# Euroopa Liidu L 260/2016

| | ISSN 1977-0650 |
| --- | --- |
| Euroopa Liidu
  Teataja | L 260 |
| | |
| Eestikeelne väljaanne | Õigusaktid | 59. aastakäik27. september 2016 |

ISSN 1977-0650

Euroopa Liidu

Teataja

L 260

Eestikeelne väljaanne

Õigusaktid

59. aastakäik27. september 2016

---

| Sisukord | | II   Muud kui seadusandlikud aktid | Lehekülg |
| --- | --- | --- | --- |
| | | OTSUSED |
| | * | Komisjoni otsus (EL) 2016/1698, 20. veebruar 2014, meetmete SA.22932 (11/C) (ex NN 37/07) kohta, mida Prantsusmaa võttis Marseille Provence'i lennujaama ja seda lennujaama kasutavate lennuettevõtjate kasuks
  (teatavaks tehtud numbri C(2014) 870 all)

   (
  1
  ) | 1 |
| | * | Komisjoni otsus (EL) 2016/1699, 11. jaanuar 2016, ülemäärase kasumi maksuvabastust käsitleva riigiabikava SA.37667 (2015/C) (ex 2015/NN) kohta, mida rakendas Belgia
  (teatavaks tehtud numbri C(2015) 9837 all)

   (
  1
  ) | 61 |
| | * | Komisjoni otsus (EL) 2016/1700, 7. aprill 2016, Austria antud riigiabi SA.15836 (2012/C) (ex NN 34/2000 ja NN 34A/2000) kohta (AMA turustusmeetmed)
  (teatavaks tehtud numbri C(2016) 1972 all) | 104 |
| | * | Komisjoni rakendusotsus (EL) 2016/1701, 19. august 2016, milles sätestatakse eeskirjad kalandus- ja vesiviljelussektori andmete kogumise töökavade esitamise vormingu kohta
  (teatavaks tehtud numbri C(2016) 5304 all) | 153 |

Sisukord

II   Muud kui seadusandlikud aktid

Lehekülg

OTSUSED

*

Komisjoni otsus (EL) 2016/1698, 20. veebruar 2014, meetmete SA.22932 (11/C) (ex NN 37/07) kohta, mida Prantsusmaa võttis Marseille Provence'i lennujaama ja seda lennujaama kasutavate lennuettevõtjate kasuks
  (teatavaks tehtud numbri C(2014) 870 all)

   (
  1
  )

(teatavaks tehtud numbri C(2014) 870 all)

1

1

*

Komisjoni otsus (EL) 2016/1699, 11. jaanuar 2016, ülemäärase kasumi maksuvabastust käsitleva riigiabikava SA.37667 (2015/C) (ex 2015/NN) kohta, mida rakendas Belgia
  (teatavaks tehtud numbri C(2015) 9837 all)

   (
  1
  )

(teatavaks tehtud numbri C(2015) 9837 all)

1

61

*

Komisjoni otsus (EL) 2016/1700, 7. aprill 2016, Austria antud riigiabi SA.15836 (2012/C) (ex NN 34/2000 ja NN 34A/2000) kohta (AMA turustusmeetmed)
  (teatavaks tehtud numbri C(2016) 1972 all)

(teatavaks tehtud numbri C(2016) 1972 all)

104

*

Komisjoni rakendusotsus (EL) 2016/1701, 19. august 2016, milles sätestatakse eeskirjad kalandus- ja vesiviljelussektori andmete kogumise töökavade esitamise vormingu kohta
  (teatavaks tehtud numbri C(2016) 5304 all)

(teatavaks tehtud numbri C(2016) 5304 all)

153

| | |
| --- | --- |
| | (1)   EMPs kohaldatav tekst |

---

(1)   EMPs kohaldatav tekst

1

| ET | Aktid, mille peakiri on trükitud harilikus trükikirjas, käsitlevad põllumajandusküsimuste igapäevast korraldust ning nende kehtivusaeg on üldjuhul piiratud.
  Kõigi ülejäänud aktide pealkirjad on trükitud poolpaksus kirjas ja nende ette on märgitud tärn. |
| --- | --- |

ET

Aktid, mille peakiri on trükitud harilikus trükikirjas, käsitlevad põllumajandusküsimuste igapäevast korraldust ning nende kehtivusaeg on üldjuhul piiratud.

Kõigi ülejäänud aktide pealkirjad on trükitud poolpaksus kirjas ja nende ette on märgitud tärn.

---

II Muud kui seadusandlikud aktid

OTSUSED

| 27.9.2016 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 260/1 |
| --- | --- | --- | --- |

27.9.2016

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 260/1

---

KOMISJONI OTSUS (EL) 2016/1698,

20. veebruar 2014,

meetmete SA.22932 (11/C) (ex NN 37/07) kohta, mida Prantsusmaa võttis Marseille Provence'i lennujaama ja seda lennujaama kasutavate lennuettevõtjate kasuks

(teatavaks tehtud numbri C(2014) 870 all)

(Ainult prantsuskeelne tekst on autentne)

(EMPs kohaldatav tekst)

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artikli 108 lõike 2 esimest lõiku,

võttes arvesse Euroopa Majanduspiirkonna lepingut, eriti selle artikli 62 lõike 1 punkti a,

olles kutsunud huvitatud isikuid üles esitama märkusi vastavalt eespool nimetatud artiklitele ja võttes neid märkusi arvesse

ning arvestades järgmist:

1.   MENETLUS

MENETLUS

| (1) | 8. mail 2006 sai komisjon kaebuse, mille esitaja oli Ryanair ja milles osutati ebaseaduslikule abile, mis seisnes vastavalt riigisisestele lendudele ja rahvusvahelistele lendudele kehtestatud lennujaamatasude erinevuses. 21. juuni 2006. aasta kirjaga palus komisjon Prantsusmaal esitada teavet kõnealuses kaebuses tõstatatud punktide kohta. |
| --- | --- |

(1)

8. mail 2006 sai komisjon kaebuse, mille esitaja oli Ryanair ja milles osutati ebaseaduslikule abile, mis seisnes vastavalt riigisisestele lendudele ja rahvusvahelistele lendudele kehtestatud lennujaamatasude erinevuses. 21. juuni 2006. aasta kirjaga palus komisjon Prantsusmaal esitada teavet kõnealuses kaebuses tõstatatud punktide kohta.

| (2) | 27. märtsil 2007 sai komisjon 15. märtsi 2007. aasta kirjaga teise kaebuse, mille esitas Air France; kaebus puudutas Bouches du Rhône'i departemangu volikogu (edaspidi „departemangu volikogu“) antud ebaseaduslikku abi Marseille Provence'i lennujaamale ning lennujaama antud ebaseaduslikku abi Ryanairile ja teistele lennuettevõtjatele. Kõnealused eelised seisnesid eeskätt vähendatud määraga lennujaamatasudes, mille eesmärk oli soodustada lendusid, mis toimusid uuest terminalist „Marseille-Provence 2“ (edaspidi „terminal mp2“). |
| --- | --- |

(2)

27. märtsil 2007 sai komisjon 15. märtsi 2007. aasta kirjaga teise kaebuse, mille esitas Air France; kaebus puudutas Bouches du Rhône'i departemangu volikogu (edaspidi „departemangu volikogu“) antud ebaseaduslikku abi Marseille Provence'i lennujaamale ning lennujaama antud ebaseaduslikku abi Ryanairile ja teistele lennuettevõtjatele. Kõnealused eelised seisnesid eeskätt vähendatud määraga lennujaamatasudes, mille eesmärk oli soodustada lendusid, mis toimusid uuest terminalist „Marseille-Provence 2“ (edaspidi „terminal mp2“).

| (3) | 27. novembri 2009. aasta kirjaga esitas Air France kaebuse ebaseadusliku abi kohta, mida andsid mitmed piirkondlikud lennujaamad, sealhulgas Marseille Provence'i lennujaam. |
| --- | --- |

(3)

27. novembri 2009. aasta kirjaga esitas Air France kaebuse ebaseadusliku abi kohta, mida andsid mitmed piirkondlikud lennujaamad, sealhulgas Marseille Provence'i lennujaam.

| (4) | 13. juuli 2011. aasta kirjaga teatas komisjon Prantsusmaale oma otsusest algatada Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 108 lõikega 2 ettenähtud menetlus (1). |
| --- | --- |

(4)

13. juuli 2011. aasta kirjaga teatas komisjon Prantsusmaale oma otsusest algatada Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 108 lõikega 2 ettenähtud menetlus (1).

1

| (5) | Komisjon kutsus huvitatud isikuid üles esitama märkusi ühe kuu jooksul alates käesoleva otsuse avaldamisest. |
| --- | --- |

(5)

Komisjon kutsus huvitatud isikuid üles esitama märkusi ühe kuu jooksul alates käesoleva otsuse avaldamisest.

| (6) | Komisjon sai 13. detsembril 2011 märkused Marseille-Provence'i kaubandus-tööstuskojalt (edaspidi „CCIMP“) ja 15. detsembril 2011 Air France'ilt, Ryanairilt, Euroopa Lennuettevõtjate Ühenduselt ja CCIMP-lt. Komisjon edastas need märkused Prantsusmaale 10. veebruari 2012. aasta kirjaga, andes talle võimaluse neid märkusi kommenteerida. Komisjon sai Prantsusmaa märkused 12. märtsi 2012. aasta kirjaga. |
| --- | --- |

(6)

Komisjon sai 13. detsembril 2011 märkused Marseille-Provence'i kaubandus-tööstuskojalt (edaspidi „CCIMP“) ja 15. detsembril 2011 Air France'ilt, Ryanairilt, Euroopa Lennuettevõtjate Ühenduselt ja CCIMP-lt. Komisjon edastas need märkused Prantsusmaale 10. veebruari 2012. aasta kirjaga, andes talle võimaluse neid märkusi kommenteerida. Komisjon sai Prantsusmaa märkused 12. märtsi 2012. aasta kirjaga.

| (7) | 13. aprillil 2012, 10. aprillil 2013, 20. detsembril 2013, 17. jaanuaril 2014 ja 30. jaanuaril 2014 sai komisjon märkused ka Ryanairilt. Need täiendavad märkused edastati Prantsusmaale kirja teel vastavalt 13. juulil 2012, 3. mail 2013, 9. jaanuaril 2014 ja 4. veebruaril 2014. 17. juuli 2012. aasta, 4. juuni 2013. aasta, 29. jaanuari 2014. aasta ja 5. veebruari 2014. aasta kirjaga teatas Prantsusmaa komisjonile, et ei soovi märkusi esitada. |
| --- | --- |

(7)

13. aprillil 2012, 10. aprillil 2013, 20. detsembril 2013, 17. jaanuaril 2014 ja 30. jaanuaril 2014 sai komisjon märkused ka Ryanairilt. Need täiendavad märkused edastati Prantsusmaale kirja teel vastavalt 13. juulil 2012, 3. mail 2013, 9. jaanuaril 2014 ja 4. veebruaril 2014. 17. juuli 2012. aasta, 4. juuni 2013. aasta, 29. jaanuari 2014. aasta ja 5. veebruari 2014. aasta kirjaga teatas Prantsusmaa komisjonile, et ei soovi märkusi esitada.

| (8) | Prantsusmaa esitas komisjonile täiendavat teavet 26. märtsi 2012. aasta, 10. aprilli 2012. aasta, 20. septembri 2012. aasta, 30. oktoobri 2013. aasta ja 24. detsembri 2013. aasta kirjaga, pärast seda kui komisjon oli esitanud vastava nõude 23. veebruari 2012. aasta, 12. juuni 2012. aasta ja 20. novembri 2013. aasta kirjaga. |
| --- | --- |

(8)

Prantsusmaa esitas komisjonile täiendavat teavet 26. märtsi 2012. aasta, 10. aprilli 2012. aasta, 20. septembri 2012. aasta, 30. oktoobri 2013. aasta ja 24. detsembri 2013. aasta kirjaga, pärast seda kui komisjon oli esitanud vastava nõude 23. veebruari 2012. aasta, 12. juuni 2012. aasta ja 20. novembri 2013. aasta kirjaga.

2.   ASJAOLUDE ÜKSIKASJALIK KIRJELDUS

ASJAOLUDE ÜKSIKASJALIK KIRJELDUS

2.1.   HUVITATUD ISIKUD

HUVITATUD ISIKUD

2.1.1.   MARSEILLE PROVENCE'I LENNUJAAM

| (9) | Marseille Provence'i lennujaam on üks Prantsusmaa suurimaid lennujaamu Pariisi, Nice'i ja Lyoni lennujaamade järel. 2012. aastal teenindas lennujaam 8 295 479 reisijat.

  Tabel 1


  Reisijate arvu muutumine | 2005 | 2006 | 2007 | 2008 | 2009 | 2010 | 2011 | 2012 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Terminali mp1 reisijate arv | 5 859 480 | 6 008 466 | 6 028 292 | 5 907 174 | 5 619 879 | 5 799 435 | 5 990 703 | 6 483 863 |
| Terminali mp2 reisijate arv | 0 | 107 478 | 934 481 | 1 058 703 | 1 670 240 | 1 722 732 | 1 372 164 | 1 811 616 |
| Reisijate arv kokku | 5 859 480 | 6 115 944 | 6 962 773 | 6 965 877 | 7 290 119 | 7 522 167 | 7 362 867 | 8 295 479 |
| Allikas: Prantsusmaa 24. detsembril 2013 esitatud teave |

(9)

Marseille Provence'i lennujaam on üks Prantsusmaa suurimaid lennujaamu Pariisi, Nice'i ja Lyoni lennujaamade järel. 2012. aastal teenindas lennujaam 8 295 479 reisijat.

Tabel 1

Tabel 1

Reisijate arvu muutumine

Reisijate arvu muutumine

2005

2006

2007

2008

2009

2010

2011

2012

Terminali mp1 reisijate arv

5 859 480

6 008 466

6 028 292

5 907 174

5 619 879

5 799 435

5 990 703

6 483 863

Terminali mp2 reisijate arv

0

107 478

934 481

1 058 703

1 670 240

1 722 732

1 372 164

1 811 616

Reisijate arv kokku

5 859 480

6 115 944

6 962 773

6 965 877

7 290 119

7 522 167

7 362 867

8 295 479

Allikas: Prantsusmaa 24. detsembril 2013 esitatud teave

Allikas:

2.1.2.   MARSEILLE-PROVENCE'I KAUBANDUS- JA TÖÖSTUSKODA, MARSEILLE PROVENCE'I LENNUJAAMA KONTSESSIONÄÄR

| (10) | Prantsusmaal kujutavad kaubandus-tööstuskojad (edaspidi „CCI“) endast haldusliku iseloomuga avalikke asutusi. CCI esindab oma piirkonna kaubanduse, tööstuse ja teenindusega seotud üldhuve. Tema ülesanded ja eelisõigused on kindlaks määratud seaduse alusel (2) ning ta allub piirkonna prefekti vahendusel valitsuse haldusjärelevalvele (3). Järelevalvet teostaval ametiasutusel on õigus pääseda kaubandus-tööstuskodade üldkogude kõikidele istungitele ning ta võib nende istungite päevakorda lisada ühe või mitu päevakorrapunkti. Järelevalvet teostav asutus võib vajaduse korral peatada või lõpetada CCI liikme volitused. Seejuures kuuluvad vähemalt eelarvega seotud otsused, laenuotsused ja kolmandate isikutega sõlmitavad kokkulepped täitmisele alles pärast järelevalvet teostava ametiasutuse heakskiitu (4). CCIMP haldab oma tütarettevõtjaid, eeskätt Marseille Provence'i lennujaama ja mitmeid koolitusasutusi. Tütarettevõtjate näol ei ole tegemist eraldiseisvate juriidiliste isikutega (5). Samas peetakse lennujaama tegevuse kohta eraldi raamatupidamisarvestust. Otsuseid ei ole võimalik ellu rakendada enne nende edastamist järelevalvet teostavale ametkonnale. |
| --- | --- |

(10)

Prantsusmaal kujutavad kaubandus-tööstuskojad (edaspidi „CCI“) endast haldusliku iseloomuga avalikke asutusi. CCI esindab oma piirkonna kaubanduse, tööstuse ja teenindusega seotud üldhuve. Tema ülesanded ja eelisõigused on kindlaks määratud seaduse alusel (2) ning ta allub piirkonna prefekti vahendusel valitsuse haldusjärelevalvele (3). Järelevalvet teostaval ametiasutusel on õigus pääseda kaubandus-tööstuskodade üldkogude kõikidele istungitele ning ta võib nende istungite päevakorda lisada ühe või mitu päevakorrapunkti. Järelevalvet teostav asutus võib vajaduse korral peatada või lõpetada CCI liikme volitused. Seejuures kuuluvad vähemalt eelarvega seotud otsused, laenuotsused ja kolmandate isikutega sõlmitavad kokkulepped täitmisele alles pärast järelevalvet teostava ametiasutuse heakskiitu (4). CCIMP haldab oma tütarettevõtjaid, eeskätt Marseille Provence'i lennujaama ja mitmeid koolitusasutusi. Tütarettevõtjate näol ei ole tegemist eraldiseisvate juriidiliste isikutega (5). Samas peetakse lennujaama tegevuse kohta eraldi raamatupidamisarvestust. Otsuseid ei ole võimalik ellu rakendada enne nende edastamist järelevalvet teostavale ametkonnale.

2

3

4

5

| (11) | CCIMP haldab Marseille Provence'i lennujaama alates 1934. aastast lennujaama omaniku, Prantsuse riigi antud kontsessiooni alusel, tegeledes selle majandamise, hoolduse ja käitamisega. 1987. aastal pikendati kõnealust kontsessiooni järgmiseks kolmekümneks aastaks (6). |
| --- | --- |

(11)

CCIMP haldab Marseille Provence'i lennujaama alates 1934. aastast lennujaama omaniku, Prantsuse riigi antud kontsessiooni alusel, tegeledes selle majandamise, hoolduse ja käitamisega. 1987. aastal pikendati kõnealust kontsessiooni järgmiseks kolmekümneks aastaks (6).

6

2.1.3.   MARSEILLE PROVENCE'I LENNUJAAMA MAJANDUSLIK NÕUANDEKOMITEE

| (12) | Bouches-du-Rhône'i departemangu volikogu, Provence Côte d'Azuri piirkondlik nõukogu ja linnade ühendus Marseille Provence Métropole pidasid konsultatsioone lennujaama haldamise kohta lennujaama majandusliku nõuandekomitee (edaspidi „Cocoéco“) tegevuse raames. Kõnealuse komitee ülesanne on esitada arvamusi investeeringute arengu, lennujaama tegevuse ning lennujaama osutatavate teenuste hinna kohta. |
| --- | --- |

(12)

Bouches-du-Rhône'i departemangu volikogu, Provence Côte d'Azuri piirkondlik nõukogu ja linnade ühendus Marseille Provence Métropole pidasid konsultatsioone lennujaama haldamise kohta lennujaama majandusliku nõuandekomitee (edaspidi „Cocoéco“) tegevuse raames. Kõnealuse komitee ülesanne on esitada arvamusi investeeringute arengu, lennujaama tegevuse ning lennujaama osutatavate teenuste hinna kohta.

| (13) | Tsiviillennunduse seadustiku kohaselt tuleb komitee kokku vähemalt üks kord aastas, et esitada arvamus asjaomase lennuvälja kohta tehtavate otsuste ja nende kohaldamise kohta, lennujaamatasude suuruse kohta ning lennujaama investeerimiskavade kohta. Komiteelt võib nõu küsida lennuvälja käitaja osutatavate mis tahes teenuste kohta. |
| --- | --- |

(13)

Tsiviillennunduse seadustiku kohaselt tuleb komitee kokku vähemalt üks kord aastas, et esitada arvamus asjaomase lennuvälja kohta tehtavate otsuste ja nende kohaldamise kohta, lennujaamatasude suuruse kohta ning lennujaama investeerimiskavade kohta. Komiteelt võib nõu küsida lennuvälja käitaja osutatavate mis tahes teenuste kohta.

| (14) | Cocoéco liikmeskond hõlmab kasutajate rühma ja käitajate rühma, viimaste hulka kuulub Provence Alpes Côte d'Azuri piirkonnanõukogu (PACA) esimees või tema esindaja, Bouches-du-Rhône'i departemangu volikogu esimees või tema esindaja ja linnade ühenduse Marseille Provence Métropole esimees või tema esindaja. |
| --- | --- |

(14)

Cocoéco liikmeskond hõlmab kasutajate rühma ja käitajate rühma, viimaste hulka kuulub Provence Alpes Côte d'Azuri piirkonnanõukogu (PACA) esimees või tema esindaja, Bouches-du-Rhône'i departemangu volikogu esimees või tema esindaja ja linnade ühenduse Marseille Provence Métropole esimees või tema esindaja.

2.2.   UUS ODAVLENDUDE TERMINAL MP2

UUS ODAVLENDUDE TERMINAL MP2

2.2.1.   TERMINALI MP2 RAJAMISE PÕHJENDUS

| (15) | Pärast reisijate arvu vähenemist enam kui miljoni võrra alates 2001. aastast, mis oli eeskätt tingitud Vahemere kiirrongiliini (TGV) avaldatavast konkurentsist Pariisi-Marseille liinil, 11. septembri 2001. aasta terroriaktist ja mitme lennuettevõtja pankrotistumisest (Sabena, SwissAir jt), püüdis Marseille Provence'i lennujaam uuesti elavdada oma lennuliiklust ja suunata oma arengu Euroopa sihtpunktidele. Selleks otsustas lennujaam 2004. aastal rajada „odavlendude“ terminali. |
| --- | --- |

(15)

Pärast reisijate arvu vähenemist enam kui miljoni võrra alates 2001. aastast, mis oli eeskätt tingitud Vahemere kiirrongiliini (TGV) avaldatavast konkurentsist Pariisi-Marseille liinil, 11. septembri 2001. aasta terroriaktist ja mitme lennuettevõtja pankrotistumisest (Sabena, SwissAir jt), püüdis Marseille Provence'i lennujaam uuesti elavdada oma lennuliiklust ja suunata oma arengu Euroopa sihtpunktidele. Selleks otsustas lennujaam 2004. aastal rajada „odavlendude“ terminali.

| (16) | Kõnealuse uue terminali rajamiseks otsustas CCIMP ehitada ümber endise kaubaterminali nr 1. Odavlendude klientide vastuvõtmiseks nõudis kõnealune hoone suhteliselt madala hinnaga ümberehitamist. Tööd algasid 2005. aasta detsembris ja terminal mp2 alustas tööd 2006. aasta septembris. |
| --- | --- |

(16)

Kõnealuse uue terminali rajamiseks otsustas CCIMP ehitada ümber endise kaubaterminali nr 1. Odavlendude klientide vastuvõtmiseks nõudis kõnealune hoone suhteliselt madala hinnaga ümberehitamist. Tööd algasid 2005. aasta detsembris ja terminal mp2 alustas tööd 2006. aasta septembris.

| (17) | Reisijate arvu jagunemine (tegelik reisijate arv) terminalide mp1 ja mp2 vahel ajavahemikul 2006–2013 on toodud põhjenduses 9 esitatud tabelis. |
| --- | --- |

(17)

Reisijate arvu jagunemine (tegelik reisijate arv) terminalide mp1 ja mp2 vahel ajavahemikul 2006–2013 on toodud põhjenduses 9 esitatud tabelis.

2.2.2.   UUT TERMINALI MP2 KASUTAVAD LENNUETTEVÕTJAD

| (18) | Selleks et hinnata lennuettevõtjate huvi terminali mp2 kasutamise vastu, kuulutas CCIMP 2004. aastal välja lennuettevõtjatele suunatud projektide pakkumise. Sellele vastasid lennuettevõtjad Air France, Ryanair ja easyJet. Kõnealuste lennuettevõtjate pakkumistes sisaldunud reisijate arvu kogusumma ei ületanud terminali kavandatavat suutlikkust ning seetõttu ei olnud valiku tegemine vajalik. |
| --- | --- |

(18)

Selleks et hinnata lennuettevõtjate huvi terminali mp2 kasutamise vastu, kuulutas CCIMP 2004. aastal välja lennuettevõtjatele suunatud projektide pakkumise. Sellele vastasid lennuettevõtjad Air France, Ryanair ja easyJet. Kõnealuste lennuettevõtjate pakkumistes sisaldunud reisijate arvu kogusumma ei ületanud terminali kavandatavat suutlikkust ning seetõttu ei olnud valiku tegemine vajalik.

| (19) | Terminali mp2 kasutajate hulgas oli kõige suurem lennuettevõtja Ryanair, kuid Prantsusmaa nimetas samuti lennuettevõtjaid Bmibaby.com, Condor, easyJet, Jet4you.com, Myair.com. |
| --- | --- |

(19)

Terminali mp2 kasutajate hulgas oli kõige suurem lennuettevõtja Ryanair, kuid Prantsusmaa nimetas samuti lennuettevõtjaid Bmibaby.com, Condor, easyJet, Jet4you.com, Myair.com.

| (20) | 12. juulil 2004 esitas Air France CCIMP-le oma kandidatuuri terminali mp2 kasutamiseks. Lennuettevõtja teatas, et terminali mp2 võiks samuti kasutada lennu „La Navette“ (Marseille–Pariis-Orly liin) reisijad. Air France esitas kava, mis hõlmas Pariis-Orly suunal 19 lendu päevas esmaspäevast reedeni, 14 lendu laupäeviti ja 18 lendu pühapäeviti. Selliste lendude üle peetud läbirääkimised Air France'i ja CCIMP vahel ei andnud tulemusi. Air France tõi eeskätt välja kaks takistust: terminali mp2 piiratud võimalused „punktist punkti“ lendude jaoks ja asjaolu, et lennujaam sai vastu võtta üksnes kohalikke ja Euroopa Liidu siseseid lende. |
| --- | --- |

(20)

12. juulil 2004 esitas Air France CCIMP-le oma kandidatuuri terminali mp2 kasutamiseks. Lennuettevõtja teatas, et terminali mp2 võiks samuti kasutada lennu „La Navette“ (Marseille–Pariis-Orly liin) reisijad. Air France esitas kava, mis hõlmas Pariis-Orly suunal 19 lendu päevas esmaspäevast reedeni, 14 lendu laupäeviti ja 18 lendu pühapäeviti. Selliste lendude üle peetud läbirääkimised Air France'i ja CCIMP vahel ei andnud tulemusi. Air France tõi eeskätt välja kaks takistust: terminali mp2 piiratud võimalused „punktist punkti“ lendude jaoks ja asjaolu, et lennujaam sai vastu võtta üksnes kohalikke ja Euroopa Liidu siseseid lende.

| (21) | Prantsusmaa väitel said kõik terminali mp2 kasutada soovinud lennuettevõtjad seal tegevust alustada. |
| --- | --- |

(21)

Prantsusmaa väitel said kõik terminali mp2 kasutada soovinud lennuettevõtjad seal tegevust alustada.

2.3.   VAADELDAVAD MEETMED

VAADELDAVAD MEETMED

| (22) | Otsuses menetluse algatamise kohta hinnati järgmisi meetmeid:






  a) | ajavahemikul 2001–2010 CCIMP-le antud investeerimistoetus summas 24,2 miljonit eurot, mis hõlmab toetust terminali mp2 ehitamiseks, mille maksumus ulatub 7,577 miljoni euroni; |
| --- | --- | --- |

(22)

Otsuses menetluse algatamise kohta hinnati järgmisi meetmeid:

a)

ajavahemikul 2001–2010 CCIMP-le antud investeerimistoetus summas 24,2 miljonit eurot, mis hõlmab toetust terminali mp2 ehitamiseks, mille maksumus ulatub 7,577 miljoni euroni;

| b) | ajavahemikul 2001–2010 kaks rahavoogu summas [...] (*1) miljonit eurot CCIMP ja CCI üldtalituse vahel; |
| --- | --- |

b)

ajavahemikul 2001–2010 kaks rahavoogu summas [...] (*1) miljonit eurot CCIMP ja CCI üldtalituse vahel;

*1

| c) | reisijatasu suuruse kindlaksmääramine terminali mp2 jaoks; |
| --- | --- |

c)

reisijatasu suuruse kindlaksmääramine terminali mp2 jaoks;

| d) | piiratud suurusega reisijatasud riigisiseste lendude jaoks; |
| --- | --- |

d)

piiratud suurusega reisijatasud riigisiseste lendude jaoks;

| e) | lennujaamatasude piiramine seoses uute lennuliinide avamisega; |
| --- | --- |

e)

lennujaamatasude piiramine seoses uute lennuliinide avamisega;

| f) | öise parkimistasu vähendamine; |
| --- | --- |

f)

öise parkimistasu vähendamine;

| g) | turundusteenuste rahastamine; |
| --- | --- |

g)

turundusteenuste rahastamine;

| h) | ettevõttega Airport Marketing Services sõlmitud reklaamipinna ostmise leping, mille puhul ei kuulutatud välja konkurssi ega avaldatud hanketeadet; |
| --- | --- |

h)

ettevõttega Airport Marketing Services sõlmitud reklaamipinna ostmise leping, mille puhul ei kuulutatud välja konkurssi ega avaldatud hanketeadet;

| i) | terminali mp2 tulusus, mis oli välja toodud CCIMP esitatud äriplaanis. |
| --- | --- |

i)

terminali mp2 tulusus, mis oli välja toodud CCIMP esitatud äriplaanis.

2.3.1.   CCIMP-LE ANTUD INVESTEERIMISTOETUSED

| (23) | Komisjoni käsutuses oleva teabe kohaselt rahastati uue terminali mp2 ehitamiseks tehtud investeeringut Bouches-du-Rhône'i departemangu volikogu 7,577 miljoni euro suuruse toetuse abil. |
| --- | --- |

(23)

Komisjoni käsutuses oleva teabe kohaselt rahastati uue terminali mp2 ehitamiseks tehtud investeeringut Bouches-du-Rhône'i departemangu volikogu 7,577 miljoni euro suuruse toetuse abil.

| (24) | Lisaks sellele sai CCIMP ajavahemikul 2001–2010 toetusi departemangu volikogult, piirkondlikult nõukogult, ühenduselt Marseille Provence Métropole, riigilt (ökoloogia, jätkusuutliku arengu ja energeetika ministeeriumi juures asuv tsiviillennunduse peavalitsus, edaspidi „DGAC“) ja Euroopa Regionaalarengu Fondilt (ERF), kokku 16,624 miljoni euro ulatuses. Departemangu volikogult sai CCIMP kolm toetust lennujaama laiendamiseks ja ümberkorraldamiseks, mille summad olid vastavalt 1,519 miljonit eurot, 210 000 eurot ja 2,997 miljonit eurot. Piirkondlik nõukogu eraldas talle 3,616 miljonit eurot lennujaama laiendamiseks ja ümberkorraldamiseks ning 255 000 eurot kaubaterminali väljaehitamiseks. Marseille Provence Métropole maksis CCIMP-le 889 000 euro suuruse toetuse rahvusvahelise lennuliikluse arendamiseks. Riik (DGAC) rahastas registreeritud pagasi ülevaatust ja läbivalgustamist 464 000 euro ulatuses ning pagasi ülevaatuse ja läbivalgustamise tõhustamist ning pagasikontrolli vahendite hankimist 5,032 miljoni euro ulatuses. Ja lõpuks toetas ERF kaubalennunduse arengut (kaubalennukite parkimisalad, kaubalennukite ala ühendusteed, kaubaterminalide ümberehitus, piirkonna taaselustamine) 1,520 miljoni euro ulatuses. |
| --- | --- |

(24)

Lisaks sellele sai CCIMP ajavahemikul 2001–2010 toetusi departemangu volikogult, piirkondlikult nõukogult, ühenduselt Marseille Provence Métropole, riigilt (ökoloogia, jätkusuutliku arengu ja energeetika ministeeriumi juures asuv tsiviillennunduse peavalitsus, edaspidi „DGAC“) ja Euroopa Regionaalarengu Fondilt (ERF), kokku 16,624 miljoni euro ulatuses. Departemangu volikogult sai CCIMP kolm toetust lennujaama laiendamiseks ja ümberkorraldamiseks, mille summad olid vastavalt 1,519 miljonit eurot, 210 000 eurot ja 2,997 miljonit eurot. Piirkondlik nõukogu eraldas talle 3,616 miljonit eurot lennujaama laiendamiseks ja ümberkorraldamiseks ning 255 000 eurot kaubaterminali väljaehitamiseks. Marseille Provence Métropole maksis CCIMP-le 889 000 euro suuruse toetuse rahvusvahelise lennuliikluse arendamiseks. Riik (DGAC) rahastas registreeritud pagasi ülevaatust ja läbivalgustamist 464 000 euro ulatuses ning pagasi ülevaatuse ja läbivalgustamise tõhustamist ning pagasikontrolli vahendite hankimist 5,032 miljoni euro ulatuses. Ja lõpuks toetas ERF kaubalennunduse arengut (kaubalennukite parkimisalad, kaubalennukite ala ühendusteed, kaubaterminalide ümberehitus, piirkonna taaselustamine) 1,520 miljoni euro ulatuses.

| (25) | Marseille lennuvälja kontsessiooni puhul kohaldatava tehnilise kirjelduse artikli 2 punkti 1b ja artikli 15 punkti 1 kohaselt tehakse investeeringud kontsessiooni saaja kulul. |
| --- | --- |

(25)

Marseille lennuvälja kontsessiooni puhul kohaldatava tehnilise kirjelduse artikli 2 punkti 1b ja artikli 15 punkti 1 kohaselt tehakse investeeringud kontsessiooni saaja kulul.

2.3.2.   RAHAVOOD CCIMP JA CCI ÜLDTALITUSE VAHEL

| (26) | Ajavahemikul 2001–2010 CCIMP ja CCI üldtalituse vahel liikunud rahavood ulatusid [...]* miljoni euroni. |
| --- | --- |

(26)

Ajavahemikul 2001–2010 CCIMP ja CCI üldtalituse vahel liikunud rahavood ulatusid [...]* miljoni euroni.

2.3.3.   PIIRATUD SUURUSEGA REISIJATASUD TERMINALI MP2 KASUTAJATE JAOKS

| (27) | Reisijatasude määrad on eri terminalide kasutajate jaoks erinevad: „odavlendude“ terminali mp2 kasutajate reisijatasud on väiksemad kui terminali mp1 kasutajate omad (saalid 1–4). Kõnealused tasumäärad määrati kindlaks CCIMP otsuse alusel. Air France vaidlustas Marseille Provence'i lennujaama esialgsed tasumäärad 2006., 2007. ja 2008. aastaks ning riiginõukogu tühistas kõnealused määrad. |
| --- | --- |

(27)

Reisijatasude määrad on eri terminalide kasutajate jaoks erinevad: „odavlendude“ terminali mp2 kasutajate reisijatasud on väiksemad kui terminali mp1 kasutajate omad (saalid 1–4). Kõnealused tasumäärad määrati kindlaks CCIMP otsuse alusel. Air France vaidlustas Marseille Provence'i lennujaama esialgsed tasumäärad 2006., 2007. ja 2008. aastaks ning riiginõukogu tühistas kõnealused määrad.

| (28) | 7. mail 2008 tühistas riiginõukogu (7) Marseille-Provence'i lennujaama terminali mp2 jaoks alates 1. juunist 2006 kehtestatud ühtlustatud reisijatasude määrad ning 1. jaanuarist 2007 kehtestatud määrad seoses tasu arvutamise aluseks võetud raamatupidamislike andmete vähese põhjendatusega. Selle juhtumi puhul ei tühistanud riiginõukogu põhiterminali jaoks kehtestatud reisijatasude määrasid. |
| --- | --- |

(28)

7. mail 2008 tühistas riiginõukogu (7) Marseille-Provence'i lennujaama terminali mp2 jaoks alates 1. juunist 2006 kehtestatud ühtlustatud reisijatasude määrad ning 1. jaanuarist 2007 kehtestatud määrad seoses tasu arvutamise aluseks võetud raamatupidamislike andmete vähese põhjendatusega. Selle juhtumi puhul ei tühistanud riiginõukogu põhiterminali jaoks kehtestatud reisijatasude määrasid.

7

| (29) | 26. detsembril 2008 tühistas riiginõukogu Marseille-Provence'i lennujaama põhiterminali ja terminali mp2 jaoks alates 1. jaanuarist 2008 kehtestatud reisijatasude määrad. |
| --- | --- |

(29)

26. detsembril 2008 tühistas riiginõukogu Marseille-Provence'i lennujaama põhiterminali ja terminali mp2 jaoks alates 1. jaanuarist 2008 kehtestatud reisijatasude määrad.

| (30) | Ühes 15. mai 2009. aasta otsuses kinnitas riiginõukogu asjaomaste ministrite keeldumist ühtlustada terminali mp2 jaoks alates 1. jaanuarist 2009 kohaldatavad tasumäärad. |
| --- | --- |

(30)

Ühes 15. mai 2009. aasta otsuses kinnitas riiginõukogu asjaomaste ministrite keeldumist ühtlustada terminali mp2 jaoks alates 1. jaanuarist 2009 kohaldatavad tasumäärad.

| (31) | Kõnealuste tasumäärade tühistamise järel lasi DGAC ettevõttel Cabinet Mazars viia läbi uuringu tulude ja kulude arvessevõtmise ja hinnakujunduse meetodite kohta mõlema terminali puhul, see uuring esitati 2008. aasta novembris. Teostatud auditi alusel tegi CCIMP otsuse reisijatasude uute määrade kohta, mida kohaldati tagasiulatuvalt. Need tagasiulatuvalt kohaldatavad tasumäärad puudutavad terminali mp1 (saalid 1–4) aastal 2008 ja terminali mp2 aastatel 2006–2008. CCIMP väitel määrati need uued tasumäärad kindlaks sellisel kujul, et need võrduvad terminalide mp1 ja mp2 reisijateeninduse kuludega samaväärsete kattemääradega (8). |
| --- | --- |

(31)

Kõnealuste tasumäärade tühistamise järel lasi DGAC ettevõttel Cabinet Mazars viia läbi uuringu tulude ja kulude arvessevõtmise ja hinnakujunduse meetodite kohta mõlema terminali puhul, see uuring esitati 2008. aasta novembris. Teostatud auditi alusel tegi CCIMP otsuse reisijatasude uute määrade kohta, mida kohaldati tagasiulatuvalt. Need tagasiulatuvalt kohaldatavad tasumäärad puudutavad terminali mp1 (saalid 1–4) aastal 2008 ja terminali mp2 aastatel 2006–2008. CCIMP väitel määrati need uued tasumäärad kindlaks sellisel kujul, et need võrduvad terminalide mp1 ja mp2 reisijateeninduse kuludega samaväärsete kattemääradega (8).

8

| (32) | 25. mai 2009. aasta otsusega määras CCIMP kindlaks reisijatasude määrad, mida kohaldatakse alates 1. augustist 2009. Kuna järelevalvet teostav ametiasutus ei nõustunud CCIMP alates 1. juulist 2010 kehtestatud tasumääradega, kohaldati endiselt alates 1. augustist 2009 kohaldatavaid tasumäärasid. |
| --- | --- |

(32)

25. mai 2009. aasta otsusega määras CCIMP kindlaks reisijatasude määrad, mida kohaldatakse alates 1. augustist 2009. Kuna järelevalvet teostav ametiasutus ei nõustunud CCIMP alates 1. juulist 2010 kehtestatud tasumääradega, kohaldati endiselt alates 1. augustist 2009 kohaldatavaid tasumäärasid.

| (33) | 17. juulil 2009 esitas Air France riiginõukogule nõude tühistada CCIMP 25. mai 2009. aasta otsus selles osas, mis hõlmab tagasiulatuvalt kohaldatavaid terminalide mp1 ja mp2 reisijatasu määrasid alates 1. jaanuarist 2008, ning selles osas, mis hõlmab reisijatasu määrasid, mida kohaldatakse alates 1. augustist 2009. |
| --- | --- |

(33)

17. juulil 2009 esitas Air France riiginõukogule nõude tühistada CCIMP 25. mai 2009. aasta otsus selles osas, mis hõlmab tagasiulatuvalt kohaldatavaid terminalide mp1 ja mp2 reisijatasu määrasid alates 1. jaanuarist 2008, ning selles osas, mis hõlmab reisijatasu määrasid, mida kohaldatakse alates 1. augustist 2009.

| (34) | 17. juulil 2009 esitas Air France ka ajutiste meetmete kohaldamise taotluse. 28. juulil 2009 peatas riiginõukogu 2008. aasta eest makstava ning alates 1. juulist 2009 makstava reisijatasu maksmise 20 % ulatuses. Kuni sisulise otsuse tegemiseni kohaldati seda peatamist 2010. aastal taaskehtestatud tasumäära ja alates 1. jaanuarist 2011 kehtestatud tasumäära suhtes. |
| --- | --- |

(34)

17. juulil 2009 esitas Air France ka ajutiste meetmete kohaldamise taotluse. 28. juulil 2009 peatas riiginõukogu 2008. aasta eest makstava ning alates 1. juulist 2009 makstava reisijatasu maksmise 20 % ulatuses. Kuni sisulise otsuse tegemiseni kohaldati seda peatamist 2010. aastal taaskehtestatud tasumäära ja alates 1. jaanuarist 2011 kehtestatud tasumäära suhtes.

| (35) | 14. juunil 2010 esitas Air France riiginõukogule nõude tühistada CCIMP 2010. aasta otsus selles osas, millega kehtestati endised tasumäärad alates 1. juulist 2010. |
| --- | --- |

(35)

14. juunil 2010 esitas Air France riiginõukogule nõude tühistada CCIMP 2010. aasta otsus selles osas, millega kehtestati endised tasumäärad alates 1. juulist 2010.

| (36) | 27. juulil 2011 tühistas riiginõukogu (9) CCIMP 25. mai 2009. aasta otsuse, millega kehtestati terminali mp2 reisijatasude määrad aastateks 2008, 2009 ning alates 1. augustist 2009, kuivõrd kõnealuste tasude arvestamise puhul võeti arvesse Bouches-du-Rhône'i departemangu volikogu 2,4 miljoni euro suurust toetust terminali mp2 ehituse osaliseks rahastamiseks, mille saaja oli otseselt Marseille Provence'i lennujaam ja kaudselt seal tegutsevad lennuettevõtjad. Riiginõukogu väitel anti selle otsuse alusel ebaseaduslikult riigiabi, mis muutis ka CCIMP vastava otsuse ebaseaduslikuks. Riiginõukogu leidis samuti, et asjaolu, et terminali mp2 tasumäärad tühistati, ei mõjuta terminali mp1 jaoks kehtestatud tasumäärade õiguspärasust ning rõhutas, et need määrad on põhjendatud konkreetsete raamatupidamisarvestuse valdkonna uuringutega. Riiginõukogu täpsustab oma otsuses, et kogutud andmetest nähtub, et sidekulud suuruses 800 000 eurot, mis hagejate (Air France ja Britair) väitel olid seotud üksnes terminaliga mp2, olid tegelikult täies ulatuses seotud üldkuludega ja jagunesid terminalide vahel vastavalt jaotusvalemile, mille puhul ei leidnud tõendamist, et see oleks olnud seotud ilmse hindamisveaga. Sellega seoses luges riiginõukogu terminali mp1 reisijatasude määrad õiguspäraseks. Samas otsuses tühistab riiginõukogu 2009. aasta maandumistasude määrad põhjendusega, et see katab ligi kolmekordselt teenuse osutamisega seotud kulud ning moodustab enam kui veerandi lennujaamatasude abil saadavast tulust ning kõnealuse tasuga seotud tulu abil teiste tasude tulu kompenseerimine ei ole piiratud, nagu seda nõuavad riiklikud õigusaktid (10). Riiginõukogu võtab ühtlasi teadmiseks hagi esitanud äriühingute loobumise nõudest tühistada reisijate arvu suurendamisega seotud stimuleerimismeetmed. |
| --- | --- |

(36)

27. juulil 2011 tühistas riiginõukogu (9) CCIMP 25. mai 2009. aasta otsuse, millega kehtestati terminali mp2 reisijatasude määrad aastateks 2008, 2009 ning alates 1. augustist 2009, kuivõrd kõnealuste tasude arvestamise puhul võeti arvesse Bouches-du-Rhône'i departemangu volikogu 2,4 miljoni euro suurust toetust terminali mp2 ehituse osaliseks rahastamiseks, mille saaja oli otseselt Marseille Provence'i lennujaam ja kaudselt seal tegutsevad lennuettevõtjad. Riiginõukogu väitel anti selle otsuse alusel ebaseaduslikult riigiabi, mis muutis ka CCIMP vastava otsuse ebaseaduslikuks. Riiginõukogu leidis samuti, et asjaolu, et terminali mp2 tasumäärad tühistati, ei mõjuta terminali mp1 jaoks kehtestatud tasumäärade õiguspärasust ning rõhutas, et need määrad on põhjendatud konkreetsete raamatupidamisarvestuse valdkonna uuringutega. Riiginõukogu täpsustab oma otsuses, et kogutud andmetest nähtub, et sidekulud suuruses 800 000 eurot, mis hagejate (Air France ja Britair) väitel olid seotud üksnes terminaliga mp2, olid tegelikult täies ulatuses seotud üldkuludega ja jagunesid terminalide vahel vastavalt jaotusvalemile, mille puhul ei leidnud tõendamist, et see oleks olnud seotud ilmse hindamisveaga. Sellega seoses luges riiginõukogu terminali mp1 reisijatasude määrad õiguspäraseks. Samas otsuses tühistab riiginõukogu 2009. aasta maandumistasude määrad põhjendusega, et see katab ligi kolmekordselt teenuse osutamisega seotud kulud ning moodustab enam kui veerandi lennujaamatasude abil saadavast tulust ning kõnealuse tasuga seotud tulu abil teiste tasude tulu kompenseerimine ei ole piiratud, nagu seda nõuavad riiklikud õigusaktid (10). Riiginõukogu võtab ühtlasi teadmiseks hagi esitanud äriühingute loobumise nõudest tühistada reisijate arvu suurendamisega seotud stimuleerimismeetmed.

9

10

| (37) | 15. detsembril 2010 esitas Air France riiginõukogule nõude tühistada CCIMP 2010. aasta otsus selles osas, millega kehtestati endised tasumäärad alates 1. jaanuarist 2011. Lõpuks loobus Air France kõikidest 2011. aastal riigi tasandil esitatud nõudmistest. |
| --- | --- |

(37)

15. detsembril 2010 esitas Air France riiginõukogule nõude tühistada CCIMP 2010. aasta otsus selles osas, millega kehtestati endised tasumäärad alates 1. jaanuarist 2011. Lõpuks loobus Air France kõikidest 2011. aastal riigi tasandil esitatud nõudmistest.

| (38) | Kogu vaadeldaval ajavahemikul olid terminali mp2 tasud riigisiseste lendude puhul 57–66 % võrra ja ELi-siseste lendude puhul (11) 66–80 % võrra madalamad võrreldes saalide 1–4 tasudega vastavalt riigisiseste lendude, ELi-siseste lendude ja rahvusvaheliste lendude jaoks. |
| --- | --- |

(38)

Kogu vaadeldaval ajavahemikul olid terminali mp2 tasud riigisiseste lendude puhul 57–66 % võrra ja ELi-siseste lendude puhul (11) 66–80 % võrra madalamad võrreldes saalide 1–4 tasudega vastavalt riigisiseste lendude, ELi-siseste lendude ja rahvusvaheliste lendude jaoks.

11

2.3.4.   VÄHENDATUD MÄÄRAGA REISIJATASUD RIIGISISESTE LENDUDE PUHUL

| (39) | Lennujaama saalides 1–4 teenindatavate reisijate pealt makstavate reisijatasude puhul kohaldati tavapäraselt kolme diferentseeritud tasumäära sõltuvalt lendude sihtpunktist: riigisiseste lendude tasumäär, Euroopa Liidu siseste lendude tasumäär ja rahvusvaheliste lendude tasumäär. |
| --- | --- |

(39)

Lennujaama saalides 1–4 teenindatavate reisijate pealt makstavate reisijatasude puhul kohaldati tavapäraselt kolme diferentseeritud tasumäära sõltuvalt lendude sihtpunktist: riigisiseste lendude tasumäär, Euroopa Liidu siseste lendude tasumäär ja rahvusvaheliste lendude tasumäär.

| (40) | 2006. ja 2007. aastal kohaldatud tasumäärad määrati esialgu kindlaks CCIMP 26. juuli 2006. aasta otsusega. Riigisiseste lendude puhul olid tasumäärad märkimisväärselt väiksemad. Erinevus ulatub enam kui 50 %ni. |
| --- | --- |

(40)

2006. ja 2007. aastal kohaldatud tasumäärad määrati esialgu kindlaks CCIMP 26. juuli 2006. aasta otsusega. Riigisiseste lendude puhul olid tasumäärad märkimisväärselt väiksemad. Erinevus ulatub enam kui 50 %ni.

| (41) | Ryanairi esitatud kaebuse järel algatati rikkumismenetlus. Prantsusmaa teatas komisjonile 2. augusti 2007. aasta märkuses, et ta on „mitmel korral meenutanud käitajale vajadust lõpetada tasumäärade diferentseerimine sõltuvalt lennu sihtpunktist, kuna seda ei ole võimalik põhjendada kulude erinevustega“. |
| --- | --- |

(41)

Ryanairi esitatud kaebuse järel algatati rikkumismenetlus. Prantsusmaa teatas komisjonile 2. augusti 2007. aasta märkuses, et ta on „mitmel korral meenutanud käitajale vajadust lõpetada tasumäärade diferentseerimine sõltuvalt lennu sihtpunktist, kuna seda ei ole võimalik põhjendada kulude erinevustega“.

| (42) | Uued tasumäärad kehtestati 2006. ja 2007. majandusaasta jaoks, millega lõpetati edaspidi süüdistuse aluseks olnud diferentseerimine. |
| --- | --- |

(42)

Uued tasumäärad kehtestati 2006. ja 2007. majandusaasta jaoks, millega lõpetati edaspidi süüdistuse aluseks olnud diferentseerimine.

2.3.5.   TEATUD LENNUJAAMATASUDE VÄHENDAMINE SEOSES UUTE LENNULIINIDE AVAMISEGA

| (43) | Selleks, et innustada lennuettevõtjaid avama uusi lennuliine või kohandama lennuaegu, on lennuettevõtjate suhtes võimalik kohaldada soodustingimustega tasumäärasid. Selline hinnaalandus hõlmab reisivedude maandumistasusid, valgustustasusid ja parkimistasusid ning kaubalendude maandumistasusid ja valgustustasusid. |
| --- | --- |

(43)

Selleks, et innustada lennuettevõtjaid avama uusi lennuliine või kohandama lennuaegu, on lennuettevõtjate suhtes võimalik kohaldada soodustingimustega tasumäärasid. Selline hinnaalandus hõlmab reisivedude maandumistasusid, valgustustasusid ja parkimistasusid ning kaubalendude maandumistasusid ja valgustustasusid.

| (44) | Esimese lennujaamatasude määrade vähendamise mehhanismi käivitas CCIMP 7. septembri 2004. aasta otsusega ning see jõustus 1. märtsil 2005. Meetmed edastati kinnitamiseks lennujaama Cocoéco 6. detsembri 2004. aasta koosolekule (12). Selline korraldus kehtis kuni 31. juulini 2009. |
| --- | --- |

(44)

Esimese lennujaamatasude määrade vähendamise mehhanismi käivitas CCIMP 7. septembri 2004. aasta otsusega ning see jõustus 1. märtsil 2005. Meetmed edastati kinnitamiseks lennujaama Cocoéco 6. detsembri 2004. aasta koosolekule (12). Selline korraldus kehtis kuni 31. juulini 2009.

12

| (45) | Kohaldatava allahindluse suurus oli 90 % esimesel tegevusaastal ja 50 % teisel tegevusaastal. Kõnealuseid allahindlusi kohaldati ainult uue liini puhul, mis vastas järgmistele tingimustele (13):






  — | uue liini sihtpunkt peab olema lennujaam, millesse ei suundu lennuliini avamisel regulaarliini; |
| --- | --- | --- |

(45)

Kohaldatava allahindluse suurus oli 90 % esimesel tegevusaastal ja 50 % teisel tegevusaastal. Kõnealuseid allahindlusi kohaldati ainult uue liini puhul, mis vastas järgmistele tingimustele (13):

13

—

uue liini sihtpunkt peab olema lennujaam, millesse ei suundu lennuliini avamisel regulaarliini;

| — | uue liini sihtpunkt peab asuma vähemalt 75 kilomeetri kaugusel olemasoleva lennuliini sihtpunktist või asuma olemasoleva lennuliini sihtpunktist põhimõtteliselt erinevas teeninduspiirkonnas; |
| --- | --- |

—

uue liini sihtpunkt peab asuma vähemalt 75 kilomeetri kaugusel olemasoleva lennuliini sihtpunktist või asuma olemasoleva lennuliini sihtpunktist põhimõtteliselt erinevas teeninduspiirkonnas;

| — | lennuliini sihtpunkt ei või asuda 160 km raadiuses sihtpunktist, mida teenindas kaheteistkümne eelnenud kuu jooksul sama lennuettevõtja, tema tütarettevõtja, lennuettevõtja, kes kuulub samasse kontserni või kes on kõnealust liini käitava lennuettevõtjaga seotud kaubandussidemete kaudu (eeskätt frantsiis, koodijagamine kõnealuse sihtpunkti puhul vms); |
| --- | --- |

—

lennuliini sihtpunkt ei või asuda 160 km raadiuses sihtpunktist, mida teenindas kaheteistkümne eelnenud kuu jooksul sama lennuettevõtja, tema tütarettevõtja, lennuettevõtja, kes kuulub samasse kontserni või kes on kõnealust liini käitava lennuettevõtjaga seotud kaubandussidemete kaudu (eeskätt frantsiis, koodijagamine kõnealuse sihtpunkti puhul vms);

| — | lennuliini lennusagedus peab olema vähemalt üks lend nädalas vähemalt kahe järjestikuse kuu jooksul; |
| --- | --- |

—

lennuliini lennusagedus peab olema vähemalt üks lend nädalas vähemalt kahe järjestikuse kuu jooksul;

| — | ajavahemikul, kui teatud lennuettevõtja suhtes kohaldatakse teatud sihtkoha puhul kõnealuseid allahindlusi, siis kui üks või mitu muud lennuettevõtjat otsustavad käitada samasse sihtpunkti suunduvat lennuliini, kohaldatakse nende suhtes sama meedet selle esimese lennuettevõtja jaoks kehtestatud ajakava alusel. |
| --- | --- |

—

ajavahemikul, kui teatud lennuettevõtja suhtes kohaldatakse teatud sihtkoha puhul kõnealuseid allahindlusi, siis kui üks või mitu muud lennuettevõtjat otsustavad käitada samasse sihtpunkti suunduvat lennuliini, kohaldatakse nende suhtes sama meedet selle esimese lennuettevõtja jaoks kehtestatud ajakava alusel.

| (46) | Tasude vähendamine on kokku lepitud nii terminalis mp1 kui ka terminalis mp2 tegutsevate lennuettevõtjatega. |
| --- | --- |

(46)

Tasude vähendamine on kokku lepitud nii terminalis mp1 kui ka terminalis mp2 tegutsevate lennuettevõtjatega.

| (47) | 30. juuni 2009. aasta otsusega rahuldas Marseille halduskohus Air France'i taotluse tühistada 2005. aastal vastuvõetud tariifisoodustuste kava. Marseille Provence'i CCI ei kaevanud seda otsust edasi, kuna vahepeal oli stimuleerimiskava osaliselt asendatud uue tasumäärasid käsitleva otsuse alusel. Seejärel esitas lennuettevõtja Air France koos oma tütarettevõtjatega Britair ja Regional riiginõukogule taotluse tühistada CCIMP otsus, millega määrati kindlaks tasumäärade suurused 2008. ja 2009. aasta jaoks; see otsus hõlmas lennundusega seotud tasusid, kuid sellega kehtestati ka stimuleerimiskava seoses uute lennuliinide avamisega. Kõnealuse tühistamisnõudega kaasnes täiendavalt nõue meetmete peatamiseks, mille riiginõukogu kiirmenetluse kohtunike kogu osaliselt rahuldas, andes 28. juulil 2009 korralduse stimuleerimiskava peatamiseks. 27. juuli 2011. aasta sisulises otsuses (14) võttis riiginõukogu teadmiseks nõude esitanud äriühingute loobumise taotlusest tühistada stimuleerimismeetmete kohaldamine seoses uute lennuliinide avamisega 2009. ja 2010. aastal. |
| --- | --- |

(47)

30. juuni 2009. aasta otsusega rahuldas Marseille halduskohus Air France'i taotluse tühistada 2005. aastal vastuvõetud tariifisoodustuste kava. Marseille Provence'i CCI ei kaevanud seda otsust edasi, kuna vahepeal oli stimuleerimiskava osaliselt asendatud uue tasumäärasid käsitleva otsuse alusel. Seejärel esitas lennuettevõtja Air France koos oma tütarettevõtjatega Britair ja Regional riiginõukogule taotluse tühistada CCIMP otsus, millega määrati kindlaks tasumäärade suurused 2008. ja 2009. aasta jaoks; see otsus hõlmas lennundusega seotud tasusid, kuid sellega kehtestati ka stimuleerimiskava seoses uute lennuliinide avamisega. Kõnealuse tühistamisnõudega kaasnes täiendavalt nõue meetmete peatamiseks, mille riiginõukogu kiirmenetluse kohtunike kogu osaliselt rahuldas, andes 28. juulil 2009 korralduse stimuleerimiskava peatamiseks. 27. juuli 2011. aasta sisulises otsuses (14) võttis riiginõukogu teadmiseks nõude esitanud äriühingute loobumise taotlusest tühistada stimuleerimismeetmete kohaldamine seoses uute lennuliinide avamisega 2009. ja 2010. aastal.

14

| (48) | Ajavahemikul 1. veebruarist 2010 kuni 31. oktoobrini 2011 kehtestati uued soodustingimused seoses maandumis-, valgustus- ja parkimistasudega kõikide lennuettevõtjate jaoks, kes täidavad nende tasudega seotud teatud objektiivseid kriteeriume. |
| --- | --- |

(48)

Ajavahemikul 1. veebruarist 2010 kuni 31. oktoobrini 2011 kehtestati uued soodustingimused seoses maandumis-, valgustus- ja parkimistasudega kõikide lennuettevõtjate jaoks, kes täidavad nende tasudega seotud teatud objektiivseid kriteeriume.

| (49) | Kohaldatava vähendamise suurus on






  — | 60 % esimesel tegevusaastal; |
| --- | --- | --- |

(49)

Kohaldatava vähendamise suurus on

—

60 % esimesel tegevusaastal;

| — | 45 % teisel tegevusaastal ja |
| --- | --- |

—

45 % teisel tegevusaastal ja

| — | 20 % kolmandal tegevusaastal. |
| --- | --- |

—

20 % kolmandal tegevusaastal.

| (50) | Kõnealuseid hinnaalandusi kohaldati ainult uue liini puhul, mis vastas järgmistele tingimustele (15):






  — | abikõlblikud on reisi- ja kaubaveolennud; |
| --- | --- | --- |

(50)

Kõnealuseid hinnaalandusi kohaldati ainult uue liini puhul, mis vastas järgmistele tingimustele (15):

15

—

abikõlblikud on reisi- ja kaubaveolennud;

| — | uue lennuliini lennusagedus peab olema vähemalt üks lend nädalas vähemalt nelja järjestikuse kuu jooksul; |
| --- | --- |

—

uue lennuliini lennusagedus peab olema vähemalt üks lend nädalas vähemalt nelja järjestikuse kuu jooksul;

| — | uue liini sihtpunkt peab asuma vähemalt 50 kilomeetri kaugusel olemasoleva lennuliini sihtpunktist või asuma olemasoleva lennuliini sihtpunktist põhimõtteliselt erinevas teeninduspiirkonnas; |
| --- | --- |

—

uue liini sihtpunkt peab asuma vähemalt 50 kilomeetri kaugusel olemasoleva lennuliini sihtpunktist või asuma olemasoleva lennuliini sihtpunktist põhimõtteliselt erinevas teeninduspiirkonnas;

| — | uut lennuliini ei või kaheksateistkümne eelnenud kuu jooksul olla teenindanud sama lennuettevõtja, tema tütarettevõtja, lennuettevõtja, kes kuulub samasse kontserni või kes on kõnealust liini käitava lennuettevõtjaga seotud kaubanduslepingute kaudu. |
| --- | --- |

—

uut lennuliini ei või kaheksateistkümne eelnenud kuu jooksul olla teenindanud sama lennuettevõtja, tema tütarettevõtja, lennuettevõtja, kes kuulub samasse kontserni või kes on kõnealust liini käitava lennuettevõtjaga seotud kaubanduslepingute kaudu.

| (51) | Hooajalise peatamise korral jätkub soodustingimusi sisaldava stimuleerimisprotsessi kohaldamine alates liini uuesti käikulaskmisest, nagu ei oleks tegevuse peatamist vahepeal toimunud: katkestusperiood loetakse soodustuskava kohaldamise aja sisse. Kõnealust stimuleerimismeedet kohaldatakse Marseille Provence'i lennujaama mõlemas terminalis ja kõikide lennuettevõtjate suhtes. |
| --- | --- |

(51)

Hooajalise peatamise korral jätkub soodustingimusi sisaldava stimuleerimisprotsessi kohaldamine alates liini uuesti käikulaskmisest, nagu ei oleks tegevuse peatamist vahepeal toimunud: katkestusperiood loetakse soodustuskava kohaldamise aja sisse. Kõnealust stimuleerimismeedet kohaldatakse Marseille Provence'i lennujaama mõlemas terminalis ja kõikide lennuettevõtjate suhtes.

2.3.6.   TASUTA ÖINE PARKIMINE

| (52) | CCIMP nimetab oma 28. detsembri 2010. aasta teatises meedet, mis on seotud „öise parkimistasu kohandamisega“ alates 1. veebruarist 2010. Selle kohaselt on parkimine alates kella 22.00st kuni kella 6.00ni tasuta, kui on täidetud järgmised tingimused:






  — | tegemist on reisijateveoga; |
| --- | --- | --- |

(52)

CCIMP nimetab oma 28. detsembri 2010. aasta teatises meedet, mis on seotud „öise parkimistasu kohandamisega“ alates 1. veebruarist 2010. Selle kohaselt on parkimine alates kella 22.00st kuni kella 6.00ni tasuta, kui on täidetud järgmised tingimused:

—

tegemist on reisijateveoga;

| — | lennusagedus on vähemalt viis lendu nädalas samasse sihtpunkti vähemalt ühe IATA hooaja kestel; |
| --- | --- |

—

lennusagedus on vähemalt viis lendu nädalas samasse sihtpunkti vähemalt ühe IATA hooaja kestel;

| — | lennukid pargivad vähemalt kuue järjestikuse tunni kestel kellaegadel alates 22.00st kuni 6.00ni. |
| --- | --- |

—

lennukid pargivad vähemalt kuue järjestikuse tunni kestel kellaegadel alates 22.00st kuni 6.00ni.

| (53) | Kõnealust stimuleerimismeedet kohaldatakse Marseille Provence'i lennujaama mõlemas terminalis ja kõikide lennuettevõtjate suhtes. |
| --- | --- |

(53)

Kõnealust stimuleerimismeedet kohaldatakse Marseille Provence'i lennujaama mõlemas terminalis ja kõikide lennuettevõtjate suhtes.

2.3.7.   TURUNDUSTEENUSTE RAHASTAMINE

| (54) | 21. novembri 2005. aasta otsusega kehtestas CCIMP finantsstimuleerimise kava uute lennuliinide loomiseks, võttes osaliselt enda kanda spetsiifilised turundus- ja reklaamikulud, mis on seotud Marseille Provence'i lennujaama heakskiidetud reklaamikandjatega. Selle mehhanismi kohaselt pidi abi saav lennuettevõtja põhjendama lennuliini reklaamimiseks tehtud kulusid. Abi osatähtsus ei tohtinud ületada 50 % põhjendatud kuludest. |
| --- | --- |

(54)

21. novembri 2005. aasta otsusega kehtestas CCIMP finantsstimuleerimise kava uute lennuliinide loomiseks, võttes osaliselt enda kanda spetsiifilised turundus- ja reklaamikulud, mis on seotud Marseille Provence'i lennujaama heakskiidetud reklaamikandjatega. Selle mehhanismi kohaselt pidi abi saav lennuettevõtja põhjendama lennuliini reklaamimiseks tehtud kulusid. Abi osatähtsus ei tohtinud ületada 50 % põhjendatud kuludest.

| (55) | Otsus „turundustasu“ kehtestamise kohta tehti Prantsusmaad sellest eelnevalt teavitamata ning enne seda, kui avaldati komisjoni teatis „Ühenduse suunised lennujaamade rahastamise ja piirkondlikest lennujaamadest opereerivate lennuettevõtjate riikliku stardiabi kohta“ (edaspidi „2005. aasta suunised“) (16). 22. augusti 2006. aasta kirjaga palus Prantsusmaa CCIMP-l lõpetada kõnealuse tasu kohaldamine hiljemalt 1. juunil 2007, kuna sellise „turundustasu“ maksmine ei olnud kooskõlas 2005. aasta suunistes sätestatud kriteeriumidega. |
| --- | --- |

(55)

Otsus „turundustasu“ kehtestamise kohta tehti Prantsusmaad sellest eelnevalt teavitamata ning enne seda, kui avaldati komisjoni teatis „Ühenduse suunised lennujaamade rahastamise ja piirkondlikest lennujaamadest opereerivate lennuettevõtjate riikliku stardiabi kohta“ (edaspidi „2005. aasta suunised“) (16). 22. augusti 2006. aasta kirjaga palus Prantsusmaa CCIMP-l lõpetada kõnealuse tasu kohaldamine hiljemalt 1. juunil 2007, kuna sellise „turundustasu“ maksmine ei olnud kooskõlas 2005. aasta suunistes sätestatud kriteeriumidega.

16

| (56) | CCIMP kinnitas, et esialgselt kavandatud osalemist turunduskulude katmises tegelikult ei rakendatud, välja arvatud üks osalus [alla 300 000 euro]* BMI Baby kasuks. |
| --- | --- |

(56)

CCIMP kinnitas, et esialgselt kavandatud osalemist turunduskulude katmises tegelikult ei rakendatud, välja arvatud üks osalus [alla 300 000 euro]* BMI Baby kasuks.

2.3.8.   ETTEVÕTTEGA AMS SÕLMITUD REKLAAMIPINNA OSTMISE LEPING

| (57) | 19. mail 2006 sõlmis CCIMP ilma eelneva konkursi või avaliku väljakuulutamiseta viieks aastaks reklaamipinna ostulepingu ettevõttega Airport Marketing Services (edaspidi „AMS“), mis on 100 % ulatuses lennuettevõtja Ryanair tütarettevõtja. |
| --- | --- |

(57)

19. mail 2006 sõlmis CCIMP ilma eelneva konkursi või avaliku väljakuulutamiseta viieks aastaks reklaamipinna ostulepingu ettevõttega Airport Marketing Services (edaspidi „AMS“), mis on 100 % ulatuses lennuettevõtja Ryanair tütarettevõtja.

| (58) | Selle lepingu sätete kohaselt oleks CCIMP pidanud AMSile maksma järgmised summad:






  — | [...]* eurot kuus ajavahemikul 2006. aasta novembrist kuni 2007. aasta oktoobrini, |
| --- | --- | --- |

(58)

Selle lepingu sätete kohaselt oleks CCIMP pidanud AMSile maksma järgmised summad:

—

[...]* eurot kuus ajavahemikul 2006. aasta novembrist kuni 2007. aasta oktoobrini,

| — | [...]* eurot kuus ajavahemikul 2007. aasta novembrist kuni 2008. aasta maini, |
| --- | --- |

—

[...]* eurot kuus ajavahemikul 2007. aasta novembrist kuni 2008. aasta maini,

| — | [...]* eurot kuus alates 2008. aasta juunist. |
| --- | --- |

—

[...]* eurot kuus alates 2008. aasta juunist.

| (59) | Cocoéco 18. veebruari 2009. aasta otsusega 25. mai 2009. aasta otsuses käsitletud tasumäärade kindlaksmääramise kohta on täpsustatud, et „AMSi lepinguga seotud kulud lepingu kehtivuse perioodil, st alates 2006. aasta oktoobrist kuni 2011. aasta oktoobrini, on [...]* eurot, st [...]* eurot aastas“. |
| --- | --- |

(59)

Cocoéco 18. veebruari 2009. aasta otsusega 25. mai 2009. aasta otsuses käsitletud tasumäärade kindlaksmääramise kohta on täpsustatud, et „AMSi lepinguga seotud kulud lepingu kehtivuse perioodil, st alates 2006. aasta oktoobrist kuni 2011. aasta oktoobrini, on [...]* eurot, st [...]* eurot aastas“.

| (60) | AMSi lepinguga seotud kulusid on võimalik kindlaks määrata ka Prantsusmaa esitatud andmete põhjal, nagu on näidatud tabelis 2:

  Tabel 2


  AMSi lepinguga seotud kulud Prantsusmaa esitatud andmete põhjal, tuhandetes eurodes.




















  2007 | 2008 | 2009 | 2010 | 2011 | 2012 | 2013 | 2014 | 2015 | 2016 | 2017 | 2018 | 2019 | 2020 | 2021 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* |

(60)

AMSi lepinguga seotud kulusid on võimalik kindlaks määrata ka Prantsusmaa esitatud andmete põhjal, nagu on näidatud tabelis 2:

Tabel 2

Tabel 2

AMSi lepinguga seotud kulud Prantsusmaa esitatud andmete põhjal, tuhandetes eurodes.

AMSi lepinguga seotud kulud Prantsusmaa esitatud andmete põhjal, tuhandetes eurodes.

2007

2008

2009

2010

2011

2012

2013

2014

2015

2016

2017

2018

2019

2020

2021

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

| (61) | Kõnealuse lepingu eesmärk oli CCIMP väitel tagada Marseille lennusuuna reklaamimine, et haarata sellega kaasa suur hulk reisijaid. See võimaldas tagada terminali mp2 tegevuse järjepidevuse ja rahastada heal tasemel mitmeid lennujaama käitaja osutatavaid teenuseid. |
| --- | --- |

(61)

Kõnealuse lepingu eesmärk oli CCIMP väitel tagada Marseille lennusuuna reklaamimine, et haarata sellega kaasa suur hulk reisijaid. See võimaldas tagada terminali mp2 tegevuse järjepidevuse ja rahastada heal tasemel mitmeid lennujaama käitaja osutatavaid teenuseid.

| (62) | Seejuures leiab CCIMP, et kõnealuse eesmärgi saavutamine sõltub kahest asjaolust:






  — | interneti kasutajate suur arv; |
| --- | --- | --- |

(62)

Seejuures leiab CCIMP, et kõnealuse eesmärgi saavutamine sõltub kahest asjaolust:

—

interneti kasutajate suur arv;

| — | odavlendude suhtes soodsalt häälestatud internetikasutajad. |
| --- | --- |

—

odavlendude suhtes soodsalt häälestatud internetikasutajad.

| (63) | CCIMP põhjendab lepingu sõlmimist AMSiga ajaoluga, et ainult kõnealuse ettevõtja veebisait vastas 2006. aastal CCIMP vajadustele, pakkudes järgmisi teenuseid:






  — | ainulaadne süsteem lennuettevõtja Ryanair piletite turustamiseks, kes on ainus lennuettevõtja, kes suudab terminalis mp2 käitada piisavalt suurt hulka lennukeid; |
| --- | --- | --- |

(63)

CCIMP põhjendab lepingu sõlmimist AMSiga ajaoluga, et ainult kõnealuse ettevõtja veebisait vastas 2006. aastal CCIMP vajadustele, pakkudes järgmisi teenuseid:

—

ainulaadne süsteem lennuettevõtja Ryanair piletite turustamiseks, kes on ainus lennuettevõtja, kes suudab terminalis mp2 käitada piisavalt suurt hulka lennukeid;

| — | suur hulk internetikasutajaid, kellele on suunatud CCIMP reklaamistrateegia; |
| --- | --- |

—

suur hulk internetikasutajaid, kellele on suunatud CCIMP reklaamistrateegia;

| — | turundusteenused, mis on kohandatud lennupiletite müügiks Provence'i suunal. |
| --- | --- |

—

turundusteenused, mis on kohandatud lennupiletite müügiks Provence'i suunal.

| (64) | Kaebuse esitanud pool leiab seevastu, et AMSiga sõlmitud lepingu näol on tegemist Ryanairile antava abiga, mille eesmärk on meelitada see lennuettevõtja selles lennujaamas (MRS) tegutsema. Oma väite toetuseks esitab kaebuse esitaja andmeid, mis tuginevad CCIMP „lennujaama nõukogu“15. novembri 2005. aasta koosoleku ettevalmistavatele dokumentidele. |
| --- | --- |

(64)

Kaebuse esitanud pool leiab seevastu, et AMSiga sõlmitud lepingu näol on tegemist Ryanairile antava abiga, mille eesmärk on meelitada see lennuettevõtja selles lennujaamas (MRS) tegutsema. Oma väite toetuseks esitab kaebuse esitaja andmeid, mis tuginevad CCIMP „lennujaama nõukogu“15. novembri 2005. aasta koosoleku ettevalmistavatele dokumentidele.

2.3.9.   TERMINALI MP2 ÄRIPLAAN JA TURUMAJANDUSE TINGIMUSTES TEGUTSEVA ARUKA ETTEVÕTJA PÕHIMÕTTE KOHALDAMINE

| (65) | 2004. aasta novembris koostas CCIMP äriplaani, et tõendada terminali mp2 tulusust. Äriplaani ajakohastati 2005. aastal. Kõnealuse äriplaani ajakohastamist uuris Air France'i tellimusel ettevõte PricewaterhouseCoopers (PwC) 2005. aasta veebruaris, 2005. aasta novembris ja 2006. aasta mais. |
| --- | --- |

(65)

2004. aasta novembris koostas CCIMP äriplaani, et tõendada terminali mp2 tulusust. Äriplaani ajakohastati 2005. aastal. Kõnealuse äriplaani ajakohastamist uuris Air France'i tellimusel ettevõte PricewaterhouseCoopers (PwC) 2005. aasta veebruaris, 2005. aasta novembris ja 2006. aasta mais.

| (66) | Prantsusmaa esitatud äriplaanis on võrreldud ajavahemiku 2004–2020 stsenaariume koos terminaliga mp2 ja ilma terminalita mp2. Prantsusmaa väitel on ajavahemiku 2004–2020 aastaste rahavoogude kumulatsioon, väljendatuna 2020. aasta raamatupidamislikus jääkväärtuses, järgmine:






  — | [...]* miljonit eurot ilma terminalita mp2 stsenaariumi puhul; |
| --- | --- | --- |

(66)

Prantsusmaa esitatud äriplaanis on võrreldud ajavahemiku 2004–2020 stsenaariume koos terminaliga mp2 ja ilma terminalita mp2. Prantsusmaa väitel on ajavahemiku 2004–2020 aastaste rahavoogude kumulatsioon, väljendatuna 2020. aasta raamatupidamislikus jääkväärtuses, järgmine:

—

[...]* miljonit eurot ilma terminalita mp2 stsenaariumi puhul;

| — | [...]* miljonit eurot koos terminaliga mp2 stsenaariumi puhul. |
| --- | --- |

—

[...]* miljonit eurot koos terminaliga mp2 stsenaariumi puhul.

| (67) | Prantsusmaa järeldab selle põhjal, et stsenaarium koos terminaliga mp2 on [...]* miljoni euro võrra soodsam kui stsenaarium ilma terminalita mp2, mis vastab tulumäärale [...]* %. |
| --- | --- |

(67)

Prantsusmaa järeldab selle põhjal, et stsenaarium koos terminaliga mp2 on [...]* miljoni euro võrra soodsam kui stsenaarium ilma terminalita mp2, mis vastab tulumäärale [...]* %.

| (68) | Äriplaan hõlmab ka tundlikkusanalüüsi reisijate arvu ja tasumäära erinevate hüpoteeside kohta. Vaadeldud „reisijate arvu“ stsenaariumid olid stsenaarium „ilma Air France'i „La Navette“ lendude üleviimiseta“ ja stsenaarium „terminali mp2 reisijate arvu aeglasem kasv“. Vaadeldud „tasumäära“ stsenaariumid hõlmasid terminali mp2 reisijatasude määrasid [...]* eurot ja* eurot reisija kohta. |
| --- | --- |

(68)

Äriplaan hõlmab ka tundlikkusanalüüsi reisijate arvu ja tasumäära erinevate hüpoteeside kohta. Vaadeldud „reisijate arvu“ stsenaariumid olid stsenaarium „ilma Air France'i „La Navette“ lendude üleviimiseta“ ja stsenaarium „terminali mp2 reisijate arvu aeglasem kasv“. Vaadeldud „tasumäära“ stsenaariumid hõlmasid terminali mp2 reisijatasude määrasid [...]* eurot ja* eurot reisija kohta.

| (69) | 2005. aastal äriplaan ajakohastati. Sellega seoses koostati simulatsioon kolme stsenaariumi kohta. Need stsenaariumid on järgmised:






  — | esimene simulatsioon: arvutuste aluseks võetakse 2005. aasta reisijate arvu prognoosid, Air France'i „La Navette“ lende terminali mp2 ei võeta põhistsenaariumis arvesse, arvutused tehakse ajavahemiku 2005–2021 kohta. Nende eelduste puhul oleks sisemine tulumäär [kõrgem kui 7,5 %]*; |
| --- | --- | --- |

(69)

2005. aastal äriplaan ajakohastati. Sellega seoses koostati simulatsioon kolme stsenaariumi kohta. Need stsenaariumid on järgmised:

—

esimene simulatsioon: arvutuste aluseks võetakse 2005. aasta reisijate arvu prognoosid, Air France'i „La Navette“ lende terminali mp2 ei võeta põhistsenaariumis arvesse, arvutused tehakse ajavahemiku 2005–2021 kohta. Nende eelduste puhul oleks sisemine tulumäär [kõrgem kui 7,5 %]*;

esimene simulatsioon:

| — | teine simulatsioon: sisemine tulumäär on fikseeritud 7,5 % juures ning vaadeldakse, milline reisijate arv vastab sellisele sisemisele tulumäärale. Simulatsiooni tulemusena jõuti järeldusele, et reisijate arv ajavahemikul 2007–2021 võiks olla 1,32 miljoni reisija võrra väiksem kui esimese simulatsiooni puhul; |
| --- | --- |

—

teine simulatsioon: sisemine tulumäär on fikseeritud 7,5 % juures ning vaadeldakse, milline reisijate arv vastab sellisele sisemisele tulumäärale. Simulatsiooni tulemusena jõuti järeldusele, et reisijate arv ajavahemikul 2007–2021 võiks olla 1,32 miljoni reisija võrra väiksem kui esimese simulatsiooni puhul;

teine simulatsioon:

| — | kolmas simulatsioon: kui terminali mp2 reisijate arv 2010. aastal on vaid 1 miljon reisijat (esimese simulatsiooni puhul eeldatud 1,65 miljoni reisija asemel), kui palju suurem peaks olema ühe reisija kohta makstav tasu alates 2011. aastast, et hoida sisemine tulumäär 7,5 % juures? Simulatsiooni tulemusena jõuti järeldusele, et tasu tuleks tõsta [...]* euro võrra. |
| --- | --- |

—

kolmas simulatsioon: kui terminali mp2 reisijate arv 2010. aastal on vaid 1 miljon reisijat (esimese simulatsiooni puhul eeldatud 1,65 miljoni reisija asemel), kui palju suurem peaks olema ühe reisija kohta makstav tasu alates 2011. aastast, et hoida sisemine tulumäär 7,5 % juures? Simulatsiooni tulemusena jõuti järeldusele, et tasu tuleks tõsta [...]* euro võrra.

kolmas simulatsioon:

| (70) | Hinnangud, mis PwC tegi Air France'i tellimusel riiginõukogule esitatud hagi raames, hõlmasid CCIMP teostatud 2005. aasta veebruari, 2005. aasta septembri ja 2006. aasta mai simulatsioone ja nende eesmärk oli määrata prognoositavate rahavoogude põhjal kindlaks terminali mp2 projekti sisemine tulumäär ja nüüdispuhasväärtus (NPV). Sellega seoses esitas PwC mitu kriitilist märkust kõnealuse äriplaani kohta. |
| --- | --- |

(70)

Hinnangud, mis PwC tegi Air France'i tellimusel riiginõukogule esitatud hagi raames, hõlmasid CCIMP teostatud 2005. aasta veebruari, 2005. aasta septembri ja 2006. aasta mai simulatsioone ja nende eesmärk oli määrata prognoositavate rahavoogude põhjal kindlaks terminali mp2 projekti sisemine tulumäär ja nüüdispuhasväärtus (NPV). Sellega seoses esitas PwC mitu kriitilist märkust kõnealuse äriplaani kohta.

3.   PRANTSUSMAA MÄRKUSED

PRANTSUSMAA MÄRKUSED

3.1.   CCIMP-LE ANTUD INVESTEERINGUTOETUSED

CCIMP-LE ANTUD INVESTEERINGUTOETUSED

3.1.1.   TEATUD ANTUD TOETUSED ON AEGUNUD

| (71) | Prantsusmaa ei nõustu komisjoni seisukohaga, mille kohaselt ajavahemikul 2005–2007 terminali mp2 ehitamiseks makstud 7,577 miljonit eurot ja pärast 2001. aastat lennujaama investeeringuteks makstud 16 miljonit eurot on täies ulatuses riigiabi, mille suhtes komisjon on pädev analüüsi läbi viima. |
| --- | --- |

(71)

Prantsusmaa ei nõustu komisjoni seisukohaga, mille kohaselt ajavahemikul 2005–2007 terminali mp2 ehitamiseks makstud 7,577 miljonit eurot ja pärast 2001. aastat lennujaama investeeringuteks makstud 16 miljonit eurot on täies ulatuses riigiabi, mille suhtes komisjon on pädev analüüsi läbi viima.

| (72) | Kohaldades nõukogu määruse (EÜ) nr 659/1999 (17) artiklit 15, väidab Prantsusmaa, et järgmised tabelis 3 toodud toetused on aegunud.

  Tabel 3









  Asutus | Kokkuleppe sõlmimise kuupäev ja allkirjastamine | Toetuse nimetus | Makstud kogusumma (tuhandetes eurodes) |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Departemangu volikogu | 14. detsember 1999 | Lennujaamataristu laiendamis- ja ümberkorraldustööd | 3 064 |
| Piirkondlik nõukogu | 24. oktoober 1997 | Lennujaama laiendus- ja arendustööd | 8 032 |
| Piirkondlik nõukogu | 8. juuli 1994 | Kaubavedude ala väljaehitamine | 1 372 |
| Riik | 26. aprill 2000 | Signalisatsioonipaneelide nõuetega vastavusse viimine | 290 |
| Riik | 23. juuni 1999 | Registreeritava pagasi läbivalgustamine | 579 |

(72)

Kohaldades nõukogu määruse (EÜ) nr 659/1999 (17) artiklit 15, väidab Prantsusmaa, et järgmised tabelis 3 toodud toetused on aegunud.

17

Tabel 3

Tabel 3

Asutus

Kokkuleppe sõlmimise kuupäev ja allkirjastamine

Toetuse nimetus

Makstud kogusumma (tuhandetes eurodes)

Departemangu volikogu

14. detsember 1999

Lennujaamataristu laiendamis- ja ümberkorraldustööd

3 064

Piirkondlik nõukogu

24. oktoober 1997

Lennujaama laiendus- ja arendustööd

8 032

Piirkondlik nõukogu

8. juuli 1994

Kaubavedude ala väljaehitamine

1 372

Riik

26. aprill 2000

Signalisatsioonipaneelide nõuetega vastavusse viimine

290

Riik

23. juuni 1999

Registreeritava pagasi läbivalgustamine

579

| (73) | Prantsusmaa väidab, et aegunud toetuste kohta ei saa vastu võtta tagasimaksmisotsust ning et need jäävad seetõttu välja komisjoni uurimise kohaldamisalast. |
| --- | --- |

(73)

Prantsusmaa väidab, et aegunud toetuste kohta ei saa vastu võtta tagasimaksmisotsust ning et need jäävad seetõttu välja komisjoni uurimise kohaldamisalast.

3.1.2.   OSA ANTUD TOETUSTEST HÕLMAB MITTEMAJANDUSLIKU TEGEVUSE JA TARISTU RAHASTAMIST NING NENDE NÄOL EI SAA OLLA TEGEMIST RIIGIABIGA

| (74) | Prantsusmaa väidab, et teatud toetused hõlmavad selliste tegevusliikide ja taristu rahastamist, mis on seotud avaliku turvalisuse tagamise, tuletõrje ja käitamise ohutuse valdkondadega, nagu:






  — | 19. detsembril 2001 riigi antud toetus, mille eesmärk oli tõhustada lennuliikluse turvalisust, eeskätt rahastada käsipagasi pistelist läbivaatamist, piiratud juurdepääsuga alale sisenevate isikute jälgimist ja registreeritud pagasi kontrollimisprotsessi kiirendamist, et saavutada 100 % tase 2002. aasta 2. poolaastaks, kogusummas 5 032 000 eurot; |
| --- | --- | --- |

(74)

Prantsusmaa väidab, et teatud toetused hõlmavad selliste tegevusliikide ja taristu rahastamist, mis on seotud avaliku turvalisuse tagamise, tuletõrje ja käitamise ohutuse valdkondadega, nagu:

—

19. detsembril 2001 riigi antud toetus, mille eesmärk oli tõhustada lennuliikluse turvalisust, eeskätt rahastada käsipagasi pistelist läbivaatamist, piiratud juurdepääsuga alale sisenevate isikute jälgimist ja registreeritud pagasi kontrollimisprotsessi kiirendamist, et saavutada 100 % tase 2002. aasta 2. poolaastaks, kogusummas 5 032 000 eurot;

| — | 27. septembril 2002 departemangu volikogu antud toetus, mille eesmärk oli rahastada lennuraja 2 juhtmestiku paigaldamist, arvutiturbe ruumi ning soojus-, jahutus- ja energiasõlme väljaehitamist, lennujuhtimiskeskuse tehnilise ploki fassaadi ümberehitust, B-osa elektrijaotuskilbi uuendamist ning lennujaama signalisatsioonisüsteemi ja teabesaali tuleohutussüsteemi nõuetega vastavusse viimist, kogusummas 209 885 eurot; |
| --- | --- |

—

27. septembril 2002 departemangu volikogu antud toetus, mille eesmärk oli rahastada lennuraja 2 juhtmestiku paigaldamist, arvutiturbe ruumi ning soojus-, jahutus- ja energiasõlme väljaehitamist, lennujuhtimiskeskuse tehnilise ploki fassaadi ümberehitust, B-osa elektrijaotuskilbi uuendamist ning lennujaama signalisatsioonisüsteemi ja teabesaali tuleohutussüsteemi nõuetega vastavusse viimist, kogusummas 209 885 eurot;

| — | 26. aprillil 2003 antud departemangu volikogu toetus, mille eesmärk oli rahastada lennuraja valgustussüsteemi uuendamist, turvakeskuse (PCS) laiendamist ja selle juurdepääsu parandamist, piirivalveteenistuse kontrollpunkti ümberehitust, hoolderuumi rajamist, lõunapoolse ringtee väljaehitamist, õhkkonvektorite asendamist, videovalvesüsteemi kaameravõrgu väljaehitamist, jahutus- ja energiasõlme katla asendamist, läänepoolse osa tuletõrjevõrgustiku ehitust ning arvutiturvet kokku 2 111 542,82 euro ulatuses. |
| --- | --- |

—

26. aprillil 2003 antud departemangu volikogu toetus, mille eesmärk oli rahastada lennuraja valgustussüsteemi uuendamist, turvakeskuse (PCS) laiendamist ja selle juurdepääsu parandamist, piirivalveteenistuse kontrollpunkti ümberehitust, hoolderuumi rajamist, lõunapoolse ringtee väljaehitamist, õhkkonvektorite asendamist, videovalvesüsteemi kaameravõrgu väljaehitamist, jahutus- ja energiasõlme katla asendamist, läänepoolse osa tuletõrjevõrgustiku ehitust ning arvutiturvet kokku 2 111 542,82 euro ulatuses.

| — | 19. mail 2005 departemangu volikogu antud toetus, mille eesmärk oli osaliselt rahastada terminali mp2, mida kasutati osaliselt mittemajandusliku tegevusega seotud taristu rahastamiseks, kogusummas 2 273 258,64 eurot. Prantsusmaa täpsustab, et mittemajandusliku tegevusega seotud ülesandeid täidetakse alal, mis hõlmab 16,96 % terminalist mp2, ning leiab, et samaväärne osa rahastatavatest töödest on seotud kõnealuste ülesannete täitmisega. Prantsusmaa väidab sellega seoses, et komisjoni vaadeldavast summast tuleb lisaks mittemajandusliku tegevusega seotud investeeringutele arvata maha ka 16,96 % tehtud tööde maksumusest, st 1 416 238,75 eurot. |
| --- | --- |

—

19. mail 2005 departemangu volikogu antud toetus, mille eesmärk oli osaliselt rahastada terminali mp2, mida kasutati osaliselt mittemajandusliku tegevusega seotud taristu rahastamiseks, kogusummas 2 273 258,64 eurot. Prantsusmaa täpsustab, et mittemajandusliku tegevusega seotud ülesandeid täidetakse alal, mis hõlmab 16,96 % terminalist mp2, ning leiab, et samaväärne osa rahastatavatest töödest on seotud kõnealuste ülesannete täitmisega. Prantsusmaa väidab sellega seoses, et komisjoni vaadeldavast summast tuleb lisaks mittemajandusliku tegevusega seotud investeeringutele arvata maha ka 16,96 % tehtud tööde maksumusest, st 1 416 238,75 eurot.

| — | 26. juulil 2004 linnade ühenduse Marseille Métropole antud toetus, mille eesmärk oli rahastada lennuradade valgustust, summas 72 095 eurot; |
| --- | --- |

—

26. juulil 2004 linnade ühenduse Marseille Métropole antud toetus, mille eesmärk oli rahastada lennuradade valgustust, summas 72 095 eurot;

| — | 22. augustil 2002 antud ERFi toetus, mille eesmärk oli rahastada kaubalennukite parkimisala valgustussüsteemi väljaehitamistöid, summas 587 350,53 eurot. |
| --- | --- |

—

22. augustil 2002 antud ERFi toetus, mille eesmärk oli rahastada kaubalennukite parkimisala valgustussüsteemi väljaehitamistöid, summas 587 350,53 eurot.

| (75) | Prantsusmaa väitel tuleb kõnealused summad arvata maha komisjoni analüüsitavast summast. |
| --- | --- |

(75)

Prantsusmaa väitel tuleb kõnealused summad arvata maha komisjoni analüüsitavast summast.

3.1.3.   TARISTUTOETUSTE KOKKUSOBIVUS LENNUJAAMADE RAHASTAMISE SUUNISTEGA

| (76) | Prantsusmaa väidab, et õiguskindluse põhimõttest lähtuvalt peaks komisjon hindama riigiabi olemasolu enne 2005. aasta suuniste avaldamist antud toetuste puhul lähtuvalt 10. detsembri 1994. aasta suunistest lennundussektoris antava riigiabi kohta ning järeldama sellest tulenevalt, et kõnealuste toetuste näol ei ole tegemist riigiabiga. |
| --- | --- |

(76)

Prantsusmaa väidab, et õiguskindluse põhimõttest lähtuvalt peaks komisjon hindama riigiabi olemasolu enne 2005. aasta suuniste avaldamist antud toetuste puhul lähtuvalt 10. detsembri 1994. aasta suunistest lennundussektoris antava riigiabi kohta ning järeldama sellest tulenevalt, et kõnealuste toetuste näol ei ole tegemist riigiabiga.

| (77) | Täiendavalt leiab Prantsusmaa, et kõnealused toetused on kooskõlas 2005. aasta suunistega. |
| --- | --- |

(77)

Täiendavalt leiab Prantsusmaa, et kõnealused toetused on kooskõlas 2005. aasta suunistega.

3.1.3.1.   
  Terminali mp2 tehtud investeeringu jaoks departemangu volikogu võimaldatud toetuse kokkusobivus siseturuga

Terminali mp2 tehtud investeeringu jaoks departemangu volikogu võimaldatud toetuse kokkusobivus siseturuga

| (78) | Prantsusmaa väidab, et kõnealune toetus on seotud selgelt määratletud üldist huvi pakkuva ülesande täitmisega, mis hõlmab otseste töökohtade loomist ja säilitamist piirkonnas, kus tööpuuduse tase on kõrgem kui riigis keskmiselt, toetab kohaliku majanduse arengut piirkonnas, mis on abikõlblik artikli 107 lõike 3 punkti c kohaselt, suurendab lennujaama teenindussuutlikkust olukorras, kus võib esineda koormatuse oht (18) ning parandab ühendust piirkonnaga, mida ei teeninda kiirrongiliin või terminal mp1 ja kus samaaegselt on suurenenud teenindatavate sihtpunktide hulk. |
| --- | --- |

(78)

Prantsusmaa väidab, et kõnealune toetus on seotud selgelt määratletud üldist huvi pakkuva ülesande täitmisega, mis hõlmab otseste töökohtade loomist ja säilitamist piirkonnas, kus tööpuuduse tase on kõrgem kui riigis keskmiselt, toetab kohaliku majanduse arengut piirkonnas, mis on abikõlblik artikli 107 lõike 3 punkti c kohaselt, suurendab lennujaama teenindussuutlikkust olukorras, kus võib esineda koormatuse oht (18) ning parandab ühendust piirkonnaga, mida ei teeninda kiirrongiliin või terminal mp1 ja kus samaaegselt on suurenenud teenindatavate sihtpunktide hulk.

18

| (79) | Prantsusmaa leiab, et taristu on vajalik ja seatud eesmärkidega proportsionaalne. Kuigi terminalis mp1 esines pärast 2001. aastat osaline alakoormatus, oli terminali mp2 näol, millega loodi uus diferentseeritud teenus, tegemist põhiterminaliga võrreldes täiendava teenuse pakkumisega. Lisaks sellele, võttes arvesse reisijate arvu prognoose, pidi Marseille Provence'i lennujaam arvestama ummikute tekkimise võimalusega, mis oleks tinginud vajaduse lennukite uute pardalemineku alade järele 2008. ja 2018. aastal. Prantsusmaa väitel võimaldas terminal mp2 ehitamine lükata vajalikud taristu ümberkorraldused edasi (vastavalt 2016. aastasse ja ajavahemikku pärast 2020. aastat), säilitades samas soodsad tulususe väljavaated. Ühtlasi vastas terminal mp2 konkreetselt lennujaama strateegilistele eesmärkidele, mis hõlmasid võimalust võtta vastu odavlennuettevõtjaid, kes ei saanud tegutseda terminalis mp1, milles kohaldatavad tasud olid märkimisväärselt kõrgemad ning milles puudusid võimalused reisijate kiireks lennukitesse sisenemiseks ja väljumiseks. Prantsusmaa väidab, et 2007. aastal, terminali mp2 esimesel tegevusaastal, oli terminali rakendusmäär 68 %, mis ei andnud märku tegelikust alakoormatusest. Prantsusmaa märkis täiendavalt, et terminali mp1 teenindussuutlikkuse reserv ajavahemikul 2007–2011, mis oli seotud terminali mp2 avamisega, võimaldas rahuldada lennuettevõtja Air France täiendavaid vajadusi seoses kõnealuse lennuettevõtja 2. oktoobril 2011 avatud 13 uue lennuliiniga ja lennusageduste suurendamisega. Ja lõpuks võimaldas terminali mp2 ehitamine endisesse kaubaterminali minimeerida investeerimis- ja hoolduskulusid, mida mõjutas samuti reisijatele pakutav piiratud kasutusmugavus kõnealuses terminalis. |
| --- | --- |

(79)

Prantsusmaa leiab, et taristu on vajalik ja seatud eesmärkidega proportsionaalne. Kuigi terminalis mp1 esines pärast 2001. aastat osaline alakoormatus, oli terminali mp2 näol, millega loodi uus diferentseeritud teenus, tegemist põhiterminaliga võrreldes täiendava teenuse pakkumisega. Lisaks sellele, võttes arvesse reisijate arvu prognoose, pidi Marseille Provence'i lennujaam arvestama ummikute tekkimise võimalusega, mis oleks tinginud vajaduse lennukite uute pardalemineku alade järele 2008. ja 2018. aastal. Prantsusmaa väitel võimaldas terminal mp2 ehitamine lükata vajalikud taristu ümberkorraldused edasi (vastavalt 2016. aastasse ja ajavahemikku pärast 2020. aastat), säilitades samas soodsad tulususe väljavaated. Ühtlasi vastas terminal mp2 konkreetselt lennujaama strateegilistele eesmärkidele, mis hõlmasid võimalust võtta vastu odavlennuettevõtjaid, kes ei saanud tegutseda terminalis mp1, milles kohaldatavad tasud olid märkimisväärselt kõrgemad ning milles puudusid võimalused reisijate kiireks lennukitesse sisenemiseks ja väljumiseks. Prantsusmaa väidab, et 2007. aastal, terminali mp2 esimesel tegevusaastal, oli terminali rakendusmäär 68 %, mis ei andnud märku tegelikust alakoormatusest. Prantsusmaa märkis täiendavalt, et terminali mp1 teenindussuutlikkuse reserv ajavahemikul 2007–2011, mis oli seotud terminali mp2 avamisega, võimaldas rahuldada lennuettevõtja Air France täiendavaid vajadusi seoses kõnealuse lennuettevõtja 2. oktoobril 2011 avatud 13 uue lennuliiniga ja lennusageduste suurendamisega. Ja lõpuks võimaldas terminali mp2 ehitamine endisesse kaubaterminali minimeerida investeerimis- ja hoolduskulusid, mida mõjutas samuti reisijatele pakutav piiratud kasutusmugavus kõnealuses terminalis.

| (80) | Prantsusmaa väitel on terminali mp2 pikaajalised kasutusperspektiivid rahuldavad. Selle terminali ehitamine annab tunnistust soovist saada lennujaama täiendavalt reisijaid, keda terminal mp1 siiani ei teenindanud, ning see jättis lennujaamale võimaluse mitte avada uusi lennuliine sihtpunktidesse, mida kiirrongiliin juba teenindab. Teenindatavate sihtpunktide arvu kasvamine 100-lt 2005. aastal 119ni 2010. aastal suurendas veelgi kõnealuse uue teenuse populaarsust ning parandas seeläbi lennujaama kasutusperspektiive. Prantsusmaa rõhutab, et terminali mp2 prognoositav reisijate arv, mille usaldusväärsust kinnitas aastatel 2007–2010 täheldatud tegelik reisijate arv, näitab, et viie aasta jooksul kasutatakse ära 50 % terminali teenindusvõimsusest. Lennuettevõtja Air France reisijate arvu suurenemine terminalis mp1 alates 2. oktoobrist 2011 näitab, et terminali mp2 käikuandmisega tekkinud täiendav teenindussuutlikkus ei ole käsitletav konkurentsina põhiterminaliga, vaid on lennujaama jaoks täiendav trump ja võimaldab tal soodsalt vastata Air France'i nõudmistele. |
| --- | --- |

(80)

Prantsusmaa väitel on terminali mp2 pikaajalised kasutusperspektiivid rahuldavad. Selle terminali ehitamine annab tunnistust soovist saada lennujaama täiendavalt reisijaid, keda terminal mp1 siiani ei teenindanud, ning see jättis lennujaamale võimaluse mitte avada uusi lennuliine sihtpunktidesse, mida kiirrongiliin juba teenindab. Teenindatavate sihtpunktide arvu kasvamine 100-lt 2005. aastal 119ni 2010. aastal suurendas veelgi kõnealuse uue teenuse populaarsust ning parandas seeläbi lennujaama kasutusperspektiive. Prantsusmaa rõhutab, et terminali mp2 prognoositav reisijate arv, mille usaldusväärsust kinnitas aastatel 2007–2010 täheldatud tegelik reisijate arv, näitab, et viie aasta jooksul kasutatakse ära 50 % terminali teenindusvõimsusest. Lennuettevõtja Air France reisijate arvu suurenemine terminalis mp1 alates 2. oktoobrist 2011 näitab, et terminali mp2 käikuandmisega tekkinud täiendav teenindussuutlikkus ei ole käsitletav konkurentsina põhiterminaliga, vaid on lennujaama jaoks täiendav trump ja võimaldab tal soodsalt vastata Air France'i nõudmistele.

| (81) | Prantsusmaa väidab, et antud toetused mõjutavad liikmesriikidevahelist kaubandust vaid väga piiratud ulatuses. Vähem kui 60 minutilise teekonna kaugusel asuva Avignoni lennujaama kohta märgib Prantsusmaa, et odavlendudega seotud reisijate arv kõnealuses lennujaamas on püsinud stabiilsena alates 2007. aastast, samas kui on avatud uusi lennuliine, seejuures ei paku kõnealune lennujaam ühtegi sihtpunkti, mida teenindab Marseille Provence'i lennujaam. Nîmes'i ja Touloni lennujaamade laiendatud teeninduspiirkonna kohta märgib Prantsusmaa, et tegemist on väikeste piirkondlike lennujaamadega, mille seatud eesmärgid ei kattu Marseille Provence'i lennujaama omadega, kelle reisijate arv ületab 5 miljonit. Asjaolu, et Marseille Provence'i lennujaam ei paku nende lennujaamade teenindatavaid sihtpunkte (peale Londoni ja Brüsseli) näitab, et kõnealused lennujaamad ei ole konkurentsiolukorras. |
| --- | --- |

(81)

Prantsusmaa väidab, et antud toetused mõjutavad liikmesriikidevahelist kaubandust vaid väga piiratud ulatuses. Vähem kui 60 minutilise teekonna kaugusel asuva Avignoni lennujaama kohta märgib Prantsusmaa, et odavlendudega seotud reisijate arv kõnealuses lennujaamas on püsinud stabiilsena alates 2007. aastast, samas kui on avatud uusi lennuliine, seejuures ei paku kõnealune lennujaam ühtegi sihtpunkti, mida teenindab Marseille Provence'i lennujaam. Nîmes'i ja Touloni lennujaamade laiendatud teeninduspiirkonna kohta märgib Prantsusmaa, et tegemist on väikeste piirkondlike lennujaamadega, mille seatud eesmärgid ei kattu Marseille Provence'i lennujaama omadega, kelle reisijate arv ületab 5 miljonit. Asjaolu, et Marseille Provence'i lennujaam ei paku nende lennujaamade teenindatavaid sihtpunkte (peale Londoni ja Brüsseli) näitab, et kõnealused lennujaamad ei ole konkurentsiolukorras.

| (82) | Prantsusmaa rõhutab, et departemangu volikogu antud toetus oli vajalik selleks, et saavutada lennuliinide käitajate tavapäraselt nõutavat tasuvuspunkti. 2006. aasta mai äriplaanis toodud sisemine tulumäär oli [...]* %, Prantsusmaa rõhutab, et kui arvata maha departemangu volikogult saadud toetus, langeb projekti tasuvus toetuse puudumisel [...]* %ni. Prantsusmaa väidab samuti, et saadud toetuse proportsionaalsust tõendab asjaolu, et toetus võimaldab saavutada rahuldava sisemise tulumäära ja ei nõua kulukamate vahendite kasutamist sama eesmärgi saavutamiseks. Prantsusmaa rõhutab, et terminalis tehtavate tööde jaoks kuulutati välja avalik pakkumine, mis näitab, et kulusid piirati maksimaalses ulatuses. Lõpuks meenutab Prantsusmaa, et toetus katab vaid 50 % terminali mp2 projekti kogumaksumusest, sealhulgas 80 % lennukitega seotud tööde ja 30 % terminaliga seotud tööde maksumusest. |
| --- | --- |

(82)

Prantsusmaa rõhutab, et departemangu volikogu antud toetus oli vajalik selleks, et saavutada lennuliinide käitajate tavapäraselt nõutavat tasuvuspunkti. 2006. aasta mai äriplaanis toodud sisemine tulumäär oli [...]* %, Prantsusmaa rõhutab, et kui arvata maha departemangu volikogult saadud toetus, langeb projekti tasuvus toetuse puudumisel [...]* %ni. Prantsusmaa väidab samuti, et saadud toetuse proportsionaalsust tõendab asjaolu, et toetus võimaldab saavutada rahuldava sisemise tulumäära ja ei nõua kulukamate vahendite kasutamist sama eesmärgi saavutamiseks. Prantsusmaa rõhutab, et terminalis tehtavate tööde jaoks kuulutati välja avalik pakkumine, mis näitab, et kulusid piirati maksimaalses ulatuses. Lõpuks meenutab Prantsusmaa, et toetus katab vaid 50 % terminali mp2 projekti kogumaksumusest, sealhulgas 80 % lennukitega seotud tööde ja 30 % terminaliga seotud tööde maksumusest.

3.1.3.2.   
  Kaubavedude arendamiseks antud 22. augusti 2002. aasta ERFi toetuste kokkusobivus siseturuga

Kaubavedude arendamiseks antud 22. augusti 2002. aasta ERFi toetuste kokkusobivus siseturuga

| (83) | Prantsusmaa märgib esmalt, et osa kõnealustest toetustest hõlmas investeeringuid mittemajanduslikku tegevusse ning et ainult abi ülejäänud osa puhul tuleb vaadelda selle kokkusobivust Euroopa Liidu toimimise lepingus sätestatud eeskirjadega (19). |
| --- | --- |

(83)

Prantsusmaa märgib esmalt, et osa kõnealustest toetustest hõlmas investeeringuid mittemajanduslikku tegevusse ning et ainult abi ülejäänud osa puhul tuleb vaadelda selle kokkusobivust Euroopa Liidu toimimise lepingus sätestatud eeskirjadega (19).

19

| (84) | Prantsusmaa meenutab, et Marseille Provence'i lennujaama rahastamistaotlust ERFile menetleti tõukefondide eesmärgiga 2 seotud kavandamisraamistikus ajavahemikuks 2000–2006, mille jaoks Provence Alpes Côte d'Azuri piirkond on abikõlblik ning mille kinnitas Euroopa Komisjon 22. märtsil 2001. |
| --- | --- |

(84)

Prantsusmaa meenutab, et Marseille Provence'i lennujaama rahastamistaotlust ERFile menetleti tõukefondide eesmärgiga 2 seotud kavandamisraamistikus ajavahemikuks 2000–2006, mille jaoks Provence Alpes Côte d'Azuri piirkond on abikõlblik ning mille kinnitas Euroopa Komisjon 22. märtsil 2001.

| (85) | Prantsusmaa väitel vastab antud abi selgelt määratletud üldisest huvist lähtuvale eesmärgile: olemasoleva taristu optimeerimine kaubavedude arendamiseks vastusena veetava kaubakoguse tonnaaži vähenemisele ning seoses lennujaamas olemasolevate töökohtade hulgaga (20) piirkonnas, mille töötuse tase on märkimisväärselt kõrge. |
| --- | --- |

(85)

Prantsusmaa väitel vastab antud abi selgelt määratletud üldisest huvist lähtuvale eesmärgile: olemasoleva taristu optimeerimine kaubavedude arendamiseks vastusena veetava kaubakoguse tonnaaži vähenemisele ning seoses lennujaamas olemasolevate töökohtade hulgaga (20) piirkonnas, mille töötuse tase on märkimisväärselt kõrge.

20

| (86) | Prantsusmaa väidab, et asjaomane taristu on vajalik ja seatud eesmärgiga proportsionaalne. Prantsusmaa täpsustab, et kõnealune taristu hõlmab ümbersõidutee ja ringristmiku rajamist, mis muudab ohutumaks liiklusvoo reisijate arvu suurenemise olukorras, kaubaterminali ehitamist tühjaks jäänud hoonetesse, parkimisala väljaehitamist lennukite jaoks, mis asuvad kaubaterminali läheduses, et vähendada lennukite käitlemisaega ning kaubavedude ala laiendamist, et suurendada selle atraktiivsust. |
| --- | --- |

(86)

Prantsusmaa väidab, et asjaomane taristu on vajalik ja seatud eesmärgiga proportsionaalne. Prantsusmaa täpsustab, et kõnealune taristu hõlmab ümbersõidutee ja ringristmiku rajamist, mis muudab ohutumaks liiklusvoo reisijate arvu suurenemise olukorras, kaubaterminali ehitamist tühjaks jäänud hoonetesse, parkimisala väljaehitamist lennukite jaoks, mis asuvad kaubaterminali läheduses, et vähendada lennukite käitlemisaega ning kaubavedude ala laiendamist, et suurendada selle atraktiivsust.

| (87) | Prantsusmaa märgib, et lennuliikluse mahu andmetest (21) ilmneb, et taristu pikaajaline kasutusperspektiiv on rahuldav ning rõhutab, et taristu on juurdepääsetav kõigile lennuettevõtjatele. |
| --- | --- |

(87)

Prantsusmaa märgib, et lennuliikluse mahu andmetest (21) ilmneb, et taristu pikaajaline kasutusperspektiiv on rahuldav ning rõhutab, et taristu on juurdepääsetav kõigile lennuettevõtjatele.

21

| (88) | Lõpuks väidab Prantsusmaa, et toetus, mis on põhjendatud vajadusega toetada struktuursetes raskustes olevat piirkonda ning mis piirdus vaid 28 % suuruse osakaaluga projekti kogumaksumusest, ei saa kahjustada ühendusesisest kaubandust. Prantsusmaa märgib, et projekti rahastamist ei saa seada kahtluse alla, kui ERFi seatud tingimused on täidetud. Prantsusmaa rõhutab, et kõnealune rahastamine võimaldas lihtsustada maapealset juurdepääsu lennujaamataristule ning kõrvaldada puudused, mis takistasid kaupade vaba liikumist. |
| --- | --- |

(88)

Lõpuks väidab Prantsusmaa, et toetus, mis on põhjendatud vajadusega toetada struktuursetes raskustes olevat piirkonda ning mis piirdus vaid 28 % suuruse osakaaluga projekti kogumaksumusest, ei saa kahjustada ühendusesisest kaubandust. Prantsusmaa märgib, et projekti rahastamist ei saa seada kahtluse alla, kui ERFi seatud tingimused on täidetud. Prantsusmaa rõhutab, et kõnealune rahastamine võimaldas lihtsustada maapealset juurdepääsu lennujaamataristule ning kõrvaldada puudused, mis takistasid kaupade vaba liikumist.

3.1.3.3.   
  Lennujaama laiendamiseks ja ümberkorraldamiseks 26. juunil 2003 antud toetuse kokkusobivus siseturuga

Lennujaama laiendamiseks ja ümberkorraldamiseks 26. juunil 2003 antud toetuse kokkusobivus siseturuga

| (89) | Prantsusmaa märgib esmalt, et osa kõnealustest toetustest hõlmas investeeringuid mittemajanduslikku tegevusse ning ainult abi ülejäänud osa, 888 457,18 euro puhul tuleb vaadelda selle kokkusobivust Euroopa Liidu toimimise lepingus sätestatud eeskirjadega. |
| --- | --- |

(89)

Prantsusmaa märgib esmalt, et osa kõnealustest toetustest hõlmas investeeringuid mittemajanduslikku tegevusse ning ainult abi ülejäänud osa, 888 457,18 euro puhul tuleb vaadelda selle kokkusobivust Euroopa Liidu toimimise lepingus sätestatud eeskirjadega.

| (90) | Prantsusmaa väitel vastab antud abi selgelt määratletud üldisest huvist lähtuvale eesmärgile, mis on seotud Bouches-du-Rhône'i departemangu ja Provence'i maakonna majandusarenguga. |
| --- | --- |

(90)

Prantsusmaa väitel vastab antud abi selgelt määratletud üldisest huvist lähtuvale eesmärgile, mis on seotud Bouches-du-Rhône'i departemangu ja Provence'i maakonna majandusarenguga.

| (91) | Prantsusmaa märgib, et asjaomased investeeringud olid vajalikud ja seatud eesmärgiga proportsionaalsed, kuna need võimaldavad lennuraja 1 uuendamise, ruleerimisteede väljaehitamise ning kiirruleerimisteede rajamise abil suurendada lendude arvu tunnis. |
| --- | --- |

(91)

Prantsusmaa märgib, et asjaomased investeeringud olid vajalikud ja seatud eesmärgiga proportsionaalsed, kuna need võimaldavad lennuraja 1 uuendamise, ruleerimisteede väljaehitamise ning kiirruleerimisteede rajamise abil suurendada lendude arvu tunnis.

| (92) | Prantsusmaa märgib, et investeeringud olid vajalikud suurema hulga reisijate vastuvõtmiseks. Tehtud töödega suurendati lennuradade läbilaskevõimet 140 000 kommertslennuni aastas. Prantsusmaa toob oma vastuses välja eesmärgi, mille kohaselt sooviti jõuda 113 909 lennuni 2015. aastal ja 122 449 lennuni 2020. aastal. Tehtud ümberkorraldused võimaldasid seega mitte kavandada uusi lennuradade läbilaskevõime suurendamisele suunatud töid järgneva 10 aasta jooksul, säilitades Prantsusmaa väitel rahuldava kasutusperspektiivi keskpika tähtaja jooksul. |
| --- | --- |

(92)

Prantsusmaa märgib, et investeeringud olid vajalikud suurema hulga reisijate vastuvõtmiseks. Tehtud töödega suurendati lennuradade läbilaskevõimet 140 000 kommertslennuni aastas. Prantsusmaa toob oma vastuses välja eesmärgi, mille kohaselt sooviti jõuda 113 909 lennuni 2015. aastal ja 122 449 lennuni 2020. aastal. Tehtud ümberkorraldused võimaldasid seega mitte kavandada uusi lennuradade läbilaskevõime suurendamisele suunatud töid järgneva 10 aasta jooksul, säilitades Prantsusmaa väitel rahuldava kasutusperspektiivi keskpika tähtaja jooksul.

| (93) | Prantsusmaa kinnitab, et taristu on juurdepääsetav kõikidele lennuettevõtjatele ning märgib, et ainuke kommertslennujaam, mis asub vähem kui 60 minutilise maanteesõidu kaugusel, on Avignoni lennujaam, mis on D-kategooria lennujaam, millega Marseille Provence'i lennujaam ei ole konkurentsiolukorras, seega ei mõjuta vaadeldav abi ühendusesisest kaubandust. |
| --- | --- |

(93)

Prantsusmaa kinnitab, et taristu on juurdepääsetav kõikidele lennuettevõtjatele ning märgib, et ainuke kommertslennujaam, mis asub vähem kui 60 minutilise maanteesõidu kaugusel, on Avignoni lennujaam, mis on D-kategooria lennujaam, millega Marseille Provence'i lennujaam ei ole konkurentsiolukorras, seega ei mõjuta vaadeldav abi ühendusesisest kaubandust.

3.1.3.4.   
  Lennujaama arendamiseks 26. juulil 2004 antud toetuse kokkusobivus siseturuga

Lennujaama arendamiseks 26. juulil 2004 antud toetuse kokkusobivus siseturuga

| (94) | Prantsusmaa märgib esmalt, et osa kõnealustest toetustest hõlmas mittemajanduslikku tegevusse tehtud investeeringuid ning ainult abi ülejäänud osa, 816 535 euro puhul tuleb vaadelda selle kokkusobivust Euroopa Liidu toimimise lepingus sätestatud eeskirjadega. |
| --- | --- |

(94)

Prantsusmaa märgib esmalt, et osa kõnealustest toetustest hõlmas mittemajanduslikku tegevusse tehtud investeeringuid ning ainult abi ülejäänud osa, 816 535 euro puhul tuleb vaadelda selle kokkusobivust Euroopa Liidu toimimise lepingus sätestatud eeskirjadega.

| (95) | Prantsusmaa väitel vastab see toetus selgelt määratletud üldisest huvist lähtuvale eesmärgile, mis on seotud Marseille' linna ja piirkonna territooriumi arenguga ja tugineb riigisisese transpordi konsolideerimisele ning rahvusvaheliste liiklusühenduste arendamisele Marseille Provence'i lennujaamas ning ühtlasi ka seosele raudteetranspordi arenguga. |
| --- | --- |

(95)

Prantsusmaa väitel vastab see toetus selgelt määratletud üldisest huvist lähtuvale eesmärgile, mis on seotud Marseille' linna ja piirkonna territooriumi arenguga ja tugineb riigisisese transpordi konsolideerimisele ning rahvusvaheliste liiklusühenduste arendamisele Marseille Provence'i lennujaamas ning ühtlasi ka seosele raudteetranspordi arenguga.

| (96) | Prantsusmaa kinnitab, et kõnealuse eesmärgi saavutamiseks olid tehtud tööd vajalikud, tuues välja saali 1 teenindussuutlikkuse suurendamise ja rahvusvaheliste standarditega vastavusse viimise, lennuraja 1 optimeerimise ja lennuraja 2 ümberehitamise ning kiirrongiliinile juurdepääsetava raudteejaama rajamise. |
| --- | --- |

(96)

Prantsusmaa kinnitab, et kõnealuse eesmärgi saavutamiseks olid tehtud tööd vajalikud, tuues välja saali 1 teenindussuutlikkuse suurendamise ja rahvusvaheliste standarditega vastavusse viimise, lennuraja 1 optimeerimise ja lennuraja 2 ümberehitamise ning kiirrongiliinile juurdepääsetava raudteejaama rajamise.

| (97) | Prantsusmaa märgib, et reisijate arvu suurenemist kajastavad andmed näitavad lennujaama rahuldavat pikaajalist kasutusperspektiivi. Ta lisab, et raudteetranspordiga seotud kavandatava projekti elluviimine peaks lennujaama külastatavust veelgi suurendama. |
| --- | --- |

(97)

Prantsusmaa märgib, et reisijate arvu suurenemist kajastavad andmed näitavad lennujaama rahuldavat pikaajalist kasutusperspektiivi. Ta lisab, et raudteetranspordiga seotud kavandatava projekti elluviimine peaks lennujaama külastatavust veelgi suurendama.

| (98) | Prantsusmaa väitel on taristu ilma diskrimineerimiseta juurdepääsetav kõikidele kasutajatele. Prantsusmaa rõhutab, et saalide jagamine riigisiseste lendude, Schengeni ala lendude ja rahvusvaheliste lendude vahel on vajalik reisijatevoogude haldamiseks piirikontrolli teostamise nõuetele vastavalt ning lendude suunamine ühte või teise terminali ei tähenda, et kõik lennuettevõtjad ei saaks vabalt juurde pääseda mõlemale terminalile sõltuvalt sellest, milliseid lennuliine nad käitavad. |
| --- | --- |

(98)

Prantsusmaa väitel on taristu ilma diskrimineerimiseta juurdepääsetav kõikidele kasutajatele. Prantsusmaa rõhutab, et saalide jagamine riigisiseste lendude, Schengeni ala lendude ja rahvusvaheliste lendude vahel on vajalik reisijatevoogude haldamiseks piirikontrolli teostamise nõuetele vastavalt ning lendude suunamine ühte või teise terminali ei tähenda, et kõik lennuettevõtjad ei saaks vabalt juurde pääseda mõlemale terminalile sõltuvalt sellest, milliseid lennuliine nad käitavad.

| (99) | Prantsusmaa meenutab, et tema hinnangul ei kahjusta tehtud tööd liikmesriikidevahelist kaubandust, võttes arvesse, et samas tegevuspiirkonnas ei ole teist sama kategooria lennujaama, ning rõhutab seejuures, et 26. juuli 2004. aasta toetus ei olnud otseselt suunatud lennujaama läbilaskevõime suurendamisele. |
| --- | --- |

(99)

Prantsusmaa meenutab, et tema hinnangul ei kahjusta tehtud tööd liikmesriikidevahelist kaubandust, võttes arvesse, et samas tegevuspiirkonnas ei ole teist sama kategooria lennujaama, ning rõhutab seejuures, et 26. juuli 2004. aasta toetus ei olnud otseselt suunatud lennujaama läbilaskevõime suurendamisele.

| (100) | Prantsusmaa kinnitab, et vaadeldava toetuse andmise tingimused olid sellised, et sellega tagati vastavus proportsionaalsuse põhimõttele (22). Prantsusmaa meenutab, et kohaliku omavalitsuse kohustus oli piiratud 1 miljoni euroga 3 aasta jooksul. |
| --- | --- |

(100)

Prantsusmaa kinnitab, et vaadeldava toetuse andmise tingimused olid sellised, et sellega tagati vastavus proportsionaalsuse põhimõttele (22). Prantsusmaa meenutab, et kohaliku omavalitsuse kohustus oli piiratud 1 miljoni euroga 3 aasta jooksul.

22

3.2.   TURUMAJANDUSE TINGIMUSTES TEGUTSEVA ARUKA ETTEVÕTJA PÕHIMÕTTELE VASTAVUSE KONTROLLIMINE SEOSES TERMINALIGA MP2

TURUMAJANDUSE TINGIMUSTES TEGUTSEVA ARUKA ETTEVÕTJA PÕHIMÕTTELE VASTAVUSE KONTROLLIMINE SEOSES TERMINALIGA MP2

| (101) | Prantsusmaa peab alusetuks ettevõtte PwC väljendatud kriitikat selle kohta, et investeerimistoetuse proportsionaalse osa mahaarvamine terminali mp2 taristu kulumist moonutab turumajanduse tingimustes tegutseva aruka ettevõtja põhimõttele vastavuse kontrollimist. Prantsusmaal tuleb kehtivate raamatupidamiseeskirjade kohaselt järgmistesse majandusaastatesse ülekantavad põhivara soetamise toetused arvata maha põhivara raamatupidamislikust puhasväärtusest. Lisaks sellele oli toetuste käsitlemine samalaadne terminalide mp1 ja mp2 puhul, kusjuures mõlema terminali korral ulatus toetuse osakaal 30 %ni terminaliga seotud tööde maksumusest. Ja lõpuks oleks brutorahavoogude arvessevõtmine reisijatasu määraga seotud kulude alusena toonud kaasa selle, et käitaja esitab kasutajatele arved kulude eest, mida ta tegelikult ei kandnud. Laiemas plaanis leiab Prantsusmaa, et eeldades, et departemangu volikogu antud toetus on Prantsusmaa ja Euroopa Liidu õigusaktidega kokkusobiv, tuleb järeldada, et CCIMP käitus turumajanduse tingimustes tegutseva aruka ettevõtjana, jättes lülitamata äriplaani need kulud, mille kandmist ta ei saanud eeldada. |
| --- | --- |

(101)

Prantsusmaa peab alusetuks ettevõtte PwC väljendatud kriitikat selle kohta, et investeerimistoetuse proportsionaalse osa mahaarvamine terminali mp2 taristu kulumist moonutab turumajanduse tingimustes tegutseva aruka ettevõtja põhimõttele vastavuse kontrollimist. Prantsusmaal tuleb kehtivate raamatupidamiseeskirjade kohaselt järgmistesse majandusaastatesse ülekantavad põhivara soetamise toetused arvata maha põhivara raamatupidamislikust puhasväärtusest. Lisaks sellele oli toetuste käsitlemine samalaadne terminalide mp1 ja mp2 puhul, kusjuures mõlema terminali korral ulatus toetuse osakaal 30 %ni terminaliga seotud tööde maksumusest. Ja lõpuks oleks brutorahavoogude arvessevõtmine reisijatasu määraga seotud kulude alusena toonud kaasa selle, et käitaja esitab kasutajatele arved kulude eest, mida ta tegelikult ei kandnud. Laiemas plaanis leiab Prantsusmaa, et eeldades, et departemangu volikogu antud toetus on Prantsusmaa ja Euroopa Liidu õigusaktidega kokkusobiv, tuleb järeldada, et CCIMP käitus turumajanduse tingimustes tegutseva aruka ettevõtjana, jättes lülitamata äriplaani need kulud, mille kandmist ta ei saanud eeldada.

| (102) | Mis puudutab rahavoogude arvessevõetud ajavahemikul tehtud investeeringute bilansilise netoväärtuse lisamist äriplaani, siis väidab Prantsusmaa, et ta piirdub 1987. aasta kontsessioonilepingu tehniliste tingimuste väljendamisega raamatupidamislikes terminites. Prantsusmaa väidab, et sellised tingimused on kontsessioonilepingute puhul tavapärased, ja peab õigeks võtta arvesse investeerimisprojekti ja kontsessioonilepingu vastavat kestust. |
| --- | --- |

(102)

Mis puudutab rahavoogude arvessevõetud ajavahemikul tehtud investeeringute bilansilise netoväärtuse lisamist äriplaani, siis väidab Prantsusmaa, et ta piirdub 1987. aasta kontsessioonilepingu tehniliste tingimuste väljendamisega raamatupidamislikes terminites. Prantsusmaa väidab, et sellised tingimused on kontsessioonilepingute puhul tavapärased, ja peab õigeks võtta arvesse investeerimisprojekti ja kontsessioonilepingu vastavat kestust.

| (103) | Selleks et põhjendada väärtust 7,5 %, mis arvatakse peegeldavat kapitali kaalutud keskmist hinda, väidab Prantsusmaa, et see vastab Prantsusmaa lennujaamade kapitali kaalutud keskmise hinna hinnangulisele väärtusele, (23) olles siiski veidi suurem tänu lennujaama tegevuse reguleeritusele ja asjaolule, et hinnang tehti võrdlusalusena toodud hinnangutest varasema perioodi (2004) põhjal. Prantsusmaa märgib, et ettevõte Mazars kasutab oma uuringus sama suurt kapitali kaalutud keskmist hinda kui Marseille Provence'i lennujaama käitaja. |
| --- | --- |

(103)

Selleks et põhjendada väärtust 7,5 %, mis arvatakse peegeldavat kapitali kaalutud keskmist hinda, väidab Prantsusmaa, et see vastab Prantsusmaa lennujaamade kapitali kaalutud keskmise hinna hinnangulisele väärtusele, (23) olles siiski veidi suurem tänu lennujaama tegevuse reguleeritusele ja asjaolule, et hinnang tehti võrdlusalusena toodud hinnangutest varasema perioodi (2004) põhjal. Prantsusmaa märgib, et ettevõte Mazars kasutab oma uuringus sama suurt kapitali kaalutud keskmist hinda kui Marseille Provence'i lennujaama käitaja.

23

| (104) | Prantsusmaa väidab, et komisjon on ekslikult toonud välja üldhuviga põhjendatud hinnamuutusega (stimuleerimismeetmed uute lennuliinide avamiseks) seotud väliskulude suurenemise puudumise, kuna kõnealuseid hinnamuutusi võeti arvesse mitte kuludena, vaid hinnaalandusena maandumistasude, valgustustasude ja parkimistasude käibes kõikide vaadeldud juhtude puhul. Prantsusmaa lisab, et neid hinnaalandusi kohaldati nii terminali mp2 kui ka terminali mp1 kasutajate suhtes ning et nende rakendamine ajavahemikul 2005–2010 tekitas hinnaalanduste kumuleeritud bilansimahu, mis oli kahe terminali vahel tasakaalustatud ([...]* miljonit eurot terminali mp1 ja [...]* miljonit eurot terminali mp2 puhul). Ühtlasi esitas Prantsusmaa tagantjärele koostatud äriplaani aastate 2005–2010 kohta, tuues välja asjaolu, et 2005. aasta septembris ja 2006. aasta mais esitatud äriplaanid põhinesid tegelikele andmetele lähedastel prognoosidel ning et terminali mp2 tulusus leiti olevat suurem kui investeerimisotsuse tegemise hetkel eeldatud. |
| --- | --- |

(104)

Prantsusmaa väidab, et komisjon on ekslikult toonud välja üldhuviga põhjendatud hinnamuutusega (stimuleerimismeetmed uute lennuliinide avamiseks) seotud väliskulude suurenemise puudumise, kuna kõnealuseid hinnamuutusi võeti arvesse mitte kuludena, vaid hinnaalandusena maandumistasude, valgustustasude ja parkimistasude käibes kõikide vaadeldud juhtude puhul. Prantsusmaa lisab, et neid hinnaalandusi kohaldati nii terminali mp2 kui ka terminali mp1 kasutajate suhtes ning et nende rakendamine ajavahemikul 2005–2010 tekitas hinnaalanduste kumuleeritud bilansimahu, mis oli kahe terminali vahel tasakaalustatud ([...]* miljonit eurot terminali mp1 ja [...]* miljonit eurot terminali mp2 puhul). Ühtlasi esitas Prantsusmaa tagantjärele koostatud äriplaani aastate 2005–2010 kohta, tuues välja asjaolu, et 2005. aasta septembris ja 2006. aasta mais esitatud äriplaanid põhinesid tegelikele andmetele lähedastel prognoosidel ning et terminali mp2 tulusus leiti olevat suurem kui investeerimisotsuse tegemise hetkel eeldatud.

3.3.   CCIMP-LE ANTUD TEGEVUSTOETUS

CCIMP-LE ANTUD TEGEVUSTOETUS

| (105) | Riiklike ametiasutuste poolt CCIMP-le tehtud [...]* miljoni euro suuruse makse kohta väidab Prantsusmaa, et tegemist ei ole tegevustoetusega, vaid tasuga teenuste eest, mis CCIMP üldteenistus osutas Marseille-Provence'i lennujaamale. Prantsusmaa selgitab, et võttes arvesse CCI lennujaamateenuste ja teiste teenuste raamatupidamisarvestuse eraldatust, vastavad käesoleva otsusega hõlmatud summad arvetele, mis üldteenistus on esitanud lennujaamale osutatud teenuste eest, ning seega on tegemist maksetega ajavahemikul 2001–2010 osutatud teenuste eest esitatud arvete põhjal. |
| --- | --- |

(105)

Riiklike ametiasutuste poolt CCIMP-le tehtud [...]* miljoni euro suuruse makse kohta väidab Prantsusmaa, et tegemist ei ole tegevustoetusega, vaid tasuga teenuste eest, mis CCIMP üldteenistus osutas Marseille-Provence'i lennujaamale. Prantsusmaa selgitab, et võttes arvesse CCI lennujaamateenuste ja teiste teenuste raamatupidamisarvestuse eraldatust, vastavad käesoleva otsusega hõlmatud summad arvetele, mis üldteenistus on esitanud lennujaamale osutatud teenuste eest, ning seega on tegemist maksetega ajavahemikul 2001–2010 osutatud teenuste eest esitatud arvete põhjal.

| (106) | Prantsusmaa rõhutab, et CCIMP audiitori kinnitus annab tunnistust CCIMP keskteenistustelt Marseille Provence'i lennujaamale suunatud rahavoogude puudumisest. |
| --- | --- |

(106)

Prantsusmaa rõhutab, et CCIMP audiitori kinnitus annab tunnistust CCIMP keskteenistustelt Marseille Provence'i lennujaamale suunatud rahavoogude puudumisest.

| (107) | Prantsusmaa selgitas samuti lennujaamatasude süsteemi toimimist, et näidata võimaliku riigiabi puudumist seoses selle mehhanismi rakendamisega. Prantsusmaa meenutab, et lennujaamatasu tingimused on sätestatud üldise maksuseadustiku artiklis 1609w, mille kohaselt kõnealust tasust kasusaajad on lennujaamu käitavad juriidilised või eraisikud, et seda tasu maksavad kõik avalik-õiguslikud lennuettevõtjad ning et kõnealust tasu kasutatakse üksnes lennujaamade käitajate selliste kulude katmiseks, mis on seotud riigi suveräänsete ülesannete täitmisega, nagu turva-, tuletõrje- ja päästeteenused, lindude hukkumise vältimine ja ohutus. Prantsusmaa täpsustab samuti, et kõnealuse tasu suurus määratakse kindlaks igal aastal iga konkreetse lennujaama jaoks sõltuvalt osutatud teenustest ning lähtuvalt kehtivatest õigusaktidest ja reisijate arvu, kulude ja lennujaama käitaja teiste tulude prognooside muutumisest. Lennujaamade käitajad esitavad selleks igal aastal kulude ja reisijate arvu deklaratsiooni, mis esitatakse kinnitamiseks tsiviillennunduse ohutuse kohalikule valitsusele. Tasumäära suuruse arvutuse teeb tsiviillennunduse keskne peavalitsus, võttes arvesse eelnevate aastate kumuleeritud andmeid. |
| --- | --- |

(107)

Prantsusmaa selgitas samuti lennujaamatasude süsteemi toimimist, et näidata võimaliku riigiabi puudumist seoses selle mehhanismi rakendamisega. Prantsusmaa meenutab, et lennujaamatasu tingimused on sätestatud üldise maksuseadustiku artiklis 1609w, mille kohaselt kõnealust tasust kasusaajad on lennujaamu käitavad juriidilised või eraisikud, et seda tasu maksavad kõik avalik-õiguslikud lennuettevõtjad ning et kõnealust tasu kasutatakse üksnes lennujaamade käitajate selliste kulude katmiseks, mis on seotud riigi suveräänsete ülesannete täitmisega, nagu turva-, tuletõrje- ja päästeteenused, lindude hukkumise vältimine ja ohutus. Prantsusmaa täpsustab samuti, et kõnealuse tasu suurus määratakse kindlaks igal aastal iga konkreetse lennujaama jaoks sõltuvalt osutatud teenustest ning lähtuvalt kehtivatest õigusaktidest ja reisijate arvu, kulude ja lennujaama käitaja teiste tulude prognooside muutumisest. Lennujaamade käitajad esitavad selleks igal aastal kulude ja reisijate arvu deklaratsiooni, mis esitatakse kinnitamiseks tsiviillennunduse ohutuse kohalikule valitsusele. Tasumäära suuruse arvutuse teeb tsiviillennunduse keskne peavalitsus, võttes arvesse eelnevate aastate kumuleeritud andmeid.

| (108) | Prantsusmaa ei nõustu väitega, et selline mehhanism võib sisaldada riigiabi. Prantsusmaa rõhutab esmalt, et kõnealune mehhanism on üldine ning seda kohaldatakse samadel alustel kõikide Prantsusmaa lennujaamade suhtes. |
| --- | --- |

(108)

Prantsusmaa ei nõustu väitega, et selline mehhanism võib sisaldada riigiabi. Prantsusmaa rõhutab esmalt, et kõnealune mehhanism on üldine ning seda kohaldatakse samadel alustel kõikide Prantsusmaa lennujaamade suhtes.

| (109) | Prantsusmaa rõhutab samuti, et kuivõrd kõnealuse tasu määr sõltub prognoositavast kulude suurusest ja reisijate arvust, ei saa tulude ja kulude tasakaalustamine olla täielik iga aasta kohta, kuid ta ei nõustu sellega, et tegemist võib olla ülemäärase toetuse maksmisega. |
| --- | --- |

(109)

Prantsusmaa rõhutab samuti, et kuivõrd kõnealuse tasu määr sõltub prognoositavast kulude suurusest ja reisijate arvust, ei saa tulude ja kulude tasakaalustamine olla täielik iga aasta kohta, kuid ta ei nõustu sellega, et tegemist võib olla ülemäärase toetuse maksmisega.

| (110) | Prantsusmaa meenutab sellega seoses, et lennujaamade käitajatele hüvitatakse kantud kulud tagantjärele, sõltuvalt kulumihüvitise suurusest ja niipea kui tuvastatakse positiivne saldo, kantakse see üle eelnevate aastate kumulatiivsele arvele, lisatakse käitaja finantskuludele ning sellega seoses kohandatakse järgneva aasta tasumäära. Prantsusmaa täpsustab, et lennujaamatasude süsteem on juba mitme aasta jooksul olnud kahjumis (ligikaudu 110 miljonit eurot 2010. aasta lõpus), mistõttu osa lennujaama kantud ohutuse ja julgeolekuga seotud kulutusi ei hüvitata ning see osa kaetakse finantskulutustena riigi arvelt. Prantsusmaa rõhutab, et tagantjärele tehtud tasumäära tõstmiste puhul tuleb arvestada tagasilööke lennuettevõtjatele, seega ei saa kahjumi heastamine toimuda ülemäära kiiresti. |
| --- | --- |

(110)

Prantsusmaa meenutab sellega seoses, et lennujaamade käitajatele hüvitatakse kantud kulud tagantjärele, sõltuvalt kulumihüvitise suurusest ja niipea kui tuvastatakse positiivne saldo, kantakse see üle eelnevate aastate kumulatiivsele arvele, lisatakse käitaja finantskuludele ning sellega seoses kohandatakse järgneva aasta tasumäära. Prantsusmaa täpsustab, et lennujaamatasude süsteem on juba mitme aasta jooksul olnud kahjumis (ligikaudu 110 miljonit eurot 2010. aasta lõpus), mistõttu osa lennujaama kantud ohutuse ja julgeolekuga seotud kulutusi ei hüvitata ning see osa kaetakse finantskulutustena riigi arvelt. Prantsusmaa rõhutab, et tagantjärele tehtud tasumäära tõstmiste puhul tuleb arvestada tagasilööke lennuettevõtjatele, seega ei saa kahjumi heastamine toimuda ülemäära kiiresti.

| (111) | Lõpuks nimetab Prantsusmaa nn nullimise mehhanismi lennujaama käitaja vahetumisel, mille kohaselt on käitajal kohustus maksta tagasi võimalik positiivne saldo oma mandaadi lõppemisel. |
| --- | --- |

(111)

Lõpuks nimetab Prantsusmaa nn nullimise mehhanismi lennujaama käitaja vahetumisel, mille kohaselt on käitajal kohustus maksta tagasi võimalik positiivne saldo oma mandaadi lõppemisel.

| (112) | Marseille Provence'i lennujaama puhul täpsustab Prantsusmaa, et lennujaamatasu süsteemi kumulatiivne kahjum ulatus 2000. aasta lõpul 2,7 miljoni euroni, et tasakaal saavutati 2010. aastal tasumääraga 8,20 eurot ning et 2011. aasta jaoks vähendati tasumäära (7,774 eurot), et vältida ülejäägi tekkimist. |
| --- | --- |

(112)

Marseille Provence'i lennujaama puhul täpsustab Prantsusmaa, et lennujaamatasu süsteemi kumulatiivne kahjum ulatus 2000. aasta lõpul 2,7 miljoni euroni, et tasakaal saavutati 2010. aastal tasumääraga 8,20 eurot ning et 2011. aasta jaoks vähendati tasumäära (7,774 eurot), et vältida ülejäägi tekkimist.

3.4.   REISIJATASUDE SUURUSE MÄÄRATLEMINE TERMINALIDE MP1 JA MP2 PUHUL

REISIJATASUDE SUURUSE MÄÄRATLEMINE TERMINALIDE MP1 JA MP2 PUHUL

| (113) | Prantsusmaa väidab, et terminalide mp1 ja mp2 tasumäärade diferentseerimine on kooskõlas Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2009/12/EÜ (24) sätetega ning meenutab, et terminal mp2 on juurdepääsetav kõikide lennuettevõtjate jaoks. Prantsusmaa täpsustab, et erinevus terminalide mp1 ja mp2 tasumäärade vahel põhineb vastaval erinevusel kõnealuste terminalide reisijateenuste kulude vahel. Prantsusmaa märgib, et riiginõukogu 26. juuli 2011. aasta otsuses on sedastatud, et terminali mp1 jaoks kehtestatud tasumäärad on kehtivad, mis kinnitab seega iseenesest, et terminalide mp1 ja mp2 vaheline tulude ja kulude jaotumise põhimõte on samuti kehtiv. Lõpuks rõhutab Prantsusmaa, et Marseille Provence'i lennujaamas rakendatava „ühe kassa“ põhimõtte tõttu võrdub erinevus reisijatasust saadava tulu ja kõnealuse tasumäära vahel kõnealuse lennujaama lennundusega mitteseotud ressurssidega, mida arukas käitaja võtab lennujaamas kohaldatava tasumäära arvutamisel arvesse. |
| --- | --- |

(113)

Prantsusmaa väidab, et terminalide mp1 ja mp2 tasumäärade diferentseerimine on kooskõlas Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2009/12/EÜ (24) sätetega ning meenutab, et terminal mp2 on juurdepääsetav kõikide lennuettevõtjate jaoks. Prantsusmaa täpsustab, et erinevus terminalide mp1 ja mp2 tasumäärade vahel põhineb vastaval erinevusel kõnealuste terminalide reisijateenuste kulude vahel. Prantsusmaa märgib, et riiginõukogu 26. juuli 2011. aasta otsuses on sedastatud, et terminali mp1 jaoks kehtestatud tasumäärad on kehtivad, mis kinnitab seega iseenesest, et terminalide mp1 ja mp2 vaheline tulude ja kulude jaotumise põhimõte on samuti kehtiv. Lõpuks rõhutab Prantsusmaa, et Marseille Provence'i lennujaamas rakendatava „ühe kassa“ põhimõtte tõttu võrdub erinevus reisijatasust saadava tulu ja kõnealuse tasumäära vahel kõnealuse lennujaama lennundusega mitteseotud ressurssidega, mida arukas käitaja võtab lennujaamas kohaldatava tasumäära arvutamisel arvesse.

24

| (114) | Prantsusmaa ei nõustu väitega, et CCIMP võttis arvesse üksnes täiendavaid kulusid, mis on otseselt seotud terminali mp2 käikuandmise ja tegevusega. Ta väidab, et kuna kõnealused terminalid on geograafiliselt eraldatud, on võimalik eristada kõik terminali mp2 jaoks vajalikud investeeringud, mida on kokku 8,95 miljoni euro ulatuses. Prantsusmaa meenutab, et lennujaama kulude struktuur hõlmab eeskätt fikseeritud suurusega kulusid. |
| --- | --- |

(114)

Prantsusmaa ei nõustu väitega, et CCIMP võttis arvesse üksnes täiendavaid kulusid, mis on otseselt seotud terminali mp2 käikuandmise ja tegevusega. Ta väidab, et kuna kõnealused terminalid on geograafiliselt eraldatud, on võimalik eristada kõik terminali mp2 jaoks vajalikud investeeringud, mida on kokku 8,95 miljoni euro ulatuses. Prantsusmaa meenutab, et lennujaama kulude struktuur hõlmab eeskätt fikseeritud suurusega kulusid.

| (115) | Seejärel esitab Prantsusmaa üksikasjalikult kõik tegurid, mille alusel määrati kindlaks terminaliga mp2 seotud tegevuskulud:






  — | terminal mp2 moodustab vaid 8,9 % lennujaama kogupindalast ning selle terminaliga on seotud vaid 9,8 % eelarverea „maksud ja kindlustused“ kogusummast; |
| --- | --- | --- |

(115)

Seejärel esitab Prantsusmaa üksikasjalikult kõik tegurid, mille alusel määrati kindlaks terminaliga mp2 seotud tegevuskulud:

—

terminal mp2 moodustab vaid 8,9 % lennujaama kogupindalast ning selle terminaliga on seotud vaid 9,8 % eelarverea „maksud ja kindlustused“ kogusummast;

| — | remondi- ja hoolduskulud, mis hõlmavad peaasjalikult mehaaniliste sõlmede, nagu liftid, liikurteed ja eskalaatorid, remonti, moodustavad lihtsustatud teenuseid pakkuvas terminalis, kus puuduvad liikurteed ja eskalaatorid, vaid 5 % eelarvereast „remondi- ja hoolduskulud“; |
| --- | --- |

—

remondi- ja hoolduskulud, mis hõlmavad peaasjalikult mehaaniliste sõlmede, nagu liftid, liikurteed ja eskalaatorid, remonti, moodustavad lihtsustatud teenuseid pakkuvas terminalis, kus puuduvad liikurteed ja eskalaatorid, vaid 5 % eelarvereast „remondi- ja hoolduskulud“;

| — | lennujaama terminalialast 8,9 % hõlmav terminal mp2, mis on uus ehitis, parema isolatsiooniga ja oluliselt madalamate lagedega kui terminal mp1, hõlmab vaid 8,6 % „soojuskandjatega“ (energia) seotud kuludest; |
| --- | --- |

—

lennujaama terminalialast 8,9 % hõlmav terminal mp2, mis on uus ehitis, parema isolatsiooniga ja oluliselt madalamate lagedega kui terminal mp1, hõlmab vaid 8,6 % „soojuskandjatega“ (energia) seotud kuludest;

| — | terminali mp2 koristuskulude osakaal on suurusjärgus 7,8 %, võttes arvesse hõlmatavat pinda (8,9 %) ja asjaolu, et terminalide põrandakatted on erinevad (terminalis mp2 plaatkate, terminalis mp1 pehme põrandakate) ning seda, et koristamine toimub mõlemas terminalis sama sagedusega. |
| --- | --- |

—

terminali mp2 koristuskulude osakaal on suurusjärgus 7,8 %, võttes arvesse hõlmatavat pinda (8,9 %) ja asjaolu, et terminalide põrandakatted on erinevad (terminalis mp2 plaatkate, terminalis mp1 pehme põrandakate) ning seda, et koristamine toimub mõlemas terminalis sama sagedusega.

| — | Prantsusmaa esitatud tabelist ilmneb, et terminali mp2 rajamine ei nõua mingeid täiendavaid personalikulutusi, välja arvatud terminali administraatori töölevõtmine 2007. aastal ning käitusala koordinaatori ja teabebüroo töötaja töölevõtmine 2010. aastal, Prantsusmaa ametiasutused täpsustasid oma vastuses ka tegevuskulude jagamispõhimõtteid kahe terminali vahel. |
| --- | --- |

—

Prantsusmaa esitatud tabelist ilmneb, et terminali mp2 rajamine ei nõua mingeid täiendavaid personalikulutusi, välja arvatud terminali administraatori töölevõtmine 2007. aastal ning käitusala koordinaatori ja teabebüroo töötaja töölevõtmine 2010. aastal, Prantsusmaa ametiasutused täpsustasid oma vastuses ka tegevuskulude jagamispõhimõtteid kahe terminali vahel.

| (116) | Prantsusmaa väidab seega, et tegevuskulud kaeti olemasolevate töötajate arvuga ning terminali mp2 kulude näol tekkis reisijatasu arvelt kokkukoid ka terminali mp1 jaoks. Prantsusmaa toob samuti välja asjaolu, et terminaliga mp2 seotud kulud vastavad terminali mp1 täiendavatele kuludele juhul, kui terminali mp2 ei oleks ehitatud (44. lisa ja 25. lisa). |
| --- | --- |

(116)

Prantsusmaa väidab seega, et tegevuskulud kaeti olemasolevate töötajate arvuga ning terminali mp2 kulude näol tekkis reisijatasu arvelt kokkukoid ka terminali mp1 jaoks. Prantsusmaa toob samuti välja asjaolu, et terminaliga mp2 seotud kulud vastavad terminali mp1 täiendavatele kuludele juhul, kui terminali mp2 ei oleks ehitatud (44. lisa ja 25. lisa).

| (117) | Prantsusmaa ei nõustu ettevõtte PwC järeldusega, mille kohaselt investeeringud, mis ei ole otseselt seotud terminalidega, peaksid nendega olema seotud kaudselt. Sellega seoses toob Prantsusmaa välja reisijatasust sõltumatud investeeringud ja asjaolu, et neid võeti arvesse raamatupidamiskavas (investeeringud terminalide eraldiseisvatesse rajatistesse, mis on seotud eraldi tuludega, sihtotstarbelised investeeringud infokeskuste aegunud sisseseade asendamiseks, investeeringud teedesse, informaatikasüsteemidesse, infokeskusesse, ning investeeringud, mida on vajaduse korral võimalik kasutada teatud osa üldkulude katmiseks). Samuti ei nõustu Prantsusmaa PwC väitega, et kuivõrd terminali mp2 reisijad saavad kasutada terminali mp1 sisseseadet, tuleks 10 % terminali mp1 kulumist kanda terminali mp2 arvele. Prantsusmaa rõhutab, et lennujaama eri taristuüksuste selge eraldamine muudab sellise kasutusviisi vähetõenäoliseks, et selline lähenemisviis hõlmaks kogu terminali mp2 pindalaga võrdset ala ning et see tähendaks ühtlasi, et ka terminali mp1 kaubanduslikest tuludest tuleks samaväärne osa kanda terminali mp2 arvele, mis vähendaks põhiterminali kasumimarginaali [...]* miljoni euro võrra. |
| --- | --- |

(117)

Prantsusmaa ei nõustu ettevõtte PwC järeldusega, mille kohaselt investeeringud, mis ei ole otseselt seotud terminalidega, peaksid nendega olema seotud kaudselt. Sellega seoses toob Prantsusmaa välja reisijatasust sõltumatud investeeringud ja asjaolu, et neid võeti arvesse raamatupidamiskavas (investeeringud terminalide eraldiseisvatesse rajatistesse, mis on seotud eraldi tuludega, sihtotstarbelised investeeringud infokeskuste aegunud sisseseade asendamiseks, investeeringud teedesse, informaatikasüsteemidesse, infokeskusesse, ning investeeringud, mida on vajaduse korral võimalik kasutada teatud osa üldkulude katmiseks). Samuti ei nõustu Prantsusmaa PwC väitega, et kuivõrd terminali mp2 reisijad saavad kasutada terminali mp1 sisseseadet, tuleks 10 % terminali mp1 kulumist kanda terminali mp2 arvele. Prantsusmaa rõhutab, et lennujaama eri taristuüksuste selge eraldamine muudab sellise kasutusviisi vähetõenäoliseks, et selline lähenemisviis hõlmaks kogu terminali mp2 pindalaga võrdset ala ning et see tähendaks ühtlasi, et ka terminali mp1 kaubanduslikest tuludest tuleks samaväärne osa kanda terminali mp2 arvele, mis vähendaks põhiterminali kasumimarginaali [...]* miljoni euro võrra.

| (118) | Prantsusmaa rõhutab samuti, et PwC 2006. ja 2007. aasta aruannetes kasutatud reisijate arvu eeldused tuginevad 2004. aasta novembris koostatud äriplaanis toodud arvandmetes väljendatud prognoosidel ning nende puhul ei võeta arvesse reisijate arvu prognoosi ajakohastamist vähenemise suunas 2005. aasta septembri ja 2006 aasta mai äriplaanides, mis oli seotud Air France'i otsusega mitte viia terminali mp2 oma „La Navette“ lende ning uue terminali avamise edasilükkamisega 6 kuu võrra, mis vähendas märkimisväärselt reisijate arvu 2006. ja 2007. aastal. Prantsusmaa ei nõustu PwC aruandes toodud väitega, et terminali mp2 liiklus on „ära meelitanud“ terminali mp1 reisijad. Sellega seoses märgib Prantsusmaa, et lennuettevõtja Air France ei viinud lõppkokkuvõttes ellu oma kava viia Orly lennujaama suunduvad „La Navette“ lennud üle terminali mp2 ning et Air France'i reisijate arv ajavahemikul 2008–2011 püsis mõlemal terminalist mp2 toimuva Ryanairi lennuliiniga konkureerival liinil stabiilsena alates 2009. aastast. |
| --- | --- |

(118)

Prantsusmaa rõhutab samuti, et PwC 2006. ja 2007. aasta aruannetes kasutatud reisijate arvu eeldused tuginevad 2004. aasta novembris koostatud äriplaanis toodud arvandmetes väljendatud prognoosidel ning nende puhul ei võeta arvesse reisijate arvu prognoosi ajakohastamist vähenemise suunas 2005. aasta septembri ja 2006 aasta mai äriplaanides, mis oli seotud Air France'i otsusega mitte viia terminali mp2 oma „La Navette“ lende ning uue terminali avamise edasilükkamisega 6 kuu võrra, mis vähendas märkimisväärselt reisijate arvu 2006. ja 2007. aastal. Prantsusmaa ei nõustu PwC aruandes toodud väitega, et terminali mp2 liiklus on „ära meelitanud“ terminali mp1 reisijad. Sellega seoses märgib Prantsusmaa, et lennuettevõtja Air France ei viinud lõppkokkuvõttes ellu oma kava viia Orly lennujaama suunduvad „La Navette“ lennud üle terminali mp2 ning et Air France'i reisijate arv ajavahemikul 2008–2011 püsis mõlemal terminalist mp2 toimuva Ryanairi lennuliiniga konkureerival liinil stabiilsena alates 2009. aastast.

| (119) | Prantsusmaa väidab, et PwC väited on alusetud, samuti on põhjendamatu reisijatasu suurus 3,84 eurot reisija kohta, märkides, et selline tasu on kõrgem kui 2007. aastal terminalis mp1 kohaldatud tasumäär. |
| --- | --- |

(119)

Prantsusmaa väidab, et PwC väited on alusetud, samuti on põhjendamatu reisijatasu suurus 3,84 eurot reisija kohta, märkides, et selline tasu on kõrgem kui 2007. aastal terminalis mp1 kohaldatud tasumäär.

| (120) | Seejärel meenutab Prantsusmaa, et pärast seda, kui riiginõukogu tühistas terminalis mp2 kohaldatud tasumäärad 2006., 2007. ja 2008. aasta jaoks ning terminalis mp1 kohaldatud tasumäärad 2008. aasta jaoks, määras lennujaama käitaja kindlaks uued tasumäärad mõlema terminali jaoks. Terminali mp2 tasumäärade tõstmist põhjendavad reguleeriva asutuse (majanduse ja tsiviillennunduse valdkonna eest vastutavad ministrid) nõudega kanda üksnes selle terminali arvele kõik AMSiga sõlmitud reklaamilepingust tulenevad kulud, seadmata samas kahtluse alla terminalide vaheliste kulude jagunemise skeemi. |
| --- | --- |

(120)

Seejärel meenutab Prantsusmaa, et pärast seda, kui riiginõukogu tühistas terminalis mp2 kohaldatud tasumäärad 2006., 2007. ja 2008. aasta jaoks ning terminalis mp1 kohaldatud tasumäärad 2008. aasta jaoks, määras lennujaama käitaja kindlaks uued tasumäärad mõlema terminali jaoks. Terminali mp2 tasumäärade tõstmist põhjendavad reguleeriva asutuse (majanduse ja tsiviillennunduse valdkonna eest vastutavad ministrid) nõudega kanda üksnes selle terminali arvele kõik AMSiga sõlmitud reklaamilepingust tulenevad kulud, seadmata samas kahtluse alla terminalide vaheliste kulude jagunemise skeemi.

| (121) | Prantsusmaa väitel määras CCIMP tasumäära selliselt, et see võimaldaks saavutada mõlema terminali jaoks sama suure kulude kattemäära [...]* %). Prantsusmaa märgib, et direktiivis 2009/12/EÜ on sätestatud, et lennujaamatasude määra võib diferentseerida vastavalt kõnealuste teenuste maksumusele ning väidab, veendumaks selles, et tasumäära diferentseerimine on põhjendatud kulude erinevusega, tuleb veenduda, et reisijatasu abil saavutatav kulude kattemäär on mõlemas terminalis samasugune. Prantsusmaa lisab, et see kattemäär võib olla väiksem kui 100 %, kuna „ühe kassa“ põhimõtte kohaldamisel vaadeldakse lennujaama üldist majanduslikku tasakaalu ning võetakse arvesse ka lennundusega mitteseotud tulusid. Prantsusmaa meenutab, et ettevõtte Mazars koostatud aruandes antud hinnangu kohaselt oli reisijakulude kattemäär reisijatasust saadava tulu abil 2007. aastal terminalis mp1 [...]* % ja terminalis mp2 [...]* %. |
| --- | --- |

(121)

Prantsusmaa väitel määras CCIMP tasumäära selliselt, et see võimaldaks saavutada mõlema terminali jaoks sama suure kulude kattemäära [...]* %). Prantsusmaa märgib, et direktiivis 2009/12/EÜ on sätestatud, et lennujaamatasude määra võib diferentseerida vastavalt kõnealuste teenuste maksumusele ning väidab, veendumaks selles, et tasumäära diferentseerimine on põhjendatud kulude erinevusega, tuleb veenduda, et reisijatasu abil saavutatav kulude kattemäär on mõlemas terminalis samasugune. Prantsusmaa lisab, et see kattemäär võib olla väiksem kui 100 %, kuna „ühe kassa“ põhimõtte kohaldamisel vaadeldakse lennujaama üldist majanduslikku tasakaalu ning võetakse arvesse ka lennundusega mitteseotud tulusid. Prantsusmaa meenutab, et ettevõtte Mazars koostatud aruandes antud hinnangu kohaselt oli reisijakulude kattemäär reisijatasust saadava tulu abil 2007. aastal terminalis mp1 [...]* % ja terminalis mp2 [...]* %.

| (122) | Prantsusmaa teeb selle põhjal järelduse, et terminali mp2 puhul kohaldatava reisijatasu määra näol ei saa olla tegemist lennuettevõtjale antava majanduseelisega Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 107 lõike 1 tähenduses, kuna kõnealune tasumäär määratakse kindlaks, võttes arvesse kulusid, mis on seotud terminali mp2 ehitamise ja kasutamisega, reisijakulude erinevus kahe terminali kasutamisel on objektiivne, läbipaistev ja põhjendatud vastavate teenuste maksumusega ning kuna selline diferentseerimine on sõnaselgelt lubatud direktiivi 2009/12/EÜ artikliga 10. |
| --- | --- |

(122)

Prantsusmaa teeb selle põhjal järelduse, et terminali mp2 puhul kohaldatava reisijatasu määra näol ei saa olla tegemist lennuettevõtjale antava majanduseelisega Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 107 lõike 1 tähenduses, kuna kõnealune tasumäär määratakse kindlaks, võttes arvesse kulusid, mis on seotud terminali mp2 ehitamise ja kasutamisega, reisijakulude erinevus kahe terminali kasutamisel on objektiivne, läbipaistev ja põhjendatud vastavate teenuste maksumusega ning kuna selline diferentseerimine on sõnaselgelt lubatud direktiivi 2009/12/EÜ artikliga 10.

| (123) | Samuti ei ole vaadeldaval juhul tõendatud meetme valikulisus, kuna kõnealuseid tasumäärasid kohaldatakse vahet tegemata kõikide terminali mp2 kasutavate lennuettevõtjate suhtes. |
| --- | --- |

(123)

Samuti ei ole vaadeldaval juhul tõendatud meetme valikulisus, kuna kõnealuseid tasumäärasid kohaldatakse vahet tegemata kõikide terminali mp2 kasutavate lennuettevõtjate suhtes.

| (124) | Alandatud reisijatasu määraga riigisiseste lendude kohta täpsustab Prantsusmaa, et 16. oktoobri 2009. aasta määrusega keelati tasumäärade mis tahes diferentseerimine Schengeni ala riikide jaoks, ning meenutab, et komisjon leidis oma 28. jaanuari 2009. aasta otsuses, et täiendavate meetmete kohaldamine ei ole vajalik. |
| --- | --- |

(124)

Alandatud reisijatasu määraga riigisiseste lendude kohta täpsustab Prantsusmaa, et 16. oktoobri 2009. aasta määrusega keelati tasumäärade mis tahes diferentseerimine Schengeni ala riikide jaoks, ning meenutab, et komisjon leidis oma 28. jaanuari 2009. aasta otsuses, et täiendavate meetmete kohaldamine ei ole vajalik.

