säkerhet som avses i artikel 3
  (euro/100 kg) | Ursprung (1) |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 0207 12 10 | Plockade och urtagna höns av arten Gallus domesticus (s.k. 70 %-kycklingar), frysta | 121,8 | 0 | AR |
| 0207 12 90 | Plockade och urtagna höns av arten Gallus domesticus (s.k. 65 %-kycklingar), frysta | 142,0
  158,9 | 0
  0 | AR
  BR |
| 0207 14 10 | Styckningsdelar av höns av arten Gallus domesticus, benfria, frysta | 281,0
  177,5
  284,9
  211,5 | 6
  41
  5
  27 | AR
  BR
  CL
  TH |
| 0207 27 10 | Styckningsdelar av kalkon, benfria, frysta | 331,0
  344,5 | 0
  0 | BR
  CL |
| | Fågelägg utan skal, torkade | 350,2 | 0 | AR |
| 1602 32 11 | Inte kokta eller på annat sätt värmebehandlade beredningar av höns av arten Gallus domesticus | 171,3 | 39 | BR |

KN-nummer

Varubeskrivning

Representativt pris

(euro/100 kg)

Säkerhet som avses i artikel 3

(euro/100 kg)

Ursprung (1)

0207 12 10

Plockade och urtagna höns av arten Gallus domesticus (s.k. 70 %-kycklingar), frysta

121,8

0

AR

0207 12 90

Plockade och urtagna höns av arten Gallus domesticus (s.k. 65 %-kycklingar), frysta

142,0

158,9

0

0

AR

BR

0207 14 10

Styckningsdelar av höns av arten Gallus domesticus, benfria, frysta

281,0

177,5

284,9

211,5

6

41

5

27

AR

BR

CL

TH

0207 27 10

Styckningsdelar av kalkon, benfria, frysta

331,0

344,5

0

0

BR

CL

Fågelägg utan skal, torkade

350,2

0

AR

1602 32 11

Inte kokta eller på annat sätt värmebehandlade beredningar av höns av arten Gallus domesticus

171,3

39

BR

---

(1)  Landsbeteckningar som fastställs i kommissionens förordning (EU) nr 1106/2012 av den 27 november 2012 om tillämpning av Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 471/2009 om gemenskapsstatistik över utrikeshandeln med icke-medlemsstater vad gäller uppdateringen av nomenklaturen avseende länder och territorier (EUT L 328, 28.11.2012, s. 7). Koden ”ZZ” står för ”annat ursprung”.”

1

---

| 23.12.2016 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 352/55 |
| --- | --- | --- | --- |

23.12.2016

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 352/55

---

KOMMISSIONENS GENOMFÖRANDEFÖRORDNING (EU) 2016/2379

av den 22 december 2016

om fastställande av schablonimportvärden för bestämning av ingångspriset för vissa frukter och grönsaker

EUROPEISKA KOMMISSIONEN HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING

med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1308/2013 av den 17 december 2013 om upprättande av en samlad marknadsordning för jordbruksprodukter och om upphävande av rådets förordningar (EEG) nr 922/72, (EEG) nr 234/79, (EG) nr 1037/2001 och (EG) nr 1234/2007 (1),

med beaktande av kommissionens genomförandeförordning (EU) nr 543/2011 av den 7 juni 2011 om tillämpningsföreskrifter för rådets förordning (EG) nr 1234/2007 vad gäller sektorn för frukt och grönsaker och sektorn för bearbetad frukt och bearbetade grönsaker (2), särskilt artikel 136.1, och

av följande skäl:

| (1) | I genomförandeförordning (EU) nr 543/2011 fastställs, i enlighet med resultatet av de multilaterala handelsförhandlingarna i Uruguayrundan, kriterierna för kommissionens fastställande av schablonvärden vid import från tredjeländer, för de produkter och de perioder som anges i del A i bilaga XVI till den förordningen. |
| --- | --- |

(1)

I genomförandeförordning (EU) nr 543/2011 fastställs, i enlighet med resultatet av de multilaterala handelsförhandlingarna i Uruguayrundan, kriterierna för kommissionens fastställande av schablonvärden vid import från tredjeländer, för de produkter och de perioder som anges i del A i bilaga XVI till den förordningen.

| (2) | Varje arbetsdag fastställs ett schablonimportvärde i enlighet med artikel 136.1 i genomförandeförordning (EU) nr 543/2011 med hänsyn till varierande dagliga uppgifter. Denna förordning bör därför träda i kraft samma dag som den offentliggörs i Europeiska unionens officiella tidning. |
| --- | --- |

(2)

Varje arbetsdag fastställs ett schablonimportvärde i enlighet med artikel 136.1 i genomförandeförordning (EU) nr 543/2011 med hänsyn till varierande dagliga uppgifter. Denna förordning bör därför träda i kraft samma dag som den offentliggörs i Europeiska unionens officiella tidning.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

De schablonimportvärden som avses i artikel 136 i genomförandeförordning (EU) nr 543/2011 fastställs i bilagan till denna förordning.

Artikel 2

Denna förordning träder i kraft samma dag som den offentliggörs i Europeiska unionens officiella tidning.

Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater.

Utfärdad i Bryssel den 22 december 2016.

På kommissionens vägnar

För ordföranden

Jerzy PLEWA

Generaldirektör

Generaldirektoratet för jordbruk och landsbygdsutveckling

---

(1)  
  EUT L 347, 20.12.2013, s. 671.

1

(2)  
  EUT L 157, 15.6.2011, s. 1.

2

---

BILAGA

Schablonimportvärden för bestämning av ingångspriset för vissa frukter och grönsaker

| (euro/100 kg) |
| --- |
| KN-nummer | Kod för tredjeland (1) | Schablonimportvärde |
| 0702 00 00 | MA | 99,1 |
| TN | 262,8 |
| TR | 115,2 |
| ZZ | 159,0 |
| 0707 00 05 | MA | 79,2 |
| TR | 156,6 |
| ZZ | 117,9 |
| 0709 93 10 | MA | 230,7 |
| TR | 176,6 |
| ZZ | 203,7 |
| 0805 10 20 | TR | 81,7 |
| ZA | 70,9 |
| ZZ | 76,3 |
| 0805 20 10 | MA | 67,6 |
| ZZ | 67,6 |
| 0805 20 30 , 0805 20 50 , 0805 20 70 , 0805 20 90 | IL | 163,3 |
| JM | 129,1 |
| TR | 77,1 |
| ZZ | 123,2 |
| 0805 50 10 | AR | 76,7 |
| TR | 79,2 |
| ZZ | 78,0 |
| 0808 10 80 | US | 132,4 |
| ZZ | 132,4 |
| 0808 30 90 | CN | 87,8 |
| ZZ | 87,8 |

(euro/100 kg)

KN-nummer

Kod för tredjeland (1)

Schablonimportvärde

0702 00 00

MA

99,1

TN

262,8

TR

115,2

ZZ

159,0

0707 00 05

MA

79,2

TR

156,6

ZZ

117,9

0709 93 10

MA

230,7

TR

176,6

ZZ

203,7

0805 10 20

TR

81,7

ZA

70,9

ZZ

76,3

0805 20 10

MA

67,6

ZZ

67,6

0805 20 30 , 0805 20 50 , 0805 20 70 , 0805 20 90

IL

163,3

JM

129,1

TR

77,1

ZZ

123,2

0805 50 10

AR

76,7

TR

79,2

ZZ

78,0

0808 10 80

US

132,4

ZZ

132,4

0808 30 90

CN

87,8

ZZ

87,8

---

(1)  Landsbeteckningar som fastställs i kommissionens förordning (EU) nr 1106/2012 av den 27 november 2012 om tillämpning av Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 471/2009 om gemenskapsstatistik över utrikeshandeln med icke-medlemsstater vad gäller uppdateringen av nomenklaturen avseende länder och territorier (EUT L 328, 28.11.2012, s. 7). Koden ZZ står för ”övrigt ursprung”.

---

BESLUT

| 23.12.2016 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 352/57 |
| --- | --- | --- | --- |

23.12.2016

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 352/57

---

BESLUT (GUSP) 2016/2380 AV KOMMITTÉN FÖR UTRIKES- OCH SÄKERHETSPOLITIK

av den 13 december 2016

om förlängning av mandatet för uppdragschefen för Europeiska unionens övervakningsuppdrag i Georgien (EUMM Georgia) (EUMM Georgia/1/2016)

KOMMITTÉN FÖR UTRIKES- OCH SÄKERHETSPOLITIK HAR ANTAGIT DETTA BESLUT

med beaktande av fördraget om Europeiska unionen, särskilt artikel 38 tredje stycket,

med beaktande av rådets beslut 2010/452/Gusp av den 12 augusti 2010 om Europeiska unionens övervakningsuppdrag i Georgien, EUMM Georgia (1), särskilt artikel 10.1, och

av följande skäl:

| (1) | I enlighet med beslut 2010/452/Gusp bemyndigas kommittén för utrikes- och säkerhetspolitik (Kusp) att i enlighet med artikel 38 tredje stycket i fördraget fatta lämpliga beslut rörande den politiska kontrollen och den strategiska ledningen av Europeiska unionens övervakningsuppdrag i Georgien (EUMM Georgia), inbegripet beslut om utnämning av en uppdragschef. |
| --- | --- |

(1)

I enlighet med beslut 2010/452/Gusp bemyndigas kommittén för utrikes- och säkerhetspolitik (Kusp) att i enlighet med artikel 38 tredje stycket i fördraget fatta lämpliga beslut rörande den politiska kontrollen och den strategiska ledningen av Europeiska unionens övervakningsuppdrag i Georgien (EUMM Georgia), inbegripet beslut om utnämning av en uppdragschef.

| (2) | Den 19 december 2014 antog Kusp beslut EUMM Georgia/1/2014 (2) om utnämning av Kęstutis JANKAUSKAS till uppdragschef för EUMM Georgia från och med den 15 december 2014 till och med den 14 december 2015. |
| --- | --- |

(2)

Den 19 december 2014 antog Kusp beslut EUMM Georgia/1/2014 (2) om utnämning av Kęstutis JANKAUSKAS till uppdragschef för EUMM Georgia från och med den 15 december 2014 till och med den 14 december 2015.

| (3) | Den 13 november 2015 antog Kusp beslut (Gusp) 2015/2200 (EUMM Georgia/1/2015) (3) genom vilket mandatet för uppdragschefen Kęstutis JANKAUSKAS för EUMM Georgia förlängdes från och med den 15 december 2015 till och med den 14 december 2016. |
| --- | --- |

(3)

Den 13 november 2015 antog Kusp beslut (Gusp) 2015/2200 (EUMM Georgia/1/2015) (3) genom vilket mandatet för uppdragschefen Kęstutis JANKAUSKAS för EUMM Georgia förlängdes från och med den 15 december 2015 till och med den 14 december 2016.

| (4) | Den 12 december 2016 antog rådet beslut (Gusp) 2016/2238 (4) om förlängning av mandatet för EUMM Georgia från och med den 15 december 2016 till och med den 14 december 2018. |
| --- | --- |

(4)

Den 12 december 2016 antog rådet beslut (Gusp) 2016/2238 (4) om förlängning av mandatet för EUMM Georgia från och med den 15 december 2016 till och med den 14 december 2018.

| (5) | Unionens höga representant för utrikes frågor och säkerhetspolitik har föreslagit att mandatet för Kęstutis JANKAUSKAS som uppdragschef för EUMM Georgia förlängs från och med den 15 december 2016 till och med den 14 december 2017. |
| --- | --- |

(5)

Unionens höga representant för utrikes frågor och säkerhetspolitik har föreslagit att mandatet för Kęstutis JANKAUSKAS som uppdragschef för EUMM Georgia förlängs från och med den 15 december 2016 till och med den 14 december 2017.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Mandatet för Kęstutis JANKAUSKAS som uppdragschef för EUMM Georgia förlängs härmed till och med den 14 december 2017.

Artikel 2

Detta beslut träder i kraft samma dag som det antas.

Utfärdat i Bryssel den 13 december 2016.

På kommittén för utrikes- och säkerhetspolitiks vägnar

W. STEVENS

Ordförande

---

(1)  
  EUT L 213, 13.8.2010, s. 43.

1

(2)  Beslut EUMM Georgia/1/2014 av kommittén för utrikes- och säkerhetspolitik av den 19 december 2014 om utnämning av chefen för Europeiska unionens övervakningsuppdrag i Georgien (EUMM Georgia) (EUT L 369, 24.12.2014, s. 78).

2

(3)  Beslut (Gusp) 2015/2200 av kommittén för utrikes- och säkerhetspolitik av den 13 november 2015 om förlängning av mandatet för uppdragschefen för Europeiska unionens övervakningsuppdrag i Georgien (EUMM Georgia) (EUMM Georgia/1/2015) (EUT L 313, 28.11.2015, s. 40).

3

(4)  Rådets beslut (Gusp) 2016/2238 av den 12 december 2016 om ändring av beslut 2010/452/Gusp om Europeiska unionens övervakningsuppdrag i Georgien, EUMM Georgia (EUT L 337, 13.12.2016, s. 15).

4

---

| 23.12.2016 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 352/59 |
| --- | --- | --- | --- |

23.12.2016

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 352/59

---

BESLUT (GUSP) 2016/2381 AV KOMMITTÉN FÖR UTRIKES- OCH SÄKERHETSPOLITIK

av den 14 december 2016

om förlängning av mandatet för uppdragschefen för Europeiska unionens GSFP-uppdrag i Mali (Eucap Sahel Mali) (Eucap Sahel Mali/2/2016)

KOMMITTÉN FÖR UTRIKES- OCH SÄKERHETSPOLITIK HAR ANTAGIT DETTA BESLUT

med beaktande av fördraget om Europeiska unionen, särskilt artikel 38 tredje stycket,

med beaktande av rådets beslut 2014/219/Gusp av den 15 april 2014 om Europeiska unionens GSFP-uppdrag i Mali (Eucap Sahel Mali) (1), särskilt artikel 7.1,

med beaktande av rådets beslut (Gusp) 2015/76 av den 19 januari 2015 om inledandet av Europeiska unionens GSFP-uppdrag i Mali (Eucap Sahel Mali) och om ändring av beslut 2014/219/Gusp (2), och

av följande skäl:

| (1) | Enligt beslut 2014/219/Gusp är kommittén för utrikes- och säkerhetspolitik (Kusp) bemyndigad att i enlighet med artikel 38 i fördraget fatta lämpliga beslut för att utöva den politiska kontrollen över och den strategiska ledningen av uppdraget Eucap Sahel Mali, vilket omfattar beslutet att utnämna en uppdragschef. |
| --- | --- |

(1)

Enligt beslut 2014/219/Gusp är kommittén för utrikes- och säkerhetspolitik (Kusp) bemyndigad att i enlighet med artikel 38 i fördraget fatta lämpliga beslut för att utöva den politiska kontrollen över och den strategiska ledningen av uppdraget Eucap Sahel Mali, vilket omfattar beslutet att utnämna en uppdragschef.

| (2) | Den 26 maj 2014 antog Kusp beslut Eucap Sahel Mali/1/2014 (3) om utnämning av Albrecht CONZE till uppdragschef för Eucap Sahel Mali från och med den 26 maj 2014 till och med den 14 januari 2015. |
| --- | --- |

(2)

Den 26 maj 2014 antog Kusp beslut Eucap Sahel Mali/1/2014 (3) om utnämning av Albrecht CONZE till uppdragschef för Eucap Sahel Mali från och med den 26 maj 2014 till och med den 14 januari 2015.

| (3) | Mandatet för Albrecht CONZE som uppdragschef för Eucap Sahel Mali har förlängts flera gånger, senast av Kusp beslut (Gusp) 2016/938 (4), varigenom hans mandat som uppdragschef för Eucap Sahel Mali förlängdes fram till och med den 14 januari 2017. |
| --- | --- |

(3)

Mandatet för Albrecht CONZE som uppdragschef för Eucap Sahel Mali har förlängts flera gånger, senast av Kusp beslut (Gusp) 2016/938 (4), varigenom hans mandat som uppdragschef för Eucap Sahel Mali förlängdes fram till och med den 14 januari 2017.

| (4) | Unionens höga representant för utrikes frågor och säkerhetspolitik har föreslagit att mandatet för Albrecht CONZE som uppdragschef för Eucap Sahel Mali förlängs från och med den 15 januari 2017 till och med den 14 juli 2017. |
| --- | --- |

(4)

Unionens höga representant för utrikes frågor och säkerhetspolitik har föreslagit att mandatet för Albrecht CONZE som uppdragschef för Eucap Sahel Mali förlängs från och med den 15 januari 2017 till och med den 14 juli 2017.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Mandatet för Albrecht CONZE som uppdragschef för Eucap Sahel Mali förlängs härmed till och med den 14 juli 2017.

Artikel 2

Detta beslut träder i kraft samma dag som det antas.

Utfärdat i Bryssel den 14 december 2016.

För kommittén för utrikes- och säkerhetspolitik

W. STEVENS

Ordförande

---

(1)  
  EUT L 113, 16.4.2014, s. 21.

1

(2)  
  EUT L 13, 20.1.2015, s. 5.

2

(3)  Beslut Eucap Sahel Mali/1/2014 av kommittén för utrikes- och säkerhetspolitik av den 26 maj 2014 om utnämning av chefen för Europeiska unionens GSFP-uppdrag i Mali (Eucap Sahel Mali) (EUT L 164, 3.6.2014, s. 43).

3

(4)  Beslut (Gusp) 2016/938 av kommittén för utrikes- och säkerhetspolitik av den 31 maj 2016 om förlängning av mandatet för uppdragschefen för Europeiska unionens GSFP-uppdrag i Mali (Eucap Sahel Mali) (Eucap Sahel Mali/1/2016) (EUT L 155, 14.6.2016, s. 23).

4

---

| 23.12.2016 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 352/60 |
| --- | --- | --- | --- |

23.12.2016

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 352/60

---

RÅDETS BESLUT (GUSP) 2016/2382

av den 21 december 2016

om inrättande av en europeisk säkerhets- och försvarsakademi (Esfa) och om upphävande av beslut 2013/189/Gusp

EUROPEISKA UNIONENS RÅD HAR ANTAGIT DETTA BESLUT

med beaktande av fördraget om Europeiska unionen, särskilt artiklarna 28.1, 42.4 och 43.2,

med beaktande av förslaget från unionens höga representant för utrikes frågor och säkerhetspolitik, och

av följande skäl:

| (1) | Den 18 juli 2005 antog rådet gemensam åtgärd 2005/575/Gusp om inrättande av en europeisk säkerhets- och försvarsakademi (Esfa) (1). Den gemensamma åtgärden ersattes av gemensam åtgärd 2008/550/Gusp (2). Den gemensamma åtgärden upphävdes i sin tur genom rådets beslut 2013/189/Gusp (3). |
| --- | --- |

(1)

Den 18 juli 2005 antog rådet gemensam åtgärd 2005/575/Gusp om inrättande av en europeisk säkerhets- och försvarsakademi (Esfa) (1). Den gemensamma åtgärden ersattes av gemensam åtgärd 2008/550/Gusp (2). Den gemensamma åtgärden upphävdes i sin tur genom rådets beslut 2013/189/Gusp (3).

| (2) | I november 2008 antog rådet ett europeiskt initiativ för utbyte av unga officerare, med Erasmus som förebild (4), och enades om att en genomförandegrupp skulle sammanträda inom ramen för Esfas akademiska styrelse. |
| --- | --- |

(2)

I november 2008 antog rådet ett europeiskt initiativ för utbyte av unga officerare, med Erasmus som förebild (4), och enades om att en genomförandegrupp skulle sammanträda inom ramen för Esfas akademiska styrelse.

| (3) | Den 15 juli 2016 enades Esfas styrkommitté om rekommendationer om Esfas framtidsutsikter. |
| --- | --- |

(3)

Den 15 juli 2016 enades Esfas styrkommitté om rekommendationer om Esfas framtidsutsikter.

| (4) | Utbildningsverksamheten inom ramen för Esfa kommer att genomföras inom GSFP/Gusp, inbegripet områdena stabilisering av konflikter, konfliktlösning och de villkor som är nödvändiga för hållbar utveckling. |
| --- | --- |

(4)

Utbildningsverksamheten inom ramen för Esfa kommer att genomföras inom GSFP/Gusp, inbegripet områdena stabilisering av konflikter, konfliktlösning och de villkor som är nödvändiga för hållbar utveckling.

| (5) | Även om Esfas personal huvudsakligen bör bestå av utstationerad personal, kan det bli nödvändigt att tillsätta tjänsten som administrativ och finansiell assistent med en kontraktsanställd tjänsteman. |
| --- | --- |

(5)

Även om Esfas personal huvudsakligen bör bestå av utstationerad personal, kan det bli nödvändigt att tillsätta tjänsten som administrativ och finansiell assistent med en kontraktsanställd tjänsteman.

| (6) | I enlighet med rådets beslut 2010/427/EU (5) bör utrikestjänsten ge Esfa det stöd som tidigare gavs av rådets generalsekretariat. |
| --- | --- |

(6)

I enlighet med rådets beslut 2010/427/EU (5) bör utrikestjänsten ge Esfa det stöd som tidigare gavs av rådets generalsekretariat.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

KAPITEL I

INRÄTTANDE, UPPDRAG, MÅL OCH UPPGIFTER

Artikel 1

Inrättande

En europeisk säkerhets- och försvarsakademi (Esfa) inrättas härmed.