3.5.   TASU VÄHENDAMINE SEOSES UUTE LENNULIINIDE AVAMISEGA

TASU VÄHENDAMINE SEOSES UUTE LENNULIINIDE AVAMISEGA

| (125) | Prantsusmaa väidab esmalt, et lennuettevõtjate suhtes kohaldatavaid tasumäära muudatusi, mille kohta komisjon annab hinnangu menetluse algatamise otsuse põhjendustes 116–137, kohaldatakse kõikides Prantsusmaa riiklikes lennujaamades ning väga paljudes detsentraliseeritud lennujaamades. |
| --- | --- |

(125)

Prantsusmaa väidab esmalt, et lennuettevõtjate suhtes kohaldatavaid tasumäära muudatusi, mille kohta komisjon annab hinnangu menetluse algatamise otsuse põhjendustes 116–137, kohaldatakse kõikides Prantsusmaa riiklikes lennujaamades ning väga paljudes detsentraliseeritud lennujaamades.

| (126) | Ta lisab, et kõnealuste meetmete eesmärk on soodustada uute lennuliinide avamist. Meetmed vastavad üldhuvile, mis on suunatud veoteeninduse parandamisele ja territooriumi eri osade ühendamisele, maakasutuse planeerimisele ja Euroopa turu integreerimisele. |
| --- | --- |

(126)

Ta lisab, et kõnealuste meetmete eesmärk on soodustada uute lennuliinide avamist. Meetmed vastavad üldhuvile, mis on suunatud veoteeninduse parandamisele ja territooriumi eri osade ühendamisele, maakasutuse planeerimisele ja Euroopa turu integreerimisele.

| (127) | Prantsusmaa väitel peaks komisjon võtma kõnealust üldhuviga seotud eesmärki arvesse, kui ta hindab abi kokkusobivust Euroopa õigussüsteemiga. |
| --- | --- |

(127)

Prantsusmaa väitel peaks komisjon võtma kõnealust üldhuviga seotud eesmärki arvesse, kui ta hindab abi kokkusobivust Euroopa õigussüsteemiga.

| (128) | Prantsusmaa märgib samuti, et riik kinnitab tasumäära muudatused igal aastal, kasutades selleks kinnitamismenetlust, mida kohaldatakse kõikide riiklike lennujaamade suhtes ning mis võimaldab tagada meetmete mittediskrimineeriva kohaldamise. Prantsusmaa väidab, et iga-aastane tasumäärade kinnitamismenetlus on piisav alus, et täita nõuet liikmesriigis kehtestatud õiguskaitsemehhanismi kohta, mis võimaldab välistada diskrimineerimise abi andmisel ja mis on üks vaadeldava abi siseturuga kokkusobivuse kriteeriumidest. |
| --- | --- |

(128)

Prantsusmaa märgib samuti, et riik kinnitab tasumäära muudatused igal aastal, kasutades selleks kinnitamismenetlust, mida kohaldatakse kõikide riiklike lennujaamade suhtes ning mis võimaldab tagada meetmete mittediskrimineeriva kohaldamise. Prantsusmaa väidab, et iga-aastane tasumäärade kinnitamismenetlus on piisav alus, et täita nõuet liikmesriigis kehtestatud õiguskaitsemehhanismi kohta, mis võimaldab välistada diskrimineerimise abi andmisel ja mis on üks vaadeldava abi siseturuga kokkusobivuse kriteeriumidest.

| (129) | Prantsusmaa meenutab, et riigisisestes õigusaktides (tsiviillennunduse seadustiku artikkel R.224-2-2), millega sätestatakse tasumäärade muudatuste võimalus, pannakse tasumäärade kehtestamise eest vastutavale isikule kohustus määrata kindlaks asjaomase üldhuvi eesmärgile vastavad järelevalve parameetrid. Prantsusmaa märgib, et ettenähtud järelevalve parameetrid võimaldavad tagada igal aastal meetme nõuetekohase kohaldamise ja selle vajalikud kohandamised ning on piisavad selleks, et täita abi kokkusobivuse kriteeriumi, hõlmates sanktsioonimehhanismi juhuks kui vedaja ei täida lennujaama suhtes võetud kohustusi. |
| --- | --- |

(129)

Prantsusmaa meenutab, et riigisisestes õigusaktides (tsiviillennunduse seadustiku artikkel R.224-2-2), millega sätestatakse tasumäärade muudatuste võimalus, pannakse tasumäärade kehtestamise eest vastutavale isikule kohustus määrata kindlaks asjaomase üldhuvi eesmärgile vastavad järelevalve parameetrid. Prantsusmaa märgib, et ettenähtud järelevalve parameetrid võimaldavad tagada igal aastal meetme nõuetekohase kohaldamise ja selle vajalikud kohandamised ning on piisavad selleks, et täita abi kokkusobivuse kriteeriumi, hõlmates sanktsioonimehhanismi juhuks kui vedaja ei täida lennujaama suhtes võetud kohustusi.

| (130) | Prantsusmaa täpsustab, et ülevaadet konkreetsest olukorrast tingitud tasumäärade muudatustest on alates 2005. aastast, st alates kõnealuse mehhanismi käivitamisest, esitatud regulaarselt Cocoéco koosolekute dokumentides, et see tähendab võetud meetmete avalikustamist lennujaama kasutajate esindajatele ning et kõnealuste meetmete avalik tutvustamine on piisav selleks, et täita abi kokkusobivuse kriteeriumi. |
| --- | --- |

(130)

Prantsusmaa täpsustab, et ülevaadet konkreetsest olukorrast tingitud tasumäärade muudatustest on alates 2005. aastast, st alates kõnealuse mehhanismi käivitamisest, esitatud regulaarselt Cocoéco koosolekute dokumentides, et see tähendab võetud meetmete avalikustamist lennujaama kasutajate esindajatele ning et kõnealuste meetmete avalik tutvustamine on piisav selleks, et täita abi kokkusobivuse kriteeriumi.

| (131) | Prantsusmaa rõhutab, et vaadeldavad tasumäärade muudatused vastavad direktiivi 2009/12/EÜ sätetele, millega lubatakse liikmesriikidel muuta lennujaamatasude määra avalikku huvi ja üldhuvi esindavate eesmärkide täitmiseks. Prantsusmaa järeldab sellest tulenevalt, et lennujaamal ei ole sellise tasumäärade muudatuse kehtestamisel kohustust käituda turumajanduse tingimustes tegutseva aruka ettevõtjana. Prantsusmaa rõhutab, et Prantsusmaa õigussüsteemis on ette nähtud ka teisi tasumäärade muudatusi, mis on seotud üldhuvi pakkuvate ülesannete täitmisega, eeskätt seoses keskkonnakaitse eesmärkidega, nagu maandumistasu määra muutmine sõltuvalt lennuki kategooriast ja lennu kellaajast, mille puhul tuleb arvesse võtta mürataset. |
| --- | --- |

(131)

Prantsusmaa rõhutab, et vaadeldavad tasumäärade muudatused vastavad direktiivi 2009/12/EÜ sätetele, millega lubatakse liikmesriikidel muuta lennujaamatasude määra avalikku huvi ja üldhuvi esindavate eesmärkide täitmiseks. Prantsusmaa järeldab sellest tulenevalt, et lennujaamal ei ole sellise tasumäärade muudatuse kehtestamisel kohustust käituda turumajanduse tingimustes tegutseva aruka ettevõtjana. Prantsusmaa rõhutab, et Prantsusmaa õigussüsteemis on ette nähtud ka teisi tasumäärade muudatusi, mis on seotud üldhuvi pakkuvate ülesannete täitmisega, eeskätt seoses keskkonnakaitse eesmärkidega, nagu maandumistasu määra muutmine sõltuvalt lennuki kategooriast ja lennu kellaajast, mille puhul tuleb arvesse võtta mürataset.

| (132) | Prantsusmaa ei nõustu väitega, et selliste meetmete näol on tegemist stardiabiga ja väidab, et nende eesmärk on hüvitada teatud üldhuviga seotud tegureid (looduskeskkonnale tekitatud kahju hüvitamine, territooriumi ühendatusse parandamine jne), mida vastasel juhul tasumäära arvestamisel arvesse ei võetaks. |
| --- | --- |

(132)

Prantsusmaa ei nõustu väitega, et selliste meetmete näol on tegemist stardiabiga ja väidab, et nende eesmärk on hüvitada teatud üldhuviga seotud tegureid (looduskeskkonnale tekitatud kahju hüvitamine, territooriumi ühendatusse parandamine jne), mida vastasel juhul tasumäära arvestamisel arvesse ei võetaks.

| (133) | Prantsusmaa väidab, et kuigi äriplaanist ilmneb, et lubatud tasu määra muudatused ei ole kasumlikud, ei tähenda see, et käitaja peaks nendest loobuma, sest kõnealuse äriplaani puhul ei võeta arvesse meetmetega seotud väliseid tingimusi, nagu kokkuhoid, mis saavutatakse saasteainete heite või müraemissiooni valdkonnas või teatud alade parem ühendatus või teenindamise tase. Prantsusmaa väitel on asjaolu, et selliseid väliseid tingimusi on rahalist arvestust kajastavas äriplaanis keeruline hinnata, tinginud selle, et sedalaadi stimuleerimismeetmed on eraldi eeldusena toodud välja direktiivis 2009/12/EÜ. |
| --- | --- |

(133)

Prantsusmaa väidab, et kuigi äriplaanist ilmneb, et lubatud tasu määra muudatused ei ole kasumlikud, ei tähenda see, et käitaja peaks nendest loobuma, sest kõnealuse äriplaani puhul ei võeta arvesse meetmetega seotud väliseid tingimusi, nagu kokkuhoid, mis saavutatakse saasteainete heite või müraemissiooni valdkonnas või teatud alade parem ühendatus või teenindamise tase. Prantsusmaa väitel on asjaolu, et selliseid väliseid tingimusi on rahalist arvestust kajastavas äriplaanis keeruline hinnata, tinginud selle, et sedalaadi stimuleerimismeetmed on eraldi eeldusena toodud välja direktiivis 2009/12/EÜ.

| (134) | Prantsusmaa ei nõustu komisjoni kohaldatud lähenemismeetodiga, mis seisneb turumajanduse tingimustes tegutseva aruka ettevõtja kriteeriumi kohaldamises, sest see ei ole asjakohane selliste meetmete analüüsimiseks, mille eesmärk on toetada üldhuvi pakkuvaid positiivseid väliseid tingimusi. |
| --- | --- |

(134)

Prantsusmaa ei nõustu komisjoni kohaldatud lähenemismeetodiga, mis seisneb turumajanduse tingimustes tegutseva aruka ettevõtja kriteeriumi kohaldamises, sest see ei ole asjakohane selliste meetmete analüüsimiseks, mille eesmärk on toetada üldhuvi pakkuvaid positiivseid väliseid tingimusi.

| (135) | Prantsusmaa rõhutab, et komisjoni menetluse algatamise otsuse põhjenduses 124 toodud teave on ekslik. Toodud tasumäärad annavad tunnistust vaid ühest muutuva suurusega osast reisija kohta arvestatavast maandumistasust. Tegelikult arvutatakse maandumistasu muutuv osa lähtuvalt lennuki kaalust ja mitte reisijate arvu põhjal. |
| --- | --- |

(135)

Prantsusmaa rõhutab, et komisjoni menetluse algatamise otsuse põhjenduses 124 toodud teave on ekslik. Toodud tasumäärad annavad tunnistust vaid ühest muutuva suurusega osast reisija kohta arvestatavast maandumistasust. Tegelikult arvutatakse maandumistasu muutuv osa lähtuvalt lennuki kaalust ja mitte reisijate arvu põhjal.

| (136) | Prantsusmaa väidab täiendavalt, et tasumäärade muudatused, mis on seotud uute lennuliinide avamisega, on Marseille Provence'i lennujaama jaoks majanduslikult tulusad. Prantsusmaa esitab oma vastuses kõnealuste meetmete kohta tagantjärele tehtud tulususe uuringu. Prantsusmaa väitel ilmneb 2008. aasta äritulude alusel tehtud arvutustest, et keskmine allahindlus, mida kohaldati lennuliini puhul, mis kasutas lennukeid terminalides mp1 ja mp2, on väiksem kui tulu, mis tekkis mõlema terminali kasutamise tulemusena ning sellest saadav puhastulu on [...]* eurot reisija kohta terminali mp1 puhul ja [...]* eurot reisija kohta terminali mp2 puhul. Prantsusmaa väidab, et 83 % kõnealuse meetme kohaldamisest tingitud reisijate arvu kasvust kestab vähemalt kolm aastat, tootes täiendavat tulu. Prantsusmaa märgib, et Cocoéco 6. detsembril 2004 kinnitatud tasumäärade muudatuste kohta koostati lähtuvalt 2006. aasta mais ajakohastatud 2005. aasta septembri äriplaanist uus tulususe uuring, mille puhul lähtuti 67tonnisest lennukist B737 terminali mp2 ja lennukist A319 terminali mp1 puhul. Vaadeldi kaht reisijate arvuga seotud eeldust: esimese puhul hõlmab reisijate arvu suurenemine alates tasumäärade muudatuste kohaldamise 3. aastast ainult olemasolevate lennuliinide lennusageduse suurenemist, teise puhul on reisijate arvu suurenemine seotud ainult uute lennuliinide avamisega. Esimese hüpoteesi puhul oleks puhastulem moodustanud käibest [...]* % ning nüüdispuhasväärtus oleks olnud [...]* eurot, teise puhul oleks puhastulem moodustanud käibest [...]* % ja nüüdispuhasväärtus oleks olnud [...]* eurot. |
| --- | --- |

(136)

Prantsusmaa väidab täiendavalt, et tasumäärade muudatused, mis on seotud uute lennuliinide avamisega, on Marseille Provence'i lennujaama jaoks majanduslikult tulusad. Prantsusmaa esitab oma vastuses kõnealuste meetmete kohta tagantjärele tehtud tulususe uuringu. Prantsusmaa väitel ilmneb 2008. aasta äritulude alusel tehtud arvutustest, et keskmine allahindlus, mida kohaldati lennuliini puhul, mis kasutas lennukeid terminalides mp1 ja mp2, on väiksem kui tulu, mis tekkis mõlema terminali kasutamise tulemusena ning sellest saadav puhastulu on [...]* eurot reisija kohta terminali mp1 puhul ja [...]* eurot reisija kohta terminali mp2 puhul. Prantsusmaa väidab, et 83 % kõnealuse meetme kohaldamisest tingitud reisijate arvu kasvust kestab vähemalt kolm aastat, tootes täiendavat tulu. Prantsusmaa märgib, et Cocoéco 6. detsembril 2004 kinnitatud tasumäärade muudatuste kohta koostati lähtuvalt 2006. aasta mais ajakohastatud 2005. aasta septembri äriplaanist uus tulususe uuring, mille puhul lähtuti 67tonnisest lennukist B737 terminali mp2 ja lennukist A319 terminali mp1 puhul. Vaadeldi kaht reisijate arvuga seotud eeldust: esimese puhul hõlmab reisijate arvu suurenemine alates tasumäärade muudatuste kohaldamise 3. aastast ainult olemasolevate lennuliinide lennusageduse suurenemist, teise puhul on reisijate arvu suurenemine seotud ainult uute lennuliinide avamisega. Esimese hüpoteesi puhul oleks puhastulem moodustanud käibest [...]* % ning nüüdispuhasväärtus oleks olnud [...]* eurot, teise puhul oleks puhastulem moodustanud käibest [...]* % ja nüüdispuhasväärtus oleks olnud [...]* eurot.

| (137) | Prantsusmaa märgib, et tasumäärade muudatused ei olnud diskrimineerivad ning neid kohaldati kõikide lennuettevõtjate suhtes, kes vastasid nende kohaldamise tingimustele. Prantsusmaa ei nõustu seega väitega, et meetme valikulisusega seotud riigiabi iseloomustav kriteerium on täidetud. |
| --- | --- |

(137)

Prantsusmaa märgib, et tasumäärade muudatused ei olnud diskrimineerivad ning neid kohaldati kõikide lennuettevõtjate suhtes, kes vastasid nende kohaldamise tingimustele. Prantsusmaa ei nõustu seega väitega, et meetme valikulisusega seotud riigiabi iseloomustav kriteerium on täidetud.

| (138) | Prantsusmaa meenutab, et Charleroi otsuses (25) osutatud Manchesteri lennusaama otsusega (26) nõustus komisjon sellega, et maandumistasu alandamise näol on tegemist piiratud kestusega meetmega, mis sobib kokku korraldusega, mis on avatud kõikidele lennuettevõtjatele, kes avavad Manchesteri lennujaamast lähtuva uue lennuliini, millega välistatakse konkurentsi kahjustamine ja ei kohaldata Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 107 sätteid. Prantsusmaa järeldab sellest, et meede, mida kohaldatakse kõikide lennuettevõtjate suhtes ja mis on piiratud kestusega, jääb väljapoole Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 107 kohaldamisala. |
| --- | --- |

(138)

Prantsusmaa meenutab, et Charleroi otsuses (25) osutatud Manchesteri lennusaama otsusega (26) nõustus komisjon sellega, et maandumistasu alandamise näol on tegemist piiratud kestusega meetmega, mis sobib kokku korraldusega, mis on avatud kõikidele lennuettevõtjatele, kes avavad Manchesteri lennujaamast lähtuva uue lennuliini, millega välistatakse konkurentsi kahjustamine ja ei kohaldata Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 107 sätteid. Prantsusmaa järeldab sellest, et meede, mida kohaldatakse kõikide lennuettevõtjate suhtes ja mis on piiratud kestusega, jääb väljapoole Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 107 kohaldamisala.

25

26

| (139) | Prantsusmaa esitab ajavahemikul 15. veebruarist kuni 31. juulini 2009 kehtinud tasumäärade muudatused ning täpsustab, et kõnealust soodustust kasutas 24 lennuettevõtjat. Prantsusmaa meenutab, et kõnealuse kava tühistas Marseille halduskohus 30. juuni 2009. aasta otsusega põhjendusel, et tasumäärade muudatus oli liiga suur, ning asendas selle alates 1. veebruarist 2010 meetmega, mille puhul ettenähtud tasumäärade vähendamised olid piiratud ning nende kohaldamise tingimused rangemad. Prantsusmaa väidab, et Manchesteri otsuses sätestatud tingimused olid täidetud mõlema rakendatud tasumäärade muudatuse kava puhul ning et need kavad jäävad Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 107 kohaldamisalast välja. Prantsusmaa ei pea õigeks seda, et komisjon vaatleb menetluse algatamise otsuses kõnealuseid tasumäärade muudatusi aruka ettevõtja kriteeriumi alusel. |
| --- | --- |

(139)

Prantsusmaa esitab ajavahemikul 15. veebruarist kuni 31. juulini 2009 kehtinud tasumäärade muudatused ning täpsustab, et kõnealust soodustust kasutas 24 lennuettevõtjat. Prantsusmaa meenutab, et kõnealuse kava tühistas Marseille halduskohus 30. juuni 2009. aasta otsusega põhjendusel, et tasumäärade muudatus oli liiga suur, ning asendas selle alates 1. veebruarist 2010 meetmega, mille puhul ettenähtud tasumäärade vähendamised olid piiratud ning nende kohaldamise tingimused rangemad. Prantsusmaa väidab, et Manchesteri otsuses sätestatud tingimused olid täidetud mõlema rakendatud tasumäärade muudatuse kava puhul ning et need kavad jäävad Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 107 kohaldamisalast välja. Prantsusmaa ei pea õigeks seda, et komisjon vaatleb menetluse algatamise otsuses kõnealuseid tasumäärade muudatusi aruka ettevõtja kriteeriumi alusel.

3.6.   ÖISE PARKIMISE TASU VÄHENDAMINE

ÖISE PARKIMISE TASU VÄHENDAMINE

| (140) | Prantsusmaa väidab, et kõnealused tasumäärade muudatused kehtestati samalaadselt uute lennuliinide avamisega seotud allahindlustega, üldist huvi silmas pidades. Öise parkimise tasu muutmine võimaldas Marseille Provence lennujaamal väidetavalt suurendada lennuvoogusid ööpäeva alguses ja lõpus, mis omakorda võimaldas optimeerida taristu kasutamist. Prantsusmaa rõhutab, et kõnealuse meetme mõju piirdub [...]* %ga parkimistasudega seotud käibest, arvestamata uute lennuliinide avamisega seotud hindade muudatusi. |
| --- | --- |

(140)

Prantsusmaa väidab, et kõnealused tasumäärade muudatused kehtestati samalaadselt uute lennuliinide avamisega seotud allahindlustega, üldist huvi silmas pidades. Öise parkimise tasu muutmine võimaldas Marseille Provence lennujaamal väidetavalt suurendada lennuvoogusid ööpäeva alguses ja lõpus, mis omakorda võimaldas optimeerida taristu kasutamist. Prantsusmaa rõhutab, et kõnealuse meetme mõju piirdub [...]* %ga parkimistasudega seotud käibest, arvestamata uute lennuliinide avamisega seotud hindade muudatusi.

| (141) | Prantsusmaa meenutab, et ei saa pidada asjakohaseks hinnata üldise huviga seotud tasumäärade muudatusi üksnes lähtuvalt nende tulususest. Prantsusmaa täpsustab samas täiendavalt, et turumajanduse tingimustes tegutseva aruka ettevõtja põhimõte on seejuures antud juhul täidetud, nagu annab tunnistust 2004. aasta raamatupidamisandmete alusel koostatud uuring „öise parkimisega seotud täiendavate kulude kindlaksmääramine“. Tasumäärade muudatused innustavad lennuettevõtjaid paigutama oma lennukid lennujaama öösel, kui parkimisalad on tühjad ja toovad lennujaamale kaasa piiratud ulatusega täiendavaid kulusid. Meetmega toetatavad lennugraafikud sobivad kõige paremini äriklientidele, kellega on seotud suurim osa ärituludest. Suure osa öise parkimisega seotud kuludest moodustavad amortisatsioonikulud ja finantskulud, mille majanduslikku kestust ei mõjuta öine parkimine ja kutsetasu, mis on parkimisalade kasutamisest sõltumatu. Öisest parkimisest tingitud kulud piirduvad seega tööjõukuludega, hooldus- ja remondikuludega ning mitmesuguste energia- jms kuludega, moodustades kokku [...]* eurot ühe öö ja ühe lennuki kohta. Prantsusmaa täpsustab, et kõnealuse öise parkimistasu vähendamise tulususe arvutused põhinevad finantsmarginaali uuringutel ühe lennu kohta, mis on toodud 2006 aasta mais ajakohastatud 2005 aasta septembri äriplaanis, milles on toodud ühe lennukorra käibe suurusena [...]* eurot terminali mp1 puhul ja [...]* eurot terminali mp2 puhul. Terminali mp1 puhul käsitleti ainult kohalikke vedajaid (Orly „La Navette“ lennud) täiendavate lennusageduste pakkujatena. Terminali mp2 puhul käsitletakse selliste odavlennuettevõtjate, kes ei käita üht edasi-tagasi lendu ööpäevas, kõiki lennukeid suutelisena suurendama igapäevast lennumahtu. Mõju piirava ettevaatusabinõuna kohaldati kõnealuse lennusageduse suurendamise pealt saadava kasumimarginaali suhtes mõlema terminali puhul kaalutegurit 50 % Kõnealuseid hüpoteese silmas pidades esitab Prantsusmaa oma vastuses dokumendi, mille kohaselt puhastulemi keskmine määr kogukäibe suhtes ajavahemikul 2005–2021 moodustab [...]* % ja ajakohastatud nüüdispuhasväärtus (NPV) on 7,5 % ehk [...]*eurot. Kaaluteguri tundlikkusuuring näitab, et keskmine kasumimarginaali määr jääb üle [...]* % kuni teguri väärtuseni 35 %, seega tõi tasumäära langetamine lennujaamale kasumit isegi juhul, kui vaid üks öösel parkiv lennuk kolmest suurendas oma lennusagedust ühe lennu võrra.

  Tabel 4


  Öise parkimise tasu muutmise tulususe simulatsioon | 2007 | 2008 | 2009 | 2010 | 2011 | 2012 | 2013 | 2014 | 2015 | 2016 | 2017 | 2018 | 2019 | 2020 | 2021 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Tulud (tuh EUR) | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* |
| Kulud (tuh EUR) | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* |
| Marginaal (tuh EUR) | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* |
| Netomarginaal (tuh EUR) | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* |
| Määr | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* |
| Keskmine määr | [> 7,5 %]* | | | | | | | | | | | | | | |
| NPV [...]* % [...]* aasta kohta (tuh EUR) | [...]* | | | | | | | | | | | | | | |
| NPV [...] % [...] aasta kohta (EUR) | [...]* | | | | | | | | | | | | | | |

(141)

Prantsusmaa meenutab, et ei saa pidada asjakohaseks hinnata üldise huviga seotud tasumäärade muudatusi üksnes lähtuvalt nende tulususest. Prantsusmaa täpsustab samas täiendavalt, et turumajanduse tingimustes tegutseva aruka ettevõtja põhimõte on seejuures antud juhul täidetud, nagu annab tunnistust 2004. aasta raamatupidamisandmete alusel koostatud uuring „öise parkimisega seotud täiendavate kulude kindlaksmääramine“. Tasumäärade muudatused innustavad lennuettevõtjaid paigutama oma lennukid lennujaama öösel, kui parkimisalad on tühjad ja toovad lennujaamale kaasa piiratud ulatusega täiendavaid kulusid. Meetmega toetatavad lennugraafikud sobivad kõige paremini äriklientidele, kellega on seotud suurim osa ärituludest. Suure osa öise parkimisega seotud kuludest moodustavad amortisatsioonikulud ja finantskulud, mille majanduslikku kestust ei mõjuta öine parkimine ja kutsetasu, mis on parkimisalade kasutamisest sõltumatu. Öisest parkimisest tingitud kulud piirduvad seega tööjõukuludega, hooldus- ja remondikuludega ning mitmesuguste energia- jms kuludega, moodustades kokku [...]* eurot ühe öö ja ühe lennuki kohta. Prantsusmaa täpsustab, et kõnealuse öise parkimistasu vähendamise tulususe arvutused põhinevad finantsmarginaali uuringutel ühe lennu kohta, mis on toodud 2006 aasta mais ajakohastatud 2005 aasta septembri äriplaanis, milles on toodud ühe lennukorra käibe suurusena [...]* eurot terminali mp1 puhul ja [...]* eurot terminali mp2 puhul. Terminali mp1 puhul käsitleti ainult kohalikke vedajaid (Orly „La Navette“ lennud) täiendavate lennusageduste pakkujatena. Terminali mp2 puhul käsitletakse selliste odavlennuettevõtjate, kes ei käita üht edasi-tagasi lendu ööpäevas, kõiki lennukeid suutelisena suurendama igapäevast lennumahtu. Mõju piirava ettevaatusabinõuna kohaldati kõnealuse lennusageduse suurendamise pealt saadava kasumimarginaali suhtes mõlema terminali puhul kaalutegurit 50 % Kõnealuseid hüpoteese silmas pidades esitab Prantsusmaa oma vastuses dokumendi, mille kohaselt puhastulemi keskmine määr kogukäibe suhtes ajavahemikul 2005–2021 moodustab [...]* % ja ajakohastatud nüüdispuhasväärtus (NPV) on 7,5 % ehk [...]*eurot. Kaaluteguri tundlikkusuuring näitab, et keskmine kasumimarginaali määr jääb üle [...]* % kuni teguri väärtuseni 35 %, seega tõi tasumäära langetamine lennujaamale kasumit isegi juhul, kui vaid üks öösel parkiv lennuk kolmest suurendas oma lennusagedust ühe lennu võrra.

Tabel 4

Tabel 4

Öise parkimise tasu muutmise tulususe simulatsioon

Öise parkimise tasu muutmise tulususe simulatsioon

2007

2008

2009

2010

2011

2012

2013

2014

2015

2016

2017

2018

2019

2020

2021

Tulud (tuh EUR)

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

Kulud (tuh EUR)

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

Marginaal (tuh EUR)

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

Netomarginaal (tuh EUR)

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

Määr

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

Keskmine määr

[> 7,5 %]*

NPV [...]* % [...]* aasta kohta (tuh EUR)

[...]*

NPV [...] % [...] aasta kohta (EUR)

[...]*

| (142) | 2008. majandusaasta raamatupidamisandmete põhjal tehtud uuringu alusel olid öise parkimise tasu muutuvkulud [...]* eurot ühe lennuki ja ühe öö kohta, 2004. aasta prognoos oli* eurot. Kasutades eelduses lennukit B737-800, mille täituvus on 80 %, on nende kulude suurus [...]* eurot reisija kohta, lennuki A319 korral, täituvusega 70 %, on vastavad kulud [...]* eurot ühe reisija kohta. Cocoéco istungile 18. veebruaril 2009 esitatud raamatupidamisandmete põhjal võimaldasid kaubandustegevuse ja parklate tulud terminali mp1 puhul katta [100–150] % reisijatega seotud kuludest, mis vastab netomarginaalile [...]* eurot reisija kohta ning terminali mp2 puhul [100–150] % reisijatega seotud kuludest, mis vastab netomarginaalile [...]* eurot reisija kohta. Need marginaalid on enam kui piisavad öise parkimisega seotud täiendavate kulude katmiseks. |
| --- | --- |

(142)

2008. majandusaasta raamatupidamisandmete põhjal tehtud uuringu alusel olid öise parkimise tasu muutuvkulud [...]* eurot ühe lennuki ja ühe öö kohta, 2004. aasta prognoos oli* eurot. Kasutades eelduses lennukit B737-800, mille täituvus on 80 %, on nende kulude suurus [...]* eurot reisija kohta, lennuki A319 korral, täituvusega 70 %, on vastavad kulud [...]* eurot ühe reisija kohta. Cocoéco istungile 18. veebruaril 2009 esitatud raamatupidamisandmete põhjal võimaldasid kaubandustegevuse ja parklate tulud terminali mp1 puhul katta [100–150] % reisijatega seotud kuludest, mis vastab netomarginaalile [...]* eurot reisija kohta ning terminali mp2 puhul [100–150] % reisijatega seotud kuludest, mis vastab netomarginaalile [...]* eurot reisija kohta. Need marginaalid on enam kui piisavad öise parkimisega seotud täiendavate kulude katmiseks.

| (143) | Prantsusmaa väidab lõpuks, et komisjon ei väljendanud kriitilist suhtumist Charleroi lennuväljal kehtestatud lennujaamatasude suhtes. |
| --- | --- |

(143)

Prantsusmaa väidab lõpuks, et komisjon ei väljendanud kriitilist suhtumist Charleroi lennuväljal kehtestatud lennujaamatasude suhtes.

3.7.   TURUNDUSTEENUSTE RAHASTAMINE

TURUNDUSTEENUSTE RAHASTAMINE

| (144) | CCIMP 21. novembri 2005 aasta otsusega kehtestatud abikava kohta, mille alusel tehti ainult üks [vähem kui 300 000] euro suurune väljamakse ettevõttele BMI Baby, väidab Prantsusmaa 28. detsembril 2010 esitatud teabes, et isegi kui seda summat võiks käsitada riigiabina, tuleks selle suhtes kohaldada komisjoni määrust (EÜ) nr 1998/2006 (27) (vähese tähtsusega abi). Prantsusmaa märgib täiendavalt, et pärast kõnealuse ettevõtte müügikuulutust võis CCIMP mitte olla suuteline saama ausõnalist deklaratsiooni teistes Euroopa lennujaamades saadud abi kohta. |
| --- | --- |

(144)

CCIMP 21. novembri 2005 aasta otsusega kehtestatud abikava kohta, mille alusel tehti ainult üks [vähem kui 300 000] euro suurune väljamakse ettevõttele BMI Baby, väidab Prantsusmaa 28. detsembril 2010 esitatud teabes, et isegi kui seda summat võiks käsitada riigiabina, tuleks selle suhtes kohaldada komisjoni määrust (EÜ) nr 1998/2006 (27) (vähese tähtsusega abi). Prantsusmaa märgib täiendavalt, et pärast kõnealuse ettevõtte müügikuulutust võis CCIMP mitte olla suuteline saama ausõnalist deklaratsiooni teistes Euroopa lennujaamades saadud abi kohta.

27

3.8.   ETTEVÕTTEGA AMS SÕLMITUD REKLAAMIPINNA OSTMISE LEPING

ETTEVÕTTEGA AMS SÕLMITUD REKLAAMIPINNA OSTMISE LEPING

| (145) | AMSiga 19. mail 2006 sõlmitud reklaamipinna ostulepingu kohta väidab Prantsusmaa, et selle lepinguga seotud hange toimus riigihangete suhtes kehtestatud eeskirjade kohaselt, ilma eelneva konkursi väljakuulutamiseta, kuivõrd oli olemas vaid üks võimalik pakkuja. |
| --- | --- |

(145)

AMSiga 19. mail 2006 sõlmitud reklaamipinna ostulepingu kohta väidab Prantsusmaa, et selle lepinguga seotud hange toimus riigihangete suhtes kehtestatud eeskirjade kohaselt, ilma eelneva konkursi väljakuulutamiseta, kuivõrd oli olemas vaid üks võimalik pakkuja.

| (146) | Prantsusmaa meenutab, et reklaamipoliitika mõjutab tänu lennujaamatasudest ja lennundusega mitteseotud tasudest saadavatele tuludele otseselt lennujaamataristu tulusust. Prantsusmaa täpsustab, et lennuettevõtjate tehtav reklaam on ebapiisav ja rõhutab, et 2006. aastal oli AMS ainuke teenusepakkuja, kes pakkus ainulaadset süsteemi lennuettevõtja Ryanair piletite turustamiseks, kes on ainus lennuettevõtja, kes on suuteline käitama lennukite baasi uues terminalis mp2 ning kellel on suur hulk veebikliente, kellele on suunatud Provence'i lennupiletite ostmiseks rakendatav reklaamipoliitika ja turundusteenused. |
| --- | --- |

(146)

Prantsusmaa meenutab, et reklaamipoliitika mõjutab tänu lennujaamatasudest ja lennundusega mitteseotud tasudest saadavatele tuludele otseselt lennujaamataristu tulusust. Prantsusmaa täpsustab, et lennuettevõtjate tehtav reklaam on ebapiisav ja rõhutab, et 2006. aastal oli AMS ainuke teenusepakkuja, kes pakkus ainulaadset süsteemi lennuettevõtja Ryanair piletite turustamiseks, kes on ainus lennuettevõtja, kes on suuteline käitama lennukite baasi uues terminalis mp2 ning kellel on suur hulk veebikliente, kellele on suunatud Provence'i lennupiletite ostmiseks rakendatav reklaamipoliitika ja turundusteenused.

| (147) | Prantsusmaa rõhutab, et CCIMP käitus turumajanduse tingimustes tegutseva aruka ettevõtjana, sõlmides lepingu AMSiga, seega ei hõlma see leping mingil kujul riigiabi. |
| --- | --- |

(147)

Prantsusmaa rõhutab, et CCIMP käitus turumajanduse tingimustes tegutseva aruka ettevõtjana, sõlmides lepingu AMSiga, seega ei hõlma see leping mingil kujul riigiabi.

| (148) | Prantsusmaa väidab esmalt, et kokkulepitud hind vastab turutavadele, eeskätt võttes arvesse veebisaidi viamichelin.com põhjal tehtud eelneva võrdleva uuringu tulemusi. Prantsusmaa ei nõustu seega väitega, et AMSi turundusteenuseid osutati eelistingimustel, ja meenutab, et Euroopa Komisjon on Ostende lennuväljaga seotud otsuses (28) nõustunud sellega, et reisibüroo kataloogi vahendusel toimuva reklaamikampaania näol ei ole tegemist riigiabiga. |
| --- | --- |

(148)

Prantsusmaa väidab esmalt, et kokkulepitud hind vastab turutavadele, eeskätt võttes arvesse veebisaidi viamichelin.com põhjal tehtud eelneva võrdleva uuringu tulemusi. Prantsusmaa ei nõustu seega väitega, et AMSi turundusteenuseid osutati eelistingimustel, ja meenutab, et Euroopa Komisjon on Ostende lennuväljaga seotud otsuses (28) nõustunud sellega, et reisibüroo kataloogi vahendusel toimuva reklaamikampaania näol ei ole tegemist riigiabiga.

28

| (149) | Prantsusmaa väidab täiendavalt, et AMSiga sõlmitud lepingu näol on tegemist Marseille Provence'i lennujaama jaoks soodsa investeeringuga, seda eriti terminali mp2 arengut silmas pidades. Prantsusmaa täpsustab, et lepingu tingimused määrati kindlaks ühe Ryanairi käitatava lennu finantsmarginaali tulususe uuringu põhjal, mis koostati enne lepingu sõlmimist ja mis toetab otsuse tegijate järeldusi. Uuringust ilmnes, et lepinguga hõlmatava meetme tulusus saavutati alates 4. käitamisaastast ning selle marginaal pärast reklaamiteenuseid oli [...]* eurot ühe lennu kohta. Prantsusmaa rõhutab, et samast uuringust ilmneb, et uute lennuliinide avamisega seotud muudatustest tulenev ja AMSi lepingu ühine tulusus ajavahemikul 2007–2021 üksnes Ryanairi lende arvestades andis kasumi keskmise suuruse ([...]* %), mis vastas tavapärasele tulususele vaadeldavas sektoris, mis Bratislava lennujaamaga seotud kohtotsuses (29) esitatud Euroopa Komisjoni hinnangul oli 7,31 %. |
| --- | --- |

(149)

Prantsusmaa väidab täiendavalt, et AMSiga sõlmitud lepingu näol on tegemist Marseille Provence'i lennujaama jaoks soodsa investeeringuga, seda eriti terminali mp2 arengut silmas pidades. Prantsusmaa täpsustab, et lepingu tingimused määrati kindlaks ühe Ryanairi käitatava lennu finantsmarginaali tulususe uuringu põhjal, mis koostati enne lepingu sõlmimist ja mis toetab otsuse tegijate järeldusi. Uuringust ilmnes, et lepinguga hõlmatava meetme tulusus saavutati alates 4. käitamisaastast ning selle marginaal pärast reklaamiteenuseid oli [...]* eurot ühe lennu kohta. Prantsusmaa rõhutab, et samast uuringust ilmneb, et uute lennuliinide avamisega seotud muudatustest tulenev ja AMSi lepingu ühine tulusus ajavahemikul 2007–2021 üksnes Ryanairi lende arvestades andis kasumi keskmise suuruse ([...]* %), mis vastas tavapärasele tulususele vaadeldavas sektoris, mis Bratislava lennujaamaga seotud kohtotsuses (29) esitatud Euroopa Komisjoni hinnangul oli 7,31 %.

29

| (150) | Tulususe simulatsioon, mis ajakohastati tegeliku reisijate arvu ja ettevõtte Mazars auditeeritud kulude põhjal, näitas, et kasumlik marginaal [...]* eurot ühe lennu kohta tekib alates 3. aastast. |
| --- | --- |

(150)

Tulususe simulatsioon, mis ajakohastati tegeliku reisijate arvu ja ettevõtte Mazars auditeeritud kulude põhjal, näitas, et kasumlik marginaal [...]* eurot ühe lennu kohta tekib alates 3. aastast.

| (151) | Prantsusmaa meenutab, et AMSi lepinguga seotud kulusid võeti arvesse 2005. aasta septembri äriplaanis, mida ajakohastati 2006. aasta mais ning mis näitab terminali mp2 üldist tulusust [üle 7,5]* % ajavahemikul 2005–2021. 2006. aasta tasumäärade põhjal on AMSi lepingu puhastulemi ja käibe keskmine suhe võrreldes Ryanairi reisijate arvuga [üle 7,5]* % ja selle nüüdispuhasväärtus on [...]* miljonit eurot. |
| --- | --- |

(151)

Prantsusmaa meenutab, et AMSi lepinguga seotud kulusid võeti arvesse 2005. aasta septembri äriplaanis, mida ajakohastati 2006. aasta mais ning mis näitab terminali mp2 üldist tulusust [üle 7,5]* % ajavahemikul 2005–2021. 2006. aasta tasumäärade põhjal on AMSi lepingu puhastulemi ja käibe keskmine suhe võrreldes Ryanairi reisijate arvuga [üle 7,5]* % ja selle nüüdispuhasväärtus on [...]* miljonit eurot.

| (152) | Prantsusmaa märgib samuti, et võttes arvesse lennundusega seotud tasudelt saadavat tulu, lennundusega mitteseotud tulu ja lennujaamatasu ning täiendavalt ka muid kulusid, oli marginaal ühe reisija kohta enne lepingu sõlmimist (30) [...]* eurot. Turundusmeetmetega (sealhulgas eeskätt AMS) seotud keskmine summa oli [...]* eurot ühe väljuva reisija kohta ning turunduskulude netomarginaal oli [...]* eurot reisija kohta. Seega väidab Prantsusmaa, et lennujaam sai finantskasumit iga terminali mp2 reisija pealt. |
| --- | --- |

(152)

Prantsusmaa märgib samuti, et võttes arvesse lennundusega seotud tasudelt saadavat tulu, lennundusega mitteseotud tulu ja lennujaamatasu ning täiendavalt ka muid kulusid, oli marginaal ühe reisija kohta enne lepingu sõlmimist (30) [...]* eurot. Turundusmeetmetega (sealhulgas eeskätt AMS) seotud keskmine summa oli [...]* eurot ühe väljuva reisija kohta ning turunduskulude netomarginaal oli [...]* eurot reisija kohta. Seega väidab Prantsusmaa, et lennujaam sai finantskasumit iga terminali mp2 reisija pealt.

30

| (153) | Seega oli ühe reisijaga seotud arvelduspõhine keskmine näitaja lennujaamas ajavahemikul 2006–2012 [...]* eurot reisija kohta ja [...]* eurot reisija kohta, mis 7 aasta keskmise väärtusena jäi eeldatust küll pisut väiksemaks, kuid oli siiski piisav, ulatudes [...]* euroni reisija kohta. |
| --- | --- |

(153)

Seega oli ühe reisijaga seotud arvelduspõhine keskmine näitaja lennujaamas ajavahemikul 2006–2012 [...]* eurot reisija kohta ja [...]* eurot reisija kohta, mis 7 aasta keskmise väärtusena jäi eeldatust küll pisut väiksemaks, kuid oli siiski piisav, ulatudes [...]* euroni reisija kohta.

| (154) | Prantsusmaa lisab, et AMSiga sõlmitud leping hõlmas mitmeid Ryanairi kohustusi seoses Marseille Provence'i lennujaamas baseeruvate lennukite arvuga, käitatavate igapäevaste lendude arvuga ja aastase reisijate arvuga. |
| --- | --- |

(154)

Prantsusmaa lisab, et AMSiga sõlmitud leping hõlmas mitmeid Ryanairi kohustusi seoses Marseille Provence'i lennujaamas baseeruvate lennukite arvuga, käitatavate igapäevaste lendude arvuga ja aastase reisijate arvuga.

| (155) | Seega ulatuvad AMSi lepinguga seotud kulud ja Ryanairi reisijaga seotud täiendavad kogukulud kokku [...]* euroni ühe reisija kohta, mis annab Ryanairi tegevusega seotud täiendavaks marginaaliks, arvestades AMSi lepinguga seotud kulusid, rahuldava taseme [...]* eurot ühe reisija kohta. |
| --- | --- |

(155)

Seega ulatuvad AMSi lepinguga seotud kulud ja Ryanairi reisijaga seotud täiendavad kogukulud kokku [...]* euroni ühe reisija kohta, mis annab Ryanairi tegevusega seotud täiendavaks marginaaliks, arvestades AMSi lepinguga seotud kulusid, rahuldava taseme [...]* eurot ühe reisija kohta.

| (156) | Lõpuks märgib Prantsusmaa, et Marseille halduskohtu kiirmenetluse kohtunik sedastas 20. oktoobri 2009. aasta määruses, et AMSiga sõlmitud lepingus sätestatud summad on ettevõtte osutatavaid teenuseid ja rakendatud reklaamimehhanismiga hõlmatud isikute arvu silmas pidades asjakohased ning tehtud kulutuste tagasiteenimise määr on piisav. |
| --- | --- |

(156)

Lõpuks märgib Prantsusmaa, et Marseille halduskohtu kiirmenetluse kohtunik sedastas 20. oktoobri 2009. aasta määruses, et AMSiga sõlmitud lepingus sätestatud summad on ettevõtte osutatavaid teenuseid ja rakendatud reklaamimehhanismiga hõlmatud isikute arvu silmas pidades asjakohased ning tehtud kulutuste tagasiteenimise määr on piisav.

3.9.   TERMINALI MP2 ÄRIPLAAN JA TURUMAJANDUSE TINGIMUSTES TEGUTSEVA ARUKA ETTEVÕTJA PÕHIMÕTTE KOHALDAMINE

TERMINALI MP2 ÄRIPLAAN JA TURUMAJANDUSE TINGIMUSTES TEGUTSEVA ARUKA ETTEVÕTJA PÕHIMÕTTE KOHALDAMINE

| (157) | Prantsuse riik väidab, et turumajanduse tingimustes tegutseva aruka ettevõtja kriteerium on täidetud, kui lennujaama rakendatud strateegia toob kaasa positiivse majandusliku mõju lennujaama käitamise eest. Ta peab asjakohaseks võtta analüüsi aluseks mitmeaastased äriplaanid, keskendudes teatud kriteeriumidele, nagu nüüdispuhasväärtus (NPV) ja sisemine tulumäär, millega seoses viiakse läbi tundlikkuse kontroll. Seda silmas pidades tuleb lennujaama tehtud investeeringute aluseks võtta kaks põhimõtet: „tegelike“ rahavoogude arvessevõtmine ning aja väärtuse arvestamine nende rahavoogude ajakohastamise teel. |
| --- | --- |

(157)

Prantsuse riik väidab, et turumajanduse tingimustes tegutseva aruka ettevõtja kriteerium on täidetud, kui lennujaama rakendatud strateegia toob kaasa positiivse majandusliku mõju lennujaama käitamise eest. Ta peab asjakohaseks võtta analüüsi aluseks mitmeaastased äriplaanid, keskendudes teatud kriteeriumidele, nagu nüüdispuhasväärtus (NPV) ja sisemine tulumäär, millega seoses viiakse läbi tundlikkuse kontroll. Seda silmas pidades tuleb lennujaama tehtud investeeringute aluseks võtta kaks põhimõtet: „tegelike“ rahavoogude arvessevõtmine ning aja väärtuse arvestamine nende rahavoogude ajakohastamise teel.

| (158) | Prantsusmaa väidab, et terminali mp2 rajamise tagajärjed olid eeskätt järgmised:






  — | teatud kulude jagunemine kahe terminali vahel, millega vähenesid põhiterminalidega seotud kulud |
| --- | --- | --- |

(158)

Prantsusmaa väidab, et terminali mp2 rajamise tagajärjed olid eeskätt järgmised:

—

teatud kulude jagunemine kahe terminali vahel, millega vähenesid põhiterminalidega seotud kulud

| — | teatud investeeringute edasilükkamine, millega seotud kulud mõjutavad sisemise tulususe määra, nagu Euroopa lendude registreerimisala ning Euroopa ja rahvusvaheliste väljuvate lendude saali ehitamine. |
| --- | --- |

—

teatud investeeringute edasilükkamine, millega seotud kulud mõjutavad sisemise tulususe määra, nagu Euroopa lendude registreerimisala ning Euroopa ja rahvusvaheliste väljuvate lendude saali ehitamine.

| (159) | Kulude jagamine ja teatud investeeringute tegemise edasilükkamine, mida uue terminali mp2 rajamine võimaldab, mõjutasid kehtestatavat tasumäära ning avaldasid mõju lisaks kõnealustele tasumääradele ka sisemise tulususe määra arvutuse jaoks kasutatavale kogukäibele. |
| --- | --- |

(159)

Kulude jagamine ja teatud investeeringute tegemise edasilükkamine, mida uue terminali mp2 rajamine võimaldab, mõjutasid kehtestatavat tasumäära ning avaldasid mõju lisaks kõnealustele tasumääradele ka sisemise tulususe määra arvutuse jaoks kasutatavale kogukäibele.

| (160) | Sellega seoses leiab Prantsusmaa, et lennujaama rakendatud lähenemisviis vastab eraettevõtja tehtavale valikule. Seega peab Prantsusmaa ekslikuks ettevõtja PwC tehtud analüüsi, milles väidetakse, et Prantsusmaa ei koostanud äriplaani, mille aluseks oleksid olnud „terminaliga mp2 seotud eeldused“, kuivõrd seda mõistet kõnealune ettevõte ei määratle. Prantsusmaa meenutab sellega seoses, et kulude jagunemine eri terminalide kasutajate vahel sõltub lennujaamas kohaldatavate diferentseeritud tasumäärade analüüsist ja mitte uue terminali kava tulususe analüüsist. |
| --- | --- |

(160)

Sellega seoses leiab Prantsusmaa, et lennujaama rakendatud lähenemisviis vastab eraettevõtja tehtavale valikule. Seega peab Prantsusmaa ekslikuks ettevõtja PwC tehtud analüüsi, milles väidetakse, et Prantsusmaa ei koostanud äriplaani, mille aluseks oleksid olnud „terminaliga mp2 seotud eeldused“, kuivõrd seda mõistet kõnealune ettevõte ei määratle. Prantsusmaa meenutab sellega seoses, et kulude jagunemine eri terminalide kasutajate vahel sõltub lennujaamas kohaldatavate diferentseeritud tasumäärade analüüsist ja mitte uue terminali kava tulususe analüüsist.

4.   KOLMANDATE HUVITATUD ISIKUTE MÄRKUSED

KOLMANDATE HUVITATUD ISIKUTE MÄRKUSED

4.1.   AIR FRANCE

AIR FRANCE

4.1.1.   CCIMP-LE ANTUD INVESTEERINGUTOETUSED

| (161) | Prantsusmaa väidab, et kui lennujaama taristute kaasajastamiseks antud toetustest kasusaajateks olid kõik Marseille Provence'i lennujaamas tegutsevad lennuettevõtjad, siis konkreetselt terminaliga mp2 seotud investeerimistoetused võivad moonutada konkurentsi selliste lennuettevõtjate vahel, kes kasutasid mõlemat terminali. |
| --- | --- |

(161)

Prantsusmaa väidab, et kui lennujaama taristute kaasajastamiseks antud toetustest kasusaajateks olid kõik Marseille Provence'i lennujaamas tegutsevad lennuettevõtjad, siis konkreetselt terminaliga mp2 seotud investeerimistoetused võivad moonutada konkurentsi selliste lennuettevõtjate vahel, kes kasutasid mõlemat terminali.

| (162) | Air France ei nõustu komisjoni menetluse algatamise otsuses väljendatud hinnanguga, mille kohaselt juurdepääs terminalile mp2 toimus võrdsetel ja mittediskrimineerivatel alustel. CCIMP otsus reserveerida see terminal ainult „punktist punkti“ toimuvate lendude jaoks sundis Air France'i, kes käitab ka rahvusvahelisi lende ja tegeleb samuti ümberistuvate reisijate vedamisega, lõpetama Marseille'ist väljuvate lendude käitamise kahes terminalis, mistõttu loobus Air France terminali mp2 kasutamisest. Terminali mp2 avamine Ryanairi käitatavate rahvusvaheliste lendude jaoks 2006. aasta oktoobris annab Air France'i väitel tunnistust CCIMP võimaldatavast eeliskohtlemisest kõnealusele lennuettevõtjale. Lisaks sellele meenutab Air France, et terminal mp2 pakub teenuseid vaid alla 200kohaliste lennukite jaoks, välistades seega Airbus 321 tüüpi lennukid, ning et lennuettevõtja Air Méditerranée esitas Marseille halduskohtule hagi, milles nõutakse terminali mp2 kasutuseeskirja selle sätte tunnistamist meelevaldseks ja diskrimineerivaks. |
| --- | --- |

(162)

Air France ei nõustu komisjoni menetluse algatamise otsuses väljendatud hinnanguga, mille kohaselt juurdepääs terminalile mp2 toimus võrdsetel ja mittediskrimineerivatel alustel. CCIMP otsus reserveerida see terminal ainult „punktist punkti“ toimuvate lendude jaoks sundis Air France'i, kes käitab ka rahvusvahelisi lende ja tegeleb samuti ümberistuvate reisijate vedamisega, lõpetama Marseille'ist väljuvate lendude käitamise kahes terminalis, mistõttu loobus Air France terminali mp2 kasutamisest. Terminali mp2 avamine Ryanairi käitatavate rahvusvaheliste lendude jaoks 2006. aasta oktoobris annab Air France'i väitel tunnistust CCIMP võimaldatavast eeliskohtlemisest kõnealusele lennuettevõtjale. Lisaks sellele meenutab Air France, et terminal mp2 pakub teenuseid vaid alla 200kohaliste lennukite jaoks, välistades seega Airbus 321 tüüpi lennukid, ning et lennuettevõtja Air Méditerranée esitas Marseille halduskohtule hagi, milles nõutakse terminali mp2 kasutuseeskirja selle sätte tunnistamist meelevaldseks ja diskrimineerivaks.

| (163) | Air France väidab, et terminali mp2 kasutamiseks algselt CCIMP esitatud tingimuste ainus eesmärk tundus olevat tagada, et Air France ei saaks taotleda uue terminali kasutamist, kuivõrd juhul, kui Air France oleks viinud kõik oma lennud üle terminali mp2, kus lennujaamatasude tase oli märkimisväärselt madalam, ei oleks olnud võimalik tagada lennujaama majanduslikku tasakaalu. |
| --- | --- |

(163)

Air France väidab, et terminali mp2 kasutamiseks algselt CCIMP esitatud tingimuste ainus eesmärk tundus olevat tagada, et Air France ei saaks taotleda uue terminali kasutamist, kuivõrd juhul, kui Air France oleks viinud kõik oma lennud üle terminali mp2, kus lennujaamatasude tase oli märkimisväärselt madalam, ei oleks olnud võimalik tagada lennujaama majanduslikku tasakaalu.

4.1.2.   CCIMP-LE ANTUD TEGEVUSTOETUSED

| (164) | Air France väidab, et riigile makstava, kuid kogu ulatuses lennujaama käitajale üleantava lennujaamatasu määr võis mitte vastata lennujaama tegelikult kantud riigi suveräänsete ülesannete täitmisega seotud kuludele ning et selle näol võis olla tegemist Marseille Provence'i lennujaama tegevuseks antud toetusega. |
| --- | --- |

(164)

Air France väidab, et riigile makstava, kuid kogu ulatuses lennujaama käitajale üleantava lennujaamatasu määr võis mitte vastata lennujaama tegelikult kantud riigi suveräänsete ülesannete täitmisega seotud kuludele ning et selle näol võis olla tegemist Marseille Provence'i lennujaama tegevuseks antud toetusega.

4.1.3.   ABI, MIDA MARSEILLE PROVENCE'I LENNUJAAM ANDIS TEATUD LENNUETTEVÕTJATELE

4.1.3.1.   
  Vähendatud määraga reisijatasud riigisiseste lendude puhul

Vähendatud määraga reisijatasud riigisiseste lendude puhul

| (165) | Air France nõustub komisjoni menetluse algatamise otsuses esitatud seisukohaga, et odavlennuterminali rajamine võis vastata turunõudmistele. Samas meenutab Air France, et lennujaama käitajatel on kohustus veenduda sellise projekti tulususes. |
| --- | --- |

(165)

Air France nõustub komisjoni menetluse algatamise otsuses esitatud seisukohaga, et odavlennuterminali rajamine võis vastata turunõudmistele. Samas meenutab Air France, et lennujaama käitajatel on kohustus veenduda sellise projekti tulususes.

| (166) | Air France ei nõustu komisjoni väitega, mille kohaselt võib pidada tavapäraseks, et eraõiguslik lennujaama käitaja püüab saavutada suurema tasu maksmist selliste lennuettevõtjate reisijate eest, kes pakuvad suurema mugavusastmega teenuseid ja kelle kliente iseloomustab suurem maksevõime. Air France väidab, et ta ei ole üritanud määrata kindlaks nn mugavas terminalis pakutavate teenuste kvaliteeti ja meenutab, et ta on tõstatanud küsimuse selle kohta, kas lennujaama käitajate kohaldatavaid kriteeriume uut terminali kasutavate uute odavlennuettevõtjate suhtes saab pidada tegelikult mittediskrimineerivateks. Air France väidab, et terminale pikema aja vältel kasutanud lennuettevõtjaid hakkab olemasolev taristu tihtipeale piirama. Air France leiab, et lennujaamas monopoolses seisundis olev lennujaama käitaja võib ülemääraselt tõsta sellises olukorras olevate klientide suhtes kohaldatavaid tasumäärasid, et selle abil pakkuda madalaid tasumäärasid odavlennuterminalide kasutajatele, kellel on lihtne oma käitatavaid lennuliine ühest lennujaamast teise ümber paigutada. |
| --- | --- |

(166)

Air France ei nõustu komisjoni väitega, mille kohaselt võib pidada tavapäraseks, et eraõiguslik lennujaama käitaja püüab saavutada suurema tasu maksmist selliste lennuettevõtjate reisijate eest, kes pakuvad suurema mugavusastmega teenuseid ja kelle kliente iseloomustab suurem maksevõime. Air France väidab, et ta ei ole üritanud määrata kindlaks nn mugavas terminalis pakutavate teenuste kvaliteeti ja meenutab, et ta on tõstatanud küsimuse selle kohta, kas lennujaama käitajate kohaldatavaid kriteeriume uut terminali kasutavate uute odavlennuettevõtjate suhtes saab pidada tegelikult mittediskrimineerivateks. Air France väidab, et terminale pikema aja vältel kasutanud lennuettevõtjaid hakkab olemasolev taristu tihtipeale piirama. Air France leiab, et lennujaamas monopoolses seisundis olev lennujaama käitaja võib ülemääraselt tõsta sellises olukorras olevate klientide suhtes kohaldatavaid tasumäärasid, et selle abil pakkuda madalaid tasumäärasid odavlennuterminalide kasutajatele, kellel on lihtne oma käitatavaid lennuliine ühest lennujaamast teise ümber paigutada.

| (167) | Air France leiab, et Marseille Provence'i lennujaamas kohaldatavad tasumäärad tulenevad sellise arvestuse alusel tehtud valikust, mille ainus loogika on soodustada terminali mp2 kasutavaid lennuettevõtjaid. Üldkulude jaotusskeem võimaldab Air France'i väitel langetada kunstlikult terminalis mp2 kohaldatavat reisijatasu määra. Air France leiab, et komisjon peaks oma põhjendusse hõlmama asjaolu, et lennujaamade näol on tegemist „põhitaristuga“ lennuettevõtjate jaoks ning et seetõttu peaks lennujaama käitav üksus kohaldama tasumäärasid, mis põhinevad osutatud teenuse maksumusel (see kohustus on samuti sätestatud direktiiviga 2009/12/EÜ). |
| --- | --- |

(167)

Air France leiab, et Marseille Provence'i lennujaamas kohaldatavad tasumäärad tulenevad sellise arvestuse alusel tehtud valikust, mille ainus loogika on soodustada terminali mp2 kasutavaid lennuettevõtjaid. Üldkulude jaotusskeem võimaldab Air France'i väitel langetada kunstlikult terminalis mp2 kohaldatavat reisijatasu määra. Air France leiab, et komisjon peaks oma põhjendusse hõlmama asjaolu, et lennujaamade näol on tegemist „põhitaristuga“ lennuettevõtjate jaoks ning et seetõttu peaks lennujaama käitav üksus kohaldama tasumäärasid, mis põhinevad osutatud teenuse maksumusel (see kohustus on samuti sätestatud direktiiviga 2009/12/EÜ).

| (168) | Air France rõhutab, et talle teadaolevalt ei ole CCIMP kunagi võtnud meedet, mis seisneks tasude ülejäägi tagasimaksmises terminali mp2 reisijatasude määra tagantjärele tehtud hinnangu alusel. Air France märgib, et kui pärast 28. juuli 2009. aasta määrust peatas riiginõukogu menetlusotsusega 20 % ulatuses terminalis mp1 kohaldatud reisijatasu, ei tõstnud CCIMP samas ulatuses terminalis mp2 kehtinud reisijatasu suurust. Air France meenutab, et kuna riiginõukogu ei tühistanud terminalis mp1 kohaldatavaid tasumäärasid (27. juuni 2011. aasta otsus), siis maksti menetlusotsuse määruse alusel kinnipeetud 20 % kogu ulatuses lõppkokkuvõttes välja CCIMP-le. |
| --- | --- |

(168)

Air France rõhutab, et talle teadaolevalt ei ole CCIMP kunagi võtnud meedet, mis seisneks tasude ülejäägi tagasimaksmises terminali mp2 reisijatasude määra tagantjärele tehtud hinnangu alusel. Air France märgib, et kui pärast 28. juuli 2009. aasta määrust peatas riiginõukogu menetlusotsusega 20 % ulatuses terminalis mp1 kohaldatud reisijatasu, ei tõstnud CCIMP samas ulatuses terminalis mp2 kehtinud reisijatasu suurust. Air France meenutab, et kuna riiginõukogu ei tühistanud terminalis mp1 kohaldatavaid tasumäärasid (27. juuni 2011. aasta otsus), siis maksti menetlusotsuse määruse alusel kinnipeetud 20 % kogu ulatuses lõppkokkuvõttes välja CCIMP-le.

| (169) | Air France märgib, et oma varasemas otsuses (31) jõudis komisjon järeldusele siseturuga kokkusobimatu abi andmise kohta seoses lennujaamatasude diferentseerimisega lennu sihtpunkti põhjal (riigisisesed ja rahvusvahelised lennud). Air France meenutab, et Prantsusmaa võttis meetmed, millega selline süsteem kaotati ning komisjon ei soovinud rakendada täiendavaid vajalikke meetmeid. Air France järeldab selle põhjal, et komisjoni varasem otsus muudab uue uurimise läbiviimise selle korralduse kohta mittevajalikuks. |
| --- | --- |

(169)

Air France märgib, et oma varasemas otsuses (31) jõudis komisjon järeldusele siseturuga kokkusobimatu abi andmise kohta seoses lennujaamatasude diferentseerimisega lennu sihtpunkti põhjal (riigisisesed ja rahvusvahelised lennud). Air France meenutab, et Prantsusmaa võttis meetmed, millega selline süsteem kaotati ning komisjon ei soovinud rakendada täiendavaid vajalikke meetmeid. Air France järeldab selle põhjal, et komisjoni varasem otsus muudab uue uurimise läbiviimise selle korralduse kohta mittevajalikuks.

31

4.1.3.2.   
  Tasud uute lennuliinide avamise eest

Tasud uute lennuliinide avamise eest

| (170) | Kuigi Air France nõustub sellega, et kõik lennujaamad peavad sellist lähenemisviisi rakendama, meenutab ta siiski, et lennujaama kohustus on tõestada, et ta on käitunud turumajanduse tingimustes tegutseva aruka ettevõtjana. Sellega seoses peab ta tõendama, et meetmega saavutatakse investeeringutasuvus. Eesmärk peab olema omatulude suurendamine ja mitte piirkonda külastavate turistide arvu suurendamine. |
| --- | --- |

(170)

Kuigi Air France nõustub sellega, et kõik lennujaamad peavad sellist lähenemisviisi rakendama, meenutab ta siiski, et lennujaama kohustus on tõestada, et ta on käitunud turumajanduse tingimustes tegutseva aruka ettevõtjana. Sellega seoses peab ta tõendama, et meetmega saavutatakse investeeringutasuvus. Eesmärk peab olema omatulude suurendamine ja mitte piirkonda külastavate turistide arvu suurendamine.

| (171) | Air France lisab, et selleks, et meede oleks vastuvõetav, peab see olema läbipaistev, mittediskrimineeriv ning ajas vähenev ja piiratud, et seda ei saaks käsitleda meetmest kasusaava transpordiettevõtte tegevuskulude riikliku rahastamisena. |
| --- | --- |

(171)

Air France lisab, et selleks, et meede oleks vastuvõetav, peab see olema läbipaistev, mittediskrimineeriv ning ajas vähenev ja piiratud, et seda ei saaks käsitleda meetmest kasusaava transpordiettevõtte tegevuskulude riikliku rahastamisena.

4.2.   RYANAIR

RYANAIR

4.2.1.   CCIMP-LE ANTUD INVESTEERIMISTOETUSED

| (172) | Ryanair märgib, et terminali mp2 rajamisega seotud investeeringuteks antud toetus vastab turumajanduse tingimustes tegutseva aruka ettevõtja käitumisele. |
| --- | --- |

(172)

Ryanair märgib, et terminali mp2 rajamisega seotud investeeringuteks antud toetus vastab turumajanduse tingimustes tegutseva aruka ettevõtja käitumisele.

| (173) | Ryanairi väitel tuleks komisjoni analüüsis võtta arvesse terminali mp2 lennundusega mitteseotud tulusid, nagu terminaliga mp2 seotud sõidukirent, parklate kasutustasu ja müügipindade pealt tekkiv täiendav kaubanduslik tulu, mida võib hõlpsalt üle kanda põhiterminali müügipunktidele, kuivõrd põhiterminal asub terminalist mp2 vähem kui minuti pikkuse jalutuskäigu kaugusel. Ryanair järeldab sellest, et terminali mp2 lennundusega mitteseotud tulud suurendavad märkimisväärselt ka põhiterminali tulusust. |
| --- | --- |

(173)

Ryanairi väitel tuleks komisjoni analüüsis võtta arvesse terminali mp2 lennundusega mitteseotud tulusid, nagu terminaliga mp2 seotud sõidukirent, parklate kasutustasu ja müügipindade pealt tekkiv täiendav kaubanduslik tulu, mida võib hõlpsalt üle kanda põhiterminali müügipunktidele, kuivõrd põhiterminal asub terminalist mp2 vähem kui minuti pikkuse jalutuskäigu kaugusel. Ryanair järeldab sellest, et terminali mp2 lennundusega mitteseotud tulud suurendavad märkimisväärselt ka põhiterminali tulusust.

| (174) | Lennujaama sulgemine, mis oleks toonud kaasa täiendavaid kulusid (koondamistasud, heakorrastuskulud, juba tehtud investeeringutega seotud kulud), eriti olukorras kus lennujaama müügihind oleks võinud olla madal või isegi negatiivne, ei olnud 2006. aastal majanduslikult vastuvõetav alternatiivne lahendus. |
| --- | --- |

(174)

Lennujaama sulgemine, mis oleks toonud kaasa täiendavaid kulusid (koondamistasud, heakorrastuskulud, juba tehtud investeeringutega seotud kulud), eriti olukorras kus lennujaama müügihind oleks võinud olla madal või isegi negatiivne, ei olnud 2006. aastal majanduslikult vastuvõetav alternatiivne lahendus.

| (175) | Lennujaama rakendatud strateegia, mis viis reisijate arvu ja tulude suurenemisele ning lennujaama kasutamata teenindusvõimsuse vähenemisele, suurendas ühtlasi ka lennujaama turuväärtust. Ryanair märgib, et terminaliga mp2 seotud varad ja tehtud investeeringud oleksid müügi korral suurendanud lennujaama väärtust, vastupidiselt ettevõtte PwC väidetule. |
| --- | --- |

(175)

Lennujaama rakendatud strateegia, mis viis reisijate arvu ja tulude suurenemisele ning lennujaama kasutamata teenindusvõimsuse vähenemisele, suurendas ühtlasi ka lennujaama turuväärtust. Ryanair märgib, et terminaliga mp2 seotud varad ja tehtud investeeringud oleksid müügi korral suurendanud lennujaama väärtust, vastupidiselt ettevõtte PwC väidetule.

4.2.2.   REISIJATASUDE SUURUSE KEHTESTAMINE TERMINALI MP2 PUHUL

| (176) | Ryanair märgib, et otsus terminalis mp2 kohaldatava reisijatasu suuruse kohta ei ole Stardust Marine kohtuotsuses (32) toodud kriteeriumide kohaselt seostatav riigiga. Ryanair rõhutab, et Prantsuse õigussüsteemis käsitletakse kaubandus-tööstuskodasid avalik-õiguslike asutuste eraldi kategooriana, mida iseloomustab riigile allumise puudumine (33). Ryanair ei nõustu komisjoni suhtumisega, mille kohaselt käsitatakse kõnealuseid meetmeid riigi meetmetena seoses sellega, et CCIMP on riigi järelevalve all ning meenutab, et komisjoni kohus on vaadelda igal juhul eraldi konkreetseid asjaolusid, mille alusel saab otsustada riigiga seostatavuse või selle puudumise üle. |
| --- | --- |

(176)

Ryanair märgib, et otsus terminalis mp2 kohaldatava reisijatasu suuruse kohta ei ole Stardust Marine kohtuotsuses (32) toodud kriteeriumide kohaselt seostatav riigiga. Ryanair rõhutab, et Prantsuse õigussüsteemis käsitletakse kaubandus-tööstuskodasid avalik-õiguslike asutuste eraldi kategooriana, mida iseloomustab riigile allumise puudumine (33). Ryanair ei nõustu komisjoni suhtumisega, mille kohaselt käsitatakse kõnealuseid meetmeid riigi meetmetena seoses sellega, et CCIMP on riigi järelevalve all ning meenutab, et komisjoni kohus on vaadelda igal juhul eraldi konkreetseid asjaolusid, mille alusel saab otsustada riigiga seostatavuse või selle puudumise üle.

32

33

| (177) | Ryanair lisab, et CCIMP puhul ei saa Prantsusmaa olla meetmete algataja, samuti ei ole ta julgustanud lennujaama võtma vaidlusaluseid meetmeid. Ryanair väidab, et DGAC on vastupidi korduvalt tagasi lükanud CCIMP vastuvõetud tasumäärad (34). |
| --- | --- |

(177)

Ryanair lisab, et CCIMP puhul ei saa Prantsusmaa olla meetmete algataja, samuti ei ole ta julgustanud lennujaama võtma vaidlusaluseid meetmeid. Ryanair väidab, et DGAC on vastupidi korduvalt tagasi lükanud CCIMP vastuvõetud tasumäärad (34).

34

| (178) | Ryanair märgib täiendavalt, et terminalis mp2 kohaldatavad reisijatasud vastavad turumajanduse tingimustes tegutseva aruka ettevõtja põhimõttele. Ryanair väidab, et komisjon ei kohaldanud oma analüüsis aruka ettevõtja kriteeriumi nõuetekohaselt, vastavalt Euroopa Kohtu nõudmistele, (35) seda mitmel põhjusel. |
| --- | --- |

(178)

Ryanair märgib täiendavalt, et terminalis mp2 kohaldatavad reisijatasud vastavad turumajanduse tingimustes tegutseva aruka ettevõtja põhimõttele. Ryanair väidab, et komisjon ei kohaldanud oma analüüsis aruka ettevõtja kriteeriumi nõuetekohaselt, vastavalt Euroopa Kohtu nõudmistele, (35) seda mitmel põhjusel.

35

| (179) | Esiteks loobus komisjon põhimõtteliselt võrdluse tegemisest Marseille Provence'i lennujaamas kohaldatavate tasude ja turuhindade vahel. Ryanair esitas uuringu, milles tuuakse välja, et lennujaamatasude turuhinda on võimalik määratleda võrdluse alusel võrreldavates eraõiguslikes lennujaamades makstavate hindadega kogu Euroopas. Lennuettevõtja kasutab võrdlusalustena Lutoni, Eastern Midlandsi, Prestwicki ja Liverpooli lennujaamu. Ryanair väidab, et kõnealuseid lennujaamu käitatakse ilma riigiabita ja ilma avaliku sektori sekkumiseta ning et hinnad, mida Ryanair nendes lennujaamades maksab, on keskmiselt kolm korda väiksemad kui Marseille Provence'i lennujaamas makstavad hinnad. Ryanair järeldab selle põhjal, et hind, mida ta maksab lennujaamateenuste eest Marseille Provence'i lennujaamas ei ole madalam nende teenuste eest makstavast turuhinnast ning et kohaldatud hind ei hõlma seega riigiabi. |
| --- | --- |

(179)

Esiteks loobus komisjon põhimõtteliselt võrdluse tegemisest Marseille Provence'i lennujaamas kohaldatavate tasude ja turuhindade vahel. Ryanair esitas uuringu, milles tuuakse välja, et lennujaamatasude turuhinda on võimalik määratleda võrdluse alusel võrreldavates eraõiguslikes lennujaamades makstavate hindadega kogu Euroopas. Lennuettevõtja kasutab võrdlusalustena Lutoni, Eastern Midlandsi, Prestwicki ja Liverpooli lennujaamu. Ryanair väidab, et kõnealuseid lennujaamu käitatakse ilma riigiabita ja ilma avaliku sektori sekkumiseta ning et hinnad, mida Ryanair nendes lennujaamades maksab, on keskmiselt kolm korda väiksemad kui Marseille Provence'i lennujaamas makstavad hinnad. Ryanair järeldab selle põhjal, et hind, mida ta maksab lennujaamateenuste eest Marseille Provence'i lennujaamas ei ole madalam nende teenuste eest makstavast turuhinnast ning et kohaldatud hind ei hõlma seega riigiabi.

| (180) | Teiseks on komisjon oma arvutustes võtnud arvesse tagastamatuid kulusid, selle asemel, et võtta oma analüüsi aluseks ainult marginaalsed kulud. Ryanair meenutab sellega seoses, et Marseille Provence'i lennujaam rajati 1922. aastal ning seda kasutati enne lennutranspordi konkurentsile avamist eeskätt riigi rahastatud piirkondliku lennutranspordi jaoks avaliku teenuse kujul ning samuti baaslennujaamana metsatulekahjude vastase võitlusega seotud lennukite jaoks. Ryanair lisab, et seoses reisijate arvu vähenemisega ajavahemikul 2001–2003 käivitas lennujaam strateegia, millega avati lennujaam odavlennuettevõtjatele ja mis sisaldas spetsiaalselt selliseks kasutuseks ettenähtud terminali. Ryanair meenutab, et mitme aasta vältel hõlmasid tema käitatud lennud enam kui 40 % terminali mp2 lendude mahust. Ryanair väidab, et piirkondlikud lennujaamad on lennuettevõtjate jaoks väheatraktiivsed, seega võivad lennuettevõtjad eeldada, et lennujaamaga peetavatel läbirääkimistel saavutatakse madalad tasumäärad, eriti kui lennuettevõtja võimaldab lennujaamal märkimisväärselt suurendada reisijate arvu. Ryanair meenutab, et komisjon on abi olemasolu väljaselgitamisel kohustatud võtma arvesse olukorda ajajärgul, kui meede sellest kasu saajate suhtes kehtestati. Ryanair väidab, et vaadeldaval juhul võis lennujaama käitaja ajal, kui Ryanair alustas tegevust Marseille Provence'i lennujaamas, ning võttes arvesse lennuettevõtja võetud lepingulisi kohustusi seoses veetavate reisijate arvuga, õiguspäraselt eeldada reisijate arvu olulist suurenemist tänu Ryanairi kohalolekule lennujaamas. Ryanair väidab, et alakoormusega väikeste piirkondlike lennujaamade olukord oli erinev sellest olukorrast, mida Euroopa Kohus käsitles Charleroi kohtuotsuses, ning kui eeldada, et kulupõhine analüüs on selliste lennujaamade suhtes kohaldatav, tuleb seda metoodikat kohandada. Üksnes Ryanairiga sõlmitud lepingutest tulenevate marginaalsete kulude ja tulude arvessevõtmine vastab täies ulatuses turumajanduse tingimustes tegutseva aruka ettevõtja käitumisele. Ryanair lisab, et enne Ryanairi saabumist tehtud investeeringutega seotud kulusid ja fikseeritud käitamiskulusid ei tuleks arvesse võtta. Ryanair lisab, et lennujaama üldine kasumlik või kahjumlik seisund ei ole asjakohane alus lennuettevõtjale antava abi olemasolu kindlaksmääramisel. |
| --- | --- |

(180)

Teiseks on komisjon oma arvutustes võtnud arvesse tagastamatuid kulusid, selle asemel, et võtta oma analüüsi aluseks ainult marginaalsed kulud. Ryanair meenutab sellega seoses, et Marseille Provence'i lennujaam rajati 1922. aastal ning seda kasutati enne lennutranspordi konkurentsile avamist eeskätt riigi rahastatud piirkondliku lennutranspordi jaoks avaliku teenuse kujul ning samuti baaslennujaamana metsatulekahjude vastase võitlusega seotud lennukite jaoks. Ryanair lisab, et seoses reisijate arvu vähenemisega ajavahemikul 2001–2003 käivitas lennujaam strateegia, millega avati lennujaam odavlennuettevõtjatele ja mis sisaldas spetsiaalselt selliseks kasutuseks ettenähtud terminali. Ryanair meenutab, et mitme aasta vältel hõlmasid tema käitatud lennud enam kui 40 % terminali mp2 lendude mahust. Ryanair väidab, et piirkondlikud lennujaamad on lennuettevõtjate jaoks väheatraktiivsed, seega võivad lennuettevõtjad eeldada, et lennujaamaga peetavatel läbirääkimistel saavutatakse madalad tasumäärad, eriti kui lennuettevõtja võimaldab lennujaamal märkimisväärselt suurendada reisijate arvu. Ryanair meenutab, et komisjon on abi olemasolu väljaselgitamisel kohustatud võtma arvesse olukorda ajajärgul, kui meede sellest kasu saajate suhtes kehtestati. Ryanair väidab, et vaadeldaval juhul võis lennujaama käitaja ajal, kui Ryanair alustas tegevust Marseille Provence'i lennujaamas, ning võttes arvesse lennuettevõtja võetud lepingulisi kohustusi seoses veetavate reisijate arvuga, õiguspäraselt eeldada reisijate arvu olulist suurenemist tänu Ryanairi kohalolekule lennujaamas. Ryanair väidab, et alakoormusega väikeste piirkondlike lennujaamade olukord oli erinev sellest olukorrast, mida Euroopa Kohus käsitles Charleroi kohtuotsuses, ning kui eeldada, et kulupõhine analüüs on selliste lennujaamade suhtes kohaldatav, tuleb seda metoodikat kohandada. Üksnes Ryanairiga sõlmitud lepingutest tulenevate marginaalsete kulude ja tulude arvessevõtmine vastab täies ulatuses turumajanduse tingimustes tegutseva aruka ettevõtja käitumisele. Ryanair lisab, et enne Ryanairi saabumist tehtud investeeringutega seotud kulusid ja fikseeritud käitamiskulusid ei tuleks arvesse võtta. Ryanair lisab, et lennujaama üldine kasumlik või kahjumlik seisund ei ole asjakohane alus lennuettevõtjale antava abi olemasolu kindlaksmääramisel.

| (181) | Ryanair väidab, et komisjoni tehtud kulude analüüs turumajanduse tingimustes tegutseva ettevõtja kriteeriumile vastavuse kontrollimiseks on ekslik, sest selle puhul ei võeta arvesse terminalis mp2 kohaldatavat teenuste taset, mis on madalam kui lennuettevõtjatele tavapäraselt pakutav teenuste tase ning vastab seega kehtestatud tasude määrale. Ryanair väidab, et terminal mp2 võimaldab kasutada vaid põhitaristut (36) ja selle arvestuslik pind ühe reisija kohta on märkimisväärselt väiksem kui põhiterminalis (vastavalt 1,66 m2 ja 6,06 m2). Ryanair leiab, et odavlennuettevõtjad ei peaks maksma tasusid selliste teenuste eest, mida nad ei kasuta või kasutavad märkimisväärselt väiksemas ulatuses kui tavapärased lennuettevõtjad (37). Ryanair meenutab, et ta kohaldab pagasitasusid, millega innustatakse reisijaid mitte kasutama registreeritud pagasit ning mille tulemusena vaid 1/3 Ryanairi reisijatest kasutab registreeritud pagasit. Lisaks sellele viivad Ryanairi reisijad ise oma pagasi registreerimisletist kontrollimispunkti ning ei kasuta selleks lennujaama taristut. Ühtlasi toob Ryanair võrdlusena välja, et Air France kasutab suuremal määral lennukite maapealse käitlemise teenuseid seoses pagasi üleandmisega lennujaamas. |
| --- | --- |

(181)

Ryanair väidab, et komisjoni tehtud kulude analüüs turumajanduse tingimustes tegutseva ettevõtja kriteeriumile vastavuse kontrollimiseks on ekslik, sest selle puhul ei võeta arvesse terminalis mp2 kohaldatavat teenuste taset, mis on madalam kui lennuettevõtjatele tavapäraselt pakutav teenuste tase ning vastab seega kehtestatud tasude määrale. Ryanair väidab, et terminal mp2 võimaldab kasutada vaid põhitaristut (36) ja selle arvestuslik pind ühe reisija kohta on märkimisväärselt väiksem kui põhiterminalis (vastavalt 1,66 m2 ja 6,06 m2). Ryanair leiab, et odavlennuettevõtjad ei peaks maksma tasusid selliste teenuste eest, mida nad ei kasuta või kasutavad märkimisväärselt väiksemas ulatuses kui tavapärased lennuettevõtjad (37). Ryanair meenutab, et ta kohaldab pagasitasusid, millega innustatakse reisijaid mitte kasutama registreeritud pagasit ning mille tulemusena vaid 1/3 Ryanairi reisijatest kasutab registreeritud pagasit. Lisaks sellele viivad Ryanairi reisijad ise oma pagasi registreerimisletist kontrollimispunkti ning ei kasuta selleks lennujaama taristut. Ühtlasi toob Ryanair võrdlusena välja, et Air France kasutab suuremal määral lennukite maapealse käitlemise teenuseid seoses pagasi üleandmisega lennujaamas.

36

2

2

37

| (182) | Ryanair väidab, et ta kasutab kõige suuremaid lennukeid Marseille Provence'i lennujaamas, mis võimaldab lennujaamal vältida kulusid, mis tulenevad väiksemate lennukite kasutamisest reisijate veo puhul. Ryanair rõhutab, et tema tegevus põhineb 25 minuti pikkusel tagasilennuks valmistumise ajal, samas kui tavapäraste lennuettevõtjate, nagu Air France puhul, ulatub see aeg 45–60 minutini. Väiksem tagasilennuks valmistumise aeg võimaldab piirata lennukite ja reisijate lennujaama pinna kasutamise kestust. Ryanair meenutab, et terminali mp2 kasutamise kriteeriumid hõlmavad muu hulgas nõudmist kasutada C-tüüpi lennukeid, milles võib olla kuni 200 istekohta ja mis saavad kasutada piiratud tagasilennuks valmistumise aega. |
| --- | --- |

(182)

Ryanair väidab, et ta kasutab kõige suuremaid lennukeid Marseille Provence'i lennujaamas, mis võimaldab lennujaamal vältida kulusid, mis tulenevad väiksemate lennukite kasutamisest reisijate veo puhul. Ryanair rõhutab, et tema tegevus põhineb 25 minuti pikkusel tagasilennuks valmistumise ajal, samas kui tavapäraste lennuettevõtjate, nagu Air France puhul, ulatub see aeg 45–60 minutini. Väiksem tagasilennuks valmistumise aeg võimaldab piirata lennukite ja reisijate lennujaama pinna kasutamise kestust. Ryanair meenutab, et terminali mp2 kasutamise kriteeriumid hõlmavad muu hulgas nõudmist kasutada C-tüüpi lennukeid, milles võib olla kuni 200 istekohta ja mis saavad kasutada piiratud tagasilennuks valmistumise aega.

| (183) | Ja lõpuks suhtub Ryanair kriitiliselt sellesse, et komisjon ei võta oma otsuses arvesse Ryanairi positiivset mõju lennujaamale, sealhulgas asjaolu, et taristu väärtus suureneb selle aktiivsel kasutamisel, võttes arvesse lennujaama esimeste lennuliinide käitamisega seotud ohte. Lisaks sellele väidab Ryanair, et lennuettevõtja tegutsemine lennujaamas avaldab positiivset mõju reisijate arvu suurenemise näol, mis võimaldab edendada kaubandustegevusega seotud taristut ja lennujaama suunduvat transporti, mis omakorda suurendab taas lennujaama atraktiivsust. Ryanair rõhutab, et ta on võtnud lepingulise kohustuse vedada lähtuvalt Marseille lennujaamast teatavat arvu reisijaid, mis toob kaasa eespool osutatud positiivse mõju, millest annab ühelt poolt tunnistust reisijate arvu suurenemine lennujaamas ja eeskätt terminalis mp2 ning teiselt poolt lennujaamas tegutsevate lennuettevõtjate arvu suurenemine. Lisaks sellele rõhutab Ryanair, et selline võetud kohustus suurendab lennuettevõtja jaoks lennuliini käitamisega seotud üldist riski ning seetõttu põhjendab asjaolu, et lennujaam võib nõustuda investeeringu tagasiteenimise madalama määraga kui see määr, mida ta oleks eeldanud juhul, kui asjaomaseid kohustusi ei oleks võetud. |
| --- | --- |

(183)

Ja lõpuks suhtub Ryanair kriitiliselt sellesse, et komisjon ei võta oma otsuses arvesse Ryanairi positiivset mõju lennujaamale, sealhulgas asjaolu, et taristu väärtus suureneb selle aktiivsel kasutamisel, võttes arvesse lennujaama esimeste lennuliinide käitamisega seotud ohte. Lisaks sellele väidab Ryanair, et lennuettevõtja tegutsemine lennujaamas avaldab positiivset mõju reisijate arvu suurenemise näol, mis võimaldab edendada kaubandustegevusega seotud taristut ja lennujaama suunduvat transporti, mis omakorda suurendab taas lennujaama atraktiivsust. Ryanair rõhutab, et ta on võtnud lepingulise kohustuse vedada lähtuvalt Marseille lennujaamast teatavat arvu reisijaid, mis toob kaasa eespool osutatud positiivse mõju, millest annab ühelt poolt tunnistust reisijate arvu suurenemine lennujaamas ja eeskätt terminalis mp2 ning teiselt poolt lennujaamas tegutsevate lennuettevõtjate arvu suurenemine. Lisaks sellele rõhutab Ryanair, et selline võetud kohustus suurendab lennuettevõtja jaoks lennuliini käitamisega seotud üldist riski ning seetõttu põhjendab asjaolu, et lennujaam võib nõustuda investeeringu tagasiteenimise madalama määraga kui see määr, mida ta oleks eeldanud juhul, kui asjaomaseid kohustusi ei oleks võetud.

| (184) | Ryanair kutsub komisjoni üles kohaldama oma analüüsi puhul „ühe kassa“ põhimõtet, mille puhul võetakse arvesse kõiki lennundusega seotud tulusid ja kaubanduslikke tulusid, mis on seotud lennuettevõtja tegevusega lennujaamas. Ryanair märgib sellega seoses, et ta veab rohkem reisijaid ühe lennu kohta kui Air France ning et tema käitatavad lennud on „punktist punkti“ lennud, mille puhul on reisijad tema hinnangul enamal määral valmis tekitama kaubanduslikke tulusid kui transiitreisijad. Ryanair rõhutab, et alates tema tegevuse algusest Marseille Provence'i lennujaamas on terminalis mp2 alustanud tegevust mitmed kaubandusettevõtjad ja sõidukite rendiettevõtjad ning et nende tegevusest tulenevad lennundusega mitteseotud tulud suurendavad kõnealuse terminali tulusust. |
| --- | --- |

(184)

Ryanair kutsub komisjoni üles kohaldama oma analüüsi puhul „ühe kassa“ põhimõtet, mille puhul võetakse arvesse kõiki lennundusega seotud tulusid ja kaubanduslikke tulusid, mis on seotud lennuettevõtja tegevusega lennujaamas. Ryanair märgib sellega seoses, et ta veab rohkem reisijaid ühe lennu kohta kui Air France ning et tema käitatavad lennud on „punktist punkti“ lennud, mille puhul on reisijad tema hinnangul enamal määral valmis tekitama kaubanduslikke tulusid kui transiitreisijad. Ryanair rõhutab, et alates tema tegevuse algusest Marseille Provence'i lennujaamas on terminalis mp2 alustanud tegevust mitmed kaubandusettevõtjad ja sõidukite rendiettevõtjad ning et nende tegevusest tulenevad lennundusega mitteseotud tulud suurendavad kõnealuse terminali tulusust.

| (185) | Ryanair märgib lõpuks, et asjaolu, et terminalis mp2 kohaldatavad tasud vastavad turumajanduse tingimustes tegutseva aruka ettevõtja kriteeriumile, näitab, et Ryanairile ei anta edasi lennujaama haldaja saadud riigi ressursse. Kui peaks leidma tõendamist lennujaamale abi andmine, ei nõustu Ryanair sellega, et tema on selle abi lõppsaaja. |
| --- | --- |

(185)

Ryanair märgib lõpuks, et asjaolu, et terminalis mp2 kohaldatavad tasud vastavad turumajanduse tingimustes tegutseva aruka ettevõtja kriteeriumile, näitab, et Ryanairile ei anta edasi lennujaama haldaja saadud riigi ressursse. Kui peaks leidma tõendamist lennujaamale abi andmine, ei nõustu Ryanair sellega, et tema on selle abi lõppsaaja.

| (186) | Seejärel väidab Ryanair, et terminalis mp2 kohaldatavad tasud ei ole mingil juhul valikulised, sest komisjon ei ole tõendanud, et Ryanairile oleks pakutud soodsamaid tingimusi kui teistele Marseille lennujaamas tegutsevatele lennuettevõtjatele. Ryanair rõhutab, et valikulisuse järeldamiseks ei saa pidada piisavaks asjaolu, et eri lennuettevõtjate suhtes kohaldatakse erineva määraga tasusid, vaid et komisjon peaks võtma arvesse igale lennuettevõtjale lennujaama osutatud teenuseid ning iga lennuettevõtja avaldatavat positiivset mõju ja tekitatavaid lennundusega mitteseotud tulusid. Ryanair meenutab, et tema ärimudeli tõttu veab ta ühe lennu kohta rohkem reisijaid kui teised lennuettevõtjad ning et kokkuhoid, mida lennujaam sellest mastaabiefekti tõttu saab, peab kajastuma Ryanairi suhtes kohaldatud tasude määras. |
| --- | --- |

(186)

Seejärel väidab Ryanair, et terminalis mp2 kohaldatavad tasud ei ole mingil juhul valikulised, sest komisjon ei ole tõendanud, et Ryanairile oleks pakutud soodsamaid tingimusi kui teistele Marseille lennujaamas tegutsevatele lennuettevõtjatele. Ryanair rõhutab, et valikulisuse järeldamiseks ei saa pidada piisavaks asjaolu, et eri lennuettevõtjate suhtes kohaldatakse erineva määraga tasusid, vaid et komisjon peaks võtma arvesse igale lennuettevõtjale lennujaama osutatud teenuseid ning iga lennuettevõtja avaldatavat positiivset mõju ja tekitatavaid lennundusega mitteseotud tulusid. Ryanair meenutab, et tema ärimudeli tõttu veab ta ühe lennu kohta rohkem reisijaid kui teised lennuettevõtjad ning et kokkuhoid, mida lennujaam sellest mastaabiefekti tõttu saab, peab kajastuma Ryanairi suhtes kohaldatud tasude määras.

| (187) | Lõpuks väidab Ryanair, et tasumäärade diferentseerimise näol riigisiseste ja rahvusvaheliste lendude vahel on tegemist diskrimineerimisega Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 102 alusel, kuivõrd see tuleneb lennujaama otsusest, kellel on taristule juurdepääsu tagamisel monopoolne seisund. Ryanair väidab, et reisijatele osutatud teenused ei ole põhimõtteliselt erinevad sõltuvalt lennu sihtpunktist (kohalik, riigisisene või rahvusvaheline lend) ning et reisijate dokumentide kontrollimine kuulub riigi suveräänsete ülesannete hulka ning seda ei peaks seetõttu rahastatama lennujaamatasude arvelt. Ryanair väljendab kahetsust seoses sellega, et Prantsusmaa ei laiendanud riigisiseste lendude ja Schengeni ala lendude diferentseerimise kohta võetud seisukohta väljapoole Schengeni ala suunatud lendudele, mille puhul kohaldatakse põhiterminalis 56 % võrra suuremat tasumäära. Ryanair väidab samuti, et kõnealuse diferentseerimismehhanismi näol on tegemist riigiabiga. Ryanair rõhutab, et Air France ja tema tütarettevõtjad käitavad suuremat osa riigisisestest lendudest ja saavad seega tasumäärade diferentseerimise mehhanismist kasu. Sellega seoses palub Ryanair komisjonil hõlmata käesoleva uurimismenetluse objektide hulka Air France'ile antav eelis, mis tuleneb Schengeni ala lendude ja Schengeni ala väliste lendude tasude diferentseerimisest, mis võimaldaks Ryanairil nõuda kahjutasude ja intresside maksmist Prantsusmaa õigussüsteemi vahendusel. |
| --- | --- |

(187)

Lõpuks väidab Ryanair, et tasumäärade diferentseerimise näol riigisiseste ja rahvusvaheliste lendude vahel on tegemist diskrimineerimisega Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 102 alusel, kuivõrd see tuleneb lennujaama otsusest, kellel on taristule juurdepääsu tagamisel monopoolne seisund. Ryanair väidab, et reisijatele osutatud teenused ei ole põhimõtteliselt erinevad sõltuvalt lennu sihtpunktist (kohalik, riigisisene või rahvusvaheline lend) ning et reisijate dokumentide kontrollimine kuulub riigi suveräänsete ülesannete hulka ning seda ei peaks seetõttu rahastatama lennujaamatasude arvelt. Ryanair väljendab kahetsust seoses sellega, et Prantsusmaa ei laiendanud riigisiseste lendude ja Schengeni ala lendude diferentseerimise kohta võetud seisukohta väljapoole Schengeni ala suunatud lendudele, mille puhul kohaldatakse põhiterminalis 56 % võrra suuremat tasumäära. Ryanair väidab samuti, et kõnealuse diferentseerimismehhanismi näol on tegemist riigiabiga. Ryanair rõhutab, et Air France ja tema tütarettevõtjad käitavad suuremat osa riigisisestest lendudest ja saavad seega tasumäärade diferentseerimise mehhanismist kasu. Sellega seoses palub Ryanair komisjonil hõlmata käesoleva uurimismenetluse objektide hulka Air France'ile antav eelis, mis tuleneb Schengeni ala lendude ja Schengeni ala väliste lendude tasude diferentseerimisest, mis võimaldaks Ryanairil nõuda kahjutasude ja intresside maksmist Prantsusmaa õigussüsteemi vahendusel.

| (188) | Ryanair esitas täiendavat teavet AMSi kohta ja seoses komisjoni tehtava analüüsiga. Ryanair märgib, et AMSi lepinguga seotud abi olemasolu tuleks hinnata teistest meetmetest eraldi. Samas, kui komisjon peaks otsustama seda hinnata koos Ryanairile lennujaamas pakutavate tingimustega, leiab Ryanair, et rakendada tuleks majandusanalüüsi ja leiab, et selle alusel tuleks AMSi lepingut pidada lennujaama jaoks lühiajalises perspektiivis kasumlikuks. |
| --- | --- |

(188)

Ryanair esitas täiendavat teavet AMSi kohta ja seoses komisjoni tehtava analüüsiga. Ryanair märgib, et AMSi lepinguga seotud abi olemasolu tuleks hinnata teistest meetmetest eraldi. Samas, kui komisjon peaks otsustama seda hinnata koos Ryanairile lennujaamas pakutavate tingimustega, leiab Ryanair, et rakendada tuleks majandusanalüüsi ja leiab, et selle alusel tuleks AMSi lepingut pidada lennujaama jaoks lühiajalises perspektiivis kasumlikuks.

4.3.   CCIMP

CCIMP

4.3.1.   CCIMP-LE ANTUD INVESTEERINGUTOETUSED

| (189) | CCIMP nõustub Prantsusmaa väidetega, mille kohaselt aegunud toetusi ja mittemajandusliku tegevuse rahastamiseks antud toetusi ei saa käsitada riigiabina. Igal juhul ei saa riiklikku rahastamist, mis toimus enne 2005. aasta suuniste jõustumist käsitada riigiabina 1994. aasta teatise alusel. Täiendavalt väidab CCIMP, et riigiabi hõlmavad toetused on eeskätt Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 107 lõike 3 punkti c alusel siseturuga kokkusobivad. CCIMP nõustub Prantsusmaa seisukohtadega, mille kohaselt vaadeldavad abimeetmed on kooskõlas suunistega sätestatud tingimustega, eeskätt proportsionaalsuse ja abi vajalikkuse tingimustega. |
| --- | --- |

(189)

CCIMP nõustub Prantsusmaa väidetega, mille kohaselt aegunud toetusi ja mittemajandusliku tegevuse rahastamiseks antud toetusi ei saa käsitada riigiabina. Igal juhul ei saa riiklikku rahastamist, mis toimus enne 2005. aasta suuniste jõustumist käsitada riigiabina 1994. aasta teatise alusel. Täiendavalt väidab CCIMP, et riigiabi hõlmavad toetused on eeskätt Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 107 lõike 3 punkti c alusel siseturuga kokkusobivad. CCIMP nõustub Prantsusmaa seisukohtadega, mille kohaselt vaadeldavad abimeetmed on kooskõlas suunistega sätestatud tingimustega, eeskätt proportsionaalsuse ja abi vajalikkuse tingimustega.

| (190) | CCIMP rõhutab uue terminali otsest ja kaudset majanduslikku mõju Marseille piirkonna jaoks ja selle olulist rolli kesklennujaamades ummikute vältimisel, Euroopa territoriaalse ühtsuse ja ülekoormusohuga kokkupuutuvate lennujaamade teenindussuutlikkuse jaoks (38). |
| --- | --- |

(190)

CCIMP rõhutab uue terminali otsest ja kaudset majanduslikku mõju Marseille piirkonna jaoks ja selle olulist rolli kesklennujaamades ummikute vältimisel, Euroopa territoriaalse ühtsuse ja ülekoormusohuga kokkupuutuvate lennujaamade teenindussuutlikkuse jaoks (38).

38

| (191) | CCIMP leiab, et uue terminali rajamine oli hädavajalik selleks, et võimaldada odavlennuettevõtjate tegevuse alustamist, kes kasutavad harva tavapärast taristut, mille omadused ei vasta nende majandusmudelile. CCIMP meenutab, et ainult odavlennuterminali rajamine võimaldas teataval määral vastata odavlennuettevõtjate nõudmistele lennujaamatasude määra osas, säilitades vastavuse läbipaistvuse ja mittediskrimineerimise tingimustele. |
| --- | --- |

(191)

CCIMP leiab, et uue terminali rajamine oli hädavajalik selleks, et võimaldada odavlennuettevõtjate tegevuse alustamist, kes kasutavad harva tavapärast taristut, mille omadused ei vasta nende majandusmudelile. CCIMP meenutab, et ainult odavlennuterminali rajamine võimaldas teataval määral vastata odavlennuettevõtjate nõudmistele lennujaamatasude määra osas, säilitades vastavuse läbipaistvuse ja mittediskrimineerimise tingimustele.

4.3.2.   CCIMP-LE ANTUD TEGEVUSTOETUSED

| (192) | Nõustudes Prantsusmaa esitatud märkustega, täpsustab CCIMP, et kokku [...]* miljoni euro suurused rahavood hõlmavad lennujaama üldtalitusele tehtud makseid osutatud teenuste eest. CCIMP rõhutab, et CCI ei andnud Marseille Provence'i lennujaamale üle mingeid rahalisi vahendeid. Ta meenutab, et Marseille Provence'i lennujaam maksab samalaadselt kõigi teiste piirkonnas tegutsevate ettevõtetega kaubandus-tööstuskodade kulude katmiseks kehtestatud tasu, mille summa 2010. aastal ulatus 213 553 euroni. |
| --- | --- |

(192)

Nõustudes Prantsusmaa esitatud märkustega, täpsustab CCIMP, et kokku [...]* miljoni euro suurused rahavood hõlmavad lennujaama üldtalitusele tehtud makseid osutatud teenuste eest. CCIMP rõhutab, et CCI ei andnud Marseille Provence'i lennujaamale üle mingeid rahalisi vahendeid. Ta meenutab, et Marseille Provence'i lennujaam maksab samalaadselt kõigi teiste piirkonnas tegutsevate ettevõtetega kaubandus-tööstuskodade kulude katmiseks kehtestatud tasu, mille summa 2010. aastal ulatus 213 553 euroni.

4.3.3.   REISIJATASUDE SUURUSE KEHTESTAMINE TERMINALI MP2 PUHUL

| (193) | CCIMP meenutab, et odavlennuterminal mp2 pakub lihtsustatud tasemega teenuseid ja võimaldab kohaldada diferentseeritud tasumäärasid ning kinnitab, et kõnealuste tasumäärade kindlaksmääramisel võeti arvesse kõiki kulusid. CCIMP järeldab selle põhjal, et Marseille Provence'i lennujaam kasutas ka aruka ettevõtja kriteeriumi selleks, et põhjendada diferentseeritud tasude kohaldamist mõlemas terminalis. |
| --- | --- |

(193)

CCIMP meenutab, et odavlennuterminal mp2 pakub lihtsustatud tasemega teenuseid ja võimaldab kohaldada diferentseeritud tasumäärasid ning kinnitab, et kõnealuste tasumäärade kindlaksmääramisel võeti arvesse kõiki kulusid. CCIMP järeldab selle põhjal, et Marseille Provence'i lennujaam kasutas ka aruka ettevõtja kriteeriumi selleks, et põhjendada diferentseeritud tasude kohaldamist mõlemas terminalis.

| (194) | CCIMP leiab, et nn hinnanguline meetod, mida kasutati terminali mp2 tulumäära arvutamiseks, on ainus meetod, mis võimaldab võtta arvesse lennuettevõtja üleminekut ühest terminalist teise, seejuures saavutatakse asjaomaste kulude stabiilsusest tingitud mastaabiefekti tõttu kokkuhoid ning kulude jagunemine terminalide vahel vähendab põhiterminaliga seotud kulusid. CCIMP meenutab, et terminali mp2 rajamise tulemusena jagati teatud kulud kahe terminali vahel, et vähendada tasu suurust põhiterminalis ning lükata edasi teatud investeeringute tegemine (Euroopa lendude registreerimisala ning Euroopa ja rahvusvaheliste väljuvate lendude saali ehitamise edasilükkamine). |
| --- | --- |

(194)

CCIMP leiab, et nn hinnanguline meetod, mida kasutati terminali mp2 tulumäära arvutamiseks, on ainus meetod, mis võimaldab võtta arvesse lennuettevõtja üleminekut ühest terminalist teise, seejuures saavutatakse asjaomaste kulude stabiilsusest tingitud mastaabiefekti tõttu kokkuhoid ning kulude jagunemine terminalide vahel vähendab põhiterminaliga seotud kulusid. CCIMP meenutab, et terminali mp2 rajamise tulemusena jagati teatud kulud kahe terminali vahel, et vähendada tasu suurust põhiterminalis ning lükata edasi teatud investeeringute tegemine (Euroopa lendude registreerimisala ning Euroopa ja rahvusvaheliste väljuvate lendude saali ehitamise edasilükkamine).

4.3.4.   STIMULEERIMISMEETMED UUTE LENNULIINIDE AVAMISEKS

| (195) | CCIMP teatab, et ta rakendas arengukava, mille eesmärk oli lennujaama külastatavuse suurendamine eeskätt uute lennuliinide avamise teel. CCIMP väitel võeti stimuleerimismeetmed selle eesmärgi saavutamiseks, vastavalt lennujaamade käitajate tavapärasele käitumisele, nagu seda sedastas ka komisjon Manchesteri lennujaamaga seotud otsuses (39). Rakendatud korda tuleb CCIMP väitel vaadelda äritegevusena, mis ei hõlma mingit abi Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 107 kohaselt, kuna tegemist on avatud korraga, mida kohaldatakse mittediskrimineerivalt ning mille kehtivus on objektiivsete kriteeriumide alusel ajaliselt piiratud. |
| --- | --- |

(195)

CCIMP teatab, et ta rakendas arengukava, mille eesmärk oli lennujaama külastatavuse suurendamine eeskätt uute lennuliinide avamise teel. CCIMP väitel võeti stimuleerimismeetmed selle eesmärgi saavutamiseks, vastavalt lennujaamade käitajate tavapärasele käitumisele, nagu seda sedastas ka komisjon Manchesteri lennujaamaga seotud otsuses (39). Rakendatud korda tuleb CCIMP väitel vaadelda äritegevusena, mis ei hõlma mingit abi Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 107 kohaselt, kuna tegemist on avatud korraga, mida kohaldatakse mittediskrimineerivalt ning mille kehtivus on objektiivsete kriteeriumide alusel ajaliselt piiratud.

39

| (196) | CCIMP väidab, et abi olemasolu tuleb välistada, kuivõrd tavapärastes turutingimustes tegutsev arukas ettevõtja oleks pidanud sekkuma samades tingimustes. CCIMP väidab, et vastuvõetud tasumäära muudatusi tuleb käsitleda lennujaama tulususe maksimeerimise perspektiivi silmas pidades ning et need põhinevad äriplaanil, mis on toodud Cocoéco 14. septembri 2009. aasta koosoleku ettevalmistavas dokumendis. Selle uuringu ajakohastamine, nagu seda on selgitatud Prantsusmaa esitatud vastuses, kinnitab meetmete tulusust. |
| --- | --- |

(196)

CCIMP väidab, et abi olemasolu tuleb välistada, kuivõrd tavapärastes turutingimustes tegutsev arukas ettevõtja oleks pidanud sekkuma samades tingimustes. CCIMP väidab, et vastuvõetud tasumäära muudatusi tuleb käsitleda lennujaama tulususe maksimeerimise perspektiivi silmas pidades ning et need põhinevad äriplaanil, mis on toodud Cocoéco 14. septembri 2009. aasta koosoleku ettevalmistavas dokumendis. Selle uuringu ajakohastamine, nagu seda on selgitatud Prantsusmaa esitatud vastuses, kinnitab meetmete tulusust.

| (197) | CCIMP lisab, et võttes arvesse tavapäraseid turumeetmeid, millest lähtuvalt ettevõtte tegevust tuleb hinnata, tuleb otsustada, et kohaldatud kord oli arukas. |
| --- | --- |

(197)

CCIMP lisab, et võttes arvesse tavapäraseid turumeetmeid, millest lähtuvalt ettevõtte tegevust tuleb hinnata, tuleb otsustada, et kohaldatud kord oli arukas.

4.3.5.   TURUNDUSABI – AMSIGA SÕLMITUD LEPING

| (198) | CCIMP väidab, et ta käitus AMSiga lepingut sõlmides turumajanduse tingimustes tegutseva aruka ettevõtjana. Ta täpsustab, et võttes arvesse kõnealuses majandussektoris väljakujunenud tavasid maksis ta osutatud teenuste eest ilmselt proportsionaalset ja mõistlikku hinda ning ei pea asjakohaseks Air France'i esitatud uuringut, milles käsitletakse ainult üldisi veebisaite. CCIMP meenutab, et seevastu Ryanairi veebisaidil toodud materjalid on suunatud laialdasele interneti kaudu lennupileteid ostvale kogukonnale. |
| --- | --- |

(198)

CCIMP väidab, et ta käitus AMSiga lepingut sõlmides turumajanduse tingimustes tegutseva aruka ettevõtjana. Ta täpsustab, et võttes arvesse kõnealuses majandussektoris väljakujunenud tavasid maksis ta osutatud teenuste eest ilmselt proportsionaalset ja mõistlikku hinda ning ei pea asjakohaseks Air France'i esitatud uuringut, milles käsitletakse ainult üldisi veebisaite. CCIMP meenutab, et seevastu Ryanairi veebisaidil toodud materjalid on suunatud laialdasele interneti kaudu lennupileteid ostvale kogukonnale.

| (199) | CCIMP täpsustab, et kuivõrd eesmärk oli suurendada terminali mp2 reisijate arvu ja konkreetsemalt suure ostujõuga rahvusvaheliste reisijate arvu, võis asjakohaseks pidada üksnes selgelt eesmärgistatud reklaamitoiminguid. CCIMP väitel pakkus üksnes Ryanair maksimaalselt nähtavat ja tõhusat reklaamivõimalust. |
| --- | --- |

(199)

CCIMP täpsustab, et kuivõrd eesmärk oli suurendada terminali mp2 reisijate arvu ja konkreetsemalt suure ostujõuga rahvusvaheliste reisijate arvu, võis asjakohaseks pidada üksnes selgelt eesmärgistatud reklaamitoiminguid. CCIMP väitel pakkus üksnes Ryanair maksimaalselt nähtavat ja tõhusat reklaamivõimalust.

| (200) | CCIMP meenutab, et AMSi lepingu aastakulu, jagatuna veetud reisijate arvuga, oli 2010. aastal suurusjärgus [...]* eurot. |
| --- | --- |

(200)

CCIMP meenutab, et AMSi lepingu aastakulu, jagatuna veetud reisijate arvuga, oli 2010. aastal suurusjärgus [...]* eurot.

4.4.   EUROOPA LENNUETTEVÕTJATE ÜHENDUS

EUROOPA LENNUETTEVÕTJATE ÜHENDUS

4.4.1.   CCIMP-LE ANTUD TOETUSED

| (201) | Association of European Airlines (AEA) meenutab, et ta toetab kõiki piirkondlikku arengut soodustavaid meetmeid, kuid leiab, et väikestele piirkondlikele lennujaamadele antud toetused ei või kahjustada konkurentsi. Lennundussektorit tuleks AEA arvates vaadelda sellise majandussektorina, kus kõik sekkumised, nii regulatiivsed kui majanduslikud, võivad kaasa tuua konkurentsi kahjustamist. Väikestele piirkondlikele lennujaamadele antud toetused on vastuvõetavad vaid sedavõrd, kuivõrd nendest kasusaajateks on ilma diskrimineerimiseta kõik kasutajad ning kuivõrd need toetused ei tekita konkurentsihäireid samas teeninduspiirkonnas asuvate lennujaamade vahel. |
| --- | --- |

(201)

Association of European Airlines (AEA) meenutab, et ta toetab kõiki piirkondlikku arengut soodustavaid meetmeid, kuid leiab, et väikestele piirkondlikele lennujaamadele antud toetused ei või kahjustada konkurentsi. Lennundussektorit tuleks AEA arvates vaadelda sellise majandussektorina, kus kõik sekkumised, nii regulatiivsed kui majanduslikud, võivad kaasa tuua konkurentsi kahjustamist. Väikestele piirkondlikele lennujaamadele antud toetused on vastuvõetavad vaid sedavõrd, kuivõrd nendest kasusaajateks on ilma diskrimineerimiseta kõik kasutajad ning kuivõrd need toetused ei tekita konkurentsihäireid samas teeninduspiirkonnas asuvate lennujaamade vahel.

| (202) | AEA märgib, et ta peab vajalikuks kogu lennundussektorit hõlmava üleeuroopalise piirava raamistiku vastuvõtmist, mis võimaldaks vältida kontrollimatute toetuste andmist ja tagaks majandusettevõtjate vahel toimiva konkurentsiraamistiku. See raamistik peaks põhinema taristutoetuste vaatlusel, sõltuvalt taristu kasutusnõudlusest, ja ei peaks soodustama lennuliikluse ümberpaiknemist sellistesse piirkondadesse, kus nõudluse dünaamika on väike. |
| --- | --- |

(202)

AEA märgib, et ta peab vajalikuks kogu lennundussektorit hõlmava üleeuroopalise piirava raamistiku vastuvõtmist, mis võimaldaks vältida kontrollimatute toetuste andmist ja tagaks majandusettevõtjate vahel toimiva konkurentsiraamistiku. See raamistik peaks põhinema taristutoetuste vaatlusel, sõltuvalt taristu kasutusnõudlusest, ja ei peaks soodustama lennuliikluse ümberpaiknemist sellistesse piirkondadesse, kus nõudluse dünaamika on väike.

4.4.2.   TERMINALI MP2 TASUMÄÄRADE DIFERENTSEERIMINE

| (203) | AEA toetab seisukohta, mille kohaselt lennujaam võib diferentseerida oma taristut sõltuvalt kasutajatele pakutavatest teenustest. AEA märgib samas, et sellisel juhul peab lennujaam tasude suuruse arvutamisel järgima läbipaistvuse ja tasude suuruse kuludele vastavuse põhimõtteid. Konkreetselt väidab AEA, et tuleb eristada ühelt poolt ühistaristu kasutamisega seotud kulusid ja teiselt poolt spetsiifilise taristu kasutamisega seotud kulusid. AEA väitel peaksid kõik lennuettevõtjad maksma sama tasumäära keskse taristu kasutamise eest (lennurajad, parklad, lennuohutusega seotud sisseseade, turvakontroll, pagasikäitlussüsteemid, keskkonnatasud ja vajaduse korral tasud müra tekitamise eest). Terminalitasud ja maapealse käitluse tasud võivad eri terminalide puhul olla erinevad, sõltuvalt lennuettevõtjatele pakutavate teenuste kvaliteedist ning nende suurus tuleb kindlaks määrata lähtuvalt kantud kuludest. |
| --- | --- |

(203)

AEA toetab seisukohta, mille kohaselt lennujaam võib diferentseerida oma taristut sõltuvalt kasutajatele pakutavatest teenustest. AEA märgib samas, et sellisel juhul peab lennujaam tasude suuruse arvutamisel järgima läbipaistvuse ja tasude suuruse kuludele vastavuse põhimõtteid. Konkreetselt väidab AEA, et tuleb eristada ühelt poolt ühistaristu kasutamisega seotud kulusid ja teiselt poolt spetsiifilise taristu kasutamisega seotud kulusid. AEA väitel peaksid kõik lennuettevõtjad maksma sama tasumäära keskse taristu kasutamise eest (lennurajad, parklad, lennuohutusega seotud sisseseade, turvakontroll, pagasikäitlussüsteemid, keskkonnatasud ja vajaduse korral tasud müra tekitamise eest). Terminalitasud ja maapealse käitluse tasud võivad eri terminalide puhul olla erinevad, sõltuvalt lennuettevõtjatele pakutavate teenuste kvaliteedist ning nende suurus tuleb kindlaks määrata lähtuvalt kantud kuludest.

| (204) | AEA leiab samuti, et juurdepääs piiratud teenuseid pakkuvatele terminalidele ei peaks olema piiratud odavlennuettevõtjatega, vaid need terminalid peaksid olema avatud diskrimineerimist välistavalt kõikidele lennuettevõtjatele. |
| --- | --- |

(204)

AEA leiab samuti, et juurdepääs piiratud teenuseid pakkuvatele terminalidele ei peaks olema piiratud odavlennuettevõtjatega, vaid need terminalid peaksid olema avatud diskrimineerimist välistavalt kõikidele lennuettevõtjatele.

| (205) | AEA rõhutab, et olemaks kindel, et samas lennujaamas tegutsevate lennuettevõtjate vahelist konkurentsi ei kahjustata, ei või lennujaama haldajad tõsta tasusid peaterminalis selleks, et hüvitada piiratud teenuseid pakkuva terminaliga seotud kulusid. |
| --- | --- |

(205)

AEA rõhutab, et olemaks kindel, et samas lennujaamas tegutsevate lennuettevõtjate vahelist konkurentsi ei kahjustata, ei või lennujaama haldajad tõsta tasusid peaterminalis selleks, et hüvitada piiratud teenuseid pakkuva terminaliga seotud kulusid.

4.4.3.   STARDIABI

| (206) | AEA väidab, et tegelikud kasusaajad sellisest abist on lennuettevõtjad ning piirkondlikud lennujaamad on sellest abist kasusaajad vaid kaudselt. AEA leiab, et sellist abi ei peaks andma seoses lennuliinidega, mida on juba käitanud mõni teine lennuettevõtja. AEA väitel ei saa lennuliini käsitada uue lennuliinina, kui samalaadset lennuliini on juba käitatud samas teeninduspiirkonnas asuvas lennujaamas. AEA täpsustab, et ideaaljuhul tuleks samas teeninduspiirkonnas asuvate lennujaamadena käsitada lennujaamasid, mille vahemaa on väiksem kui 100 km või mis asuvad teineteisest vähem kui 120 minuti pikkuse kiirrongisõidu kaugusel. |
| --- | --- |

(206)

AEA väidab, et tegelikud kasusaajad sellisest abist on lennuettevõtjad ning piirkondlikud lennujaamad on sellest abist kasusaajad vaid kaudselt. AEA leiab, et sellist abi ei peaks andma seoses lennuliinidega, mida on juba käitanud mõni teine lennuettevõtja. AEA väitel ei saa lennuliini käsitada uue lennuliinina, kui samalaadset lennuliini on juba käitatud samas teeninduspiirkonnas asuvas lennujaamas. AEA täpsustab, et ideaaljuhul tuleks samas teeninduspiirkonnas asuvate lennujaamadena käsitada lennujaamasid, mille vahemaa on väiksem kui 100 km või mis asuvad teineteisest vähem kui 120 minuti pikkuse kiirrongisõidu kaugusel.

| (207) | AEA on seisukohal, et kolm aastat on stardiabi andmise jaoks erakordselt pikk periood. AEA märgib, et lennuliini elujõulisus saab ilmseks juba mõne kuu jooksul, maksimaalselt ühe aasta jooksul. AEA rõhutab, et abi ei peaks katma korduvaid tegevuskulusid, nagu seadmete kulum, seadmete rentimise maksumus või lennujaamataristu kasutamine. |
| --- | --- |

(207)

AEA on seisukohal, et kolm aastat on stardiabi andmise jaoks erakordselt pikk periood. AEA märgib, et lennuliini elujõulisus saab ilmseks juba mõne kuu jooksul, maksimaalselt ühe aasta jooksul. AEA rõhutab, et abi ei peaks katma korduvaid tegevuskulusid, nagu seadmete kulum, seadmete rentimise maksumus või lennujaamataristu kasutamine.

| (208) | Stardiabi ei tohiks AEA arvates ühendada sama lennuliini käitamiseks antavate teiste abidega. AEA väidab, et vedaja suhtes, kes ei järgi lepingulisi kohustusi, tuleks rakendada sanktsioonimehhanisme. AEA rõhutab, et lennundussektoris antav abi peab alati olema piirav ning selle andmine tuleks otsustada igal üksikjuhul eraldi. |
| --- | --- |

(208)

Stardiabi ei tohiks AEA arvates ühendada sama lennuliini käitamiseks antavate teiste abidega. AEA väidab, et vedaja suhtes, kes ei järgi lepingulisi kohustusi, tuleks rakendada sanktsioonimehhanisme. AEA rõhutab, et lennundussektoris antav abi peab alati olema piirav ning selle andmine tuleks otsustada igal üksikjuhul eraldi.

| (209) | AEA väidab, et abi võib anda üksnes läbipaistva ja mittediskrimineeriva menetluse alusel. Stardiabi andmise tingimused tuleks avaldada Euroopa Liidu Teatajas. Lisaks sellele väidab AEA, et igasugusest kohaliku omavalitsusasutuse või piirkondliku lennujaama antud rahalisest toetusest tuleks teatada asjaomasele liikmesriigile hiljemalt kolm kuud enne meetme jõustumisest, et liikmesriik saaks otsustada meetmest Euroopa Komisjonile teatamise vajaduse üle. AEA leiab, et teatatud abi korral tuleb kohalikele omavalitsusasutustele meenutada, et mis tahes abi andmisel enne selle kohta Euroopa Komisjonilt heakskiidu saamist on tegemist ebaseadusliku abiga. |
| --- | --- |

(209)

AEA väidab, et abi võib anda üksnes läbipaistva ja mittediskrimineeriva menetluse alusel. Stardiabi andmise tingimused tuleks avaldada Euroopa Liidu Teatajas. Lisaks sellele väidab AEA, et igasugusest kohaliku omavalitsusasutuse või piirkondliku lennujaama antud rahalisest toetusest tuleks teatada asjaomasele liikmesriigile hiljemalt kolm kuud enne meetme jõustumisest, et liikmesriik saaks otsustada meetmest Euroopa Komisjonile teatamise vajaduse üle. AEA leiab, et teatatud abi korral tuleb kohalikele omavalitsusasutustele meenutada, et mis tahes abi andmisel enne selle kohta Euroopa Komisjonilt heakskiidu saamist on tegemist ebaseadusliku abiga.

Euroopa Liidu Teatajas

4.5.   AIRPORT MARKETING SERVICES

AIRPORT MARKETING SERVICES

| (210) | AMS väidab esmalt, et otsus sõlmida 19. mai 2006. aasta leping ei ole seostatav Prantsuse riigiga. AMS väidab, et isegi kui Cocoéco vahendusel riigiga konsulteerimine enne lennujaamamaksude üle otsuse tegemist on asjakohane märk nende otsuste riigiga seostamiseks, ei kehti see põhjendus turundusteenuste ostmise lepinguga seotud otsuse puhul. AMS väidab, et turundusteenuste ostmine ei ole mingil viisil seotud kohaldatavate lennujaamatasude kohta tehtava otsusega ning see ei erine mis tahes reklaamipinna ostmisest. AMS meenutab lisaks sellele, et komisjoni analüüsis toodud üldine kriteerium, mille alusel määratakse kindlaks kaubandus-tööstuskoja otsuste riigiga seostatavus, ei ole piisav seoses Stardust Marine kohtuotsuses (40) toodud nõuetega. |
| --- | --- |

(210)

AMS väidab esmalt, et otsus sõlmida 19. mai 2006. aasta leping ei ole seostatav Prantsuse riigiga. AMS väidab, et isegi kui Cocoéco vahendusel riigiga konsulteerimine enne lennujaamamaksude üle otsuse tegemist on asjakohane märk nende otsuste riigiga seostamiseks, ei kehti see põhjendus turundusteenuste ostmise lepinguga seotud otsuse puhul. AMS väidab, et turundusteenuste ostmine ei ole mingil viisil seotud kohaldatavate lennujaamatasude kohta tehtava otsusega ning see ei erine mis tahes reklaamipinna ostmisest. AMS meenutab lisaks sellele, et komisjoni analüüsis toodud üldine kriteerium, mille alusel määratakse kindlaks kaubandus-tööstuskoja otsuste riigiga seostatavus, ei ole piisav seoses Stardust Marine kohtuotsuses (40) toodud nõuetega.

40

| (211) | Seejärel väidab AMS, et turundusteenuste ostulepingu sõlmimine on kooskõlas turumajanduse tingimustes tegutseva aruka ettevõtja käitumisega. AMS rõhutab, et kõnealune leping on samalaadne eralennujaamadega, nagu Liverpooli või Oslo Rygge lennujaam, sõlmitud lepingutega, kelle puhul ei ole kahtlust, et nad käitusid turumajanduse tingimustes tegutsevate arukate ettevõtjatena. AMS täpsustab, et tema tegevus ei hõlma mingit diskrimineerimist riiklike ja eraõiguslike lennujaamade vahel ning et kohaldatavad tasumäärad on avalikud ja hõlpsalt leitavad tema veebisaidil. |
| --- | --- |

(211)

Seejärel väidab AMS, et turundusteenuste ostulepingu sõlmimine on kooskõlas turumajanduse tingimustes tegutseva aruka ettevõtja käitumisega. AMS rõhutab, et kõnealune leping on samalaadne eralennujaamadega, nagu Liverpooli või Oslo Rygge lennujaam, sõlmitud lepingutega, kelle puhul ei ole kahtlust, et nad käitusid turumajanduse tingimustes tegutsevate arukate ettevõtjatena. AMS täpsustab, et tema tegevus ei hõlma mingit diskrimineerimist riiklike ja eraõiguslike lennujaamade vahel ning et kohaldatavad tasumäärad on avalikud ja hõlpsalt leitavad tema veebisaidil.

| (212) | Täiendavalt väidab AMS, et kohaldatavad tasumäärad vastavad turuhindadele. AMS täpsustab, et tasumäärad määrati kindlaks 2004. aastal WPP tütarettevõtja Mindshare tehtud uuringu alusel, tegemist on turundusteenuseid pakkuva ettevõttega ja uuringu tellija oli Ryanair. AMS täpsustab, et tema partnerettevõtjad, nagu Hertz ja NeedaHotel ostavad veebisaidil olemasolevat reklaamiruumi oma teenuste reklaamimiseks ning et nende ettevõtjatega sõlmitud lepingud võimaldavad täpsemalt määratleda turuhinda. AMS väidab lõpuks, et ta on Ryanairi veebisaidil avaldatava reklaami jaoks töötanud välja hinnapakkumise, mis põhineb online reklaami avaldamise tavapärasel arvutusmeetodil. Hinnad määratakse kindlaks lähtuvalt tuhande „trükilehekülje“ avaldamisega seotud kuludest ning külastuste sageduse alusel määratakse kindlaks hinnavahemik enamiku pakutud reklaamipindade jaoks. |
| --- | --- |

(212)

Täiendavalt väidab AMS, et kohaldatavad tasumäärad vastavad turuhindadele. AMS täpsustab, et tasumäärad määrati kindlaks 2004. aastal WPP tütarettevõtja Mindshare tehtud uuringu alusel, tegemist on turundusteenuseid pakkuva ettevõttega ja uuringu tellija oli Ryanair. AMS täpsustab, et tema partnerettevõtjad, nagu Hertz ja NeedaHotel ostavad veebisaidil olemasolevat reklaamiruumi oma teenuste reklaamimiseks ning et nende ettevõtjatega sõlmitud lepingud võimaldavad täpsemalt määratleda turuhinda. AMS väidab lõpuks, et ta on Ryanairi veebisaidil avaldatava reklaami jaoks töötanud välja hinnapakkumise, mis põhineb online reklaami avaldamise tavapärasel arvutusmeetodil. Hinnad määratakse kindlaks lähtuvalt tuhande „trükilehekülje“ avaldamisega seotud kuludest ning külastuste sageduse alusel määratakse kindlaks hinnavahemik enamiku pakutud reklaamipindade jaoks.

| (213) | AMS märgib, et Air France esitas võrdluse AMSi lepingu allkirjastamise ajal, st 2006. aastal tehtud hinnapakkumise, ja Viamichelini 2011. aastal tehtud hinnapakkumise vahel, samas kui Marseille Provence'i lennujaama tehtud võrdlus põhines asjakohaselt Viamichelini 2006. aasta hinnapakkumisel. Võttes arvesse asjaolu, et turundusteenuste hinnapakkumised muutuvad keskmiselt iga 6 aasta järel, leiab AMS, et Air France'i esitatud võrdlused ei ole asjakohased. |
| --- | --- |

(213)

AMS märgib, et Air France esitas võrdluse AMSi lepingu allkirjastamise ajal, st 2006. aastal tehtud hinnapakkumise, ja Viamichelini 2011. aastal tehtud hinnapakkumise vahel, samas kui Marseille Provence'i lennujaama tehtud võrdlus põhines asjakohaselt Viamichelini 2006. aasta hinnapakkumisel. Võttes arvesse asjaolu, et turundusteenuste hinnapakkumised muutuvad keskmiselt iga 6 aasta järel, leiab AMS, et Air France'i esitatud võrdlused ei ole asjakohased.

| (214) | AMS väidab, et Marseille Provence'i lennujaamale pakuti kaubanduslikult eriti soodsaid tingimusi. Sellega seoses meenutab AMS, et hinnad külmutati ajavahemikul 2006–2011 Ryanairi veebisaidi külastajate arvu alusel 2005. aasta aprillis, samas kui tegelikult kõnealune arv suurenes 0,65 miljonilt külastuselt päevas 2005. aastal 1,2 miljoni külastuseni päevas 2011. aastal. Lisaks sellele külmutati e-posti sõnuminimekirjade (mailing list) saajate arv 2005. aasta aprillis registreeritud arvu peal, samas kui kõnealune arv suurenes tegelikult 1,2 miljonilt 2,6 miljonile. AMS rõhutab, et Air France ei võtnud tehtud võrdluse puhul arvesse tegureid, mis olid seotud külastuste arvuga, mille tulemusena on saadud tulemus vigane. |
| --- | --- |

(214)

AMS väidab, et Marseille Provence'i lennujaamale pakuti kaubanduslikult eriti soodsaid tingimusi. Sellega seoses meenutab AMS, et hinnad külmutati ajavahemikul 2006–2011 Ryanairi veebisaidi külastajate arvu alusel 2005. aasta aprillis, samas kui tegelikult kõnealune arv suurenes 0,65 miljonilt külastuselt päevas 2005. aastal 1,2 miljoni külastuseni päevas 2011. aastal. Lisaks sellele külmutati e-posti sõnuminimekirjade (mailing list) saajate arv 2005. aasta aprillis registreeritud arvu peal, samas kui kõnealune arv suurenes tegelikult 1,2 miljonilt 2,6 miljonile. AMS rõhutab, et Air France ei võtnud tehtud võrdluse puhul arvesse tegureid, mis olid seotud külastuste arvuga, mille tulemusena on saadud tulemus vigane.

| (215) | AMS meenutab, et Viamichelini veebisaidi külastajate arv on väiksem kui Ryanairi oma ning et see veebisait ei ole eriti tuntud väljaspool Prantsusmaad. AMS leiab, et see veebisait ei ole kohane lennujaama tutvustamiseks üleeuroopalisel tasandil ning seda väidet toetab ka asjaolu, et mitte ükski lennujaam ei ole tänaseni selle veebisaidi teenuseid kasutanud. AMS rõhutab, et Lonely Planeti veebisaidi näol on tegemist Euroopas vähetuntud Austraalia saidiga, mille kasutajate arv on märkimisväärselt väiksem Ryanairi veebisaidi kasutajate arvust. Lõpuks rõhutab AMS, et veebisaidid, mis ei ole seotud lennuettevõtjatega, ei ole kohased, kuna need ei võimalda kasutajal asuda kohe tegelema lennupiletite broneerimisega. AMS leiab, et reklaamiteenuste hinnad Air France'i, British Airways ja Expedia veebisaitidel on kõrgemad kui Ryanairi saidil pakutavate teenuste hinnad, vaatamata sellele, et nimetatud ettevõtete veebisaitide külastatavus on väiksem. |
| --- | --- |

(215)

AMS meenutab, et Viamichelini veebisaidi külastajate arv on väiksem kui Ryanairi oma ning et see veebisait ei ole eriti tuntud väljaspool Prantsusmaad. AMS leiab, et see veebisait ei ole kohane lennujaama tutvustamiseks üleeuroopalisel tasandil ning seda väidet toetab ka asjaolu, et mitte ükski lennujaam ei ole tänaseni selle veebisaidi teenuseid kasutanud. AMS rõhutab, et Lonely Planeti veebisaidi näol on tegemist Euroopas vähetuntud Austraalia saidiga, mille kasutajate arv on märkimisväärselt väiksem Ryanairi veebisaidi kasutajate arvust. Lõpuks rõhutab AMS, et veebisaidid, mis ei ole seotud lennuettevõtjatega, ei ole kohased, kuna need ei võimalda kasutajal asuda kohe tegelema lennupiletite broneerimisega. AMS leiab, et reklaamiteenuste hinnad Air France'i, British Airways ja Expedia veebisaitidel on kõrgemad kui Ryanairi saidil pakutavate teenuste hinnad, vaatamata sellele, et nimetatud ettevõtete veebisaitide külastatavus on väiksem.

| (216) | AMS ei nõustu ühtlasi väitega, et Ryanair sundis Marseille lennujaama sõlmima vastavat turundusteenuste lepingut. AMS väidab, et tema huvides ei ole kehtestada piiranguid reklaamiruumi müügile Ryanairi veebisaidil, mille näol on tegemist piiratud ressursiga, millele on suur nõudlus. |
| --- | --- |

(216)

AMS ei nõustu ühtlasi väitega, et Ryanair sundis Marseille lennujaama sõlmima vastavat turundusteenuste lepingut. AMS väidab, et tema huvides ei ole kehtestada piiranguid reklaamiruumi müügile Ryanairi veebisaidil, mille näol on tegemist piiratud ressursiga, millele on suur nõudlus.

| (217) | AMS väidab, et reklaamilinkide avaldamine Ryanairi veebisaidil tõmbab lennujaamade haldajate ja omanike tähelepanu ning – andes tunnistust heas seisukorras ettevõttest ja sellega seotud lennundusega mitteseotud tuludest – suurendab lennujaama väärtust võimalike ostjate jaoks. |
| --- | --- |

(217)

AMS väidab, et reklaamilinkide avaldamine Ryanairi veebisaidil tõmbab lennujaamade haldajate ja omanike tähelepanu ning – andes tunnistust heas seisukorras ettevõttest ja sellega seotud lennundusega mitteseotud tuludest – suurendab lennujaama väärtust võimalike ostjate jaoks.

| (218) | AMS kinnitab, et komisjon tunnistas Bratislava otsuses turundusteenuste väärtust (41). |
| --- | --- |

(218)

AMS kinnitab, et komisjon tunnistas Bratislava otsuses turundusteenuste väärtust (41).

41

| (219) | AMS väidab lõpuks, et 2005. aasta suuniseid ei saa kohaldada lennujaama ja turundusteenuste osutajate vahelistele suhetele. |
| --- | --- |

(219)

AMS väidab lõpuks, et 2005. aasta suuniseid ei saa kohaldada lennujaama ja turundusteenuste osutajate vahelistele suhetele.

5.   PRANTSUSMAA KOMMENTAARID HUVITATUD KOLMANDATE ISIKUTE MÄRKUSTE KOHTA

PRANTSUSMAA KOMMENTAARID HUVITATUD KOLMANDATE ISIKUTE MÄRKUSTE KOHTA

| (220) | Oma kommentaarides kolmandate isikute märkuste kohta väidab Prantsusmaa, et Air France'i märkused sisaldavad mitmeid alusetuid süüdistusi. |
| --- | --- |

(220)

Oma kommentaarides kolmandate isikute märkuste kohta väidab Prantsusmaa, et Air France'i märkused sisaldavad mitmeid alusetuid süüdistusi.

| (221) | Prantsusmaa meenutab, et juurdepääs terminalile mp2 toimub erinevalt Air France'i väidetule võrdsetel ja mittediskrimineerivatel alustel. |
| --- | --- |

(221)

Prantsusmaa meenutab, et juurdepääs terminalile mp2 toimub erinevalt Air France'i väidetule võrdsetel ja mittediskrimineerivatel alustel.

| (222) | Prantsusmaa täpsustab, et Marseille Provence'i lennujaamale ei saa ette heita, et ta ei seostanud terminali mp2 avamist Schengeni ruumist väljapoole toimuvate lendudega, mis käivitati alles pärast avatud taeva lepingu sõlmimist Maroko ja Euroopa Liidu vahel 29. detsembril 2006. Prantsusmaa meenutab, et reisijate arvu arenguperspektiive käsitlevad uuringud hõlmasid selle ajani peaasjalikult Schengeni ruumi siseseid arenguid ning et seetõttu ei nähtud terminali mp2 rajamisel esialgu ette spetsiaalset taristut piirikontrolli jaoks, mille näol oleks olnud tegemist täiendava mittevajaliku kuluga. Prantsusmaa rõhutab samuti, et Air France, kes väidab, et võimaluse puudumine rahvusvaheliste lendude käitamiseks terminalis mp2 on nähtud ette spetsiaalselt selleks, et takistada temale juurdepääsu kõnealusele terminalile, ei kasuta seda terminali tänaseni, vaatamata selle avamisele rahvusvahelistele lendudele. |
| --- | --- |

(222)

Prantsusmaa täpsustab, et Marseille Provence'i lennujaamale ei saa ette heita, et ta ei seostanud terminali mp2 avamist Schengeni ruumist väljapoole toimuvate lendudega, mis käivitati alles pärast avatud taeva lepingu sõlmimist Maroko ja Euroopa Liidu vahel 29. detsembril 2006. Prantsusmaa meenutab, et reisijate arvu arenguperspektiive käsitlevad uuringud hõlmasid selle ajani peaasjalikult Schengeni ruumi siseseid arenguid ning et seetõttu ei nähtud terminali mp2 rajamisel esialgu ette spetsiaalset taristut piirikontrolli jaoks, mille näol oleks olnud tegemist täiendava mittevajaliku kuluga. Prantsusmaa rõhutab samuti, et Air France, kes väidab, et võimaluse puudumine rahvusvaheliste lendude käitamiseks terminalis mp2 on nähtud ette spetsiaalselt selleks, et takistada temale juurdepääsu kõnealusele terminalile, ei kasuta seda terminali tänaseni, vaatamata selle avamisele rahvusvahelistele lendudele.

| (223) | Prantsusmaa meenutab, et terminalile mp2 juurdepääsu tingimused on põhjendatavad lennujaama kehtestatud objektiivsete mugavuse ja lennuohutusega seotud teguritega, nagu näiteks lennukile mineku ala piiratud suurus. Prantsusmaa rõhutab, et hagi, mille Air Méditerranée esitas Marseille halduskohtusse seoses terminalile mp2 juurdepääsuga, lükkas kõnealune õiguskaitseorgan tagasi (42). |
| --- | --- |

(223)

Prantsusmaa meenutab, et terminalile mp2 juurdepääsu tingimused on põhjendatavad lennujaama kehtestatud objektiivsete mugavuse ja lennuohutusega seotud teguritega, nagu näiteks lennukile mineku ala piiratud suurus. Prantsusmaa rõhutab, et hagi, mille Air Méditerranée esitas Marseille halduskohtusse seoses terminalile mp2 juurdepääsuga, lükkas kõnealune õiguskaitseorgan tagasi (42).

42

| (224) | Prantsusmaa ei nõustu Air France'i seisukohaga, mille kohaselt ei oleks terminali mp2 tegevus saavutanud majanduslikku tasakaalu, kui Air France oleks kogu oma tegevuse suunanud ümber sellisesse terminali, kus tasude suurus on märkimisväärselt väiksem kui põhiterminalis kehtinud tasude suurus. Prantsusmaa väitel on see väide vastuoluline seetõttu, et lennujaam hõlmas oma esialgsesse äriplaani eelduse, mille kohaselt Air France'i „La Navette“ lennud viiakse üle terminali mp2. Prantsusmaa on seisukohal, et Air France ei ole tegelikult rahul terminali mp2 teenuste tasemega, mis ei vasta tema klientide ootustele. Prantsusmaa meenutab sellega seoses, et lennujaamateenuste ja iga konkreetse teenusega seotud tasude suuruse diferentseerimine on Euroopa ja riiklike õigusaktidega lubatud. |
| --- | --- |

(224)

Prantsusmaa ei nõustu Air France'i seisukohaga, mille kohaselt ei oleks terminali mp2 tegevus saavutanud majanduslikku tasakaalu, kui Air France oleks kogu oma tegevuse suunanud ümber sellisesse terminali, kus tasude suurus on märkimisväärselt väiksem kui põhiterminalis kehtinud tasude suurus. Prantsusmaa väitel on see väide vastuoluline seetõttu, et lennujaam hõlmas oma esialgsesse äriplaani eelduse, mille kohaselt Air France'i „La Navette“ lennud viiakse üle terminali mp2. Prantsusmaa on seisukohal, et Air France ei ole tegelikult rahul terminali mp2 teenuste tasemega, mis ei vasta tema klientide ootustele. Prantsusmaa meenutab sellega seoses, et lennujaamateenuste ja iga konkreetse teenusega seotud tasude suuruse diferentseerimine on Euroopa ja riiklike õigusaktidega lubatud.

| (225) | Prantsusmaa meenutab lõpuks, et riiginõukogu ei vaidlustanud oma 26. juuli 2011. aasta otsuses terminalide mp1 ja mp2 vahelist kulude jaotamise meetodit, vaid kinnitas terminali mp1 tasumäärade kohta, et need on kindlaks määratud „konkreetseid raamatupidamisandmeid hõlmavate uuringutega põhjendatud arvutusmeetodi“ abil. Prantsusmaa ei nõustu Air France'i märkusega, mille kohaselt CCIMP oleks pidanud tõstma terminali mp2 reisijatasu määra pärast 28. juuli 2009. aasta menetlusotsust, kuna puudus sisuline otsus, ning meenutab, et lennujaam muutis märkimisväärselt tasude struktuuri pärast 26. juuli 2011. aasta otsust. |
| --- | --- |

(225)

Prantsusmaa meenutab lõpuks, et riiginõukogu ei vaidlustanud oma 26. juuli 2011. aasta otsuses terminalide mp1 ja mp2 vahelist kulude jaotamise meetodit, vaid kinnitas terminali mp1 tasumäärade kohta, et need on kindlaks määratud „konkreetseid raamatupidamisandmeid hõlmavate uuringutega põhjendatud arvutusmeetodi“ abil. Prantsusmaa ei nõustu Air France'i märkusega, mille kohaselt CCIMP oleks pidanud tõstma terminali mp2 reisijatasu määra pärast 28. juuli 2009. aasta menetlusotsust, kuna puudus sisuline otsus, ning meenutab, et lennujaam muutis märkimisväärselt tasude struktuuri pärast 26. juuli 2011. aasta otsust.

6.   CCIMP KASUKS VÕETUD MEETMETE HINNANG – ABI OLEMASOLU

CCIMP KASUKS VÕETUD MEETMETE HINNANG – ABI OLEMASOLU

6.1.   VÕIMALIKU ABI OLEMASOLU CCIMP-LE ANTUD INVESTEERIMISTOETUSTE PUHUL

VÕIMALIKU ABI OLEMASOLU CCIMP-LE ANTUD INVESTEERIMISTOETUSTE PUHUL

| (226) | Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 107 lõike 1 kohaselt kohaldatakse riigiabieeskirju üksnes juhul, kui abisaaja on „ettevõtja“. Euroopa Liidu Kohus on määratlenud ettevõtjaid sõltumata nende õiguslikust seisundist ja nende rahastamise viisist järjekindlalt majandustegevusega tegelevate üksustena (43). Majandustegevus on igasugune tegevus, mis seisneb kaupade või teenuste pakkumises teataval turul (44). Tegevuse majanduslik olemus ei sõltu sellest, kas tegevusega teenitakse kasumit (45). |
| --- | --- |

(226)

Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 107 lõike 1 kohaselt kohaldatakse riigiabieeskirju üksnes juhul, kui abisaaja on „ettevõtja“. Euroopa Liidu Kohus on määratlenud ettevõtjaid sõltumata nende õiguslikust seisundist ja nende rahastamise viisist järjekindlalt majandustegevusega tegelevate üksustena (43). Majandustegevus on igasugune tegevus, mis seisneb kaupade või teenuste pakkumises teataval turul (44). Tegevuse majanduslik olemus ei sõltu sellest, kas tegevusega teenitakse kasumit (45).

43

44

45

| (227) | Lennuettevõtjate tegevuse näol, mis seisneb veoteenuste osutamises reisijatele ja/või ettevõtjatele, on tegemist majandustegevusega. Kohtuasjas „Pariisi lennujaamad (Aéroports de Paris)“ sedastas Euroopa Kohus, et ka lennujaamade käitamine, mis seisneb lennujaamateenuste osutamises lennuettevõtjatele ja erinevatele teenusepakkujatele, kujutab endast majandustegevust. Üldkohus kinnitas oma otsuses Leipzigi/Halle lennujaama käsitlevas kohtuasjas, et lennujaama käitamine on majandustegevus ja lennujaama taristu rajamine on selle lahutamatu osa. |
| --- | --- |

(227)

Lennuettevõtjate tegevuse näol, mis seisneb veoteenuste osutamises reisijatele ja/või ettevõtjatele, on tegemist majandustegevusega. Kohtuasjas „Pariisi lennujaamad (Aéroports de Paris)“ sedastas Euroopa Kohus, et ka lennujaamade käitamine, mis seisneb lennujaamateenuste osutamises lennuettevõtjatele ja erinevatele teenusepakkujatele, kujutab endast majandustegevust. Üldkohus kinnitas oma otsuses Leipzigi/Halle lennujaama käsitlevas kohtuasjas, et lennujaama käitamine on majandustegevus ja lennujaama taristu rajamine on selle lahutamatu osa.

| (228) | Varasemate rahastamismeetmete osas ei luba lennundussektori turujõudude järkjärguline areng kindlaks määrata täpset kuupäeva, alates millest oleks tulnud lennujaama käitamist kahtlusteta pidada majandustegevuseks. Samas tunnistab Üldkohus, et lennujaamade tegevuse laad on muutunud. Otsuses „Leipzig-Halle lennujaam“ sedastas Üldkohus, et alates 2000. aastast ei ole enam põhjust välistada riigiabiga seotud sätete kohaldamist lennujaamataristu suhtes. Seetõttu tuleb alates „Aéroports de Paris“ kohtuotsusest (12. detsember 2000) käsitada lennujaamataristu kasutamist ja rajamist riigiabi kontrolli kohaldamisalasse kuuluva valdkonnana. |
| --- | --- |

(228)

Varasemate rahastamismeetmete osas ei luba lennundussektori turujõudude järkjärguline areng kindlaks määrata täpset kuupäeva, alates millest oleks tulnud lennujaama käitamist kahtlusteta pidada majandustegevuseks. Samas tunnistab Üldkohus, et lennujaamade tegevuse laad on muutunud. Otsuses „Leipzig-Halle lennujaam“ sedastas Üldkohus, et alates 2000. aastast ei ole enam põhjust välistada riigiabiga seotud sätete kohaldamist lennujaamataristu suhtes. Seetõttu tuleb alates „Aéroports de Paris“ kohtuotsusest (12. detsember 2000) käsitada lennujaamataristu kasutamist ja rajamist riigiabi kontrolli kohaldamisalasse kuuluva valdkonnana.

| (229) | Seevastu enne otsust kohtuasjas „Aéroports de Paris“ võisid riigiasutused õiguspäraselt asuda seisukohale, et lennujaamataristu rahastamine ei kujuta endast riigiabi, mistõttu ei olnud sellistest meetmetest vaja teavitada ka komisjoni. Järelikult ei saa komisjon riigiabieeskirjade alusel nüüd seada kahtluse alla rahastamismeetmeid, mis on võetud enne otsust kohtuasjas „Aéroports de Paris“. |
| --- | --- |

(229)

Seevastu enne otsust kohtuasjas „Aéroports de Paris“ võisid riigiasutused õiguspäraselt asuda seisukohale, et lennujaamataristu rahastamine ei kujuta endast riigiabi, mistõttu ei olnud sellistest meetmetest vaja teavitada ka komisjoni. Järelikult ei saa komisjon riigiabieeskirjade alusel nüüd seada kahtluse alla rahastamismeetmeid, mis on võetud enne otsust kohtuasjas „Aéroports de Paris“.

| (230) | Enne lennutranspordivaldkonnas mis tahes konkurentsi väljakujunemist võetud meetmed ei kujutanud endast vastuvõtmise ajal küll riigiabi, kuid Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 107 lõike 1 tingimuste täitmisel võib neid määruse (EÜ) nr 659/1999 artikli 1 artikli 1punkti b alapunkti v kohaselt käsitada olemasoleva abina. |
| --- | --- |

(230)

Enne lennutranspordivaldkonnas mis tahes konkurentsi väljakujunemist võetud meetmed ei kujutanud endast vastuvõtmise ajal küll riigiabi, kuid Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 107 lõike 1 tingimuste täitmisel võib neid määruse (EÜ) nr 659/1999 artikli 1 artikli 1punkti b alapunkti v kohaselt käsitada olemasoleva abina.

| (231) | Komisjon märgib, et järgmised toetused on antud enne „Aéroports de Paris“ kohtuotsust (st enne 12. detsembrit 2000). Seetõttu leiab komisjon, et tal puudub pädevus nende toetuste vaatlemiseks seoses riigiabi valdkonnas kohaldatavate eeskirjadega.






  — | Departemangu volikogu 14. detsembri 1999. aasta toetus summas 3 064 000 eurot, |
| --- | --- | --- |

(231)

Komisjon märgib, et järgmised toetused on antud enne „Aéroports de Paris“ kohtuotsust (st enne 12. detsembrit 2000). Seetõttu leiab komisjon, et tal puudub pädevus nende toetuste vaatlemiseks seoses riigiabi valdkonnas kohaldatavate eeskirjadega.

—

Departemangu volikogu 14. detsembri 1999. aasta toetus summas 3 064 000 eurot,

| — | piirkondliku nõukogu 24. oktoobri 1997. aasta toetus summas 8 032 000 eurot, |
| --- | --- |

—

piirkondliku nõukogu 24. oktoobri 1997. aasta toetus summas 8 032 000 eurot,

| — | piirkondliku nõukogu 8. juuli 1994. aasta toetus summas 1 372 000 eurot, |
| --- | --- |

—

piirkondliku nõukogu 8. juuli 1994. aasta toetus summas 1 372 000 eurot,

| — | riiklik 26. aprilli 2000. aasta toetus summas 290 000 eurot, |
| --- | --- |

—

riiklik 26. aprilli 2000. aasta toetus summas 290 000 eurot,

| — | riiklik 23. juuni 1999. aasta toetus summas 579 000 eurot, |
| --- | --- |

—

riiklik 23. juuni 1999. aasta toetus summas 579 000 eurot,

| (232) | Komisjoni analüüs piirdub seega järgmiste toetustega:

  Tabel 5








  Toetus | Investeeringu kogusumma (tuhandetes eurodes) | Makstud kogusumma (tuhandetes eurodes) |
| --- | --- | --- | --- |
| Departemangu volikogu
  27.9.2002 | 2 098 | 209 |
| Departemangu volikogu
  26.6.2003 | 8 920 | 3 000 |
| Departemangu volikogu
  19.5.2005 | 15 580 | 7 600 |
| Marseille Provence Métropole
  26.7.2004 | 16 124 | 889 |
| Prantsuse riik
  19.12.2001 | puudub | 5 032 |
| ERF
  22.8.2002 | 5 280 | 1 520 |
| Kokku | 48 002 | 18 250 |

(232)

Komisjoni analüüs piirdub seega järgmiste toetustega:

Tabel 5

Tabel 5

Toetus

Investeeringu kogusumma (tuhandetes eurodes)

Makstud kogusumma (tuhandetes eurodes)

Departemangu volikogu

27.9.2002

2 098

209

Departemangu volikogu

26.6.2003

8 920

3 000

Departemangu volikogu

19.5.2005

15 580

7 600

Marseille Provence Métropole

26.7.2004

16 124

889

Prantsuse riik

19.12.2001

puudub

5 032

ERF

22.8.2002

5 280

1 520

Kokku

Kokku

48 002

48 002

18 250

18 250

| (233) | Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 107 lõike 1 kohaselt on igasugune liikmesriigi poolt või riigi ressurssidest ükskõik missugusel kujul antav abi, mis kahjustab või ähvardab kahjustada konkurentsi, soodustades teatud ettevõtjaid või teatud kaupade tootmist, Euroopa Liidu toimimise lepinguga kokkusobimatu niivõrd, kuivõrd see kahjustab liikmesriikidevahelist kaubandust. |
| --- | --- |

(233)

Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 107 lõike 1 kohaselt on igasugune liikmesriigi poolt või riigi ressurssidest ükskõik missugusel kujul antav abi, mis kahjustab või ähvardab kahjustada konkurentsi, soodustades teatud ettevõtjaid või teatud kaupade tootmist, Euroopa Liidu toimimise lepinguga kokkusobimatu niivõrd, kuivõrd see kahjustab liikmesriikidevahelist kaubandust.

6.1.1.   MAJANDUSTEGEVUS JA ETTEVÕTJA MÕISTE

| (234) | Sellega seoses märgib komisjon, et käesoleva otsusega hõlmatavat taristut käitab ärilistel alustel CCIMP, kes on lennujaama käitaja ja väljastab arveid kõnealuse taristu kasutajatele. Seetõttu on Euroopa Liidu konkurentsiõiguse kohaselt CCIMP näol vähemalt lennujaama käitamise seisukohalt tegemist ettevõtjaga. |
| --- | --- |

(234)

Sellega seoses märgib komisjon, et käesoleva otsusega hõlmatavat taristut käitab ärilistel alustel CCIMP, kes on lennujaama käitaja ja väljastab arveid kõnealuse taristu kasutajatele. Seetõttu on Euroopa Liidu konkurentsiõiguse kohaselt CCIMP näol vähemalt lennujaama käitamise seisukohalt tegemist ettevõtjaga.

| (235) | Siiski ei ole kogu lennujaama haldaja tegevusel sõltumata selle õiguslikust seisundist tingimata majanduslik iseloom. Pigem tuleks eristada ja kindlaks määrata, kuivõrd on üksikute tegevusliikide puhul tegemist majandustegevusega või mitte (46). |
| --- | --- |

(235)

Siiski ei ole kogu lennujaama haldaja tegevusel sõltumata selle õiguslikust seisundist tingimata majanduslik iseloom. Pigem tuleks eristada ja kindlaks määrata, kuivõrd on üksikute tegevusliikide puhul tegemist majandustegevusega või mitte (46).

46

| (236) | Euroopa Kohus on leidnud, et tegevust, mille eest oma avalik-õiguslike volituste tõttu vastutab tavaliselt riik, ei käsitleta majandustegevusena ning selle suhtes ei kohaldata riigiabi eeskirju. Sedalaadi tegevus hõlmab üldjuhul ohutust, lennujuhtimist, politseid ja tolli (47). |
| --- | --- |

(236)

Euroopa Kohus on leidnud, et tegevust, mille eest oma avalik-õiguslike volituste tõttu vastutab tavaliselt riik, ei käsitleta majandustegevusena ning selle suhtes ei kohaldata riigiabi eeskirju. Sedalaadi tegevus hõlmab üldjuhul ohutust, lennujuhtimist, politseid ja tolli (47).

47

| (237) | Komisjon leiab seetõttu, et kuivõrd lennujaamadel puuduvad õigusaktidest tulenevad kohustused sellise tegevuse ja sellega seotud taristu rahastamiseks, ei ole nendega seotud kulude riigipoolne katmine käsitatav riigiabina (48). |
| --- | --- |

(237)

Komisjon leiab seetõttu, et kuivõrd lennujaamadel puuduvad õigusaktidest tulenevad kohustused sellise tegevuse ja sellega seotud taristu rahastamiseks, ei ole nendega seotud kulude riigipoolne katmine käsitatav riigiabina (48).

48

| (238) | Käesoleval juhul tundub olevat vajalik teha asjaomaste tegevuste puhul järgmine eristus. |
| --- | --- |

(238)

Käesoleval juhul tundub olevat vajalik teha asjaomaste tegevuste puhul järgmine eristus.

| (239) | Riigi suveräänsete ülesannete täitmisega seotud kulude puhul tuleb käsitada julgeoleku ja avaliku turvalisusega seotud kulusid mittemajanduslike ülesannete täitmisega seotud kuludena. |
| --- | --- |

(239)

Riigi suveräänsete ülesannete täitmisega seotud kulude puhul tuleb käsitada julgeoleku ja avaliku turvalisusega seotud kulusid mittemajanduslike ülesannete täitmisega seotud kuludena.

| (240) | Eeskätt tuleb sellist laadi tegevusena käsitada tegevust, mille eesmärk on tagada lennujaamas avalik turvalisus, st tegevus, mis on suunatud ebaseaduslike tegude ennetamisele ja eeskätt terrorismivastasele võitlusele. Seda silmas pidades tuleb selliste kuludena vaadelda politseitegevuse ja Marseille linna päästeameti kohaloluga seotud kulusid. Sama kehtib ka tolli valdkonnaga seotud ülesannete kohta. |
| --- | --- |

(240)

Eeskätt tuleb sellist laadi tegevusena käsitada tegevust, mille eesmärk on tagada lennujaamas avalik turvalisus, st tegevus, mis on suunatud ebaseaduslike tegude ennetamisele ja eeskätt terrorismivastasele võitlusele. Seda silmas pidades tuleb selliste kuludena vaadelda politseitegevuse ja Marseille linna päästeameti kohaloluga seotud kulusid. Sama kehtib ka tolli valdkonnaga seotud ülesannete kohta.

| (241) | Avaliku turvalisusega seotud tegevus lennujaamas hõlmab isikute ja nende varade kaitse tagamist. See hõlmab ka olukordi, kus kõnealune vara on seotud avaliku sektoriga, nagu vaadeldaval juhul. Kõnealusel juhul tuleb selliste ülesannete täitmisega seoses esile tõsta järgmist tegevust:






  — | registreeritava pagasi läbivalgustamine; |
| --- | --- | --- |

(241)

Avaliku turvalisusega seotud tegevus lennujaamas hõlmab isikute ja nende varade kaitse tagamist. See hõlmab ka olukordi, kus kõnealune vara on seotud avaliku sektoriga, nagu vaadeldaval juhul. Kõnealusel juhul tuleb selliste ülesannete täitmisega seoses esile tõsta järgmist tegevust:

—

registreeritava pagasi läbivalgustamine;

| — | juurdepääsu kontrollimine piiratud ligipääsuga alale; |
| --- | --- |

—

juurdepääsu kontrollimine piiratud ligipääsuga alale;

| — | reisijate ja käsipagasi läbivaatus; |
| --- | --- |

—

reisijate ja käsipagasi läbivaatus;

| — | biomeetrilist kontrolli hõlmavad automaatse piirikontrolli meetmed; |
| --- | --- |

—

biomeetrilist kontrolli hõlmavad automaatse piirikontrolli meetmed;

| — | videovalve. |
| --- | --- |

—

videovalve.

| (242) | Kuid majandustegevusega tingimata seotud mittemajandusliku tegevuse riiklik rahastamine ei tohi kaasa tuua lennuettevõtjate ja lennujaamade käitajate vahelist põhjendamatut diskrimineerimist. Kui pidada tavapäraseks, et teatud õigussüsteemi raames lennuettevõtjad ja lennujaamade käitajad kannavad teatud kulusid, samas kui teised ettevõtjad seda ei tee, antakse viimatinimetatud ettevõtjatele eelis isegi juhul, kui need kulud on seotud tegevusega, mida käsitatakse mittemajanduslikuna. Seetõttu tuleb analüüsida lennujaama haldajate suhtes kohaldatavat õigusraamistikku, et hinnata, kas asjaomase õigusraamistiku alusel peavad lennujaamade haldajad või lennuettevõtjad kandma kulusid, mis on seotud teatud tegevusega, mis iseenesest ei saa olla tulus, kuid mis on vajalik teatud muu majandustegevuse arendamiseks. |
| --- | --- |

(242)

Kuid majandustegevusega tingimata seotud mittemajandusliku tegevuse riiklik rahastamine ei tohi kaasa tuua lennuettevõtjate ja lennujaamade käitajate vahelist põhjendamatut diskrimineerimist. Kui pidada tavapäraseks, et teatud õigussüsteemi raames lennuettevõtjad ja lennujaamade käitajad kannavad teatud kulusid, samas kui teised ettevõtjad seda ei tee, antakse viimatinimetatud ettevõtjatele eelis isegi juhul, kui need kulud on seotud tegevusega, mida käsitatakse mittemajanduslikuna. Seetõttu tuleb analüüsida lennujaama haldajate suhtes kohaldatavat õigusraamistikku, et hinnata, kas asjaomase õigusraamistiku alusel peavad lennujaamade haldajad või lennuettevõtjad kandma kulusid, mis on seotud teatud tegevusega, mis iseenesest ei saa olla tulus, kuid mis on vajalik teatud muu majandustegevuse arendamiseks.

| (243) | Sellega seoses märgib komisjon, et Prantsusmaa õigussüsteemi kohaselt (49) ei pea lennujaamade käitajad üldjuhul rahastama omavahendite arvelt sellise tegevuse jaoks vajalikku taristut ja varustust. |
| --- | --- |

(243)

Sellega seoses märgib komisjon, et Prantsusmaa õigussüsteemi kohaselt (49) ei pea lennujaamade käitajad üldjuhul rahastama omavahendite arvelt sellise tegevuse jaoks vajalikku taristut ja varustust.

49

| (244) | Vastupidi, üksnes asjaolu, et teatud tegevus on olemasolevate õigusaktide kohaselt kohustuslik, ei ole piisav selleks, et seda tegevust saaks käsitada mittemajandusliku tegevusena. Sellega seoses tuleb märkida, et taristu vastavusse viimist tuleohu vältimiseks sätestatud nõuete ja eeskirjadega, eeskätt kulusid, mis on seotud ruumides tulekahju avastamise seadmestike ja võrgustikega, ei saa käsitada riigi suveräänsete ülesannetega seotud kuludena, kuna need kulud on ühised kõikide ettevõtjate jaoks. Kõik ettevõtjad peavad tagama tuleohutuseeskirjade täitmise ja kandma vastavaid kulusid. Sama kehtib ka tegevuse ohutuse kohta, isegi kui see on kohustusena sätestatud kontsessiooni tehnilises kirjelduses. Tegemist on kuludega, mida kõik ettevõtjad peavad tavapäraselt kandma seoses oma tegevusega. |
| --- | --- |

(244)

Vastupidi, üksnes asjaolu, et teatud tegevus on olemasolevate õigusaktide kohaselt kohustuslik, ei ole piisav selleks, et seda tegevust saaks käsitada mittemajandusliku tegevusena. Sellega seoses tuleb märkida, et taristu vastavusse viimist tuleohu vältimiseks sätestatud nõuete ja eeskirjadega, eeskätt kulusid, mis on seotud ruumides tulekahju avastamise seadmestike ja võrgustikega, ei saa käsitada riigi suveräänsete ülesannetega seotud kuludena, kuna need kulud on ühised kõikide ettevõtjate jaoks. Kõik ettevõtjad peavad tagama tuleohutuseeskirjade täitmise ja kandma vastavaid kulusid. Sama kehtib ka tegevuse ohutuse kohta, isegi kui see on kohustusena sätestatud kontsessiooni tehnilises kirjelduses. Tegemist on kuludega, mida kõik ettevõtjad peavad tavapäraselt kandma seoses oma tegevusega.

| (245) | Eelnevast tuleneb, et ainult tabelis 6 toodud mittemajanduslikke tegevuste puhul saab osutuda võimalikuks avaliku sektori toetus, mille suhtes ei kohaldata riigiabi eeskirju.

  Tabel 6












  Toetus | Kuupäev | Mittemajandusliku tegevusega seotud kulud (eurodes) | Majandustegevusega seotud kulud (eurodes) |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Avalik turvalisus | Avalik turvalisus | Vastavus õigusaktidele ja/või tegevuse ohutus |
| Politsei ja toll | Tuletõrje | Videovalve, läbivalgustus ja kontroll | Avalikule alale juurdepääs |
| Departemangu volikogu | 27. september 2002 | 0 | 0 | 0 | 0 | 1 118 537,45 |
| Departemangu volikogu | 26. juuni 2003 | 259 786,3 | 0 | 89 883,11 | 129 022,39 | 1 632 851,02 |
| Departemangu volikogu | 19. mai 2005 | 94 192,24 | 0 | 105 228,51 | 203 702,13 | 1 870 135,77 |
| Marseille Provence Métropole | 26. juuli 2004 | 0 | 0 | 0 | 0 | 72 095,00 |
| ERF | 22. august 2002 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 |
| Prantsuse riik | 19. detsember 2001 | 5 032 000 | 0 | 0 | 0 | 0 |

(245)

Eelnevast tuleneb, et ainult tabelis 6 toodud mittemajanduslikke tegevuste puhul saab osutuda võimalikuks avaliku sektori toetus, mille suhtes ei kohaldata riigiabi eeskirju.

Tabel 6

Tabel 6

Toetus

Kuupäev

Mittemajandusliku tegevusega seotud kulud (eurodes)

Majandustegevusega seotud kulud (eurodes)

Avalik turvalisus

Avalik turvalisus

Vastavus õigusaktidele ja/või tegevuse ohutus

Politsei ja toll

Tuletõrje

Videovalve, läbivalgustus ja kontroll

Avalikule alale juurdepääs

Departemangu volikogu

27. september 2002

0

0

0

0

1 118 537,45

Departemangu volikogu

26. juuni 2003

259 786,3

0

89 883,11

129 022,39

1 632 851,02

Departemangu volikogu

19. mai 2005

94 192,24

0

105 228,51

203 702,13

1 870 135,77

Marseille Provence Métropole

26. juuli 2004

0

0

0

0

72 095,00

ERF

22. august 2002

0

0

0

0

0

Prantsuse riik

19. detsember 2001

5 032 000

0

0

0

0

| (246) | Varasemad arengusuunad ning tabelis 6 toodud andmed võimaldavad koostada käesoleva menetlusega hõlmatud Marseille Provence lennujaama saadud investeerimisabi kokkuvõtliku tabeli (tabel 7):

  Tabel 7











  Toetus | Investeeringu kogusumma (tuhandetes eurodes) | Makstud kogusumma (tuhandetes eurodes) | Mittemajandusliku tegevusega seotud summa (tuhandetes eurodes) | Jääk pärast mittemajandusliku tegevusega seotud summa mahaarvamist (tuhandetes eurodes) | Mittemajandusliku tegevusega seotud toetuse vähendatud määr (%) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Departemangu volikogu
  27.9.2002 | 2 098 | 209 | 0 | 209 | 10 |
| Departemangu volikogu
  26.6.2003 | 8 920 | 3 000 | 478 | 2 522 | 28 |
| Departemangu volikogu
  19.5.2005 | 15 580 | 7 600 | 403 | 7 197 | 46 |
| Marseille Provence Métropole
  26.7.2004 | 16 124 | 889 | 0 | 889 | 6 |
| Prantsuse riik
  19.12.2001 | puudub | 5 032 | puudub | 0 | puudub |
| ERF
  22.8.2002 | 5 280 | 1 520 | 0 | 1 520 | 29 |
| Kokku | 48 002 | 18 250 | 5 913 | 12 337 | 26 |

(246)

Varasemad arengusuunad ning tabelis 6 toodud andmed võimaldavad koostada käesoleva menetlusega hõlmatud Marseille Provence lennujaama saadud investeerimisabi kokkuvõtliku tabeli (tabel 7):

Tabel 7

Tabel 7

Toetus

Investeeringu kogusumma (tuhandetes eurodes)

Makstud kogusumma (tuhandetes eurodes)

Mittemajandusliku tegevusega seotud summa (tuhandetes eurodes)

Jääk pärast mittemajandusliku tegevusega seotud summa mahaarvamist (tuhandetes eurodes)

Mittemajandusliku tegevusega seotud toetuse vähendatud määr (%)

Departemangu volikogu

27.9.2002

2 098

209

0

209

10

Departemangu volikogu

26.6.2003

8 920

3 000

478

2 522

28

Departemangu volikogu

19.5.2005

15 580

7 600

403

7 197

46

Marseille Provence Métropole

26.7.2004

16 124

889

0

889

6

Prantsuse riik

19.12.2001

puudub

5 032

puudub

0

puudub

ERF

22.8.2002

5 280

1 520

0

1 520

29

Kokku

Kokku

48 002

48 002

18 250

18 250

5 913

5 913

12 337

12 337

26

26

6.1.2.   RIIGI RESSURSID JA RIIGIGA SEOSTATAVUS

| (247) | Toetusi, mis departemangu volikogu maksis CCIMP-le, rahastati detsentraliseeritud kohaliku omavalitsuse, nimelt Bouches-du-Rhône departemangu ressurssidest. Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 107 kohaldamisel käsitatakse kohalike omavalitsuste ressursse riigi ressurssidena (50). |
| --- | --- |

(247)

Toetusi, mis departemangu volikogu maksis CCIMP-le, rahastati detsentraliseeritud kohaliku omavalitsuse, nimelt Bouches-du-Rhône departemangu ressurssidest. Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 107 kohaldamisel käsitatakse kohalike omavalitsuste ressursse riigi ressurssidena (50).

50

| (248) | Sama kehtib ka linnade ühenduselt Marseille Provence Métropole saadud toetuste kohta. |
| --- | --- |

(248)

Sama kehtib ka linnade ühenduselt Marseille Provence Métropole saadud toetuste kohta.

| (249) | DGACilt saadud toetused pärinevad otseselt keskvalitsuselt. |
| --- | --- |

(249)

DGACilt saadud toetused pärinevad otseselt keskvalitsuselt.

| (250) | Lastilendude arengut rahastatakse osaliselt ERFi vahenditest, mille näol on tegemist riigi ressurssidega, kuna vastavad toetused eraldatakse asjaomase liikmesriigi kontrolli all (51). |
| --- | --- |

(250)

Lastilendude arengut rahastatakse osaliselt ERFi vahenditest, mille näol on tegemist riigi ressurssidega, kuna vastavad toetused eraldatakse asjaomase liikmesriigi kontrolli all (51).

51

| (251) | Võttes arvesse asjaolu, et toetused andnud ametiasutused kuuluvad riigi valitsemissektorisse ning et ERFi ressursside kasutamist hõlmavad lõppotsused on kinnitanud Prantsuse riik, on kõnealused toetused seostatavad Prantsuse riigiga. |
| --- | --- |

(251)

Võttes arvesse asjaolu, et toetused andnud ametiasutused kuuluvad riigi valitsemissektorisse ning et ERFi ressursside kasutamist hõlmavad lõppotsused on kinnitanud Prantsuse riik, on kõnealused toetused seostatavad Prantsuse riigiga.

| (252) | Kokkuvõttes on käesoleva otsusega hõlmatavad meetmed seotud riigi ressursside kasutamisega ning on seostatavad riigiga. |
| --- | --- |

(252)

Kokkuvõttes on käesoleva otsusega hõlmatavad meetmed seotud riigi ressursside kasutamisega ning on seostatavad riigiga.

6.1.3.   CCIMP-LE ANTUD VALIKULINE EELIS

| (253) | Selleks et hinnata, kas teatava riikliku meetme näol on tegemist ettevõtjale antava abiga, tuleb kindlaks teha, kas kõnealune ettevõtja on saanud majandusliku eelise, mis on tal võimaldanud vältida kulusid, mida ta oleks tavapäraselt pidanud kandma oma rahalistest vahenditest või kas ta on saanud eeliseid, mida ta tavapärastes turutingimustes ei oleks saanud (52). |
| --- | --- |

(253)

Selleks et hinnata, kas teatava riikliku meetme näol on tegemist ettevõtjale antava abiga, tuleb kindlaks teha, kas kõnealune ettevõtja on saanud majandusliku eelise, mis on tal võimaldanud vältida kulusid, mida ta oleks tavapäraselt pidanud kandma oma rahalistest vahenditest või kas ta on saanud eeliseid, mida ta tavapärastes turutingimustes ei oleks saanud (52).

52

| (254) | Euroopa Kohtu kohtupraktika kohaselt peab lennujaama käitaja kandma lennujaama käitamisega seotud kulud, sealhulgas taristuga seotud kulud (53). |
| --- | --- |

(254)

Euroopa Kohtu kohtupraktika kohaselt peab lennujaama käitaja kandma lennujaama käitamisega seotud kulud, sealhulgas taristuga seotud kulud (53).

53

| (255) | Sellega seoses tuleb märkida, et riigiabiks ei saa pidada kapitali, mille riik on otse või kaudselt andnud ettevõtja käsutusse normaalsetele turutingimustele vastavatel asjaoludel (54). |
| --- | --- |

(255)

Sellega seoses tuleb märkida, et riigiabiks ei saa pidada kapitali, mille riik on otse või kaudselt andnud ettevõtja käsutusse normaalsetele turutingimustele vastavatel asjaoludel (54).

54

| (256) | Seega tuleb vaadelda, kas departemangu volikogu käitus turumajanduse tingimustes tegutseva aruka ettevõtjana, tehes otsuse osaleda terminali mp2 ehitamise rahastamises. |
| --- | --- |

(256)

Seega tuleb vaadelda, kas departemangu volikogu käitus turumajanduse tingimustes tegutseva aruka ettevõtjana, tehes otsuse osaleda terminali mp2 ehitamise rahastamises.

| (257) | Prantsusmaa väidab, et CCIMP käitus turumajanduse tingimustes tegutseva aruka ettevõtjana, arvestades terminali mp2 rajamist hõlmavas äriplaanis departemangu volikogult saadud investeerimistoetuse netovoogusid. Sel viisil toimides hindas Prantsusmaa terminali mp2 tulusust lennujaama haldaja jaoks, kes ei kandnud kõiki terminali väljaehitamisega seotud kulusid. Samas ei määranud Prantsusmaa kindlaks investeeringu tulusust abi andja, departemangu volikogu seisukohalt. |
| --- | --- |

(257)

Prantsusmaa väidab, et CCIMP käitus turumajanduse tingimustes tegutseva aruka ettevõtjana, arvestades terminali mp2 rajamist hõlmavas äriplaanis departemangu volikogult saadud investeerimistoetuse netovoogusid. Sel viisil toimides hindas Prantsusmaa terminali mp2 tulusust lennujaama haldaja jaoks, kes ei kandnud kõiki terminali väljaehitamisega seotud kulusid. Samas ei määranud Prantsusmaa kindlaks investeeringu tulusust abi andja, departemangu volikogu seisukohalt.

| (258) | Seetõttu ei tõenda Prantsusmaa väitel mitte ükski asjaolu, et toetuse andja, departemangu volikogu oleks eeldanud Marseille Provence'i lennujaama tehtud investeeringutelt mingit tulusust. |
| --- | --- |

(258)

Seetõttu ei tõenda Prantsusmaa väitel mitte ükski asjaolu, et toetuse andja, departemangu volikogu oleks eeldanud Marseille Provence'i lennujaama tehtud investeeringutelt mingit tulusust.

| (259) | Prantsusmaa väidab lisaks sellele, (55) et andes terminali mp2 rajamiseks toetuse, tegutses departemangu volikogu üldist huvi pakkuvaid eesmärke silmas pidades, näiteks kohalike töökohtade loomine ja säilitamine, piirkondlik areng ja piirkonna ühenduse tõhustamine. |
| --- | --- |

(259)

Prantsusmaa väidab lisaks sellele, (55) et andes terminali mp2 rajamiseks toetuse, tegutses departemangu volikogu üldist huvi pakkuvaid eesmärke silmas pidades, näiteks kohalike töökohtade loomine ja säilitamine, piirkondlik areng ja piirkonna ühenduse tõhustamine.

55

| (260) | Turumajanduse tingimustes tegutsev ettevõtja lähtub tulususe väljavaadetest (56). Turumajanduse tingimustes tegutseva ettevõtja põhimõte loetakse tavaliselt täidetuks, kui ettevõtte struktuur ja tulevikuväljavaated on sobivad, et eeldada mõistliku ajavahemiku jooksul normaalset tulu kas dividendimaksetena või kapitali suurenemisena, mida saab mõõta võrreldava eraettevõtja puhul. Seejuures tuleb vältida mis tahes kaalutlusi, mis on seotud sotsiaalpoliitika või piirkondliku või sektoripõhise poliitikaga (57). |
| --- | --- |

(260)

Turumajanduse tingimustes tegutsev ettevõtja lähtub tulususe väljavaadetest (56). Turumajanduse tingimustes tegutseva ettevõtja põhimõte loetakse tavaliselt täidetuks, kui ettevõtte struktuur ja tulevikuväljavaated on sobivad, et eeldada mõistliku ajavahemiku jooksul normaalset tulu kas dividendimaksetena või kapitali suurenemisena, mida saab mõõta võrreldava eraettevõtja puhul. Seejuures tuleb vältida mis tahes kaalutlusi, mis on seotud sotsiaalpoliitika või piirkondliku või sektoripõhise poliitikaga (57).

56

57

| (261) | Võimalikku positiivset mõju lennujaama ümbritsevale piirkonnale ei saa seda silmas pidades mitte mingil juhul arvesse võtta hindamises, mille eesmärk on määrata kindlaks, kas sekkumine hõlmab või ei hõlma abi (58). |
| --- | --- |

(261)

Võimalikku positiivset mõju lennujaama ümbritsevale piirkonnale ei saa seda silmas pidades mitte mingil juhul arvesse võtta hindamises, mille eesmärk on määrata kindlaks, kas sekkumine hõlmab või ei hõlma abi (58).

58

| (262) | Prantsusmaa ei ole toonud välja täiendavaid asjaolusid, mis põhjendavad, et departemangu volikogu käitus kõnealuseid toetusi andes aruka investorina. Sellest saab järeldada, et departemangu volikogu, kellel ei olnud põhjendatud ootusi ettenähtud investeeringute tulususe osas, ei käitunud turumajanduse tingimustes tegutseva aruka ettevõtjana, tehes otsuse anda Marseille Provence'i lennujaamale toetuse teise terminali rahastamiseks. |
| --- | --- |

(262)

Prantsusmaa ei ole toonud välja täiendavaid asjaolusid, mis põhjendavad, et departemangu volikogu käitus kõnealuseid toetusi andes aruka investorina. Sellest saab järeldada, et departemangu volikogu, kellel ei olnud põhjendatud ootusi ettenähtud investeeringute tulususe osas, ei käitunud turumajanduse tingimustes tegutseva aruka ettevõtjana, tehes otsuse anda Marseille Provence'i lennujaamale toetuse teise terminali rahastamiseks.

| (263) | Prantsusmaa ei ole väitnud, et teised avalik-õiguslikud asutused, kes osalesid nende antud toetustega Marseille Provence'i lennujaama taristu rahastamises, oleks vastavate otsuste tegemisel käitunud turumajanduse tingimustes tegutsevate arukate ettevõtjatena. Seejuures ei ilmne ka kogutud materjalidest, et see oleks võinud niimoodi olla. |
| --- | --- |

(263)

Prantsusmaa ei ole väitnud, et teised avalik-õiguslikud asutused, kes osalesid nende antud toetustega Marseille Provence'i lennujaama taristu rahastamises, oleks vastavate otsuste tegemisel käitunud turumajanduse tingimustes tegutsevate arukate ettevõtjatena. Seejuures ei ilmne ka kogutud materjalidest, et see oleks võinud niimoodi olla.

| (264) | Sellest tuleneb, et departemangu volikogu, linnade ühenduse Marseille Provence Métropole, Prantsuse riigi ja ERFi antud toetustega sai CCIMP eelise, mida ta ei oleks tavalistes turutingimustes saanud. |
| --- | --- |

(264)

Sellest tuleneb, et departemangu volikogu, linnade ühenduse Marseille Provence Métropole, Prantsuse riigi ja ERFi antud toetustega sai CCIMP eelise, mida ta ei oleks tavalistes turutingimustes saanud.

| (265) | Antud juhul leiab komisjon, et investeerimisabiga antakse eelis üksnes CCIMP-le võrreldes teiste lennujaama käitajatega ja teistes majandussektoris tegutsevate ettevõtjatega. Seega on meede valikuline Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 107 lõike 1 tähenduses. |
| --- | --- |

(265)

Antud juhul leiab komisjon, et investeerimisabiga antakse eelis üksnes CCIMP-le võrreldes teiste lennujaama käitajatega ja teistes majandussektoris tegutsevate ettevõtjatega. Seega on meede valikuline Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 107 lõike 1 tähenduses.

6.1.4.   KONKURENTSI JA LIIKMESRIIKIDEVAHELISE KAUBANDUSE MÕJUTAMINE

| (266) | Marseille Provence'i lennujaama käitajana konkureerib CCIPB eeskätt teiste sama teeninduspiirkonda teenindavate lennujaamadega, st lennujaamadega, mis jäävad vähem kui 100 km või 60 minutilise sõidu kaugusele. Sellega seoses märgib komisjon, et kõnealuses piirkonnas asuvad Avignoni lennujaam ja Nîmes'i lennujaam. Konkreetsemalt märgib komisjon, et Nîmes'i lennujaam asub Marseille Provence'i lennujaamast 98 km kaugusel ja Toulon-Hyères' lennujaam 113 km kaugusel ning et need lennujaamad pakuvad samuti Brüssel-Charleroissse, Fezi ja Londonisse suunduvaid lende. Samalaadselt Marseille Provence'i lennujaamaga tegutseb Ryanair ka Nîmes'i lennujaamas. CCIMP-le antav abi võib seega kahjustada konkurentsi. Kuivõrd lennujaamateenuste turg ja lennundusturg kuuluvad Euroopa Liidus avatud turgude hulka, võib antud abi kahjustada ka liikmesriikidevahelist kaubandust. Lisaks sellele on konkurentsiolukorras ka lennujaamade käitajad, seetõttu võib CCIMP-le antud abi parandada CCIMP positsiooni turul. Ühtlasi tuleb märkida, et isegi väljaspool sama teeninduspiirkonda asuvad lennujaamad on konkurentsiolukorras, kuna lennuettevõtjad, eriti odavlennuettevõtjad valivad oma lendude sihtpunktideks erinevad Euroopa lennujaamad ja väljapoole Euroopat jäävad lennujaamad. |
| --- | --- |

(266)

Marseille Provence'i lennujaama käitajana konkureerib CCIPB eeskätt teiste sama teeninduspiirkonda teenindavate lennujaamadega, st lennujaamadega, mis jäävad vähem kui 100 km või 60 minutilise sõidu kaugusele. Sellega seoses märgib komisjon, et kõnealuses piirkonnas asuvad Avignoni lennujaam ja Nîmes'i lennujaam. Konkreetsemalt märgib komisjon, et Nîmes'i lennujaam asub Marseille Provence'i lennujaamast 98 km kaugusel ja Toulon-Hyères' lennujaam 113 km kaugusel ning et need lennujaamad pakuvad samuti Brüssel-Charleroissse, Fezi ja Londonisse suunduvaid lende. Samalaadselt Marseille Provence'i lennujaamaga tegutseb Ryanair ka Nîmes'i lennujaamas. CCIMP-le antav abi võib seega kahjustada konkurentsi. Kuivõrd lennujaamateenuste turg ja lennundusturg kuuluvad Euroopa Liidus avatud turgude hulka, võib antud abi kahjustada ka liikmesriikidevahelist kaubandust. Lisaks sellele on konkurentsiolukorras ka lennujaamade käitajad, seetõttu võib CCIMP-le antud abi parandada CCIMP positsiooni turul. Ühtlasi tuleb märkida, et isegi väljaspool sama teeninduspiirkonda asuvad lennujaamad on konkurentsiolukorras, kuna lennuettevõtjad, eriti odavlennuettevõtjad valivad oma lendude sihtpunktideks erinevad Euroopa lennujaamad ja väljapoole Euroopat jäävad lennujaamad.

6.1.5.   JÄRELDUS ABI OLEMASOLU KOHTA

| (267) | Seda silmas pidades tuleb investeeringutoetusi 12,337 miljoni euro ulatuses, mille mitmesugused avaliku sektori asutused on andnud Marseille Provence'i lennujaama tehtud investeeringute rahastamiseks, sealhulgas departemangu volikogu antud 7,197 miljoni euro suurust toetust terminali mp2 rajamiseks käsitada riigiabina Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 107 lõike 1 tähenduses. |
| --- | --- |

(267)

Seda silmas pidades tuleb investeeringutoetusi 12,337 miljoni euro ulatuses, mille mitmesugused avaliku sektori asutused on andnud Marseille Provence'i lennujaama tehtud investeeringute rahastamiseks, sealhulgas departemangu volikogu antud 7,197 miljoni euro suurust toetust terminali mp2 rajamiseks käsitada riigiabina Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 107 lõike 1 tähenduses.

6.2.   VÕIMALIKU ABI OLEMASOLU CCIMP-LE ANTUD TEGEVUSTOETUSE PUHUL

VÕIMALIKU ABI OLEMASOLU CCIMP-LE ANTUD TEGEVUSTOETUSE PUHUL

6.2.1.   RAHAVOOD MARSEILLE PROVENCE'I LENNUJAAMA JA CCI VAHEL

| (268) | Prantsusmaa täpsustab, et [...]* miljoni euro suuruste rahavoogude näol ajavahemikul 2001–2010 ei olnud tegemist mitte CCIMP-le antud toetusega, vaid tasuga CCI üldtalitusele lennujaamale osutatud teenuste eest, mille aluseks olid üldtalituse kantud kulud (59). Prantsusmaa märgib, et Marseille Provence'i lennujaam ei ole kunagi saanud CCI üldtalituselt rahalist abi. Prantsusmaa esitab CCIMP audiitori tõendi, milles kinnitatakse, et esitatud raamatupidamisandmed on usaldusväärsed. Vastupidist ei ilmne ka kogutud materjalidest. Selle alusel võib eeldada, et teenuste eest esitatud arved vastasid tegelikele kuludele. |
| --- | --- |

(268)

Prantsusmaa täpsustab, et [...]* miljoni euro suuruste rahavoogude näol ajavahemikul 2001–2010 ei olnud tegemist mitte CCIMP-le antud toetusega, vaid tasuga CCI üldtalitusele lennujaamale osutatud teenuste eest, mille aluseks olid üldtalituse kantud kulud (59). Prantsusmaa märgib, et Marseille Provence'i lennujaam ei ole kunagi saanud CCI üldtalituselt rahalist abi. Prantsusmaa esitab CCIMP audiitori tõendi, milles kinnitatakse, et esitatud raamatupidamisandmed on usaldusväärsed. Vastupidist ei ilmne ka kogutud materjalidest. Selle alusel võib eeldada, et teenuste eest esitatud arved vastasid tegelikele kuludele.

59

6.2.2.   LENNUJAAMATASUDEGA SEOTUD MEETMEST TULENEV VÕIMALIK ABI

| (269) | Prantsusmaa õigussüsteemi kohaselt on lennujaamatasude süsteemi eesmärk rahastada riigi suveräänsete ülesannete täitmist, nagu turvalisuse, tuletõrje ja päästeameti tegevusega seotud ülesanded (registreeritud pagasi läbivaatamine ja läbivalgustamine, juurdepääsu kontrollimine, reisijate kontrollimine ja käsipagasi läbivalgustamine) ning automaatkontrolli teostamine piiril. |
| --- | --- |

(269)

Prantsusmaa õigussüsteemi kohaselt on lennujaamatasude süsteemi eesmärk rahastada riigi suveräänsete ülesannete täitmist, nagu turvalisuse, tuletõrje ja päästeameti tegevusega seotud ülesanded (registreeritud pagasi läbivaatamine ja läbivalgustamine, juurdepääsu kontrollimine, reisijate kontrollimine ja käsipagasi läbivalgustamine) ning automaatkontrolli teostamine piiril.

| (270) | Komisjon peab kontrollima, et vahendite ümberjaotamine ei või tuua kaasa abiga seostatavat ülemäärast hüvitamist, eeskätt silmas pidades asjaolu, et kõnealune mehhanism sõltub reisijate arvust. |
| --- | --- |

(270)

Komisjon peab kontrollima, et vahendite ümberjaotamine ei või tuua kaasa abiga seostatavat ülemäärast hüvitamist, eeskätt silmas pidades asjaolu, et kõnealune mehhanism sõltub reisijate arvust.

| (271) | Samas on süsteem, mis kehtestati üldise maksuseadustiku artikliga 1609w ning 2012. aastal muudetud 30. detsembri 2009. aasta ministeeriumidevahelise määrusega lennujaamade esitatava deklaratsiooniga reisijate lennujaamatasu määra arvutamiseks, suunatud sellele, et vältida mis tahes ülemäärase hüvitise maksmist, ühendades samaaegselt kantud kuludel põhineva arvutussüsteemi ja võimalikud hilisemad tagantjärele tehtavad parandused. |
| --- | --- |

(271)

Samas on süsteem, mis kehtestati üldise maksuseadustiku artikliga 1609w ning 2012. aastal muudetud 30. detsembri 2009. aasta ministeeriumidevahelise määrusega lennujaamade esitatava deklaratsiooniga reisijate lennujaamatasu määra arvutamiseks, suunatud sellele, et vältida mis tahes ülemäärase hüvitise maksmist, ühendades samaaegselt kantud kuludel põhineva arvutussüsteemi ja võimalikud hilisemad tagantjärele tehtavad parandused.

| (272) | Lennujaamatasu arvutamise kord on järgmine: lennujaam koostab asjaomastes õigusaktides sätestatud ülesannete täitmisega seotud kulude eelaruande ning edastab deklaratsiooni nende kulude kohta koos reisijate arvu andmetega tsiviillennundusameti kohalikule juhatusele kontrollimiseks ja kinnitamiseks kehtivates õigusaktides sätestatud korras. DGACi keskasutus toimib teise kontrolliva asutusena, võttes seejuures arvesse eelnevate aastate andmeid. Kulud kinnitatakse seejärel iga konkreetse lennujaama puhul eraldi sõltuvalt iga lennujaama kantud tegelikest kuludest seoses lennujaamale usaldatud riigi suveräänsete ülesannete täitmisega. |
| --- | --- |

(272)

Lennujaamatasu arvutamise kord on järgmine: lennujaam koostab asjaomastes õigusaktides sätestatud ülesannete täitmisega seotud kulude eelaruande ning edastab deklaratsiooni nende kulude kohta koos reisijate arvu andmetega tsiviillennundusameti kohalikule juhatusele kontrollimiseks ja kinnitamiseks kehtivates õigusaktides sätestatud korras. DGACi keskasutus toimib teise kontrolliva asutusena, võttes seejuures arvesse eelnevate aastate andmeid. Kulud kinnitatakse seejärel iga konkreetse lennujaama puhul eraldi sõltuvalt iga lennujaama kantud tegelikest kuludest seoses lennujaamale usaldatud riigi suveräänsete ülesannete täitmisega.

| (273) | Lisaks sellele võetakse tasu suuruse arvutamisel arvesse kulude ja reisijate arvu mitmeaastaseid prognoose ning kohandamismehhanisme kulude ühest aastast teise ülekandmiseks; tagantjärele rakendatavad kontrollimehhanismid võimaldavad vältida võimalikku ülemäärase toetuse maksmist. |
| --- | --- |

(273)

Lisaks sellele võetakse tasu suuruse arvutamisel arvesse kulude ja reisijate arvu mitmeaastaseid prognoose ning kohandamismehhanisme kulude ühest aastast teise ülekandmiseks; tagantjärele rakendatavad kontrollimehhanismid võimaldavad vältida võimalikku ülemäärase toetuse maksmist.

| (274) | Sellest tuleneb, et kuivõrd tasu võtmisest saadavat tulu kasutatakse reaalselt riigi suveräänsete ülesannete täitmiseks kantud kulude katmiseks ning kuivõrd Marseille Provence'i lennujaama saadav summa ei ületa kõnealuste ülesannete täitmisega seotud kulusid, ei saa selle näol olla tegemist lennujaamale antava valikulise eelisega. CCIMP-le makstud lennujaamatasu näol ei ole seega tegemist riigiabiga Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 107 lõikes 1 toodud tähenduses. |
| --- | --- |

(274)

Sellest tuleneb, et kuivõrd tasu võtmisest saadavat tulu kasutatakse reaalselt riigi suveräänsete ülesannete täitmiseks kantud kulude katmiseks ning kuivõrd Marseille Provence'i lennujaama saadav summa ei ületa kõnealuste ülesannete täitmisega seotud kulusid, ei saa selle näol olla tegemist lennujaamale antava valikulise eelisega. CCIMP-le makstud lennujaamatasu näol ei ole seega tegemist riigiabiga Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 107 lõikes 1 toodud tähenduses.

6.3.   INVESTEERIMISABI KOKKUSOBIVUS SISETURUGA

INVESTEERIMISABI KOKKUSOBIVUS SISETURUGA

| (275) | Komisjon hindas, kas abi võib pidada siseturuga kokkusobivaks. Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 107 lõikes 3 on toodud erandid, mida kohaldatakse sama artikli lõikes 1 sätestatud riigiabi üldkeelu suhtes. Sellega seoses moodustavad 2005. aasta suunised aluse, mille põhjal võib lennujaamade abi vastavalt artikli 107 lõike 3 punktile c kuulutada siseturuga kokkusobivaks. |
| --- | --- |

(275)

Komisjon hindas, kas abi võib pidada siseturuga kokkusobivaks. Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 107 lõikes 3 on toodud erandid, mida kohaldatakse sama artikli lõikes 1 sätestatud riigiabi üldkeelu suhtes. Sellega seoses moodustavad 2005. aasta suunised aluse, mille põhjal võib lennujaamade abi vastavalt artikli 107 lõike 3 punktile c kuulutada siseturuga kokkusobivaks.

| (276) | 2005. aasta suuniste punkti 61 kohaselt (60) võib lennujaamataristu rahastamiseks antud abi kuulutada siseturuga kokkusobivaks artikli 107 lõike 3 punktide a, b või c alusel ja artikli 93 lõike 2 alusel, kui:






  i) | taristu ehitamine ja käitamine vastavad selgelt määratletud üldisest huvist lähtuvale eesmärgile (regionaalareng, juurdepääs jms); |
| --- | --- | --- |

(276)

2005. aasta suuniste punkti 61 kohaselt (60) võib lennujaamataristu rahastamiseks antud abi kuulutada siseturuga kokkusobivaks artikli 107 lõike 3 punktide a, b või c alusel ja artikli 93 lõike 2 alusel, kui:

60

i)

taristu ehitamine ja käitamine vastavad selgelt määratletud üldisest huvist lähtuvale eesmärgile (regionaalareng, juurdepääs jms);

| ii) | taristu on vajalik ja proportsionaalne kindlaksmääratud eesmärgiga; |
| --- | --- |

ii)

taristu on vajalik ja proportsionaalne kindlaksmääratud eesmärgiga;

| iii) | taristu pakub piisavaid kasutamise väljavaateid keskpikaks tähtajaks, eelkõige võrreldes olemasoleva taristuga; |
| --- | --- |

iii)

taristu pakub piisavaid kasutamise väljavaateid keskpikaks tähtajaks, eelkõige võrreldes olemasoleva taristuga;

| iv) | juurdepääs taristule on avatud kõigile võimalikele kasutajatele võrdselt ja mittediskrimineerivalt; |
| --- | --- |

iv)

juurdepääs taristule on avatud kõigile võimalikele kasutajatele võrdselt ja mittediskrimineerivalt;

| v) | kaubavahetuse arengut ei mõjutata määral, mis oleks vastuolus ühiste huvidega. |
| --- | --- |

v)

kaubavahetuse arengut ei mõjutata määral, mis oleks vastuolus ühiste huvidega.

Lisaks nendele kriteeriumidele tuleb välja selgitada andmise vajalikkus (61). Abisumma peab piirduma summaga, mis on vajalik püstitatud eesmärgi saavutamiseks.

61

6.3.1.   TERMINALI MP2 RAHASTAMISEKS ANTUD INVESTEERIMISABI KOKKUSOBIVUS SISETURUGA

i)   Taristu ehitamine ja kasutamine teenib selgelt määratletud ühiste huvide eesmärki (regionaalareng, juurdepääsetavus jne)

| (277) | Marseille Provence lennujaama kontsessioonilepingu spetsifikaadi kohaselt toimub taristu ehitamine selle eest vastutava kontsessionääri kulul. Investeeringu kulude üle otsustas ja kõnealused kulud kandis lennujaama käitaja, seega on tegemist sellele ettevõtjale antud investeerimisabiga. |
| --- | --- |

(277)

Marseille Provence lennujaama kontsessioonilepingu spetsifikaadi kohaselt toimub taristu ehitamine selle eest vastutava kontsessionääri kulul. Investeeringu kulude üle otsustas ja kõnealused kulud kandis lennujaama käitaja, seega on tegemist sellele ettevõtjale antud investeerimisabiga.

| (278) | Prantsusmaa väitel võis Marseille Provence'i lennujaamas ette näha pikemas või lühemas perspektiivis probleeme seoses ülekoormusega. 2004. aasta novembris koostatud äriplaanis on öeldud, et täiendavate rajatiste puudumisel võis Marseille Provence'i lennujaama täielikku koormatust registreerimislettide osas näha ette 2007. aasta paiku ja väljuvate lendude alade osas 2016. aasta paiku. Seega oli esmane eesmärk olla valmis peatseks lennujaama koormatuseks seoses lennuliikluse oodatava suurenemisega. |
| --- | --- |

(278)

Prantsusmaa väitel võis Marseille Provence'i lennujaamas ette näha pikemas või lühemas perspektiivis probleeme seoses ülekoormusega. 2004. aasta novembris koostatud äriplaanis on öeldud, et täiendavate rajatiste puudumisel võis Marseille Provence'i lennujaama täielikku koormatust registreerimislettide osas näha ette 2007. aasta paiku ja väljuvate lendude alade osas 2016. aasta paiku. Seega oli esmane eesmärk olla valmis peatseks lennujaama koormatuseks seoses lennuliikluse oodatava suurenemisega.

| (279) | Teine eesmärk oli edendada piirkonna majandusarengut lennujaama parema käitamise ja reisijate arvu suurendamise teel. Selleks nähti lennujaama tegevuse arendamiseks ette Marseille Provence lennujaamas pakutavaid teenuseid täiendava teenuse väljaarendamine ja selle aluseks oli strateegia, mille kohaselt nähti ette odavlennuettevõtjate tegevuse arendamine lennujaamas. Terminali mp2 rajamine oli ühelt poolt vajalik selleks, et pakkuda selles piirkonnas seni veel rakendamata diferentseeritud odavlennuettevõtjate teenuseid; kõnealune terminal oli kavandatud konkreetselt sellisena, et see oleks lennujaama uue eesmärgi jaoks kõige kohasem. Terminal mp2 vastab nimelt selliste klientide vajadustele, kes nõustuvad madalamate kulude nimel saama mõnevõrra lihtsustatud teenust. Lennuettevõtjad, kes soovivad pakkuda selliseid lihtsustatud teenuseid, ei saa tegutseda terminalis mp1, mille puhul lennujaamatasude määr on märkimisväärselt kõrgem seoses olemasoleva taristu kõrgema kvaliteedi ja sellega seotud kõrgemate kuludega. Tasu selline määr oleks paratamatult avaldanud mõju ka piletihindade kallinemisele. Nõudmine selliste lihtsustatud teenuste järele on äärmiselt tundlik mis tahes kulude suurenemise suhtes. Teiselt poolt ei vastanud terminali mp1 kasutustingimused vajadustele, mis olid seotud lennukitele pealeminemise ja lennukitelt mahatulemise kiirusega. |
| --- | --- |

(279)

Teine eesmärk oli edendada piirkonna majandusarengut lennujaama parema käitamise ja reisijate arvu suurendamise teel. Selleks nähti lennujaama tegevuse arendamiseks ette Marseille Provence lennujaamas pakutavaid teenuseid täiendava teenuse väljaarendamine ja selle aluseks oli strateegia, mille kohaselt nähti ette odavlennuettevõtjate tegevuse arendamine lennujaamas. Terminali mp2 rajamine oli ühelt poolt vajalik selleks, et pakkuda selles piirkonnas seni veel rakendamata diferentseeritud odavlennuettevõtjate teenuseid; kõnealune terminal oli kavandatud konkreetselt sellisena, et see oleks lennujaama uue eesmärgi jaoks kõige kohasem. Terminal mp2 vastab nimelt selliste klientide vajadustele, kes nõustuvad madalamate kulude nimel saama mõnevõrra lihtsustatud teenust. Lennuettevõtjad, kes soovivad pakkuda selliseid lihtsustatud teenuseid, ei saa tegutseda terminalis mp1, mille puhul lennujaamatasude määr on märkimisväärselt kõrgem seoses olemasoleva taristu kõrgema kvaliteedi ja sellega seotud kõrgemate kuludega. Tasu selline määr oleks paratamatult avaldanud mõju ka piletihindade kallinemisele. Nõudmine selliste lihtsustatud teenuste järele on äärmiselt tundlik mis tahes kulude suurenemise suhtes. Teiselt poolt ei vastanud terminali mp1 kasutustingimused vajadustele, mis olid seotud lennukitele pealeminemise ja lennukitelt mahatulemise kiirusega.

| (280) | Prantsusmaa rõhutas, et projekti ellurakendamine pidi olulisel määral mõjutama piirkonna majanduslikku ja sotsiaalset arengut, eeskätt muutma selle tööhõive dünaamilisemaks, samas kui reisijate arvu vähenemine terminalis mp1 mõjus töökohtade arvu vähendavalt. |
| --- | --- |

(280)

Prantsusmaa rõhutas, et projekti ellurakendamine pidi olulisel määral mõjutama piirkonna majanduslikku ja sotsiaalset arengut, eeskätt muutma selle tööhõive dünaamilisemaks, samas kui reisijate arvu vähenemine terminalis mp1 mõjus töökohtade arvu vähendavalt.

| (281) | Terminali mp2 ehitamine on seega kooskõlas 2007. aasta Euroopa lennujaamade läbilaskevõime, tõhususe ja turvalisuse tegevuskavaga, (62) milles sedastatakse, et: „seoses oodatava transpordiarenguga seisab Euroopa silmitsi aina suureneva lõhega läbilaskevõime ja nõudluse vahel“, mis puudutab lennujaamu, ning jõutakse järeldusele, et „lennujaamade läbilaskevõime kriis kujutab endast ohtu kõigi lennutranspordiga seotud asjaosaliste turvalisusele, efektiivsusele ja konkurentsivõimele“ (63). Selle äriplaani kohaselt tuli lisaks olemasoleva taristu tõhusamale kasutamisele pöörata tähelepanu ka „uue taristu rajamise toetamisele“; sellega seoses juhib komisjon tähelepanu piirkondlike lennujaamade rolli olulisusele lennujaamade läbilaskevõime kriitilise piiri ületamise probleemi lahendamisel. |
| --- | --- |

(281)

Terminali mp2 ehitamine on seega kooskõlas 2007. aasta Euroopa lennujaamade läbilaskevõime, tõhususe ja turvalisuse tegevuskavaga, (62) milles sedastatakse, et: „seoses oodatava transpordiarenguga seisab Euroopa silmitsi aina suureneva lõhega läbilaskevõime ja nõudluse vahel“, mis puudutab lennujaamu, ning jõutakse järeldusele, et „lennujaamade läbilaskevõime kriis kujutab endast ohtu kõigi lennutranspordiga seotud asjaosaliste turvalisusele, efektiivsusele ja konkurentsivõimele“ (63). Selle äriplaani kohaselt tuli lisaks olemasoleva taristu tõhusamale kasutamisele pöörata tähelepanu ka „uue taristu rajamise toetamisele“; sellega seoses juhib komisjon tähelepanu piirkondlike lennujaamade rolli olulisusele lennujaamade läbilaskevõime kriitilise piiri ületamise probleemi lahendamisel.

62

63

| (282) | Eelpool toodu põhjal tuleb järeldada, et terminali mp2 rajamine ja kasutamine vastab selgelt määratletud üldhuvi eesmärkidele, seega on siseturuga kokkusobivuse kriteerium konkreetsel juhul täidetud. |
| --- | --- |

(282)

Eelpool toodu põhjal tuleb järeldada, et terminali mp2 rajamine ja kasutamine vastab selgelt määratletud üldhuvi eesmärkidele, seega on siseturuga kokkusobivuse kriteerium konkreetsel juhul täidetud.

ii)   Taristu on vajalik ja proportsionaalne kindlaksmääratud eesmärgiga

| (283) | Võttes arvesse reisijate arvu prognoose, kavandas lennujaama käitaja kaks lennujaama tegevuse ümberkorraldamise stsenaariumi, mis võimaldavad lahendada registreerimislettide ja väljuvate lendude alade ülekoormusega seotud probleemid. 2004. aasta novembris koostatud äriplaanid, mis ajakohastati 2005. aasta septembris ja 2006. aasta mais, annavad tunnistust sellest, et stsenaarium, mille kohaselt rajatakse uus terminal odavlendude jaoks, hõlmas paremaid tulususe väljavaateid. Lisaks sellele jõuti 2005. aasta septembris koostatud äriplaanis, mis ajakohastati 2006. aasta mais ja mille puhul võeti arvesse departemangu volikogu antud abi, järeldusele, et terminali mp2 rajamise projekt on suurema tulususega kui alternatiivne projekt, mis hõlmas lennujaama ümberkorraldamist reisijate arvu suurenemise prognooside alusel (64). Terminali mp2 rajamine oli seega kõige kohasem variant lennujaama ülekoormusega seotud probleemi lahendamist silmas pidades, kusjuures samaaegselt nähti ette ka Marseille Provence'i lennujaama reisijate arvu suurenemist. |
| --- | --- |

(283)

Võttes arvesse reisijate arvu prognoose, kavandas lennujaama käitaja kaks lennujaama tegevuse ümberkorraldamise stsenaariumi, mis võimaldavad lahendada registreerimislettide ja väljuvate lendude alade ülekoormusega seotud probleemid. 2004. aasta novembris koostatud äriplaanid, mis ajakohastati 2005. aasta septembris ja 2006. aasta mais, annavad tunnistust sellest, et stsenaarium, mille kohaselt rajatakse uus terminal odavlendude jaoks, hõlmas paremaid tulususe väljavaateid. Lisaks sellele jõuti 2005. aasta septembris koostatud äriplaanis, mis ajakohastati 2006. aasta mais ja mille puhul võeti arvesse departemangu volikogu antud abi, järeldusele, et terminali mp2 rajamise projekt on suurema tulususega kui alternatiivne projekt, mis hõlmas lennujaama ümberkorraldamist reisijate arvu suurenemise prognooside alusel (64). Terminali mp2 rajamine oli seega kõige kohasem variant lennujaama ülekoormusega seotud probleemi lahendamist silmas pidades, kusjuures samaaegselt nähti ette ka Marseille Provence'i lennujaama reisijate arvu suurenemist.

64

| (284) | Lisaks sellele toimus terminali mp2 rajamine mittekasutatava kaubaterminali ümberehitamise teel, mis võimaldas seega optimeerida olemasoleva taristu kasutamist. |
| --- | --- |

(284)

Lisaks sellele toimus terminali mp2 rajamine mittekasutatava kaubaterminali ümberehitamise teel, mis võimaldas seega optimeerida olemasoleva taristu kasutamist.

| (285) | Ja lõpuks oli terminal mp2 nähtud ette konkreetselt odavlennuettevõtjate ärimudeliga kooskõlas olevate teenuste pakkumiseks, samas kui terminal mp1 ei olnud selliste teenuste pakkumiseks kohane, eeskätt seoses reisijate lennukile minekuga ühendatud parkimisvõimaluste puudumise ja reisijatrappide paigaldamiseks vajaliku aja tõttu, mis ei olnud kooskõlas kahe lennu vahelise kuni 30 minutilise seisuaja rakendamisega, mis on odavlennuettevõtjate ärimudeli üks elemente. Seevastu terminali mp2 rajamisel nähti ette võimalused selleks, et reisijad saaksid jalgsi minna väljuvate lendude saalist lennukite parkimisalani. Terminali mp2 väljaehitamise kontseptsioon muutis kõnealuse projekti seega sobivaks odavlennuettevõtjate reisijate vastuvõtmiseks, mida peeti Marseille Provence'i lennujaama reisijate arvu suurendamise strateegia põhikomponendiks ning oluliseks teguriks piirkonna majandustegevuse ja tööhõivepoliitika arendamisel, mis on kõnealuse strateegiaga otseselt ja kaudselt seotud. |
| --- | --- |

(285)

Ja lõpuks oli terminal mp2 nähtud ette konkreetselt odavlennuettevõtjate ärimudeliga kooskõlas olevate teenuste pakkumiseks, samas kui terminal mp1 ei olnud selliste teenuste pakkumiseks kohane, eeskätt seoses reisijate lennukile minekuga ühendatud parkimisvõimaluste puudumise ja reisijatrappide paigaldamiseks vajaliku aja tõttu, mis ei olnud kooskõlas kahe lennu vahelise kuni 30 minutilise seisuaja rakendamisega, mis on odavlennuettevõtjate ärimudeli üks elemente. Seevastu terminali mp2 rajamisel nähti ette võimalused selleks, et reisijad saaksid jalgsi minna väljuvate lendude saalist lennukite parkimisalani. Terminali mp2 väljaehitamise kontseptsioon muutis kõnealuse projekti seega sobivaks odavlennuettevõtjate reisijate vastuvõtmiseks, mida peeti Marseille Provence'i lennujaama reisijate arvu suurendamise strateegia põhikomponendiks ning oluliseks teguriks piirkonna majandustegevuse ja tööhõivepoliitika arendamisel, mis on kõnealuse strateegiaga otseselt ja kaudselt seotud.

| (286) | Teine variant lennujaama ülekoormuse leevendamiseks oli laiendada olemasolevat terminali mp1. Projekti laadi arvesse võttes piirati sellega seotud kulusid maksimaalselt. Terminali mp2 rajamist eelistati seoses selle variandiga seotud väiksemate kuludega ja selle projekti suutlikkusega võimaldada reisijate arvu suuremat kasvu. |
| --- | --- |

(286)

Teine variant lennujaama ülekoormuse leevendamiseks oli laiendada olemasolevat terminali mp1. Projekti laadi arvesse võttes piirati sellega seotud kulusid maksimaalselt. Terminali mp2 rajamist eelistati seoses selle variandiga seotud väiksemate kuludega ja selle projekti suutlikkusega võimaldada reisijate arvu suuremat kasvu.

| (287) | Neil põhjustel saab lõpuks nentida, et kõnealune taristu on vajalik ja sobiv kavandatud eesmärkide saavutamiseks. |
| --- | --- |

(287)

Neil põhjustel saab lõpuks nentida, et kõnealune taristu on vajalik ja sobiv kavandatud eesmärkide saavutamiseks.

iii)   Taristu pakub piisavaid kasutamise väljavaateid keskpikaks tähtajaks, eelkõige võrreldes olemasoleva taristuga.

| (288) | 2004. aasta äriplaanis antud hinnangu kohaselt on odavlennuterminali väljuvate lendude saalide ja registreerimissaalide teenindussuutlikkus 3,8 miljonit reisijat ja selles on toodud odavlendude reisijate prognoos ajavahemikuks 2005–2021. Neist prognoosidest ilmneb, et terminali mp2 teenindussuutlikkust kasutatakse alates 2012. aastast ära 50 % ulatuses ja 2021. aasta paiku 89 % ulatuses. Kõnealuses äriplaanis toodud reisijate arvu prognoose kinnitab terminali mp2 tegelik reisijate arv ajavahemikul 2006–2010.

  Tabel 8









  Aastad | Reisijate arvu prognoos (reisijate arv) | Tegelik reisijate arv | Teenindussuutlikkuse kasutamise määr – prognoos (*3) (%) |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 2006 | 250 000 | 107 418  (*2) | 6,58 |
| 2007 | 900 000 | 934 481 | 23,68 |
| 2008 | 1 200 000 | 1 059 663 | 31,58 |
| 2009 | 1 450 000 | 1 670 240 | 38,16 |
| 2010 | 1 650 000 | 1 730 000 | 43,42 |
| 2011 | 1 850 000 | 1 372 164 | 48,68 |
| 2012 | 2 050 000 | 1 811 616 | 53,94 |

(288)

2004. aasta äriplaanis antud hinnangu kohaselt on odavlennuterminali väljuvate lendude saalide ja registreerimissaalide teenindussuutlikkus 3,8 miljonit reisijat ja selles on toodud odavlendude reisijate prognoos ajavahemikuks 2005–2021. Neist prognoosidest ilmneb, et terminali mp2 teenindussuutlikkust kasutatakse alates 2012. aastast ära 50 % ulatuses ja 2021. aasta paiku 89 % ulatuses. Kõnealuses äriplaanis toodud reisijate arvu prognoose kinnitab terminali mp2 tegelik reisijate arv ajavahemikul 2006–2010.

Tabel 8

Tabel 8

Aastad

Reisijate arvu prognoos (reisijate arv)

Tegelik reisijate arv

Teenindussuutlikkuse kasutamise määr – prognoos (*3) (%)

*3

2006

250 000

107 418  (*2)

*2

6,58

2007

900 000

934 481

23,68

2008

1 200 000

1 059 663

31,58

2009

1 450 000

1 670 240

38,16

2010

1 650 000

1 730 000

43,42

2011

1 850 000

1 372 164

48,68

2012

2 050 000

1 811 616

53,94

| (289) | Lisaks sellele, kuivõrd terminalid mp1 ja mp2 pakuvad erinevaid teenuseid, ei saa terminali mp2 kasutusprognooside aluseks olla põhiterminali reisijate arvu reaalne suurenemine. Igal juhul ilmneb ajavahemiku 2006–2010 reaalsest reisijate arvust, et terminali mp1 teenindussuutlikkuse kasutamise määr oli stabiilne alates teise terminali avamisest.

  Tabel 9








  Aastad | Tegelik reisijate arv | Teenindussuutlikkuse kasutamise määr – tegelikud andmed (*4) (%) |
| --- | --- | --- | --- |
| 2006 | 6 008 466 | 69,86 |
| 2007 | 6 028 292 | 70,09 |
| 2008 | 5 907 174 | 68,68 |
| 2009 | 5 619 879 | 65,34 |
| 2010 | 5 799 435 | 67,43 |
| 2011 | 5 990 703 | 69,65 |
| 2012 | 6 483 863 | 75,39 |

(289)

Lisaks sellele, kuivõrd terminalid mp1 ja mp2 pakuvad erinevaid teenuseid, ei saa terminali mp2 kasutusprognooside aluseks olla põhiterminali reisijate arvu reaalne suurenemine. Igal juhul ilmneb ajavahemiku 2006–2010 reaalsest reisijate arvust, et terminali mp1 teenindussuutlikkuse kasutamise määr oli stabiilne alates teise terminali avamisest.

Tabel 9

Tabel 9

Aastad

Tegelik reisijate arv

Teenindussuutlikkuse kasutamise määr – tegelikud andmed (*4) (%)

*4

2006

6 008 466

69,86

2007

6 028 292

70,09

2008

5 907 174

68,68

2009

5 619 879

65,34

2010

5 799 435

67,43

2011

5 990 703

69,65

2012

6 483 863

75,39

| (290) | Seega pakub uus taristu häid kasutamise väljavaateid keskpikaks tähtajaks, eelkõige võrreldes olemasoleva taristuga. |
| --- | --- |

(290)

Seega pakub uus taristu häid kasutamise väljavaateid keskpikaks tähtajaks, eelkõige võrreldes olemasoleva taristuga.

iv)   Juurdepääs taristule on avatud kõigile võimalikele kasutajatele võrdselt ja mittediskrimineerivalt

| (291) | Prantsusmaa esitatud teabest ja eeskätt terminali mp2 kasutuseeskirjast, mille komisjon esitas juba menetluse algatamise otsuses, ilmneb, et juurdepääs uuele taristule võimaldati kõikidele võimalikele kasutajatele (lennuettevõtjatele) võrdsetel ja mittediskrimineerivatel alustel. |
| --- | --- |

(291)

Prantsusmaa esitatud teabest ja eeskätt terminali mp2 kasutuseeskirjast, mille komisjon esitas juba menetluse algatamise otsuses, ilmneb, et juurdepääs uuele taristule võimaldati kõikidele võimalikele kasutajatele (lennuettevõtjatele) võrdsetel ja mittediskrimineerivatel alustel.

v)   Kaubaliikluse arengut ei mõjutata sellisel määral, et see läheks vastuollu ühiste huvidega

| (292) | Abi osatähtsus ei ületa 50 % abikõlblikest kuludest. Kuigi Marseille Provence'i lennujaam on ainuke B kategooria lennujaam vaadeldavas teeninduspiirkonnas, vastab terminaliga mp2 seotud reisijate arv nn punktist punkti ühendustele, mida on võimalik pakkuda ka väikestes piirkondlikes lennujaamades. Avignoni lennujaam asub ligikaudu 75 km või 45 minuti pikkuse maanteesõidu kaugusel ning Nîmes Garonsi lennujaam asub ligikaudu 100 km või 60 minuti pikkuse maanteesõidu kaugusel. Touloni lennujaam asub Marseille Provence'i lennujaamast 113 km kaugusel, asudes seega potentsiaalselt samuti samas teeninduspiirkonnas. |
| --- | --- |

(292)

Abi osatähtsus ei ületa 50 % abikõlblikest kuludest. Kuigi Marseille Provence'i lennujaam on ainuke B kategooria lennujaam vaadeldavas teeninduspiirkonnas, vastab terminaliga mp2 seotud reisijate arv nn punktist punkti ühendustele, mida on võimalik pakkuda ka väikestes piirkondlikes lennujaamades. Avignoni lennujaam asub ligikaudu 75 km või 45 minuti pikkuse maanteesõidu kaugusel ning Nîmes Garonsi lennujaam asub ligikaudu 100 km või 60 minuti pikkuse maanteesõidu kaugusel. Touloni lennujaam asub Marseille Provence'i lennujaamast 113 km kaugusel, asudes seega potentsiaalselt samuti samas teeninduspiirkonnas.

| (293) | Samas ei ilmne kogutud materjalidest, et terminali mp2 avamine oleks pidurdanud kõnealuste lennujaamade arengut või mõjutanud kaubavahetust määral, mis oleks vastuolus ühiste huvidega. |
| --- | --- |

(293)

Samas ei ilmne kogutud materjalidest, et terminali mp2 avamine oleks pidurdanud kõnealuste lennujaamade arengut või mõjutanud kaubavahetust määral, mis oleks vastuolus ühiste huvidega.

vi)   Abi vajalikkus

| (294) | Äriplaanides toodud prognooside kohaselt ei oleks terminali rajamine osutunud võimalikuks ilma abi andmiseta. Seega oli abi investeerimisotsuse tegemise hetkel vajalik, kuna erainvestor ei oleks ilma riigipoolse toetuseta terminali rajanud. Lisaks sellele, võttes arvesse abi piiratud suurust, leiab komisjon, et abi ei saa käsitada ebaproportsionaalsena. |
| --- | --- |

(294)

Äriplaanides toodud prognooside kohaselt ei oleks terminali rajamine osutunud võimalikuks ilma abi andmiseta. Seega oli abi investeerimisotsuse tegemise hetkel vajalik, kuna erainvestor ei oleks ilma riigipoolse toetuseta terminali rajanud. Lisaks sellele, võttes arvesse abi piiratud suurust, leiab komisjon, et abi ei saa käsitada ebaproportsionaalsena.

6.3.2.   KAUBALENDUDE ARENDAMISEKS ANTUD ERFI TOETUSE KOKKUSOBIVUS SISETURUGA

i)   Taristu ehitamine ja kasutamine teenib selgelt määratletud ühiste huvide eesmärki (65)

65

| (295) | Antud toetus on seotud Marseille Provence'i lennujaama kaubalendude arengueesmärgiga ja sooviga toetada sel viisil töökohti loovat majandustegevust piirkonnas, mille tööpuuduse tase on märkimisväärselt kõrgem üleriigilisest keskmisest tasemest. |
| --- | --- |

(295)

Antud toetus on seotud Marseille Provence'i lennujaama kaubalendude arengueesmärgiga ja sooviga toetada sel viisil töökohti loovat majandustegevust piirkonnas, mille tööpuuduse tase on märkimisväärselt kõrgem üleriigilisest keskmisest tasemest.

| (296) | ERFi toetus on osa tõukefondide programmdokumendist „Objectif 2“ („Eesmärk II“) ajavahemikuks 2000–2006, mis hõlmab struktuursete probleemidega piirkondi, mille majanduslikku ja sotsiaalset ümberkorraldust tuleb toetada (66). |
| --- | --- |

(296)

ERFi toetus on osa tõukefondide programmdokumendist „Objectif 2“ („Eesmärk II“) ajavahemikuks 2000–2006, mis hõlmab struktuursete probleemidega piirkondi, mille majanduslikku ja sotsiaalset ümberkorraldust tuleb toetada (66).

66

| (297) | ERFi toetus Marseille Provence'i lennujaama kaubalendude arendamiseks vastab seega selgelt määratletud üldisest huvist lähtuvale eesmärgile. |
| --- | --- |

(297)

ERFi toetus Marseille Provence'i lennujaama kaubalendude arendamiseks vastab seega selgelt määratletud üldisest huvist lähtuvale eesmärgile.

ii)   Taristu on vajalik ja proportsionaalne kindlaksmääratud eesmärgiga

| (298) | Kogutud andmetest ilmneb, et Marseille Provence'i lennujaama kaubalendude tonnaaž langes märkimisväärselt 1997. aastal ja seejärel 2008. aastal. Kaubalendudega seotud tegevuse toetamist kavandati seega selleks, et optimeerida olemasoleva taristu kasutamist, sealhulgas eeskätt lennuraja ja lennurada ümbritsevate alade kasutamist, mille puhul esines eriti öisel ajal olulisi kasutuseta perioode. |
| --- | --- |

(298)

Kogutud andmetest ilmneb, et Marseille Provence'i lennujaama kaubalendude tonnaaž langes märkimisväärselt 1997. aastal ja seejärel 2008. aastal. Kaubalendudega seotud tegevuse toetamist kavandati seega selleks, et optimeerida olemasoleva taristu kasutamist, sealhulgas eeskätt lennuraja ja lennurada ümbritsevate alade kasutamist, mille puhul esines eriti öisel ajal olulisi kasutuseta perioode.

| (299) | Tehtud ümberkorraldused hõlmasid teedevõrgu ohutuse tagamist, mittekasutatavate kaubaterminalide ümberkorraldamist, kaubaterminalile lähemal asuvate parkimisalade rajamist kauba töötlemisaja lühendamiseks ja terminaliga seotud maa-ala suurendamist piirkonna atraktiivsuse tõstmise eesmärgil. |
| --- | --- |

(299)

Tehtud ümberkorraldused hõlmasid teedevõrgu ohutuse tagamist, mittekasutatavate kaubaterminalide ümberkorraldamist, kaubaterminalile lähemal asuvate parkimisalade rajamist kauba töötlemisaja lühendamiseks ja terminaliga seotud maa-ala suurendamist piirkonna atraktiivsuse tõstmise eesmärgil.

| (300) | Marseille Provence'i lennujaam tegi kirjeldatud tööd kokku 5 280 000 euro eest. Saadud toetuse suurus oli 1 520 000 eurot ja see moodustas vaid 28,79 % projekti kogumaksumusest. Lisaks sellele sätestati Marseille Provence'i lennujaama ja Provence-Alpes-Côte d'Azuri piirkonna prefektuuri vahel 22. augustil 2002 sõlmitud kokkuleppe artiklis 5, et ühenduse abi antakse vaid tööde edenemist hõlmavate põhjenduste alusel ning tingimusel, et järgitakse rahastamiskavas ettenähtud kaasrahastamise põhimõtteid. |
| --- | --- |

(300)

Marseille Provence'i lennujaam tegi kirjeldatud tööd kokku 5 280 000 euro eest. Saadud toetuse suurus oli 1 520 000 eurot ja see moodustas vaid 28,79 % projekti kogumaksumusest. Lisaks sellele sätestati Marseille Provence'i lennujaama ja Provence-Alpes-Côte d'Azuri piirkonna prefektuuri vahel 22. augustil 2002 sõlmitud kokkuleppe artiklis 5, et ühenduse abi antakse vaid tööde edenemist hõlmavate põhjenduste alusel ning tingimusel, et järgitakse rahastamiskavas ettenähtud kaasrahastamise põhimõtteid.

| (301) | Eelneva põhjal saab järeldada, et rajatud taristu on vajalik ja proportsionaalne üldist huvi esindava eesmärgiga. |
| --- | --- |

(301)

Eelneva põhjal saab järeldada, et rajatud taristu on vajalik ja proportsionaalne üldist huvi esindava eesmärgiga.

iii)   Taristu pakub piisavaid kasutamise väljavaateid keskpikaks tähtajaks, eelkõige võrreldes olemasoleva taristuga

| (302) | Kuigi Marseille Provence'i lennujaamas täheldati kaubalendudega seotud lennuliikluse mahu vähenemist pärast Aéropostale (esimene kaubalendudega seotud klient) loobumist ning pagasiruumi vähesust Marseille-Orly liini lennukite pardal, oli alust eeldada, et lennujaama arendamine seoses Põhja-Aafrika suunaliste kaubalendudega võimaldab säilitada otseselt selle tegevusega seotud kohalikud töökohad, optimeerides samaaegselt olemasoleva taristu kasutust. |
| --- | --- |

(302)

Kuigi Marseille Provence'i lennujaamas täheldati kaubalendudega seotud lennuliikluse mahu vähenemist pärast Aéropostale (esimene kaubalendudega seotud klient) loobumist ning pagasiruumi vähesust Marseille-Orly liini lennukite pardal, oli alust eeldada, et lennujaama arendamine seoses Põhja-Aafrika suunaliste kaubalendudega võimaldab säilitada otseselt selle tegevusega seotud kohalikud töökohad, optimeerides samaaegselt olemasoleva taristu kasutust.

| (303) | Lennuliikluse mahu analüüs näitab, et veetud kauba tonnaaž suurenes ajavahemikul 2005–2010 enam kui 20 % võrra. |
| --- | --- |

(303)

Lennuliikluse mahu analüüs näitab, et veetud kauba tonnaaž suurenes ajavahemikul 2005–2010 enam kui 20 % võrra.

| (304) | Seega pakub uus taristu häid väljavaateid keskpikaks tähtajaks, eelkõige võrreldes olemasoleva taristuga, mida optimeeritakse kavandatud töödega. |
| --- | --- |

(304)

Seega pakub uus taristu häid väljavaateid keskpikaks tähtajaks, eelkõige võrreldes olemasoleva taristuga, mida optimeeritakse kavandatud töödega.

iv)   Juurdepääs taristule on avatud kõigile võimalikele kasutajatele võrdselt ja mittediskrimineerivalt

| (305) | Kogutud materjalidest nähtub, et juurdepääsu kaubalendudega seotud taristule ei piira ükski kasutuseeskiri. Kaubalendude ala võtab vastu nii ekspressvedajaid, lennukite maapealse käitluse ettevõtjaid, kaubavedajaid kui ka maanteetranspordiettevõtteid. |
| --- | --- |

(305)

Kogutud materjalidest nähtub, et juurdepääsu kaubalendudega seotud taristule ei piira ükski kasutuseeskiri. Kaubalendude ala võtab vastu nii ekspressvedajaid, lennukite maapealse käitluse ettevõtjaid, kaubavedajaid kui ka maanteetranspordiettevõtteid.

| (306) | Sellest ilmneb, et kaubalendudega seotud taristu on avatud kõikidele kasutajatele võrdsetel ja mittediskrimineerivatel alustel. |
| --- | --- |

(306)

Sellest ilmneb, et kaubalendudega seotud taristu on avatud kõikidele kasutajatele võrdsetel ja mittediskrimineerivatel alustel.

v)   Kaubaliikluse arengut ei häirita määral, mis oleks vastuolus liidu huvidega

| (307) | Kaubalendudega seotud tegevuse arendamise projekti raames antud abi moodustab 28 % tööde kogumaksumusest. Lisaks sellele aitas kõnealune projekt kaasa Euroopa transpordisüsteemide arengule ja majandusarengule. |
| --- | --- |

(307)

Kaubalendudega seotud tegevuse arendamise projekti raames antud abi moodustab 28 % tööde kogumaksumusest. Lisaks sellele aitas kõnealune projekt kaasa Euroopa transpordisüsteemide arengule ja majandusarengule.

| (308) | Seega võib järeldada, et kaubaliikluse arengut ei mõjutata sellisel määral, et see läheks vastuollu ühiste huvidega. |
| --- | --- |

(308)

Seega võib järeldada, et kaubaliikluse arengut ei mõjutata sellisel määral, et see läheks vastuollu ühiste huvidega.

vi)   Abi vajalikkus

| (309) | Otsus investeerimiseks tehti olukorras, mida iseloomustab Pariis-Marseille kiirrongiliini (TGV) avamine 2000. aastal ja reisijate arvu vähenemine pärast 11. septembrit 2001. Marseille Provence'i lennujaama finantssuutlikkus vähenes ajavahemikul 2000–2003 seejuures süstemaatiliselt ja märkimisväärselt. CCIMP pidi seetõttu reageerima reisijate arvu ja kaubalendude mahu vähenemisele. Kahe lennuraja nõuetelevastavuse tagamiseks nähti ajavahemikul 2005–2006 ette kulukad ümberkorraldustööd. Sellistel tingimustel oleks isegi võimaliku tulusa projekti korral olnud investeeringutasuvus kahtluse all, eriti mõistliku kestusega perioodi silmas pidades. Seega tuleb pidada tõenäoliseks, et ilma ERFi toetuseta oleks lennujaam, arvesse võttes reisijate arvu vähenemist lükanud edasi või tühistanud kaubalendudega seotud investeeringud. |
| --- | --- |

(309)

Otsus investeerimiseks tehti olukorras, mida iseloomustab Pariis-Marseille kiirrongiliini (TGV) avamine 2000. aastal ja reisijate arvu vähenemine pärast 11. septembrit 2001. Marseille Provence'i lennujaama finantssuutlikkus vähenes ajavahemikul 2000–2003 seejuures süstemaatiliselt ja märkimisväärselt. CCIMP pidi seetõttu reageerima reisijate arvu ja kaubalendude mahu vähenemisele. Kahe lennuraja nõuetelevastavuse tagamiseks nähti ajavahemikul 2005–2006 ette kulukad ümberkorraldustööd. Sellistel tingimustel oleks isegi võimaliku tulusa projekti korral olnud investeeringutasuvus kahtluse all, eriti mõistliku kestusega perioodi silmas pidades. Seega tuleb pidada tõenäoliseks, et ilma ERFi toetuseta oleks lennujaam, arvesse võttes reisijate arvu vähenemist lükanud edasi või tühistanud kaubalendudega seotud investeeringud.

| (310) | Võttes arvesse abi andmise aja turutingimusi, mida iseloomustas lennujaama kaubalendude kõikuv maht ning alles hiljaaegu konkurentsile avatud turu kõrge riskitase ja ebakindlad tulususe väljavaated, ei oleks erainvestor tõenäoliselt investeerinud kaubalendude arengusse Marseille lennujaamas. Seega oli abi püstitatud eesmärgi saavutamiseks vajalik. Lisaks sellele, võttes arvesse abi piiratud ulatust, leiab komisjon, et abi ei olnud kõnealuse eesmärgi saavutamist silmas pidades ebaproportsionaalne. |
| --- | --- |

(310)

Võttes arvesse abi andmise aja turutingimusi, mida iseloomustas lennujaama kaubalendude kõikuv maht ning alles hiljaaegu konkurentsile avatud turu kõrge riskitase ja ebakindlad tulususe väljavaated, ei oleks erainvestor tõenäoliselt investeerinud kaubalendude arengusse Marseille lennujaamas. Seega oli abi püstitatud eesmärgi saavutamiseks vajalik. Lisaks sellele, võttes arvesse abi piiratud ulatust, leiab komisjon, et abi ei olnud kõnealuse eesmärgi saavutamist silmas pidades ebaproportsionaalne.

6.3.3.   LENNUJAAMA LAIENDAMISEKS, ÜMBERKORRALDAMISEKS JA ARENDAMISEKS ANTUD DEPARTEMANGU VOLIKOGU 27. SEPTEMBRI 2002. AASTA JA 26. JUUNI 2003. AASTA TOETUSTE JA LINNADE ÜHENDUSE MARSEILLE MÉTROPOLE PROVENCE 26. JUULI 2004. AASTA TOETUSE KOKKUSOBIVUS SISETURUGA

i)   Taristu ehitamine ja kasutamine teenib selgelt määratletud ühiste huvide eesmärki (regionaalareng, juurdepääsetavus jne)

| (311) | 2002. ja 2003. aasta toetused hõlmasid põhilennuraja uuendamist, parkimisalade plaatkatte ühendusi ning ruleerimisteede väljaehitamist ja kiirruleerimisteede rajamist, mis võimaldavad suurendada lennuraja läbilaskevõimet tunnis ja optimeerida seeläbi olemasoleva taristu kasutamist. Prantsusmaa edastatud teabest ilmneb, et lennujaama kaht lennurada ei ole ajavahemikul 1980–2000 uuendatud, samas kui kommertslendude arv on suurenenud 46 603 lennult 100 047 lennuni. Kõnealuse meetme eesmärk oli seega tulla toime lennujaama lennundusega seotud alade peatse koormatusega. |
| --- | --- |

(311)

2002. ja 2003. aasta toetused hõlmasid põhilennuraja uuendamist, parkimisalade plaatkatte ühendusi ning ruleerimisteede väljaehitamist ja kiirruleerimisteede rajamist, mis võimaldavad suurendada lennuraja läbilaskevõimet tunnis ja optimeerida seeläbi olemasoleva taristu kasutamist. Prantsusmaa edastatud teabest ilmneb, et lennujaama kaht lennurada ei ole ajavahemikul 1980–2000 uuendatud, samas kui kommertslendude arv on suurenenud 46 603 lennult 100 047 lennuni. Kõnealuse meetme eesmärk oli seega tulla toime lennujaama lennundusega seotud alade peatse koormatusega.

| (312) | 2004. aasta toetus oli suunatud saali 1 teenindussuutlikkuse suurendamisele, lennuraja 1 optimeerimisele ja lennuraja 2 ümberehitamisele. Neid ümberkorraldusi peeti vajalikuks selleks, et võimaldada Marseille Provence'i lennujaamal hakkama saada Euroopa-sisese lennuliikluse mahu olulise suurenemisega, mille aluseks olid reisijate arvu suurenemisega seotud prognoosid (67). |
| --- | --- |

(312)

2004. aasta toetus oli suunatud saali 1 teenindussuutlikkuse suurendamisele, lennuraja 1 optimeerimisele ja lennuraja 2 ümberehitamisele. Neid ümberkorraldusi peeti vajalikuks selleks, et võimaldada Marseille Provence'i lennujaamal hakkama saada Euroopa-sisese lennuliikluse mahu olulise suurenemisega, mille aluseks olid reisijate arvu suurenemisega seotud prognoosid (67).

67

| (313) | Kiirrongiliini hõlmava raudteeterminali rajamise eesmärk oli tagada erinevate transpordiliikide parem koordineerimine. |
| --- | --- |

(313)

Kiirrongiliini hõlmava raudteeterminali rajamise eesmärk oli tagada erinevate transpordiliikide parem koordineerimine.

| (314) | Samalaadselt järeldusega, mis oli seotud terminali mp2 rajamisega, leiab komisjon, et lennujaama laiendamine, ümberkorraldamine ja arendamine vastab üldist huvi väljendavale eesmärgile, mille kohaselt tuleb tagada lennuliikluse järjepidevus ja selle edasine areng. |
| --- | --- |

(314)

Samalaadselt järeldusega, mis oli seotud terminali mp2 rajamisega, leiab komisjon, et lennujaama laiendamine, ümberkorraldamine ja arendamine vastab üldist huvi väljendavale eesmärgile, mille kohaselt tuleb tagada lennuliikluse järjepidevus ja selle edasine areng.

ii)   Taristu on vajalik ja proportsionaalne kindlaksmääratud eesmärgiga

| (315) | Tehtud tööd olid vajalikud lennujaama lennuradade teenindussuutlikkuse suurendamiseks ja tagamiseks, selleks et leevendada olemasolevaid kitsaskohti ning optimeerida ühendust kiirrongivõrgustikuga. |
| --- | --- |

(315)

Tehtud tööd olid vajalikud lennujaama lennuradade teenindussuutlikkuse suurendamiseks ja tagamiseks, selleks et leevendada olemasolevaid kitsaskohti ning optimeerida ühendust kiirrongivõrgustikuga.

| (316) | Seejuures hõlmab departemangu volikogu antud toetus 9,5 % teostatud tööde maksumusest ja 7 % esialgse varustuskava maksumusest. Linnade ühenduse Marseille Métropole Provence antud toetus hõlmab 6,2 % teostatud tööde maksumusest ja 5,6 % tööde prognoositud kava maksumusest. |
| --- | --- |

(316)

Seejuures hõlmab departemangu volikogu antud toetus 9,5 % teostatud tööde maksumusest ja 7 % esialgse varustuskava maksumusest. Linnade ühenduse Marseille Métropole Provence antud toetus hõlmab 6,2 % teostatud tööde maksumusest ja 5,6 % tööde prognoositud kava maksumusest.

| (317) | Eelneva põhjal saab järeldada, et rajatud taristu on vajalik ja proportsionaalne üldist huvi väljendava eesmärgiga. |
| --- | --- |

(317)

Eelneva põhjal saab järeldada, et rajatud taristu on vajalik ja proportsionaalne üldist huvi väljendava eesmärgiga.

iii)   Taristu pakub piisavaid kasutamise väljavaateid keskpikaks tähtajaks, eelkõige võrreldes olemasoleva taristuga

| (318) | Finantsmeetmeid peeti vajalikuks reisijate arvu suurendamiseks. Seejuures nähtub esitatud andmetest, et Marseille Provence'i lennujaama kasutanud reisijate arv suurenes ajavahemikul 2006–2012 enam kui 25 % võrra. Praegune lennuradade läbilaskevõime on 140 000 lendu aastas. 4. augusti 2006. aasta prefekti määrusele lisatud heliga kokkupuute taset käsitlevas kavas toodud prognooside kohaselt on lennujaama lennuliikluse eesmärgina kavandatud maht 2015. aastal 113 909 lendu ja 2020. aastal 122 449 lendu. Lennuradade ning juurdepääsuteede ja maandumisrajalt mahasõiduteede ümberkorraldused võimaldavad lennujaamal realiseerida kuni 2020. aastani tehtud lennuliikluse mahu prognoosid, kusjuures taristu kasutusperspektiivid on rahuldavad. |
| --- | --- |

(318)

Finantsmeetmeid peeti vajalikuks reisijate arvu suurendamiseks. Seejuures nähtub esitatud andmetest, et Marseille Provence'i lennujaama kasutanud reisijate arv suurenes ajavahemikul 2006–2012 enam kui 25 % võrra. Praegune lennuradade läbilaskevõime on 140 000 lendu aastas. 4. augusti 2006. aasta prefekti määrusele lisatud heliga kokkupuute taset käsitlevas kavas toodud prognooside kohaselt on lennujaama lennuliikluse eesmärgina kavandatud maht 2015. aastal 113 909 lendu ja 2020. aastal 122 449 lendu. Lennuradade ning juurdepääsuteede ja maandumisrajalt mahasõiduteede ümberkorraldused võimaldavad lennujaamal realiseerida kuni 2020. aastani tehtud lennuliikluse mahu prognoosid, kusjuures taristu kasutusperspektiivid on rahuldavad.

iv)   Juurdepääs taristule on avatud kõigile võimalikele kasutajatele võrdselt ja mittediskrimineerivalt

| (319) | Olemasolevast teabest ilmneb, et juurdepääs taristule on avatud kõigile võimalikele kasutajatele võrdselt ja mittediskrimineerivalt. |
| --- | --- |

(319)

Olemasolevast teabest ilmneb, et juurdepääs taristule on avatud kõigile võimalikele kasutajatele võrdselt ja mittediskrimineerivalt.

v)   Kaubaliikluse arengut ei häirita sellisel määral, et see läheks vastuollu ühiste huvidega

| (320) | Nagu on näidatud põhjendustes 293 ja 308, ei mõjuta reisijate arvu suurenemine Marseille Provence'i lennujaamas samas teeninduspiirkonnas asuvate teiste lennujaamade tegevust ning kaubavahetust ei mõjutata ulatuses, mis oleks vastuolus ühiste huvidega. |
| --- | --- |

(320)

Nagu on näidatud põhjendustes 293 ja 308, ei mõjuta reisijate arvu suurenemine Marseille Provence'i lennujaamas samas teeninduspiirkonnas asuvate teiste lennujaamade tegevust ning kaubavahetust ei mõjutata ulatuses, mis oleks vastuolus ühiste huvidega.

vi)   Abi vajalikkus

| (321) | Otsus investeerimiseks tehti olukorras, mida iseloomustab Pariis-Marseille kiirrongiliini (TGV) avamine 2000. aastal ja reisijate arvu vähenemine pärast 11. septembrit 2001. Marseille Provence'i lennujaama finantssuutlikkus vähenes ajavahemikul 2000–2003 seejuures süstemaatiliselt ja märkimisväärselt. CCIMP pidi seetõttu reageerima reisijate arvu ja kaubalendude mahu vähenemisele. Abi ulatus piirdub 13 %ga (68). Kuivõrd lennuradadesse tehtud investeeringuid ei olnud võimalik vältida, oleks abi andmata jätmise korral programmi mahtu tulnud vähendada enam kui 3 miljoni euro võrra, mis oleks tõenäoliselt toimunud saali 1 ümberkorraldamise arvelt, kusjuures kõnealune saal oli avatud kõigile ettevõtjatele, kes müüsid seal pileteid või pakkusid kaubanduslikke teenuseid. Kõnealused investeeringud võimaldasid vastu võtta välisriikide lennuettevõtjaid ja reisikorraldajaid ning suurendada kaubandustegevusega seotud tasusid. |
| --- | --- |

(321)

Otsus investeerimiseks tehti olukorras, mida iseloomustab Pariis-Marseille kiirrongiliini (TGV) avamine 2000. aastal ja reisijate arvu vähenemine pärast 11. septembrit 2001. Marseille Provence'i lennujaama finantssuutlikkus vähenes ajavahemikul 2000–2003 seejuures süstemaatiliselt ja märkimisväärselt. CCIMP pidi seetõttu reageerima reisijate arvu ja kaubalendude mahu vähenemisele. Abi ulatus piirdub 13 %ga (68). Kuivõrd lennuradadesse tehtud investeeringuid ei olnud võimalik vältida, oleks abi andmata jätmise korral programmi mahtu tulnud vähendada enam kui 3 miljoni euro võrra, mis oleks tõenäoliselt toimunud saali 1 ümberkorraldamise arvelt, kusjuures kõnealune saal oli avatud kõigile ettevõtjatele, kes müüsid seal pileteid või pakkusid kaubanduslikke teenuseid. Kõnealused investeeringud võimaldasid vastu võtta välisriikide lennuettevõtjaid ja reisikorraldajaid ning suurendada kaubandustegevusega seotud tasusid.

68

| (322) | Võttes arvesse abi andmise aja turutingimusi, mida iseloomustas lennujaama taristusse vaid vähesel määral investeerida soovivate eraettevõtjate vähene kogemus ja initsiatiivi puudumine, alles hiljaaegu konkurentsile avatud turu kõrge riskitase ja ebakindlad tulususe väljavaated, ei oleks erainvestor tõenäoliselt investeerinud lennujaamataristu ümberehitusse ja kiirrongiliini ühenduse rajamisse Marseille lennujaamas. Seega oli abi püstitatud eesmärgi saavutamiseks vajalik. Lisaks sellele, võttes arvesse abi piiratud ulatust, leiab komisjon, et abi ei olnud kõnealuse eesmärgi saavutamist silmas pidades ebaproportsionaalne. |
| --- | --- |

(322)

Võttes arvesse abi andmise aja turutingimusi, mida iseloomustas lennujaama taristusse vaid vähesel määral investeerida soovivate eraettevõtjate vähene kogemus ja initsiatiivi puudumine, alles hiljaaegu konkurentsile avatud turu kõrge riskitase ja ebakindlad tulususe väljavaated, ei oleks erainvestor tõenäoliselt investeerinud lennujaamataristu ümberehitusse ja kiirrongiliini ühenduse rajamisse Marseille lennujaamas. Seega oli abi püstitatud eesmärgi saavutamiseks vajalik. Lisaks sellele, võttes arvesse abi piiratud ulatust, leiab komisjon, et abi ei olnud kõnealuse eesmärgi saavutamist silmas pidades ebaproportsionaalne.

7.   LENNUJAAMA KASUTAVATE LENNUETTEVÕTJATE KASUKS VÕETUD MEETMETE HINDAMINE – ABI OLEMASOLU

LENNUJAAMA KASUTAVATE LENNUETTEVÕTJATE KASUKS VÕETUD MEETMETE HINDAMINE – ABI OLEMASOLU

7.1.   RIIGISISESTE LENDUDE PUHUL KOHALDATUD REISIJATASU ALANDAMISEGA ANTUD VÕIMALIK ABI

RIIGISISESTE LENDUDE PUHUL KOHALDATUD REISIJATASU ALANDAMISEGA ANTUD VÕIMALIK ABI

| (323) | Oma varasemas otsuses (69) jõudis komisjon järeldusele siseturuga kokkusobimatu abi andmise kohta lennuettevõtjatele, kes käitasid riigisiseseid lennuliine. Prantsusmaa võttis vastu meetmed, millega lõpetati selle mehhanismi rakendamine. |
| --- | --- |

(323)

Oma varasemas otsuses (69) jõudis komisjon järeldusele siseturuga kokkusobimatu abi andmise kohta lennuettevõtjatele, kes käitasid riigisiseseid lennuliine. Prantsusmaa võttis vastu meetmed, millega lõpetati selle mehhanismi rakendamine.

69

| (324) | Prantsusmaa esitatud Cocoéco 2007. aasta otsuse väljavõttest nähtub, et riigisiseste lendude ja Schengeni ruumi kuuluvate Euroopa Liidu liikmesriikidesse suunduvate lendude puhul kohaldatud reisijatasu määrad ühtlustati Marseille Provence'i lennujaamas alates 1. jaanuarist 2008. |
| --- | --- |

(324)

Prantsusmaa esitatud Cocoéco 2007. aasta otsuse väljavõttest nähtub, et riigisiseste lendude ja Schengeni ruumi kuuluvate Euroopa Liidu liikmesriikidesse suunduvate lendude puhul kohaldatud reisijatasu määrad ühtlustati Marseille Provence'i lennujaamas alates 1. jaanuarist 2008.

| (325) | Komisjon leiab, et tal ei ole selle tühistatud meetme suhtes vaja algatada uut uurimist. |
| --- | --- |

(325)

Komisjon leiab, et tal ei ole selle tühistatud meetme suhtes vaja algatada uut uurimist.

7.2.   LENNUJAAMA KASUTAVATELE LENNUETTEVÕTJATELE LENNUJAAMATASUDE DIFERENTSEERIMISEGA ANTUD VÕIMALIK ABI NING ETTEVÕTJATELE RYANAIR JA AMS TURUNDUSTEENUSTE LEPINGUGA ANTUD VÕIMALIK ABI

LENNUJAAMA KASUTAVATELE LENNUETTEVÕTJATELE LENNUJAAMATASUDE DIFERENTSEERIMISEGA ANTUD VÕIMALIK ABI NING ETTEVÕTJATELE RYANAIR JA AMS TURUNDUSTEENUSTE LEPINGUGA ANTUD VÕIMALIK ABI

7.2.1.   RIIGI RESSURSID JA RIIGIGA SEOSTATAVUS

| (326) | Selleks et otsustada, kas CCIMP ressursside näol on tegemist riigi ressurssidega, märgib komisjon, et haldusliku iseloomuga avalik asutus on autonoomne avalik asutus, kes tegeleb ise avaliku haldusega ning on seoses sellega allutatud teiste riiklike ametiasutuste väga rangele järelevalvele. |
| --- | --- |

(326)

Selleks et otsustada, kas CCIMP ressursside näol on tegemist riigi ressurssidega, märgib komisjon, et haldusliku iseloomuga avalik asutus on autonoomne avalik asutus, kes tegeleb ise avaliku haldusega ning on seoses sellega allutatud teiste riiklike ametiasutuste väga rangele järelevalvele.

| (327) | Lisaks sellele hõlmab CCI üldeelarve mitmeid maksutulusid, mida maksavad äri- ja ettevõtteregistrisse kantud ettevõtjad. |
| --- | --- |

(327)

Lisaks sellele hõlmab CCI üldeelarve mitmeid maksutulusid, mida maksavad äri- ja ettevõtteregistrisse kantud ettevõtjad.

| (328) | Seejuures on CCIde näol tegemist riiklike ametiasutustega komisjoni direktiivi 2000/52/EÜ tähenduses, (70) samuti on nad hankijad Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2004/18/EÜ (71) tähenduses või vajaduse korral hankijad Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2004/17/EÜ (72) tähenduses, kusjuures nende tehtavate ostude suhtes kohaldatakse riigihangete suhtes kehtestatud pakkumismenetlust. |
| --- | --- |

(328)

Seejuures on CCIde näol tegemist riiklike ametiasutustega komisjoni direktiivi 2000/52/EÜ tähenduses, (70) samuti on nad hankijad Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2004/18/EÜ (71) tähenduses või vajaduse korral hankijad Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2004/17/EÜ (72) tähenduses, kusjuures nende tehtavate ostude suhtes kohaldatakse riigihangete suhtes kehtestatud pakkumismenetlust.

70

71

72

| (329) | Üldkohtu kohtupraktika kohaselt ei sea avaliku sektori sisekorraldusest tulenevad asjaolud ning eeskirjad, mis tagavad avalik-õigusliku asutuse sõltumatuse teistest asutustest, kahtluse alla kõnealuse asutuse avalik-õigusliku olemuse põhimõtet. Euroopa Liidu õiguse kohaselt ei saa olla lubatud riigiabi eeskirjadest kõrvalehiilimine pelgalt seeläbi, et luuakse sõltumatud asutused, kelle ülesandeks on abi jaotada (73). Prantsuse õigussüsteemi kohaselt on kaubandus-tööstuskojad riigi tegevust vahendavad üksused. Nende toimingud on vaieldamatult seostatavad riigiga, sest nende näol on tegemist riigi lahutamatu osaga. Kuivõrd kaubandus-tööstuskojad kuuluvad riikliku haldusaparaadi koosseisu ning on allutatud teiste riiklike asutuste rangele järelevalvele (vt põhjendus 10), leiab komisjon, et nende avalik-õiguslike üksuste otsused on vaieldamatult seostatavad riigiga. Nende olukord on seega erinev riigi osalusega äriühingute omast. Kaubandus-tööstuskodade puhul ei ole vajadust riigiga seostatavust tõendada teise seotud avalik-õigusliku ametiasutuse kaudu, mis osaleb avalik-õigusliku asutuse otsustusprotsessis, nagu see toimus „Stardust Marine“ kohtuotsuse puhul; seda asjaolu kinnitavad ka mitmed avalikku huvi pakkuvad ülesanded, mis on kaubandus-tööstuskodadele antud õigusaktide alusel. |
| --- | --- |

(329)

Üldkohtu kohtupraktika kohaselt ei sea avaliku sektori sisekorraldusest tulenevad asjaolud ning eeskirjad, mis tagavad avalik-õigusliku asutuse sõltumatuse teistest asutustest, kahtluse alla kõnealuse asutuse avalik-õigusliku olemuse põhimõtet. Euroopa Liidu õiguse kohaselt ei saa olla lubatud riigiabi eeskirjadest kõrvalehiilimine pelgalt seeläbi, et luuakse sõltumatud asutused, kelle ülesandeks on abi jaotada (73). Prantsuse õigussüsteemi kohaselt on kaubandus-tööstuskojad riigi tegevust vahendavad üksused. Nende toimingud on vaieldamatult seostatavad riigiga, sest nende näol on tegemist riigi lahutamatu osaga. Kuivõrd kaubandus-tööstuskojad kuuluvad riikliku haldusaparaadi koosseisu ning on allutatud teiste riiklike asutuste rangele järelevalvele (vt põhjendus 10), leiab komisjon, et nende avalik-õiguslike üksuste otsused on vaieldamatult seostatavad riigiga. Nende olukord on seega erinev riigi osalusega äriühingute omast. Kaubandus-tööstuskodade puhul ei ole vajadust riigiga seostatavust tõendada teise seotud avalik-õigusliku ametiasutuse kaudu, mis osaleb avalik-õigusliku asutuse otsustusprotsessis, nagu see toimus „Stardust Marine“ kohtuotsuse puhul; seda asjaolu kinnitavad ka mitmed avalikku huvi pakkuvad ülesanded, mis on kaubandus-tööstuskodadele antud õigusaktide alusel.

73

| (330) | Lisaks sellele, isegi kui komisjon peaks otsustama CCIMP otsuste riigiga seostatavuse üle, käsitades CCIMPd lihtsalt riigi osalusega äriettevõttena, saab komisjon välja tuua teatud hulga tegureid, mis võimaldavad sellist seostatavust näidata. |
| --- | --- |

(330)

Lisaks sellele, isegi kui komisjon peaks otsustama CCIMP otsuste riigiga seostatavuse üle, käsitades CCIMPd lihtsalt riigi osalusega äriettevõttena, saab komisjon välja tuua teatud hulga tegureid, mis võimaldavad sellist seostatavust näidata.

| (331) | Esmalt, nagu on osutatud punktis 2.1.2, tuleb märkida, et CCIMP on allutatud rangele haldusjärelevalvele. Eeskätt tuleb pidada oluliseks, et CCIMP otsused lennujaamatasude määra kohta peavad jõustumiseks saama järelevalvet teostava ametiasutuse kinnituse. Lisaks sellele tuleb enne lennujaamatasude uute määrade kehtestamist konsulteerida Bouches-du-Rhône'i departemangu volikogu, Provence Alpes Côte d'Azuri piirkondlikku nõukogu ja linnade ühendust Marseille Provence Métropole koondava Cocoécoga ning saavutada uute tasumäärade kinnitamine. |
| --- | --- |

(331)

Esmalt, nagu on osutatud punktis 2.1.2, tuleb märkida, et CCIMP on allutatud rangele haldusjärelevalvele. Eeskätt tuleb pidada oluliseks, et CCIMP otsused lennujaamatasude määra kohta peavad jõustumiseks saama järelevalvet teostava ametiasutuse kinnituse. Lisaks sellele tuleb enne lennujaamatasude uute määrade kehtestamist konsulteerida Bouches-du-Rhône'i departemangu volikogu, Provence Alpes Côte d'Azuri piirkondlikku nõukogu ja linnade ühendust Marseille Provence Métropole koondava Cocoécoga ning saavutada uute tasumäärade kinnitamine.

| (332) | Seetõttu on äärmiselt vähetõenäoline, et Cocoéco ei kinnitanud otsust sõlmida ettevõtjaga AMS turundusteenuste leping või et ta vähemalt ei osalenud selle otsuse tegemise protsessis. Kuigi Cocoéco ei ole teinud ametlikku otsust kõnealuse lepingu sõlmimise kohta, peab ta lennujaamatasude määra kontrollimise kaudu heaks kiitma lennujaama ressursside üldise tasakaalu. Seega tuleb lennujaamatasudega seotud otsust ja otsust sõlmida ettevõtjaga AMS turundusteenuste leping hinnata koos. |
| --- | --- |

(332)

Seetõttu on äärmiselt vähetõenäoline, et Cocoéco ei kinnitanud otsust sõlmida ettevõtjaga AMS turundusteenuste leping või et ta vähemalt ei osalenud selle otsuse tegemise protsessis. Kuigi Cocoéco ei ole teinud ametlikku otsust kõnealuse lepingu sõlmimise kohta, peab ta lennujaamatasude määra kontrollimise kaudu heaks kiitma lennujaama ressursside üldise tasakaalu. Seega tuleb lennujaamatasudega seotud otsust ja otsust sõlmida ettevõtjaga AMS turundusteenuste leping hinnata koos.

| (333) | Lisaks sellele on CCIMP sõlminud mitmeid partnerluskokkuleppeid (74) asjaomaste omavalitsusorganitega, et need osaleksid lennujaamataristusse investeerimise kavade kaasrahastamises. Sellise kaasrahastamise vastutasuks kohustus Marseille Provence'i lennujaam viima ellu dünaamilist äripoliitikat, mis võimaldab pakkuda võimalikult palju riigisiseseid ja rahvusvahelisi lennuliine, (75) mille puhul on täpsustatud, et seda strateegiat viiakse ellu „departemangu volikoguga kooskõlastatult“, seejuures on volikogul õigus nõuda, et lennujaam koostaks tema tellimusel lennuliikluse arengut käsitlevaid uuringuid ja uuriks uute lennuliinide avamise võimalusi. |
| --- | --- |

(333)

Lisaks sellele on CCIMP sõlminud mitmeid partnerluskokkuleppeid (74) asjaomaste omavalitsusorganitega, et need osaleksid lennujaamataristusse investeerimise kavade kaasrahastamises. Sellise kaasrahastamise vastutasuks kohustus Marseille Provence'i lennujaam viima ellu dünaamilist äripoliitikat, mis võimaldab pakkuda võimalikult palju riigisiseseid ja rahvusvahelisi lennuliine, (75) mille puhul on täpsustatud, et seda strateegiat viiakse ellu „departemangu volikoguga kooskõlastatult“, seejuures on volikogul õigus nõuda, et lennujaam koostaks tema tellimusel lennuliikluse arengut käsitlevaid uuringuid ja uuriks uute lennuliinide avamise võimalusi.

74

75

| (334) | Lisaks sellele on nii Prantsusmaa kui ka CCIMP üldisemas plaanis teatanud, et Marseille Provence'i lennujaama vastuvõetud arengustrateegia on suunatud ümbritseva piirkonna majanduse dünaamika edendamisega ning töökohtade loomisega seotud üldhuvi väljendavate eesmärkide täitmisele, seejuures, nagu on märgitud CCIMPga sõlmitud kokkulepetes, on kohaliku omavalitsuse asutused selliste eesmärkide täitmisest otseselt huvitatud (76). |
| --- | --- |

(334)

Lisaks sellele on nii Prantsusmaa kui ka CCIMP üldisemas plaanis teatanud, et Marseille Provence'i lennujaama vastuvõetud arengustrateegia on suunatud ümbritseva piirkonna majanduse dünaamika edendamisega ning töökohtade loomisega seotud üldhuvi väljendavate eesmärkide täitmisele, seejuures, nagu on märgitud CCIMPga sõlmitud kokkulepetes, on kohaliku omavalitsuse asutused selliste eesmärkide täitmisest otseselt huvitatud (76).

76

| (335) | Põhjenduses 10 toodud asjaolusid arvestades tundub lisaks sellele, et kaubandus-tööstuskojad on integreeritud avalikku haldusstruktuuri, et nende majandustegevus toimub täiesti eripärastes tingimustes, mis ei ole mingil määral võrreldav eraettevõtjate tingimustega, et nende õiguslik seisund tuleneb avalikust õigusest ning et riiklike ametiasutuste kaubandus-tööstuskodade juhtimise üle rakendatava järelevalve ulatus on suur. |
| --- | --- |

(335)

Põhjenduses 10 toodud asjaolusid arvestades tundub lisaks sellele, et kaubandus-tööstuskojad on integreeritud avalikku haldusstruktuuri, et nende majandustegevus toimub täiesti eripärastes tingimustes, mis ei ole mingil määral võrreldav eraettevõtjate tingimustega, et nende õiguslik seisund tuleneb avalikust õigusest ning et riiklike ametiasutuste kaubandus-tööstuskodade juhtimise üle rakendatava järelevalve ulatus on suur.

| (336) | Eelnevat silmas pidades tuleb seega järeldada, et lennujaamatasude määrasid ja ettevõtjaga AMS sõlmitud turundusteenuste lepingut rahastati riigi ressursside abil ning et see rahastamine on seostatav riigiga. |
| --- | --- |

(336)

Eelnevat silmas pidades tuleb seega järeldada, et lennujaamatasude määrasid ja ettevõtjaga AMS sõlmitud turundusteenuste lepingut rahastati riigi ressursside abil ning et see rahastamine on seostatav riigiga.

7.2.2.   MARSEILLE PROVENCE'I LENNUJAAMAS TEGUTSEVATELE LENNUETTEVÕTJATELE ANTUD VALIKULINE EELIS

| (337) | Selleks et hinnata, kas teatava riikliku meetme näol on tegemist abiga, tuleb kindlaks teha, kas kõnealune ettevõtja on saanud majandusliku eelise, mis on tal võimaldanud vältida kulusid, mida ta oleks tavapäraselt pidanud kandma oma rahalistest ressurssidest, või kas ta on saanud eeliseid, mida ta tavapärastes turutingimustes ei oleks saanud. |
| --- | --- |

(337)

Selleks et hinnata, kas teatava riikliku meetme näol on tegemist abiga, tuleb kindlaks teha, kas kõnealune ettevõtja on saanud majandusliku eelise, mis on tal võimaldanud vältida kulusid, mida ta oleks tavapäraselt pidanud kandma oma rahalistest ressurssidest, või kas ta on saanud eeliseid, mida ta tavapärastes turutingimustes ei oleks saanud.

| (338) | Komisjon meenutab sellega seoses, et piirkonna arenguga seotud järeldusi ei saa võtta arvesse turumajanduse tingimustes tegutseva ettevõtja kriteeriumi kohaldamisel. |
| --- | --- |

(338)

Komisjon meenutab sellega seoses, et piirkonna arenguga seotud järeldusi ei saa võtta arvesse turumajanduse tingimustes tegutseva ettevõtja kriteeriumi kohaldamisel.

Võrdleva meetodi kohaldamine

Võrdleva meetodi kohaldamine

| (339) | Ryanair väidab, et välistamaks majanduseelise olemasolu, mida ettevõte ei oleks tavapärastel turutingimustel saanud, tuleks 1999. aasta lepingutes ettenähtud tasusid võrrelda odavlennuettevõtjate suhtes teistes Euroopa lennujaamades kohaldatavate lennujaamatasudega. |
| --- | --- |

(339)

Ryanair väidab, et välistamaks majanduseelise olemasolu, mida ettevõte ei oleks tavapärastel turutingimustel saanud, tuleks 1999. aasta lepingutes ettenähtud tasusid võrrelda odavlennuettevõtjate suhtes teistes Euroopa lennujaamades kohaldatavate lennujaamatasudega.

| (340) | Komisjon ei välista põhimõtteliselt sellist lähenemisviisi. Samas eeldab võrdlusaluseks võetava teguri määratlus esmalt, et peab olema võimalik valida piisav arv võrreldavaid lennujaamu, kes pakuvad võrreldavaid teenuseid tavapärastel turutingimustel. |
| --- | --- |

(340)

Komisjon ei välista põhimõtteliselt sellist lähenemisviisi. Samas eeldab võrdlusaluseks võetava teguri määratlus esmalt, et peab olema võimalik valida piisav arv võrreldavaid lennujaamu, kes pakuvad võrreldavaid teenuseid tavapärastel turutingimustel.

| (341) | Sellega seoses märgib komisjon, et ajal, kui 1999. aasta lepingud sõlmiti, käsitati Euroopa Liidu lennujaamu suures osas riikliku haldussüsteemi osadena, kellel olid kindlaksmääratud sotsiaalsed ja piirkondlikud eesmärgid ning keda rahastasid riiklikud ametiasutused, sõltumata nende lennujaamade tulususest. Tegelikult kasutab enamik Euroopa Liidu lennujaama siiani riiklikke vahendeid investeerimis- ja tegevuskulude katmiseks. Seetõttu leiab komisjon, et kõnealuste lennujaamade tasumäärasid ei ole tavaliselt kujundatud turuga seotud kaalutluste ega eelnevate rahuldava tasuvuse väljavaadete alusel, vaid võttes peamiselt arvesse sotsiaalseid või piirkondlikke kaalutlusi. |
| --- | --- |

(341)

Sellega seoses märgib komisjon, et ajal, kui 1999. aasta lepingud sõlmiti, käsitati Euroopa Liidu lennujaamu suures osas riikliku haldussüsteemi osadena, kellel olid kindlaksmääratud sotsiaalsed ja piirkondlikud eesmärgid ning keda rahastasid riiklikud ametiasutused, sõltumata nende lennujaamade tulususest. Tegelikult kasutab enamik Euroopa Liidu lennujaama siiani riiklikke vahendeid investeerimis- ja tegevuskulude katmiseks. Seetõttu leiab komisjon, et kõnealuste lennujaamade tasumäärasid ei ole tavaliselt kujundatud turuga seotud kaalutluste ega eelnevate rahuldava tasuvuse väljavaadete alusel, vaid võttes peamiselt arvesse sotsiaalseid või piirkondlikke kaalutlusi.

| (342) | Komisjon märgib seejuures, et isegi kui mõned lennujaamad on eraomandis või kui neid hallatakse sotsiaalsete või piirkondlike kaalutlusteta, võivad selliste lennujaamade tasumäärasid tugevalt mõjutada enamjaolt riigi vahenditest rahastatavate lennujaamakäitajate kehtestatavad tasumäärad, kuna neid tasumäärasid võtavad lennuettevõtjad arvesse läbirääkimistel eraomandis olevate või erasektori käitatavate lennujaamadega. |
| --- | --- |

(342)

Komisjon märgib seejuures, et isegi kui mõned lennujaamad on eraomandis või kui neid hallatakse sotsiaalsete või piirkondlike kaalutlusteta, võivad selliste lennujaamade tasumäärasid tugevalt mõjutada enamjaolt riigi vahenditest rahastatavate lennujaamakäitajate kehtestatavad tasumäärad, kuna neid tasumäärasid võtavad lennuettevõtjad arvesse läbirääkimistel eraomandis olevate või erasektori käitatavate lennujaamadega.

| (343) | Vaadeldaval juhul on võrdlusaluseks võetud lennujaamu riiklikult rahastatud enne nende erastamist või pärast seda. Näiteks riiklikust fondist toetust saanud Lutoni lennujaama hakkas käitama eraettevõtja pärast seda kui lennujaam oli saanud avaliku ja erasektori partnerluse raames 80 miljoni Suurbritannia naela suuruse investeeringu. Liverpooli lennujaama kaasrahastasid Euroopa Liidu tõukefondid ja kahjumis olev Prestwicki lennujaam taasriigistati hiljaaegu sümboolse hinna 1 Suurbritannia naela eest. Lisaks sellele ei ole kindel, et olemasoleva taristu kulusid võeti võrdlusaluseks olevate lennujaamade erastamisel arvesse. Ja lõpuks on nõustamisbüroo Oxera koostatud uuringus kasutatud andmete võrreldavus piiratud, kuna Marseille Provence'i lennujaamale makstud tasude puhul ei võetud arvesse ettevõttega AMS sõlmitud turundusteenuste lepingut, samas kui kõikide teiste lennujaamade puhul kajastatud hinnad ei hõlma lennujaama makseid Ryanairi turundusteenuste eest. |
| --- | --- |

(343)

Vaadeldaval juhul on võrdlusaluseks võetud lennujaamu riiklikult rahastatud enne nende erastamist või pärast seda. Näiteks riiklikust fondist toetust saanud Lutoni lennujaama hakkas käitama eraettevõtja pärast seda kui lennujaam oli saanud avaliku ja erasektori partnerluse raames 80 miljoni Suurbritannia naela suuruse investeeringu. Liverpooli lennujaama kaasrahastasid Euroopa Liidu tõukefondid ja kahjumis olev Prestwicki lennujaam taasriigistati hiljaaegu sümboolse hinna 1 Suurbritannia naela eest. Lisaks sellele ei ole kindel, et olemasoleva taristu kulusid võeti võrdlusaluseks olevate lennujaamade erastamisel arvesse. Ja lõpuks on nõustamisbüroo Oxera koostatud uuringus kasutatud andmete võrreldavus piiratud, kuna Marseille Provence'i lennujaamale makstud tasude puhul ei võetud arvesse ettevõttega AMS sõlmitud turundusteenuste lepingut, samas kui kõikide teiste lennujaamade puhul kajastatud hinnad ei hõlma lennujaama makseid Ryanairi turundusteenuste eest.

| (344) | Sellises olukorras ei saa komisjon määratleda võrdlusalust selleks, et selgitada väljalennujaama haldaja osutatud teenuste tegelikku turuhinda. |
| --- | --- |

(344)

Sellises olukorras ei saa komisjon määratleda võrdlusalust selleks, et selgitada väljalennujaama haldaja osutatud teenuste tegelikku turuhinda.

Tulususe analüüs

Tulususe analüüs

| (345) | Selgelt määratletud võrdlusaluse puudumisel leiab komisjon, et täiendava tulususe ex ante analüüs on asjakohane kriteerium lennujaama käitajate ja eri lennuettevõtjate vahel kavandatud või sõlmitud lepingute hindamiseks. Sellisel juhul on vaadeldavad meetmed osa lennujaama üldisest strateegiast, mis võimaldab saavutada tulusust vähemalt pikaajalises perspektiivis. |
| --- | --- |

(345)

Selgelt määratletud võrdlusaluse puudumisel leiab komisjon, et täiendava tulususe ex ante analüüs on asjakohane kriteerium lennujaama käitajate ja eri lennuettevõtjate vahel kavandatud või sõlmitud lepingute hindamiseks. Sellisel juhul on vaadeldavad meetmed osa lennujaama üldisest strateegiast, mis võimaldab saavutada tulusust vähemalt pikaajalises perspektiivis.

ex ante

| (346) | Komisjon leiab, et erinevate hindade kehtestamine vastab tavapärasele äritavale. Selline praktika peaks samas aga olema turumajanduse tingimustes tegutseva ettevõtja kriteeriumi täitmiseks ärilistel kaalutlustel õigustatud (77). |
| --- | --- |

(346)

Komisjon leiab, et erinevate hindade kehtestamine vastab tavapärasele äritavale. Selline praktika peaks samas aga olema turumajanduse tingimustes tegutseva ettevõtja kriteeriumi täitmiseks ärilistel kaalutlustel õigustatud (77).

77

| (347) | Prantsusmaa rõhutab, et Marseille Provence'i lennujaam käitus otstarbekalt ja kinnitas oma väidet, esitades lennujaama ex ante tehtud arvutused. |
| --- | --- |

(347)

Prantsusmaa rõhutab, et Marseille Provence'i lennujaam käitus otstarbekalt ja kinnitas oma väidet, esitades lennujaama ex ante tehtud arvutused.

ex ante

| (348) | Kõnealuse kriteeriumi hindamiseks võttis komisjon arvesse lennundusega seotud tulusid (lennujaamatasud) ning lennundusega mitteseotud tulusid (kaubandustegevus, parklad jne). |
| --- | --- |

(348)

Kõnealuse kriteeriumi hindamiseks võttis komisjon arvesse lennundusega seotud tulusid (lennujaamatasud) ning lennundusega mitteseotud tulusid (kaubandustegevus, parklad jne).

7.2.2.1.   
  Tasumäära vähendamine seoses uute lennuliinide avamisega

Tasumäära vähendamine seoses uute lennuliinide avamisega

| (349) | CCIMP kehtestas üksteise järel kaks eraldi sooduskava, mis innustasid lennuettevõtjaid avama uusi lennuliine. 6. detsembril 2004 kinnitas Cocoéco soodusmäärad, mille suurus esimesel aastal oli 90 % ja teisel aastal 50 %, kõnealused soodusmäärad hõlmasid reisivedude maandumistasusid, valgustustasusid ja parkimistasusid ning kaubalendude maandumistasusid ja valgustustasusid. See mehhanism kehtis 15. veebruarist 2005 kuni 31. juulini 2009. |
| --- | --- |

(349)

CCIMP kehtestas üksteise järel kaks eraldi sooduskava, mis innustasid lennuettevõtjaid avama uusi lennuliine. 6. detsembril 2004 kinnitas Cocoéco soodusmäärad, mille suurus esimesel aastal oli 90 % ja teisel aastal 50 %, kõnealused soodusmäärad hõlmasid reisivedude maandumistasusid, valgustustasusid ja parkimistasusid ning kaubalendude maandumistasusid ja valgustustasusid. See mehhanism kehtis 15. veebruarist 2005 kuni 31. juulini 2009.

| (350) | Esimese meetme kohta väitis Prantsusmaa, et 8. detsembril 2004 koostatud ex ante tulususe uuringus vaadeldi ühelt poolt aastast hinnaalandust olemasolevatele liinidele või liinidele, mis oleks käivitatud vaadeldava [...]* euro suuruse meetme puudumisel ning teiselt poolt täiendavaid kulutusi seoses meeskondade varustuse ja autoparklatega täiendava [...]* euro korral aastas. Ainult 20 % uute lennuliinide puhul eeldati, et need püsivad kolmandal käitamisaastal, vastava summa suurus oli [...]* eurot. Uute asutatud lennuliinidega seotud tulud olid hinnanguliselt [...]* eurot. Esialgses uuringus toodud eeldused näisid nende püstitamise ajal olevat realistlikud. |
| --- | --- |

(350)

Esimese meetme kohta väitis Prantsusmaa, et 8. detsembril 2004 koostatud ex ante tulususe uuringus vaadeldi ühelt poolt aastast hinnaalandust olemasolevatele liinidele või liinidele, mis oleks käivitatud vaadeldava [...]* euro suuruse meetme puudumisel ning teiselt poolt täiendavaid kulutusi seoses meeskondade varustuse ja autoparklatega täiendava [...]* euro korral aastas. Ainult 20 % uute lennuliinide puhul eeldati, et need püsivad kolmandal käitamisaastal, vastava summa suurus oli [...]* eurot. Uute asutatud lennuliinidega seotud tulud olid hinnanguliselt [...]* eurot. Esialgses uuringus toodud eeldused näisid nende püstitamise ajal olevat realistlikud.

ex ante

| (351) | Võttes arvesse asjaolu, et lennujaam kavandas positiivset marginaali ning seoses sellega, et meetme puhul ei nähtud ette alginvesteeringut, leidis komisjon, et meede on kooskõlas turumajanduse tingimustes tegutseva aruka ettevõtja põhimõttega. |
| --- | --- |

(351)

Võttes arvesse asjaolu, et lennujaam kavandas positiivset marginaali ning seoses sellega, et meetme puhul ei nähtud ette alginvesteeringut, leidis komisjon, et meede on kooskõlas turumajanduse tingimustes tegutseva aruka ettevõtja põhimõttega.

| (352) | 15. veebruarist 2005 kuni 31. juulini 2009 kehtinud allahindluse kohta esitas Prantsusmaa Cocoéco 14. septembri 2009. aasta istungi protokolli, mille kohaselt ühelt poolt said allahindlusega seotud summadest 83,1 % lennuliinid, mis olid alles pärast allahindlusperioodi lõppemist, teiselt poolt ei kaasnenud muudatusega mingeid lennuliikluse mahuga seotud investeeringuid. |
| --- | --- |

(352)

15. veebruarist 2005 kuni 31. juulini 2009 kehtinud allahindluse kohta esitas Prantsusmaa Cocoéco 14. septembri 2009. aasta istungi protokolli, mille kohaselt ühelt poolt said allahindlusega seotud summadest 83,1 % lennuliinid, mis olid alles pärast allahindlusperioodi lõppemist, teiselt poolt ei kaasnenud muudatusega mingeid lennuliikluse mahuga seotud investeeringuid.

| (353) | Ja lõpuks, kõnealusel Cocoéco istungil tehtud ettepaneku kohaselt koostatud majandusliku mõju uuringus jõuti järeldusele, et iga tasumäära muudatusega hõlmatava lennureisija puhul oli marginaal meetme kohaldamise kolme aasta jooksul positiivne:






  — | terminali mp1 puhul: [...]* – [...]* = [...]* eurot |
| --- | --- | --- |

(353)

Ja lõpuks, kõnealusel Cocoéco istungil tehtud ettepaneku kohaselt koostatud majandusliku mõju uuringus jõuti järeldusele, et iga tasumäära muudatusega hõlmatava lennureisija puhul oli marginaal meetme kohaldamise kolme aasta jooksul positiivne:

—

terminali mp1 puhul: [...]* – [...]* = [...]* eurot

| — | terminali mp2 puhul: [...]* – [...]* = [...]* eurot |
| --- | --- |

—

terminali mp2 puhul: [...]* – [...]* = [...]* eurot

| (354) | Sellest nähtub, et esialgseid ex ante arvutusi tuleb hinnata väga ettevaatlikuks; seejuures säilis oluliselt enam kui 20 % uutest lennuliinidest kauem esialgsete allahindluste kestusest. Sellest tulenevalt otsustati äriplaanide ajakohastamisel ja hilisemate uuringute teostamisel eeldusi ajakohastada, et võtta arvesse kõnealuse meetmega seoses saadud esialgseid kogemusi. |
| --- | --- |

(354)

Sellest nähtub, et esialgseid ex ante arvutusi tuleb hinnata väga ettevaatlikuks; seejuures säilis oluliselt enam kui 20 % uutest lennuliinidest kauem esialgsete allahindluste kestusest. Sellest tulenevalt otsustati äriplaanide ajakohastamisel ja hilisemate uuringute teostamisel eeldusi ajakohastada, et võtta arvesse kõnealuse meetmega seoses saadud esialgseid kogemusi.

ex ante

| (355) | Saadud kogemuse põhjal võeti 18. septembril 2009 vastu uute lennuliinide avamise innustamiseks teine stimuleerimiskava, mis jõustus 1. veebruaril 2010. See kava hõlmas 60 % suurust allahindlust uue lennuliini käitamise esimesel aastal, 45 % suurust allahindlust teisel aastal ja 20 % suurust allahindlust kolmandal aastal. Kavaga nähti ette ka tulususe tekkimist. Eespool toodud andmete põhjal oli ka teise kava tulusus tõenäoline. Kava tühistati järk-järgult ja see lõpetati 31. oktoobril 2011. |
| --- | --- |

(355)

Saadud kogemuse põhjal võeti 18. septembril 2009 vastu uute lennuliinide avamise innustamiseks teine stimuleerimiskava, mis jõustus 1. veebruaril 2010. See kava hõlmas 60 % suurust allahindlust uue lennuliini käitamise esimesel aastal, 45 % suurust allahindlust teisel aastal ja 20 % suurust allahindlust kolmandal aastal. Kavaga nähti ette ka tulususe tekkimist. Eespool toodud andmete põhjal oli ka teise kava tulusus tõenäoline. Kava tühistati järk-järgult ja see lõpetati 31. oktoobril 2011.

| (356) | Komisjon leiab, et ka see meede on kooskõlas turumajanduse tingimustes tegutseva aruka ettevõtja põhimõttega, sest sellega nähti ette täiendava tulu saamine. |
| --- | --- |

(356)

Komisjon leiab, et ka see meede on kooskõlas turumajanduse tingimustes tegutseva aruka ettevõtja põhimõttega, sest sellega nähti ette täiendava tulu saamine.

7.2.2.2.   
  Tasuta öine parkimine

Tasuta öine parkimine

| (357) | Alates 1. märtsist 2005 kuni tänase päevani on reisijateveoga seotud parkimine IATA väikese koormusega hooajal kella 22.00st kuni kella 6.00ni tasuta, kui samasse sihtpunkti toimub viis iganädalast lendu ja lennukid pargivad vähemalt kuue järjestikuse tunni jooksul kella 22.00st kuni kella 6.00ni. Seda meedet kohaldatakse mittediskrimineerivalt mõlemas terminalis kõikide lennuettevõtjate suhtes. |
| --- | --- |

(357)

Alates 1. märtsist 2005 kuni tänase päevani on reisijateveoga seotud parkimine IATA väikese koormusega hooajal kella 22.00st kuni kella 6.00ni tasuta, kui samasse sihtpunkti toimub viis iganädalast lendu ja lennukid pargivad vähemalt kuue järjestikuse tunni jooksul kella 22.00st kuni kella 6.00ni. Seda meedet kohaldatakse mittediskrimineerivalt mõlemas terminalis kõikide lennuettevõtjate suhtes.

| (358) | Prantsusmaa väitel võimaldab öine parkimine lennujaamas lennuettevõtjatel võtta peale reisijad võimalikult vara hommikul ja teha viimane maandumine hilja õhtul, seega tekib vedajal võimalus teha 4 lendu päevas 3 asemel. |
| --- | --- |

(358)

Prantsusmaa väitel võimaldab öine parkimine lennujaamas lennuettevõtjatel võtta peale reisijad võimalikult vara hommikul ja teha viimane maandumine hilja õhtul, seega tekib vedajal võimalus teha 4 lendu päevas 3 asemel.

| (359) | Prantsusmaa väidab, et 2004. aasta raamatupidamisandmete analüüs võimaldas ex ante välja selgitada, et selline meede on lennujaama käitaja jaoks tulus. |
| --- | --- |

(359)

Prantsusmaa väidab, et 2004. aasta raamatupidamisandmete analüüs võimaldas ex ante välja selgitada, et selline meede on lennujaama käitaja jaoks tulus.

ex ante

| (360) | Kõnealune uuring põhineb eeldusel, et terminali mp1 puhul on ainult seoses riigisiseste vedudega võimalik pakkuda täiendavaid lennukordi seoses tasuta öise parkimise võimaldamisega. Terminali mp2 kasutavad odavlennuettevõtjad ei kasuta süsteemi, mille puhul toimub igapäevane väljalend ööbimisbaasist ja üks igapäevane tagasilend, seetõttu eeldati, et kõik nende lennukid võivad pakkuda täiendavat igapäevast lennukorda. Täiendavate lennukordade eelduse suhtes kohaldati 50 % suurust kaalumiskoefitsienti. |
| --- | --- |

(360)

Kõnealune uuring põhineb eeldusel, et terminali mp1 puhul on ainult seoses riigisiseste vedudega võimalik pakkuda täiendavaid lennukordi seoses tasuta öise parkimise võimaldamisega. Terminali mp2 kasutavad odavlennuettevõtjad ei kasuta süsteemi, mille puhul toimub igapäevane väljalend ööbimisbaasist ja üks igapäevane tagasilend, seetõttu eeldati, et kõik nende lennukid võivad pakkuda täiendavat igapäevast lennukorda. Täiendavate lennukordade eelduse suhtes kohaldati 50 % suurust kaalumiskoefitsienti.

| (361) | Uuringus lähtutakse eeldusest, et tasuta öise parkimise täiendavad kulud piirduvad tööjõukulude, hooldus- ja remondikuludega ning mitmesuguste energia- jms kuludega, moodustades hinnanguliselt kokku [...]* eurot ühe öö ja ühe lennuki kohta. |
| --- | --- |

(361)

Uuringus lähtutakse eeldusest, et tasuta öise parkimise täiendavad kulud piirduvad tööjõukulude, hooldus- ja remondikuludega ning mitmesuguste energia- jms kuludega, moodustades hinnanguliselt kokku [...]* eurot ühe öö ja ühe lennuki kohta.

| (362) | Esialgses uuringus toodud eeldused näisid nende püstitamise hetkel olevat realistlikud. Tegelikult ilmnes 2008. aastal teostatud uuringu põhjal, et kulude suurust alahinnati, kuid tugineti sellele, et kõnealuse meetme rakendamisel lisanduvad lennukorrad toovad alates 2010. aastast ka teatud puhaskasumit. Sellest tulenevalt otsustati äriplaanide ajakohastamisel ja hilisemate uuringute teostamisel eeldusi ajakohastada, et võtta arvesse kõnealuse meetmega seoses saadud esialgseid kogemusi. |
| --- | --- |

(362)

Esialgses uuringus toodud eeldused näisid nende püstitamise hetkel olevat realistlikud. Tegelikult ilmnes 2008. aastal teostatud uuringu põhjal, et kulude suurust alahinnati, kuid tugineti sellele, et kõnealuse meetme rakendamisel lisanduvad lennukorrad toovad alates 2010. aastast ka teatud puhaskasumit. Sellest tulenevalt otsustati äriplaanide ajakohastamisel ja hilisemate uuringute teostamisel eeldusi ajakohastada, et võtta arvesse kõnealuse meetmega seoses saadud esialgseid kogemusi.

| (363) | Toodud andmetest ilmneb, et CCIMP käitus turumajanduse tingimustes tegutseva aruka ettevõtjana, tehes otsuse rakendada Marseille Provence'i lennujaamas tasuta öist parkimist. |
| --- | --- |

(363)

Toodud andmetest ilmneb, et CCIMP käitus turumajanduse tingimustes tegutseva aruka ettevõtjana, tehes otsuse rakendada Marseille Provence'i lennujaamas tasuta öist parkimist.

7.2.2.3.   
  Turundusteenuste rahastamine

Turundusteenuste rahastamine

| (364) | Esimene mehhanism turundustegevuse rahastamiseks võeti vastu Marseille Provence'i lennujaamas CCIMP 21. novembri 2005. aasta otsuse alusel. Samas tühistati see kava juba enne selle jõustumise algust. Prantsusmaa väitel tehti selle alusel ainult üks [alla 300 000]* euro suurune makse ettevõttele BMI Baby. |
| --- | --- |

(364)

Esimene mehhanism turundustegevuse rahastamiseks võeti vastu Marseille Provence'i lennujaamas CCIMP 21. novembri 2005. aasta otsuse alusel. Samas tühistati see kava juba enne selle jõustumise algust. Prantsusmaa väitel tehti selle alusel ainult üks [alla 300 000]* euro suurune makse ettevõttele BMI Baby.

| (365) | Prantsusmaa väitis, et selle summa suhtes, sedavõrd, kuivõrd seda on võimalik käsitada riigiabina, tuleb kohaldada määrust (EÜ) nr 1998/2006. Ettevõte BMI Baby lõpetas tegevuse 2012. aastal. |
| --- | --- |

(365)

Prantsusmaa väitis, et selle summa suhtes, sedavõrd, kuivõrd seda on võimalik käsitada riigiabina, tuleb kohaldada määrust (EÜ) nr 1998/2006. Ettevõte BMI Baby lõpetas tegevuse 2012. aastal.

| (366) | Komisjon leiab, et selle abi puhul on tegemist vähese tähtsusega abiga. |
| --- | --- |

(366)

Komisjon leiab, et selle abi puhul on tegemist vähese tähtsusega abiga.

7.2.2.4.   
  Reisijatasude määra kehtestamine terminali mp2 puhul

Reisijatasude määra kehtestamine terminali mp2 puhul

| (367) | 2004. aasta novembri äriplaan, mis rakendati ellu enne terminali mp2 ehitamise otsuse tegemist, näitas, et tegemist on lahendusega, mis võib aidata lahendada ülekoormusega seotud probleemi, säilitades samas parimad tulususe väljavaated. Võttes arvesse terminali mp2 ehitamiseks antud toetust, näitas terminali mp2 ehitamise otsuse tegemise ajal viieteistkümneks aastaks koostatud äriplaan, et see projekt on lennujaama jaoks kasumlik. Enne terminali mp2 käikuandmist ajakohastati äriplaani kahel korral, 2005. ja 2006. aastal. Seega on mõlemas äriplaanis leitud, et terminali mp2 rajamine oli parim lahendus, mis pakkus parimaid tulususe väljavaateid. |
| --- | --- |

(367)

2004. aasta novembri äriplaan, mis rakendati ellu enne terminali mp2 ehitamise otsuse tegemist, näitas, et tegemist on lahendusega, mis võib aidata lahendada ülekoormusega seotud probleemi, säilitades samas parimad tulususe väljavaated. Võttes arvesse terminali mp2 ehitamiseks antud toetust, näitas terminali mp2 ehitamise otsuse tegemise ajal viieteistkümneks aastaks koostatud äriplaan, et see projekt on lennujaama jaoks kasumlik. Enne terminali mp2 käikuandmist ajakohastati äriplaani kahel korral, 2005. ja 2006. aastal. Seega on mõlemas äriplaanis leitud, et terminali mp2 rajamine oli parim lahendus, mis pakkus parimaid tulususe väljavaateid.

| (368) | Enne terminaliga mp2 seotud tasumäärade kehtestamist ajakohastatud 2006. aasta äriplaani puhul võeti arvesse mitte üksnes uute lennuliinide avamise ja parkimisega seotud allahindlusi, vaid ka turundusmeetmetega seotud allahindlusi. Äriplaani ellurakendamine annab samuti tunnistust sellest, et terminali mp2 rajamine oli lennujaama jaoks kasumlik, võttes seejuures arvesse tasude vähendamist.
  Finantsmarginaali arvutamine lennu kohta pärast tasude alandamist ja turundusmeetmete rakendamist (kogukulude meetod):

  Tabel 10


  Lennuk B737 – 67 tonni – GA:5 – mahutavus:189 reisijat | MP2 |
| --- | --- | --- |
| 1. aasta | 2. aasta | 3. aasta | 4. aasta |
| | TULUD | KULUD | TULUD | KULUD | TULUD | KULUD | TULUD | KULUD |
| RIIGISISESED LENNUD | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* |
| Maandumistasud | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* |
| Valgustustasud | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* |
| Parkimine < 1 tunni jooksul | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* |
| Reisijaid 75 % (142 reisijat) | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* |
| Registreerimisletid | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* |
| lennundusega seotud tasude vahesumma | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* |
| Kaubandustegevus | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* |
| Autoparklad | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* |
| KOKKU lennu kohta | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* |
| Marginaal enne turundusmeetmeid | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* |
| turundusmeetmed | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* |
| Marginaal pärast turundusmeetmeid | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* |

(368)

Enne terminaliga mp2 seotud tasumäärade kehtestamist ajakohastatud 2006. aasta äriplaani puhul võeti arvesse mitte üksnes uute lennuliinide avamise ja parkimisega seotud allahindlusi, vaid ka turundusmeetmetega seotud allahindlusi. Äriplaani ellurakendamine annab samuti tunnistust sellest, et terminali mp2 rajamine oli lennujaama jaoks kasumlik, võttes seejuures arvesse tasude vähendamist.

Finantsmarginaali arvutamine lennu kohta pärast tasude alandamist ja turundusmeetmete rakendamist (kogukulude meetod):

Tabel 10

Tabel 10

Lennuk B737 – 67 tonni – GA:5 – mahutavus:189 reisijat

Lennuk B737 – 67 tonni – GA:5 – mahutavus:189 reisijat

MP2

1. aasta

2. aasta

3. aasta

4. aasta

TULUD

KULUD

TULUD

KULUD

TULUD

KULUD

TULUD

KULUD

RIIGISISESED LENNUD

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

Maandumistasud

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

Valgustustasud

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

Parkimine < 1 tunni jooksul

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

Reisijaid 75 % (142 reisijat)

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

Registreerimisletid

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

lennundusega seotud tasude vahesumma

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

Kaubandustegevus

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

Autoparklad

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

KOKKU lennu kohta

KOKKU lennu kohta

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

Marginaal enne turundusmeetmeid

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

turundusmeetmed

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

Marginaal pärast turundusmeetmeid

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

| | 1. aasta | 2. aasta | 3. aasta | 4. aasta |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| | TULUD | KULUD | TULUD | KULUD | TULUD | KULUD | TULUD | KULUD |
| ELi LENNUD | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* |
| Maandumistasud | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* |
| Valgustustasud | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* |
| Parkimine < 1 tunni jooksul | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* |
| Reisijaid 75 % (142 reisijat) | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* |
| Registreerimisletid | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* |
| lennundusega seotud tasude vahesumma | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* |
| Kaubandustegevus | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* |
| Autoparklad | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* |
| KOKKU lennu kohta | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* |
| Marginaal enne turundusmeetmeid | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* |
| turundusmeetmed | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* |
| Marginaal pärast turundusmeetmeid | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* |

1. aasta

2. aasta

3. aasta

4. aasta

TULUD

KULUD

TULUD

KULUD

TULUD

KULUD

TULUD

KULUD

ELi LENNUD

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

Maandumistasud

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

Valgustustasud

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

Parkimine < 1 tunni jooksul

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

Reisijaid 75 % (142 reisijat)

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

Registreerimisletid

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

lennundusega seotud tasude vahesumma

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

Kaubandustegevus

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

Autoparklad

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

KOKKU lennu kohta

KOKKU lennu kohta

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

Marginaal enne turundusmeetmeid

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

turundusmeetmed

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

Marginaal pärast turundusmeetmeid

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

Tabel 11

Tabel 11

Lennuk FOCKER 100 – 45 tonni – GA:5 – mahutavus: 100 reisijat

Lennuk FOCKER 100 – 45 tonni – GA:5 – mahutavus: 100 reisijat

| | MP2 |
| --- | --- |
| 1. aasta | 2. aasta | 3. aasta | 4. aasta |
| | TULUD | KULUD | TULUD | KULUD | TULUD | KULUD | TULUD | KULUD |
| RIIGISISESED LENNUD | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* |
| Maandumistasud | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* |
| Valgustustasud | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* |
| Parkimine < 1 tunni jooksul | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* |
| Reisijaid 75 % (75 reisijat) | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* |
| Registreerimisletid | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* |
| lennundusega seotud tasude vahesumma | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* |
| Kaubandustegevus | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* |
| Autoparklad | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* |
| KOKKU lennu kohta | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* |
| Marginaal enne turundusmeetmeid | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* |
| turundusmeetmed | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* |
| Marginaal pärast turundusmeetmeid | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* |

MP2

1. aasta

2. aasta

3. aasta

4. aasta

TULUD

KULUD

TULUD

KULUD

TULUD

KULUD

TULUD

KULUD

RIIGISISESED LENNUD

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

Maandumistasud

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

Valgustustasud

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

Parkimine < 1 tunni jooksul

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

Reisijaid 75 % (75 reisijat)

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

Registreerimisletid

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

lennundusega seotud tasude vahesumma

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

Kaubandustegevus

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

Autoparklad

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

KOKKU lennu kohta

KOKKU lennu kohta

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

Marginaal enne turundusmeetmeid

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

turundusmeetmed

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

Marginaal pärast turundusmeetmeid

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

| | 1. aasta | 2. aasta | 3. aasta | 4. aasta |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| | TULUD | KULUD | TULUD | KULUD | TULUD | KULUD | TULUD | KULUD |
| ELi LENNUD | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* |
| Maandumistasud | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* |
| Valgustustasud | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* |
| Parkimine < 1 tunni jooksul | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* |
| Reisijaid 75 % (75 reisijat) | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* |
| Registreerimisletid | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* |
| lennundusega seotud tasude vahesumma | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* |
| Kaubandustegevus | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* |
| Autoparklad | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* |
| KOKKU lennu kohta | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* |
| Marginaal enne turundusmeetmeid | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* |
| turundusmeetmed | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* |
| Marginaal pärast turundusmeetmeid | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* |

1. aasta

2. aasta

3. aasta

4. aasta

TULUD

KULUD

TULUD

KULUD

TULUD

KULUD

TULUD

KULUD

ELi LENNUD

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

Maandumistasud

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

Valgustustasud

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

Parkimine < 1 tunni jooksul

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

Reisijaid 75 % (75 reisijat)

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

Registreerimisletid

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

lennundusega seotud tasude vahesumma

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

Kaubandustegevus

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

Autoparklad

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

KOKKU lennu kohta

KOKKU lennu kohta

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

Marginaal enne turundusmeetmeid

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

turundusmeetmed

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

Marginaal pärast turundusmeetmeid

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

Tabel 12

Tabel 12

Tulususe analüüs (tuhandetes eurodes, praeguste hindade juures)

Tulususe analüüs (tuhandetes eurodes, praeguste hindade juures)

| | 2005 | 2006 | 2007 | 2008 | 2009 | 2010 | 2011 | 2012 | 2013 | 2014 | 2015 | 2016 | 2017 | 2018 | 2019 | 2020 | 2021 | KOKKU 2005–2021 | Sisemine tulumäär |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 2021. aasta lõpu RAHAVOOD KOKKU koos BPVga, ilma OLTta | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* |
| 2021. aasta lõpu RAHAVOOD KOKKU koos BPVga ja koos OLTga | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* |
| DIFERENTSEERITUD RAHAVOOD | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* |
| 2021. aasta lõpu RAHAVOOD KOKKU ilma BPVta, ajakohastatud ilma OLTta | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* |
| 2021. aasta lõpu RAHAVOOD KOKKU koos BPVga, ajakohastatud koos OLTga | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* |
| DIFERENTSEERITUD RAHAVOOD KOKKU | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* |
| Allikas:15. septembri 2005. aasta ajakohastatud äriplaan (BPV – bilansiline puhasväärtus, OLT – odavlennuterminal). |

2005

2006

2007

2008

2009

2010

2011

2012

2013

2014

2015

2016

2017

2018

2019

2020

2021

KOKKU 2005–2021

Sisemine tulumäär

2021. aasta lõpu RAHAVOOD KOKKU koos BPVga, ilma OLTta

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

2021. aasta lõpu RAHAVOOD KOKKU koos BPVga ja koos OLTga

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

DIFERENTSEERITUD RAHAVOOD

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

2021. aasta lõpu RAHAVOOD KOKKU ilma BPVta, ajakohastatud ilma OLTta

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

2021. aasta lõpu RAHAVOOD KOKKU koos BPVga, ajakohastatud koos OLTga

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

DIFERENTSEERITUD RAHAVOOD KOKKU

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

Allikas:15. septembri 2005. aasta ajakohastatud äriplaan (BPV – bilansiline puhasväärtus, OLT – odavlennuterminal).

Allikas:

| (369) | Arukas ettevõtja võtab lihtsustatud teenuste ja sellele vastava tasumääraga terminali projekti tulususe arvutamisel arvesse kõiki lennundusega seotud ja mitteseotud tulusid, arvestades samas ka reisijate arvu ootuste paindlikkust kavandatud lennundusega seotud tasumäära suhtes. Erinevus reisijatasu määra ja ühe reisijaga seotud kulu vahel, mis kaetakse lennundusega mitteseotud tulude arvelt, ei ole seotud lennuettevõtjatele antud eelisega, vaid tuleneb asjaomase ettevõtja poolt tehtud investeerimisprojekti tootluse optimeerimisest. |
| --- | --- |

(369)

Arukas ettevõtja võtab lihtsustatud teenuste ja sellele vastava tasumääraga terminali projekti tulususe arvutamisel arvesse kõiki lennundusega seotud ja mitteseotud tulusid, arvestades samas ka reisijate arvu ootuste paindlikkust kavandatud lennundusega seotud tasumäära suhtes. Erinevus reisijatasu määra ja ühe reisijaga seotud kulu vahel, mis kaetakse lennundusega mitteseotud tulude arvelt, ei ole seotud lennuettevõtjatele antud eelisega, vaid tuleneb asjaomase ettevõtja poolt tehtud investeerimisprojekti tootluse optimeerimisest.

| (370) | Terminalis mp2 kohaldatavate reisijatasude määra (arvestamata registreerimislette) on toodud tabelis 13.

  Tabel 13










  Aastad | Reisijatasu ELi-sisestel lendudel (eurodes) | Reisijatasu ELi-välistel lendudel (eurodes) |
| --- | --- | --- | --- |
| Algne | Tagasiulatuv | Algne | Tagasiulatuv |
| 2006 | 1,23 | 2,85 | x | 2,99 |
| 2007 | 1,22 | 2,85 | 1,28 | 2,99 |
| 2008 | 1,31 | 2,54 | 6,75 | 2,68 |
| 2009 | 1,79 | | 1,93 | |
| 2010 | 1,79 | | 1,93 | |
| 2011 | 1,84 | | 1,99 | |

(370)

Terminalis mp2 kohaldatavate reisijatasude määra (arvestamata registreerimislette) on toodud tabelis 13.

Tabel 13

Tabel 13

Aastad

Reisijatasu ELi-sisestel lendudel (eurodes)

Reisijatasu ELi-välistel lendudel (eurodes)

Algne

Tagasiulatuv

Algne

Tagasiulatuv

2006

1,23

2,85

x

2,99

2007

1,22

2,85

1,28

2,99

2008

1,31

2,54

6,75

2,68

2009

1,79

1,93

2010

1,79

1,93

2011

1,84

1,99

| (371) | 2009. aastal, pärast seda kui riiginõukogu oli tasumäärad tühistanud, toimus tasumäärade kohandamine. Cocoéco 18. veebruari 2009. aasta otsuses on üksikasjalikumalt kirjeldatud arvutusmeetodit, mille tulemusel need tasumäärad kindlaks määrati, seejuures võeti aluseks mõlema terminaliga seotud tulud ja kulud, mis on esitatud ettevõtte Mazars 2008. aastal koostatud uuringus ja mis hõlmavad järgmist kuut aastat. Selle uuringu raames ja lähtuvalt prognoosidest, mida see uuring toetab, hõlmavad arvessevõetavad kulud mõlema terminali hoonega seotud kulusid, hooldus- ja ülalpidamiskulusid ning tegevuskulusid proportsionaalselt nende osakaaluga ühe reisijaga seotud kuludes ning nende kasutamisega kummagi terminali jaoks. Arvessevõetavad tulud hõlmavad samaaegselt mõlema terminaliga seotud lennujaamatasusid (reisijatasud ja registreerimisletid) ning lennujaamas äritegevusest saadavaid tulusid (kaubandusettevõtted ja parklad). |
| --- | --- |

(371)

2009. aastal, pärast seda kui riiginõukogu oli tasumäärad tühistanud, toimus tasumäärade kohandamine. Cocoéco 18. veebruari 2009. aasta otsuses on üksikasjalikumalt kirjeldatud arvutusmeetodit, mille tulemusel need tasumäärad kindlaks määrati, seejuures võeti aluseks mõlema terminaliga seotud tulud ja kulud, mis on esitatud ettevõtte Mazars 2008. aastal koostatud uuringus ja mis hõlmavad järgmist kuut aastat. Selle uuringu raames ja lähtuvalt prognoosidest, mida see uuring toetab, hõlmavad arvessevõetavad kulud mõlema terminali hoonega seotud kulusid, hooldus- ja ülalpidamiskulusid ning tegevuskulusid proportsionaalselt nende osakaaluga ühe reisijaga seotud kuludes ning nende kasutamisega kummagi terminali jaoks. Arvessevõetavad tulud hõlmavad samaaegselt mõlema terminaliga seotud lennujaamatasusid (reisijatasud ja registreerimisletid) ning lennujaamas äritegevusest saadavaid tulusid (kaubandusettevõtted ja parklad).

| (372) | Ilmneb, et reisijatasu määr on määratud kindlaks selliselt, et lennundusega seotud tulud katavad reisijaga seotud kuludest terminalides mp2 ja mp1 sama marginaali ([50–80 % aastatel 2007, 2008, 2009 ja 2010]*). |
| --- | --- |

(372)

Ilmneb, et reisijatasu määr on määratud kindlaks selliselt, et lennundusega seotud tulud katavad reisijaga seotud kuludest terminalides mp2 ja mp1 sama marginaali ([50–80 % aastatel 2007, 2008, 2009 ja 2010]*).

| (373) | 18. veebruari 2009. aasta otsuses toodud finantsandmetest ilmneb, et kui võtta samaaegselt arvesse lennujaamatasu ja reisijate teenindamisega seotud kaubandustegevuse tulusid, katavad nad reisijatega seotud kulud terminali mp2 puhul [100–140 % ulatuses aastatel 2007, 2008, 2009 ja 2010]*, arvestades 25. mai 2009. aasta otsuses sätestatud reisijatasu määra. |
| --- | --- |

(373)

18. veebruari 2009. aasta otsuses toodud finantsandmetest ilmneb, et kui võtta samaaegselt arvesse lennujaamatasu ja reisijate teenindamisega seotud kaubandustegevuse tulusid, katavad nad reisijatega seotud kulud terminali mp2 puhul [100–140 % ulatuses aastatel 2007, 2008, 2009 ja 2010]*, arvestades 25. mai 2009. aasta otsuses sätestatud reisijatasu määra.

| (374) | Terminali mp2 reisijatasu määr määrati kindlaks eelneva finantsanalüüsi põhjal. Selle analüüsi puhul arvestati kõiki kohaldatavaid allahindlusi. Finantsuuringu põhjal peaks mõlemas terminalis kohaldatavad tasud katma vastavad kulud. Uuringus järeldati, et nüüdispuhasväärtus oli positiivne. |
| --- | --- |

(374)

Terminali mp2 reisijatasu määr määrati kindlaks eelneva finantsanalüüsi põhjal. Selle analüüsi puhul arvestati kõiki kohaldatavaid allahindlusi. Finantsuuringu põhjal peaks mõlemas terminalis kohaldatavad tasud katma vastavad kulud. Uuringus järeldati, et nüüdispuhasväärtus oli positiivne.

| (375) | Kui tagasiulatuvalt kohaldatavad tasumäärad arvutati selliselt, et need kataksid kõik lennujaama kulud, pärast teatud ühiste kulude terminalide vahel jagamiseks tehtavaid kohandusi, siis esialgsed tasumäärad katsid ka lennuettevõtjate saabumisega ja iga täiendava reisija lisandumisega otseselt seotud väheolulised kulud. Seetõttu oli ette nähtud, et lennuettevõtjate suhtes kohaldatavad tasumäärad katavad pidevalt vähemalt marginaalsed kulud, mis on seotud lennujaama nendepoolse kasutamisega. |
| --- | --- |

(375)

Kui tagasiulatuvalt kohaldatavad tasumäärad arvutati selliselt, et need kataksid kõik lennujaama kulud, pärast teatud ühiste kulude terminalide vahel jagamiseks tehtavaid kohandusi, siis esialgsed tasumäärad katsid ka lennuettevõtjate saabumisega ja iga täiendava reisija lisandumisega otseselt seotud väheolulised kulud. Seetõttu oli ette nähtud, et lennuettevõtjate suhtes kohaldatavad tasumäärad katavad pidevalt vähemalt marginaalsed kulud, mis on seotud lennujaama nendepoolse kasutamisega.

| (376) | Lisaks sellele nähti esialgses äriplaanis, mille alusel tehti otsus terminali mp2 rajamise kohta, et lennujaam võib saavutada positiivse nüüdispuhasväärtuse. Enne iga järjekordset tasumäärade muutmist viis lennujaam läbi usaldusväärse hinnangu, mille kohaselt meetmed mõjutasid positiivselt lennujaama tulusust. |
| --- | --- |

(376)

Lisaks sellele nähti esialgses äriplaanis, mille alusel tehti otsus terminali mp2 rajamise kohta, et lennujaam võib saavutada positiivse nüüdispuhasväärtuse. Enne iga järjekordset tasumäärade muutmist viis lennujaam läbi usaldusväärse hinnangu, mille kohaselt meetmed mõjutasid positiivselt lennujaama tulusust.

| (377) | Seetõttu leiab komisjon, et otsus, millega määrati kindlaks terminali mp2 tasumäärad, on kooskõlas turumajanduse tingimustes tegutseva aruka ettevõtja põhimõttega. Sama kehtib 25. mai 2009. aasta otsuse kohta, millega määrati kindlaks aastatel 2006–2008 ja alates 1. augustist 2009 kohaldatavad tasumäärad. |
| --- | --- |

(377)

Seetõttu leiab komisjon, et otsus, millega määrati kindlaks terminali mp2 tasumäärad, on kooskõlas turumajanduse tingimustes tegutseva aruka ettevõtja põhimõttega. Sama kehtib 25. mai 2009. aasta otsuse kohta, millega määrati kindlaks aastatel 2006–2008 ja alates 1. augustist 2009 kohaldatavad tasumäärad.

7.2.2.5.   
  AMSiga sõlmitud turundusleping

AMSiga sõlmitud turundusleping

Ryanairi ja AMSi saadud majanduseelise ühine hindamine

Ryanairi ja AMSi saadud majanduseelise ühine hindamine

| (378) | Komisjon peab esmalt välja selgitama, kas ettevõtjaid Ryanair ja AMS tuleb käsitleda koos või eraldi, selleks, et määrata kindlaks, kas nad said majanduseelise või mitte. |
| --- | --- |

(378)

Komisjon peab esmalt välja selgitama, kas ettevõtjaid Ryanair ja AMS tuleb käsitleda koos või eraldi, selleks, et määrata kindlaks, kas nad said majanduseelise või mitte.

| (379) | Komisjon märgib esmalt, et AMSi näol on tegemist 100 % ulatuses Ryanairi tütarettevõtjaga ja ettevõtja juhtkond koosneb Ryanairi juhtivtöötajatest (78). Lisaks sellele märgib komisjon, et kõnealune ettevõte asutati üksnes selleks, et osutada turundusteenuseid Ryanairi veebisaidi kaudu ning et tal ei ole teisi tegevusalasid. |
| --- | --- |

(379)

Komisjon märgib esmalt, et AMSi näol on tegemist 100 % ulatuses Ryanairi tütarettevõtjaga ja ettevõtja juhtkond koosneb Ryanairi juhtivtöötajatest (78). Lisaks sellele märgib komisjon, et kõnealune ettevõte asutati üksnes selleks, et osutada turundusteenuseid Ryanairi veebisaidi kaudu ning et tal ei ole teisi tegevusalasid.

78

| (380) | Lisaks sellele on 15. novembri 2005. aasta CCIMP lennujaama nõukogu koosoleku ettevalmistavas dokumendis täpsustatud, et reklaami ostmine Ryanairi veebisaidil ja uute lennuliinide avamisega seotud abimehhanism on mõlemad suunatud Marseille Provence'i lennujaamas kuludega seotud tingimuste loomisele, mis võimaldab rahuldada Ryanairi tulususkriteeriume, eeskätt seoses ettevõtte kavatsusega luua oma lennukite baseerumispunkt. |
| --- | --- |

(380)

Lisaks sellele on 15. novembri 2005. aasta CCIMP lennujaama nõukogu koosoleku ettevalmistavas dokumendis täpsustatud, et reklaami ostmine Ryanairi veebisaidil ja uute lennuliinide avamisega seotud abimehhanism on mõlemad suunatud Marseille Provence'i lennujaamas kuludega seotud tingimuste loomisele, mis võimaldab rahuldada Ryanairi tulususkriteeriume, eeskätt seoses ettevõtte kavatsusega luua oma lennukite baseerumispunkt.

| (381) | Prantsusmaa esitatud vastuses toodud väidetest ilmneb, et AMSiga sõlmitud lepingu finantstingimused määrati kindlaks lähtuvalt iga Ryanairi käitatava lennuga seotud finantsmarginaalist. Prantsusmaa täpsustas samuti, et AMSiga sõlmitud leping hõlmas mitmeid Ryanairi kohustusi seoses lennujaamas baseeruvate lennukite arvuga, käitatavate igapäevaste lendude arvuga ja aastase reisijate arvuga. Lõpuks märgib Prantsusmaa oma vastuses, et CCIMP käitumist tuleb hinnata lähtuvalt „uute lennuliinide avamise ja AMSi lepinguga seotud muudatuste koosmõjuga seotud tulususest üksnes Ryanairi lendude puhul“ ning rõhutab, et „see kõiki eri meetmeid üheskoos käsitlev uuring on kõnealusel juhul äärmiselt asjakohane“ (79). |
| --- | --- |

(381)

Prantsusmaa esitatud vastuses toodud väidetest ilmneb, et AMSiga sõlmitud lepingu finantstingimused määrati kindlaks lähtuvalt iga Ryanairi käitatava lennuga seotud finantsmarginaalist. Prantsusmaa täpsustas samuti, et AMSiga sõlmitud leping hõlmas mitmeid Ryanairi kohustusi seoses lennujaamas baseeruvate lennukite arvuga, käitatavate igapäevaste lendude arvuga ja aastase reisijate arvuga. Lõpuks märgib Prantsusmaa oma vastuses, et CCIMP käitumist tuleb hinnata lähtuvalt „uute lennuliinide avamise ja AMSi lepinguga seotud muudatuste koosmõjuga seotud tulususest üksnes Ryanairi lendude puhul“ ning rõhutab, et „see kõiki eri meetmeid üheskoos käsitlev uuring on kõnealusel juhul äärmiselt asjakohane“ (79).

79

| (382) | Lõpuks meenutab komisjon, et ta kasutas sama lähenemisviisi, kui ta algatas 29. novembril 2007 ametliku uurimismenetluse Pau lennujaama kohta ning sama lennujaama hõlmavas 25. jaanuari 2012. aasta menetluse laiendamise otsuses ning 8. veebruari ja 23. märtsi 2012. aasta menetluse algatamise otsustes La Rochelle'i ja Angoulême'i lennujaamade kohta. |
| --- | --- |

(382)

Lõpuks meenutab komisjon, et ta kasutas sama lähenemisviisi, kui ta algatas 29. novembril 2007 ametliku uurimismenetluse Pau lennujaama kohta ning sama lennujaama hõlmavas 25. jaanuari 2012. aasta menetluse laiendamise otsuses ning 8. veebruari ja 23. märtsi 2012. aasta menetluse algatamise otsustes La Rochelle'i ja Angoulême'i lennujaamade kohta.

| (383) | Nimetatud põhjustel tuleb majanduseelise olemasolu väljaselgitamiseks pidada asjakohaseks käsitleda Ryanairi ja AMSi kasuks võetud meetmeid koos, kuna Ryanair ja AMS moodustavad tegelikult ühe kõnealustest meetmetest kasusaaja (80). |
| --- | --- |

(383)

Nimetatud põhjustel tuleb majanduseelise olemasolu väljaselgitamiseks pidada asjakohaseks käsitleda Ryanairi ja AMSi kasuks võetud meetmeid koos, kuna Ryanair ja AMS moodustavad tegelikult ühe kõnealustest meetmetest kasusaaja (80).

80

| (384) | Komisjon märgib seejuures, et ainuke eelis, mille lennujaama käitajad võisid saada seoses AMSi osutatud turundusteenustega Ryanairi veebisaidil, tuleneb Ryanairi kasutavate reisijate arvu suurenemisest. Kuid reisijate arvu ja lennukite täituvuse prognoosid on Ryanairiga ärisuhete alustamise (81) kasumlikkuse analüüsi olulised tegurid. Komisjon leiab seetõttu, et turumajanduse tingimustes tegutseva aruka ettevõtja kriteeriumi kohaldamisel ei saa Ryanairiga ärisuhete alustamise (82) kohasuse hindamisel jätta arvestamata samaaegse turunduslepingu sõlmimise tagajärgi ja eeskätt sellega seotud kulusid. |
| --- | --- |

(384)

Komisjon märgib seejuures, et ainuke eelis, mille lennujaama käitajad võisid saada seoses AMSi osutatud turundusteenustega Ryanairi veebisaidil, tuleneb Ryanairi kasutavate reisijate arvu suurenemisest. Kuid reisijate arvu ja lennukite täituvuse prognoosid on Ryanairiga ärisuhete alustamise (81) kasumlikkuse analüüsi olulised tegurid. Komisjon leiab seetõttu, et turumajanduse tingimustes tegutseva aruka ettevõtja kriteeriumi kohaldamisel ei saa Ryanairiga ärisuhete alustamise (82) kohasuse hindamisel jätta arvestamata samaaegse turunduslepingu sõlmimise tagajärgi ja eeskätt sellega seotud kulusid.

81

82

Turumajanduse tingimustes tegutseva aruka ettevõtja kriteerium

Turumajanduse tingimustes tegutseva aruka ettevõtja kriteerium

| (385) | 19. mail 2006 sõlmis CCIMP ilma eelneva konkursi või avaliku väljakuulutamiseta ühekordselt pikendatava viieaastase tähtajaga reklaamipinna ostulepingu ettevõttega AMS, mis on 100 % ulatuses lennuettevõtja Ryanair tütarettevõtja. Cocoéco 18. veebruari 2009. aasta otsuses seoses 25. mai 2009. aasta otsuses sätestatud hindade kindlaksmääramisega, on täpsustatud, et AMSi lepinguga seotud kulud lepingu kehtivuse perioodil, st alates 2006. aasta oktoobrist kuni 2011. aasta oktoobrini, on [...]* eurot, st [...]* eurot aastas. |
| --- | --- |

(385)

19. mail 2006 sõlmis CCIMP ilma eelneva konkursi või avaliku väljakuulutamiseta ühekordselt pikendatava viieaastase tähtajaga reklaamipinna ostulepingu ettevõttega AMS, mis on 100 % ulatuses lennuettevõtja Ryanair tütarettevõtja. Cocoéco 18. veebruari 2009. aasta otsuses seoses 25. mai 2009. aasta otsuses sätestatud hindade kindlaksmääramisega, on täpsustatud, et AMSi lepinguga seotud kulud lepingu kehtivuse perioodil, st alates 2006. aasta oktoobrist kuni 2011. aasta oktoobrini, on [...]* eurot, st [...]* eurot aastas.

| (386) | Prantsusmaa väidab esmalt, et kõnealuse lepingu alusel tehtud maksed vastavad online teenuste turuhinnale, ning järeldab, et CCIMP käitus AMSiga lepingut sõlmides turumajanduse tingimustes tegutseva aruka ettevõtjana. |
| --- | --- |

(386)

Prantsusmaa väidab esmalt, et kõnealuse lepingu alusel tehtud maksed vastavad online teenuste turuhinnale, ning järeldab, et CCIMP käitus AMSiga lepingut sõlmides turumajanduse tingimustes tegutseva aruka ettevõtjana.

online

| (387) | Samas, nagu on märgitud punktis 7.2.2.5, leiab komisjon, et ettevõtte AMS ja ettevõtte Ryanair saadud võimalikke eeliseid tuleb analüüsida koos, võttes arvesse lennuettevõtja enda ja tema tütarettevõtja osutatud teenuste lahutamatut seost. Komisjon on seisukohal, et AMSi osutatud turundusteenuste võimalik väärtus seisneb Ryanairi reisijate arvu suurenemises. |
| --- | --- |

(387)

Samas, nagu on märgitud punktis 7.2.2.5, leiab komisjon, et ettevõtte AMS ja ettevõtte Ryanair saadud võimalikke eeliseid tuleb analüüsida koos, võttes arvesse lennuettevõtja enda ja tema tütarettevõtja osutatud teenuste lahutamatut seost. Komisjon on seisukohal, et AMSi osutatud turundusteenuste võimalik väärtus seisneb Ryanairi reisijate arvu suurenemises.

| (388) | Prantsusmaa vastusest võib aru saada, et ta jagab seda seisukohta. Prantsusmaa väidab, et arukas ettevõtja oleks Ryanairi lennu tulususe hindamiseks analüüsinud koos Ryanairi suhtes kohaldatavat tasumäärade raamistikku ja AMSilt ostetud reklaamiteenuste maksumust, sama põhjendust kasutas ka CCIMP oma otsuses 19. mai 2006. aasta lepingu sõlmimise kohta. |
| --- | --- |

(388)

Prantsusmaa vastusest võib aru saada, et ta jagab seda seisukohta. Prantsusmaa väidab, et arukas ettevõtja oleks Ryanairi lennu tulususe hindamiseks analüüsinud koos Ryanairi suhtes kohaldatavat tasumäärade raamistikku ja AMSilt ostetud reklaamiteenuste maksumust, sama põhjendust kasutas ka CCIMP oma otsuses 19. mai 2006. aasta lepingu sõlmimise kohta.

| (389) | Kuna AMSi osutatud turundusteenused olid lahutamatult seotud Marseille Provence'i lennujaama ja lennuettevõtja Ryanair ärisuhetega, tuleb vaadelda kõnealusele kahele üksusele antud soodustusi koos. |
| --- | --- |

(389)

Kuna AMSi osutatud turundusteenused olid lahutamatult seotud Marseille Provence'i lennujaama ja lennuettevõtja Ryanair ärisuhetega, tuleb vaadelda kõnealusele kahele üksusele antud soodustusi koos.

| (390) | Seetõttu ei saa CCIMP käitumist 19. mai 2006. aasta lepingu sõlmimise ajal hinnata võrreldes teiste internetis reklaamikuulutusi avaldavate ettevõtjatega, sest nad ei osuta samalaadset teenust. |
| --- | --- |

(390)

Seetõttu ei saa CCIMP käitumist 19. mai 2006. aasta lepingu sõlmimise ajal hinnata võrreldes teiste internetis reklaamikuulutusi avaldavate ettevõtjatega, sest nad ei osuta samalaadset teenust.

| (391) | Prantsusmaa väidab täiendavalt, et CCIMP ja AMSi vahel sõlmitud lepingu näol on tegemist Marseille Provence'i lennujaama jaoks soodsa ostuga, seda eriti terminali mp2 tegevust silmas pidades. |
| --- | --- |

(391)

Prantsusmaa väidab täiendavalt, et CCIMP ja AMSi vahel sõlmitud lepingu näol on tegemist Marseille Provence'i lennujaama jaoks soodsa ostuga, seda eriti terminali mp2 tegevust silmas pidades.

| (392) | On asjakohane meenutada, et terminali mp2 rajamiseks tehtud investeeringutasuvuse uuringus (2005. aasta septembri äriplaan, mis ajakohastati 2006. aasta mais) ei võeta arvesse AMSiga sõlmitud lepingu kulusid, vaid eelneva turunduskulude kaasrahastamismehhanismiga seotud kulusid. Nagu on märgitud punktis 7.2.2.3, kõnealust mehhanismi lõppkokkuvõttes ei kohaldatud. |
| --- | --- |

(392)

On asjakohane meenutada, et terminali mp2 rajamiseks tehtud investeeringutasuvuse uuringus (2005. aasta septembri äriplaan, mis ajakohastati 2006. aasta mais) ei võeta arvesse AMSiga sõlmitud lepingu kulusid, vaid eelneva turunduskulude kaasrahastamismehhanismiga seotud kulusid. Nagu on märgitud punktis 7.2.2.3, kõnealust mehhanismi lõppkokkuvõttes ei kohaldatud.

| (393) | Prantsusmaa esitas Ryanairi lendudega seoses ajavahemikul 2007–2021 saadava kasumi tulususe kohta tehtud uuringu, mis oli koostatud 2005. aasta septembris ja mida ajakohastati 2006. aasta mais enne AMSi lepingu sõlmimist ning millele CCIMP tugines 19. mai 2006. aasta lepingu kohta otsuse tegemisel. |
| --- | --- |

(393)

Prantsusmaa esitas Ryanairi lendudega seoses ajavahemikul 2007–2021 saadava kasumi tulususe kohta tehtud uuringu, mis oli koostatud 2005. aasta septembris ja mida ajakohastati 2006. aasta mais enne AMSi lepingu sõlmimist ning millele CCIMP tugines 19. mai 2006. aasta lepingu kohta otsuse tegemisel.

| (394) | Kõnealune uuring tugineb järgmistele andmetele (2007. aasta kohta):






  — | lennukiga B737 ühe terminalist mp2 toimuva lennu finantsmarginaal, võtmata arvesse AMSi lepingu maksumust, on [...]* eurot; |
| --- | --- | --- |

(394)

Kõnealune uuring tugineb järgmistele andmetele (2007. aasta kohta):

—

lennukiga B737 ühe terminalist mp2 toimuva lennu finantsmarginaal, võtmata arvesse AMSi lepingu maksumust, on [...]* eurot;

| — | asjaolu, et Ryanairi reisijate arv moodustab 85 % odavlendude reisijate prognoositud arvust; |
| --- | --- |

—

asjaolu, et Ryanairi reisijate arv moodustab 85 % odavlendude reisijate prognoositud arvust;

| — | asjaolu, et Ryanairi lendude arv on 2 694 lendu (see vastab ühele 189kohalisele lennukile, mille täituvus on 75 %). |
| --- | --- |

—

asjaolu, et Ryanairi lendude arv on 2 694 lendu (see vastab ühele 189kohalisele lennukile, mille täituvus on 75 %).

| (395) | Kõnealusest uuringust ilmneb, et Ryanairi kohalolek Marseille Provence'i lennujaamas talle pakutud tingimustel, sealhulgas kohaldades hinnaalandust seoses uute lennuliinide avamisega ja seoses öise parkimisega ning võttes arvesse turundusteenuste ostmist ettevõtte tütarettevõtjalt, tõi lennujaamale kaasa kolme esimese aasta jooksul kahjumi ja ei tekitanud lennujaama jaoks positiivset marginaali enne 4. tegevusaastat (83). |
| --- | --- |

(395)

Kõnealusest uuringust ilmneb, et Ryanairi kohalolek Marseille Provence'i lennujaamas talle pakutud tingimustel, sealhulgas kohaldades hinnaalandust seoses uute lennuliinide avamisega ja seoses öise parkimisega ning võttes arvesse turundusteenuste ostmist ettevõtte tütarettevõtjalt, tõi lennujaamale kaasa kolme esimese aasta jooksul kahjumi ja ei tekitanud lennujaama jaoks positiivset marginaali enne 4. tegevusaastat (83).

83

| (396) | Äriplaanidest ilmneb, et 15 aasta jooksul (2007–2021) muutub kõikide lendude keskmine marginaal piisavalt suureks, et rahuldada turumajanduse tingimustes tegutseva aruka ettevõtja kasumlikkuse ootusi. |
| --- | --- |

(396)

Äriplaanidest ilmneb, et 15 aasta jooksul (2007–2021) muutub kõikide lendude keskmine marginaal piisavalt suureks, et rahuldada turumajanduse tingimustes tegutseva aruka ettevõtja kasumlikkuse ootusi.

| (397) | 19. mai 2006. aasta leping sõlmiti lennujaama reisijate mahu keskpikas perspektiivis suurenemist silmas pidades. AMSi leping asendas esialgsed turundusmeetmed, mis nähti ette terminali mp2 rajamise projekti hõlmavas äriplaanis. AMSi lepingu keskmised kulud ühe Ryanairi reisija kohta võimaldasid määrata kindlaks kogu terminali mp2 rajamise projekti kasumlikkuse.

  Tabel 14


  AMSi lepingu tulususe simulatsioon võrdluses Ryanairi reisijate arvuga (tasumäärade muudatuste mõju on arvesse võetud)





















  Reisijate koguarvu prognoos | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Ryanairi väljuvad reisijad ([...]* %) | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* |
| Ryanairi väljuvad lennud | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* |
| Reklaamipinna ostmine AMSilt (eurot) | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* |
| Lepingus sätestatud hind reisija kohta | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* |
| Lennuliikluse marginaal pärast AMSi lepingut | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* |

(397)

19. mai 2006. aasta leping sõlmiti lennujaama reisijate mahu keskpikas perspektiivis suurenemist silmas pidades. AMSi leping asendas esialgsed turundusmeetmed, mis nähti ette terminali mp2 rajamise projekti hõlmavas äriplaanis. AMSi lepingu keskmised kulud ühe Ryanairi reisija kohta võimaldasid määrata kindlaks kogu terminali mp2 rajamise projekti kasumlikkuse.

Tabel 14

Tabel 14

AMSi lepingu tulususe simulatsioon võrdluses Ryanairi reisijate arvuga (tasumäärade muudatuste mõju on arvesse võetud)

AMSi lepingu tulususe simulatsioon võrdluses Ryanairi reisijate arvuga (tasumäärade muudatuste mõju on arvesse võetud)

Reisijate koguarvu prognoos

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

Ryanairi väljuvad reisijad ([...]* %)

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

Ryanairi väljuvad lennud

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

Reklaamipinna ostmine AMSilt (eurot)

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

Lepingus sätestatud hind reisija kohta

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

Lennuliikluse marginaal pärast AMSi lepingut

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

| AMSi lepingus sätestatud keskmine hind reisija kohta 5 aasta jooksul | [...]* |
| --- | --- |
| AMSi lepingus sätestatud keskmine hind reisija kohta 10 aasta jooksul | [...]* |

AMSi lepingus sätestatud keskmine hind reisija kohta 5 aasta jooksul

[...]*

AMSi lepingus sätestatud keskmine hind reisija kohta 10 aasta jooksul

[...]*

| | 2007 | 2008 | 2009 | 2010 | 2011 | 2012 | 2013 | 2014 | 2015 | 2016 | 2017 | 2018 | 2019 | 2020 | 2021 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Tulud (eurodes) | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* |
| Kulud (eurodes) | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* |
| Marginaal (eurodes) | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* |
| Netomarginaal (eurodes) | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* |
| Määr | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | |
| Keskmine määr | [> 7,5 %]* | | | | | | | | | | | | | | |
| Nüüdispuhasväärtus [...]* % (eurodes) | [...]* | | | | | | | | | | | | | | |

2007

2008

2009

2010

2011

2012

2013

2014

2015

2016

2017

2018

2019

2020

2021

Tulud (eurodes)

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

Kulud (eurodes)

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

Marginaal (eurodes)

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

Netomarginaal (eurodes)

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

Määr

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

Keskmine määr

[> 7,5 %]*

Nüüdispuhasväärtus [...]* % (eurodes)

[...]*

| (398) | Seega, võttes arvesse mitmesuguseid soodusmäärasid ja AMSiga sõlmitud lepingu maksumust, katsid lennuettevõtjate suhtes kohaldatavad tasumäärad pidevalt vähemalt marginaalsed kulud seoses lennuettevõtja poolse lennujaama kasutamisega. |
| --- | --- |

(398)

Seega, võttes arvesse mitmesuguseid soodusmäärasid ja AMSiga sõlmitud lepingu maksumust, katsid lennuettevõtjate suhtes kohaldatavad tasumäärad pidevalt vähemalt marginaalsed kulud seoses lennuettevõtja poolse lennujaama kasutamisega.

| (399) | Lisaks sellele eeldati esialgses äriplaanis, mille alusel tehti otsus terminali mp2 rajamise kohta, et lennujaam võib saavutada positiivse nüüdispuhasväärtuse. Enne igat järjekordset tasumäärade muutmist ja enne AMSiga turunduslepingu allakirjutamist teostas lennujaam usaldusväärse hindamise, mille kohaselt meetmed mõjutasid positiivselt lennujaama tulusust. |
| --- | --- |

(399)

Lisaks sellele eeldati esialgses äriplaanis, mille alusel tehti otsus terminali mp2 rajamise kohta, et lennujaam võib saavutada positiivse nüüdispuhasväärtuse. Enne igat järjekordset tasumäärade muutmist ja enne AMSiga turunduslepingu allakirjutamist teostas lennujaam usaldusväärse hindamise, mille kohaselt meetmed mõjutasid positiivselt lennujaama tulusust.

| (400) | Esialgses äriplaanis ja selle hilisemates versioonides vaadeldud eeldused ja muud stsenaariumid ning hilisemate meetmetega seotud finantsarvestused tundusid nende tegemise hetkel olevat realistlikud. Hilisem areng on näidanud, et tegemist oli pigem ettevaatlike prognoosidega. Lisaks sellele on neid prognoose regulaarselt ajakohastatud ning tasumäärasid on süstemaatiliselt kohandatud, et tagada lennujaama pikaajaline tulusus ja tasumäärade muudatuste kasulikkus lühiajalises perspektiivis.. |
| --- | --- |

(400)

Esialgses äriplaanis ja selle hilisemates versioonides vaadeldud eeldused ja muud stsenaariumid ning hilisemate meetmetega seotud finantsarvestused tundusid nende tegemise hetkel olevat realistlikud. Hilisem areng on näidanud, et tegemist oli pigem ettevaatlike prognoosidega. Lisaks sellele on neid prognoose regulaarselt ajakohastatud ning tasumäärasid on süstemaatiliselt kohandatud, et tagada lennujaama pikaajaline tulusus ja tasumäärade muudatuste kasulikkus lühiajalises perspektiivis..