Artikel 2

Uppdrag

Esfa ska tillhandahålla utbildning på området för unionens gemensamma säkerhets- och försvarspolitik (GSFP) i det vidare sammanhang som utgörs av den gemensamma utrikes- och säkerhetspolitiken (Gusp) på europeisk nivå för att utveckla och främja en gemensam förståelse för GSFP och Gusp bland civil och militär personal och för att genom sin utbildningsverksamhet (nedan kallad Esfas utbildningsverksamhet) fastställa och sprida bästa praxis när det gäller olika frågor som rör GSFP och Gusp.

Esfas utbildningsverksamhet

Artikel 3

Mål

Esfa ska ha följande mål

| a) | ytterligare stärka den gemensamma europeiska säkerhets- och försvarskulturen inom unionen och utanför unionen främja de principer som fastställs i artikel 21.1 i EU-fördraget, |
| --- | --- |

a)

ytterligare stärka den gemensamma europeiska säkerhets- och försvarskulturen inom unionen och utanför unionen främja de principer som fastställs i artikel 21.1 i EU-fördraget,

| b) | främja bättre förståelse av att GSFP är en viktig del av Gusp, |
| --- | --- |

b)

främja bättre förståelse av att GSFP är en viktig del av Gusp,

| c) | förse unionsinstanserna med kunnig personal som kan arbeta effektivt med alla frågor som rör GSFP och Gusp, |
| --- | --- |

c)

förse unionsinstanserna med kunnig personal som kan arbeta effektivt med alla frågor som rör GSFP och Gusp,

| d) | till medlemsstaternas förvaltningar och personal tillhandahålla kunniga personer som är förtrogna med unionens politik, institutioner och förfaranden på GSFP- och Gusp-området, |
| --- | --- |

d)

till medlemsstaternas förvaltningar och personal tillhandahålla kunniga personer som är förtrogna med unionens politik, institutioner och förfaranden på GSFP- och Gusp-området,

| e) | tillföra personal inom GSFP-uppdrag och GSFP-insatser en gemensam förståelse av GSFP-uppdrags och GSFP-insatsers funktionsprinciper och en känsla av en gemensam europeisk identitet, |
| --- | --- |

e)

tillföra personal inom GSFP-uppdrag och GSFP-insatser en gemensam förståelse av GSFP-uppdrags och GSFP-insatsers funktionsprinciper och en känsla av en gemensam europeisk identitet,

| f) | tillhandahålla utbildning som tillgodoser utbildningsbehoven inom GSFP-uppdrag och GSFP-insatser, |
| --- | --- |

f)

tillhandahålla utbildning som tillgodoser utbildningsbehoven inom GSFP-uppdrag och GSFP-insatser,

| g) | stödja unionens partnerskap på området för GSFP och Gusp, särskilt med de länder som deltar i GSFP-uppdrag, |
| --- | --- |

g)

stödja unionens partnerskap på området för GSFP och Gusp, särskilt med de länder som deltar i GSFP-uppdrag,

| h) | stödja civil krishantering, inbegripet inom konfliktförebyggande, och fastställa eller bevara de nödvändiga villkoren för hållbar utveckling, |
| --- | --- |

h)

stödja civil krishantering, inbegripet inom konfliktförebyggande, och fastställa eller bevara de nödvändiga villkoren för hållbar utveckling,

| i) | främja det europeiska initiativet för utbyte av unga officerare, |
| --- | --- |

i)

främja det europeiska initiativet för utbyte av unga officerare,

| j) | bidra till att främja yrkesmässiga förbindelser och kontakter mellan utbildningsdeltagarna. |
| --- | --- |

j)

bidra till att främja yrkesmässiga förbindelser och kontakter mellan utbildningsdeltagarna.

När det är lämpligt ska uppmärksamhet ägnas åt att säkerställa överensstämmelse med andra unionsverksamheter.

Artikel 4

Esfas uppgifter

1.   Esfas huvuduppgifter ska i enlighet med dess uppdrag och mål vara att organisera och genomföra Esfas utbildningsverksamhet på GSFP- och Gusp-området.

2.   Esfas utbildningsverksamhet ska bestå av

| a) | kurser på grundläggande och högre nivå som främjar allmän förståelse av GSFP och Gusp, |
| --- | --- |

a)

kurser på grundläggande och högre nivå som främjar allmän förståelse av GSFP och Gusp,

| b) | kurser för utveckling av ledarskap, |
| --- | --- |

b)

kurser för utveckling av ledarskap,

| c) | kurser till direkt stöd för GSFP-uppdrag och GSFP-insatser, inbegripet utbildning före utplacering och under uppdrag eller insatser, |
| --- | --- |

c)

kurser till direkt stöd för GSFP-uppdrag och GSFP-insatser, inbegripet utbildning före utplacering och under uppdrag eller insatser,

| d) | kurser till stöd för EU:s partnerskap och länder som deltar i GSFP-uppdrag och GSFP-insatser, |
| --- | --- |

d)

kurser till stöd för EU:s partnerskap och länder som deltar i GSFP-uppdrag och GSFP-insatser,

| e) | moduler till stöd för civil och militär utbildning på GSFP- och Gusp-området, |
| --- | --- |

e)

moduler till stöd för civil och militär utbildning på GSFP- och Gusp-området,

| f) | kurser, seminarier, program och konferenser om GSFP- och Gusp för specialiserade målgrupper eller med specifik inriktning, |
| --- | --- |

f)

kurser, seminarier, program och konferenser om GSFP- och Gusp för specialiserade målgrupper eller med specifik inriktning,

| g) | gemensamma moduler inom ramen för det europeiska initiativet för utbyte av unga officerare, inspirerat av Erasmusprogrammet. |
| --- | --- |

g)

gemensamma moduler inom ramen för det europeiska initiativet för utbyte av unga officerare, inspirerat av Erasmusprogrammet.

Esfa ska även stödja och främja europeiska planeringsterminer och gemensamma mastersexamina med hjälp av de gemensamma modulerna som avses i första stycket, trots att detta formellt inte omfattas av Esfas utbildningsverksamhet.

Övrig utbildningsverksamhet ska genomföras enligt beslut av den styrkommitté som avses i artikel 9 (nedan kallad styrkommittén).

3.   Utöver de verksamheter som avses i punkt 2, ska Esfa i synnerhet

| a) | stödja de förbindelser som ska upprättas mellan de institut som avses i artikel 5.1 och som deltar i det nätverk som avses i den punkten (nedan kallat nätverket), |
| --- | --- |

a)

stödja de förbindelser som ska upprättas mellan de institut som avses i artikel 5.1 och som deltar i det nätverk som avses i den punkten (nedan kallat nätverket),

| b) | driva och vidareutveckla ett system för e-lärande för att stödja utbildningsverksamhet inom ramen för GSFP och Gusp eller, under exceptionella omständigheter, för användning inom ramen för fristående utbildningsverksamhet, |
| --- | --- |

b)

driva och vidareutveckla ett system för e-lärande för att stödja utbildningsverksamhet inom ramen för GSFP och Gusp eller, under exceptionella omständigheter, för användning inom ramen för fristående utbildningsverksamhet,

| c) | utarbeta och framställa utbildningsmateriel för unionsutbildning på GSFP och Gusp-området, även med utnyttjande av redan befintligt material, |
| --- | --- |

c)

utarbeta och framställa utbildningsmateriel för unionsutbildning på GSFP och Gusp-området, även med utnyttjande av redan befintligt material,

| d) | stödja en alumniförening för tidigare deltagare i utbildningen, |
| --- | --- |

d)

stödja en alumniförening för tidigare deltagare i utbildningen,

| e) | stödja utbytesprogram på GSFP och Gusp-området mellan medlemsstaternas utbildningsinstitut, |
| --- | --- |

e)

stödja utbytesprogram på GSFP och Gusp-området mellan medlemsstaternas utbildningsinstitut,

| f) | fungera som avdelningsadministratör i Goalkeeper-projektets Schoolmaster-modul och lämna bidrag till det årliga unionsutbildningsprogrammet på GSFP/Gusp-området genom denna modul, |
| --- | --- |

f)

fungera som avdelningsadministratör i Goalkeeper-projektets Schoolmaster-modul och lämna bidrag till det årliga unionsutbildningsprogrammet på GSFP/Gusp-området genom denna modul,

| g) | ge stöd till genomförandet av utbildningsverksamhet på området för konfliktförebyggande, civil krishantering, fastställa eller bevara de nödvändiga villkoren för hållbar utveckling och initiativ till reform av säkerhetssektorn samt främjande av medvetenhet om cybersäkerhet och hybridhot, |
| --- | --- |

g)

ge stöd till genomförandet av utbildningsverksamhet på området för konfliktförebyggande, civil krishantering, fastställa eller bevara de nödvändiga villkoren för hållbar utveckling och initiativ till reform av säkerhetssektorn samt främjande av medvetenhet om cybersäkerhet och hybridhot,

| h) | organisera och leda en årlig nätverkskonferens som sammanför civila och militära utbildningsexperter på GSFP-området från medlemsstaternas utbildningsinstitut och ministerier samt, när det är lämpligt, relevanta externa utbildningsaktörer, och |
| --- | --- |

h)

organisera och leda en årlig nätverkskonferens som sammanför civila och militära utbildningsexperter på GSFP-området från medlemsstaternas utbildningsinstitut och ministerier samt, när det är lämpligt, relevanta externa utbildningsaktörer, och

| i) | upprätthålla förbindelserna med relevanta aktörer på området frihet, säkerhet och rättvisa och utveckling och samarbete samt med relevanta internationella organisationer. |
| --- | --- |

i)

upprätthålla förbindelserna med relevanta aktörer på området frihet, säkerhet och rättvisa och utveckling och samarbete samt med relevanta internationella organisationer.

KAPITEL II

ORGANISATION

Artikel 5

Nätverket

1.   Esfa ska organiseras som ett nätverk, som sammanför civila och militära institut, högskolor, akademier, universitet, institutioner och andra aktörer inom unionen knutna till säkerhets- och försvarspolitiska frågor i enlighet med vad som fastställts av medlemsstaterna samt Europeiska unionens institut för säkerhetsstudier (EUISS).

Esfa ska upprätta nära förbindelser med unionens institutioner och berörda unionsorgan, i synnerhet med

| a) | EU:s byrå för utbildning inom brottsbekämpning (Cepol), |
| --- | --- |

a)

EU:s byrå för utbildning inom brottsbekämpning (Cepol),

| b) | Europeiska gräns- och kustbevakningsbyrån (Frontex), |
| --- | --- |

b)

Europeiska gräns- och kustbevakningsbyrån (Frontex),

| c) | Europeiska försvarsbyrån (EDA), |
| --- | --- |

c)

Europeiska försvarsbyrån (EDA),

| d) | Europeiska unionens satellitcentrum (Satcen), och |
| --- | --- |

d)

Europeiska unionens satellitcentrum (Satcen), och

| e) | Europeiska polisbyrån (Europol). |
| --- | --- |

e)

Europeiska polisbyrån (Europol).

2.   Om lämpligt kan internationella, mellanstatliga, statliga och icke-statliga organisationer ges status som ”associerade nätverkspartner”, som kommer att behandlas i enlighet med villkor som fastställs av styrkommittén.

3.   Esfa ska verka under unionens höga representant för utrikes frågor och säkerhetspolitik (den höga representanten).

Artikel 6

Europeiska unionens institut för säkerhetsstudier

1.   EUISS samarbetar med Esfa som en del av Esfas nätverk genom att, så långt dess resurser räcker, ställa sin expertis och kunskapsinhämtningskapacitet till förfogande för Esfas utbildningsverksamhet, inbegripet genom EUISS-publikationer.

2.   EUISS tillhandahåller särskilt föredrag av analytiker från EUISS och bidrar till vidareutvecklingen av Esfas e-lärandeinnehåll.

3.   EUISS stöder även Esfas alumniförening.

Artikel 7

Rättskapacitet

1.   Esfa ska ha den rättskapacitet som krävs för att

| a) | fullgöra sina uppgifter och nå sina mål, |
| --- | --- |

a)

fullgöra sina uppgifter och nå sina mål,

| b) | ingå de avtal och administrativa överenskommelser som är nödvändiga för att kunna fungera, inbegripet för att utstationera personal och anställa kontraktsanställda, förvärva utrustning, särskilt pedagogiskt material, |
| --- | --- |

b)

ingå de avtal och administrativa överenskommelser som är nödvändiga för att kunna fungera, inbegripet för att utstationera personal och anställa kontraktsanställda, förvärva utrustning, särskilt pedagogiskt material,

| c) | inneha bankkonton, och |
| --- | --- |

c)

inneha bankkonton, och

| d) | föra talan inför domstolar och andra myndigheter. |
| --- | --- |

d)

föra talan inför domstolar och andra myndigheter.

2.   Alla eventuella skyldigheter enligt avtal som ingåtts av Esfa ska täckas av de medel som Esfa förfogar över i enlighet med artiklarna 16 och 17.

Artikel 8

Struktur

Följande struktur ska inrättas inom Esfa:

| a) | Styrkommittén, med ansvar för den övergripande samordningen och ledningen av Esfas utbildningsverksamhet. |
| --- | --- |

a)

Styrkommittén, med ansvar för den övergripande samordningen och ledningen av Esfas utbildningsverksamhet.

| b) | Den akademiska styrelsen (nedan kallad styrelsen), med ansvar för att säkerställa kvaliteten och samstämmigheten i Esfas utbildningsverksamhet. |
| --- | --- |

b)

Den akademiska styrelsen (nedan kallad styrelsen), med ansvar för att säkerställa kvaliteten och samstämmigheten i Esfas utbildningsverksamhet.

styrelsen

| c) | Chefen för Esfa (nedan kallad chefen), ensam rättslig företrädare för Esfa, som ska ansvara för den ekonomiska och administrativa förvaltningen av Esfa samt lämna råd till kommittén och styrelsen när det gäller att organisera och leda Esfas verksamhet. |
| --- | --- |

c)

Chefen för Esfa (nedan kallad chefen), ensam rättslig företrädare för Esfa, som ska ansvara för den ekonomiska och administrativa förvaltningen av Esfa samt lämna råd till kommittén och styrelsen när det gäller att organisera och leda Esfas verksamhet.

chefen

| d) | Esfa-sekretariatet (nedan kallat sekretariatet), som ska biträda chefen när han fullgör sina uppgifter och särskilt bistå styrelsen i arbetet med att säkerställa den övergripande kvaliteten och samstämmigheten i Esfas utbildningsverksamhet. |
| --- | --- |

d)

Esfa-sekretariatet (nedan kallat sekretariatet), som ska biträda chefen när han fullgör sina uppgifter och särskilt bistå styrelsen i arbetet med att säkerställa den övergripande kvaliteten och samstämmigheten i Esfas utbildningsverksamhet.

sekretariatet

Artikel 9

Styrkommittén

1.   Styrkommittén, sammansatt av en företrädare för varje medlemsstat, ska vara Esfas beslutsfattande organ. Varje ledamot i kommittén får företrädas eller åtföljas av en suppleant.

2.   Ledamöter i styrkommittén får åtföljas av experter vid kommitténs möten.

3.   Ordförandeposten i styrkommittén ska innehas av en företrädare för den höga representanten med lämplig erfarenhet. Den ska hålla möten minst fyra gånger per år.

4.   Representanter från länder som ansluter sig till unionen får delta i styrkommitténs möten som aktiva observatörer.

5.   Chefen, annan personal från Esfa, styrelsens ordförande och, när så är lämpligt, ordförandena för dess olika konstellationer samt en företrädare för kommissionen och EU:s övriga institutioner, inklusive Europeiska utrikestjänsten ska delta i styrkommitténs möten utan rösträtt.

6.   Styrkommitténs uppgifter ska vara att

| a) | godkänna och regelbundet se över Esfas utbildningsverksamhet, som avspeglar de fastställda utbildningskraven för Esfa, |
| --- | --- |

a)

godkänna och regelbundet se över Esfas utbildningsverksamhet, som avspeglar de fastställda utbildningskraven för Esfa,

| b) | godkänna Esfas årliga akademiska program, |
| --- | --- |

b)

godkänna Esfas årliga akademiska program,

| c) | välja ut och prioritera den utbildningsverksamhet som ska bedrivas inom Esfa, med beaktande av de resurser som ställts till Esfas förfogande och de utbildningskrav som identifierats, |
| --- | --- |

c)

välja ut och prioritera den utbildningsverksamhet som ska bedrivas inom Esfa, med beaktande av de resurser som ställts till Esfas förfogande och de utbildningskrav som identifierats,

| d) | utse den medlemsstat/de medlemsstater som ska vara värdland/värdländer för Esfas utbildningsverksamhet och de institut som ska genomföra den, |
| --- | --- |

d)

utse den medlemsstat/de medlemsstater som ska vara värdland/värdländer för Esfas utbildningsverksamhet och de institut som ska genomföra den,

| e) | besluta att öppna vissa av Esfas utbildningsverksamheter för tredjelandsdeltagare inom den allmänna politiska ram som fastställts av kommittén för utrikes- och säkerhetspolitik, |
| --- | --- |

e)

besluta att öppna vissa av Esfas utbildningsverksamheter för tredjelandsdeltagare inom den allmänna politiska ram som fastställts av kommittén för utrikes- och säkerhetspolitik,

| f) | anta kursplanerna för all utbildningsverksamhet inom Esfa, |
| --- | --- |

f)

anta kursplanerna för all utbildningsverksamhet inom Esfa,

| g) | ta del av kursutvärderingsrapporterna, |
| --- | --- |

g)

ta del av kursutvärderingsrapporterna,

| h) | ta del av och anta rekommendationerna i den allmänna årsrapporten om Esfas utbildningsverksamhet som ska översändas till berörda rådsorgan, |
| --- | --- |

h)

ta del av och anta rekommendationerna i den allmänna årsrapporten om Esfas utbildningsverksamhet som ska översändas till berörda rådsorgan,

| i) | ge styrelsen allmän vägledning i dess arbete, |
| --- | --- |

i)

ge styrelsen allmän vägledning i dess arbete,

| j) | utse ordförandena i den akademiska styrelsen och dess olika konstellationer, |
| --- | --- |

j)

utse ordförandena i den akademiska styrelsen och dess olika konstellationer,

| k) | fatta nödvändiga beslut om Esfas verksamhet, såvida dessa inte ålagts andra organ, |
| --- | --- |

k)

fatta nödvändiga beslut om Esfas verksamhet, såvida dessa inte ålagts andra organ,

| l) | godkänna den årliga budgeten och varje eventuell ändringsbudget, utifrån förslag från chefen, |
| --- | --- |

l)

godkänna den årliga budgeten och varje eventuell ändringsbudget, utifrån förslag från chefen,

| m) | godkänna de årliga räkenskaperna och bevilja chefen ansvarsfrihet, |
| --- | --- |

m)

godkänna de årliga räkenskaperna och bevilja chefen ansvarsfrihet,

| n) | godkänna kompletterande bestämmelser för de utgifter som förvaltas av Esfa, |
| --- | --- |

n)

godkänna kompletterande bestämmelser för de utgifter som förvaltas av Esfa,

| o) | godkänna eventuella finansieringsarrangemang och tekniska arrangemang med kommissionen, Europeiska utrikestjänsten, en unionsbyrå eller en medlemsstat angående finansiering eller genomförande av Esfas utgifter, |
| --- | --- |

o)

godkänna eventuella finansieringsarrangemang och tekniska arrangemang med kommissionen, Europeiska utrikestjänsten, en unionsbyrå eller en medlemsstat angående finansiering eller genomförande av Esfas utgifter,

| p) | delta i urvalsprocessen för utnämning av chefen i enlighet med artikel 11.3. |
| --- | --- |

p)

delta i urvalsprocessen för utnämning av chefen i enlighet med artikel 11.3.

7.   Styrkommittén ska själv godkänna sin arbetsordning.

8.   Med undantag av det fall som anges i artikel 2.6 i de finansiella bestämmelser som ska tillämpas på Esfa och dess finansiering, ska styrkommittén fatta beslut med kvalificerad majoritet enligt artikel 16.4 i fördraget om Europeiska unionen.

Artikel 10

Den akademiska styrelsen

1.   Styrelsen ska vara sammansatt av höga företrädare från de civila och militära institut och andra aktörer som utsetts av medlemsstaterna för att stödja Esfas utbildningsverksamhet samt av direktören för EUISS eller direktörens företrädare.

2.   Styrelsens ordförande ska utses av styrkommittén bland styrelsens ledamöter.

3.   Företrädare för kommissionen och utrikestjänsten ska inbjudas att delta i styrelsens sammanträden.

4.   Höga företrädare för associerade nätverkspartner ska inbjudas att delta i styrelsens sammanträden som aktiva observatörer.

5.   Akademiska experter och högre tjänstemän från europeiska och nationella institutioner får inbjudas att delta i styrelsens sammanträden i egenskap av observatörer. Om lämpligt får akademiska experter och högre tjänstemän som är företrädare för institut som inte är medlemmar i nätverket från fall till fall inbjudas att delta i styrelsens sammanträden.