7.2.3.   JÄRELDUS ABI OLEMASOLU KOHTA

| (401) | Punktist 6.3 tuleneb, et Marseille-Provence'i lennujaam sai investeerimisabi, mis on siseturuga kokkusobiv. Komisjon on seisukohal, et kui lennujaama käitaja sai kokkusobivat abi, ei antud sellisest abist tulenevat eelist edasi teatud konkreetsele lennuettevõtjale eeskätt juhul, kui olid täidetud järgmised tingimused:






  i) | taristu on avatud kõikidele lennuettevõtjatele (sealhulgas taristu, mida võiksid pigem kasutada teatud liiki lennuettevõtjad, nagu odavlennuettevõtjad või tšarterlende korraldavad ettevõtjad) ning ei ole reserveeritud kasutamiseks teatud konkreetsele lennuettevõtjale, ja |
| --- | --- | --- |

(401)

Punktist 6.3 tuleneb, et Marseille-Provence'i lennujaam sai investeerimisabi, mis on siseturuga kokkusobiv. Komisjon on seisukohal, et kui lennujaama käitaja sai kokkusobivat abi, ei antud sellisest abist tulenevat eelist edasi teatud konkreetsele lennuettevõtjale eeskätt juhul, kui olid täidetud järgmised tingimused:

i)

taristu on avatud kõikidele lennuettevõtjatele (sealhulgas taristu, mida võiksid pigem kasutada teatud liiki lennuettevõtjad, nagu odavlennuettevõtjad või tšarterlende korraldavad ettevõtjad) ning ei ole reserveeritud kasutamiseks teatud konkreetsele lennuettevõtjale, ja

| ii) | lennuettevõtjad maksavad sellise määraga tasusid, mis katavad vähemalt väheolulised kulud. |
| --- | --- |

ii)

lennuettevõtjad maksavad sellise määraga tasusid, mis katavad vähemalt väheolulised kulud.

| (402) | Vaadeldaval juhul märgib komisjon esmalt, et terminal mp2 ja sellega piirnev lennukite parkimisala ei ole reserveeritud teatud konkreetsele lennuettevõtjale. Terminal mp2 on avatud kõikidele lennuettevõtjatele, kes soovivad seda kasutada, eeldusel, et ettevõtja pakub lihtsustatud tasemega teenuseid. Selleks et tagada kõigile huvitatud ettevõtjatele juurdepääs terminalile, kutsus lennujaam kuulutuse teel taristu kasutamiseks huvi üles näitama. Kuivõrd terminal ei tööta täiskoormusel, on seda võimalik kasutada kõikidel huvitatud lennuettevõtjatel. |
| --- | --- |

(402)

Vaadeldaval juhul märgib komisjon esmalt, et terminal mp2 ja sellega piirnev lennukite parkimisala ei ole reserveeritud teatud konkreetsele lennuettevõtjale. Terminal mp2 on avatud kõikidele lennuettevõtjatele, kes soovivad seda kasutada, eeldusel, et ettevõtja pakub lihtsustatud tasemega teenuseid. Selleks et tagada kõigile huvitatud ettevõtjatele juurdepääs terminalile, kutsus lennujaam kuulutuse teel taristu kasutamiseks huvi üles näitama. Kuivõrd terminal ei tööta täiskoormusel, on seda võimalik kasutada kõikidel huvitatud lennuettevõtjatel.

| (403) | Teiseks, vastavalt eespool toodud hinnangule (vt punktid 7.2.2.1 – 7.2.2.5) maksavad lennuettevõtjad ühtlasi sellise määraga tasusid, mis katavad vähemalt igast lepingust tulenevad väheolulised kulud. |
| --- | --- |

(403)

Teiseks, vastavalt eespool toodud hinnangule (vt punktid 7.2.2.1 – 7.2.2.5) maksavad lennuettevõtjad ühtlasi sellise määraga tasusid, mis katavad vähemalt igast lepingust tulenevad väheolulised kulud.

| (404) | Komisjon meenutab, et vaadeldavad meetmed on osa lennujaama üldisest strateegiast, mis võimaldab saavutada tulusust vähemalt pikaajalises perspektiivis. Selleks et hinnata lennujaama ja teatud lennuettevõtja vaheliste lepingute mõju lennujaama tulususe seisukohalt, võtab komisjon arvesse tema käsutuses olevaid konkreetseid tõendusmaterjale ning arengut, mida oli mõistlikkuse piires võimalik eeldada lepingute sõlmimise hetkel. Eeskätt võtab komisjon arvesse järgmist:






  i) | vaadeldava ajajärgu turutingimusi, eeskätt muudatusi, mis olid tingitud lennutranspordi turu konkurentsile avamisest, odavlennuettevõtjate (84) ja teiste „punktist punkti“ vedajate turule saabumisest ja nende arengust ning lennujaamade majandussektori korralduse ja majandamisega seotud struktuursetest muutustest; (85) lennujaamade täidetavate ülesannete mitmekesisust ja keerukust, konkurentsi tihenemist lennuettevõtjate ja lennujaamade vahel, turutingimuste muutumisest tingitud ebasoodsat majanduslikku keskkonda ja muud majanduskeskkonnas ilmnevat ebakindlust; |
| --- | --- | --- |

(404)

Komisjon meenutab, et vaadeldavad meetmed on osa lennujaama üldisest strateegiast, mis võimaldab saavutada tulusust vähemalt pikaajalises perspektiivis. Selleks et hinnata lennujaama ja teatud lennuettevõtja vaheliste lepingute mõju lennujaama tulususe seisukohalt, võtab komisjon arvesse tema käsutuses olevaid konkreetseid tõendusmaterjale ning arengut, mida oli mõistlikkuse piires võimalik eeldada lepingute sõlmimise hetkel. Eeskätt võtab komisjon arvesse järgmist:

i)

vaadeldava ajajärgu turutingimusi, eeskätt muudatusi, mis olid tingitud lennutranspordi turu konkurentsile avamisest, odavlennuettevõtjate (84) ja teiste „punktist punkti“ vedajate turule saabumisest ja nende arengust ning lennujaamade majandussektori korralduse ja majandamisega seotud struktuursetest muutustest; (85) lennujaamade täidetavate ülesannete mitmekesisust ja keerukust, konkurentsi tihenemist lennuettevõtjate ja lennujaamade vahel, turutingimuste muutumisest tingitud ebasoodsat majanduslikku keskkonda ja muud majanduskeskkonnas ilmnevat ebakindlust;

84

85

| ii) | eeldatavat pikaajalist mõju lennujaama tulususele. |
| --- | --- |

ii)

eeldatavat pikaajalist mõju lennujaama tulususele.

| (405) | Komisjon märgib, et Prantsusmaa esitatud teabe põhjal eeldati lennujaama esialgses äriplaanis, mille alusel tehti otsus terminali mp2 rajamise kohta, et lennujaam võib saavutada positiivse nüüdispuhasväärtuse. Prantsusmaa väitel kinnitasid terminaliga mp2 seotud finantstulemused neid optimistlikke prognoose. Kogu lennujaama, sealhulgas terminali mp1 suhtes kohaldatud tasude vähendamised põhinesid tugevatel finantskalkulatsioonidel, mille alusel lennujaam võis eeldada tulususe saavutamist võetavate meetmete abil. Komisjon leiab, et terminali mp2 tulusust ja kasutamist hõlmavad prognoosid olid mõistlikud ja usaldusväärsed. Üldjuhul oli tegemist ettevaatlike prognoosidega. Seetõttu leiab komisjon, et kohaldatud tasumäärad, pakutud allahindlused ja AMSiga sõlmitud turundusleping on osa lennujaama üldisest strateegiast, mis võimaldab saavutada tulusust vähemalt pikaajalises perspektiivis. |
| --- | --- |

(405)

Komisjon märgib, et Prantsusmaa esitatud teabe põhjal eeldati lennujaama esialgses äriplaanis, mille alusel tehti otsus terminali mp2 rajamise kohta, et lennujaam võib saavutada positiivse nüüdispuhasväärtuse. Prantsusmaa väitel kinnitasid terminaliga mp2 seotud finantstulemused neid optimistlikke prognoose. Kogu lennujaama, sealhulgas terminali mp1 suhtes kohaldatud tasude vähendamised põhinesid tugevatel finantskalkulatsioonidel, mille alusel lennujaam võis eeldada tulususe saavutamist võetavate meetmete abil. Komisjon leiab, et terminali mp2 tulusust ja kasutamist hõlmavad prognoosid olid mõistlikud ja usaldusväärsed. Üldjuhul oli tegemist ettevaatlike prognoosidega. Seetõttu leiab komisjon, et kohaldatud tasumäärad, pakutud allahindlused ja AMSiga sõlmitud turundusleping on osa lennujaama üldisest strateegiast, mis võimaldab saavutada tulusust vähemalt pikaajalises perspektiivis.

| (406) | Komisjon on seega seisukohal, et Marseille Provence'i lennujaama ja seda kasutavate lennuettevõtjate vahel sõlmitud lepingute näol ei ole tegemist riigiabiga. Lisaks sellele leiab komisjon, et sellistel tingimustel, isegi kui oleks olnud tegemist lennuettevõtjatele antud riigiabiga, oleks see igal juhul olnud siseturuga kokkusobiv samadel põhjustel, millest tulenevalt on siseturuga kokkusobiv lennujaamadele antud abi. |
| --- | --- |

(406)

Komisjon on seega seisukohal, et Marseille Provence'i lennujaama ja seda kasutavate lennuettevõtjate vahel sõlmitud lepingute näol ei ole tegemist riigiabiga. Lisaks sellele leiab komisjon, et sellistel tingimustel, isegi kui oleks olnud tegemist lennuettevõtjatele antud riigiabiga, oleks see igal juhul olnud siseturuga kokkusobiv samadel põhjustel, millest tulenevalt on siseturuga kokkusobiv lennujaamadele antud abi.

| (407) | Kuna ELi toimimise lepingu artikli 107 lõikes 1 sätestatud üks kumulatiivne kriteerium ei ole täidetud, leiab komisjon, et vaadeldavad meetmed ei hõlma riigiabi ELi toimimise lepingu artikli 107 lõike 1 tähenduses. |
| --- | --- |

(407)

Kuna ELi toimimise lepingu artikli 107 lõikes 1 sätestatud üks kumulatiivne kriteerium ei ole täidetud, leiab komisjon, et vaadeldavad meetmed ei hõlma riigiabi ELi toimimise lepingu artikli 107 lõike 1 tähenduses.

8.   KOKKUVÕTE

KOKKUVÕTE

8.1.   LENNUJAAMA KASUKS VÕETUD MEETMED

LENNUJAAMA KASUKS VÕETUD MEETMED

| (408) | Komisjon nendib, et Prantsusmaa andis Marseille-Provence'i lennujaamale investeerimisabi ebaseaduslikult, rikkudes Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 108 lõike 3 sätteid. Samas tuleb märkida, et kõnealune abi on Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 107 lõike 3 punkti c alusel siseturuga kokkusobiv. |
| --- | --- |

(408)

Komisjon nendib, et Prantsusmaa andis Marseille-Provence'i lennujaamale investeerimisabi ebaseaduslikult, rikkudes Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 108 lõike 3 sätteid. Samas tuleb märkida, et kõnealune abi on Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 107 lõike 3 punkti c alusel siseturuga kokkusobiv.

| (409) | Lennujaamamaksete ning lennujaama ja CCIMP vaheliste ülekannete näol ei ole tegemist riigiabiga Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 107 lõikes 1 tähenduses. |
| --- | --- |

(409)

Lennujaamamaksete ning lennujaama ja CCIMP vaheliste ülekannete näol ei ole tegemist riigiabiga Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 107 lõikes 1 tähenduses.

8.2.   LENNUJAAMA KASUTAVATE LENNUETTEVÕTJATE KASUKS VÕETUD MEETMED

LENNUJAAMA KASUTAVATE LENNUETTEVÕTJATE KASUKS VÕETUD MEETMED

| (410) | Komisjon nendib, et lennujaam käitus finantssuhetes lennujaama kasutavate lennuettevõtjatega turumajanduse tingimustes tegutseva aruka ettevõtjana. Erinevate tasumäära muutuste ja AMSiga sõlmitud turundusteenuste näol ei ole tegemist riigiabiga Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 107 lõikes 1 toodud tähenduses, |
| --- | --- |

(410)

Komisjon nendib, et lennujaam käitus finantssuhetes lennujaama kasutavate lennuettevõtjatega turumajanduse tingimustes tegutseva aruka ettevõtjana. Erinevate tasumäära muutuste ja AMSiga sõlmitud turundusteenuste näol ei ole tegemist riigiabiga Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 107 lõikes 1 toodud tähenduses,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

Artikkel 1

Prantsusmaa poolt Marseille-Provence'i lennujaama kasuks antud 12,337 miljoni euro suuruse investeerimisabi näol on tegemist siseturuga kokkusobiva abiga Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 107 lõike 3 punkti c tähenduses.

Prantsusmaa rakendatavate lennujaamale makstavate lennujaamatasude, lennujaama ja CCIMP vaheliste ülekannete, lennujaama kasutavatele lennuettevõtjatele kehtestatud vähendatud määraga tasude ja AMSiga sõlmitud turunduslepingu näol ei ole tegemist riigiabiga Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 107 lõike 1 tähenduses.

Artikkel 2

Käesolev otsus on adresseeritud Prantsuse Vabariigile.

Brüssel, 20. veebruar 2014

Komisjoni nimel

asepresident

Joaquín ALMUNIA

---

(1)  
  ELT C 334, 15.11.2011, lk 8.

1

(2)  
  2. augusti 2005. aasta seadus nr 2005-882, väikeste ja keskmise suurusega ettevõtete kohta.

2

(3)  Prantsuse õigussüsteemis on haldusjärelevalve üks viise, kuidas üks avalik-õiguslik juriidiline isik rakendab oma mõjuvõimu teise üle. Piirkondliku kaubandus-tööstuskoja ning kohalike kaubandus-tööstuskodade üle teostab järelevalvet piirkonna prefekt, keda abistab riigi rahandusameti piirkondlik juht. Põhiseaduse ja riigisiseste õigusaktide kohaselt hõlmab haldusjärelevalve üksnes järelevalve all oleva asutuse tehtud otsuse õiguspärasuse kontrollimist.

3

(4)  Kaubandusseadustiku artiklid R.712-2 kuni R.712-11-1.

4

(5)  Vt http://www.ccimp.com/ccimp/nous_connaitre/une_structure_publique.

5

(6)  
  22. juuli 1987. aasta dekreet Marseille-Marignane'i lennuvälja majandamise, hoolduse ja käitamise kontsessiooni andmise kohta Marseille' kaubandus- ja tööstuskojale, Prantsuse Vabariigi Teataja, 29. juuli 1987, lk 8487.

6

(*1)  Teave on kaitstud ärisaladusega.

*1

(7)  Komisjon sai aru, et riiginõukogu otsusega tühistati kõnealused tasumäärad ex tunc, st alates nende jõustumise hetkest. Pärast tühistamist tuleb kõnealuseid tasumäärasid käsitada seega mitte kunagi olemas olnutena. Komisjon saab aru, et kuivõrd uued ühtlustatud tasumäärad puuduvad, tuleb tsiviillennunduse seadustiku artikli 224-4-1-II kohaselt kohaldada varasemaid (st enne 1. juunit 2006 kehtinud) tasumäärasid.

7

ex tunc

(8)  Ajavahemikul 2007–2012 oli lennundusega seotud tasudest saadav keskmine kattemäär mõlema terminali puhul [50–80]* % ja üldine keskmine kattemäär (sealhulgas lennundusega mitteseotud tulud, autoparklad, kaubandustegevus ja autorent) [100–150]* % (terminal mp1) ja [100–150]* % (terminal mp2).

8

(9)  Riiginõukogu, 27. juuli 2011, äriühingud Air France jt, nr 329818, 340540.

9

(10)  Tsiviillennunduse seadustiku artiklis L224-2 on sätestatud, et nendest tasudest saadav kogutulu ei või ületada lennujaamas osutatud teenuste kogumaksumust.

10

(11)  Kuni 31. detsembrini 2007 kohaldati terminali mp1 puhul diferentseeritud tasumäärasid riigisiseste, EL-siseste ja rahvusvaheliste lendude puhul. Terminali mp2 puhul ei toimunud mingit diferentseerimist. Alates 1. jaanuarist 2008 (ning tagasiulatuvalt kohaldatud 2006. ja 2007. aasta tasumäärade puhul) eristati terminali mp1 puhul EL Schengeni ala, ELi Schengeni-välise ala ja rahvusvaheliste lendude tasumäärasid ning terminali mp2 puhul riigisiseste + ELi-siseste ning rahvusvaheliste lendude tasumäärasid.

11

(12)  Air France'i esindaja Cocoécos ei hääletanud stardiabi andmise vastu (vt Air France'i 27. märtsi 2007. aasta kaebuse punkt 14).

12

(13)  Air France edastas tingimuste ühe eksemplari komisjonile.

13

(14)  Riiginõukogu, 27. juuli 2011, äriühingud Air France jt, nr 329818, 340540.

14

(15)  Air France edastas tingimuste ühe eksemplari komisjonile.

15

(16)  Komisjoni teatis „Ühenduse suunised lennujaamade rahastamise ja piirkondlikest lennujaamadest opereerivate lennuettevõtjate riikliku stardiabi kohta“ (ELT C 312, 9.12.2005, lk 1).

16

(17)  Nõukogu 22. märtsi 1999. aasta määrus (EÜ) nr 659/1999, millega kehtestatakse üksikasjalikud eeskirjad EÜ asutamislepingu artikli 93 kohaldamiseks (EÜT L 83, 27.3.1999, lk 1).

17

(18)  Komisjoni teatis „Euroopa lennujaamade läbilaskevõime, tõhususe ja ohutuse tegevuskava“, KOM 2006 (819) (lõplik), ELTs avaldamata.

18

(19)  Komisjon toob välja teatud ebajärjekindluse Prantsusmaa vastuses, milles väidetakse, et siseturuga kokkusobivuse analüüsi tuleb kohaldada seoses summaga 932 649 eurot (punkt 26), seejärel aga, et analüüsitav summa on 980 eurot.

19

(20)  Prantsusmaa rõhutab, et CCIMP koostatud mõju-uuring näitab, et lennujaama kaubavedudega seotud tegevus hõlmas 2000. aastal 582 töökohta ja 2009. aastal 614 töökohta.

20

(21)  Prantsusmaa täpsustab, et kaubavedude maht ajavahemikul 2005–2010 on suurenenud 20,86 % võrra ning ulatus 2010. aastal 52 179 tonnini.

21

(22)  CCIMP ja linnade ühenduse Marseille Provence Métropole vahel sõlmitud lepingus on sätestatud, et omavalitsuse osalus on kindlaks määratud sõltuvalt Marseille lennujaama algatatud ja omavalitsuse heakskiidetud investeerimiskavadest ning et fondide abil kaetakse rangelt vaid sel viisil kinnitatud kulud, et osaluse aastane kogusumma on piiratud kulutustega, mis lennujaam on majandusaasta jooksul kandnud, et igale fondidele esitatud taotlusele lisatakse kulude kokkuvõte ning et CCIMP tagab omavalitsusele juurdepääsu kõikidele tehingutega seotud arvetele.

22

(23)  Prantsusmaa esitatud lennujaama nõuandekomisjoni otsustes osutatakse ADP juhtumi puhul 5,8–6,5 % suurusele kapitali kaalutud keskmisele hinnale ajavahemikul 2006–2010 ja 6,2–6,8 % suurusele kapitali kaalutud keskmisele hinnale ajavahemikul 2011–2015 ning Toulouse'i lennujaama juhtumi puhul 6–6,5 % suurusele kapitali kaalutud keskmisele hinnale ajavahemikul 2009–2013.

23

(24)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 11. märtsi 2009. aasta direktiiv 2009/12/EÜ lennujaamatasude kohta (ELT L 70, 14.3.2009, lk 11).

24

(25)  Komisjoni 12. veebruari 2004. aasta otsus 2004/393/EÜ, mis käsitleb Valloonia piirkonna antud soodustusi Charleroi lennujaamale (ELT L 137, 30.4.2004, lk 1).

25

(26)  Komisjoni otsus, 14. juuni 1999, Manchesteri lennujaam, NN 109/98.

26

Manchesteri lennujaam

(27)  Komisjoni 15. detsembri 2006. aasta määrus (EÜ) nr 1998/2006, milles käsitletakse asutamislepingu artiklite 87 ja 88 kohaldamist vähese tähtsusega abi suhtes (ELT L 379, 28.12.2006, lk 5).

27

(28)  Komisjoni 21. jaanuuari 1998. aasta otsus 98/337/EÜ Flaami piirkonna antud abi lennuettevõtjale Air Belgium ja reisibüroole Sunair Ostende lennujaama kasutamiseks (EÜT L 148, 19.5.1998, lk 36).

28

(29)  Komisjoni 27. jaanuari 2010. aasta otsus 2011/60/EL riigiabi C-12/08 (ex NN 74/07) kohta – Slovakkia – Bratislava lennujaama ja Ryanairi vaheline leping (ELT L 27, 1.2.2011, lk 24).

29

ex

(30)  Lennujaama nõukogu 15. novembri 2005. aasta istung.

30

(31)  Komisjoni 28. jaanuari 2009. aasta otsus, abi E4/2007, K(2009) 184 (lõplik)

31

(32)  Euroopa Kohtu otsus, 16. mai 2002, kohtuasi C-482/99, Prantsusmaa vs. komisjon, EKL 2002, lk I-4397.

32

vs

(33)  Ryanair toob selle väite toetuseks riiginõukogu 16. juuni 1992. aasta arvamuse nr 351 654.

33

(34)  Ryanair osutab sellega seoses menetluse algatamise otsuse sätetele, mis hõlmavad CCIMP poolt seoses tagasiulatuvate tasumäärade kohaldamisega tehtud väljamaksete hüvitamata jätmist, Prantsusmaa korduvaid nõudmisi riigisiseste lendude suhtes kohaldavate soodustasude lõpetamiseks ja CCIMP ilma Prantsusmaa eelneva nõusolekuta kohaldatud turundusabi.

34

(35)  Ryanair osutab 17. detsembri 2008. aasta Üldkohtu otsusele T-196/04, Ryanair vs. komisjon.

35

vs

(36)  Ryanair meenutab, et terminal mp2 ei hõlma selliseid komponente, nagu kulukas marmorvooderdis, ripplaed, lennukile mineku punktide kohal asuvad monitorid, vahendid pagasi transportimiseks peasaali, pagasikärud, ootesaalid, infopunktid, eskalaatorid ja liikurteed ning teleskoopväravad lennukile peale- ja mahaminemiseks.

36

(37)  Selle väite kinnituseks nimetab Ryanair 27. mai 2011. aasta otsust CAA UK, mis hõlmas Ryanairi kaebust diskrimineerivalt kohaldatud tasu kohta Gatwicki lennujaamas.

37

(38)  Vt joonealune märkus 18.

38

(39)  Komisjoni otsus, 14. juuni 1999, Manchesteri lennujaam, NN 109/98.

39

Manchesteri lennujaam

(40)  Euroopa Kohtu otsus, 16. mai 2002, Prantsusmaa vs. komisjon, C-482/99, EKL lk I- 04397, punktid 52 ja 58.

40

vs

(41)  Otsuse 2011/60/EL põhjendus 114.

41

(42)  Marseille halduskohtu kiirmenetluse kohtuniku 17. märtsi 2011. aasta korraldus nr 1101332, millega kohus sedastab, et olukord ei ole seotud nii tõsise ja vahetu avaliku huvi riivega, et oleks alust käsitada seda kiireloomulise olukorrana; lükkab peatamistaotluse tagasi; jätab hagi ootama sisulist lahendust.

42

(43)  Vt komisjoni teatis Euroopa riigiabi eeskirjade kohaldamise kohta üldist majandushuvi pakkuvate teenuste osutamise eest makstava hüvitise suhtes (ELT C 8, 11.1.2012, lk 4, punkt 2.1) ja seonduv kohtupraktika, eelkõige Euroopa Kohtu 12. septembri 2000. aasta otsus liidetud kohtuasjades C-180/98 kuni C-184/98, Pavlov jt EKL 2000, lk I-6451).

43

Pavlov jt

(44)  Euroopa Kohtu otsus, 16. juuni 1987, C-118/85, komisjon vs. Itaalia (EKL 1987, lk 2599, punkt 7); kohtuasi C-35/96, komisjon vs. Itaalia (EKL 1998, I-3851, punkt 36); Pavlov e.a., punkt 75.

44

vs

vs

Pavlov e.a

(45)  Euroopa Kohtu otsus, 29. oktoober 1980, liidetud kohtuasjad 209/78 kuni 215/78 ja 218/78, Van Landewyck (EKL 1980, lk 3125, punkt 88); Euroopa Kohtu otsus, 16. november 1995, C-244/94, FFSA e.a. (EKL 1995, lk I-4013, punkt 21), ja Euroopa Kohtu otsus, 1. juuli 2008, C-49/07, MOTOE (EKL 2008, lk 4863, punktid 27 ja 28).

45

Van Landewyck

FFSA e.a

MOTOE

(46)  Euroopa Kohtu otsus, 19. jaanuar 1994, C-364/92, SAT Fluggesellschaft mbH vs. Eurocontrol, EKL 1994, lk I-43.

46

SAT Fluggesellschaft mbH vs. Eurocontrol

(47)  Euroopa Kohtu otsus, 18. märts 1997, C-343/95, Diego Calì & Figli vs. Servizi Ecologici Porto di Genova, EKL 1997, lk I-1547. Komisjoni otsus, 19. märts 2003, N 309/2002. Komisjoni otsus N 438/02, 16. oktoober 2002, abi sadamavaldajatele ametiülesannete täitmiseks.

47

vs

(48)  Komisjoni otsus N 309/02, 19. märts 2003, Lennundusjulgestus – kulude hüvitamine pärast 11. septembri 2001. aasta rünnakuid. Vt komisjoni otsus N 620/2006, 7. märts 2007, Memmingeni piirkondliku lennujaama rajamine – Saksamaa (ELT C 133, 15.6.2007, lk 8).

48

(49)  Transpordiseadustiku artiklis L6332-2 on sätestatud, et „Lennujaamade politsei tegevuse [...] tagab [...] riigi esindaja departemangus“; Riiginõukogu 2. septembri 2008. aasta arvamuse nr 381.644 kohaselt kantakse üldist huvi pakkuvate ülesannete ja riigi suveräänsete ülesannete täitmisega kaetud kulud „üksnes riigi ressurssidest, seejuures võib riik vajalike ressursside saamiseks kehtestada tasusid nagu nn „lennujaamatasu“
  “. Kahekordne rahastamine investeerimisabi ja „lennujaamatasu“ abil on välistatud.

49

(50)  Üldkohtu otsus, 12. mai 2011, liidetud kohtuasjad T-267/08 ja T-279/08, Région Nord-Pas-de-Calais, EKLis seni avaldamata, punkt 108.

50

(51)  ERFi ressursside käsitlemise kohta riigiabina vt näiteks komisjoni otsus seoses juhtumiga N 514/2006, Projekt South Yorkshire Digital Region, punkt 29 ja komisjoni otsus seoses juhtumiga N 44/2010, Projekt Development of infrastructure on Krievu Sala for relocation of port activities out of the city center, punktid 69–70.

51

Projekt South Yorkshire Digital Region

Projekt Development of infrastructure on Krievu Sala for relocation of port activities out of the city center,

(52)  Euroopa Kohtu otsus, 14. veebruar 1990, C-301/87, Prantsusmaa vs. komisjon, EKL 1990, lk I-307, punkt 41.

52

vs

(53)  Üldkohtu otsus, 24. märts 2011. liidetud kohtuasjad T-443/08 ja T-445/08, Freistaat Sachsen a.o. vs. komisjon, EKL 2011, lk II-1311, punkt 107.

53

vs

(54)  Euroopa Kohtu otsus, 16. mai 2002, C-482/99, Prantsusmaa vs. komisjon („Stardust Marine“), punkt 69.

54

vs

(„Stardust Marine“)

(55)  Prantsusmaa esitab täiendava põhjendusena asjaolu, et departemangu volikogu poolt terminali mp2 rahastamiseks antud toetuse näol on tegemist abiga, mis on aluslepinguga kooskõlas.

55

(56)  Üldkohtu otsus, 12. detsember 2000, kohtuasi T-296/97 Alitalia vs. komisjon, EKL 2000, lk II-3871, punkt 84; osutatud kohtuotsus C-305/89, punkt 20.

56

vs

(57)  Vt sellega seoses 2005. aasta suunised, punkt 46.

57

(58)  Vt Üldkohtu otsus, 21. jaanuar 1999, liidetud kohtuasjad T-129/95, T-2/96 ja T-97/96, Neue Maxhütte Stahlwerke ja Lech-Stahlwerke vs. komisjon, EKL 1999, lk II-17, punkt 120. Vt ka Euroopa Kohtu otsus, 10. juuli 1986, kohtuasi C-40/85, Belgia vs. komisjon, EKL 1986, lk 2321, punkt 13.

58

vs

(59)  Teenused, mis üldtalitus osutas lennujaamatalitusele, seisnesid Prantsusmaa väitel haldus- ja korraldusülesannete täitmises, inimressursside haldamises ja õigusliku ekspertiisi läbiviimises.

59

(60)  2005. aasta suuniste ratione temporis hindamise kohta osutab komisjon menetluse algatamise otsuse punktidele 218–222.

60

ratione temporis

(61)  Komisjoni 18. veebruari 2011 otsus riigiabi juhtumis NN 26/2009 – Kreeka – Ionnina lennujaama laiendamine, punktid 69 ja 70.

61

(62)  KOM(2006) 819 (lõplik).

62

(63)  Tegevuskava, punkt 7, ja raamtekst lk 4.

63

(64)  Stsenaariumis, mis ei hõlmanud uue terminali rajamist, nähti vaadeldava perioodi jooksul ette [...]* euro suuruseid rahavooge, samas kui stsenaariumis, mis hõlmas terminali mp2 rajamist, nähti sama perioodi jaoks ette [...]* euro suurused rahavood. Kahe stsenaariumi võrdlus annab [...]* % suuruse sisemise tulususe määra erinevuse.

64

(*2)  2006. aasta piiratud reisijate arvu põhjendab terminali mp2 hiline avamine (avati 2006. aasta oktoobris).

*2

(*3)  teenindussuutlikkus kokku: 3,8 miljonit reisijat

*3

(*4)  Teenindussuutlikkus kokku: 8,6 miljonit reisijat

*4

(65)  Komisjon kasutab sama kokkusobivuse kriteeriumi kaubalendude puhul, vt komisjoni 23. juuli 2014. aasta otsus SA.30743 – (11/C) (ex N 138/10) – Saksamaa – Leipzig/Halle lennujaama taristuga seotud meetmete rahastamine (ELT C 284, 28.9.2011, lk 6), põhjendus 128.

65

ex

(66)  Nõukogu määrus (EÜ) nr 1260/1999, 21. juuni 1999, millega nähakse ette üldsätted struktuurifondide kohta (EÜT L 161, 26.6.1999, lk 1), artikkel 1.

66

(67)  Marseille Provence'i lennujaama ja linnade ühenduse Marseille Métropole Provence vahel 14. mail 2004 sõlmitud partnerluskokkuleppes esitati prognoosid, mille kohaselt riigisiseste lennureisijate arv suureneb 2003.–2006. aastal 5 % võrra aastas ja rahvusvaheliste lennureisijate arv 10 % võrra aastas.

67

(68)  Kaalutud keskmine.

68

(69)  Vt joonealune märkus 31.

69

(70)  Komisjoni 26. juuli 2000. aasta direktiiv 2000/52/EÜ, millega muudetakse direktiivi 80/723/EMÜ liikmesriikide ja riigi osalusega äriühingute vaheliste finantssuhete läbipaistvuse kohta (EÜT L 193. 29.7.2000, lk 75).

70

(71)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 31. märtsi 2004. aasta direktiiv 2004/18/EÜ, ehitustööde riigihankelepingute, asjade riigihankelepingute ja teenuste riigihankelepingute sõlmimise korra kooskõlastamise kohta (ELT L 134, 30.4.2004, lk 114).

71

(72)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 31. märtsi 2004. aasta direktiiv 2004/17/EÜ, millega kooskõlastatakse vee-, energeetika-, transpordi- ja postiteenuste sektoris tegutsevate ostjate hankemenetlused (ELT L 134, 30.4.2004, lk 1).

72

(73)  Üldkohtu otsus, 12. detsember 1996, kohtuasi T-358/94 Air France vs. komisjon, EKL 1996, lk II-2109, punkt 62.

73

vs

(74)  Departemangu volikoguga sõlmitud 3. oktoobri 2002. aasta, 5. septembri 2003. aasta ja 19. mai 2005. aasta kokkulepped ning linnade ühendusega Provence Métropole sõlmitud 14. mai 2004. aasta kokkulepe.

74

(75)  
  5. septembri 2003. aasta ja 19. mai 2005. aasta kokkulepped.

75

(76)  Vt näiteks 19. mai 2005. aasta kokkuleppe preambul.

76

(77)  Vt otsus 2011/60/EL ja komisjoni 25. juuli 2012. aasta otsus 2013/664/EL, mis käsitleb meedet SA.23324 (C 25/07) (ex NN 26/07) – Soome Finavia, Airpro ja Ryanairi tegevus Tampere-Pirkkala lennujaamas (ELT L 309, 19.11.2013, lk 27).

77

ex

(78)  Vt 19. oktoobril 2006 kinnitatud Akvitaania piirkondliku kontrollikoja aruannet CCIBP kohta, milles on märgitud, et „ettevõtja AMS näol on tegemist Ryanairi tütarettevõtjaga ning seda juhivad kaks ettevõtja Ryanair juhtivtöötajat“.

78

(79)  Prantsusmaa 12. märtsi 2012. aasta kiri, lk 108.

79

(80)  Järgnevas hinnangus kasutab komisjon meetmetest kasusaaja tähistamiseks nimetust „Ryanair/AMS“.

80

(81)  Või uue lennuliini avamise.

81

(82)  Lennuliini avamise, lennukordade arvu või lennusageduse muutmise jne.

82

(83)  Lisaks sellele ilmneb 2007. ja 2008. aasta reisijate arvu andmete ja ettevõtte Mazars auditeeritud kulude põhjal a posteriori koostatud uuringust, et kõik Ryanairi lennud tootsid lennujaamale esimese kahe aasta jooksul kahjumit, seda isegi lennuettevõtjale tehtud tasumäärade muudatusi ja turundusteenuste maksumust arvesse võttes.

83

a posteriori

(84)  Odavlennuettevõtjate turuosa suurenes 1992. aasta 1,5 %-lt 45,94 %-le 2013. aastal.

84

(85)  Alates „Aéroports de Paris“ kohtuotsusest (12. detsember 2000) tuleb lennujaamataristu käitamist ja rajamist käsitada riigiabi kontrolli alla kuuluva valdkonnana (vt põhjendus 228). Kuni selle kohtuotsuseni ei käsitatud lennujaamu ettevõtetena aluslepingu artikli 107 lõike 1 tähenduses.

85

---

| 27.9.2016 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 260/61 |
| --- | --- | --- | --- |

27.9.2016

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 260/61

---

KOMISJONI OTSUS (EL) 2016/1699,

11. jaanuar 2016,

ülemäärase kasumi maksuvabastust käsitleva riigiabikava SA.37667 (2015/C) (ex 2015/NN) kohta, mida rakendas Belgia

(teatavaks tehtud numbri C(2015) 9837 all)

(Ainult hollandi- ja prantsuskeelne tekst on autentsed)

(EMPs kohaldatav tekst)

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artikli 108 lõike 2 esimest lõiku,

võttes arvesse Euroopa Majanduspiirkonna lepingut, eriti selle artikli 62 lõike 1 punkti a,

olles kutsunud huvitatud isikuid üles esitama märkusi vastavalt eespool nimetatud sätetele (1) ja võttes neid märkusi arvesse

ning arvestades järgmist:

1.   MENETLUS

MENETLUS

| (1) | 19. detsembri 2013. aasta kirjaga palus komisjon Belgial esitada teavet ülemäärase kasumiga seotud eelotsuste süsteemi („ülemäärase kasumi maksuvabastus“ või „vaadeldav kord“) kohta, mis põhineb 1992. aasta tulumaksuseaduse artikli 185 lõike 2 punktil b. Komisjon palus samuti esitada nimekirja ülemäärase kasumi maksuvabastuse kohaldamisega seotud eelotsustest. |
| --- | --- |

(1)

19. detsembri 2013. aasta kirjaga palus komisjon Belgial esitada teavet ülemäärase kasumiga seotud eelotsuste süsteemi („ülemäärase kasumi maksuvabastus“ või „vaadeldav kord“) kohta, mis põhineb 1992. aasta tulumaksuseaduse artikli 185 lõike 2 punktil b. Komisjon palus samuti esitada nimekirja ülemäärase kasumi maksuvabastuse kohaldamisega seotud eelotsustest.

| (2) | 21. jaanuari 2014. aasta kirjaga vastas Belgia komisjoni teabenõudes esitatud küsimustele. Samas ei esitanud Belgia nõutud eelotsuste nimekirja, selgitades, et sellise nimekirja koostamine nõuab rohkem aega. |
| --- | --- |

(2)

21. jaanuari 2014. aasta kirjaga vastas Belgia komisjoni teabenõudes esitatud küsimustele. Samas ei esitanud Belgia nõutud eelotsuste nimekirja, selgitades, et sellise nimekirja koostamine nõuab rohkem aega.

| (3) | 21. veebruaril 2014 edastas komisjon järelevalvega seotud küsimused ning kordas oma nõuet tehtud eelotsuste nimekirja kohta. Vaadeldava korra alusel 2004., 2007., 2010. ja 2013. aastal tehtud otsuste puhul palus komisjon samuti edastada otsuste täieliku teksti ning vastavad otsusetaotlused, otsuste lisad ja vajaduse korral kogu kõnealuste taotlustega seotud kirjavahetuse. |
| --- | --- |

(3)

21. veebruaril 2014 edastas komisjon järelevalvega seotud küsimused ning kordas oma nõuet tehtud eelotsuste nimekirja kohta. Vaadeldava korra alusel 2004., 2007., 2010. ja 2013. aastal tehtud otsuste puhul palus komisjon samuti edastada otsuste täieliku teksti ning vastavad otsusetaotlused, otsuste lisad ja vajaduse korral kogu kõnealuste taotlustega seotud kirjavahetuse.

| (4) | 18. märtsil 2014 vastas Belgia komisjoni järelevalveküsimustele, edastades nõutud eelotsused, sealhulgas otsusetaotlused, lisad ja kõnealuste otsuste tegemisega seotud hilisema kirjavahetuse. |
| --- | --- |

(4)

18. märtsil 2014 vastas Belgia komisjoni järelevalveküsimustele, edastades nõutud eelotsused, sealhulgas otsusetaotlused, lisad ja kõnealuste otsuste tegemisega seotud hilisema kirjavahetuse.

| (5) | 28. juuli 2014. aasta kirjaga teatas komisjon, et ülemäärase kasumi maksuvabastus võib hõlmata siseturuga kokkusobimatut riigiabi. Komisjon palus samuti esitada teavet mitme konkreetse otsuse kohta. 1. septembri ja 4. novembri 2014. aasta kirjaga vastas Belgia 28. juuli 2014. aasta teabenõudele. |
| --- | --- |

(5)

28. juuli 2014. aasta kirjaga teatas komisjon, et ülemäärase kasumi maksuvabastus võib hõlmata siseturuga kokkusobimatut riigiabi. Komisjon palus samuti esitada teavet mitme konkreetse otsuse kohta. 1. septembri ja 4. novembri 2014. aasta kirjaga vastas Belgia 28. juuli 2014. aasta teabenõudele.

| (6) | 25. septembril 2014 toimus komisjoni talituste ja Belgia ametiasutuste kohtumine. |
| --- | --- |

(6)

25. septembril 2014 toimus komisjoni talituste ja Belgia ametiasutuste kohtumine.

| (7) | 3. veebruari 2015. aasta kirjaga teatas komisjon Belgiale, et ta on seoses ülemäärase kasumi maksuvabastusega otsustanud algatada Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 108 lõikega 2 ettenähtud ametliku uurimismenetluse. |
| --- | --- |

(7)

3. veebruari 2015. aasta kirjaga teatas komisjon Belgiale, et ta on seoses ülemäärase kasumi maksuvabastusega otsustanud algatada Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 108 lõikega 2 ettenähtud ametliku uurimismenetluse.

| (8) | Olles eelnevalt palunud tähtaja pikendamist, esitas Belgia 29. mail 2015 oma märkused seoses menetluse algatamise otsusega. |
| --- | --- |

(8)

Olles eelnevalt palunud tähtaja pikendamist, esitas Belgia 29. mail 2015 oma märkused seoses menetluse algatamise otsusega.

| (9) | 5. juunil 2015 avaldati otsus menetluse algatamise kohta („menetluse algatamise otsus“) Euroopa Liidu Teatajas (2). Kõnealuses otsuses palus komisjon huvitatud kolmandatel isikutel esitada oma märkused kõnealuse meetme kohta. |
| --- | --- |

(9)

5. juunil 2015 avaldati otsus menetluse algatamise kohta („menetluse algatamise otsus“) Euroopa Liidu Teatajas (2). Kõnealuses otsuses palus komisjon huvitatud kolmandatel isikutel esitada oma märkused kõnealuse meetme kohta.

Euroopa Liidu Teatajas

2

| (10) | 1. ja 2. juulil 2015 esitasid huvitatud isikud oma märkused menetluse algatamise otsuse kohta, mis edastati Belgia ametiasutustele. 14. septembril 2015 teatas Belgia komisjonile, et ta ei soovi esitada kommentaare nende märkuste kohta. |
| --- | --- |

(10)

1. ja 2. juulil 2015 esitasid huvitatud isikud oma märkused menetluse algatamise otsuse kohta, mis edastati Belgia ametiasutustele. 14. septembril 2015 teatas Belgia komisjonile, et ta ei soovi esitada kommentaare nende märkuste kohta.

| (11) | Komisjon palus 16. septembri 2015. aasta kirjaga Belgial kinnitada teatud väiteid, mis esitati 29. mai 2015. aasta märkustes menetluse algatamise otsuse kohta. Belgia vastas sellele nõudele 16. oktoobri 2015. aasta kirjaga. |
| --- | --- |

(11)

Komisjon palus 16. septembri 2015. aasta kirjaga Belgial kinnitada teatud väiteid, mis esitati 29. mai 2015. aasta märkustes menetluse algatamise otsuse kohta. Belgia vastas sellele nõudele 16. oktoobri 2015. aasta kirjaga.

| (12) | Komisjoni talituste ja Belgia ametiasutuste kohtumised toimusid 20. oktoobril ja 7. detsembril 2015. |
| --- | --- |

(12)

Komisjoni talituste ja Belgia ametiasutuste kohtumised toimusid 20. oktoobril ja 7. detsembril 2015.

2.   VAADELDAVA KORRA KIRJELDUS

VAADELDAVA KORRA KIRJELDUS

2.1.   Ülemäärase kasumi maksuvabastust hõlmav kord

Ülemäärase kasumi maksuvabastust hõlmav kord

| (13) | Ülemäärase kasumi maksuvabastuse kord võimaldab hargmaisesse kontserni kuuluvatel Belgia residendist äriühingutel ning hargmaisesse kontserni kuuluvate välisriikide residendist äriühingute Belgias asuvatel püsivatel tegevuskohtadel („kontserni Belgias asuvad üksused“) vähendada oma maksubaasi Belgias, arvates oma tegelikult registreeritud kasumist maha „ülemäärase kasumi“. Kõnealuse ülemäärase kasumi kindlaksmääramiseks hinnatakse hüpoteetilise keskmise kasumi suurust, mida võrreldaval tegevusalal tegutsev iseseisev ettevõte (3) võiks võrreldavatel tingimustel saada ning lahutatakse see summa asjaomasesse kontserni kuuluva Belgia üksuse tegelikult registreeritud kasumist. Selleks et saada ülemäärase kasumi maksuvabastust, peab „eelotsuste talitus“ tegema eelotsuse. |
| --- | --- |

(13)

Ülemäärase kasumi maksuvabastuse kord võimaldab hargmaisesse kontserni kuuluvatel Belgia residendist äriühingutel ning hargmaisesse kontserni kuuluvate välisriikide residendist äriühingute Belgias asuvatel püsivatel tegevuskohtadel („kontserni Belgias asuvad üksused“) vähendada oma maksubaasi Belgias, arvates oma tegelikult registreeritud kasumist maha „ülemäärase kasumi“. Kõnealuse ülemäärase kasumi kindlaksmääramiseks hinnatakse hüpoteetilise keskmise kasumi suurust, mida võrreldaval tegevusalal tegutsev iseseisev ettevõte (3) võiks võrreldavatel tingimustel saada ning lahutatakse see summa asjaomasesse kontserni kuuluva Belgia üksuse tegelikult registreeritud kasumist. Selleks et saada ülemäärase kasumi maksuvabastust, peab „eelotsuste talitus“ tegema eelotsuse.

3

| (14) | Belgia ametiasutuste väitel (4) on ülemäärase kasumi maksuvabastuse kohaldamine põhjendatud sooviga tagada, et kontserni Belgia üksus tasuks makse üksnes turuväärtuse põhimõttele vastava kasumi pealt, võimaldades tal saada maksuvabastuse kasumiosa pealt, mis ületab turuväärtuse põhimõttele vastava kasumi ja mis tuleneb sünergiast, mastaabiefektist või muudest eelistest, mis on tingitud üksuse kuulumisest hargmaisesse kontserni ning mida ei oleks saanud võrreldav iseseisev ettevõte. |
| --- | --- |

(14)

Belgia ametiasutuste väitel (4) on ülemäärase kasumi maksuvabastuse kohaldamine põhjendatud sooviga tagada, et kontserni Belgia üksus tasuks makse üksnes turuväärtuse põhimõttele vastava kasumi pealt, võimaldades tal saada maksuvabastuse kasumiosa pealt, mis ületab turuväärtuse põhimõttele vastava kasumi ja mis tuleneb sünergiast, mastaabiefektist või muudest eelistest, mis on tingitud üksuse kuulumisest hargmaisesse kontserni ning mida ei oleks saanud võrreldav iseseisev ettevõte.

4

| (15) | Belgia ametiasutuste väitel (5) määratakse maksuvabastuse korra alusel maksust vabastatud ülemäärase kasumi suurus kindlaks kaheetapilise menetluse käigus:






  — | esiteks määratakse maksukohustuslase esitatud siirdehindade aruande põhjal kindlaks kontserni kuuluva Belgia üksuse ja temaga seotud äriühingute vaheliste tehingute suhtes kohaldatud turuväärtuse põhimõttele vastav hind. Kuna kontserni Belgia üksust käsitatakse selles seoses „põhiettevõtjana“, seostatakse teda kõnealustest tehingutest tuleneva jääkkasumiga. |
| --- | --- | --- |

(15)

Belgia ametiasutuste väitel (5) määratakse maksuvabastuse korra alusel maksust vabastatud ülemäärase kasumi suurus kindlaks kaheetapilise menetluse käigus:

5

—

esiteks määratakse maksukohustuslase esitatud siirdehindade aruande põhjal kindlaks kontserni kuuluva Belgia üksuse ja temaga seotud äriühingute vaheliste tehingute suhtes kohaldatud turuväärtuse põhimõttele vastav hind. Kuna kontserni Belgia üksust käsitatakse selles seoses „põhiettevõtjana“, seostatakse teda kõnealustest tehingutest tuleneva jääkkasumiga.

| — | Teiseks väidab Belgia, et jääkkasumit ei saa käsitada kontserni kuuluva Belgia üksuse turuväärtuse põhimõttele vastava kasumina, sest see võib ületada kasumi, mille oleks saanud võrreldav hargmaisesse kontserni mittekuuluv iseseisev ettevõte vaadeldava üksuse tegevusega võrreldavatel tingimustel. Seetõttu määratakse kõnealuse „ülemäärase kasumi“ suurus kindlaks maksukohustuslase teise aruande alusel, mis esitatakse koos vaadeldava korra kohase eelotsuse taotlusega ning selle kasumi suhtes kohaldatakse maksuvabastust. |
| --- | --- |

—

Teiseks väidab Belgia, et jääkkasumit ei saa käsitada kontserni kuuluva Belgia üksuse turuväärtuse põhimõttele vastava kasumina, sest see võib ületada kasumi, mille oleks saanud võrreldav hargmaisesse kontserni mittekuuluv iseseisev ettevõte vaadeldava üksuse tegevusega võrreldavatel tingimustel. Seetõttu määratakse kõnealuse „ülemäärase kasumi“ suurus kindlaks maksukohustuslase teise aruande alusel, mis esitatakse koos vaadeldava korra kohase eelotsuse taotlusega ning selle kasumi suhtes kohaldatakse maksuvabastust.

| (16) | Belgia kinnitab, et nimetatud kahe etapi käigus esitatud aruannete puhul kohaldatakse OECD kõige asjakohasemaid siirdehindade kehtestamise meetodeid. Esitatud andmetest ilmneb, et praktikas kasutatakse teise etapi puhul tehingupõhise tootluse meetodit. Tehingupõhise tootluse meetodi kasutamise eesmärk sellises olukorras on hinnata hargmaisesse kontserni kuuluva üksuse kasumlikkust, võrreldes selle üksuse kasumit samas tegevusvaldkonnas tegutsevate iseseisvate (autonoomsete) ettevõtete kasumiga (6). Tehingupõhise tootluse meetod võimaldab hinnata kasumit, mida iseseisvad ettevõtted oleksid võinud teatud tegevusest, näiteks varade müügist, saada, võttes aluseks asjaomased hindamisalused, nagu kulud, käibemaht või põhivarasse tehtud investeeringud (vastavalt täidetavatele ülesannetele, võetud riskidele ja kasutatud varadele), ning kohaldades asjakohast kasumi suhtarvu („kasumi taseme näitaja“), mis peegeldab sel võrdlusalusel võrreldavate iseseisvate ettevõtete kasumit. |
| --- | --- |

(16)

Belgia kinnitab, et nimetatud kahe etapi käigus esitatud aruannete puhul kohaldatakse OECD kõige asjakohasemaid siirdehindade kehtestamise meetodeid. Esitatud andmetest ilmneb, et praktikas kasutatakse teise etapi puhul tehingupõhise tootluse meetodit. Tehingupõhise tootluse meetodi kasutamise eesmärk sellises olukorras on hinnata hargmaisesse kontserni kuuluva üksuse kasumlikkust, võrreldes selle üksuse kasumit samas tegevusvaldkonnas tegutsevate iseseisvate (autonoomsete) ettevõtete kasumiga (6). Tehingupõhise tootluse meetod võimaldab hinnata kasumit, mida iseseisvad ettevõtted oleksid võinud teatud tegevusest, näiteks varade müügist, saada, võttes aluseks asjaomased hindamisalused, nagu kulud, käibemaht või põhivarasse tehtud investeeringud (vastavalt täidetavatele ülesannetele, võetud riskidele ja kasutatud varadele), ning kohaldades asjakohast kasumi suhtarvu („kasumi taseme näitaja“), mis peegeldab sel võrdlusalusel võrreldavate iseseisvate ettevõtete kasumit.

6

| (17) | Tehingupõhise tootluse meetod võimaldab arvutada kontserni kuuluva Belgia üksuse hüpoteetilise keskmise kasumi, võttes aluseks uuringu, mis hõlmab võrdlust vaadeldava üksuse ja võrreldavate iseseisvate ettevõtete vahel (7). Hüpoteetiline keskmine kasum määratletakse väärtusena, mis jääb teatud rühma võrreldavate ettevõtete kasumi taseme näitaja, (8) mille keskmine väärtus arvutatakse teatud ajavahemiku (üldjuhul viis aastat) kohta, kvartiilivahemikku. Belgia käsitab kõnealust hüpoteetilist keskmist kasumit kasumina, mille oleks saanud kontserni kuuluv Belgia üksus, kui ta oleks pigem olnud iseseisev ettevõte ja mitte hargmaisesse kontserni kuuluv üksus. Käesoleva otsuse puhul tähendab kasum „turuväärtuse põhimõttele vastavat korrigeeritud kasumit“. |
| --- | --- |

(17)

Tehingupõhise tootluse meetod võimaldab arvutada kontserni kuuluva Belgia üksuse hüpoteetilise keskmise kasumi, võttes aluseks uuringu, mis hõlmab võrdlust vaadeldava üksuse ja võrreldavate iseseisvate ettevõtete vahel (7). Hüpoteetiline keskmine kasum määratletakse väärtusena, mis jääb teatud rühma võrreldavate ettevõtete kasumi taseme näitaja, (8) mille keskmine väärtus arvutatakse teatud ajavahemiku (üldjuhul viis aastat) kohta, kvartiilivahemikku. Belgia käsitab kõnealust hüpoteetilist keskmist kasumit kasumina, mille oleks saanud kontserni kuuluv Belgia üksus, kui ta oleks pigem olnud iseseisev ettevõte ja mitte hargmaisesse kontserni kuuluv üksus. Käesoleva otsuse puhul tähendab kasum „turuväärtuse põhimõttele vastavat korrigeeritud kasumit“.

7

8

| (18) | Ülemäärane kasum, mille suhtes kohaldatakse maksuvabastust, arvutatakse seejärel kontserni kuuluva Belgia üksuse jaoks pärast esimest etappi turuväärtuse põhimõttele vastava kasumi hinnangulise suuruse (vaadeldava perioodi kohta arvutatud keskmine väärtus) ja teise etapi tulemusena saadud „turuväärtuse põhimõttele vastava keskmise kasumi“ (mis on samuti vaadeldava ajavahemiku kohta arvutatud keskmine väärtus) vahena. Seda vahet väljendatakse enne kasumit arvestatud tulemi (EBIT (9) või PBT) (10) maksuvabastuse protsendimäärana, mille tulemusena saadakse ülemäärase kasumi keskmine protsendimäär vaadeldaval perioodil. See protsendimäär väljendab maksubaasi lubatud vähendamist, mida kohaldatakse vaadeldava korra alusel kontserni kuuluva Belgia üksuse kasumi suhtes, mis on tegelikult registreeritud viie aasta jooksul, mille kestel eelotsus on Belgia maksuameti jaoks siduv. |
| --- | --- |

(18)

Ülemäärane kasum, mille suhtes kohaldatakse maksuvabastust, arvutatakse seejärel kontserni kuuluva Belgia üksuse jaoks pärast esimest etappi turuväärtuse põhimõttele vastava kasumi hinnangulise suuruse (vaadeldava perioodi kohta arvutatud keskmine väärtus) ja teise etapi tulemusena saadud „turuväärtuse põhimõttele vastava keskmise kasumi“ (mis on samuti vaadeldava ajavahemiku kohta arvutatud keskmine väärtus) vahena. Seda vahet väljendatakse enne kasumit arvestatud tulemi (EBIT (9) või PBT) (10) maksuvabastuse protsendimäärana, mille tulemusena saadakse ülemäärase kasumi keskmine protsendimäär vaadeldaval perioodil. See protsendimäär väljendab maksubaasi lubatud vähendamist, mida kohaldatakse vaadeldava korra alusel kontserni kuuluva Belgia üksuse kasumi suhtes, mis on tegelikult registreeritud viie aasta jooksul, mille kestel eelotsus on Belgia maksuameti jaoks siduv.

9

10

| (19) | Belgia ametiasutused väidavad, et kõnealusest korrast kasu saavate üksuste äritulemusi hinnatakse kasumi alusel, mida nad on tegelikult registreerinud kolme aasta järel. Selle hinnangu käigus võib kokkulepitud protsendimäära vajaduse korral korrigeerida. Mitte miski ei anna samas tunnistust sellest, et sellise hinnangu alusel oleks komisjoni vaadeldavatel juhtudel kohaldatud kokkulepitud protsendimäära korrigeerimist. |
| --- | --- |

(19)

Belgia ametiasutused väidavad, et kõnealusest korrast kasu saavate üksuste äritulemusi hinnatakse kasumi alusel, mida nad on tegelikult registreerinud kolme aasta järel. Selle hinnangu käigus võib kokkulepitud protsendimäära vajaduse korral korrigeerida. Mitte miski ei anna samas tunnistust sellest, et sellise hinnangu alusel oleks komisjoni vaadeldavatel juhtudel kohaldatud kokkulepitud protsendimäära korrigeerimist.

| (20) | 1992. aasta tulumaksuseaduse artikli 185 lõike 2 kohaselt on eelotsuse tegemine ülemäärase kasumi maksuvabastuse saamiseks nõutav. See säte piirab ka eelotsuse tegemist üksuste suhtes, mis kuuluvad oma piiriüleste suhete kaudu seotud äriühingute hargmaisesse kontserni. Lisaks sellele on Belgia 24. detsembri 2002. aasta seaduse (11) kohaselt eelotsuseid võimalik teha üksnes uutel juhtudel (12). |
| --- | --- |

(20)

1992. aasta tulumaksuseaduse artikli 185 lõike 2 kohaselt on eelotsuse tegemine ülemäärase kasumi maksuvabastuse saamiseks nõutav. See säte piirab ka eelotsuse tegemist üksuste suhtes, mis kuuluvad oma piiriüleste suhete kaudu seotud äriühingute hargmaisesse kontserni. Lisaks sellele on Belgia 24. detsembri 2002. aasta seaduse (11) kohaselt eelotsuseid võimalik teha üksnes uutel juhtudel (12).

11

12

| (21) | Võttes arvesse asjaolu, et eelotsus on ülemäärase kasumi maksuvabastuse saamiseks nõutav ning et sellist otsust on võimalik teha vaid uues olukorras, sõltub eelis, mille hargmaine kontsern võib vaadeldava korra kohaldamisest saada, tegevuse ümberpaigutamisest Belgiasse või Belgiaga seotud tegevuse suurendamisest ning see on proportsionaalne Belgiaga seotud uue tegevuse ja teenitud uue kasumi suurusega. Kõnealuse korra alusel tehtud ja komisjoni läbivaadatud eelotsused hõlmavad üksnes hargmaise kontserni organisatsioonilise struktuuri muudatusi; sellega seoses tuuakse eelotsuste taotluses esitatud põhiandmete hulgas välja Belgias kavandatavad tegevuse ümberpaigutamised, uued kavandatavad investeeringud ja riigis loodavad töökohad. |
| --- | --- |

(21)

Võttes arvesse asjaolu, et eelotsus on ülemäärase kasumi maksuvabastuse saamiseks nõutav ning et sellist otsust on võimalik teha vaid uues olukorras, sõltub eelis, mille hargmaine kontsern võib vaadeldava korra kohaldamisest saada, tegevuse ümberpaigutamisest Belgiasse või Belgiaga seotud tegevuse suurendamisest ning see on proportsionaalne Belgiaga seotud uue tegevuse ja teenitud uue kasumi suurusega. Kõnealuse korra alusel tehtud ja komisjoni läbivaadatud eelotsused hõlmavad üksnes hargmaise kontserni organisatsioonilise struktuuri muudatusi; sellega seoses tuuakse eelotsuste taotluses esitatud põhiandmete hulgas välja Belgias kavandatavad tegevuse ümberpaigutamised, uued kavandatavad investeeringud ja riigis loodavad töökohad.

| (22) | Kokkuvõttes võivad vaadeldava korra alusel eelotsuse saanud kontserni kuuluvad Belgia üksused 1992. aasta tulumaksuseaduse artikli 185 lõike 2 punkti b kohaselt kohaldada oma äriühingu tulumaksu maksubaasi ennetavat negatiivset korrigeerimist, arvates tegelikult registreeritud kasumist maha väidetava „ülemäärase kasumi“. Belgia ametiasutused on seega seisukohal, et kõnealust ülemäärast kasumit ei seostata kontserni kuuluva Belgia üksusega ning see tuleb seetõttu 1992. aasta tulumaksuseaduse artikli 185 lõike 2 punkti b kohaselt arvata maha tema Belgia maksubaasist. Seega on ülemäärase kasumi maksuvabastust saava kontserni kuuluva Belgia üksuse maksustamise alus summa, mis vastab erinevusele tema tegelikult registreeritud kasumi ja „ülemäärase kasumi“ vahel. |
| --- | --- |

(22)

Kokkuvõttes võivad vaadeldava korra alusel eelotsuse saanud kontserni kuuluvad Belgia üksused 1992. aasta tulumaksuseaduse artikli 185 lõike 2 punkti b kohaselt kohaldada oma äriühingu tulumaksu maksubaasi ennetavat negatiivset korrigeerimist, arvates tegelikult registreeritud kasumist maha väidetava „ülemäärase kasumi“. Belgia ametiasutused on seega seisukohal, et kõnealust ülemäärast kasumit ei seostata kontserni kuuluva Belgia üksusega ning see tuleb seetõttu 1992. aasta tulumaksuseaduse artikli 185 lõike 2 punkti b kohaselt arvata maha tema Belgia maksubaasist. Seega on ülemäärase kasumi maksuvabastust saava kontserni kuuluva Belgia üksuse maksustamise alus summa, mis vastab erinevusele tema tegelikult registreeritud kasumi ja „ülemäärase kasumi“ vahel.

2.2.   Kohaldatav õiguslik ja reguleeriv raamistik

Kohaldatav õiguslik ja reguleeriv raamistik

2.2.1.   Tulu maksustamine Belgia äriühingu tulumaksu süsteemi kohaselt

Tulu maksustamine Belgia äriühingu tulumaksu süsteemi kohaselt

| (23) | 1992. aasta tulumaksuseaduses on sätestatud Belgias kohaldatav tulu maksustamise süsteem. Artiklis 1 on määratletud neli tulumaksu kategooriat, mis hõlmavad füüsiliste isikute maksu (II jagu, artiklid 3–178), residendist äriühingute maksu (III jagu, artiklid 179–219), muude juriidiliste isikute maksu (IV jagu, artiklid 220–226) ja mitteresidentide maksu, mis hõlmab füüsilisi isikuid, ettevõtteid ja teisi juriidilisi isikuid (V jagu, artiklid 227–248/3). |
| --- | --- |

(23)

1992. aasta tulumaksuseaduses on sätestatud Belgias kohaldatav tulu maksustamise süsteem. Artiklis 1 on määratletud neli tulumaksu kategooriat, mis hõlmavad füüsiliste isikute maksu (II jagu, artiklid 3–178), residendist äriühingute maksu (III jagu, artiklid 179–219), muude juriidiliste isikute maksu (IV jagu, artiklid 220–226) ja mitteresidentide maksu, mis hõlmab füüsilisi isikuid, ettevõtteid ja teisi juriidilisi isikuid (V jagu, artiklid 227–248/3).

| (24) | 1992. aasta tulumaksuseaduse artiklis 183 on sätestatud, et III jao alusel maksustatavad tulud (residendist äriühingud) on samalaadsed II jao alusel maksustatavate tuludega (juriidilised isikud) ning et maksustatav summa määratakse kindlaks kasumi suhtes kohaldatavate eeskirjadega. 1992. aasta tulumaksuseaduse artiklis 24 on täpsustatud, et tööstus-, kaubandus- ja põllumajandusettevõtete maksustatav tulu hõlmab kogu ettevõtlusest saadavat tulu, näiteks tulu, mis pärineb „mis tahes nende ettevõtete üksuste tehingutest või nende vahendusel tehtud tehingutest“ ning „mis tahes aktivas kajastatud varade väärtuse suurenemisest [...] ning passivas kajastatud varade vähenemisest [...], kui kõnealune väärtuse suurenemine või vähenemine realiseerub või kajastatakse raamatupidamisarvestuses või majandusaruannetes“. |
| --- | --- |

(24)

1992. aasta tulumaksuseaduse artiklis 183 on sätestatud, et III jao alusel maksustatavad tulud (residendist äriühingud) on samalaadsed II jao alusel maksustatavate tuludega (juriidilised isikud) ning et maksustatav summa määratakse kindlaks kasumi suhtes kohaldatavate eeskirjadega. 1992. aasta tulumaksuseaduse artiklis 24 on täpsustatud, et tööstus-, kaubandus- ja põllumajandusettevõtete maksustatav tulu hõlmab kogu ettevõtlusest saadavat tulu, näiteks tulu, mis pärineb „mis tahes nende ettevõtete üksuste tehingutest või nende vahendusel tehtud tehingutest“ ning „mis tahes aktivas kajastatud varade väärtuse suurenemisest [...] ning passivas kajastatud varade vähenemisest [...], kui kõnealune väärtuse suurenemine või vähenemine realiseerub või kajastatakse raamatupidamisarvestuses või majandusaruannetes“.

| (25) | 1992. aasta tulumaksuseaduse artikli 185 lõikes 1 on sätestatud et äriühingute maksustamise alus on kasumi kogusumma enne tulude jaotamist. Koosmõjus 1992. aasta tulumaksuseaduse artiklitega 1, 24 ja 183 tähendab kõnealune säte, et Belgia maksusüsteemi alusel maksustatav tulu peab hõlmama vähemalt – ja seejuures sõltumatult võimalikest hilisematest korrigeerimistest suurenemise või vähenemise suunas – maksukohustuslase raamatupidamisandmetes kajastatud kasumi kogusummat. |
| --- | --- |

(25)

1992. aasta tulumaksuseaduse artikli 185 lõikes 1 on sätestatud et äriühingute maksustamise alus on kasumi kogusumma enne tulude jaotamist. Koosmõjus 1992. aasta tulumaksuseaduse artiklitega 1, 24 ja 183 tähendab kõnealune säte, et Belgia maksusüsteemi alusel maksustatav tulu peab hõlmama vähemalt – ja seejuures sõltumatult võimalikest hilisematest korrigeerimistest suurenemise või vähenemise suunas – maksukohustuslase raamatupidamisandmetes kajastatud kasumi kogusummat.

| (26) | Belgia maksuseaduse kohaselt määratletakse tulumaksu maksubaas lähtepunktina maksukohustuslase raamatupidamisarveldustes tegelikult registreeritud kasumi põhjal. Teatud hulka positiivseid korrigeerimisi (näiteks mahaarvamisele mittekuuluvad kulud) või negatiivseid korrigeerimisi (näiteks väljamakstud dividendide osaline maksuvabastus, ülekantava kahjumi mahaarvamine, maksusoodustused) võib maksubaasi määratlemiseks kohaldada hilisemalt. Kõikide selliste toimingute puhul peavad maksukohustuslased esitama oma maksudeklaratsiooni (vorm nr 275.1) abil maksuametile asjakohased andmed ning olema vajaduse korral valmis esitama tehtud korrigeerimise kohta tõendavad dokumendid. |
| --- | --- |

(26)

Belgia maksuseaduse kohaselt määratletakse tulumaksu maksubaas lähtepunktina maksukohustuslase raamatupidamisarveldustes tegelikult registreeritud kasumi põhjal. Teatud hulka positiivseid korrigeerimisi (näiteks mahaarvamisele mittekuuluvad kulud) või negatiivseid korrigeerimisi (näiteks väljamakstud dividendide osaline maksuvabastus, ülekantava kahjumi mahaarvamine, maksusoodustused) võib maksubaasi määratlemiseks kohaldada hilisemalt. Kõikide selliste toimingute puhul peavad maksukohustuslased esitama oma maksudeklaratsiooni (vorm nr 275.1) abil maksuametile asjakohased andmed ning olema vajaduse korral valmis esitama tehtud korrigeerimise kohta tõendavad dokumendid.

| (27) | Kui Belgia maksuõigusega nähakse ette maksukohustuslase raamatupidamisarvestuses reaalselt registreeritud kasumi osa, näiteks reservi püsiv maksuvabastus, võib korrigeerimine toimuda maksubaasi suhtes kohaldatava esimese toiminguna „reservi algjäägi suurendamise“ näol. |
| --- | --- |

(27)

Kui Belgia maksuõigusega nähakse ette maksukohustuslase raamatupidamisarvestuses reaalselt registreeritud kasumi osa, näiteks reservi püsiv maksuvabastus, võib korrigeerimine toimuda maksubaasi suhtes kohaldatava esimese toiminguna „reservi algjäägi suurendamise“ näol.

| (28) | Seetõttu, kuigi maksubaas ei vasta tingimata maksukohustuslase raamatupidamisarvestuses kajastatud tegelikule kasumile, võttes arvesse maksubaasi korrigeerimist maksualastel põhjustel, peab maksubaasi kindlaksmääramine igal juhul põhinema raamatupidamisandmetes lähtepunktina registreeritud tegelikult kajastatud arvandmetel. Maksubaasi kindlaksmääramine algab näiteks maksustatavate reservide (majandusaasta kasum/kahjum, ülekantud kasum/kahjum, muu reservi suunatud kasum) maksuaasta jooksul suurendamise või vähendamise netoväärtuse arvutamisest. Maksuseadustiku sätete kohaldamisega põhjendatud juhtudel või maksukontrolli tulemusena võib maksukohustuslase raamatupidamisarvestuses toodud arvandmeid korrigeerida või parandada. |
| --- | --- |

(28)

Seetõttu, kuigi maksubaas ei vasta tingimata maksukohustuslase raamatupidamisarvestuses kajastatud tegelikule kasumile, võttes arvesse maksubaasi korrigeerimist maksualastel põhjustel, peab maksubaasi kindlaksmääramine igal juhul põhinema raamatupidamisandmetes lähtepunktina registreeritud tegelikult kajastatud arvandmetel. Maksubaasi kindlaksmääramine algab näiteks maksustatavate reservide (majandusaasta kasum/kahjum, ülekantud kasum/kahjum, muu reservi suunatud kasum) maksuaasta jooksul suurendamise või vähendamise netoväärtuse arvutamisest. Maksuseadustiku sätete kohaldamisega põhjendatud juhtudel või maksukontrolli tulemusena võib maksukohustuslase raamatupidamisarvestuses toodud arvandmeid korrigeerida või parandada.

2.2.2.   
  21. juuni 2004. aasta seadus, millega muudetakse 1992. aasta tulumaksuseadust.

21. juuni 2004. aasta seadus, millega muudetakse 1992. aasta tulumaksuseadust.

| (29) | 21. juuni 2004. aasta seadusega (13) kehtestas Belgia uued maksusätted, mis hõlmavad hargmaisesse kontserni kuuluvate seotud üksuste vahelisi piiriüleseid tehinguid. 1992. aasta tulumaksuseaduse artiklile 185 lisati eeskätt teine lõige, millega võeti Belgia maksusüsteemi siirdehindade kehtestamiseks üle rahvusvaheliselt tunnustatud „turuväärtuse põhimõte“ (14). 1992. aasta tulumaksuseaduse artikli 185 lõikes 2 on sätestatud:

  „[...], seotud äriühingute hargmaisesse kontserni kuuluva kahe äriühingu suhtes ja seoses nende vastastikuste piiriüleste suhetega:






  a) | kui kaks äriühingut on omavahelistes äri- ja rahandussuhetes seotud kokkulepitud või kohaldatavate tingimustega, mis erinevad iseseisvate äriühingute vahel kokkulepitud tingimustest ja mille tõttu jääb ühe äriühingu kasum, mis ilma nende tingimusteta oleks realiseerunud, kuid ei realiseerunud nende tingimuste tõttu, loetakse see realiseerumata kasum kõnealuse ettevõtja kasumi hulka; |
| --- | --- | --- |

(29)

21. juuni 2004. aasta seadusega (13) kehtestas Belgia uued maksusätted, mis hõlmavad hargmaisesse kontserni kuuluvate seotud üksuste vahelisi piiriüleseid tehinguid. 1992. aasta tulumaksuseaduse artiklile 185 lisati eeskätt teine lõige, millega võeti Belgia maksusüsteemi siirdehindade kehtestamiseks üle rahvusvaheliselt tunnustatud „turuväärtuse põhimõte“ (14). 1992. aasta tulumaksuseaduse artikli 185 lõikes 2 on sätestatud:

13

14

„[...], seotud äriühingute hargmaisesse kontserni kuuluva kahe äriühingu suhtes ja seoses nende vastastikuste piiriüleste suhetega:

a)

kui kaks äriühingut on omavahelistes äri- ja rahandussuhetes seotud kokkulepitud või kohaldatavate tingimustega, mis erinevad iseseisvate äriühingute vahel kokkulepitud tingimustest ja mille tõttu jääb ühe äriühingu kasum, mis ilma nende tingimusteta oleks realiseerunud, kuid ei realiseerunud nende tingimuste tõttu, loetakse see realiseerumata kasum kõnealuse ettevõtja kasumi hulka;

| b) | kui ühe äriühingu kasum hõlmab kasumit, mis kuulub ühtlasi ka teise äriühingu kasumi hulka ning kui samas see hõlmatav kasum on kasum, mille oleks saanud kõnealune teine äriühing, kui kahe äriühingu vahel kokkulepitud tingimused oleksid olnud sellised nagu iseseisvate äriühingute vahel kokkulepitud tingimused, korrigeeritakse vastavalt esimese äriühingu kasumit. |
| --- | --- |

b)

kui ühe äriühingu kasum hõlmab kasumit, mis kuulub ühtlasi ka teise äriühingu kasumi hulka ning kui samas see hõlmatav kasum on kasum, mille oleks saanud kõnealune teine äriühing, kui kahe äriühingu vahel kokkulepitud tingimused oleksid olnud sellised nagu iseseisvate äriühingute vahel kokkulepitud tingimused, korrigeeritakse vastavalt esimese äriühingu kasumit.

Esimest lõiku kohaldatakse eelotsuse suhtes, ilma et see mõjutaks topeltmaksustamise kõrvaldamise konventsiooni kohaldamist“.

| (30) | Kuigi 1992. aasta tulumaksuseaduse artikli 185 lõige 2 on sõnastatud erinevalt tulu ja kapitali käsitleva OECD maksundusalase näidislepingu artiklist 9, on tegemist samalaadsete sätetega, mis moodustavad siirdehindade korrigeerimise õigusliku aluse suurema osa kahe õigussüsteemi vahel sõlmitud lepingute puhul, mille eesmärk on vältida topeltmaksustamist ühe asjaomase õigussüsteemi residendi saadud kasumi maksustamisel („topeltmaksustamise vältimise leping“). |
| --- | --- |

(30)

Kuigi 1992. aasta tulumaksuseaduse artikli 185 lõige 2 on sõnastatud erinevalt tulu ja kapitali käsitleva OECD maksundusalase näidislepingu artiklist 9, on tegemist samalaadsete sätetega, mis moodustavad siirdehindade korrigeerimise õigusliku aluse suurema osa kahe õigussüsteemi vahel sõlmitud lepingute puhul, mille eesmärk on vältida topeltmaksustamist ühe asjaomase õigussüsteemi residendi saadud kasumi maksustamisel („topeltmaksustamise vältimise leping“).

| (31) | 1992. aasta tulumaksuseaduse artikli 185 lõike 2 viimase lõigu kohaselt rakendatakse punktis a osutatud positiivse korrigeerimise puhul ja punktis b osutatud negatiivse korrigeerimise puhul kohustuslikku heakskiidu taotlemise menetlust, mille tulemusel väljastatakse eelotsus. Ainukesed erandid sellest eeskirjast hõlmavad juhtusid, kus korrigeerimine toimub seotud äriühingute kasumi korrigeerimise topeltmaksustamise kõrvaldamise konventsiooni alusel („ELi vahekohtukonventsioon“) (15) või topeltmaksustamise vältimise lepingu alusel. |
| --- | --- |

(31)

1992. aasta tulumaksuseaduse artikli 185 lõike 2 viimase lõigu kohaselt rakendatakse punktis a osutatud positiivse korrigeerimise puhul ja punktis b osutatud negatiivse korrigeerimise puhul kohustuslikku heakskiidu taotlemise menetlust, mille tulemusel väljastatakse eelotsus. Ainukesed erandid sellest eeskirjast hõlmavad juhtusid, kus korrigeerimine toimub seotud äriühingute kasumi korrigeerimise topeltmaksustamise kõrvaldamise konventsiooni alusel („ELi vahekohtukonventsioon“) (15) või topeltmaksustamise vältimise lepingu alusel.

15

| (32) | 21. juuni 2004. aasta seadusega muudeti 1992. aasta tulumaksuseaduse artikli 235 lõiget 2, mille tulemusel laiendati 1992. aasta tulumaksuseaduse artikli 185 lõike 2 sätteid ka mitteresidendist ettevõtjate püsivatele tegevuskohtadele Belgias. |
| --- | --- |

(32)

21. juuni 2004. aasta seadusega muudeti 1992. aasta tulumaksuseaduse artikli 235 lõiget 2, mille tulemusel laiendati 1992. aasta tulumaksuseaduse artikli 185 lõike 2 sätteid ka mitteresidendist ettevõtjate püsivatele tegevuskohtadele Belgias.

2.2.3.   
  21. juuni 2004. aasta seaduse seletuskiri ja selles toodud suunised

21. juuni 2004. aasta seaduse seletuskiri ja selles toodud suunised

2.2.3.1.   
  21. juuni 2004. aasta seaduse seletuskiri.

21. juuni 2004. aasta seaduse seletuskiri.

| (33) | 21. juuni 2004. aasta seaduse seletuskirjas („seletuskiri“) on toodud 1992. aasta tulumaksuseaduse artikli 185 lõike 2 eesmärki ja kohaldamist käsitlevad suunised (16). Seletuskirjas on märgitud, et 1992. aasta tulumaksuseaduse artikli 185 lõige 2 „põhineb OECD tulu- ja kapitalimaksu käsitleva näidislepingu artikli 9 tekstil“ (17). Seletuskirjas on samuti täpsustatud, et „ettepanekus toodud säte võimaldab Belgia õigussüsteemi kohandada rahvusvaheliselt kohaldatava standardiga“ (18). Seletuskirjas on rõhutatud raamatupidamisõiguse ja maksuõiguse väga tugevat seost, mille tulemusena raamatupidamisõiguse alusel maksualastel põhjustel tehtav erand eeldab sõnaselgelt väljendatud õigusliku aluse väljatoomist. Seetõttu peeti vajalikuks kodifitseerida turuväärtuse põhimõte Belgia tulumaksuseadustikus, et võimaldada siirdehindade korrigeerimist, mille kohaldamine on nõutav rahvusvahelisel tasemel kokkulepitud standardite kohaselt, kuid mis moodustavad erandi raamatupidamisõiguse seisukohalt. |
| --- | --- |

(33)

21. juuni 2004. aasta seaduse seletuskirjas („seletuskiri“) on toodud 1992. aasta tulumaksuseaduse artikli 185 lõike 2 eesmärki ja kohaldamist käsitlevad suunised (16). Seletuskirjas on märgitud, et 1992. aasta tulumaksuseaduse artikli 185 lõige 2 „põhineb OECD tulu- ja kapitalimaksu käsitleva näidislepingu artikli 9 tekstil“ (17). Seletuskirjas on samuti täpsustatud, et „ettepanekus toodud säte võimaldab Belgia õigussüsteemi kohandada rahvusvaheliselt kohaldatava standardiga“ (18). Seletuskirjas on rõhutatud raamatupidamisõiguse ja maksuõiguse väga tugevat seost, mille tulemusena raamatupidamisõiguse alusel maksualastel põhjustel tehtav erand eeldab sõnaselgelt väljendatud õigusliku aluse väljatoomist. Seetõttu peeti vajalikuks kodifitseerida turuväärtuse põhimõte Belgia tulumaksuseadustikus, et võimaldada siirdehindade korrigeerimist, mille kohaldamine on nõutav rahvusvahelisel tasemel kokkulepitud standardite kohaselt, kuid mis moodustavad erandi raamatupidamisõiguse seisukohalt.

16

17

18

| (34) | 1992. aasta tulumaksuseaduse artikli 185 lõike 2 punktis b nimetatud negatiivse korrigeerimise kohta on seletuskirjas öeldud, et selle sätte eesmärk on „vältida (võimalikku) topeltmaksustamist või lõpetada selle kohaldamine“. Seletuskirjas on samuti täpsustatud, et selline korrigeerimine toimub üksnes juhul, kui eelotsuste talitus loeb esmase korrigeerimise põhimõtte ja ulatuse põhjendatuks. |
| --- | --- |

(34)

1992. aasta tulumaksuseaduse artikli 185 lõike 2 punktis b nimetatud negatiivse korrigeerimise kohta on seletuskirjas öeldud, et selle sätte eesmärk on „vältida (võimalikku) topeltmaksustamist või lõpetada selle kohaldamine“. Seletuskirjas on samuti täpsustatud, et selline korrigeerimine toimub üksnes juhul, kui eelotsuste talitus loeb esmase korrigeerimise põhimõtte ja ulatuse põhjendatuks.

| (35) | Seletuskiri hõlmab ühtlasi suuniseid selle kohta, mida tuleb mõista seotud äriühingute hargmaise kontserni all ning mida on vaja teada eelotsuste talituse ülesannete kohta. Eeskätt on märgitud, et eelotsuste talitus peab tegema otsuse maksubaasi väljaselgitamisel rakendatava metoodika, täidetavate ülesannete, võetud riskide ja kasutatud varade kohta. |
| --- | --- |

(35)

Seletuskiri hõlmab ühtlasi suuniseid selle kohta, mida tuleb mõista seotud äriühingute hargmaise kontserni all ning mida on vaja teada eelotsuste talituse ülesannete kohta. Eeskätt on märgitud, et eelotsuste talitus peab tegema otsuse maksubaasi väljaselgitamisel rakendatava metoodika, täidetavate ülesannete, võetud riskide ja kasutatud varade kohta.

2.2.3.2.   
  4. juuli 2006. aasta haldusringkiri

4. juuli 2006. aasta haldusringkiri

| (36) | 4. juulil 2006 avaldati haldusringkiri, mis hõlmas suuniseid 1992. aasta tulumaksuseaduse artikli 185 lõike 2 kohaldamiseks siirdehindade positiivsel ja negatiivsel korrigeerimisel (19). Ringkirjas on kinnitatud seletuskirjas määratletud mõisteid, mis hõlmavad 1992. aasta tulumaksuseaduse artikli 185 lõikes 2 osutatud hargmaisesse kontserni kuuluvaid üksusi ja piiriüleseid tehinguid. Ringkirjas on samuti kirjeldatud eelotsuste talituse rolli, vastutusala ning pädevust. |
| --- | --- |

(36)

4. juulil 2006 avaldati haldusringkiri, mis hõlmas suuniseid 1992. aasta tulumaksuseaduse artikli 185 lõike 2 kohaldamiseks siirdehindade positiivsel ja negatiivsel korrigeerimisel (19). Ringkirjas on kinnitatud seletuskirjas määratletud mõisteid, mis hõlmavad 1992. aasta tulumaksuseaduse artikli 185 lõikes 2 osutatud hargmaisesse kontserni kuuluvaid üksusi ja piiriüleseid tehinguid. Ringkirjas on samuti kirjeldatud eelotsuste talituse rolli, vastutusala ning pädevust.

19

| (37) | Ringkirjas osutatakse eelotsuste talituse sekkumise kohustuslikkusele negatiivse korrigeerimise puhul ning ameti sõltumatusele tingimuste kindlaksmääramisel igal üksikjuhul eraldi, mille eesmärk on tagada maksukohustuslaste jaoks tõhusus ja kindlustunne ning parandada Belgia investeerimiskeskkonda. |
| --- | --- |

(37)

Ringkirjas osutatakse eelotsuste talituse sekkumise kohustuslikkusele negatiivse korrigeerimise puhul ning ameti sõltumatusele tingimuste kindlaksmääramisel igal üksikjuhul eraldi, mille eesmärk on tagada maksukohustuslaste jaoks tõhusus ja kindlustunne ning parandada Belgia investeerimiskeskkonda.

| (38) | Ringkirjas kinnitatakse, et maksubaasi arvutamisel tehakse 1992. aasta tulumaksuseaduse artikli 185 lõike 2 alusel negatiivne korrigeerimine ettevõtte maksudeklaratsioonis (vorm 275.1) (20) kajastatud „reservi algjäägi suurendamise“ teel. 1992. aasta tulumaksuseaduse artikli 185 lõike 2 punktis b negatiivse korrigeerimisega seoses kasutatud mõiste „asjakohane“ kohta on ringkirjas märgitud, et vastavat negatiivset vastukorrigeerimist ei tehta, (21) kui mõne teise õigussüsteemi raames tehtud esmane positiivne korrigeerimine on ülemäärane. Ringkirjas kirjeldatakse ühtlasi seda, kuidas tuleb registreerida siirdehindade korrigeerimised asjaomase Belgia äriühingu maksuaruannetes. Lõpuks on ringkirjas meenutatud, et 1992. aasta tulumaksuseaduse artikli 185 lõiget 2 kohaldatakse alates 19. juulist 2004. |
| --- | --- |

(38)

Ringkirjas kinnitatakse, et maksubaasi arvutamisel tehakse 1992. aasta tulumaksuseaduse artikli 185 lõike 2 alusel negatiivne korrigeerimine ettevõtte maksudeklaratsioonis (vorm 275.1) (20) kajastatud „reservi algjäägi suurendamise“ teel. 1992. aasta tulumaksuseaduse artikli 185 lõike 2 punktis b negatiivse korrigeerimisega seoses kasutatud mõiste „asjakohane“ kohta on ringkirjas märgitud, et vastavat negatiivset vastukorrigeerimist ei tehta, (21) kui mõne teise õigussüsteemi raames tehtud esmane positiivne korrigeerimine on ülemäärane. Ringkirjas kirjeldatakse ühtlasi seda, kuidas tuleb registreerida siirdehindade korrigeerimised asjaomase Belgia äriühingu maksuaruannetes. Lõpuks on ringkirjas meenutatud, et 1992. aasta tulumaksuseaduse artikli 185 lõiget 2 kohaldatakse alates 19. juulist 2004.

20

21

2.2.3.3.   Rahandusministri vastused parlamendi esitatud küsimustele ülemäärase kasumi maksuvabastuse kohta

Rahandusministri vastused parlamendi esitatud küsimustele ülemäärase kasumi maksuvabastuse kohta

| (39) | Vastuseks parlamendi 2005. aastal esitatud küsimusele (22) kinnitas tolleaegne rahandusminister, et kontserni kuuluva Belgia üksuse tegelikult registreeritud kasum, mis ületab turuväärtuse põhimõttele vastava kasumi, ei peaks olema Belgias maksustatud, ning et Belgia maksuameti ülesanne ei ole kindlaks määrata, millised on teised kontserni kuuluvad välismaised üksused, kes peavad selle ülemäärase kasumi lisama oma maksubaasile. |
| --- | --- |

(39)

Vastuseks parlamendi 2005. aastal esitatud küsimusele (22) kinnitas tolleaegne rahandusminister, et kontserni kuuluva Belgia üksuse tegelikult registreeritud kasum, mis ületab turuväärtuse põhimõttele vastava kasumi, ei peaks olema Belgias maksustatud, ning et Belgia maksuameti ülesanne ei ole kindlaks määrata, millised on teised kontserni kuuluvad välismaised üksused, kes peavad selle ülemäärase kasumi lisama oma maksubaasile.

22

| (40) | 2007. aastal parlamendis esitatud küsimuses, mis hõlmab eelotsuseid ja rahvusvahelist maksude vältimist, (23) osutatakse seosele ühelt poolt 1992. aasta tulumaksuseaduse artikli 185 lõike 2 punktide a ja b ning teiselt poolt OECD tulu- ja kapitalimaksu käsitleva näidislepingu artikli 9 vastavate punktide 1 ja 2 vahel. Küsimuse esitanud parlamendiliige juhtis tähelepanu asjaolule, et suurem osa Belgia sõlmitud topeltmaksustamise vältimise lepinguid hõlmavad üksnes siirdehindade positiivset korrigeerimist hõlmavaid sätteid. Kokkulepetes, mis hõlmavad siirdehindade negatiivset korrigeerimist, nähakse Belgia ametiasutuste tehtavat negatiivset korrigeerimist üksnes reaktsioonina kokkuleppe sõlminud teise riigi tehtavale positiivsele korrigeerimisele. Parlamendi liige juhtis samuti tähelepanu asjaolule, et vaid vähesed maksukohustuslased soovivad saada eelotsust siirdehindade positiivse korrigeerimise kohta, kuigi õiguslikult kohaldatakse sellist kohustust ka selliste korrigeerimiste puhul. Lõpuks küsis parlamendiliige, kas Belgia teeks ühepoolse negatiivse korrigeerimise juhul, kui asjaomane välisriik ühtlustab oma esmase korrigeerimise või kui talle teatatakse Belgia tehtud negatiivsest korrigeerimisest. |
| --- | --- |

(40)

2007. aastal parlamendis esitatud küsimuses, mis hõlmab eelotsuseid ja rahvusvahelist maksude vältimist, (23) osutatakse seosele ühelt poolt 1992. aasta tulumaksuseaduse artikli 185 lõike 2 punktide a ja b ning teiselt poolt OECD tulu- ja kapitalimaksu käsitleva näidislepingu artikli 9 vastavate punktide 1 ja 2 vahel. Küsimuse esitanud parlamendiliige juhtis tähelepanu asjaolule, et suurem osa Belgia sõlmitud topeltmaksustamise vältimise lepinguid hõlmavad üksnes siirdehindade positiivset korrigeerimist hõlmavaid sätteid. Kokkulepetes, mis hõlmavad siirdehindade negatiivset korrigeerimist, nähakse Belgia ametiasutuste tehtavat negatiivset korrigeerimist üksnes reaktsioonina kokkuleppe sõlminud teise riigi tehtavale positiivsele korrigeerimisele. Parlamendi liige juhtis samuti tähelepanu asjaolule, et vaid vähesed maksukohustuslased soovivad saada eelotsust siirdehindade positiivse korrigeerimise kohta, kuigi õiguslikult kohaldatakse sellist kohustust ka selliste korrigeerimiste puhul. Lõpuks küsis parlamendiliige, kas Belgia teeks ühepoolse negatiivse korrigeerimise juhul, kui asjaomane välisriik ühtlustab oma esmase korrigeerimise või kui talle teatatakse Belgia tehtud negatiivsest korrigeerimisest.

23

| (41) | Tolleaegne rahandusminister vastas, et sel etapil on tõepoolest esitatud üksnes negatiivse korrigeerimise taotlusi. Lisaks sellele kinnitas minister, et Belgia ülesanne ei ole täpsustada riiki, kellega seostada ülemäärane kasum ning et seega ei ole võimalik kindlaks määrata riiki, kellega tuleks vahetada teavet Belgia tehtava negatiivse korrigeerimise kohta. |
| --- | --- |

(41)

Tolleaegne rahandusminister vastas, et sel etapil on tõepoolest esitatud üksnes negatiivse korrigeerimise taotlusi. Lisaks sellele kinnitas minister, et Belgia ülesanne ei ole täpsustada riiki, kellega seostada ülemäärane kasum ning et seega ei ole võimalik kindlaks määrata riiki, kellega tuleks vahetada teavet Belgia tehtava negatiivse korrigeerimise kohta.

| (42) | 2015. aasta jaanuaris, pärast seda, kui ajakirjanduses ilmus mitmeid artikleid „LuxLeaks“ juhtumi kohta, esitati parlamendis rahandusministrile taas mitmeid küsimusi seoses teabevahetusega või selle puudumisega maksuametite vahel, ülemäärase kasumi maksuvabastussüsteemi tutvustamise kohta tunnuslause „Only in Belgium“ all ning hargmaistele kontsernidele pakutava võimaluse kohta vähendada äriühingu tulumaksu summat eelotsuste abil (24). Rahandusminister meenutas, et ülemäärase kasumi maksuvabastusega seotud eelotsuste puhul piirdus eelotsuste talitus turuväärtuse põhimõtte kohaldamisega ning kinnitas rahandusministri 2007. aastal antud vastust teabevahetuse kohta. |
| --- | --- |

(42)

2015. aasta jaanuaris, pärast seda, kui ajakirjanduses ilmus mitmeid artikleid „LuxLeaks“ juhtumi kohta, esitati parlamendis rahandusministrile taas mitmeid küsimusi seoses teabevahetusega või selle puudumisega maksuametite vahel, ülemäärase kasumi maksuvabastussüsteemi tutvustamise kohta tunnuslause „Only in Belgium“ all ning hargmaistele kontsernidele pakutava võimaluse kohta vähendada äriühingu tulumaksu summat eelotsuste abil (24). Rahandusminister meenutas, et ülemäärase kasumi maksuvabastusega seotud eelotsuste puhul piirdus eelotsuste talitus turuväärtuse põhimõtte kohaldamisega ning kinnitas rahandusministri 2007. aastal antud vastust teabevahetuse kohta.

Only in Belgium

24

2.2.4.   
  24. detsembri 2002. aasta seadus eelotsuste süsteemi kehtestamise kohta

24. detsembri 2002. aasta seadus eelotsuste süsteemi kehtestamise kohta

| (43) | 24. detsembri 2002. aasta seadus võimaldab rahandusministril teha eelotsuse abil otsuse kõikide maksuõiguse sätete rakendamise kohta (25). |
| --- | --- |

(43)

24. detsembri 2002. aasta seadus võimaldab rahandusministril teha eelotsuse abil otsuse kõikide maksuõiguse sätete rakendamise kohta (25).

25

| (44) | Selle seaduse artiklis 20 on sätestatud, et eelotsuse abil kohaldatakse põhimõtet, mille kohaselt sellise otsuse alusel ei või maksukohustuslase tasutavat maksusummat vähendada või kohaldada maksuvabastust.
  „Eelotsuse all tuleb mõista õigusakti, millega föderaalne rahandusamet määratleb lähtuvalt kehtivatest õigusnormidest, kuidas kohaldada seadust maksukohustuslase kirjeldatud eri olukorrale või toimingule, mida varasemalt ei ole maksustamiskorras käsitletud.
  Eelotsuse väljastamine ei too kaasa maksuvabastust või maksusumma vähendamist.“ |
| --- | --- |

(44)

Selle seaduse artiklis 20 on sätestatud, et eelotsuse abil kohaldatakse põhimõtet, mille kohaselt sellise otsuse alusel ei või maksukohustuslase tasutavat maksusummat vähendada või kohaldada maksuvabastust.

„Eelotsuse all tuleb mõista õigusakti, millega föderaalne rahandusamet määratleb lähtuvalt kehtivatest õigusnormidest, kuidas kohaldada seadust maksukohustuslase kirjeldatud eri olukorrale või toimingule, mida varasemalt ei ole maksustamiskorras käsitletud.

Eelotsuse väljastamine ei too kaasa maksuvabastust või maksusumma vähendamist.“

| (45) | Seaduse artiklis 22 on kirjeldatud ajaolusid, mille puhul eelotsust ei saa teha, näiteks juhul, kui taotlus on seotud asjaolude või tehingutega, millel on juba maksualane mõju. Seaduse artiklis 23 on sätestatud põhimõte, mille kohaselt eelotsused on maksuameti jaoks tulevikus siduvad, samuti asjaolud, mille puhul eelotsus ei ole maksuameti jaoks siduv. Tegemist on juhtudega, mille puhul eelotsus ei ole kooskõlas asutamislepingutega, Euroopa Liidu õigusega või siseriikliku õigusega. |
| --- | --- |

(45)

Seaduse artiklis 22 on kirjeldatud ajaolusid, mille puhul eelotsust ei saa teha, näiteks juhul, kui taotlus on seotud asjaolude või tehingutega, millel on juba maksualane mõju. Seaduse artiklis 23 on sätestatud põhimõte, mille kohaselt eelotsused on maksuameti jaoks tulevikus siduvad, samuti asjaolud, mille puhul eelotsus ei ole maksuameti jaoks siduv. Tegemist on juhtudega, mille puhul eelotsus ei ole kooskõlas asutamislepingutega, Euroopa Liidu õigusega või siseriikliku õigusega.

| (46) | 21. juuni 2004. aasta seadusega muudetakse 24. detsembri 2002. aasta seadust, mis käsitleb maksualaste eelotsuste süsteemi loomist ja Belgia maksuameti raames iseseisva üksuse asutamist, kes väljastab kõnealuseid eelotsuseid (26). 21. juuni 2004. aasta seaduse alusel asutati 23. augusti 2004. aasta kuningliku määrusega pädeva rahandusministeeriumi („riikliku föderaalse rahandusameti“) juures eelotsuste väljastamiseks eelotsuste talitus. Eelotsuste talitus avaldab aastaaruande oma tegevuse kohta. |
| --- | --- |

(46)

21. juuni 2004. aasta seadusega muudetakse 24. detsembri 2002. aasta seadust, mis käsitleb maksualaste eelotsuste süsteemi loomist ja Belgia maksuameti raames iseseisva üksuse asutamist, kes väljastab kõnealuseid eelotsuseid (26). 21. juuni 2004. aasta seaduse alusel asutati 23. augusti 2004. aasta kuningliku määrusega pädeva rahandusministeeriumi („riikliku föderaalse rahandusameti“) juures eelotsuste väljastamiseks eelotsuste talitus. Eelotsuste talitus avaldab aastaaruande oma tegevuse kohta.

26

riikliku föderaalse rahandusameti

2.3.   OECD siirdehindadega seotud juhiste kirjeldus

OECD siirdehindadega seotud juhiste kirjeldus

2.3.1.   OECD maksustamisalane näidisleping ja OECD siirdehindade alased suunised

OECD maksustamisalane näidisleping ja OECD siirdehindade alased suunised

| (47) | Majanduskoostöö ja Arengu Organisatsioon („OECD“) esitab oma liikmesriikidele maksualased juhised. Siirdehindadega seotud OECD juhised on toodud OECD maksustamisalases näidislepingus ja OECD siirdehindade alastes suunistes hargmaistele ettevõtjatele ja maksuhalduritele („OECD siirdehindade alased suunised“), (27) mis on mõlemad õiguslikult mittesiduvad instrumendid. |
| --- | --- |

(47)

Majanduskoostöö ja Arengu Organisatsioon („OECD“) esitab oma liikmesriikidele maksualased juhised. Siirdehindadega seotud OECD juhised on toodud OECD maksustamisalases näidislepingus ja OECD siirdehindade alastes suunistes hargmaistele ettevõtjatele ja maksuhalduritele („OECD siirdehindade alased suunised“), (27) mis on mõlemad õiguslikult mittesiduvad instrumendid.

27

| (48) | Võttes arvesse OECD maksustamisalase näidislepingu ja OECD siirdehindade alaste suuniste mittesiduvat iseloomu, on OECD liikmesriikidel lihtsalt soovitatud neid järgida. Üldises plaanis on kõnealused kaks instrumenti siiski võrdlusaluseks ja avaldavad teatavat mõju OECD liikmesriikide (ja ka liikmesriikide hulka mittekuuluvate riikide) maksutavadele. Lisaks sellele on mitmes OECD liikmesriigis neile instrumentidele antud seaduse jõud või kasutatakse neid topeltmaksustamise vältimise lepingute ja riikliku maksuõiguse valdkonnas tehtud kokkulepete tõlgendamise alusena (28). Komisjon osutab maksustamisalasele näidislepingule ja siirdehindade puhul kohaldatavatele OECD siirdehindade alastele suunistele seetõttu, et need kaks instrumenti on töötatud välja OECD rakendatud ekspertide arutelude tulemusel ning nendes on toodud tehnilised täpsustused, mis võimaldavad lahendada ühiseid probleeme. |
| --- | --- |

(48)

Võttes arvesse OECD maksustamisalase näidislepingu ja OECD siirdehindade alaste suuniste mittesiduvat iseloomu, on OECD liikmesriikidel lihtsalt soovitatud neid järgida. Üldises plaanis on kõnealused kaks instrumenti siiski võrdlusaluseks ja avaldavad teatavat mõju OECD liikmesriikide (ja ka liikmesriikide hulka mittekuuluvate riikide) maksutavadele. Lisaks sellele on mitmes OECD liikmesriigis neile instrumentidele antud seaduse jõud või kasutatakse neid topeltmaksustamise vältimise lepingute ja riikliku maksuõiguse valdkonnas tehtud kokkulepete tõlgendamise alusena (28). Komisjon osutab maksustamisalasele näidislepingule ja siirdehindade puhul kohaldatavatele OECD siirdehindade alastele suunistele seetõttu, et need kaks instrumenti on töötatud välja OECD rakendatud ekspertide arutelude tulemusel ning nendes on toodud tehnilised täpsustused, mis võimaldavad lahendada ühiseid probleeme.

28

| (49) | OECD maksustamisalases näidislepingus ja selle kommentaaris on esitatud suunised topeltmaksustamise vältimise lepingute tõlgendamiseks. OECD siirdehindade alased suunised annavad maksuametitele ja hargmaistele ettevõtetele lähenemisviisi turuväärtuse põhimõtte kohaldamisel siirdehindade kindlaksmääramiseks (29). Siirdehinnad tähistavad äritehingute hindu sama kontserni eri üksuste vahel. Rahvusvahelise kontserni liikmete vahelised seosed võivad anda neile ettevõtetele võimaluse kehtestada siirdehindu (ja sellega seoses ka maksustatavaid tulusid) mõjutavate omavaheliste seoste alusel eritingimused, mis erinevad tingimustest, mida kohaldataks juhul, kui kontserni liikmed oleksid käitunud iseseisvate ettevõtetena (30). See võib tekitada olukorra, kus kasum liigub ühelt maksuterritooriumilt teisele ja tekitab soovi jätta võimalikult väike osa kasumist sellisele territooriumile, kus seda maksustatakse kõrgemalt. Sellise olukorra vältimiseks peaksid maksuametid lubama sama kontserni liikmete vahel ainult selliseid siirdehindu, mille puhul tehinguga seotud hinnad on samaväärsed nende hindadega, mida kohaldataks juhul, kui need oleksid määratud kindlaks iseseisvate ettevõtete vahel turuväärtuse põhimõttele vastavatel tingimustel (31). Seda nimetatakse „turuväärtuse põhimõtteks“. |
| --- | --- |

(49)

OECD maksustamisalases näidislepingus ja selle kommentaaris on esitatud suunised topeltmaksustamise vältimise lepingute tõlgendamiseks. OECD siirdehindade alased suunised annavad maksuametitele ja hargmaistele ettevõtetele lähenemisviisi turuväärtuse põhimõtte kohaldamisel siirdehindade kindlaksmääramiseks (29). Siirdehinnad tähistavad äritehingute hindu sama kontserni eri üksuste vahel. Rahvusvahelise kontserni liikmete vahelised seosed võivad anda neile ettevõtetele võimaluse kehtestada siirdehindu (ja sellega seoses ka maksustatavaid tulusid) mõjutavate omavaheliste seoste alusel eritingimused, mis erinevad tingimustest, mida kohaldataks juhul, kui kontserni liikmed oleksid käitunud iseseisvate ettevõtetena (30). See võib tekitada olukorra, kus kasum liigub ühelt maksuterritooriumilt teisele ja tekitab soovi jätta võimalikult väike osa kasumist sellisele territooriumile, kus seda maksustatakse kõrgemalt. Sellise olukorra vältimiseks peaksid maksuametid lubama sama kontserni liikmete vahel ainult selliseid siirdehindu, mille puhul tehinguga seotud hinnad on samaväärsed nende hindadega, mida kohaldataks juhul, kui need oleksid määratud kindlaks iseseisvate ettevõtete vahel turuväärtuse põhimõttele vastavatel tingimustel (31). Seda nimetatakse „turuväärtuse põhimõtteks“.

29

30

31

| (50) | Turuväärtuse põhimõtte kohaldamine põhineb seega tehingu toimumise (kontsernisiseste) tingimuste võrdlemisel iseseisvate ettevõtete võrreldavatel tingimustel tehtavate tehingutega, kusjuures tuleb veenduda, et võimalikud erinevused võrreldavate olukordade vahel ei saaks olulisel määral mõjutada analüüsitavaid tingimusi (näiteks hinda või marginaali) ning et selliste erinevuste mõju kõrvaldamiseks saaks kohaldada usaldusväärseid parandusi. |
| --- | --- |

(50)

Turuväärtuse põhimõtte kohaldamine põhineb seega tehingu toimumise (kontsernisiseste) tingimuste võrdlemisel iseseisvate ettevõtete võrreldavatel tingimustel tehtavate tehingutega, kusjuures tuleb veenduda, et võimalikud erinevused võrreldavate olukordade vahel ei saaks olulisel määral mõjutada analüüsitavaid tingimusi (näiteks hinda või marginaali) ning et selliste erinevuste mõju kõrvaldamiseks saaks kohaldada usaldusväärseid parandusi.

| (51) | Nii maksustamisalane näidisleping kui ka OECD siirdehindade alased suunised tuginevad põhimõttele, mille järgmisega on liitunud OECD liikmesriigid ning mille kohaselt laiemas plaanis käsitletakse hargmaisesse kontserni kuuluvaid õiguslikke üksusi äriühingu tulumaksu seisukohalt eraldiseisvate üksustena („eraldiseisvate üksuste meetod“). Eraldiseisvate üksuste meetodist tuleneb, et kõiki hargmaisesse kontserni kuuluvaid üksikuid üksusi maksustatakse nende oma tulude alusel (32). OECD liikmesriigid valisid rahvusvahelise maksustamise aluseks eraldiseisva üksuse meetodi, selleks et tagada maksustamise nõuetelevastavus kõikides riikides ja vältida topeltmaksustamist, vältides seega maksuametite vahelisi konfliktiolukordi ja edendades rahvusvahelist kaubavahetust ja investeeringuid. |
| --- | --- |

(51)

Nii maksustamisalane näidisleping kui ka OECD siirdehindade alased suunised tuginevad põhimõttele, mille järgmisega on liitunud OECD liikmesriigid ning mille kohaselt laiemas plaanis käsitletakse hargmaisesse kontserni kuuluvaid õiguslikke üksusi äriühingu tulumaksu seisukohalt eraldiseisvate üksustena („eraldiseisvate üksuste meetod“). Eraldiseisvate üksuste meetodist tuleneb, et kõiki hargmaisesse kontserni kuuluvaid üksikuid üksusi maksustatakse nende oma tulude alusel (32). OECD liikmesriigid valisid rahvusvahelise maksustamise aluseks eraldiseisva üksuse meetodi, selleks et tagada maksustamise nõuetelevastavus kõikides riikides ja vältida topeltmaksustamist, vältides seega maksuametite vahelisi konfliktiolukordi ja edendades rahvusvahelist kaubavahetust ja investeeringuid.

32

| (52) | OECD siirdehindade alaste suuniste punktis 1.10 on selgesõnaliselt osutatud mastaabiefektile ja integreerimisest tulenevatele eelistele (sünergia) eraldiseisva üksuse meetodi puhul, millele tugineb turuväärtuse põhimõte.
  „Teatud juhtudel hõlmab turuväärtuse põhimõte olemuslikke puudusi, mis tulenevad eraldiseisva üksuse meetodist, millele see põhimõte tugineb, näiteks ei võeta alati arvesse mastaabiefekti ja tehinguid erinevate tegevusvaldkondade vahel, mis tulenevad ettevõtete integreeritusest. Samas puuduvad laialdaselt tunnustatud objektiivsed kriteeriumid, mille alusel omistada erinevatele seotud ettevõtetele mastaabiefektist või integratsioonist tulenevaid eeliseid.“ |
| --- | --- |

(52)

OECD siirdehindade alaste suuniste punktis 1.10 on selgesõnaliselt osutatud mastaabiefektile ja integreerimisest tulenevatele eelistele (sünergia) eraldiseisva üksuse meetodi puhul, millele tugineb turuväärtuse põhimõte.

„Teatud juhtudel hõlmab turuväärtuse põhimõte olemuslikke puudusi, mis tulenevad eraldiseisva üksuse meetodist, millele see põhimõte tugineb, näiteks ei võeta alati arvesse mastaabiefekti ja tehinguid erinevate tegevusvaldkondade vahel, mis tulenevad ettevõtete integreeritusest. Samas puuduvad laialdaselt tunnustatud objektiivsed kriteeriumid, mille alusel omistada erinevatele seotud ettevõtetele mastaabiefektist või integratsioonist tulenevaid eeliseid.“

2.3.2.   Turuväärtuse põhimõte

Turuväärtuse põhimõte

| (53) | Kohaldatav turuväärtuse põhimõte on sätestatud OECD maksustamisalase näidislepingu artiklis 9, millel põhinevad OECD liikmesriikide, sealhulgas Belgia ning järjest suureneva arvu mitteliikmesriikide vahel sõlmitud topeltmaksustamise vältimise lepingud. Kuivõrd siirdehindade lepingus sätestatud paindlikkus võimaldab maksubaasi üle kanda ühelt maksuterritooriumilt teisele, kohaldatakse topeltmaksustamise vältimise lepingutega hõlmatava tunnustatud turuväärtuse põhimõtte abil nende lepingute järelevalvet, eesmärgiga vältida topeltmaksustamist ja hoida ära maksude vältimist. |
| --- | --- |

(53)

Kohaldatav turuväärtuse põhimõte on sätestatud OECD maksustamisalase näidislepingu artiklis 9, millel põhinevad OECD liikmesriikide, sealhulgas Belgia ning järjest suureneva arvu mitteliikmesriikide vahel sõlmitud topeltmaksustamise vältimise lepingud. Kuivõrd siirdehindade lepingus sätestatud paindlikkus võimaldab maksubaasi üle kanda ühelt maksuterritooriumilt teisele, kohaldatakse topeltmaksustamise vältimise lepingutega hõlmatava tunnustatud turuväärtuse põhimõtte abil nende lepingute järelevalvet, eesmärgiga vältida topeltmaksustamist ja hoida ära maksude vältimist.

| (54) | OECD maksustamisalase näidislepingu artiklis 9 on sätestatud siirdehindadega seotud maksubaasi korrigeerimisel lubatud toimingud ning täpsustatud, millal need korrigeerimised tuleb teha.






  — | Artikli 9 lõikes 1 on täpsustatud, et kokkuleppe sõlminud riik võib suurendada tema territooriumil tegutseva residendist maksukohustuslase maksubaasi, kui tema hinnangul on kohaldatavad siirdehinnad toonud kaasa maksubaasi vähenemise liiga madalale tasemele, ning võimaldavad asjaomasel riigil seda vastavalt maksustada. Sellist meedet nimetatakse „esmaseks korrigeerimiseks“ ja selle abil saab maksuamet korrigeerida maksukohustuslase deklareeritud maksustatavat tulu suurenemise suunas (33). |
| --- | --- | --- |

(54)

OECD maksustamisalase näidislepingu artiklis 9 on sätestatud siirdehindadega seotud maksubaasi korrigeerimisel lubatud toimingud ning täpsustatud, millal need korrigeerimised tuleb teha.

—

Artikli 9 lõikes 1 on täpsustatud, et kokkuleppe sõlminud riik võib suurendada tema territooriumil tegutseva residendist maksukohustuslase maksubaasi, kui tema hinnangul on kohaldatavad siirdehinnad toonud kaasa maksubaasi vähenemise liiga madalale tasemele, ning võimaldavad asjaomasel riigil seda vastavalt maksustada. Sellist meedet nimetatakse „esmaseks korrigeerimiseks“ ja selle abil saab maksuamet korrigeerida maksukohustuslase deklareeritud maksustatavat tulu suurenemise suunas (33).

33

| — | Artikli 9 lõike 2 eesmärk on vältida olukorda, kus lepinguosalise riigi maksustatav kasum, mille suhtes on kohaldatud artikli 9 kohast esmast korrigeerimist, maksustatakse samas seotud ettevõtte tasandil teises lepinguosalises riigis (34). Selleks on kõnealuses artiklis kohustatud kõnealust teist lepinguosalist riiki kas vähendama kõnealuse seotud ettevõtte maksubaasi esimeses lepinguosalises riigis esmase korrigeerimise teel muudetud kasumisumma võrra, või maksma tagasi juba tasutud maksusumma. Selline teise lepinguosalise riigi tehtav korrigeerimine ei toimu siiski automaatselt. Kui kõnealune riik leiab, et esmase korrigeerimise alus või summa ei ole põhjendatud, võib ta keelduda kirjeldatud korrigeerimise tegemist – ja tavaliselt ta seda teebki (35). |
| --- | --- |

—

Artikli 9 lõike 2 eesmärk on vältida olukorda, kus lepinguosalise riigi maksustatav kasum, mille suhtes on kohaldatud artikli 9 kohast esmast korrigeerimist, maksustatakse samas seotud ettevõtte tasandil teises lepinguosalises riigis (34). Selleks on kõnealuses artiklis kohustatud kõnealust teist lepinguosalist riiki kas vähendama kõnealuse seotud ettevõtte maksubaasi esimeses lepinguosalises riigis esmase korrigeerimise teel muudetud kasumisumma võrra, või maksma tagasi juba tasutud maksusumma. Selline teise lepinguosalise riigi tehtav korrigeerimine ei toimu siiski automaatselt. Kui kõnealune riik leiab, et esmase korrigeerimise alus või summa ei ole põhjendatud, võib ta keelduda kirjeldatud korrigeerimise tegemist – ja tavaliselt ta seda teebki (35).

34

35

Artikli 9 lõike 2 alusel teise lepinguosalise riigi tehtavat negatiivset korrigeerimist nimetatakse „vastukorrigeerimiseks“, mis juhul, kui seda kasutatakse, väldib tõhusalt kasumi topeltmaksustamist.

| (55) | OECD siirdehindade alased suunised hõlmavad viit meetodit turuväärtuse põhimõttele vastavate hindade ligikaudseks kindlaksmääramiseks ja kasumi jaotamiseks samasse kontserni kuuluvate ettevõtete vahel: i) võrreldava hinna meetod; ii) kulupõhine meetod; iii) edasimüügi hinna meetod; iv) tehingupõhine tootluse meetod ja v) jagatud kasumi meetod. OECD siirdehindade alastes suunistes on eristatud traditsioonilisi tehingupõhiseid meetodeid (kolm esimest meetodit) ja kasumipõhiseid meetodeid (kaks viimast meetodit). Hargmaistel ettevõtetel on õigus siirdehindade määramiseks kasutada kõnealustes suunistes kirjeldamata meetodeid, kui nende meetodite tulemusel saadakse turuväärtuse põhimõttele vastavad siirdehinnad (36). |
| --- | --- |

(55)

OECD siirdehindade alased suunised hõlmavad viit meetodit turuväärtuse põhimõttele vastavate hindade ligikaudseks kindlaksmääramiseks ja kasumi jaotamiseks samasse kontserni kuuluvate ettevõtete vahel: i) võrreldava hinna meetod; ii) kulupõhine meetod; iii) edasimüügi hinna meetod; iv) tehingupõhine tootluse meetod ja v) jagatud kasumi meetod. OECD siirdehindade alastes suunistes on eristatud traditsioonilisi tehingupõhiseid meetodeid (kolm esimest meetodit) ja kasumipõhiseid meetodeid (kaks viimast meetodit). Hargmaistel ettevõtetel on õigus siirdehindade määramiseks kasutada kõnealustes suunistes kirjeldamata meetodeid, kui nende meetodite tulemusel saadakse turuväärtuse põhimõttele vastavad siirdehinnad (36).

36

| (56) | Tehingupõhise tootluse meetod on üks nn kaudsetest meetoditest turuväärtuse põhimõttele vastavate hindade ligikaudseks kehtestamiseks ja kasumi jaotamiseks samasse kontserni kuuluvate ettevõtete vahel. See meetod võimaldab leida turuväärtuse põhimõttele vastava ligikaudse hinna kontrollitud tehingute rühma puhul või teatud tegevusala puhul tervikuna ja mitte niivõrd ühe konkreetse tehingu puhul. |
| --- | --- |

(56)

Tehingupõhise tootluse meetod on üks nn kaudsetest meetoditest turuväärtuse põhimõttele vastavate hindade ligikaudseks kehtestamiseks ja kasumi jaotamiseks samasse kontserni kuuluvate ettevõtete vahel. See meetod võimaldab leida turuväärtuse põhimõttele vastava ligikaudse hinna kontrollitud tehingute rühma puhul või teatud tegevusala puhul tervikuna ja mitte niivõrd ühe konkreetse tehingu puhul.

| (57) | Tehingupõhise tootluse meetodi kohaldamisel tuleb valida kontrollitava tehingu või kontrollitavate tehingute rühma see pool, mille puhul valitakse ja kontrollitakse puhaskasumi näitajat (37). Tehtud valik peab olema kooskõlas teostatud funktsionaalse analüüsiga. Üldpõhimõttena on tehingupõhise tootluse meetodil põhineva analüüsiga kontrollitav pool see pool, kelle puhul meetodit on võimalik kõige usaldusväärsemalt kohaldada ja kelle puhul on võimalik leida kõige usaldusväärsemaid võrdlusandmeid. Praktiliselt on tegemist funktsionaalse analüüsi seisukohalt vähem keeruka poolega, samas kui kontrollitava tehingu või tehingute rühma tulemusel saadud jääkkasum seostatakse keerukama poolega (38). |
| --- | --- |

(57)

Tehingupõhise tootluse meetodi kohaldamisel tuleb valida kontrollitava tehingu või kontrollitavate tehingute rühma see pool, mille puhul valitakse ja kontrollitakse puhaskasumi näitajat (37). Tehtud valik peab olema kooskõlas teostatud funktsionaalse analüüsiga. Üldpõhimõttena on tehingupõhise tootluse meetodil põhineva analüüsiga kontrollitav pool see pool, kelle puhul meetodit on võimalik kõige usaldusväärsemalt kohaldada ja kelle puhul on võimalik leida kõige usaldusväärsemaid võrdlusandmeid. Praktiliselt on tegemist funktsionaalse analüüsi seisukohalt vähem keeruka poolega, samas kui kontrollitava tehingu või tehingute rühma tulemusel saadud jääkkasum seostatakse keerukama poolega (38).

37

38

| (58) | Tehingupõhise tootluse meetodit kasutatakse sageli juhul, kui kontrollitava tehingu või tehingute rühma üks pool hõlmab tehingu või tehingute kõiki sisulisi ja/või ainukordseid aspekte, samas kui teine pool on seotud pigem igapäevaste ja/või automaatsete toimingutega ning ei hõlma ainukordset panustamist, nagu see on näiteks piiratud riskitasemega edasimüüja puhul. Samas tuleb tehingupõhise tootluse meetodit lugeda vähem usaldusväärseks juhul, kui mõlemad pooled panustavad sama suurel määral. Sellisel juhul loetakse siirdehindade kehtestamise kõige usaldusväärsemaks meetodiks jagatud kasumi meetodit (39). |
| --- | --- |

(58)

Tehingupõhise tootluse meetodit kasutatakse sageli juhul, kui kontrollitava tehingu või tehingute rühma üks pool hõlmab tehingu või tehingute kõiki sisulisi ja/või ainukordseid aspekte, samas kui teine pool on seotud pigem igapäevaste ja/või automaatsete toimingutega ning ei hõlma ainukordset panustamist, nagu see on näiteks piiratud riskitasemega edasimüüja puhul. Samas tuleb tehingupõhise tootluse meetodit lugeda vähem usaldusväärseks juhul, kui mõlemad pooled panustavad sama suurel määral. Sellisel juhul loetakse siirdehindade kehtestamise kõige usaldusväärsemaks meetodiks jagatud kasumi meetodit (39).

39

2.4.   Vaidlusalusest korrast kasusaajad

Vaidlusalusest korrast kasusaajad

| (59) | Ülemäärase kasumi maksuvabastust hõlmavat korda kohaldatakse alates 2004. aastast ning selle ulatus on järk-järgult kasvanud. Belgia edastatud teabe kohaselt on vaidlusalust korda kohaldanud ettevõtete arv tõusnud 55le, hõlmates kokku 66 eelotsust (40). Belgia ametiasutused märgivad, et nad ei ole alates vaidlusaluse korra kehtestamisest tagasi lükanud ühtegi eelotsusetaotlust, mis võimaldab kasutada ülemäärase kasumi maksuvabastust (41). Alates vaidlusaluse korra kehtestamisest 2004. aastal igal aastal väljastatud eelotsuste arv on toodud tabelis.

  Ülemäärase kasumi maksuvabastusi hõlmavate eelotsuste arv alates 2004. aastast

















  Aasta | 2004 | 2005 | 2006 | 2007 | 2008 | 2009 | 2010 | 2011 | 2012 | 2013 | 2014 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Taotluste arv | 0 | 2 | 3 | 5 | 4 | 7 | 6 | 7 | 15 | 9 | 8 |
| Allikas: Belgia rahandusministeerium, 31. mai 2014. |

(59)

Ülemäärase kasumi maksuvabastust hõlmavat korda kohaldatakse alates 2004. aastast ning selle ulatus on järk-järgult kasvanud. Belgia edastatud teabe kohaselt on vaidlusalust korda kohaldanud ettevõtete arv tõusnud 55le, hõlmates kokku 66 eelotsust (40). Belgia ametiasutused märgivad, et nad ei ole alates vaidlusaluse korra kehtestamisest tagasi lükanud ühtegi eelotsusetaotlust, mis võimaldab kasutada ülemäärase kasumi maksuvabastust (41). Alates vaidlusaluse korra kehtestamisest 2004. aastal igal aastal väljastatud eelotsuste arv on toodud tabelis.

40

41

Ülemäärase kasumi maksuvabastusi hõlmavate eelotsuste arv alates 2004. aastast

Ülemäärase kasumi maksuvabastusi hõlmavate eelotsuste arv alates 2004. aastast

Aasta

2004

2005

2006

2007

2008

2009

2010

2011

2012

2013

2014

Taotluste arv

0

2

3

5

4

7

6

7

15

9

8

Allikas: Belgia rahandusministeerium, 31. mai 2014.

Allikas:

| (60) | Belgia esitas põhilised finantsandmed kõigi 66 eelotsuse kohta, millega võimaldati ülemäärase kasumi maksuvabastust (üksikasjalikumad andmed on toodud lisas). |
| --- | --- |

(60)

Belgia esitas põhilised finantsandmed kõigi 66 eelotsuse kohta, millega võimaldati ülemäärase kasumi maksuvabastust (üksikasjalikumad andmed on toodud lisas).

| (61) | Olukordi, mille puhul võimaldati maksuvabastust, saab näitlikustada põhjendustes 62–64 toodud näidete abil. |
| --- | --- |

(61)

Olukordi, mille puhul võimaldati maksuvabastust, saab näitlikustada põhjendustes 62–64 toodud näidete abil.

| (62) | Esimene näide: eelotsuse taotluses teatab ettevõte A kavatsusest suurendada oma tootmismahtu Belgia tehase teatud tootega, paigutades ühtlasi Belgiasse ümber välisriigi tütarettevõtja koordineerimisfunktsiooni („põhiettevõtte“ funktsioon). Taotluses on samuti näidatud, et ettevõte A toob ühtlasi mitmed (täistööajale taandatud) töökohad üle Belgiasse. Eelotsusest ilmneb, et topeltmaksustamisega seotud probleeme ei esine. Eelotsuses on märgitud, et asjaolu, et Belgias saadud raamatupidamislik kasum on suurem kui iseseisva ettevõtte oma, on eeskätt seotud oskusteabega, ostutoimingutega seotud eelistega, kliendinimekirjadega jne, mis olid kontsernis olemas juba enne põhiettevõtte funktsiooni Belgiasse ületoomist. Samas on eelotsuses nimetatud, et kõnealuse „immateriaalse vara“ andis kontsern tasuta üle kontserni kuuluvale Belgia ettevõttele, seega ei tekkinud kontsernis sellega seoses maksustatavat tulu ning puudub topeltmaksustamise oht. Tegelikult on eelotsuses (punkt 48) meenutatud, et „Belgia ametiasutuste üleanne ei ole määrata kindlaks välisriigi ettevõtte „kasumikontot“, millel peab kajastuma ülemäärane kasum“. |
| --- | --- |

(62)

Esimene näide: eelotsuse taotluses teatab ettevõte A kavatsusest suurendada oma tootmismahtu Belgia tehase teatud tootega, paigutades ühtlasi Belgiasse ümber välisriigi tütarettevõtja koordineerimisfunktsiooni („põhiettevõtte“ funktsioon). Taotluses on samuti näidatud, et ettevõte A toob ühtlasi mitmed (täistööajale taandatud) töökohad üle Belgiasse. Eelotsusest ilmneb, et topeltmaksustamisega seotud probleeme ei esine. Eelotsuses on märgitud, et asjaolu, et Belgias saadud raamatupidamislik kasum on suurem kui iseseisva ettevõtte oma, on eeskätt seotud oskusteabega, ostutoimingutega seotud eelistega, kliendinimekirjadega jne, mis olid kontsernis olemas juba enne põhiettevõtte funktsiooni Belgiasse ületoomist. Samas on eelotsuses nimetatud, et kõnealuse „immateriaalse vara“ andis kontsern tasuta üle kontserni kuuluvale Belgia ettevõttele, seega ei tekkinud kontsernis sellega seoses maksustatavat tulu ning puudub topeltmaksustamise oht. Tegelikult on eelotsuses (punkt 48) meenutatud, et „Belgia ametiasutuste üleanne ei ole määrata kindlaks välisriigi ettevõtte „kasumikontot“, millel peab kajastuma ülemäärane kasum“.

| (63) | Teine näide: eelotsuse taotluses teatab ettevõte B oma kavatsusest teha investeering laienemiseks Belgiasse. Ettevõte kinnitab, et uus investeering on kontserni kuulumise tõttu tema jaoks kasumlikum kui iseseisva ettevõtte jaoks. Eelotsuses osutatud sünergia hõlmab eeliseid, mida ettevõtja Belgias saab väiksemate investeerimiskulude tõttu, seoses asjaoluga, et tal on juba allüksus Belgias, väiksemate tegevuskulude tõttu seoses sellega, et allüksuse üldkulusid on võimalik laiendatud tootmise alusel jagada ning odava hinnaga energia kättesaadavuse tõttu. |
| --- | --- |

(63)

Teine näide: eelotsuse taotluses teatab ettevõte B oma kavatsusest teha investeering laienemiseks Belgiasse. Ettevõte kinnitab, et uus investeering on kontserni kuulumise tõttu tema jaoks kasumlikum kui iseseisva ettevõtte jaoks. Eelotsuses osutatud sünergia hõlmab eeliseid, mida ettevõtja Belgias saab väiksemate investeerimiskulude tõttu, seoses asjaoluga, et tal on juba allüksus Belgias, väiksemate tegevuskulude tõttu seoses sellega, et allüksuse üldkulusid on võimalik laiendatud tootmise alusel jagada ning odava hinnaga energia kättesaadavuse tõttu.

| (64) | Kolmas näide: eelotsuse taotluses teatab ettevõte C kavatsusest teha oma Belgia tütarettevõtjast põhiettevõte seoses oma tegevuse ümberkorraldamisega Euroopas. Ettevõte C suurendab Belgias asuvate (täistööajale taandatud) töökohtade arvu. Belgia nõustub sel juhul kasutama tehingupõhise tootluse meetodit, võttes põhiettevõtte maksubaasi arvutamisel kasumi taseme näitajana arvesse iseseisvate ettevõtjate võrreldavate vabaturu tehingutega saadavat maksueelset kasumit. Sellisel juhul toimub ettevõtte C maksueelse kasumi negatiivne korrigeerimine ligikaudu 60 % ulatuses. |
| --- | --- |

(64)

Kolmas näide: eelotsuse taotluses teatab ettevõte C kavatsusest teha oma Belgia tütarettevõtjast põhiettevõte seoses oma tegevuse ümberkorraldamisega Euroopas. Ettevõte C suurendab Belgias asuvate (täistööajale taandatud) töökohtade arvu. Belgia nõustub sel juhul kasutama tehingupõhise tootluse meetodit, võttes põhiettevõtte maksubaasi arvutamisel kasumi taseme näitajana arvesse iseseisvate ettevõtjate võrreldavate vabaturu tehingutega saadavat maksueelset kasumit. Sellisel juhul toimub ettevõtte C maksueelse kasumi negatiivne korrigeerimine ligikaudu 60 % ulatuses.

| (65) | Vaadelnud 22 eelotsust hõlmavat valimit, leiab komisjon, et need kolm näidet esindavad kogu vaadeldavat korda. Kuigi asjaolud, asjassepuutuvad summad ja tehingud on igal üksikul juhul erinevad, hõlmavad kõik toodud näited hargmaiseid ettevõtteid, kes on suurendanud oma tegevuse mahtu Belgias ning on taotlenud ja saavutanud, et nende reaalselt Belgias registreeritud kasum, mis tuleneb väidetavalt sünergiast, mastaabiefektist või muudest asjaoludest, mis on seotud nende kuulumisega kontserni, arvataks maha nende äriühingu tulumaksu maksubaasist. Valimi alusel täheldas komisjon, et ülemäärase kasumi maksuvabastust ei kohaldatud väikeste ettevõtete puhul ning Belgia ametiasutused ei olnud suutelised tõendama oma väidet, mille kohaselt ülemäärase kasumi maksuvabastust võib samuti kohaldada väikese kontserni üksuste suhtes või muudel põhjustel kui väidetav sünergia või mastaabiefekti toime. |
| --- | --- |

(65)

Vaadelnud 22 eelotsust hõlmavat valimit, leiab komisjon, et need kolm näidet esindavad kogu vaadeldavat korda. Kuigi asjaolud, asjassepuutuvad summad ja tehingud on igal üksikul juhul erinevad, hõlmavad kõik toodud näited hargmaiseid ettevõtteid, kes on suurendanud oma tegevuse mahtu Belgias ning on taotlenud ja saavutanud, et nende reaalselt Belgias registreeritud kasum, mis tuleneb väidetavalt sünergiast, mastaabiefektist või muudest asjaoludest, mis on seotud nende kuulumisega kontserni, arvataks maha nende äriühingu tulumaksu maksubaasist. Valimi alusel täheldas komisjon, et ülemäärase kasumi maksuvabastust ei kohaldatud väikeste ettevõtete puhul ning Belgia ametiasutused ei olnud suutelised tõendama oma väidet, mille kohaselt ülemäärase kasumi maksuvabastust võib samuti kohaldada väikese kontserni üksuste suhtes või muudel põhjustel kui väidetav sünergia või mastaabiefekti toime.

| (66) | Kui Belgia ametiasutustel paluti tõendada ülemäärase kasumi maksuvabastuse kättesaadavust väikeste ja keskmise suurusega ettevõtjate (edaspidi „VKE“) jaoks, tõid nad näite kolme kõige väiksema abisaaja kohta:






  — | ettevõte D, kelle bilansimaht ulatub [100–120] (*1) miljoni euroni, käive on [60–80] miljonit eurot ja töökohtade arv [200–250] täistöökohaekvivalenti; |
| --- | --- | --- |

(66)

Kui Belgia ametiasutustel paluti tõendada ülemäärase kasumi maksuvabastuse kättesaadavust väikeste ja keskmise suurusega ettevõtjate (edaspidi „VKE“) jaoks, tõid nad näite kolme kõige väiksema abisaaja kohta:

—

ettevõte D, kelle bilansimaht ulatub [100–120] (*1) miljoni euroni, käive on [60–80] miljonit eurot ja töökohtade arv [200–250] täistöökohaekvivalenti;

*1

| — | ettevõte E, kelle bilansimaht ulatub [70–90] miljoni euroni ja kelle töökohtade arv [250–300] on täistöökohaekvivalenti; |
| --- | --- |

—

ettevõte E, kelle bilansimaht ulatub [70–90] miljoni euroni ja kelle töökohtade arv [250–300] on täistöökohaekvivalenti;

| — | ettevõte F, kelle bilansimaht ulatub [50–70] miljoni euroni, käive on [70–90] miljonit eurot ja töökohtade arv [350–400] täistöökohaekvivalenti. |
| --- | --- |

—

ettevõte F, kelle bilansimaht ulatub [50–70] miljoni euroni, käive on [70–90] miljonit eurot ja töökohtade arv [350–400] täistöökohaekvivalenti.

| (67) | Kui Belgia ametiasutustel paluti tõendada ülemäärase kasumi maksuvabastuse kättesaadavust muudel põhjustel kui väidetav sünergia või mastaabiefekt, esitasid nad kolm näidet. Siirdehindadega seotud eelotsustes kinnitas eelotsuste talitus kontsernidesse kuuluvate Belgia ettevõtete taotlusel 1992. aasta tulumaksuseaduse artikli 185 lõike 2 punkti b alusel nende ettevõtete tasemel vastava negatiivse korrigeerimise. Samas oli neil kolmel juhul Belgia üksustele võimaldatud negatiivne korrigeerimine seotud siirdehindadel põhineva eelneva esmase positiivse korrigeerimisega, mis hõlmas Saksamaa, Ühendkuningriigi ja Taani kontsernidesse kuuluvate ettevõtete kasumit ja mille tegid vastavalt Saksamaa, Ühendkuningriigi ja Taani maksuametid. |
| --- | --- |

(67)

Kui Belgia ametiasutustel paluti tõendada ülemäärase kasumi maksuvabastuse kättesaadavust muudel põhjustel kui väidetav sünergia või mastaabiefekt, esitasid nad kolm näidet. Siirdehindadega seotud eelotsustes kinnitas eelotsuste talitus kontsernidesse kuuluvate Belgia ettevõtete taotlusel 1992. aasta tulumaksuseaduse artikli 185 lõike 2 punkti b alusel nende ettevõtete tasemel vastava negatiivse korrigeerimise. Samas oli neil kolmel juhul Belgia üksustele võimaldatud negatiivne korrigeerimine seotud siirdehindadel põhineva eelneva esmase positiivse korrigeerimisega, mis hõlmas Saksamaa, Ühendkuningriigi ja Taani kontsernidesse kuuluvate ettevõtete kasumit ja mille tegid vastavalt Saksamaa, Ühendkuningriigi ja Taani maksuametid.

| (68) | Käesolev otsus ei hõlma ei selliseid algupäraseid siirdehindade vastukorrigeerimisi ega teisi samalaadseid korrigeerimisi. Käesolev otsus hõlmab üksnes eelotsuseid, millega kohaldatakse ülemäärase kasumi maksuvabastust, mille näol on tegemist Belgia maksubaasi ühepoolse ja ennetava vähendamisega, mis ei ole seotud teise maksujurisdiktsiooni teostatud siirdehindade positiivse esmase korrigeerimisega ning mille puhul puuduvad muud asjaolud, mis näitaksid, et vähendatud summad on hõlmatud välisriigi maksubaasi. Ülemäärase kasumi maksuvabastuse kohaldamiseks ei ole nõutav, et ülemäärane kasum oleks maksustatud või isegi hõlmatud kontserni kuuluva teise välisriigi ettevõtte maksubaasi. See eripära eristab ülemäärase kasumi maksuvabastust hõlmavaid eelotsuseid teistest eelotsuste talituse 1992. aasta tulumaksuseaduse artikli 185 lõike 2 punkti b alusel tehtud siirdehindadega seotud eelotsustest, mis võimaldavad samuti vähendada tegelikult registreeritud kasumit maksustamisega seotud eesmärgil, kuid tegemist on juhtudega, kus vähendamine tuleneb reaalsest maksustamisest või siirdehindade positiivsest esmasest korrigeerimisest välisriigi maksuameti poolt. |
| --- | --- |

(68)

Käesolev otsus ei hõlma ei selliseid algupäraseid siirdehindade vastukorrigeerimisi ega teisi samalaadseid korrigeerimisi. Käesolev otsus hõlmab üksnes eelotsuseid, millega kohaldatakse ülemäärase kasumi maksuvabastust, mille näol on tegemist Belgia maksubaasi ühepoolse ja ennetava vähendamisega, mis ei ole seotud teise maksujurisdiktsiooni teostatud siirdehindade positiivse esmase korrigeerimisega ning mille puhul puuduvad muud asjaolud, mis näitaksid, et vähendatud summad on hõlmatud välisriigi maksubaasi. Ülemäärase kasumi maksuvabastuse kohaldamiseks ei ole nõutav, et ülemäärane kasum oleks maksustatud või isegi hõlmatud kontserni kuuluva teise välisriigi ettevõtte maksubaasi. See eripära eristab ülemäärase kasumi maksuvabastust hõlmavaid eelotsuseid teistest eelotsuste talituse 1992. aasta tulumaksuseaduse artikli 185 lõike 2 punkti b alusel tehtud siirdehindadega seotud eelotsustest, mis võimaldavad samuti vähendada tegelikult registreeritud kasumit maksustamisega seotud eesmärgil, kuid tegemist on juhtudega, kus vähendamine tuleneb reaalsest maksustamisest või siirdehindade positiivsest esmasest korrigeerimisest välisriigi maksuameti poolt.

3.   MENETLUSE ALGATAMISE PÕHJUSED

MENETLUSE ALGATAMISE PÕHJUSED

| (69) | Komisjon otsustas algatada ametliku uurimismenetluse, kuna tema esialgse hinnangu kohaselt on ülemäärase kasumi maksuvabastuse korra näol tegemist riigiabi kavaga, mis on asutamislepingu artikli 107 lõike 1 kohaselt siseturuga kokkusobimatuse tõttu keelatud. |
| --- | --- |

(69)

Komisjon otsustas algatada ametliku uurimismenetluse, kuna tema esialgse hinnangu kohaselt on ülemäärase kasumi maksuvabastuse korra näol tegemist riigiabi kavaga, mis on asutamislepingu artikli 107 lõike 1 kohaselt siseturuga kokkusobimatuse tõttu keelatud.

| (70) | Esiteks on komisjoni esialgse hinnangu kohaselt ülemäärase kasumi maksuvabastuse korra näol tegemist riigiabi kavaga nõukogu määruse (EL) 2015/1589 (42) artikli 1 punkti d tähenduses, mis võimaldab hargmaistesse kontsernidesse kuuluvatel Belgia ettevõtetel ilma täiendavate rakendusmeetmeteta olulisel määral vähendada äriühingu tulumaksu summat, mida nad peavad Belgias tasuma. Komisjon jõudis sellele järeldusele hoolimata asjaolust, et maksuvabastust võimaldati eelotsuste abil. |
| --- | --- |

(70)

Esiteks on komisjoni esialgse hinnangu kohaselt ülemäärase kasumi maksuvabastuse korra näol tegemist riigiabi kavaga nõukogu määruse (EL) 2015/1589 (42) artikli 1 punkti d tähenduses, mis võimaldab hargmaistesse kontsernidesse kuuluvatel Belgia ettevõtetel ilma täiendavate rakendusmeetmeteta olulisel määral vähendada äriühingu tulumaksu summat, mida nad peavad Belgias tasuma. Komisjon jõudis sellele järeldusele hoolimata asjaolust, et maksuvabastust võimaldati eelotsuste abil.

42

| (71) | Teiseks andis komisjoni esialgse hinnangu kohaselt vaidlustatud kord sellest kasusaajatele valikulise eelise. Komisjon leidis, et see kord moodustas põhikorraga võrreldes erandi, kuna ettevõtte tulumaksu maksuvabastust võimaldati osa saadud kasumi puhul, mis tegelikult tekkis ja kajastus kontserni kuuluva Belgia üksuse raamatupidamisarvestuses. Komisjon väljendas samuti kahtlusi selle kohta, kas väidetavalt ülemäärane kasum, mille suhtes kõnealuse korra raames kohaldati maksuvabastust, on vastav turuväärtuse põhimõttele, kuna tuleb lugeda äärmiselt vaieldavaks kasumi sellise osa eraldamist ning kuna hargmaisesse kontserni kuulumisest tulenevat tegelikku kasumit on igal juhul märkimisväärselt üle hinnatud. |
| --- | --- |

(71)

Teiseks andis komisjoni esialgse hinnangu kohaselt vaidlustatud kord sellest kasusaajatele valikulise eelise. Komisjon leidis, et see kord moodustas põhikorraga võrreldes erandi, kuna ettevõtte tulumaksu maksuvabastust võimaldati osa saadud kasumi puhul, mis tegelikult tekkis ja kajastus kontserni kuuluva Belgia üksuse raamatupidamisarvestuses. Komisjon väljendas samuti kahtlusi selle kohta, kas väidetavalt ülemäärane kasum, mille suhtes kõnealuse korra raames kohaldati maksuvabastust, on vastav turuväärtuse põhimõttele, kuna tuleb lugeda äärmiselt vaieldavaks kasumi sellise osa eraldamist ning kuna hargmaisesse kontserni kuulumisest tulenevat tegelikku kasumit on igal juhul märkimisväärselt üle hinnatud.

| (72) | Komisjon tegi samuti esialgse järelduse, et kõnealuse korraga antav eelis on valikuline, kuna sellest kasusaajad on üksnes hargmaistesse kontsernidesse kuuluvad Belgia ettevõtted. Belgia üksustel, kes tegutsevad ainult Belgias, ei ole võimalik sellist kasumit deklareerida. Kõnealusest korrast kasusaajad on lisaks sellele paigutanud olulise osa oma tegevusest Belgiasse või teinud sellesse riiki olulisi investeeringuid. |
| --- | --- |

(72)

Komisjon tegi samuti esialgse järelduse, et kõnealuse korraga antav eelis on valikuline, kuna sellest kasusaajad on üksnes hargmaistesse kontsernidesse kuuluvad Belgia ettevõtted. Belgia üksustel, kes tegutsevad ainult Belgias, ei ole võimalik sellist kasumit deklareerida. Kõnealusest korrast kasusaajad on lisaks sellele paigutanud olulise osa oma tegevusest Belgiasse või teinud sellesse riiki olulisi investeeringuid.

| (73) | Komisjoni esialgse hinnangu kohaselt ei saa ülemäärase kasumi maksuvabastust põhjendada vajadusega vältida topeltmaksustamist, kuna see maksuvabastus ei ole seotud ühegi teise riigi kavatsusega sama kasumit maksustada. |
| --- | --- |

(73)

Komisjoni esialgse hinnangu kohaselt ei saa ülemäärase kasumi maksuvabastust põhjendada vajadusega vältida topeltmaksustamist, kuna see maksuvabastus ei ole seotud ühegi teise riigi kavatsusega sama kasumit maksustada.

| (74) | Kuivõrd kõik ülejäänud Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 107 lõikes 1 sätestatud tingimused on täidetud ja puuduvad nähtavad põhjused, mis võiksid põhjendada ülemäärase kasumi maksuvabastuse korra siseturuga kokkusobivust, jõudis komisjon järeldusele, et kõnealuse korra näol on tegemist siseturuga kokkusobimatu riigiabi kavaga. Seetõttu otsustas komisjon algatada kõnealuse korra suhtes Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 108 lõikega 2 ettenähtud menetluse. |
| --- | --- |

(74)

Kuivõrd kõik ülejäänud Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 107 lõikes 1 sätestatud tingimused on täidetud ja puuduvad nähtavad põhjused, mis võiksid põhjendada ülemäärase kasumi maksuvabastuse korra siseturuga kokkusobivust, jõudis komisjon järeldusele, et kõnealuse korra näol on tegemist siseturuga kokkusobimatu riigiabi kavaga. Seetõttu otsustas komisjon algatada kõnealuse korra suhtes Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 108 lõikega 2 ettenähtud menetluse.

4.   BELGIA MÄRKUSED

BELGIA MÄRKUSED

| (75) | Belgia esitas märkused menetluse algatamise otsuses meetmete hindamiseks rakendatud raamistiku kohta, tõi välja võrdse kohtlemise põhimõtte rikkumise ning väitis, et menetluse algatamise otsus sisaldab mitut ilmset tõlgendamisviga. |
| --- | --- |

(75)

Belgia esitas märkused menetluse algatamise otsuses meetmete hindamiseks rakendatud raamistiku kohta, tõi välja võrdse kohtlemise põhimõtte rikkumise ning väitis, et menetluse algatamise otsus sisaldab mitut ilmset tõlgendamisviga.

4.1.   Belgia märkused menetluse algatamise otsuses meetmete hindamiseks rakendatud raamistiku ja võrdse kohtlemise põhimõtte kohta

Belgia märkused menetluse algatamise otsuses meetmete hindamiseks rakendatud raamistiku ja võrdse kohtlemise põhimõtte kohta

| (76) | Belgia ei nõustu väitega, et meetme näol, mis on samaaegselt seotud 1992. aasta tulumaksuseaduse artikli 185 lõike 2 sätetega, 4. juuli 2006. aasta ringkirjaga, eelotsuste talituse aruannetega ja eelotsuste analüüsiga, on tegemist abikavaga, mis vastab määruse (EL) 2015/1589 artikli 1 punktis d sätestatud kriteeriumidele. Belgia leiab, et kuivõrd puudub kõiki ülemäärase kasumi maksuvabastust hõlmavate eelotsuste põhjalik analüüs, peab meetme analüüs abikavana hõlmama üksnes õigussätteid. Belgia väidab, et menetluse algatamise otsuses toodud näited on valitud selektiivselt ning võimaldavad teha vaid pinnapealseid järeldusi. |
| --- | --- |

(76)

Belgia ei nõustu väitega, et meetme näol, mis on samaaegselt seotud 1992. aasta tulumaksuseaduse artikli 185 lõike 2 sätetega, 4. juuli 2006. aasta ringkirjaga, eelotsuste talituse aruannetega ja eelotsuste analüüsiga, on tegemist abikavaga, mis vastab määruse (EL) 2015/1589 artikli 1 punktis d sätestatud kriteeriumidele. Belgia leiab, et kuivõrd puudub kõiki ülemäärase kasumi maksuvabastust hõlmavate eelotsuste põhjalik analüüs, peab meetme analüüs abikavana hõlmama üksnes õigussätteid. Belgia väidab, et menetluse algatamise otsuses toodud näited on valitud selektiivselt ning võimaldavad teha vaid pinnapealseid järeldusi.

| (77) | Belgia väidab samuti, et ta on ainus liikmesriik, kelle suhtes komisjon on algatanud ametliku uurimismenetluse seoses eelotsuste korraga ja mitte seoses teatud konkreetse meetmega, samas kui suurem osa liikmesriike kasutab eelotsuseid. Belgia leiab, et selline menetlemine ei ole kooskõlas võrdse kohtlemise põhimõttega. |
| --- | --- |

(77)

Belgia väidab samuti, et ta on ainus liikmesriik, kelle suhtes komisjon on algatanud ametliku uurimismenetluse seoses eelotsuste korraga ja mitte seoses teatud konkreetse meetmega, samas kui suurem osa liikmesriike kasutab eelotsuseid. Belgia leiab, et selline menetlemine ei ole kooskõlas võrdse kohtlemise põhimõttega.

4.2.   Belgia märkused menetluse algatamise otsuses sisalduvate tõlgendamisvigade kohta

Belgia märkused menetluse algatamise otsuses sisalduvate tõlgendamisvigade kohta

4.2.1.   Raamatupidamisliku kasumi ja võrdlussüsteemi roll

Raamatupidamisliku kasumi ja võrdlussüsteemi roll

| (78) | Belgia väidab, et komisjon pöörab võrdlussüsteemi kindlaksmääramisel liiga suurt tähelepanu Belgia ettevõtete raamatupidamislikule kasumile. Belgia äriühingu tulumaksuga seotud õigusaktides on maksustatava kasumi saamiseks lubatud või ette nähtud mitmed raamatupidamisliku kasumi positiivsed ja negatiivsed korrigeerimised. Belgia väitel on need korrigeerimised, eeskätt 1992. aasta tulumaksuseaduse artikli 185 lõik 2 punktis b sätestatud korrigeerimised, põhisüsteemi olemuslik osa ja neid kohaldatakse kõikide maksukohustuslaste suhtes, kes vastavad nende korrigeerimiste kohaldamiseks seatud tingimustele. |
| --- | --- |

(78)

Belgia väidab, et komisjon pöörab võrdlussüsteemi kindlaksmääramisel liiga suurt tähelepanu Belgia ettevõtete raamatupidamislikule kasumile. Belgia äriühingu tulumaksuga seotud õigusaktides on maksustatava kasumi saamiseks lubatud või ette nähtud mitmed raamatupidamisliku kasumi positiivsed ja negatiivsed korrigeerimised. Belgia väitel on need korrigeerimised, eeskätt 1992. aasta tulumaksuseaduse artikli 185 lõik 2 punktis b sätestatud korrigeerimised, põhisüsteemi olemuslik osa ja neid kohaldatakse kõikide maksukohustuslaste suhtes, kes vastavad nende korrigeerimiste kohaldamiseks seatud tingimustele.

| (79) | Belgia kinnitab samuti, et 1992. aasta tulumaksuseaduse artikli 185 lõike 2 punkti b eesmärk on vältida topeltmaksustamist. Võttes arvesse asjaolu, et omamaised kontsernid ja iseseisvad üksused ei puutu kokku majandusliku topeltmaksustamise probleemiga, asuvad nad hargmaistest ettevõtetest käesoleva meetme eesmärki arvestades erinevas faktilises ja õiguslikus olukorras. 1992. aasta tulumaksuseaduse artikli 185 lõike 2 punkti b sätted ei moodusta seega erandit üldise maksusüsteemi suhtes. |
| --- | --- |

(79)

Belgia kinnitab samuti, et 1992. aasta tulumaksuseaduse artikli 185 lõike 2 punkti b eesmärk on vältida topeltmaksustamist. Võttes arvesse asjaolu, et omamaised kontsernid ja iseseisvad üksused ei puutu kokku majandusliku topeltmaksustamise probleemiga, asuvad nad hargmaistest ettevõtetest käesoleva meetme eesmärki arvestades erinevas faktilises ja õiguslikus olukorras. 1992. aasta tulumaksuseaduse artikli 185 lõike 2 punkti b sätted ei moodusta seega erandit üldise maksusüsteemi suhtes.

4.2.2.   Belgia teostatav turuväärtuse põhimõtte kohaldamine 1992. aasta tulumaksuseaduse artikli 185 lõike 2 punkti b alusel ei anna kellelegi mingit eelist.

Belgia teostatav turuväärtuse põhimõtte kohaldamine 1992. aasta tulumaksuseaduse artikli 185 lõike 2 punkti b alusel ei anna kellelegi mingit eelist.

| (80) | Belgia kinnitab, et tema äriühingu tulumaksu süsteemi raames on võimalik maksustada üksnes turuväärtuse põhimõttele vastavat kasumit. Lisaks sellele, kuivõrd komisjon on varasemalt nõustunud sellega, et turuväärtuse põhimõte võimaldab tuvastada eelise olemasolu riigiabi hindamisel, siis saab eelotsus anda maksukohustuslasele eelise vaid juhul, kui kõnealune maksukohustuslane ei vasta turuväärtuse põhimõttele. |
| --- | --- |

(80)

Belgia kinnitab, et tema äriühingu tulumaksu süsteemi raames on võimalik maksustada üksnes turuväärtuse põhimõttele vastavat kasumit. Lisaks sellele, kuivõrd komisjon on varasemalt nõustunud sellega, et turuväärtuse põhimõte võimaldab tuvastada eelise olemasolu riigiabi hindamisel, siis saab eelotsus anda maksukohustuslasele eelise vaid juhul, kui kõnealune maksukohustuslane ei vasta turuväärtuse põhimõttele.

| (81) | Belgia meenutab, et siirdehindade kehtestamine ei piirdu üksnes varade ja seotud poolte vahel osutatavate teenuste õige hinna kindlaksmääramisega, vaid see hõlmab ka ülemäärase kasumi jaotamist kontserni kuuluvate eri ettevõtete vahel. Belgia väidab, et isegi kui kõikide ettevõtetevaheliste tehingute kohta on esitatud nõuetekohased arved, ei tähenda see, et kogukasum vastab turuväärtuse põhimõttele (43). Belgia lisab, et siirdehindadega seotud korrigeerimissüsteem ise näitab, et maksustamise eesmärgil ei või tugineda raamatupidamisaruannetes esitatud hindadele. Seetõttu ei saa oluliseks pidada asjaolu, et kaubanduslik kasum osutub suuremaks kui turuväärtusel põhinev kasum. |
| --- | --- |

(81)

Belgia meenutab, et siirdehindade kehtestamine ei piirdu üksnes varade ja seotud poolte vahel osutatavate teenuste õige hinna kindlaksmääramisega, vaid see hõlmab ka ülemäärase kasumi jaotamist kontserni kuuluvate eri ettevõtete vahel. Belgia väidab, et isegi kui kõikide ettevõtetevaheliste tehingute kohta on esitatud nõuetekohased arved, ei tähenda see, et kogukasum vastab turuväärtuse põhimõttele (43). Belgia lisab, et siirdehindadega seotud korrigeerimissüsteem ise näitab, et maksustamise eesmärgil ei või tugineda raamatupidamisaruannetes esitatud hindadele. Seetõttu ei saa oluliseks pidada asjaolu, et kaubanduslik kasum osutub suuremaks kui turuväärtusel põhinev kasum.

43

| (82) | Belgia kinnitab, et ülemäärast kasumit ei saa omistada Belgia ettevõtetele eraldiseisva üksuse meetodi põhjal, millele turuväärtuse põhimõte konkreetselt tugineb. Selle kasumi mahaarvamine Belgia üksuste maksubaasist ei saa tulemusena tuua kaasa neile eeliste andmist. Belgia väitel puudub rahvusvahelisel tasemel konsensuslik seisukoht selle kohta, kuidas kontserni sünergiast ja/või mastaabiefektiga seotud kokkuhoiust saadavat kasumit peaks kontserni eri üksuste vahel jagama. Isegi kui ülemäärane kasum peaks jääma maksustamata, kuna seda ei maksusta ükski teine maksujurisdiktsioon, kuid Belgias kohaldatakse selle suhtes maksuvabastust, ei ole Belgia ülesanne jälgida seda, et kogu kasum oleks maksustatud. |
| --- | --- |

(82)

Belgia kinnitab, et ülemäärast kasumit ei saa omistada Belgia ettevõtetele eraldiseisva üksuse meetodi põhjal, millele turuväärtuse põhimõte konkreetselt tugineb. Selle kasumi mahaarvamine Belgia üksuste maksubaasist ei saa tulemusena tuua kaasa neile eeliste andmist. Belgia väitel puudub rahvusvahelisel tasemel konsensuslik seisukoht selle kohta, kuidas kontserni sünergiast ja/või mastaabiefektiga seotud kokkuhoiust saadavat kasumit peaks kontserni eri üksuste vahel jagama. Isegi kui ülemäärane kasum peaks jääma maksustamata, kuna seda ei maksusta ükski teine maksujurisdiktsioon, kuid Belgias kohaldatakse selle suhtes maksuvabastust, ei ole Belgia ülesanne jälgida seda, et kogu kasum oleks maksustatud.

| (83) | Belgia esitas kaheetapilise menetluse kirjelduse, mida on üldjoontes kirjeldatud põhjenduses 15 ja mida kasutatakse selleks, et määrata kindlaks ülemäärase kasumi maksuvabastuse tõttu vähenenud kasumi suurus. |
| --- | --- |

(83)

Belgia esitas kaheetapilise menetluse kirjelduse, mida on üldjoontes kirjeldatud põhjenduses 15 ja mida kasutatakse selleks, et määrata kindlaks ülemäärase kasumi maksuvabastuse tõttu vähenenud kasumi suurus.

| (84) | Belgia leiab, et ülemäärase kasumi päritolu ei ole oluline selleks, et määrata kindlaks, kas sellega antakse eelis, kuivõrd Belgia maksustab asjaomaste üksuste turuväärtuse põhimõttele vastava kasumi täies ulatuses. Põhjendamaks, et sellist kasumit ei saa omistada Belgiale, kinnitab Belgia, et ülemäärane kasum tuleneb üldjuhul sünergiast või mastaabiefektist ning osutab OECD siirdehindade alaste suuniste punktile 1.10 (44). Belgia leiab, et kui ülemäärast kasumit ei omistata mitte ühelegi teisele maksuterritooriumile ning neid seetõttu ei maksustata üldse, on tegemist turuväärtuse põhimõtte olemusliku puudusega. |
| --- | --- |

(84)

Belgia leiab, et ülemäärase kasumi päritolu ei ole oluline selleks, et määrata kindlaks, kas sellega antakse eelis, kuivõrd Belgia maksustab asjaomaste üksuste turuväärtuse põhimõttele vastava kasumi täies ulatuses. Põhjendamaks, et sellist kasumit ei saa omistada Belgiale, kinnitab Belgia, et ülemäärane kasum tuleneb üldjuhul sünergiast või mastaabiefektist ning osutab OECD siirdehindade alaste suuniste punktile 1.10 (44). Belgia leiab, et kui ülemäärast kasumit ei omistata mitte ühelegi teisele maksuterritooriumile ning neid seetõttu ei maksustata üldse, on tegemist turuväärtuse põhimõtte olemusliku puudusega.

44

| (85) | Belgia ei nõustu puuduste esinemisega kõige kohasema siirdehinna määramise meetodi või kontrollitava poole valimisel. Lisaks sellele ei saa võimalikke tuvastatud puudusi üldistada vaadeldava korra hindamisel, ilma et oleks teostatud kõikide eelotsuste põhjalik analüüs, milles käsitletakse iga üksikut eelotsust eraldi. |
| --- | --- |

(85)

Belgia ei nõustu puuduste esinemisega kõige kohasema siirdehinna määramise meetodi või kontrollitava poole valimisel. Lisaks sellele ei saa võimalikke tuvastatud puudusi üldistada vaadeldava korra hindamisel, ilma et oleks teostatud kõikide eelotsuste põhjalik analüüs, milles käsitletakse iga üksikut eelotsust eraldi.

| (86) | Belgia kinnitab, et välisriikides saadud ülemäärase kasumi maksustamine või sellest loobumine ei kuulu tema vastutusalasse. Teatud eelotsused, millega võimaldati ülemäärase kasumi maksuvabastust, on avaldatud ja teatud ettevõtted on esitanud oma majandusaruanded läbipaistval viisil. Teabe vahetamine ei osutu võimalikuks, kuivõrd Belgial ei ole õigust otsustada kasumi omistamise ja selle kasumi maksustamise koha üle. Kui peaks tõepoolest selguma, et kõnealust kasumit ei maksustata üldse, on tegemist Belgia ja välisriigi õigussüsteemide erinevusega ja turuväärtuse põhimõtte olemuslike puudustega seotud põhjustega. |
| --- | --- |

(86)

Belgia kinnitab, et välisriikides saadud ülemäärase kasumi maksustamine või sellest loobumine ei kuulu tema vastutusalasse. Teatud eelotsused, millega võimaldati ülemäärase kasumi maksuvabastust, on avaldatud ja teatud ettevõtted on esitanud oma majandusaruanded läbipaistval viisil. Teabe vahetamine ei osutu võimalikuks, kuivõrd Belgial ei ole õigust otsustada kasumi omistamise ja selle kasumi maksustamise koha üle. Kui peaks tõepoolest selguma, et kõnealust kasumit ei maksustata üldse, on tegemist Belgia ja välisriigi õigussüsteemide erinevusega ja turuväärtuse põhimõtte olemuslike puudustega seotud põhjustega.

4.2.3.   1992. aasta tulumaksuseaduse artikli 185 lõike 2 punkti b sätete kohaldamine ei ole valikuline

1992. aasta tulumaksuseaduse artikli 185 lõike 2 punkti b sätete kohaldamine ei ole valikuline

| (87) | Belgia väidab, osutades Üldkohtu kohtupraktikale, (45) et ettevõtetel, kes saavad kasu 1992. aasta tulumaksuseaduse artikli 185 lõike 2 punkti b alusel, ei ole selliseid ühiseid omadusi, mis võimaldaks neid eristada teistest ettevõtetest, välja arvatud asjaolu, et nad vastavad selles sättes toodud kriteeriumidele. Belgia väitel ei piisa asjaolust, et kõnealune säte on piiratud hargmaiste ettevõtetega, et kuulutada vaadeldav kord valikuliseks, kuna seda tüüpi ettevõtetel, erinevalt näiteks offshore ettevõtetest, ei ole majandussektori, tegevusvaldkonna, bilansimahu, töötajate arvu või asukohariigi seisukohalt ühiseid omadusi. |
| --- | --- |

(87)

Belgia väidab, osutades Üldkohtu kohtupraktikale, (45) et ettevõtetel, kes saavad kasu 1992. aasta tulumaksuseaduse artikli 185 lõike 2 punkti b alusel, ei ole selliseid ühiseid omadusi, mis võimaldaks neid eristada teistest ettevõtetest, välja arvatud asjaolu, et nad vastavad selles sättes toodud kriteeriumidele. Belgia väitel ei piisa asjaolust, et kõnealune säte on piiratud hargmaiste ettevõtetega, et kuulutada vaadeldav kord valikuliseks, kuna seda tüüpi ettevõtetel, erinevalt näiteks offshore ettevõtetest, ei ole majandussektori, tegevusvaldkonna, bilansimahu, töötajate arvu või asukohariigi seisukohalt ühiseid omadusi.

45

offshore

| (88) | Belgia ei nõustu ka väitega, mille kohaselt tegevuse olulise osa ületoomine, investeeringute tegemine või töökohtade loomine Belgias on varjatud või sõnaselge tingimus eelotsuste tegemiseks, millega võimaldatakse ülemäärase kasumi maksuvabastust. Belgia väitel ei hõlma õigussätted mingit sellist tingimust ning eelotsuste talitusel ei ole volitusi selliste tingimuste esitamiseks. Ainus õigusaktidest tulenev taotleja kohustus näeb ette esitada oma tegevuse kirjeldus ning täielik kirjeldus konkreetse olukorra või toimingu kohta, nagu on nähtud ette 24. detsembri 2002. aasta seaduse artikliga 21 Belgia õigussüsteemis eelotsuste süsteemi loomise kohta. |
| --- | --- |

(88)

Belgia ei nõustu ka väitega, mille kohaselt tegevuse olulise osa ületoomine, investeeringute tegemine või töökohtade loomine Belgias on varjatud või sõnaselge tingimus eelotsuste tegemiseks, millega võimaldatakse ülemäärase kasumi maksuvabastust. Belgia väitel ei hõlma õigussätted mingit sellist tingimust ning eelotsuste talitusel ei ole volitusi selliste tingimuste esitamiseks. Ainus õigusaktidest tulenev taotleja kohustus näeb ette esitada oma tegevuse kirjeldus ning täielik kirjeldus konkreetse olukorra või toimingu kohta, nagu on nähtud ette 24. detsembri 2002. aasta seaduse artikliga 21 Belgia õigussüsteemis eelotsuste süsteemi loomise kohta.

4.2.4.   Põhjendus

Põhjendus

| (89) | Belgia leiab, et ülemäärase kasumi maksuvabastuse kord on põhjendatud, kuna tegemist on vajaliku ja proportsionaalse vahendiga võimaliku topeltmaksustamise vältimiseks. Belgia rõhutab, et sellise maksuvabastuse eesmärk ei ole vähendada ega lahendada tegelikke topeltmaksustamise juhtusid. |
| --- | --- |

(89)

Belgia leiab, et ülemäärase kasumi maksuvabastuse kord on põhjendatud, kuna tegemist on vajaliku ja proportsionaalse vahendiga võimaliku topeltmaksustamise vältimiseks. Belgia rõhutab, et sellise maksuvabastuse eesmärk ei ole vähendada ega lahendada tegelikke topeltmaksustamise juhtusid.

4.2.5.   Tagasimaksmine

Tagasimaksmine

| (90) | Belgia väidab, et abi tagasimaksmine oleks igal juhul välistatud seoses õiguspärase ootuse ja õiguskindluse põhimõtetega, (46) kuivõrd varasemate siirdehindade ja riigiabi valdkonda käsitlevate otsuste alusel on ta jõudnud seisukohale, et juhul kui liikmesriik järgib turuväärtuse põhimõtet, ei saa sellega seonduvalt olla tegemist riigiabiga, (47) võttes arvesse, et liidu tasandil puuduvad seda valdkonda hõlmavad ühtlustatud õigussätted. Belgia osutab lisaks sellele ministrite nõukogu järeldustele seoses ettevõtete maksustamisega seotud käitumisjuhendiga, (48) milles viidatakse ühele teisele korrale, mis väidetavalt põhineb samalaadsetel põhimõtetel kui ülemäärase kasumi maksuvabastuse kord, (49) ning märgib, et komisjon otsustas, et see kord ei ole kooskõlas riigiabi valdkonnas kohaldatavate eeskirjadega alles kümme aastat pärast mitteametlike kapitalisissemaksetega seotud lepinguid hõlmava korra kehtivuse lõppu. Ja lõpuks oleks abi tagasimaksmine äärmiselt keeruline ja tooks kaasa topeltmaksustamise ning ebavõrdse kohtlemise Belgia ja teiste liikmesriikide vahel, kes kasutavad samuti maksualaste eelotsuste süsteemi. |
| --- | --- |

(90)

Belgia väidab, et abi tagasimaksmine oleks igal juhul välistatud seoses õiguspärase ootuse ja õiguskindluse põhimõtetega, (46) kuivõrd varasemate siirdehindade ja riigiabi valdkonda käsitlevate otsuste alusel on ta jõudnud seisukohale, et juhul kui liikmesriik järgib turuväärtuse põhimõtet, ei saa sellega seonduvalt olla tegemist riigiabiga, (47) võttes arvesse, et liidu tasandil puuduvad seda valdkonda hõlmavad ühtlustatud õigussätted. Belgia osutab lisaks sellele ministrite nõukogu järeldustele seoses ettevõtete maksustamisega seotud käitumisjuhendiga, (48) milles viidatakse ühele teisele korrale, mis väidetavalt põhineb samalaadsetel põhimõtetel kui ülemäärase kasumi maksuvabastuse kord, (49) ning märgib, et komisjon otsustas, et see kord ei ole kooskõlas riigiabi valdkonnas kohaldatavate eeskirjadega alles kümme aastat pärast mitteametlike kapitalisissemaksetega seotud lepinguid hõlmava korra kehtivuse lõppu. Ja lõpuks oleks abi tagasimaksmine äärmiselt keeruline ja tooks kaasa topeltmaksustamise ning ebavõrdse kohtlemise Belgia ja teiste liikmesriikide vahel, kes kasutavad samuti maksualaste eelotsuste süsteemi.

46

47

48

49

5.   HUVITATUD ISIKUTE MÄRKUSED

HUVITATUD ISIKUTE MÄRKUSED

| (91) | 1. juulil 2015 esitas märkused ettevõte AGC Glass Europe SA/NV ja 3. juulil 2015 ettevõte [...]. Kõnealusele kahele ettevõttele on väljastatud eelotsused, mis põhinesid 1992. aasta tulumaksuseaduse artikli 185 lõike 2 punkti b sätetel. |
| --- | --- |

(91)

1. juulil 2015 esitas märkused ettevõte AGC Glass Europe SA/NV ja 3. juulil 2015 ettevõte [...]. Kõnealusele kahele ettevõttele on väljastatud eelotsused, mis põhinesid 1992. aasta tulumaksuseaduse artikli 185 lõike 2 punkti b sätetel.

| (92) | AGC Glass Europe SA/NV osutas oma märkuses, et ta ei ole kunagi kohaldanud ega rakendanud 1992. aasta tulumaksuseaduse artikli 185 lõike 2 punkti b alusel talle väljastatud eelotsust. |
| --- | --- |

(92)

AGC Glass Europe SA/NV osutas oma märkuses, et ta ei ole kunagi kohaldanud ega rakendanud 1992. aasta tulumaksuseaduse artikli 185 lõike 2 punkti b alusel talle väljastatud eelotsust.

| (93) | Ettevõte [...] märgib, et teda on menetluse algatamise otsuses alusetult nimetatud kõnealusest meetmest kasusaajana. Ettevõte lisab, et talle väljastati hindade valdkonda hõlmav eelotsus, mille alusel on võimalik teha nii 1992. aasta tulumaksuseaduse artikli 185 lõike 2 punkti a kohast positiivset korrigeerimist kui ka 1992. aasta tulumaksuseaduse artikli 185 lõike 2 punktil b kohast negatiivset korrigeerimist (50). Neid asjaolusid arvesse võttes leiab ettevõte, et teda ei saa pidada vaadeldavast korrast kasusaajaks ning palub end välja arvata lõppotsusest ja kõikidest tagasimaksmisega seotud toimingutest, mida lõppotsus võib kaasa tuua. |
| --- | --- |

(93)

Ettevõte [...] märgib, et teda on menetluse algatamise otsuses alusetult nimetatud kõnealusest meetmest kasusaajana. Ettevõte lisab, et talle väljastati hindade valdkonda hõlmav eelotsus, mille alusel on võimalik teha nii 1992. aasta tulumaksuseaduse artikli 185 lõike 2 punkti a kohast positiivset korrigeerimist kui ka 1992. aasta tulumaksuseaduse artikli 185 lõike 2 punktil b kohast negatiivset korrigeerimist (50). Neid asjaolusid arvesse võttes leiab ettevõte, et teda ei saa pidada vaadeldavast korrast kasusaajaks ning palub end välja arvata lõppotsusest ja kõikidest tagasimaksmisega seotud toimingutest, mida lõppotsus võib kaasa tuua.