6.   Styrelsens uppgifter ska vara att

| a) | i akademiska frågor ge råd och utfärda rekommendationer till styrkommittén, |
| --- | --- |

a)

i akademiska frågor ge råd och utfärda rekommendationer till styrkommittén,

| b) | via nätverket genomföra det godkända årliga akademiska programmet, |
| --- | --- |

b)

via nätverket genomföra det godkända årliga akademiska programmet,

| c) | övervaka systemet för e-lärande, |
| --- | --- |

c)

övervaka systemet för e-lärande,

| d) | utarbeta kursplaner för all utbildningsverksamhet inom Esfa, |
| --- | --- |

d)

utarbeta kursplaner för all utbildningsverksamhet inom Esfa,

| e) | garantera den allmänna samordningen av Esfas utbildningsverksamhet mellan samtliga institut, |
| --- | --- |

e)

garantera den allmänna samordningen av Esfas utbildningsverksamhet mellan samtliga institut,

| f) | se över kvaliteten på den utbildningsverksamhet som genomförts under det föregående läsåret, |
| --- | --- |

f)

se över kvaliteten på den utbildningsverksamhet som genomförts under det föregående läsåret,

| g) | lägga fram förslag för styrkommittén till utbildningsverksamhet för nästa läsår, |
| --- | --- |

g)

lägga fram förslag för styrkommittén till utbildningsverksamhet för nästa läsår,

| h) | se till att det görs en systematisk utvärdering av all utbildningsverksamhet inom Esfa och godkänna kursutvärderingsrapporterna, |
| --- | --- |

h)

se till att det görs en systematisk utvärdering av all utbildningsverksamhet inom Esfa och godkänna kursutvärderingsrapporterna,

| i) | bidra till utkastet till allmän årsrapport om Esfas verksamhet, |
| --- | --- |

i)

bidra till utkastet till allmän årsrapport om Esfas verksamhet,

| j) | stödja genomförandet av det europeiska initiativet för utbyte av unga officerare, inspirerat av Erasmusprogrammet. |
| --- | --- |

j)

stödja genomförandet av det europeiska initiativet för utbyte av unga officerare, inspirerat av Erasmusprogrammet.

7.   För att fullgöra sina uppgifter får styrelsen sammanträda i olika projektinriktade konstellationer. Styrkommittén ska godkänna dessa konstellationer och styrelsen ska utarbeta bestämmelser och arrangemang för hur dessa konstellationer ska upprättas och fungera. Varje konstellation ska minst en gång om året avlägga rapport om sin verksamhet till den övergripande styrelsen, varefter dess mandat kan förlängas.

8.   En medlem av Esfas sekretariat ska stödja och bistå styrelsen och dess konstellationer. Han eller hon ska delta i mötena utan rösträtt. Om det inte finns någon annan kandidat, får han eller hon samtidigt leda mötet.

9.   Styrkommittén ska anta styrelsens och dess konstellationers arbetsordning.

Artikel 11

Chefen för Esfa

1.   Chefen

| a) | ansvara för Esfas utbildningsverksamhet, |
| --- | --- |

a)

ansvara för Esfas utbildningsverksamhet,

| b) | vara ensam rättslig företrädare för Esfa, |
| --- | --- |

b)

vara ensam rättslig företrädare för Esfa,

| c) | ansvara för den ekonomiska och administrativa förvaltningen av Esfa, |
| --- | --- |

c)

ansvara för den ekonomiska och administrativa förvaltningen av Esfa,

| d) | ge råd till styrkommittén och styrelsen och stödja deras arbete och |
| --- | --- |

d)

ge råd till styrkommittén och styrelsen och stödja deras arbete och

| e) | företräda Esfa när det gäller utbildningsverksamhet inom och utanför nätverket. |
| --- | --- |

e)

företräda Esfa när det gäller utbildningsverksamhet inom och utanför nätverket.

2.   Sökande till tjänsten som chef för Esfa ska ha erkänd, långvarig sakkunskap om och erfarenhet av utbildning. Medlemsstaterna får föreslå kandidater till tjänsten som chef. Unionsinstitutionernas och utrikestjänstens personal får söka denna tjänst, i enlighet med tillämpliga regler.

3.   Processen för förhandsurval ska organiseras under den höga representantens ansvar. Urvalskommittén ska bestå av tre företrädare för utrikestjänsten. Ordförandeposten i urvalskommittén ska innehas av styrkommitténs ordförande. På grundval av resultatet från förhandsurvalet ska den höga representanten lämna styrkommittén en rekommendation med en förteckning över åtminstone tre sökande, upprättad enligt urvalskommitténs preferensordning. Minst hälften av de sökande i förteckningen bör komma från medlemsstaterna. De sökande ska lägga fram sin vision för Esfa för styrkommittén, varefter medlemsstaterna vid en sluten omröstning kommer att uppmanas att skriftligen rangordna de sökande. Den höga representanten ska utse chefen, i egenskap av medlem av utrikestjänstens personal.

4.   Chefen ska i synnerhet

| a) | vidta alla nödvändiga åtgärder, inbegripet antagande av interna administrativa föreskrifter och offentliggörande av meddelanden, för att se till att Esfas verksamhet fungerar effektivt, |
| --- | --- |

a)

vidta alla nödvändiga åtgärder, inbegripet antagande av interna administrativa föreskrifter och offentliggörande av meddelanden, för att se till att Esfas verksamhet fungerar effektivt,

| b) | utarbeta ett preliminärt utkast till årsrapport för Esfa och ett preliminärt utkast till arbetsprogram för överlämning till styrkommittén på grundval av de förslag som inlämnats av styrelsen, |
| --- | --- |

b)

utarbeta ett preliminärt utkast till årsrapport för Esfa och ett preliminärt utkast till arbetsprogram för överlämning till styrkommittén på grundval av de förslag som inlämnats av styrelsen,

| c) | samordna genomförandet av Esfas arbetsprogram, |
| --- | --- |

c)

samordna genomförandet av Esfas arbetsprogram,

| d) | upprätthålla kontakter med relevanta myndigheter i medlemsstaterna, |
| --- | --- |

d)

upprätthålla kontakter med relevanta myndigheter i medlemsstaterna,

| e) | upprätthålla kontakter med relevanta externa utbildningsaktörer på Gusp- och GSFP-området, |
| --- | --- |

e)

upprätthålla kontakter med relevanta externa utbildningsaktörer på Gusp- och GSFP-området,

| f) | vid behov ingå tekniska arrangemang om Esfas utbildningsverksamhet med relevanta myndigheter och utbildningsaktörer på Gusp- och GSFP-området, |
| --- | --- |

f)

vid behov ingå tekniska arrangemang om Esfas utbildningsverksamhet med relevanta myndigheter och utbildningsaktörer på Gusp- och GSFP-området,

| g) | utföra eventuella andra uppgifter som styrkommittén ålagt honom eller henne. |
| --- | --- |

g)

utföra eventuella andra uppgifter som styrkommittén ålagt honom eller henne.

5.   Chefen ska ansvara för den ekonomiska och administrativa förvaltningen av Esfa, och i synnerhet

| a) | upprätta alla budgetförslag och lägga fram dessa för styrkommittén, |
| --- | --- |

a)

upprätta alla budgetförslag och lägga fram dessa för styrkommittén,

| b) | anta budgetarna efter det att de godkänts av styrkommittén, |
| --- | --- |

b)

anta budgetarna efter det att de godkänts av styrkommittén,

| c) | vara utordnare för Esfas budget, |
| --- | --- |

c)

vara utordnare för Esfas budget,

| d) | öppna ett eller flera bankkonton på Esfas vägnar, |
| --- | --- |

d)

öppna ett eller flera bankkonton på Esfas vägnar,

| e) | förhandla om, förelägga styrkommittén och ingå eventuella finansieringsarrangemang och/eller tekniska arrangemang med kommissionen, utrikestjänsten eller en medlemsstat angående finansiering och/eller genomförande av Esfas utgifter, |
| --- | --- |

e)

förhandla om, förelägga styrkommittén och ingå eventuella finansieringsarrangemang och/eller tekniska arrangemang med kommissionen, utrikestjänsten eller en medlemsstat angående finansiering och/eller genomförande av Esfas utgifter,

| f) | med biträde av en urvalsjury, välja ut personal till sekretariatet, |
| --- | --- |

f)

med biträde av en urvalsjury, välja ut personal till sekretariatet,

| g) | förhandla om och på Esfas vägnar underteckna eventuell brevväxling om utstationering vid Esfa av sekretariatets personal, |
| --- | --- |

g)

förhandla om och på Esfas vägnar underteckna eventuell brevväxling om utstationering vid Esfa av sekretariatets personal,

| h) | förhandla om och på Esfas vägnar underteckna eventuella anställningsavtal för personal som avlönas från Esfas budget, |
| --- | --- |

h)

förhandla om och på Esfas vägnar underteckna eventuella anställningsavtal för personal som avlönas från Esfas budget,

| i) | generellt företräda Esfa beträffande alla rättsakter med finansiella konsekvenser, |
| --- | --- |

i)

generellt företräda Esfa beträffande alla rättsakter med finansiella konsekvenser,

| j) | förelägga styrkommittén Esfas årliga räkenskaper. |
| --- | --- |

j)

förelägga styrkommittén Esfas årliga räkenskaper.

6.   Chefen ska vara ansvarig inför styrkommittén för sin verksamhet.

Artikel 12

Esfas sekretariat

1.   Sekretariatet ska biträda chefen när han fullgör sina uppgifter.

2.   Sekretariatet ska stödja styrkommittén, styrelsen, inbegripet dess konstellationer, och instituten när det gäller förvaltningen, samordningen och organisationen av Esfas utbildningsverksamhet.

3.   Sekretariatet ska stödja och bistå styrelsen i arbetet med att säkerställa den övergripande kvaliteten och samstämmigheten i Esfas utbildningsverksamhet och säkerställa att den fortsätter att ligga i linje med den politiska utvecklingen i medlemsstaterna. Sekretariatet ska särskilt bidra till att säkerställa att alla skeden i genomförandet av utbildningsverksamheten – från utarbetande av kursplaner och innehåll till den metodologiska strategin – återspeglar högsta möjliga standard.

4.   Varje institut som ingår i Esfas nätverk ska utse en kontaktpunkt för sekretariatet, som ska hantera organisatoriska och administrativa frågor i samband med organiserandet av Esfas utbildningsverksamhet.

5.   Sekretariatet ska samarbeta nära med kommissionen och utrikestjänsten.

Artikel 13

Esfas personal

1.   Esfas personal ska bestå av följande kategorier:

| a) | Personal som utstationerats vid Esfa av unionsinstitutionerna, utrikestjänsten och EU-organen. |
| --- | --- |

a)

Personal som utstationerats vid Esfa av unionsinstitutionerna, utrikestjänsten och EU-organen.

| b) | Nationella experter som utstationerats vid Esfa av medlemsstaterna. |
| --- | --- |

b)

Nationella experter som utstationerats vid Esfa av medlemsstaterna.

| c) | Kontraktsanställda, när inga nationella experter har identifierats för tjänsten som administrativ och finansiell assistent och efter att styrkommittén har gett sitt godkännande. |
| --- | --- |

c)

Kontraktsanställda, när inga nationella experter har identifierats för tjänsten som administrativ och finansiell assistent och efter att styrkommittén har gett sitt godkännande.

2.   Esfa får ta emot praktikanter och gästforskare.

3.   Antalet anställda vid Esfa ska fastställas genom ett beslut av styrkommittén tillsammans med budgeten för det kommande året och ha en tydlig koppling till omfattningen av Esfas utbildningsverksamhet och andra uppgifter enligt definitionen i artikel 4.

4.   Beslutet av unionens höga representant för utrikes frågor och säkerhetspolitik (6) om fastställande av anställningsvillkor för nationella experter som är utstationerade vid Europeiska utrikestjänsten ska även tillämpas på nationella experter som av medlemsstaterna utstationeras vid Esfa. Unionens tjänsteföreskrifter ska fortsatt tillämpas för personal som utstationeras vid Esfa av Europeiska unionens institutioner, inbegripet kontraktsanställd personal som avlönas från Esfas budget.

5.   Styrkommittén ska på förslag av den höga representanten, i den mån det är nödvändigt, fastställa de villkor som ska tillämpas på praktikanter och gästforskare.

6.   Esfas personal kan inte ingå avtal eller åta sig någon form av ekonomiska förpliktelser på Esfas vägnar utan föregående skriftligt tillstånd från chefen.

KAPITEL III

FINANSIERING

Artikel 14

In natura-bidrag till utbildningsverksamhet

1.   Varje medlemsstat, unionsinstitution, unionsorgan och institut och utrikestjänsten ska bära alla kostnader som gäller deltagandet i Esfa, inklusive löner, bidrag, utgifter för resor och uppehälle samt kostnader i samband med organisatoriskt och administrativt stöd till Esfas utbildningsverksamhet.

2.   Varje deltagare i Esfas utbildningsverksamhet ska bära alla kostnader i samband med sitt deltagande.

Artikel 15

Stöd från utrikestjänsten

1.   Utrikestjänsten ska bära kostnaderna för att vara värd för chefen och Esfas sekretariat i sina lokaler, inbegripet kostnader för informationsteknik, utstationering av chefen och utstationering av en biträdande personalmedlem vid Esfas sekretariat.

2.   Utrikestjänsten ska ge Esfa det administrativa stöd som är nödvändigt för att rekrytera och förvalta personalen och genomföra Esfas budget.

Artikel 16

Bidrag från unionens budget

1.   Esfa ska få ett årligt eller flerårigt bidrag från unionens allmänna budget. Detta bidrag kan i synnerhet täcka kostnaderna för stöd till Esfas utbildningsverksamhet och nationella experter som utstationeras vid Esfa av medlemsstaterna samt för en kontraktsanställd.

2.   Det finansiella referensbelopp som är avsett att täcka Esfas utgifter för perioden från och med den 1 januari 2017 till och med den 31 december 2017 ska vara 700 000 EUR. Det finansiella referensbeloppet för efterföljande perioder ska fastställas av rådet efter en rekommendation från styrkommittén.

3.   Efter ett beslut av rådet enligt punkt 2, ska ett finansieringsavtal med kommissionen förhandlas fram av chefen.

Artikel 17

Frivilliga bidrag

1.   För att finansiera specifika verksamheter får Esfa ta emot och förvalta frivilliga bidrag från medlemsstater och institut eller andra givare. Sådana bidrag ska särskilt öronmärkas av Esfa.

2.   Tekniska arrangemang för de bidrag som avses i punkt 1 ska förhandlas fram av chefen.

Artikel 18

Genomförande av projekt

1.   Esfa kan ansöka om forskningsprojekt och andra projekt på Gusp-området. Esfa kan fungera som projektsamordnare eller medlem. Chefen kan vara knuten till ett sådant projekts ”rådgivande kommitté”. Han eller hon kan delegera denna uppgift till en av ordförandena i den akademiska styrelsens konstellationer eller till en medlem av Esfas sekretariat.

2.   Bidrag från dessa projekt måste göras synliga i Esfas (ändrade) budget och öronmärkas och användas i enlighet med Esfas uppgifter och mål.

Artikel 19

Finansiella bestämmelser

De finansiella bestämmelserna i bilagan ska tillämpas på utgifter som finansieras av Esfa och på finansieringen av sådana utgifter.

KAPITEL IV

ÖVRIGA BESTÄMMELSER

Artikel 20

Deltagande i Esfas utbildningsverksamhet

1.   All utbildningsverksamhet inom Esfa ska stå öppen för deltagande av medborgare i alla medlemsstater och anslutande stater. De institut som organiserar och genomför verksamheten ska se till att denna princip tillämpas utan några undantag.

2.   Esfas utbildningsverksamhet ska också i princip vara öppen för deltagande av medborgare i länder som är kandidater för anslutning till unionen och, i förekommande fall, i andra tredjestater och organisationer, särskilt vad gäller den utbildningsverksamhet som avses i artikel 4.2 d.

3.   Deltagarna ska utgöras av civil/diplomatisk/polisiär/militär personal som arbetar inom GSFP- och Gusp-området och experter som ska sändas ut på GSFP-uppdrag eller -insatser.

Företrädare för bl.a. internationella organisationer, icke-statliga organisationer, akademiska institutioner och media samt företrädare för näringslivet får inbjudas att delta i Esfas utbildningsverksamhet.

4.   Ett intyg undertecknat av den höga representanten ska tilldelas en deltagare som fullgjort en Esfa-kurs. Villkoren för intyget ska regelbundet ses över av styrkommittén. Intyget ska erkännas av medlemsstaterna och av unionens institutioner.

Artikel 21

Samarbete

Esfa ska samarbeta med och utnyttja expertisen i internationella organisationer och hos andra relevanta aktörer, t.ex. nationella utbildningsinstitut i tredjestater, i synnerhet men inte uteslutande de som avses i artikel 5.2.

Artikel 22

Säkerhetsbestämmelser

De bestämmelser som anges i rådets beslut 2013/488/EU (7) ska tillämpas på Esfa.

7

KAPITEL V

SLUTBESTÄMMELSER

Artikel 23

Kontinuitet

De regler och bestämmelser som antagits för genomförande av beslut 2013/189/Gusp ska förbli i kraft för genomförande av detta beslut i den mån de är förenliga med bestämmelserna i detta beslut, till dess att de ändras eller upphävs.

Artikel 24

Upphävande

Beslut 2013/189/Gusp ska upphöra att gälla.

Artikel 25

Ikraftträdande och upphörande

1.   Detta beslut träder i kraft den 1 januari 2017. Det ska ses över och revideras när så är lämpligt och under alla omständigheter senast sex månader innan det löper ut.

2.   Detta beslut löper ut den 2 januari 2021.

Utfärdat i Bryssel den 21 december 2016.

På rådets vägnar

M. LAJČÁK

Ordförande

---

(1)  Rådets gemensamma åtgärd 2005/575/Gusp av den 18 juli 2005 om inrättande av en europeisk säkerhets- och försvarsakademi (Esfa) (EUT L 194, 26.7.2005, s. 15).

1

(2)  Rådets gemensamma åtgärd 2008/550/Gusp av den 23 juni 2008 om inrättande av en europeisk säkerhets- och försvarsakademi (Esfa) och om upphävande av gemensam åtgärd 2005/575/Gusp (EUT L 176, 4.7.2008, s. 20).

2

(3)  Rådets beslut 2013/189/Gusp av den 22 april 2013 om inrättande av en europeisk säkerhets- och försvarsakademi (Esfa) och om upphävande av gemensam åtgärd 2008/550/Gusp (EUT L 112, 24.4.2013, s. 22).

3

(4)  Rådets slutsatser om ESFP, 2903:e sammanträdet i rådet (yttre förbindelser).

4

(5)  Rådets beslut 2010/427/EU av den 26 juli 2010 om hur den europeiska avdelningen för yttre åtgärder ska organiseras och arbeta (EUT L 201, 3.8.2010, s. 30).

5

(6)  Beslut av unionens höga representant för utrikes frågor och säkerhetspolitik av den 23 mars 2011 om fastställande av anställningsvillkor för nationella experter som är utstationerade vid Europeiska utrikestjänsten (EUT C 12, 14.1.2012, s. 8).

6

(7)  Rådets beslut 2013/488/EU av den 23 september 2013 om säkerhetsbestämmelser för skydd av säkerhetsskyddsklassificerade EU-uppgifter (EUT L 274, 15.10.2013, s. 1).

7

---

BILAGA

Finansiella bestämmelser som ska tillämpas på utgifter som finansieras av Esfa och på finansieringen av Esfas utgifter

Artikel 1

Budgetprinciper

1.   Esfas budget, som ska upprättas i euro, är den akt genom vilken, för varje budgetår, samtliga inkomster och utgifter som förvaltas av Esfa ska fastställas och godkännas.

2.   Budgetens inkomster och utgifter ska balansera varandra.

3.   Inga inkomster eller utgifter som finansieras av Esfa får genomföras på annat sätt än genom att en budgetpost tillgodogörs eller belastas.

Artikel 2

Antagande av budgetar

1.   Varje år ska chefen upprätta ett budgetförslag för följande budgetår, som börjar den 1 januari och slutar den 31 december samma år. Budgetförslaget ska omfatta de anslag som bedöms vara nödvändiga för att täcka de utgifter som ska finansieras av Esfa under denna period och en beräkning av de inkomster som förväntas täcka dessa utgifter.

2.   Anslagen ska enligt vad som är nödvändigt klassificeras enligt typ eller syfte i kapitel och artiklar. Detaljerade anmärkningar per artikel ska ingå i budgetförslaget.

3.   Inkomsterna ska bestå av medlemsstaternas eller andra givares frivilliga bidrag samt det årliga bidraget från Europeiska unionens budget.

4.   Chefen ska lämna in en detaljerad budgetrapport för föregående räkenskapsår senast den 31 mars. Han eller hon ska lägga fram budgetförslaget för följande budgetår för styrkommittén senast den 31 juli.

5.   Styrkommittén ska godkänna budgetförslaget senast den 31 oktober.

6.   Om Esfa ska få ett flerårigt bidrag från unionens allmänna budget, ska styrkommittén godkänna den årliga budgeten enhälligt.

Artikel 3

Överföring av anslag

I händelse av oförutsedda omständigheter kan överföringar av anslag mellan budgetposter eller budgetrubriker av de bidrag som avses i artikel 16 som inte överskrider 25 % av dessa budgetposter eller budgetrubriker beslutas av chefen, som ska hålla styrkommittén underrättad om sådana överföringar. Överföringar av anslag mellan budgetposter eller budgetrubriker som överskrider 25 % av budgetposterna eller budgetrubrikerna ska läggas fram för styrkommittén i en ändrad budget för godkännande.

Artikel 4

Överföring av anslag mellan budgetår

1.   De anslag som är nödvändiga för att betala för rättsliga skyldigheter som ingåtts senast den 31 december ett budgetår ska föras över till nästa budgetår.

2.   Anslag från frivilliga bidrag ska överföras till nästa budgetår.

3.   Anslag från projekt ska överföras till nästa budgetår.

4.   Chefen får med styrkommitténs godkännande föra över andra anslag i budgeten till nästa budgetår.

5.   Andra anslag ska annulleras vid budgetårets utgång.

Artikel 5

Genomförande av budgeten och personalförvaltning

För genomförandet av budgeten och förvaltningen av personalen ska Esfa i så stor utsträckning som möjligt använda unionens befintliga administrativa strukturer, i synnerhet utrikestjänstens.

Artikel 6

Bankkonton

1.   Alla Esfas bankkonton ska öppnas i ett högt ansett finansinstitut med huvudkontor i någon av unionens medlemsstater och ska vara ett avistakonto eller ett konto med kort uppsägningstid i euro.