50

6.   MEETME HINDAMINE

MEETME HINDAMINE

6.1.   Abikava olemasolu

Abikava olemasolu

| (94) | Komisjon leiab, et vaadeldava meetme näol on tegemist abikavaga määruse (EL) 2015/1589 artikli 1 punkti d tähenduses. Selle artikli kohaselt on abikava „mis tahes õigusakt, mille alusel võidakse ilma edasiste rakendusmeetmeteta anda individuaalset abi õigusaktis üldiselt ja abstraktselt määratletud ettevõtjatele“. |
| --- | --- |

(94)

Komisjon leiab, et vaadeldava meetme näol on tegemist abikavaga määruse (EL) 2015/1589 artikli 1 punkti d tähenduses. Selle artikli kohaselt on abikava „mis tahes õigusakt, mille alusel võidakse ilma edasiste rakendusmeetmeteta anda individuaalset abi õigusaktis üldiselt ja abstraktselt määratletud ettevõtjatele“.

| (95) | Euroopa Liidu kohtupraktika ei anna mingeid juhiseid selle määratluse tõlgendamiseks. Komisjon märgib samas, et Euroopa Liidu kohtuasutused on varasemalt nõustunud tema otsustega, milles käsitatakse kõnealuse sätte kohaste abikavadena maksumeetmeid, millel on mitmeid sarnaseid tunnuseid vaadeldava korraga (51). |
| --- | --- |

(95)

Euroopa Liidu kohtupraktika ei anna mingeid juhiseid selle määratluse tõlgendamiseks. Komisjon märgib samas, et Euroopa Liidu kohtuasutused on varasemalt nõustunud tema otsustega, milles käsitatakse kõnealuse sätte kohaste abikavadena maksumeetmeid, millel on mitmeid sarnaseid tunnuseid vaadeldava korraga (51).

51

| (96) | Määratluse kohaselt hõlmab abikava kolme järgmist kriteeriumi: i) sisaldab sätet, mille alusel võidakse anda abi; ii) kava ei nõua edasisi rakendusmeetmeid; ja iii) kavas määratakse abi võimalikud saajad üldiselt ja abstraktselt. |
| --- | --- |

(96)

Määratluse kohaselt hõlmab abikava kolme järgmist kriteeriumi: i) sisaldab sätet, mille alusel võidakse anda abi; ii) kava ei nõua edasisi rakendusmeetmeid; ja iii) kavas määratakse abi võimalikud saajad üldiselt ja abstraktselt.

| (97) | Esimese kriteeriumi puhul tuleb arvesse võtta, et ülemäärase kasumi maksuvabastust võimaldatakse 1992. aasta tulumaksuseaduse artikli 185 lõike 2 punkti b alusel. Selle sättega, mis lülitati Belgia tulumaksuseadustikku 21. juuni 2004. aasta seadusega, lubatakse maksukohustuslaste maksubaasiga hõlmatavate siirdehindade negatiivset korrigeerimist, kui on täidetud teatud tingimused. Sellele sättele osutatakse mitmes eelotsuses, millega võimaldatakse ülemäärase kasumi maksuvabastust, kui kõnealuse maksuvabastuse õiguslikule alusele ning Belgia nimetab seda sätet mitmes maksuvabastust kirjeldavas dokumendis (52). |
| --- | --- |

(97)

Esimese kriteeriumi puhul tuleb arvesse võtta, et ülemäärase kasumi maksuvabastust võimaldatakse 1992. aasta tulumaksuseaduse artikli 185 lõike 2 punkti b alusel. Selle sättega, mis lülitati Belgia tulumaksuseadustikku 21. juuni 2004. aasta seadusega, lubatakse maksukohustuslaste maksubaasiga hõlmatavate siirdehindade negatiivset korrigeerimist, kui on täidetud teatud tingimused. Sellele sättele osutatakse mitmes eelotsuses, millega võimaldatakse ülemäärase kasumi maksuvabastust, kui kõnealuse maksuvabastuse õiguslikule alusele ning Belgia nimetab seda sätet mitmes maksuvabastust kirjeldavas dokumendis (52).

52

| (98) | 1992. aasta tulumaksuseaduse artikli 185 lõike 2 punkti b kohaldamist selgitatakse 21. juuni 2004. aasta seaduse seletuskirjas, 4. juuli 2006. aasta ringkirjas ja rahandusministri vastustes parlamendi esitatud küsimustele kõnealuse sätte kohaldamise kohta. Need vastused kinnitavad seda, et ülemäärase kasumi maksuvabastuse kohaldamine läheb kaugemale nimetatud õigussättes ettenähtust ning laieneb kasumile, mis ei ole samaaegselt hõlmatud teisel maksuterritooriumil samasse kontserni kuuluva seotud ettevõtte kasumisse. Asjaolu, et puudub igasugune kohustus tõendada, et sama kasum on hõlmatud kahe seotud ettevõtte (millest üks asub Belgias ja teine välisriigis) kasumisse, on oluline tegur, mis võimaldab eristada eelotsuseid, millega võimaldatakse kohaldada ülemäärase kasumi maksuvabastust, teistest eelotsustest, millega lubatakse siirdehindade negatiivset korrigeerimist 1992. aasta tulumaksuseaduse artikli 185 lõike 2 punkti b alusel (53). |
| --- | --- |

(98)

1992. aasta tulumaksuseaduse artikli 185 lõike 2 punkti b kohaldamist selgitatakse 21. juuni 2004. aasta seaduse seletuskirjas, 4. juuli 2006. aasta ringkirjas ja rahandusministri vastustes parlamendi esitatud küsimustele kõnealuse sätte kohaldamise kohta. Need vastused kinnitavad seda, et ülemäärase kasumi maksuvabastuse kohaldamine läheb kaugemale nimetatud õigussättes ettenähtust ning laieneb kasumile, mis ei ole samaaegselt hõlmatud teisel maksuterritooriumil samasse kontserni kuuluva seotud ettevõtte kasumisse. Asjaolu, et puudub igasugune kohustus tõendada, et sama kasum on hõlmatud kahe seotud ettevõtte (millest üks asub Belgias ja teine välisriigis) kasumisse, on oluline tegur, mis võimaldab eristada eelotsuseid, millega võimaldatakse kohaldada ülemäärase kasumi maksuvabastust, teistest eelotsustest, millega lubatakse siirdehindade negatiivset korrigeerimist 1992. aasta tulumaksuseaduse artikli 185 lõike 2 punkti b alusel (53).

53

| (99) | Kokkuvõttes on 1992. aasta tulumaksuseaduse artikli 185 lõike 2 punkt b, 21. juuni 2004. aasta seaduse seletuskiri, 4. juuli 2006. aasta ringkiri ja rahandusministri vastused parlamendi küsimustele 1992. aasta tulumaksuseaduse artikli 185 lõike 2 punkti b kohaldamise kohta need dokumendid, mille alusel toimub ülemäärase kasumi maksuvabastuse kohaldamine. |
| --- | --- |

(99)

Kokkuvõttes on 1992. aasta tulumaksuseaduse artikli 185 lõike 2 punkt b, 21. juuni 2004. aasta seaduse seletuskiri, 4. juuli 2006. aasta ringkiri ja rahandusministri vastused parlamendi küsimustele 1992. aasta tulumaksuseaduse artikli 185 lõike 2 punkti b kohaldamise kohta need dokumendid, mille alusel toimub ülemäärase kasumi maksuvabastuse kohaldamine.

| (100) | Teise kriteeriumi puhul on komisjon seisukohal, et mõistet „rakendusmeetmed“ tuleb mõista sel viisil, et see eeldab abi andva ametiasutuse poolset olulist hindamisõiguse rakendamist, mis on suuteline mõjutama abi suurust, laadi ja selle abi andmise tingimusi hilisemate õigussätete vastuvõtmise teel (54). Seevastu kõnealuse abi andmise alussätte lihtsa tehnilise kohaldamise näol ei ole tegemist rakendusmeetmega määruse (EL) 2015/1589 artikli 1 punkti d tähenduses. |
| --- | --- |

(100)

Teise kriteeriumi puhul on komisjon seisukohal, et mõistet „rakendusmeetmed“ tuleb mõista sel viisil, et see eeldab abi andva ametiasutuse poolset olulist hindamisõiguse rakendamist, mis on suuteline mõjutama abi suurust, laadi ja selle abi andmise tingimusi hilisemate õigussätete vastuvõtmise teel (54). Seevastu kõnealuse abi andmise alussätte lihtsa tehnilise kohaldamise näol ei ole tegemist rakendusmeetmega määruse (EL) 2015/1589 artikli 1 punkti d tähenduses.

54

| (101) | Komisjon leiab, et ülemäärase kasumi maksuvabastus antakse nii, et see ei nõua täiendavate rakendusmeetmete võtmist määruse 2015/1589 artikli 1 punkti d tähenduses. Sellise maksuvabastuse saamiseks vajalikke tegureid on võimalik kirjeldada in abstracto. Need tulenevad abi andmisega seotud tavapärasest toimimisliinist, mida võis täheldada komisjoni vaadeldud eelotsuste valimi puhul ja mida Belgia kirjeldas oma märkustes menetluse algatamise otsuse kohta. |
| --- | --- |

(101)

Komisjon leiab, et ülemäärase kasumi maksuvabastus antakse nii, et see ei nõua täiendavate rakendusmeetmete võtmist määruse 2015/1589 artikli 1 punkti d tähenduses. Sellise maksuvabastuse saamiseks vajalikke tegureid on võimalik kirjeldada in abstracto. Need tulenevad abi andmisega seotud tavapärasest toimimisliinist, mida võis täheldada komisjoni vaadeldud eelotsuste valimi puhul ja mida Belgia kirjeldas oma märkustes menetluse algatamise otsuse kohta.

in abstracto

| (102) | Ülemäärase kasumi maksuvabastust kohaldatakse järgmiste tegurite samaaegse olemasolu korral:






  — | kasusaavad üksused kuuluvad hargmaisesse ettevõttesse; |
| --- | --- | --- |

(102)

Ülemäärase kasumi maksuvabastust kohaldatakse järgmiste tegurite samaaegse olemasolu korral:

—

kasusaavad üksused kuuluvad hargmaisesse ettevõttesse;

| — | need ettevõtted saavad nõutava eelneva loa eelotsuste talituse otsuse näol, millega seoses abi saab anda üksnes sellise kasumi puhul, mis on seotud uue olukorraga, millel ei ole varasemaid maksumõjusid, näiteks võib tegemist olla ümberkorraldamisega, mille tulemusel tuuakse põhiettevõte üle Belgiasse, või tegevuse laiendamisega või Belgias tehtavate uute investeeringutega (55); |
| --- | --- |

—

need ettevõtted saavad nõutava eelneva loa eelotsuste talituse otsuse näol, millega seoses abi saab anda üksnes sellise kasumi puhul, mis on seotud uue olukorraga, millel ei ole varasemaid maksumõjusid, näiteks võib tegemist olla ümberkorraldamisega, mille tulemusel tuuakse põhiettevõte üle Belgiasse, või tegevuse laiendamisega või Belgias tehtavate uute investeeringutega (55);

55

| — | kõnealuste üksuste saadud kasum on suurem kui oleks olnud iseseisvate üksuste kasum samalaadsetes tingimustes; |
| --- | --- |

—

kõnealuste üksuste saadud kasum on suurem kui oleks olnud iseseisvate üksuste kasum samalaadsetes tingimustes;

| — | kõnealused üksused ei pea tõendama positiivse korrigeerimise tegemist teises liikmesriigis. |
| --- | --- |

—

kõnealused üksused ei pea tõendama positiivse korrigeerimise tegemist teises liikmesriigis.

| (103) | Nagu on osutatud põhjenduses 65, hindas komisjon 22 üksikkorras väljastatud otsusest koosnevat valimit, mida võib pidada vaadeldava korra jaoks esindavaks. Kuigi konkreetsed asjaolud, asjassepuutuvad summad ja tehingud on iga eelotsuse puhul erinevad, hõlmavad kõik toodud näited suuri hargmaiseid ettevõtteid, kes on suurendanud oma tegevuse mahtu Belgias ning on taotlenud ja saavutanud, et nende reaalselt Belgias registreeritud kasum, mis tuleneb väidetavalt sünergiast, mastaabiefektist või muudest asjaoludest, mis on seotud nende kuulumisega kontserni, arvatakse maha nende äriühingu tulumaksu maksubaasist. |
| --- | --- |

(103)

Nagu on osutatud põhjenduses 65, hindas komisjon 22 üksikkorras väljastatud otsusest koosnevat valimit, mida võib pidada vaadeldava korra jaoks esindavaks. Kuigi konkreetsed asjaolud, asjassepuutuvad summad ja tehingud on iga eelotsuse puhul erinevad, hõlmavad kõik toodud näited suuri hargmaiseid ettevõtteid, kes on suurendanud oma tegevuse mahtu Belgias ning on taotlenud ja saavutanud, et nende reaalselt Belgias registreeritud kasum, mis tuleneb väidetavalt sünergiast, mastaabiefektist või muudest asjaoludest, mis on seotud nende kuulumisega kontserni, arvatakse maha nende äriühingu tulumaksu maksubaasist.

| (104) | Vastupidiselt Belgia väidetule ei järeldu asjaolust, et komisjon osutab eelotsuste valiku puhul täheldatud ühistele teguritele, et ta leiab, et riigiabi hõlmavad asjaolud tulenevad pigem individuaalsetest eelotsustest kui abikavast. Komisjon leiab, et eelotsused on instrument, mille abil vaadeldavat korda kohaldatakse, nagu see on ette nähtud seaduses, millele kõnealune kord tugineb, ning et teatud individuaalsete eelotsuste kirjeldamise eesmärk menetluse algatamise otsuses oli vaid näitlikustada viisi, kuidas vaadeldavat korda praktiliselt ellu rakendati. Igal juhul on komisjon menetluse algatamise otsuse punktis 4.1 selgesõnaliselt selgitanud põhjuseid, mille tõttu ta leidis sellel etapil, et meetme näol on tegemist riigiabiga, nii et Belgial ei saanud olla mingeid kahtlusi selles, et komisjon käsitleb abimeetmeid tulenevatena individuaalsetest eelotsustest ja mitte vaadeldavast korrast tervikuna. |
| --- | --- |

(104)

Vastupidiselt Belgia väidetule ei järeldu asjaolust, et komisjon osutab eelotsuste valiku puhul täheldatud ühistele teguritele, et ta leiab, et riigiabi hõlmavad asjaolud tulenevad pigem individuaalsetest eelotsustest kui abikavast. Komisjon leiab, et eelotsused on instrument, mille abil vaadeldavat korda kohaldatakse, nagu see on ette nähtud seaduses, millele kõnealune kord tugineb, ning et teatud individuaalsete eelotsuste kirjeldamise eesmärk menetluse algatamise otsuses oli vaid näitlikustada viisi, kuidas vaadeldavat korda praktiliselt ellu rakendati. Igal juhul on komisjon menetluse algatamise otsuse punktis 4.1 selgesõnaliselt selgitanud põhjuseid, mille tõttu ta leidis sellel etapil, et meetme näol on tegemist riigiabiga, nii et Belgial ei saanud olla mingeid kahtlusi selles, et komisjon käsitleb abimeetmeid tulenevatena individuaalsetest eelotsustest ja mitte vaadeldavast korrast tervikuna.

| (105) | Kohustuse näol saada ülemäärase kasumi maksuvabastuse kohaldamiseks individuaalne eelotsus, ei ole tegemist rakendusmeetmega, vaid vaadeldava korra kohaldamise tehnilise nõudega, mille abil tõendatakse vastavust vaadeldava korra raames määratletud tingimustele ja kontrollitakse maksukohustuslase valitud meetodit väidetava ülemäärase kasumi summa kindlaksmääramiseks (56). |
| --- | --- |

(105)

Kohustuse näol saada ülemäärase kasumi maksuvabastuse kohaldamiseks individuaalne eelotsus, ei ole tegemist rakendusmeetmega, vaid vaadeldava korra kohaldamise tehnilise nõudega, mille abil tõendatakse vastavust vaadeldava korra raames määratletud tingimustele ja kontrollitakse maksukohustuslase valitud meetodit väidetava ülemäärase kasumi summa kindlaksmääramiseks (56).

56

| (106) | Seda järeldust ei mõjuta asjaolu, et eelotsuste talitusel on piiratud hindamisõigus selleks, et nõustuda maksubaasi negatiivse korrigeerimise konkreetse määraga vastavalt maksukohustuslase esitatud andmetele või hinnata, kas teatud tingimused, mille alusel sellist mahaarvamist saab teostada, on täidetud (näiteks, kas tegemist on uue olukorraga, millel ei ole varasemaid maksustamisega seotud mõjusid). On ilmne, et spetsiaalse eelotsustega tegeleva talituse olemasolu, kellel on ainuõigus teha eelotsuseid, milles hinnatakse maksukohustuslase maksude deklareerimise teises etapis deklareeritud ülemäärase kasumi ligilähedase summa usaldusväärsust, eeldab igal juhul eelotsuste talituse piiratud hindamisõiguse olemasolu. Samas võimaldab see tagada vaid maksuvabastuse nõuetekohase kohaldamise. |
| --- | --- |

(106)

Seda järeldust ei mõjuta asjaolu, et eelotsuste talitusel on piiratud hindamisõigus selleks, et nõustuda maksubaasi negatiivse korrigeerimise konkreetse määraga vastavalt maksukohustuslase esitatud andmetele või hinnata, kas teatud tingimused, mille alusel sellist mahaarvamist saab teostada, on täidetud (näiteks, kas tegemist on uue olukorraga, millel ei ole varasemaid maksustamisega seotud mõjusid). On ilmne, et spetsiaalse eelotsustega tegeleva talituse olemasolu, kellel on ainuõigus teha eelotsuseid, milles hinnatakse maksukohustuslase maksude deklareerimise teises etapis deklareeritud ülemäärase kasumi ligilähedase summa usaldusväärsust, eeldab igal juhul eelotsuste talituse piiratud hindamisõiguse olemasolu. Samas võimaldab see tagada vaid maksuvabastuse nõuetekohase kohaldamise.

| (107) | Eelotsuste talitus on põhimõtteliselt alati väljastanud eelotsuse, mis võimaldab kohaldada ülemäärase kasumi maksuvabastust, kui põhjenduses 102 toodud tingimused on täidetud. Lisaks sellele ei ole eelotsuste talitus Belgia väitel mitte kunagi lükanud tagasi ühtegi eelotsuse taotlust, mille alusel tehtud eelotsusega lubatakse ülemäärase kasumi maksuvabastust (57). |
| --- | --- |

(107)

Eelotsuste talitus on põhimõtteliselt alati väljastanud eelotsuse, mis võimaldab kohaldada ülemäärase kasumi maksuvabastust, kui põhjenduses 102 toodud tingimused on täidetud. Lisaks sellele ei ole eelotsuste talitus Belgia väitel mitte kunagi lükanud tagasi ühtegi eelotsuse taotlust, mille alusel tehtud eelotsusega lubatakse ülemäärase kasumi maksuvabastust (57).

57

| (108) | Komisjon järeldab selle põhjal, et ülemäärase kasumi maksuvabastuse kohaldamiseks ei ole vaja ühtegi täiendavat rakendusmeedet. |
| --- | --- |

(108)

Komisjon järeldab selle põhjal, et ülemäärase kasumi maksuvabastuse kohaldamiseks ei ole vaja ühtegi täiendavat rakendusmeedet.

| (109) | Seoses kolmanda kriteeriumiga tuleb märkida, et õigusaktis, mille alusel kohaldatakse ülemäärase kasumi maksuvabastust, määratletakse üldisel ja abstraktsel viisil võimalikud abisaajad kõnealusest maksuvabastusest. Maksuvabastuse kohaldamiseks nõutavate eelotsuste õigusliku aluse, 1992. aasta tulumaksuseaduse artikli 185 lõike 2 punkti b kohaldamine on piiratud üksustega, kes kuuluvad „hargmaisesse seotud äriühingute kontserni“. |
| --- | --- |

(109)

Seoses kolmanda kriteeriumiga tuleb märkida, et õigusaktis, mille alusel kohaldatakse ülemäärase kasumi maksuvabastust, määratletakse üldisel ja abstraktsel viisil võimalikud abisaajad kõnealusest maksuvabastusest. Maksuvabastuse kohaldamiseks nõutavate eelotsuste õigusliku aluse, 1992. aasta tulumaksuseaduse artikli 185 lõike 2 punkti b kohaldamine on piiratud üksustega, kes kuuluvad „hargmaisesse seotud äriühingute kontserni“.

| (110) | Kokkuvõttes võib väita, et ülemäärase kasumi maksuvabastus, nagu seda kavakindlalt kohaldab eelotsuste talitus, vastab määruse (EL) 2015/1589 artikli 1 punktis d määratletud abikava olemasolu tingimustele. Euroopa Kohtu kohtupraktika kohaselt võib komisjon abikava olemasolu korral piirduda kõnealuse abikava üldiste tingimustega ning tal ei ole kohustust uurida iga üksikjuhtu, mille puhul kõnealust abikava kohaldati (58). |
| --- | --- |

(110)

Kokkuvõttes võib väita, et ülemäärase kasumi maksuvabastus, nagu seda kavakindlalt kohaldab eelotsuste talitus, vastab määruse (EL) 2015/1589 artikli 1 punktis d määratletud abikava olemasolu tingimustele. Euroopa Kohtu kohtupraktika kohaselt võib komisjon abikava olemasolu korral piirduda kõnealuse abikava üldiste tingimustega ning tal ei ole kohustust uurida iga üksikjuhtu, mille puhul kõnealust abikava kohaldati (58).

58

6.2.   Abi olemasolu

Abi olemasolu

| (111) | Aluslepingu artikli 107 lõike 1 kohaselt on igasugune liikmesriigi poolt või riigi ressurssidest ükskõik missugusel kujul antav abi, mis kahjustab või ähvardab kahjustada konkurentsi, soodustades teatud ettevõtjaid või teatud kaupade tootmist, siseturuga kokkusobimatu niivõrd, kuivõrd see kahjustab liikmesriikidevahelist kaubandust. |
| --- | --- |

(111)

Aluslepingu artikli 107 lõike 1 kohaselt on igasugune liikmesriigi poolt või riigi ressurssidest ükskõik missugusel kujul antav abi, mis kahjustab või ähvardab kahjustada konkurentsi, soodustades teatud ettevõtjaid või teatud kaupade tootmist, siseturuga kokkusobimatu niivõrd, kuivõrd see kahjustab liikmesriikidevahelist kaubandust.

| (112) | Väljakujunenud kohtupraktika kohaselt on artikli 107 lõike 1 tähenduses riigiabiks kvalifitseerimisel nõutav, et kõik selles sättes esitatud tingimused on täidetud (59). Seega on kindlaks määratud, et selleks, et meedet saaks käsitada riigiabina, peab olema tegemist riigi sekkumisega või riigi ressursside kasutamisega; teiseks peab see sekkumine kahjustama liikmesriikidevahelist kaubandust. kolmandaks peab see andma valikulise eelise ühele ettevõttele; neljandaks peab see kahjustama või ähvardama kahjustada konkurentsi (60). |
| --- | --- |

(112)

Väljakujunenud kohtupraktika kohaselt on artikli 107 lõike 1 tähenduses riigiabiks kvalifitseerimisel nõutav, et kõik selles sättes esitatud tingimused on täidetud (59). Seega on kindlaks määratud, et selleks, et meedet saaks käsitada riigiabina, peab olema tegemist riigi sekkumisega või riigi ressursside kasutamisega; teiseks peab see sekkumine kahjustama liikmesriikidevahelist kaubandust. kolmandaks peab see andma valikulise eelise ühele ettevõttele; neljandaks peab see kahjustama või ähvardama kahjustada konkurentsi (60).

59

60

| (113) | Seoses abi olemasolu esimese tingimusega tuleb märkida, et ülemäärase kasumi maksuvabastus põhineb 1992. aasta tulumaksuseaduse artikli 185 lõike 2 punktil b ja kõikidel suunisdokumentidel, mis kinnitavad selle maksuvabastust võimaldava sätte Belgia ametiasutuste esitatud tõlgendust. Lisaks sellele kohaldatakse maksuvabastust eelotsuste alusel, mis on Belgia maksuameti jaoks siduvad ja mida väljastab eelotsuste talitus, mis on Belgia maksuameti asutus. Seega on ülemäärase kasumi maksuvabastus seostatav Belgia riigiga. |
| --- | --- |

(113)

Seoses abi olemasolu esimese tingimusega tuleb märkida, et ülemäärase kasumi maksuvabastus põhineb 1992. aasta tulumaksuseaduse artikli 185 lõike 2 punktil b ja kõikidel suunisdokumentidel, mis kinnitavad selle maksuvabastust võimaldava sätte Belgia ametiasutuste esitatud tõlgendust. Lisaks sellele kohaldatakse maksuvabastust eelotsuste alusel, mis on Belgia maksuameti jaoks siduvad ja mida väljastab eelotsuste talitus, mis on Belgia maksuameti asutus. Seega on ülemäärase kasumi maksuvabastus seostatav Belgia riigiga.

| (114) | Seoses abikava rahastamisega riigi ressursside abil tuleb märkida, et Euroopa Kohtu väljakujunenud kohtupraktika kohaselt on meetme näol, millega riiklikud ametiasutused võimaldavad teatud ettevõtetele maksuvabastust, mis vaatamata sellele, et see ei hõlma riigi ressursside positiivset üleandmist, paneb need ettevõtted ülejäänud maksukohustuslastega võrreldes soodsamasse finantsolukorda, tegemist riigiabiga (61). Komisjon näitab punktis 6.3, et ülemäärase kasumi maksuvabastus toob kaasa kõnealuse abikava raames eelotsuse saanud ettevõtete Belgias tasutava maksusumma vähendamise, mille tulemusel see erineb summast, mida kõnealused ettevõtted oleksid pidanud tasuma äriühingute kasumi maksustamise üldise süsteemi alusel juhul, kui vaadeldavat abikava ei oleks kohaldatud. Seega toob ülemäärase kasumi maksuvabastuse kohaldamine kaasa riigi ressursside vähenemise, kuna kõnealusest abikavast kasu saavate ettevõtete tasutava maksusumma igasugune vähendamine vähendab maksutulu, mida Belgia oleks tavaolukorras saanud. |
| --- | --- |

(114)

Seoses abikava rahastamisega riigi ressursside abil tuleb märkida, et Euroopa Kohtu väljakujunenud kohtupraktika kohaselt on meetme näol, millega riiklikud ametiasutused võimaldavad teatud ettevõtetele maksuvabastust, mis vaatamata sellele, et see ei hõlma riigi ressursside positiivset üleandmist, paneb need ettevõtted ülejäänud maksukohustuslastega võrreldes soodsamasse finantsolukorda, tegemist riigiabiga (61). Komisjon näitab punktis 6.3, et ülemäärase kasumi maksuvabastus toob kaasa kõnealuse abikava raames eelotsuse saanud ettevõtete Belgias tasutava maksusumma vähendamise, mille tulemusel see erineb summast, mida kõnealused ettevõtted oleksid pidanud tasuma äriühingute kasumi maksustamise üldise süsteemi alusel juhul, kui vaadeldavat abikava ei oleks kohaldatud. Seega toob ülemäärase kasumi maksuvabastuse kohaldamine kaasa riigi ressursside vähenemise, kuna kõnealusest abikavast kasu saavate ettevõtete tasutava maksusumma igasugune vähendamine vähendab maksutulu, mida Belgia oleks tavaolukorras saanud.

61

| (115) | Riigiabi olemasolu teise tingimuse kohta tuleb märkida, et vaadeldavast abikavast kasu saavad ettevõtted on hargmaised äriühingud, kes tegutsevad mitmes liikmesriigis, nii et igasugune neile antav abi võib kahjustada Euroopa Liidu sisest kaubavahetust. Lisaks sellele, võttes arvesse, et maksuvabastust võimaldavat eelotsust saab väljastada üksnes uue olukorraga seotud kasumi puhul, mis eeldab ettevõtte tegevuse suunamist Belgiasse või ettevõtte tegevuse laiendamist Belgias, ning arvestades, et maksuvabastusega antav eelis on proportsionaalne uue tegevuse ja Belgias saadud uue kasumi olulisusega, võib abikava mõjutada hargmaiste kontsernide otsuseid seoses nende tehtavate investeeringute paigutamisega Euroopa Liidus ning mõjutada seeläbi Euroopa Liidu sisest kaubandust. |
| --- | --- |

(115)

Riigiabi olemasolu teise tingimuse kohta tuleb märkida, et vaadeldavast abikavast kasu saavad ettevõtted on hargmaised äriühingud, kes tegutsevad mitmes liikmesriigis, nii et igasugune neile antav abi võib kahjustada Euroopa Liidu sisest kaubavahetust. Lisaks sellele, võttes arvesse, et maksuvabastust võimaldavat eelotsust saab väljastada üksnes uue olukorraga seotud kasumi puhul, mis eeldab ettevõtte tegevuse suunamist Belgiasse või ettevõtte tegevuse laiendamist Belgias, ning arvestades, et maksuvabastusega antav eelis on proportsionaalne uue tegevuse ja Belgias saadud uue kasumi olulisusega, võib abikava mõjutada hargmaiste kontsernide otsuseid seoses nende tehtavate investeeringute paigutamisega Euroopa Liidus ning mõjutada seeläbi Euroopa Liidu sisest kaubandust.

| (116) | Lisaks sellele moonutab või ähvardab moonutada riigi võetud meede konkurentsi, kui see võib parandada abisaaja konkurentsiseisundit võrreldes teiste ettevõtjatega, kellega ta konkureerib (62). Sedavõrd, kuivõrd meede vähendab äriühingute kasumi maksustamise üldise süsteemi kohaselt määratud maksusummat ja vabastab abisaajatest ettevõtted koormusest, mida nad oleksid tavaolukorras pidanud kandma, moonutab või ähvardab moonutada see meede konkurentsi, tugevdades asjaomaste ettevõtete positsiooni, mis tähendab, et ka riigiabi olemasolu neljas tingimus täidetud. |
| --- | --- |

(116)

Lisaks sellele moonutab või ähvardab moonutada riigi võetud meede konkurentsi, kui see võib parandada abisaaja konkurentsiseisundit võrreldes teiste ettevõtjatega, kellega ta konkureerib (62). Sedavõrd, kuivõrd meede vähendab äriühingute kasumi maksustamise üldise süsteemi kohaselt määratud maksusummat ja vabastab abisaajatest ettevõtted koormusest, mida nad oleksid tavaolukorras pidanud kandma, moonutab või ähvardab moonutada see meede konkurentsi, tugevdades asjaomaste ettevõtete positsiooni, mis tähendab, et ka riigiabi olemasolu neljas tingimus täidetud.

62

| (117) | Seoses riigiabi olemasolu kolmanda tingimusega näitab komisjon järgmises jaos, kuidas vaadeldav abikava annab selle kavaga hõlmatud kontserni kuuluvatele Belgia üksustele ning hargmaistele kontsernidele, millesse need üksused kuuluvad, valikulise eelise. See eelis tuleneb nende maksubaasi ühepoolsest negatiivsest korrigeerimisest, millega kaasneb nende ettevõtete Belgias tasutava äriühingu tulumaksusumma vähenemine võrreldes maksusummaga, mida need ettevõtted oleksid tavaolukorras pidanud tasuma ettevõtte kasumi maksustamise üldise süsteemi alusel. |
| --- | --- |

(117)

Seoses riigiabi olemasolu kolmanda tingimusega näitab komisjon järgmises jaos, kuidas vaadeldav abikava annab selle kavaga hõlmatud kontserni kuuluvatele Belgia üksustele ning hargmaistele kontsernidele, millesse need üksused kuuluvad, valikulise eelise. See eelis tuleneb nende maksubaasi ühepoolsest negatiivsest korrigeerimisest, millega kaasneb nende ettevõtete Belgias tasutava äriühingu tulumaksusumma vähenemine võrreldes maksusummaga, mida need ettevõtted oleksid tavaolukorras pidanud tasuma ettevõtte kasumi maksustamise üldise süsteemi alusel.

6.3.   Valikulise eelise olemasolu

Valikulise eelise olemasolu

| (118) | Kohtupraktika kohaselt „tuleb Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 107 lõike 1 alusel kindlaks teha, kas antud õigusliku korra raames võetud siseriiklik meede soodustab „teatud ettevõtjaid või teatud kaupade tootmist“, võrreldes teistega, kes asuvad nimetatud süsteemi eesmärki silmas pidades võrreldavas õiguslikus ja faktilises olukorras. Kui nii, siis vastab meede valikulisuse tingimusele.“ (63) |
| --- | --- |

(118)

Kohtupraktika kohaselt „tuleb Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 107 lõike 1 alusel kindlaks teha, kas antud õigusliku korra raames võetud siseriiklik meede soodustab „teatud ettevõtjaid või teatud kaupade tootmist“, võrreldes teistega, kes asuvad nimetatud süsteemi eesmärki silmas pidades võrreldavas õiguslikus ja faktilises olukorras. Kui nii, siis vastab meede valikulisuse tingimusele.“ (63)

63

| (119) | Maksustamise valdkonnaga seotud kohtuasjade puhul viib Euroopa Kohus läbi kolmeastmelise analüüsi, et selgitada välja, kas teatud maksumeede on valikuline (64). Esmalt tuleb välja selgitada, milline on kõnealuses liikmesriigis kehtiv üldine või tavapärane maksukorraldus – selle näol on tegemist „võrdlussüsteemiga“. Teiseks tuleb kindlaks määrata, kas vaadeldav maksumeede kujutab endast erandit sellest süsteemist, eristades ettevõtjaid, kes on süsteemi olemuslikke eesmärke arvestades sarnases faktilises ja õiguslikus olukorras. Kui meetme näol on tegemist erandiga võrdlussüsteemi suhtes, tuleb kolmandaks kindlaks määrata, kas vaadeldav meede on võrdlussüsteemi laadi või üldise majandusloogika alusel põhjendatav. Võrdlussüsteemi kohaldamisest tehtav erand võib olla põhjendatud juhul, kui asjaomane liikmesriik suudab tõendada, et meede tuleneb otseselt tema maksusüsteemi aluspõhimõtetest või suunistest (65). Sellisel juhul ei ole maksumeede valikuline. Kolmandas etapis tehtava analüüsi puhul on tõendamise kohustus liikmesriigil. |
| --- | --- |

(119)

Maksustamise valdkonnaga seotud kohtuasjade puhul viib Euroopa Kohus läbi kolmeastmelise analüüsi, et selgitada välja, kas teatud maksumeede on valikuline (64). Esmalt tuleb välja selgitada, milline on kõnealuses liikmesriigis kehtiv üldine või tavapärane maksukorraldus – selle näol on tegemist „võrdlussüsteemiga“. Teiseks tuleb kindlaks määrata, kas vaadeldav maksumeede kujutab endast erandit sellest süsteemist, eristades ettevõtjaid, kes on süsteemi olemuslikke eesmärke arvestades sarnases faktilises ja õiguslikus olukorras. Kui meetme näol on tegemist erandiga võrdlussüsteemi suhtes, tuleb kolmandaks kindlaks määrata, kas vaadeldav meede on võrdlussüsteemi laadi või üldise majandusloogika alusel põhjendatav. Võrdlussüsteemi kohaldamisest tehtav erand võib olla põhjendatud juhul, kui asjaomane liikmesriik suudab tõendada, et meede tuleneb otseselt tema maksusüsteemi aluspõhimõtetest või suunistest (65). Sellisel juhul ei ole maksumeede valikuline. Kolmandas etapis tehtava analüüsi puhul on tõendamise kohustus liikmesriigil.

64

65

6.3.1.   Võrdlussüsteemi kindlaksmääramine

Võrdlussüsteemi kindlaksmääramine

| (120) | Meetme valikulisuse analüüsiks kasutatav võrdlussüsteem peab hõlmama ühtset eeskirjade kogumit, mida kohaldatakse objektiivsete kriteeriumide alusel kõikide selle süsteemi eesmärgi põhjal määratletud kohaldamisalasse jäävate ettevõtjate suhtes. |
| --- | --- |

(120)

Meetme valikulisuse analüüsiks kasutatav võrdlussüsteem peab hõlmama ühtset eeskirjade kogumit, mida kohaldatakse objektiivsete kriteeriumide alusel kõikide selle süsteemi eesmärgi põhjal määratletud kohaldamisalasse jäävate ettevõtjate suhtes.

6.3.1.1.   Võrdlussüsteem on Belgia äriühingu tulumaksu süsteem

Võrdlussüsteem on Belgia äriühingu tulumaksu süsteem

| (121) | Vaadeldaval juhul leiab komisjon, et võrdlussüsteem on üldõiguse alusel kohaldatav äriühingute kasumi maksustamise süsteem, mis on ette nähtud Belgia äriühingute tulumaksu süsteemiga, (66) mille eesmärk on kõikide Belgia maksukohustuslastest äriühingute kasumi maksustamine. Belgia äriühingu tulumaksu süsteemi kohaldatakse Belgia residendist äriühingute ja mitteresidendist äriühingute Belgia filiaalide suhtes. Belgia residendist äriühingud (67) on kohustatud tasuma äriühingu tulumaksu kogu maailmas teenitud kasumilt, (68) välja arvatud juhul, kui kohaldatakse topeltmaksustamise vältimise lepingut. Mitteresidendist äriühingud peavad tasuma äriühingu tulumaksu vaid teatud Belgiast pärinevate spetsiifiliste tulude pealt (69). Mõlemal juhul arvestatakse Belgia äriühingu tulumaks kogukasumi pealt, sõltumata sellest, kas see on teenitud ülemaailmsel tasandil või Belgias. Seetõttu käsitatakse kõiki Belgias tulu teenivaid ettevõtteid ettevõtetena, kes on maksustamise seisukohalt samalaadses õiguslikus ja faktilises olukorras. |
| --- | --- |

(121)

Vaadeldaval juhul leiab komisjon, et võrdlussüsteem on üldõiguse alusel kohaldatav äriühingute kasumi maksustamise süsteem, mis on ette nähtud Belgia äriühingute tulumaksu süsteemiga, (66) mille eesmärk on kõikide Belgia maksukohustuslastest äriühingute kasumi maksustamine. Belgia äriühingu tulumaksu süsteemi kohaldatakse Belgia residendist äriühingute ja mitteresidendist äriühingute Belgia filiaalide suhtes. Belgia residendist äriühingud (67) on kohustatud tasuma äriühingu tulumaksu kogu maailmas teenitud kasumilt, (68) välja arvatud juhul, kui kohaldatakse topeltmaksustamise vältimise lepingut. Mitteresidendist äriühingud peavad tasuma äriühingu tulumaksu vaid teatud Belgiast pärinevate spetsiifiliste tulude pealt (69). Mõlemal juhul arvestatakse Belgia äriühingu tulumaks kogukasumi pealt, sõltumata sellest, kas see on teenitud ülemaailmsel tasandil või Belgias. Seetõttu käsitatakse kõiki Belgias tulu teenivaid ettevõtteid ettevõtetena, kes on maksustamise seisukohalt samalaadses õiguslikus ja faktilises olukorras.

66

67

68

69

| (122) | Kogukasum määratakse kindlaks vastavalt eeskirjadele, mis on seotud üksikettevõtjate maksustatava kasumi arvutusega seotud sätetes nimetatud kasumiga, mis on määratletud 1992. aasta tulumaksuseaduse artiklis 24. Kogukasum vastab tuludele, millest on lahutatud mahaarvatavad kulud, mis on üldjuhul kajastatud raamatupidamisarvestuses, nii et Belgia äriühingu tulumaksu süsteemi kohaselt moodustab maksustava kogukasumi arvutuse aluse tegelikult registreeritud kasum (70). |
| --- | --- |

(122)

Kogukasum määratakse kindlaks vastavalt eeskirjadele, mis on seotud üksikettevõtjate maksustatava kasumi arvutusega seotud sätetes nimetatud kasumiga, mis on määratletud 1992. aasta tulumaksuseaduse artiklis 24. Kogukasum vastab tuludele, millest on lahutatud mahaarvatavad kulud, mis on üldjuhul kajastatud raamatupidamisarvestuses, nii et Belgia äriühingu tulumaksu süsteemi kohaselt moodustab maksustava kogukasumi arvutuse aluse tegelikult registreeritud kasum (70).

70

6.3.1.2.   Ülemäärase kasumi maksuvabastus ei ole võrdlussüsteemi lahutamatu osa

Ülemäärase kasumi maksuvabastus ei ole võrdlussüsteemi lahutamatu osa

| (123) | Belgia äriühingu tulumaksu süsteemi kohaselt kohaldatakse tegelikult registreeritud kasumi suhtes mitmeid Belgia maksusüsteemis ettenähtud positiivseid ja negatiivseid korrigeerimisi, mille tulemusel saadakse maksustatav kogukasum (71). Sellega seoses väidab Belgia, et kõik 1992. aasta tulumaksuseaduse sätetes osutatud tegelikult registreeritud kasumi korrigeerimised, sealhulgas ülemäärase kasumi maksuvabastus, on võrdlussüsteemi lahutamatud osad. |
| --- | --- |

(123)

Belgia äriühingu tulumaksu süsteemi kohaselt kohaldatakse tegelikult registreeritud kasumi suhtes mitmeid Belgia maksusüsteemis ettenähtud positiivseid ja negatiivseid korrigeerimisi, mille tulemusel saadakse maksustatav kogukasum (71). Sellega seoses väidab Belgia, et kõik 1992. aasta tulumaksuseaduse sätetes osutatud tegelikult registreeritud kasumi korrigeerimised, sealhulgas ülemäärase kasumi maksuvabastus, on võrdlussüsteemi lahutamatud osad.

71

| (124) | Komisjon ei jaga põhjendustes 125–128 toodud põhjustel seisukohta, mille kohaselt ülemäärase kasumi maksuvabastus on võrdlussüsteemi lahutamatu osa. |
| --- | --- |

(124)

Komisjon ei jaga põhjendustes 125–128 toodud põhjustel seisukohta, mille kohaselt ülemäärase kasumi maksuvabastus on võrdlussüsteemi lahutamatu osa.

| (125) | Esiteks ei ole ülemäärase kasumi maksuvabastus nähtud ette ühegi 1992. aasta tulumaksuseaduse sättega. Komisjon märgib, et 1992. aasta tulumaksuseaduse artikli 185 lõike 2 punkt b, mille alusel ülemäärase kasumi maksuvabastust tegelikult võimaldatakse, osutab samasse kontserni kuuluva kahe seotud üksuse vahelistele tehingutele või erikorrale. Selliste tehingute või korralduse puhul esitatud nõue vastavuse kohta turuväärtuse põhimõttele võib tuua kaasa siirdehindade korrigeerimise kõnealuse sätte alusel, kuid see ei anna õigust teha ega kohusta tegema abstraktset ühepoolset maksuvabastust hargmaisesse kontserni kuuluva Belgia üksuse tegelikult registreeritud kasumi kindlaksmääratud suurusega või kindlaksmääratud protsendimääraga osa pealt. Selles sättes on pigem nõutud, et tuleb kindlaks määrata tehingud või korraldused (või tehingute rühm), mille puhul toimub seoses kontserni kuulumisega vastukaaluks teatav meede välisriigis. Seega võimaldab ainult positiivseid korrigeerimisi hõlmav 1992. aasta tulumaksuseaduse artikli 185 lõike 2 punkt a Belgia maksuametil teha siirdehindade ühepoolset esmast korrigeerimist, kui tehingu või korraldusega seotud tingimused erinevad tingimustest, mis oleksid kehtinud turuväärtuse põhimõtte rakendamise korral. Seevastu siirdehindade negatiivset korrigeerimist käsitlev 1992. aasta tulumaksuseaduse artikli 185 lõike 2 punkt b hõlmab täiendavat tingimust, mille kohaselt peab kasum, mis tuleneb tehingust või korraldusest, mille suhtes kohaldatakse maksuvabastust, sisalduma ka sellele tehingule või korraldusele välisriigis vastukaaluks rakendatavas meetmes. |
| --- | --- |

(125)

Esiteks ei ole ülemäärase kasumi maksuvabastus nähtud ette ühegi 1992. aasta tulumaksuseaduse sättega. Komisjon märgib, et 1992. aasta tulumaksuseaduse artikli 185 lõike 2 punkt b, mille alusel ülemäärase kasumi maksuvabastust tegelikult võimaldatakse, osutab samasse kontserni kuuluva kahe seotud üksuse vahelistele tehingutele või erikorrale. Selliste tehingute või korralduse puhul esitatud nõue vastavuse kohta turuväärtuse põhimõttele võib tuua kaasa siirdehindade korrigeerimise kõnealuse sätte alusel, kuid see ei anna õigust teha ega kohusta tegema abstraktset ühepoolset maksuvabastust hargmaisesse kontserni kuuluva Belgia üksuse tegelikult registreeritud kasumi kindlaksmääratud suurusega või kindlaksmääratud protsendimääraga osa pealt. Selles sättes on pigem nõutud, et tuleb kindlaks määrata tehingud või korraldused (või tehingute rühm), mille puhul toimub seoses kontserni kuulumisega vastukaaluks teatav meede välisriigis. Seega võimaldab ainult positiivseid korrigeerimisi hõlmav 1992. aasta tulumaksuseaduse artikli 185 lõike 2 punkt a Belgia maksuametil teha siirdehindade ühepoolset esmast korrigeerimist, kui tehingu või korraldusega seotud tingimused erinevad tingimustest, mis oleksid kehtinud turuväärtuse põhimõtte rakendamise korral. Seevastu siirdehindade negatiivset korrigeerimist käsitlev 1992. aasta tulumaksuseaduse artikli 185 lõike 2 punkt b hõlmab täiendavat tingimust, mille kohaselt peab kasum, mis tuleneb tehingust või korraldusest, mille suhtes kohaldatakse maksuvabastust, sisalduma ka sellele tehingule või korraldusele välisriigis vastukaaluks rakendatavas meetmes.

| (126) | Teiseks on Belgia äriühingu tulumaksu süsteemi eesmärk maksustada kõikide maksukohustuslastest ettevõtete tegelikku kasumit, sõltumata sellest, kas tegemist on iseseisvate ettevõtete või kontserni kuuluvate ettevõtetega või kas nad kuuluvad omamaisesse või hargmaisesse kontserni või suurde või väikesesse hargmaisesse kontserni, ning sellest, kas nad tegutsevad Belgias alles lühikest aega või on selles riigis tegutsenud juba aastaid. Teisisõnu, kõik maksukohustuslased on äriühingu tulumaksu süsteemi eesmärgi seisukohalt, milleks on kõikide maksukohustuslastest ettevõtete reaalse kasumi maksustamine, samaväärses õiguslikus ja faktilises olukorras. Belgia peab seejuures arvestust Belgias asuvate ettevõtete üle, kes on kohustatud tasuma äriühingu tulumaksu ning see arvestus hõlmab kõiki nõuetekohaselt registreeritud äriühinguid, ettevõtteid, asutusi ja üksuseid, kes on juriidilised isikud ja kelle tegevus või tehingud on seotud kasumi saamisega (72). Ei ettevõtte õiguslik vorm ega tema struktuur (kuulumine kontserni või mitte) ei saa olla määravaks kriteeriumiks seoses Belgia äriühingu tulumaksu tasumise kohustusega. Seega, kuigi tegelikult saadud kasumi korrigeerimine on kättesaadav kõikidele maksukohustuslastele ning tegemist on üldist laadi meetmega, mis ei ole Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 107 lõike 1 kohaselt valikuline, (73) tehakse ülemäärase kasumi maksuvabastuse abil nende maksukohustuslaste seas eristus, kuna üksnes piisava suurusega hargmaisesse kontserni kuuluvad Belgia üksused, kes on Belgias tegutsenud vaid lühikest aega, saavad kõnealust abikava kasutada, nagu on näidatud punktis 6.3.2. |
| --- | --- |

(126)

Teiseks on Belgia äriühingu tulumaksu süsteemi eesmärk maksustada kõikide maksukohustuslastest ettevõtete tegelikku kasumit, sõltumata sellest, kas tegemist on iseseisvate ettevõtete või kontserni kuuluvate ettevõtetega või kas nad kuuluvad omamaisesse või hargmaisesse kontserni või suurde või väikesesse hargmaisesse kontserni, ning sellest, kas nad tegutsevad Belgias alles lühikest aega või on selles riigis tegutsenud juba aastaid. Teisisõnu, kõik maksukohustuslased on äriühingu tulumaksu süsteemi eesmärgi seisukohalt, milleks on kõikide maksukohustuslastest ettevõtete reaalse kasumi maksustamine, samaväärses õiguslikus ja faktilises olukorras. Belgia peab seejuures arvestust Belgias asuvate ettevõtete üle, kes on kohustatud tasuma äriühingu tulumaksu ning see arvestus hõlmab kõiki nõuetekohaselt registreeritud äriühinguid, ettevõtteid, asutusi ja üksuseid, kes on juriidilised isikud ja kelle tegevus või tehingud on seotud kasumi saamisega (72). Ei ettevõtte õiguslik vorm ega tema struktuur (kuulumine kontserni või mitte) ei saa olla määravaks kriteeriumiks seoses Belgia äriühingu tulumaksu tasumise kohustusega. Seega, kuigi tegelikult saadud kasumi korrigeerimine on kättesaadav kõikidele maksukohustuslastele ning tegemist on üldist laadi meetmega, mis ei ole Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 107 lõike 1 kohaselt valikuline, (73) tehakse ülemäärase kasumi maksuvabastuse abil nende maksukohustuslaste seas eristus, kuna üksnes piisava suurusega hargmaisesse kontserni kuuluvad Belgia üksused, kes on Belgias tegutsenud vaid lühikest aega, saavad kõnealust abikava kasutada, nagu on näidatud punktis 6.3.2.

72

73

| (127) | Kolmandaks, erinevus maksustatava kasumi suuruse arvutamisel iseseisvate äriühingute ja kontserni kuuluvate äriühingute vahel ei mõjuta mitte mingil määral Belgia äriühingu tulumaksu süsteemi eesmärki, mis näeb ette kõikide Belgia residendist või Belgias asuva püsiva tegevuskoha kaudu tegutsevate äriühingute kasumi maksustamist, sõltumata sellest, kas tegemist on iseseisvate või integreeritud äriühingutega. Kui iseseisvate integreerimata või omamaiste äriühingute puhul, kes teevad tehinguid turutingimustes, on maksustatava kasumi suuruse arvutus suhteliselt lihtne, kuivõrd see võrdub erinevusega tema tulude ja konkurentsile avatud turu tingimustele vastavate kulude vahel, siis hargmaisesse kontserni kuuluvate integreeritud äriühingute puhul tuleb kasutada kaudseid andmeid. Seetõttu peavad hargmaisesse kontserni kuuluvad äriühingud maksustatava kasumi suuruse arvutamiseks kehtestama kontsernisiseste tehingute puhul kohaldatavad hinnad ning mitte kasutama otseselt turu dikteeritud hindu. Isegi kui eeldada, et teatud strateegilised otsused on tehtud lähtuvalt kogu kontserni huvidest kõrgemat tasandit silmas pidades, võetakse Belgias äriühingu tulumaksu siiski üksikutelt üksustelt ja mitte kontsernidelt. Vaadeldav kord hõlmab üksnes kontserni kuuluvate Belgia äriühingute kasumit, seega põhineb igasugune tulude vähenemine igal üksikul juhul äriühingute majandustulemustel. Kuigi vastab tõele, et Belgia maksusätted hõlmavad ka kontsernide suhtes kohaldatavaid erisätteid, on need sätted eeskätt suunatud integreerimata äriühingute ja kontserniks koondunud struktuuriga majandusüksuste võrdsuse tagamisele ja mitte viimatinimetatud üksustele eeliskohtlemise võimaldamisele. |
| --- | --- |

(127)

Kolmandaks, erinevus maksustatava kasumi suuruse arvutamisel iseseisvate äriühingute ja kontserni kuuluvate äriühingute vahel ei mõjuta mitte mingil määral Belgia äriühingu tulumaksu süsteemi eesmärki, mis näeb ette kõikide Belgia residendist või Belgias asuva püsiva tegevuskoha kaudu tegutsevate äriühingute kasumi maksustamist, sõltumata sellest, kas tegemist on iseseisvate või integreeritud äriühingutega. Kui iseseisvate integreerimata või omamaiste äriühingute puhul, kes teevad tehinguid turutingimustes, on maksustatava kasumi suuruse arvutus suhteliselt lihtne, kuivõrd see võrdub erinevusega tema tulude ja konkurentsile avatud turu tingimustele vastavate kulude vahel, siis hargmaisesse kontserni kuuluvate integreeritud äriühingute puhul tuleb kasutada kaudseid andmeid. Seetõttu peavad hargmaisesse kontserni kuuluvad äriühingud maksustatava kasumi suuruse arvutamiseks kehtestama kontsernisiseste tehingute puhul kohaldatavad hinnad ning mitte kasutama otseselt turu dikteeritud hindu. Isegi kui eeldada, et teatud strateegilised otsused on tehtud lähtuvalt kogu kontserni huvidest kõrgemat tasandit silmas pidades, võetakse Belgias äriühingu tulumaksu siiski üksikutelt üksustelt ja mitte kontsernidelt. Vaadeldav kord hõlmab üksnes kontserni kuuluvate Belgia äriühingute kasumit, seega põhineb igasugune tulude vähenemine igal üksikul juhul äriühingute majandustulemustel. Kuigi vastab tõele, et Belgia maksusätted hõlmavad ka kontsernide suhtes kohaldatavaid erisätteid, on need sätted eeskätt suunatud integreerimata äriühingute ja kontserniks koondunud struktuuriga majandusüksuste võrdsuse tagamisele ja mitte viimatinimetatud üksustele eeliskohtlemise võimaldamisele.

| (128) | Ja lõpuks, kui komisjon peaks selles küsimuses nõustuma Belgia väitega, tähendaks see, et liikmesriik saaks mööda hiilida Euroopa Liidu riigiabi eeskirjade kohaldamisest, lülitades oma maksuseadustikku lihtsalt maksuvabastust hõlmava õigussätte. |
| --- | --- |

(128)

Ja lõpuks, kui komisjon peaks selles küsimuses nõustuma Belgia väitega, tähendaks see, et liikmesriik saaks mööda hiilida Euroopa Liidu riigiabi eeskirjade kohaldamisest, lülitades oma maksuseadustikku lihtsalt maksuvabastust hõlmava õigussätte.

6.3.1.3.   Järeldus võrdlussüsteemi kohta

Järeldus võrdlussüsteemi kohta

| (129) | Kokkuvõttes on võrdlussüsteem, mida võetakse arvesse selleks, et määrata kindlaks, kas ülemäärase kasumi maksuvabastuse näol on tegemist valikulise meetmega või mitte, Belgia äriühingu tulumaksu süsteem, mille eesmärk on maksustada samaväärselt kõikide Belgia residendist või Belgias asuva pideva tegevuskoha kaudu tegutsevate ettevõtete kasumit. Vaadeldava korra eesmärk on korrigeerida Belgia äriühingu tulumaksu süsteemi alusel maksustatavat äriühingu kasumit, samas on kõnealune süsteem võrdlussüsteem, mille alusel tuleb vaadeldavat korda analüüsida, et selgitada välja, kas sellega anti kõnealusest korrast abisaajatele valikuline eelis. |
| --- | --- |

(129)

Kokkuvõttes on võrdlussüsteem, mida võetakse arvesse selleks, et määrata kindlaks, kas ülemäärase kasumi maksuvabastuse näol on tegemist valikulise meetmega või mitte, Belgia äriühingu tulumaksu süsteem, mille eesmärk on maksustada samaväärselt kõikide Belgia residendist või Belgias asuva pideva tegevuskoha kaudu tegutsevate ettevõtete kasumit. Vaadeldava korra eesmärk on korrigeerida Belgia äriühingu tulumaksu süsteemi alusel maksustatavat äriühingu kasumit, samas on kõnealune süsteem võrdlussüsteem, mille alusel tuleb vaadeldavat korda analüüsida, et selgitada välja, kas sellega anti kõnealusest korrast abisaajatele valikuline eelis.

6.3.2.   Ülemäärase kasumi maksuvabastus moodustab erandi võrdlussüsteemi suhtes.

Ülemäärase kasumi maksuvabastus moodustab erandi võrdlussüsteemi suhtes.

| (130) | Kuivõrd on välja selgitatud, et Belgia üldine äriühingu tulumaksu süsteem on võrdlussüsteem, mille alusel vaadeldavat korda tuleb hinnata, siis tuleb kindlaks määrata, kas ülemäärase kasumi maksustamine moodustab erandi selle võrdlussüsteemi suhtes, mille kohaldamisega kaasneb selle süsteemi eesmärke silmas pidades samas õiguslikus ja faktilises olukorras olevate äriühingute ebavõrdne kohtlemine. |
| --- | --- |

(130)

Kuivõrd on välja selgitatud, et Belgia üldine äriühingu tulumaksu süsteem on võrdlussüsteem, mille alusel vaadeldavat korda tuleb hinnata, siis tuleb kindlaks määrata, kas ülemäärase kasumi maksustamine moodustab erandi selle võrdlussüsteemi suhtes, mille kohaldamisega kaasneb selle süsteemi eesmärke silmas pidades samas õiguslikus ja faktilises olukorras olevate äriühingute ebavõrdne kohtlemine.

| (131) | Valikulisuse analüüsi teise etapi puhul tuleb asjaolu, kas teatud maksumeede moodustab võrdlussüsteemiga võrreldes erandi või mitte, vaadelda koos vaadeldavast meetmest kasusaajatele antava eelise määratlemisega. Kui maksumeetme abil toimub teatud meetmest kasusaajate tasutava maksusumma vähendamine, nii et võrdlussüsteemi alusel oleksid nad pidanud tasuma suurema summa, on sellise vähendamise näol tegemist samaaegselt nii võrdlussüsteemi suhtes tehtava erandiga kui ka maksumeetme abil antava eelisega. |
| --- | --- |

(131)

Valikulisuse analüüsi teise etapi puhul tuleb asjaolu, kas teatud maksumeede moodustab võrdlussüsteemiga võrreldes erandi või mitte, vaadelda koos vaadeldavast meetmest kasusaajatele antava eelise määratlemisega. Kui maksumeetme abil toimub teatud meetmest kasusaajate tasutava maksusumma vähendamine, nii et võrdlussüsteemi alusel oleksid nad pidanud tasuma suurema summa, on sellise vähendamise näol tegemist samaaegselt nii võrdlussüsteemi suhtes tehtava erandiga kui ka maksumeetme abil antava eelisega.

| (132) | Komisjon leiab, et ülemäärase kasumi maksuvabastuse kohaldamine 1992. aasta tulumaksuseaduse artikli 185 lõike 2 punkti b alusel moodustab erandi Belgia äriühingu tulumaksu süsteemi suhtes ning et tegemist ei ole lihtsalt kõnealuse süsteemi kohaldamisega. Järgmises kahes jaos on näidatud, et komisjoni arvates antakse selle erandiga vaadeldavast korrast kasusaajatele valikuline eelis. |
| --- | --- |

(132)

Komisjon leiab, et ülemäärase kasumi maksuvabastuse kohaldamine 1992. aasta tulumaksuseaduse artikli 185 lõike 2 punkti b alusel moodustab erandi Belgia äriühingu tulumaksu süsteemi suhtes ning et tegemist ei ole lihtsalt kõnealuse süsteemi kohaldamisega. Järgmises kahes jaos on näidatud, et komisjoni arvates antakse selle erandiga vaadeldavast korrast kasusaajatele valikuline eelis.

| (133) | Esiteks eristub ülemäärase kasumi maksuvabastus Belgia äriühingu tulumaksu süsteemiga ettenähtud üldisest äriühingute kasumi maksustamise süsteemist, mille alusel maksustatakse Belgia residendist äriühingute üksuste või Belgias asuva püsiva tegevuskoha kaudu tegutsevate äriühingute üksuste kogukasum, see tähendab nende tegelikult registreeritud kasum ja mitte hüpoteetiline osa kasumist, mis saadakse kõnealuse üksuse „turuväärtuse põhimõttele vastava korrigeeritud kasumi“ hinnangu alusel. Ülemäärase kasumi maksuvabastus annab kõnealusest korrast kasu saavasse kontserni kuuluvatele Belgia üksustele valikulise eelise Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 107 lõike 1 tähenduses, vabastades osa tegelikult registreeritud kasumist Belgia äriühingu tulumaksuga maksustamisest (74). |
| --- | --- |

(133)

Esiteks eristub ülemäärase kasumi maksuvabastus Belgia äriühingu tulumaksu süsteemiga ettenähtud üldisest äriühingute kasumi maksustamise süsteemist, mille alusel maksustatakse Belgia residendist äriühingute üksuste või Belgias asuva püsiva tegevuskoha kaudu tegutsevate äriühingute üksuste kogukasum, see tähendab nende tegelikult registreeritud kasum ja mitte hüpoteetiline osa kasumist, mis saadakse kõnealuse üksuse „turuväärtuse põhimõttele vastava korrigeeritud kasumi“ hinnangu alusel. Ülemäärase kasumi maksuvabastus annab kõnealusest korrast kasu saavasse kontserni kuuluvatele Belgia üksustele valikulise eelise Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 107 lõike 1 tähenduses, vabastades osa tegelikult registreeritud kasumist Belgia äriühingu tulumaksuga maksustamisest (74).

74

| (134) | Lisaks sellele ja ilma et see kahjustaks eelmises põhjenduses toodud järeldust ning sõltumata asjaolust, et võiks arvata, et võrdlussüsteem hõlmab üldist eeskirja, mille kohaselt hargmaisesse kontserni kuuluvate Belgia residendist äriühingute või Belgias asuva püsiva tegevuskoha kaudu tegutsevate äriühingute puhul ei tule maksustada tegelikult registreeritud kasumit, mis ületab turuväärtuse põhimõttele vastava kasumi, kuigi vaadeldaval juhul sellega tegemist ei ole, (75) leiab komisjon, et ülemäärase kasumi maksuvabastuse näol on tegemist vaadeldava süsteemiga hõlmatava turuväärtuse põhimõtte ebaõige kohaldamisega ja sellest põhimõttest kõrvalekaldumisega (76). |
| --- | --- |

(134)

Lisaks sellele ja ilma et see kahjustaks eelmises põhjenduses toodud järeldust ning sõltumata asjaolust, et võiks arvata, et võrdlussüsteem hõlmab üldist eeskirja, mille kohaselt hargmaisesse kontserni kuuluvate Belgia residendist äriühingute või Belgias asuva püsiva tegevuskoha kaudu tegutsevate äriühingute puhul ei tule maksustada tegelikult registreeritud kasumit, mis ületab turuväärtuse põhimõttele vastava kasumi, kuigi vaadeldaval juhul sellega tegemist ei ole, (75) leiab komisjon, et ülemäärase kasumi maksuvabastuse näol on tegemist vaadeldava süsteemiga hõlmatava turuväärtuse põhimõtte ebaõige kohaldamisega ja sellest põhimõttest kõrvalekaldumisega (76).

75

76

6.3.2.1.   Vaadeldav kord annab sellest kasusaajatele valikulise eelise, moodustades erandi Belgia äriühingu tulumaksu üldise süsteemi suhtes

Vaadeldav kord annab sellest kasusaajatele valikulise eelise, moodustades erandi Belgia äriühingu tulumaksu üldise süsteemi suhtes

| (135) | Majanduseelist on võimalik anda, vähendades erinevatel viisidel ettevõtte maksukoormust ning eeskätt vähendades tema maksubaasi või sissenõutavat maksusummat (77). Nagu on selgitatud punktis 2.1, võimaldab ülemäärase kasumi maksuvabastuse kord Belgia residendist üksustel või Belgias asuva püsiva tegevuskoha kaudu tegutsevatel üksustel, kes kuuluvad hargmaisesse kontserni, vähendada Belgias tasutavat maksusummat, arvates tegelikult registreeritud kasumist maha „ülemäärase“ kasumi. Kõnealuse ülemäärase kasumi suuruse arvutamiseks hinnatakse hüpoteetilise keskmise kasumi suurust, mida võrreldaval tegevusalal tegutsev iseseisev ettevõte võiks võrreldavatel tingimustel saada. Erinevus üksuse tegelikult registreeritud kasumi ning selle hüpoteetilise keskmise kasumi vahel väljendatakse seejärel maksueelse kasumi maksuvabastuse protsendimäärana, mille tulemusel saadakse keskmine ülemäärase kasumi maksuvabastuse protsendimäär vaadeldava perioodi kohta. See protsendimäär peegeldab vaadeldava korra alusel kindlaksmääratud maksubaasi suurust viie aasta jooksul, mille kestel eelotsus on Belgia maksuameti jaoks siduv. |
| --- | --- |

(135)

Majanduseelist on võimalik anda, vähendades erinevatel viisidel ettevõtte maksukoormust ning eeskätt vähendades tema maksubaasi või sissenõutavat maksusummat (77). Nagu on selgitatud punktis 2.1, võimaldab ülemäärase kasumi maksuvabastuse kord Belgia residendist üksustel või Belgias asuva püsiva tegevuskoha kaudu tegutsevatel üksustel, kes kuuluvad hargmaisesse kontserni, vähendada Belgias tasutavat maksusummat, arvates tegelikult registreeritud kasumist maha „ülemäärase“ kasumi. Kõnealuse ülemäärase kasumi suuruse arvutamiseks hinnatakse hüpoteetilise keskmise kasumi suurust, mida võrreldaval tegevusalal tegutsev iseseisev ettevõte võiks võrreldavatel tingimustel saada. Erinevus üksuse tegelikult registreeritud kasumi ning selle hüpoteetilise keskmise kasumi vahel väljendatakse seejärel maksueelse kasumi maksuvabastuse protsendimäärana, mille tulemusel saadakse keskmine ülemäärase kasumi maksuvabastuse protsendimäär vaadeldava perioodi kohta. See protsendimäär peegeldab vaadeldava korra alusel kindlaksmääratud maksubaasi suurust viie aasta jooksul, mille kestel eelotsus on Belgia maksuameti jaoks siduv.

77

| (136) | Ülemäärase kasumi maksuvabastus ei ole samas kättesaadav kõikide samalaadses õiguslikus ja faktilises olukorras olevate äriühingute üksustele, kelleks on – võttes arvesse Belgia äriühingu tulumaksu süsteemi eesmärki, mis seisneb äriühingute kasumi maksustamises – kõik äriühingud, kelle suhtes kohaldatakse Belgia äriühingu tulumaksu. Belgia äriühingu tulumaksu süsteem ei hõlma ühtegi üldpõhimõtet ega eeskirja, mis võimaldaks kohaldada maksuvabastust tegelikult registreeritud kasumi selle osa suhtes, mis ületab teatava hüpoteetilise taseme võrra turuväärtuse põhimõttele vastava kasumi (78). 1992. aasta tulumaksuseaduse artikli 185 lõike 2 punkti b sätetel, mida Belgia kasutab vaadeldava abikava alusel ülemäärase kasumi maksuvabastuse kohaldamiseks, ei ole sellist tähendust ega sellist mõju. Vaadeldav kord moodustab pigem erandi Belgia maksuseadustikus sätestatud üldise eeskirja suhtes, mille kohaselt maksustatakse tegelikult registreeritud kasum. |
| --- | --- |

(136)

Ülemäärase kasumi maksuvabastus ei ole samas kättesaadav kõikide samalaadses õiguslikus ja faktilises olukorras olevate äriühingute üksustele, kelleks on – võttes arvesse Belgia äriühingu tulumaksu süsteemi eesmärki, mis seisneb äriühingute kasumi maksustamises – kõik äriühingud, kelle suhtes kohaldatakse Belgia äriühingu tulumaksu. Belgia äriühingu tulumaksu süsteem ei hõlma ühtegi üldpõhimõtet ega eeskirja, mis võimaldaks kohaldada maksuvabastust tegelikult registreeritud kasumi selle osa suhtes, mis ületab teatava hüpoteetilise taseme võrra turuväärtuse põhimõttele vastava kasumi (78). 1992. aasta tulumaksuseaduse artikli 185 lõike 2 punkti b sätetel, mida Belgia kasutab vaadeldava abikava alusel ülemäärase kasumi maksuvabastuse kohaldamiseks, ei ole sellist tähendust ega sellist mõju. Vaadeldav kord moodustab pigem erandi Belgia maksuseadustikus sätestatud üldise eeskirja suhtes, mille kohaselt maksustatakse tegelikult registreeritud kasum.

78

| (137) | Seetõttu kinnitab komisjon menetluse algatamise otsuse põhjenduses 89 väljendatud seisukohta, mille kohaselt vaadeldav kord on valikuline mitmel tasandil ja mitmel põhjusel. |
| --- | --- |

(137)

Seetõttu kinnitab komisjon menetluse algatamise otsuse põhjenduses 89 väljendatud seisukohta, mille kohaselt vaadeldav kord on valikuline mitmel tasandil ja mitmel põhjusel.

| (138) | Esiteks on ülemäärase kasumi maksuvabastus kättesaadav üksnes hargmaisesse kontserni kuuluvatele üksustele ja mitte iseseisvatele üksustele või üksustele, mis kuuluvad omamaistesse kontsernidesse. Kuivõrd vaadeldav kord põhineb 1992. aasta tulumaksuseaduse artikli 185 lõike 2 punktil b, mis piirab maksuvabastuse kohaldamise ja maksuvabastuse kohaldamiseks nõutava eelotsuse väljastamise piiriüleseid tehinguid tegevate ettevõtetega, saavad ülemäärase kasumi maksuvabastusest kasusaajateks olla ainult hargmaisesse kontserni kuuluvad Belgia üksused. Teisisõnu on vaadeldavast korrast kasusaajatele antav majanduseelis valikuline de jure, kuna see on juurdepääsetav üksnes hargmaisesse kontserni kuuluvatele üksustele ja mitte iseseisvatele üksustele või omamaisesse äriühingute kontserni kuuluvatele üksustele. Samas võiksid omamaisesse äriühingute kontserni kuuluvad üksused riikliku ümberkorraldamise tulemusel moodustada põhiettevõtte ja sellega seoses samuti väita, et nende pärast ümberkorraldamist registreeritud kasum on (väidetava) riigisisese sünergia või mastaabiefekti tõttu suurem hüpoteetilisest keskmisest kasumist, mida võiks eeldada võrreldava tegevusega iseseisev äriühing. Samas, erinevalt nende rahvusvaheliste konkurentide Belgias asuvatest põhiettevõtetest, kes teevad tehinguid kontserni liitunud välisriikide äriühingutega, ei saa need üksused vähendada oma maksubaasi vaadeldava korra alusel seoses ülemäärase kasumiga, sest nende üksuste suhtes ei kohaldata 1992. aasta tulumaksuseaduse artikli 185 lõike 2 punkti b. |
| --- | --- |

(138)

Esiteks on ülemäärase kasumi maksuvabastus kättesaadav üksnes hargmaisesse kontserni kuuluvatele üksustele ja mitte iseseisvatele üksustele või üksustele, mis kuuluvad omamaistesse kontsernidesse. Kuivõrd vaadeldav kord põhineb 1992. aasta tulumaksuseaduse artikli 185 lõike 2 punktil b, mis piirab maksuvabastuse kohaldamise ja maksuvabastuse kohaldamiseks nõutava eelotsuse väljastamise piiriüleseid tehinguid tegevate ettevõtetega, saavad ülemäärase kasumi maksuvabastusest kasusaajateks olla ainult hargmaisesse kontserni kuuluvad Belgia üksused. Teisisõnu on vaadeldavast korrast kasusaajatele antav majanduseelis valikuline de jure, kuna see on juurdepääsetav üksnes hargmaisesse kontserni kuuluvatele üksustele ja mitte iseseisvatele üksustele või omamaisesse äriühingute kontserni kuuluvatele üksustele. Samas võiksid omamaisesse äriühingute kontserni kuuluvad üksused riikliku ümberkorraldamise tulemusel moodustada põhiettevõtte ja sellega seoses samuti väita, et nende pärast ümberkorraldamist registreeritud kasum on (väidetava) riigisisese sünergia või mastaabiefekti tõttu suurem hüpoteetilisest keskmisest kasumist, mida võiks eeldada võrreldava tegevusega iseseisev äriühing. Samas, erinevalt nende rahvusvaheliste konkurentide Belgias asuvatest põhiettevõtetest, kes teevad tehinguid kontserni liitunud välisriikide äriühingutega, ei saa need üksused vähendada oma maksubaasi vaadeldava korra alusel seoses ülemäärase kasumiga, sest nende üksuste suhtes ei kohaldata 1992. aasta tulumaksuseaduse artikli 185 lõike 2 punkti b.

de jure

| (139) | Teiseks, selleks et kasutada vaadeldava korra alusel võimaldatavat ülemäärase kasumi maksuvabastust, peab eelotsuste talitus väljastama eelotsuse näol eelneva nõusoleku, kusjuures sellist nõusolekut on võimalik saada üksnes tulevaste olukordade või tehingute jaoks, millel puudub varasem maksumõju, ja mitte olemasoleva olukorra jaoks. 24. detsembri 2002. aasta seadusega Belgia maksuseadustikku lülitatud maksustamise valdkonna eelotsuste süsteemis on sätestatud, et eelotsust kohaldatakse üksnes „olukorra või tehingu puhul, millel puudub varasem maksumõju“ asjaomase maksukohustuslase jaoks (79). Täpsemalt ei ole maksukohustuslasel õigust taotleda eelotsust, mis on seotud tema praegust olukorda hõlmavate maksualaste tagajärgedega, eelotsuseid kohaldatakse üksnes „uue olukorraga“ seotud maksualaste asjaolude suhtes. Neid tingimusi kohaldatakse samuti eelotsuste suhtes, millega võimaldatakse ülemäärase kasumi maksuvabastust vaadeldava korra alusel. Komisjoni analüüsitud eelotsuste valimi puhul, mille korral kohaldati maksuvabastust, on kõikides eelotsustes nimetatud olulisi investeeringuid ja/või töökohtade loomist Belgias ja/või tegevuse ümberpaigutamist Belgiasse (80). Neid tegureid ei ole sõnaselgelt välja toodud ülemäärase kasumi maksuvabastuse kohaldamise tingimustena 1992. aasta tulumaksuseaduse artikli 185 lõike 2 punkti b alusel, kuid need on määrava tähtsusega selleks, et kasutada eelotsuste süsteemi, mis on nõutav ülemäärase kasumi maksuvabastuse kohaldamiseks. „Uue olukorra“ nõue, mis tuleneb ülemäärase kasumi maksuvabastuse kohaldamiseks eelotsuse taotlemise nõudest, (81) toob kaasa täieõigusliku eristuse ühelt poolt hargmaiste kontsernide, kes muudavad oma ettevõtte struktuuri ja käivitavad Belgias uue tegevuse, ja teiselt poolt kõigi ülejäänud ettevõtete (sealhulgas omamaiste kontsernide) vahel, kes jätkavad Belgias olemasoleva ettevõtlusvormiga. |
| --- | --- |

(139)

Teiseks, selleks et kasutada vaadeldava korra alusel võimaldatavat ülemäärase kasumi maksuvabastust, peab eelotsuste talitus väljastama eelotsuse näol eelneva nõusoleku, kusjuures sellist nõusolekut on võimalik saada üksnes tulevaste olukordade või tehingute jaoks, millel puudub varasem maksumõju, ja mitte olemasoleva olukorra jaoks. 24. detsembri 2002. aasta seadusega Belgia maksuseadustikku lülitatud maksustamise valdkonna eelotsuste süsteemis on sätestatud, et eelotsust kohaldatakse üksnes „olukorra või tehingu puhul, millel puudub varasem maksumõju“ asjaomase maksukohustuslase jaoks (79). Täpsemalt ei ole maksukohustuslasel õigust taotleda eelotsust, mis on seotud tema praegust olukorda hõlmavate maksualaste tagajärgedega, eelotsuseid kohaldatakse üksnes „uue olukorraga“ seotud maksualaste asjaolude suhtes. Neid tingimusi kohaldatakse samuti eelotsuste suhtes, millega võimaldatakse ülemäärase kasumi maksuvabastust vaadeldava korra alusel. Komisjoni analüüsitud eelotsuste valimi puhul, mille korral kohaldati maksuvabastust, on kõikides eelotsustes nimetatud olulisi investeeringuid ja/või töökohtade loomist Belgias ja/või tegevuse ümberpaigutamist Belgiasse (80). Neid tegureid ei ole sõnaselgelt välja toodud ülemäärase kasumi maksuvabastuse kohaldamise tingimustena 1992. aasta tulumaksuseaduse artikli 185 lõike 2 punkti b alusel, kuid need on määrava tähtsusega selleks, et kasutada eelotsuste süsteemi, mis on nõutav ülemäärase kasumi maksuvabastuse kohaldamiseks. „Uue olukorra“ nõue, mis tuleneb ülemäärase kasumi maksuvabastuse kohaldamiseks eelotsuse taotlemise nõudest, (81) toob kaasa täieõigusliku eristuse ühelt poolt hargmaiste kontsernide, kes muudavad oma ettevõtte struktuuri ja käivitavad Belgias uue tegevuse, ja teiselt poolt kõigi ülejäänud ettevõtete (sealhulgas omamaiste kontsernide) vahel, kes jätkavad Belgias olemasoleva ettevõtlusvormiga.

olukorra või tehingu puhul, millel puudub varasem maksumõju

79

80

81

| (140) | Kolmandaks, ülemäärase kasumi maksuvabastuse korra alusel kohaldatakse maksuvabastust sellise kasumi suhtes, mis tuleneb väidetavalt sünergiast, mastaabiefektist või muudest eelistest, mis on seotud hargmaisesse kontserni kuulumisega. Kuigi kõik äriühingute kontsernid võivad taotleda selliste eeliste kasutamist, on kõnealuse korra alusel võimalik saada eelotsust üksnes sellistel üksustel, mis kuuluvad hargmaisesse kontserni, mis on piisavalt suur, et võimaldada sünergiat ja mastaabiefekti ning kasutada teisi kontserni kuulumisest tingitud eeliseid. Selle põhjus peitub asjaolus, et eelotsuse saamiseks tuleb esitada üksikasjalik taotlus, milles on kirjeldatud uut olukorda, mis annab aluse maksuvabastuse kohaldamiseks ning milles on üksikasjalikult kirjeldatud asjaomase üksuse olukorda töökohtade seisukohalt ja milles esitatakse põhjalik uuring ülemäärase kasumi kohta ning mis on väikeste ettevõtteid hõlmavate kontsernide puhul ilmselgelt piiravam kui suurte kontsernide jaoks. Sünergia ja kulude kokkuhoid, mida kirjeldatakse eelotsuste taotlustes, nõuavad tegelikult, et äriühingu tegevuse maht ja ulatus oleks piisavalt suur, et eelotsuse taotlust põhjendada. Komisjonile antud vastuses ei olnud Belgia suuteline esitama mitte ühtki näidet väikesesse hargmaisesse kontserni kuuluva Belgia üksuse esitatud ja rahuldatud taotluse kohta. Teisisõnu on vaadeldav abikava valikuline ka de facto, kuna üksnes suurde või vähemalt keskmise suurusega hargmaisesse kontserni kuuluvad Belgia üksused saavad tegelikult kasutada ülemäärase kasumi maksuvabastust, erinevalt väikesesse hargmaisesse kontserni kuuluvatest üksustest. |
| --- | --- |

(140)

Kolmandaks, ülemäärase kasumi maksuvabastuse korra alusel kohaldatakse maksuvabastust sellise kasumi suhtes, mis tuleneb väidetavalt sünergiast, mastaabiefektist või muudest eelistest, mis on seotud hargmaisesse kontserni kuulumisega. Kuigi kõik äriühingute kontsernid võivad taotleda selliste eeliste kasutamist, on kõnealuse korra alusel võimalik saada eelotsust üksnes sellistel üksustel, mis kuuluvad hargmaisesse kontserni, mis on piisavalt suur, et võimaldada sünergiat ja mastaabiefekti ning kasutada teisi kontserni kuulumisest tingitud eeliseid. Selle põhjus peitub asjaolus, et eelotsuse saamiseks tuleb esitada üksikasjalik taotlus, milles on kirjeldatud uut olukorda, mis annab aluse maksuvabastuse kohaldamiseks ning milles on üksikasjalikult kirjeldatud asjaomase üksuse olukorda töökohtade seisukohalt ja milles esitatakse põhjalik uuring ülemäärase kasumi kohta ning mis on väikeste ettevõtteid hõlmavate kontsernide puhul ilmselgelt piiravam kui suurte kontsernide jaoks. Sünergia ja kulude kokkuhoid, mida kirjeldatakse eelotsuste taotlustes, nõuavad tegelikult, et äriühingu tegevuse maht ja ulatus oleks piisavalt suur, et eelotsuse taotlust põhjendada. Komisjonile antud vastuses ei olnud Belgia suuteline esitama mitte ühtki näidet väikesesse hargmaisesse kontserni kuuluva Belgia üksuse esitatud ja rahuldatud taotluse kohta. Teisisõnu on vaadeldav abikava valikuline ka de facto, kuna üksnes suurde või vähemalt keskmise suurusega hargmaisesse kontserni kuuluvad Belgia üksused saavad tegelikult kasutada ülemäärase kasumi maksuvabastust, erinevalt väikesesse hargmaisesse kontserni kuuluvatest üksustest.

de facto

| (141) | Kokkuvõttes, kuivõrd kõnealune kord võimaldab ainult sellistel Belgia üksustel, kes kuuluvad piisavalt suurde hargmaisesse kontserni, ja kes juurutavad Belgias uut tegevust, vähendada oma maksubaasi, arvates oma registreeritud kasumist maha niinimetatud „ülemäärase“ kasumi, tuleb järeldada, et selline abikava annab sellistele üksustele valikulise eelise Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 107 lõike 1 tähenduses. Vähendades maksusummat, mis oleks tulnud tasuda ettevõtete kasumi maksustamise üldise süsteemi alusel, leevendab ülemäärase kasumi maksuvabastus selliste Belgia ettevõtete eelarvet summa võrra, mida neil oleks tavaolukorras tulnud tasuda ja annab neile sellega valikulise eelise. |
| --- | --- |

(141)

Kokkuvõttes, kuivõrd kõnealune kord võimaldab ainult sellistel Belgia üksustel, kes kuuluvad piisavalt suurde hargmaisesse kontserni, ja kes juurutavad Belgias uut tegevust, vähendada oma maksubaasi, arvates oma registreeritud kasumist maha niinimetatud „ülemäärase“ kasumi, tuleb järeldada, et selline abikava annab sellistele üksustele valikulise eelise Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 107 lõike 1 tähenduses. Vähendades maksusummat, mis oleks tulnud tasuda ettevõtete kasumi maksustamise üldise süsteemi alusel, leevendab ülemäärase kasumi maksuvabastus selliste Belgia ettevõtete eelarvet summa võrra, mida neil oleks tavaolukorras tulnud tasuda ja annab neile sellega valikulise eelise.

| (142) | Belgia põhjendab kõnealuse korra alusel kohaldatavat kohtlemise erinevust, osutades Üldkohtu 7. novembri 2014. aasta otsusele kohtuasjas T-399/11 ja väites, et asjaolu, et maksumeede on piiratud hargmaiste ettevõtetega, ei ole piisav selleks, et kuulutada see valikuliseks, kuna sellel ettevõtete rühmal, erinevalt näiteks offshore ettevõtetest, ei ole majandussektori, tegevusvaldkonna, bilansimahu, töötajate arvu või asukohariigi seisukohalt ühiseid omadusi (82). Samas ei ole kohtuotsus, millele Belgia osutus, mitte üksnes vaidlustatud, (83) vaid see ei ole samas ka kohaldatav vaadeldava korra suhtes, kuna see hõlmab küsimust sellest, kas teatud konkreetsete finantstehingutega seotud maksueelis on valikuline, samas kui vaadeldav abikava hõlmab teatud konkreetse ettevõtte liigiga seotud eeliseid. Belgia osutatud kohtuotsuses sedastas Üldkohus, et maksumeede, mis soodustab välisriikides asuvate tütarettevõtjate omandamist võrreldes omamaiste tütarettevõtjate omandamisega, ei andnud mingit valikulist eelist Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 107 lõike 1 tähenduses, kuna sellega ei takistata põhimõtteliselt ühelgi konkreetsel ettevõtete kategoorial seda meedet kasutada. Samas saavad ülemäärase kasumi maksuvabastust kasutada vaid teatud ettevõtete kategooriad, st ettevõtted, kes kuuluvad piisavalt suurde hargmaisesse kontserni, kes juurutab Belgias uut tegevust. |
| --- | --- |

(142)

Belgia põhjendab kõnealuse korra alusel kohaldatavat kohtlemise erinevust, osutades Üldkohtu 7. novembri 2014. aasta otsusele kohtuasjas T-399/11 ja väites, et asjaolu, et maksumeede on piiratud hargmaiste ettevõtetega, ei ole piisav selleks, et kuulutada see valikuliseks, kuna sellel ettevõtete rühmal, erinevalt näiteks offshore ettevõtetest, ei ole majandussektori, tegevusvaldkonna, bilansimahu, töötajate arvu või asukohariigi seisukohalt ühiseid omadusi (82). Samas ei ole kohtuotsus, millele Belgia osutus, mitte üksnes vaidlustatud, (83) vaid see ei ole samas ka kohaldatav vaadeldava korra suhtes, kuna see hõlmab küsimust sellest, kas teatud konkreetsete finantstehingutega seotud maksueelis on valikuline, samas kui vaadeldav abikava hõlmab teatud konkreetse ettevõtte liigiga seotud eeliseid. Belgia osutatud kohtuotsuses sedastas Üldkohus, et maksumeede, mis soodustab välisriikides asuvate tütarettevõtjate omandamist võrreldes omamaiste tütarettevõtjate omandamisega, ei andnud mingit valikulist eelist Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 107 lõike 1 tähenduses, kuna sellega ei takistata põhimõtteliselt ühelgi konkreetsel ettevõtete kategoorial seda meedet kasutada. Samas saavad ülemäärase kasumi maksuvabastust kasutada vaid teatud ettevõtete kategooriad, st ettevõtted, kes kuuluvad piisavalt suurde hargmaisesse kontserni, kes juurutab Belgias uut tegevust.

offshore

82

83

| (143) | Komisjon ei ole samuti seisukohal, nagu seda väidab Belgia, et valikuline eelis on seotud sellega, et Belgias maksuvabastuse saanud kasumit ei maksustata välisriikides, kuna Belgia vähendab ühepoolselt kõnealust korda kasutava Belgia üksuse maksubaasi, sõltumata sellest, kas seda kasumit välisriigis tegelikult või väidetavalt maksustatakse. Igal juhul keelatakse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 107 lõike 1 sätetega liikmesriigil anda riigiabi. Seetõttu tuleb küsimust selle kohta, kas teatud konkreetse korra alusel antakse sellest kasusaajatele eelis, käsitleda kõnealuse liikmesriigi, st Belgia tegevust silmas pidades. Sellise hinnangu puhul ei saa arvesse võtta vaadeldava korra neutraalset või negatiivset mõju kontserni kuuluvate teiste äriühingute suhtes, kuna nende käsitlemisega tegelevad teised liikmesriigid. |
| --- | --- |

(143)

Komisjon ei ole samuti seisukohal, nagu seda väidab Belgia, et valikuline eelis on seotud sellega, et Belgias maksuvabastuse saanud kasumit ei maksustata välisriikides, kuna Belgia vähendab ühepoolselt kõnealust korda kasutava Belgia üksuse maksubaasi, sõltumata sellest, kas seda kasumit välisriigis tegelikult või väidetavalt maksustatakse. Igal juhul keelatakse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 107 lõike 1 sätetega liikmesriigil anda riigiabi. Seetõttu tuleb küsimust selle kohta, kas teatud konkreetse korra alusel antakse sellest kasusaajatele eelis, käsitleda kõnealuse liikmesriigi, st Belgia tegevust silmas pidades. Sellise hinnangu puhul ei saa arvesse võtta vaadeldava korra neutraalset või negatiivset mõju kontserni kuuluvate teiste äriühingute suhtes, kuna nende käsitlemisega tegelevad teised liikmesriigid.

6.3.2.2.   Vaadeldav kord annab valikulise eelise, kaldudes kõrvale turuväärtuse põhimõttest

Vaadeldav kord annab valikulise eelise, kaldudes kõrvale turuväärtuse põhimõttest

| (144) | Komisjoni vaidlustatud asjaolu, mis seisneb selles, et Belgia äriühingu tulumaksu süsteemi võib käsitada sellisena, et see hõlmab või ei hõlma üldist eeskirja, millega ei lubata maksustada hargmaisesse kontserni kuuluvate üksuste kasumiosa, mis ületab turuvääruse põhimõttele vastava kasumi, (84) tähendab, et ülemäärase kasumi maksuvabastus moodustab erandi võrdlussüsteemi suhtes, kuna asjaolud, mis põhjendavad nii maksuvabastust kui ka vaadeldava korra kohaldamiseks väljaselgitatava ülemäärase kasumi suuruse kindlaksmääramise meetodit, piiravad selle süsteemi osaks oleva turuväärtuse põhimõtte kohaldamist. |
| --- | --- |

(144)

Komisjoni vaidlustatud asjaolu, mis seisneb selles, et Belgia äriühingu tulumaksu süsteemi võib käsitada sellisena, et see hõlmab või ei hõlma üldist eeskirja, millega ei lubata maksustada hargmaisesse kontserni kuuluvate üksuste kasumiosa, mis ületab turuvääruse põhimõttele vastava kasumi, (84) tähendab, et ülemäärase kasumi maksuvabastus moodustab erandi võrdlussüsteemi suhtes, kuna asjaolud, mis põhjendavad nii maksuvabastust kui ka vaadeldava korra kohaldamiseks väljaselgitatava ülemäärase kasumi suuruse kindlaksmääramise meetodit, piiravad selle süsteemi osaks oleva turuväärtuse põhimõtte kohaldamist.

84

a)   Turuväärtuse põhimõte Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 107 lõike 1 kohaselt

| (145) | Euroopa Kohus on varasemalt sedastanud, et maksubaasi vähendamine maksumeetme abil, mis võimaldab maksukohustuslasel kasutada kontsernisiseste tehingute puhul siirdehindu, mis erinevad hindadest, mida oleks kohaldatud turuväärtuse põhimõtte alusel võrreldavates tingimustes tehtud kokkulepete puhul vabaturu tingimustes, annab kõnealusele maksukohustuslasele valikulise eelise, kuna maksusumma, mida ta on kohustatud tasuma üldise maksusüsteemi alusel, on väiksem, kui summa, mida peavad maksma iseseisvad äriühingud, kes lähtuvad maksubaasi arvutamisel oma tegelikult registreeritud kasumist (85). |
| --- | --- |

(145)

Euroopa Kohus on varasemalt sedastanud, et maksubaasi vähendamine maksumeetme abil, mis võimaldab maksukohustuslasel kasutada kontsernisiseste tehingute puhul siirdehindu, mis erinevad hindadest, mida oleks kohaldatud turuväärtuse põhimõtte alusel võrreldavates tingimustes tehtud kokkulepete puhul vabaturu tingimustes, annab kõnealusele maksukohustuslasele valikulise eelise, kuna maksusumma, mida ta on kohustatud tasuma üldise maksusüsteemi alusel, on väiksem, kui summa, mida peavad maksma iseseisvad äriühingud, kes lähtuvad maksubaasi arvutamisel oma tegelikult registreeritud kasumist (85).

85

| (146) | Oma kohtuotsuses maksukorralduse kohta, mida Belgia kohaldas koordineerimiskeskuste suhtes, (86) vaatles komisjon otsuse vastu esitatud hagi, ning järeldas, et kõnealuse maksukorralduse alusel kindlaksmääratud maksustatava tuluga anti kõnealustele keskustele valikuline eelis (87). Kõnealuse korra kohaselt määrati maksustatav kasum kindlaks kokkuleppelise summana, mis vastas teatavale protsendimäärale keskuse tegutsemisega seotud tuludest ja kuludest, millest lahutati personaliga seotud kulutused ja finantskohustused. Euroopa Kohtu otsuses on sätestatud: „Et uurida, kas koordineerimiskeskuste korras ette nähtud maksustatava tulu kindlaksmääramine toob neile keskustele kaasa eelise, tuleb [...] võrrelda seda korda üldkehtiva õigusega kehtestatud korraga, mis tugineb vaba konkurentsi tingimustes tegutseva ettevõtja tulude ja kulude erinevusele“. Euroopa Kohus sedastas samuti, et „kulutuste [personali- ja finantskulud] välistamine nende keskuste maksustatava tulu kindlaksmääramise aluseks olevatest kuludest [ei võimalda] jõuda vaba konkurentsi tingimustes tegelikult eksisteerivate üleminekuhindade lähedastele üleminekuhindadele“, millega Euroopa Kohtu arvates „[antakse] nimetatud keskustele majandusliku eelise“ (88). |
| --- | --- |

(146)

Oma kohtuotsuses maksukorralduse kohta, mida Belgia kohaldas koordineerimiskeskuste suhtes, (86) vaatles komisjon otsuse vastu esitatud hagi, ning järeldas, et kõnealuse maksukorralduse alusel kindlaksmääratud maksustatava tuluga anti kõnealustele keskustele valikuline eelis (87). Kõnealuse korra kohaselt määrati maksustatav kasum kindlaks kokkuleppelise summana, mis vastas teatavale protsendimäärale keskuse tegutsemisega seotud tuludest ja kuludest, millest lahutati personaliga seotud kulutused ja finantskohustused. Euroopa Kohtu otsuses on sätestatud: „Et uurida, kas koordineerimiskeskuste korras ette nähtud maksustatava tulu kindlaksmääramine toob neile keskustele kaasa eelise, tuleb [...] võrrelda seda korda üldkehtiva õigusega kehtestatud korraga, mis tugineb vaba konkurentsi tingimustes tegutseva ettevõtja tulude ja kulude erinevusele“. Euroopa Kohus sedastas samuti, et „kulutuste [personali- ja finantskulud] välistamine nende keskuste maksustatava tulu kindlaksmääramise aluseks olevatest kuludest [ei võimalda] jõuda vaba konkurentsi tingimustes tegelikult eksisteerivate üleminekuhindade lähedastele üleminekuhindadele“, millega Euroopa Kohtu arvates „[antakse] nimetatud keskustele majandusliku eelise“ (88).

86

87

88

| (147) | Euroopa Kohus leidis seega, et maksumeetmega, mille alusel kontserni kuuluv äriühing arveldab siirdehindadega, mis ei vasta hindadele, mida oleks kohaldatud vaba konkurentsi tingimustes, st hindadega, mis oleks kokku lepitud iseseisvate ettevõtete vahel tingimustes, mis on võrreldavad turuväärtuse põhimõttega seotud tingimustega, antakse vaadeldavale äriühingule valikuline eelis seoses sellega, et meetme tulemusel väheneb tema maksubaas ja sellega seoses ka üldise äriühingu tulumaksu süsteemi alusel sissenõutav maksusumma. Põhimõtet, mille kohaselt samasse kontserni kuuluvate äriühingute vahel sõlmitud tehingud peaksid olema samaväärsed tehingutega, mis on samaväärsetel asjaoludel sõlmitud iseseisvate äriühingute vahel tingimustel, mis on võrreldavad turuväärtusele vastavate tingimustega, nimetatakse üldiselt „turuväärtuse põhimõtteks“. |
| --- | --- |

(147)

Euroopa Kohus leidis seega, et maksumeetmega, mille alusel kontserni kuuluv äriühing arveldab siirdehindadega, mis ei vasta hindadele, mida oleks kohaldatud vaba konkurentsi tingimustes, st hindadega, mis oleks kokku lepitud iseseisvate ettevõtete vahel tingimustes, mis on võrreldavad turuväärtuse põhimõttega seotud tingimustega, antakse vaadeldavale äriühingule valikuline eelis seoses sellega, et meetme tulemusel väheneb tema maksubaas ja sellega seoses ka üldise äriühingu tulumaksu süsteemi alusel sissenõutav maksusumma. Põhimõtet, mille kohaselt samasse kontserni kuuluvate äriühingute vahel sõlmitud tehingud peaksid olema samaväärsed tehingutega, mis on samaväärsetel asjaoludel sõlmitud iseseisvate äriühingute vahel tingimustel, mis on võrreldavad turuväärtusele vastavate tingimustega, nimetatakse üldiselt „turuväärtuse põhimõtteks“.

| (148) | Turuväärtuse põhimõte peab tagama, et samasse kontserni kuuluvate äriühingute vaheliste tehingute maksustamisel võetakse arvesse kasumisummat, mida oleks saadud juhul, kui samad tehingud oleksid toimunud iseseisvate äriühingute vahel; sellise põhimõtte puudumisel oleks kontserni kuuluvate äriühingute suhtes üldise äriühingu tulumaksu süsteemi alusel arvutatava maksustatava tulu puhul kohaldatud sooduskohtlemist, mis oleks tekitanud ebavõrdset kohtlemist sellise maksusüsteemi eesmärgi seisukohalt, milleks on kõikide tema maksujurisdiktsiooni kuuluvate äriühingute kasumi maksustamine. |
| --- | --- |

(148)

Turuväärtuse põhimõte peab tagama, et samasse kontserni kuuluvate äriühingute vaheliste tehingute maksustamisel võetakse arvesse kasumisummat, mida oleks saadud juhul, kui samad tehingud oleksid toimunud iseseisvate äriühingute vahel; sellise põhimõtte puudumisel oleks kontserni kuuluvate äriühingute suhtes üldise äriühingu tulumaksu süsteemi alusel arvutatava maksustatava tulu puhul kohaldatud sooduskohtlemist, mis oleks tekitanud ebavõrdset kohtlemist sellise maksusüsteemi eesmärgi seisukohalt, milleks on kõikide tema maksujurisdiktsiooni kuuluvate äriühingute kasumi maksustamine.

| (149) | Selleks et hinnata, kas Belgia andis vaadeldava korra abil valikulise eelise, peab komisjon kontrollima, kas Belgia rakendatud süsteem turuväärtuse põhimõttele vastava korrigeeritud kasumi suuruse kindlaksmääramiseks vaadeldava korra teise etapi käigus erineb sellisest meetodist, mille tulemusel saadaks usaldusväärne turutingimustele lähedane väärtus ning kas sellega seoses on kohaldatud turuväärtuse põhimõtet. Niivõrd, kuivõrd meetodi kohaldamisega kaasneb Belgia üksuse jaoks Belgia üldise äriühingu tulumaksu süsteemi alusel tasutava maksusumma vähenemine võrreldes teiste õiguslikult ja faktiliselt samaväärses olukorras olevate ettevõtetega, tuleb tunnistada, et sellise meetmega antakse valikuline eelis Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 107 lõike 1 tähenduses. |
| --- | --- |

(149)

Selleks et hinnata, kas Belgia andis vaadeldava korra abil valikulise eelise, peab komisjon kontrollima, kas Belgia rakendatud süsteem turuväärtuse põhimõttele vastava korrigeeritud kasumi suuruse kindlaksmääramiseks vaadeldava korra teise etapi käigus erineb sellisest meetodist, mille tulemusel saadaks usaldusväärne turutingimustele lähedane väärtus ning kas sellega seoses on kohaldatud turuväärtuse põhimõtet. Niivõrd, kuivõrd meetodi kohaldamisega kaasneb Belgia üksuse jaoks Belgia üldise äriühingu tulumaksu süsteemi alusel tasutava maksusumma vähenemine võrreldes teiste õiguslikult ja faktiliselt samaväärses olukorras olevate ettevõtetega, tuleb tunnistada, et sellise meetmega antakse valikuline eelis Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 107 lõike 1 tähenduses.

| (150) | Seetõttu peab turuväärtuse põhimõte olema vältimatult Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 107 lõike 1 alusel antava komisjoni hinnangu lahutamatu osa, kui komisjon analüüsib kontserni kuuluvate ettevõtete suhtes kohaldatud maksumeetmeid, sõltumata sellest, kas ja mis vormis on liikmesriik selle põhimõtte võtnud oma riiklikusse õigussüsteemi. Seda põhimõtet kohaldatakse selleks, et määrata kindlaks, kas kontserni kuuluva äriühingu maksustatava kasumi suurus on äriühingu tulumaksuga maksustamise seisukohalt arvutatud sellise meetodi kohaselt, mis läheneb turutingimustele, nii et kõnealuse äriühingu suhtes ei kohaldata üldist äriühingu tulumaksu süsteemi kasutades eeliskohtlemist võrreldes selliste iseseisvate äriühingute kohtlemisega, kelle maksustatav kasum on määratud kindlaks turutingimuste alusel. Selleks et vältida mitmetimõistmist, tuleb märkida, et turuväärtuse põhimõte, mida komisjon kohaldab riigiabiga seotud hinnangu puhul, ei vasta põhimõttele, mis tuleneb OECD maksustamisalase näidislepingu artikli 9 sätetest ja OECD siirdehindade alastest suunistest, mille näol on tegemist mittesiduvate instrumentidega, vaid maksustamisega seotud üldise võrdse kohtlemise põhimõttele, mis tuleneb Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 107 lõike 1 sätetest ja mis on liikmesriikide jaoks siduv ning hõlmab riiklikke maksueeskirju (89). |
| --- | --- |

(150)

Seetõttu peab turuväärtuse põhimõte olema vältimatult Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 107 lõike 1 alusel antava komisjoni hinnangu lahutamatu osa, kui komisjon analüüsib kontserni kuuluvate ettevõtete suhtes kohaldatud maksumeetmeid, sõltumata sellest, kas ja mis vormis on liikmesriik selle põhimõtte võtnud oma riiklikusse õigussüsteemi. Seda põhimõtet kohaldatakse selleks, et määrata kindlaks, kas kontserni kuuluva äriühingu maksustatava kasumi suurus on äriühingu tulumaksuga maksustamise seisukohalt arvutatud sellise meetodi kohaselt, mis läheneb turutingimustele, nii et kõnealuse äriühingu suhtes ei kohaldata üldist äriühingu tulumaksu süsteemi kasutades eeliskohtlemist võrreldes selliste iseseisvate äriühingute kohtlemisega, kelle maksustatav kasum on määratud kindlaks turutingimuste alusel. Selleks et vältida mitmetimõistmist, tuleb märkida, et turuväärtuse põhimõte, mida komisjon kohaldab riigiabiga seotud hinnangu puhul, ei vasta põhimõttele, mis tuleneb OECD maksustamisalase näidislepingu artikli 9 sätetest ja OECD siirdehindade alastest suunistest, mille näol on tegemist mittesiduvate instrumentidega, vaid maksustamisega seotud üldise võrdse kohtlemise põhimõttele, mis tuleneb Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 107 lõike 1 sätetest ja mis on liikmesriikide jaoks siduv ning hõlmab riiklikke maksueeskirju (89).

89

| (151) | Käesoleval juhul leiab komisjon, et vaadeldava korra teises etapis kindlaks määratud „turuväärtuse põhimõttele vastava korrigeeritud kasumi“ suurus, mida on kirjeldatud põhjenduses 15, erineb turuväärtuse põhimõttele vastava kasumi suurusest; seega antakse kõnealust maksukorraldust kasutavatele üksustele valikuline eelis. Belgia ametiasutuste antud kirjelduste põhjal vaadeldava korra kohta ning lähtuvalt komisjoni uuritud individuaalsete eelotsuste valimist ilmnevast teabest (90) leiab komisjon, et ülemäärase kasumi maksuvabastust kasutanud kontsernidesse kuuluvad Belgia üksused täitsid hargmaistes kontsernides juhtimisega seotud olulisi funktsioone (sõltumata sellest, kas tegemist oli kõikide selliste funktsioonide või üksnes teatud tegevusvaldkonda või geograafilist piirkonda hõlmavate funktsioonidega). Nagu on näidatud järgmises jaos, leiab komisjon sellest tulenevalt, et selliste üksuste ja nendega samasse kontserni kuuluvate seotud äriühingute vahel sõlmitud kontsernisisestest tehingutest tulenev jääkkasum oleks tulnud omistada kontserni kuuluvatele Belgia üksustele turuväärtuse põhimõttele vastava kasumina (esimese etapi käigus). Turuväärtuse põhimõtte kohaldamine ei jäta siirdehindade üle otsustamisel (teises etapis) võimalust kindlaks teha ja omistada üldist kasumit, mis erineb sünergiast ja mastaabiefektist tulenevast kasumist. |
| --- | --- |

(151)

Käesoleval juhul leiab komisjon, et vaadeldava korra teises etapis kindlaks määratud „turuväärtuse põhimõttele vastava korrigeeritud kasumi“ suurus, mida on kirjeldatud põhjenduses 15, erineb turuväärtuse põhimõttele vastava kasumi suurusest; seega antakse kõnealust maksukorraldust kasutavatele üksustele valikuline eelis. Belgia ametiasutuste antud kirjelduste põhjal vaadeldava korra kohta ning lähtuvalt komisjoni uuritud individuaalsete eelotsuste valimist ilmnevast teabest (90) leiab komisjon, et ülemäärase kasumi maksuvabastust kasutanud kontsernidesse kuuluvad Belgia üksused täitsid hargmaistes kontsernides juhtimisega seotud olulisi funktsioone (sõltumata sellest, kas tegemist oli kõikide selliste funktsioonide või üksnes teatud tegevusvaldkonda või geograafilist piirkonda hõlmavate funktsioonidega). Nagu on näidatud järgmises jaos, leiab komisjon sellest tulenevalt, et selliste üksuste ja nendega samasse kontserni kuuluvate seotud äriühingute vahel sõlmitud kontsernisisestest tehingutest tulenev jääkkasum oleks tulnud omistada kontserni kuuluvatele Belgia üksustele turuväärtuse põhimõttele vastava kasumina (esimese etapi käigus). Turuväärtuse põhimõtte kohaldamine ei jäta siirdehindade üle otsustamisel (teises etapis) võimalust kindlaks teha ja omistada üldist kasumit, mis erineb sünergiast ja mastaabiefektist tulenevast kasumist.

90

b)   Jääkkasum on „põhiettevõtjana“ tegutseva ja kontserni kuuluva Belgia üksuse turuväärtuse põhimõttele vastav kasum

| (152) | Belgia ametiasutuste kirjelduse kohaselt tugineb vaadeldav kord põhimõttele, et Belgia kontserni kuuluvad üksused tegutsevad „põhiettevõtjatena“ (91). Nende väitel on kontserni nendesse Belgia üksustesse koondunud kontserni strateegilist ja taktikalist otsusutusprotsessi hõlmavad olulisemad funktsioonid, sõltumata sellest, kas tegemist on kõikide selliste funktsioonide või üksnes teatud tegevusvaldkonda või geograafilist piirkonda hõlmavate funktsioonidega. Kontserni kuuluvaid seotud üksusi, kes tegid kontserni kuuluvate Belgia üksustega tehinguid, tuleb seega käsitada alltöövõtjatena, uuringute läbiviijatena, piiratud õigusega edasimüüjate, komisjonimüüjate või agentidena (92) või teiste üksustena, kes täidavad „automaatseid“ ülesandeid ning kelle vastutusala on piiratud. |
| --- | --- |

(152)

Belgia ametiasutuste kirjelduse kohaselt tugineb vaadeldav kord põhimõttele, et Belgia kontserni kuuluvad üksused tegutsevad „põhiettevõtjatena“ (91). Nende väitel on kontserni nendesse Belgia üksustesse koondunud kontserni strateegilist ja taktikalist otsusutusprotsessi hõlmavad olulisemad funktsioonid, sõltumata sellest, kas tegemist on kõikide selliste funktsioonide või üksnes teatud tegevusvaldkonda või geograafilist piirkonda hõlmavate funktsioonidega. Kontserni kuuluvaid seotud üksusi, kes tegid kontserni kuuluvate Belgia üksustega tehinguid, tuleb seega käsitada alltöövõtjatena, uuringute läbiviijatena, piiratud õigusega edasimüüjate, komisjonimüüjate või agentidena (92) või teiste üksustena, kes täidavad „automaatseid“ ülesandeid ning kelle vastutusala on piiratud.

põhiettevõtjatena

91

92

| (153) | Nagu on selgitatud põhjenduses 15, hõlmab ülemäärase kasumi maksustamise kohaldamine kaheetapilist mehhanismi. Esimese etapi käigus hindab Belgia üksus turuväärtuse põhimõttele vastavat kasumit kui jääkväärtust, kasutades selleks mõnda ühepoolset siirdehindade kehtestamise meetodit, nagu tehingupõhise tootluse meetod, mida praktikas kasutatakse kõige sagedamini (93). Seda meetodit käsitatakse mõnikord kui meetodit, mis on kohane siirdehindade arvutamiseks keerulisi ülesandeid täitvate üksuste ja lihtsamaid ülesandeid täitvate üksuste vaheliste tehingute hindade ja tehingutingimuste kindlaksmääramiseks. Tehingupõhise tootluse meetodi abil kontrollitav pool on tavaliselt see pool, kelle puhul on meetodit võimalik kõige usaldusväärsemalt kohaldada ja kelle puhul on võimalik leida kõige usaldusväärsemaid võrdlusandmeid, tavaliselt on tegemist selle poolega, kelle funktsionaalne analüüs on vähem keerukas (94). Tehingupõhise tootluse meetodi kohaldamisel vaadeldakse kontrollitavat osa asjakohase aluse suhtes, nagu kulud, müügitehingud või vara (95). Seevastu tehingupõhise tootluse meetodiga kontrollitavate tehingute rühma jääkkasum (või jääkkahjum) seostatakse mittekontrollitava poolega, st üldjuhul üksusega, mille profiil on keerukam. |
| --- | --- |

(153)

Nagu on selgitatud põhjenduses 15, hõlmab ülemäärase kasumi maksustamise kohaldamine kaheetapilist mehhanismi. Esimese etapi käigus hindab Belgia üksus turuväärtuse põhimõttele vastavat kasumit kui jääkväärtust, kasutades selleks mõnda ühepoolset siirdehindade kehtestamise meetodit, nagu tehingupõhise tootluse meetod, mida praktikas kasutatakse kõige sagedamini (93). Seda meetodit käsitatakse mõnikord kui meetodit, mis on kohane siirdehindade arvutamiseks keerulisi ülesandeid täitvate üksuste ja lihtsamaid ülesandeid täitvate üksuste vaheliste tehingute hindade ja tehingutingimuste kindlaksmääramiseks. Tehingupõhise tootluse meetodi abil kontrollitav pool on tavaliselt see pool, kelle puhul on meetodit võimalik kõige usaldusväärsemalt kohaldada ja kelle puhul on võimalik leida kõige usaldusväärsemaid võrdlusandmeid, tavaliselt on tegemist selle poolega, kelle funktsionaalne analüüs on vähem keerukas (94). Tehingupõhise tootluse meetodi kohaldamisel vaadeldakse kontrollitavat osa asjakohase aluse suhtes, nagu kulud, müügitehingud või vara (95). Seevastu tehingupõhise tootluse meetodiga kontrollitavate tehingute rühma jääkkasum (või jääkkahjum) seostatakse mittekontrollitava poolega, st üldjuhul üksusega, mille profiil on keerukam.

93

94

95

| (154) | Vaidlustamata võimalust kohaldada ühepoolset siirdehindade kehtestamise meetodit selleks, et määrata esimese etapi käigus kindlaks kontserni kuuluva Belgia üksuse turuväärtuse põhimõttele vastav kasum igal üksikjuhul, mille korral on vaadeldava korra alusel väljastatud eelotsus, (96) leiab komisjon, et kontserni kuuluv Belgia üksus, kelle ülesanne põhiettevõtjana on teha kontsernis strateegilisi ja taktikalisi otsuseid ning kes juhib ja teostab hargmaises kontsernis kõige keerukamaid toiminguid, peaks vastukaaluks saama suurema eeldatava tootluse, mis tagab turutingimustele vastava majandustulemuse (97). Seevastu samasse kontserni kuuluvad seotud ettevõtted, kelle kantavad riskid on väiksemad, saavad vaid piiratud tasu seoses asjaoluga, et nad on kaitstud ettevõtlusriskide ja ärikahjumi eest (98). Teisisõnu, pärast esimeses etapis teostatud siirdehindade kehtestamist peaks „põhiettevõtjana“ tegutsev Belgia ettevõte saama kontsernisisestest tehingutest tuleneva jääkkasumi. See jääkkasum võrdub seega kontserni kuuluva Belgia üksuse turuväärtuse põhimõttele vastava kasumiga Belgia äriühingu tulumaksu süsteemi seisukohalt ning ülemäärase kasumi maksuvabastuse korra kohaldamisel võrdub see ühtlasi tegelikult registreeritud kasumiga. |
| --- | --- |

(154)

Vaidlustamata võimalust kohaldada ühepoolset siirdehindade kehtestamise meetodit selleks, et määrata esimese etapi käigus kindlaks kontserni kuuluva Belgia üksuse turuväärtuse põhimõttele vastav kasum igal üksikjuhul, mille korral on vaadeldava korra alusel väljastatud eelotsus, (96) leiab komisjon, et kontserni kuuluv Belgia üksus, kelle ülesanne põhiettevõtjana on teha kontsernis strateegilisi ja taktikalisi otsuseid ning kes juhib ja teostab hargmaises kontsernis kõige keerukamaid toiminguid, peaks vastukaaluks saama suurema eeldatava tootluse, mis tagab turutingimustele vastava majandustulemuse (97). Seevastu samasse kontserni kuuluvad seotud ettevõtted, kelle kantavad riskid on väiksemad, saavad vaid piiratud tasu seoses asjaoluga, et nad on kaitstud ettevõtlusriskide ja ärikahjumi eest (98). Teisisõnu, pärast esimeses etapis teostatud siirdehindade kehtestamist peaks „põhiettevõtjana“ tegutsev Belgia ettevõte saama kontsernisisestest tehingutest tuleneva jääkkasumi. See jääkkasum võrdub seega kontserni kuuluva Belgia üksuse turuväärtuse põhimõttele vastava kasumiga Belgia äriühingu tulumaksu süsteemi seisukohalt ning ülemäärase kasumi maksuvabastuse korra kohaldamisel võrdub see ühtlasi tegelikult registreeritud kasumiga.

96

97

98

| (155) | Samas hindab Belgia üksus põhjenduses 15 kirjeldatud teise etapi käigus kasumit, mida iseseisev äriühing oleks saanud võrreldavates tingimustes, selleks et kohaldades tehingupõhise tootluse meetodit, leida kontrollitava poolena kontserni kuuluva Belgia üksuse „turuväärtuse põhimõttele vastav korrigeeritud kasum“. Erinevus esimese ja teise etapi käigus määratletud kasumi vahel (jääkkasum miinus teises etapis arvutatud „turuväärtuse põhimõttele vastav korrigeeritud kasum“), moodustab „ülemäärase kasumi“, mille suhtes kohaldatakse vaadeldava korra alusel maksuvabastust (99). Belgia väitel on menetluse teine etapp põhjendatud sellega, et hargmaisesse kontserni kuuluvaid Belgia üksusi tuleks maksustada üksnes „turuväärtusele vastava korrigeeritud kasumi“ pealt ning sellest tulenevalt võib tegelikult registreeritud kasumi sellise osa, mis ületab kõnealuse turuväärtuse põhimõttele vastava kasumi, jätta maksualasest seisukohast arvestamata, sest selle näol on tegemist „ülemäärase kasumiga“. |
| --- | --- |

(155)

Samas hindab Belgia üksus põhjenduses 15 kirjeldatud teise etapi käigus kasumit, mida iseseisev äriühing oleks saanud võrreldavates tingimustes, selleks et kohaldades tehingupõhise tootluse meetodit, leida kontrollitava poolena kontserni kuuluva Belgia üksuse „turuväärtuse põhimõttele vastav korrigeeritud kasum“. Erinevus esimese ja teise etapi käigus määratletud kasumi vahel (jääkkasum miinus teises etapis arvutatud „turuväärtuse põhimõttele vastav korrigeeritud kasum“), moodustab „ülemäärase kasumi“, mille suhtes kohaldatakse vaadeldava korra alusel maksuvabastust (99). Belgia väitel on menetluse teine etapp põhjendatud sellega, et hargmaisesse kontserni kuuluvaid Belgia üksusi tuleks maksustada üksnes „turuväärtusele vastava korrigeeritud kasumi“ pealt ning sellest tulenevalt võib tegelikult registreeritud kasumi sellise osa, mis ületab kõnealuse turuväärtuse põhimõttele vastava kasumi, jätta maksualasest seisukohast arvestamata, sest selle näol on tegemist „ülemäärase kasumiga“.

99

| (156) | Komisjon on seisukohal, et teine etapp ei vasta turuväärtuse põhimõttele. Nagu on selgitatud põhjenduses 153, tuleks kontsernisisestest tehingutest tulenevat jääkkasumit käsitada tervikuna kuuluvana põhiettevõtte turuväärtusele vastava kasumi hulka, võttes arvesse ettevõtlusega seotud riske ja kõnealuse ettevõtja kulusid seoses kontserni struktuuris põhiettevõtjaks olemisega (võimalikud halduskulud, riskide maandamisega seotud kulud või riskide realiseerumisega kaasnevad kulud). Kasumiosa, mida Belgia peab „ülemääraseks“, on tegelikult kontserni kuuluva Belgia üksuse kasumi osa, mis on seotud hargmaise kontserni peaettevõtjaks olemisega. Kogu sellise kasumi mahaarvamise näol põhiettevõtja maksubaasist on seega tegemist põhjendamatu erandiga turumehhanismi suhtes, mis on vastuolus turuväärtuse põhimõttega ja millega antakse kõnealust maksukorraldust kohaldavatele üksustele valikuline eelis, kuna sellega vähendatakse nende Belgia äriühingu tulumaksu süsteemi alusel maksustatavat maksubaasi. |
| --- | --- |

(156)

Komisjon on seisukohal, et teine etapp ei vasta turuväärtuse põhimõttele. Nagu on selgitatud põhjenduses 153, tuleks kontsernisisestest tehingutest tulenevat jääkkasumit käsitada tervikuna kuuluvana põhiettevõtte turuväärtusele vastava kasumi hulka, võttes arvesse ettevõtlusega seotud riske ja kõnealuse ettevõtja kulusid seoses kontserni struktuuris põhiettevõtjaks olemisega (võimalikud halduskulud, riskide maandamisega seotud kulud või riskide realiseerumisega kaasnevad kulud). Kasumiosa, mida Belgia peab „ülemääraseks“, on tegelikult kontserni kuuluva Belgia üksuse kasumi osa, mis on seotud hargmaise kontserni peaettevõtjaks olemisega. Kogu sellise kasumi mahaarvamise näol põhiettevõtja maksubaasist on seega tegemist põhjendamatu erandiga turumehhanismi suhtes, mis on vastuolus turuväärtuse põhimõttega ja millega antakse kõnealust maksukorraldust kohaldavatele üksustele valikuline eelis, kuna sellega vähendatakse nende Belgia äriühingu tulumaksu süsteemi alusel maksustatavat maksubaasi.

| (157) | Belgia kinnitab, et kontserni kuuluvad Belgia ettevõtted registreerivad osa jääkkasumist mitte seoses nende endi ülesannete, riskide ja varadega, vaid seetõttu, et nad kuuluvad hargmaisesse kontserni. Belgia määratleb selle kasumiosa kui kasumi, mis tuleneb sünergiast või mastaabiefektist, ning kinnitab, et seda kasumiosa ei saa omistada Belgia põhiettevõtjale turuväärtuse põhimõtte alusel. Komisjon ei nõustu selle põhjendusega. |
| --- | --- |

(157)

Belgia kinnitab, et kontserni kuuluvad Belgia ettevõtted registreerivad osa jääkkasumist mitte seoses nende endi ülesannete, riskide ja varadega, vaid seetõttu, et nad kuuluvad hargmaisesse kontserni. Belgia määratleb selle kasumiosa kui kasumi, mis tuleneb sünergiast või mastaabiefektist, ning kinnitab, et seda kasumiosa ei saa omistada Belgia põhiettevõtjale turuväärtuse põhimõtte alusel. Komisjon ei nõustu selle põhjendusega.

| (158) | Esiteks ei nõua turuväärtuse põhimõtte kohaldamine sünergiast või mastaabiefektist tingitud kasumi negatiivset korrigeerimist. Vastupidi, see põhimõte nõuab, et kogu kontserni kuuluvate seotud ettevõtete vahelistest tehingutest tulenev jääkkasum omistataks kontserni kuuluvale ettevõttele, kes määratletakse põhiettevõttena, seoses tema erilise panusega kontserni tegevusse, millest annavad tunnistust tema ülesanded, võetavad riskid ja kasutatav vara (100). Kontrollitava tehingu poolte vahelise ülesannete, riskide ja varade jagunemise alusel saab kindlaks määrata, millisele üksusele ja millises ulatuses tuleb turuväärtuse põhimõtte kohaselt omistada jääkkasum, sealhulgas vajaduse korral kasum, mis tuleneb sünergiast või mastaabiefektist. |
| --- | --- |

(158)

Esiteks ei nõua turuväärtuse põhimõtte kohaldamine sünergiast või mastaabiefektist tingitud kasumi negatiivset korrigeerimist. Vastupidi, see põhimõte nõuab, et kogu kontserni kuuluvate seotud ettevõtete vahelistest tehingutest tulenev jääkkasum omistataks kontserni kuuluvale ettevõttele, kes määratletakse põhiettevõttena, seoses tema erilise panusega kontserni tegevusse, millest annavad tunnistust tema ülesanded, võetavad riskid ja kasutatav vara (100). Kontrollitava tehingu poolte vahelise ülesannete, riskide ja varade jagunemise alusel saab kindlaks määrata, millisele üksusele ja millises ulatuses tuleb turuväärtuse põhimõtte kohaselt omistada jääkkasum, sealhulgas vajaduse korral kasum, mis tuleneb sünergiast või mastaabiefektist.

100

| (159) | Komisjon leiab sellega seoses, et isegi kui kasum, mida Belgia nimetab „ülemääraseks kasumiks“ on (osaliselt) seotud sünergia ja mastaabiefektiga, ei tule seda ümber jaotada, vaid maksustada seal, kus see kasum tekkis (101). Sünergiast või mastaabiefektist tulenevat kasumit ei saa turuväärtuse põhimõtte alusel selgelt määratleda, arvutada ega omistada. Selle tekkimine tuleneb automaatselt seotud ettevõtete vahel kokkulepitud hindadest ja tehingutingimustest kõikide tehingute ja ettevõtetevaheliste lepingute jaoks. Kui need tingimused ja hinnad vastavad turuväärtuse põhimõttele, tekib sünergiast ja mastaabiefektist tulenev kasum ja selle jagunemise skeem kontserni eri üksuste vahel automaatselt, lähtuvalt kõnealustest hindadest ja tingimustest. See kasum tuleb seetõttu maksustada selle tekkimise kohas. |
| --- | --- |

(159)

Komisjon leiab sellega seoses, et isegi kui kasum, mida Belgia nimetab „ülemääraseks kasumiks“ on (osaliselt) seotud sünergia ja mastaabiefektiga, ei tule seda ümber jaotada, vaid maksustada seal, kus see kasum tekkis (101). Sünergiast või mastaabiefektist tulenevat kasumit ei saa turuväärtuse põhimõtte alusel selgelt määratleda, arvutada ega omistada. Selle tekkimine tuleneb automaatselt seotud ettevõtete vahel kokkulepitud hindadest ja tehingutingimustest kõikide tehingute ja ettevõtetevaheliste lepingute jaoks. Kui need tingimused ja hinnad vastavad turuväärtuse põhimõttele, tekib sünergiast ja mastaabiefektist tulenev kasum ja selle jagunemise skeem kontserni eri üksuste vahel automaatselt, lähtuvalt kõnealustest hindadest ja tingimustest. See kasum tuleb seetõttu maksustada selle tekkimise kohas.

101

| (160) | Samuti, kui sünergiast ja mastaabiefektist tingitud eelist kontsernis võib pidada asjakohaseks, ei või seda eraldi hüvitada ega hargmaise kontserni liikmete vahel eriomaselt (ümber) jaotada. See jaguneb automaatselt seotud poolte vahel turuväärtuse põhimõtte kohaldamise tõttu seoses ettevõtetevaheliste tehingu- ja teenusehindade kehtestamisega (102). |
| --- | --- |

(160)

Samuti, kui sünergiast ja mastaabiefektist tingitud eelist kontsernis võib pidada asjakohaseks, ei või seda eraldi hüvitada ega hargmaise kontserni liikmete vahel eriomaselt (ümber) jaotada. See jaguneb automaatselt seotud poolte vahel turuväärtuse põhimõtte kohaldamise tõttu seoses ettevõtetevaheliste tehingu- ja teenusehindade kehtestamisega (102).

102

| (161) | Teiseks, põhjenduses 15 kirjeldatud menetluse teise etapi käigus korrigeeritava turuväärtuse põhimõttele vastava kasumi suuruse leidmise viis on põhimõtteliselt vastuolus mis tahes meetodiga, mille abil kehtestatakse kõnealuse menetluse esimese etapi käigus turuväärtusele vastava esialgse kasumi kindlaksmääramiseks kasutatav siirdehind. Võttes arvesse, et ainult põhiettevõtjana tegutsevad üksused saavad kasutada ülemäärase kasumi maksuvabastust, tuleb kõikide esimeses etapis siirdehindade kehtestamiseks kasutatavate meetodite puhul käsitada neid üksusi keerukamate pooltena, kelle võetavad riskid kontrollitavate tehingute rühma puhul on suuremad. Teises etapis käsitatakse samu üksusi tehingupõhise tootluse meetodi kohaldamisel kontrollitavate pooltena ning seetõttu tehingu vähem keeruka poolena. |
| --- | --- |

(161)

Teiseks, põhjenduses 15 kirjeldatud menetluse teise etapi käigus korrigeeritava turuväärtuse põhimõttele vastava kasumi suuruse leidmise viis on põhimõtteliselt vastuolus mis tahes meetodiga, mille abil kehtestatakse kõnealuse menetluse esimese etapi käigus turuväärtusele vastava esialgse kasumi kindlaksmääramiseks kasutatav siirdehind. Võttes arvesse, et ainult põhiettevõtjana tegutsevad üksused saavad kasutada ülemäärase kasumi maksuvabastust, tuleb kõikide esimeses etapis siirdehindade kehtestamiseks kasutatavate meetodite puhul käsitada neid üksusi keerukamate pooltena, kelle võetavad riskid kontrollitavate tehingute rühma puhul on suuremad. Teises etapis käsitatakse samu üksusi tehingupõhise tootluse meetodi kohaldamisel kontrollitavate pooltena ning seetõttu tehingu vähem keeruka poolena.

| (162) | Samas loetakse tehingupõhise tootluse meetodit usaldusväärseks üksnes selleks, et leida turuväärtuse põhimõttele vastav tasu selle tehingupoole jaoks, kes täidab lihtsamaid, väiksema keerukustasemega ülesandeid ja kes võtab tehingu või tehingute rühma puhul vähem riske kui seotud lepingupool, kes täidab keerukamaid ülesandeid ja kannab suuremaid ettevõtlusega seonduvaid riske (103). Kui Belgia üksus on põhiettevõtja, on hargmaise kontserni vähem keeruka tasemega tehingupooled selle kontserni kuuluva Belgia üksuse seotud välismaised üksused. Võttes arvesse asjaolu, et need seotud üksused peaksid saama keskmist hüvitist standardse tasu näol nende standardsete ülesannete eest, mida nad täidavad, peaks Belgia üksus turutingimustele vastavalt saama jääkkasumi ja mitte standardse kasumi nende keerulisemate ülesannete eest, mida ta kontsernis täidab. Vaadeldes kontrollitava tehingu pooli ühepoolse siirdehindade kehtestamise meetodi abil, nagu tehingupõhise tootluse meetod kahe siirdehindade kehtestamise etapi kestel, nagu see toimub vaadeldava korra puhul, ilmneb, et tegevusest tulenev mõlema tehingupoole kogukasum ei võrdu tehingupõhise tootluse meetodi abil kahe tehingupoole puhul arvutatud kasumi summaga, mis toob kaasa teatud maksustamata kasumiosa tekkimise, mis ei vasta turuväärtuse põhimõttele. |
| --- | --- |

(162)

Samas loetakse tehingupõhise tootluse meetodit usaldusväärseks üksnes selleks, et leida turuväärtuse põhimõttele vastav tasu selle tehingupoole jaoks, kes täidab lihtsamaid, väiksema keerukustasemega ülesandeid ja kes võtab tehingu või tehingute rühma puhul vähem riske kui seotud lepingupool, kes täidab keerukamaid ülesandeid ja kannab suuremaid ettevõtlusega seonduvaid riske (103). Kui Belgia üksus on põhiettevõtja, on hargmaise kontserni vähem keeruka tasemega tehingupooled selle kontserni kuuluva Belgia üksuse seotud välismaised üksused. Võttes arvesse asjaolu, et need seotud üksused peaksid saama keskmist hüvitist standardse tasu näol nende standardsete ülesannete eest, mida nad täidavad, peaks Belgia üksus turutingimustele vastavalt saama jääkkasumi ja mitte standardse kasumi nende keerulisemate ülesannete eest, mida ta kontsernis täidab. Vaadeldes kontrollitava tehingu pooli ühepoolse siirdehindade kehtestamise meetodi abil, nagu tehingupõhise tootluse meetod kahe siirdehindade kehtestamise etapi kestel, nagu see toimub vaadeldava korra puhul, ilmneb, et tegevusest tulenev mõlema tehingupoole kogukasum ei võrdu tehingupõhise tootluse meetodi abil kahe tehingupoole puhul arvutatud kasumi summaga, mis toob kaasa teatud maksustamata kasumiosa tekkimise, mis ei vasta turuväärtuse põhimõttele.

103

| (163) | Teisisõnu, kui eeldada, et turuväärtuse põhimõtet kohaldati pärast esimest etappi nõuetekohaselt, peaks kontserni kuuluvate Belgia üksuste ja kontserni seotud üksuste vahelisi tehinguid reguleerivad hinnatingimused kajastuma tegelikult registreeritud kasumis. Kõnealuse põhimõtte nõuetekohasel kohaldamisel peaks välismaiste seotud üksuste kasum olema tavapärase suurusega ja vastama nende üksuste tegelikult registreeritud kasumile ning jääkkasum peaks olema omistatud põhiettevõtjale ning võrduma kontserni kuuluva Belgia ettevõtte tegelikult registreeritud kasumiga. |
| --- | --- |

(163)

Teisisõnu, kui eeldada, et turuväärtuse põhimõtet kohaldati pärast esimest etappi nõuetekohaselt, peaks kontserni kuuluvate Belgia üksuste ja kontserni seotud üksuste vahelisi tehinguid reguleerivad hinnatingimused kajastuma tegelikult registreeritud kasumis. Kõnealuse põhimõtte nõuetekohasel kohaldamisel peaks välismaiste seotud üksuste kasum olema tavapärase suurusega ja vastama nende üksuste tegelikult registreeritud kasumile ning jääkkasum peaks olema omistatud põhiettevõtjale ning võrduma kontserni kuuluva Belgia ettevõtte tegelikult registreeritud kasumiga.

| (164) | OECD suuniste punkt 1.10, (104) millele Belgia tugineb ülemäärase kasumi maksuvabastuse põhjendamisel, ei võimalda sünergiast või mastaabiefektist tingitud kasumit jätta arvestamata või kohaldada selle suhtes maksuvabastust, ilma et seda kasumit omistataks ümber kontserni ühele või mitmele liikmele (105). Vaatamata sellele, et kõnealuses lõikes on nimetatud kontserni kuuluvate individuaalsete üksuste sünergiaga või mastaabiefektiga seotud kasumi omistamise keerukust ja ühemõtteliselt selge põhimõtte puudumist, ei soovitata selles lõikes, et seda kasumit ei arvestataks või ei maksustataks sellistel erijuhtudel, kui sünergia olemasolu tuvastatakse. |
| --- | --- |

(164)

OECD suuniste punkt 1.10, (104) millele Belgia tugineb ülemäärase kasumi maksuvabastuse põhjendamisel, ei võimalda sünergiast või mastaabiefektist tingitud kasumit jätta arvestamata või kohaldada selle suhtes maksuvabastust, ilma et seda kasumit omistataks ümber kontserni ühele või mitmele liikmele (105). Vaatamata sellele, et kõnealuses lõikes on nimetatud kontserni kuuluvate individuaalsete üksuste sünergiaga või mastaabiefektiga seotud kasumi omistamise keerukust ja ühemõtteliselt selge põhimõtte puudumist, ei soovitata selles lõikes, et seda kasumit ei arvestataks või ei maksustataks sellistel erijuhtudel, kui sünergia olemasolu tuvastatakse.

104

105

| (165) | Sama kehtib ka maksusumma ühepoolse ja abstraktse korrigeerimise kohta, mis on ette nähtud vaadeldava korraga ja mida toetab OECD maksustamisalane näidisleping, mis on paljude OECD liikmesriikide ja mitteliikmesriikide vahel sõlmitud topeltmaksustamise vältimise lepingute alus. Belgia kohaldatav kontserni kuuluvate üksuste tegelikult registreeritud kasumi ühepoolne korrigeerimine tähendab paratamatult, et ülemäärane kasum, mille suhtes kohaldatakse vaadeldava korra alusel maksuvabastust, ei saa olla ja tegelikult ei olegi peale sunnitud teise maksujurisdiktsiooni poolt põhjusel, et kõnealused teised liikmesriigid ei tunnusta õigust maksustada kasumit, mis tuleneb konkreetselt sünergiast või mastaabiefektist, kuna selline kasum on seotud üksnes Belgiaga, see tähendab riigiga, kus see kasum tegelikult registreeriti. |
| --- | --- |

(165)

Sama kehtib ka maksusumma ühepoolse ja abstraktse korrigeerimise kohta, mis on ette nähtud vaadeldava korraga ja mida toetab OECD maksustamisalane näidisleping, mis on paljude OECD liikmesriikide ja mitteliikmesriikide vahel sõlmitud topeltmaksustamise vältimise lepingute alus. Belgia kohaldatav kontserni kuuluvate üksuste tegelikult registreeritud kasumi ühepoolne korrigeerimine tähendab paratamatult, et ülemäärane kasum, mille suhtes kohaldatakse vaadeldava korra alusel maksuvabastust, ei saa olla ja tegelikult ei olegi peale sunnitud teise maksujurisdiktsiooni poolt põhjusel, et kõnealused teised liikmesriigid ei tunnusta õigust maksustada kasumit, mis tuleneb konkreetselt sünergiast või mastaabiefektist, kuna selline kasum on seotud üksnes Belgiaga, see tähendab riigiga, kus see kasum tegelikult registreeriti.

| (166) | Kolmandaks, selleks et saada ülemäärase kasumi maksuvabastust vaadeldava korra alusel, ei ole vaja tõendada sünergia või mastaabiefekti olemasolu ning seda ei ole vaja teise etapi käigus arvuliselt väljendada. Selle asemel eeldatakse sünergia või mastaabiefekti olemasolu abstraktselt ning seda väljendatakse erinevusena põhjenduses 15 kirjeldatud menetluse esimese etapi järel leitud turuväärtuse põhimõttele vastava Belgia üksuse kasumi (mis väljendub selle üksuse tegelikult registreeritud kasumis) ning teise etapi käigus arvutatud turuväärtuse põhimõttele vastava korrigeeritud kasumi vahel. |
| --- | --- |

(166)

Kolmandaks, selleks et saada ülemäärase kasumi maksuvabastust vaadeldava korra alusel, ei ole vaja tõendada sünergia või mastaabiefekti olemasolu ning seda ei ole vaja teise etapi käigus arvuliselt väljendada. Selle asemel eeldatakse sünergia või mastaabiefekti olemasolu abstraktselt ning seda väljendatakse erinevusena põhjenduses 15 kirjeldatud menetluse esimese etapi järel leitud turuväärtuse põhimõttele vastava Belgia üksuse kasumi (mis väljendub selle üksuse tegelikult registreeritud kasumis) ning teise etapi käigus arvutatud turuväärtuse põhimõttele vastava korrigeeritud kasumi vahel.

| (167) | Belgia ei nõua kontserni kuuluvatelt Belgia üksustelt sünergiast või mastaabiefektist tingitud kasumi olemasolu ja/või päritolu tõendamist selleks, et võimaldada vaadeldava korra kohaldamist. Samas on võimalik, et ettevõtte ümberkorraldamise sünergia, mille abil loodeti suurendada hargmaise kontserni kasumit, ei realiseeru. Võib juhtuda, et üldise tegevusmudeli ellurakendamine, millega loodeti tekitada kontsernisisest sünergiat, toob tegelikkuses kaasa täiendavaid kulusid ja vähendab tegevuse tõhusust (106). Sellistel juhtudel võimaldab vaadeldava korra kohaldamine ikkagi arvata kontserni kuuluva Belgia ettevõtte tegelikult registreeritud kasumist maha „ülemäärase kasumi“. |
| --- | --- |

(167)

Belgia ei nõua kontserni kuuluvatelt Belgia üksustelt sünergiast või mastaabiefektist tingitud kasumi olemasolu ja/või päritolu tõendamist selleks, et võimaldada vaadeldava korra kohaldamist. Samas on võimalik, et ettevõtte ümberkorraldamise sünergia, mille abil loodeti suurendada hargmaise kontserni kasumit, ei realiseeru. Võib juhtuda, et üldise tegevusmudeli ellurakendamine, millega loodeti tekitada kontsernisisest sünergiat, toob tegelikkuses kaasa täiendavaid kulusid ja vähendab tegevuse tõhusust (106). Sellistel juhtudel võimaldab vaadeldava korra kohaldamine ikkagi arvata kontserni kuuluva Belgia ettevõtte tegelikult registreeritud kasumist maha „ülemäärase kasumi“.

106

| (168) | Lisaks sellele, vastupidiselt OECD soovitustele (107) nõustuvad Belgia ametiasutused automaatselt sellega, et ülemäärane kasum, mis moodustab osa kombineeritud tehingutega saadavast jääkkasumist, tuleneb sünergiast, mastaabiefektist või kontserniga seotud määratlemata asjaoludest või teguritest. Selline ülemäärane kasum on seega täiesti välja jäetud kontrollitud tehingupoolte ülesannete, riskide ja varade analüüsist, mis on igasuguse siirdehindade kehtestamise alus. Sellest tulenevalt ei kontrollita kasumi kasutamist, mis on turuväärtuse põhimõtte alus. |
| --- | --- |

(168)

Lisaks sellele, vastupidiselt OECD soovitustele (107) nõustuvad Belgia ametiasutused automaatselt sellega, et ülemäärane kasum, mis moodustab osa kombineeritud tehingutega saadavast jääkkasumist, tuleneb sünergiast, mastaabiefektist või kontserniga seotud määratlemata asjaoludest või teguritest. Selline ülemäärane kasum on seega täiesti välja jäetud kontrollitud tehingupoolte ülesannete, riskide ja varade analüüsist, mis on igasuguse siirdehindade kehtestamise alus. Sellest tulenevalt ei kontrollita kasumi kasutamist, mis on turuväärtuse põhimõtte alus.

107

c)   Kokkuvõte valikulise eelise olemasolu kohta

| (169) | Eelnevat silmas pidades järeldab komisjon, et kontserni kuuluvate Belgia üksuste maksustatava kasumi kindlaksmääramise meetod vaadeldava korra raames ei vasta meetodile, mis võiks anda usaldusväärse tulemuse, mis tugineb turuolukorrale ja seega turuväärtuse põhimõttele. Võttes arvesse, et selle meetodi kohaldamisel vähendatakse kõnealuste üksuste tegelikult registreeritud kasumit, mis peaks olema Belgia äriühingu tulumaksu süsteemi alusel maksustatava kogukasumi arvutamise lähtepunkt, (108) tuleb seda korda käsitleda meetmena, millega antakse kõnealustele üksustele valikuline eelis Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 107 lõike 1 tähenduses. |
| --- | --- |

(169)

Eelnevat silmas pidades järeldab komisjon, et kontserni kuuluvate Belgia üksuste maksustatava kasumi kindlaksmääramise meetod vaadeldava korra raames ei vasta meetodile, mis võiks anda usaldusväärse tulemuse, mis tugineb turuolukorrale ja seega turuväärtuse põhimõttele. Võttes arvesse, et selle meetodi kohaldamisel vähendatakse kõnealuste üksuste tegelikult registreeritud kasumit, mis peaks olema Belgia äriühingu tulumaksu süsteemi alusel maksustatava kogukasumi arvutamise lähtepunkt, (108) tuleb seda korda käsitleda meetmena, millega antakse kõnealustele üksustele valikuline eelis Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 107 lõike 1 tähenduses.

108

| (170) | Kaldudes kõrvale turuväärtuse põhimõttest, vähendatakse vaadeldava korra alusel summat, mida Belgia äriühingu tulumaksu süsteemi alusel tasuvad sellest meetmest kasusaajad, võrreldes iseseisvate äriühingutega, kelle maksustatav kasum on kindlaks määratud turutingimustel. Sellise erandiga turuväärtuse põhimõtte suhtes antakse kõnealustele üksustele ka valikuline eelis võrreldes üksustega, kes kuuluvad omamaisesse kontserni ning üksustega, kes kuuluvad hargmaisesse kontserni, mis jätkab Belgias kehtivate ettevõtlusvormide järgimist, (109) kuna viimased ei saa taotleda eelotsust, mis on vajalik vaadeldava korra kohaldamiseks, kuivõrd kõik need üksused on maksustatud nende tegelikult registreeritud kasumi alusel. Ja lõpuks antakse kõnealuse erandiga vaadeldavast meetmest kasusaajatele valikuline eelis ka võrreldes väikese hargmaise kontserniga, kuivõrd ka sellised kontsernid maksustatakse nende tegeliku registreeritud kasumi alusel (110). |
| --- | --- |

(170)

Kaldudes kõrvale turuväärtuse põhimõttest, vähendatakse vaadeldava korra alusel summat, mida Belgia äriühingu tulumaksu süsteemi alusel tasuvad sellest meetmest kasusaajad, võrreldes iseseisvate äriühingutega, kelle maksustatav kasum on kindlaks määratud turutingimustel. Sellise erandiga turuväärtuse põhimõtte suhtes antakse kõnealustele üksustele ka valikuline eelis võrreldes üksustega, kes kuuluvad omamaisesse kontserni ning üksustega, kes kuuluvad hargmaisesse kontserni, mis jätkab Belgias kehtivate ettevõtlusvormide järgimist, (109) kuna viimased ei saa taotleda eelotsust, mis on vajalik vaadeldava korra kohaldamiseks, kuivõrd kõik need üksused on maksustatud nende tegelikult registreeritud kasumi alusel. Ja lõpuks antakse kõnealuse erandiga vaadeldavast meetmest kasusaajatele valikuline eelis ka võrreldes väikese hargmaise kontserniga, kuivõrd ka sellised kontsernid maksustatakse nende tegeliku registreeritud kasumi alusel (110).

109

110

6.3.3.   Põhjenduse puudumine maksusüsteemi olemuse ja üldise majandusloogika alusel

Põhjenduse puudumine maksusüsteemi olemuse ja üldise majandusloogika alusel

| (171) | Meedet, mis moodustab võrdlussüsteemi suhtes erandi, võib samas lugeda ka mittevalikuliseks, kui see meede on põhjendatud süsteemi laadi või üldise majandusloogikaga. Sellise juhuga on näiteks tegemist, kui meede tuleneb otseselt võrdlussüsteemi sisulistest alus- või toimimispõhimõtetest või süsteemi toimimise ja tõhususe jaoks nõutavatest mehhanismidest (111). |
| --- | --- |

(171)

Meedet, mis moodustab võrdlussüsteemi suhtes erandi, võib samas lugeda ka mittevalikuliseks, kui see meede on põhjendatud süsteemi laadi või üldise majandusloogikaga. Sellise juhuga on näiteks tegemist, kui meede tuleneb otseselt võrdlussüsteemi sisulistest alus- või toimimispõhimõtetest või süsteemi toimimise ja tõhususe jaoks nõutavatest mehhanismidest (111).

111

| (172) | Belgia leiab, et kõnealune kord on põhjendatud vajadusega vältida võimalikku topeltmaksustamist. Topeltmaksustamine tähendab olukordi, kus sama kasumit maksustatakse kaks korda sama maksukohustuslase puhul (õiguslik topeltmaksustamine) või eri maksukohustuslase puhul (majanduslik topeltmaksustamine). Vajadust vältida topeltmaksustamist võib välja tuua põhjendusena erandi kohaldamisel üldise äriühingu tulumaksu süsteemi suhtes, (112) kuid Belgia ei ole tõendanud, et vaadeldav kord täidaks tegelikult seda eesmärki. Belgia on isegi tunnistanud, et vaadeldava korra eesmärk ei ole vältida tegelikku topeltmaksustamist, vaid üksnes võimalikku topeltmaksustamist (113). Seetõttu ei saa järeldada, et ülemäärase kasumi maksuvabastus tuleneb otseselt võrdlussüsteemi sisulistest alus- või toimimispõhimõtetest või tuleneb süsteemi toimimiseks ja tõhususeks vajalikest mehhanismidest. |
| --- | --- |

(172)

Belgia leiab, et kõnealune kord on põhjendatud vajadusega vältida võimalikku topeltmaksustamist. Topeltmaksustamine tähendab olukordi, kus sama kasumit maksustatakse kaks korda sama maksukohustuslase puhul (õiguslik topeltmaksustamine) või eri maksukohustuslase puhul (majanduslik topeltmaksustamine). Vajadust vältida topeltmaksustamist võib välja tuua põhjendusena erandi kohaldamisel üldise äriühingu tulumaksu süsteemi suhtes, (112) kuid Belgia ei ole tõendanud, et vaadeldav kord täidaks tegelikult seda eesmärki. Belgia on isegi tunnistanud, et vaadeldava korra eesmärk ei ole vältida tegelikku topeltmaksustamist, vaid üksnes võimalikku topeltmaksustamist (113). Seetõttu ei saa järeldada, et ülemäärase kasumi maksuvabastus tuleneb otseselt võrdlussüsteemi sisulistest alus- või toimimispõhimõtetest või tuleneb süsteemi toimimiseks ja tõhususeks vajalikest mehhanismidest.

112

113

| (173) | Kuigi 1992. aasta tulumaksuseaduse artikli 185 lõike 2 punkti b kohaselt kohaldatakse seda sätet olukordades, mis hõlmavad kaht (määratletud või määratletavat) äriühingut ja kus maksuamet võib kohaldada negatiivset (vastu-) korrigeerimist Belgia ettevõtte maksustatava kasumi suhtes, kui sama kasum on hõlmatud välisriigi seotud ettevõtte kasumisse, ilmneb rahandusministri vastustest parlamendis kõnealuse sätte kohaldamisega seoses esitatud küsimustele selgelt, et ülemäärase kasumi maksuvabastuse kohaldamist on laiendatud selle sätte ulatusest kaugemale, nii et see hõlmab kasumit, mida ei ole registreeritud ega hõlmatud kontserni kuuluva välisriigi üksuse maksubaasi mõnel teisel maksuterritooriumil. Kuigi 1992. aasta tulumaksuseaduse artikli 185 lõike 2 punkti b kohaselt võib hargmaisesse kontserni kuuluvate äriühingute suhtes kohaldatava negatiivse vastukorrigeerimise piiramist põhjendada maksusüsteemi laadi või üldise majandusloogikaga, ei ole selline olukord seotud ülemäärase kasumi maksuvabastusega. |
| --- | --- |

(173)

Kuigi 1992. aasta tulumaksuseaduse artikli 185 lõike 2 punkti b kohaselt kohaldatakse seda sätet olukordades, mis hõlmavad kaht (määratletud või määratletavat) äriühingut ja kus maksuamet võib kohaldada negatiivset (vastu-) korrigeerimist Belgia ettevõtte maksustatava kasumi suhtes, kui sama kasum on hõlmatud välisriigi seotud ettevõtte kasumisse, ilmneb rahandusministri vastustest parlamendis kõnealuse sätte kohaldamisega seoses esitatud küsimustele selgelt, et ülemäärase kasumi maksuvabastuse kohaldamist on laiendatud selle sätte ulatusest kaugemale, nii et see hõlmab kasumit, mida ei ole registreeritud ega hõlmatud kontserni kuuluva välisriigi üksuse maksubaasi mõnel teisel maksuterritooriumil. Kuigi 1992. aasta tulumaksuseaduse artikli 185 lõike 2 punkti b kohaselt võib hargmaisesse kontserni kuuluvate äriühingute suhtes kohaldatava negatiivse vastukorrigeerimise piiramist põhjendada maksusüsteemi laadi või üldise majandusloogikaga, ei ole selline olukord seotud ülemäärase kasumi maksuvabastusega.

| (174) | Tõendamiskohustuse puudumine, et sama kasum on hõlmatud kahe seotud ettevõtte (millest üks asub välisriigis ja teine Belgias) maksubaasi, on oluline tegur, mis eristab eelotsuseid, millega võimaldatakse ülemäärase kasumi maksuvabastust teistest siirdehindadega seotud eelotsustest, millega lubatakse teha siirdehindade negatiivset vastukorrigeerimist 1992. aasta tulumaksuseaduse artikli 185 lõike 2 punkti b alusel. Viimatinimetatud eelotsused on seotud olukorraga, mille puhul Belgias registreeritud ja maksuvabastuse saanud kasumi on ühtlasi deklareerinud maksustatava kasumina kontserni kuuluv üksus teises maksujurisdiktsioonis või juhul, kui välisriigi maksuamet on kõnealuse välisriigi üksuse maksustatava kasumi suhtes kohaldanud vastavat positiivset korrigeerimist (114). Vastupidi, ülemäärase kasumi maksuvabastusega võimaldatakse eelnevat, ühepoolset maksuvabastust, mille puhul ei ole nõutav, et maksustatav kasum oleks olnud hõlmatud või hõlmataks välisriigi kontserni maksubaasi teisel maksuterritooriumil või et see kasum oleks kõnealusel territooriumil tegelikult maksustatud. |
| --- | --- |

(174)

Tõendamiskohustuse puudumine, et sama kasum on hõlmatud kahe seotud ettevõtte (millest üks asub välisriigis ja teine Belgias) maksubaasi, on oluline tegur, mis eristab eelotsuseid, millega võimaldatakse ülemäärase kasumi maksuvabastust teistest siirdehindadega seotud eelotsustest, millega lubatakse teha siirdehindade negatiivset vastukorrigeerimist 1992. aasta tulumaksuseaduse artikli 185 lõike 2 punkti b alusel. Viimatinimetatud eelotsused on seotud olukorraga, mille puhul Belgias registreeritud ja maksuvabastuse saanud kasumi on ühtlasi deklareerinud maksustatava kasumina kontserni kuuluv üksus teises maksujurisdiktsioonis või juhul, kui välisriigi maksuamet on kõnealuse välisriigi üksuse maksustatava kasumi suhtes kohaldanud vastavat positiivset korrigeerimist (114). Vastupidi, ülemäärase kasumi maksuvabastusega võimaldatakse eelnevat, ühepoolset maksuvabastust, mille puhul ei ole nõutav, et maksustatav kasum oleks olnud hõlmatud või hõlmataks välisriigi kontserni maksubaasi teisel maksuterritooriumil või et see kasum oleks kõnealusel territooriumil tegelikult maksustatud.

114

| (175) | Seetõttu ei saa väita, et ülemäärase kasumi maksuvabastuse kohaldamine oleks vajalik ja proportsionaalne meede topeltmaksustamisega seotud olukordade lahendamiseks (115). Vaadeldav kord läheb seega selgelt kaugemale sellest, mis on vajalik ja proportsionaalne topeltmaksustamise vältimisega seotud eesmärgi saavutamiseks ning seda ei saa seega põhjendada maksusüsteemi laadi või majandusloogikaga. |
| --- | --- |

(175)

Seetõttu ei saa väita, et ülemäärase kasumi maksuvabastuse kohaldamine oleks vajalik ja proportsionaalne meede topeltmaksustamisega seotud olukordade lahendamiseks (115). Vaadeldav kord läheb seega selgelt kaugemale sellest, mis on vajalik ja proportsionaalne topeltmaksustamise vältimisega seotud eesmärgi saavutamiseks ning seda ei saa seega põhjendada maksusüsteemi laadi või majandusloogikaga.

115

| (176) | Lisaks sellele ei leia komisjon, et turuväärtuse põhimõte ja eeskätt OECD maksustamisalase näidislepingu artikkel 9, mis võimaldab seda põhimõtet tõlgendada topeltmaksustamise valdkonnas, võimaldab põhjendada ülemäärase kasumi maksuvabastusega seotud korda kasutava maksukohustuslase maksubaasi ühepoolset negatiivset korrigeerimist. |
| --- | --- |

(176)

Lisaks sellele ei leia komisjon, et turuväärtuse põhimõte ja eeskätt OECD maksustamisalase näidislepingu artikkel 9, mis võimaldab seda põhimõtet tõlgendada topeltmaksustamise valdkonnas, võimaldab põhjendada ülemäärase kasumi maksuvabastusega seotud korda kasutava maksukohustuslase maksubaasi ühepoolset negatiivset korrigeerimist.

| (177) | Komisjon meenutab, et turuväärtuse põhimõtte maksuametite poolne kohaldamine on peaasjalikult suunatud sellele, et takistada rahvusvahelistesse kontsernidesse kuuluvatel ettevõtetel mõjutada siirdehindu ja seega nendevahelise kasumi jaotamist, sest selle näol on tegemist võimalusega, mida ei saa kasutada iseseisvad äriühingud. Turuväärtuse põhimõtte tavapärane kasutamine annab maksuametitele seega võimaluse suurendada kontsernisiseseid tehinguid sooritavate ettevõtete maksubaasi, selleks et tagada, et ainult turutingimustel tehinguid tegevad maksukohustuslased saaksid samaväärse kohtlemise osaliseks. |
| --- | --- |

(177)

Komisjon meenutab, et turuväärtuse põhimõtte maksuametite poolne kohaldamine on peaasjalikult suunatud sellele, et takistada rahvusvahelistesse kontsernidesse kuuluvatel ettevõtetel mõjutada siirdehindu ja seega nendevahelise kasumi jaotamist, sest selle näol on tegemist võimalusega, mida ei saa kasutada iseseisvad äriühingud. Turuväärtuse põhimõtte tavapärane kasutamine annab maksuametitele seega võimaluse suurendada kontsernisiseseid tehinguid sooritavate ettevõtete maksubaasi, selleks et tagada, et ainult turutingimustel tehinguid tegevad maksukohustuslased saaksid samaväärse kohtlemise osaliseks.

| (178) | Samas kui turuväärtuse põhimõte võimaldab maksuametitel teha siirdehindade kindlaksmääramisel seda põhimõtet mittearvestavate kontserni kuuluvate ettevõtete maksubaasi ühepoolseid positiivseid korrigeerimisi, saab turuväärtuse põhimõtte kohaselt teha (kusjuures see ei ole kohustuslik) siirdehindade negatiivset korrigeerimist, millega kaasneb maksusumma vähenemine, üksnes erandjuhul, mille puhul on tegemist sümmeetrilisel alusel toimuva vastukorrigeerimisega, mida kohaldatakse pärast teise maksujurisdiktsiooni kohaldatud positiivset esmast korrigeerimist. Nagu on selgitatud punktis 6.3.2.2, ei vasta tegelikult registreeritud ühepoolne negatiivne korrigeerimine, mida tehakse vaid ettevaatusabinõuna, turuväärtuse põhimõtte nõuetekohasele kohaldamisele ei üldises plaanis ega ka konkreetselt ülemäärase kasumi maksuvabastuse kohaldamise korral. |
| --- | --- |

(178)

Samas kui turuväärtuse põhimõte võimaldab maksuametitel teha siirdehindade kindlaksmääramisel seda põhimõtet mittearvestavate kontserni kuuluvate ettevõtete maksubaasi ühepoolseid positiivseid korrigeerimisi, saab turuväärtuse põhimõtte kohaselt teha (kusjuures see ei ole kohustuslik) siirdehindade negatiivset korrigeerimist, millega kaasneb maksusumma vähenemine, üksnes erandjuhul, mille puhul on tegemist sümmeetrilisel alusel toimuva vastukorrigeerimisega, mida kohaldatakse pärast teise maksujurisdiktsiooni kohaldatud positiivset esmast korrigeerimist. Nagu on selgitatud punktis 6.3.2.2, ei vasta tegelikult registreeritud ühepoolne negatiivne korrigeerimine, mida tehakse vaid ettevaatusabinõuna, turuväärtuse põhimõtte nõuetekohasele kohaldamisele ei üldises plaanis ega ka konkreetselt ülemäärase kasumi maksuvabastuse kohaldamise korral.

| (179) | OECD maksustamisalase näidislepingu artiklit 9 kohaldatakse vaid juhul, kui on välja selgitatud, et sama kasum on hõlmatud kahe eraldiseisva ja erinevatel maksuterritooriumidel tegutseva ettevõtte maksubaasi ning et sellega seoses tekib oht, et see kasum on „sellest tulenevalt maksustatud“ mõlemal nimetatud maksuterritooriumil. |
| --- | --- |

(179)

OECD maksustamisalase näidislepingu artiklit 9 kohaldatakse vaid juhul, kui on välja selgitatud, et sama kasum on hõlmatud kahe eraldiseisva ja erinevatel maksuterritooriumidel tegutseva ettevõtte maksubaasi ning et sellega seoses tekib oht, et see kasum on „sellest tulenevalt maksustatud“ mõlemal nimetatud maksuterritooriumil.

sellest tulenevalt maksustatud

| (180) | Muret siirdehindade korrigeerimisega seotud maksustamata jätmisega väljendati ka EL siirdehindade arvutamise alasel ühisfoorumil, (116) kus võeti vastu 2014. aasta aruanne, mille eesmärk on lahendada tehingu toimumise ajal kehtestatud siirdehindade hilisema korrigeerimisega, nn kompenseeriva korrigeerimisega seotud praktilisi küsimusi (117). Aruandes peetakse oluliseks, et seotud ettevõtete kasumi arvutamine toimuks nende kaubandus- ja finantssuhteid silmas pidades sümmeetriliselt. Tehingus osalevad ettevõtted peaksid kasutama samu hindu kõikide tehingute puhul. Sellest tulenevalt kutsutakse liikmesriike üles nõustuma kompenseeriva korrigeerimisega topeltmaksustamise vältimise eesmärgil üksnes sellisel juhul, kui korrigeerimine toimub sümmeetriliselt tehingu mõlema poole raamatupidamisarvestuses ning kui korrigeerimine toimub enne maksudeklaratsiooni esitamist. |
| --- | --- |

(180)

Muret siirdehindade korrigeerimisega seotud maksustamata jätmisega väljendati ka EL siirdehindade arvutamise alasel ühisfoorumil, (116) kus võeti vastu 2014. aasta aruanne, mille eesmärk on lahendada tehingu toimumise ajal kehtestatud siirdehindade hilisema korrigeerimisega, nn kompenseeriva korrigeerimisega seotud praktilisi küsimusi (117). Aruandes peetakse oluliseks, et seotud ettevõtete kasumi arvutamine toimuks nende kaubandus- ja finantssuhteid silmas pidades sümmeetriliselt. Tehingus osalevad ettevõtted peaksid kasutama samu hindu kõikide tehingute puhul. Sellest tulenevalt kutsutakse liikmesriike üles nõustuma kompenseeriva korrigeerimisega topeltmaksustamise vältimise eesmärgil üksnes sellisel juhul, kui korrigeerimine toimub sümmeetriliselt tehingu mõlema poole raamatupidamisarvestuses ning kui korrigeerimine toimub enne maksudeklaratsiooni esitamist.

116

117

| (181) | Kokkuvõttes leiab komisjon, et ülemäärase kasumi maksuvabastust ei saa käsitada tulenevana otseselt võrdlussüsteemi sisulistest alus- või toimimispõhimõtetest ega süsteemi toimimise ja tõhususe jaoks nõutavatest mehhanismidest. Komisjon järeldab samuti, et vaadeldav kord läheb seega selgelt kaugemale sellest, mis on vajalik ja proportsionaalne topeltmaksustamise vältimisega seotud eesmärgi saavutamiseks ning seda ei saa seega põhjendada maksusüsteemi laadi või majandusloogikaga. |
| --- | --- |

(181)

Kokkuvõttes leiab komisjon, et ülemäärase kasumi maksuvabastust ei saa käsitada tulenevana otseselt võrdlussüsteemi sisulistest alus- või toimimispõhimõtetest ega süsteemi toimimise ja tõhususe jaoks nõutavatest mehhanismidest. Komisjon järeldab samuti, et vaadeldav kord läheb seega selgelt kaugemale sellest, mis on vajalik ja proportsionaalne topeltmaksustamise vältimisega seotud eesmärgi saavutamiseks ning seda ei saa seega põhjendada maksusüsteemi laadi või majandusloogikaga.

6.3.4.   Kokkuvõte valikulise eelise olemasolu kohta

Kokkuvõte valikulise eelise olemasolu kohta

| (182) | Eespool toodud põhjustel järeldab komisjon, et vaadeldava korraga antakse hargmaisesse kontserni kuuluvatele Belgia üksustele valikuline eelis, mis seisneb nende maksubaasi suhtes negatiivse korrigeerimise kohaldamises, kuivõrd see korrigeerimine toob kaasa kõnealuste üksuste Belgias tasutava maksusumma vähenemise, võrreldes maksusummaga, mida need ettevõtted oleksid pidanud tasuma üldise äriühingu tulumaksu süsteemi alusel vastavalt Belgias kehtivale äriühingute tulu maksustamise korrale. |
| --- | --- |

(182)

Eespool toodud põhjustel järeldab komisjon, et vaadeldava korraga antakse hargmaisesse kontserni kuuluvatele Belgia üksustele valikuline eelis, mis seisneb nende maksubaasi suhtes negatiivse korrigeerimise kohaldamises, kuivõrd see korrigeerimine toob kaasa kõnealuste üksuste Belgias tasutava maksusumma vähenemise, võrreldes maksusummaga, mida need ettevõtted oleksid pidanud tasuma üldise äriühingu tulumaksu süsteemi alusel vastavalt Belgias kehtivale äriühingute tulu maksustamise korrale.

6.3.5.   Vaadeldavast korrast kasusaajad

Vaadeldavast korrast kasusaajad

| (183) | Vaadeldavast korrast kasusaajad on hargmaisesse kontserni kuuluvad Belgia üksused, kes on saanud 1992. aasta tulumaksuseaduse artikli 185 lõike 2 punkti b alusel eelotsuse ning kelle raamatupidamisarvestuses tegelikult registreeritud kasumi suhtes on tõepoolest kohaldatud ühepoolset negatiivset korrigeerimist, mille tulemusel määrati kindlaks Belgia üldise äriühingu tulumaksu süsteemi alusel maksustatava kasumi suurus. Komisjon märgib, et need üksused kuuluvad hargmaisesse kontserni ning hargmaisesse kontserni kuulumisest tuleneva ülemäärase kasumi maksuvabastuse kohaldamine on vaadeldava korra väljakuulutatud eesmärk. |
| --- | --- |

(183)

Vaadeldavast korrast kasusaajad on hargmaisesse kontserni kuuluvad Belgia üksused, kes on saanud 1992. aasta tulumaksuseaduse artikli 185 lõike 2 punkti b alusel eelotsuse ning kelle raamatupidamisarvestuses tegelikult registreeritud kasumi suhtes on tõepoolest kohaldatud ühepoolset negatiivset korrigeerimist, mille tulemusel määrati kindlaks Belgia üldise äriühingu tulumaksu süsteemi alusel maksustatava kasumi suurus. Komisjon märgib, et need üksused kuuluvad hargmaisesse kontserni ning hargmaisesse kontserni kuulumisest tuleneva ülemäärase kasumi maksuvabastuse kohaldamine on vaadeldava korra väljakuulutatud eesmärk.

| (184) | Riigiabi valdkonnas kohaldatavate eeskirjade seisukohalt võib eri õiguslikke üksusi käsitada ühe majandusüksusena. Sellist majandusüksust käsitatakse asjaomase äriühinguna, kes on vaadeldavast korrast kasusaaja. Euroopa Kohus on varasemalt sedastanud: „mõistet „ettevõtja“ tuleb mõista konkurentsiõiguses majandusüksusena [...] isegi siis, kui see koosneb õiguslikult mitmest füüsilisest või juriidilisest isikust“ (118). Et määrata kindlaks, kas mitu üksust moodustavad majandusüksuse, uurib Euroopa Kohus kontrollosaluse või funktsionaalsete, majanduslike või orgaaniliste sidemete olemasolu (119). Vaadeldaval juhul käsitatakse kõnealusest korrast kasusaajatest Belgia üksusi põhiettevõtjatena, kes haldavad ja kontrollivad kontserni (või tegelevad eraldi ettevõtlusega kontserni koosseisus). Sellised üksused kontrollivad tihtipeale kontserni kuuluvaid seotud ettevõtteid ning neid omakorda kontrollib üksus, kes juhib kontserni tervikuna. Seega tuleks kogu hargmaist kontserni käsitada abimeetmest kasusaava ettevõttena. |
| --- | --- |

(184)

Riigiabi valdkonnas kohaldatavate eeskirjade seisukohalt võib eri õiguslikke üksusi käsitada ühe majandusüksusena. Sellist majandusüksust käsitatakse asjaomase äriühinguna, kes on vaadeldavast korrast kasusaaja. Euroopa Kohus on varasemalt sedastanud: „mõistet „ettevõtja“ tuleb mõista konkurentsiõiguses majandusüksusena [...] isegi siis, kui see koosneb õiguslikult mitmest füüsilisest või juriidilisest isikust“ (118). Et määrata kindlaks, kas mitu üksust moodustavad majandusüksuse, uurib Euroopa Kohus kontrollosaluse või funktsionaalsete, majanduslike või orgaaniliste sidemete olemasolu (119). Vaadeldaval juhul käsitatakse kõnealusest korrast kasusaajatest Belgia üksusi põhiettevõtjatena, kes haldavad ja kontrollivad kontserni (või tegelevad eraldi ettevõtlusega kontserni koosseisus). Sellised üksused kontrollivad tihtipeale kontserni kuuluvaid seotud ettevõtteid ning neid omakorda kontrollib üksus, kes juhib kontserni tervikuna. Seega tuleks kogu hargmaist kontserni käsitada abimeetmest kasusaava ettevõttena.

118

119

| (185) | Lisaks sellele on vaadeldava korra kasutamise tingimus, et hargmaine kontsern tervikuna peab otsustama viia osa oma tegevusest üle Belgiasse või teha Belgias olulisi investeeringuid. Teisisõnu, kui sama kontserni erinevate õiguslike üksuste vaheliste tehingute korral on toodete või teenuste hinna kindlaksmääramiseks vaja kehtestada siirdehinnad, mõjutab see olemuslikult enam kui üht kontserni kuuluvat ettevõtet (hinna suurendamine ühes ettevõttes mõjutab teise ettevõtte kasumit). |
| --- | --- |

(185)

Lisaks sellele on vaadeldava korra kasutamise tingimus, et hargmaine kontsern tervikuna peab otsustama viia osa oma tegevusest üle Belgiasse või teha Belgias olulisi investeeringuid. Teisisõnu, kui sama kontserni erinevate õiguslike üksuste vaheliste tehingute korral on toodete või teenuste hinna kindlaksmääramiseks vaja kehtestada siirdehinnad, mõjutab see olemuslikult enam kui üht kontserni kuuluvat ettevõtet (hinna suurendamine ühes ettevõttes mõjutab teise ettevõtte kasumit).

| (186) | Seetõttu, sõltumata sellest, kas kontsernid on organiseeritud eri juriidiliste isikutena või mitte, tuleb sellisesse kontserni kuuluvaid ettevõtteid käsitada üheainsa vaadeldavast korrast kasusaava kontsernina (120). Seetõttu leiab komisjon, et lisaks kõnealust korda kasutavatele ettevõtetele tuleb ka hargmaiseid kontserne, kuhu kõnealused ettevõtted kuuluvad, käsitada kõnealuse korra alusel riigiabi saajatena Euroopa Liidu toimimise artikli lõike 107 lõike 1 tähenduses. |
| --- | --- |

(186)

Seetõttu, sõltumata sellest, kas kontsernid on organiseeritud eri juriidiliste isikutena või mitte, tuleb sellisesse kontserni kuuluvaid ettevõtteid käsitada üheainsa vaadeldavast korrast kasusaava kontsernina (120). Seetõttu leiab komisjon, et lisaks kõnealust korda kasutavatele ettevõtetele tuleb ka hargmaiseid kontserne, kuhu kõnealused ettevõtted kuuluvad, käsitada kõnealuse korra alusel riigiabi saajatena Euroopa Liidu toimimise artikli lõike 107 lõike 1 tähenduses.

120

6.4.   Järeldus abi olemasolu kohta

Järeldus abi olemasolu kohta

| (187) | Eelnevast lähtuvalt leiab komisjon, et 1992. aasta tulumaksuseaduse artikli 185 lõike 2 punktil b põhineva ja 21. juuni 2004. aasta seadusega kehtestatud ülemäärase kasumi maksuvabastusega antakse sellest meetmest kasusaajatele ning hargmaistele kontsernidele, millesse need ettevõtted kuuluvad, valikuline eelis, mis on seostatav Belgia riigiga, ning mida rahastatakse riigi ressurssidest, mis kahjustab või ähvardab kahjustada konkurentsi ning mis võib kahjustada liikmesriikidevahelist kaubandust. Seepärast kujutab vaadeldav kord endast Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 107 lõike 1 tähenduses riigiabi. |
| --- | --- |

(187)

Eelnevast lähtuvalt leiab komisjon, et 1992. aasta tulumaksuseaduse artikli 185 lõike 2 punktil b põhineva ja 21. juuni 2004. aasta seadusega kehtestatud ülemäärase kasumi maksuvabastusega antakse sellest meetmest kasusaajatele ning hargmaistele kontsernidele, millesse need ettevõtted kuuluvad, valikuline eelis, mis on seostatav Belgia riigiga, ning mida rahastatakse riigi ressurssidest, mis kahjustab või ähvardab kahjustada konkurentsi ning mis võib kahjustada liikmesriikidevahelist kaubandust. Seepärast kujutab vaadeldav kord endast Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 107 lõike 1 tähenduses riigiabi.

| (188) | Võttes arvesse asjaolu, et vaadeldav kord toob kaasa sellise finantskoormuse vähenemise, mida tavaolukorras oleks meetmest kasusaajad oma iga-aastase tegevuse käigus pidanud kandma, tuleb seda meedet käsitada meetmena, millega antakse abi sellest meetmest kasusaajatele ja hargmaistele kontsernidele, millesse nad kuuluvad. |
| --- | --- |

(188)

Võttes arvesse asjaolu, et vaadeldav kord toob kaasa sellise finantskoormuse vähenemise, mida tavaolukorras oleks meetmest kasusaajad oma iga-aastase tegevuse käigus pidanud kandma, tuleb seda meedet käsitada meetmena, millega antakse abi sellest meetmest kasusaajatele ja hargmaistele kontsernidele, millesse nad kuuluvad.

6.5.   Abi kokkusobivus siseturuga

Abi kokkusobivus siseturuga

| (189) | Riigiabi käsitatakse siseturuga kokkusobivana, kui see kuulub mõnda Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 107 lõikes 2 loetletud kategooriasse (121). Riigiabi võidakse käsitada siseturuga kokkusobivana, kui komisjon sedastab, et see kuulub mõnda Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 107 lõikes 3 loetletud kategooriasse. Samas on riigiabi andva liikmesriigi kohustus tõendada, et antav abi on siseturuga kokkusobiv Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 107 lõike 2 või 3 alusel. |
| --- | --- |

(189)

Riigiabi käsitatakse siseturuga kokkusobivana, kui see kuulub mõnda Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 107 lõikes 2 loetletud kategooriasse (121). Riigiabi võidakse käsitada siseturuga kokkusobivana, kui komisjon sedastab, et see kuulub mõnda Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 107 lõikes 3 loetletud kategooriasse. Samas on riigiabi andva liikmesriigi kohustus tõendada, et antav abi on siseturuga kokkusobiv Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 107 lõike 2 või 3 alusel.

121

| (190) | Belgia ametiasutused ei ole toonud välja ühtegi asjaolu, mis võimaldaks tuvastada vaadeldava korra kokkusobivust siseturuga. |
| --- | --- |

(190)

Belgia ametiasutused ei ole toonud välja ühtegi asjaolu, mis võimaldaks tuvastada vaadeldava korra kokkusobivust siseturuga.

| (191) | Lisaks sellele, nagu on selgitatud põhjenduses 188, tuleb vaadeldavat korda pidada meetmeks, mille alusel antakse tegevusabi. Üldjuhul ei saa sedalaadi abi põhimõtteliselt käsitada siseturuga kokkusobivana Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 107 lõike 3 alusel, kuivõrd see ei ole ette nähtud teatud majandustegevuse või teatud majanduspiirkondade arengu soodustamiseks ning pakutavad maksusoodustused ei ole ajaliselt piiratud, vähenevad või proportsionaalsed sellega, mis on vajalik konkreetse majandusliku mahajäämuse kõrvaldamiseks asjaomastes piirkondades. |
| --- | --- |

(191)

Lisaks sellele, nagu on selgitatud põhjenduses 188, tuleb vaadeldavat korda pidada meetmeks, mille alusel antakse tegevusabi. Üldjuhul ei saa sedalaadi abi põhimõtteliselt käsitada siseturuga kokkusobivana Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 107 lõike 3 alusel, kuivõrd see ei ole ette nähtud teatud majandustegevuse või teatud majanduspiirkondade arengu soodustamiseks ning pakutavad maksusoodustused ei ole ajaliselt piiratud, vähenevad või proportsionaalsed sellega, mis on vajalik konkreetse majandusliku mahajäämuse kõrvaldamiseks asjaomastes piirkondades.

| (192) | Ülemäärase kasumi maksuvabastust hõlmav kord ei ole seega siseturuga kokkusobiv. |
| --- | --- |

(192)

Ülemäärase kasumi maksuvabastust hõlmav kord ei ole seega siseturuga kokkusobiv.

6.6.   Abi ebaseaduslikkus

Abi ebaseaduslikkus

| (193) | Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 108 lõike 3 kohaselt on liikmesriigid kohustatud komisjonile teatama kõikidest abimeetmete kavadest (teatamiskohustus) ja neil ei ole õigust rakendada kavandatavaid abimeetmeid enne komisjoni lõpliku otsuse vastuvõtmist (meetme rakendamise peatamise kohustus). |
| --- | --- |

(193)

Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 108 lõike 3 kohaselt on liikmesriigid kohustatud komisjonile teatama kõikidest abimeetmete kavadest (teatamiskohustus) ja neil ei ole õigust rakendada kavandatavaid abimeetmeid enne komisjoni lõpliku otsuse vastuvõtmist (meetme rakendamise peatamise kohustus).

| (194) | Komisjon märgib, et Belgia ei teatanud oma kavatsusest anda vaadeldava korra kohast abi ning ei järginud Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 108 lõikest 3 tulenevat meetme rakendamise peatamise kohustust. Seetõttu on määruse (EL) 2015/1589 artikli 1 punkti f sätete kohaselt ülemäärase kasumi maksuvabastuse näol tegemist ebaseadusliku abiga, mida antakse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 108 lõike 3 sätteid rikkudes. |
| --- | --- |

(194)

Komisjon märgib, et Belgia ei teatanud oma kavatsusest anda vaadeldava korra kohast abi ning ei järginud Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 108 lõikest 3 tulenevat meetme rakendamise peatamise kohustust. Seetõttu on määruse (EL) 2015/1589 artikli 1 punkti f sätete kohaselt ülemäärase kasumi maksuvabastuse näol tegemist ebaseadusliku abiga, mida antakse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 108 lõike 3 sätteid rikkudes.

7.   SISSENÕUDMINE

SISSENÕUDMINE

| (195) | Määruse (EL) 2015/1589 artikli 16 lõike 1 kohaselt peab komisjon õigusvastase ja siseturuga kokkusobimatu abi sisse nõudma ja kõnealune liikmesriik peab võtma kõik vajalikud meetmed, et abisaajalt siseturuga kokkusobimatu abi tagasi saada. Kõnealuse määruse artikli 16 lõikega 2 nähakse ka ette, et abi tuleb koos intressidega tagasi nõuda alates kuupäevast, millest alates abisaaja sai õigusvastast abi kasutada, kuni abi tegeliku tagastamise kuupäevani. Komisjoni määruses (EÜ) 794/2004 (122) on üksikasjalikult kirjeldatud meetodeid tagasinõutava abi intressi arvutamiseks. Määruse (EL) 2015/1589 artikli 16 lõikes 3 on sätestatud, et tagastamine toimub „viivitamata ja vastavalt kõnealuse liikmesriigi siseriiklikus õiguses kehtivale korrale, tingimusel et see võimaldab komisjoni otsuse kohest ja tõhusat täitmist“. |
| --- | --- |

(195)

Määruse (EL) 2015/1589 artikli 16 lõike 1 kohaselt peab komisjon õigusvastase ja siseturuga kokkusobimatu abi sisse nõudma ja kõnealune liikmesriik peab võtma kõik vajalikud meetmed, et abisaajalt siseturuga kokkusobimatu abi tagasi saada. Kõnealuse määruse artikli 16 lõikega 2 nähakse ka ette, et abi tuleb koos intressidega tagasi nõuda alates kuupäevast, millest alates abisaaja sai õigusvastast abi kasutada, kuni abi tegeliku tagastamise kuupäevani. Komisjoni määruses (EÜ) 794/2004 (122) on üksikasjalikult kirjeldatud meetodeid tagasinõutava abi intressi arvutamiseks. Määruse (EL) 2015/1589 artikli 16 lõikes 3 on sätestatud, et tagastamine toimub „viivitamata ja vastavalt kõnealuse liikmesriigi siseriiklikus õiguses kehtivale korrale, tingimusel et see võimaldab komisjoni otsuse kohest ja tõhusat täitmist“.

122

7.1.   Õiguspärane ootus ja õiguskindlus

Õiguspärane ootus ja õiguskindlus

| (196) | Määruse (EL) 2015/1589 artikli 16 lõikes 1 on ühtlasi sätestatud, et komisjon ei nõua abi tagastamist, kui ta läheks sellega vastuollu ühenduse õiguse mõne üldpõhimõttega. |
| --- | --- |

(196)

Määruse (EL) 2015/1589 artikli 16 lõikes 1 on ühtlasi sätestatud, et komisjon ei nõua abi tagastamist, kui ta läheks sellega vastuollu ühenduse õiguse mõne üldpõhimõttega.

| (197) | Belgia väidab esiteks, et õiguspärase ootuse ja õiguskindluse põhimõtted takistavad abi tagasimaksmist. Komisjoni varasemate siirdehindade ja riigiabi valdkonda käsitlevate otsuste alusel on Belgia väidetavalt jõudnud seisukohale, et konkreetne maksumeede ei saa olla seotud riigiabi andmisega, kui liikmesriik järgib turuväärtuse põhimõtet. Belgia väidab täiendavalt, et tagasimaksmise nõudmist peaks takistama asjaolu, et abisummat on keeruline arvuliselt väljendada ning et see võib kaasa tuua topeltmaksustamise. |
| --- | --- |

(197)

Belgia väidab esiteks, et õiguspärase ootuse ja õiguskindluse põhimõtted takistavad abi tagasimaksmist. Komisjoni varasemate siirdehindade ja riigiabi valdkonda käsitlevate otsuste alusel on Belgia väidetavalt jõudnud seisukohale, et konkreetne maksumeede ei saa olla seotud riigiabi andmisega, kui liikmesriik järgib turuväärtuse põhimõtet. Belgia väidab täiendavalt, et tagasimaksmise nõudmist peaks takistama asjaolu, et abisummat on keeruline arvuliselt väljendada ning et see võib kaasa tuua topeltmaksustamise.

| (198) | Seoses Belgia väitega, mis on seotud õiguspärase ootuse kaitse põhimõttega, meenutab komisjon, et Euroopa Liidu kohtupraktika kohaselt (123) ei saa liikmesriik, kelle ametiasutused on andnud Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 108 lõike 3 sätetega kehtestatud menetluseeskirju rikkudes abi, abisaajate õiguspärase ootuse kaitsele tuginedes vältida komisjoni otsuses sisalduva abi tagasimaksmise nõude täitmist. Sellise võimaluse lubamine tooks kaasa Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklite 107 ja 108 kasuliku mõju kaotamise, kuivõrd riiklikud ametiasutused võivad iseenda õigusvastasele käitumisele tuginedes tühistada nende Euroopa Liidu toimimise lepingu sätete alusel komisjoni tehtud otsuste tõhusa mõju. Seega ei ole mitte asjaomase liikmesriigi, vaid kasusaajast ettevõtte kohustus tuua välja erakorralised asjaolud, millele tugineb nende õiguspärane ootus, mille tõttu nad vaidlustavad ebaseadusliku abi tagasimaksmise (124). Kuivõrd mitte ükski vaadeldavast korrast kasusaaja ei ole seoses kõnealuse korraga toonud välja õiguspäraseid ootusi, leiab komisjon, et Belgia viide sellele põhimõttele ei mõjuta käesoleva otsuse rakendamisega seotud tagasimaksmise kohustust. |
| --- | --- |

(198)

Seoses Belgia väitega, mis on seotud õiguspärase ootuse kaitse põhimõttega, meenutab komisjon, et Euroopa Liidu kohtupraktika kohaselt (123) ei saa liikmesriik, kelle ametiasutused on andnud Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 108 lõike 3 sätetega kehtestatud menetluseeskirju rikkudes abi, abisaajate õiguspärase ootuse kaitsele tuginedes vältida komisjoni otsuses sisalduva abi tagasimaksmise nõude täitmist. Sellise võimaluse lubamine tooks kaasa Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklite 107 ja 108 kasuliku mõju kaotamise, kuivõrd riiklikud ametiasutused võivad iseenda õigusvastasele käitumisele tuginedes tühistada nende Euroopa Liidu toimimise lepingu sätete alusel komisjoni tehtud otsuste tõhusa mõju. Seega ei ole mitte asjaomase liikmesriigi, vaid kasusaajast ettevõtte kohustus tuua välja erakorralised asjaolud, millele tugineb nende õiguspärane ootus, mille tõttu nad vaidlustavad ebaseadusliku abi tagasimaksmise (124). Kuivõrd mitte ükski vaadeldavast korrast kasusaaja ei ole seoses kõnealuse korraga toonud välja õiguspäraseid ootusi, leiab komisjon, et Belgia viide sellele põhimõttele ei mõjuta käesoleva otsuse rakendamisega seotud tagasimaksmise kohustust.

123

124

| (199) | Igal juhul peab selleks, et oleks võimalik tugineda õiguspärase ootuse kaitse põhimõttele, see ootus tulenema komisjoni õigusaktist, mis annab alust põhjendatud ootuse tekkeks (125). Belgia ametiasutused ei saa seoses ülemäärase kasumi maksuvabastusega tugineda mitte mingile konkreetsele õiguspärasele ootusele. Seejuures, lisaks asjaolule, et käitumisjuhendi töörühma aruannet, mille alusel eesistujariik sõnastas oma 19. märtsi 2003. aasta otsused, ei ole avaldatud, kinnitas Euroopa Kohus, et Euroopa Liidu nõukogu järelduste kohaselt, milles kõnealune töörühm tõi seoses vaatlusega välja liikmesriikide sõlmitud kokkuleppe, ei ole riiklikud maksumeetmed käsitletavad kindla kinnitusena (126). Euroopa Kohus on eeskätt sedastanud, et „nõukogu järeldused väljendavad poliitilist laadi tahet ja ei saa seetõttu oma sisust lähtuvalt omada õiguslikku mõju, mida oleks võimalik põhjendusena esitada Euroopa Kohtule. Lisaks sellele ei saa kõnealused järeldused mingil juhul olla siduvad komisjoni jaoks pädevuste kohaldamisel, mis on antud riigiabi valdkonnas asutamislepingu alusel kehtestatud eeskirjadega.“ |
| --- | --- |

(199)

Igal juhul peab selleks, et oleks võimalik tugineda õiguspärase ootuse kaitse põhimõttele, see ootus tulenema komisjoni õigusaktist, mis annab alust põhjendatud ootuse tekkeks (125). Belgia ametiasutused ei saa seoses ülemäärase kasumi maksuvabastusega tugineda mitte mingile konkreetsele õiguspärasele ootusele. Seejuures, lisaks asjaolule, et käitumisjuhendi töörühma aruannet, mille alusel eesistujariik sõnastas oma 19. märtsi 2003. aasta otsused, ei ole avaldatud, kinnitas Euroopa Kohus, et Euroopa Liidu nõukogu järelduste kohaselt, milles kõnealune töörühm tõi seoses vaatlusega välja liikmesriikide sõlmitud kokkuleppe, ei ole riiklikud maksumeetmed käsitletavad kindla kinnitusena (126). Euroopa Kohus on eeskätt sedastanud, et „nõukogu järeldused väljendavad poliitilist laadi tahet ja ei saa seetõttu oma sisust lähtuvalt omada õiguslikku mõju, mida oleks võimalik põhjendusena esitada Euroopa Kohtule. Lisaks sellele ei saa kõnealused järeldused mingil juhul olla siduvad komisjoni jaoks pädevuste kohaldamisel, mis on antud riigiabi valdkonnas asutamislepingu alusel kehtestatud eeskirjadega.“

125

126

| (200) | Seoses Belgia osutatud õiguskindluse põhimõttega ja eeskätt seoses komisjoni varasema otsustuspraktikaga, mis hõlmab turuväärtuse põhimõtet, meenutab komisjon esmalt, et see otsustuspraktika ei ole tema jaoks siduv. Iga võimalikku abimeedet tuleb hinnata selle meetme eripäraste omaduste alusel lähtuvalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 107 lõike 1 sätetest, nii et isegi kui vastupidise kohtupraktika olemasolu leiab kinnitust, ei saa see mõjutada käesolevas otsuses tehtud järelduste kehtivust (127). |
| --- | --- |

(200)

Seoses Belgia osutatud õiguskindluse põhimõttega ja eeskätt seoses komisjoni varasema otsustuspraktikaga, mis hõlmab turuväärtuse põhimõtet, meenutab komisjon esmalt, et see otsustuspraktika ei ole tema jaoks siduv. Iga võimalikku abimeedet tuleb hinnata selle meetme eripäraste omaduste alusel lähtuvalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 107 lõike 1 sätetest, nii et isegi kui vastupidise kohtupraktika olemasolu leiab kinnitust, ei saa see mõjutada käesolevas otsuses tehtud järelduste kehtivust (127).

127

| (201) | Komisjon märgib täiendavalt, et Belgia ametiasutuste osutatud otsuste kohaselt on ta varasemalt pidanud võimalikuks, et turuväärtuse põhimõtte suhtes kohaldatav erand seoses kontserni maksustamise kasumi suuruse kindlaksmääramisega kujutab endast riigiabi, kui sellega vähendatakse maksusummat, mille see üksus peab tasuma ettevõtete kasumi maksustamise üldise süsteemi kohaselt (128). Komisjon meenutab täiendavalt, et ta on seoses Belgia uute koordineerimiskeskuste kasuks kehtestatava maksukorralduse analüüsiga sõnaselgelt järeldanud, et Belgia üksuse saadav kasum, mis ületab kasumit, mille suurus määratakse kindlaks niinimetatud kulupõhise meetodi abil („cost plus“ meetod), tuleb maksustada Belgias isegi juhul, kui selle meetodi abil kindlaksmääratud kasum vastab turuväärtuse põhimõttele (129). Euroopa Kohus kinnitas seda järeldust (130). Võttes arvesse, et ülemäärase kasumi maksuvabastuse korra näol on turuväärtuse põhimõtte seisukohalt tegemist kõrvalekaldega, nagu seda on näidatud punktis 6.3.2.2, ei saa Belgia tugineda neile otsustele, väites, et tagasimaksmine läheks vastuollu õiguskindluse põhimõttega. Vastupidi, Belgia oleks pidanud olema kursis sellega, et maksukorralduse näol, millega kaasneb sellest korrast kasusaajate eeliskohtlemine, mis ilmneb nende maksubaasi kunstlikus vähendamises, võib olla tegemist riigiabi valdkonnas kohaldatavate eeskirjade rikkumisega. Seetõttu oleks ta igal juhul pidanud teatama vaadeldavast korrast komisjonile enne selle rakendamist. |
| --- | --- |

(201)

Komisjon märgib täiendavalt, et Belgia ametiasutuste osutatud otsuste kohaselt on ta varasemalt pidanud võimalikuks, et turuväärtuse põhimõtte suhtes kohaldatav erand seoses kontserni maksustamise kasumi suuruse kindlaksmääramisega kujutab endast riigiabi, kui sellega vähendatakse maksusummat, mille see üksus peab tasuma ettevõtete kasumi maksustamise üldise süsteemi kohaselt (128). Komisjon meenutab täiendavalt, et ta on seoses Belgia uute koordineerimiskeskuste kasuks kehtestatava maksukorralduse analüüsiga sõnaselgelt järeldanud, et Belgia üksuse saadav kasum, mis ületab kasumit, mille suurus määratakse kindlaks niinimetatud kulupõhise meetodi abil („cost plus“ meetod), tuleb maksustada Belgias isegi juhul, kui selle meetodi abil kindlaksmääratud kasum vastab turuväärtuse põhimõttele (129). Euroopa Kohus kinnitas seda järeldust (130). Võttes arvesse, et ülemäärase kasumi maksuvabastuse korra näol on turuväärtuse põhimõtte seisukohalt tegemist kõrvalekaldega, nagu seda on näidatud punktis 6.3.2.2, ei saa Belgia tugineda neile otsustele, väites, et tagasimaksmine läheks vastuollu õiguskindluse põhimõttega. Vastupidi, Belgia oleks pidanud olema kursis sellega, et maksukorralduse näol, millega kaasneb sellest korrast kasusaajate eeliskohtlemine, mis ilmneb nende maksubaasi kunstlikus vähendamises, võib olla tegemist riigiabi valdkonnas kohaldatavate eeskirjade rikkumisega. Seetõttu oleks ta igal juhul pidanud teatama vaadeldavast korrast komisjonile enne selle rakendamist.

128

cost plus

129

130

| (202) | Seoses vaadeldava kava alusel antud abisumma kindlaksmääramise keerukusega väidab komisjon, et ta ei näe, milles seisneb sellise arvulise väljendamise keerukus. Kuivõrd ülemäärase kasumi maksuvabastus vastab kontserni kuuluva Belgia üksuse tegelikult registreeritud kasumi suhtes kohaldatud teatud maksueelse kasumi protsendimäärale, piisab selleks, et tühistada meetmega antav valikuline eelis, sellest, kui maksta tagasi tegelikult registreeritud kasumi pealt arvutatud maksusumma ja vaadeldava korra alusel tegelikult tasutud maksusumma vahe, millele on lisatud abi andmise hetkest alates arvutatud kogunenud intress. |
| --- | --- |

(202)

Seoses vaadeldava kava alusel antud abisumma kindlaksmääramise keerukusega väidab komisjon, et ta ei näe, milles seisneb sellise arvulise väljendamise keerukus. Kuivõrd ülemäärase kasumi maksuvabastus vastab kontserni kuuluva Belgia üksuse tegelikult registreeritud kasumi suhtes kohaldatud teatud maksueelse kasumi protsendimäärale, piisab selleks, et tühistada meetmega antav valikuline eelis, sellest, kui maksta tagasi tegelikult registreeritud kasumi pealt arvutatud maksusumma ja vaadeldava korra alusel tegelikult tasutud maksusumma vahe, millele on lisatud abi andmise hetkest alates arvutatud kogunenud intress.

| (203) | Ja lõpuks, seoses Belgia väitega, mille kohaselt tagasimaksmine võib tuua kaasa topeltmaksustamise, osutab komisjon punktile 6.3.3 ning meenutab, et topeltmaksustamist saab esineda vaid juhul, kui sama kasum on samaaegselt hõlmatud kontserni kuuluva Belgia üksuse maksubaasi ja välisriigis tegutseva seotud üksuse maksubaasi. Ülemäärase kasumi maksuvabastus hõlmab aga vaid ühepoolset korrigeerimist, mida ei tehta seoses sama kasumi maksustamisega teisel maksuterritooriumil. Igal juhul, isegi kui topeltmaksustamise oht võiks tekitada õiguspäraseid kartusi, saab need kõrvaldada tavapäraste otsustusmehhanismide abil, mis kehtestatakse topeltmaksustamise valdkonnas kahepoolsete lepingute abil, ELi vahekohtukonventsiooni abil või 1992. aasta tulumaksuseaduse artikli 185 lõike 2 punkti b nõuetekohase kohaldamise abil. Nagu on selgitatud põhjenduses 172, on Belgia maksuameti tehtud negatiivsed korrigeerimised seoses sama kasumi maksustamisega teise maksujurisdiktsiooni poolt (pärast maksukohustuslase esitatud deklaratsiooni või välisriigi maksujurisdiktsiooni tehtud positiivset esialgset korrigeerimist) põhjendatud maksusüsteemi laadi ja üldise majandusloogikaga ning nende puhul ei ole tegemist riigiabiga. |
| --- | --- |

(203)

Ja lõpuks, seoses Belgia väitega, mille kohaselt tagasimaksmine võib tuua kaasa topeltmaksustamise, osutab komisjon punktile 6.3.3 ning meenutab, et topeltmaksustamist saab esineda vaid juhul, kui sama kasum on samaaegselt hõlmatud kontserni kuuluva Belgia üksuse maksubaasi ja välisriigis tegutseva seotud üksuse maksubaasi. Ülemäärase kasumi maksuvabastus hõlmab aga vaid ühepoolset korrigeerimist, mida ei tehta seoses sama kasumi maksustamisega teisel maksuterritooriumil. Igal juhul, isegi kui topeltmaksustamise oht võiks tekitada õiguspäraseid kartusi, saab need kõrvaldada tavapäraste otsustusmehhanismide abil, mis kehtestatakse topeltmaksustamise valdkonnas kahepoolsete lepingute abil, ELi vahekohtukonventsiooni abil või 1992. aasta tulumaksuseaduse artikli 185 lõike 2 punkti b nõuetekohase kohaldamise abil. Nagu on selgitatud põhjenduses 172, on Belgia maksuameti tehtud negatiivsed korrigeerimised seoses sama kasumi maksustamisega teise maksujurisdiktsiooni poolt (pärast maksukohustuslase esitatud deklaratsiooni või välisriigi maksujurisdiktsiooni tehtud positiivset esialgset korrigeerimist) põhjendatud maksusüsteemi laadi ja üldise majandusloogikaga ning nende puhul ei ole tegemist riigiabiga.

| (204) | Kokkuvõttes ei saa nõustuda mitte ühegi Belgia esitatud väitega vaadeldava korra alusel antud abi tagasimaksmise vältimise või piiramise kaitseks. |
| --- | --- |

(204)

Kokkuvõttes ei saa nõustuda mitte ühegi Belgia esitatud väitega vaadeldava korra alusel antud abi tagasimaksmise vältimise või piiramise kaitseks.

7.2.   Tagasimaksmise viis

Tagasimaksmise viis

| (205) | Euroopa Liidu toimimise lepingu ja Euroopa Kohtu väljakujunenud praktika kohaselt võib komisjon juhul, kui ta leiab, et abi ei ole siseturuga kokkusobiv, otsustada, et asjaomane liikmesriik peab sellise abi andmise lõpetama või seda muutma. Samuti on Euroopa Kohus korduvalt sedastanud, et liikmesriigi kohustus lõpetada sellise abi andmine, mida komisjon peab siseturuga kokkusobimatuks, on kehtestatud selleks, et taastada varasem olukord. Sellega seoses on Euroopa Kohus leidnud, et kõnealune eesmärk on saavutatud, kui abisaaja on õigusvastase abina saadud summad tagasi maksnud ja seega loobunud eelisest, mis tal turul konkurentide ees oli, ja kui on taastatud abi väljamaksmisele eelnenud olukord. |
| --- | --- |

(205)

Euroopa Liidu toimimise lepingu ja Euroopa Kohtu väljakujunenud praktika kohaselt võib komisjon juhul, kui ta leiab, et abi ei ole siseturuga kokkusobiv, otsustada, et asjaomane liikmesriik peab sellise abi andmise lõpetama või seda muutma. Samuti on Euroopa Kohus korduvalt sedastanud, et liikmesriigi kohustus lõpetada sellise abi andmine, mida komisjon peab siseturuga kokkusobimatuks, on kehtestatud selleks, et taastada varasem olukord. Sellega seoses on Euroopa Kohus leidnud, et kõnealune eesmärk on saavutatud, kui abisaaja on õigusvastase abina saadud summad tagasi maksnud ja seega loobunud eelisest, mis tal turul konkurentide ees oli, ja kui on taastatud abi väljamaksmisele eelnenud olukord.

| (206) | Mitte ükski Euroopa Liidu õigusakt ei nõua, et komisjon tooks välja siseturuga kokkusobimatu abi tagasimaksmise korralduse puhul täpse tagasimakstava abisumma arvulise suuruse. Piisab sellest, kui komisjoni otsus sisaldab andmeid, mis võimaldavad otsuse adressaadil iseseisvalt ja ülemääraste raskusteta selle summa kindlaks teha (131). |
| --- | --- |

(206)

Mitte ükski Euroopa Liidu õigusakt ei nõua, et komisjon tooks välja siseturuga kokkusobimatu abi tagasimaksmise korralduse puhul täpse tagasimakstava abisumma arvulise suuruse. Piisab sellest, kui komisjoni otsus sisaldab andmeid, mis võimaldavad otsuse adressaadil iseseisvalt ja ülemääraste raskusteta selle summa kindlaks teha (131).

131

| (207) | Seoses maksumeetmete kujul antava ebaseadusliku riigiabiga on ettevõtete maksustamist käsitleva teatise punktis 35 sätestatud, et tagasimakstava summa arvutamisel võrreldakse tagastatava summa arvutamisel tegelikult makstud maksusummat ja summat, mis oleks tulnud maksta üldiselt kohaldatava eeskirja kohaselt. Selleks et arvutada maksusummat, mis oleks tulnud tasuda juhul, kui oleks järgitud üldiselt kohaldatavat eeskirja, st juhul kui ülemäärase kasumi maksuvabastust ei oleks kohaldatud, peab Belgia maksuamet määrama uuesti kindlaks vaadeldavast korrast kasusaajatelt sissenõutava maksusumma iga majandusaasta puhul, mille kestel nad said vaadeldavast korrast kasu. Igalt kasusaajalt (132) tagasinõutava abisumma puhul tuleb arvestada:






  — | kõikide meetmest kasusaajale väljastatud eelotsuste alusel kokkuhoitud maksusummat; ja |
| --- | --- | --- |

(207)

Seoses maksumeetmete kujul antava ebaseadusliku riigiabiga on ettevõtete maksustamist käsitleva teatise punktis 35 sätestatud, et tagasimakstava summa arvutamisel võrreldakse tagastatava summa arvutamisel tegelikult makstud maksusummat ja summat, mis oleks tulnud maksta üldiselt kohaldatava eeskirja kohaselt. Selleks et arvutada maksusummat, mis oleks tulnud tasuda juhul, kui oleks järgitud üldiselt kohaldatavat eeskirja, st juhul kui ülemäärase kasumi maksuvabastust ei oleks kohaldatud, peab Belgia maksuamet määrama uuesti kindlaks vaadeldavast korrast kasusaajatelt sissenõutava maksusumma iga majandusaasta puhul, mille kestel nad said vaadeldavast korrast kasu. Igalt kasusaajalt (132) tagasinõutava abisumma puhul tuleb arvestada:

132

—

kõikide meetmest kasusaajale väljastatud eelotsuste alusel kokkuhoitud maksusummat; ja

| — | selle summaga seoses kogunenud intressi, mida arvestatakse alates abi andmise kuupäevast. |
| --- | --- |

—

selle summaga seoses kogunenud intressi, mida arvestatakse alates abi andmise kuupäevast.

Abi andmise kuupäevaks loetakse eelotsuse puudumisel kuupäev, mil kokkuhoitud summa oleks tulnud igal maksuaastal tasuda.

| (208) | Teatud majandusaastal konkreetse eelotsuse alusel kokkuhoitud maksusumma võrdub






  — | positiivsest maksubaasist tegelikult mahaarvatud kasumiga, |
| --- | --- | --- |

(208)

Teatud majandusaastal konkreetse eelotsuse alusel kokkuhoitud maksusumma võrdub

—

positiivsest maksubaasist tegelikult mahaarvatud kasumiga,

| — | mis korrutatakse konkreetse maksuaasta äriühingu tulumaksu määraga. |
| --- | --- |

—

mis korrutatakse konkreetse maksuaasta äriühingu tulumaksu määraga.

| (209) | Põhimõtteliselt tuleb arvesse võtta ülemäärase kasumi mahaarvamist, mis kajastub maksukohustuslase iga-aastases maksudeklaratsioonis, mida maksuamet korrigeerib kokkuhoitud maksusumma väljaselgitamiseks teostatud maksukontrolli käigus. |
| --- | --- |

(209)

Põhimõtteliselt tuleb arvesse võtta ülemäärase kasumi mahaarvamist, mis kajastub maksukohustuslase iga-aastases maksudeklaratsioonis, mida maksuamet korrigeerib kokkuhoitud maksusumma väljaselgitamiseks teostatud maksukontrolli käigus.

| (210) | Kui mahaarvamist, mille kohaldamiseks maksukohustuslasel on teatud majandusaastal õigus, ei ole võimalik (täielikult) selle majandusaasta jooksul rakendada seoses ebapiisava positiivse maksubaasiga ja kui summa, mida tegelikult maha ei arvatud, kanti üle hilisemasse maksuaastasse, loetakse abi antuks hilisema majandusaasta või majandusaastate jooksul, kui ülemäärasele kasumile vastavad summad on võimalik positiivsest maksubaasist maha arvata. |
| --- | --- |

(210)

Kui mahaarvamist, mille kohaldamiseks maksukohustuslasel on teatud majandusaastal õigus, ei ole võimalik (täielikult) selle majandusaasta jooksul rakendada seoses ebapiisava positiivse maksubaasiga ja kui summa, mida tegelikult maha ei arvatud, kanti üle hilisemasse maksuaastasse, loetakse abi antuks hilisema majandusaasta või majandusaastate jooksul, kui ülemäärasele kasumile vastavad summad on võimalik positiivsest maksubaasist maha arvata.

| (211) | Kuivõrd tagasimaksmise eesmärk on tagada, et vaadeldavat korda kasutanud maksukohustuslase tasutud maksusumma oleks võrdne summaga, mille ta oleks pidanud tasuma ülemäärase kasumi maksuvabastuse korra puudumisel võib põhjendustes 207–210 kirjeldatud meetodit tagasimaksmise käigus koos Belgia ametiasutustega täpsustada, et selgitada iga maksukohustuslase puhul nende konkreetset olukorda arvestades välja talle antud maksueelisega seotud summa. Maksusumma, mis oleks tulnud tasuda ülemäärase kasumi maksuvabastuse korra puudumisel, tuleb välja arvutada abi andmise hetkel Belgias kehtinud üldiselt kohaldatava maksusüsteemi alusel, võttes arvesse abisaaja tegelikku faktilist ja õiguslikku olukorda ja mitte muid hüpoteetilisi olukordi, mis tuginevad erinevatele tegevusega seotud ja õiguslikele asjaoludele, mida abisaaja oleks võinud valida kõnealuse maksuvabastuskorra puudumisel. |
| --- | --- |

(211)

Kuivõrd tagasimaksmise eesmärk on tagada, et vaadeldavat korda kasutanud maksukohustuslase tasutud maksusumma oleks võrdne summaga, mille ta oleks pidanud tasuma ülemäärase kasumi maksuvabastuse korra puudumisel võib põhjendustes 207–210 kirjeldatud meetodit tagasimaksmise käigus koos Belgia ametiasutustega täpsustada, et selgitada iga maksukohustuslase puhul nende konkreetset olukorda arvestades välja talle antud maksueelisega seotud summa. Maksusumma, mis oleks tulnud tasuda ülemäärase kasumi maksuvabastuse korra puudumisel, tuleb välja arvutada abi andmise hetkel Belgias kehtinud üldiselt kohaldatava maksusüsteemi alusel, võttes arvesse abisaaja tegelikku faktilist ja õiguslikku olukorda ja mitte muid hüpoteetilisi olukordi, mis tuginevad erinevatele tegevusega seotud ja õiguslikele asjaoludele, mida abisaaja oleks võinud valida kõnealuse maksuvabastuskorra puudumisel.

8.   KOKKUVÕTE

KOKKUVÕTE

| (212) | Kokkuvõtteks tõdeb komisjon, et Belgia rakendas ülemäärase kasumi maksuvabastuse korda ebaseaduslikult, rikkudes Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 108 lõike 3 sätteid. Määruse (EL) 2015/1589 artikli 16 kohaselt peab Belgia sisse nõudma kogu vaadeldava korra alusel meetmest kasusaajatele antud abi, |
| --- | --- |

(212)

Kokkuvõtteks tõdeb komisjon, et Belgia rakendas ülemäärase kasumi maksuvabastuse korda ebaseaduslikult, rikkudes Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 108 lõike 3 sätteid. Määruse (EL) 2015/1589 artikli 16 kohaselt peab Belgia sisse nõudma kogu vaadeldava korra alusel meetmest kasusaajatele antud abi,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

Artikkel 1

Ülemäärase kasumi maksuvabastuse kord, mis põhineb 1992. aasta tulumaksuseaduse artikli 185 lõike 2 punkti b sätetel, mille alusel Belgia väljastas hargmaistesse kontsernidesse kuuluvatele ettevõtetele eelotsuseid, mille alusel anti kõnealustele Belgia üksustele eelis, mis seisnes osa kõnealuste üksuste saadud kasumi suhtes äriühingu tulumaksule maksuvabastuse kohaldamises, on Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 107 lõike 1 tähenduses riigiabi, mis on kokkusobimatu siseturuga ning mida Belgia andis ebaseaduslikult, rikkudes Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 108 lõike 3 sätteid.

Artikkel 2

1.   Belgia on kohustatud artiklis 1 osutatud siseturuga kokkusobimatu ja ebaseadusliku abi abisaajatelt sisse nõudma.

2.   Abisaajatelt lõikes 1 osutatud sissenõudmise tulemusel sissenõudmata abi tuleb sisse nõuda kontsernilt, millesse abisaaja kuulub.

3.   Tagasimakstavatelt summadelt tuleb tasuda intressi alates kuupäevast, mil need anti abisaajate käsutusse, kuni nende täieliku tagasimaksmiseni.

4.   Intress tagasimakstavatelt summadelt arvutatakse liitintressina vastavalt komisjoni määruse (EÜ) nr 794/2004 V peatükile.

5.   Belgia lõpetab lõikes 1 osutatud abi andmise ja tühistab kõik kõnealuse abi raames veel teostamata maksed alates käesoleva otsuse vastuvõtmise kuupäevast.

6.   Belgia lükkab tagasi kõik eelotsuste talitusele esitatud eelotsused, mis on seotud lõikes 1 osutatud abiga ning mis on pooleli käesoleva otsuse vastuvõtmise kuupäeval.

Artikkel 3

1.   Artiklis 1 osutatud abi nõutakse tagasi viivitamata ja tõhusalt.

2.   Belgia tagab käesoleva otsuse täieliku rakendamise nelja kuu jooksul alates selle teatavaks tegemisest.

Artikkel 4

1.   Kahe kuu jooksul alates käesoleva otsuse teatavaks tegemisest esitab Belgia komisjonile järgmise teabe:

| a) | artiklis 1 osutatud abisaajate nimekiri ja iga abisaaja seoses käesoleva abiga saadud summa; |
| --- | --- |

a)

artiklis 1 osutatud abisaajate nimekiri ja iga abisaaja seoses käesoleva abiga saadud summa;

| b) | igalt abisaajalt sissenõutav kogusumma (põhisumma ja intress); |
| --- | --- |

b)

igalt abisaajalt sissenõutav kogusumma (põhisumma ja intress);

| c) | käesoleva otsuse täitmiseks juba võetud ja kavandatud meetmete üksikasjalik kirjeldus; |
| --- | --- |

c)

käesoleva otsuse täitmiseks juba võetud ja kavandatud meetmete üksikasjalik kirjeldus;

| d) | dokumendid, millega tõendatakse, et abisaajatele on antud korraldus abi tagasi maksta. |
| --- | --- |

d)

dokumendid, millega tõendatakse, et abisaajatele on antud korraldus abi tagasi maksta.

2.   Belgia teavitab komisjoni järjekindlalt käesoleva otsuse rakendamiseks võetud riiklike meetmete elluviimisest, kuni artiklis 1 osutatud abi on täielikult tagasi makstud. Belgia edastab komisjoni taotlusel viivitamata teabe käesoleva otsuse täitmiseks juba võetud ja kavandatud meetmete kohta. Lisaks esitab Belgia üksikasjalikud andmed abisaajatelt juba sisse nõutud abisummade ja intressi kohta.

Artikkel 5

Käesolev otsus on adresseeritud Belgia Kuningriigile.

Brüssel, 11. jaanuar 2016

Komisjoni nimel

komisjoni liige

Margrethe VESTAGER

---

(1)  
  ELT C 188, 5.6.2015, lk 24.

1

(2)  Vt joonealune märkus 1.

2

(3)  Vt Belgia 29. mail 2015. aastal menetluse algatamise otsuse kohta esitatud märkuste punkt 30, kus mõistet „iseseisev“ käsitatakse kui mittekuulumist hargmaisesse seotud äriühingute rühma.

3

(4)  Vt eeskätt Belgia 29. mai 2015. aasta menetluse algatamise otsust käsitlevate märkuste punktid 39 ja 40.

4

(5)  Vt Belgia 29. mai 2015. aasta menetluse algatamise otsust käsitlevate märkuste punkt 30.

5

(6)  Vt OECD siirdehindade alastes suunistes toodud mõistete määratlused. „Kaht ettevõtet loetakse teineteisest sõltumatuks, kui nende näol ei ole tegemist seotud ettevõtetega.“

6

(7)  Teatud juhtudel on komisjon täheldanud, et võrdleva uuringu jaoks võrreldavatena välja valitud üksused ei ole iseseisvad ettevõtted, mida käsitatakse samalaadsetena, vaid valdusettevõtted või emaettevõtjad, mida käsitatakse samalaadsetena, nagu konsolideeritud kontsern, mis on välja valitud konsolideeritud andmete alusel.

7

(8)  Kontserni kuuluva Belgia üksuse maksubaasi kindlaksmääramiseks kõige sagedamini kasutatav kasumi taseme näitaja on müügi kasumlikkus.

8

(9)  
  Earnings Before Interest and taxes, st ärikasum ehk intressi- ja maksueelne kasum.

9

Earnings Before Interest and taxes

(10)  
  Profit before tax, st maksustamiseelne kasum.

10

Profit before tax

(11)  
  24. detsembri 2002. aasta seadus, millega muudetakse ettevõtete suhtes kohaldatava tulumaksu korda ja kehtestatakse maksualaste eelotsuste süsteem, Moniteur Belge nr 410, teine väljaanne, 31. detsember 2002, lk 58817.

11

(12)  Vt põhjendused 44 ja 45.

12

(13)  
  21. juuni 2004. aasta seadus, millega muudetakse 1992. aasta tulumaksuseadust ja 24. detsembri 2002. aasta seadust, millega muudetakse ettevõtete suhtes kohaldatava tulumaksu korda ja kehtestatakse maksualaste eelotsuste süsteem, avaldatud 9. detsembri 2004. aasta väljaandes Moniteur Belge: http://www.ejustice.just.fgov.be/cgi/article_body.pl?language=fr&caller=summary&pub_date=04-07-09&numac=2004003278. Seadus jõustus 19. juulil 2004.

13

millega muudetakse 1992. aasta tulumaksuseadust ja 24. detsembri 2002. aasta seadust, millega muudetakse ettevõtete suhtes kohaldatava tulumaksu korda ja kehtestatakse maksualaste eelotsuste süsteem

(14)  Vt punkt 2.3.2.

14

(15)  
  EÜT L 225, 20.8.1990, lk 10.

15

(16)  DOC 51, 1079/001; Belgia Esindajatekoda, 30. aprill 2004. http://www.lachambre.be/FLWB/pdf/51/1079/51K1079001.pdf.

16

(17)  Vaatlus artiklite kaupa, artikkel 2: „
  Turuväärtuse põhimõtte mõiste tuuakse maksuõigusesse 1992. aasta tulumaksuseaduse artiklile 185 teise lõike lisamise teel See lõige põhineb OECD tulu- ja kapitalimaksu käsitleva näidislepingu artikli 9 tekstil
  “.

17

Turuväärtuse põhimõtte mõiste tuuakse maksuõigusesse 1992. aasta tulumaksuseaduse artiklile 185 teise lõike lisamise teel See lõige põhineb OECD tulu- ja kapitalimaksu käsitleva näidislepingu artikli 9 tekstil

(18)  Samas on täpsustatud, et „
  ettepanekus toodud säte võimaldab Belgia õigussüsteemi kohandada rahvusvaheliselt kohaldatava standardiga
  “.

18

ettepanekus toodud säte võimaldab Belgia õigussüsteemi kohandada rahvusvaheliselt kohaldatava standardiga

(19)  
  4. juuli 2007. aasta haldusringkiri nr Ci.RH.421/569.019 (AOIF 25/2006).

19

(20)  Vt põhjendus 27.

20

(21)  OECD siirdehindade alastes suunistes esitatud mõistete määratlustes on vastukorrigeerimist selgitatud järgmiselt: „Seotud ettevõtja maksukohustuse korrigeerimine teise maksujurisdiktsiooni maksuhalduri poolt vastuseks esimese maksujurisdiktsiooni maksuhalduri kohaldatud esmasele korrigeerimisele, eesmärgiga tagada kasumi kooskõlastatud jaotumine kahe jurisdiktsiooni vahel.“

21

(22)  Rahandus- ja eelarvekomisjoni 13. aprilli 2005. aasta koosoleku kokkuvõte, CRABV 51 COM 559 – 19.

22

(23)  Rahandus- ja eelarvekomisjoni 11. aprilli 2007. aasta koosoleku kokkuvõte, CRABV 51 COM 1271 – 06.

23

(24)  Rahandus- ja eelarvekomisjoni 6. jaanuari 2015. aasta koosoleku kokkuvõte, CRABV 54 COM 043 – 02.

24

(25)  Vt joonealune märkus 11.

25

(26)  Vt joonealune märkus 13.

26

(27)  Juhised siirdehinna turuväärtuse kindlaksmääramiseks hargmaistele ettevõtjatele ja maksuhalduritele, OECD, juuli 2010. OECD siirdehindade alased juhised võttis algkujul 27. juunil 1995 vastu OECD rahanduskomisjon. 1995. aasta suuniseid ajakohastati olulisel määral 2010. aasta juulis. Käesolevas otsuses tuleb osutamist siirdehindade puhul kohaldatavatele OECD siirdehindade alastele suunistele käsitada osutamisena 2010. aasta suunistele.

27

(28)  Belgias on turuväärtuse põhimõte lülitatud äriühingu tulumaksu seadusesse 1992. aasta tulumaksuseaduse artikli 185 lõike 2 lisamisega.

28

(29)  OECD liikmesriikide maksuametitel on soovitatud järgida OECD põhimõtteid. Üldises plaanis on OECD siirdehindade alased suunised siiski lähtealuseks ja avaldavad selget mõju OECD liikmesriikide (ja isegi liikmesriikide hulka mittekuuluvate riikide) maksutavadele.

29

(30)  Vt OECD siirdehindade alaste suuniste sissejuhatuse lõige 6.

30

(31)  Maksuametid ja seadusandjad on sellest probleemist teadlikud ja maksuõigus võimaldab üldjuhul maksuametitel asendada selliste ettevõtete maksudeklaratsioonides, kes ei kohalda nõuetekohaselt siirdehindu oma maksustava tulu vähendamisel, need siirdehinnad asendushindadega, mis vastavad usaldusväärsetele hindadele, mida kohaldavad iseseisvad ettevõtted, kes peavad läbirääkimisi turuväärtuse põhimõttele lähedastes tingimustes.

31

(32)  Vt OECD siirdehindade alaste suuniste punkt 1.15.

32

(33)  Artikli 9 lõikes 1 on sätestatud: „Kui [...] kaks [seotud] ettevõtjat järgivad omavahelistes äri- ja rahandussuhetes iseseisvate ettevõtjate vahel kokkulepitust erinevaid tingimusi, mille tõttu jääb ettevõtja kasum eeldatavast väiksemaks, loetakse ettevõtja kasumiks eeldatav kasum, mis maksustatakse asjakohaselt“.

33

(34)  Artikli 9 lõikes 2 on sätestatud: „Kui lepinguosaline riik arvab oma ettevõtja tulu hulka – ja asjakohaselt maksustab – tulu, mis on teises lepinguosalises riigis maksustatud selle riigi ettevõtja tuluna ja mille oleks saanud esimesena nimetatud riigi ettevõtja, kui ettevõtjad oleksid omavahelistes suhetes järginud samu tingimusi nagu iseseisvad ettevõtjad, korrigeerib teine riik tulult tasutavat maksusummat. Maksusummat korrigeerides võetakse arvesse lepingu ülejäänud sätteid; lepinguosaliste riikide pädevad ametiisikud konsulteerivad vajaduse korral teineteisega“.

34

(35)  Kui asjaomased pooled ei saavuta asjakohase korrigeerimise summa ja laadi osas kokkulepet, rakendatakse OECD näidislepingu artiklis 25 ettenähtud kokkuleppemenetlust, seda ka juhul, kui kokkuleppes puudub artikli 9 lõikega 2 samalaadne säte. Asjaomaste pädevate ametiasutuste kohustus piirdub nõudega teha kõik nende võimuses olev, mitte saavutada lahendus, seega ei saa topeltmaksustamisega seotud probleemi lahendada juhul, kui lepinguosalised riigid ei ole maksulepingusse lisanud vahekohut hõlmavat sätet.

35

(36)  OECD siirdehindade alaste suuniste punktis 2.9 on sätestatud: „Samas ei või need teised meetodid asendada OECD tunnustatud meetodeid, kui viimased on kohasemad rakendamiseks konkreetsetel asjaoludel.“

36

(37)  Puhaskasumi näitaja mõiste on määratletud OECD siirdehindade alaste suuniste mõistete määratluses kui „puhaskasumi suhe asjakohasel alusel (näiteks kulud, käive, vara)“. Puhaskasumi näitajat nimetatakse igapäevases kasutuses sageli ka kasumi taseme näitajaks.

37

(38)  Vt OECD siirdehindade alaste suuniste punkt 3.18.

38

(39)  Vt OECD siirdehindade alaste suuniste punkt 2.59.

39

(40)  
  31. mai 2015. aasta seisuga ajakohastatud andmed.

40

(41)  Vt 18. märtsi 2014. aasta vastus komisjoni teise teabenõude küsimusele 1: „
  Täpsustame, et ei ole antud ühtegi negatiivset vastust.“

41

Täpsustame, et ei ole antud ühtegi negatiivset vastust

(*1)  Kuulub ametisaladuse alla.

*1

(42)  Alates 14. oktoobrist 2015 nõukogu 13. juuli 2015. aasta määrus (EL) 2015/1589, millega kehtestatakse üksikasjalikud eeskirjad Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 108 kohaldamiseks (kodifitseeritud tekst) (ELT L 248, 24.9.2015, lk 9), tühistas ja asendas nõukogu 22. märtsi 1999. aasta määruse (EÜ) nr 659/1999, millega kehtestatakse üksikasjalikud eeskirjad EÜ asutamislepingu artikli 93 kohaldamiseks (EÜT L 83, 27.3.1999, lk 1). Viiteid määrusele (EÜ) nr 659/1999 käsitatakse viidetena määrusele (EL) 2015/1589 ja neid loetakse vastavalt kõnealuse määruse II lisas esitatud vastavustabelile.

42

(43)  Belgia osutab sellega seoses näidetele, mis hõlmavad kontsernisiseseid tasuta teenuseid, mis on toodud OECD siirdehindade alaste suuniste punktides 7.12 ja 7.13.

43

(44)  Vt põhjendus 52.

44

(45)  Kohtuasi T-399/11, Banco Santander SA ja Santusa Holding vs. komisjon, EKL, EU:T:2014:938.

45

vs

(46)  Vt liidetud kohtuasjad C-182/03 ja C-217/03, Belgia ja Forum 187 ASBL vs. komisjon, EKL, EU:C:2006:416, punktid 69 ja 147.

46

vs

(47)  Vt eelmist.

47

(48)  Vt eesistujariigi järeldused seoses 19. märtsi 2003. aasta ECOFIN nõukogu istungiga, milles osutatakse käitumisjuhendi töörühma aruandele, mille viitenumber on 7018/1/03 FISC 31 REV 1 ja mis on kättesaadav järgmisel veebiaadressil: http://data.consilium.europa.eu/doc/document/ST-7431-2003-INIT/fr/pdf.

48

(49)  Niinimetatud mitteametlike kapitalisissemaksete lepingutega seotud kord, mis on käitumisjuhendi tähistatud numbriga E002.

49

mitteametlike kapitalisissemaksete lepingutega

(50)  Ettevõte [...] lisab oma märkustele asjaomase eelotsuse ning uuringu siirdehindade kohta, millel see eelotsus põhineb.

50

(51)  Vt eeskätt liidetud kohtuasjad C-182/03 ja C-217/03, Belgia ja Forum 187 ASBL vs. komisjon, EKL, EU:C:2006:416 ja kohtuasi C-519/07 P, komisjon vs. Koninklijke FrieslandCampina, EKL, EU:C:2009:556.

51

vs

vs

(52)  Abikava olemasolu võimaldab järeldada ka asjaolu, et eelotsuste talitus viitab oma aastaaruandes, et ülemäärase kasumi maksuvabastust võimaldavad otsused on eelotsuste üks eriliik ning toob välja asjaolu, et Belgia ametiasutused reklaamivad vaadeldavat korda. Vt eeskätt pealinn Brüsseli piirkond, http://www.investinbrussels.com, „Belgian R&D incentives unparalleled in Europe“, 18/1/13: „Companies established in Belgium acting as the principal in a centralised business model can also apply an ‘excess accounting profit’ ruling, resulting in an average tax rate of between 7–9 %“; riiklik föderaalne rahandusamet, välisinvesteeringute maksustamise osakond, tutvustused pealkirjaga „Maksusoodustused Belgias“, 2009 ja „Belgia maksusüsteem: uued uuenduslikud meetmed“, Pariis, 9. oktoober 2007, juurdepääsetav järgmisel veebiaadressil: http://finances.belgium.be/fr/sur_le_spf/structure_et_services/services_du_president/Fiscaliteit_van_de_buitenlandse_investeringen/publications/presentations

52

(53)  Kõik 1992. aasta tulumaksuseaduse artikli 185 lõike 2 punkti b alusel tehtavad negatiivsed korrigeerimised ei põhine niinimetatud ülemäärase kasumi olemasolul. Kõnealune säte on õiguslik alus siirdehindade korrigeerimiseks ka juhul, kui Belgia maksukohustuslase avalduse alusel nõustub Belgia vähendama Belgia maksukohustuslase maksubaasi seoses mõnel teisel maksuterritooriumil tehtud esialgse positiivse korrigeerimisega. Asjaolu, et 1992. aasta tulumaksuseaduse artikli 185 lõike 2 punkti b kasutatakse ka õigusliku alusena muude maksubaasi negatiivsete korrigeerimiste puhul kui ülemäärase kasumi maksuvabastusega seotud korrigeerimised, ei takista kõnealusel sättel olla vaidlustatud korra õiguslik alus.

53

(54)  Näiteks juhul kui avaliku sektori üksusel on õigus kasutada erinevaid instrumente kohaliku majanduse edendamiseks ning ta rakendab selleks erinevaid abimeetmeid, hõlmab selline tegevus märkimisväärse hindamisõiguse rakendamist seoses abi suuruse, laadi ja selle andmise tingimustega ning seoses eesmärgiga, mida abi andmisega soovitakse saavutada ning seetõttu ei saa sellisel juhul välistada abikava olemasolu. Vt komisjoni 13. juuli 2011. aasta otsus, mis käsitleb riigiabi nr C 6/08 (ex NN 69/07), mida Soome andis ettevõtjale Åland Industrihus Ab (ELT L 125, 12.5.2012, lk 33), põhjendus 110.

54

(55)  Kuigi maksukohustuslane on kohustatud esitama uuringu siirdehindade kohta, kohaldatakse ülemäärase kasumi maksuvabastust üldise põhimõtte alusel, ilma et tuleks näidata topeltmaksustamise esinemist. Maksuvabastuse kohaldamine tugineb lisaks sellele alati eeldusele, et ülemäärane kasum on tingitud sünergiast, mastaabiefektist või muudest eelistest, mis on seotud hargmaisesse kontserni kuulumisega.

55

(56)  Vt sellega seoses komisjoni 17. veebruari 2003. aasta otsus 2003/601/EÜ abikava C54/2001 (ex NN 55/2000) kohta: Iirimaa – välistulud (ELT L 204, 13.8.2003, lk 51) (eeskätt selle otsuse põhjendus 30); komisjoni 17. veebruari 2003. aasta otsus 2003/755/EÜ Belgias asuvate koordineerimiskeskuste jaoks mõeldud abikava kohta (ELT L 282, 30.10.2003, lk 25) (eeskätt selle otsuse põhjendus 13: selleks et saada kasu abikavaga kehtestatud maksustamise erikorraldusest, peavad koordineerimiskeskused olema eelnevalt saanud kuningliku määruse alusel individuaalse kinnituse); komisjoni 17. veebruari 2003. aasta otsus 2003/515/EÜ Madalmaades rahvusvahelise rahastamistegevuse suhtes rakendatava riigiabi kohta (ELT L 180, 18.7.2003, lk 52) (eeskätt selle otsuse põhjendus 16: reservi loomiseks seoses riskidega abikava alusel maksuvabastuse kohaldamisel peab olema Madalmaade maksuameti luba); komisjoni 16. oktoobri 2002. aasta otsus 2003/501/EÜ riigiabikava C 49/2001 (ex NN 46/2000) kohta – koordineerimiskeskused – Luksemburgi poolt rakendatud (ELT L 170, 9.7.2003, lk 20) (eeskätt selle otsuse põhjendus 9: selleks, et saada kasu koordineerimiskeskuste abikavaga kehtestatud maksustamise erikorraldusest, tuleb eelnevalt saada haldusasutuse nõusoleku); ja komisjoni 22. augusti 2002. aasta otsus 2003/81/EÜ riigiabi kava kohta, mida Hispaania Kuningriik rakendas Biskaias asuvate koordineerimiskeskuste suhtes (abi C 48/2001) (ELT L 31, 6.2.2003, lk 26) (eeskätt selle otsuse põhjendus 14: selleks, et saada kasu koordinatsioonikeskuste maksukorraldusest, peavad ettevõtted saama maksuameti eelneva loa, mis kehtib maksimaalselt viis aastat).

56

(57)  Vt põhjendus 59.

57

(58)  Vt liidetud kohtuasjad C-182/03 ja C-217/03, Belgia ja Forum 187 ASBL vs. komisjon, EKL, EU:C:2006:416, punkt 82; kohtuasi 248/84, Saksamaa vs. komisjon, EKL, EU:C:1987:437, punkt 18; ja kohtuasi C-75/97, Belgia vs. komisjon, EKL, EU:C:1999:311, punkt 48.

58

vs

vs

vs

(59)  Vt kohtuasi C-399/08 P, komisjon vs. Deutsche Post, EKL, EU:C:2010:481, punkt 38 ja selles otsuses osutatud kohtupraktika.

59

vs

(60)  Vt kohtuasi C-399/08 P, komisjon vs. Deutsche Post, EKL, EU:C:2010:481, punkt 39 ja selles otsuses osutatud kohtupraktika.

60

vs

(61)  Vt liidetud kohtuasjad C-106/09 P ja C-107/09 P, komisjon vs. Gibraltari valitsus ja Ühendkuningriik, EKL, EU:C:2011:732, punkt 72 ja selles otsuses osutatud kohtupraktika.

61

vs

(62)  Vt kohtuasi 730/79, Philip Morris, EKL, EU:C:1980:209, punkt 11; ja otsused liidetud kohtuasjades T-298/97, T-312/97 jne, Alzetta EKL, EU:T:2000:151, punkt 80.

62

(63)  Kohtuasi C-172/03: Heiser EKL, EU:C:2005:130, punkt 40.

63

(64)  Vt liidetud kohtuasjad C-78/08 kuni C-80/08: Paint Graphos, EKL, EU:C:2011:550, punktid 49 ja 63.

64

(65)  Vt liidetud kohtuasjad C-78/08 kuni C-80/08: Paint Graphos, EKL, EU:C:2011:550, punkt 65.

65

(66)  Vt liidetud kohtuasjad C-182/03 ja C-217/03, Belgia ja Forum 187 ASBL vs. komisjon, EKL, EU:C:2006:416, punkt 95.

66

vs

(67)  Äriühingud, kelle peakorter, peamine tegevuskoht või juhtkonna või administratsiooni asukoht on Belgias [1992. aasta tulumaksuseaduse artikli 2 lõike 1 punkt 5].

67

(68)  Vt 1992. aasta tulumaksuseaduse artikli 185 lõige 1.

68

(69)  See hõlmab tulusid, mis on seotud Belgias asuva kinnisvaraga, tulusid, mis tulenevad Belgias asuvast varast või kapitalist, ning kasumit, mis on saadud Belgias asuva püsiva tegevuskoha kaudu (1992. aasta tulumaksuseaduse artiklid 227–229).

69

(70)  Vt põhjendus 25.

70

(71)  Vt põhjendused 26–28.

71

(72)  1992. aasta tulumaksuseaduse artikkel 179 koos artikli 2 lõike 1 punktiga 5.

72

(73)  Vt kohtuasi C-6/12 P, Oy, EKL, EU:2013:525, punkt 18; vt liidetud kohtuasjad C-106/09 P ja C-107/09 P, komisjon vs. Gibraltari valitsus ja Ühendkuningriik, EKL, EU:C:2011:732, punkt 73.

73

vs

(74)  Vt punkt 6.3.2.1.

74

(75)  Vt punkt 6.3.1.2.

75

(76)  Vt punkt 6.3.2.2.

76

(77)  Vt kohtuasi C-66/02, Itaalia vs komisjon, EKL, EU:C:2005:768, punkt 78; kohtuasi C-222/04, Cassa di Risparmio di Firenze e.a., EKL, EU:C:2006:8, punkt 132; kohtuasi C-522/13, Ministerio de Defensa et Navantia, EKL, EU:C:2014:2262, punktid 21–31. Vt ka komisjoni teatis riigiabi eeskirjade kohaldamise kohta äriühingute otsese maksustamisega seotud meetmete suhtes, punkt 9, EÜT C 384, 10.12.1998, lk 3. Vt ka otsus 2003/601/EÜ, põhjendused 33–35.

77

(78)  Vt põhjendus 125.

78

(79)  Vt põhjendus 44.

79

(80)  Vt 26. veebruari 2013. aasta otsus dokumendis 2011.569, § 42: „
  Projektidega seotud investeerimiskava on järgmine: [...] kolmanda tootmisliini käivitamine: investeering suurusega 2.2 miljonit USA dollarit [...] neljanda ja viienda tootmisliini käivitamine: täiendav investeering vähemalt 5miljoni USA dollari ulatuses [...]
  “; § 43: „
  Töökohtade loomisega seoses peaks selliste investeeringute tulemusel Belgias asuva kontserni töötajate arv suurenema vähemalt 30–40 täistööajaekvivalendi võrra
  “; § 83: „
  [...] (Taotleja) kohustub suurendama oma tootmismahtu Belgias. [...]
  “ ja § 91: „
  (taotleja) kasum Belgias suureneb tulenevalt mastaabiefektist ja sünergiast, mis tekib seoses tema tootmisvõimsuse suurenemisega pärast kontserni täiendavat investeerimisotsust
  “; 30. jaanuari 2007 otsus, dokument 600.460, § 15: „
  [...] the business intends to relocate the Central Entrepreneur company from (abroad) to Belgium in the course of 2007
  “; § 18: „
  The Entrepreneur activities that are currently carried out (abroad) require the employment of 15 positions.All these positions will be transferred to Belgium
  “; 15. detsembri 2005 otsus, dokument 500.249, § 6: „
  De totale investering bedroeg circa EUR 109,5 miljoen. De geraamde ekstra banentoename als gevolg van deze nieuwe investering [...] wordt geraamd op 25 mensen
  “; 10. detsembri 2013 otsus, dokument 2013.540, 2. osa: Mõju Belgia tööhõive tasemele [...], § 68: „
  Seoses ostukeskuse ja kvaliteedikontrolli keskuse rajamisega on Belgias võimalik luua või säilitada 20 täiendavat töökohta. Keskpikas perspektiivis on ühtlasi pärast 2015. aastat kavas võtta tööle 4 täiendavat töötajat
  “. § 69:
  „[...] müügipunktide arv Belgias ning kauplemispind [...] peaks suurenema. Võib eeldada täiendavate töökohtade loomist Belgias asuvas jaotusvõrgus
  “. § 70: „
  Samuti tuleb märkida, (et) pankroti korral suureneks (ülevõetud ettevõttes) kaduvate töökohtade arv [...] 300 täistöökohtade ekvivalendini
  “. § 71–72: „
  Tuleb märkida, et (taotleja) kavatseb samuti [...] rajada uue vahelao [...], mis tingib uute töökohtade loomise
  “.

80

Projektidega seotud investeerimiskava on järgmine: [...] kolmanda tootmisliini käivitamine: investeering suurusega 2.2 miljonit USA dollarit [...] neljanda ja viienda tootmisliini käivitamine: täiendav investeering vähemalt 5miljoni USA dollari ulatuses [...]

Töökohtade loomisega seoses peaks selliste investeeringute tulemusel Belgias asuva kontserni töötajate arv suurenema vähemalt 30–40 täistööajaekvivalendi võrra

[...] (Taotleja) kohustub suurendama oma tootmismahtu Belgias. [...]

(taotleja) kasum Belgias suureneb tulenevalt mastaabiefektist ja sünergiast, mis tekib seoses tema tootmisvõimsuse suurenemisega pärast kontserni täiendavat investeerimisotsust

[...] the business intends to relocate the Central Entrepreneur company from (abroad) to Belgium in the course of 2007

The Entrepreneur activities that are currently carried out (abroad) require the employment of 15 positions.All these positions will be transferred to Belgium

De totale investering bedroeg circa EUR 109,5 miljoen. De geraamde ekstra banentoename als gevolg van deze nieuwe investering [...] wordt geraamd op 25 mensen

Seoses ostukeskuse ja kvaliteedikontrolli keskuse rajamisega on Belgias võimalik luua või säilitada 20 täiendavat töökohta. Keskpikas perspektiivis on ühtlasi pärast 2015. aastat kavas võtta tööle 4 täiendavat töötajat

„[...] müügipunktide arv Belgias ning kauplemispind [...] peaks suurenema. Võib eeldada täiendavate töökohtade loomist Belgias asuvas jaotusvõrgus

Samuti tuleb märkida, (et) pankroti korral suureneks (ülevõetud ettevõttes) kaduvate töökohtade arv [...] 300 täistöökohtade ekvivalendini

Tuleb märkida, et (taotleja) kavatseb samuti [...] rajada uue vahelao [...], mis tingib uute töökohtade loomise

(81)  Eelotsuste puhul, mis ei hõlma ülemäärase kasumi maksuvabastuse kohaldamist, ei ole kõnealune kohustus seotud valikulisuse probleemiga. Tavaliste eelotsustega tagatakse lihtsalt maksukohtlemisega seotud õiguskindlus eeskirjade alusel, mida kohaldatakse ühetaoliselt kõikide äriühingute suhtes, sõltumata sellest, kas neile on väljastatud eelotsus või mitte. Seetõttu, arvestamata ülemäärase kasumi maksuvabastust, on maksustatav kasum põhimõtteliselt nii suur, kui see määrati eelnevalt kindlaks eelotsuses või tagantjärele maksudeklaratsioonis. Eelotsus, millega võimaldatakse ülemäärase kasumi maksuvabastust, toimib tegelikult eelnevalt antud loana. Õigusaktides on sätestatud, et turuväärtuse põhimõttele vastavat kasumit ületava ülemäärase kasumi suhtes kohaldatav vähendamine tuleb määratleda eelotsuse abil ning seda ei saa taotleda tagantjärele maksudeklaratsiooni alusel. Seetõttu ei saa äriühing, kes registreerib tegelikult suure (ülemäärase) kasumi oma tavapärase tegevuse tulemusel, kasutada ülemäärase kasumi maksuvabastust. Seetõttu koheldakse kaht äriühingut, kes on samaväärses õiguslikus ja faktilises olukorras ja kellest üks on oma tegevuse ümber korraldanud ja teine tegutseb oma tavategevuse raames, erinevalt, kuna üksnes esimesel ettevõttel on lubatud taotleda eelotsust, millega võimaldatakse ülemäärase kasumi maksuvabastust.

81

(82)  Kohtuasi T-399/11, Banco Santander SA ja Santusa Holding vs. komisjon, EKL, EU:T:2014:938.

82

vs

(83)  Kohtuasi C-21/15 P, komisjon vs. Banco Santander ja Santusa.

83

vs

(84)  Vt punkt 6.3.1.2 ja põhjendus 136.

84

(85)  Vt liidetud kohtuasjad C-182/03 ja C-217/03, Belgia ja Forum 187 ASBL vs. komisjon, EKL, EU:C:2006:416.

85

vs

(86)  Vt eelmist.

86

(87)  Komisjoni 17. veebruari 2003. aasta otsus 2003/757/EÜ Belgias asuvate koordineerimiskeskuste jaoks mõeldud abikava kohta (ELT L 282, 30.10.2003, lk 25).

87

(88)  Vt liidetud kohtuasjad C-182/03 ja C-217/03, Belgia ja Forum 187 ASBL vs. komisjon, EKL, EU:C:2006:416, punktid 95–97.

88

vs

(89)  Vt liidetud kohtuasjad C-182/03 ja C-217/03, Belgia ja Forum 187 ASBL vs. komisjon, EKL, EU:C:2006:416, punkt 81. Vt ka kohtuasi T-538/11, Belgia vs. komisjon, EKL, EU:C:2015:188, punktid 65 ja 66 ja selles otsuses osutatud kohtupraktika.

89

vs

vs

(90)  Vt põhjendus 65.

90

(91)  OECD siirdehindade alastes suunistes ei ole määratletud „põhiettevõtja“ mõistet. Suuniste punktis 9.2 on toodud sisse „korralduse andja“ mõiste, mida käsitatakse välismaise seotud ettevõtte partneri tähenduses, keda vaadeldakse piiratud õigustega edasimüüja, agendi, komisjonimüüja või alltöövõtjana, kuid neis suunistes ei ole „korralduse andja“ mõistet täpsustatud. Samuti on OECD siirdehindade alaste suuniste punktides 9.26 ja 9.27 toodud näiteid üksuste kohta, keda käsitatakse korralduse andjana kontrollitava tehingu raames. Kontserni struktuuris võib olla majanduslikult mõistlik jagada ülesanded näiteks strateegilisi kaubandusotsuseid tegeva üksuse ja tootmise ja rakendamisega seotud üksuse vahel. Selleks peab kontserni struktuur turuväärtuse põhimõtte arvestamiseks vastama turutingimustele.

91

(92)  OECD siirdehindade alaste suuniste punktis 7.40 on toodud näide turuväärtuse põhimõtet järgiva tootmise kohta. Piiratud jaotussüsteemi kirjeldatakse OECD siirdehindade alaste suuniste punktis 9.127 ning suuniste punktis 6.37 on osutatud mõistele „agent“.

92

(93)  Teised ühepoolsed meetodid on kulupõhine meetod ja edasimüügi hinna meetod.

93

(94)  Vt põhjendus 57.

94

(95)  Vt joonealune märkus 37 ja OECD suuniste punkt 2.58 ja järgnevad punktid.

95

(96)  1995. aastal vastuvõetud OECD siirdehindade alastes suunistes, mis kehtisid ajajärgul, kui vaidlustatud maksukorraldus kehtestati, on siirdehindade turuväärtuse põhimõttele vastavuse kontrollimiseks sõnaselgelt eelistatud traditsioonilisi tehingupõhiseid meetodeid, nagu võrreldava kontrollimata hinna meetod, tehingupõhistele meetoditele, nagu tehingupõhise tootluse meetod (vt 1995. aasta OECD suuniste punkt 3.49). 2010. aasta OECD suuniste punktis 2.3 on sellega seoses sätestatud: „Kui, võttes arvesse lõikes 2.2 sätestatud kriteeriume, on tavapärast tehingutel põhinevat meetodit ja tehingupõhist tootluse meetodit võimalik kohaldada sama usaldusväärsuse tasemega, tuleb eelistada tehingutel põhinevat meetodit tehingupõhise tootluse meetodile“.

96

(97)  Vt OECD suuniste punkt 1.45. Lisaks sellele on kõnealuste juhiste lõikes 9.39 sätestatud: „Üldjuhul [...] eeldab kontrollitud tehinguga seotud riskide omistamine ühele tehingupoolele, et see tehingupool peaks: [...] c) üldjuhul eeldama, et riskid on hüvitatud eeldatava tootluse suurenemisega“.

97

(98)  See kehtib sedavõrd, kuivõrd osutub võimalikuks majanduslikult põhjendada põhiettevõtja struktuuri. Vt ka OECD suuniste punkt 1.47.

98

(99)  Jääkkasum võrdub seega põhjenduses 17 osutatud võrreldavana käsitletava iseseisva ettevõtte keskmise hüpoteetilise kasumi, nn „turuväärtuse põhimõttele vastava korrigeeritud kasumi“ ja „ülemäärase kasumi“ summaga.

99

(100)  Vt ka põhjendus 154.

100

(101)  Seda on samuti kinnitatud OECD aruande „Arvutatud siirdehindade vastavusse viimine väärtuse loomisega, tegevus 8–10-2015, lõpparuanded“, OECD/G20 projekt maksubaasi kahanemise ja kasumi ümberpaigutamise kohta, OECD Publishing, Pariis (edaspidi „OECD BEPS lõpparuanne“), lõikes 1.158, kus on toodud täiendavad juhised OECD suuniste punktis 7.13 osutatud sünergia kohta: „[...] kui sünergiaga seotud eelised ja puudused tulenevad üksnes hargmaisesse kontserni kuulumisest, mitte selle hargmaise kontserni eesmärgistatud ja kooskõlastatud tegevusest või kontserni liikmete mis tahes teenuse osutamisest või muu ülesande täitmisest, ei või neid sünergiaga seotud eeliseid eraldi hüvitada või eriomaselt kontserni liikmete vahel ümber jaotada“. ([...] when synergistic benefits or burdens of group membership arise purely as a result of membership in an MNE group and without the deliberate concerted action of group members or the performance of any service or other function by group members, such synergistic benefits of group membership need not be separately compensated or specifically allocated among members of the MNE group.– vaba tõlge, prantsuskeelne versioon on seni avaldamata).

101

(102)  Vt näiteks OECD BEPS lõpparuande lõigetes 1.168 ja 1.169 toodud näiteid.

102

(103)  Vt OECD suuniste punkt 3.18: „Üldpõhimõttena on kontrollitav pool see, kelle puhul on siirdehindade meetodit võimalik kõige usaldusväärsemalt kohaldada ja kelle puhul on võimalik leida kõige usaldusväärsemaid võrdlusandmeid; tavaliselt on tegemist selle poolega, kelle funktsionaalne analüüs on vähem keerukas“.

103

(104)  Vt põhjendus 52.

104

(105)  Teisisõnu võib väita, et Belgia antud tõlgendus turuväärtuse põhimõtte kohta eeldab, et OECD suuniste sellise tõlgendamise üldistamine kõikide liikmesriikide puhul, kus asub hargmaiseid kontserne, viiks paratamatult järeldusele, et kontsernisisese sünergia või mastaabiefektiga saadud kontserni kasumit ei ole võimalik maksustada üheski liikmesriigis.

105

(106)  Vt OECD suuniste punkt 9.58.

106

(107)  Vt põhjendus 159.

107

(108)  Vt joonealune märkus 70.

108

(109)  Vt põhjendused 138 ja 139.

109

(110)  Vt põhjendus 111.

110

(111)  Vt näiteks liidetud kohtuasjad C-78/08 kuni C-80/08, Paint Graphos, EKL, EU:C:2011:550, punkt 69.

111

(112)  Vt – analoogia põhjal – liidetud kohtuasjad C-78/08 kuni C-80/08, Paint Graphos, EKL, EU:C:2011:550, punkt 71, kus Euroopa Kohus nimetab võimalust põhjendada riikliku maksusüsteemi laadi või olemusega asjaolu, et kooperatiivseid äriühinguid, kes jaotavad kogu kasumi oma liikmetele, ei maksustata uuesti kooperatiivi tasemel, sest maksu on juba kohaldatud kooperatiivi liikmete individuaalsel tasemel.

112

(113)  Vt põhjendus 89.

113

(114)  Komisjon märgib, et Belgia esitas kolm näidet 1992. aasta tulumaksuseaduse artikli 185 lõike 2 punkti b kohaste eelotsuste kohta, mis annavad selge ettekujutuse tegelikest topeltmaksustamisega seotud olukordadest [vt põhjendus 67]. Need eelotsused on samas selgelt erinevad ülemäärase kasumi maksuvabastust võimaldavatest eelotsustest. Eelotsused, millega lubatakse teha siirdehindade negatiivset korrigeerimist, viivad kasumi sümmeetrilisele registreerimisele kontrollitavas tehingu osalevate äriühingute raamatupidamisarvestuses. Maksubaasi negatiivne korrigeerimine on seega põhjendatud maksusüsteemi laadi ja majandusloogikaga ning selle näol ei ole seetõttu tegemist riigiabiga, kuna see on tingitud soovist kompenseerida teisel maksuterritooriumil tehtud positiivset korrigeerimist. Ülemäärase kasumi maksuvabastust seevastu ei saa põhjendada samalaadsete põhjendustega, kuna mitte ükski teine maksuterritoorium seda kasumit ei maksusta, seega ei teki topeltmaksustamisega seotud probleeme.

114

(115)  Vt liidetud kohtuasjad C-78/08 kuni C-80/08, Paint Graphos, EKL, EU:C:2011:550, punkt 75.

115

(116)  ELi siirdehindade arvutamise alane ühisfoorum asutati komisjoni 22. detsembri 2006. aasta otsusega 2007/75/EÜ, millega luuakse siirdehindade eksperdirühm (ELT L 32, 6.2.2007, lk 189); ta abistab ja nõustab Euroopa Komisjoni siirdehindadega seotud maksundusküsimustes. Siirdehindade arvutamise alane ühisfoorum hõlmab iga liikmesriigi maksuameti esindajat ja 18 valitsusvälise organisatsiooni esindajatest liiget. Foorumi eesistuja on sõltumatu.

116

(117)  Aruanne kompenseeriva korrigeerimise kohta, mis kiideti heaks Euroopa Liidu nõukogu 10. märtsi 2015. aasta järeldustes. OECD suuniste mõistete määratluses on mõiste „kompenseeriv korrigeerimine“ määratletud järgmiselt: „Korrigeerimine, mille raames maksukohustuslane deklareerib maksuametile siirdehinna, mis vastab tema arvates seotud ettevõtete vahelise tehinguga seotud turuväärtuse põhimõttele vastavale hinnale, kuigi see hind erineb seotud ettevõtete vahel tegelikult kohaldatud hinnast. Kõnealune korrigeerimine toimub enne maksudeklaratsiooni esitamist“. Üldisemas plaanis osutatakse aruandes maksukohustuslase initsiatiivil tehtud siirdehinna korrigeerimistele, mis tehakse hilisemalt (üldjuhul aasta lõpul) siirdehindadele, mis määrati kindlaks tehingu või tehinguseeria toimumise hetkel, ning siirdehindadele, mis kehtestati enne tehingu või tehinguseeria toimumist.

117

(118)  Otsus kohtuasjas C-170/83, Hydrotherm, EKL, EU:C:1984:271, punkt 11. Vt ka otsus kohtuasjas T-137/02: Pollmeier Malchow vs. komisjon, EKL, EU:T:2004:304, punkt 50.

118

vs

(119)  Otsus kohtuasjas C-480/09 P, Acea Electrabel Produzione SpA vs. komisjon, EKL, EU:C:2010:787, punktid 47–55; kohtuasi C-222/04, Cassa di Risparmio di Firenze e.a., EKL, EU:C:2006:8, punkt 112.

119

vs

(120)  Vt – analoogia põhjal – kohtuasi 323/82, Intermills, EKL, EU:C:1984:345, punkt 11: „Hagi esitajate endi esitatud teabest ilmneb, et pärast ümberkorraldust juhib nii äriühingut Intermills kui ka kolme tööstuslikku äriühingut Valloonia piirkond ning et pärast sisseseade üleandmist kolmele uuele asutatud äriühingule jääb äriühing Intermills nendega seotud huvitatud isikuks. Seega tuleb järeldada, et vaatamata asjaolule, et kolm tööstuslikku äriühingut on endisest äriühingust sõltumatud juriidilised isikud, moodustavad nad koos ühtse kontserni vähemalt Belgia ametiasutuste antud abi seisukohalt.[...]“.

120

(121)  Asutamislepingu artikli 107 lõikes 2 sätestatud erandeid, mis käsitlevad üksiktarbijatele antavat sotsiaalabi, abi loodusõnnetuste või erakorraliste sündmuste tekitatud kahju korvamiseks ning Saksamaa Liitvabariigi teatavatele piirkondadele antavat abi, ei ole kõnealusel juhul võimalik kohaldada.

121

(122)  Komisjoni 21. aprilli 2004. aasta määrus (EÜ) nr 794/2004, millega rakendatakse nõukogu määrust (EÜ) nr 659/1999, millega kehtestatakse üksikasjalikud eeskirjad EÜ asutamislepingu artikli 93 kohaldamiseks (ELT L 140, 30.4.2004, lk 1).

122

(123)  Vt kohtuasi C-5/89, komisjon vs. Saksamaa, EKL, EU:C:1990:320, punkt 17 ja kohtuasi C-310/99, Itaalia vs. komisjon, EKL, EU:C:2002:143, punkt 104.

123

vs

vs

(124)  Vt kohtuasi T-67/94, Ladbroke Racing vs. komisjon, EKL, EU:T:1998:7, punkt 183; vt ka liidetud kohtuasjad T-116/01 ja T-118/01, P&O European Ferries (Vizcaya) SA ja Diputacion Floral de Vizcaya vs. komisjon, EKL, EU:T:2003:217, punkt 203.

124

vs

vs

(125)  Vt kohtuasi T-290/97, Mehibas Dordtselaan vs. komisjon, EKL, EU:T:2000:8, punkt 59, ja liidetud kohtuasjad C-182/03 ja C-217/03, Belgia ja Forum 187 ASBL vs. komisjon, EKL, EU:C:2006:416, punkt 147.

125

vs

vs

(126)  Vt liidetud kohtuasjad C-182/03 ja C-217/03, Belgia ja Forum 187 ASBL vs. komisjon, EKL, EU:C:2006:416, punktid 150–152.

126

vs

(127)  Vt kohtuasi C-138/09, Todaro Nunziatina & C., EKL, EU:C:2010:291, punkt 21.

127

(128)  Vt komisjoni 11. juuli 2001. aasta otsust, kohtuasi C 47/2001 (ex NN 42/2000) – Saksamaa: välisriikides asuvad kontrolli- ja koordineerimiskeskused (EÜT C 304, 30.10.2001, lk 2). Otsus 2003/501/EÜ.

128

(129)  Vt komisjoni 8. septembri 2004. aasta otsust 2005/378/EÜ Belgias asuvate koordineerimiskeskuste jaoks mõeldud abikava kohta (ELT L 125, 18.5.2005, lk 10), eeskätt selle põhjendused 22, 34 ja 37 ning artikli 1 punkt b.

129

(130)  Vt liidetud kohtuasjad C-182/03 ja C-217/03, Belgia ja Forum 187 ASBL vs. komisjon, EKL, EU:C:2006:416.

130

vs

(131)  Vt kohtuasi C-441/06, komisjon vs. Prantsusmaa, EKL, EU:C:2007:616, punkt 29 ja selles otsuses osutatud kohtupraktika.

131

vs

(132)  Belgia ametiasutuste esitatud ja käesolevale otsusele lisatud abisaajate nimekirja peab komisjon ligikaudseks. Komisjon ei piira mingil määral Belgia kohustust selgitada välja kõik vaidlustatud maksukorraldusest kasusaajad ja nõuda nendelt sisse kogu nende saadud abisumma, hõlmates sealhulgas abisaajad, kes said kõnealuse korra alusel maksueeliseid ja kes ei ole toodud lisatud nimekirjas, ning abisaajad, kes said uusi maksusoodustusi, mida anti vaadeldava korra alusel ja kes on toodud kõnealuses nimekirjas.

132

---

LISA

VAADELDAVA KORRA KOHALDAMISEL VÄLJASTATUD EELOTSUSTE NIMEKIRI

| Otsuse nr | Kuupäev | Äriühing | Kehtivusaeg (algus) | Kehtivusaeg (lõpp) | EBIT maksuvabastusega (%) | NPBT maksuvabastusega (%) | Ülemäärane kasum kokku
  Deklaratsioonid
  Maksuvaba 2005–2014 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 500.117 | 26.5.2005 | BASF Antwerpen | 3 aastat | | | | [...] |
| 500.249 | 15.12.2005 | Eval Europe NV | 1.4.2004 | 2009 | | | [...] |
| 500.343 | 4.5.2006 | BASF Antwerpen | 4 aastat | | | | [...] |
| 600.144 | 17.10.2006 | Celio International NV | 1.2.2007 | 2012 | | | [...] |
| 600.279 | 21.11.2006 | [...] (*1) | 1.1.2007 | 2012 | [40–60] | | |
| 600.460 | 30.1.2007 | BP Aromatics Limited NV | 1.1.2007 | | [40–60] | | [...] |
| 600.469 | 6.2.2007 | BASF Antwerpen | 5 aastat ja 3 aastat | | | | [...] |
| 700.064 | 8.5.2007 | [...] (*1) | 8.5.2007 | 2012 | | | |
| 700.075 | 10.7.2007 | The Heating Company | 10.7.2007 | 2012 | [60–80] | | [...] |
| 700.357 | 25.11.2008 | LMS International | 1.1.2008 | 2013 | [60–80] | | [...] |
| 700.412 | 27.11.2007 | [...] (*1) | 1.1.2007 | 2012 | | | |
| 800.044 | 12.8.2008 | [...] (*1) | 1.1.2008 | 2013 | [60–80] | | |
| 800.122 | 1.7.2008 | Tekelec International sprl | 1.6.2008 | 2013 | [60–80] | | [...] |
| 800.225 | 15.7.2008 | VF Europe bvba | 1.1.2010 | 2015 | [60–80] | | [...] |
| 800.231 | 13.1.2009 | Noble International Europe bvba | 1.9.2007 | 2012 | [60–80] | | [...] |
| 800.346 | 9.6.2009 | [...] (*1) | 1.5.2010 | 2015 | | | |
| 800.407 | 8.9.2009 | [...] (*1) | 1.1.2011 | 2015 | | | |
| 800.441 | 11.3.2009 | Eval Europe NV | 11.3.2009 | 2013 | | | [...] |
| 800.445 | 13.1.2009 | Bridgestone Europe NV | 1.1.2006 | 2011 | > OM [1–4] | | [...] |
| 900.161 | 26.5.2009 | St Jude Medical CC bvba | 1.1.2009 | 2014 | > OM [1–4] | | [...] |
| 900.417 | 22.12.2009 | Trane bvba | 1.1.2010 | 2015 | [40–60] | | [...] |
| 900.479 | 29.6.2010 | [...] (*1) | 1.1.2010 | 2015 | | | |
| 2010.054 | 20.4.2010 | [...] (*1) | 1.3.2010 | 2015 | > OM [1–4] | | |
| 2010.106 | 20.4.2010 | Luciad NV | 1.1.2009 | 2014 | [40–60] (2009–2011)
  [40–60] (2012–2013) | | [...] |
| 2010.112 | 13.7.2010 | [...] (*1) | 1.1.2011 | 2016 | | [60–80] | |
| 2010.239 | 6.9.2011 | Ontex bvba | 1.1.2011 | 2016 | | [60–80] | [...] |
| 2010.277 | 7.9.2010 | [...] (*1) | | | | [60–80] | |
| 2010.284 | 13.7.2010 | [...] (*1) | 1.1.2010 | 2015 | | [60–80] | |
| 2010.488 | 15.2.2011 | Dow Corning Europe SA | 1.1.2010 | 2015 | > OM [1–4] | | [...] |
| 2011.028 | 22.2.2011 | Soudal NV | 1.1.2010 | 2015 | | [40–60] | [...] |
| 2011.201 | 13.9.2011 | Belgacom Int. Carrier Services | 1.1.2010 | 2015 | | [20–40] | [...] |
| 2011.326 | 6.9.2011 | Atlas Copco Airpower NV | 1.1.2010 | 2015 | | [40–60] | [...] |
| 2011.337 | 8.11.2011 | Evonik Oxena Antwerpen NV | 1.1.2012 | 2017 | | [20–40] | [...] |
| 2011.469 | 13.12.2011 | BP Aromatics Limited NV | 1.1.2012 | | | | [...] |
| 2011.488 | 24.1.2012 | [...] (*1) | 1.1.2015 | 2020 | | [60–80] | |
| 2011.542 | 28.2.2012 | Chep Equipment Pooling NV | 1.7.2010 | 2015 | | [20–40] | [...] |
| 2011.569 | 26.2.2013 | Nomacorc | 1.1.2012 | 2016 | | [60–80] | [...] |
| 2011.572 | 18.12.2012 | [...] (*1) | | | | | |
| 2012.031 | 25.9.2012 | Pfizer Animal Health SA | 1.12.2012 | 2017 | | [80–100] | [...] |
| 2012.038 | 6.3.2012 | Kinepolis Group NV | 1.1.2012 | 2016 | | [60–80] | [...] |
| 2012.062 | 24.5.2012 | Celio International NV | 1.2.2012 | 2017 | | | [...] |
| 2012.066 | 3.4.2012 | [...] (*1) | 1.1.2013 | 2018 | | [60–80] | |
| 2012.101 | 17.4.2012 | [...] (*1) | 1.1.2014 | 2019 | | [60–80] | |
| 2012.180 | 18.9.2012 | FLIR Systems Trading Belgium bvba | 1.8.2012 | | | [60–80] | [...] |
| 2012.182 | 18.9.2012 | [...] (*1) | 31.7.2013 | 2015 | | [40–60] | |
| 2012.229 | 28.8.2012 | ABI | 1.1.2011 | 2016 | | [80–100] | [...] |
| 2012.229 | 29.8.2012 | AMPAR | | | | [80–100] | [...] |
| 2012.355 | 6.11.2012 | Knauf Insulation SPRL | 1.1.2013 | 2017 | | [60–80] | [...] |
| 2012.375 | 20.11.2012 | Capsugel Belgium NV | 1.1.2012 | 2017 | | [60–80] | [...] |
| 2012.379 | 20.11.2012 | Wabco Europe BVBA | 1.1.2012 | 2017 | | [40–60] | [...] |
| 2012.446 | 18.12.2012 | [...] (*1) | 1.1.2015 | 2020 | | [60–80] | |
| 2012.468 | 26.2.2013 | BASF Antwerpen | 6 aastat | | | | [...] |
| 2013.052 | 16.4.2013 | [...] (*1) | 3 aastat | | | | |
| 2013.111 | 30.4.2013 | Delta Light NV | 31.8.2012 | 2016 | | [60–80] | [...] |
| 2013.138 | 17.9.2013 | [...] (*1) | 1.1.2012 | 2017 | | [60–80] | |
| 2013.156 | 25.6.2013 | Punch Powertrain NV | 1.1.2013 | 2017 | | [60–80] | [...] |
| 2013.331 | 8.10.2013 | Puratos NV | 1.1.2013 | 2018 | | [40–60] | [...] |
| 2013.443 | 10.12.2013 | Omega Pharma International | 1.1.2013 | 2018 | | [40–60] | [...] |
| 2013.540 | 10.12.2013 | [...] (*1) | 1.1.2014 | 2019 | | [60–80] | |
| 2013.579 | 28.1.2014 | Esko Graphics BVBA | 1.1.2012 | 2017 | | [60–80] | [...] |
| 2013.612 | 25.2.2014 | Magnetrol International NV | 1.1.2012 | 2016 | | [60–80] | [...] |
| 2014.091 | 1.4.2014 | Mayckawa Europe NV | 31.12.2013 | 2018 | | [60–80] | [...] |
| 2014.098 | 10.6.2014 | [...] (*1) | 1.1.2014 | 2019 | | [60–80] | |
| 2014.173 | 13.5.2014 | [...] (*1) | 1.1.2012 | 2016 | | [60–80] | |
| 2014.185 | 24.6.2014 | [...] (*1) | | | | [60–80] | |
| 2014.288 | 5.8.2014 | [...] (*1) | 1.7.2014 | 2019 | | [60–80] | |
| 2014.609 | 23.12.2014 | [...] (*1) | 1.1.2014 | 2019 | | [60–80] | |
| Ülemäärane kasum KOKKU | [< 2 100 000 000
   (*2)
  ] |
| Allikas: Belgia ametiasutuste 29. mai 2015. aasta teatis pärast menetluse algatamise otsuse avaldamist. |

Otsuse nr

Kuupäev

Äriühing

Kehtivusaeg (algus)

Kehtivusaeg (lõpp)

EBIT maksuvabastusega (%)

NPBT maksuvabastusega (%)

Ülemäärane kasum kokku

Deklaratsioonid

Maksuvaba 2005–2014

500.117

26.5.2005

BASF Antwerpen

3 aastat

[...]

500.249

15.12.2005

Eval Europe NV

1.4.2004

2009

[...]

500.343

4.5.2006

BASF Antwerpen

4 aastat

[...]

600.144

17.10.2006

Celio International NV

1.2.2007

2012

[...]

600.279

21.11.2006

[...] (*1)

1.1.2007

2012

[40–60]

600.460

30.1.2007

BP Aromatics Limited NV

1.1.2007

[40–60]

[...]

600.469

6.2.2007

BASF Antwerpen

5 aastat ja 3 aastat

[...]

700.064

8.5.2007

[...] (*1)

8.5.2007

2012

700.075

10.7.2007

The Heating Company

10.7.2007

2012

[60–80]

[...]

700.357

25.11.2008

LMS International

1.1.2008

2013

[60–80]

[...]

700.412

27.11.2007

[...] (*1)

1.1.2007

2012

800.044

12.8.2008

[...] (*1)

1.1.2008

2013

[60–80]

800.122

1.7.2008

Tekelec International sprl

1.6.2008

2013

[60–80]

[...]

800.225

15.7.2008

VF Europe bvba

1.1.2010

2015

[60–80]

[...]

800.231

13.1.2009

Noble International Europe bvba

1.9.2007

2012

[60–80]

[...]

800.346

9.6.2009

[...] (*1)

1.5.2010

2015

800.407

8.9.2009

[...] (*1)

1.1.2011

2015

800.441

11.3.2009

Eval Europe NV

11.3.2009

2013

[...]

800.445

13.1.2009

Bridgestone Europe NV

1.1.2006

2011

> OM [1–4]

[...]

900.161

26.5.2009

St Jude Medical CC bvba

1.1.2009

2014

> OM [1–4]

[...]

900.417

22.12.2009

Trane bvba

1.1.2010

2015

[40–60]

[...]

900.479

29.6.2010

[...] (*1)

1.1.2010

2015

2010.054

20.4.2010

[...] (*1)

1.3.2010

2015

> OM [1–4]

2010.106

20.4.2010

Luciad NV

1.1.2009

2014

[40–60] (2009–2011)

[40–60] (2012–2013)

[...]

2010.112

13.7.2010

[...] (*1)

1.1.2011

2016

[60–80]

2010.239

6.9.2011

Ontex bvba

1.1.2011

2016

[60–80]

[...]

2010.277

7.9.2010

[...] (*1)

[60–80]

2010.284

13.7.2010

[...] (*1)

1.1.2010

2015

[60–80]

2010.488

15.2.2011

Dow Corning Europe SA

1.1.2010

2015

> OM [1–4]

[...]

2011.028

22.2.2011

Soudal NV

1.1.2010

2015

[40–60]

[...]

2011.201

13.9.2011

Belgacom Int. Carrier Services

1.1.2010

2015

[20–40]

[...]

2011.326

6.9.2011

Atlas Copco Airpower NV

1.1.2010

2015

[40–60]

[...]

2011.337

8.11.2011

Evonik Oxena Antwerpen NV

1.1.2012

2017

[20–40]

[...]

2011.469

13.12.2011

BP Aromatics Limited NV

1.1.2012

[...]

2011.488

24.1.2012

[...] (*1)

1.1.2015

2020

[60–80]

2011.542

28.2.2012

Chep Equipment Pooling NV

1.7.2010

2015

[20–40]

[...]

2011.569

26.2.2013

Nomacorc

1.1.2012

2016

[60–80]

[...]

2011.572

18.12.2012

[...] (*1)

2012.031

25.9.2012

Pfizer Animal Health SA

1.12.2012

2017

[80–100]

[...]

2012.038

6.3.2012

Kinepolis Group NV

1.1.2012

2016

[60–80]

[...]

2012.062

24.5.2012

Celio International NV

1.2.2012

2017

[...]

2012.066

3.4.2012

[...] (*1)

1.1.2013

2018

[60–80]

2012.101

17.4.2012

[...] (*1)

1.1.2014

2019

[60–80]

2012.180

18.9.2012

FLIR Systems Trading Belgium bvba

1.8.2012

[60–80]

[...]

2012.182

18.9.2012

[...] (*1)

31.7.2013

2015

[40–60]

2012.229

28.8.2012

ABI

1.1.2011

2016

[80–100]

[...]

2012.229

29.8.2012

AMPAR

[80–100]

[...]

2012.355

6.11.2012

Knauf Insulation SPRL

1.1.2013

2017

[60–80]

[...]

2012.375

20.11.2012

Capsugel Belgium NV

1.1.2012

2017

[60–80]

[...]

2012.379

20.11.2012

Wabco Europe BVBA

1.1.2012

2017

[40–60]

[...]

2012.446

18.12.2012

[...] (*1)

1.1.2015

2020

[60–80]

2012.468

26.2.2013

BASF Antwerpen

6 aastat

[...]

2013.052

16.4.2013

[...] (*1)

3 aastat

2013.111

30.4.2013

Delta Light NV

31.8.2012

2016

[60–80]

[...]

2013.138

17.9.2013

[...] (*1)

1.1.2012

2017

[60–80]

2013.156

25.6.2013

Punch Powertrain NV

1.1.2013

2017

[60–80]

[...]

2013.331

8.10.2013

Puratos NV

1.1.2013

2018

[40–60]

[...]

2013.443

10.12.2013

Omega Pharma International

1.1.2013

2018

[40–60]

[...]

2013.540

10.12.2013

[...] (*1)

1.1.2014

2019

[60–80]

2013.579

28.1.2014

Esko Graphics BVBA

1.1.2012

2017

[60–80]

[...]

2013.612

25.2.2014

Magnetrol International NV

1.1.2012

2016

[60–80]

[...]

2014.091

1.4.2014

Mayckawa Europe NV

31.12.2013

2018

[60–80]

[...]

2014.098

10.6.2014

[...] (*1)

1.1.2014

2019

[60–80]

2014.173

13.5.2014

[...] (*1)

1.1.2012

2016

[60–80]

2014.185

24.6.2014

[...] (*1)

[60–80]

2014.288

5.8.2014

[...] (*1)

1.7.2014

2019

[60–80]

2014.609

23.12.2014

[...] (*1)

1.1.2014

2019

[60–80]

Ülemäärane kasum KOKKU

[< 2 100 000 000
   (*2)
  ]

Allikas: Belgia ametiasutuste 29. mai 2015. aasta teatis pärast menetluse algatamise otsuse avaldamist.

---

(*1)  Belgia esitatud andmete kohaselt ei ole need äriühingud deklareerinud ülemäärast kasumit oma maksudeklaratsioonides kuni 2013. maksuaastani.

(*2)  See summa kajastab äriühingute maksudeklaratsioonides esitatud ülemäärast kasumit, kuid ei anna mingit teavet neile antud riigiabi kohta.

---

| 27.9.2016 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 260/104 |
| --- | --- | --- | --- |

27.9.2016

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 260/104

---

KOMISJONI OTSUS (EL) 2016/1700,

7. aprill 2016,

Austria antud riigiabi SA.15836 (2012/C) (ex NN 34/2000 ja NN 34A/2000) kohta (AMA turustusmeetmed)

(teatavaks tehtud numbri C(2016) 1972 all)

(Ainult saksakeelne tekst on autentne)

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artikli 108 lõike 2 esimest lõiku,

olles kutsunud huvitatud isikuid üles esitama märkusi (1)

ning arvestades järgmist:

| (1) | Euroopa Liidu Kohus (edaspidi „kohus“) jättis oma 27. oktoobri 2011. aasta otsusega jõusse (2) Esimese Astme Kohtu (nüüd Üldkohus) otsuse, (3) millega tunnistati kehtetuks komisjoni 30. juuni 2004. aasta otsus K(2004) 2037 seoses riigiabijuhtumiga NN 34A/2000, mis käsitleb kvaliteediprogramme ning kvaliteedimärke AMA Biosiegel (edaspidi „ökomärgis“) ja AMA Gütesiegel (edaspidi „kvaliteedimärk“). |
| --- | --- |

(1)

Euroopa Liidu Kohus (edaspidi „kohus“) jättis oma 27. oktoobri 2011. aasta otsusega jõusse (2) Esimese Astme Kohtu (nüüd Üldkohus) otsuse, (3) millega tunnistati kehtetuks komisjoni 30. juuni 2004. aasta otsus K(2004) 2037 seoses riigiabijuhtumiga NN 34A/2000, mis käsitleb kvaliteediprogramme ning kvaliteedimärke AMA Biosiegel (edaspidi „ökomärgis“) ja AMA Gütesiegel (edaspidi „kvaliteedimärk“).

| (2) | Pärast kohtu otsust peab komisjon võtma kõnealuse otsuse täitmiseks vajalikud meetmed. Seepärast peab komisjon vastu võtma uue otsuse. |
| --- | --- |

(2)

Pärast kohtu otsust peab komisjon võtma kõnealuse otsuse täitmiseks vajalikud meetmed. Seepärast peab komisjon vastu võtma uue otsuse.

| (3) | Eespool nimetatud kohtuotsusteni viis menetlus, mille põhietappe on kirjeldatud allpool. |
| --- | --- |

(3)

Eespool nimetatud kohtuotsusteni viis menetlus, mille põhietappe on kirjeldatud allpool.

1.   KOMISJONI MENETLUS

KOMISJONI MENETLUS

1.1.   MENETLUSE ALGATAMINE – KAEBUSED

MENETLUSE ALGATAMINE – KAEBUSED

| (4) | Pärast 1999. aasta 21. septembril ja 5. novembril saabunud kaebust, mis registreeriti vastavalt 23. septembril 1999 ja 20. jaanuaril 2000, palus komisjon 15. veebruari 2000. aasta kirjaga Austria ametiasutustelt asjakohast teavet Agrarmarkt Austria (AMA) tütarettevõtja äriühingu Agrarmarkt Austria Marketing GesmbH (AMA Marketing) turustustegevusega seotud abimeetmete kohta. |
| --- | --- |

(4)

Pärast 1999. aasta 21. septembril ja 5. novembril saabunud kaebust, mis registreeriti vastavalt 23. septembril 1999 ja 20. jaanuaril 2000, palus komisjon 15. veebruari 2000. aasta kirjaga Austria ametiasutustelt asjakohast teavet Agrarmarkt Austria (AMA) tütarettevõtja äriühingu Agrarmarkt Austria Marketing GesmbH (AMA Marketing) turustustegevusega seotud abimeetmete kohta.

| (5) | Austria ametiasutused esitasid nõutud teabe 20. märtsi 2000. aasta kirjaga, mis registreeriti 21. märtsil 2000. |
| --- | --- |

(5)

Austria ametiasutused esitasid nõutud teabe 20. märtsi 2000. aasta kirjaga, mis registreeriti 21. märtsil 2000.

| (6) | Teine kaebuse esitaja esitas 4. aprilli 2000. aasta kirjaga, mis registreeriti 7. aprillil 2000, lisateavet. |
| --- | --- |

(6)

Teine kaebuse esitaja esitas 4. aprilli 2000. aasta kirjaga, mis registreeriti 7. aprillil 2000, lisateavet.

| (7) | Teiselt kaebuse esitajalt saadi lisateavet ka 18. mail 2000 ja 30. mail 2001 – see teave registreeriti vastavalt 26. mail 2000 ja 6. juunil 2001. Kolmas kaebus samal teemal laekus komisjonile 22. jaanuaril 2003. |
| --- | --- |

(7)

Teiselt kaebuse esitajalt saadi lisateavet ka 18. mail 2000 ja 30. mail 2001 – see teave registreeriti vastavalt 26. mail 2000 ja 6. juunil 2001. Kolmas kaebus samal teemal laekus komisjonile 22. jaanuaril 2003.

1.2.   JUHTUM NN 34/2000 JA SELLE JAGAMINE KAHEKS OSAKS

JUHTUM NN 34/2000 JA SELLE JAGAMINE KAHEKS OSAKS

| (8) | Kaebustega saadud teabe põhjal teavitas komisjon Austria ametiasutusi 19. juuni 2000. aasta kirjaga asjaomaste meetmete registreerimisest teatamata abina (NN 34/2000) ja palus Austria ametiasutustel esitada lisateavet. Austria ametiasutused vastasid 29. septembri 2000. aasta kirjaga, mis registreeriti samal päeval, ja 16. oktoobri 2000. aasta kirjaga, mis registreeriti 17. oktoobril 2000. Lisaks nõuti teavet 15. oktoobri 2001. aasta kirjaga, millele Austria ametiasutused vastasid 7. novembri 2001. aasta kirjaga. 19. detsembri 2002. aasta kirjaga esitasid Austria ametiasutused veel teavet ja teavitasid komisjoni 26. septembril 2002 jõustunud muudetud AMA (sise)juhistest (AMA Richtlinien), mis reguleerivad AMA kvaliteedimärki ja AMA ökomärgist kandvate toodete reklaamimist. |
| --- | --- |

(8)

Kaebustega saadud teabe põhjal teavitas komisjon Austria ametiasutusi 19. juuni 2000. aasta kirjaga asjaomaste meetmete registreerimisest teatamata abina (NN 34/2000) ja palus Austria ametiasutustel esitada lisateavet. Austria ametiasutused vastasid 29. septembri 2000. aasta kirjaga, mis registreeriti samal päeval, ja 16. oktoobri 2000. aasta kirjaga, mis registreeriti 17. oktoobril 2000. Lisaks nõuti teavet 15. oktoobri 2001. aasta kirjaga, millele Austria ametiasutused vastasid 7. novembri 2001. aasta kirjaga. 19. detsembri 2002. aasta kirjaga esitasid Austria ametiasutused veel teavet ja teavitasid komisjoni 26. septembril 2002 jõustunud muudetud AMA (sise)juhistest (AMA Richtlinien), mis reguleerivad AMA kvaliteedimärki ja AMA ökomärgist kandvate toodete reklaamimist.

| (9) | Selle kirjaga, mis sisaldas täidetud teatisevormi, andsid Austria ametiasutused väidetavalt teada uute sise-eeskirjade alusel rakendatavatest AMA kvaliteedimärki ja ökomärgist käsitlevatest meetmetest (4). Komisjoni väitel ei saa seda kirja siiski lugeda uuest abist teatamiseks, sest muudetud AMA juhised olid jõustunud juba 26. septembril 2002 ja olid seega kasutusele võetud enne neile tuginevate abimeetmete heakskiitmist (5). |
| --- | --- |

(9)

Selle kirjaga, mis sisaldas täidetud teatisevormi, andsid Austria ametiasutused väidetavalt teada uute sise-eeskirjade alusel rakendatavatest AMA kvaliteedimärki ja ökomärgist käsitlevatest meetmetest (4). Komisjoni väitel ei saa seda kirja siiski lugeda uuest abist teatamiseks, sest muudetud AMA juhised olid jõustunud juba 26. septembril 2002 ja olid seega kasutusele võetud enne neile tuginevate abimeetmete heakskiitmist (5).

4

5

| (10) | Pärast 8. märtsil 2004 esitatud ja laekunud Austria ametiasutuste taotlust otsustas komisjon jagada juhtumi NN 34/2000 kaheks osaks. Numbri NN 34A/2000 all registreeriti nende AMA ökomärgist ja AMA kvaliteedimärki käsitlevate sätete läbivaatamine, mida kohaldati pärast 26. septembrit 2002, ning registreerimisnumbri NN 34/2000 all vaatles komisjon AMA ökomärgist ja AMA kvaliteedimärki käsitlevaid meetmeid, mida kohaldati enne 26. septembrit 2002, ning muid AMA turustusmeetmeid. |
| --- | --- |

(10)

Pärast 8. märtsil 2004 esitatud ja laekunud Austria ametiasutuste taotlust otsustas komisjon jagada juhtumi NN 34/2000 kaheks osaks. Numbri NN 34A/2000 all registreeriti nende AMA ökomärgist ja AMA kvaliteedimärki käsitlevate sätete läbivaatamine, mida kohaldati pärast 26. septembrit 2002, ning registreerimisnumbri NN 34/2000 all vaatles komisjon AMA ökomärgist ja AMA kvaliteedimärki käsitlevaid meetmeid, mida kohaldati enne 26. septembrit 2002, ning muid AMA turustusmeetmeid.

| (11) | 16. märtsil 2004 avati komisjonisisestel halduslikel põhjustel enne 26. septembrit 2002 rakendatud meetmetega seoses uus toimik NN 34B/2000. Komisjon märgib, et see ei mõjuta kuidagi käesoleva menetluse sisu. |
| --- | --- |

(11)

16. märtsil 2004 avati komisjonisisestel halduslikel põhjustel enne 26. septembrit 2002 rakendatud meetmetega seoses uus toimik NN 34B/2000. Komisjon märgib, et see ei mõjuta kuidagi käesoleva menetluse sisu.

| (12) | AMA uutes sise-eeskirjades võeti seoses kvaliteedimärgi ja ökomärgisega kasutusele uus kujundus ning kehtestati kõnealust märki või märgist kandvate toodete suhtes kohaldatavad uued kvaliteedistandardid. Austria ametiasutuste esitatud selgitustest ning uue kvaliteedimärgi, uue ökomärgise ja uute kvaliteedistandardite põhjalikul uurimisel ilmnes, et need olid vastu võetud kooskõlas ühenduse uute eeskirjadega. |
| --- | --- |

(12)

AMA uutes sise-eeskirjades võeti seoses kvaliteedimärgi ja ökomärgisega kasutusele uus kujundus ning kehtestati kõnealust märki või märgist kandvate toodete suhtes kohaldatavad uued kvaliteedistandardid. Austria ametiasutuste esitatud selgitustest ning uue kvaliteedimärgi, uue ökomärgise ja uute kvaliteedistandardite põhjalikul uurimisel ilmnes, et need olid vastu võetud kooskõlas ühenduse uute eeskirjadega.

| (13) | Ehkki AMA sise-eeskirjade uues versioonis ei olnud sätestatud sellist tingimust nagu toodete päritolu, oli peamises AMA tegevust reguleerivas õigusaktis – AMA alusaktis – endiselt viidatud üksnes omamaistele toodetele. Sellega seoses kinnitasid Austria ametiasutused 19. detsembri 2002. aasta kirjas, mis registreeriti 23. detsembril 2002, et uute eeskirjade alusel oli AMA kvaliteedimärk ja ökomärgis kättesaadav kõikide toodete jaoks olenemata nende päritolust, ning kohustusid AMA alusakti muutma. Eespool nimetatud põhjustel leidsid komisjoni talitused, et numbri NN 34/2000 all registreeritud teatamata jäänud abikava oli alates 26. septembrist 2002 oluliselt muudetud, et tagada vastavus riigiabieeskirjadega, ja seepärast oli põhjust hinnata kava kohaldamist pärast kõnealust kuupäeva eraldi. |
| --- | --- |

(13)

Ehkki AMA sise-eeskirjade uues versioonis ei olnud sätestatud sellist tingimust nagu toodete päritolu, oli peamises AMA tegevust reguleerivas õigusaktis – AMA alusaktis – endiselt viidatud üksnes omamaistele toodetele. Sellega seoses kinnitasid Austria ametiasutused 19. detsembri 2002. aasta kirjas, mis registreeriti 23. detsembril 2002, et uute eeskirjade alusel oli AMA kvaliteedimärk ja ökomärgis kättesaadav kõikide toodete jaoks olenemata nende päritolust, ning kohustusid AMA alusakti muutma. Eespool nimetatud põhjustel leidsid komisjoni talitused, et numbri NN 34/2000 all registreeritud teatamata jäänud abikava oli alates 26. septembrist 2002 oluliselt muudetud, et tagada vastavus riigiabieeskirjadega, ja seepärast oli põhjust hinnata kava kohaldamist pärast kõnealust kuupäeva eraldi.

1.3.   TEATAMATA ABI NN 34A/2000 PÄRAST KAHEKS OSAKS JAGAMIST

TEATAMATA ABI NN 34A/2000 PÄRAST KAHEKS OSAKS JAGAMIST

| (14) | Austria ametiasutused esitasid 2004. aasta 2. aprilli kirjaga (mis registreeriti 5. aprillil 2004) ning 2004. aasta 19. aprilli, 29. aprilli, 4. mai, 7. mai, 13. mai, 9. juuni, 16. juuni ja 24. juuni kirjaga, mis kõik registreeriti kirja kättesaamise päeval, juhtumi NN 34A/2000 kohta lisateavet. |
| --- | --- |

(14)

Austria ametiasutused esitasid 2004. aasta 2. aprilli kirjaga (mis registreeriti 5. aprillil 2004) ning 2004. aasta 19. aprilli, 29. aprilli, 4. mai, 7. mai, 13. mai, 9. juuni, 16. juuni ja 24. juuni kirjaga, mis kõik registreeriti kirja kättesaamise päeval, juhtumi NN 34A/2000 kohta lisateavet.

| (15) | Otsuses C(2004) 2037 riigiabi NN 34A/2000 kohta otsustas komisjon mitte esitada kõnealuse meetme suhtes vastuväiteid ja luges meetme EÜ asutamislepingu artikli 87 lõike 3 punkti c (nüüd ELi toimimise lepingu artikli 107 lõike 3 punkt c) alusel ühisturuga kokkusobivaks, kuivõrd see vastas tingimustele, mis olid kehtestatud põllumajandussektoris riigiabi andmist käsitlevate ühenduse suuniste (6) (edaspidi „2000.–2006. aasta suunised“) punktides 13 ja 14 ning EÜ asutamislepingu I lisas loetletud ja teatavate I lisas loetlemata toodete reklaamiks antava riigiabi suhtes kohaldatavates ühenduse suunistes (7) (edaspidi „2001. aasta reklaamisuunised“). Juhtumi NN 34A/2000 raames uuritud abikava oli ajaliselt piiratud kuni 31. detsembrini 2008 kõikide kvaliteedimärgi (AMA Gütesiegel) meetmete ja ökomärgise (Biozeichen) kvaliteedi toetusmeetmete puhul, samal ajal kui ökomärgise reklaamimeetmed olid ajaliselt piiratud kuni 31. märtsini 2006. |
| --- | --- |

(15)

Otsuses C(2004) 2037 riigiabi NN 34A/2000 kohta otsustas komisjon mitte esitada kõnealuse meetme suhtes vastuväiteid ja luges meetme EÜ asutamislepingu artikli 87 lõike 3 punkti c (nüüd ELi toimimise lepingu artikli 107 lõike 3 punkt c) alusel ühisturuga kokkusobivaks, kuivõrd see vastas tingimustele, mis olid kehtestatud põllumajandussektoris riigiabi andmist käsitlevate ühenduse suuniste (6) (edaspidi „2000.–2006. aasta suunised“) punktides 13 ja 14 ning EÜ asutamislepingu I lisas loetletud ja teatavate I lisas loetlemata toodete reklaamiks antava riigiabi suhtes kohaldatavates ühenduse suunistes (7) (edaspidi „2001. aasta reklaamisuunised“). Juhtumi NN 34A/2000 raames uuritud abikava oli ajaliselt piiratud kuni 31. detsembrini 2008 kõikide kvaliteedimärgi (AMA Gütesiegel) meetmete ja ökomärgise (Biozeichen) kvaliteedi toetusmeetmete puhul, samal ajal kui ökomärgise reklaamimeetmed olid ajaliselt piiratud kuni 31. märtsini 2006.

6

7

| (16) | Vastavalt otsusele jäeti juhtumi NN 34A/2000 raames toimunud uurimisest sõnaselgelt kõrvale kõik meetmed, mida AMA ja AMA Marketing olid rakendanud enne 26. septembrit 2002, mis jäid juhtumi NN 34/2000 alla. Ei ole siiski selge, millal AMA uued sise-eeskirjad kasutusele võeti, st kas abimeetmeid kohaldati uute eeskirjade alusel juba alates 26. septembrist 2002 ehk alates kuupäevast, mil kõnealused eeskirjad jõustusid, või kohaldati pärast 26. septembrit 2002 kehtinud üleminekuaega, mille jooksul anti abi jätkuvalt vanade eeskirjade alusel. |
| --- | --- |

(16)

Vastavalt otsusele jäeti juhtumi NN 34A/2000 raames toimunud uurimisest sõnaselgelt kõrvale kõik meetmed, mida AMA ja AMA Marketing olid rakendanud enne 26. septembrit 2002, mis jäid juhtumi NN 34/2000 alla. Ei ole siiski selge, millal AMA uued sise-eeskirjad kasutusele võeti, st kas abimeetmeid kohaldati uute eeskirjade alusel juba alates 26. septembrist 2002 ehk alates kuupäevast, mil kõnealused eeskirjad jõustusid, või kohaldati pärast 26. septembrit 2002 kehtinud üleminekuaega, mille jooksul anti abi jätkuvalt vanade eeskirjade alusel.

| (17) | Oma 14. septembri 2012. aasta vastuses väitsid Austria ametiasutused, et üleminekuaega ei kohaldatud ja uued eeskirjad võeti kasutusele 26. septembril 2002. |
| --- | --- |

(17)

Oma 14. septembri 2012. aasta vastuses väitsid Austria ametiasutused, et üleminekuaega ei kohaldatud ja uued eeskirjad võeti kasutusele 26. septembril 2002.

1.4.   TEATAMINE AMA TURUSTUSMEETMETEST (ÜLDINE TURUSTAMINE, TURUSTAMINE VÄLJASPOOL AUSTRIAT JA TURU-UURINGUD) – N 239/2004

TEATAMINE AMA TURUSTUSMEETMETEST (ÜLDINE TURUSTAMINE, TURUSTAMINE VÄLJASPOOL AUSTRIAT JA TURU-UURINGUD) – N 239/2004

| (18) | 28. mail 2004 teatasid Austria ametiasutused AMA turustusmeetmetest, mis hõlmasid üldiseid turustusmeetmeid, väljaspool Austriat võetavaid turustusmeetmeid ja turu-uuringuid. Riigiabi numbri N 239/2004 all registreeritud abikava kiideti heaks komisjoni 20. oktoobri 2004. aasta otsusega K(2004) 3945. 21. jaanuari 2010. aasta otsusega K(2010) 377 kiitis komisjon riigiabi numbri N 496/2009 all heaks eespool nimetatud abikava pikendamise kuni 31. detsembrini 2013. Neid otsuseid ei mõjuta eespool nimetatud kohtu otsused ja heakskiidetud meetmeid ei käsitleta käesolevas otsuses. |
| --- | --- |

(18)

28. mail 2004 teatasid Austria ametiasutused AMA turustusmeetmetest, mis hõlmasid üldiseid turustusmeetmeid, väljaspool Austriat võetavaid turustusmeetmeid ja turu-uuringuid. Riigiabi numbri N 239/2004 all registreeritud abikava kiideti heaks komisjoni 20. oktoobri 2004. aasta otsusega K(2004) 3945. 21. jaanuari 2010. aasta otsusega K(2010) 377 kiitis komisjon riigiabi numbri N 496/2009 all heaks eespool nimetatud abikava pikendamise kuni 31. detsembrini 2013. Neid otsuseid ei mõjuta eespool nimetatud kohtu otsused ja heakskiidetud meetmeid ei käsitleta käesolevas otsuses.

1.5.   ABIKAVA NN 34A/2000 PIKENDAMINE

ABIKAVA NN 34A/2000 PIKENDAMINE

| (19) | 15. märtsi 2006. aasta kirjaga, mis registreeriti samal päeval, teatasid Austria ametiasutused ökomärgisega seotud meetmete pikendamisest kuni 31. detsembrini 2010 (8) (riigiabikava N 175/2006, mis kiideti heaks komisjoni 2. juuni 2006. aasta otsusega K(2006) 2281). 19. novembri 2008. aasta kirjaga teatas Austria otsusest pikendada nii kvaliteedimärgi kui ka ökomärgise puhul kuni 31. detsembrini 2013 abimeedet NN 34A/2000, mille kohaldamine pidi lõppema 31. detsembril 2010. Selle teatatud abiga, mis registreeriti numbri N 589/2008 all ja kiideti heaks komisjoni 25. veebruari 2009. aasta otsusega K(2009) 1092, asendati ühtlasi abimeede N 175/2006. |
| --- | --- |

(19)

15. märtsi 2006. aasta kirjaga, mis registreeriti samal päeval, teatasid Austria ametiasutused ökomärgisega seotud meetmete pikendamisest kuni 31. detsembrini 2010 (8) (riigiabikava N 175/2006, mis kiideti heaks komisjoni 2. juuni 2006. aasta otsusega K(2006) 2281). 19. novembri 2008. aasta kirjaga teatas Austria otsusest pikendada nii kvaliteedimärgi kui ka ökomärgise puhul kuni 31. detsembrini 2013 abimeedet NN 34A/2000, mille kohaldamine pidi lõppema 31. detsembril 2010. Selle teatatud abiga, mis registreeriti numbri N 589/2008 all ja kiideti heaks komisjoni 25. veebruari 2009. aasta otsusega K(2009) 1092, asendati ühtlasi abimeede N 175/2006.

8

| (20) | Käesolev otsus ei puuduta eespool nimetatud heakskiidetud abikavasid N 175/2006, N 589/2008, N 239/2004 ja N 496/2009. |
| --- | --- |

(20)

Käesolev otsus ei puuduta eespool nimetatud heakskiidetud abikavasid N 175/2006, N 589/2008, N 239/2004 ja N 496/2009.

| (21) | Käesolevas otsuses keskendutakse abikava NN 34/2000 (mis hõlmab ajavahemikku enne 26. septembrit 2002) kohastele AMA meetmetele, millest jäeti teatamata, ja AMA meetmetele, mida käsitleti kehtetuks tunnistatud komisjoni otsuses abikava NN 34A/2000 kohta (mis hõlmab ajavahemikku pärast 26. septembrit 2002). |
| --- | --- |

(21)

Käesolevas otsuses keskendutakse abikava NN 34/2000 (mis hõlmab ajavahemikku enne 26. septembrit 2002) kohastele AMA meetmetele, millest jäeti teatamata, ja AMA meetmetele, mida käsitleti kehtetuks tunnistatud komisjoni otsuses abikava NN 34A/2000 kohta (mis hõlmab ajavahemikku pärast 26. septembrit 2002).

2.   LIIDU KOHTUTES (ÜLDKOHUS JA EUROOPA KOHUS) TOIMUNUD MENETLUSED NING MENETLUSE ALGATAMISE OTSUS

LIIDU KOHTUTES (ÜLDKOHUS JA EUROOPA KOHUS) TOIMUNUD MENETLUSED NING MENETLUSE ALGATAMISE OTSUS

2.1.   ÜLDKOHTUS TOIMUNUD MENETLUS – KOHTUASI T-375/04

ÜLDKOHTUS TOIMUNUD MENETLUS – KOHTUASI T-375/04

| (22) | Komisjoni otsus seoses juhtumiga NN 34A/2000 vaidlustati 17. septembril 2004 põhjenduses 4 osutatud kaebuste alusel Esimese Astme Kohtus (nüüd Üldkohus). Juhtum registreeriti numbri T-375/04 all. |
| --- | --- |

(22)

Komisjoni otsus seoses juhtumiga NN 34A/2000 vaidlustati 17. septembril 2004 põhjenduses 4 osutatud kaebuste alusel Esimese Astme Kohtus (nüüd Üldkohus). Juhtum registreeriti numbri T-375/04 all.

| (23) | Oma 18. novembri 2009. aasta otsuses jõudis Üldkohus järeldusele, et komisjon oleks pidanud algatama ametliku uurimismenetluse seoses vastuoluga i) AMA 1992. aasta alusakti sõnastuse, millega Üldkohtu sõnul piiratakse kava omamaiste toodetega, ning ii) AMA sisejuhiste ja Austria ametiasutuste kinnituse vahel, et kava oli kättesaadav teistest liikmesriikidest pärit toodete puhul. Üldkohtu meelest oli see vastuolu piisav, et tekiksid tõsised kahtlused seoses kava kokkusobivusega ühisturuga. |
| --- | --- |

(23)

Oma 18. novembri 2009. aasta otsuses jõudis Üldkohus järeldusele, et komisjon oleks pidanud algatama ametliku uurimismenetluse seoses vastuoluga i) AMA 1992. aasta alusakti sõnastuse, millega Üldkohtu sõnul piiratakse kava omamaiste toodetega, ning ii) AMA sisejuhiste ja Austria ametiasutuste kinnituse vahel, et kava oli kättesaadav teistest liikmesriikidest pärit toodete puhul. Üldkohtu meelest oli see vastuolu piisav, et tekiksid tõsised kahtlused seoses kava kokkusobivusega ühisturuga.

| (24) | Seepärast järeldas Üldkohus (kohtuotsuse punkt 86), et komisjon oleks pidanud algatama EÜ asutamislepingu artikli 88 lõikes 2 (nüüd ELi toimimise lepingu artikli 108 lõige 2) sätestatud menetluse. Sel põhjusel tunnistas Üldkohus komisjoni otsuse juhtumi NN 34A/2000 kohta kehtetuks. |
| --- | --- |

(24)

Seepärast järeldas Üldkohus (kohtuotsuse punkt 86), et komisjon oleks pidanud algatama EÜ asutamislepingu artikli 88 lõikes 2 (nüüd ELi toimimise lepingu artikli 108 lõige 2) sätestatud menetluse. Sel põhjusel tunnistas Üldkohus komisjoni otsuse juhtumi NN 34A/2000 kohta kehtetuks.

2.2.   EUROOPA KOHTUS TOIMUNUD MENETLUS – KOHTUASI C-47/10

EUROOPA KOHTUS TOIMUNUD MENETLUS – KOHTUASI C-47/10

| (25) | Austria Vabariik kaebas 27. jaanuaril 2010 eespool nimetatud Üldkohtu otsuse edasi. Apellatsioonikaebus registreeriti numbri C-47/10 all. |
| --- | --- |

(25)

Austria Vabariik kaebas 27. jaanuaril 2010 eespool nimetatud Üldkohtu otsuse edasi. Apellatsioonikaebus registreeriti numbri C-47/10 all.

| (26) | Oma 27. oktoobri 2011. aasta otsuses lükkas Euroopa Kohus Austria Vabariigi apellatsioonikaebuse tagasi ja jättis Üldkohtu otsuse täielikult jõusse. |
| --- | --- |

(26)

Oma 27. oktoobri 2011. aasta otsuses lükkas Euroopa Kohus Austria Vabariigi apellatsioonikaebuse tagasi ja jättis Üldkohtu otsuse täielikult jõusse.

2.3.   MENETLUSE ALGATAMINE JA EDASISED MENETLUSETAPID

MENETLUSE ALGATAMINE JA EDASISED MENETLUSETAPID

| (27) | Pärast kohtu otsust algatas komisjon seoses juhtumiga NN 34A/2000 ELi toimimise lepingu artikli 108 lõike 2 alusel ametliku uurimismenetluse. Võttes arvesse kohtuotsuse aluseid, kutsus komisjon 12. juuni 2012. aasta menetluse algatamise otsuses (9) Austria ametiasutusi ja asjaomaseid isikuid üles esitama ühe kuu jooksul oma märkused, et tuua selgust põhjenduses 23 kirjeldatud vastuoluga seotud kahtlustesse. |
| --- | --- |

(27)

Pärast kohtu otsust algatas komisjon seoses juhtumiga NN 34A/2000 ELi toimimise lepingu artikli 108 lõike 2 alusel ametliku uurimismenetluse. Võttes arvesse kohtuotsuse aluseid, kutsus komisjon 12. juuni 2012. aasta menetluse algatamise otsuses (9) Austria ametiasutusi ja asjaomaseid isikuid üles esitama ühe kuu jooksul oma märkused, et tuua selgust põhjenduses 23 kirjeldatud vastuoluga seotud kahtlustesse.

9

| (28) | Komisjonile ei laekunud kolmandatelt isikutelt ühtki märkust. |
| --- | --- |

(28)

Komisjonile ei laekunud kolmandatelt isikutelt ühtki märkust.

| (29) | Austria vastas 29. juuni 2012. aasta kirjaga, paludes pikendada märkuste esitamise tähtaega. Komisjon pikendas kõnealust tähtaega 13. juulini 2012. |
| --- | --- |

(29)

Austria vastas 29. juuni 2012. aasta kirjaga, paludes pikendada märkuste esitamise tähtaega. Komisjon pikendas kõnealust tähtaega 13. juulini 2012.

| (30) | Austria ametiasutused esitasid oma märkused 14. septembril 2012. |
| --- | --- |

(30)

Austria ametiasutused esitasid oma märkused 14. septembril 2012.

| (31) | Komisjon palus 19. veebruari 2014. aasta kirjaga lisateavet. Austria ametiasutused vastasid 14. märtsil 2014 ja palusid pikendada teabe esitamise tähtaega. Austria esitas lisateabe 7. mail 2014. |
| --- | --- |

(31)

Komisjon palus 19. veebruari 2014. aasta kirjaga lisateavet. Austria ametiasutused vastasid 14. märtsil 2014 ja palusid pikendada teabe esitamise tähtaega. Austria esitas lisateabe 7. mail 2014.

| (32) | Komisjon saatis 17. detsembril 2014 uue teabenõude. 23. detsembril 2014 palusid Austria ametiasutused pikendada vastamise tähtaega. Komisjon pikendas kõnealust tähtaega oma 8. jaanuari 2015. aasta kirjaga. Austria ametiasutused esitasid oma vastuse 26. veebruaril 2015 ja 3. märtsil 2015. |
| --- | --- |

(32)

Komisjon saatis 17. detsembril 2014 uue teabenõude. 23. detsembril 2014 palusid Austria ametiasutused pikendada vastamise tähtaega. Komisjon pikendas kõnealust tähtaega oma 8. jaanuari 2015. aasta kirjaga. Austria ametiasutused esitasid oma vastuse 26. veebruaril 2015 ja 3. märtsil 2015.

3.   ABIMEETMETE KIRJELDUS

ABIMEETMETE KIRJELDUS

3.1.   NIMETUS

NIMETUS

| (33) | AMA turustusmeetmed |
| --- | --- |

(33)

AMA turustusmeetmed

3.2.   MEETME KESTUS

MEETME KESTUS

| (34) | AMA alusakt, millega loodi AMA, jõustus 1992. aastal. Vastavalt teabele, mille Austria ametiasutused esitasid oma 4. juuli 1997. aasta kirjaga, mis registreeriti 7. juulil 1997, hakkasid turustusmeetmed kehtima 1994. aastal, st enne 1. jaanuari 1995, mil Austria ühines Euroopa Liiduga. Austria ametiasutused olid aga jätnud komisjonile AMA meetmetest Austria Vabariigi ühinemisakti artikli 143 või 144 alusel teatamata (10). |
| --- | --- |

(34)

AMA alusakt, millega loodi AMA, jõustus 1992. aastal. Vastavalt teabele, mille Austria ametiasutused esitasid oma 4. juuli 1997. aasta kirjaga, mis registreeriti 7. juulil 1997, hakkasid turustusmeetmed kehtima 1994. aastal, st enne 1. jaanuari 1995, mil Austria ühines Euroopa Liiduga. Austria ametiasutused olid aga jätnud komisjonile AMA meetmetest Austria Vabariigi ühinemisakti artikli 143 või 144 alusel teatamata (10).

10

| (35) | 14. septembri 2012. aasta kirjas väitis Austria, et komisjon oli Österreichische Weinmarketingi turustusmeetmetest teadlik. Selles kirjas esitatud teabes (11) on viidatud siiski üksnes asjakohastele meetmetele, mille komisjon oli kehtestanud veinisektoris vastavalt EÜ asutamislepingu artikli 93 lõikele 1 (nüüd ELi toimimise lepingu artikli 108 lõige 1). Need meetmed ei kuulu käesoleva otsuse kohaldamisalasse. |
| --- | --- |

(35)

14. septembri 2012. aasta kirjas väitis Austria, et komisjon oli Österreichische Weinmarketingi turustusmeetmetest teadlik. Selles kirjas esitatud teabes (11) on viidatud siiski üksnes asjakohastele meetmetele, mille komisjon oli kehtestanud veinisektoris vastavalt EÜ asutamislepingu artikli 93 lõikele 1 (nüüd ELi toimimise lepingu artikli 108 lõige 1). Need meetmed ei kuulu käesoleva otsuse kohaldamisalasse.

11

| (36) | 7. veebruari 1997. aasta kirjaga teavitas komisjon seoses OECD seirearuandega Austriat sellest, et AMA müügiedendusmeetmed võivad kujutada endast riigiabi, ning nõudis seetõttu, et Austria ametiasutused esitaksid kogu teabe, mis on vajalik kõnealuste meetmete hindamiseks kehtivate riigiabieeskirjade alusel, ja täidaksid asjakohased teatisevormid. Austria ametiasutused esitasid nõutud teabe ja täidetud teatisevormi 23. juuni 1997. aasta kirjaga (12). |
| --- | --- |

(36)

7. veebruari 1997. aasta kirjaga teavitas komisjon seoses OECD seirearuandega Austriat sellest, et AMA müügiedendusmeetmed võivad kujutada endast riigiabi, ning nõudis seetõttu, et Austria ametiasutused esitaksid kogu teabe, mis on vajalik kõnealuste meetmete hindamiseks kehtivate riigiabieeskirjade alusel, ja täidaksid asjakohased teatisevormid. Austria ametiasutused esitasid nõutud teabe ja täidetud teatisevormi 23. juuni 1997. aasta kirjaga (12).

12

| (37) | Austria ametiasutused väitsid 14. septembri 2012. aasta kirjas, et 23. juuni 1997. aasta kiri kujutas endast nõuetekohast teatamist ja et kahekuulise perioodi lõppedes oli liikmesriigil alust arvata, et kõnealuste meetmetega seotud riigiabi oli nõuetekohaselt heaks kiidetud. |
| --- | --- |

(37)

Austria ametiasutused väitsid 14. septembri 2012. aasta kirjas, et 23. juuni 1997. aasta kiri kujutas endast nõuetekohast teatamist ja et kahekuulise perioodi lõppedes oli liikmesriigil alust arvata, et kõnealuste meetmetega seotud riigiabi oli nõuetekohaselt heaks kiidetud.

| (38) | Seoses rakendamise lõppkuupäevaga tuleb eristada AMA erinevat turustustegevust. |
| --- | --- |

(38)

Seoses rakendamise lõppkuupäevaga tuleb eristada AMA erinevat turustustegevust.

| (39) | Komisjon märgib sellega seoses, et ta kiitis oma 20. oktoobri 2004. aasta otsusega riigiabi numbri N 239/2004 all heaks järgmised AMA turustusmeetmed: üldised turustusmeetmed (reklaam ja suhtekorraldus), väljaspool Austriat võetavad turustusmeetmed ja turu-uuringud. |
| --- | --- |

(39)

Komisjon märgib sellega seoses, et ta kiitis oma 20. oktoobri 2004. aasta otsusega riigiabi numbri N 239/2004 all heaks järgmised AMA turustusmeetmed: üldised turustusmeetmed (reklaam ja suhtekorraldus), väljaspool Austriat võetavad turustusmeetmed ja turu-uuringud.

| (40) | Kokkuvõttes oli AMA ökomärgise ja kvaliteedimärgi puhul meetme lõppkuupäev 31. detsember 2008, v.a ökomärgise reklaamimeetmete puhul, mis lõppesid 31. detsembril 2006 (vt põhjendused 15 ja 19). Muid AMA turustusmeetmeid kohaldati kuni 20. oktoobrini 2004, st kuupäevani, mil kiideti heaks teatatud meede N 239/2004 (vt jagu 1.4 ja põhjendus 39). |
| --- | --- |

(40)

Kokkuvõttes oli AMA ökomärgise ja kvaliteedimärgi puhul meetme lõppkuupäev 31. detsember 2008, v.a ökomärgise reklaamimeetmete puhul, mis lõppesid 31. detsembril 2006 (vt põhjendused 15 ja 19). Muid AMA turustusmeetmeid kohaldati kuni 20. oktoobrini 2004, st kuupäevani, mil kiideti heaks teatatud meede N 239/2004 (vt jagu 1.4 ja põhjendus 39).

| (41) | Lisaks märgib komisjon, et 15. detsembri 1998. aasta kirjaga teatati veiselihaga seotud AMA müügiedenduskampaania meetmest, mis kiideti heaks riigiabi numbri N 570/1998 all. Abi kestus oli piiratud kahe aastaga. |
| --- | --- |

(41)

Lisaks märgib komisjon, et 15. detsembri 1998. aasta kirjaga teatati veiselihaga seotud AMA müügiedenduskampaania meetmest, mis kiideti heaks riigiabi numbri N 570/1998 all. Abi kestus oli piiratud kahe aastaga.

| (42) | Kui jätta kõrvale meetmed, mida komisjon on käsitlenud oma otsustes seoses juhtumitega N 570/1998, NN 34A/2000 ja N 239/2004, ei ole komisjon teadlik ühestki teisest heakskiidetud abimeetmest, mis oleks seotud AMA turustustegevusega vaatlusalusel ajavahemikul. |
| --- | --- |

(42)

Kui jätta kõrvale meetmed, mida komisjon on käsitlenud oma otsustes seoses juhtumitega N 570/1998, NN 34A/2000 ja N 239/2004, ei ole komisjon teadlik ühestki teisest heakskiidetud abimeetmest, mis oleks seotud AMA turustustegevusega vaatlusalusel ajavahemikul.

3.3.   ABISUMMA

ABISUMMA

| (43) | Vastavalt teabele, mille leiab üksikasjalikest eelarvearuannetest aastate 1995–1999 (13) ja 2000–2008 (14) kohta, kulutati AMA turustustegevuse jaoks järgmised summad.







  1995 | : | 13 084 204,72 eurot |
| --- | --- | --- | --- |
| 1996 | : | 16 241 658,38 eurot |
| 1997 | : | 15 306 219,65 eurot |
| 1998 | : | 18 217 604,15 eurot |
| 1999 | : | 18 158 485,48 eurot |
| 2000 | : | 15 867 096,22 eurot |
| 2001 | : | 12 092 317,52 eurot |
| 2002 | : | 13 538 228,32 eurot |
| 2003 | : | 9 044 509,01 eurot |
| 2004 | : | 10 559 442,86 eurot |
| 2005 | : | 8 994 712,20 eurot |
| 2006 | : | 12 193 320,12 eurot |
| 2007 | : | 12 285 344,67 eurot |
| 2008 | : | 15 087 084,71 eurot |

(43)

Vastavalt teabele, mille leiab üksikasjalikest eelarvearuannetest aastate 1995–1999 (13) ja 2000–2008 (14) kohta, kulutati AMA turustustegevuse jaoks järgmised summad.

13

14

1995

:

13 084 204,72 eurot

1996

:

16 241 658,38 eurot

1997

:

15 306 219,65 eurot

1998

:

18 217 604,15 eurot

1999

:

18 158 485,48 eurot

2000

:

15 867 096,22 eurot

2001

:

12 092 317,52 eurot

2002

:

13 538 228,32 eurot

2003

:

9 044 509,01 eurot

2004

:

10 559 442,86 eurot

2005

:

8 994 712,20 eurot

2006

:

12 193 320,12 eurot

2007

:

12 285 344,67 eurot

2008

:

15 087 084,71 eurot

| (44) | 12. juuni 2012. aasta kirjaga paluti Austria ametiasutustel kinnitada eespool esitatud näitajad ja esitada eelarve aastate lõikes abiliikide kaupa (kvaliteedimärgisega seotud reklaam, ökomärgisega seotud reklaam, üldine reklaam, reklaam väljaspool Austriat, kvaliteedimeetmed ning nii kvaliteedimärgi, ökomärgise kui ka üldise tooteteabe edastamisega seotud tehniline abi). 14. septembril 2012 esitati järgmised näitajad.












  (eurodes) |
| --- | --- |
| | Werbemaßnahmen für Gütesiegel und Biozeichen | generische Werbung | Werbung außerhalb Österreichs | Qualitätsmaßnahmen | technische Hilfe für beide Siegel und generische Erzeugnisse | Sonstiges nicht zuordenbar | Summe |
| 1995 | 1 299 346,00 | 6 362 489,86 | 3 571 312,11 | 371 139,09 | 582 771,80 | 897 145,82 | 13 084 204,68 |
| 1996 | 2 233 341,97 | 8 643 529,94 | 2 888 555,25 | 394 070,06 | 779 226,09 | 1 302 935,06 | 16 241 658,37 |
| 1997 | 1 711 790,25 | 8 550 846,55 | 2 679 179,98 | 362 098,72 | 752 833,66 | 1 249 471,22 | 15 306 220,38 |
| 1998 | 1 347 618,61 | 9 607 372,32 | 3 555 154,59 | 689 570,37 | 1 078 268,11 | 1 939 620,16 | 18 217 604,16 |
| 1999 | 1 950 511,57 | 9 740 191,85 | 3 444 902,31 | 802 776,30 | 874 229,94 | 1 345 873,52 | 18 158 485,49 |
| 2000 | 1 616 472,22 | 8 148 390,41 | 2 387 445,85 | 1 327 850,90 | 993 697,77 | 1 393 239,07 | 15 867 096,22 |
| 2001 | 1 537 390,80 | 5 448 146,98 | 2 234 769,81 | 728 167,14 | 899 896,37 | 1 243 946,42 | 12 092 317,52 |
| 2002 | 1 336 612,09 | 7 237 058,31 | 2 092 667,47 | 381 162,95 | 825 295,61 | 1 665 431,89 | 13 538 228,32 |
| 2003 | 1 628 162,19 | 3 561 930,45 | 1 487 154,69 | 74 665,78 | 491 988,97 | 1 800 606,93 | 9 044 509,01 |
| 2004 | 1 562 732,58 | 4 934 174,90 | 1 366 698,52 | 129 725,39 | 804 018,00 | 1 762 093,47 | 10 559 442,86 |

(44)

12. juuni 2012. aasta kirjaga paluti Austria ametiasutustel kinnitada eespool esitatud näitajad ja esitada eelarve aastate lõikes abiliikide kaupa (kvaliteedimärgisega seotud reklaam, ökomärgisega seotud reklaam, üldine reklaam, reklaam väljaspool Austriat, kvaliteedimeetmed ning nii kvaliteedimärgi, ökomärgise kui ka üldise tooteteabe edastamisega seotud tehniline abi). 14. septembril 2012 esitati järgmised näitajad.

(eurodes)

Werbemaßnahmen für Gütesiegel und Biozeichen

generische Werbung

Werbung außerhalb Österreichs

Qualitätsmaßnahmen

technische Hilfe für beide Siegel und generische Erzeugnisse

Sonstiges nicht zuordenbar

Summe

1995

1 299 346,00

6 362 489,86

3 571 312,11

371 139,09

582 771,80

897 145,82

13 084 204,68

1996

2 233 341,97

8 643 529,94

2 888 555,25

394 070,06

779 226,09

1 302 935,06

16 241 658,37

1997

1 711 790,25

8 550 846,55

2 679 179,98

362 098,72

752 833,66

1 249 471,22

15 306 220,38

1998

1 347 618,61

9 607 372,32

3 555 154,59

689 570,37

1 078 268,11

1 939 620,16

18 217 604,16

1999

1 950 511,57

9 740 191,85

3 444 902,31

802 776,30

874 229,94

1 345 873,52

18 158 485,49

2000

1 616 472,22

8 148 390,41

2 387 445,85

1 327 850,90

993 697,77

1 393 239,07

15 867 096,22

2001

1 537 390,80

5 448 146,98

2 234 769,81

728 167,14

899 896,37

1 243 946,42

12 092 317,52

2002

1 336 612,09

7 237 058,31

2 092 667,47

381 162,95

825 295,61

1 665 431,89

13 538 228,32

2003

1 628 162,19

3 561 930,45

1 487 154,69

74 665,78

491 988,97

1 800 606,93

9 044 509,01

2004

1 562 732,58

4 934 174,90

1 366 698,52

129 725,39

804 018,00

1 762 093,47

10 559 442,86

| (45) | Ökomärgise ja kvaliteedimärgiga seotud meetmete kohta ajavahemikus 2002–2008 esitasid Austria ametiasutused järgmised näitajad.










  Jahr | Gesamtkosten It. Jahresbericht | davon AMA-Gütesiegel | in % von Gesamt | davon AMA-Bio-Zeichen | in % von Gesamt |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 2002 | 13 538 228,32 | 1 356 909,27 | 10,02 | 320 695,40 | 2,37 |
| 2003 | 9 044 509,01 | 2 139 261,31 | 23,65 | 829 573,19 | 9,17 |
| 2004 | 10 559 442,86 | 1 187 575,61 | 11,25 | 994 446,40 | 9,42 |
| 2005 | 8 994 712,20 | 1 709 859,07 | 19,01 | 714 448,63 | 7,94 |
| 2006 | 12 193 320,12 | 2 834 299,23 | 23,24 | 327 752,62 | 2,69 |
| 2007 | 12 285 344,67 | 3 466 665,92 | 28,22 | 641 760,86 | 5,22 |
| 2008 | 15 087 995,71 | 3 410 221,60 | 22,60 | 1 273 517,59 | 8,44 |
| Summe | 81 703 552,89 | 16 104 792,01 | | 5 102 194,69 | |

(45)

Ökomärgise ja kvaliteedimärgiga seotud meetmete kohta ajavahemikus 2002–2008 esitasid Austria ametiasutused järgmised näitajad.

Jahr

Gesamtkosten It. Jahresbericht

davon AMA-Gütesiegel

in % von Gesamt

davon AMA-Bio-Zeichen

in % von Gesamt

2002

13 538 228,32

1 356 909,27

10,02

320 695,40

2,37

2003

9 044 509,01

2 139 261,31

23,65

829 573,19

9,17

2004

10 559 442,86

1 187 575,61

11,25

994 446,40

9,42

2005

8 994 712,20

1 709 859,07

19,01

714 448,63

7,94

2006

12 193 320,12

2 834 299,23

23,24

327 752,62

2,69

2007

12 285 344,67

3 466 665,92

28,22

641 760,86

5,22

2008

15 087 995,71

3 410 221,60

22,60

1 273 517,59

8,44

Summe

Summe

81 703 552,89

81 703 552,89

16 104 792,01

16 104 792,01

5 102 194,69

5 102 194,69

3.4.   ABISAAJAD

ABISAAJAD

| (46) | Olemasolevast teabest ilmneb, et turustusmeetmete abisaajad on põllumajandustootjad ning põllumajandustoodete töötlemise ja turustamisega tegelevad ettevõtted, sealhulgas toiduainetööstus. |
| --- | --- |

(46)

Olemasolevast teabest ilmneb, et turustusmeetmete abisaajad on põllumajandustootjad ning põllumajandustoodete töötlemise ja turustamisega tegelevad ettevõtted, sealhulgas toiduainetööstus.

3.5.   ÕIGUSLIK ALUS

ÕIGUSLIK ALUS

| (47) | Kõigi AMA turustusmeetmete suhtes kohaldatav põhiõigusakt on AMA alusakt – föderaalseadus turukorraldusasutuse „Agrarmarkt Austria“ loomise kohta (Bundesgesetz über die Errichtung der Marktordnungsstelle „Agrarmarkt Austria“) (15). |
| --- | --- |

(47)

Kõigi AMA turustusmeetmete suhtes kohaldatav põhiõigusakt on AMA alusakt – föderaalseadus turukorraldusasutuse „Agrarmarkt Austria“ loomise kohta (Bundesgesetz über die Errichtung der Marktordnungsstelle „Agrarmarkt Austria“) (15).

15

| (48) | Pärast 2014. aasta 30. aprilli teabenõuet esitasid Austria ametiasutused kõik rakendusaktid (Richtlinien, Verordnungen jne, sh AMA sisejuhised ja muud sise-eeskirjad), mis reguleerivad kvaliteedimärki ja ökomärgist ning vastavaid turustusmeetmeid. |
| --- | --- |

(48)

Pärast 2014. aasta 30. aprilli teabenõuet esitasid Austria ametiasutused kõik rakendusaktid (Richtlinien, Verordnungen jne, sh AMA sisejuhised ja muud sise-eeskirjad), mis reguleerivad kvaliteedimärki ja ökomärgist ning vastavaid turustusmeetmeid.

3.6.   AMA MARKETING JA MEETME RAHASTAMINE MAKSUTAOLISTEST LÕIVUDEST

AMA MARKETING JA MEETME RAHASTAMINE MAKSUTAOLISTEST LÕIVUDEST

| (49) | AMA on avalik-õiguslik asutus, mis loodi 1992. aastal AMA alusaktiga ja mida kontrollib riik. Kava haldab AMA Marketing, AMA täisomanduses olev tütarettevõtja. |
| --- | --- |

(49)

AMA on avalik-õiguslik asutus, mis loodi 1992. aastal AMA alusaktiga ja mida kontrollib riik. Kava haldab AMA Marketing, AMA täisomanduses olev tütarettevõtja.

| (50) | Austria ametiasutused on esitanud seoses juhtumiga NN 34A/2000 AMA seisundi ja tegevuse kohta järgmise teabe. |
| --- | --- |

(50)

Austria ametiasutused on esitanud seoses juhtumiga NN 34A/2000 AMA seisundi ja tegevuse kohta järgmise teabe.

| (51) | Austria ametiasutuste sõnul ei turusta AMA ja AMA Marketing kaupu ega teenuseid. AMA Marketing teostab järelevalvet kvaliteedimärgi ja ökomärgise kasutamise üle, kavandab ja kooskõlastab müügiedendusmeetmeid (reklaam, messid, näitused, suhtekorraldusüritused jms), koostab kvaliteediprogramme ning kvaliteedimärki ja ökomärgist käsitlevaid teabematerjale ning tellib teadusprojekte mitmesugustel põllumajandusliku tootmise kvaliteediga seotud teemadel. |
| --- | --- |

(51)

Austria ametiasutuste sõnul ei turusta AMA ja AMA Marketing kaupu ega teenuseid. AMA Marketing teostab järelevalvet kvaliteedimärgi ja ökomärgise kasutamise üle, kavandab ja kooskõlastab müügiedendusmeetmeid (reklaam, messid, näitused, suhtekorraldusüritused jms), koostab kvaliteediprogramme ning kvaliteedimärki ja ökomärgist käsitlevaid teabematerjale ning tellib teadusprojekte mitmesugustel põllumajandusliku tootmise kvaliteediga seotud teemadel.

| (52) | AMA Marketing ei tee ise reklaamikampaaniaid ega tootekontrolle. AMA Marketing valib selliseid kampaaniaid või kontrolle korraldama eraettevõtjad kooskõlas riigisiseste õigusaktidega, millega on üle võetud nõukogu direktiiv 92/50/EMÜ (16) ja seejärel Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2004/18/EÜ (17). |
| --- | --- |

(52)

AMA Marketing ei tee ise reklaamikampaaniaid ega tootekontrolle. AMA Marketing valib selliseid kampaaniaid või kontrolle korraldama eraettevõtjad kooskõlas riigisiseste õigusaktidega, millega on üle võetud nõukogu direktiiv 92/50/EMÜ (16) ja seejärel Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2004/18/EÜ (17).

16

17

| (53) | Austria põllumajandusettevõtjad ja toiduainetööstuse ettevõtjad tasuvad kõnealuste meetmete 100 % rahastamiseks AMA alusaktiga kehtestatud kohustuslikke lõive. Nendest lõivudest rahastatakse ka AMAt ja AMA Marketingi ennast. |
| --- | --- |

(53)

Austria põllumajandusettevõtjad ja toiduainetööstuse ettevõtjad tasuvad kõnealuste meetmete 100 % rahastamiseks AMA alusaktiga kehtestatud kohustuslikke lõive. Nendest lõivudest rahastatakse ka AMAt ja AMA Marketingi ennast.

| (54) | AMA alusaktis (§ 21c lõige 1) on sätestatud, et lõive tuleb tasuda järgmiste tegevusliikide või toodete puhul:






  — | piim, kui see tarnitakse töötlemise otstarbel, |
| --- | --- | --- |

(54)

AMA alusaktis (§ 21c lõige 1) on sätestatud, et lõive tuleb tasuda järgmiste tegevusliikide või toodete puhul:

—

piim, kui see tarnitakse töötlemise otstarbel,

| — | teravili vilja jahvatamise korral, |
| --- | --- |

—

teravili vilja jahvatamise korral,

| — | täiskasvanud veised, vasikad, sead, talled, lambad ja kodulinnud tapmise korral, |
| --- | --- |

—

täiskasvanud veised, vasikad, sead, talled, lambad ja kodulinnud tapmise korral,

| — | kanade pidamine munade tootmise otstarbel, |
| --- | --- |

—

kanade pidamine munade tootmise otstarbel,

| — | köögi- ja puuviljade tootmine, |
| --- | --- |

—

köögi- ja puuviljade tootmine,

| — | kartulite (v.a tärklisekartulid ja alkoholi tootmiseks kasutatavad kartulid) tootmine, |
| --- | --- |

—

kartulite (v.a tärklisekartulid ja alkoholi tootmiseks kasutatavad kartulid) tootmine,

| — | aiasaaduste tootmine ja harimine, |
| --- | --- |

—

aiasaaduste tootmine ja harimine,

| — | viinamarjaistanduste harimine, |
| --- | --- |

—

viinamarjaistanduste harimine,

| — | veini esmaturustamine. |
| --- | --- |

—

veini esmaturustamine.

| (55) | AMA alusaktis (§ 21d) on kindlaks määratud ka maksete maksimumsumma. Konkreetsed summad määratakse kindlaks AMA haldusnõukogu määrusega (Verordnung des Verwaltungsrates). |
| --- | --- |

(55)

AMA alusaktis (§ 21d) on kindlaks määratud ka maksete maksimumsumma. Konkreetsed summad määratakse kindlaks AMA haldusnõukogu määrusega (Verordnung des Verwaltungsrates).

| (56) | Austria ametiasutused teatasid 14. septembri 2012. aasta kirjaga järgmistest ajavahemikus 1995–2008 kogutud lõivusummadest (18):







  1995 | – | 13 833 026,19 eurot |
| --- | --- | --- | --- |
| 1996 | – | 15 260 738,33 eurot |
| 1997 | – | 14 340 815,84 eurot |
| 1998 | – | 15 473 675,13 eurot |
| 1999 | – | 15 260 405,37 eurot |
| 2000 | – | 15 419 046,38 eurot |
| 2001 | – | 15 228 252,40 eurot |
| 2002 | – | 15 461 156,95 eurot |
| 2003 | – | 13 529 199,62 eurot |
| 2004 | – | 17 320 613,38 eurot |
| 2005 | – | 16 003 552,29 eurot |
| 2006 | – | 16 030 054,67 eurot |
| 2007 | – | 15 909 792,32 eurot |
| 2008 | – | 15 880 813,22 eurot |

(56)

Austria ametiasutused teatasid 14. septembri 2012. aasta kirjaga järgmistest ajavahemikus 1995–2008 kogutud lõivusummadest (18):

18

1995

–

13 833 026,19 eurot

1996

–

15 260 738,33 eurot

1997

–

14 340 815,84 eurot

1998

–

15 473 675,13 eurot

1999

–

15 260 405,37 eurot

2000

–

15 419 046,38 eurot

2001

–

15 228 252,40 eurot

2002

–

15 461 156,95 eurot

2003

–

13 529 199,62 eurot

2004

–

17 320 613,38 eurot

2005

–

16 003 552,29 eurot

2006

–

16 030 054,67 eurot

2007

–

15 909 792,32 eurot

2008

–

15 880 813,22 eurot

| (57) | Näiteks 2003. aastal koguti lõivudena kokku 13 529 199,62 eurot järgmiselt:






  Piim | 7 754 833,88 |
| --- | --- | --- |
| Täiskasvanud veised | 1 141 663,81 |
| Sead | 1 976 514,84 |
| Vasikad | 31 926,33 |
| Lambad ja talled | 34 046,38 |
| Tapmisele määratud kodulinnud | 405 925,74 |
| Munakanad | 427 690,62 |
| Puuviljad | 769 823,87 |
| Köögiviljad | 408 448,99 |
| Kartulid | 243 896,60 |
| Aiasaadused | 334 428,56 |

(57)

Näiteks 2003. aastal koguti lõivudena kokku 13 529 199,62 eurot järgmiselt:

Piim

7 754 833,88

Täiskasvanud veised

1 141 663,81

Sead

1 976 514,84

Vasikad

31 926,33

Lambad ja talled

34 046,38

Tapmisele määratud kodulinnud

405 925,74

Munakanad

427 690,62

Puuviljad

769 823,87

Köögiviljad

408 448,99

Kartulid

243 896,60

Aiasaadused

334 428,56

| (58) | AMA alusakti § 21c lõike 2 kohaselt on väljastpoolt Austriat pärit tooted kõnealustest lõivudest vabastatud. |
| --- | --- |

(58)

AMA alusakti § 21c lõike 2 kohaselt on väljastpoolt Austriat pärit tooted kõnealustest lõivudest vabastatud.