2.   Inget bankkonto får övertrasseras.

Artikel 7

Betalningar

För alla betalningar från ett bankkonto som tillhör Esfa ska det krävas att de undertecknas av chefen för Esfa och av en annan medlem av Esfas personal.

Artikel 8

Löpande räkenskaper

1.   Chefen ska se till att räkenskaper som visar Esfas inkomster, utgifter och tillgångsförteckning förs i enlighet med internationellt erkända redovisningsprinciper för den offentliga sektorn.

2.   Chefen ska förelägga styrkommittén de årliga räkenskaperna för ett visst budgetår senast den 31 mars året därpå, tillsammans med den detaljerade rapport som nämns i artikel 2.4.

3.   De nödvändiga redovisningstjänsterna ska läggas ut på entreprenad.

Artikel 9

Revision

1.   En revision av Esfas räkenskaper ska genomföras årligen.

2.   De nödvändiga revisionstjänsterna får läggas ut på entreprenad.

3.   Revisionsberättelserna ska göras tillgängliga för styrkommittén tillsammans med den detaljerade rapport som nämns i artikel 2.4.

Artikel 10

Beviljande av ansvarsfrihet

1.   Styrkommittén ska på grundval av den detaljerade rapporten, de årliga räkenskaperna och den årliga revisionsberättelsen besluta huruvida chefen ska beviljas ansvarsfrihet för genomförandet av Esfas budget.

2.   Chefen ska vidta alla lämpliga åtgärder för att övertyga styrkommittén om att ansvarsfrihet kan beviljas och agera i enlighet med eventuella anmärkningar i beslutet om beviljande av ansvarsfrihet.

---

| 23.12.2016 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 352/74 |
| --- | --- | --- | --- |

23.12.2016

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 352/74

---

RÅDETS BESLUT (GUSP) 2016/2383

av den 21 december 2016

om unionens stöd för Internationella atomenergiorganets verksamhet i fråga om nukleärt fysiskt skydd och inom ramen för genomförandet av EU:s strategi mot spridning av massförstörelsevapen

EUROPEISKA UNIONENS RÅD HAR ANTAGIT DETTA BESLUT

med beaktande av fördraget om Europeiska unionen, särskilt artiklarna 28 och 31.1,

med beaktande av förslaget från unionens höga representant för utrikes frågor och säkerhetspolitik, och

av följande skäl:

| (1) | Den 12 december 2003 antog Europeiska rådet Europeiska unionens strategi mot spridning av massförstörelsevapen (nedan kallad strategin), vars kapitel III innehåller en förteckning över de åtgärder som måste vidtas såväl inom unionen som i tredjeländer för att bekämpa sådan spridning. |
| --- | --- |

(1)

Den 12 december 2003 antog Europeiska rådet Europeiska unionens strategi mot spridning av massförstörelsevapen (nedan kallad strategin), vars kapitel III innehåller en förteckning över de åtgärder som måste vidtas såväl inom unionen som i tredjeländer för att bekämpa sådan spridning.

| (2) | Unionen genomför aktivt strategin och verkställer de åtgärder som anges i kapitel III i denna, särskilt genom att frigöra ekonomiska resurser för att ge stöd till särskilda projekt som leds av multilaterala organisationer, till exempel Internationella atomenergiorganet (IAEA). |
| --- | --- |

(2)

Unionen genomför aktivt strategin och verkställer de åtgärder som anges i kapitel III i denna, särskilt genom att frigöra ekonomiska resurser för att ge stöd till särskilda projekt som leds av multilaterala organisationer, till exempel Internationella atomenergiorganet (IAEA).

| (3) | Den 17 november 2003 antog rådet gemensam ståndpunkt 2003/805/Gusp (1) om universalisering och förstärkning av multilaterala avtal om icke-spridning av massförstörelsevapen och bärare. I den gemensamma ståndpunkten uppmanas bland annat till främjande av att IAEA ingår övergripande säkerhetskontrollavtal och tilläggsprotokoll, och unionen åtar sig att verka för att de övergripande säkerhetskontrollavtalen och tilläggsprotokollen blir standard för IAEA:s kontrollsystem. |
| --- | --- |

(3)

Den 17 november 2003 antog rådet gemensam ståndpunkt 2003/805/Gusp (1) om universalisering och förstärkning av multilaterala avtal om icke-spridning av massförstörelsevapen och bärare. I den gemensamma ståndpunkten uppmanas bland annat till främjande av att IAEA ingår övergripande säkerhetskontrollavtal och tilläggsprotokoll, och unionen åtar sig att verka för att de övergripande säkerhetskontrollavtalen och tilläggsprotokollen blir standard för IAEA:s kontrollsystem.

| (4) | Den 17 maj 2004 antog rådet gemensam åtgärd 2004/495/Gusp (2) om stöd för IAEA:s verksamhet inom ramen för kärnsäkerhetsprogrammet och för genomförandet av strategin. |
| --- | --- |

(4)

Den 17 maj 2004 antog rådet gemensam åtgärd 2004/495/Gusp (2) om stöd för IAEA:s verksamhet inom ramen för kärnsäkerhetsprogrammet och för genomförandet av strategin.

| (5) | Den 18 juli 2005 antog rådet gemensam åtgärd 2005/574/Gusp (3) om stöd för IAEA:s verksamhet i fråga om kärnsäkerhet och kontroll och inom ramen för genomförandet av strategin. |
| --- | --- |

(5)

Den 18 juli 2005 antog rådet gemensam åtgärd 2005/574/Gusp (3) om stöd för IAEA:s verksamhet i fråga om kärnsäkerhet och kontroll och inom ramen för genomförandet av strategin.

| (6) | Den 12 juni 2006 antog rådet gemensam åtgärd 2006/418/Gusp (4) om stöd för IAEA:s verksamhet i fråga om kärnsäkerhet och kontroll och inom ramen för genomförandet avstrategin. |
| --- | --- |

(6)

Den 12 juni 2006 antog rådet gemensam åtgärd 2006/418/Gusp (4) om stöd för IAEA:s verksamhet i fråga om kärnsäkerhet och kontroll och inom ramen för genomförandet avstrategin.

| (7) | Den 14 april 2008 antog rådet gemensam åtgärd 2008/314/Gusp (5) om stöd för IAEA:s verksamhet i fråga om kärnsäkerhet och kontroll och inom ramen för genomförandet av strategin. |
| --- | --- |

(7)

Den 14 april 2008 antog rådet gemensam åtgärd 2008/314/Gusp (5) om stöd för IAEA:s verksamhet i fråga om kärnsäkerhet och kontroll och inom ramen för genomförandet av strategin.

| (8) | Den 27 september 2010 antog rådet beslut 2010/585/Gusp (6) om stöd för IAEA:s verksamhet i fråga om kärnsäkerhet och -kontroll och inom ramen för genomförandet av strategin. |
| --- | --- |

(8)

Den 27 september 2010 antog rådet beslut 2010/585/Gusp (6) om stöd för IAEA:s verksamhet i fråga om kärnsäkerhet och -kontroll och inom ramen för genomförandet av strategin.

| (9) | Den 21 oktober 2013 antog rådet beslut 2013/517/Gusp (7) om unionens stöd för IAEA:s verksamhet i fråga om kärnsäkerhet och -kontroll och inom ramen för genomförandet av strategin. |
| --- | --- |

(9)

Den 21 oktober 2013 antog rådet beslut 2013/517/Gusp (7) om unionens stöd för IAEA:s verksamhet i fråga om kärnsäkerhet och -kontroll och inom ramen för genomförandet av strategin.

| (10) | Den 8 maj 2016 trädde ändringen av konventionen om fysiskt skydd av kärnämne i kraft. Unionen och dess medlemsstater främjade ändringen genom diplomatiska kontakter och genom finansiering av IAEA:s verksamhet i detta avseende. Efter ikraftträdandet kommer fortsatta insatser att krävas för att säkerställa nationellt genomförande och universalisering av ändringen. |
| --- | --- |

(10)

Den 8 maj 2016 trädde ändringen av konventionen om fysiskt skydd av kärnämne i kraft. Unionen och dess medlemsstater främjade ändringen genom diplomatiska kontakter och genom finansiering av IAEA:s verksamhet i detta avseende. Efter ikraftträdandet kommer fortsatta insatser att krävas för att säkerställa nationellt genomförande och universalisering av ändringen.

| (11) | IAEA strävar efter samma mål som anges i skälen 3–10 med hjälp av genomförandet av dess plan för nukleärt fysiskt skydd, som finansieras uteslutande genom frivilliga bidrag till IAEA:s fond för nukleärt fysiskt skydd. |
| --- | --- |

(11)

IAEA strävar efter samma mål som anges i skälen 3–10 med hjälp av genomförandet av dess plan för nukleärt fysiskt skydd, som finansieras uteslutande genom frivilliga bidrag till IAEA:s fond för nukleärt fysiskt skydd.

| (12) | Unionen har förbundit sig att stärka det nukleära fysiska skyddet över hela världen och är beredd att fortsätta att bistå tredjeländer i detta avseende. Unionen välkomnar de åtgärder som nyligen vidtogs för att stärka IAEA:s program för nukleärt fysiskt skydd samt den internationella konferensen om nukleärt fysiskt skydd: åtaganden och åtgärder (International Conference on Nuclear Security: Commitments and Actions) som IAEA organiserar den 5–9 december 2016. Unionen avser att se till att de gemensamma åtgärderna 2004/495/Gusp, 2005/574/Gusp, 2006/418/Gusp och 2008/314/Gusp samt beslut 2010/585/Gusp till stöd för IAEA:s plan för nukleärt fysiskt skydd (nedan kallade tidigare gemensamma åtgärder och beslut) fortsätter att genomföras på ett hållbart och ändamålsenligt sätt, och har åtagit sig att ge ytterligare stöd inför antagandet av IAEA:s plan för nukleärt fysiskt skydd för 2018–2021. I syfte att undvika dubbelarbete och för att maximera kostnadseffektiviteten och den fortsatta riskminskningen kommer det att ske en nära samordning med initiativet med EU:s kompetenscentrum för kemiska, biologiska, radiologiska och nukleära (CBRN) området, liksom med andra initiativ och program. |
| --- | --- |

(12)

Unionen har förbundit sig att stärka det nukleära fysiska skyddet över hela världen och är beredd att fortsätta att bistå tredjeländer i detta avseende. Unionen välkomnar de åtgärder som nyligen vidtogs för att stärka IAEA:s program för nukleärt fysiskt skydd samt den internationella konferensen om nukleärt fysiskt skydd: åtaganden och åtgärder (International Conference on Nuclear Security: Commitments and Actions) som IAEA organiserar den 5–9 december 2016. Unionen avser att se till att de gemensamma åtgärderna 2004/495/Gusp, 2005/574/Gusp, 2006/418/Gusp och 2008/314/Gusp samt beslut 2010/585/Gusp till stöd för IAEA:s plan för nukleärt fysiskt skydd (nedan kallade tidigare gemensamma åtgärder och beslut) fortsätter att genomföras på ett hållbart och ändamålsenligt sätt, och har åtagit sig att ge ytterligare stöd inför antagandet av IAEA:s plan för nukleärt fysiskt skydd för 2018–2021. I syfte att undvika dubbelarbete och för att maximera kostnadseffektiviteten och den fortsatta riskminskningen kommer det att ske en nära samordning med initiativet med EU:s kompetenscentrum för kemiska, biologiska, radiologiska och nukleära (CBRN) området, liksom med andra initiativ och program.

| (13) | Det tekniska genomförandet av detta beslut bör anförtros till IAEA, som på grundval av sin långvariga och allmänt erkända sakkunskap på området för nukleärt fysiskt skydd väsentligt skulle kunna stärka de relevanta resurserna i målländerna. De projekt som unionen stöder kan enbart finansieras genom frivilliga bidrag till IAEA:s fond för nukleärt fysiskt skydd. Sådana bidrag från unionen kommer att betyda mycket för IAEA:s möjligheter att spela en nyckelroll på området för nukleärt fysiskt skydd genom att stödja ländernas ansträngningar för att uppfylla sitt ansvar på området för nukleärt fysiskt skydd. |
| --- | --- |

(13)

Det tekniska genomförandet av detta beslut bör anförtros till IAEA, som på grundval av sin långvariga och allmänt erkända sakkunskap på området för nukleärt fysiskt skydd väsentligt skulle kunna stärka de relevanta resurserna i målländerna. De projekt som unionen stöder kan enbart finansieras genom frivilliga bidrag till IAEA:s fond för nukleärt fysiskt skydd. Sådana bidrag från unionen kommer att betyda mycket för IAEA:s möjligheter att spela en nyckelroll på området för nukleärt fysiskt skydd genom att stödja ländernas ansträngningar för att uppfylla sitt ansvar på området för nukleärt fysiskt skydd.

| (14) | Ansvaret för nukleärt fysiskt skydd inom en stat ankommer helt på den staten. |
| --- | --- |

(14)

Ansvaret för nukleärt fysiskt skydd inom en stat ankommer helt på den staten.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

1.   I syfte att omedelbart och i praktiken genomföra vissa delar av strategin ska unionen stödja IAEA:s verksamhet i fråga om nukleärt fysiskt skydd för att främja följande mål:

| a) | Att göra framsteg vad gäller universalisering av internationella instrument för icke-spridning och nukleärt fysiskt skydd. |
| --- | --- |

a)

Att göra framsteg vad gäller universalisering av internationella instrument för icke-spridning och nukleärt fysiskt skydd.

| b) | Att hjälpa stater att etablera inhemsk teknisk, vetenskaplig och mänsklig kapacitet som krävs för ett ändamålsenligt, hållbart nukleärt fysiskt skydd. |
| --- | --- |

b)

Att hjälpa stater att etablera inhemsk teknisk, vetenskaplig och mänsklig kapacitet som krävs för ett ändamålsenligt, hållbart nukleärt fysiskt skydd.

| c) | Att stärka förmågan att förhindra, upptäcka, vidta åtgärder och skydda människor, egendom, miljö och samhället mot brottsliga eller avsiktliga otillåtna handlingar som involverar kärnämne eller andra radioaktiva material som inte omfattas av tillsynssystem. |
| --- | --- |

c)

Att stärka förmågan att förhindra, upptäcka, vidta åtgärder och skydda människor, egendom, miljö och samhället mot brottsliga eller avsiktliga otillåtna handlingar som involverar kärnämne eller andra radioaktiva material som inte omfattas av tillsynssystem.

| d) | Att förbättra upptäckt och bekämpning av olaglig handel med kärnämne och andra radioaktiva material. |
| --- | --- |

d)

Att förbättra upptäckt och bekämpning av olaglig handel med kärnämne och andra radioaktiva material.

| e) | Att bidra till datasäkerhet på kärnenergiområdet. |
| --- | --- |

e)

Att bidra till datasäkerhet på kärnenergiområdet.

| f) | Att förbättra säkerheten beträffande radioaktiva strålkällor och att överföra dem till en säker och trygg lagring i de länder som är i behov av stöd, inklusive återsändande till ursprungslandet eller leverantören. |
| --- | --- |

f)

Att förbättra säkerheten beträffande radioaktiva strålkällor och att överföra dem till en säker och trygg lagring i de länder som är i behov av stöd, inklusive återsändande till ursprungslandet eller leverantören.

| g) | Att stärka det fysiska skyddet av kärnämne och andra radioaktiva material. |
| --- | --- |

g)

Att stärka det fysiska skyddet av kärnämne och andra radioaktiva material.

2.   Projekten ska syfta till att

| a) | säkerställa att det stöd som lämnas genom tidigare gemensamma åtgärder och beslut är fortsatt hållbart och ändamålsenligt, |
| --- | --- |

a)

säkerställa att det stöd som lämnas genom tidigare gemensamma åtgärder och beslut är fortsatt hållbart och ändamålsenligt,

| b) | stärka staternas inhemska stödinfrastruktur för nukleärt fysiskt skydd, |
| --- | --- |

b)

stärka staternas inhemska stödinfrastruktur för nukleärt fysiskt skydd,

| c) | stärka staternas lagstiftning och regelverk, |
| --- | --- |

c)

stärka staternas lagstiftning och regelverk,

| d) | stärka systemen för nukleärt fysiskt skydd och åtgärder för kärnämne och andra radioaktiva material, |
| --- | --- |

d)

stärka systemen för nukleärt fysiskt skydd och åtgärder för kärnämne och andra radioaktiva material,

| e) | stärka staternas institutionella infrastruktur och resurser för hantering av kärnämne och radioaktiva material som inte omfattas av tillsynssystem, |
| --- | --- |

e)

stärka staternas institutionella infrastruktur och resurser för hantering av kärnämne och radioaktiva material som inte omfattas av tillsynssystem,

| f) | stärka staternas förmåga att reagera på och stå emot it-brottslighet och mildra dess inverkan på det nukleära fysiska skyddet, |
| --- | --- |

f)

stärka staternas förmåga att reagera på och stå emot it-brottslighet och mildra dess inverkan på det nukleära fysiska skyddet,

| g) | öka utbildningskapaciteten på området för nukleärt fysiskt skydd, |
| --- | --- |

g)

öka utbildningskapaciteten på området för nukleärt fysiskt skydd,

| h) | säkerställa ett riktat och kontinuerligt stöd för genomförandet och universaliseringen av ändringen av konventionen om fysiskt skydd av kärnämne. |
| --- | --- |

h)

säkerställa ett riktat och kontinuerligt stöd för genomförandet och universaliseringen av ändringen av konventionen om fysiskt skydd av kärnämne.

3.   Förberedelser inför detta beslut ska grunda sig på den information som IAEA redan har tillgång till och resultaten av det arbete som utförts inom ramen för tidigare gemensamma åtgärder och beslut.

4.   En närmare beskrivning av projekten finns i bilagan. Förteckningarna över målländer ska grunda sig på en behovsdefiniering efter en analys av brister som återspeglas i befintliga integrerade planer till stöd för nukleärt fysiskt skydd, när sådana finns, eller på godkända förslag från IAEA:s sekretariat. Förteckningarna över mottagarländer och delregioner bör fastställas av unionens medlemsstater i samråd med IAEA.

Artikel 2

1.   Unionens höga representant för utrikes frågor och säkerhetspolitik (den höga representanten) ska ansvara för genomförandet av detta beslut.

2.   De projekt som avses i artikel 1.2 ska genomföras av IAEA i dess egenskap av genomförandeorgan. IAEA ska utföra denna uppgift under den höga representantens ansvar. Den höga representanten ska i detta syfte ingå nödvändiga överenskommelser med IAEA.

Artikel 3

1.   Det finansiella referensbeloppet för genomförandet av de projekt som avses i artikel 1.2 ska vara 9 361 204,23 EUR.

2.   De utgifter som finansieras med det belopp som anges i punkt 1 ska förvaltas i enlighet med de förfaranden och regler som gäller för unionens budget.

3.   Kommissionen ska övervaka att det bidrag som avses i punkt 1 förvaltas korrekt. Kommissionen ska i detta syfte ingå en finansieringsöverenskommelse med IAEA. I finansieringsöverenskommelsen ska det fastställas att IAEA ska säkerställa att unionens bidrag synliggörs, i proportion till dess storlek.

4.   Kommissionen ska sträva efter att ingå den finansieringsöverenskommelse som avses i punkt 3 så snart som möjligt efter det att detta beslut har trätt i kraft. Den ska informera rådet om alla eventuella svårigheter i samband med detta och om dagen för ingåendet av finansieringsöverenskommelsen.

Artikel 4

1.   Den höga representanten ska rapportera till rådet om genomförandet av detta beslut på grundval av regelbundna rapporter som utarbetats av IAEA. Dessa rapporter ska utgöra grunden för rådets utvärdering.

2.   Kommissionen ska informera om de finansiella aspekterna av genomförandet av de projekt som avses i artikel 1.2.

Artikel 5

1.   Detta beslut träder i kraft samma dag som det antas.

2.   Det upphör att gälla 36 månader efter dagen för ingåendet av finansieringsöverenskommelsen mellan kommissionen och IAEA, eller 12 månader efter dagen för antagandet av beslutet om ingen finansieringsöverenskommelse har ingåtts före denna dag.

Utfärdat i Bryssel den 21 december 2016.

På rådets vägnar

M. LAJČÁK

Ordförande

---

(1)  Rådets gemensamma ståndpunkt 2003/805/Gusp av den 17 november 2003 om universalisering och förstärkning av multilaterala avtal om icke-spridning av massförstörelsevapen och bärare (EUT L 302, 20.11.2003, s. 34).

1

(2)  Rådets gemensamma åtgärd 2004/495/Gusp av den 17 maj 2004 om stöd för IAEA:s verksamhet inom ramen för kärnsäkerhetsprogrammet och för genomförandet av EU:s strategi mot spridning av massförstörelsevapen (EUT L 182, 19.5.2004, s. 46).

2

(3)  Rådets gemensamma åtgärd 2005/574/Gusp av den 18 juli 2005 om stöd för IAEA:s verksamhet i fråga om kärnsäkerhet och kontroll och inom ramen för genomförandet av EU:s strategi mot spridning av massförstörelsevapen (EUT L 193, 23.7.2005, s. 44).

3

(4)  Rådets gemensamma åtgärd 2006/418/Gusp av den 12 juni 2006 om stöd för IAEA:s verksamhet i fråga om kärnsäkerhet och kontroll och inom ramen för genomförandet av EU:s strategi mot spridning av massförstörelsevapen (EUT L 165, 17.6.2006, s. 20).

4

(5)  Rådets gemensamma åtgärd 2008/314/Gusp av den 14 april 2008 om stöd för IAEA:s verksamhet i fråga om kärnsäkerhet och kontroll och inom ramen för genomförandet av EU:s strategi mot spridning av massförstörelsevapen (EUT L 107, 17.4.2008, s. 62).