4.   AMA TURUSTUSMEETMED

AMA TURUSTUSMEETMED

| (59) | Austria ametiasutused esitasid menetluse NN 34/2000 raames 16. oktoobri 2000. aasta kirjaga aastate 1995–1999 aruanded, kus olid loetletud kõik AMA turustusmeetmed. |
| --- | --- |

(59)

Austria ametiasutused esitasid menetluse NN 34/2000 raames 16. oktoobri 2000. aasta kirjaga aastate 1995–1999 aruanded, kus olid loetletud kõik AMA turustusmeetmed.

| (60) | Kvaliteedimärki ja ökomärgist kirjeldasid Austria ametiasutused üksikasjalikult seoses abikava NN 34A/2000 hindamisega. |
| --- | --- |

(60)

Kvaliteedimärki ja ökomärgist kirjeldasid Austria ametiasutused üksikasjalikult seoses abikava NN 34A/2000 hindamisega.

| (61) | Selle teabe põhjal ilmneb, et turustustegevust on võimalik liigitada järgmiste abiliikide alla:






  — | reklaam, mis hõlmab kvaliteedimärgi ja ökomärgisega seotud reklaami, üldised turustusmeetmed ja väljaspool Austriat võetud reklaamimeetmed (jagu 4.1); |
| --- | --- | --- |

(61)

Selle teabe põhjal ilmneb, et turustustegevust on võimalik liigitada järgmiste abiliikide alla:

—

reklaam, mis hõlmab kvaliteedimärgi ja ökomärgisega seotud reklaami, üldised turustusmeetmed ja väljaspool Austriat võetud reklaamimeetmed (jagu 4.1);

| — | abi kvaliteedi tagamise süsteemide, kvaliteedikontrolli ja mahepõllumajanduslike toodete jaoks kvaliteedimärki ja ökomärgist kandvate toodete puhul (jagu 4.2) ning |
| --- | --- |

—

abi kvaliteedi tagamise süsteemide, kvaliteedikontrolli ja mahepõllumajanduslike toodete jaoks kvaliteedimärki ja ökomärgist kandvate toodete puhul (jagu 4.2) ning

| — | tehnilise abi meetmed (jagu 4.3). |
| --- | --- |

—

tehnilise abi meetmed (jagu 4.3).

| (62) | Meetmete üksikasjaliku kirjelduse abiliikide kaupa leiab vastavalt jagudest 4.1–4.3. |
| --- | --- |

(62)

Meetmete üksikasjaliku kirjelduse abiliikide kaupa leiab vastavalt jagudest 4.1–4.3.

4.1.   REKLAAMIMEETMED

REKLAAMIMEETMED

4.1.1.   KVALITEEDIMÄRGI JA ÖKOMÄRGISEGA SEOTUD REKLAAMIMEETMED

| (63) | Vastavalt teabele, mille Austria ametiasutused esitasid abikava NN 34A/2000 kohta, võis ökomärgis sisaldada või mitte sisaldada viidet päritolule. Kvaliteedimärgil oli alati konkreetne viide päritolule ning teine väli, mis kajastas päritolu (liikmesriik või piirkond) värvide ja/või sümbolite abil (graafiliselt). |
| --- | --- |

(63)

Vastavalt teabele, mille Austria ametiasutused esitasid abikava NN 34A/2000 kohta, võis ökomärgis sisaldada või mitte sisaldada viidet päritolule. Kvaliteedimärgil oli alati konkreetne viide päritolule ning teine väli, mis kajastas päritolu (liikmesriik või piirkond) värvide ja/või sümbolite abil (graafiliselt).

Kasutatud logod ja rahastamiskõlblikkus kava alusel

Kasutatud logod ja rahastamiskõlblikkus kava alusel

| (64) | Vastavalt teabele, mille Austria ametiasutused esitasid abikava NN 34A/2000 kohta, oli kvaliteedimärgil ja ökomärgisel pärast 2002. aastat järgmine välimus.

  Kvaliteedimärgi ja ökomärgise välimus alates 2002. aastast
   (19)










  Kvaliteedimärk
   (20)

  (Austria) | Kvaliteedimärk

  (Baierimaa) | Ökomärgis

  (viide päritolule) | Ökomärgis

  (päritolule ei ole viidatud) |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| | | | |

(64)

Vastavalt teabele, mille Austria ametiasutused esitasid abikava NN 34A/2000 kohta, oli kvaliteedimärgil ja ökomärgisel pärast 2002. aastat järgmine välimus.

Kvaliteedimärgi ja ökomärgise välimus alates 2002. aastast
   (19)

Kvaliteedimärgi ja ökomärgise välimus alates 2002. aastast

19

Kvaliteedimärk
   (20)

Kvaliteedimärk

20

(Austria)

Kvaliteedimärk

Kvaliteedimärk

(Baierimaa)

Ökomärgis

Ökomärgis

(viide päritolule)

Ökomärgis

Ökomärgis

(päritolule ei ole viidatud)

Image 1

Image 2

Image 3

Image 4

| (65) | Komisjonile ajavahemiku 1995–2002 kohta esitatud näidetest ilmneb, et ökomärgisel oli sel ajavahemikul sama välimus kui pärast 2002. aastat, samal ajal kui kvaliteedimärgi kujundus oli kuni 31. detsembrini 1999 teistsugune (nagu on näidatud allpool): kvaliteedimärgi keskele, st kõige silmatorkavamasse kohta, oli paigutatud viite „AMA Gütesiegel“ asemel sõna „Austria“ (sama suurelt).

  Kvaliteedimärgi välimus ajavahemikus 1. jaanuarist 1995 kuni 31. detsembrini 1999 |
| --- | --- |

(65)

Komisjonile ajavahemiku 1995–2002 kohta esitatud näidetest ilmneb, et ökomärgisel oli sel ajavahemikul sama välimus kui pärast 2002. aastat, samal ajal kui kvaliteedimärgi kujundus oli kuni 31. detsembrini 1999 teistsugune (nagu on näidatud allpool): kvaliteedimärgi keskele, st kõige silmatorkavamasse kohta, oli paigutatud viite „AMA Gütesiegel“ asemel sõna „Austria“ (sama suurelt).

Kvaliteedimärgi välimus ajavahemikus 1. jaanuarist 1995 kuni 31. detsembrini 1999

Kvaliteedimärgi välimus ajavahemikus 1. jaanuarist 1995 kuni 31. detsembrini 1999

| (66) | 2000. aasta jaanuaris asendati algne kvaliteedimärk põhjenduses 65 (21) esitatud kvaliteedimärgiga. Seda on kajastatud sealt alates koostatud aastaaruannetes. |
| --- | --- |

(66)

2000. aasta jaanuaris asendati algne kvaliteedimärk põhjenduses 65 (21) esitatud kvaliteedimärgiga. Seda on kajastatud sealt alates koostatud aastaaruannetes.

21

| (67) | Abikava NN 34A/2000 kohta esitatud teabe kohaselt anti ökomärgis ja kvaliteedimärk üksnes sellistele toodetele, mis vastasid teatavatele tootmismeetodite ja tooteomadustega seotud kvaliteedikriteeriumidele ning teatud juhtudel toote geograafilise päritoluga seotud nõuetele. |
| --- | --- |

(67)

Abikava NN 34A/2000 kohta esitatud teabe kohaselt anti ökomärgis ja kvaliteedimärk üksnes sellistele toodetele, mis vastasid teatavatele tootmismeetodite ja tooteomadustega seotud kvaliteedikriteeriumidele ning teatud juhtudel toote geograafilise päritoluga seotud nõuetele.

| (68) | Austria ametiasutused on kinnitanud, et subsideeritud reklaami puhul peeti kinni Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2000/13/EÜ (22) sätetest. |
| --- | --- |

(68)

Austria ametiasutused on kinnitanud, et subsideeritud reklaami puhul peeti kinni Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2000/13/EÜ (22) sätetest.

22

| (69) | Ökomärgis anti üksnes mahepõllumajanduslikele toodetele, mis vastasid nõukogu määruses (EMÜ) nr 2092/91 (23) sätestatud kriteeriumidele. |
| --- | --- |

(69)

Ökomärgis anti üksnes mahepõllumajanduslikele toodetele, mis vastasid nõukogu määruses (EMÜ) nr 2092/91 (23) sätestatud kriteeriumidele.

23

| (70) | Kvaliteedimärk anti üksnes toodetele, mis vastasid nõukogu määruse (EÜ) nr 1257/1999 (24) artikli 24a punkti b kohastele kvaliteedinõuetele. Tooted, mis vastasid kvaliteedimärgi kasutamiseks täidetavatele kvaliteedikriteeriumidele, olid vastavuses järgmiste kõrgemate standarditega 2000.–2006. aasta suuniste punkti 47 tähenduses (25).






  Toode | Kriteerium |
| --- | --- | --- |
| Veiseliha, vasikaliha | pH36 väärtus < 5,8 vähemalt 36 tunni jooksul. |
| Sealiha | PSE-sealiha: pH1 väärtus vähemalt 30 minutit pärast looma tapmist kas 6,0 või kõrgem. |
| | Lubatud on üksnes S- ja E-klassi liha. |
| | DFE-sealiha: pH12 väärtus vähemalt 12 tundi pärast looma tapmist maksimaalselt 5,8. |
| Kalkun | Bakterioloogilised nõuded: bakterite maksimaalne koguhulk L 50 000 cfu/cm2 ja maksimaalne enterobakterite hulk L 500 cfu/cm2 enne tükeldamist; pärast tükeldamist on vastavad väärtused L 100 000 cfu/cm2 ja L 1 000 cfu/cm2. |
| Munad | Üksnes põrandal pidamine ja vabapidamine. |
| | Osalemine salmonella ennetamise ja tõrje programmis. |
| Piim ja piimatooted | Lipopolüsahhariidisisaldus ≤ 400 EU/ml. |
| | Ainult üks olemasolevast neljast kvaliteediklassist. |
| | Mis puudutab lubatud mikrobioloogilist kõrvalekallet, siis kvaliteedimärki kandvate toodete puhul on Austria seaduse Milchhygieneverordnung kohased alampiirid lubatud ülempiirideks. Kui lubatud kõrvalekalle on vastavalt seadusele näiteks 1–3, on kvaliteedimärgiga toodete puhul lubatud üksnes väärtused kuni üheni. |
| | Pärmi- ja hallitusseente sisaldus kääritatud piimatoodetes ≤ 10/ml, võis ≤ 100/g, kodujuustus ≤ 1 000 /g. |
| Mesi | Veesisaldus maksimaalselt 19 %, hüdroksümetüülfurfuraali sisaldus ≤ 20 ppm. |
| Teravili, teraviljatooted | Nisu: mahukaal 80 kg/hl, gluteenisisaldus 30 %, valgusisaldus 14 %, sadestumise näitaja 50 Eh, langemisarv 250 sekundit; rukis: mahukaal 72 kg, amülogramm 500AE; pruulimisel kasutatav rukis: valgusisaldus maksimaalselt 12 %, täisterarukki sisaldus 90 %. |
| Õlitaimed ja küpsetusõlid | Happesuse näitaja (SZ) 0,2 mg/kg. |
| | Peroksiidi näitaja (POZ) (värsked proovid) 1,5. |
| Jäätis | Üksnes kolmest kvaliteedikategooriast kõrgeima kategooria (S) toorpiim. |
| | Bakterite arv ≤ 50 000 (lubatud kõrvalekalle + 30 000 ). |
| | Kõik lubatud suurimad mikrobioloogilised väärtused peavad olema Austria seaduses Speiseeisverordnung kindlaks määratud väärtustest madalamad. |
| Puuvili, köögivili, lauakartul | Pestitsiide ja herbitsiide tohib kasutada üksnes kooskõlas integreeritud tootmise lubatud ainete loeteluga, näiteks on kvaliteedimärki kandvate toodete puhul lubatud kasutada Austria seaduses Pflanzenschutzmittelgesetz loetletud 300st taimekaitsekemikaalist vaid 160. |
| | Kartulite väetamisel lämmastikuga on lubatud kasutada vaid 100 kg puhast NO/ha (Austria hea põllumajandustava: 175 kg). |
| | Reoveesetet ei ole lubatud kasutada. |
| | Väetamine ei tohi toimuda ilma mullaanalüüsita ja sellega ei tohi minna kaugemale toitainetasemest C (optimaalne väetamine). |

(70)

Kvaliteedimärk anti üksnes toodetele, mis vastasid nõukogu määruse (EÜ) nr 1257/1999 (24) artikli 24a punkti b kohastele kvaliteedinõuetele. Tooted, mis vastasid kvaliteedimärgi kasutamiseks täidetavatele kvaliteedikriteeriumidele, olid vastavuses järgmiste kõrgemate standarditega 2000.–2006. aasta suuniste punkti 47 tähenduses (25).

24

25

Toode

Kriteerium

Veiseliha, vasikaliha

pH36 väärtus < 5,8 vähemalt 36 tunni jooksul.

Sealiha

PSE-sealiha: pH1 väärtus vähemalt 30 minutit pärast looma tapmist kas 6,0 või kõrgem.

Lubatud on üksnes S- ja E-klassi liha.

DFE-sealiha: pH12 väärtus vähemalt 12 tundi pärast looma tapmist maksimaalselt 5,8.

Kalkun

Bakterioloogilised nõuded: bakterite maksimaalne koguhulk L 50 000 cfu/cm2 ja maksimaalne enterobakterite hulk L 500 cfu/cm2 enne tükeldamist; pärast tükeldamist on vastavad väärtused L 100 000 cfu/cm2 ja L 1 000 cfu/cm2.

2

2

2

2

Munad

Üksnes põrandal pidamine ja vabapidamine.

Osalemine salmonella ennetamise ja tõrje programmis.

Piim ja piimatooted

Lipopolüsahhariidisisaldus ≤ 400 EU/ml.

Ainult üks olemasolevast neljast kvaliteediklassist.

Mis puudutab lubatud mikrobioloogilist kõrvalekallet, siis kvaliteedimärki kandvate toodete puhul on Austria seaduse Milchhygieneverordnung kohased alampiirid lubatud ülempiirideks. Kui lubatud kõrvalekalle on vastavalt seadusele näiteks 1–3, on kvaliteedimärgiga toodete puhul lubatud üksnes väärtused kuni üheni.

Milchhygieneverordnung

Pärmi- ja hallitusseente sisaldus kääritatud piimatoodetes ≤ 10/ml, võis ≤ 100/g, kodujuustus ≤ 1 000 /g.

Mesi

Veesisaldus maksimaalselt 19 %, hüdroksümetüülfurfuraali sisaldus ≤ 20 ppm.

Teravili, teraviljatooted

Nisu: mahukaal 80 kg/hl, gluteenisisaldus 30 %, valgusisaldus 14 %, sadestumise näitaja 50 Eh, langemisarv 250 sekundit; rukis: mahukaal 72 kg, amülogramm 500AE; pruulimisel kasutatav rukis: valgusisaldus maksimaalselt 12 %, täisterarukki sisaldus 90 %.

Õlitaimed ja küpsetusõlid

Happesuse näitaja (SZ) 0,2 mg/kg.

Peroksiidi näitaja (POZ) (värsked proovid) 1,5.

Jäätis

Üksnes kolmest kvaliteedikategooriast kõrgeima kategooria (S) toorpiim.

Bakterite arv ≤ 50 000 (lubatud kõrvalekalle + 30 000 ).

Kõik lubatud suurimad mikrobioloogilised väärtused peavad olema Austria seaduses Speiseeisverordnung kindlaks määratud väärtustest madalamad.

Speiseeisverordnung

Puuvili, köögivili, lauakartul

Pestitsiide ja herbitsiide tohib kasutada üksnes kooskõlas integreeritud tootmise lubatud ainete loeteluga, näiteks on kvaliteedimärki kandvate toodete puhul lubatud kasutada Austria seaduses Pflanzenschutzmittelgesetz loetletud 300st taimekaitsekemikaalist vaid 160.

Pflanzenschutzmittelgesetz

Kartulite väetamisel lämmastikuga on lubatud kasutada vaid 100 kg puhast NO/ha (Austria hea põllumajandustava: 175 kg).

Reoveesetet ei ole lubatud kasutada.

Väetamine ei tohi toimuda ilma mullaanalüüsita ja sellega ei tohi minna kaugemale toitainetasemest C (optimaalne väetamine).

| (71) | Kvaliteedimärgile ja ökomärgisele märgitud päritolupiirkonda loeti piirkonnaks, kus oli toimunud toote töötlemine ja kust oli pärit määrava tähtsusega toorained (wertbestimmende Rohstoffe). Kolmandik sellistest toorainetest võis olla pärit muudest piirkondadest, kui neid ei olnud võimalik päritolupiirkonnas kasvatada või päritolupiirkonnast saada. |
| --- | --- |

(71)

Kvaliteedimärgile ja ökomärgisele märgitud päritolupiirkonda loeti piirkonnaks, kus oli toimunud toote töötlemine ja kust oli pärit määrava tähtsusega toorained (wertbestimmende Rohstoffe). Kolmandik sellistest toorainetest võis olla pärit muudest piirkondadest, kui neid ei olnud võimalik päritolupiirkonnas kasvatada või päritolupiirkonnast saada.

wertbestimmende Rohstoffe

| (72) | Värskete munade tootmisel pidid munakanad olema sündinud ja nuumatud asjaomases piirkonnas. Veise-, vasika-, sea-, kalkuni- ja lambaliha tootmisel pidid loomad olema sündinud asjaomases piirkonnas. |
| --- | --- |

(72)

Värskete munade tootmisel pidid munakanad olema sündinud ja nuumatud asjaomases piirkonnas. Veise-, vasika-, sea-, kalkuni- ja lambaliha tootmisel pidid loomad olema sündinud asjaomases piirkonnas.

| (73) | Mis puudutab kvaliteedimärgi puhul kasutatud logo, siis Austria ametiasutused lisasid oma 14. septembri 2012. aasta kirjale eeskirjad, mida oli kohaldatud kuni 1999. aastani. Sellest teabest on näha, et nii reguleerivates õigusaktides (AMA-Gütesiegel Richtlinien, (26) Regulativ für die Verleihung des Rechts zur Führung der Urspungs- und Gütezeichen für Lebensmittel) (27) kui ka taotlusvormidel (Antrag auf Verleihung des Herkunfts- und Gütezeichens für Lebensmittel) (28) kasutati põhjenduses 65 esitatud logo. |
| --- | --- |

(73)

Mis puudutab kvaliteedimärgi puhul kasutatud logo, siis Austria ametiasutused lisasid oma 14. septembri 2012. aasta kirjale eeskirjad, mida oli kohaldatud kuni 1999. aastani. Sellest teabest on näha, et nii reguleerivates õigusaktides (AMA-Gütesiegel Richtlinien, (26) Regulativ für die Verleihung des Rechts zur Führung der Urspungs- und Gütezeichen für Lebensmittel) (27) kui ka taotlusvormidel (Antrag auf Verleihung des Herkunfts- und Gütezeichens für Lebensmittel) (28) kasutati põhjenduses 65 esitatud logo.

26

27

28

| (74) | Pärast 1999. aastat oli kvaliteedimärgi puhul kasutatud logo identne põhjenduses 64 esitatud logoga. |
| --- | --- |

(74)

Pärast 1999. aastat oli kvaliteedimärgi puhul kasutatud logo identne põhjenduses 64 esitatud logoga.

Kava raames rahastamiskõlblikud kulud

Kava raames rahastamiskõlblikud kulud

| (75) | Kvaliteedimärgi puhul on 1995.–1999. aasta aruannetes esitatud teabe ja abikavaga NN 34A/2000 seotud teabe põhjal võimalik järeldada, et abi anti tarbijate kvaliteediteadlikkuse suurendamiseks ja kvaliteedimärgi edendamiseks korraldatud reklaamikampaaniate kulude katmiseks. Eesmärk oli luua kuvand kvaliteedimärgist kui ostude suunajast (Orientierungshilfe beim Einkauf). |
| --- | --- |

(75)

Kvaliteedimärgi puhul on 1995.–1999. aasta aruannetes esitatud teabe ja abikavaga NN 34A/2000 seotud teabe põhjal võimalik järeldada, et abi anti tarbijate kvaliteediteadlikkuse suurendamiseks ja kvaliteedimärgi edendamiseks korraldatud reklaamikampaaniate kulude katmiseks. Eesmärk oli luua kuvand kvaliteedimärgist kui ostude suunajast (Orientierungshilfe beim Einkauf).

| (76) | Ökomärgise puhul anti abi selliste reklaamikampaaniate kulude katmiseks, millega teavitati tarbijaid ökomärgist kandvatest toodetest ja ökomärgise kasutamise nõuetest ning mahepõllumajandusest üldiselt. |
| --- | --- |

(76)

Ökomärgise puhul anti abi selliste reklaamikampaaniate kulude katmiseks, millega teavitati tarbijaid ökomärgist kandvatest toodetest ja ökomärgise kasutamise nõuetest ning mahepõllumajandusest üldiselt.

| (77) | Kampaaniad hõlmasid reklaame trüki- ja elektroonilises meedias, müügikohtades ja avalikel üritustel, kvaliteedimärgi või ökomärgisega tooteid käsitlevate brošüüride väljapanekut teabestendidel, infolehtede jagamist degustatsioonidel ja muudel avalikel üritustel ning muid vahendeid tarbijate tähelepanu võitmiseks, nagu põrandakleebised (kaubanduskeskustes) kvaliteedimärgi ja ökomärgisega seotud sümbolite ja teabega. Kampaaniate käigus keskenduti eri tooterühmadele sõltuvalt kohalikust ja turuolukorrast. |
| --- | --- |

(77)

Kampaaniad hõlmasid reklaame trüki- ja elektroonilises meedias, müügikohtades ja avalikel üritustel, kvaliteedimärgi või ökomärgisega tooteid käsitlevate brošüüride väljapanekut teabestendidel, infolehtede jagamist degustatsioonidel ja muudel avalikel üritustel ning muid vahendeid tarbijate tähelepanu võitmiseks, nagu põrandakleebised (kaubanduskeskustes) kvaliteedimärgi ja ökomärgisega seotud sümbolite ja teabega. Kampaaniate käigus keskenduti eri tooterühmadele sõltuvalt kohalikust ja turuolukorrast.

| (78) | Vastavalt teabele, mille Austria ametiasutused esitasid seoses meetmega NN 34A/2000, ei viidatud ajavahemikus 2002–2008 müügikohtades ja avalikel üritustel kasutatud reklaamides või toimunud tegevuse raames ühelegi konkreetsele tootjale ega kaubamärgile. Edastati üksnes teavet kvaliteedimärgiga seotud toote kvaliteedinõuete ja kvaliteedikontrolli kohta, et tarbijad saaksid aru kvaliteedimärki kandva toote erilisest kvaliteedist. Abi müügikohtades toimuva tegevuse jaoks oli võimalik saada kõikidel huvitatud ettevõtjatel, kes soovisid selliseid kampaaniaid oma ruumides korraldada. Kõnealused ettevõtjad ise ei saanud teatatud abikava raames mingit otsest abi. |
| --- | --- |

(78)

Vastavalt teabele, mille Austria ametiasutused esitasid seoses meetmega NN 34A/2000, ei viidatud ajavahemikus 2002–2008 müügikohtades ja avalikel üritustel kasutatud reklaamides või toimunud tegevuse raames ühelegi konkreetsele tootjale ega kaubamärgile. Edastati üksnes teavet kvaliteedimärgiga seotud toote kvaliteedinõuete ja kvaliteedikontrolli kohta, et tarbijad saaksid aru kvaliteedimärki kandva toote erilisest kvaliteedist. Abi müügikohtades toimuva tegevuse jaoks oli võimalik saada kõikidel huvitatud ettevõtjatel, kes soovisid selliseid kampaaniaid oma ruumides korraldada. Kõnealused ettevõtjad ise ei saanud teatatud abikava raames mingit otsest abi.

| (79) | Peale selle väitsid Austria ametiasutused, et toote päritolu – kui sellele oli viidatud – pidi olema subsideeritud reklaamimisel teisejärguline teave. Austria ametiasutused on esitanud trüki- ja audiovisuaalse reklaami esindavad näited selgitamaks, kuidas kanti reklaamide kujundusega hoolt selle eest, et päritolu käsitlev teave jääks alati teisejärguliseks. |
| --- | --- |

(79)

Peale selle väitsid Austria ametiasutused, et toote päritolu – kui sellele oli viidatud – pidi olema subsideeritud reklaamimisel teisejärguline teave. Austria ametiasutused on esitanud trüki- ja audiovisuaalse reklaami esindavad näited selgitamaks, kuidas kanti reklaamide kujundusega hoolt selle eest, et päritolu käsitlev teave jääks alati teisejärguliseks.

| (80) | Teabest meetme NN 34A/2000 kohta ilmneb, et osa ökomärgist käsitlevatest meetmetest oli seotud ELi kaasrahastatud müügiedendustegevusega. |
| --- | --- |

(80)

Teabest meetme NN 34A/2000 kohta ilmneb, et osa ökomärgist käsitlevatest meetmetest oli seotud ELi kaasrahastatud müügiedendustegevusega.

4.1.2.   ÜLDISED REKLAAMIMEETMED

| (81) | 1995.–1999. aasta aruannetes esitatud teabest on näha, et reklaamikampaaniad käsitlesid piima ja piimatooteid, liha ja lihatooteid, mune, puuvilju, köögivilju ja kartuleid ning nendest toorainetest valmistatud tooteid, samuti lilli. |
| --- | --- |

(81)

1995.–1999. aasta aruannetes esitatud teabest on näha, et reklaamikampaaniad käsitlesid piima ja piimatooteid, liha ja lihatooteid, mune, puuvilju, köögivilju ja kartuleid ning nendest toorainetest valmistatud tooteid, samuti lilli.

| (82) | Reklaamikampaaniad hõlmasid reklaame trüki- ja elektroonilises meedias ning müügiedendustegevust müügikohtades, messidel ja avalikel üritustel. Müügiedenduse jaoks kasutati teabestende reklaamitavate toodete näidiste ja reklaamitavaid tooteid käsitlevate brošüüridega ning muid tarbija tähelepanu püüdvaid vahendeid, nagu degustatsioonid ja auhinnamängud (Gewinnspiele) ning plakatid, lipud ja tänavakleebised teabega reklaamitavate toodete kohta. Lisaks valmistati kõikvõimalikke trüki- ja muid materjale, et reklaamida eri tooteid ja tooterühmi. Selliste materjalide hulka kuulusid infolehed, ajakirjad, kokaraamatud, trükistega riided ja reklaamkingid. |
| --- | --- |

(82)

Reklaamikampaaniad hõlmasid reklaame trüki- ja elektroonilises meedias ning müügiedendustegevust müügikohtades, messidel ja avalikel üritustel. Müügiedenduse jaoks kasutati teabestende reklaamitavate toodete näidiste ja reklaamitavaid tooteid käsitlevate brošüüridega ning muid tarbija tähelepanu püüdvaid vahendeid, nagu degustatsioonid ja auhinnamängud (Gewinnspiele) ning plakatid, lipud ja tänavakleebised teabega reklaamitavate toodete kohta. Lisaks valmistati kõikvõimalikke trüki- ja muid materjale, et reklaamida eri tooteid ja tooterühmi. Selliste materjalide hulka kuulusid infolehed, ajakirjad, kokaraamatud, trükistega riided ja reklaamkingid.

Kava raames korraldatud konkreetsed kampaaniad

Kava raames korraldatud konkreetsed kampaaniad

| (83) | Komisjonile kättesaadavate kõnealusest ajavahemikust pärit reklaaminäidete puhul ei ole viidatud sõna ja sümboliga toote päritolule mitte üksnes kvaliteedimärgil, vaid ka mujal reklaammaterjalides. |
| --- | --- |

(83)

Komisjonile kättesaadavate kõnealusest ajavahemikust pärit reklaaminäidete puhul ei ole viidatud sõna ja sümboliga toote päritolule mitte üksnes kvaliteedimärgil, vaid ka mujal reklaammaterjalides.

| (84) | Olgu esitatud mõned näited, mis on pärit 1995. aasta aruandest ja valimitest, mille Austria komisjonile edastas:






  — | 1995. aasta kampaanias kasutati viidet „Geflügel aus Österreich“. Logo kõige silmatorkavamas kohas oli Austria lipp. |
| --- | --- | --- |

(84)

Olgu esitatud mõned näited, mis on pärit 1995. aasta aruandest ja valimitest, mille Austria komisjonile edastas:

1995. aasta

—

1995. aasta kampaanias kasutati viidet „Geflügel aus Österreich“. Logo kõige silmatorkavamas kohas oli Austria lipp.

| — | Üks 1995. aasta reklaamikampaania kandis pealkirja „Isu Austria järele“ („Appetit auf Österreich“). Logo kõige silmatorkavama osa (kui seisis sõna „Österreich“) taustaks oli kasutatud Austria lippu. Reklaami kirjeldavas osas oli viidatud selgelt toodete päritolule – „Toiduained Austriast – miks?“ („Lebensmittel aus Österreich – warum?“). |
| --- | --- |

—

Üks 1995. aasta reklaamikampaania kandis pealkirja „Isu Austria järele“ („Appetit auf Österreich“). Logo kõige silmatorkavama osa (kui seisis sõna „Österreich“) taustaks oli kasutatud Austria lippu. Reklaami kirjeldavas osas oli viidatud selgelt toodete päritolule – „Toiduained Austriast – miks?“ („Lebensmittel aus Österreich – warum?“).

| — | 1995. aastal korraldati Austriast pärit mune reklaamiv kampaania „Kvaliteetmunad värskena Austriast“ („Qualitätseier frisch aus Österreich“). |
| --- | --- |

—

1995. aastal korraldati Austriast pärit mune reklaamiv kampaania „Kvaliteetmunad värskena Austriast“ („Qualitätseier frisch aus Österreich“).

| — | Komisjonile esitatud reklaammaterjalid maasikate kohta kandsid logo „Puuviljad Austriast“ („Obst aus Österreich“). |
| --- | --- |

—

Komisjonile esitatud reklaammaterjalid maasikate kohta kandsid logo „Puuviljad Austriast“ („Obst aus Österreich“).

| — | Veiselihakampaania elluviimisel kasutati motot „Austria veiseliha – iga pala on nauding“ („Österreichisches Rindfleisch, jedes Stück ein Gustostück“). |
| --- | --- |

—

Veiselihakampaania elluviimisel kasutati motot „Austria veiseliha – iga pala on nauding“ („Österreichisches Rindfleisch, jedes Stück ein Gustostück“).

| — | Sealihakampaania viidi ellu moto all „Sealiha Austriast – siis tead, mida sööd“ („Schweinefleisch aus Österreich, da weiß man was man isst“). |
| --- | --- |

—

Sealihakampaania viidi ellu moto all „Sealiha Austriast – siis tead, mida sööd“ („Schweinefleisch aus Österreich, da weiß man was man isst“).

| — | Juustukampaania puhul kasutati motot „Tüüpiline Austria – juust, millel on iseloomu“ („Typisch Österreich, Käse mit Charakter“). |
| --- | --- |

—

Juustukampaania puhul kasutati motot „Tüüpiline Austria – juust, millel on iseloomu“ („Typisch Österreich, Käse mit Charakter“).

| (85) | 1996. aasta aruandes on AMA missioon kokku võetud järgmiselt: „veenda omamaiseid tarbijaid, hoolimata Euroopa toiduainete üha suuremast mitmekesisusest, Austria toodete kasulikkuses“ („die einheimischen Konsumenten, trotz der zunehmenden Vielfalt des europäisch werdender Lebensmittelangebotes, von den Vorzügen österreichischer Produkte zu überzeugen“) (29). Edasi on öeldud järgmist: „„Austria-eelistuse“ väljakujundamine on suur panus meie põllumajandustoodete turuosa säilitamisse“. („Diese Kultivierung der „Präferenz für Osterreich“ ist ein wesentlicher Beitrag zur Marktanteilsicherung für unsere Agrarprodukte“). Sama aruande kohaselt oli AMA Marketingi ja Austria tootjate vaheline koostöö nii edukas, et välisriikide piima- ja võitootjad sisenesid Austria turule raskustega (30). |
| --- | --- |

(85)

1996. aasta aruandes on AMA missioon kokku võetud järgmiselt: „veenda omamaiseid tarbijaid, hoolimata Euroopa toiduainete üha suuremast mitmekesisusest, Austria toodete kasulikkuses“ („die einheimischen Konsumenten, trotz der zunehmenden Vielfalt des europäisch werdender Lebensmittelangebotes, von den Vorzügen österreichischer Produkte zu überzeugen“) (29). Edasi on öeldud järgmist: „„Austria-eelistuse“ väljakujundamine on suur panus meie põllumajandustoodete turuosa säilitamisse“. („Diese Kultivierung der „Präferenz für Osterreich“ ist ein wesentlicher Beitrag zur Marktanteilsicherung für unsere Agrarprodukte“). Sama aruande kohaselt oli AMA Marketingi ja Austria tootjate vaheline koostöö nii edukas, et välisriikide piima- ja võitootjad sisenesid Austria turule raskustega (30).

1996. aasta

29

30

| (86) | Aruande viimases peatükis, mis kannab pealkirja „Kauplejate ja tarbijate seas hinnatud patriotism“ („Patriotismus bei Handel und Konsument gefragt“), on öeldud, et omamaiste toodete suur turuosa võrreldes konkureerivate ELi toodete turuosaga on kindlustatud (31). Aruandes on nimetatud kampaanias osalevad ettevõtjad (jaemüüjad) (32) ja on toonitatud, et koos puna-valge-punase logo kasutamisega juhiti tähelepanu sellele, millised on Austria toiduainete eelised tarbijate seisukohast. |
| --- | --- |

(86)

Aruande viimases peatükis, mis kannab pealkirja „Kauplejate ja tarbijate seas hinnatud patriotism“ („Patriotismus bei Handel und Konsument gefragt“), on öeldud, et omamaiste toodete suur turuosa võrreldes konkureerivate ELi toodete turuosaga on kindlustatud (31). Aruandes on nimetatud kampaanias osalevad ettevõtjad (jaemüüjad) (32) ja on toonitatud, et koos puna-valge-punase logo kasutamisega juhiti tähelepanu sellele, millised on Austria toiduainete eelised tarbijate seisukohast.

31

32

| (87) | 1996. aasta kampaaniate ja meetmete kohta on esitatud järgmised näited.






  a) | Aruandes on viidatud kampaaniale „Meie või on asendamatu“ („Unsere Butter kann durch nichts ersetzt werden“) (33). |
| --- | --- | --- |

(87)

1996. aasta kampaaniate ja meetmete kohta on esitatud järgmised näited.

a)

Aruandes on viidatud kampaaniale „Meie või on asendamatu“ („Unsere Butter kann durch nichts ersetzt werden“) (33).

33

| b) | Muudes aastaaruande näidetes on viidatud omamaisele lihale: „Austria parim retsept“ („Österreichs bestes Rezept“), „Veise- ja vasikaliha Austriast“ („Rindfleisch aus Österreich“) (34). Tundub, et materjale jagati ulatuslikult – aastaaruandes on viidatud brošüüri „Veiseliha Austriast“ („Kalbfleisch aus Österreich“) 400 000 eksemplari ja brošüüri „Kõik lihast“ („Alles über Fleisch“) 800 000 eksemplari trükkimisele (35). |
| --- | --- |

b)

Muudes aastaaruande näidetes on viidatud omamaisele lihale: „Austria parim retsept“ („Österreichs bestes Rezept“), „Veise- ja vasikaliha Austriast“ („Rindfleisch aus Österreich“) (34). Tundub, et materjale jagati ulatuslikult – aastaaruandes on viidatud brošüüri „Veiseliha Austriast“ („Kalbfleisch aus Österreich“) 400 000 eksemplari ja brošüüri „Kõik lihast“ („Alles über Fleisch“) 800 000 eksemplari trükkimisele (35).

34

35

| (88) | Aruandes on nimetatud ka kampaaniaid, mille puhul toodete päritolule ei viidatud, nagu „Piim – valge energia“ (36) või koolides loosungi „Võitmatu õun“ („Der unbesiegbare Apfel“) all ellu viidud kampaania (37). Viimati nimetatud kampaania raames ei viidatud kaubamärkidele ega toote päritolule, vaid üksnes puuvilja üldistele omadustele (toitained, energia, vitamiinid ja mineraalid jne). |
| --- | --- |

(88)

Aruandes on nimetatud ka kampaaniaid, mille puhul toodete päritolule ei viidatud, nagu „Piim – valge energia“ (36) või koolides loosungi „Võitmatu õun“ („Der unbesiegbare Apfel“) all ellu viidud kampaania (37). Viimati nimetatud kampaania raames ei viidatud kaubamärkidele ega toote päritolule, vaid üksnes puuvilja üldistele omadustele (toitained, energia, vitamiinid ja mineraalid jne).

36

37

| (89) | 1997. aasta aruandes on märgitud, et AMA meetmetega „püstitati tõkked, mis takistasid teiste ELi toodetele turuletulekut“, ja on viidatud jogurtiga seotud juhtumile, kus omamaised tootjad võitsid välisriikide tootjatelt tagasi 15 % suuruse turuosa (38). |
| --- | --- |

(89)

1997. aasta aruandes on märgitud, et AMA meetmetega „püstitati tõkked, mis takistasid teiste ELi toodetele turuletulekut“, ja on viidatud jogurtiga seotud juhtumile, kus omamaised tootjad võitsid välisriikide tootjatelt tagasi 15 % suuruse turuosa (38).

1997. aasta

38

| (90) | 1999. aasta reklaaminäidete puhul on reklaam mõnel juhul seotud konkreetsete ettevõtjatega (nt ühel Austria juustuga seotud trükitud reklaamil on viidatud juustutootjale [......] (39) ja Austria munade reklaamimisel on viidatud toiduainete jaemüügiga tegelevale ettevõttele [......]) (40). |
| --- | --- |

(90)

1999. aasta reklaaminäidete puhul on reklaam mõnel juhul seotud konkreetsete ettevõtjatega (nt ühel Austria juustuga seotud trükitud reklaamil on viidatud juustutootjale [......] (39) ja Austria munade reklaamimisel on viidatud toiduainete jaemüügiga tegelevale ettevõttele [......]) (40).

1999. aasta

39

40

| (91) | AMA kvaliteedimärki kandva jogurti reklaamimisel oli kasutatud teksti „Jogurt Austriast“ (41). |
| --- | --- |

(91)

AMA kvaliteedimärki kandva jogurti reklaamimisel oli kasutatud teksti „Jogurt Austriast“ (41).

41

| (92) | 1997., 1998. ja 1999. aasta aruanded kajastavad eespool kirjeldatule sarnaseid kampaaniaid ja loosungeid. |
| --- | --- |

(92)

1997., 1998. ja 1999. aasta aruanded kajastavad eespool kirjeldatule sarnaseid kampaaniaid ja loosungeid.

| (93) | 2000. ja 2001. aasta aruannetes on viidatud sellistele kampaaniatele nagu






  a) | piimareklaam („Frische Milch hat's in sich“) (42); |
| --- | --- | --- |

(93)

2000. ja 2001. aasta aruannetes on viidatud sellistele kampaaniatele nagu

2000.

2001. aasta

a)

piimareklaam („Frische Milch hat's in sich“) (42);

42

| b) | koolipiima kampaania (43); |
| --- | --- |

b)

koolipiima kampaania (43);

43

| c) | kampaania „Noored 2000“ („Jugend 2000“) (44); |
| --- | --- |

c)

kampaania „Noored 2000“ („Jugend 2000“) (44);

44

| d) | brošüür põlvkonnale 50+ (45). |
| --- | --- |

d)

brošüür põlvkonnale 50+ (45).

45

4.1.3.   VÄLJASPOOL AUSTRIAT VÕETUD TURUSTUSMEETMED

| (94) | Reklaamimeetmete eesmärk oli teavitada tarbijaid ja spetsialiste Austriast pärit toodetest – tutvustada toodete maitset ja tarvitamist toiduks – ning julgustada neid selliseid tooteid (esimest korda) maitsma. |
| --- | --- |

(94)

Reklaamimeetmete eesmärk oli teavitada tarbijaid ja spetsialiste Austriast pärit toodetest – tutvustada toodete maitset ja tarvitamist toiduks – ning julgustada neid selliseid tooteid (esimest korda) maitsma.

| (95) | Reklaamikampaaniad hõlmasid reklaame meedias, brošüüre ja infolehti, reklaamkinke, toodete degusteerimist ja tarbijatele e-kirjade saatmist. |
| --- | --- |

(95)

Reklaamikampaaniad hõlmasid reklaame meedias, brošüüre ja infolehti, reklaamkinke, toodete degusteerimist ja tarbijatele e-kirjade saatmist.

| (96) | Austria tooteid reklaamiti ka väljaspool Austriat ELi liikmesriikides korraldatud Austria toidunädalate raames ja rahvusvahelistel messidel. |
| --- | --- |

(96)

Austria tooteid reklaamiti ka väljaspool Austriat ELi liikmesriikides korraldatud Austria toidunädalate raames ja rahvusvahelistel messidel.

| (97) | Austria ametiasutuste sõnul ei olnud ajavahemikus 2002–2008 kohaldatud lõivudel, mida on nimetatud eespool, mingit diskrimineerivat mõju EÜ asutamislepingu artikli 90 (nüüd ELi toimimise lepingu artikkel 110) tähenduses. Eelkõige ei ole Austria ametiasutuste väitel mingit märki sellest, et väljaspool Austriat turustatud Austria päritolu toodete puhul ei oleks saanud kasutada meedet samas ulatuses nagu toodete puhul, mida turustati Austrias. |
| --- | --- |

(97)

Austria ametiasutuste sõnul ei olnud ajavahemikus 2002–2008 kohaldatud lõivudel, mida on nimetatud eespool, mingit diskrimineerivat mõju EÜ asutamislepingu artikli 90 (nüüd ELi toimimise lepingu artikkel 110) tähenduses. Eelkõige ei ole Austria ametiasutuste väitel mingit märki sellest, et väljaspool Austriat turustatud Austria päritolu toodete puhul ei oleks saanud kasutada meedet samas ulatuses nagu toodete puhul, mida turustati Austrias.

4.2.   RIIGIABI KVALITEETTOODETELE

RIIGIABI KVALITEETTOODETELE

| (98) | AMA kvaliteedimärgi ja ökomärgise puhul anti abi selleks, et arendada edasi kvaliteedi tagamise süsteeme (uuringud, mis käsitlevad tootmise kvaliteedi parandamist üldiselt; kvaliteedi tagamise dokumentide koostamine ja levitamine; asjaomaste infotöötlussüsteemide väljaarendamine AMA Marketingis), kvaliteedikontrolli ja mahepõllumajanduslike toodete kontrolli (välisasutuste korraldatavad kohapealsed kontrollid ja laborianalüüsid). Kõikide korraliste kvaliteedikontrollide eest maksid litsentsiomanikud ise. |
| --- | --- |

(98)

AMA kvaliteedimärgi ja ökomärgise puhul anti abi selleks, et arendada edasi kvaliteedi tagamise süsteeme (uuringud, mis käsitlevad tootmise kvaliteedi parandamist üldiselt; kvaliteedi tagamise dokumentide koostamine ja levitamine; asjaomaste infotöötlussüsteemide väljaarendamine AMA Marketingis), kvaliteedikontrolli ja mahepõllumajanduslike toodete kontrolli (välisasutuste korraldatavad kohapealsed kontrollid ja laborianalüüsid). Kõikide korraliste kvaliteedikontrollide eest maksid litsentsiomanikud ise.

| (99) | Peale selle on 1995.–1999. aasta aruannetes nimetatud meedet, mis seisneb kvaliteedi tagamise süsteemi ISO 9002 kasutuselevõtus. |
| --- | --- |

(99)

Peale selle on 1995.–1999. aasta aruannetes nimetatud meedet, mis seisneb kvaliteedi tagamise süsteemi ISO 9002 kasutuselevõtus.

4.3.   TEHNILISE ABI MEETMED

TEHNILISE ABI MEETMED

4.3.1.   TEHNILINE ABI SEOSES KVALITEEDIMÄRGI JA ÖKOMÄRGISEGA

| (100) | Abi anti üldiste teavitusprojektide jaoks, suhtekorraldustegevuse jaoks, et jagada kvaliteedimärgi ja ökomärgisega seotud üldisi teadmisi, ning konkursside (Gewinnspiele) jaoks, mida korraldati kvaliteedimärgi edendamiseks. |
| --- | --- |

(100)

Abi anti üldiste teavitusprojektide jaoks, suhtekorraldustegevuse jaoks, et jagada kvaliteedimärgi ja ökomärgisega seotud üldisi teadmisi, ning konkursside (Gewinnspiele) jaoks, mida korraldati kvaliteedimärgi edendamiseks.

| (101) | Rahastamiskõlblikud olid kulud, mis olid tekkinud teabekoosolekute korraldamisel, infolehtede, kataloogide ja uudiskirjade koostamisel ning teabe avaldamisel internetis. |
| --- | --- |

(101)

Rahastamiskõlblikud olid kulud, mis olid tekkinud teabekoosolekute korraldamisel, infolehtede, kataloogide ja uudiskirjade koostamisel ning teabe avaldamisel internetis.

| (102) | Eesmärk oli anda tarbijatele faktilist teavet AMA kvaliteedimärgi ja ökomärgise programmi kohta üldiselt – tutvustada kvaliteedimärgi programmi kvaliteedisuundumusi, kvaliteedimärgi ja ökomärgise sisu ning kontrollisüsteeme. |
| --- | --- |

(102)

Eesmärk oli anda tarbijatele faktilist teavet AMA kvaliteedimärgi ja ökomärgise programmi kohta üldiselt – tutvustada kvaliteedimärgi programmi kvaliteedisuundumusi, kvaliteedimärgi ja ökomärgise sisu ning kontrollisüsteeme.

| (103) | Austria ametiasutustelt saadud teabe kohaselt ei olnud eespool nimetatud meetmed seotud konkreetse tooterühmaga, ka ei ärgitatud nendega kliente ostma konkreetset toodet. |
| --- | --- |

(103)

Austria ametiasutustelt saadud teabe kohaselt ei olnud eespool nimetatud meetmed seotud konkreetse tooterühmaga, ka ei ärgitatud nendega kliente ostma konkreetset toodet.

4.3.2.   TEHNILINE ABI SEOSES ÜLDISE TOOTETEABEGA, SH TURU-UURINGUD

| (104) | Vastavalt aastaaruannetele anti aastatel 1995–1999 abi üldise teavitus- ja suhtekorraldustegevuse, messide korraldamise ja neil osalemise ning turu-uuringute jaoks. |
| --- | --- |

(104)

Vastavalt aastaaruannetele anti aastatel 1995–1999 abi üldise teavitus- ja suhtekorraldustegevuse, messide korraldamise ja neil osalemise ning turu-uuringute jaoks.

| (105) | Abi saanud üldise teavitus- ja suhtekorraldustegevuse eesmärk oli tutvustada toiduainete üldisi omadusi ning käsitleda üldsusele muret valmistavaid küsimusi, nagu nõu ja teabe andmine toiduskandaali korral. Suhtekorraldustegevuse raames täiustati ka meedia vahendusel teabe edastamise põhimõtteid ning kasutati selliseid vahendeid nagu pressiteated, pressikonverentsid, pressitalitused, uudiskirjad, avatud uste päevad ja lobitöö. |
| --- | --- |

(105)

Abi saanud üldise teavitus- ja suhtekorraldustegevuse eesmärk oli tutvustada toiduainete üldisi omadusi ning käsitleda üldsusele muret valmistavaid küsimusi, nagu nõu ja teabe andmine toiduskandaali korral. Suhtekorraldustegevuse raames täiustati ka meedia vahendusel teabe edastamise põhimõtteid ning kasutati selliseid vahendeid nagu pressiteated, pressikonverentsid, pressitalitused, uudiskirjad, avatud uste päevad ja lobitöö.

| (106) | Abi anti ka selliste ürituste korraldamiseks Austrias nagu võistlused, konverentsid, seminarid ja õpikojad ning nendel üritustel, nagu ka teistes ELi liikmesriikides korraldatud Austria-teemalistel nädalatel ja messidel osalemiseks. |
| --- | --- |

(106)

Abi anti ka selliste ürituste korraldamiseks Austrias nagu võistlused, konverentsid, seminarid ja õpikojad ning nendel üritustel, nagu ka teistes ELi liikmesriikides korraldatud Austria-teemalistel nädalatel ja messidel osalemiseks.

| (107) | Turu-uuringutega seoses anti abi selleks, et valmistada ette uuringud, mille raames käsitleti üldisi toiduturu andmeid, turgude arengut, tarbija käitumist ja suundumusi ning analüüsiti asjakohaste põllumajandustoodete müüki. |
| --- | --- |

(107)

Turu-uuringutega seoses anti abi selleks, et valmistada ette uuringud, mille raames käsitleti üldisi toiduturu andmeid, turgude arengut, tarbija käitumist ja suundumusi ning analüüsiti asjakohaste põllumajandustoodete müüki.

5.   ABI OSAKAAL

ABI OSAKAAL

| (108) | Abiga kaeti 100 % AMA turustusmeetmete rahastamiskõlblikest kuludest. |
| --- | --- |

(108)

Abiga kaeti 100 % AMA turustusmeetmete rahastamiskõlblikest kuludest.

| (109) | Austria ametiasutuste esitatud teabe kohaselt ei ületanud kvaliteedimärgi ja ökomärgisega seoses kvaliteettoodete ja tehnilise abi jaoks antud abi kunagi 100 000 eurot abisaaja kohta kolme aasta jooksul. |
| --- | --- |

(109)

Austria ametiasutuste esitatud teabe kohaselt ei ületanud kvaliteedimärgi ja ökomärgisega seoses kvaliteettoodete ja tehnilise abi jaoks antud abi kunagi 100 000 eurot abisaaja kohta kolme aasta jooksul.

| (110) | Kvaliteedimärgi kasutamisega seotud kontrollimeetmete puhul kaotati abi Austria ametiasutuste kinnitusel 2009. aastaks. |
| --- | --- |

(110)

Kvaliteedimärgi kasutamisega seotud kontrollimeetmete puhul kaotati abi Austria ametiasutuste kinnitusel 2009. aastaks.

6.   ABI HINDAMINE

ABI HINDAMINE

6.1.   ABI OLEMASOLU

ABI OLEMASOLU

| (111) | ELi toimimise lepingu artikli 107 lõiget 1, millega keelatakse riigiabi, kohaldatakse juhul, kui liikmesriigi poolt või riigi ressurssidest ükskõik missugusel kujul antud abi kahjustab või ähvardab kahjustada konkurentsi, soodustades teatud ettevõtjaid või teatud kaupade tootmist, kuivõrd see kahjustab liikmesriikidevahelist kaubandust. |
| --- | --- |

(111)

ELi toimimise lepingu artikli 107 lõiget 1, millega keelatakse riigiabi, kohaldatakse juhul, kui liikmesriigi poolt või riigi ressurssidest ükskõik missugusel kujul antud abi kahjustab või ähvardab kahjustada konkurentsi, soodustades teatud ettevõtjaid või teatud kaupade tootmist, kuivõrd see kahjustab liikmesriikidevahelist kaubandust.

6.1.1.   RIIGI POOLT VÕI RIIGI RESSURSSIDEST ANTUD ABI

| (112) | Rahaliste vahendite liigitamisel riigi ressurssideks ei tule teha mingit vahet juhtumitel, kus abi on maksnud otse riik, ja juhtumitel, kus abi on maksnud riigi poolt sel otstarbel määratud või asutatud eraõiguslikud või avalik-õiguslikud isikud (46). |
| --- | --- |

(112)

Rahaliste vahendite liigitamisel riigi ressurssideks ei tule teha mingit vahet juhtumitel, kus abi on maksnud otse riik, ja juhtumitel, kus abi on maksnud riigi poolt sel otstarbel määratud või asutatud eraõiguslikud või avalik-õiguslikud isikud (46).

46

| (113) | Komisjon märgib, et käesoleva juhtumi puhul ei ole abi andjaks otse riik, vaid AMA, st seadusega loodud vahendusasutus, mida kontrollib riik (vt põhjendus 49). AMA haldab ja omab täielikult AMA Marketingi, mille põhjal võib eeldada, et tal on viimati nimetatu üle otsustav mõju. Seepärast hinnatakse käesolevas jaos AMAt ja AMA Marketingi koos. Seega tuleb kontrollida, kas AMA kogutud lõive saab käsitada riigiga seostatavate riigi ressurssidena. |
| --- | --- |

(113)

Komisjon märgib, et käesoleva juhtumi puhul ei ole abi andjaks otse riik, vaid AMA, st seadusega loodud vahendusasutus, mida kontrollib riik (vt põhjendus 49). AMA haldab ja omab täielikult AMA Marketingi, mille põhjal võib eeldada, et tal on viimati nimetatu üle otsustav mõju. Seepärast hinnatakse käesolevas jaos AMAt ja AMA Marketingi koos. Seega tuleb kontrollida, kas AMA kogutud lõive saab käsitada riigiga seostatavate riigi ressurssidena.

| (114) | AMA ja AMA Marketing on loodud seadusega. Riik määrab kindlaks nende asutuste eesmärgid (AMA alusakti § 2), juhtimisstruktuuri (AMA alusakti § 4–17) ja juhatuse koosseisu (vt ka põhjendus 118). Seepärast kontrollib neid asutusi riik. Kõnealuste asutuste turustustegevust rahastatakse maksulaadsetest lõivudest (vt põhjendused 49 ja 53) (47). AMA alusaktis (§ 21a lõige 1) on kindlaks määratud kogutud lõivude kasutamise kord. AMA tegevust kontrollivad riigiasutused, näiteks Austria Kontrollikoda (48). Peale selle on AMA alusakti § 29 öeldud, et AMA kohaldab haldusmenetluste puhul üldist haldusmenetluste seadust (allgemeines Verwaltungsverfahrensgesetz). |
| --- | --- |

(114)

AMA ja AMA Marketing on loodud seadusega. Riik määrab kindlaks nende asutuste eesmärgid (AMA alusakti § 2), juhtimisstruktuuri (AMA alusakti § 4–17) ja juhatuse koosseisu (vt ka põhjendus 118). Seepärast kontrollib neid asutusi riik. Kõnealuste asutuste turustustegevust rahastatakse maksulaadsetest lõivudest (vt põhjendused 49 ja 53) (47). AMA alusaktis (§ 21a lõige 1) on kindlaks määratud kogutud lõivude kasutamise kord. AMA tegevust kontrollivad riigiasutused, näiteks Austria Kontrollikoda (48). Peale selle on AMA alusakti § 29 öeldud, et AMA kohaldab haldusmenetluste puhul üldist haldusmenetluste seadust (allgemeines Verwaltungsverfahrensgesetz).

47

48

| (115) | AMA otsused saab vaidlustada föderaalses halduskohtus (Bundesverwaltungsgericht) (49). AMA alusakti 2004. aasta versiooni kohaselt võib AMA otsuse peale esitada edasikaebuse põllumajandus- ja metsandusministeeriumile. |
| --- | --- |

(115)

AMA otsused saab vaidlustada föderaalses halduskohtus (Bundesverwaltungsgericht) (49). AMA alusakti 2004. aasta versiooni kohaselt võib AMA otsuse peale esitada edasikaebuse põllumajandus- ja metsandusministeeriumile.

49

| (116) | AMA alusakti kohaste maksete kogumine kuulub AMA pädevusse. AMA-l on õigus kontrollida ruume ja põllumajandusmaid ning nõuda ettevõtjatelt, kes on kohustatud tasuma lõivu, aruandeid või tõendeid (50). AMA alusakti rikkumise eest karistab piirkondlik haldusasutus (Bezirksverwaltungsbehörde) kuni 3 630 euro suuruse trahviga (51). Samuti on karistatav katse AMA eeskirjadest kõrvale hiilida. Kui trahvi ei ole võimalik sisse nõuda, võidakse määrata kuni kuue nädala pikkune vangistus (52). |
| --- | --- |

(116)

AMA alusakti kohaste maksete kogumine kuulub AMA pädevusse. AMA-l on õigus kontrollida ruume ja põllumajandusmaid ning nõuda ettevõtjatelt, kes on kohustatud tasuma lõivu, aruandeid või tõendeid (50). AMA alusakti rikkumise eest karistab piirkondlik haldusasutus (Bezirksverwaltungsbehörde) kuni 3 630 euro suuruse trahviga (51). Samuti on karistatav katse AMA eeskirjadest kõrvale hiilida. Kui trahvi ei ole võimalik sisse nõuda, võidakse määrata kuni kuue nädala pikkune vangistus (52).

50

51

52

| (117) | Austria ametiasutuste väitel on lõivu eesmärk, kohaldamisala ja maksimumsumma kindlaks määratud AMA alusaktis (53). Lõivu täpse suuruse määrab kindlaks AMA juhatus (Verwaltungsrat der Agrarmarkt Austria), lähtudes olukorrast iga asjaomase toote turul, müügi arengust, omamaiste toodete müügiga Austrias ja välismaal teenitavast tulust ning turumeetmete rakendamise vajadusest ja asjakohasusest (54). |
| --- | --- |

(117)

Austria ametiasutuste väitel on lõivu eesmärk, kohaldamisala ja maksimumsumma kindlaks määratud AMA alusaktis (53). Lõivu täpse suuruse määrab kindlaks AMA juhatus (Verwaltungsrat der Agrarmarkt Austria), lähtudes olukorrast iga asjaomase toote turul, müügi arengust, omamaiste toodete müügiga Austrias ja välismaal teenitavast tulust ning turumeetmete rakendamise vajadusest ja asjakohasusest (54).

53

54

| (118) | AMA juhtkonnas on neli liiget, kes esindavad põllumajanduskoda (Landwirtschaftskammer Österreich), föderaalset töökoda (Bundesarbeitskammer), majanduskoda (Wirtschaftskammer Österreich) ja Austria ametiühingute liitu (Österreichischer Gewerkschaftsbund) (55). |
| --- | --- |

(118)

AMA juhtkonnas on neli liiget, kes esindavad põllumajanduskoda (Landwirtschaftskammer Österreich), föderaalset töökoda (Bundesarbeitskammer), majanduskoda (Wirtschaftskammer Österreich) ja Austria ametiühingute liitu (Österreichischer Gewerkschaftsbund) (55).

55

| (119) | Menetluse algatamise otsuses kontrollis komisjon Pearle'i kohtuotsuse kohaldatavust vaatlusaluse juhtumi suhtes. Euroopa Kohus märkis 15. juulil 2004 oma Pearle'i kohtuasjas (56) tehtud otsuses, et kohustuslikke makseid, mida vahendusasutus kogub kõikidelt kaubandussektori ettevõtjatelt, võib mitte käsitada riigi ressurssidena, kui on täidetud kõik järgmised neli tingimust:






  — | asjaomase meetme on vastu võtnud kaubandussektori ettevõtjaid ja töötajaid esindav kutseorganisatsioon ning meedet ei kasutata riigi kehtestatud poliitika elluviimise vahendina; |
| --- | --- | --- |

(119)

Menetluse algatamise otsuses kontrollis komisjon Pearle'i kohtuotsuse kohaldatavust vaatlusaluse juhtumi suhtes. Euroopa Kohus märkis 15. juulil 2004 oma Pearle'i kohtuasjas (56) tehtud otsuses, et kohustuslikke makseid, mida vahendusasutus kogub kõikidelt kaubandussektori ettevõtjatelt, võib mitte käsitada riigi ressurssidena, kui on täidetud kõik järgmised neli tingimust:

56

—

asjaomase meetme on vastu võtnud kaubandussektori ettevõtjaid ja töötajaid esindav kutseorganisatsioon ning meedet ei kasutata riigi kehtestatud poliitika elluviimise vahendina;

| — | kindlaksmääratud eesmärke rahastatakse täielikult sektori ettevõtjate tehtud maksetest; |
| --- | --- |

—

kindlaksmääratud eesmärke rahastatakse täielikult sektori ettevõtjate tehtud maksetest;

| — | rahastamismeetodi ja maksete määra/summa määravad kaubandussektori kutseorganisatsioonis kindlaks tööandjate ja töövõtjate esindajad ilma riigi sekkumiseta; |
| --- | --- |

—

rahastamismeetodi ja maksete määra/summa määravad kaubandussektori kutseorganisatsioonis kindlaks tööandjate ja töövõtjate esindajad ilma riigi sekkumiseta;

| — | makseid tuleb kasutada meetme rahastamiseks, andmata riigile mingit võimalust sekkuda. |
| --- | --- |

—

makseid tuleb kasutada meetme rahastamiseks, andmata riigile mingit võimalust sekkuda.

| (120) | Olemasoleva teabe põhjal leiab komisjon, et abikava puhul ei ole kõik need tingimused täidetud. |
| --- | --- |

(120)

Olemasoleva teabe põhjal leiab komisjon, et abikava puhul ei ole kõik need tingimused täidetud.

| (121) | Esimese tingimusega seoses tuleb märkida, et turustusmeetmete rahastamist ei halda mitte asjaomast sektorit esindav kutseorganisatsioon, vaid AMA Marketing, avalik-õiguslik asutus, mille on loonud ja mida kontrollib riik (vt põhjendus 49 ja AMA alusakti § 3). |
| --- | --- |

(121)

Esimese tingimusega seoses tuleb märkida, et turustusmeetmete rahastamist ei halda mitte asjaomast sektorit esindav kutseorganisatsioon, vaid AMA Marketing, avalik-õiguslik asutus, mille on loonud ja mida kontrollib riik (vt põhjendus 49 ja AMA alusakti § 3).

| (122) | Mis puudutab kolmandat tingimust, siis lõiv ja maksete maksimumsumma on määratud kindlaks seadusega (st AMA alusaktis) ning lõivu kogub asutus, mida kontrollib riik, mitte kaubandussektori kutseorganisatsioon. Peale selle on lõiv AMA alusakti kohaselt kohustuslik (vt põhjendus 53). Need elemendid viitavad riigi sekkumisele seoses abi rahastamise meetodiga. |
| --- | --- |

(122)

Mis puudutab kolmandat tingimust, siis lõiv ja maksete maksimumsumma on määratud kindlaks seadusega (st AMA alusaktis) ning lõivu kogub asutus, mida kontrollib riik, mitte kaubandussektori kutseorganisatsioon. Peale selle on lõiv AMA alusakti kohaselt kohustuslik (vt põhjendus 53). Need elemendid viitavad riigi sekkumisele seoses abi rahastamise meetodiga.

| (123) | Seetõttu on komisjon seisukohal, et käesoleva juhtumi tingimused erinevad tingimustest, mille alusel leiti Pearle'i kohtuasjas tehtud Euroopa Kohtu otsuses analüüsitud maksete puhul, et need ei kujuta endast riigi ressursse. |
| --- | --- |

(123)

Seetõttu on komisjon seisukohal, et käesoleva juhtumi tingimused erinevad tingimustest, mille alusel leiti Pearle'i kohtuasjas tehtud Euroopa Kohtu otsuses analüüsitud maksete puhul, et need ei kujuta endast riigi ressursse.

| (124) | 30. mail 2013 vastas Euroopa Kohus Doux Élevage'i kohtuasja raames eelotsuse küsimusele, mis käsitles mõiste „riigi ressursid“ tõlgendamist (57). |
| --- | --- |

(124)

30. mail 2013 vastas Euroopa Kohus Doux Élevage'i kohtuasja raames eelotsuse küsimusele, mis käsitles mõiste „riigi ressursid“ tõlgendamist (57).

57

| (125) | Oma otsuses jõudis kohus järeldusele, et liikmesriigi asutuse otsus, millega laiendatakse põllumajandussektori kõikidele ettevõtjatele kokkulepet, millega kehtestatakse liikmesriigi asutuse tunnustatud tootmisharudevahelises organisatsioonis maksed ja muudetakse need seeläbi kohustuslikuks, et oleks võimalik rakendada meetmeid, mis puudutavad teavitamist, reklaami, välissuhteid, kvaliteedi tagamist, teadusuuringuid ja asjaomase sektori huvide kaitsmist, ei kujuta endast riigiabi. |
| --- | --- |

(125)

Oma otsuses jõudis kohus järeldusele, et liikmesriigi asutuse otsus, millega laiendatakse põllumajandussektori kõikidele ettevõtjatele kokkulepet, millega kehtestatakse liikmesriigi asutuse tunnustatud tootmisharudevahelises organisatsioonis maksed ja muudetakse need seeläbi kohustuslikuks, et oleks võimalik rakendada meetmeid, mis puudutavad teavitamist, reklaami, välissuhteid, kvaliteedi tagamist, teadusuuringuid ja asjaomase sektori huvide kaitsmist, ei kujuta endast riigiabi.

| (126) | Kohus leidis oma otsuses, et need maksed pärinesid eraettevõtjatelt, kes tegelesid asjaomastel turgudel majandustegevusega, mis tähendab, et kõnealune mehhanism ei sisaldanud riigi ressursside otsest või kaudset üleandmist. Kõnealustest maksetest moodustunud summad ei liikunud riigieelarve või mõne muu avalik-õigusliku asutuse kaudu ning riik ei loovutanud mis tahes vormis ressursse (olgu need siis maksud, lõivud, tasud või muud maksed), mis oleks siseriikliku õiguse kohaselt tulnud tasuda riigieelarvesse. |
| --- | --- |

(126)

Kohus leidis oma otsuses, et need maksed pärinesid eraettevõtjatelt, kes tegelesid asjaomastel turgudel majandustegevusega, mis tähendab, et kõnealune mehhanism ei sisaldanud riigi ressursside otsest või kaudset üleandmist. Kõnealustest maksetest moodustunud summad ei liikunud riigieelarve või mõne muu avalik-õigusliku asutuse kaudu ning riik ei loovutanud mis tahes vormis ressursse (olgu need siis maksud, lõivud, tasud või muud maksed), mis oleks siseriikliku õiguse kohaselt tulnud tasuda riigieelarvesse.

| (127) | Erinevalt Doux Élevage'i juhtumist ei hõlma käesolev juhtum tootmisharudevahelises organisatsioonis ühiselt kehtestatud (vabatahtlikke) makseid. Nagu on märgitud põhjenduses 53, maksavad Austria põllumajandusettevõtjad ja toiduainetööstuse ettevõtjad kohustuslikke lõive, mis on kehtestatud AMA alusaktiga. Seetõttu ei ole kõnealused lõivud laadilt eraõiguslikud, vaid need on õigusaktiga ette näinud riik. |
| --- | --- |

(127)

Erinevalt Doux Élevage'i juhtumist ei hõlma käesolev juhtum tootmisharudevahelises organisatsioonis ühiselt kehtestatud (vabatahtlikke) makseid. Nagu on märgitud põhjenduses 53, maksavad Austria põllumajandusettevõtjad ja toiduainetööstuse ettevõtjad kohustuslikke lõive, mis on kehtestatud AMA alusaktiga. Seetõttu ei ole kõnealused lõivud laadilt eraõiguslikud, vaid need on õigusaktiga ette näinud riik.

| (128) | Lisaks ei ole AMA juhtum – erinevalt Doux Élevage'i juhtumist – seotud eraõiguslike organisatsioonide kehtestatud maksetega. Nagu on näidatud põhjendustes 49–54, määrab maksed kindlaks riik ja neid haldab AMA, mis on AMA alusaktiga loodud ja riigi kontrolli all olev avalik-õiguslik asutus. Kava haldab AMA Marketing, AMA täisomanduses olev tütarettevõtja. |
| --- | --- |

(128)

Lisaks ei ole AMA juhtum – erinevalt Doux Élevage'i juhtumist – seotud eraõiguslike organisatsioonide kehtestatud maksetega. Nagu on näidatud põhjendustes 49–54, määrab maksed kindlaks riik ja neid haldab AMA, mis on AMA alusaktiga loodud ja riigi kontrolli all olev avalik-õiguslik asutus. Kava haldab AMA Marketing, AMA täisomanduses olev tütarettevõtja.

| (129) | Doux Élevage'i kohtuasjas leidis kohus, et vaatlusalused maksed säilitasid oma eraõigusliku laadi ja liikmesriikide ametiasutustel ei olnud tegelikult lubatud kasutada neid ressursse peamiselt teatavate ettevõtjate toetamiseks. Pigem otsustasid ressursside kasutamise üle asjaomased tootmisharudevahelised organisatsioonid ja seetõttu kasutati kõnealuseid ressursse täielikult kõnealuste organisatsioonide kindlaksmääratud eesmärkide saavutamiseks. Samuti ei olnud need vahendid pidevalt riigi kontrolli all ega olnud riigiasutustele kättesaadavad. |
| --- | --- |

(129)

Doux Élevage'i kohtuasjas leidis kohus, et vaatlusalused maksed säilitasid oma eraõigusliku laadi ja liikmesriikide ametiasutustel ei olnud tegelikult lubatud kasutada neid ressursse peamiselt teatavate ettevõtjate toetamiseks. Pigem otsustasid ressursside kasutamise üle asjaomased tootmisharudevahelised organisatsioonid ja seetõttu kasutati kõnealuseid ressursse täielikult kõnealuste organisatsioonide kindlaksmääratud eesmärkide saavutamiseks. Samuti ei olnud need vahendid pidevalt riigi kontrolli all ega olnud riigiasutustele kättesaadavad.

| (130) | Vastupidiselt Doux Élevage'i kohtuasjale ei ole käesoleva juhtumi puhul eesmärgid, mille poole AMA püüdleb, kindlaks määranud kõnealuste ressursside kasutamise üle otsustav eraõiguslik organisatsioon, vaid need on kehtestatud avalik-õiguslikku asutust reguleeriva õigusaktiga (AMA alusakt, vt põhjendus 54). |
| --- | --- |

(130)

Vastupidiselt Doux Élevage'i kohtuasjale ei ole käesoleva juhtumi puhul eesmärgid, mille poole AMA püüdleb, kindlaks määranud kõnealuste ressursside kasutamise üle otsustav eraõiguslik organisatsioon, vaid need on kehtestatud avalik-õiguslikku asutust reguleeriva õigusaktiga (AMA alusakt, vt põhjendus 54).

| (131) | Seepärast ei ole Doux Élevage'i kohtuotsuse tingimused, mis annaksid alust eeldada erasektori ressursside olemasolu, täidetud. |
| --- | --- |

(131)

Seepärast ei ole Doux Élevage'i kohtuotsuse tingimused, mis annaksid alust eeldada erasektori ressursside olemasolu, täidetud.

| (132) | Eespool nimetatud põhjustel leiab komisjon, et AMA poolne kõnealuste meetmete rahastamine on seostatav riigiga ja seega kujutavad asjaomased vahendid endast riigi ressursse. |
| --- | --- |

(132)

Eespool nimetatud põhjustel leiab komisjon, et AMA poolne kõnealuste meetmete rahastamine on seostatav riigiga ja seega kujutavad asjaomased vahendid endast riigi ressursse.

6.1.2.   VALIKULINE EELIS

| (133) | Euroopa Kohtu väljakujunenud praktika kohaselt loetakse riigiabiks sekkumine, mis oma vormist sõltumata võib otseselt või kaudselt ettevõtjaid soodustada, või sekkumine, mida tuleb käsitada majandusliku eelisena, mida abisaajast ettevõtja tavalistes turutingimustes ei oleks saanud (58). Lisaks loetakse abiks ka meetmeid, mis eri vormis vähendavad ettevõtja eelarvet tavaliselt koormavaid kulusid ja mis – olemata küll toetused selle sõna kitsamas tähenduses – sarnanevad toetustega nii oma laadilt kui ka toimelt (59). Euroopa Kohus on juhtinud tähelepanu ka sellele, et avalik-õigusliku asutuse võetud meede, millega soodustatakse teatavaid ettevõtjaid või tooteid, ei lakka olemast tasuta eelis ka siis, kui seda osaliselt või täielikult rahastatakse avalik-õigusliku asutuse kehtestatud ja asjaomastelt ettevõtjatelt kogutud maksetest (60). |
| --- | --- |

(133)

Euroopa Kohtu väljakujunenud praktika kohaselt loetakse riigiabiks sekkumine, mis oma vormist sõltumata võib otseselt või kaudselt ettevõtjaid soodustada, või sekkumine, mida tuleb käsitada majandusliku eelisena, mida abisaajast ettevõtja tavalistes turutingimustes ei oleks saanud (58). Lisaks loetakse abiks ka meetmeid, mis eri vormis vähendavad ettevõtja eelarvet tavaliselt koormavaid kulusid ja mis – olemata küll toetused selle sõna kitsamas tähenduses – sarnanevad toetustega nii oma laadilt kui ka toimelt (59). Euroopa Kohus on juhtinud tähelepanu ka sellele, et avalik-õigusliku asutuse võetud meede, millega soodustatakse teatavaid ettevõtjaid või tooteid, ei lakka olemast tasuta eelis ka siis, kui seda osaliselt või täielikult rahastatakse avalik-õigusliku asutuse kehtestatud ja asjaomastelt ettevõtjatelt kogutud maksetest (60).

58

59

60

| (134) | Meede toob reklaami, kvaliteettoodete toetamise ja tehnilise abi kaudu kasu põllumajandustoodete tootmise, töötlemise ja turustamisega tegelevatele ettevõtetele, sealhulgas toiduainetööstusele (vt põhjendus 46). |
| --- | --- |

(134)

Meede toob reklaami, kvaliteettoodete toetamise ja tehnilise abi kaudu kasu põllumajandustoodete tootmise, töötlemise ja turustamisega tegelevatele ettevõtetele, sealhulgas toiduainetööstusele (vt põhjendus 46).

| (135) | Sellega seoses paluti Austria ametiasutustel esitada rohkem teavet abisaajate ringi kohta ja iga turustusmeetme puhul abisaajate arvu kohta. Austria ametiasutused vastasid oma 14. septembri 2012. aasta kirjaga, et iga üksiku meetmega seotud abisaajaid ei ole võimalik kindlaks teha, sest kavast ei saanud kasu üksnes logosid kasutanud tootjad ja jaemüüjad, vaid ka tootjad, kes kavas otseselt ei osalenud, ja seega sektor kui selline. Austria väitel suurendasid meetmed tarbijate teadlikkust üldiselt, nii et oma toodete kvaliteeti pidid parandama isegi need tootjad, kes kavas ei osalenud. |
| --- | --- |

(135)

Sellega seoses paluti Austria ametiasutustel esitada rohkem teavet abisaajate ringi kohta ja iga turustusmeetme puhul abisaajate arvu kohta. Austria ametiasutused vastasid oma 14. septembri 2012. aasta kirjaga, et iga üksiku meetmega seotud abisaajaid ei ole võimalik kindlaks teha, sest kavast ei saanud kasu üksnes logosid kasutanud tootjad ja jaemüüjad, vaid ka tootjad, kes kavas otseselt ei osalenud, ja seega sektor kui selline. Austria väitel suurendasid meetmed tarbijate teadlikkust üldiselt, nii et oma toodete kvaliteeti pidid parandama isegi need tootjad, kes kavas ei osalenud.

| (136) | Peale selle palus komisjon menetluse algatamise otsuses Austrial selgitada, mil määral tulevad turustusmeetmed kasuks toiduainetööstusele. Austria ametiasutused kasutasid eespool esitatud argumenti (põhjendus 135). |
| --- | --- |

(136)

Peale selle palus komisjon menetluse algatamise otsuses Austrial selgitada, mil määral tulevad turustusmeetmed kasuks toiduainetööstusele. Austria ametiasutused kasutasid eespool esitatud argumenti (põhjendus 135).

| (137) | Kohtupraktika (61) kohaselt jääb meede laadilt valikuliseks isegi siis, kui seda kohaldatakse kogu sektori (ent mitte teiste sektorite) suhtes. Austria ametiasutuste väited, et meede on laadilt üldine, tuleb tagasi lükata. |
| --- | --- |

(137)

Kohtupraktika (61) kohaselt jääb meede laadilt valikuliseks isegi siis, kui seda kohaldatakse kogu sektori (ent mitte teiste sektorite) suhtes. Austria ametiasutuste väited, et meede on laadilt üldine, tuleb tagasi lükata.

61

6.1.3.   KONKURENTSI MOONUTAMINE JA MÕJU KAUBANDUSELE

| (138) | Euroopa Kohtu praktika kohaselt moonutab teatava ettevõtja konkurentsiolukorra parandamine riigiabi andmisega üldjuhul konkurentsi konkureerivate ettevõtjatega, kellele sellist abi ei anta (62). Liidusisesele kaubandusele avatud turul tegutsevale ettevõtjale antav abi võib kahjustada liikmesriikidevahelist kaubandust (63). |
| --- | --- |

(138)

Euroopa Kohtu praktika kohaselt moonutab teatava ettevõtja konkurentsiolukorra parandamine riigiabi andmisega üldjuhul konkurentsi konkureerivate ettevõtjatega, kellele sellist abi ei anta (62). Liidusisesele kaubandusele avatud turul tegutsevale ettevõtjale antav abi võib kahjustada liikmesriikidevahelist kaubandust (63).

62

63

| (139) | Aastatel 1995–2008 kaubeldi liidusiseselt põllumajandustoodetega väga elavalt. Näiteks 2004. aastal liikus liidusiseses kaubanduses põllumajandustooteid ligikaudu 183 miljardi euro (import) kuni ligikaudu 187 miljardi euro (eksport) väärtuses, mis moodustas põllumajanduslikust kogutoodangust (324 miljardit eurot) umbes 57 % (64). |
| --- | --- |

(139)

Aastatel 1995–2008 kaubeldi liidusiseselt põllumajandustoodetega väga elavalt. Näiteks 2004. aastal liikus liidusiseses kaubanduses põllumajandustooteid ligikaudu 183 miljardi euro (import) kuni ligikaudu 187 miljardi euro (eksport) väärtuses, mis moodustas põllumajanduslikust kogutoodangust (324 miljardit eurot) umbes 57 % (64).

64

| (140) | Seepärast võib asjaomasel perioodil toimunud elavat liidusisest põllumajandustoodetega kauplemist arvesse võttes järeldada, et käesolevas otsuses käsitletavad meetmed moonutasid või ähvardasid moonutada konkurentsi ja mõjutasid liikmesriikidevahelist kaubandust. Seda kinnitavad ka mõned asjaomase ajavahemiku aastaaruannetes esitatud AMA enda väited (vt põhjendused 84–90), mis kajastavad AMA seisukohta, mille kohaselt turustustegevus oli sobiv, et edendada omamaist tootmist konkurentsis teiste liikmesriikide tootjatega. |
| --- | --- |

(140)

Seepärast võib asjaomasel perioodil toimunud elavat liidusisest põllumajandustoodetega kauplemist arvesse võttes järeldada, et käesolevas otsuses käsitletavad meetmed moonutasid või ähvardasid moonutada konkurentsi ja mõjutasid liikmesriikidevahelist kaubandust. Seda kinnitavad ka mõned asjaomase ajavahemiku aastaaruannetes esitatud AMA enda väited (vt põhjendused 84–90), mis kajastavad AMA seisukohta, mille kohaselt turustustegevus oli sobiv, et edendada omamaist tootmist konkurentsis teiste liikmesriikide tootjatega.

| (141) | Eespool öeldut arvesse võttes on ELi toimimise lepingu artikli 107 lõike 1 tingimused täidetud. Seega võib järeldada, et käesolevas otsuses käsitletavad meetmed kujutavad endast riigiabi kõnealuse artikli tähenduses. |
| --- | --- |

(141)

Eespool öeldut arvesse võttes on ELi toimimise lepingu artikli 107 lõike 1 tingimused täidetud. Seega võib järeldada, et käesolevas otsuses käsitletavad meetmed kujutavad endast riigiabi kõnealuse artikli tähenduses.

6.2.   OTSUSE AJALINE ULATUS JA OLEMASOLEV ABI

OTSUSE AJALINE ULATUS JA OLEMASOLEV ABI

| (142) | 2012. aasta menetluse algatamise otsuses keskenduti abikava NN 34/2000 kohastele AMA turustusmeetmetele, millest oli jäetud teatamata, ja AMA meetmetele, mida oli käsitletud kehtetuks tunnistatud komisjoni otsuses juhtumi NN 34A/2000 kohta. |
| --- | --- |

(142)

2012. aasta menetluse algatamise otsuses keskenduti abikava NN 34/2000 kohastele AMA turustusmeetmetele, millest oli jäetud teatamata, ja AMA meetmetele, mida oli käsitletud kehtetuks tunnistatud komisjoni otsuses juhtumi NN 34A/2000 kohta.

| (143) | Kuna AMA alusakti ja selle rakendussätteid on korduvalt muudetud, tehtud on palju menetluslikke toiminguid ja abi koosneb mitmest eri kestusega meetmest, tuleb kindlaks määrata meetmete rakendamise täpne algus- ja lõppkuupäev ning seega otsuse ajaline ulatus. |
| --- | --- |

(143)

Kuna AMA alusakti ja selle rakendussätteid on korduvalt muudetud, tehtud on palju menetluslikke toiminguid ja abi koosneb mitmest eri kestusega meetmest, tuleb kindlaks määrata meetmete rakendamise täpne algus- ja lõppkuupäev ning seega otsuse ajaline ulatus.

| (144) | Austria ametiasutuste esitatud teabe kohaselt hakkasid turustusmeetmed kehtima 1994. aastal, st enne 1. jaanuari 1995, mil Austria ühines Euroopa Liiduga. Austria ametiasutused olid aga jätnud komisjonile AMA meetmetest Austria Vabariigi ühinemisakti artikli 143 või 144 alusel teatamata (vt põhjendus 34) ja seepärast ei saa neid meetmeid pidada olemasolevaks abiks. Seepärast tuleb kõnealuseid meetmeid käsitada uue abina, millest Austria ei olnud ühinemiskuupäeva (1. jaanuar 1995) seisuga teatanud, mistõttu tuleks kõnealune kuupäev lugeda abi andmise alguskuupäevaks. |
| --- | --- |

(144)

Austria ametiasutuste esitatud teabe kohaselt hakkasid turustusmeetmed kehtima 1994. aastal, st enne 1. jaanuari 1995, mil Austria ühines Euroopa Liiduga. Austria ametiasutused olid aga jätnud komisjonile AMA meetmetest Austria Vabariigi ühinemisakti artikli 143 või 144 alusel teatamata (vt põhjendus 34) ja seepärast ei saa neid meetmeid pidada olemasolevaks abiks. Seepärast tuleb kõnealuseid meetmeid käsitada uue abina, millest Austria ei olnud ühinemiskuupäeva (1. jaanuar 1995) seisuga teatanud, mistõttu tuleks kõnealune kuupäev lugeda abi andmise alguskuupäevaks.

| (145) | Peale selle väidavad Austria ametiasutused, nagu on kirjeldatud põhjenduses 36, et nad edastasid 23. juuni 1997. aasta kirjaga AMA turustusmeetmete kohta täidetud teatisevormi, millele komisjon ettenähtud kahe kuu jooksul ei reageerinud (65). Austria ametiasutuste meelest oli tegemist nõuetekohase teatamisega ning kahe kuu möödudes tulnuks abi lugeda heakskiidetuks ja seega olemasolevaks abiks. Sama argumentatsiooni on kasutatud 25. veebruaril 2015 esitatud teabele lisatud õiguslikus arvamuses. |
| --- | --- |

(145)

Peale selle väidavad Austria ametiasutused, nagu on kirjeldatud põhjenduses 36, et nad edastasid 23. juuni 1997. aasta kirjaga AMA turustusmeetmete kohta täidetud teatisevormi, millele komisjon ettenähtud kahe kuu jooksul ei reageerinud (65). Austria ametiasutuste meelest oli tegemist nõuetekohase teatamisega ning kahe kuu möödudes tulnuks abi lugeda heakskiidetuks ja seega olemasolevaks abiks. Sama argumentatsiooni on kasutatud 25. veebruaril 2015 esitatud teabele lisatud õiguslikus arvamuses.

65

| (146) | Komisjon ei ole selle väitega nõus. Kuna meetmeid rakendati juba enne 1997. aastat, ei saa eespool nimetatud kirja lugeda ELi toimimise lepingu artikli 108 lõikele 3 vastavaks nõuetekohaseks meetmetest teatamiseks ja seega ei liigitu abi olemasolevaks abiks. Lorenzi kohtuotsuse kohaselt käsitatakse abi olemasoleva abina üksnes juhul, kui seda ei oldud ajal, mil meetmest teatati komisjonile, veel rakendatud; eelneva mitterakendamise korral saab abi lugeda olemasolevaks abiks üksnes juhul, kui liikmesriik on pärast kahe kuu möödumist teavitanud komisjoni eelnevalt meetme rakendamisest. Austria ametiasutused rakendasid meedet enne, kui nad meetmest ametlikult teatasid, ja ei teavitanud komisjoni eelnevalt meetme rakendamisest. Seepärast ei muuda 23. juuni 1997. aasta kiri kõnealust meedet olemasolevaks abiks ELi toimimise lepingu artikli 108 lõike 1 tähenduses. |
| --- | --- |

(146)

Komisjon ei ole selle väitega nõus. Kuna meetmeid rakendati juba enne 1997. aastat, ei saa eespool nimetatud kirja lugeda ELi toimimise lepingu artikli 108 lõikele 3 vastavaks nõuetekohaseks meetmetest teatamiseks ja seega ei liigitu abi olemasolevaks abiks. Lorenzi kohtuotsuse kohaselt käsitatakse abi olemasoleva abina üksnes juhul, kui seda ei oldud ajal, mil meetmest teatati komisjonile, veel rakendatud; eelneva mitterakendamise korral saab abi lugeda olemasolevaks abiks üksnes juhul, kui liikmesriik on pärast kahe kuu möödumist teavitanud komisjoni eelnevalt meetme rakendamisest. Austria ametiasutused rakendasid meedet enne, kui nad meetmest ametlikult teatasid, ja ei teavitanud komisjoni eelnevalt meetme rakendamisest. Seepärast ei muuda 23. juuni 1997. aasta kiri kõnealust meedet olemasolevaks abiks ELi toimimise lepingu artikli 108 lõike 1 tähenduses.

| (147) | Eespool esitatud teavet ja kaalutlusi arvesse võttes järeldab komisjon seoses otsuse ajalise ulatusega, et kõikide AMA turustusmeetmete alguskuupäev oli 1. jaanuar 1995 (vt põhjendused 34 ja 144). |
| --- | --- |

(147)

Eespool esitatud teavet ja kaalutlusi arvesse võttes järeldab komisjon seoses otsuse ajalise ulatusega, et kõikide AMA turustusmeetmete alguskuupäev oli 1. jaanuar 1995 (vt põhjendused 34 ja 144).

| (148) | Mis puudutab rakendamise lõppkuupäeva, siis Austria ametiasutused kinnitasid oma 14. septembri 2012. aasta kirjas, et abikavana N 239/2004 teatatud meetmed on seotud ühe osaga juhtumi NN 34/2000 raames uuritavatest AMA meetmetest (pärast meetmete märkimisväärset muutmist, et täita kohaldatavaid eeskirju (vt põhjendus 39)). |
| --- | --- |

(148)

Mis puudutab rakendamise lõppkuupäeva, siis Austria ametiasutused kinnitasid oma 14. septembri 2012. aasta kirjas, et abikavana N 239/2004 teatatud meetmed on seotud ühe osaga juhtumi NN 34/2000 raames uuritavatest AMA meetmetest (pärast meetmete märkimisväärset muutmist, et täita kohaldatavaid eeskirju (vt põhjendus 39)).

| (149) | Samas kirjas kinnitasid Austria ametiasutused, et pärast 2002. aastat ei rakendanud AMA Marketing muid abimeetmeid kui need, mis on hõlmatud juhtumitega NN 34A/2000 ja N 239/2004 (ja nende hilisemate pikendamistega) (66). |
| --- | --- |

(149)

Samas kirjas kinnitasid Austria ametiasutused, et pärast 2002. aastat ei rakendanud AMA Marketing muid abimeetmeid kui need, mis on hõlmatud juhtumitega NN 34A/2000 ja N 239/2004 (ja nende hilisemate pikendamistega) (66).

66

| (150) | Austria ametiasutuste esitatud teabest ilmneb, et heakskiidetud abikava N 570/1998 ei ole seotud käesolevas otsuses käsitletavate AMA turustusmeetmetega. |
| --- | --- |

(150)

Austria ametiasutuste esitatud teabest ilmneb, et heakskiidetud abikava N 570/1998 ei ole seotud käesolevas otsuses käsitletavate AMA turustusmeetmetega.

| (151) | AMA ökomärgise ja kvaliteedimärgi puhul oli abi andmise lõppkuupäev 31. detsember 2008, v.a ökomärgise reklaamimeetmete puhul, mis lõppesid 31. detsembril 2006 (vt põhjendused 15 ja 19). |
| --- | --- |

(151)

AMA ökomärgise ja kvaliteedimärgi puhul oli abi andmise lõppkuupäev 31. detsember 2008, v.a ökomärgise reklaamimeetmete puhul, mis lõppesid 31. detsembril 2006 (vt põhjendused 15 ja 19).

| (152) | Muid AMA turustusmeetmeid kohaldati kuni 20. oktoobrini 2004, st kuupäevani, mil kiideti heaks meede N 239/2004 (vt jagu 1.4 ja põhjendus 39). Seepärast hõlmab käesolev otsus ajavahemikku 1. jaanuarist 1995 kuni 31. detsembrini 2008 kõikide meetmete puhul peale ökomärgise reklaamimeetmete, mille puhul asjaomane ajavahemik on 1. jaanuar 1995 – 31. detsember 2006, ja muude turustusmeetmete, mille puhul asjaomane ajavahemik on 1. jaanuar 1995 – 20. oktoober 2004. |
| --- | --- |

(152)

Muid AMA turustusmeetmeid kohaldati kuni 20. oktoobrini 2004, st kuupäevani, mil kiideti heaks meede N 239/2004 (vt jagu 1.4 ja põhjendus 39). Seepärast hõlmab käesolev otsus ajavahemikku 1. jaanuarist 1995 kuni 31. detsembrini 2008 kõikide meetmete puhul peale ökomärgise reklaamimeetmete, mille puhul asjaomane ajavahemik on 1. jaanuar 1995 – 31. detsember 2006, ja muude turustusmeetmete, mille puhul asjaomane ajavahemik on 1. jaanuar 1995 – 20. oktoober 2004.

7.   ABI EBASEADUSLIKKUS

ABI EBASEADUSLIKKUS

| (153) | Vastavalt ELi toimimise lepingu artikli 108 lõikele 3 tuleb komisjoni teavitada kõikidest plaanidest abi määramise või muutmise kohta. Kooskõlas määruse (EÜ) nr 659/1999 artikli 1 punktiga f on uus abi, mis on kehtestatud vastuolus ELi toimimise lepingu artikli 108 lõikega 3, ebaseaduslik abi. Kohustus uuest riigiabist teatada on sätestatud kõnealuse määruse artiklis 2. |
| --- | --- |

(153)

Vastavalt ELi toimimise lepingu artikli 108 lõikele 3 tuleb komisjoni teavitada kõikidest plaanidest abi määramise või muutmise kohta. Kooskõlas määruse (EÜ) nr 659/1999 artikli 1 punktiga f on uus abi, mis on kehtestatud vastuolus ELi toimimise lepingu artikli 108 lõikega 3, ebaseaduslik abi. Kohustus uuest riigiabist teatada on sätestatud kõnealuse määruse artiklis 2.

| (154) | Austria ei teatanud komisjonile vastavalt ELi toimimise lepingu artikli 108 lõikele 3 sätetest, millega kehtestati meetmed ja lõiv nende rahastamiseks, enne nende jõustamist. |
| --- | --- |

(154)

Austria ei teatanud komisjonile vastavalt ELi toimimise lepingu artikli 108 lõikele 3 sätetest, millega kehtestati meetmed ja lõiv nende rahastamiseks, enne nende jõustamist.

| (155) | Nagu on näidatud 6. jaos, kujutavad Austria rakendatud meetmed endast riigiabi. Nagu on märgitud põhjenduses 34, hakkasid turustusmeetmed kehtima 1994. aastal, st enne 1. jaanuari 1995, mil Austria ühines Euroopa Liiduga. Austria ametiasutused olid aga jätnud komisjonile AMA meetmetest Austria Vabariigi ühinemisakti artikli 143 või 144 alusel teatamata. Seepärast kujutas abi endast ühinemise ajal uut abi ja Austria ametiasutused oleksid pidanud sellest teatama. Kuna nõuetekohast teatamist ei toimunud, on abi ELi toimimise lepingu asjakohaste sätete alusel ebaseaduslik (vt ka põhjendus 144). |
| --- | --- |

(155)

Nagu on näidatud 6. jaos, kujutavad Austria rakendatud meetmed endast riigiabi. Nagu on märgitud põhjenduses 34, hakkasid turustusmeetmed kehtima 1994. aastal, st enne 1. jaanuari 1995, mil Austria ühines Euroopa Liiduga. Austria ametiasutused olid aga jätnud komisjonile AMA meetmetest Austria Vabariigi ühinemisakti artikli 143 või 144 alusel teatamata. Seepärast kujutas abi endast ühinemise ajal uut abi ja Austria ametiasutused oleksid pidanud sellest teatama. Kuna nõuetekohast teatamist ei toimunud, on abi ELi toimimise lepingu asjakohaste sätete alusel ebaseaduslik (vt ka põhjendus 144).

| (156) | Lisaks, nagu on kirjeldatud põhjendustes 9, 36 ja 148, ei saa ei 23. juuni 1997. aasta kirja ega 19. detsembri 2002. aasta kirja lugeda nõuetekohaseks teatamiseks kõnealusest uuest abist. |
| --- | --- |

(156)

Lisaks, nagu on kirjeldatud põhjendustes 9, 36 ja 148, ei saa ei 23. juuni 1997. aasta kirja ega 19. detsembri 2002. aasta kirja lugeda nõuetekohaseks teatamiseks kõnealusest uuest abist.

8.   ABI KOKKUSOBIVUSE HINDAMINE

ABI KOKKUSOBIVUSE HINDAMINE

8.1.   TOOTE PÄRITOLU KÄSITLEVAD EESKIRJAD

TOOTE PÄRITOLU KÄSITLEVAD EESKIRJAD

| (157) | Üldkohus tunnistas juhtumit NN 34A/2000 käsitleva komisjoni otsuse kehtetuks vastuolu tõttu AMA 1992. aasta alusaktiga. Alusakti paragrahvis 21a, mis käsitleb makse otstarvet, oli viidatud omamaistele toodetele. Täpsemalt öeldes oli selle lõikes 1 viidatud eesmärgile „edendada ja kindlustada omamaiste põllumajandus- ja metsandustoodete ning neist saadavate toodete müüki“ (67). Lõikes 2 oli nimetatud eemärki „edendada muid turustusmeetmeid (eelkõige teenuste osutamine ja sellega seotud personalikulud)“. |
| --- | --- |

(157)

Üldkohus tunnistas juhtumit NN 34A/2000 käsitleva komisjoni otsuse kehtetuks vastuolu tõttu AMA 1992. aasta alusaktiga. Alusakti paragrahvis 21a, mis käsitleb makse otstarvet, oli viidatud omamaistele toodetele. Täpsemalt öeldes oli selle lõikes 1 viidatud eesmärgile „edendada ja kindlustada omamaiste põllumajandus- ja metsandustoodete ning neist saadavate toodete müüki“ (67). Lõikes 2 oli nimetatud eemärki „edendada muid turustusmeetmeid (eelkõige teenuste osutamine ja sellega seotud personalikulud)“.

67

| (158) | Üldkohus väitis, et AMA 1992. aasta alusakti § 21a lõikes 1 nimetatud piirdumine omamaiste toodetega tekitas kahtlusi seoses kõnealuse abi kokkusobivusega, mistõttu komisjon oleks pidanud algatama ametliku uurimismenetluse (68). |
| --- | --- |

(158)

Üldkohus väitis, et AMA 1992. aasta alusakti § 21a lõikes 1 nimetatud piirdumine omamaiste toodetega tekitas kahtlusi seoses kõnealuse abi kokkusobivusega, mistõttu komisjon oleks pidanud algatama ametliku uurimismenetluse (68).

68

| (159) | Seepärast on toote omamaine päritolu küsimus, mis vajab üksikasjalikku analüüsi. |
| --- | --- |

(159)

Seepärast on toote omamaine päritolu küsimus, mis vajab üksikasjalikku analüüsi.

| (160) | Kaebuse esitajate väitel olid kvaliteedimärk ja ökomärgis ning subsideeritud meetmed kättesaadavad üksnes Austria tootjatele. Nad väitsid, et AMA 1992. aasta alusakti § 21a lõike 1 alusel said subsideeritud meetmetest kasu üksnes Austria tooted. |
| --- | --- |

(160)

Kaebuse esitajate väitel olid kvaliteedimärk ja ökomärgis ning subsideeritud meetmed kättesaadavad üksnes Austria tootjatele. Nad väitsid, et AMA 1992. aasta alusakti § 21a lõike 1 alusel said subsideeritud meetmetest kasu üksnes Austria tooted.

| (161) | Austria ametiasutused on sellega seoses oma 19. detsembri 2002. aasta kirjas selgitanud, et AMA kvaliteedimärk ja AMA ökomärgis olid kättesaadavad kõikide toodete jaoks olenemata toodete päritolust. 5. märtsi 2004. aasta kirjaga edastasid Austria ametiasutused kvaliteedimärgi ja ökomärgise andmist reguleerivad uued sise-eeskirjad, mille oli välja andnud AMA Marketing ning heaks kiitnud Austria föderaalne põllumajandus-, metsamajandus-, keskkonnakaitse- ja veevarude ministeerium (BMLFUW). Nende eeskirjade kohaselt võis kvaliteedimärgi ja ökomärgise anda kõikidele toodetele, mis vastasid kvaliteedinõuetele, olgu need tooted pärit Austriast või teistest liikmesriikidest. Peale selle kohustusid Austria ametiasutused kohandama AMA 1992. aasta alusakti, muutes seda õigusaktiga, mis jõustus 2007. aasta juulis. Sellest saati ei ole AMA alusakti § 21a lõikes 1 enam viidet omamaistele toodetele (69). |
| --- | --- |

(161)

Austria ametiasutused on sellega seoses oma 19. detsembri 2002. aasta kirjas selgitanud, et AMA kvaliteedimärk ja AMA ökomärgis olid kättesaadavad kõikide toodete jaoks olenemata toodete päritolust. 5. märtsi 2004. aasta kirjaga edastasid Austria ametiasutused kvaliteedimärgi ja ökomärgise andmist reguleerivad uued sise-eeskirjad, mille oli välja andnud AMA Marketing ning heaks kiitnud Austria föderaalne põllumajandus-, metsamajandus-, keskkonnakaitse- ja veevarude ministeerium (BMLFUW). Nende eeskirjade kohaselt võis kvaliteedimärgi ja ökomärgise anda kõikidele toodetele, mis vastasid kvaliteedinõuetele, olgu need tooted pärit Austriast või teistest liikmesriikidest. Peale selle kohustusid Austria ametiasutused kohandama AMA 1992. aasta alusakti, muutes seda õigusaktiga, mis jõustus 2007. aasta juulis. Sellest saati ei ole AMA alusakti § 21a lõikes 1 enam viidet omamaistele toodetele (69).

69

| (162) | Seega, kui ajavahemiku puhul, mis algas pärast 30. juunit 2007, ei esine erilisi probleeme seoses toodete päritoluga ning kõnealusest kvaliteedimärgist ja ökomärgisest või kõnealustest meetmetest kasu saanutega, siis nimetatud kuupäevale eelneva ajavahemiku puhul oleks vaja üksikasjalikumat analüüsi. Kõnealuses kavas sisalduvate meetmete eripärade tõttu ja kuna viitel omamaisele päritolule on eri olukordades eri kaal, tuleb igat meedet analüüsida eraldi. |
| --- | --- |

(162)

Seega, kui ajavahemiku puhul, mis algas pärast 30. juunit 2007, ei esine erilisi probleeme seoses toodete päritoluga ning kõnealusest kvaliteedimärgist ja ökomärgisest või kõnealustest meetmetest kasu saanutega, siis nimetatud kuupäevale eelneva ajavahemiku puhul oleks vaja üksikasjalikumat analüüsi. Kõnealuses kavas sisalduvate meetmete eripärade tõttu ja kuna viitel omamaisele päritolule on eri olukordades eri kaal, tuleb igat meedet analüüsida eraldi.

| (163) | Mis puudutab kvaliteedimärki, siis alates 2000. aasta jaanuarist ei sisaldanud AMA alusakti rakendussätted (Regulativ zur Verwendung des AMA-Gütesiegels für Lebensmittel) viidet omamaistele toodetele, vaid hõlmasid kõiki tooteid olenemata nende päritolust. Punktis 2.3 päritoludeklaratsiooni kohta on seoses toote päritoluga sõnaselgelt viidatud piirkonnale (nt Tirool, Baierimaa) või riigile (nt Austria, Prantsusmaa), näidates sellega, et toote päritolukohaks võib märkida mis tahes piirkonna/riigi. Väide, et kvaliteedimärk oli kättesaadav üksnes omamaiste (st Austria) toodete jaoks, tuleb kõnealusele kuupäevale järgnenud ajavahemiku puhul tagasi lükata. |
| --- | --- |

(163)

Mis puudutab kvaliteedimärki, siis alates 2000. aasta jaanuarist ei sisaldanud AMA alusakti rakendussätted (Regulativ zur Verwendung des AMA-Gütesiegels für Lebensmittel) viidet omamaistele toodetele, vaid hõlmasid kõiki tooteid olenemata nende päritolust. Punktis 2.3 päritoludeklaratsiooni kohta on seoses toote päritoluga sõnaselgelt viidatud piirkonnale (nt Tirool, Baierimaa) või riigile (nt Austria, Prantsusmaa), näidates sellega, et toote päritolukohaks võib märkida mis tahes piirkonna/riigi. Väide, et kvaliteedimärk oli kättesaadav üksnes omamaiste (st Austria) toodete jaoks, tuleb kõnealusele kuupäevale järgnenud ajavahemiku puhul tagasi lükata.

| (164) | Peale selle sisaldavad kõik toote päritolu käsitlevad sätted järgmist mõiste „omamaine“ (heimisch) määratlust: „Käesolevates juhistes viidatakse mõistega „omamaine“ toote päritolukohana nimetatud piirkonnale“ („Wird in diesen Richtlinien der Begriff „heimisch“ verwendet, ist darunter die im Herkunftsanteil des Zeichens angeführte Region zu verstehen“) (70). See näitab taas, et kui rakendusaktides on kasutatud mõistet „omamaiseid tooted“, ei ole silmas peetud üksnes Austria tooteid, vaid päritolukohaks võib olla mis tahes piirkond. |
| --- | --- |

(164)

Peale selle sisaldavad kõik toote päritolu käsitlevad sätted järgmist mõiste „omamaine“ (heimisch) määratlust: „Käesolevates juhistes viidatakse mõistega „omamaine“ toote päritolukohana nimetatud piirkonnale“ („Wird in diesen Richtlinien der Begriff „heimisch“ verwendet, ist darunter die im Herkunftsanteil des Zeichens angeführte Region zu verstehen“) (70). See näitab taas, et kui rakendusaktides on kasutatud mõistet „omamaiseid tooted“, ei ole silmas peetud üksnes Austria tooteid, vaid päritolukohaks võib olla mis tahes piirkond.

Wird in diesen Richtlinien der Begriff „heimisch“ verwendet, ist darunter die im Herkunftsanteil des Zeichens angeführte Region zu verstehen

70

| (165) | Ökomärgis viitab eeskätt toote suhtes kohaldatavatele erilistele kvaliteedinõuetele. Kava raames oli vastavate märgiste põhisõnum „BIO“ ja märgised olid kättesaadavad kõikide toodete jaoks, olenemata toodete päritolust. Toote päritolule viitamine võis olla üksnes teisejärguline. |
| --- | --- |

(165)

Ökomärgis viitab eeskätt toote suhtes kohaldatavatele erilistele kvaliteedinõuetele. Kava raames oli vastavate märgiste põhisõnum „BIO“ ja märgised olid kättesaadavad kõikide toodete jaoks, olenemata toodete päritolust. Toote päritolule viitamine võis olla üksnes teisejärguline.

| (166) | Kvaliteettoodete puhul anti abi kvaliteedi tagamise süsteemide, kvaliteedikontrollide ja mahepõllumajanduslike toodete kontrolli edasiarendamiseks (põhjendus 98). Needki meetmed ei hõlmanud üksnes konkreetset päritolu tooteid. |
| --- | --- |

(166)

Kvaliteettoodete puhul anti abi kvaliteedi tagamise süsteemide, kvaliteedikontrollide ja mahepõllumajanduslike toodete kontrolli edasiarendamiseks (põhjendus 98). Needki meetmed ei hõlmanud üksnes konkreetset päritolu tooteid.

| (167) | Üldise reklaami jaoks antud abi puhul ei teki probleeme seoses asjaomaste toodete päritoluga, sest kampaaniate raames reklaamiti või nimetati tooteid üldiselt, viitamata nende mis tahes päritolule. |
| --- | --- |

(167)

Üldise reklaami jaoks antud abi puhul ei teki probleeme seoses asjaomaste toodete päritoluga, sest kampaaniate raames reklaamiti või nimetati tooteid üldiselt, viitamata nende mis tahes päritolule.

8.2.   KOHALDATAVAD EESKIRJAD

KOHALDATAVAD EESKIRJAD

| (168) | ELi toimimise lepingu artikli 107 lõike 3 punkti c alusel võib abi teatud majandustegevuse või teatud majanduspiirkondade arengu soodustamiseks pidada siseturuga kokkusobivaks, kui niisugune abi ei mõjuta ebasoovitavalt kaubandustingimusi määral, mis oleks vastuolus ühiste huvidega. |
| --- | --- |

(168)

ELi toimimise lepingu artikli 107 lõike 3 punkti c alusel võib abi teatud majandustegevuse või teatud majanduspiirkondade arengu soodustamiseks pidada siseturuga kokkusobivaks, kui niisugune abi ei mõjuta ebasoovitavalt kaubandustingimusi määral, mis oleks vastuolus ühiste huvidega.

| (169) | Vastavalt komisjoni teatisele ebaseadusliku riigiabi hindamise suhtes kohaldatavate eeskirjade kindlaksmääramise kohta (71) tuleb iga ebaseaduslikku abi määruse (EÜ) nr 659/1999 artikli 1 punkti f tähenduses hinnata kooskõlas eeskirjadega, mida kohaldati abi andmise ajal. |
| --- | --- |

(169)

Vastavalt komisjoni teatisele ebaseadusliku riigiabi hindamise suhtes kohaldatavate eeskirjade kindlaksmääramise kohta (71) tuleb iga ebaseaduslikku abi määruse (EÜ) nr 659/1999 artikli 1 punkti f tähenduses hinnata kooskõlas eeskirjadega, mida kohaldati abi andmise ajal.

71

| (170) | Ajavahemikus 1. jaanuarist 2000 kuni 31. detsembrini 2006 kohaldati 2000.–2006. aasta suuniseid. Alates 1. jaanuarist 2007 kohaldati ühenduse suuniseid riigiabi kohta põllumajandus- ja metsandussektoris aastateks 2007–2013 (72) (edaspidi „2007.–2013. aasta suunised“) vastavalt suuniste punktile 194. |
| --- | --- |

(170)

Ajavahemikus 1. jaanuarist 2000 kuni 31. detsembrini 2006 kohaldati 2000.–2006. aasta suuniseid. Alates 1. jaanuarist 2007 kohaldati ühenduse suuniseid riigiabi kohta põllumajandus- ja metsandussektoris aastateks 2007–2013 (72) (edaspidi „2007.–2013. aasta suunised“) vastavalt suuniste punktile 194.

72

| (171) | Sellega seoses tuleb märkida, et 2007.–2013. aasta suuniste punkti 196 kohaselt oli liikmesriikidele nähtud kuni 31. detsembrini 2007 ette üleminekuaeg, et viia olemasolevad abikavad vastavusse suuniste sätetega. Olemasoleva abi määratlus on esitatud määruse (EÜ) nr 659/1999 artikli 1 punktis b. Vastavalt artikli 1 punkti b alapunktile ii, mis on kohaldatav käesoleva juhtumi suhtes, on olemasolev abi heakskiidetud abi, see tähendab komisjoni või nõukogu heakskiidetud abikavad või individuaalne abi. |
| --- | --- |

(171)

Sellega seoses tuleb märkida, et 2007.–2013. aasta suuniste punkti 196 kohaselt oli liikmesriikidele nähtud kuni 31. detsembrini 2007 ette üleminekuaeg, et viia olemasolevad abikavad vastavusse suuniste sätetega. Olemasoleva abi määratlus on esitatud määruse (EÜ) nr 659/1999 artikli 1 punktis b. Vastavalt artikli 1 punkti b alapunktile ii, mis on kohaldatav käesoleva juhtumi suhtes, on olemasolev abi heakskiidetud abi, see tähendab komisjoni või nõukogu heakskiidetud abikavad või individuaalne abi.

| (172) | Komisjon kiitis 30. juunil 2004 abikava NN 34A/2000 tõepoolest heaks. 2004. aasta septembris aga vaidlustasid kaebuse esitajad kõnealuse otsuse Esimese Astme Kohtus (nüüd Üldkohus), mis tunnistas komisjoni otsuse oma 18. novembri 2009. aasta otsusega kehtetuks. Austria kaebas selle otsuse edasi ning Euroopa Kohus lükkas 27. oktoobril 2011 apellatsioonikaebuse tagasi ja jättis Esimese Astme Kohtu otsuse jõusse. |
| --- | --- |

(172)

Komisjon kiitis 30. juunil 2004 abikava NN 34A/2000 tõepoolest heaks. 2004. aasta septembris aga vaidlustasid kaebuse esitajad kõnealuse otsuse Esimese Astme Kohtus (nüüd Üldkohus), mis tunnistas komisjoni otsuse oma 18. novembri 2009. aasta otsusega kehtetuks. Austria kaebas selle otsuse edasi ning Euroopa Kohus lükkas 27. oktoobril 2011 apellatsioonikaebuse tagasi ja jättis Esimese Astme Kohtu otsuse jõusse.

| (173) | Austria ametiasutused väidavad, et vaatlusalune kava kujutab endast olemasolevat abi ja seda tuleb hinnata uute 2007.–2013. aasta suuniste alusel alles alates 1. jaanuarist 2008. Oma 14. septembri 2012. aasta kirjas viitab Austria ka õiguspäraste ootuste põhimõttele ja väidab, et komisjoni otsus tunnistati kehtetuks alles 2011. aastal. |
| --- | --- |

(173)

Austria ametiasutused väidavad, et vaatlusalune kava kujutab endast olemasolevat abi ja seda tuleb hinnata uute 2007.–2013. aasta suuniste alusel alles alates 1. jaanuarist 2008. Oma 14. septembri 2012. aasta kirjas viitab Austria ka õiguspäraste ootuste põhimõttele ja väidab, et komisjoni otsus tunnistati kehtetuks alles 2011. aastal.

| (174) | Õiguspäraste ootustega seotud kohtupraktika kohaselt ei saa „tühistamishagi esitamise korral [...] abi saajal olla kindlust enne, kui ühenduse kohus ei ole teinud lõplikku otsust“ (73). Seepärast ei saa käesoleva juhtumi puhul tugineda õiguspärastele ootustele. |
| --- | --- |

(174)

Õiguspäraste ootustega seotud kohtupraktika kohaselt ei saa „tühistamishagi esitamise korral [...] abi saajal olla kindlust enne, kui ühenduse kohus ei ole teinud lõplikku otsust“ (73). Seepärast ei saa käesoleva juhtumi puhul tugineda õiguspärastele ootustele.

tühistamishagi esitamise korral [...] abi saajal olla kindlust enne, kui ühenduse kohus ei ole teinud lõplikku otsust

73

| (175) | Seepärast ei saa abikava NN 34A/2000 liigitada komisjoni 30. juuni 2004. aasta otsusel põhinevaks olemasolevaks abiks ja 2007.–2013. aasta suuniste punktis 196 sätestatud üleminekuaeg ei ole kohaldatav. Abikava oleks tulnud viia alates 1. jaanuarist 2007 vastavusse 2007.–2013. aasta suunistega. |
| --- | --- |

(175)

Seepärast ei saa abikava NN 34A/2000 liigitada komisjoni 30. juuni 2004. aasta otsusel põhinevaks olemasolevaks abiks ja 2007.–2013. aasta suuniste punktis 196 sätestatud üleminekuaeg ei ole kohaldatav. Abikava oleks tulnud viia alates 1. jaanuarist 2007 vastavusse 2007.–2013. aasta suunistega.

8.3.   ABI REKLAAMIMEETMETE JAOKS

ABI REKLAAMIMEETMETE JAOKS

| (176) | Ajavahemikus 1. jaanuarist 1995 kuni 31. detsembrini 2001 reklaamimeetmete jaoks antud abi kokkusobivuse hindamisel tuleb aluseks võtta komisjoni teatis, milles käsitletakse riigi kaasatust põllumajandus- ja kalandustoodete müügiedendustegevusse (74) (edaspidi „1986. aasta teatis“), ning põllumajandustoodete ja teatavate EMÜ asutamislepingu II lisas loetlemata toodete (v.a kalandustooted) reklaamiks riigiabi andmise raamistik (75) (edaspidi „1987. aasta reklaamiraamistik“). |
| --- | --- |

(176)

Ajavahemikus 1. jaanuarist 1995 kuni 31. detsembrini 2001 reklaamimeetmete jaoks antud abi kokkusobivuse hindamisel tuleb aluseks võtta komisjoni teatis, milles käsitletakse riigi kaasatust põllumajandus- ja kalandustoodete müügiedendustegevusse (74) (edaspidi „1986. aasta teatis“), ning põllumajandustoodete ja teatavate EMÜ asutamislepingu II lisas loetlemata toodete (v.a kalandustooted) reklaamiks riigiabi andmise raamistik (75) (edaspidi „1987. aasta reklaamiraamistik“).

74

75

| (177) | Alates 1. jaanuarist 2002. antud abi hindamisel tuleb lähtuda 2001. aasta reklaamisuunistest (76). |
| --- | --- |

(177)

Alates 1. jaanuarist 2002. antud abi hindamisel tuleb lähtuda 2001. aasta reklaamisuunistest (76).

76

| (178) | Hinnates riigiabi, mis anti põllumajandustoodete reklaamimiseks pärast 1. jaanuari 2007, kohaldab komisjon 2007.–2013. aasta suuniste jagu VI.D. |
| --- | --- |

(178)

Hinnates riigiabi, mis anti põllumajandustoodete reklaamimiseks pärast 1. jaanuari 2007, kohaldab komisjon 2007.–2013. aasta suuniste jagu VI.D.

8.3.1.   REKLAAMI ULATUS

| (179) | 1987. aasta reklaamiraamistikku kohaldatakse reklaami suhtes, mis on määratletud kui mis tahes meediavahendi (kirjutav press, raadio, televisioon või plakatid) kaudu toimuv tegevus, mille eesmärk on ärgitada tarbijaid ostma asjaomast toodet. Reklaami alla ei kuulu müügiedendusmeetmed laiemas tähenduses, nagu teaduslike teadmiste levitamine üldsuse seas, messide või näituste korraldamine ja nendel osalemine ning sarnane suhtekorralduslik tegevus, sealhulgas küsitlused ja turu-uuringud (77). |
| --- | --- |

(179)

1987. aasta reklaamiraamistikku kohaldatakse reklaami suhtes, mis on määratletud kui mis tahes meediavahendi (kirjutav press, raadio, televisioon või plakatid) kaudu toimuv tegevus, mille eesmärk on ärgitada tarbijaid ostma asjaomast toodet. Reklaami alla ei kuulu müügiedendusmeetmed laiemas tähenduses, nagu teaduslike teadmiste levitamine üldsuse seas, messide või näituste korraldamine ja nendel osalemine ning sarnane suhtekorralduslik tegevus, sealhulgas küsitlused ja turu-uuringud (77).

müügiedendusmeetmed laiemas tähenduses

77

| (180) | 2001. aasta reklaamisuuniste kohaldamisala on põhimõtteliselt sama kui eespool kirjeldatud 1987. aasta reklaamiraamistiku oma, ehkki mõnede erinevustega. Esimene oluline muudatus on see, et reklaami võimaliku adressaadina lisati ettevõtjad (78). Teise muudatusena laiendati reklaami määratlust, et hõlmata tarbijatele suunatud reklaam, mida tehakse müügikohas (nt selleotstarbeliste materjalide jagamine) (79). |
| --- | --- |

(180)

2001. aasta reklaamisuuniste kohaldamisala on põhimõtteliselt sama kui eespool kirjeldatud 1987. aasta reklaamiraamistiku oma, ehkki mõnede erinevustega. Esimene oluline muudatus on see, et reklaami võimaliku adressaadina lisati ettevõtjad (78). Teise muudatusena laiendati reklaami määratlust, et hõlmata tarbijatele suunatud reklaam, mida tehakse müügikohas (nt selleotstarbeliste materjalide jagamine) (79).

78

79

| (181) | 2007.–2013. aasta suuniste jao IV.D kohaldamisala langeb kokku 2001. aasta reklaamisuuniste kohaldamisalaga (80). |
| --- | --- |

(181)

2007.–2013. aasta suuniste jao IV.D kohaldamisala langeb kokku 2001. aasta reklaamisuuniste kohaldamisalaga (80).

80

| (182) | Nii 1987. aasta reklaamiraamistikku kui ka 2001. aasta reklaamisuuniseid kohaldatakse reklaamitegevuse, ent mitte müügiedendustegevuse suhtes. Viimase jaoks antavat abi käsitatakse tehnilise abina, mille suhtes kohaldatakse erieeskirju. |
| --- | --- |

(182)

Nii 1987. aasta reklaamiraamistikku kui ka 2001. aasta reklaamisuuniseid kohaldatakse reklaamitegevuse, ent mitte müügiedendustegevuse suhtes. Viimase jaoks antavat abi käsitatakse tehnilise abina, mille suhtes kohaldatakse erieeskirju.

| (183) | Käesoleva juhtumi puhul anti abi reklaamikampaaniate jaoks, mille raames kasutati erinevaid meedia- ja muid reklaamivahendeid. Reklaamikampaaniates keskenduti






  — | ökomärgisele ja kvaliteedimärgisele, |
| --- | --- | --- |

(183)

Käesoleva juhtumi puhul anti abi reklaamikampaaniate jaoks, mille raames kasutati erinevaid meedia- ja muid reklaamivahendeid. Reklaamikampaaniates keskenduti

—

ökomärgisele ja kvaliteedimärgisele,

| — | üldisele tooteteabele ja |
| --- | --- |

—

üldisele tooteteabele ja

| — | reklaamile väljaspool Austriat. |
| --- | --- |

—

reklaamile väljaspool Austriat.

| (184) | Austria ametiasutuste esitatud teabe põhjal võib järeldada, et meetmete eesmärk oli ärgitada tarbijaid ostma asjaomast toodet (vt põhjendused 75 ja 94). Seepärast kuuluvad eespool kirjeldatud meetmed reklaami alla ja neid tuleb analüüsida kohaldatavate eeskirjade valguses. |
| --- | --- |

(184)

Austria ametiasutuste esitatud teabe põhjal võib järeldada, et meetmete eesmärk oli ärgitada tarbijaid ostma asjaomast toodet (vt põhjendused 75 ja 94). Seepärast kuuluvad eespool kirjeldatud meetmed reklaami alla ja neid tuleb analüüsida kohaldatavate eeskirjade valguses.

8.3.2.   AJAVAHEMIKUS 1. JAANUARIST 1995 KUNI 31. DETSEMBRINI 2001 REKLAAMI JAOKS ANTUD ABI

Kokkusobivuse tingimused

Kokkusobivuse tingimused

| (185) | Enne 1. jaanuari 2002 antud abi kokkusobivuse hindamisel tuleb aluseks võtta 1986. aasta teatis ja 1987. aasta reklaamiraamistik (põhjendus 176). |
| --- | --- |

(185)

Enne 1. jaanuari 2002 antud abi kokkusobivuse hindamisel tuleb aluseks võtta 1986. aasta teatis ja 1987. aasta reklaamiraamistik (põhjendus 176).

Üldtingimused

Üldtingimused

| (186) | 1987. aasta reklaamiraamistiku punktiga 2.2 keelatakse abi andmine konkreetsete ettevõtjatega seotud reklaami jaoks. |
| --- | --- |

(186)

1987. aasta reklaamiraamistiku punktiga 2.2 keelatakse abi andmine konkreetsete ettevõtjatega seotud reklaami jaoks.

| (187) | Punktis 3 on sätestatud tingimus, et reklaam peaks olema seotud vähemalt ühega järgmistest kategooriatest (positiivsed kriteeriumid):






  — | ülemäärased põllumajandustooted, |
| --- | --- | --- |

(187)

Punktis 3 on sätestatud tingimus, et reklaam peaks olema seotud vähemalt ühega järgmistest kategooriatest (positiivsed kriteeriumid):

positiivsed kriteeriumid

—

ülemäärased põllumajandustooted,

| — | uued tooted või asendustooted, mida ei toodeta veel ülemäära, |
| --- | --- |

—

uued tooted või asendustooted, mida ei toodeta veel ülemäära,

| — | teatavate piirkondade arendamine, |
| --- | --- |

—

teatavate piirkondade arendamine,

| — | väikeste ja keskmise suurusega ettevõtjate arendamine, |
| --- | --- |

—

väikeste ja keskmise suurusega ettevõtjate arendamine,

| — | kvaliteettooted ja tervisetoidud. |
| --- | --- |

—

kvaliteettooted ja tervisetoidud.

| (188) | Lisaks ei tohi vastavalt 1987. aasta reklaamiraamistiku punktile 4 kõnealuse raamistiku raames antav abi ületada summat, mille asjaomane sektor on ise reklaamikampaaniasse panustanud, mis tähendab seda, et võidakse lubada, et abi ülemmäär on 100 %, ent üksnes juhul, kui sektor ise on katnud kas vabatahtlike maksete, maksulaadsete lõivude või kohustuslike maksete kogumise teel vähemalt 50 % kuludest. Seepärast on lubatud, et abi ülemmäär on 100 %. |
| --- | --- |

(188)

Lisaks ei tohi vastavalt 1987. aasta reklaamiraamistiku punktile 4 kõnealuse raamistiku raames antav abi ületada summat, mille asjaomane sektor on ise reklaamikampaaniasse panustanud, mis tähendab seda, et võidakse lubada, et abi ülemmäär on 100 %, ent üksnes juhul, kui sektor ise on katnud kas vabatahtlike maksete, maksulaadsete lõivude või kohustuslike maksete kogumise teel vähemalt 50 % kuludest. Seepärast on lubatud, et abi ülemmäär on 100 %.

EMÜ asutamislepingu artikli 30 rikkumine

EMÜ asutamislepingu artikli 30 rikkumine

| (189) | Nii 1986. aasta teatise punktis 2 kui ka 1987. aasta reklaamiraamistiku punktis 2.1 (81) on rõhutatud, et reklaamiks antavat abi ei saa lugeda ühisturuga kokkusobivaks, kui reklaammaterjalidega rikutakse EMÜ asutamislepingu artiklit 30 (nüüd ELi toimimise lepingu artikkel 34). |
| --- | --- |

(189)

Nii 1986. aasta teatise punktis 2 kui ka 1987. aasta reklaamiraamistiku punktis 2.1 (81) on rõhutatud, et reklaamiks antavat abi ei saa lugeda ühisturuga kokkusobivaks, kui reklaammaterjalidega rikutakse EMÜ asutamislepingu artiklit 30 (nüüd ELi toimimise lepingu artikkel 34).

81

| (190) | Vastavalt 1986. aasta teatise punktile 2.1 ei rikuta toote päritolule mitteviitavate üldiste müügiedenduskampaaniatega, teistes liikmesriikides korraldatavate ekspordi edendamise kampaaniatega ja liikmesriigi siseturul korraldatavate konkreetseid toodete omadusi või sorte edendavate kampaaniatega, mille raames ei viidata eraldi toote omamaisele päritolule (kui jätta kõrvale see, mis võib olla ilmne viidetest asjaomastele omadustele või sortidele või toote tavapärasest nimetusest), ELi toimimise lepingu artiklit 34). |
| --- | --- |

(190)

Vastavalt 1986. aasta teatise punktile 2.1 ei rikuta toote päritolule mitteviitavate üldiste müügiedenduskampaaniatega, teistes liikmesriikides korraldatavate ekspordi edendamise kampaaniatega ja liikmesriigi siseturul korraldatavate konkreetseid toodete omadusi või sorte edendavate kampaaniatega, mille raames ei viidata eraldi toote omamaisele päritolule (kui jätta kõrvale see, mis võib olla ilmne viidetest asjaomastele omadustele või sortidele või toote tavapärasest nimetusest), ELi toimimise lepingu artiklit 34).

| (191) | Seevastu järgmised kampaaniad kujutavad endast 1986. aasta teatise punkti 2.2 kohaselt selgelt EMÜ asutamislepingu artiklit 30 (nüüd ELi toimimise lepingu artikkel 34) rikkumist: müügiedenduskampaaniad, mille raames soovitatakse tarbijatel osta omamaiseid tooteid üksnes nende omamaise päritolu tõttu, või müügiedenduskampaaniad, mille eesmärk on heidutada tarbijaid ostmast tooteid teistest liikmesriikidest või kõnealuseid tooteid tarbijate silmis maha teha (negatiivne müügiedendus). |
| --- | --- |

(191)

Seevastu järgmised kampaaniad kujutavad endast 1986. aasta teatise punkti 2.2 kohaselt selgelt EMÜ asutamislepingu artiklit 30 (nüüd ELi toimimise lepingu artikkel 34) rikkumist: müügiedenduskampaaniad, mille raames soovitatakse tarbijatel osta omamaiseid tooteid üksnes nende omamaise päritolu tõttu, või müügiedenduskampaaniad, mille eesmärk on heidutada tarbijaid ostmast tooteid teistest liikmesriikidest või kõnealuseid tooteid tarbijate silmis maha teha (negatiivne müügiedendus).

| (192) | Peale selle on 1986. aasta teatise punktis 2.3 sätestatud, et liikmesriigi siseturul korraldatavate müügiedenduskampaaniate suhtes võidakse esitada viidete tõttu toodete omamaisele päritolule ja juhul, kui ei ole kinni peetud teatavatest piirangutest, EMÜ asutamislepingu artikli 30 (nüüd ELi toimimise lepingu artikkel 34) alusel vastuväiteid. |
| --- | --- |

(192)

Peale selle on 1986. aasta teatise punktis 2.3 sätestatud, et liikmesriigi siseturul korraldatavate müügiedenduskampaaniate suhtes võidakse esitada viidete tõttu toodete omamaisele päritolule ja juhul, kui ei ole kinni peetud teatavatest piirangutest, EMÜ asutamislepingu artikli 30 (nüüd ELi toimimise lepingu artikkel 34) alusel vastuväiteid.

| (193) | 1986. aasta teatise punkti 2.3.1 kohaselt ei piirduta müügiedenduskampaaniates, mille raames keskendutakse liikmesriigis toodetud toodete sortidele või omadustele, tegelikult riiklike või piirkondlike eripäradega, vaid neis juhitakse sageli tähelepanu liikmesriigis toodetud toodete konkreetsetele omadustele ja omamaisele päritolule, ehkki kõnealused tooted ja nende omadused sarnanevad mujal toodetud toodete ja nende omadustega. Kui sellistes müügiedenduskampaaniates pannakse põhjendamatult rõhku toote omamaisele päritolule, on oht rikkuda EMÜ asutamislepingu artiklit 30 (nüüd ELi toimimise lepingu artikkel 34). |
| --- | --- |

(193)

1986. aasta teatise punkti 2.3.1 kohaselt ei piirduta müügiedenduskampaaniates, mille raames keskendutakse liikmesriigis toodetud toodete sortidele või omadustele, tegelikult riiklike või piirkondlike eripäradega, vaid neis juhitakse sageli tähelepanu liikmesriigis toodetud toodete konkreetsetele omadustele ja omamaisele päritolule, ehkki kõnealused tooted ja nende omadused sarnanevad mujal toodetud toodete ja nende omadustega. Kui sellistes müügiedenduskampaaniates pannakse põhjendamatult rõhku toote omamaisele päritolule, on oht rikkuda EMÜ asutamislepingu artiklit 30 (nüüd ELi toimimise lepingu artikkel 34).

| (194) | Seepärast soovitati 1986. aasta teatises liikmesriikidel kanda hoolt eelkõige järgmiste suuniste range järgimise eest:






  — | on lubatud viidata sõnade või sümbolitega tootjamaale, tingimusel et ühelt poolt toote omadusi ja sorte käsitlevate viidete ning teiselt poolt toote omamaist päritolu käsitlevate viidete vahel säilitatakse mõistlik tasakaal. |
| --- | --- | --- |

(194)

Seepärast soovitati 1986. aasta teatises liikmesriikidel kanda hoolt eelkõige järgmiste suuniste range järgimise eest:

—

on lubatud viidata sõnade või sümbolitega tootjamaale, tingimusel et ühelt poolt toote omadusi ja sorte käsitlevate viidete ning teiselt poolt toote omamaist päritolu käsitlevate viidete vahel säilitatakse mõistlik tasakaal.

| — | Viited omamaisele päritolule peaksid olema tarbijatele kampaaniaga edastatava põhisõnumi kõrval teisejärgulised ja ei tohiks olla peamine põhjus, miks tarbijatel soovitatakse osta asjaomane toode. |
| --- | --- |

—

Viited omamaisele päritolule peaksid olema tarbijatele kampaaniaga edastatava põhisõnumi kõrval teisejärgulised ja ei tohiks olla peamine põhjus, miks tarbijatel soovitatakse osta asjaomane toode.

| — | Toote omadustest on lubatud nimetada maitset, aroomi, värskust, küpsust, soodsust, toiteväärtust, olemasolevaid sorte, kasulikkust (retseptid jne). Seevastu vältida tuleks ülivõrdeid, nagu „parim“, „maitsvaim“, „ehedaim“, ja selliseid väljendeid nagu „ainus ja õige“ või müügiedenduskampaaniaid, mis toovad toote omamaisele päritolule viitamise tõttu kaasa asjaomase toote võrdlemise teiste liikmesriikide toodetega. Kvaliteedikontrollile tuleks viidata üksnes juhul, kui toote omadusi on tõeliselt kontrollitud, kasutades objektiivset kontrollisüsteemi. |
| --- | --- |

—

Toote omadustest on lubatud nimetada maitset, aroomi, värskust, küpsust, soodsust, toiteväärtust, olemasolevaid sorte, kasulikkust (retseptid jne). Seevastu vältida tuleks ülivõrdeid, nagu „parim“, „maitsvaim“, „ehedaim“, ja selliseid väljendeid nagu „ainus ja õige“ või müügiedenduskampaaniaid, mis toovad toote omamaisele päritolule viitamise tõttu kaasa asjaomase toote võrdlemise teiste liikmesriikide toodetega. Kvaliteedikontrollile tuleks viidata üksnes juhul, kui toote omadusi on tõeliselt kontrollitud, kasutades objektiivset kontrollisüsteemi.

Hindamine

Hindamine

| (195) | 25. veebruaril 2015 esitatud teabele lisatud õiguslikus arvamuses väidavad Austria ametiasutused, et EMÜ asutamislepingu artikli 30 (nüüd ELi toimimise lepingu artikkel 34) rikkumist tuleb hinnata ajaloolisest vaatenurgast ning ajavahemikul 1995–2002 ei olnud ühtki kohtuasja, kus oleks leitud, et märgi või märgise teksti või graafilise sõnumiga on rikutud EMÜ asutamislepingu artiklit 30. Komisjoni meelest ei ole see väide asjakohane. Nagu on näidatud eespool, sisaldasid nii 1986. aasta teatis (82) kui ka 1987. aasta reklaamiraamistik selgesõnalisi ja üksikasjalikke suuniseid liikmesriikidele selle kohta, kuidas kavandada oma meetmeid nii, et vältida EMÜ asutamislepingu artikli 30 rikkumist. |
| --- | --- |

(195)

25. veebruaril 2015 esitatud teabele lisatud õiguslikus arvamuses väidavad Austria ametiasutused, et EMÜ asutamislepingu artikli 30 (nüüd ELi toimimise lepingu artikkel 34) rikkumist tuleb hinnata ajaloolisest vaatenurgast ning ajavahemikul 1995–2002 ei olnud ühtki kohtuasja, kus oleks leitud, et märgi või märgise teksti või graafilise sõnumiga on rikutud EMÜ asutamislepingu artiklit 30. Komisjoni meelest ei ole see väide asjakohane. Nagu on näidatud eespool, sisaldasid nii 1986. aasta teatis (82) kui ka 1987. aasta reklaamiraamistik selgesõnalisi ja üksikasjalikke suuniseid liikmesriikidele selle kohta, kuidas kavandada oma meetmeid nii, et vältida EMÜ asutamislepingu artikli 30 rikkumist.

82

| (196) | Teabe põhjal, mis oli komisjonile kättesaadav 2002. aastale eelnenud ajavahemiku kohta, ei olnud võimalik hinnata reklaamimeetmete kokkusobivust eespool kirjeldatud eeskirjadega menetluse algatamise otsuse tegemise ajal. Seepärast paluti Austria ametiasutustel esitada seoses eespool nimetatud tingimustega vajalik teave. |
| --- | --- |

(196)

Teabe põhjal, mis oli komisjonile kättesaadav 2002. aastale eelnenud ajavahemiku kohta, ei olnud võimalik hinnata reklaamimeetmete kokkusobivust eespool kirjeldatud eeskirjadega menetluse algatamise otsuse tegemise ajal. Seepärast paluti Austria ametiasutustel esitada seoses eespool nimetatud tingimustega vajalik teave.

| (197) | Vastus, mille Austria ametiasutused 14. septembril 2012 esitasid, ei sisaldanud piisavalt teavet, mis oleks võimaldanud hinnata kokkusobivust (Austria ametiasutused üksnes viitasid 1995.–2001. aasta aruannetele). Seepärast saadeti 19. veebruaril 2014 samas küsimuses uus teabenõue, millele Austria vastas 5. mail 2014. |
| --- | --- |

(197)

Vastus, mille Austria ametiasutused 14. septembril 2012 esitasid, ei sisaldanud piisavalt teavet, mis oleks võimaldanud hinnata kokkusobivust (Austria ametiasutused üksnes viitasid 1995.–2001. aasta aruannetele). Seepärast saadeti 19. veebruaril 2014 samas küsimuses uus teabenõue, millele Austria vastas 5. mail 2014.

| (198) | Austria ametiasutused väitsid oma vastuses, et reklaamikampaaniad käsitlesid ülemääraseid põllumajandustooteid ja/või kvaliteettooteid. Seetõttu olid 1987. aasta reklaamiraamistiku punktis 3 sätestatud positiivsed kriteeriumid täidetud. |
| --- | --- |

(198)

Austria ametiasutused väitsid oma vastuses, et reklaamikampaaniad käsitlesid ülemääraseid põllumajandustooteid ja/või kvaliteettooteid. Seetõttu olid 1987. aasta reklaamiraamistiku punktis 3 sätestatud positiivsed kriteeriumid täidetud.

positiivsed kriteeriumid

| (199) | Austria ametiasutuste esitatud teabe kohaselt ei viidatud reklaamis kordagi konkreetsetele ettevõtjatele. |
| --- | --- |

(199)

Austria ametiasutuste esitatud teabe kohaselt ei viidatud reklaamis kordagi konkreetsetele ettevõtjatele.

| (200) | Mis puudutab abi ülemmäära, siis sektorilt kogutud lõivud moodustasid rohkem kui 50 % abisummast (vt ka põhjendused 43 ja 56). Seepärast on täidetud 1987. aasta reklaamiraamistiku punktis 4 sätestatud kriteerium abi osakaalu kohta. |
| --- | --- |

(200)

Mis puudutab abi ülemmäära, siis sektorilt kogutud lõivud moodustasid rohkem kui 50 % abisummast (vt ka põhjendused 43 ja 56). Seepärast on täidetud 1987. aasta reklaamiraamistiku punktis 4 sätestatud kriteerium abi osakaalu kohta.

abi ülemmäära

| (201) | Menetluse algatamise otsuses väljendas komisjon kahtlust seoses EMÜ asutamislepingu artikli 30 (nüüd ELi toimimise lepingu artikkel 34) võimaliku rikkumisega. Komisjoni esialgne seisukoht oli, et kvaliteedimärgil esitatud viide omamaisele päritolule ei tundunud olevat teisejärguline (vt põhjendus 65). Peale selle märkis komisjon, et paljudel juhtudel ei esinenud viide toote päritolule mitte üksnes kvaliteedimärgil, vaid ka mujal reklaammaterjalides (vt põhjendus 83). |
| --- | --- |

(201)

Menetluse algatamise otsuses väljendas komisjon kahtlust seoses EMÜ asutamislepingu artikli 30 (nüüd ELi toimimise lepingu artikkel 34) võimaliku rikkumisega. Komisjoni esialgne seisukoht oli, et kvaliteedimärgil esitatud viide omamaisele päritolule ei tundunud olevat teisejärguline (vt põhjendus 65). Peale selle märkis komisjon, et paljudel juhtudel ei esinenud viide toote päritolule mitte üksnes kvaliteedimärgil, vaid ka mujal reklaammaterjalides (vt põhjendus 83).

EMÜ asutamislepingu artikli 30

rikkumisega

| (202) | Seepärast paluti menetluse algatamise otsuses Austria ametiasutustel kirjeldada kvaliteedimärgi ja ökomärgise välimust ajavahemikul 1995–2001 ning esitada esindavad näited müügiedendusmaterjalidest, kus oli kasutatud kvaliteedimärki ja ökomärgist. |
| --- | --- |

(202)

Seepärast paluti menetluse algatamise otsuses Austria ametiasutustel kirjeldada kvaliteedimärgi ja ökomärgise välimust ajavahemikul 1995–2001 ning esitada esindavad näited müügiedendusmaterjalidest, kus oli kasutatud kvaliteedimärki ja ökomärgist.

| (203) | Austria ametiasutused vastasid 14. septembril 2012, et esitatud 1995.–2004. aasta aruanded riigiabi kohta juba sisaldasid seda teavet. Komisjon vastas 19. veebruari 2014. aasta kirjaga, et see teave ei olnud kokkusobivuse analüüsimiseks piisav, ja palus meetme võtmise ajal kohaldatud eeskirjadele tuginevat üksikasjalikku ülevaadet (st teabelehti). See ülevaade esitati 5. mail 2014. |
| --- | --- |

(203)

Austria ametiasutused vastasid 14. septembril 2012, et esitatud 1995.–2004. aasta aruanded riigiabi kohta juba sisaldasid seda teavet. Komisjon vastas 19. veebruari 2014. aasta kirjaga, et see teave ei olnud kokkusobivuse analüüsimiseks piisav, ja palus meetme võtmise ajal kohaldatud eeskirjadele tuginevat üksikasjalikku ülevaadet (st teabelehti). See ülevaade esitati 5. mail 2014.

| (204) | Eri liiki reklaami puhul kohaldatavaid konkreetseid kokkusobivuskriteeriume on analüüsitud allpool. |
| --- | --- |

(204)

Eri liiki reklaami puhul kohaldatavaid konkreetseid kokkusobivuskriteeriume on analüüsitud allpool.

Abi üldise reklaami jaoks

Abi üldise reklaami jaoks

| (205) | Seoses mõnes reklaamikampaanias esitatud viidetega konkreetsetele ettevõtjatele (põhjendus 90) märgib komisjon, et 1987. aasta reklaamiraamistiku punkti 2.2 kohaselt on keelatud anda abi reklaamiks, mis on seotud konkreetsete ettevõtjatega. |
| --- | --- |

(205)

Seoses mõnes reklaamikampaanias esitatud viidetega konkreetsetele ettevõtjatele (põhjendus 90) märgib komisjon, et 1987. aasta reklaamiraamistiku punkti 2.2 kohaselt on keelatud anda abi reklaamiks, mis on seotud konkreetsete ettevõtjatega.

| (206) | Austria ametiasutused väitsid oma 14. septembri 2012. aasta kirjas, et ettevõtjad, kelle nime oli nimetatud, olid kandnud osa kampaania kuludest (Druck und Werbeeinschaltung). Kampaaniaid, kus viidatakse konkreetsetele ettevõtjatele, ei saa sellegipoolest riigiabi-eeskirjade alusel heaks kiita (1987. aasta reklaamiraamistiku punkt 2.2). Asjaolu, et asjaomased ettevõtjad katsid osaliselt kampaaniaga seotud kulud, seda hinnangut ei muuda. |
| --- | --- |

(206)

Austria ametiasutused väitsid oma 14. septembri 2012. aasta kirjas, et ettevõtjad, kelle nime oli nimetatud, olid kandnud osa kampaania kuludest (Druck und Werbeeinschaltung). Kampaaniaid, kus viidatakse konkreetsetele ettevõtjatele, ei saa sellegipoolest riigiabi-eeskirjade alusel heaks kiita (1987. aasta reklaamiraamistiku punkt 2.2). Asjaolu, et asjaomased ettevõtjad katsid osaliselt kampaaniaga seotud kulud, seda hinnangut ei muuda.

Druck und Werbeeinschaltung

| (207) | Olemasolevast teabest ilmneb, et mõne üldise reklaamikampaania raames viidati sõnaselgelt toote päritolule (st Austriale) (vt põhjendustes 84 ja 90 esitatud näited). |
| --- | --- |

(207)

Olemasolevast teabest ilmneb, et mõne üldise reklaamikampaania raames viidati sõnaselgelt toote päritolule (st Austriale) (vt põhjendustes 84 ja 90 esitatud näited).

mõne üldise reklaamikampaania

| (208) | Seepärast ei olnud meetmed kooskõlas 1987. aasta reklaamiraamistiku punktidega 2.1 (83) ja 2.2 ning nendega rikuti EMÜ asutamislepingu artiklit 30 (nüüd ELi toimimise lepingu artikkel 34). Seetõttu leiab komisjon, et abi, mis anti ajavahemikus 1. jaanuarist 1995 kuni 31. detsembrini 1999 reklaamimeetmete jaoks, mille puhul viidati toodete päritolule või konkreetsetele ettevõtjatele, on ühisturuga kokkusobimatu (84). |
| --- | --- |

(208)

Seepärast ei olnud meetmed kooskõlas 1987. aasta reklaamiraamistiku punktidega 2.1 (83) ja 2.2 ning nendega rikuti EMÜ asutamislepingu artiklit 30 (nüüd ELi toimimise lepingu artikkel 34). Seetõttu leiab komisjon, et abi, mis anti ajavahemikus 1. jaanuarist 1995 kuni 31. detsembrini 1999 reklaamimeetmete jaoks, mille puhul viidati toodete päritolule või konkreetsetele ettevõtjatele, on ühisturuga kokkusobimatu (84).

83

84

| (209) | Ajavahemikus 1. jaanuarist 2000 kuni 31. detsembrini 2001 viidati reklaamikampaaniates üksnes toodete konkreetsetele omadustele või sortidele, nimetamata eraldi toodete omamaist päritolu. |
| --- | --- |

(209)

Ajavahemikus 1. jaanuarist 2000 kuni 31. detsembrini 2001 viidati reklaamikampaaniates üksnes toodete konkreetsetele omadustele või sortidele, nimetamata eraldi toodete omamaist päritolu.

| (210) | Seepärast ei rikutud sel hilisemal ajavahemikul kampaaniatega EMÜ asutamislepingu artiklit 30 ja seega olid kampaaniad kooskõlas 1987. aasta reklaamiraamistikuga. Seetõttu leiab komisjon, et kõnealused kampaaniad on ühisturuga kokkusobivad. |
| --- | --- |

(210)

Seepärast ei rikutud sel hilisemal ajavahemikul kampaaniatega EMÜ asutamislepingu artiklit 30 ja seega olid kampaaniad kooskõlas 1987. aasta reklaamiraamistikuga. Seetõttu leiab komisjon, et kõnealused kampaaniad on ühisturuga kokkusobivad.

Abi kvaliteedimärgi jaoks

Abi kvaliteedimärgi jaoks

| (211) | Austria ametiasutused väitsid oma 14. septembri 2012. aasta vastuses, et kvaliteedimärgi puhul kasutati samu märke, mis olid heaks kiidetud komisjoni otsusega juhtumi N 589/2008 kohta. Seepärast järeldasid Austria ametiasutused, et viitel omamaisele päritolule oli teisejärguline roll. |
| --- | --- |

(211)

Austria ametiasutused väitsid oma 14. septembri 2012. aasta vastuses, et kvaliteedimärgi puhul kasutati samu märke, mis olid heaks kiidetud komisjoni otsusega juhtumi N 589/2008 kohta. Seepärast järeldasid Austria ametiasutused, et viitel omamaisele päritolule oli teisejärguline roll.

kvaliteedimärgi

| (212) | Komisjon ei ole Austria ametiasutuste märkustega nõus. Nagu on näidatud eespool (põhjendus 65), kasutati ajavahemikul 1995–1999 kvaliteedimärgina teistsugust logo. Sellel logol ei ole viide päritolule logo kvaliteedisõnumi kõrval teisejärguline. Nii visuaalne sõnum (Austria lipp) kui ka kasutatud tekst viitavad Austriale kui põhisõnumile. |
| --- | --- |

(212)

Komisjon ei ole Austria ametiasutuste märkustega nõus. Nagu on näidatud eespool (põhjendus 65), kasutati ajavahemikul 1995–1999 kvaliteedimärgina teistsugust logo. Sellel logol ei ole viide päritolule logo kvaliteedisõnumi kõrval teisejärguline. Nii visuaalne sõnum (Austria lipp) kui ka kasutatud tekst viitavad Austriale kui põhisõnumile.

1995–1999

| (213) | Seega ei oldud kinni peetud 1986. aasta teatise punktist 2.3.1, milles nõuti, et viited omamaisele päritolule peaksid olema tarbijatele kampaaniaga edastatava põhisõnumi kõrval teisejärgulised ja ei tohiks olla peamine põhjus, miks tarbijatel soovitatakse osta asjaomane toode. Seetõttu leiab komisjon, et abi, mis anti ajavahemikus 1. jaanuarist 1995 kuni 31. detsembrini 1999 kvaliteedimärgi jaoks, on ühisturuga kokkusobimatu. |
| --- | --- |

(213)

Seega ei oldud kinni peetud 1986. aasta teatise punktist 2.3.1, milles nõuti, et viited omamaisele päritolule peaksid olema tarbijatele kampaaniaga edastatava põhisõnumi kõrval teisejärgulised ja ei tohiks olla peamine põhjus, miks tarbijatel soovitatakse osta asjaomane toode. Seetõttu leiab komisjon, et abi, mis anti ajavahemikus 1. jaanuarist 1995 kuni 31. detsembrini 1999 kvaliteedimärgi jaoks, on ühisturuga kokkusobimatu.

| (214) | Seoses ajavahemikuga 1. jaanuarist 2000 kuni 31. detsembrini 2001 leiab komisjon, et uued logod, mis kattusid juhtumit N 589/2008 käsitlevas komisjoni otsuses hinnatud logodega, vastavad 1987. aasta reklaamiraamistiku tingimustele ja seetõttu on nendega seonduv abi ühisturuga kokkusobiv. |
| --- | --- |

(214)

Seoses ajavahemikuga 1. jaanuarist 2000 kuni 31. detsembrini 2001 leiab komisjon, et uued logod, mis kattusid juhtumit N 589/2008 käsitlevas komisjoni otsuses hinnatud logodega, vastavad 1987. aasta reklaamiraamistiku tingimustele ja seetõttu on nendega seonduv abi ühisturuga kokkusobiv.

Abi ökomärgise jaoks

Abi ökomärgise jaoks

| (215) | Nagu on märgitud põhjenduses 65, kasutati ökomärgisega seotud reklaamimeetmetes samu logosid kui pärast 2002. aastat. |
| --- | --- |

(215)

Nagu on märgitud põhjenduses 65, kasutati ökomärgisega seotud reklaamimeetmetes samu logosid kui pärast 2002. aastat.

| (216) | Kuna sellise reklaamiga juhitakse tähelepanu liikmesriigis toodetud toodete sortidele või omadustele, on see hõlmatud 1986. aasta teatise punktiga 2.3.1, milles on öeldud, et toote omamaisele päritolule ei tohi panna põhjendamatult rõhku. |
| --- | --- |

(216)

Kuna sellise reklaamiga juhitakse tähelepanu liikmesriigis toodetud toodete sortidele või omadustele, on see hõlmatud 1986. aasta teatise punktiga 2.3.1, milles on öeldud, et toote omamaisele päritolule ei tohi panna põhjendamatult rõhku.

| (217) | Ühel logo kahest versioonist ei viidatud toote päritolule üldse. Teisel oli esitatud viide toote päritolule teisejärgulise teabena. Logodest esimene ei tekitanud mingeid probleeme seoses EMÜ asutamislepingu artikli 30 (nüüd ELi toimimise lepingu artikkel 34) võimaliku rikkumisega. Mis puudutab teist logo, siis 1986. aasta teatise punkti 2.3.1 tingimused olid täidetud, sest






  — | logol oli säilitatud mõistlik tasakaal ühelt poolt toote omadusi (st ökopõhisust) käsitleva viite ja teiselt poolt tootjamaale viitava sõna või sümboli vahel; |
| --- | --- | --- |

(217)

Ühel logo kahest versioonist ei viidatud toote päritolule üldse. Teisel oli esitatud viide toote päritolule teisejärgulise teabena. Logodest esimene ei tekitanud mingeid probleeme seoses EMÜ asutamislepingu artikli 30 (nüüd ELi toimimise lepingu artikkel 34) võimaliku rikkumisega. Mis puudutab teist logo, siis 1986. aasta teatise punkti 2.3.1 tingimused olid täidetud, sest

—

logol oli säilitatud mõistlik tasakaal ühelt poolt toote omadusi (st ökopõhisust) käsitleva viite ja teiselt poolt tootjamaale viitava sõna või sümboli vahel;

| — | viide omamaisele päritolule oli tarbijatele kampaaniaga edastatava põhisõnumi kõrval teisejärguline ja ei olnud peamine põhjus, miks tarbijatel soovitati osta asjaomane toode; |
| --- | --- |

—

viide omamaisele päritolule oli tarbijatele kampaaniaga edastatava põhisõnumi kõrval teisejärguline ja ei olnud peamine põhjus, miks tarbijatel soovitati osta asjaomane toode;

| — | viidatud oli toote objektiivsetele omadustele ja kasutatud ei oldud ülivõrdeid, mis toonuks kaasa asjaomase toote võrdlemise teiste liikmesriikide toodetega; |
| --- | --- |

—

viidatud oli toote objektiivsetele omadustele ja kasutatud ei oldud ülivõrdeid, mis toonuks kaasa asjaomase toote võrdlemise teiste liikmesriikide toodetega;

| — | kvaliteedikontrollile oli viidatud üksnes juhul, kui toote omadusi oli AMA kaudu tõeliselt kontrollitud, kasutades objektiivset kontrollisüsteemi. |
| --- | --- |

—

kvaliteedikontrollile oli viidatud üksnes juhul, kui toote omadusi oli AMA kaudu tõeliselt kontrollitud, kasutades objektiivset kontrollisüsteemi.

| (218) | Seepärast oli ajavahemikus 1. jaanuarist 1995 kuni 31. detsembrini 2001 ökomärgise reklaami jaoks antud abi kooskõlas 1986. aasta teatise tingimustega. Seetõttu leiab komisjon, et abi on ühisturuga kokkusobiv. |
| --- | --- |

(218)

Seepärast oli ajavahemikus 1. jaanuarist 1995 kuni 31. detsembrini 2001 ökomärgise reklaami jaoks antud abi kooskõlas 1986. aasta teatise tingimustega. Seetõttu leiab komisjon, et abi on ühisturuga kokkusobiv.

Reklaam väljaspool Austriat

Reklaam väljaspool Austriat

| (219) | Väljaspool Austriat korraldatud reklaamikampaaniate raames ei viidatud eraldi toote omamaisele päritolule, kui jätta kõrvale see, mis võis olla ilmne viidetest asjaomastele omadustele või sortidele või toote tavapärasest nimetusest. Seega olid need kampaaniad kooskõlas 1986. aasta teatise punktiga 2.1 ja nendega ei rikutud EMÜ asutamislepingu artiklit 30 (nüüd ELi toimimise lepingu artikkel 34). |
| --- | --- |

(219)

Väljaspool Austriat korraldatud reklaamikampaaniate raames ei viidatud eraldi toote omamaisele päritolule, kui jätta kõrvale see, mis võis olla ilmne viidetest asjaomastele omadustele või sortidele või toote tavapärasest nimetusest. Seega olid need kampaaniad kooskõlas 1986. aasta teatise punktiga 2.1 ja nendega ei rikutud EMÜ asutamislepingu artiklit 30 (nüüd ELi toimimise lepingu artikkel 34).

| (220) | Seepärast oli ajavahemikus 1. jaanuarist 1995 kuni 31. detsembrini 2001 väljaspool Austriat tehtud reklaami jaoks antud abi kooskõlas 1986. aasta teatise tingimustega. Seetõttu leiab komisjon, et abi on ühisturuga kokkusobiv. |
| --- | --- |

(220)

Seepärast oli ajavahemikus 1. jaanuarist 1995 kuni 31. detsembrini 2001 väljaspool Austriat tehtud reklaami jaoks antud abi kooskõlas 1986. aasta teatise tingimustega. Seetõttu leiab komisjon, et abi on ühisturuga kokkusobiv.

8.3.3.   AJAVAHEMIKUS 1. JAANUARIST 2002 KUNI 31. DETSEMBRINI 2006 REKLAAMI JAOKS ANTUD ABI: KVALITEEDIMÄRK JA ÖKOMÄRGIS

| (221) | Ajavahemikus 1. jaanuarist 2002 kuni 31. detsembrini 2006 reklaami jaoks antud abi pidi vastama 2000.–2006. aasta suunistes sätestatud tingimustele. Vastavalt 2000.–2006. aasta suuniste punktile 18 tuli põllumajandustoodete müügi edendamise ja reklaamiga seotud meetmeid hinnata 1987. aasta reklaamiraamistiku alusel. |
| --- | --- |

(221)

Ajavahemikus 1. jaanuarist 2002 kuni 31. detsembrini 2006 reklaami jaoks antud abi pidi vastama 2000.–2006. aasta suunistes sätestatud tingimustele. Vastavalt 2000.–2006. aasta suuniste punktile 18 tuli põllumajandustoodete müügi edendamise ja reklaamiga seotud meetmeid hinnata 1987. aasta reklaamiraamistiku alusel.

| (222) | Alates 1. jaanuarist 2002 kohaldati 2001. aasta reklaamisuuniseid, millega asendati 1986. aasta teatis ja 1987. aasta reklaamiraamistik (2001. aasta reklaamisuuniste punktid 69 ja 75). Seepärast võtab komisjon ajavahemiku 1. jaanuar 2002 – 31. detsember 2006 puhul hindamise aluseks 2001. aasta reklaamisuunised. |
| --- | --- |

(222)

Alates 1. jaanuarist 2002 kohaldati 2001. aasta reklaamisuuniseid, millega asendati 1986. aasta teatis ja 1987. aasta reklaamiraamistik (2001. aasta reklaamisuuniste punktid 69 ja 75). Seepärast võtab komisjon ajavahemiku 1. jaanuar 2002 – 31. detsember 2006 puhul hindamise aluseks 2001. aasta reklaamisuunised.

| (223) | 2001. aasta reklaamisuuniste punktis 12 on öeldud, et põllumajandus- ja muude toodete reklaamiks antav abi ei tohiks – et olla ühisturuga kokkusobiv – mõjutada kaubandust määral, mis on vastuolus ühiste huvidega (negatiivsed kriteeriumid), ning peaks soodustama teatud majandustegevuse või teatud majanduspiirkondade arengut (positiivsed kriteeriumid). |
| --- | --- |

(223)

2001. aasta reklaamisuuniste punktis 12 on öeldud, et põllumajandus- ja muude toodete reklaamiks antav abi ei tohiks – et olla ühisturuga kokkusobiv – mõjutada kaubandust määral, mis on vastuolus ühiste huvidega (negatiivsed kriteeriumid), ning peaks soodustama teatud majandustegevuse või teatud majanduspiirkondade arengut (positiivsed kriteeriumid).

Negatiivsed kriteeriumid

Negatiivsed kriteeriumid

| (224) | 2001. aasta reklaamisuuniste punktis 18 on sätestatud, et abi ei tohi anda reklaamikampaaniate jaoks, millega rikutakse EÜ asutamislepingu artiklit 28 (nüüd ELi toimimise lepingu artikkel 34), millega on keelatud liikmesriikidevahelised koguselised impordipiirangud ja kõik samaväärse toimega meetmed. |
| --- | --- |

(224)

2001. aasta reklaamisuuniste punktis 18 on sätestatud, et abi ei tohi anda reklaamikampaaniate jaoks, millega rikutakse EÜ asutamislepingu artiklit 28 (nüüd ELi toimimise lepingu artikkel 34), millega on keelatud liikmesriikidevahelised koguselised impordipiirangud ja kõik samaväärse toimega meetmed.

| (225) | Abi ei tohtinud anda reklaami jaoks, mis oli otseselt seotud ühe või enama konkreetse ettevõtja toodetega. Kui riigi rahastatav reklaamitegevus usaldati eraettevõtjatele, tuli sellised ettevõtjad välja valida turupõhimõtete alusel (2001. aasta reklaamisuuniste punktid 29 ja 30). |
| --- | --- |

(225)

Abi ei tohtinud anda reklaami jaoks, mis oli otseselt seotud ühe või enama konkreetse ettevõtja toodetega. Kui riigi rahastatav reklaamitegevus usaldati eraettevõtjatele, tuli sellised ettevõtjad välja valida turupõhimõtete alusel (2001. aasta reklaamisuuniste punktid 29 ja 30).

| (226) | Lisaks ei tohtinud kampaaniad olla vastuolus ühenduse teiseste õigusaktidega ja pidid olema kooskõlas eeskätt direktiivi 2000/13/EÜ sätetega (2001. aasta reklaamisuuniste punktid 25–28). |
| --- | --- |

(226)

Lisaks ei tohtinud kampaaniad olla vastuolus ühenduse teiseste õigusaktidega ja pidid olema kooskõlas eeskätt direktiivi 2000/13/EÜ sätetega (2001. aasta reklaamisuuniste punktid 25–28).

Positiivsed kriteeriumid

Positiivsed kriteeriumid

| (227) | 2001. aasta reklaamisuuniste punktides 31 ja 32 on öeldud, et EÜ asutamislepingu artikli 87 lõike 3 punkti c (nüüd ELi toimimise lepingu artikli 107 lõike 3 punkt c) kohase erandi kohaldamiseks pidi reklaam olema seotud ülemääraste toodete või alakasutatud liikidega, kvaliteettoodetega, teatavate piirkondade arendamisega või VKEde arendamisega. |
| --- | --- |

(227)

2001. aasta reklaamisuuniste punktides 31 ja 32 on öeldud, et EÜ asutamislepingu artikli 87 lõike 3 punkti c (nüüd ELi toimimise lepingu artikli 107 lõike 3 punkt c) kohase erandi kohaldamiseks pidi reklaam olema seotud ülemääraste toodete või alakasutatud liikidega, kvaliteettoodetega, teatavate piirkondade arendamisega või VKEde arendamisega.

| (228) | 2001. aasta reklaamisuuniste 4. peatükis on selgitatud üksikasjalikult eespool nimetatud positiivsete kriteeriumide kohaldamist konkreetset liiki reklaami korral, nimelt abi andmisel reklaami jaoks, mille puhul toote päritolu on osa sõnumist (jagu 4.1), ja abi andmisel kvaliteettoodete reklaami jaoks (jagu 4.2). |
| --- | --- |

(228)

2001. aasta reklaamisuuniste 4. peatükis on selgitatud üksikasjalikult eespool nimetatud positiivsete kriteeriumide kohaldamist konkreetset liiki reklaami korral, nimelt abi andmisel reklaami jaoks, mille puhul toote päritolu on osa sõnumist (jagu 4.1), ja abi andmisel kvaliteettoodete reklaami jaoks (jagu 4.2).

Reklaam, mille puhul toote päritolu on osa sõnumist

Reklaam, mille puhul toote päritolu on osa sõnumist

| (229) | 2001. aasta reklaamisuuniste punkti 23 kohaselt on lubatud viidata sõnade või sümbolitega tootjamaale, tingimusel et ühelt poolt toote omadusi ja sorte käsitlevate viidete ning teiselt poolt toote omamaist päritolu käsitlevate viidete vahel säilitatakse mõistlik tasakaal. Viited omamaisele päritolule pidid olema tarbijatele edastatava põhisõnumi kõrval teisejärgulised ja ei tohtinud olla peamine põhjus, miks tarbijatel soovitati osta asjaomane toode. Reklaami, milles oli viidatud toote (omamaisele) päritolule, ei käsitatud EÜ asutamislepingu artikli 28 (nüüd ELi toimimise lepingu artikkel 34) rikkumisena. Et hinnata, kas toote päritolu oli reklaamis tõepoolest teisejärguline teave, võtab komisjon arvesse toote päritolule viitava teksti ja/või sümboli, sealhulgas piltide ja üldise esituse üldist tähtsust ning peamisele müügieelisele osutava teksti ja/või sümboli, st reklaami selle osa, milles ei keskenduta päritolule, tähtsust (2001. aasta reklaamisuuniste punktid 40 ja 41). |
| --- | --- |

(229)

2001. aasta reklaamisuuniste punkti 23 kohaselt on lubatud viidata sõnade või sümbolitega tootjamaale, tingimusel et ühelt poolt toote omadusi ja sorte käsitlevate viidete ning teiselt poolt toote omamaist päritolu käsitlevate viidete vahel säilitatakse mõistlik tasakaal. Viited omamaisele päritolule pidid olema tarbijatele edastatava põhisõnumi kõrval teisejärgulised ja ei tohtinud olla peamine põhjus, miks tarbijatel soovitati osta asjaomane toode. Reklaami, milles oli viidatud toote (omamaisele) päritolule, ei käsitatud EÜ asutamislepingu artikli 28 (nüüd ELi toimimise lepingu artikkel 34) rikkumisena. Et hinnata, kas toote päritolu oli reklaamis tõepoolest teisejärguline teave, võtab komisjon arvesse toote päritolule viitava teksti ja/või sümboli, sealhulgas piltide ja üldise esituse üldist tähtsust ning peamisele müügieelisele osutava teksti ja/või sümboli, st reklaami selle osa, milles ei keskenduta päritolule, tähtsust (2001. aasta reklaamisuuniste punktid 40 ja 41).

Kvaliteettoodete reklaam

Kvaliteettoodete reklaam

| (230) | Kui abi anti toodete jaoks, mis vastasid konkreetsetele kvaliteedinõuetele, pidi see olema kättesaadav kõikide ühenduses toodetud toodete puhul, olenemata toodete päritolust. Samuti pidid liikmesriigid tunnistama teistes liikmesriikides korraldatud võrreldavate kontrollide tulemusi (2001. aasta reklaamisuuniste punkt 49). |
| --- | --- |

(230)

Kui abi anti toodete jaoks, mis vastasid konkreetsetele kvaliteedinõuetele, pidi see olema kättesaadav kõikide ühenduses toodetud toodete puhul, olenemata toodete päritolust. Samuti pidid liikmesriigid tunnistama teistes liikmesriikides korraldatud võrreldavate kontrollide tulemusi (2001. aasta reklaamisuuniste punkt 49).

Eeskätt mahepõllumajanduslike toodete reklaam

Eeskätt mahepõllumajanduslike toodete reklaam

| (231) | 2001. aasta reklaamisuuniste punkti 55 kohaselt võis abi heaks kiita üksnes juhul, kui mahepõllundusmeetoditele viitavat märgistust kandvad tooted vastasid määruse (EMÜ) nr 2092/91 nõuetele. Kõikide mahepõllumajanduslike toodete tootjate ja töötlejate puhul tuli rakendada määruses sätestatud kontrollisüsteemi. |
| --- | --- |

(231)

2001. aasta reklaamisuuniste punkti 55 kohaselt võis abi heaks kiita üksnes juhul, kui mahepõllundusmeetoditele viitavat märgistust kandvad tooted vastasid määruse (EMÜ) nr 2092/91 nõuetele. Kõikide mahepõllumajanduslike toodete tootjate ja töötlejate puhul tuli rakendada määruses sätestatud kontrollisüsteemi.