5

(6)  Rådets beslut 2010/585/Gusp av den 27 september 2010 om stöd för IAEA:s verksamhet i fråga om kärnsäkerhet och -kontroll och inom ramen för genomförandet av EU:s strategi mot spridning av massförstörelsevapen (EUT L 259, 1.10.2010, s. 10).

6

(7)  Rådets beslut 2013/517/Gusp av den 21 oktober 2013 om unionens stöd för Internationella atomenergiorganets verksamhet i fråga om kärnsäkerhet och -kontroll och inom ramen för genomförandet av EU:s strategi mot spridning av massförstörelsevapen (EUT L 281, 23.10.2013, s. 6).

7

---

BILAGA

Unionens stöd för IAEA:s verksamhet i fråga om nukleärt fysiskt skydd inom ramen för genomförandet av EU:s strategi mot spridning av massförstörelsevapen

Stödberättigande och urval av mottagarstater

Alla IAEA:s medlemsstater i behov av stöd på området för nukleärt fysiskt skydd är berättigade till stöd enligt detta beslut, under förutsättning att unionen antar ett beslut därom, på grundval av ett förslag från IAEA. IAEA får föreslå ändringar av förslagen och lägga fram dessa skriftligen till unionen med en motivering av de föreslagna ändringarna. Ändringarna kommer att införas efter unionens godkännande. Valet av mottagande stater (nedan kallade mottagarländer) enligt detta beslut bör grunda sig på bedömningar och uppgifter som redan är tillgängliga för IAEA inom ramen för tidigare rådsbeslut och i samråd med berörda rådsorgan, i syfte att ge åtgärden största möjliga effekt. Nära samordning med kompetenscentruminitiativet, projekt som finansieras av Europeiska kommissionen samt andra initiativ och program kommer att ske i syfte att undvika dubbelarbete och maximera kostnadseffektiviteten och fortsatt riskminskning; detta kommer att ske genom möten i ledningen för EU:s kompetenscentrum för CBRN-området under de årliga mötena mellan det gemensamma forskningscentrumet och IAEA:s sekretariat samt i anslutning till det årliga plenarmötet för stödcentrumen för nukleärt fysiskt skydd. Medel för särskilda verksamheter kommer att användas i överensstämmelse med unionens prioriteringar och användningen kommer att föregås av regelbundna samråd. Vissa verksamheter, såsom regionala och internationella utbildningskurser, kommer att anordnas av andra stater än mottagarländerna. Detta utgör ett bidrag till IAEA:s verksamhet från värdstaten.

Varje projekt omfattar en förteckning över potentiella mottagarländer som unionen och IAEA har enats om. Projekten kommer att genomföras i de utvalda staterna i dessa regioner och kan omfatta verksamhet inom följande områden:

| 1. | Hållbarhet och ändamålsenlighet i stöd genom tidigare gemensamma åtgärder och beslut. |
| --- | --- |

1.

Hållbarhet och ändamålsenlighet i stöd genom tidigare gemensamma åtgärder och beslut.

| 2. | Stärkande av staternas inhemska stödinfrastruktur för nukleärt fysiskt skydd. |
| --- | --- |

2.

Stärkande av staternas inhemska stödinfrastruktur för nukleärt fysiskt skydd.

| 3. | Stärkande av staternas lagstiftning och regelverk. |
| --- | --- |

3.

Stärkande av staternas lagstiftning och regelverk.

| 4. | Stärkande av systemen för nukleärt fysiskt skydd och åtgärder för kärnämne och andra radioaktiva material. |
| --- | --- |

4.

Stärkande av systemen för nukleärt fysiskt skydd och åtgärder för kärnämne och andra radioaktiva material.

| 5. | Stärkande av staternas institutionella infrastruktur och resurser för hantering av kärnämne och radioaktiva material som inte omfattas av tillsynssystemet. |
| --- | --- |

5.

Stärkande av staternas institutionella infrastruktur och resurser för hantering av kärnämne och radioaktiva material som inte omfattas av tillsynssystemet.

| 6. | Stärkande av staternas förmåga att reagera på och stå emot it-brottslighet och mildra dess inverkan på den nationella säkerheten och det nukleära fysiska skyddet. |
| --- | --- |

6.

Stärkande av staternas förmåga att reagera på och stå emot it-brottslighet och mildra dess inverkan på den nationella säkerheten och det nukleära fysiska skyddet.

| 7. | Hantering av radioaktiva strålkällors säkerhet genom återsändande till källan. |
| --- | --- |

7.

Hantering av radioaktiva strålkällors säkerhet genom återsändande till källan.

| 8. | Förebyggande åtgärder och skyddsåtgärder mot interna hot och redovisning och kontroll av kärnämne. |
| --- | --- |

8.

Förebyggande åtgärder och skyddsåtgärder mot interna hot och redovisning och kontroll av kärnämne.

I.   PROJEKT

Projekt 1:

Stöd till genomförandet av ändringen av konventionen om fysiskt skydd av kärnämne

Ändringen av konventionen om fysiskt skydd av kärnämne trädde i kraft den 8 maj 2016. Den gör det rättsligt bindande för stater att inrätta, genomföra och upprätthålla ett lämpligt system för fysiskt skydd baserat på tolv grundläggande principer, som ska gälla för kärnämne och kärntekniska anläggningar inom deras jurisdiktion vid fredlig inhemsk användning, lagring och transport. Projektet kommer att inriktas på genomförande, kapacitetsuppbyggnad och universalisering av ändringen av konventionen om fysiskt skydd av kärnämne. Ändringen gör det också rättsligt bindande för konventionsstaterna att skydda kärntekniska anläggningar och kärnämne vid fredlig inhemsk användning, lagring och transport och föreskriver ett utökat samarbete mellan stater kring snabba åtgärder för att lokalisera och återta stulet eller förlorat kärnämne, minska strålningskonsekvenser till följd av sabotage och förebygga och bekämpa relaterade brott.

Projektets syften:

| — | Att stödja genomförandet av ändringen av konventionen om fysiskt skydd av kärnämne. |
| --- | --- |

—

Att stödja genomförandet av ändringen av konventionen om fysiskt skydd av kärnämne.

| — | Att stärka lagstiftning och regelverk på nationell nivå och staternas förmåga att utveckla ett regionalt utbyte av bästa praxis, som riktar sig till alla myndigheter som arbetar med kärnämnessäkerhet, oavsett om dessa omfattas av tillsynssystemet eller inte. |
| --- | --- |

—

Att stärka lagstiftning och regelverk på nationell nivå och staternas förmåga att utveckla ett regionalt utbyte av bästa praxis, som riktar sig till alla myndigheter som arbetar med kärnämnessäkerhet, oavsett om dessa omfattas av tillsynssystemet eller inte.

| — | Att ge staterna kostnadseffektiva verktyg som hjälper dem att uppfylla nationella, regionala och internationella skyldigheter och att genomföra bindande och internationella rättsinstrument. |
| --- | --- |

—

Att ge staterna kostnadseffektiva verktyg som hjälper dem att uppfylla nationella, regionala och internationella skyldigheter och att genomföra bindande och internationella rättsinstrument.

| — | Att ytterligare stärka internationellt samarbete för att, i överensstämmelse med varje stats nationella rätt och inom ramen för ändringen av konventionen om fysiskt skydd av kärnämne, fastställa ändamålsenliga åtgärder för fysiskt skydd av kärnämne och kärntekniska anläggningar. |
| --- | --- |

—

Att ytterligare stärka internationellt samarbete för att, i överensstämmelse med varje stats nationella rätt och inom ramen för ändringen av konventionen om fysiskt skydd av kärnämne, fastställa ändamålsenliga åtgärder för fysiskt skydd av kärnämne och kärntekniska anläggningar.

Beskrivning av projektet:

| — | Verksamhet som identifierats i nationella integrerade planer till stöd för nukleärt fysiskt skydd i tio stater med anknytning till genomförandet av skyldigheter som följer av ändringen av konventionen om fysiskt skydd av kärnämne kommer att omsättas i konkreta åtgärder. Det kommer att fastställas milstolpar för hantering av de aktuella problemen, med sikte på hållbara lösningar för att stärka staters nationella system för nukleärt fysiskt skydd. Fastställda tidsfrister och åtaganden kommer att garantera att planerna genomförs på ett heltäckande sätt. |
| --- | --- |

—

Verksamhet som identifierats i nationella integrerade planer till stöd för nukleärt fysiskt skydd i tio stater med anknytning till genomförandet av skyldigheter som följer av ändringen av konventionen om fysiskt skydd av kärnämne kommer att omsättas i konkreta åtgärder. Det kommer att fastställas milstolpar för hantering av de aktuella problemen, med sikte på hållbara lösningar för att stärka staters nationella system för nukleärt fysiskt skydd. Fastställda tidsfrister och åtaganden kommer att garantera att planerna genomförs på ett heltäckande sätt.

| — | Revidering av kursmaterial: nya övningar ska utarbetas för att öka målgruppens förståelse. |
| --- | --- |

—

Revidering av kursmaterial: nya övningar ska utarbetas för att öka målgruppens förståelse.

Förväntade projektresultat:

| — | Förbättring av staternas kapacitet att uppfylla sina skyldigheter inom ramen för ändringen av konventionen om fysiskt skydd av kärnämne. |
| --- | --- |

—

Förbättring av staternas kapacitet att uppfylla sina skyldigheter inom ramen för ändringen av konventionen om fysiskt skydd av kärnämne.

| — | Påbörjande av ytterligare utveckling och förbättring av regelverket för fysiskt skydd. |
| --- | --- |

—

Påbörjande av ytterligare utveckling och förbättring av regelverket för fysiskt skydd.

| — | Utarbetande av ett vägledningsdokument som stater kan använda för att utveckla nationell kapacitet för reglering, översyn och bedömning och inspektion av kärntekniska anläggningar för att säkerställa nukleärt fysiskt skydd under en kärnteknisk anläggnings livscykel. |
| --- | --- |

—

Utarbetande av ett vägledningsdokument som stater kan använda för att utveckla nationell kapacitet för reglering, översyn och bedömning och inspektion av kärntekniska anläggningar för att säkerställa nukleärt fysiskt skydd under en kärnteknisk anläggnings livscykel.

Projekt 2:

Projekt för hållbarhet

Det föreslagna projektet för hållbarhet bygger på det intensiva arbetet med ramen för detekteringsstruktur, som inrättats genom beslut 2013/517/Gusp. Det är följden av de fyra konsekvensbedömningsuppdragen gällande de tidigare gemensamma åtgärderna och besluten som har utförts i Indonesien, Jordanien, Kuba, Libanon, Malaysia och Vietnam. Dessa sex stater begärde IAEA-stöd för detta projekt i sina nationella integrerade planer till stöd för nukleärt fysiskt skydd.

Projektet syftar till att tillhandahålla verktyg till stöd för detekteringsstrukturen på området för nukleärt fysiskt skydd, dvs. den integrerade uppsättningen av system och åtgärder för nukleärt fysiskt skydd, på grundval av lagstiftning och regelverk som krävs för att genomföra den nationella strategin för detektering av kärnämne och andra radioaktiva material som inte omfattas av tillsynssystem. Det föreslagna projektet är i linje med det stöd som unionen redan erbjuder vad gäller leverans av detekteringsutrustning, såsom detektorbågar för kärnämne och handhållen utrustning.

2.1   Verktyg för utbildning i underhåll

Projektets syften:

| — | Att hjälpa staterna att säkerställa tillgång till inhemskt tekniskt och vetenskapligt stöd samt utveckling av de mänskliga resurser som krävs för ett ändamålsenligt, hållbart nukleärt fysiskt skydd. |
| --- | --- |

—

Att hjälpa staterna att säkerställa tillgång till inhemskt tekniskt och vetenskapligt stöd samt utveckling av de mänskliga resurser som krävs för ett ändamålsenligt, hållbart nukleärt fysiskt skydd.

| — | Att säkerställa att den utrustning som unionen donerat används på optimalt sätt och underhålls korrekt under hela sin livscykel. |
| --- | --- |

—

Att säkerställa att den utrustning som unionen donerat används på optimalt sätt och underhålls korrekt under hela sin livscykel.

Beskrivning av projektet:

| — | Korrekt underhåll är en nyckelfaktor för detektering och för att bekämpa stöld, sabotage, obehörigt tillträde, olaglig överföring eller andra uppsåtliga handlingar där kärnämnen eller andra radioaktiva ämnen eller tillhörande anläggningar berörs. Verktyg för utbildning i underhåll av detekteringsutrustning (detektorbågar och handhållna enheter) kommer att tas fram. Modeller av verktygen kommer att utvecklas för att användas i särskild utbildning i underhåll och korrekt användning. |
| --- | --- |

—

Korrekt underhåll är en nyckelfaktor för detektering och för att bekämpa stöld, sabotage, obehörigt tillträde, olaglig överföring eller andra uppsåtliga handlingar där kärnämnen eller andra radioaktiva ämnen eller tillhörande anläggningar berörs. Verktyg för utbildning i underhåll av detekteringsutrustning (detektorbågar och handhållna enheter) kommer att tas fram. Modeller av verktygen kommer att utvecklas för att användas i särskild utbildning i underhåll och korrekt användning.

| — | Utbildning i underhåll av detekteringsutrustning. |
| --- | --- |

—

Utbildning i underhåll av detekteringsutrustning.

Förväntade projektresultat:

| — | Upprätthållande av stödet från IAEA för att genomföra ramen för detekteringsstruktur. |
| --- | --- |

—

Upprätthållande av stödet från IAEA för att genomföra ramen för detekteringsstruktur.

| — | Säkerställande av att utbildningsmaterial finns tillgängligt och används som hjälp i utbildningen av all berörd ny personal; prototyper av utbildningsmaterialet kommer att lämnas till unionens medlemsstater via arbetsgruppen för icke-spridning. |
| --- | --- |

—

Säkerställande av att utbildningsmaterial finns tillgängligt och används som hjälp i utbildningen av all berörd ny personal; prototyper av utbildningsmaterialet kommer att lämnas till unionens medlemsstater via arbetsgruppen för icke-spridning.

| — | Säkerställande av att detekteringsutrustning kan behållas i drift så länge som möjligt av myndigheterna i mottagarländerna. |
| --- | --- |

—

Säkerställande av att detekteringsutrustning kan behållas i drift så länge som möjligt av myndigheterna i mottagarländerna.

2.2   Programvaruverktyg för tillsynsorgan

Information är av avgörande vikt för ändamålsenlig användning av detektorbågar för kärnämne. Utvecklingen av gemensamma uppgiftsformat och testprotokoll möjliggör effektiv kommunikation mellan olika aktörer. Integreringen i informationsnätverk av uppgifter från detekteringsinstrument från olika leverantörer, såsom detektorbågar för kärnämne, är ett viktigt led i utvecklingen av ett ändamålsenligt övergripande detekteringssystem. Detta projekt skulle kunna hjälpa stater att avsevärt förbättra sin operativa effektivitet genom att integrera detekteringssystem i de nationella nätverken för utbyte av information. Informationsutbyte mellan platser och operatörer kan minska antalet dubbla inspektioner och snabbt avfärda de felaktiga och falska alarmen i många passiva detekteringssystem.

Projektet skulle genom programvaruverktyg införa ett integrerat system i syfte att förbättra analysprocessen och erbjuda rekommendationer om lämplig utrustning. Återkoppling från tillsynsorganet till lokala stationer med detektorbågar kommer att öka systemets effektivitet och stödja det arbete som utförs av tjänstemän på fältet.

Projektets syften:

| — | Att hjälpa stater att säkerställa tillgång till inhemskt tekniskt och vetenskapligt stöd samt utveckling av de mänskliga resurser som krävs för ett ändamålsenligt, hållbart nukleärt fysiskt skydd. |
| --- | --- |

—

Att hjälpa stater att säkerställa tillgång till inhemskt tekniskt och vetenskapligt stöd samt utveckling av de mänskliga resurser som krävs för ett ändamålsenligt, hållbart nukleärt fysiskt skydd.

| — | Att harmonisera larmuppgifter för att göra dem jämförbara mellan olika leverantörer av utrustning. |
| --- | --- |

—

Att harmonisera larmuppgifter för att göra dem jämförbara mellan olika leverantörer av utrustning.

Beskrivning av projektet:

| — | Hjälpa tillsynsorganen med att integrera uppgifter och harmonisera larmprogramvaran, så att de kan jämföra uppgifter från olika leverantörer och säkerställa att beslutsfattandet baseras på korrekt information. |
| --- | --- |

—

Hjälpa tillsynsorganen med att integrera uppgifter och harmonisera larmprogramvaran, så att de kan jämföra uppgifter från olika leverantörer och säkerställa att beslutsfattandet baseras på korrekt information.

| — | Pilotverktyget kommer att levereras till och testas av aktörerna i varje stat. De kommer att utföra ett verkligt test med stöd från IAEA i form av expertuppdrag. En rapport om testet av verktyget kommer att tas fram och inkluderas i den slutgiltiga rapporten. Återkoppling från tillsynsmyndigheten till lokala stationer med detektorbågar kommer att öka systemets effektivitet och stödja det arbete som utförs av tjänstemän på fältet. |
| --- | --- |

—

Pilotverktyget kommer att levereras till och testas av aktörerna i varje stat. De kommer att utföra ett verkligt test med stöd från IAEA i form av expertuppdrag. En rapport om testet av verktyget kommer att tas fram och inkluderas i den slutgiltiga rapporten. Återkoppling från tillsynsmyndigheten till lokala stationer med detektorbågar kommer att öka systemets effektivitet och stödja det arbete som utförs av tjänstemän på fältet.

Förväntade projektresultat:

| — | En utbildningsmodul för det utvecklade systemet ska inkluderas tillsammans med ett interaktivt expertsystem för falsklarm. Prototypverktyget kommer att levereras till och testas av aktörerna i varje stat. En utbildningsmodul för det system som utvecklas ska inkluderas i systemet, tillsammans med ett interaktivt expertsystem för falsklarm. En särskild rapport om testet av verktyget kommer att tas fram och skickas till kommissionen. Prototyper av materialet kommer att lämnas till unionens medlemsstater via arbetsgruppen för icke-spridning. |
| --- | --- |

—

En utbildningsmodul för det utvecklade systemet ska inkluderas tillsammans med ett interaktivt expertsystem för falsklarm. Prototypverktyget kommer att levereras till och testas av aktörerna i varje stat. En utbildningsmodul för det system som utvecklas ska inkluderas i systemet, tillsammans med ett interaktivt expertsystem för falsklarm. En särskild rapport om testet av verktyget kommer att tas fram och skickas till kommissionen. Prototyper av materialet kommer att lämnas till unionens medlemsstater via arbetsgruppen för icke-spridning.

| — | Genomföra ett s.k. mock-up test i en stat, göra en analys och utarbeta eventuella ändringskrav på grundval av rapporten om testresultaten. |
| --- | --- |

—

Genomföra ett s.k. mock-up test i en stat, göra en analys och utarbeta eventuella ändringskrav på grundval av rapporten om testresultaten.

| — | Harmonisering på tillsynsnivå, och följaktligen bland tillsynsmyndigheter i deras regionala och internationella samarbete, detektering av kärnämne och andra radioaktiva material samt åtgärder med anledning av detta. |
| --- | --- |

—

Harmonisering på tillsynsnivå, och följaktligen bland tillsynsmyndigheter i deras regionala och internationella samarbete, detektering av kärnämne och andra radioaktiva material samt åtgärder med anledning av detta.

| — | Driva en fungerande prototyp per land. |
| --- | --- |

—

Driva en fungerande prototyp per land.

| — | Ett protokoll ska inkluderas i den framtida anskaffningen av detektorbågar för kärnämne för att inkludera de särskilda krav som är relevanta för mjukvaran. |
| --- | --- |

—

Ett protokoll ska inkluderas i den framtida anskaffningen av detektorbågar för kärnämne för att inkludera de särskilda krav som är relevanta för mjukvaran.

Projekt 3:

Att stärka det nukleära fysiska skyddet med regional inriktning på EU:s grannskap och Latinamerika

Syftet med detta projekt är att öka den nationella kapaciteten att utveckla och utarbeta lagstiftning och regelverk samt att bygga upp kapacitet inom IAEA-medlemsstaterna för inrättande av ett övergripande, nationellt system för nukleärt fysiskt skydd. Europeiska unionen har initierat ett regionalt projekt i Afrika söder om Sahara som avser säkerhet, fysiskt skydd och säkerhetskontroll för uranproduktion samt transport och säker hantering av radioaktiva strålkällor. Inom ramen för projektet utvecklas verksamhet med koppling till nukleärt fysiskt skydd som liknar den som föreslås för det här projektet. IAEA kommer därför att kunna dra nytta av återkoppling och resultat från unionsprojektet när det genomför verksamhet helt eller delvis i de berörda regionerna. Programmet följer vägledningen i OP 13 i GC/RES/10, där sekretariatet uppmanades att underlätta en samordningsprocess för gränssnittet mellan säkerhet och fysiskt skydd. Två avdelningar inom IAEA kommer att medverka, nämligen NRSW (säkerhet) och NSNS (fysiskt skydd) för en subregional kapacitetsstrategi.

3.1   Att stärka det nukleära fysiska skyddet

Projektets syfte:

| — | Att stärka staternas förmåga att förhindra, upptäcka, vidta åtgärder och skydda människor, egendom, miljö och samhället mot brottsliga eller avsiktliga otillåtna handlingar som involverar kärnämne eller andra radioaktiva material som inte omfattas av tillsynssystem, inklusive i förekommande fall genom regionala insatser för kapacitetsuppbyggnad. |
| --- | --- |

—

Att stärka staternas förmåga att förhindra, upptäcka, vidta åtgärder och skydda människor, egendom, miljö och samhället mot brottsliga eller avsiktliga otillåtna handlingar som involverar kärnämne eller andra radioaktiva material som inte omfattas av tillsynssystem, inklusive i förekommande fall genom regionala insatser för kapacitetsuppbyggnad.

Projektbeskrivning:

| — | Aktiviteter som identifierats i en integrerad stödplan för nukleärt fysiskt skydd i tio stater och rör genomförandet av nationella system för nukleärt fysiskt skydd kommer att omsättas i konkreta åtgärder. Det kommer att fastställas milstolpar för hantering av de aktuella problemen, med sikte på hållbara lösningar för den aktuella staten på området nukleärt fysiskt skydd. Överenskomna tidtabeller och åtaganden kommer att säkerställa ett övergripande genomförande av planerna, som ska genomföras efter dubbelkontroll med befintliga projekt hos EU:s kompetenscentrum för CBRN-området. |
| --- | --- |

—

Aktiviteter som identifierats i en integrerad stödplan för nukleärt fysiskt skydd i tio stater och rör genomförandet av nationella system för nukleärt fysiskt skydd kommer att omsättas i konkreta åtgärder. Det kommer att fastställas milstolpar för hantering av de aktuella problemen, med sikte på hållbara lösningar för den aktuella staten på området nukleärt fysiskt skydd. Överenskomna tidtabeller och åtaganden kommer att säkerställa ett övergripande genomförande av planerna, som ska genomföras efter dubbelkontroll med befintliga projekt hos EU:s kompetenscentrum för CBRN-området.

Förväntade projektresultat:

| — | Ökad nationell kapacitet i mottagarländerna. |
| --- | --- |

—

Ökad nationell kapacitet i mottagarländerna.

3.2   Att på nationell nivå stärka lagstiftning och regelverk för nukleärt fysiskt skydd

Projektets syfte:

| — | Att stärka lagstiftning och regelverk på nationell nivå och staternas förmåga att utveckla ett regionalt utbyte av bästa praxis, som riktar sig till alla myndigheter som arbetar med fysiskt skydd för kärnämne och andra radioaktiva material, oavsett om dessa omfattas av ett tillsynssystem eller inte. |
| --- | --- |

—

Att stärka lagstiftning och regelverk på nationell nivå och staternas förmåga att utveckla ett regionalt utbyte av bästa praxis, som riktar sig till alla myndigheter som arbetar med fysiskt skydd för kärnämne och andra radioaktiva material, oavsett om dessa omfattas av ett tillsynssystem eller inte.

| — | Att ge staterna kostnadseffektiva verktyg som hjälper dem att uppfylla nationella, regionala och internationella skyldigheter, att genomföra bindande och internationella rättsinstrument och att göra ett åtagande om icke-bindande rättsinstrument. |
| --- | --- |

—

Att ge staterna kostnadseffektiva verktyg som hjälper dem att uppfylla nationella, regionala och internationella skyldigheter, att genomföra bindande och internationella rättsinstrument och att göra ett åtagande om icke-bindande rättsinstrument.

Projektbeskrivning:

| — | Anordnande av expertuppdrag för att identifiera luckor i befintliga lagar och andra författningar samt vid behov bistå staterna med anpassningen genom att på bästa sätt dra nytta av europeisk lagstiftning på de relevanta områdena. |
| --- | --- |

—

Anordnande av expertuppdrag för att identifiera luckor i befintliga lagar och andra författningar samt vid behov bistå staterna med anpassningen genom att på bästa sätt dra nytta av europeisk lagstiftning på de relevanta områdena.

| — | Om lämpligt utnyttja synergier med andra internationella organisationer som Världstullorganisationen. |
| --- | --- |

—

Om lämpligt utnyttja synergier med andra internationella organisationer som Världstullorganisationen.

| — | Bedriva diskussioner i de berörda staterna om deras strategier och säkerställa stöd för uppbyggnad av deras nationella infrastruktur. |
| --- | --- |

—

Bedriva diskussioner i de berörda staterna om deras strategier och säkerställa stöd för uppbyggnad av deras nationella infrastruktur.

| — | Medvetandegörande för politiska beslutsfattare om vikten av adekvat lagstiftning och reglering på området för nukleärt fysiskt skydd. |
| --- | --- |

—

Medvetandegörande för politiska beslutsfattare om vikten av adekvat lagstiftning och reglering på området för nukleärt fysiskt skydd.

| — | Integration i dessa staters integrerade planer till stöd för nukleärt fysiskt skydd. |
| --- | --- |

—

Integration i dessa staters integrerade planer till stöd för nukleärt fysiskt skydd.

Förväntade projektresultat:

| — | Stöd vid utarbetande av lagar och andra författningar för länder. |
| --- | --- |

—

Stöd vid utarbetande av lagar och andra författningar för länder.

| — | Uppdatering av lagar och andra författningar vid behov. |
| --- | --- |

—

Uppdatering av lagar och andra författningar vid behov.

| — | Rapportering om fastställande av berörd stats rådande status samt rekommendationer beträffande dess rättsliga ramar. |
| --- | --- |

—

Rapportering om fastställande av berörd stats rådande status samt rekommendationer beträffande dess rättsliga ramar.

| — | Åtagande från statens sida att genomföra rekommendationer och att stå värd för en uppföljning efter två år. |
| --- | --- |

—

Åtagande från statens sida att genomföra rekommendationer och att stå värd för en uppföljning efter två år.

| — | Framtagande och bedömning av resultatet. |
| --- | --- |

—

Framtagande och bedömning av resultatet.

| — | Integration av landvinningarna i slutrapporten. |
| --- | --- |

—

Integration av landvinningarna i slutrapporten.

3.3   Fysiskt skydd för radioaktiva strålkällor

Projektets syften:

| — | Stärka en stats tillsynsinfrastruktur för fysiskt skydd för radioaktiva strålkällor, därmed sammanhängande anläggningar och därmed sammanhängande verksamhet, inbegripet transport. |
| --- | --- |

—

Stärka en stats tillsynsinfrastruktur för fysiskt skydd för radioaktiva strålkällor, därmed sammanhängande anläggningar och därmed sammanhängande verksamhet, inbegripet transport.

| — | I tillämpliga fall upprätta nationella register över radioaktiva strålkällor i de utvalda staterna. |
| --- | --- |

—

I tillämpliga fall upprätta nationella register över radioaktiva strålkällor i de utvalda staterna.

| — | Arbeta tillsammans med stater för att fastställa och genomföra nationella strategier för hantering av kasserade strålkällor, inbegripet återsändande till ursprungslandet eller leverantören, nationell säker lagring i väntan på slutförvaring eller export för återvinning eller återanvändning eller säker lagring enligt projekt 7. |
| --- | --- |

—

Arbeta tillsammans med stater för att fastställa och genomföra nationella strategier för hantering av kasserade strålkällor, inbegripet återsändande till ursprungslandet eller leverantören, nationell säker lagring i väntan på slutförvaring eller export för återvinning eller återanvändning eller säker lagring enligt projekt 7.

Projektbeskrivning:

| | Säkerställa fysisk säkerhet för strålningskällor genom






  — | upprättande av en nationell förteckning över radioaktiva strålkällor och utvärdering av system för fysiskt skydd vid anläggningar, |
| --- | --- | --- |

Säkerställa fysisk säkerhet för strålningskällor genom

—

upprättande av en nationell förteckning över radioaktiva strålkällor och utvärdering av system för fysiskt skydd vid anläggningar,

| — | inrättande av fem expertuppdrag som sammanställer rapporter över bl.a. rådande status och rekommendationer. |
| --- | --- |

—

inrättande av fem expertuppdrag som sammanställer rapporter över bl.a. rådande status och rekommendationer.

| | Förväntade projektresultat:






  — | Utvärderingsrapporter från uppdrag, där man sammanfattar slutsatserna i fråga om de nationella förteckningarna och/eller statusen för det fysiska skyddet vid anläggningarna. |
| --- | --- | --- |

Förväntade projektresultat:

—

Utvärderingsrapporter från uppdrag, där man sammanfattar slutsatserna i fråga om de nationella förteckningarna och/eller statusen för det fysiska skyddet vid anläggningarna.

| — | Fastställande av fysiska skyddsåtgärder vid anläggningar där man använder eller lagrar strålkällor med hög aktivitet. |
| --- | --- |

—

Fastställande av fysiska skyddsåtgärder vid anläggningar där man använder eller lagrar strålkällor med hög aktivitet.

| — | Utrustning för att stödja tillsynsorganen vid nationella inspektioner av säkerheten och det fysiska skyddet vid anläggningar. |
| --- | --- |

—

Utrustning för att stödja tillsynsorganen vid nationella inspektioner av säkerheten och det fysiska skyddet vid anläggningar.

3.4   Utveckling av mänskliga resurser

Projektets syfte:

Att stärka staternas förmåga att förhindra, upptäcka, vidta åtgärder och skydda människor, egendom, miljö och samhället mot brottsliga eller avsiktliga otillåtna handlingar som involverar kärnämne eller andra radioaktiva material som inte omfattas av tillsynssystem, inklusive i förekommande fall genom regionala insatser för utveckling av mänskliga resurser och kapacitetsuppbyggnad.

Projektbeskrivning:

| — | Genomföra, med vederbörligt beaktande av liknande tidigare genomförda insatser och i syfte att säkerställa deras kontinuitet, yrkesutvecklingskurser för fakultetsmedlemmar vid universitet som planerar att genomföra kursplaner på forskarnivå i ämnet nukleärt fysiskt skydd, i syfte att göra det möjligt för fakulteten i fråga att bedriva undervisning om detta vid sina institutioner. |
| --- | --- |

—

Genomföra, med vederbörligt beaktande av liknande tidigare genomförda insatser och i syfte att säkerställa deras kontinuitet, yrkesutvecklingskurser för fakultetsmedlemmar vid universitet som planerar att genomföra kursplaner på forskarnivå i ämnet nukleärt fysiskt skydd, i syfte att göra det möjligt för fakulteten i fråga att bedriva undervisning om detta vid sina institutioner.

| — | Främja utbildning om ett fysiskt skyddsklimat för olika yrkesgrupper via stödcentrumen för nukleärt fysiskt skydd eller EU:s kompetenscentrum för CBRN-området i regionen i fråga. |
| --- | --- |

—

Främja utbildning om ett fysiskt skyddsklimat för olika yrkesgrupper via stödcentrumen för nukleärt fysiskt skydd eller EU:s kompetenscentrum för CBRN-området i regionen i fråga.

| — | Anskaffa särskild utbildningsutrustning, såsom de riktiga redskap för detektering som används av tjänstemän på fältet, vilka studenterna eller eleverna ska lära sig att hantera och behärska. |
| --- | --- |

—

Anskaffa särskild utbildningsutrustning, såsom de riktiga redskap för detektering som används av tjänstemän på fältet, vilka studenterna eller eleverna ska lära sig att hantera och behärska.

Förväntade projektresultat:

| — | Minst 15 fakultetsmedlemmar med utbildning i varje yrkesutvecklingskurs i ett ämne som fastställs vid ett senare datum (förteckning över utbildad personal ska tillhandhållas). |
| --- | --- |

—

Minst 15 fakultetsmedlemmar med utbildning i varje yrkesutvecklingskurs i ett ämne som fastställs vid ett senare datum (förteckning över utbildad personal ska tillhandhållas).

| — | Minst två kurser ska genomföras via stödcentrumen för nukleärt fysiskt skydd i regionen i fråga (förteckning över kurser och utbildad personal ska tillhandhållas). |
| --- | --- |

—

Minst två kurser ska genomföras via stödcentrumen för nukleärt fysiskt skydd i regionen i fråga (förteckning över kurser och utbildad personal ska tillhandhållas).

| — | Utbildningsmateriel som ska göras tillgänglig vid yrkesutvecklingskurser och utbildningstillfällen (materielen ska även ses över av företrädare för unionen). |
| --- | --- |

—

Utbildningsmateriel som ska göras tillgänglig vid yrkesutvecklingskurser och utbildningstillfällen (materielen ska även ses över av företrädare för unionen).

3.5   Fokus på Latinamerika

Fokus på stöd till de spansktalande staterna i Latinamerika. Syftet är att översätta så många av de berörda dokumenten som möjligt till spanska, så att de staterna lättare kan ta del av verksamhetsresultaten.

3.5.1   Utbildningsprogram

Internationell/regional skola för nukleärt fysiskt skydd

En tvåveckorskurs kommer att anordnas för yrkesverksamma från utvecklingsländer, vilka bör ha ett till tre års erfarenhet och arbeta vid relevanta institutioner i sina hemländer med ansvar som innefattar vissa aspekter av nukleärt fysiskt skydd. Kandidaterna bör ha ett specifikt yrkesmässigt intresse för nukleärt fysiskt skydd, även om de kan ha olika akademiska bakgrund. Kandidater med en vetenskaplig eller teknisk bakgrund som är relevant för nukleärt fysiskt skydd, såsom kärnfysik, kärnteknik eller statskunskap, och/eller därmed sammanhängande områden, uppmanas särskilt att ansöka.

Tanken är att Spanien ska stå värd för denna verksamhet, som kommer att äga rum på spanska och engelska. Den kommer att vara inriktad på staterna i Latin- och Centralamerika. Kursplanen kommer att bygga på den kursplan som används i de skolor som hålls i det internationella centrumet för teoretisk fysik (International Centre for Theoretical Physics) med stöd från Italiens regering.

Regional skola för nukleärt fysiskt skydd i Kuba

Det innehåll och den materiel som beskrivs i 3.5.1 kommer att ligga till grund för en regional skola för nukleärt fysiskt skydd i Kuba. Denna verksamhet kommer att genomföras i samarbete med det stödcentrum för nukleärt fysiskt skydd som håller på att inrättas i Kuba. Tanken är att denna skola ska användas på regional nivå och bidra till utvecklingen av utbildningen på området nukleärt fysiskt skydd i Latinamerika.

Förväntade projektresultat:

| — | Bättre förståelse i regionen av principerna för nukleärt fysiskt skydd. |
| --- | --- |

—

Bättre förståelse i regionen av principerna för nukleärt fysiskt skydd.

3.5.2   Uppföljningsverksamhet avseende nukleärt fysiskt skydd för material som inte omfattas av tillsynssystem enligt tidigare gemensamma åtgärder och beslut

Projektets syfte:

| — | Att säkerställa hållbarheten för det arbete som inletts i enlighet med tidigare gemensamma åtgärder och beslut samt fortsätta att stärka det nukleära fysiska skyddet i Latin- och Centralamerikas stater. |
| --- | --- |

—

Att säkerställa hållbarheten för det arbete som inletts i enlighet med tidigare gemensamma åtgärder och beslut samt fortsätta att stärka det nukleära fysiska skyddet i Latin- och Centralamerikas stater.

Projektbeskrivning:

IAEA har mottagit ett antal framställningar om stöd från länder i Latin- och Centralamerika, vilkas genomförande skulle säkerställa hållbarheten för sådan verksamhet som inletts i enlighet med tidigare gemensamma åtgärder och beslut. Dessa framställningar identifieras i de integrerade planerna för stöd för nukleärt fysiskt skydd och omfattar expertuppdrag särskilt på sjukhus, fältövningar, nationella/regionala/internationella utbildningskurser och anskaffning av viss detekteringsutrustning i Argentina och Kuba.

Förväntade projektresultat:

| — | Drift av verksamheten i de utvalda staterna. |
| --- | --- |

—

Drift av verksamheten i de utvalda staterna.

3.6   Nukleärt fysiskt skydd för material som inte omfattas av tillsynssystem i EU-grannländerna

Projektets syfte:

| — | Att genomföra expertuppdrag, fältövningar, nationella/regionala/internationella utbildningskurser samt viss anskaffning av detekteringsutrustning i Azerbajdzjan, Jordanien, Libanon, Marocko och Ukraina samt andra EU-grannländer. |
| --- | --- |

—

Att genomföra expertuppdrag, fältövningar, nationella/regionala/internationella utbildningskurser samt viss anskaffning av detekteringsutrustning i Azerbajdzjan, Jordanien, Libanon, Marocko och Ukraina samt andra EU-grannländer.

Projekt 4:

Att öka medvetenheten om datasäkerhet

IAEA:s avdelning för nukleärt fysiskt skydd erbjuder en integrerad uppsättning verksamheter för att bistå medlemsstaterna med att inrätta och öka datasäkerheten inom nationella system för nukleärt fysiskt skydd. Detta projekt kommer att stödja IAEA:s verksamhetsprogram för att bistå stater med att förbättra datasäkerheten inom ramen för sina system för nukleärt fysiskt skydd.

Projektets syfte:

| — | IAEA strävar efter att bidra till att öka medvetenheten och ge stater vägledning om hur de kan förbättra sin förmåga att förhindra och vidta åtgärder till följd av en rad tillbud på området för nukleärt fysiskt skydd. Stödet är inriktat på att förhindra och upptäcka och vidta åtgärder vid it-säkerhetsincidenter som har en potentiell direkt eller indirekt negativ inverkan på kärnsäkerhet och fysiskt skydd. |
| --- | --- |

—

IAEA strävar efter att bidra till att öka medvetenheten och ge stater vägledning om hur de kan förbättra sin förmåga att förhindra och vidta åtgärder till följd av en rad tillbud på området för nukleärt fysiskt skydd. Stödet är inriktat på att förhindra och upptäcka och vidta åtgärder vid it-säkerhetsincidenter som har en potentiell direkt eller indirekt negativ inverkan på kärnsäkerhet och fysiskt skydd.

Projektbeskrivning:

| — | Tillhandahålla internationellt och regionalt utbildningsstöd för att förbättra medvetenheten om datasäkerhet och kapacitetsutvecklingen. |
| --- | --- |

—

Tillhandahålla internationellt och regionalt utbildningsstöd för att förbättra medvetenheten om datasäkerhet och kapacitetsutvecklingen.

| — | Ge stöd till nationell kapacitetsuppbyggnad inom it- och datasäkerhet för system för nukleärt fysiskt skydd. |
| --- | --- |

—

Ge stöd till nationell kapacitetsuppbyggnad inom it- och datasäkerhet för system för nukleärt fysiskt skydd.

| — | Hålla och främja expertmöten och -forum för att stödja informationsutbyte och diskussioner om aktuella områden inom datasäkerheten. |
| --- | --- |

—

Hålla och främja expertmöten och -forum för att stödja informationsutbyte och diskussioner om aktuella områden inom datasäkerheten.

| — | Ge stöd till IAEA:s internationella konferens/symposium om datasäkerhet i en nukleär värld 2019 (IAEA:s högkvarter). |
| --- | --- |

—

Ge stöd till IAEA:s internationella konferens/symposium om datasäkerhet i en nukleär värld 2019 (IAEA:s högkvarter).

Förväntade projektresultat:

| — | Ökad medvetenhet om de datasäkerhetsbehov som är relevanta för nukleärt fysiskt skydd och utveckling av stödjande material/verksamhet för att främja utveckling och förstärkning av datasäkerhetsprogram. |
| --- | --- |

—

Ökad medvetenhet om de datasäkerhetsbehov som är relevanta för nukleärt fysiskt skydd och utveckling av stödjande material/verksamhet för att främja utveckling och förstärkning av datasäkerhetsprogram.

| — | Ökad nationell kapacitet att genomföra och upprätthålla datasäkerhet som en del av systemet för nukleärt fysiskt skydd. |
| --- | --- |

—

Ökad nationell kapacitet att genomföra och upprätthålla datasäkerhet som en del av systemet för nukleärt fysiskt skydd.

| — | Medvetenhet om och användning av väglednings- och stödverksamhet från IAEA:s avdelning för fysiskt skydd (NSNS) för hjälp med att förstärka den statliga datasäkerheten som en del av deras system för nukleärt fysiskt skydd. |
| --- | --- |

—

Medvetenhet om och användning av väglednings- och stödverksamhet från IAEA:s avdelning för fysiskt skydd (NSNS) för hjälp med att förstärka den statliga datasäkerheten som en del av deras system för nukleärt fysiskt skydd.

| — | Globalt/regionalt informationsutbyte om tillvaratagna erfarenheter och god praxis i anslutning till genomförandet av datasäkerhet inom ett system för nukleärt fysiskt skydd. |
| --- | --- |

—

Globalt/regionalt informationsutbyte om tillvaratagna erfarenheter och god praxis i anslutning till genomförandet av datasäkerhet inom ett system för nukleärt fysiskt skydd.

| — | Förbättrat samarbete med och mellan industripartner när det gäller att utveckla teknik och tjänster som förstärker motståndskraften mot och reaktionsförmågan vid it-attacker. |
| --- | --- |

—

Förbättrat samarbete med och mellan industripartner när det gäller att utveckla teknik och tjänster som förstärker motståndskraften mot och reaktionsförmågan vid it-attacker.

| — | Nationella utbildningsstrukturer för att bygga upp kapaciteten inom datasäkerheten inom ramen för systemet för nukleärt fysiskt skydd, t.ex. hjälpa nationella stödcentrum för nukleärt fysiskt skydd att utveckla kursplaner för datasäkerhet. |
| --- | --- |

—

Nationella utbildningsstrukturer för att bygga upp kapaciteten inom datasäkerheten inom ramen för systemet för nukleärt fysiskt skydd, t.ex. hjälpa nationella stödcentrum för nukleärt fysiskt skydd att utveckla kursplaner för datasäkerhet.

| — | Främjande av centraliserat informationsutbyte för att stödja utbyte av sådan information om datasäkerhet som är relevant för aktörer på området för nukleärt fysiskt skydd. |
| --- | --- |

—

Främjande av centraliserat informationsutbyte för att stödja utbyte av sådan information om datasäkerhet som är relevant för aktörer på området för nukleärt fysiskt skydd.

| — | Genomföra IAEA:s internationella konferens/symposium om datasäkerhet i en nukleär värld. |
| --- | --- |

—

Genomföra IAEA:s internationella konferens/symposium om datasäkerhet i en nukleär värld.

Projekt 5:

Säkerhet för kärnämne och kärntekniska anläggningar

IAEA kommer att fortsätta att bidra till att förbättra det globala och nationella nukleära fysiska skyddet genom verksamhet som på staternas egen begäran skulle stödja dem i deras ansträngningar att minska risken för att kärnämne eller andra radioaktiva material som används, förvaras och/eller transporteras kan användas vid illgärningar. Nationella system för nukleärt fysiskt skydd måste stödjas genom uppgradering av säkerheten vid kärntekniska anläggningar eller radioaktiva strålkällor och genom systematisk nationell utbildning samt tillhandahålla det specifika tekniska stöd som krävs för effektiv användning och effektivt underhåll av system för fysiskt skydd och andra tekniska system för nukleärt skydd.

Projektets syfte:

| — | Att stärka en stats första försvarslinje i form av fysiskt skydd för kärnämne och kärntekniska anläggningar. |
| --- | --- |

—

Att stärka en stats första försvarslinje i form av fysiskt skydd för kärnämne och kärntekniska anläggningar.

Projektbeskrivning:

| — | Uppgradera det fysiska skyddet för en anläggning för att säkerställa att rekommendationerna i INFCIRC/225/Rev.5 uppfylls. |
| --- | --- |

—

Uppgradera det fysiska skyddet för en anläggning för att säkerställa att rekommendationerna i INFCIRC/225/Rev.5 uppfylls.

| — | Bedöma systemen för fysiskt skydd vid kärntekniska anläggningar på grundval av begäranden från medlemsstaterna. |
| --- | --- |

—

Bedöma systemen för fysiskt skydd vid kärntekniska anläggningar på grundval av begäranden från medlemsstaterna.

Förväntade projektresultat:

| — | Säkrat kärnämne och säkrade kärntekniska anläggningar samt hjälp till staten vad gäller att på ett hållbart sätt underhålla den tillhandahållna utrustningen efter installeringen. |
| --- | --- |

—

Säkrat kärnämne och säkrade kärntekniska anläggningar samt hjälp till staten vad gäller att på ett hållbart sätt underhålla den tillhandahållna utrustningen efter installeringen.

| — | Tillhandahållande av konsekvensbedömningar om mervärdet och nyttan av unionsmedel. |
| --- | --- |

—

Tillhandahållande av konsekvensbedömningar om mervärdet och nyttan av unionsmedel.

Projekt 6:

Internationella rådgivningstjänsten för fysiskt skydds (IPPAS) uppdrag

IPPAS program, som inleddes 1995, utgör en väsentlig del av IAEA:s strävanden efter att hjälpa medlemsstater att inrätta och upprätthålla ett ändamålsenligt system för fysiskt skydd för skydd mot obehörigt avlägsnande av kärnämne och sabotage mot kärntekniska anläggningar och kärnämne. IPPAS tillhandahåller peer-to-peer-rådgivning om genomförandet av relevanta internationella instrument, i synnerhet den ändrade konventionen om fysiskt skydd av kärnämnen och om genomförandet av IAEA:s serie av vägledande dokument om nukleärt fysiskt skydd, särskilt Fundamentals och Recommendations.

Projektets syfte:

| — | Hjälpa stater att omvandla bestämmelserna i internationella instrument för nukleärt fysiskt skydd och i IAEA:s riktlinjer till rättsliga krav för utformning och drift av system för fysiskt skydd. |
| --- | --- |

—

Hjälpa stater att omvandla bestämmelserna i internationella instrument för nukleärt fysiskt skydd och i IAEA:s riktlinjer till rättsliga krav för utformning och drift av system för fysiskt skydd.

| — | Förse statliga organ och anläggningar med nya koncept samt identifiera och diskutera god praxis rörande fysiskt skydd som skulle kunna bidra till att förbättra det nukleära fysiska skyddet. |
| --- | --- |

—

Förse statliga organ och anläggningar med nya koncept samt identifiera och diskutera god praxis rörande fysiskt skydd som skulle kunna bidra till att förbättra det nukleära fysiska skyddet.

Projektbeskrivning:

| — | Genomföra och fullborda IPPAS uppdrag i sex stater. |
| --- | --- |

—

Genomföra och fullborda IPPAS uppdrag i sex stater.

| — | På grundval av begäranden som redan inkommit till IAEA genomföra uppdrag i Vitryssland, Demokratiska republiken Kongo, Jamaica, Libanon, Madagaskar och Vietnam. |
| --- | --- |

—

På grundval av begäranden som redan inkommit till IAEA genomföra uppdrag i Vitryssland, Demokratiska republiken Kongo, Jamaica, Libanon, Madagaskar och Vietnam.

Förväntade projektresultat:

| — | Förbättring och upprätthållande av det nukleära fysiska skyddet i målländerna. |
| --- | --- |

—

Förbättring och upprätthållande av det nukleära fysiska skyddet i målländerna.

| — | Utarbetande av slutrapporter om uppdragen för länderna, med en beskrivning av uppföljningsverksamhet som en del av slutrapporten. |
| --- | --- |

—

Utarbetande av slutrapporter om uppdragen för länderna, med en beskrivning av uppföljningsverksamhet som en del av slutrapporten.

Projekt 7:

Källrepatriering

Säkerheten för radioaktiva strålkällor bör beaktas i alla skeden av livscykeln, även när källorna kasseras. Staterna kommer att uppmuntras att utarbeta nationella strategier för förvaltningen av kasserade strålkällor, inbegripet ett eller flera av följande förvaltningsalternativ: repatriering till ursprungslandet eller leverantören, nationell säker lagring i väntan på slutförvaring eller export för återvinning eller återanvändning eller säker lagring.

Projektets syften:

| — | Fortsätta med IAEA:s stöd till stater när det gäller att öka den nationella kapaciteten för nukleärt fysiskt skydd för att skydda befolkning, egendom och miljö mot tillbud med anknytning till nukleärt fysiskt skydd som involverar kärnämne eller andra radioaktiva material som inte omfattas av tillsynssystemet. Detta kommer att inbegripa utveckling av nationell kapacitet att förvalta kasserade strålkällor, och leta efter herrelösa strålkällor och vid behov repatriera dem eller exportera dem för återvinning. Beroende på hur akut läget är för de strålkällor som upptäcks genom verksamhet i anslutning till upprättandet av de nationella inventarieförteckningarna inom ramen för projekt 3 kommer flera strålkällor med hög aktivitet att repatrieras genom denna finansiering. |
| --- | --- |

—

Fortsätta med IAEA:s stöd till stater när det gäller att öka den nationella kapaciteten för nukleärt fysiskt skydd för att skydda befolkning, egendom och miljö mot tillbud med anknytning till nukleärt fysiskt skydd som involverar kärnämne eller andra radioaktiva material som inte omfattas av tillsynssystemet. Detta kommer att inbegripa utveckling av nationell kapacitet att förvalta kasserade strålkällor, och leta efter herrelösa strålkällor och vid behov repatriera dem eller exportera dem för återvinning. Beroende på hur akut läget är för de strålkällor som upptäcks genom verksamhet i anslutning till upprättandet av de nationella inventarieförteckningarna inom ramen för projekt 3 kommer flera strålkällor med hög aktivitet att repatrieras genom denna finansiering.

| — | Att lokalisera och identifiera radioaktiva strålkällor under förhållanden som tyder på ett behov av att innesluta källorna och överföra dem till en säker och skyddad lagring i de utvalda länderna eller repatriera dem till ursprungslandet eller leverantören. |
| --- | --- |

—

Att lokalisera och identifiera radioaktiva strålkällor under förhållanden som tyder på ett behov av att innesluta källorna och överföra dem till en säker och skyddad lagring i de utvalda länderna eller repatriera dem till ursprungslandet eller leverantören.

Projektbeskrivning:

| — | Beroende på hur akut läget är för de upptäckta strålkällor som ska repatrieras via den inventarieförteckning som upprättas inom ramen för projekt 3 kommer flera identifierade strålkällor att repatrieras. |
| --- | --- |

—

Beroende på hur akut läget är för de upptäckta strålkällor som ska repatrieras via den inventarieförteckning som upprättas inom ramen för projekt 3 kommer flera identifierade strålkällor att repatrieras.

| — | Mottagarstater ska identifieras av unionen på grundval av ett förslag från IAEA. |
| --- | --- |

—

Mottagarstater ska identifieras av unionen på grundval av ett förslag från IAEA.

Förväntade projektresultat:

| — | Konsolidering och inneslutning av källorna. |
| --- | --- |

—

Konsolidering och inneslutning av källorna.

| — | Repatriering av två identifierade strålkällor till ursprungslandet eller export för återvinning/återanvändning. |
| --- | --- |

—

Repatriering av två identifierade strålkällor till ursprungslandet eller export för återvinning/återanvändning.

För urval av de strålkällor som ska repatrieras kommer följande kriterier att tillämpas: Källa med hög aktivitet (kategori 1 eller 2). Europeiskt ursprung. Ingen finansiering för repatriering är tillgänglig för närvarande. Repatriering av en enda källa, vilket betyder att det inte rör sig om en del av en större förteckning, så att repatriering av den enda källan skulle leda till en avsevärd minskning av risken.

Projekt 8:

Uppföljning av projekt inom cyklerna IV–VI

8.1   Internt hot, redovisnings- och kontrollsystem för kärnämnen (Insider Threat, Nuclear Material Accountancy and Control, NMAC)

Projektets syfte:

| — | Det föreslås att man fortsätter med åtgärderna i tidigare gemensamma åtgärder och beslut och det senaste bidragsavtalet enligt beslut 2013/517/Gusp rörande följande två punkter: Förebyggande åtgärder och skyddsåtgärder mot interna hot samt redovisning och kontroll av kärnämne. |
| --- | --- |

—

Det föreslås att man fortsätter med åtgärderna i tidigare gemensamma åtgärder och beslut och det senaste bidragsavtalet enligt beslut 2013/517/Gusp rörande följande två punkter: Förebyggande åtgärder och skyddsåtgärder mot interna hot samt redovisning och kontroll av kärnämne.

Projektbeskrivning:

| — | Tillhandahålla grundläggande kunskaper om koncept, metoder och teknik som stämmer överens med de bindande och icke-bindande instrument som rör nukleärt fysiskt skydd, demonstrera delar av ett ändamålsenligt inhemskt NMAC-system vid kärntekniska anläggningar för att förstärka medlemsstaternas kapacitet att upptäcka obehörig användning eller obehörigt avlägsnande av kärnämne, och göra medlemsstaterna förtrogna med interna hot och identifiera förebyggande åtgärder och skyddsåtgärder mot interna hot. |
| --- | --- |

—

Tillhandahålla grundläggande kunskaper om koncept, metoder och teknik som stämmer överens med de bindande och icke-bindande instrument som rör nukleärt fysiskt skydd, demonstrera delar av ett ändamålsenligt inhemskt NMAC-system vid kärntekniska anläggningar för att förstärka medlemsstaternas kapacitet att upptäcka obehörig användning eller obehörigt avlägsnande av kärnämne, och göra medlemsstaterna förtrogna med interna hot och identifiera förebyggande åtgärder och skyddsåtgärder mot interna hot.

Förväntade projektresultat:

| — | Kurserna är till nytta för medlemsstaterna genom att tillhandahålla god praxis som härrör från vägledande dokument och lärdomar från experter som hjälper medlemsstaterna att uppfylla behoven av och målen med nukleärt fysiskt skydd vid anläggningar. |
| --- | --- |

—

Kurserna är till nytta för medlemsstaterna genom att tillhandahålla god praxis som härrör från vägledande dokument och lärdomar från experter som hjälper medlemsstaterna att uppfylla behoven av och målen med nukleärt fysiskt skydd vid anläggningar.

| — | NMAC: Kursens syfte är att skapa medvetenhet om behovet av att vid kärntekniska anläggningar ha ett inhemskt NMAC-system som är ändamålsenligt när det gäller att upptäcka obehörigt avlägsnande av kärnämne, särskilt när det rör sig om en icke-statlig aktör. Vid kursen kommer man att jämföra och kontrastera delarna i ett nationellt NMAC-system med IAEA:s kärnämneskontroller. |
| --- | --- |

—

NMAC: Kursens syfte är att skapa medvetenhet om behovet av att vid kärntekniska anläggningar ha ett inhemskt NMAC-system som är ändamålsenligt när det gäller att upptäcka obehörigt avlägsnande av kärnämne, särskilt när det rör sig om en icke-statlig aktör. Vid kursen kommer man att jämföra och kontrastera delarna i ett nationellt NMAC-system med IAEA:s kärnämneskontroller.

| — | Internt: Syftet med kursen är att göra deltagarna förtrogna med åtgärder med avseende på nukleärt fysiskt skydd som är avsedda att skydda mot interna hot, inbegripet obehörigt avlägsnande av kärnämne (stöld), sabotage och it-säkerhet vid anläggningar där kärnämne förvaras. |
| --- | --- |

—

Internt: Syftet med kursen är att göra deltagarna förtrogna med åtgärder med avseende på nukleärt fysiskt skydd som är avsedda att skydda mot interna hot, inbegripet obehörigt avlägsnande av kärnämne (stöld), sabotage och it-säkerhet vid anläggningar där kärnämne förvaras.

| — | Dokumenten i serien av vägledande dokument om nukleärt fysiskt skydd är till nytta för medlemsstaterna genom att de ger allmänna anvisningar om hur man uppfyller målen med ändamålsenliga system för nukleärt fysiskt skydd. |
| --- | --- |

—

Dokumenten i serien av vägledande dokument om nukleärt fysiskt skydd är till nytta för medlemsstaterna genom att de ger allmänna anvisningar om hur man uppfyller målen med ändamålsenliga system för nukleärt fysiskt skydd.

| — | NMAC: Både NSS 25-G och NST-33 är till nytta för medlemsstaterna genom att de ger vägledning om aspekter av genomförandet av NMAC, inbegripet förvaltning av NMAC-systemet, användning av register, fysiskt upprättande av inventarieförteckningar, mätningar och kvalitetskontroll av mätningar, kontroll av kärnämne, kärnämnets rörelser, upptäckt, utredning och åtgärdande av oriktigheter i NMAC samt bedömning och prestandatest av NMAC-systemet. |
| --- | --- |

—

NMAC: Både NSS 25-G och NST-33 är till nytta för medlemsstaterna genom att de ger vägledning om aspekter av genomförandet av NMAC, inbegripet förvaltning av NMAC-systemet, användning av register, fysiskt upprättande av inventarieförteckningar, mätningar och kvalitetskontroll av mätningar, kontroll av kärnämne, kärnämnets rörelser, upptäckt, utredning och åtgärdande av oriktigheter i NMAC samt bedömning och prestandatest av NMAC-systemet.

| — | Internt: NSS 8 är till nytta för medlemsstaterna genom att tillhandahålla anvisningar om förebyggande åtgärder och skyddsåtgärder mot interna hot i samband med obehörigt avlägsnande av kärnämne och sabotage mot kärnämne och kärntekniska anläggningar samt hänvisningar till rekommendationerna i NSS 13. NSS 8 ger allmän vägledning om interna hot på grundval av en förståelse för flerstegsmetoden, där man definierar interna hot och sätt att kategorisera insider, identifiera mål och anläggningssystem som är i behov av skydd mot illgärningar samt tillämpning och utvärdering av förebyggande åtgärder och skyddsåtgärder på anläggningsnivå för att hantera interna hot. |
| --- | --- |

—

Internt: NSS 8 är till nytta för medlemsstaterna genom att tillhandahålla anvisningar om förebyggande åtgärder och skyddsåtgärder mot interna hot i samband med obehörigt avlägsnande av kärnämne och sabotage mot kärnämne och kärntekniska anläggningar samt hänvisningar till rekommendationerna i NSS 13. NSS 8 ger allmän vägledning om interna hot på grundval av en förståelse för flerstegsmetoden, där man definierar interna hot och sätt att kategorisera insider, identifiera mål och anläggningssystem som är i behov av skydd mot illgärningar samt tillämpning och utvärdering av förebyggande åtgärder och skyddsåtgärder på anläggningsnivå för att hantera interna hot.

8.2   Utveckling av transportskydd och transportsäkerhet

Projektets syfte:

Organet utarbetar övergripande vägledning i serien om nukleärt fysiskt skydd för att hjälpa staterna att fullgöra sina skyldigheter enligt den internationella rättsliga ramen för nukleärt fysiskt skydd. Ytterligare vägledning behövs för att ta itu med skydd av kärnämne och andra radioaktiva material under transport.

Projektbeskrivning:

| — | Verksamhet för att hjälpa stater att förbättra skyddet vid transport involverar tillsynsorgan och andra behöriga myndigheter som har ansvar och uppdrag när det gäller att skydda radioaktivt material under transport. För närvarande erbjuds utbildning och vägledning om fysiskt skydd och säkerhet huvudsakligen till medlemsstater separat trots att mottagargruppen är densamma i många medlemsstater. IAEA anser att man genom att utnyttja befintliga regionala säkerhetsnät skulle kunna hålla gemensamma utbildningskurser med fokus på materialsäkerhet och behandla gränssnitt med transportskydd och transportsäkerhet. |
| --- | --- |

—

Verksamhet för att hjälpa stater att förbättra skyddet vid transport involverar tillsynsorgan och andra behöriga myndigheter som har ansvar och uppdrag när det gäller att skydda radioaktivt material under transport. För närvarande erbjuds utbildning och vägledning om fysiskt skydd och säkerhet huvudsakligen till medlemsstater separat trots att mottagargruppen är densamma i många medlemsstater. IAEA anser att man genom att utnyttja befintliga regionala säkerhetsnät skulle kunna hålla gemensamma utbildningskurser med fokus på materialsäkerhet och behandla gränssnitt med transportskydd och transportsäkerhet.

Förväntade projektresultat:

| — | Utarbetande av en handbok om säkerhet och fysiskt skydd med avseende på radioaktiva strålkällor under transport. En sådan handbok skulle också kunna tjäna som verktyg för dem som arbetar med säkerhet och fysiskt skydd så att de bättre förstår vad den andra parten gör, vilket i slutändan leder till en starkare och mer effektiv säkerhets- och skyddskultur. |
| --- | --- |

—

Utarbetande av en handbok om säkerhet och fysiskt skydd med avseende på radioaktiva strålkällor under transport. En sådan handbok skulle också kunna tjäna som verktyg för dem som arbetar med säkerhet och fysiskt skydd så att de bättre förstår vad den andra parten gör, vilket i slutändan leder till en starkare och mer effektiv säkerhets- och skyddskultur.

| — | Genomförande av en internationell, en regional och två nationella utbildningskurser genom regionala nätverk för att skapa medvetenhet om behovet av skydd under transport av radioaktivt material och förse deltagarna med de kunskaper som är nödvändiga för att utarbeta och genomföra kraven på skydd vid nationella transporter. |
| --- | --- |

—

Genomförande av en internationell, en regional och två nationella utbildningskurser genom regionala nätverk för att skapa medvetenhet om behovet av skydd under transport av radioaktivt material och förse deltagarna med de kunskaper som är nödvändiga för att utarbeta och genomföra kraven på skydd vid nationella transporter.

8.3   Nukleär kriminalteknik

Projektets syfte:

| — | Vid de internationella konferenserna om framsteg när det gäller nukleär kriminalteknik framhölls behovet av att skapa regionala strategier för nukleär kriminalteknik i syfte att återspegla medlemsstaternas gemensamma krav och befintliga resurser när de utvecklar en nukleär kriminalteknisk resurs för att uppfylla sina behov som en del av en infrastruktur för nukleärt fysiskt skydd. Afrikanska medlemsstater har i samband med utarbetandet och översynen av de integrerade planerna till stöd för nukleärt fysiskt skydd visat stort intresse för att inkludera nukleär kriminalteknik som en del av åtgärderna vid ett tillbud med anknytning till nukleärt fysiskt skydd. Detta intresse är en följd av den snabba tillväxten i Afrika som är beroende av enkel tillgång till kärnämne och andra radioaktiva material inom industri-, läkemedels- och forskningssektorn, men som bromsas av allvarliga säkerhetshot, däribland terrorister som har slagit till i Nordafrika och i Afrika söder om Sahara. |
| --- | --- |

—

Vid de internationella konferenserna om framsteg när det gäller nukleär kriminalteknik framhölls behovet av att skapa regionala strategier för nukleär kriminalteknik i syfte att återspegla medlemsstaternas gemensamma krav och befintliga resurser när de utvecklar en nukleär kriminalteknisk resurs för att uppfylla sina behov som en del av en infrastruktur för nukleärt fysiskt skydd. Afrikanska medlemsstater har i samband med utarbetandet och översynen av de integrerade planerna till stöd för nukleärt fysiskt skydd visat stort intresse för att inkludera nukleär kriminalteknik som en del av åtgärderna vid ett tillbud med anknytning till nukleärt fysiskt skydd. Detta intresse är en följd av den snabba tillväxten i Afrika som är beroende av enkel tillgång till kärnämne och andra radioaktiva material inom industri-, läkemedels- och forskningssektorn, men som bromsas av allvarliga säkerhetshot, däribland terrorister som har slagit till i Nordafrika och i Afrika söder om Sahara.

Projektbeskrivning:

| — | IAEA kommer att göra en samordnad insats för att möta medlemsstaternas behov genom innovation, bland annat med inriktning på laboratoriemetoder. IAEA lanserade en ny praktisk introduktion till nukleär kriminalteknik som lärs ut i laboratorier för nukleär kriminalteknik. Projektet kommer att inbegripa en internationell utbildningskurs för personer som arbetar inom området samt ett långvarigt uppdrag för en forskare vid ett ledande laboratorium för nukleär kriminalteknik under värdens och IAEA:s mentorskap. |
| --- | --- |

—

IAEA kommer att göra en samordnad insats för att möta medlemsstaternas behov genom innovation, bland annat med inriktning på laboratoriemetoder. IAEA lanserade en ny praktisk introduktion till nukleär kriminalteknik som lärs ut i laboratorier för nukleär kriminalteknik. Projektet kommer att inbegripa en internationell utbildningskurs för personer som arbetar inom området samt ett långvarigt uppdrag för en forskare vid ett ledande laboratorium för nukleär kriminalteknik under värdens och IAEA:s mentorskap.

Förväntade projektresultat:

| — | Ett betydande inslag i stödet till Nordafrika på området för nukleär kriminalteknik utgörs av utveckling av mänskliga resurser, till exempel experter på området. Områden för och möjligheter till framtida verksamhet inom och utveckling av nukleär kriminalteknik (dvs. forskning, brottsbekämpning, analyskapacitet, uranbrytning och radioaktiva strålkällors säkerhet) i hela regionen kommer att identifieras. Utifrån detta kommer genomförandeåtgärder för nukleär kriminalteknik i Nordafrika att fastställas. Möten kommer att hållas på både engelska och franska och all dokumentation ska översättas till franska för att mottagarländerna bättre ska kunna tillgodogöra sig den. |
| --- | --- |

—

Ett betydande inslag i stödet till Nordafrika på området för nukleär kriminalteknik utgörs av utveckling av mänskliga resurser, till exempel experter på området. Områden för och möjligheter till framtida verksamhet inom och utveckling av nukleär kriminalteknik (dvs. forskning, brottsbekämpning, analyskapacitet, uranbrytning och radioaktiva strålkällors säkerhet) i hela regionen kommer att identifieras. Utifrån detta kommer genomförandeåtgärder för nukleär kriminalteknik i Nordafrika att fastställas. Möten kommer att hållas på både engelska och franska och all dokumentation ska översättas till franska för att mottagarländerna bättre ska kunna tillgodogöra sig den.

Möjliga mottagarländer: Alla nordafrikanska medlemsstater och EU-grannländer.

8.4   Inrättande av ändamålsenliga nationella insatsramar

Hotet om nukleär terrorism har erkänts som en källa till oro för alla stater, och risken för att kärnämne eller annat radioaktivt material används i en brottslig handling eller i en avsiktlig otillåten handling utgör ett allvarligt hot mot den nationella och regionala säkerheten, med potentiellt allvarliga konsekvenser för människor, egendom och miljö.

De möjliga konsekvenserna av en brottslig eller en avsiktlig otillåten handling som involverar kärnämne och andra radioaktiva material som inte omfattas av tillsynssystem beror på mängden material samt dess form, sammansättning och aktivitet. Sådana handlingar kan leda till allvarliga hälsomässiga, sociala, psykologiska och ekonomiska konsekvenser, skada på egendom samt politiska och miljömässiga konsekvenser. Till exempel anordnas regelbundet större offentliga evenemang på internationell nivå. På grund av deras synlighet, som är en följd av nyhetsbevakning dygnet runt, är det allmänt erkänt att det finns en betydande risk för en terroristattack mot ett politiskt eller ekonomiskt toppmöte med hög profil eller ett större idrottsevenemang.

Kärnämne och andra radioaktiva material transporteras varje dag, med tillstånd och enligt nationella och internationella regler för transport, eller utan tillstånd eller genom hantering av personer som vill undgå upptäckt. Effektiva kontrollåtgärder för nukleärt fysiskt skydd bidrar till att säkerställa att endast laglig trafik förekommer och att realistiska och ändamålsenliga förfaranden används för att snabbt förebygga, upptäcka och vidta åtgärder vid tillbud.

Varje stat har ett ansvar för att kunna förebygga, upptäcka och vidta åtgärder vid tillbud med anknytning till nukleärt fysiskt skydd, inklusive sådana som kan leda till en radiologisk nödsituation.

Projektets syfte:

| — | IEAE tillhandahåller stöd inriktat på inrättandet av en ändamålsenlig nationell insatsram i syfte att bevara och förbättra medlemsstaternas förmåga att vidta åtgärder vid brottsliga eller avsiktliga otillåtna handlingar som involverar kärnämne eller andra radioaktiva material. I detta sammanhang har IAEA för avsikt att hjälpa medlemsstaterna att upptäcka kärnämne eller andra radioaktiva material som inte omfattas av tillsynssystem samt att vidta åtgärder vid tillbud med anknytning till nukleärt fysiskt skydd genom rådgivnings- och utvärderingsuppdrag, genomförande av personalutbildning och tillhandahållande av stöd för att efterleva internationella rättsliga instrument och/eller förbättra relevant nationell lagstiftning och genom att utarbeta internationellt godkänd vägledning och göra denna tillgänglig för staterna. |
| --- | --- |

—

IEAE tillhandahåller stöd inriktat på inrättandet av en ändamålsenlig nationell insatsram i syfte att bevara och förbättra medlemsstaternas förmåga att vidta åtgärder vid brottsliga eller avsiktliga otillåtna handlingar som involverar kärnämne eller andra radioaktiva material. I detta sammanhang har IAEA för avsikt att hjälpa medlemsstaterna att upptäcka kärnämne eller andra radioaktiva material som inte omfattas av tillsynssystem samt att vidta åtgärder vid tillbud med anknytning till nukleärt fysiskt skydd genom rådgivnings- och utvärderingsuppdrag, genomförande av personalutbildning och tillhandahållande av stöd för att efterleva internationella rättsliga instrument och/eller förbättra relevant nationell lagstiftning och genom att utarbeta internationellt godkänd vägledning och göra denna tillgänglig för staterna.

Projektbeskrivning:

| — | Att hjälpa stater att inrätta och bevara en ändamålsenlig nationell insatsinfrastruktur genom planering, samordning, genomförande och resultatövervakning av följande verksamheter:






  — | Genomförande av rådgivande uppdrag eller serviceuppdrag i stater för att kartlägga och rekommendera förbättringar av insatsramen för nukleärt fysiskt skydd. |
| --- | --- | --- |

—

Att hjälpa stater att inrätta och bevara en ändamålsenlig nationell insatsinfrastruktur genom planering, samordning, genomförande och resultatövervakning av följande verksamheter:

—

Genomförande av rådgivande uppdrag eller serviceuppdrag i stater för att kartlägga och rekommendera förbättringar av insatsramen för nukleärt fysiskt skydd.

| — | Tillhandahållande av tekniskt stöd till stater för att inrätta ändamålsenliga resurser för insatser för nukleärt fysiskt skydd, inklusive kapacitet för genomförande av brottsplatsundersökningar när radiologiska material har använts samt vid större offentliga evenemang. |
| --- | --- |

—

Tillhandahållande av tekniskt stöd till stater för att inrätta ändamålsenliga resurser för insatser för nukleärt fysiskt skydd, inklusive kapacitet för genomförande av brottsplatsundersökningar när radiologiska material har använts samt vid större offentliga evenemang.

| — | Stöd till kapacitetsuppbyggnad, inklusive utbildning, workshoppar, övningar och seminarier om insatser för nukleärt fysiskt skydd. |
| --- | --- |

—

Stöd till kapacitetsuppbyggnad, inklusive utbildning, workshoppar, övningar och seminarier om insatser för nukleärt fysiskt skydd.

Förväntade projektresultat:

| — | Det förväntas att de stater som deltar i detta program kommer att förstärka den nationella kapaciteten när det gäller att vidta åtgärder vid brottsliga eller avsiktliga otillåtna handlingar som involverar kärnämne eller andra radioaktiva material genom att säkerställa sin förmåga att snabbt bedöma och klassificera händelser utifrån faktorer såsom hotet, potentiella konsekvenser för människor och miljö, ekonomiska konsekvenser och den typ av kärnämne eller andra radioaktiva material som inbegrips. |
| --- | --- |

—

Det förväntas att de stater som deltar i detta program kommer att förstärka den nationella kapaciteten när det gäller att vidta åtgärder vid brottsliga eller avsiktliga otillåtna handlingar som involverar kärnämne eller andra radioaktiva material genom att säkerställa sin förmåga att snabbt bedöma och klassificera händelser utifrån faktorer såsom hotet, potentiella konsekvenser för människor och miljö, ekonomiska konsekvenser och den typ av kärnämne eller andra radioaktiva material som inbegrips.

8.5   Detektering

Projektets syfte:

| — | Dessa verksamheter är en uppföljning av det arbete som utförts på detekteringsområdet genom tidigare gemensamma åtgärder och beslut och det senaste bidragsavtalet. En av de nödvändiga förutsättningarna för inrättandet av ett ändamålsenligt system för nukleärt fysiskt skydd är utarbetandet av en nationell detekteringsstrategi. En ändamålsenlig detekteringsstruktur på området för nukleärt fysiskt skydd grundar sig på den nationella detekteringsstrategin och den nationella rättsliga ramen för nukleärt fysiskt skydd samt stöds av ett välfungerande system för brottsbekämpning. |
| --- | --- |

—

Dessa verksamheter är en uppföljning av det arbete som utförts på detekteringsområdet genom tidigare gemensamma åtgärder och beslut och det senaste bidragsavtalet. En av de nödvändiga förutsättningarna för inrättandet av ett ändamålsenligt system för nukleärt fysiskt skydd är utarbetandet av en nationell detekteringsstrategi. En ändamålsenlig detekteringsstruktur på området för nukleärt fysiskt skydd grundar sig på den nationella detekteringsstrategin och den nationella rättsliga ramen för nukleärt fysiskt skydd samt stöds av ett välfungerande system för brottsbekämpning.

Projektbeskrivning:

| — | IAEA planerar, med fokus på utformning och utveckling av en detekteringsstruktur, att anordna sex expertuppdrag och att tillhandahålla detekteringsinstrument. |
| --- | --- |

—

IAEA planerar, med fokus på utformning och utveckling av en detekteringsstruktur, att anordna sex expertuppdrag och att tillhandahålla detekteringsinstrument.

Förväntade projektresultat:

| — | Donation av detekteringsutrustning i enlighet med detekteringsstrategin. |
| --- | --- |

—

Donation av detekteringsutrustning i enlighet med detekteringsstrategin.

II.   RAPPORTERING OCH UTVÄRDERING

IAEA kommer att lägga fram två årliga rapporter och en slutlig ekonomisk och beskrivande rapport om genomförandet av projekten samt dessutom tre informella halvårsvisa lägesrapporter för den höga representanten och kommissionen. IAEA kommer att behandla särskilda informella rapporter om relevanta frågor när så krävs på kommissionens begäran.

I den slutliga ekonomiska och beskrivande rapporten kommer det närmare genomförandet av alla projekt att granskas och rapporten kommer även att innehålla följande:

| — | En omfattande rapport om testet av verktyget enligt 2.2 i kapitel I ska inkluderas i den slutgiltiga rapporten. |
| --- | --- |

—

En omfattande rapport om testet av verktyget enligt 2.2 i kapitel I ska inkluderas i den slutgiltiga rapporten.

| — | En rapport om aktuell status och rekommendationer för den rättsliga ramen i respektive stat i projekt 3, i enlighet med den konfidentiella behandling som begärts av den mottagande staten. |
| --- | --- |

—

En rapport om aktuell status och rekommendationer för den rättsliga ramen i respektive stat i projekt 3, i enlighet med den konfidentiella behandling som begärts av den mottagande staten.

| — | Landvinningar enligt 3.2 i kapitel I. |
| --- | --- |

—

Landvinningar enligt 3.2 i kapitel I.

En kopia av rapporterna ska skickas till unionens delegation i Wien.

III.   KOSTNADSFRITT DELTAGANDE AV EXPERTER FRÅN EU-MEDLEMSSTATER

För att beslutet ska kunna genomföras med framgång krävs att experter från unionens medlemsstater deltar aktivt. IAEA kommer att använda sig av dessa experter för projekten. IAEA kommer att utarbeta förslag för personalrelaterade kostnader som ska finansieras genom unionsbidraget; förslaget ska grundas på en behovsanalys när förteckningen över mottagare är godkänd. Denna personal kommer att anställas i enlighet med IAEA:s regler.

IV.   VARAKTIGHET

Genomförandet av projekten beräknas pågå under totalt 36 månader.

V.   MOTTAGARE

Mottagarländerna för de olika projekten ska hämtas från följande respektive förteckningar.

Om staterna beslutar att de inte har möjlighet att ta emot stödet kommer IAEA att föreslå nya mottagare för arbetsgruppen för icke-spridning, med utgångspunkt i de behov som identifierats via de integrerade planerna till stöd för det nukleära fysiska skyddet.

Mottagare för projekt 1 kommer att vara följande: i Afrika: Algeriet, Egypten, Mauretanien, Niger, Marocko, Tunisien; i Asien och Stillahavsområdet: Malaysia, Pakistan och andra stater – ska fastställas, begäran om stöd från IAEA; i Latinamerika och Västindien: Argentina, Chile, Colombia, Kuba, Peru, Uruguay samt EU-grannländer.

Mottagare för projekt 2 kommer att vara Indonesien, Jordanien, Kuba, Libanon, Malaysia och Vietnam;

Mottagare för projekt 3 kommer att vara EU-grannländer: Albanien, Algeriet, Armenien, Azerbajdzjan, Bosnien och Hercegovina, Egypten, Georgien, Jordanien, Libanon, f.d. jugoslaviska republiken Makedonien, Marocko, Mauretanien, Republiken Moldavien, Montenegro, Tunisien, Turkiet, Ukraina och Vitryssland samt länder i Latinamerika och Centralamerika: Bolivia, Chile, Colombia, Ecuador, Honduras, Kuba, Panama, Paraguay.

Mottagare för projekt 4 kommer att vara Nordafrika, Sydostasien, Latinamerika, länder/regioner som är i de inledande faserna av att utarbeta kärnkraftsprogram och forskningsreaktorkapacitet samt Vietnam, Egypten, Turkiet, Thailand samt andra länder som kommer att fastställas i ett senare skede.

Mottagare för projekt 5 kommer att vara Egypten.

Mottagare för projekt 6 kommer att vara Demokratiska republiken Kongo, Jamaica, Libanon, Madagaskar, Vietnam och Vitryssland.

Mottagare för projekt 7 kommer att väljas ut bland följande: Albanien, Bahrain, Burkina Faso, f.d. jugoslaviska republiken Makedonien, Libanon och Madagaskar.

Mottagare för projekt 8 kommer att vara Algeriet, Albanien, Bangladesh, Georgien, Kazakstan, Kuba, Malaysia, Marocko, Ukraina, Vietnam eller andra stater, som kommer att fastställas i ett senare skede, begäran om stöd från IAEA vad gäller integrerade planer till stöd för det nukleära fysiska skyddet från Afrika, Asien, Central- och Latinamerika; Särskilda värdstater: Tyskland, Österrike.

VI.   EU:s SYNLIGHET

IAEA ska vidta alla lämpliga åtgärder för att göra det känt att åtgärden har finansierats av unionen. Sådana åtgärder kommer att genomföras i enlighet med kommissionens handbok om kommunikation och synliggörande av unionens externa åtgärder som fastställts och offentliggjorts av Europeiska kommissionen. IAEA kommer därmed att garantera att unionens bidrag synliggörs med hjälp av lämplig märkesprofilering och publicitet, och belysa unionens roll, säkerställa insyn i verksamheten och öka medvetenheten om såväl motiven bakom beslutet som unionens stöd för beslutet och resultaten av detta stöd. Material som utarbetas inom ramen för projektet ska tydligt märkas med unionsflaggan i enlighet med unionens riktlinjer för korrekt användning och återgivning av flaggan. IAEA kommer när så är lämpligt att bjuda in företrädare för unionen och för unionens medlemsstater till uppdrag eller evenemang med anknytning till genomförandet av detta beslut.

VII.   GENOMFÖRANDEORGAN

IAEA kommer att anförtros det tekniska genomförandet av projekten. Projekten kommer att genomföras direkt av IAEA:s personal, experter från medlemsstaterna och entreprenörer. Projekten kommer att genomföras i enlighet med det ekonomiska och administrativa ramavtalet och den finansieringsöverenskommelse som Europeiska kommissionen ska ingå med IAEA.

---

| 23.12.2016 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 352/92 |
| --- | --- | --- | --- |

23.12.2016

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 352/92

---

RÅDETS BESLUT (GUSP) 2016/2384

av den 22 december 2016

om uppdatering av förteckningen över personer, grupper och enheter som omfattas av artiklarna 2, 3 och 4 i gemensam ståndpunkt 2001/931/Gusp om tillämpning av särskilda åtgärder i syfte att bekämpa terrorism och om ändring av beslut (Gusp) 2016/1136

EUROPEISKA UNIONENS RÅD HAR ANTAGIT DETTA BESLUT

med beaktande av fördraget om Europeiska unionen, särskilt artikel 29,

med beaktande av förslaget från unionens höga representant för utrikes frågor och säkerhetspolitik, och

av följande skäl:

| (1) | Den 27 december 2001 antog rådet gemensam ståndpunkt 2001/931/Gusp (1). |
| --- | --- |

(1)

Den 27 december 2001 antog rådet gemensam ståndpunkt 2001/931/Gusp (1).

| (2) | Den 12 juli 2016 antog rådet beslut (Gusp) 2016/1136 (2) om uppdatering av förteckningen över personer, grupper och enheter som omfattas av artiklarna 2, 3 och 4 i gemensam ståndpunkt 2001/931/Gusp. |
| --- | --- |

(2)

Den 12 juli 2016 antog rådet beslut (Gusp) 2016/1136 (2) om uppdatering av förteckningen över personer, grupper och enheter som omfattas av artiklarna 2, 3 och 4 i gemensam ståndpunkt 2001/931/Gusp.

| (3) | Rådet har fastställt att ytterligare tre personer har deltagit i terroristhandlingar i den mening som avses i artikel 1.2 och 1.3 i gemensam ståndpunkt 2001/931/Gusp, att ett beslut avseende dem har fattats av en behörig myndighet i den mening som avses i artikel 1.4 i den gemensamma ståndpunkten samt att dessa personer bör läggas till i förteckningen över personer, grupper och enheter på vilka artiklarna 2, 3 och 4 i gemensam ståndpunkt 2001/931/Gusp är tillämpliga. |
| --- | --- |

(3)

Rådet har fastställt att ytterligare tre personer har deltagit i terroristhandlingar i den mening som avses i artikel 1.2 och 1.3 i gemensam ståndpunkt 2001/931/Gusp, att ett beslut avseende dem har fattats av en behörig myndighet i den mening som avses i artikel 1.4 i den gemensamma ståndpunkten samt att dessa personer bör läggas till i förteckningen över personer, grupper och enheter på vilka artiklarna 2, 3 och 4 i gemensam ståndpunkt 2001/931/Gusp är tillämpliga.

| (4) | Förteckningen över personer, grupper och enheter på vilka gemensam ståndpunkt 2001/931/Gusp är tillämplig bör ändras i enlighet med detta. |
| --- | --- |

(4)

Förteckningen över personer, grupper och enheter på vilka gemensam ståndpunkt 2001/931/Gusp är tillämplig bör ändras i enlighet med detta.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Bilagan till beslut (Gusp) 2016/1136 ska ändras i enlighet med bilagan till det här beslutet.

Artikel 2

Detta beslut träder i kraft samma dag som det offentliggörs i Europeiska unionens officiella tidning.

Utfärdat i Bryssel den 22 december 2016.

På rådets vägnar

M. LAJČÁK

Ordförande

---

(1)  Rådets gemensamma ståndpunkt 2001/931/Gusp av den 27 december 2001 om tillämpning av särskilda åtgärder i syfte att bekämpa terrorism (EGT L 344, 28.12.2001, s. 93).

1

(2)  Rådets beslut (Gusp) 2016/1136 av den 12 juli 2016 om uppdatering av förteckningen över personer, grupper och enheter som omfattas av artiklarna 2, 3 och 4 i gemensam ståndpunkt 2001/931/Gusp om tillämpning av särskilda åtgärder i syfte att bekämpa terrorism och om upphävande av beslut (Gusp) 2015/2430 (EUT L 188, 13.7.2016, s. 21).

2

---

BILAGA

De personer som förtecknas nedan ska läggas till i förteckningen över personer i avsnitt I (Personer) i bilagan till beslut (Gusp) 2016/1136:

| — | EL HAJJ, Hassan Hassan, född den 22 mars 1988 i Zaghdraiya, Saida, Libanon, kanadensisk medborgare. Passnummer: JX446643 (Kanada). |
| --- | --- |

—

EL HAJJ, Hassan Hassan, född den 22 mars 1988 i Zaghdraiya, Saida, Libanon, kanadensisk medborgare. Passnummer: JX446643 (Kanada).

| — | MELIAD, Farah (alias HUSSEIN HUSSEIN, alias JAY DEE), född den 5 november 1980 i Sydney (Australien), australisk medborgare. Passnummer: M2719127 (Australien). |
| --- | --- |

—

MELIAD, Farah (alias HUSSEIN HUSSEIN, alias JAY DEE), född den 5 november 1980 i Sydney (Australien), australisk medborgare. Passnummer: M2719127 (Australien).

| — | ȘANLI, Dalokay (alias Sinan), född den 13 oktober 1976 i Pülümür (Turkiet). |
| --- | --- |

—

ȘANLI, Dalokay (alias Sinan), född den 13 oktober 1976 i Pülümür (Turkiet).

---