Hindamine

Hindamine

| (232) | Kohaldades eespool kirjeldatud sätteid ajavahemikus 1. jaanuarist 2002 kuni 31. detsembrini 2006 kvaliteedimärgi ja ökomärgise puhul võetud reklaamimeetmete suhtes, on komisjon jõudnud järgmiste järeldusteni. |
| --- | --- |

(232)

Kohaldades eespool kirjeldatud sätteid ajavahemikus 1. jaanuarist 2002 kuni 31. detsembrini 2006 kvaliteedimärgi ja ökomärgise puhul võetud reklaamimeetmete suhtes, on komisjon jõudnud järgmiste järeldusteni.

| (233) | Kvaliteedimärgil ja ühel kahest ökomärgise versioonist (vt põhjendus 64) oli viide toote päritolule, kuid seda teavet võib pidada toote kvaliteeti (mahepõllumajanduslik) käsitleva põhisõnumi kõrval teisejärguliseks. Viide toote päritolule oli teisejärguline nii graafilises sõnumis (asudes logo taustal) kui ka logo tekstis. |
| --- | --- |

(233)

Kvaliteedimärgil ja ühel kahest ökomärgise versioonist (vt põhjendus 64) oli viide toote päritolule, kuid seda teavet võib pidada toote kvaliteeti (mahepõllumajanduslik) käsitleva põhisõnumi kõrval teisejärguliseks. Viide toote päritolule oli teisejärguline nii graafilises sõnumis (asudes logo taustal) kui ka logo tekstis.

| (234) | Ökomärgiste kujunduse kohta märgib komisjon, et märgiste keskel asuval väljal domineeris tekst „AMA Gütesiegel“ või „BIO“ ja viide toote päritolule oli esitatud märksa väiksemate tähtedega. Ümbritsev ala oli kujundatud rahvusvärvides (st Austria puhul punane ja valge) ja sellel ei olnud ühtki tootjamaale viitavat lisasümbolit. Keskmine väli ei olnud mitte üksnes märgiste kõige silmatorkavam osa, vaid moodustas ligikaudu 65 % märgiste kogulaiusest (vt põhjendus 64). Austria ametiasutused on lisaks täpsustanud, et mõlema märgisega seotud reklaamimisel oli põhisõnum toote kvaliteet ning toote päritolu, kui sellele oli viidatud, oli vaid teisejärguline (vt põhjendus 79). |
| --- | --- |

(234)

Ökomärgiste kujunduse kohta märgib komisjon, et märgiste keskel asuval väljal domineeris tekst „AMA Gütesiegel“ või „BIO“ ja viide toote päritolule oli esitatud märksa väiksemate tähtedega. Ümbritsev ala oli kujundatud rahvusvärvides (st Austria puhul punane ja valge) ja sellel ei olnud ühtki tootjamaale viitavat lisasümbolit. Keskmine väli ei olnud mitte üksnes märgiste kõige silmatorkavam osa, vaid moodustas ligikaudu 65 % märgiste kogulaiusest (vt põhjendus 64). Austria ametiasutused on lisaks täpsustanud, et mõlema märgisega seotud reklaamimisel oli põhisõnum toote kvaliteet ning toote päritolu, kui sellele oli viidatud, oli vaid teisejärguline (vt põhjendus 79).

| (235) | Austria ametiasutuste sõnul anti ökomärgis üksnes sellistele mahepõllumajanduslikele toodetele, mis vastasid määruses (EMÜ) nr 2092/91 sätestatud kriteeriumidele (vt põhjendus 69). |
| --- | --- |

(235)

Austria ametiasutuste sõnul anti ökomärgis üksnes sellistele mahepõllumajanduslikele toodetele, mis vastasid määruses (EMÜ) nr 2092/91 sätestatud kriteeriumidele (vt põhjendus 69).

| (236) | Austria ametiasutused on kinnitanud, et subsideeritud reklaami puhul peeti kinni direktiivi 2000/13/EÜ sätetest (vt põhjendus 68). |
| --- | --- |

(236)

Austria ametiasutused on kinnitanud, et subsideeritud reklaami puhul peeti kinni direktiivi 2000/13/EÜ sätetest (vt põhjendus 68).

| (237) | Reklaam ei olnud seotud ühe või enama konkreetse ettevõtja toodetega. Austria ametiasutused on täpsustanud, et reklaami korral müügikohas ei nimetatud ühtki konkreetset ettevõtjat ega toodet ja müügikoha omanik ei saanud abist osa (vt põhjendus 78). |
| --- | --- |

(237)

Reklaam ei olnud seotud ühe või enama konkreetse ettevõtja toodetega. Austria ametiasutused on täpsustanud, et reklaami korral müügikohas ei nimetatud ühtki konkreetset ettevõtjat ega toodet ja müügikoha omanik ei saanud abist osa (vt põhjendus 78).

| (238) | Austria ametiasutused on selgitanud, et kogu AMA Marketingi rahastatud reklaamitegevuse viisid ellu eraettevõtjad, kes valiti välja avaliku hankemenetluse teel (vt põhjendus 52). |
| --- | --- |

(238)

Austria ametiasutused on selgitanud, et kogu AMA Marketingi rahastatud reklaamitegevuse viisid ellu eraettevõtjad, kes valiti välja avaliku hankemenetluse teel (vt põhjendus 52).

| (239) | Peale selle oli Austria ametiasutuste sõnul kvaliteedimärki võimalik kasutada kõikide liidus toodetud toodete puhul, kui need vastasid kvaliteedimärgi kasutamiseks kehtestatud eritingimustele. Need eritingimused olid seotud kas toote kvaliteediga või piirdusid toote märgitud geograafilise päritolu tagamisega. Igal juhul oli kõnealuseid eritingimusi võimalik täita olenemata toote geograafilisest päritolust (vt põhjendus 161). |
| --- | --- |

(239)

Peale selle oli Austria ametiasutuste sõnul kvaliteedimärki võimalik kasutada kõikide liidus toodetud toodete puhul, kui need vastasid kvaliteedimärgi kasutamiseks kehtestatud eritingimustele. Need eritingimused olid seotud kas toote kvaliteediga või piirdusid toote märgitud geograafilise päritolu tagamisega. Igal juhul oli kõnealuseid eritingimusi võimalik täita olenemata toote geograafilisest päritolust (vt põhjendus 161).

| (240) | Komisjon märkis menetluse algatamise otsuses, et tal ei olnud teavet teistes liikmesriikides tehtud samaväärsete kontrollide tunnustamise kohta. Austria ametiasutused kinnitasid oma 14. septembri 2012. aasta kirjas, et selliseid kontrolle tunnustati, ja esitas selle kohta tõendid. |
| --- | --- |

(240)

Komisjon märkis menetluse algatamise otsuses, et tal ei olnud teavet teistes liikmesriikides tehtud samaväärsete kontrollide tunnustamise kohta. Austria ametiasutused kinnitasid oma 14. septembri 2012. aasta kirjas, et selliseid kontrolle tunnustati, ja esitas selle kohta tõendid.

| (241) | Ehkki Austria ametiasutused kinnitasid, et alates 2002. aastast olid kvaliteedimärk ja ökomärgis kättesaadavad kõikide toodete jaoks olenemata toodete päritolust, avaldas komisjon menetluse algatamise otsuses sellega seoses kahtlust, sest viide omamaistele toodetele meetme peamises õiguslikus aluses, AMA alusaktis, kaotati alles 2007. aastal (vt põhjendus 161). |
| --- | --- |

(241)

Ehkki Austria ametiasutused kinnitasid, et alates 2002. aastast olid kvaliteedimärk ja ökomärgis kättesaadavad kõikide toodete jaoks olenemata toodete päritolust, avaldas komisjon menetluse algatamise otsuses sellega seoses kahtlust, sest viide omamaistele toodetele meetme peamises õiguslikus aluses, AMA alusaktis, kaotati alles 2007. aastal (vt põhjendus 161).

| (242) | Austria ametiasutused esitasid uued sise-eeskirjad, mille kohaselt kvaliteedimärk ja ökomärgis olid kättesaadavad kõikide toodete jaoks, ning andmed, millest on näha, et hulk väljastpoolt Austriast pärit tooteid olid tõepoolest saanud pärast 2001. aastat kvaliteedimärgi või ökomärgise. Samuti kinnitasid Austria ametiasutused taas, et alates 2002. aastast kohaldati eeskirju kõikide toodete suhtes olenemata nende päritolust. |
| --- | --- |

(242)

Austria ametiasutused esitasid uued sise-eeskirjad, mille kohaselt kvaliteedimärk ja ökomärgis olid kättesaadavad kõikide toodete jaoks, ning andmed, millest on näha, et hulk väljastpoolt Austriast pärit tooteid olid tõepoolest saanud pärast 2001. aastat kvaliteedimärgi või ökomärgise. Samuti kinnitasid Austria ametiasutused taas, et alates 2002. aastast kohaldati eeskirju kõikide toodete suhtes olenemata nende päritolust.

| (243) | Komisjon märkis menetluse algatamise otsuses, et ei olnud selge, kas uued AMA sise-eeskirjad jõustusid juba 26. septembril 2002 või oli pärast kõnealust kuupäeva ette nähtud üleminekuaeg, mille jooksul abi anti jätkuvalt vanade eeskirjade alusel. Austria ametiasutused teatasid oma 14. septembri 2012. aasta kirjaga, et sellist üleminekuaega ei olnud. |
| --- | --- |

(243)

Komisjon märkis menetluse algatamise otsuses, et ei olnud selge, kas uued AMA sise-eeskirjad jõustusid juba 26. septembril 2002 või oli pärast kõnealust kuupäeva ette nähtud üleminekuaeg, mille jooksul abi anti jätkuvalt vanade eeskirjade alusel. Austria ametiasutused teatasid oma 14. septembri 2012. aasta kirjaga, et sellist üleminekuaega ei olnud.

| (244) | Komisjon väitis oma menetluse algatamise otsuse põhjenduses 175, et tal ei olnud piisavalt teavet, et hinnata, kas ökomärgise kaasrahastatud müügiedendusmeetmete suhtes, mida on nimetatud põhjenduses 80, on kohaldatavad riigiabieeskirjad. Seepärast paluti Austria ametiasutustel esitada rohkem teavet meetmetega seotud riigiabi heakskiitmise ja programmitöö perioodi kestuse kohta. Austria ametiasutused märkisid oma 14. septembri 2012. aasta kirjas, et ökomärgise müügiedendusmeetmed olid osa ökotooteid käsitlevast Austria kaasrahastatud teavitus- ja müügiedendusprogrammist. |
| --- | --- |

(244)

Komisjon väitis oma menetluse algatamise otsuse põhjenduses 175, et tal ei olnud piisavalt teavet, et hinnata, kas ökomärgise kaasrahastatud müügiedendusmeetmete suhtes, mida on nimetatud põhjenduses 80, on kohaldatavad riigiabieeskirjad. Seepärast paluti Austria ametiasutustel esitada rohkem teavet meetmetega seotud riigiabi heakskiitmise ja programmitöö perioodi kestuse kohta. Austria ametiasutused märkisid oma 14. septembri 2012. aasta kirjas, et ökomärgise müügiedendusmeetmed olid osa ökotooteid käsitlevast Austria kaasrahastatud teavitus- ja müügiedendusprogrammist.

| (245) | Oma 14. septembri 2012. aasta vastuses väitsid Austria ametiasutused ka järgmist: aastatel 2002–2008 (20. september 2002 – 15. september 2005) viidi seoses mahepõllumajanduslike toodetega ellu kaasrahastatud teavitus- ja müügiedendusporgramm. See programm oli heaks kiidetud komisjoni 22. augusti 2002. aasta otsusega K(2002) 3116 (85). Lisaks kiideti komisjoni 10. juuli 2007. aasta otsusega K(2007) 3299 heaks veel üks ökomärgist käsitlev kolmeaastane (1. oktoober 2007 – 30. september 2010) programm (86). |
| --- | --- |

(245)

Oma 14. septembri 2012. aasta vastuses väitsid Austria ametiasutused ka järgmist: aastatel 2002–2008 (20. september 2002 – 15. september 2005) viidi seoses mahepõllumajanduslike toodetega ellu kaasrahastatud teavitus- ja müügiedendusporgramm. See programm oli heaks kiidetud komisjoni 22. augusti 2002. aasta otsusega K(2002) 3116 (85). Lisaks kiideti komisjoni 10. juuli 2007. aasta otsusega K(2007) 3299 heaks veel üks ökomärgist käsitlev kolmeaastane (1. oktoober 2007 – 30. september 2010) programm (86).

85

86

| (246) | Eespool nimetatud põhjustel oli ajavahemikus 1. jaanuarist 2002 kuni 31. detsembrini 2006 ellu viidud reklaamimeetmete jaoks antud abi kooskõlas 2001. aasta reklaamisuunistega ja seega 2000.–2006. aasta suunistega. Seetõttu leiab komisjon, et kõnealune abi oli ühisturuga kokkusobiv. |
| --- | --- |

(246)

Eespool nimetatud põhjustel oli ajavahemikus 1. jaanuarist 2002 kuni 31. detsembrini 2006 ellu viidud reklaamimeetmete jaoks antud abi kooskõlas 2001. aasta reklaamisuunistega ja seega 2000.–2006. aasta suunistega. Seetõttu leiab komisjon, et kõnealune abi oli ühisturuga kokkusobiv.

8.3.4.   REKLAAMIKAMPAANIAD VÄLJASPOOL AUSTRIAT JA ÜLDINE REKLAAM AUSTRIAS AJAVAHEMIKUS 2002–2004 (87)

87

| (247) | Reklaamikampaaniate korraldamiseks võis anda loa juhul, kui need korraldas otse või kaudselt üks liikmesriik teise liikmesriigi turul või need korraldati toetava liikmesriigi siseturul ning kui nende raames reklaamiti toodet üldiselt, viitamata mis tahes moel toote omamaisele päritolule (2001. aasta reklaamisuuniste punkti 19 alapunktid a ja b). |
| --- | --- |

(247)

Reklaamikampaaniate korraldamiseks võis anda loa juhul, kui need korraldas otse või kaudselt üks liikmesriik teise liikmesriigi turul või need korraldati toetava liikmesriigi siseturul ning kui nende raames reklaamiti toodet üldiselt, viitamata mis tahes moel toote omamaisele päritolule (2001. aasta reklaamisuuniste punkti 19 alapunktid a ja b).

| (248) | Vastavalt 2001. aasta reklaamisuunistele suhtus komisjon pooldavalt reklaamikampaaniatesse, mis korraldati selleks, et tutvustada tarbijatele konkreetse liikmesriigi või piirkonna põllumajandus- ja muid tooteid. Selliste kampaaniate raames võidi keskenduda eeskätt toote päritolule, tingimusel et kampaania korraldati väljaspool liikmesriiki või piirkonda, kus asjaomased põllumajandus- ja muud tooted olid toodetud. Kampaania käigus tuli piirduda asjaomaste toodete objektiivsete omaduste tutvustamisega ja vältida subjektiivseid väiteid toodete kvaliteedi kohta (2001. aasta reklaamisuuniste punktid 35–39). |
| --- | --- |

(248)

Vastavalt 2001. aasta reklaamisuunistele suhtus komisjon pooldavalt reklaamikampaaniatesse, mis korraldati selleks, et tutvustada tarbijatele konkreetse liikmesriigi või piirkonna põllumajandus- ja muid tooteid. Selliste kampaaniate raames võidi keskenduda eeskätt toote päritolule, tingimusel et kampaania korraldati väljaspool liikmesriiki või piirkonda, kus asjaomased põllumajandus- ja muud tooted olid toodetud. Kampaania käigus tuli piirduda asjaomaste toodete objektiivsete omaduste tutvustamisega ja vältida subjektiivseid väiteid toodete kvaliteedi kohta (2001. aasta reklaamisuuniste punktid 35–39).

| (249) | Teabe põhjal, mis oli menetluse algatamise otsuse tegemise ajal kättesaadav ajavahemikus 2002–2004 tehtud üldise reklaami ja reklaami kohta väljaspool Austriat (vt menetluse algatamise otsuse punktid 2.7.1.2 ja 2.7.1.3), ei olnud võimalik hinnata meetmete kokkusobivust 2001. aasta reklaamisuuniste punkti 19 alapunktis a ning punktides 29, 30 ja 39 sätestatud tingimustega. |
| --- | --- |

(249)

Teabe põhjal, mis oli menetluse algatamise otsuse tegemise ajal kättesaadav ajavahemikus 2002–2004 tehtud üldise reklaami ja reklaami kohta väljaspool Austriat (vt menetluse algatamise otsuse punktid 2.7.1.2 ja 2.7.1.3), ei olnud võimalik hinnata meetmete kokkusobivust 2001. aasta reklaamisuuniste punkti 19 alapunktis a ning punktides 29, 30 ja 39 sätestatud tingimustega.

| (250) | Seepärast paluti menetluse algatamise otsuses Austria ametiasutustel esitada seoses eespool nimetatud sätetega vajalik teave. |
| --- | --- |

(250)

Seepärast paluti menetluse algatamise otsuses Austria ametiasutustel esitada seoses eespool nimetatud sätetega vajalik teave.

Positiivsed kriteeriumid

Positiivsed kriteeriumid

| (251) | Reklaamikampaaniad väljaspool liikmesriiki ja üldine reklaam liikmesriigis pidid olema kooskõlas 2001. aasta reklaamisuuniste positiivsete kriteeriumidega (vt põhjendused 227 ja 228). |
| --- | --- |

(251)

Reklaamikampaaniad väljaspool liikmesriiki ja üldine reklaam liikmesriigis pidid olema kooskõlas 2001. aasta reklaamisuuniste positiivsete kriteeriumidega (vt põhjendused 227 ja 228).

| (252) | Peale selle oli 2001. aasta reklaamisuuniste punktis 47 sätestatud, et konkreetsetele kvaliteedinõuetele vastavate toodete reklaamimise korral pidid asjaomased tooted vastama standarditele või kirjeldustele, mis olid selgelt kõrgemad või täpsemad kui need, mis olid sätestatud asjakohastes ühenduse või liikmesriigi õigusaktides. |
| --- | --- |

(252)

Peale selle oli 2001. aasta reklaamisuuniste punktis 47 sätestatud, et konkreetsetele kvaliteedinõuetele vastavate toodete reklaamimise korral pidid asjaomased tooted vastama standarditele või kirjeldustele, mis olid selgelt kõrgemad või täpsemad kui need, mis olid sätestatud asjakohastes ühenduse või liikmesriigi õigusaktides.

| (253) | 2001. aasta reklaamisuuniste punktiga 60 oli ette nähtud, et reklaami jaoks antava abi puhul ei tohiks otsese abi määr üldjuhul ületada 50 % ja asjaomase sektori ettevõtjad pidid kandma vähemalt 50 % kuludest, kui otsene abi oli pärit üldotstarbelisest riigieelarvest. Sektori panus võis moodustuda ka maksulaadsetest lõivudest või kohustuslikest maksetest. |
| --- | --- |

(253)

2001. aasta reklaamisuuniste punktiga 60 oli ette nähtud, et reklaami jaoks antava abi puhul ei tohiks otsese abi määr üldjuhul ületada 50 % ja asjaomase sektori ettevõtjad pidid kandma vähemalt 50 % kuludest, kui otsene abi oli pärit üldotstarbelisest riigieelarvest. Sektori panus võis moodustuda ka maksulaadsetest lõivudest või kohustuslikest maksetest.

| (254) | Seoses üldise reklaamiga ja reklaamiga väljaspool Austriat ei olnud komisjonil menetluse algatamise otsuse tegemise ajal ajavahemiku 2002–2004 kohta kättesaadava teabe põhjal võimalik hinnata meetmete vastavust eespool nimetud eeskirjadele. Seepärast paluti Austria ametiasutustel esitada seoses 2001. aasta reklaamisuuniste punktis 32 sätestatud tingimustega vajalik teave (menetluse algatamise otsuse põhjendus 174). |
| --- | --- |

(254)

Seoses üldise reklaamiga ja reklaamiga väljaspool Austriat ei olnud komisjonil menetluse algatamise otsuse tegemise ajal ajavahemiku 2002–2004 kohta kättesaadava teabe põhjal võimalik hinnata meetmete vastavust eespool nimetud eeskirjadele. Seepärast paluti Austria ametiasutustel esitada seoses 2001. aasta reklaamisuuniste punktis 32 sätestatud tingimustega vajalik teave (menetluse algatamise otsuse põhjendus 174).

| (255) | Austria viitas 14. septembri 2012. aasta vastuses oma 13. detsembri 2002. aasta kirjale. See kiri sisaldab siiski üksnes konkreetseid näiteid ja meetmete aluseks olnud riiklikku õiguslikku alust. Seepärast palus komisjon oma 19. veebruari 2014. aasta teabenõudes Austria ametiasutustel täita asjakohased teatisevormid ja esitada need komisjonile. Austria ametiasutused esitasid nõutud teatisevormid oma 30. aprilli 2014. aasta vastusega. Teatisevormidesse märgitud teave piirdus siiski üksnes kava tingimuste üldise kirjeldusega ja ei olnud meetmete nõuetekohaseks hindamiseks piisav. |
| --- | --- |

(255)

Austria viitas 14. septembri 2012. aasta vastuses oma 13. detsembri 2002. aasta kirjale. See kiri sisaldab siiski üksnes konkreetseid näiteid ja meetmete aluseks olnud riiklikku õiguslikku alust. Seepärast palus komisjon oma 19. veebruari 2014. aasta teabenõudes Austria ametiasutustel täita asjakohased teatisevormid ja esitada need komisjonile. Austria ametiasutused esitasid nõutud teatisevormid oma 30. aprilli 2014. aasta vastusega. Teatisevormidesse märgitud teave piirdus siiski üksnes kava tingimuste üldise kirjeldusega ja ei olnud meetmete nõuetekohaseks hindamiseks piisav.

| (256) | Komisjon palus oma 17. detsembri 2014. aasta teabenõudes kõnealuse meetmete kohta lisateavet. Austria kinnitas oma 25. veebruari 2015. aasta vastuses, et






  a) | reklaamikampaaniate raames reklaamiti tooteid vaid üldiselt, viitamata mis tahes moel toodete omamaisele päritolule (2001. aasta reklaamisuuniste punkti 19 alapunktid a ja b); |
| --- | --- | --- |

(256)

Komisjon palus oma 17. detsembri 2014. aasta teabenõudes kõnealuse meetmete kohta lisateavet. Austria kinnitas oma 25. veebruari 2015. aasta vastuses, et

a)

reklaamikampaaniate raames reklaamiti tooteid vaid üldiselt, viitamata mis tahes moel toodete omamaisele päritolule (2001. aasta reklaamisuuniste punkti 19 alapunktid a ja b);

| b) | abi ei antud reklaami jaoks, mis oli otseselt seotud ühe või enama konkreetse ettevõtja toodetega (2001. aasta reklaamisuuniste punkt 29); |
| --- | --- |

b)

abi ei antud reklaami jaoks, mis oli otseselt seotud ühe või enama konkreetse ettevõtja toodetega (2001. aasta reklaamisuuniste punkt 29);

| c) | eraettevõtjad, kellele usaldati riigi rahastatav reklaamitegevus, valiti välja turupõhimõtete alusel (2001. aasta reklaamisuuniste punkt 30); |
| --- | --- |

c)

eraettevõtjad, kellele usaldati riigi rahastatav reklaamitegevus, valiti välja turupõhimõtete alusel (2001. aasta reklaamisuuniste punkt 30);

| d) | kampaaniate käigus piirduti asjaomaste toodete objektiivsete omaduste tutvustamisega ja välditi subjektiivseid väiteid toodete kvaliteedi kohta (2001. aasta reklaamisuuniste punktid 35–39); |
| --- | --- |

d)

kampaaniate käigus piirduti asjaomaste toodete objektiivsete omaduste tutvustamisega ja välditi subjektiivseid väiteid toodete kvaliteedi kohta (2001. aasta reklaamisuuniste punktid 35–39);

| e) | reklaamimisel keskenduti kvaliteettoodete müügiedendusele (2001. aasta reklaamisuuniste punktid 31 ja 32). Ajaomased standardid ja kirjeldused olid selgelt kõrgemad või täpsemad kui need, mis olid sätestatud asjakohastes ühenduse või liikmesriigi õigusaktides. |
| --- | --- |

e)

reklaamimisel keskenduti kvaliteettoodete müügiedendusele (2001. aasta reklaamisuuniste punktid 31 ja 32). Ajaomased standardid ja kirjeldused olid selgelt kõrgemad või täpsemad kui need, mis olid sätestatud asjakohastes ühenduse või liikmesriigi õigusaktides.

| (257) | Eespool nimetatud põhjustel oli ajavahemikus 2002–2004 väljaspool Austriat toimunud reklaamikampaaniate ja Austrias tehtud üldise reklaami jaoks antud abi kooskõlas 2001. aasta reklaamisuunistega ja seega 2000.–2006. aasta suunistega. Seetõttu leiab komisjon, et kõnealune abi on ühisturuga kokkusobiv. |
| --- | --- |

(257)

Eespool nimetatud põhjustel oli ajavahemikus 2002–2004 väljaspool Austriat toimunud reklaamikampaaniate ja Austrias tehtud üldise reklaami jaoks antud abi kooskõlas 2001. aasta reklaamisuunistega ja seega 2000.–2006. aasta suunistega. Seetõttu leiab komisjon, et kõnealune abi on ühisturuga kokkusobiv.

8.3.5.   ABI REKLAAMI JAOKS AJAVAHEMIKUS 2007–2008

| (258) | Hinnates riigiabi, mis anti põllumajandustoodete reklaamimiseks pärast 1. jaanuari 2007, kohaldab komisjon 2007.–2013. aasta suuniste jagu VI.D. |
| --- | --- |

(258)

Hinnates riigiabi, mis anti põllumajandustoodete reklaamimiseks pärast 1. jaanuari 2007, kohaldab komisjon 2007.–2013. aasta suuniste jagu VI.D.

Kvaliteedi reklaamimine

Kvaliteedi reklaamimine

| (259) | Menetluse algatamise otsuse tegemise etapis ei olnud komisjonil piisavalt teavet, et hinnata, kas kõnealused meetmed olid kooskõlas 2007.–2013. aasta suunistega. Komisjon väljendas teatavat kahtlust selle suhtes, kas tingimused, mis erinesid 2000.–2006. aasta suuniste nõuetest, olid täidetud. |
| --- | --- |

(259)

Menetluse algatamise otsuse tegemise etapis ei olnud komisjonil piisavalt teavet, et hinnata, kas kõnealused meetmed olid kooskõlas 2007.–2013. aasta suunistega. Komisjon väljendas teatavat kahtlust selle suhtes, kas tingimused, mis erinesid 2000.–2006. aasta suuniste nõuetest, olid täidetud.

| (260) | Eelkõige juhtis komisjon Austria ametiasutuste tähelepanu muudatustele, mis on sätestatud 2007.–2013. aasta suuniste punkti 153 alapunkti c teises pooles, punkti 155 teises lauses ja punktis 158. Seepärast paluti Austria ametiasutustel esitada vajalik teave, millest oleks näha, et kvaliteeti reklaamivad meetmed olid kooskõlas suuniste eespool nimetatud tingimustega. |
| --- | --- |

(260)

Eelkõige juhtis komisjon Austria ametiasutuste tähelepanu muudatustele, mis on sätestatud 2007.–2013. aasta suuniste punkti 153 alapunkti c teises pooles, punkti 155 teises lauses ja punktis 158. Seepärast paluti Austria ametiasutustel esitada vajalik teave, millest oleks näha, et kvaliteeti reklaamivad meetmed olid kooskõlas suuniste eespool nimetatud tingimustega.

| (261) | 2007.–2013. aasta suuniste punkti 153 alusel võis ühenduses korraldatavate reklaamikampaaniate jaoks antava riigiabi tunnistada EÜ asutamislepinguga kokkusobivaks, kui olid täidetud järgmised tingimused:






  — | reklaamikampaania oli ette nähtud kvaliteettoodetele, mis vastasid määruse (EÜ) nr 1698/2005 artikli 32 alusel kehtestatud kriteeriumidele, (88) ühenduses tunnustatud nimetustele (kaitstud päritolunimetus või kaitstud geograafiline tähis või muu ühenduse õigusaktidega kaitstud päritolunimetus) või riiklikele ja piirkondlikele kvaliteedimärkidele; |
| --- | --- | --- |

(261)

2007.–2013. aasta suuniste punkti 153 alusel võis ühenduses korraldatavate reklaamikampaaniate jaoks antava riigiabi tunnistada EÜ asutamislepinguga kokkusobivaks, kui olid täidetud järgmised tingimused:

—

reklaamikampaania oli ette nähtud kvaliteettoodetele, mis vastasid määruse (EÜ) nr 1698/2005 artikli 32 alusel kehtestatud kriteeriumidele, (88) ühenduses tunnustatud nimetustele (kaitstud päritolunimetus või kaitstud geograafiline tähis või muu ühenduse õigusaktidega kaitstud päritolunimetus) või riiklikele ja piirkondlikele kvaliteedimärkidele;

88

| — | reklaamikampaania ei olnud suunatud ühe või enama konkreetse ettevõtte toodetele; |
| --- | --- |

—

reklaamikampaania ei olnud suunatud ühe või enama konkreetse ettevõtte toodetele;

| — | reklaamikampaania vastas direktiivi 2000/13/EÜ artikli 2 sätetele ning märgistamist käsitlevatele erieeskirjadele, mis olid kehtestatud mitmesuguste toodete, nagu vein, piimatooted, munad ja linnuliha, suhtes (vt 2007.–2013. aasta suuniste punkti 152 alapunkt j). |
| --- | --- |

—

reklaamikampaania vastas direktiivi 2000/13/EÜ artikli 2 sätetele ning märgistamist käsitlevatele erieeskirjadele, mis olid kehtestatud mitmesuguste toodete, nagu vein, piimatooted, munad ja linnuliha, suhtes (vt 2007.–2013. aasta suuniste punkti 152 alapunkt j).

| (262) | Vastavalt teabele, mille Austria ametiasutused esitasid 30. aprillil 2014, olid 2007.–2013. aasta suuniste punkti 153 tingimused täidetud. |
| --- | --- |

(262)

Vastavalt teabele, mille Austria ametiasutused esitasid 30. aprillil 2014, olid 2007.–2013. aasta suuniste punkti 153 tingimused täidetud.

| (263) | 2007.–2013. aasta suuniste punktis 155 on sätestatud, et riiklike ja piirkondlike kvaliteedimärkide puhul peab toote päritolule viitamine olema teisejärguline. Hinnates seda, kas toote päritolu oli või ei olnud reklaamis teisejärguline, pidi komisjon arvesse võtma toote päritolule viitava teksti ja/või sümboli, sealhulgas piltide ja üldise esituse üldist tähtsust ning peamisele müügieelisele osutava teksti ja/või sümboli, st reklaami selle osa, milles ei keskenduta päritolule, tähtsust. |
| --- | --- |

(263)

2007.–2013. aasta suuniste punktis 155 on sätestatud, et riiklike ja piirkondlike kvaliteedimärkide puhul peab toote päritolule viitamine olema teisejärguline. Hinnates seda, kas toote päritolu oli või ei olnud reklaamis teisejärguline, pidi komisjon arvesse võtma toote päritolule viitava teksti ja/või sümboli, sealhulgas piltide ja üldise esituse üldist tähtsust ning peamisele müügieelisele osutava teksti ja/või sümboli, st reklaami selle osa, milles ei keskenduta päritolule, tähtsust.

| (264) | Austria ametiasutused kinnitasid oma 30. aprilli 2014. aasta kirjas, et 2007. aastal kasutatud kvaliteedimärk ja ökomärgis olid identsed komisjoni 2004. aasta otsuses heaks kiidetud kvaliteedimärgi ja ökomärgisega (vt ka põhjendus 233). Sellele hindamisele viidates leiab komisjon, et 2007.–2013. aasta suuniste punktis 155 sätestatud tingimused on täidetud. |
| --- | --- |

(264)

Austria ametiasutused kinnitasid oma 30. aprilli 2014. aasta kirjas, et 2007. aastal kasutatud kvaliteedimärk ja ökomärgis olid identsed komisjoni 2004. aasta otsuses heaks kiidetud kvaliteedimärgi ja ökomärgisega (vt ka põhjendus 233). Sellele hindamisele viidates leiab komisjon, et 2007.–2013. aasta suuniste punktis 155 sätestatud tingimused on täidetud.

| (265) | 2007.–2013. aasta suuniste punktis 156 on öeldud, et otsese abi osakaal ei tohi ületada 50 %. Kui sektori mis tahes kujul antud panus katab vähemalt 50 % kuludest, võib abi osakaal olla kuni 100 % rahastamiskõlblikest kuludest. Nagu on näidatud eespool (põhjendus 200), on see tingimus täidetud. |
| --- | --- |

(265)

2007.–2013. aasta suuniste punktis 156 on öeldud, et otsese abi osakaal ei tohi ületada 50 %. Kui sektori mis tahes kujul antud panus katab vähemalt 50 % kuludest, võib abi osakaal olla kuni 100 % rahastamiskõlblikest kuludest. Nagu on näidatud eespool (põhjendus 200), on see tingimus täidetud.

| (266) | 2007.–2013. aasta suuniste punktis 158 on sätestatud, et reklaamitegevusest, mille aastaeelarve ületab 5 miljonit eurot, tuleb teatada eraldi. Austria ametiasutuste esitatud teabest (põhjendus 45) võib järeldada, et see tingimus on täidetud, kuivõrd kvaliteedimärgi jaoks 2007. ja 2008. aastal eraldatud aastaeelarve jäi alla 5 miljoni euro. |
| --- | --- |

(266)

2007.–2013. aasta suuniste punktis 158 on sätestatud, et reklaamitegevusest, mille aastaeelarve ületab 5 miljonit eurot, tuleb teatada eraldi. Austria ametiasutuste esitatud teabest (põhjendus 45) võib järeldada, et see tingimus on täidetud, kuivõrd kvaliteedimärgi jaoks 2007. ja 2008. aastal eraldatud aastaeelarve jäi alla 5 miljoni euro.

| (267) | Eespool nimetatud põhjustel on ajavahemikus 2007–2008 ellu viidud reklaamimeetmed kooskõlas 2007.–2013. aasta suunistega ja seega siseturuga kokkusobivad. |
| --- | --- |

(267)

Eespool nimetatud põhjustel on ajavahemikus 2007–2008 ellu viidud reklaamimeetmed kooskõlas 2007.–2013. aasta suunistega ja seega siseturuga kokkusobivad.

| (268) | Komisjon märgib siinkohal, et ökomärgisega seotud reklaamimeetmete kohaldamine 2006. aasta lõpus lõppes ja seetõttu neid 2007.–2013. aasta suuniste alusel ei hinnata (vt põhjendus 15). |
| --- | --- |

(268)

Komisjon märgib siinkohal, et ökomärgisega seotud reklaamimeetmete kohaldamine 2006. aasta lõpus lõppes ja seetõttu neid 2007.–2013. aasta suuniste alusel ei hinnata (vt põhjendus 15).

ökomärgisega seotud reklaamimeetmete kohaldamine 2006. aasta lõpus lõppes

Üldine reklaam

Üldine reklaam

| (269) | Sätted, mis käsitlevad üldist reklaami ja reklaami kolmandates riikides, ei ole ajavahemiku 2007–2008 puhul asjakohased, sest sellise reklaamiga seotud abimeetmete kohaldamine lõppes 2004. aastal abikava N 239/2004 vastuvõtmisega, nagu on kirjeldatud põhjenduses 39. |
| --- | --- |

(269)

Sätted, mis käsitlevad üldist reklaami ja reklaami kolmandates riikides, ei ole ajavahemiku 2007–2008 puhul asjakohased, sest sellise reklaamiga seotud abimeetmete kohaldamine lõppes 2004. aastal abikava N 239/2004 vastuvõtmisega, nagu on kirjeldatud põhjenduses 39.

8.4.   TEHNILISE ABI MEETMED JA ABI KVALITEETTOODETE JAOKS AJAVAHEMIKUS 1995–1999

TEHNILISE ABI MEETMED JA ABI KVALITEETTOODETE JAOKS AJAVAHEMIKUS 1995–1999

| (270) | Põllumajandussektoris on kohaldatud spetsiaalseid riigiabisuuniseid alles alates 1. jaanuarist 2000. Seepärast tuleb enne seda kuupäeva antud abi kokkusobivust hinnata aluslepingu põhjal ja arvesse võttes tollast komisjoni väljakujunenud tava (vt põhjendus 169). |
| --- | --- |

(270)

Põllumajandussektoris on kohaldatud spetsiaalseid riigiabisuuniseid alles alates 1. jaanuarist 2000. Seepärast tuleb enne seda kuupäeva antud abi kokkusobivust hinnata aluslepingu põhjal ja arvesse võttes tollast komisjoni väljakujunenud tava (vt põhjendus 169).

8.4.1.   MÜÜGIEDENDUS LAIEMAS TÄHENDUSES JA TEHNILISE ABI MEETMED AJAVAHEMIKUS 1995–1999

| (271) | 1987. aasta reklaamiraamistiku kohaldamisalast jäeti raamistiku punktiga 1.1 välja müügiedendustegevus laiemas tähenduses, nagu teaduslike teadmiste levitamine üldsuse seas, messide või näituste korraldamine ja nendel osalemine ning sarnane suhtekorralduslik tegevus, sealhulgas küsitlused ja turu-uuringud. Mis puudutab sellise tegevusega seotud kulutusi, siis komisjoni väljakujunenud tava kohaselt loeti abi, mis kattis kuni 100 % kuludest, EÜ asutamislepingu artikli 92 lõike 3 punkti c (nüüd ELi toimimise lepingu artikli 107 lõike 3 punkt c) alusel ühisturuga kokkusobivaks (89). |
| --- | --- |

(271)

1987. aasta reklaamiraamistiku kohaldamisalast jäeti raamistiku punktiga 1.1 välja müügiedendustegevus laiemas tähenduses, nagu teaduslike teadmiste levitamine üldsuse seas, messide või näituste korraldamine ja nendel osalemine ning sarnane suhtekorralduslik tegevus, sealhulgas küsitlused ja turu-uuringud. Mis puudutab sellise tegevusega seotud kulutusi, siis komisjoni väljakujunenud tava kohaselt loeti abi, mis kattis kuni 100 % kuludest, EÜ asutamislepingu artikli 92 lõike 3 punkti c (nüüd ELi toimimise lepingu artikli 107 lõike 3 punkt c) alusel ühisturuga kokkusobivaks (89).

89

| (272) | Lisaks suhtus komisjon kooskõlas oma tava ja põhimõtetega pooldavalt nn pehme abi meetmetesse, mille eesmärk oli anda põllumajandussektoris tehnilist abi. Näiteks kiideti heaks abi, mis kattis kuni 100 % uute meetodite levitamisega seotud meetmete rahastamiskõlblikest kuludest. |
| --- | --- |

(272)

Lisaks suhtus komisjon kooskõlas oma tava ja põhimõtetega pooldavalt nn pehme abi meetmetesse, mille eesmärk oli anda põllumajandussektoris tehnilist abi. Näiteks kiideti heaks abi, mis kattis kuni 100 % uute meetodite levitamisega seotud meetmete rahastamiskõlblikest kuludest.

| (273) | Jaos 4.3 kirjeldatud AMA turustusmeetmed kuuluvad kõnealustesse kategooriatesse. |
| --- | --- |

(273)

Jaos 4.3 kirjeldatud AMA turustusmeetmed kuuluvad kõnealustesse kategooriatesse.

| (274) | Vaatlusaluste meetmete eesmärk oli levitada üldiste teavitusprojektide elluviimise kaudu üldisi teadmisi. Nende projektide raames esitati klientidele faktilist teavet ja ei ärgitatud neid ostma konkreetset toodet. |
| --- | --- |

(274)

Vaatlusaluste meetmete eesmärk oli levitada üldiste teavitusprojektide elluviimise kaudu üldisi teadmisi. Nende projektide raames esitati klientidele faktilist teavet ja ei ärgitatud neid ostma konkreetset toodet.

| (275) | Seepärast olid meetmed kooskõlas komisjoni tollase tavaga, mille kohaselt oli taotletav eesmärk õiguspärane. Ka 100 % abi osakaal oli vastavuses abi lubatud ülemmääraga, mida peeti tollal proportsionaalseks, võttes arvesse kõnealust eesmärki ning piiratud kahjulikku mõju konkurentsile ja kaubandusele. |
| --- | --- |

(275)

Seepärast olid meetmed kooskõlas komisjoni tollase tavaga, mille kohaselt oli taotletav eesmärk õiguspärane. Ka 100 % abi osakaal oli vastavuses abi lubatud ülemmääraga, mida peeti tollal proportsionaalseks, võttes arvesse kõnealust eesmärki ning piiratud kahjulikku mõju konkurentsile ja kaubandusele.

| (276) | Abi, mis anti ajavahemikus 1995–1999 müügiedendustegevuseks laiemas tähenduses, oli kooskõlas komisjoni tollase väljakujunenud tavaga ja komisjon leiab, et seepärast olid kõnealused meetmed EÜ asutamislepingu artikli 92 lõike 3 punkti c (nüüd ELi toimimise lepingu artikli 107 lõike 3 punkt c) alusel ühisturuga kokkusobivad. |
| --- | --- |

(276)

Abi, mis anti ajavahemikus 1995–1999 müügiedendustegevuseks laiemas tähenduses, oli kooskõlas komisjoni tollase väljakujunenud tavaga ja komisjon leiab, et seepärast olid kõnealused meetmed EÜ asutamislepingu artikli 92 lõike 3 punkti c (nüüd ELi toimimise lepingu artikli 107 lõike 3 punkt c) alusel ühisturuga kokkusobivad.

8.4.2.   KVALITEETTOODETEGA SEOTUD TEHNILINE ABI, NÕUSTAMISTEENUSED JA KONTROLLIMEETMED AJAVAHEMIKUS 1995–1999

| (277) | Seoses abiga, mis anti kvaliteedi tagamise kavade koostamisel tehnilise abi ja nõustamisteenuste jaoks, leidis komisjon, et sellised teenused kujutavad endast nn pehmet abi, millega püüeldi ühist huvi pakkuva eesmärgi poole ja mis oli proportsionaalne (eelkõige arvesse võttes seda, et abi ei kahjustanud olulisel määral konkurentsitingimusi) ning seetõttu ühisturuga kokkusobiv. |
| --- | --- |

(277)

Seoses abiga, mis anti kvaliteedi tagamise kavade koostamisel tehnilise abi ja nõustamisteenuste jaoks, leidis komisjon, et sellised teenused kujutavad endast nn pehmet abi, millega püüeldi ühist huvi pakkuva eesmärgi poole ja mis oli proportsionaalne (eelkõige arvesse võttes seda, et abi ei kahjustanud olulisel määral konkurentsitingimusi) ning seetõttu ühisturuga kokkusobiv.

| (278) | Jaos 4.3 kirjeldatud meetmeid võib pidada selliseks pehmeks abiks, mida komisjoni tollase väljakujunenud tava kohaselt peeti ühisturuga kokkusobivaks. |
| --- | --- |

(278)

Jaos 4.3 kirjeldatud meetmeid võib pidada selliseks pehmeks abiks, mida komisjoni tollase väljakujunenud tava kohaselt peeti ühisturuga kokkusobivaks.

| (279) | Mis puudutab kontrollimeetmeid, millega tagati sektori hallatavate kvaliteedi- või jälgitavusstandardite järgimine, siis komisjon kiitis – rakendades käsitlusviisi, millest ta oli teatanud liikmesriikidele oma loomakasvatuse teemalises kirjas (90) – järjekindlalt heaks abi, mis kattis kuni 100 % kohustuslike kontrollide kuludest. Seda tehes lähtuti taas põhimõttest, et abiga püüeldi ühist huvi pakkuva eesmärgi poole ja abi oli proportsionaalne, eelkõige arvesse võttes sellise kaudse abi piiratud kahjulikku mõju konkurentsile ja kaubandusele. |
| --- | --- |

(279)

Mis puudutab kontrollimeetmeid, millega tagati sektori hallatavate kvaliteedi- või jälgitavusstandardite järgimine, siis komisjon kiitis – rakendades käsitlusviisi, millest ta oli teatanud liikmesriikidele oma loomakasvatuse teemalises kirjas (90) – järjekindlalt heaks abi, mis kattis kuni 100 % kohustuslike kontrollide kuludest. Seda tehes lähtuti taas põhimõttest, et abiga püüeldi ühist huvi pakkuva eesmärgi poole ja abi oli proportsionaalne, eelkõige arvesse võttes sellise kaudse abi piiratud kahjulikku mõju konkurentsile ja kaubandusele.

90

| (280) | Austria ametiasutustel paluti seoses kõnealuste meetmetega selgitada, kas AMA kontrollid olid kohustuslikud või mitte, ja viimasel juhul anda teavet selle kohta, kas abi ülemmäärast oli kinni peetud. |
| --- | --- |

(280)

Austria ametiasutustel paluti seoses kõnealuste meetmetega selgitada, kas AMA kontrollid olid kohustuslikud või mitte, ja viimasel juhul anda teavet selle kohta, kas abi ülemmäärast oli kinni peetud.

| (281) | Austria ametiasutused vastasid oma 30. aprilli 2014. aasta kirjaga, et kõnealused kontrollid olid AMA rakendusaktide alusel kohustuslikud ja abi ülemmäärast oli kinni peetud. |
| --- | --- |

(281)

Austria ametiasutused vastasid oma 30. aprilli 2014. aasta kirjaga, et kõnealused kontrollid olid AMA rakendusaktide alusel kohustuslikud ja abi ülemmäärast oli kinni peetud.

| (282) | Seega on abi kokkusobivuse tingimused täidetud. |
| --- | --- |

(282)

Seega on abi kokkusobivuse tingimused täidetud.

8.5.   RIIGIABI KVALITEETTOODETE JAOKS AJAVAHEMIKUS 2000–2006

RIIGIABI KVALITEETTOODETE JAOKS AJAVAHEMIKUS 2000–2006

| (283) | Kvaliteedisüsteemide ja kvaliteedikontrollide edasiarendamisega seotud tegevuse jaoks oli võimalik saada abi nii ökomärgise kui ka kvaliteedimärgi puhul. Abi anti kvaliteettoodete tootmiseks ja turustamiseks ning seda tuleb hinnata 2000.–2006. aasta suuniste punkti 13 alusel. |
| --- | --- |

(283)

Kvaliteedisüsteemide ja kvaliteedikontrollide edasiarendamisega seotud tegevuse jaoks oli võimalik saada abi nii ökomärgise kui ka kvaliteedimärgi puhul. Abi anti kvaliteettoodete tootmiseks ja turustamiseks ning seda tuleb hinnata 2000.–2006. aasta suuniste punkti 13 alusel.

Kohaldatavad eeskirjad

Kohaldatavad eeskirjad

| (284) | 2000.–2006. aasta suuniste punktis 13 on sätestatud tingimused, mille alusel võis anda abi kvaliteetsete põllumajandustoodete tootmise ja turustamise edendamiseks. |
| --- | --- |

(284)

2000.–2006. aasta suuniste punktis 13 on sätestatud tingimused, mille alusel võis anda abi kvaliteetsete põllumajandustoodete tootmise ja turustamise edendamiseks.

| (285) | 2000.–2006. aasta suuniste punkti 13.2 kohaselt võis abi anda muu hulgas nõustamiskulude ning tehniliste, teostatavus-, disaini- ja turu-uuringute kulude katmiseks ning kvaliteedi tagamise süsteemide kasutuselevõtuks. VKEde puhul ei tohtinud kulud ületada 100 000 eurot abisaaja kohta kolme aasta jooksul või 50 % rahastamiskõlblikest kuludest, sõltuvalt sellest, kumb summa oli suurem. Suurettevõtete puhul kohaldati vaid esimest piirangut. |
| --- | --- |

(285)

2000.–2006. aasta suuniste punkti 13.2 kohaselt võis abi anda muu hulgas nõustamiskulude ning tehniliste, teostatavus-, disaini- ja turu-uuringute kulude katmiseks ning kvaliteedi tagamise süsteemide kasutuselevõtuks. VKEde puhul ei tohtinud kulud ületada 100 000 eurot abisaaja kohta kolme aasta jooksul või 50 % rahastamiskõlblikest kuludest, sõltuvalt sellest, kumb summa oli suurem. Suurettevõtete puhul kohaldati vaid esimest piirangut.

| (286) | Nagu on öeldud 2000.–2006. aasta suuniste punktis 13.3, leidis komisjon, et abi ei tohiks anda korralise kvaliteedikontrolli jaoks, mida teeb tootja. Abi võis anda üksnes kontrolli jaoks, mida tegid kolmandad isikud, nagu reguleerivad asutused või kvaliteedimärgi ja ökomärgisega seotud järelevalve eest vastutavad organid, või mida tehti selliste kolmandate isikute nimel. 2000.–2006. aasta suuniste punktis 13.4 on sätestatud, et abi määruse (EMÜ) nr 2092/91 raames tehtavate mahepõllundusmeetodite kontrollide jaoks võis katta kuni 100 % tekkinud kuludest. |
| --- | --- |

(286)

Nagu on öeldud 2000.–2006. aasta suuniste punktis 13.3, leidis komisjon, et abi ei tohiks anda korralise kvaliteedikontrolli jaoks, mida teeb tootja. Abi võis anda üksnes kontrolli jaoks, mida tegid kolmandad isikud, nagu reguleerivad asutused või kvaliteedimärgi ja ökomärgisega seotud järelevalve eest vastutavad organid, või mida tehti selliste kolmandate isikute nimel. 2000.–2006. aasta suuniste punktis 13.4 on sätestatud, et abi määruse (EMÜ) nr 2092/91 raames tehtavate mahepõllundusmeetodite kontrollide jaoks võis katta kuni 100 % tekkinud kuludest.

| (287) | 2000.–2006. aasta suuniste punktiga 13.5 oli ette nähtud, et abi algne määr võis olla kuni 100 % kuludest, mis tekkisid kvaliteedimärkide kasutamise järelevale eest vastutavatel asutustel kontrollide tegemisel tunnustatud kvaliteedi tagamise süsteemi raames. Sellist abi tuli järk-järgult vähendada, nii et seitsmendaks aastaks pärast abi määramist oli abi andmine lõppenud. |
| --- | --- |

(287)

2000.–2006. aasta suuniste punktiga 13.5 oli ette nähtud, et abi algne määr võis olla kuni 100 % kuludest, mis tekkisid kvaliteedimärkide kasutamise järelevale eest vastutavatel asutustel kontrollide tegemisel tunnustatud kvaliteedi tagamise süsteemi raames. Sellist abi tuli järk-järgult vähendada, nii et seitsmendaks aastaks pärast abi määramist oli abi andmine lõppenud.

Hindamine

Hindamine

| (288) | Abi, mida anti nende kulude katmiseks, mis tekkisid kvaliteedi tagamise dokumentide koostamisel ja levitamisel ning infotöötlussüsteemide väljaarendamisel AMA Marketingis, oli ette nähtud AMA Marketingi (kes on avalik-õiguslik asutus, mitte ettevõtja) halduskulude rahastamiseks ning seetõttu ei kujuta see endast riigiabi EÜ asutamislepingu I lisas loetletud toodete tootmiseks, levitamiseks või turustamiseks. |
| --- | --- |

(288)

Abi, mida anti nende kulude katmiseks, mis tekkisid kvaliteedi tagamise dokumentide koostamisel ja levitamisel ning infotöötlussüsteemide väljaarendamisel AMA Marketingis, oli ette nähtud AMA Marketingi (kes on avalik-õiguslik asutus, mitte ettevõtja) halduskulude rahastamiseks ning seetõttu ei kujuta see endast riigiabi EÜ asutamislepingu I lisas loetletud toodete tootmiseks, levitamiseks või turustamiseks.

| (289) | Nagu on kirjeldatud põhjenduses 98, oli kvaliteedikontrolli tegemiseks antav abi kättesaadav väliskontrollide puhul, mida tegid sel otstarbel välja valitud asutused seoses ökomärgise ja kvaliteedimärgi kasutamisega. Ökomärgise ja kvaliteedimärgi kasutamisega seotud kontrollide puhul oli abi määr 100 %, samal ajal kui korralise kontrolli kulud kandsid litsentsiomanikud ja seega seda ei subsideeritud. |
| --- | --- |

(289)

Nagu on kirjeldatud põhjenduses 98, oli kvaliteedikontrolli tegemiseks antav abi kättesaadav väliskontrollide puhul, mida tegid sel otstarbel välja valitud asutused seoses ökomärgise ja kvaliteedimärgi kasutamisega. Ökomärgise ja kvaliteedimärgi kasutamisega seotud kontrollide puhul oli abi määr 100 %, samal ajal kui korralise kontrolli kulud kandsid litsentsiomanikud ja seega seda ei subsideeritud.

| (290) | Austria ametiasutused kinnitasid oma 14. septembri 2012. aasta kirjas, et kvaliteedikontrolli jaoks antud abi ei ületanud ühegi abisaaja puhul kolme aasta jooksul 100 000 euro künnist. Seepärast olid 2000.–2006. aasta suuniste punkti 13.2 tingimused täidetud. |
| --- | --- |

(290)

Austria ametiasutused kinnitasid oma 14. septembri 2012. aasta kirjas, et kvaliteedikontrolli jaoks antud abi ei ületanud ühegi abisaaja puhul kolme aasta jooksul 100 000 euro künnist. Seepärast olid 2000.–2006. aasta suuniste punkti 13.2 tingimused täidetud.

| (291) | Austria ametiasutused ei esitanud oma 14. septembri 2012. aasta kirjaga ja 30. aprilli 2014. aasta kirjaga piisavalt teavet, et oleks olnud võimalik hinnata 2000.–2006. aasta suuniste punktide 13.3, 13.4 ja 13.5 tingimuste täitmist. |
| --- | --- |

(291)

Austria ametiasutused ei esitanud oma 14. septembri 2012. aasta kirjaga ja 30. aprilli 2014. aasta kirjaga piisavalt teavet, et oleks olnud võimalik hinnata 2000.–2006. aasta suuniste punktide 13.3, 13.4 ja 13.5 tingimuste täitmist.

| (292) | Seepärast palus komisjon oma 17. detsembri 2014. aasta teabenõudes kõnealuse meetme kohta taas lisateavet. Oma 2015. aasta veebruaris saadetud vastuses kinnitas Austria, et






  a) | abi ei antud tootja enda tehtud korralise kvaliteedikontrolli jaoks (2000.–2006. aasta suuniste punkt 13.3); |
| --- | --- | --- |

(292)

Seepärast palus komisjon oma 17. detsembri 2014. aasta teabenõudes kõnealuse meetme kohta taas lisateavet. Oma 2015. aasta veebruaris saadetud vastuses kinnitas Austria, et

a)

abi ei antud tootja enda tehtud korralise kvaliteedikontrolli jaoks (2000.–2006. aasta suuniste punkt 13.3);

| b) | abi anti üksnes kontrolli jaoks, mida tegid kolmandad isikud, nagu reguleerivad asutused või kvaliteedimärgiga seotud järelevalve eest vastutavad organid, või mida tehti selliste kolmandate isikute nimel (2000.–2006. aasta suuniste punkt 13.3); |
| --- | --- |

b)

abi anti üksnes kontrolli jaoks, mida tegid kolmandad isikud, nagu reguleerivad asutused või kvaliteedimärgiga seotud järelevalve eest vastutavad organid, või mida tehti selliste kolmandate isikute nimel (2000.–2006. aasta suuniste punkt 13.3);

| c) | abi anti määruse (EMÜ) nr 2092/91 raames tehtud mahepõllundusmeetodite kontrolli jaoks ja see kattis kuni 100 % tekkinud kuludest (2000.–2006. aasta suuniste punkt 13.4). |
| --- | --- |

c)

abi anti määruse (EMÜ) nr 2092/91 raames tehtud mahepõllundusmeetodite kontrolli jaoks ja see kattis kuni 100 % tekkinud kuludest (2000.–2006. aasta suuniste punkt 13.4).

| (293) | Austria ametiasutused olid oma 14. septembri 2012. aasta kirjas ja 30. aprilli 2014. aasta kirjas varem juba kinnitanud, et abi vähendati järk-järgult ja selle andmine lõpetati täielikult 2009. aastal. Kuna abi järkjärguline vähendamine on ette nähtud 2000.–2006. aasta suuniste punktiga 13.5, olid suuniste selle punkti tingimused täidetud kõikide meetmete puhul, mida kohaldati kuni 31. detsembrini 2006. |
| --- | --- |

(293)

Austria ametiasutused olid oma 14. septembri 2012. aasta kirjas ja 30. aprilli 2014. aasta kirjas varem juba kinnitanud, et abi vähendati järk-järgult ja selle andmine lõpetati täielikult 2009. aastal. Kuna abi järkjärguline vähendamine on ette nähtud 2000.–2006. aasta suuniste punktiga 13.5, olid suuniste selle punkti tingimused täidetud kõikide meetmete puhul, mida kohaldati kuni 31. detsembrini 2006.

| (294) | Kuna abi anti siiski ka pärast 1. jaanuari 2007 (st 2007. ja 2008. aastal), kohaldatakse selle ajavahemiku suhtes 2007.–2013. aasta suuniseid. |
| --- | --- |

(294)

Kuna abi anti siiski ka pärast 1. jaanuari 2007 (st 2007. ja 2008. aastal), kohaldatakse selle ajavahemiku suhtes 2007.–2013. aasta suuniseid.

| (295) | 2007.–2013. aasta suuniste tingimused erinevad 2000.–2006. aasta suuniste omadest kahes aspektis: abiliikide loetelu on täiustatud (91) ja kõnealust liiki abi on olnud võimalik saada üksnes esmatootjatel (92). |
| --- | --- |

(295)

2007.–2013. aasta suuniste tingimused erinevad 2000.–2006. aasta suuniste omadest kahes aspektis: abiliikide loetelu on täiustatud (91) ja kõnealust liiki abi on olnud võimalik saada üksnes esmatootjatel (92).

91

92

| (296) | Seepärast on kõnealused meetmed, mis on toonud kasu esmatootjatele ja mille kohaldamist on pärast 2007. aastat jätkatud, kooskõlas 2007.–2013. aasta suunistega ja siseturuga kokkusobivad. |
| --- | --- |

(296)

Seepärast on kõnealused meetmed, mis on toonud kasu esmatootjatele ja mille kohaldamist on pärast 2007. aastat jätkatud, kooskõlas 2007.–2013. aasta suunistega ja siseturuga kokkusobivad.

| (297) | Põllumajandustoodete töötlemise ja turustamisega tegelevatele ettevõtetele antud abi tuleb siiski hinnata kooskõlas 2007.–2013. aasta suuniste punktiga 99. Seepärast on asjakohane viidata allpool jaos 8.6.2 esitatud hinnangule. |
| --- | --- |

(297)

Põllumajandustoodete töötlemise ja turustamisega tegelevatele ettevõtetele antud abi tuleb siiski hinnata kooskõlas 2007.–2013. aasta suuniste punktiga 99. Seepärast on asjakohane viidata allpool jaos 8.6.2 esitatud hinnangule.

| (298) | Ja veel – seoses kvaliteedi tagamise süsteemi ISO 9002 kasutuselevõtuga (vt põhjendus 99) küsiti menetluse algatamise otsuse põhjenduses 203 Austria ametiasutustelt, kas see meede oli kohaldatav ka pärast 1999. aastat. Jaatava vastuse korral paluti Austria ametiasutustel näidata, kas meede vastas 2000.–2006. aasta suuniste punkti 13 tingimustele. |
| --- | --- |

(298)

Ja veel – seoses kvaliteedi tagamise süsteemi ISO 9002 kasutuselevõtuga (vt põhjendus 99) küsiti menetluse algatamise otsuse põhjenduses 203 Austria ametiasutustelt, kas see meede oli kohaldatav ka pärast 1999. aastat. Jaatava vastuse korral paluti Austria ametiasutustel näidata, kas meede vastas 2000.–2006. aasta suuniste punkti 13 tingimustele.

| (299) | Austria väitis oma 2015. aasta veebruaris saadetud vastuses, et ei standard ISO 9001:1994 ega ükski teine sertifitseerimine ei ole olnud vastavalt AMA suunistele (kvaliteedimärgi ja ökomärgise kohta) kunagi kohustuslik. Lisaks ei olnud Austria ametiasutuste väitel ka kvaliteedi tagamise süsteem ISO 9002 ei nõutav ega kohaldatav. |
| --- | --- |

(299)

Austria väitis oma 2015. aasta veebruaris saadetud vastuses, et ei standard ISO 9001:1994 ega ükski teine sertifitseerimine ei ole olnud vastavalt AMA suunistele (kvaliteedimärgi ja ökomärgise kohta) kunagi kohustuslik. Lisaks ei olnud Austria ametiasutuste väitel ka kvaliteedi tagamise süsteem ISO 9002 ei nõutav ega kohaldatav.

| (300) | Eespool nimetatud põhjustel on ajavahemikus 2000–2006 kvaliteettoodete jaoks antud abi kooskõlas 2001. aasta reklaamisuunistega. Seetõttu leiab komisjon, et kõnealune abi oli ühisturuga kokkusobiv. |
| --- | --- |

(300)

Eespool nimetatud põhjustel on ajavahemikus 2000–2006 kvaliteettoodete jaoks antud abi kooskõlas 2001. aasta reklaamisuunistega. Seetõttu leiab komisjon, et kõnealune abi oli ühisturuga kokkusobiv.

8.6.   RIIGIABI KVALITEETTOODETE JAOKS AJAVAHEMIKUS 1. JAANUARIST 2007 KUNI 31. DETSEMBRINI 2008

RIIGIABI KVALITEETTOODETE JAOKS AJAVAHEMIKUS 1. JAANUARIST 2007 KUNI 31. DETSEMBRINI 2008

| (301) | Sellist abi tuleb hinnata 2007.–2013. aasta suuniste peatüki IV.J alusel. |
| --- | --- |

(301)

Sellist abi tuleb hinnata 2007.–2013. aasta suuniste peatüki IV.J alusel.

8.6.1.   ABI ESMATOOTJATELE

| (302) | 2007.–2013. aasta suuniste punkti 98 kohaselt võis komisjon tunnistada esmatootjatele antava kvaliteetsete põllumajandustoodete tootmist soodustava riigiabi EÜ asutamislepingu artikli 87 lõike 3 punkti c (nüüd ELi toimimise lepingu artikli 107 lõike 3 punkt c) alusel ühisturuga kokkusobivaks, kui see vastas kõigile komisjoni määruse (EÜ) nr 1857/2006 artikli 14 tingimustele (93). |
| --- | --- |

(302)

2007.–2013. aasta suuniste punkti 98 kohaselt võis komisjon tunnistada esmatootjatele antava kvaliteetsete põllumajandustoodete tootmist soodustava riigiabi EÜ asutamislepingu artikli 87 lõike 3 punkti c (nüüd ELi toimimise lepingu artikli 107 lõike 3 punkt c) alusel ühisturuga kokkusobivaks, kui see vastas kõigile komisjoni määruse (EÜ) nr 1857/2006 artikli 14 tingimustele (93).

93

| (303) | Määruse (EÜ) nr 1857/2006 artiklis 14 on öeldud, et riigiabi on ühisturuga kokkusobiv EÜ asutamislepingu artikli 87 lõike 3 punkti c (nüüd ELi toimimise lepingu artikli 107 lõike 3 punkt c) tähenduses, kui seda antakse määruse (EÜ) nr 1857/2006 artikli 14 lõikes 2 loetletud rahastamiskõlblike kulude jaoks ja kui see vastab kõnealuse määruse artikli 14 lõigetes 3–6 sätestatud tingimustele. |
| --- | --- |

(303)

Määruse (EÜ) nr 1857/2006 artiklis 14 on öeldud, et riigiabi on ühisturuga kokkusobiv EÜ asutamislepingu artikli 87 lõike 3 punkti c (nüüd ELi toimimise lepingu artikli 107 lõike 3 punkt c) tähenduses, kui seda antakse määruse (EÜ) nr 1857/2006 artikli 14 lõikes 2 loetletud rahastamiskõlblike kulude jaoks ja kui see vastab kõnealuse määruse artikli 14 lõigetes 3–6 sätestatud tingimustele.

| (304) | Määruse (EÜ) nr 1857/2006 artikli 14 lõike 2 kohaselt võib kvaliteetsete põllumajandustoodete tootmise edendamiseks antav abi katta kuni 100 % rahastamiskõlblikest kuludest, mis tulenevad muu hulgas






  a) | turu-uuringutest, tootekontseptsioonist ja -kujundusest (sh avalduste koostamine geograafiliste tähiste ja päritolunimetuste tunnustamiseks või eripärasertifikaadi saamiseks); tunnustatud sertifitseerivatele organitele kvaliteeditagamissüsteemide või samalaadsete süsteemide esmase sertifitseerimise eest makstavatest tasudest; |
| --- | --- | --- |

(304)

Määruse (EÜ) nr 1857/2006 artikli 14 lõike 2 kohaselt võib kvaliteetsete põllumajandustoodete tootmise edendamiseks antav abi katta kuni 100 % rahastamiskõlblikest kuludest, mis tulenevad muu hulgas

a)

turu-uuringutest, tootekontseptsioonist ja -kujundusest (sh avalduste koostamine geograafiliste tähiste ja päritolunimetuste tunnustamiseks või eripärasertifikaadi saamiseks); tunnustatud sertifitseerivatele organitele kvaliteeditagamissüsteemide või samalaadsete süsteemide esmase sertifitseerimise eest makstavatest tasudest;

| b) | selliste süsteemide juurutamisest nagu ISO 9000 või ISO 14 000 seeria kvaliteedisüsteem, ohuanalüüsi ja kriitiliste kontrollpunktide ohjel (HACCP) põhinevad süsteemid, jälgitavuse süsteemid, autentsuse ja turustusnormide tagamise süsteemid või keskkonnaauditi süsteemid; |
| --- | --- |

b)

selliste süsteemide juurutamisest nagu ISO 9000 või ISO 14 000 seeria kvaliteedisüsteem, ohuanalüüsi ja kriitiliste kontrollpunktide ohjel (HACCP) põhinevad süsteemid, jälgitavuse süsteemid, autentsuse ja turustusnormide tagamise süsteemid või keskkonnaauditi süsteemid;

| c) | kohustuslikest kontrollmeetmetest, mida vastavalt ühenduse või riigisisestele õigusaktidele rakendavad pädevad asutused või mida rakendatakse nende nimel, välja arvatud juhul, kui ühenduse õigusaktide kohaselt peab sellised kulud katma ettevõtja ise; ning |
| --- | --- |

c)

kohustuslikest kontrollmeetmetest, mida vastavalt ühenduse või riigisisestele õigusaktidele rakendavad pädevad asutused või mida rakendatakse nende nimel, välja arvatud juhul, kui ühenduse õigusaktide kohaselt peab sellised kulud katma ettevõtja ise; ning

| d) | kuni määruse (EÜ) nr 1698/2005 lisas sätestatud määrani, et toetada kõnealuse määruse artiklis 32 osutatud meetmeid. |
| --- | --- |

d)

kuni määruse (EÜ) nr 1698/2005 lisas sätestatud määrani, et toetada kõnealuse määruse artiklis 32 osutatud meetmeid.

| (305) | Määruse (EÜ) nr 1857/2006 artikli 14 lõike 3 kohaselt võib abi anda ainult nende teenuste eest tasumiseks, mille osutajad on kolmandad isikud ja/või kontrolli jaoks, mille tegijad või tellijad on kolmandad isikud, näiteks pädevad reguleerivad asutused või nende nimel tegutsevad organid või sõltumatud organid, kes vastutavad geograafiliste tähiste, päritolunimetuste, mahemärkide või kvaliteedimärkide kasutamise kontrolli ja järelevalve eest, kui need nimetused ja märgid vastavad ühenduse õigusaktidele. Abi ei antud investeerimiskulutuste katmiseks. |
| --- | --- |

(305)

Määruse (EÜ) nr 1857/2006 artikli 14 lõike 3 kohaselt võib abi anda ainult nende teenuste eest tasumiseks, mille osutajad on kolmandad isikud ja/või kontrolli jaoks, mille tegijad või tellijad on kolmandad isikud, näiteks pädevad reguleerivad asutused või nende nimel tegutsevad organid või sõltumatud organid, kes vastutavad geograafiliste tähiste, päritolunimetuste, mahemärkide või kvaliteedimärkide kasutamise kontrolli ja järelevalve eest, kui need nimetused ja märgid vastavad ühenduse õigusaktidele. Abi ei antud investeerimiskulutuste katmiseks.

| (306) | Vastavalt määruse (EÜ) nr 1857/2006 artikli 14 lõikele 4 ei saanud abi anda kulude jaoks, mis tulenevad põllumajandustootja enda tehtavast kontrollist, või kui ühenduse õigusaktides oli nähtud tasude tegelikku taset täpsustamata ette, et kontrolli kulud kannab tootja. |
| --- | --- |

(306)

Vastavalt määruse (EÜ) nr 1857/2006 artikli 14 lõikele 4 ei saanud abi anda kulude jaoks, mis tulenevad põllumajandustootja enda tehtavast kontrollist, või kui ühenduse õigusaktides oli nähtud tasude tegelikku taset täpsustamata ette, et kontrolli kulud kannab tootja.

| (307) | Määruse (EÜ) nr 1857/2006 artikli 14 lõikes 5 on sätestatud, et – välja arvatud kõnealuse määruse lõike 2 punktis f osutatud abi puhul – antakse abi loonusena, subsideeritud teenuste vahendusel ja see ei tohi hõlmata rahalisi otsemakseid tootjatele. |
| --- | --- |

(307)

Määruse (EÜ) nr 1857/2006 artikli 14 lõikes 5 on sätestatud, et – välja arvatud kõnealuse määruse lõike 2 punktis f osutatud abi puhul – antakse abi loonusena, subsideeritud teenuste vahendusel ja see ei tohi hõlmata rahalisi otsemakseid tootjatele.

| (308) | Kõigil asjaomase piirkonna abikõlblikel tootjatel pidi olema võimalus abi saada objektiivselt kindlaksmääratud tingimustel. Kui teenuseid osutasid tootjarühmad või muud põllumajandusliku vastastikuse abi organisatsioonid, ei tohtinud teenuse saamise tingimuseks olla sellise rühma või organisatsiooni liikmesus. Osalemine halduskuludes pidi piirduma teenuse osutamisest tulenevate proportsionaalsete kuludega (määruse (EÜ) nr 1857/2006 artikli 14 lõige 6). |
| --- | --- |

(308)

Kõigil asjaomase piirkonna abikõlblikel tootjatel pidi olema võimalus abi saada objektiivselt kindlaksmääratud tingimustel. Kui teenuseid osutasid tootjarühmad või muud põllumajandusliku vastastikuse abi organisatsioonid, ei tohtinud teenuse saamise tingimuseks olla sellise rühma või organisatsiooni liikmesus. Osalemine halduskuludes pidi piirduma teenuse osutamisest tulenevate proportsionaalsete kuludega (määruse (EÜ) nr 1857/2006 artikli 14 lõige 6).

| (309) | Vastavalt 2007.–2013. aasta suuniste punktile 100 ei lubanud komisjon riigiabi suurtele ettevõtetele suunistes käsitletud kulude suhtes. |
| --- | --- |

(309)

Vastavalt 2007.–2013. aasta suuniste punktile 100 ei lubanud komisjon riigiabi suurtele ettevõtetele suunistes käsitletud kulude suhtes.

| (310) | Kõige olulisemad esmatootjatele antava abi kokkusobivuse tingimused ei ole 2007.–2013. aasta suunistes võrreldes eespool kirjeldatud 2000.–2006. aasta suuniste tingimustega muutunud. Seepärast on asjakohane viidata jaos 8.5 esitatud hinnangule. |
| --- | --- |

(310)

Kõige olulisemad esmatootjatele antava abi kokkusobivuse tingimused ei ole 2007.–2013. aasta suunistes võrreldes eespool kirjeldatud 2000.–2006. aasta suuniste tingimustega muutunud. Seepärast on asjakohane viidata jaos 8.5 esitatud hinnangule.

| (311) | Peamised muutused võrreldes eelmise ajavahemikuga olid seotud asjaoluga, et abi tuli anda loonusena (subsideeritud teenuste vahendusel) ja et kõigil asjaomase piirkonna abikõlblikel tootjatel pidi olema võimalus saada abi objektiivselt kindlaksmääratud tingimustel. Austria ametiasutused on kinnitanud, et need tingimused olid täidetud. |
| --- | --- |

(311)

Peamised muutused võrreldes eelmise ajavahemikuga olid seotud asjaoluga, et abi tuli anda loonusena (subsideeritud teenuste vahendusel) ja et kõigil asjaomase piirkonna abikõlblikel tootjatel pidi olema võimalus saada abi objektiivselt kindlaksmääratud tingimustel. Austria ametiasutused on kinnitanud, et need tingimused olid täidetud.

| (312) | Seepärast on esmatootjatele kvaliteettoodete jaoks antud abi kooskõlas 2007.–2013. aasta suunistega. Seetõttu leiab komisjon, et kõnealune abi on vastavalt EÜ asutamislepingu artikli 87 lõike 3 punktile c (nüüd ELi toimimise lepingu artikli 107 lõike 3 punkt c) ühisturuga kokkusobiv. |
| --- | --- |

(312)

Seepärast on esmatootjatele kvaliteettoodete jaoks antud abi kooskõlas 2007.–2013. aasta suunistega. Seetõttu leiab komisjon, et kõnealune abi on vastavalt EÜ asutamislepingu artikli 87 lõike 3 punktile c (nüüd ELi toimimise lepingu artikli 107 lõike 3 punkt c) ühisturuga kokkusobiv.

8.6.2.   ABI TÖÖTLEMISE JA TURUSTAMISEGA TEGELEVATELE ETTEVÕTETELE

Kohaldatavad eeskirjad

Kohaldatavad eeskirjad

| (313) | 2007.–2013. aasta suuniste punkti 99 kohaselt võis komisjon tunnistada põllumajandustoodete töötlemise ja turustamisega tegelevatele ettevõtetele antava kvaliteetsete põllumajandustoodete tootmist ja turustamist soodustava riigiabi EÜ asutamislepingu artikli 87 lõike 3 punkti c (nüüd ELi toimimise lepingu artikli 107 lõike 3 punkt c) alusel ühisturuga kokkusobivaks, kui see vastas kõigile komisjoni määruse (EÜ) nr 70/2001 artiklis 5 sätestatud tingimustele (94). |
| --- | --- |

(313)

2007.–2013. aasta suuniste punkti 99 kohaselt võis komisjon tunnistada põllumajandustoodete töötlemise ja turustamisega tegelevatele ettevõtetele antava kvaliteetsete põllumajandustoodete tootmist ja turustamist soodustava riigiabi EÜ asutamislepingu artikli 87 lõike 3 punkti c (nüüd ELi toimimise lepingu artikli 107 lõike 3 punkt c) alusel ühisturuga kokkusobivaks, kui see vastas kõigile komisjoni määruse (EÜ) nr 70/2001 artiklis 5 sätestatud tingimustele (94).

94

| (314) | Määrus (EÜ) nr 70/2001 asendati komisjoni määrusega (EÜ) nr 800/2008 (95) (2008.–2013. aasta üldine grupierandi määrus), mille artiklis 43 on öeldud, et viiteid määrusele (EÜ) nr 70/2001 tuleks käsitleda viidetena määrusele (EÜ) nr 800/2008. Vastavalt määruse (EÜ) nr 800/2008 artiklile 45 jõustus määrus kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas, st 29. augustil 2008. Seega oli ajavahemikus 1. jaanuarist 2007 kuni 28. augustini 2008 vaatlusaluse abi suhtes kohaldatav määruse (EÜ) nr 70/2001 artikli 5 punkt a ja pärast seda määruse (EÜ) nr 800/2008 artikkel 26. |
| --- | --- |

(314)

Määrus (EÜ) nr 70/2001 asendati komisjoni määrusega (EÜ) nr 800/2008 (95) (2008.–2013. aasta üldine grupierandi määrus), mille artiklis 43 on öeldud, et viiteid määrusele (EÜ) nr 70/2001 tuleks käsitleda viidetena määrusele (EÜ) nr 800/2008. Vastavalt määruse (EÜ) nr 800/2008 artiklile 45 jõustus määrus kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas, st 29. augustil 2008. Seega oli ajavahemikus 1. jaanuarist 2007 kuni 28. augustini 2008 vaatlusaluse abi suhtes kohaldatav määruse (EÜ) nr 70/2001 artikli 5 punkt a ja pärast seda määruse (EÜ) nr 800/2008 artikkel 26.

95

Euroopa Liidu Teatajas

| (315) | Seoses nõustamisteenuste jaoks antava abiga on kõnealustes artiklites sätestatud samad tingimused: abi võis anda VKEdele, rahastamiskõlblikud olid välisnõustajate osutatud nõustamisteenuste kulud, abi osakaal ei tohtinud ületada 50 % teenuste rahastamiskõlblikest kuludest ja asjaomased teenused ei tohtinud kujutada endast pidevat ega korrapärast tegevust ega olla seotud ettevõtja tavaliste tegevuskuludega, nagu tavapärased maksunõustamisteenused, korrapärased õigusteenused või reklaam. |
| --- | --- |

(315)

Seoses nõustamisteenuste jaoks antava abiga on kõnealustes artiklites sätestatud samad tingimused: abi võis anda VKEdele, rahastamiskõlblikud olid välisnõustajate osutatud nõustamisteenuste kulud, abi osakaal ei tohtinud ületada 50 % teenuste rahastamiskõlblikest kuludest ja asjaomased teenused ei tohtinud kujutada endast pidevat ega korrapärast tegevust ega olla seotud ettevõtja tavaliste tegevuskuludega, nagu tavapärased maksunõustamisteenused, korrapärased õigusteenused või reklaam.

| (316) | Nii esmatootmise kui ka töötlemise ja turustamisega seoses olgu veel öeldud, et 2007.–2013. aasta suuniste punkti 101 kohaselt võib tootmisrajatiste moderniseerimiseks, sealhulgas dokumenteerimissüsteemi haldamiseks ning töötlusprotsessi ja toodete järelevalve läbiviimiseks vajalikku investeeringutoetust anda ainult kooskõlas kõnealustes suunistes sätestatud investeeringutoetust käsitlevate eeskirjadega. |
| --- | --- |

(316)

Nii esmatootmise kui ka töötlemise ja turustamisega seoses olgu veel öeldud, et 2007.–2013. aasta suuniste punkti 101 kohaselt võib tootmisrajatiste moderniseerimiseks, sealhulgas dokumenteerimissüsteemi haldamiseks ning töötlusprotsessi ja toodete järelevalve läbiviimiseks vajalikku investeeringutoetust anda ainult kooskõlas kõnealustes suunistes sätestatud investeeringutoetust käsitlevate eeskirjadega.

| (317) | Sellega seoses väljendas komisjon menetluse algatamise otsuses teatavat kahtlust selle suhtes, kas tingimused, mis erinesid 2000.–2006. aasta suuniste nõuetest, olid täidetud. |
| --- | --- |

(317)

Sellega seoses väljendas komisjon menetluse algatamise otsuses teatavat kahtlust selle suhtes, kas tingimused, mis erinesid 2000.–2006. aasta suuniste nõuetest, olid täidetud.

| (318) | Eelkõige juhtis komisjon Austria ametiasutuste tähelepanu järgmistele olulistele muudatustele:






  a) | 2007.–2013. aasta suunistes ei peetud abi, mida antakse mahepõllundusmeetodite kontrollimiseks määruse (EMÜ) nr 2092/91 raames, ja abi, mida antakse tunnustatud kvaliteedi tagamise süsteemide raames tehtavate kvaliteedimärkide kasutamise järelevalve eest vastutavate asutuste kontrollide jaoks, enam ühisturuga kokkusobivaks. |
| --- | --- | --- |

(318)

Eelkõige juhtis komisjon Austria ametiasutuste tähelepanu järgmistele olulistele muudatustele:

a)

2007.–2013. aasta suunistes ei peetud abi, mida antakse mahepõllundusmeetodite kontrollimiseks määruse (EMÜ) nr 2092/91 raames, ja abi, mida antakse tunnustatud kvaliteedi tagamise süsteemide raames tehtavate kvaliteedimärkide kasutamise järelevalve eest vastutavate asutuste kontrollide jaoks, enam ühisturuga kokkusobivaks.

| b) | Peale selle juhiti erilist tähelepanu määruse (EÜ) nr 1857/2006 artikli 14 lõigetes 5 ja 6 sätestatud nõuetele. Vastavalt nendele sätetele tuli abi anda loonusena ja objektiivselt kindlaksmääratud tingimustel kõigile asjaomase piirkonna abikõlblikele ettevõtetele. |
| --- | --- |

b)

Peale selle juhiti erilist tähelepanu määruse (EÜ) nr 1857/2006 artikli 14 lõigetes 5 ja 6 sätestatud nõuetele. Vastavalt nendele sätetele tuli abi anda loonusena ja objektiivselt kindlaksmääratud tingimustel kõigile asjaomase piirkonna abikõlblikele ettevõtetele.

| c) | Teine suur muudatus võrreldes 2000.–2006. aasta suunistega on vahetegemine põllumajandustoodete esmatootmisel ning töötlemisel ja turustamisel. Töötlemise ja turustamise puhul võis alates 2007. aastast anda abi üksnes VKEdele, rahastamiskõlblikud kulud piirati nõustamis- ja muude teenustega ning abi osakaalu vähendati 50 %ni. Lisaks ei saanud seoses esmatootmisega tunnistada kokkusobivaks suurtele ettevõtetele antavat abi. |
| --- | --- |

c)

Teine suur muudatus võrreldes 2000.–2006. aasta suunistega on vahetegemine põllumajandustoodete esmatootmisel ning töötlemisel ja turustamisel. Töötlemise ja turustamise puhul võis alates 2007. aastast anda abi üksnes VKEdele, rahastamiskõlblikud kulud piirati nõustamis- ja muude teenustega ning abi osakaalu vähendati 50 %ni. Lisaks ei saanud seoses esmatootmisega tunnistada kokkusobivaks suurtele ettevõtetele antavat abi.

Hindamine

Hindamine

| (319) | Esialgse uurimismenetluse etapis kättesaadava teabe põhjal oli ebaselge, kas Austria ametiasutused viisid vaatlusalused meetmed 2007. aastal vastavusse 2007.–2013. aasta suuniste eespool nimetatud tingimustega. Seepärast paluti Austria ametiasutustel esitada lisateavet selle tõenduseks, et kvaliteediga seotud toetusmeetmed olid ajavahemikus 1. jaanuarist 2007 kuni 31. detsembrini 2007 kooskõlas alates 1. jaanuarist 2007 kohaldatud uute eeskirjadega. |
| --- | --- |

(319)

Esialgse uurimismenetluse etapis kättesaadava teabe põhjal oli ebaselge, kas Austria ametiasutused viisid vaatlusalused meetmed 2007. aastal vastavusse 2007.–2013. aasta suuniste eespool nimetatud tingimustega. Seepärast paluti Austria ametiasutustel esitada lisateavet selle tõenduseks, et kvaliteediga seotud toetusmeetmed olid ajavahemikus 1. jaanuarist 2007 kuni 31. detsembrini 2007 kooskõlas alates 1. jaanuarist 2007 kohaldatud uute eeskirjadega.

| (320) | Austria ametiasutused väitsid oma 14. septembri 2012. aasta kirjas, et kohustus tagada vastavus uute riigiabieeskirjadega kehtis alates 1. jaanuarist 2008, mitte 1. jaanuarist 2007, nagu oli märkinud komisjon (vt ka põhjendused 172 ja 173). Seepärast ei esitanud Austria ametiasutused kokkusobivuse hindamiseks lisateavet. Komisjon palus oma 19. veebruari 2014. aasta teabenõudes taas Austria ametiasutustel esitada kõnealuses küsimuses vajalik teave. Austria ametiasutused jäid oma 30. aprilli 2014. aasta vastuses kindlaks oma eelmises kirjas väljendatud seisukohale ja ei esitanud kokkusobivuse hindamiseks lisateavet. |
| --- | --- |

(320)

Austria ametiasutused väitsid oma 14. septembri 2012. aasta kirjas, et kohustus tagada vastavus uute riigiabieeskirjadega kehtis alates 1. jaanuarist 2008, mitte 1. jaanuarist 2007, nagu oli märkinud komisjon (vt ka põhjendused 172 ja 173). Seepärast ei esitanud Austria ametiasutused kokkusobivuse hindamiseks lisateavet. Komisjon palus oma 19. veebruari 2014. aasta teabenõudes taas Austria ametiasutustel esitada kõnealuses küsimuses vajalik teave. Austria ametiasutused jäid oma 30. aprilli 2014. aasta vastuses kindlaks oma eelmises kirjas väljendatud seisukohale ja ei esitanud kokkusobivuse hindamiseks lisateavet.

| (321) | Komisjon palus oma 17. detsembri 2014. aasta teabenõudes taas Austria ametiasutustel esitada teavet kvaliteedimeetmete kokkusobivuse hindamiseks. Austria ametiasutused kordasid, et kohustus tagada vastavus uute riigiabieeskirjadega kehtis alates 1. jaanuarist 2008, mitte 1. jaanuarist 2007. |
| --- | --- |

(321)

Komisjon palus oma 17. detsembri 2014. aasta teabenõudes taas Austria ametiasutustel esitada teavet kvaliteedimeetmete kokkusobivuse hindamiseks. Austria ametiasutused kordasid, et kohustus tagada vastavus uute riigiabieeskirjadega kehtis alates 1. jaanuarist 2008, mitte 1. jaanuarist 2007.

| (322) | Komisjon soovib märkida, et vastupidiselt Austria ametiasutuste väidetele kehtis kohustus viia kava vastavusse uute riigiabieeskirjadega alates 1. jaanuarist 2007, mitte 1. jaanuarist 2008. |
| --- | --- |

(322)

Komisjon soovib märkida, et vastupidiselt Austria ametiasutuste väidetele kehtis kohustus viia kava vastavusse uute riigiabieeskirjadega alates 1. jaanuarist 2007, mitte 1. jaanuarist 2008.

| (323) | Uute eeskirjade jõustumise ajal (st 1. jaanuaril 2007) oli pooleli kohtuasi T-375/04 (vt põhjendus 22), mis viis juhtumit NN 34A/2000 käsitleva komisjoni 30. juuni 2004. aasta otsuse kehtetuks tunnistamiseni. 18. novembril 2009 toimunud komisjoni otsuse kehtetuks tunnistamisel oli tagasiulatuv mõju. |
| --- | --- |

(323)

Uute eeskirjade jõustumise ajal (st 1. jaanuaril 2007) oli pooleli kohtuasi T-375/04 (vt põhjendus 22), mis viis juhtumit NN 34A/2000 käsitleva komisjoni 30. juuni 2004. aasta otsuse kehtetuks tunnistamiseni. 18. novembril 2009 toimunud komisjoni otsuse kehtetuks tunnistamisel oli tagasiulatuv mõju.

| (324) | Seepärast ei saanud Austria tugineda sellele otsusele, et pidada abi olemasolevaks abikavaks 2007.–2013. aasta suuniste punkti 196 tähenduses. |
| --- | --- |

(324)

Seepärast ei saanud Austria tugineda sellele otsusele, et pidada abi olemasolevaks abikavaks 2007.–2013. aasta suuniste punkti 196 tähenduses.

| (325) | Peale selle ei saa väljakujunenud kohtupraktika kohaselt

  „abi saaja õiguspärane ootus [...] [sisuliselt] tekkida komisjoni positiivse otsuse alusel esiteks juhul, kui kõnealune otsus on hagi esitamise tähtaja jooksul vaidlustatud ja seejärel Euroopa Kohtu poolt tühistatud, ega teiseks juhul, kui sellise otsuse vastu hagi esitamise tähtaeg ei ole lõppenud või kui hagi esitamise korral ei ole ühenduste kohus teinud lõplikku otsust“
   (96). |
| --- | --- |

(325)

Peale selle ei saa väljakujunenud kohtupraktika kohaselt

„abi saaja õiguspärane ootus [...] [sisuliselt] tekkida komisjoni positiivse otsuse alusel esiteks juhul, kui kõnealune otsus on hagi esitamise tähtaja jooksul vaidlustatud ja seejärel Euroopa Kohtu poolt tühistatud, ega teiseks juhul, kui sellise otsuse vastu hagi esitamise tähtaeg ei ole lõppenud või kui hagi esitamise korral ei ole ühenduste kohus teinud lõplikku otsust“
   (96).

96

| (326) | Ehkki käesolevas jaos vaatluse alla võetud meetmed olid tunnistatud juhtumit NN 34A/2000 käsitleva komisjoni 30. juuni 2004. aasta otsusega ühisturuga kokkusobivaks, ei saanud selle otsuse alusel tekkida õiguspäraseid ootusi ei abisaajate ega liikmesriigi tasandil. Otsuse kehtetuks tunnistamise hagi esitati juba 17. septembril 2004 ja uute riigiabieeskirjade jõustumise kuupäeval oli hagi menetlemine pooleli. Kuna kõnealuse hagi menetlemine oli pooleli, oleksid Austria ametiasutused pidanud kohaldama 1. jaanuarist 2007 alates 2007.–2013. aasta suuniseid. |
| --- | --- |

(326)

Ehkki käesolevas jaos vaatluse alla võetud meetmed olid tunnistatud juhtumit NN 34A/2000 käsitleva komisjoni 30. juuni 2004. aasta otsusega ühisturuga kokkusobivaks, ei saanud selle otsuse alusel tekkida õiguspäraseid ootusi ei abisaajate ega liikmesriigi tasandil. Otsuse kehtetuks tunnistamise hagi esitati juba 17. septembril 2004 ja uute riigiabieeskirjade jõustumise kuupäeval oli hagi menetlemine pooleli. Kuna kõnealuse hagi menetlemine oli pooleli, oleksid Austria ametiasutused pidanud kohaldama 1. jaanuarist 2007 alates 2007.–2013. aasta suuniseid.

| (327) | Nagu on näidatud eespool, on põllumajandustoodete töötlemise ja turustamisega tegelevate ettevõtetega seotud eeskirjade sisu 2007.–2013. aasta suunistes muutunud. Kuna Austria ametiasutused ühtki kohandust ei teinud, ei olnud mahepõllumajanduslikke tooteid ja suuri ettevõtteid käsitlevad meetmed ning meede, mis ei seisnenud mitterahalistes teenustes (nagu on kirjeldatud põhjenduses 318), kooskõlas 2007.–2013. aasta suunistega. Seetõttu leiab komisjon, et kõnealused abimeetmed on ühisturuga kokkusobimatud. Muud meetmed (mis ei olnud seotud mahepõllumajanduslike toodetega, suurte ettevõtetega ja muu kui mitterahalistes teenustes seisneva abiga) (97) olid 2007.–2013. aasta suunistega kooskõlas ja seetõttu ühisturuga kokkusobivad. |
| --- | --- |

(327)

Nagu on näidatud eespool, on põllumajandustoodete töötlemise ja turustamisega tegelevate ettevõtetega seotud eeskirjade sisu 2007.–2013. aasta suunistes muutunud. Kuna Austria ametiasutused ühtki kohandust ei teinud, ei olnud mahepõllumajanduslikke tooteid ja suuri ettevõtteid käsitlevad meetmed ning meede, mis ei seisnenud mitterahalistes teenustes (nagu on kirjeldatud põhjenduses 318), kooskõlas 2007.–2013. aasta suunistega. Seetõttu leiab komisjon, et kõnealused abimeetmed on ühisturuga kokkusobimatud. Muud meetmed (mis ei olnud seotud mahepõllumajanduslike toodetega, suurte ettevõtetega ja muu kui mitterahalistes teenustes seisneva abiga) (97) olid 2007.–2013. aasta suunistega kooskõlas ja seetõttu ühisturuga kokkusobivad.

97

8.7.   TEHNILINE ABI AJAVAHEMIKUS 1. JAANUARIST 2000 KUNI 31. DETSEMBRINI 2006

TEHNILINE ABI AJAVAHEMIKUS 1. JAANUARIST 2000 KUNI 31. DETSEMBRINI 2006

| (328) | Ajavahemikus 1. jaanuarist 2000 kuni 31. detsembrini 2006 tehnilise abi osutamiseks antud abi tuleb hinnata 2000.–2006. aasta suuniste punkti 14 alusel. Vastavalt kõnealuste suuniste punktile 14.1 pidas komisjon sellist abi nn pehmeks abiks, mis suurendas ühenduses põllumajanduse pikaajalist elujõulisust, omades sealjuures väga piiratud mõju konkurentsile. Abi võis katta kuni 100 % kuludest, mis olid tekkinud muu hulgas seoses võistluste, näituste ja messide korraldamise ja neil osalemisega ning uusi meetodeid käsitlevate teadmiste levitamisega, näiteks mõistlike väikesemahuliste katseprojektide või tutvustusprojektide elluviimisel. |
| --- | --- |

(328)

Ajavahemikus 1. jaanuarist 2000 kuni 31. detsembrini 2006 tehnilise abi osutamiseks antud abi tuleb hinnata 2000.–2006. aasta suuniste punkti 14 alusel. Vastavalt kõnealuste suuniste punktile 14.1 pidas komisjon sellist abi nn pehmeks abiks, mis suurendas ühenduses põllumajanduse pikaajalist elujõulisust, omades sealjuures väga piiratud mõju konkurentsile. Abi võis katta kuni 100 % kuludest, mis olid tekkinud muu hulgas seoses võistluste, näituste ja messide korraldamise ja neil osalemisega ning uusi meetodeid käsitlevate teadmiste levitamisega, näiteks mõistlike väikesemahuliste katseprojektide või tutvustusprojektide elluviimisel.

| (329) | Antava abi kogusumma ei tohtinud ületada 100 000 eurot abisaaja kohta kolme aasta jooksul või VKEde puhul 50 % rahastamiskõlblikest kuludest, sõltuvalt sellest, kumb summa oli suurem (2000.–2006. aasta suuniste punkt 14.3). Sellist abi pidi olema võimalik saada objektiivselt kindlaksmääratud tingimustel kõigil asjaomase piirkonna abikõlblikel tootjatel (2000.–2006. aasta suuniste punkt 14.2). |
| --- | --- |

(329)

Antava abi kogusumma ei tohtinud ületada 100 000 eurot abisaaja kohta kolme aasta jooksul või VKEde puhul 50 % rahastamiskõlblikest kuludest, sõltuvalt sellest, kumb summa oli suurem (2000.–2006. aasta suuniste punkt 14.3). Sellist abi pidi olema võimalik saada objektiivselt kindlaksmääratud tingimustel kõigil asjaomase piirkonna abikõlblikel tootjatel (2000.–2006. aasta suuniste punkt 14.2).

8.7.1.   AJAVAHEMIKUS 1. JAANUARIST 2000 KUNI 31. DETSEMBRINI 2006 KVALITEEDIMÄRGI JA ÖKOMÄRGISE JAOKS ANTUD TEHNILINE ABI

| (330) | Kvaliteedimärgi ja ökomärgisega seoses anti abi üldiste teavitusprojektide jaoks, suhtekorraldustegevuse jaoks, et jagada kvaliteedimärgi ja ökomärgisega ning kvaliteedikonkurssidega seotud üldisi teadmisi (vt põhjendused 100–103). Kõnealuste meetmetega ei ärgitata kliente ostma konkreetset toodet. Seepärast ei ole tegemist mitte niivõrd reklaamimeetmetega kuivõrd üldiste müügiedendusmeetmetega ja pehme abiga, mis kuulub 2000.–2006. aasta suuniste punkti 14 alla. |
| --- | --- |

(330)

Kvaliteedimärgi ja ökomärgisega seoses anti abi üldiste teavitusprojektide jaoks, suhtekorraldustegevuse jaoks, et jagada kvaliteedimärgi ja ökomärgisega ning kvaliteedikonkurssidega seotud üldisi teadmisi (vt põhjendused 100–103). Kõnealuste meetmetega ei ärgitata kliente ostma konkreetset toodet. Seepärast ei ole tegemist mitte niivõrd reklaamimeetmetega kuivõrd üldiste müügiedendusmeetmetega ja pehme abiga, mis kuulub 2000.–2006. aasta suuniste punkti 14 alla.

| (331) | Teavitusmeetmed kuuluvad uusi meetodeid käsitleva teabe levitamise alla. Sellised üldised meetmed tulevad oma olemuse tõttu kasuks kõikidele kvaliteedimärki ja/või ökomärgist kasutavatele tootjatele. |
| --- | --- |

(331)

Teavitusmeetmed kuuluvad uusi meetodeid käsitleva teabe levitamise alla. Sellised üldised meetmed tulevad oma olemuse tõttu kasuks kõikidele kvaliteedimärki ja/või ökomärgist kasutavatele tootjatele.

| (332) | Abi, mida antakse tehnilise abi meetmete kulude katmiseks, on hõlmatud 2000.–2006. aasta suuniste punktiga 14.1 Abikava NN 34/2000 kohta esitatud teabes märkisid Austria ametiasutused, et selline abi ei ületanud kunagi 100 000 eurot abisaaja kohta kolme aasta jooksul (vt põhjendus 109). Menetluse algatamise otsuses paluti Austria ametiasutustel esitada teave, mis tõendaks, et see tõesti nii oli. Lisaks paluti neil anda teavet selle kohta, kas 2000.–2006. aasta suuniste punktides 14.2 ja 14.3 sätestatud nõuded olid täidetud ka ajavahemikus 2000–2001 (98). |
| --- | --- |

(332)

Abi, mida antakse tehnilise abi meetmete kulude katmiseks, on hõlmatud 2000.–2006. aasta suuniste punktiga 14.1 Abikava NN 34/2000 kohta esitatud teabes märkisid Austria ametiasutused, et selline abi ei ületanud kunagi 100 000 eurot abisaaja kohta kolme aasta jooksul (vt põhjendus 109). Menetluse algatamise otsuses paluti Austria ametiasutustel esitada teave, mis tõendaks, et see tõesti nii oli. Lisaks paluti neil anda teavet selle kohta, kas 2000.–2006. aasta suuniste punktides 14.2 ja 14.3 sätestatud nõuded olid täidetud ka ajavahemikus 2000–2001 (98).

98

| (333) | Austria ametiasutused kinnitasid oma 14. septembri 2012. aasta kirjaga, et kõnealuste meetmete jaoks antud abi ei ületanud ühegi abisaaja puhul kolme aasta jooksul 100 000 euro künnist. Seepärast oli 2000.–2006. aasta suuniste punkti 14.3 tingimus täidetud. |
| --- | --- |

(333)

Austria ametiasutused kinnitasid oma 14. septembri 2012. aasta kirjaga, et kõnealuste meetmete jaoks antud abi ei ületanud ühegi abisaaja puhul kolme aasta jooksul 100 000 euro künnist. Seepärast oli 2000.–2006. aasta suuniste punkti 14.3 tingimus täidetud.

| (334) | Seoses 2000.–2006. aasta suuniste punktis 14.2 sätestatud tingimustega palus komisjon oma uues 17. detsembri 2014. aasta teabenõudes Austria ametiasutustel esitada kokkusobivuse hindamiseks vajalik teave. |
| --- | --- |

(334)

Seoses 2000.–2006. aasta suuniste punktis 14.2 sätestatud tingimustega palus komisjon oma uues 17. detsembri 2014. aasta teabenõudes Austria ametiasutustel esitada kokkusobivuse hindamiseks vajalik teave.

| (335) | Austria ametiasutused kinnitasid oma 25. veebruari 2015. aasta vastuses, et abikava oli objektiivselt kindlaksmääratud tingimustel kättesaadav kõigile asjaomase piirkonna abikõlblikele ettevõtjatele. Seepärast oli 2000.–2006. aasta suuniste punkti 14.2 tingimus täidetud. |
| --- | --- |

(335)

Austria ametiasutused kinnitasid oma 25. veebruari 2015. aasta vastuses, et abikava oli objektiivselt kindlaksmääratud tingimustel kättesaadav kõigile asjaomase piirkonna abikõlblikele ettevõtjatele. Seepärast oli 2000.–2006. aasta suuniste punkti 14.2 tingimus täidetud.

| (336) | Seetõttu vastas tehnilise abi jaoks antud abi 2000.–2006. aasta suunistes sätestatud tingimustele ja komisjon leiab, et abi oli EÜ asutamislepingu artikli 87 lõike 3 punkti c (nüüd ELi toimimise lepingu artikli 107 lõike 3 punkt c) alusel ühisturuga kokkusobiv. |
| --- | --- |

(336)

Seetõttu vastas tehnilise abi jaoks antud abi 2000.–2006. aasta suunistes sätestatud tingimustele ja komisjon leiab, et abi oli EÜ asutamislepingu artikli 87 lõike 3 punkti c (nüüd ELi toimimise lepingu artikli 107 lõike 3 punkt c) alusel ühisturuga kokkusobiv.

8.7.2.   AJAVAHEMIKUS 1. JAANUARIST 2000 KUNI 31. DETSEMBRINI 2004 ÜLDISE TOOTETEABE EDASTAMISEKS ANTUD TEHNILINE ABI (99)

99

| (337) | Abi, mis anti põhjendustes 104–107 kirjeldatud üldise tooteteabe edastamisega seotud tehnilise abi meetmete kulude katmiseks, on hõlmatud 2000.–2006. aasta suuniste punktiga 14.1 (neljas taane). Mis puudutab suuniste punktide 14.2 ja 14.3 tingimusi, siis menetluse algatamise otsuse tegemise ajal ei olnud komisjonil kõnealuse ajavahemiku kohta teavet, mille põhjal ta oleks saanud hinnata, kas kõnealused tingimused olid täidetud. Seepärast paluti Austria ametiasutustel esitada vajalik teave. |
| --- | --- |

(337)

Abi, mis anti põhjendustes 104–107 kirjeldatud üldise tooteteabe edastamisega seotud tehnilise abi meetmete kulude katmiseks, on hõlmatud 2000.–2006. aasta suuniste punktiga 14.1 (neljas taane). Mis puudutab suuniste punktide 14.2 ja 14.3 tingimusi, siis menetluse algatamise otsuse tegemise ajal ei olnud komisjonil kõnealuse ajavahemiku kohta teavet, mille põhjal ta oleks saanud hinnata, kas kõnealused tingimused olid täidetud. Seepärast paluti Austria ametiasutustel esitada vajalik teave.

| (338) | Austria ametiasutused kinnitasid oma 14. septembri 2012. aasta kirjaga, et kõnealuste meetmete jaoks antud abi ei ületanud ühegi abisaaja puhul kolme aasta jooksul 100 000 euro künnist. Seepärast oli 2000.–2006. aasta suuniste punkti 14.3 tingimus täidetud. |
| --- | --- |

(338)

Austria ametiasutused kinnitasid oma 14. septembri 2012. aasta kirjaga, et kõnealuste meetmete jaoks antud abi ei ületanud ühegi abisaaja puhul kolme aasta jooksul 100 000 euro künnist. Seepärast oli 2000.–2006. aasta suuniste punkti 14.3 tingimus täidetud.

| (339) | 2000.–2006. aasta suuniste punkti 14.2 tingimuse kohta, mille kohaselt võimalus abi saada pidi olema kõikidel asjaomase piirkonna abikõlblikel ettevõtjatel, märgib komisjon, et see tingimus on täidetud, sest tehnilise abi meetmed olid seotud üldise tooteteabega. Seepärast oli 2000.–2006. aasta suuniste punkti 14.2 tingimus täidetud. |
| --- | --- |

(339)

2000.–2006. aasta suuniste punkti 14.2 tingimuse kohta, mille kohaselt võimalus abi saada pidi olema kõikidel asjaomase piirkonna abikõlblikel ettevõtjatel, märgib komisjon, et see tingimus on täidetud, sest tehnilise abi meetmed olid seotud üldise tooteteabega. Seepärast oli 2000.–2006. aasta suuniste punkti 14.2 tingimus täidetud.

| (340) | Seega olid 2000.–2006. aasta suuniste tingimused tehnilise abi andmiseks antava abi kohta täidetud ja komisjon leiab, et kõnealune abi oli EÜ asutamislepingu artikli 87 lõike 3 punkti c (nüüd ELi toimimise lepingu artikli 107 lõike 3 punkt c) alusel ühisturuga kokkusobiv. |
| --- | --- |

(340)

Seega olid 2000.–2006. aasta suuniste tingimused tehnilise abi andmiseks antava abi kohta täidetud ja komisjon leiab, et kõnealune abi oli EÜ asutamislepingu artikli 87 lõike 3 punkti c (nüüd ELi toimimise lepingu artikli 107 lõike 3 punkt c) alusel ühisturuga kokkusobiv.

8.8.   TEHNILINE ABI AJAVAHEMIKUS 1. JAANUARIST 2007 KUNI 31. DETSEMBRINI 2008

TEHNILINE ABI AJAVAHEMIKUS 1. JAANUARIST 2007 KUNI 31. DETSEMBRINI 2008

8.8.1.   KOHALDATAVAD EESKIRJAD

Abi põllumajanduslikele esmatootjatele

Abi põllumajanduslikele esmatootjatele

| (341) | 2007.–2013. aasta suuniste punkti 103 kohaselt võis komisjon tunnistada esmatootjatele tehnilise abi saamiseks antava riigiabi EÜ asutamislepingu artikli 87 lõike 3 punkti c (nüüd ELi toimimise lepingu artikli 107 lõike 3 punkt c) alusel ühisturuga kokkusobivaks, kui see vastas kõigile komisjoni määruse (EÜ) nr 1857/2006 artikli 15 tingimustele. |
| --- | --- |

(341)

2007.–2013. aasta suuniste punkti 103 kohaselt võis komisjon tunnistada esmatootjatele tehnilise abi saamiseks antava riigiabi EÜ asutamislepingu artikli 87 lõike 3 punkti c (nüüd ELi toimimise lepingu artikli 107 lõike 3 punkt c) alusel ühisturuga kokkusobivaks, kui see vastas kõigile komisjoni määruse (EÜ) nr 1857/2006 artikli 15 tingimustele.

| (342) | Määruse (EÜ) nr 1857/2006 artikli 15 alusel peeti abi ühisturuga kokkusobivaks EÜ asutamislepingu artikli 87 lõike 3 punkti c (nüüd ELi toimimise lepingu artikli 107 lõike 3 punkti c) tähenduses, kui seda anti määruse (EÜ) nr 1857/2006 artikli 15 lõikes 2 loetletud tehnilise abiga seotud tegevuse rahastamiskõlblike kulude jaoks ja kui see vastas kõnealuse määruse artikli 15 lõigetes 3 ja 4 sätestatud tingimustele. |
| --- | --- |

(342)

Määruse (EÜ) nr 1857/2006 artikli 15 alusel peeti abi ühisturuga kokkusobivaks EÜ asutamislepingu artikli 87 lõike 3 punkti c (nüüd ELi toimimise lepingu artikli 107 lõike 3 punkti c) tähenduses, kui seda anti määruse (EÜ) nr 1857/2006 artikli 15 lõikes 2 loetletud tehnilise abiga seotud tegevuse rahastamiskõlblike kulude jaoks ja kui see vastas kõnealuse määruse artikli 15 lõigetes 3 ja 4 sätestatud tingimustele.

| (343) | Vastavalt määruse (EÜ) nr 1857/2006 artikli 15 lõike 2 punktile d ettevõtjate vahel teadmiste jagamiseks nõupidamiste, konkursside, näituste ja messide korraldamise ning nendel osalemise kohta võis abi anda järgmiste rahastamiskõlblike kulude katmiseks: osalemistasud, sõidukulud, trükiste kulud, näituseruumide üürimine või võistluste raames antavad sümboolsed auhinnad väärtusega kuni 250 eurot auhinna ja võitja kohta. |
| --- | --- |

(343)

Vastavalt määruse (EÜ) nr 1857/2006 artikli 15 lõike 2 punktile d ettevõtjate vahel teadmiste jagamiseks nõupidamiste, konkursside, näituste ja messide korraldamise ning nendel osalemise kohta võis abi anda järgmiste rahastamiskõlblike kulude katmiseks: osalemistasud, sõidukulud, trükiste kulud, näituseruumide üürimine või võistluste raames antavad sümboolsed auhinnad väärtusega kuni 250 eurot auhinna ja võitja kohta.

| (344) | Määruse (EÜ) nr 1857/2006 artikli 15 lõike 2 punktiga e oli lubatud anda abi selliste kulude katmiseks, mis olid seotud teadustulemuste populariseerimisega ja faktilise teabega muudest riikidest pärit toodetele avatud kvaliteedisüsteemide kohta (tingimusel et konkreetseid ettevõtteid, kaubamärke või päritolu ei ole nimetatud). |
| --- | --- |

(344)

Määruse (EÜ) nr 1857/2006 artikli 15 lõike 2 punktiga e oli lubatud anda abi selliste kulude katmiseks, mis olid seotud teadustulemuste populariseerimisega ja faktilise teabega muudest riikidest pärit toodetele avatud kvaliteedisüsteemide kohta (tingimusel et konkreetseid ettevõtteid, kaubamärke või päritolu ei ole nimetatud).

| (345) | Määruse (EÜ) nr 1857/2006 artikli 15 lõike 2 punktiga f oli lubatud anda abi, et katta kulud seoses selliste kataloogide avaldamise või veebilehtede tegemisega, kus esitatakse faktilist teavet teatud piirkonna tootjate või teatud toote tootjate kohta, kui teave ja esitus on neutraalsed ja kõigil asjaomastel tootjatel on võrdsed võimalused olla kõnealuses trükises või veebilehel esindatud. |
| --- | --- |

(345)

Määruse (EÜ) nr 1857/2006 artikli 15 lõike 2 punktiga f oli lubatud anda abi, et katta kulud seoses selliste kataloogide avaldamise või veebilehtede tegemisega, kus esitatakse faktilist teavet teatud piirkonna tootjate või teatud toote tootjate kohta, kui teave ja esitus on neutraalsed ja kõigil asjaomastel tootjatel on võrdsed võimalused olla kõnealuses trükises või veebilehel esindatud.

| (346) | Määruse (EÜ) nr 1857/2006 artikli 15 lõigetega 3 ja 4 oli lubatud katta tehnilise abi jaoks antava abiga kuni 100 % kuludest, kui olid täidetud järgmised tingimused: abi tuli anda loonusena, subsideeritud teenuste vahendusel ja see ei tohtinud hõlmata rahalisi otsemakseid tootjatele; kõigil asjaomase piirkonna rahastamiskõlblikel tootjatel pidi olema võimalus abi saada objektiivselt kindlaksmääratud tingimustel; kui tehnilist abi andsid tootjarühmad või muud organisatsioonid, ei tohtinud teenuse saamise tingimuseks olla sellise rühma või organisatsiooni liikmesus. Muude kui rühma liikmete osalemine rühma või organisatsiooni halduskuludes pidi piirduma teenuse osutamisest tulenevate kuludega. |
| --- | --- |

(346)

Määruse (EÜ) nr 1857/2006 artikli 15 lõigetega 3 ja 4 oli lubatud katta tehnilise abi jaoks antava abiga kuni 100 % kuludest, kui olid täidetud järgmised tingimused: abi tuli anda loonusena, subsideeritud teenuste vahendusel ja see ei tohtinud hõlmata rahalisi otsemakseid tootjatele; kõigil asjaomase piirkonna rahastamiskõlblikel tootjatel pidi olema võimalus abi saada objektiivselt kindlaksmääratud tingimustel; kui tehnilist abi andsid tootjarühmad või muud organisatsioonid, ei tohtinud teenuse saamise tingimuseks olla sellise rühma või organisatsiooni liikmesus. Muude kui rühma liikmete osalemine rühma või organisatsiooni halduskuludes pidi piirduma teenuse osutamisest tulenevate kuludega.

Töötlemise ja turustamisega tegelevad ettevõtted

Töötlemise ja turustamisega tegelevad ettevõtted

| (347) | 2007.–2013. aasta suuniste punkti 105 kohaselt võis komisjon tunnistada põllumajandustoodete töötlemise ja turustamisega tegelevatele ettevõtetele tehnilise abi saamiseks antava riigiabi EÜ asutamislepingu artikli 87 lõike 3 punkti c (nüüd ELi toimimise lepingu artikli 107 lõike 3 punkt c) alusel ühisturuga kokkusobivaks, kui see vastas kõigile komisjoni määruse (EÜ) nr 70/2001 artikli 5 tingimustele. Määruse (EÜ) nr 800/2008 (millega asendati määrus (EÜ) nr 70/2001) artiklis 43 on öeldud, et viiteid määrusele (EÜ) nr 70/2001 tuleks käsitleda viidetena määrusele (EÜ) nr 800/2008 (100). |
| --- | --- |

(347)

2007.–2013. aasta suuniste punkti 105 kohaselt võis komisjon tunnistada põllumajandustoodete töötlemise ja turustamisega tegelevatele ettevõtetele tehnilise abi saamiseks antava riigiabi EÜ asutamislepingu artikli 87 lõike 3 punkti c (nüüd ELi toimimise lepingu artikli 107 lõike 3 punkt c) alusel ühisturuga kokkusobivaks, kui see vastas kõigile komisjoni määruse (EÜ) nr 70/2001 artikli 5 tingimustele. Määruse (EÜ) nr 800/2008 (millega asendati määrus (EÜ) nr 70/2001) artiklis 43 on öeldud, et viiteid määrusele (EÜ) nr 70/2001 tuleks käsitleda viidetena määrusele (EÜ) nr 800/2008 (100).

100

| (348) | Seoses määruse (EÜ) nr 800/2008 artikli 26 ja määruse (EÜ) nr 70/2001 artikli 5 punkti a tingimustega on asjakohane viidata põhjendusele 315. |
| --- | --- |

(348)

Seoses määruse (EÜ) nr 800/2008 artikli 26 ja määruse (EÜ) nr 70/2001 artikli 5 punkti a tingimustega on asjakohane viidata põhjendusele 315.

| (349) | Määruse (EÜ) nr 800/2008 artiklis 27 ja määruse (EÜ) nr 70/2001 artikli 5 punktis b on sätestatud, et messidel ja näitustel osalemiseks antava abi osakaal ei tohi ületada 50 % rahastamiskõlblikest kuludest ning et rahastamiskõlblikud kulud on kulud, mis ettevõtja kannab esmakordsel osalemisel mis tahes messil või näitusel seoses väljapanekukoha üürimise, ülesseadmise ja haldamisega. |
| --- | --- |

(349)

Määruse (EÜ) nr 800/2008 artiklis 27 ja määruse (EÜ) nr 70/2001 artikli 5 punktis b on sätestatud, et messidel ja näitustel osalemiseks antava abi osakaal ei tohi ületada 50 % rahastamiskõlblikest kuludest ning et rahastamiskõlblikud kulud on kulud, mis ettevõtja kannab esmakordsel osalemisel mis tahes messil või näitusel seoses väljapanekukoha üürimise, ülesseadmise ja haldamisega.

8.8.2.   TEHNILISE ABI HINDAMINE (ESMATOOTJAD NING TÖÖTLEMINE JA TURUSTAMINE)

Abi põllumajanduslikele esmatootjatele

Abi põllumajanduslikele esmatootjatele

| (350) | Komisjon on seisukohal, et eeskirjad, mida kohaldati alates 1. jaanuarist 2007 tehnilise abi andmisel põllumajanduslikele esmatootjatele, olid põhimõtteliselt identsed 2000.–2006. aasta suunistes sätestatud tingimustega. Määruse (EÜ) nr 1857/2006 artikli 15 lõikes 2 loetletud rahastamiskõlblikud kulud on sisuliselt identsed 2000.–2006. aasta suuniste punktis 14 loetletud kuludega (101). Määruse (EÜ) nr 1857/2006 artikli 15 lõikes 4 sätestatud tingimused on identsed 2000.–2006. aasta suuniste punkti 14.2 sätetega. Samas oli erinevalt 2000.–2006. aasta suunistest 2007.–2013. aasta suunistes öeldud, et abi tuli anda loonusena, subsideeritud teenuste vahendusel. Sellega seoses märkisid Austria ametiasutused, et tehnilist abi anti isegi enne 2007. aastat subsideeritud teenuste vormis. |
| --- | --- |

(350)

Komisjon on seisukohal, et eeskirjad, mida kohaldati alates 1. jaanuarist 2007 tehnilise abi andmisel põllumajanduslikele esmatootjatele, olid põhimõtteliselt identsed 2000.–2006. aasta suunistes sätestatud tingimustega. Määruse (EÜ) nr 1857/2006 artikli 15 lõikes 2 loetletud rahastamiskõlblikud kulud on sisuliselt identsed 2000.–2006. aasta suuniste punktis 14 loetletud kuludega (101). Määruse (EÜ) nr 1857/2006 artikli 15 lõikes 4 sätestatud tingimused on identsed 2000.–2006. aasta suuniste punkti 14.2 sätetega. Samas oli erinevalt 2000.–2006. aasta suunistest 2007.–2013. aasta suunistes öeldud, et abi tuli anda loonusena, subsideeritud teenuste vahendusel. Sellega seoses märkisid Austria ametiasutused, et tehnilist abi anti isegi enne 2007. aastat subsideeritud teenuste vormis.

101

| (351) | Asjakohane on viidata jaos 8.7 kirjeldatud kokkusobivuse hindamisele. Seetõttu leiab komisjon, et kõnealune abi oli ühisturuga kokkusobiv. |
| --- | --- |

(351)

Asjakohane on viidata jaos 8.7 kirjeldatud kokkusobivuse hindamisele. Seetõttu leiab komisjon, et kõnealune abi oli ühisturuga kokkusobiv.

Töötlemise ja turustamisega tegelevad ettevõtted

Töötlemise ja turustamisega tegelevad ettevõtted

| (352) | Seoses tehnilise abi andmisega töötlemise ja turustamisega tegelevatele ettevõtetele on 2007.–2013. aasta suunistes tehtud võrreldes eelmiste eeskirjadega olulised muudatused. Seepärast on vaja hinnata seda kategooriat eraldi. Menetluse algatamise otsuse etapis kättesaadava teabe põhjal oli ebaselge, kas Austria ametiasutused viisid vaatlusalused tehnilise abi meetmed 2007. aastal vastavusse suuniste eespool nimetatud tingimustega. Seepärast paluti Austria ametiasutustel esitada lisateavet selle tõenduseks, et kõnealused meetmed olid ajavahemikus 1. jaanuarist 2007 kuni 31. detsembrini 2008 uute eeskirjadega kooskõlas. Sellega seoses väljendas komisjon kahtlust selle suhtes, kas tingimused, mis erinesid 2000.–2006. aasta suuniste nõuetest, olid täidetud. Eelkõige juhtis komisjon Austria ametiasutuste tähelepanu järgmistele olulistele muudatustele:






  — | vahetegemine põllumajandustoodete esmatootmise ning töötlemise ja turustamise vahel; |
| --- | --- | --- |

(352)

Seoses tehnilise abi andmisega töötlemise ja turustamisega tegelevatele ettevõtetele on 2007.–2013. aasta suunistes tehtud võrreldes eelmiste eeskirjadega olulised muudatused. Seepärast on vaja hinnata seda kategooriat eraldi. Menetluse algatamise otsuse etapis kättesaadava teabe põhjal oli ebaselge, kas Austria ametiasutused viisid vaatlusalused tehnilise abi meetmed 2007. aastal vastavusse suuniste eespool nimetatud tingimustega. Seepärast paluti Austria ametiasutustel esitada lisateavet selle tõenduseks, et kõnealused meetmed olid ajavahemikus 1. jaanuarist 2007 kuni 31. detsembrini 2008 uute eeskirjadega kooskõlas. Sellega seoses väljendas komisjon kahtlust selle suhtes, kas tingimused, mis erinesid 2000.–2006. aasta suuniste nõuetest, olid täidetud. Eelkõige juhtis komisjon Austria ametiasutuste tähelepanu järgmistele olulistele muudatustele:

—

vahetegemine põllumajandustoodete esmatootmise ning töötlemise ja turustamise vahel;

| — | viimati nimetatu puhul võis 2007.–2013. aasta suuniste alusel tunnistada kokkusobivaks üksnes VKEdele antava abi, rahastamiskõlblikud kulud piirati nõustamisteenustega ning osalemisega messidel ja näitustel ning abi osakaalu vähendati 50 %ni. |
| --- | --- |

—

viimati nimetatu puhul võis 2007.–2013. aasta suuniste alusel tunnistada kokkusobivaks üksnes VKEdele antava abi, rahastamiskõlblikud kulud piirati nõustamisteenustega ning osalemisega messidel ja näitustel ning abi osakaalu vähendati 50 %ni.

| (353) | Austria ametiasutused väitsid oma 14. septembri 2012. aasta kirjas, et kohustus tagada vastavus uute riigiabieeskirjadega kehtis alates 1. jaanuarist 2008, mitte 1. jaanuarist 2007, nagu oli märkinud komisjon (vt ka põhjendused 172–175). Seepärast ei esitanud Austria ametiasutused kokkusobivuse hindamiseks lisateavet. Komisjon palus oma 19. veebruari 2014. aasta teabenõudes taas Austrial esitada kõnealuses küsimuses vajalik teave. Austria ametiasutused jäid oma 30. aprilli 2014. aasta vastuses kindlaks oma 2012. aasta kirjas väljendatud seisukohale ja ei esitanud kokkusobivuse hindamiseks lisateavet. |
| --- | --- |

(353)

Austria ametiasutused väitsid oma 14. septembri 2012. aasta kirjas, et kohustus tagada vastavus uute riigiabieeskirjadega kehtis alates 1. jaanuarist 2008, mitte 1. jaanuarist 2007, nagu oli märkinud komisjon (vt ka põhjendused 172–175). Seepärast ei esitanud Austria ametiasutused kokkusobivuse hindamiseks lisateavet. Komisjon palus oma 19. veebruari 2014. aasta teabenõudes taas Austrial esitada kõnealuses küsimuses vajalik teave. Austria ametiasutused jäid oma 30. aprilli 2014. aasta vastuses kindlaks oma 2012. aasta kirjas väljendatud seisukohale ja ei esitanud kokkusobivuse hindamiseks lisateavet.

| (354) | Asjakohane on viidata põhjendustes 322–326 esitatud arutluskäigule, mis on kohaldatav ka käesolevas jaos nimetatud liiki abi puhul. |
| --- | --- |

(354)

Asjakohane on viidata põhjendustes 322–326 esitatud arutluskäigule, mis on kohaldatav ka käesolevas jaos nimetatud liiki abi puhul.

| (355) | Eespool nimetatud põhjustel – kuna põllumajandustoodete töötlemise ja turustamisega tegelevatele ettevõtetele ajavahemikus 1. jaanuarist 2007 kuni 31. detsembrini 2008 antud tehniline abi ei vastanud uutele tingimustele, mis olid sätestatud selle abiliigi jaoks 2007.–2013. aasta suunistes (st abi suurtele ettevõtetele, abi esmakordsel osalemisel messil, 50 % ületav abi määr muude teenuste kui nõustamisteenuste puhul ja osalemisel messidel või mitterahaline hüvitis) (põhjendus 350) – leiab komisjon, et kõnealune abi oli EÜ asutamislepingu artikli 87 lõike 3 punkti c (nüüd ELi toimimise lepingu artikli 107 lõike 3 punkt c) alusel ühisturuga kokkusobimatu. |
| --- | --- |

(355)

Eespool nimetatud põhjustel – kuna põllumajandustoodete töötlemise ja turustamisega tegelevatele ettevõtetele ajavahemikus 1. jaanuarist 2007 kuni 31. detsembrini 2008 antud tehniline abi ei vastanud uutele tingimustele, mis olid sätestatud selle abiliigi jaoks 2007.–2013. aasta suunistes (st abi suurtele ettevõtetele, abi esmakordsel osalemisel messil, 50 % ületav abi määr muude teenuste kui nõustamisteenuste puhul ja osalemisel messidel või mitterahaline hüvitis) (põhjendus 350) – leiab komisjon, et kõnealune abi oli EÜ asutamislepingu artikli 87 lõike 3 punkti c (nüüd ELi toimimise lepingu artikli 107 lõike 3 punkt c) alusel ühisturuga kokkusobimatu.

| (356) | Muude kui eespool esitatud põhjenduses nimetatud meetmete puhul ei ole kokkusobivuskriteeriumid võrreldes 2000.–2006. aasta suunistega muutunud. Asjakohane on viidata põhjenduses 328 jj kirjeldatud kokkusobivuse hindamisele. Seepärast on kõnealused meetmed ühisturuga kokkusobivad. |
| --- | --- |

(356)

Muude kui eespool esitatud põhjenduses nimetatud meetmete puhul ei ole kokkusobivuskriteeriumid võrreldes 2000.–2006. aasta suunistega muutunud. Asjakohane on viidata põhjenduses 328 jj kirjeldatud kokkusobivuse hindamisele. Seepärast on kõnealused meetmed ühisturuga kokkusobivad.

8.9.   MAKSULAADSED LÕIVUD JA PÜSIV SEOS ABIGA

MAKSULAADSED LÕIVUD JA PÜSIV SEOS ABIGA

| (357) | Kuna käesolevas otsuses käsitletavaid meetmeid rahastati maksulaadsest lõivust, peab komisjon uurima nii rahastatud meetmeid kui ka nende rahastamise viisi. |
| --- | --- |

(357)

Kuna käesolevas otsuses käsitletavaid meetmeid rahastati maksulaadsest lõivust, peab komisjon uurima nii rahastatud meetmeid kui ka nende rahastamise viisi.

| (358) | Euroopa Kohtu väljakujunenud praktikas on sätestatud, et kui abimeetmete rahastamise viis – eeskätt kohustuslike maksete kaudu – on abimeetme lahutamatu osa, peab komisjon abi uurimisel võtma arvesse ka abi rahastamise viisi (102). |
| --- | --- |

(358)

Euroopa Kohtu väljakujunenud praktikas on sätestatud, et kui abimeetmete rahastamise viis – eeskätt kohustuslike maksete kaudu – on abimeetme lahutamatu osa, peab komisjon abi uurimisel võtma arvesse ka abi rahastamise viisi (102).

102

| (359) | Selleks, et maksu või maksu osa saaks käsitleda abimeetme olulise osana, peab asjaomase siseriikliku õiguse alusel olema maksu ja antava abi vahel kindlasti niisugune seos, kus maksutulud on tingimata ette nähtud antava abi rahastamiseks (103) ja maksu suurus peab mõjutama otseselt riigiabi suurust (104). |
| --- | --- |

(359)

Selleks, et maksu või maksu osa saaks käsitleda abimeetme olulise osana, peab asjaomase siseriikliku õiguse alusel olema maksu ja antava abi vahel kindlasti niisugune seos, kus maksutulud on tingimata ette nähtud antava abi rahastamiseks (103) ja maksu suurus peab mõjutama otseselt riigiabi suurust (104).

103

104

8.9.1.   AJAVAHEMIK 1995–2001

| (360) | Vastavalt menetluse algatamise otsuse põhjendusele 235 jõudis komisjon kõnealuste kriteeriumide kohaldamisel vaatlusaluste meetmete suhtes esialgsele järeldusele, et esimene kriteerium tundus olevat täidetud, sest Austria ametiasutuste sõnul kasutati kogutud lõive üksnes otsuses käsitletud abimeetmete jaoks (vt põhjendus 53). |
| --- | --- |

(360)

Vastavalt menetluse algatamise otsuse põhjendusele 235 jõudis komisjon kõnealuste kriteeriumide kohaldamisel vaatlusaluste meetmete suhtes esialgsele järeldusele, et esimene kriteerium tundus olevat täidetud, sest Austria ametiasutuste sõnul kasutati kogutud lõive üksnes otsuses käsitletud abimeetmete jaoks (vt põhjendus 53).

| (361) | Mis puudutab küsimust, kas lõivu suurus mõjutas otseselt riigiabi suurust, siis komisjonil ei olnud menetluse algatamise otsuse etapis kogu vajalikku teavet, et hinnata, kas see kriteerium oli täidetud. Seepärast paluti Austria ametiasutustel selgitada, kas vaatlusalune abisumma oli otseselt seotud lõivutuluga, st kas kõnealune summa oli ette kindlaks määratud või sõltus see konkreetsetest AMA turustusvajadustest. |
| --- | --- |

(361)

Mis puudutab küsimust, kas lõivu suurus mõjutas otseselt riigiabi suurust, siis komisjonil ei olnud menetluse algatamise otsuse etapis kogu vajalikku teavet, et hinnata, kas see kriteerium oli täidetud. Seepärast paluti Austria ametiasutustel selgitada, kas vaatlusalune abisumma oli otseselt seotud lõivutuluga, st kas kõnealune summa oli ette kindlaks määratud või sõltus see konkreetsetest AMA turustusvajadustest.

| (362) | Komisjon märkis ka seda, et kui ta peaks jõudma pärast vajaliku teabe saamist järeldusele, et lõivud moodustasid abimeetme lahutamatu osa, tuleb tal uurida, kas kava rahastamisel tehti vahet imporditud toodetel ja Austrias toodetud toodetel (105) või eksporditud omamaistel toodetel ja Austria turul turustatud omamaistel toodetel (106) (menetluse algatamise otsuse põhjendus 236). |
| --- | --- |

(362)

Komisjon märkis ka seda, et kui ta peaks jõudma pärast vajaliku teabe saamist järeldusele, et lõivud moodustasid abimeetme lahutamatu osa, tuleb tal uurida, kas kava rahastamisel tehti vahet imporditud toodetel ja Austrias toodetud toodetel (105) või eksporditud omamaistel toodetel ja Austria turul turustatud omamaistel toodetel (106) (menetluse algatamise otsuse põhjendus 236).

105

106

| (363) | Austria ametiasutustel paluti esitada neis küsimustes teavet. Eelkõige paluti neil tuua selgust küsimusse, kas AMA alusakti § 21c lõige 2, mille kohaselt olid väljastpoolt Austriat pärit kaubad lõivust vabastatud (vt põhjendus 58), kehtis juba 1995. aastal või lisati see kõnealusesse õigusakti hilisema muudatusena. Lisaks paluti Austrial selgitada, kas väljaspool Austriat turustatud Austria päritolu toodete puhul sai kasutada meedet samas ulatuses nagu toodete puhul, mida turustati Austrias. |
| --- | --- |

(363)

Austria ametiasutustel paluti esitada neis küsimustes teavet. Eelkõige paluti neil tuua selgust küsimusse, kas AMA alusakti § 21c lõige 2, mille kohaselt olid väljastpoolt Austriat pärit kaubad lõivust vabastatud (vt põhjendus 58), kehtis juba 1995. aastal või lisati see kõnealusesse õigusakti hilisema muudatusena. Lisaks paluti Austrial selgitada, kas väljaspool Austriat turustatud Austria päritolu toodete puhul sai kasutada meedet samas ulatuses nagu toodete puhul, mida turustati Austrias.

| (364) | Menetluse algatamise otsuse põhjenduses 237 rõhutas komisjon, et ta pidi kontrollima ka seda, ega lõivu kogumine ei olnud vastuolus põllumajandussektori ühise turukorralduse eesmärkidega. Sellega seoses tuli kindlaks teha, kas lõivud mõjutasid lõpptoodete hindu ja kas omamaiste toodete puhul toimus seega võrreldes imporditud toodetega diskrimineerimine. |
| --- | --- |

(364)

Menetluse algatamise otsuse põhjenduses 237 rõhutas komisjon, et ta pidi kontrollima ka seda, ega lõivu kogumine ei olnud vastuolus põllumajandussektori ühise turukorralduse eesmärkidega. Sellega seoses tuli kindlaks teha, kas lõivud mõjutasid lõpptoodete hindu ja kas omamaiste toodete puhul toimus seega võrreldes imporditud toodetega diskrimineerimine.

| (365) | Sellega seoses paluti menetluse algatamise otsuses Austria ametiasutustel esitada andmed selle kohta, kui suure osa lõiv vastavatest müügihindadest moodustas, ja selgitada, mil määral korvas kõnealusest lõivust rahastatud meetmete soodne mõju lõivu võimalikku kahjulikku mõju. Peale selle paluti Austria ametiasutustel selgitada, kas asjaomaste toodete hinnad olid ajendatud eeskätt turust. |
| --- | --- |

(365)

Sellega seoses paluti menetluse algatamise otsuses Austria ametiasutustel esitada andmed selle kohta, kui suure osa lõiv vastavatest müügihindadest moodustas, ja selgitada, mil määral korvas kõnealusest lõivust rahastatud meetmete soodne mõju lõivu võimalikku kahjulikku mõju. Peale selle paluti Austria ametiasutustel selgitada, kas asjaomaste toodete hinnad olid ajendatud eeskätt turust.

| (366) | Oma 14. septembri 2012. aasta kirjaga teatasid Austria ametiasutused komisjonile, et välisriikide tooted olid AMA alusakti § 2c lõike 2 kohaselt lõivust vabastatud. Seda vabastust kohaldati alates 1. jaanuarist 1994 ehk kogu hinnatava ajavahemiku vältel. |
| --- | --- |

(366)

Oma 14. septembri 2012. aasta kirjaga teatasid Austria ametiasutused komisjonile, et välisriikide tooted olid AMA alusakti § 2c lõike 2 kohaselt lõivust vabastatud. Seda vabastust kohaldati alates 1. jaanuarist 1994 ehk kogu hinnatava ajavahemiku vältel.

| (367) | Mis puudutab suhet põllumajandussektori ühise turukorralduse eesmärkidega, siis Austria ametiasutused väitsid oma 14. septembri 2012. aasta kirjas, et kuna hinnad kujundas pakkumine ja nõudlus asjaomastel turgudel ning ametiasutused sellesse ei sekkunud, ei olnud võimalik välja arvutada, kui suure osa müügihindadest lõiv moodustas. |
| --- | --- |

(367)

Mis puudutab suhet põllumajandussektori ühise turukorralduse eesmärkidega, siis Austria ametiasutused väitsid oma 14. septembri 2012. aasta kirjas, et kuna hinnad kujundas pakkumine ja nõudlus asjaomastel turgudel ning ametiasutused sellesse ei sekkunud, ei olnud võimalik välja arvutada, kui suure osa müügihindadest lõiv moodustas.

| (368) | Samas vastuses väitsid Austria ametiasutused, et lõivu suurus ei mõjutanud otseselt riigiabi suurust. Lisaks AMA lõivust saadud tulule olid olemas ka muud rahastamisvahendid. Nimelt lõivust saadava n-ö puhastulu ja ELi vahendite (kaasrahastatud meetmete puhul) kõrval koguti meetmete rahastamiseks ettevõtjatelt litsentsitasusid ja tulu AMA poes (kokaraamatute jms eest) makstud autoritasudelt. |
| --- | --- |

(368)

Samas vastuses väitsid Austria ametiasutused, et lõivu suurus ei mõjutanud otseselt riigiabi suurust. Lisaks AMA lõivust saadud tulule olid olemas ka muud rahastamisvahendid. Nimelt lõivust saadava n-ö puhastulu ja ELi vahendite (kaasrahastatud meetmete puhul) kõrval koguti meetmete rahastamiseks ettevõtjatelt litsentsitasusid ja tulu AMA poes (kokaraamatute jms eest) makstud autoritasudelt.

| (369) | Austria ametiasutused tõestasid, et osa AMA meetmete rahastamise vahenditest ei olnud pärit lõivust (107) ja seega ei sõltunud kulutatud abisumma (mis omakorda mõjutas tegelikult elluviidud meetmete ulatust) üksnes lõivutulust. Peale selle ei kasutatud lõivutulu üksnes abi rahastamiseks (108). |
| --- | --- |

(369)

Austria ametiasutused tõestasid, et osa AMA meetmete rahastamise vahenditest ei olnud pärit lõivust (107) ja seega ei sõltunud kulutatud abisumma (mis omakorda mõjutas tegelikult elluviidud meetmete ulatust) üksnes lõivutulust. Peale selle ei kasutatud lõivutulu üksnes abi rahastamiseks (108).

107

108

| (370) | Seetõttu leiab komisjon, et kriteeriumid, mis kajastasid kohtupraktika kohaselt püsivat seost abiga, ei olnud ajavahemikus 1995–2001 täidetud. |
| --- | --- |

(370)

Seetõttu leiab komisjon, et kriteeriumid, mis kajastasid kohtupraktika kohaselt püsivat seost abiga, ei olnud ajavahemikus 1995–2001 täidetud.

8.9.2.   AJAVAHEMIK 2002–2008

| (371) | Austria ametiasutustel paluti esitada ka vajalik teave, mis võimaldanuks komisjonil hinnata, kas meetme rahastamine maksulaadsest lõivust moodustas ajavahemikus 2002–2008 abimeetmete lahutamatu osa (vt menetluse algatamise otsuse põhjendus 238). |
| --- | --- |

(371)

Austria ametiasutustel paluti esitada ka vajalik teave, mis võimaldanuks komisjonil hinnata, kas meetme rahastamine maksulaadsest lõivust moodustas ajavahemikus 2002–2008 abimeetmete lahutamatu osa (vt menetluse algatamise otsuse põhjendus 238).

| (372) | Eespool nimetatud põhjustel ja kuna rahastamisallikad jäid samaks, leiab komisjon, et lõivul ei olnud riigiabiga püsivat seost ka ajavahemikus 2002–2008. |
| --- | --- |

(372)

Eespool nimetatud põhjustel ja kuna rahastamisallikad jäid samaks, leiab komisjon, et lõivul ei olnud riigiabiga püsivat seost ka ajavahemikus 2002–2008.

9.   JÄRELDUS ABI OLEMASOLU JA KOKKUSOBIVUSE KOHTA

JÄRELDUS ABI OLEMASOLU JA KOKKUSOBIVUSE KOHTA

| (373) | Eespool nimetatud põhjustel ja olenemata põhjendusest 378 kujutavad AMA turustusmeetmed endast riigiabi. |
| --- | --- |

(373)

Eespool nimetatud põhjustel ja olenemata põhjendusest 378 kujutavad AMA turustusmeetmed endast riigiabi.

| (374) | Eespool nimetatud põhjustel ja olenemata põhjendusest 378 on põhjendustes 208, 213, 327 (kolmas lause) ja 355 nimetatud abimeetmed siseturuga kokkusobimatud. Muud eespool hinnatud meetmed on siseturuga kokkusobivad. |
| --- | --- |

(374)

Eespool nimetatud põhjustel ja olenemata põhjendusest 378 on põhjendustes 208, 213, 327 (kolmas lause) ja 355 nimetatud abimeetmed siseturuga kokkusobimatud. Muud eespool hinnatud meetmed on siseturuga kokkusobivad.

| (375) | Mis tahes hüvitist, mis andmise ajal vastas vähese tähtsusega abi käsitlevas määruses (109) sätestatud tingimustele, ei loeta riigiabiks. Mis tahes abi, mis andmise ajal vastas grupierandi või heakskiidetud abikava tingimustele, on siseturuga kokkusobiv asjaomase abi liigi suhtes kohaldatud abi ülemmäära ulatuses. |
| --- | --- |

(375)

Mis tahes hüvitist, mis andmise ajal vastas vähese tähtsusega abi käsitlevas määruses (109) sätestatud tingimustele, ei loeta riigiabiks. Mis tahes abi, mis andmise ajal vastas grupierandi või heakskiidetud abikava tingimustele, on siseturuga kokkusobiv asjaomase abi liigi suhtes kohaldatud abi ülemmäära ulatuses.

109

10.   SISSENÕUDMINE

SISSENÕUDMINE

| (376) | Aluslepingu ja Euroopa Kohtu väljakujunenud praktika kohaselt võib komisjon juhul, kui ta leiab, et abi ei ole siseturuga kokkusobiv, otsustada, et liikmesriik peab sellise abi andmise lõpetama või seda muutma (110). Samuti on Euroopa Kohus korduvalt sedastanud, et riigi kohustus lõpetada sellise abi andmine, mida komisjon peab siseturuga kokkusobimatuks, on kehtestatud selleks, et taastada varasem olukord (111). Sellega seoses on Euroopa Kohus leidnud, et kõnealune eesmärk on saavutatud, kui abisaaja on ebaseadusliku abina saadud summad tagasi maksnud ja seega loobunud eelisest, mis tal turul konkurentide ees oli, ja kui on taastatud abi väljamaksmisele eelnenud olukord (112). |
| --- | --- |

(376)

Aluslepingu ja Euroopa Kohtu väljakujunenud praktika kohaselt võib komisjon juhul, kui ta leiab, et abi ei ole siseturuga kokkusobiv, otsustada, et liikmesriik peab sellise abi andmise lõpetama või seda muutma (110). Samuti on Euroopa Kohus korduvalt sedastanud, et riigi kohustus lõpetada sellise abi andmine, mida komisjon peab siseturuga kokkusobimatuks, on kehtestatud selleks, et taastada varasem olukord (111). Sellega seoses on Euroopa Kohus leidnud, et kõnealune eesmärk on saavutatud, kui abisaaja on ebaseadusliku abina saadud summad tagasi maksnud ja seega loobunud eelisest, mis tal turul konkurentide ees oli, ja kui on taastatud abi väljamaksmisele eelnenud olukord (112).

110

111

112

| (377) | Kooskõlas selle kohtupraktikaga on nõukogu määruse (EL) 2015/1589 (113) (edaspidi „menetlusmäärus“) artiklis 16 sätestatud, et „kui ebaseadusliku abi korral tehakse negatiivne otsus, nõuab komisjon, et kõnealune liikmesriik peab võtma kõik vajalikud meetmed, et abisaajalt abi tagasi saada“. |
| --- | --- |

(377)

Kooskõlas selle kohtupraktikaga on nõukogu määruse (EL) 2015/1589 (113) (edaspidi „menetlusmäärus“) artiklis 16 sätestatud, et „kui ebaseadusliku abi korral tehakse negatiivne otsus, nõuab komisjon, et kõnealune liikmesriik peab võtma kõik vajalikud meetmed, et abisaajalt abi tagasi saada“.

113

| (378) | Menetlusmääruse artikli 17 kohaselt on komisjonil õigus kokkusobimatu abi tagasi nõuda kümne aasta jooksul. See ajavahemik algab päevast, mil abisaajale antakse ebaseaduslikku abi. Igasugune komisjonipoolne ebaseadusliku abiga seotud tegevus katkestab nimetatud tähtaja kulgemise. Tähtaja kulg peatub ajaks, mil komisjoni otsus on arutusel Euroopa Liidu Kohtus. |
| --- | --- |

(378)

Menetlusmääruse artikli 17 kohaselt on komisjonil õigus kokkusobimatu abi tagasi nõuda kümne aasta jooksul. See ajavahemik algab päevast, mil abisaajale antakse ebaseaduslikku abi. Igasugune komisjonipoolne ebaseadusliku abiga seotud tegevus katkestab nimetatud tähtaja kulgemise. Tähtaja kulg peatub ajaks, mil komisjoni otsus on arutusel Euroopa Liidu Kohtus.

| (379) | Kaebus, mis tõi kaasa käesoleva menetluse, saadi 21. septembril 1999 (vt põhjendus 4) ja komisjon registreeris kava teatamata abina 2000. aastal (vt põhjendus 8). Lisaks tunnistatakse 2004. aasta otsuses, et komisjon otsustas jagada menetluse halduslikel põhjustel kaheks osaks (vt põhjendus 10) ning hinnata meetmeid, mis võeti enne 2003. aastat, ja meetmeid, mis võeti pärast 2003. aastat, eraldi. Menetluse jagamist kaheks osaks olid taotlenud 8. märtsil 2004 Austria ametiasutused. |
| --- | --- |

(379)

Kaebus, mis tõi kaasa käesoleva menetluse, saadi 21. septembril 1999 (vt põhjendus 4) ja komisjon registreeris kava teatamata abina 2000. aastal (vt põhjendus 8). Lisaks tunnistatakse 2004. aasta otsuses, et komisjon otsustas jagada menetluse halduslikel põhjustel kaheks osaks (vt põhjendus 10) ning hinnata meetmeid, mis võeti enne 2003. aastat, ja meetmeid, mis võeti pärast 2003. aastat, eraldi. Menetluse jagamist kaheks osaks olid taotlenud 8. märtsil 2004 Austria ametiasutused.

| (380) | Eespool nimetatud sammul (menetluse jagamine kaheks osaks, mida tunnistati 2004. aasta otsuses) ja kirjal (Austria 8. märtsi 2004. aasta taotlus) on katkestav toime nõukogu määruse (EL) 2015/1589 artikli 17 tähenduses. |
| --- | --- |

(380)

Eespool nimetatud sammul (menetluse jagamine kaheks osaks, mida tunnistati 2004. aasta otsuses) ja kirjal (Austria 8. märtsi 2004. aasta taotlus) on katkestav toime nõukogu määruse (EL) 2015/1589 artikli 17 tähenduses.

| (381) | See tähendab, et komisjonil on õigus nõuda abi sisse alates 1. jaanuarist 1995 ehk kuupäevast, mil Austria ühines Euroopa Liiduga. |
| --- | --- |

(381)

See tähendab, et komisjonil on õigus nõuda abi sisse alates 1. jaanuarist 1995 ehk kuupäevast, mil Austria ühines Euroopa Liiduga.

| (382) | Komisjoni otsus juhtumi NN 34A/2000 kohta vaidlustati 30. juunil 2004 Üldkohtus ja Üldkohtu otsus kaevati 27. jaanuaril 2010 edasi Euroopa Kohtusse. Euroopa Kohus tegi oma otsuse 27. oktoobril 2011 (vt põhjendus 22). Seepärast peatati vastavalt määruse (EÜ) nr 659/1999 artikli 15 lõike 2 kolmandale lausele tähtaja kulg ajavahemikus 30. juunist 2004 kuni 27. oktoobrini 2011. |
| --- | --- |

(382)

Komisjoni otsus juhtumi NN 34A/2000 kohta vaidlustati 30. juunil 2004 Üldkohtus ja Üldkohtu otsus kaevati 27. jaanuaril 2010 edasi Euroopa Kohtusse. Euroopa Kohus tegi oma otsuse 27. oktoobril 2011 (vt põhjendus 22). Seepärast peatati vastavalt määruse (EÜ) nr 659/1999 artikli 15 lõike 2 kolmandale lausele tähtaja kulg ajavahemikus 30. juunist 2004 kuni 27. oktoobrini 2011.

| (383) | Eespool nimetatud põhjustel ei ole abi sissenõudmiseks ette nähtud kümme aastat käesolevas otsuse hinnatavate meetmete puhul veel täis. Seepärast tuleb põhjenduses 374 nimetatud kokkusobimatu riigiabi Austria ametiasutustelt sisse nõuda. |
| --- | --- |

(383)

Eespool nimetatud põhjustel ei ole abi sissenõudmiseks ette nähtud kümme aastat käesolevas otsuse hinnatavate meetmete puhul veel täis. Seepärast tuleb põhjenduses 374 nimetatud kokkusobimatu riigiabi Austria ametiasutustelt sisse nõuda.

| (384) | Menetlusmääruse artikli 16 lõikes 1 on sätestatud, et „kui ebaseadusliku abi korral tehakse negatiivne otsus, nõuab komisjon, et kõnealune liikmesriik peab võtma kõik vajalikud meetmed, et abisaajalt abi tagasi saada“. |
| --- | --- |

(384)

Menetlusmääruse artikli 16 lõikes 1 on sätestatud, et „kui ebaseadusliku abi korral tehakse negatiivne otsus, nõuab komisjon, et kõnealune liikmesriik peab võtma kõik vajalikud meetmed, et abisaajalt abi tagasi saada“.

| (385) | Menetlusmääruse artikli 16 lõikes 3 on sätestatud, et „tagastamine [toimub] viivitamata ja vastavalt kõnealuse liikmesriigi siseriiklikus õiguses kehtivale korrale, tingimusel et see võimaldab komisjoni otsuse kohest ja tõhusat täitmist“. |
| --- | --- |

(385)

Menetlusmääruse artikli 16 lõikes 3 on sätestatud, et „tagastamine [toimub] viivitamata ja vastavalt kõnealuse liikmesriigi siseriiklikus õiguses kehtivale korrale, tingimusel et see võimaldab komisjoni otsuse kohest ja tõhusat täitmist“.

| (386) | Meetmed, mille liikmesriigid on vastavalt oma õigusaktidele kehtestanud sissenõudmisotsuste rakendamiseks, peaksid aitama sissenõudmisotsust täielikult jõustada Seega on vajalik, et liikmesriikide võetud riiklikud meetmed viiksid komisjoni otsuse tõhusa ja kohese elluviimiseni. |
| --- | --- |

(386)

Meetmed, mille liikmesriigid on vastavalt oma õigusaktidele kehtestanud sissenõudmisotsuste rakendamiseks, peaksid aitama sissenõudmisotsust täielikult jõustada Seega on vajalik, et liikmesriikide võetud riiklikud meetmed viiksid komisjoni otsuse tõhusa ja kohese elluviimiseni.

| (387) | Väljakujunenud kohtupraktika kohaselt võib komisjon teatamata jäänud abi kohta negatiivse otsuse tegemisel tugineda – eriti kui on möödas palju aega – umbkaudsele hinnangule sissenõutavate summade kohta (114). |
| --- | --- |

(387)

Väljakujunenud kohtupraktika kohaselt võib komisjon teatamata jäänud abi kohta negatiivse otsuse tegemisel tugineda – eriti kui on möödas palju aega – umbkaudsele hinnangule sissenõutavate summade kohta (114).

114

| (388) | Komisjon soovib juhtida tähelepanu asjaolule, et kohtupraktika kohaselt ei ole üheski ühenduse õiguse sättes nõutud, et komisjon peab ühisturuga kokkusobimatuks tunnistatud abi sisse nõudes määrama kindlaks tagastatava abi täpse suuruse. Piisab sellest, kui komisjoni otsus sisaldab teavet, mis võimaldab otsuse adressaadil iseseisvalt ja liigsete raskusteta see summa kindlaks määrata (115). |
| --- | --- |

(388)

Komisjon soovib juhtida tähelepanu asjaolule, et kohtupraktika kohaselt ei ole üheski ühenduse õiguse sättes nõutud, et komisjon peab ühisturuga kokkusobimatuks tunnistatud abi sisse nõudes määrama kindlaks tagastatava abi täpse suuruse. Piisab sellest, kui komisjoni otsus sisaldab teavet, mis võimaldab otsuse adressaadil iseseisvalt ja liigsete raskusteta see summa kindlaks määrata (115).

115

| (389) | Võttes arvesse mõne vaatlusaluse meetme laadi (kaudse abi andmine suurele hulgale abisaajatele), ei ole komisjonil võimalik määrata käesolevas otsuses iga meetme puhul, millega seoses tuleb abi sisse nõuda, kindlaks täpset abi summat abisaaja kohta. |
| --- | --- |

(389)

Võttes arvesse mõne vaatlusaluse meetme laadi (kaudse abi andmine suurele hulgale abisaajatele), ei ole komisjonil võimalik määrata käesolevas otsuses iga meetme puhul, millega seoses tuleb abi sisse nõuda, kindlaks täpset abi summat abisaaja kohta.

| (390) | Seepärast soovib komisjon juhtida tähelepanu asjaolule, et ta lähtub asjaomastelt abisaajatelt sissenõutava abi arvutamisel summadest, millest Austria ametiasutused teatasid uurimise käigus (põhjendused 43–45). Kokkusobimatu abi liigid ja asjakohased ajavahemikud on otsuses kindlaks määratud. |
| --- | --- |

(390)

Seepärast soovib komisjon juhtida tähelepanu asjaolule, et ta lähtub asjaomastelt abisaajatelt sissenõutava abi arvutamisel summadest, millest Austria ametiasutused teatasid uurimise käigus (põhjendused 43–45). Kokkusobimatu abi liigid ja asjakohased ajavahemikud on otsuses kindlaks määratud.

| (391) | Seetõttu leiab komisjon, et Austria ametiasutused peaksid töötama lojaalses koostöös komisjoniga sissenõudmismenetluse raames välja mõistliku meetodi abisaaja kohta antud abi arvutamiseks ja edastama selle komisjonile, |
| --- | --- |

(391)

Seetõttu leiab komisjon, et Austria ametiasutused peaksid töötama lojaalses koostöös komisjoniga sissenõudmismenetluse raames välja mõistliku meetodi abisaaja kohta antud abi arvutamiseks ja edastama selle komisjonile,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

Artikkel 1

Järgmine Austria antud riigiabi on siseturuga kokkusobiv Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 107 lõike 3 punkti c tähenduses:

| — | ajavahemikus 1. jaanuarist 2000 kuni 31. detsembrini 2001 üldise reklaami jaoks antud abi, |
| --- | --- |

—

ajavahemikus 1. jaanuarist 2000 kuni 31. detsembrini 2001 üldise reklaami jaoks antud abi,

| — | ajavahemikus 1. jaanuarist 2002 kuni 31. detsembrini 2006 reklaami jaoks antud abi, |
| --- | --- |

—

ajavahemikus 1. jaanuarist 2002 kuni 31. detsembrini 2006 reklaami jaoks antud abi,

| — | ajavahemikus 1. jaanuarist 2002 kuni 1. jaanuarini 2004 reklaamikampaaniate jaoks väljaspool Austriat ja üldise reklaami jaoks Austrias või selliste kampaaniate ja reklaami vormis antud abi, |
| --- | --- |

—

ajavahemikus 1. jaanuarist 2002 kuni 1. jaanuarini 2004 reklaamikampaaniate jaoks väljaspool Austriat ja üldise reklaami jaoks Austrias või selliste kampaaniate ja reklaami vormis antud abi,

| — | ajavahemikus 1. jaanuarist 2007 kuni 31. detsembrini 2008 kvaliteedireklaami jaoks antud abi, |
| --- | --- |

—

ajavahemikus 1. jaanuarist 2007 kuni 31. detsembrini 2008 kvaliteedireklaami jaoks antud abi,

| — | ajavahemikus 1. jaanuarist 1995 kuni 31. detsembrini 1999 laiemas tähenduses müügiedendusmeetmete ja tehnilise abi meetmete jaoks või kõnealuste meetmete vormis antud abi, |
| --- | --- |

—

ajavahemikus 1. jaanuarist 1995 kuni 31. detsembrini 1999 laiemas tähenduses müügiedendusmeetmete ja tehnilise abi meetmete jaoks või kõnealuste meetmete vormis antud abi,

| — | ajavahemikus 1. jaanuarist 1995 kuni 31. detsembrini 1999 kvaliteettoodetega seotud tehnilise abi, nõustamisteenuste ja kontrollimeetmete vormis antud abi, |
| --- | --- |

—

ajavahemikus 1. jaanuarist 1995 kuni 31. detsembrini 1999 kvaliteettoodetega seotud tehnilise abi, nõustamisteenuste ja kontrollimeetmete vormis antud abi,

| — | ajavahemikus 1. jaanuarist 2000 kuni 31. detsembrini 2006 kvaliteettoodete jaoks antud abi, |
| --- | --- |

—

ajavahemikus 1. jaanuarist 2000 kuni 31. detsembrini 2006 kvaliteettoodete jaoks antud abi,

| — | ajavahemikus 1. jaanuarist 2000 kuni 31. detsembrini 2006 tehnilise abi vormis antud abi, |
| --- | --- |

—

ajavahemikus 1. jaanuarist 2000 kuni 31. detsembrini 2006 tehnilise abi vormis antud abi,

| — | ajavahemikus 1. jaanuarist 2000 kuni 31. detsembrini 2004 geneeriliste toodete jaoks tehnilise abi vormis antud abi, |
| --- | --- |

—

ajavahemikus 1. jaanuarist 2000 kuni 31. detsembrini 2004 geneeriliste toodete jaoks tehnilise abi vormis antud abi,

| — | ajavahemikus 1. jaanuarist 2007 kuni 31. detsembrini 2008 esmatootjatele tehnilise abi vormis antud abi. |
| --- | --- |

—

ajavahemikus 1. jaanuarist 2007 kuni 31. detsembrini 2008 esmatootjatele tehnilise abi vormis antud abi.

Artikkel 2

Järgmised riigiabikavad, mida Austria jõustas ebaseaduslikult, rikkudes Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 108 lõiget 3, on siseturuga kokkusobimatud:

| — | ajavahemikus 1. jaanuarist 1995 kuni 31. detsembrini 1999 üldise reklaami jaoks antud abi, |
| --- | --- |

—

ajavahemikus 1. jaanuarist 1995 kuni 31. detsembrini 1999 üldise reklaami jaoks antud abi,

| — | ajavahemikus 1. jaanuarist 1995 kuni 31. detsembrini 1999 kvaliteedimärgi jaoks antud abi, |
| --- | --- |

—

ajavahemikus 1. jaanuarist 1995 kuni 31. detsembrini 1999 kvaliteedimärgi jaoks antud abi,

| — | ajavahemikus 1. jaanuarist 2007 kuni 31. detsembrini 2008 kvaliteettoodete jaoks antud abi, |
| --- | --- |

—

ajavahemikus 1. jaanuarist 2007 kuni 31. detsembrini 2008 kvaliteettoodete jaoks antud abi,

| — | ajavahemikus 1. jaanuarist 2007 kuni 31. detsembrini 2008 töötlemise ja turustamisega tegelevatele ettevõtetele antud tehniline abi. |
| --- | --- |

—

ajavahemikus 1. jaanuarist 2007 kuni 31. detsembrini 2008 töötlemise ja turustamisega tegelevatele ettevõtetele antud tehniline abi.

Artikkel 3

Artiklis 2 osutatud kava alusel antud individuaalset abi ei käsitata riigiabina, kui see vastas andmise ajal tingimustele, mis olid sätestatud nõukogu määruse (EÜ) nr 994/98 (116) artikli 2 kohaselt vastu võetud määruses, mida kohaldati abi andmise ajal.

Artikkel 4

Artiklis 2 osutatud kava alusel antud individuaalne abi, mis vastas andmise ajal määruse (EÜ) nr 994/98 artikli 1 kohaselt vastu võetud määruses või mõnes muus heakskiidetud abikavas sätestatud tingimustele, on siseturuga kokkusobiv, kui see ei ületa kõnealust liiki abi ülemmäära.

Artikkel 5

Austria nõuab artiklis 2 nimetatud kokkusobimatu abi abisaajatelt sisse.

Sissenõutavatelt summadelt arvestatakse intressi alates kuupäevast, mil abi välja maksti, kuni nende tegeliku tagasimaksmiseni.

Intress arvutatakse liitintressina kooskõlas komisjoni määruse (EÜ) nr 794/2004 V peatükiga (117).

Artikkel 6

Artiklis 2 osutatud abi nõutakse sisse viivitamata ja tõhusalt.

Austria tagab käesoleva otsuse rakendamise nelja kuu jooksul pärast otsuse teatavakstegemise kuupäeva.

Artikkel 7

Kahe kuu jooksul pärast käesoleva otsuse teatavakstegemist esitab Austria komisjonile järgmise teabe:

| a) | artiklis 2 osutatud kavade alusel abi saanud abisaajate nimekiri ja igale abisaajale kava alusel antud abi kogusumma; |
| --- | --- |

a)

artiklis 2 osutatud kavade alusel abi saanud abisaajate nimekiri ja igale abisaajale kava alusel antud abi kogusumma;

| b) | abisaajatelt sissenõutava abi kogusumma (põhisumma ja intressid); |
| --- | --- |

b)

abisaajatelt sissenõutava abi kogusumma (põhisumma ja intressid);

| c) | käesoleva otsuse täitmiseks juba võetud ja kavandatavate meetmete üksikasjalik kirjeldus; |
| --- | --- |

c)

käesoleva otsuse täitmiseks juba võetud ja kavandatavate meetmete üksikasjalik kirjeldus;

| d) | dokumendid, mis kinnitavad, et abisaajale on antud korraldus abi tagasi maksta. |
| --- | --- |

d)

dokumendid, mis kinnitavad, et abisaajale on antud korraldus abi tagasi maksta.

Austria teavitab komisjoni käesoleva otsuse täitmiseks võetud riiklike meetmete rakendamisest, kuni artiklis 2 osutatud kavade alusel antud abi on lõplikult tagasi makstud. Austria esitab komisjoni taotlusel viivitamata teabe käesoleva otsuse täitmiseks juba võetud ja kavandatavate meetmete kohta. Samuti annab Austria üksikasjalikku teavet abisaajatelt juba sisse nõutud abisummade ja intressi kohta.

Artikkel 8

Käesolev otsus on adresseeritud Austria Vabariigile.

Brüssel, 7. aprill 2016

Komisjoni nimel

komisjoni liige

Phil HOGAN

---

(1)  Kutse märkuste esitamiseks vastavalt ELi toimimise lepingu artikli 108 lõikele 2 seoses riigiabijuhtumiga SA.15836, 12. juuni 2012, C(2012) 3760 (lõplik) (ELT C 301, 5.10.2012, lk 22).

1

(2)  Kohtuotsus, Euroopa Kohus, 27. oktoober 2011, Austria Vabariik vs. Scheucher-Fleisch GmbH jt, C-47/10, ECLI:EU:C:2011:698.

2

vs

(3)  Kohtuotsus, Esimese Astme Kohus, 18. november 2009, Scheucher-Fleisch GmbH jt vs. Euroopa Ühenduste Komisjon, T-375/04, ECLI:EU:T:2009:445.

3

vs

(4)  Sama argumentatsiooni on kasutatud 26. veebruaril 2015 esitatud teabele lisatud õiguslikus arvamuses.

4

(5)  Kvaliteedimärki ja ökomärgist käsitlevad AMA meetmed, mida rakendati muudetud sise-eeskirjade alusel alates 26. septembrist 2002, kiideti heaks 30. juunil 2004 otsusega, mille komisjon tegi juhtumi NN 34 A/2000 kohta (vt põhjendused 10–16).

5

(6)  
  EÜT C 28, 1.2.2000, lk 2.

6

(7)  
  EÜT C 252, 12.9.2001, lk 5.

7

(8)  Nagu on märgitud põhjenduses (15), olid abikava NN 34 A/2000 alusel ökomärgise reklaamimeetmed piiratud ajaliselt kuni 31. märtsini 2006 ja ökomärgise kvaliteedi toetusmeetmed kuni 31. detsembrini 2008.

8

(9)  Vt joonealune märkus 1.

9

(10)  Akt Norra Kuningriigi, Austria Vabariigi, Soome Vabariigi ja Rootsi Vabariigi ühinemistingimuste ning Euroopa Liidu asutamislepingutesse tehtavate muudatuste kohta (EÜT C 241, 29.8.1994, lk 21, kohandatult EÜT L 1, 1.1.1995, lk 1).

10

(11)  Nimelt viide komisjoni otsusele N 88/98.

11

(12)  Vt põhjendus 145 jj.

12

(13)  Aruanded olid lisatud 16. oktoobri 2000. aasta kirjale, millega Austria ametiastutused vastasid komisjoni 19. juuni 2000. aasta nõudmisele esitada lisateavet.

13

(14)  Aruanded esitati koos Austria ametiasutuste 14. septembri 2012. aasta kirjaga.

14

(15)  Austria Vabariigi Teataja (BGBl.) 376/1992.

15

(16)  Nõukogu 18. juuni 1992. aasta direktiiv 92/50/EMÜ, millega kooskõlastatakse riiklike teenuslepingute sõlmimise kord (EÜT L 209, 24.7.1992, lk 1).

16

(17)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 31. märtsi 2004. aasta direktiiv 2004/18/EÜ ehitustööde riigihankelepingute, asjade riigihankelepingute ja teenuste riigihankelepingute sõlmimise korra kooskõlastamise kohta (ELT L 134, 30.4.2004, lk 114).

17

(18)  
  14. septembri 2012. aasta kirja punktide 31 ja 47 lisa. Kiri sisaldab põhidokumenti ja selle lisasid.

18

(19)  Kvaliteedimärk ja ökomärgis olid esitatud juhtumi NN 34 A/2000 kohta tehtud komisjoni otsuse põhjenduses 13.

19

(20)  Seda logo kasutati ka ajavahemikus 1999–2002.

20

(21)  Kvaliteedimärki on kasutatud 2000. aasta tootejuhistes (Richtlinien für Frischfleisch, Fleischerbetriebe, Fleischwaren, Frischeier, Putenfleisch, Milch und Milchprodukte, Obst, Gemüse und Speisekartoffeln, Speisefette, Speiseöle, Diverse Lebensmittel).

21

(22)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 20. märtsi 2000. aasta direktiiv 2000/13/EÜ toidu märgistamist, esitlemist ja reklaami käsitlevate liikmesriikide õigusaktide ühtlustamise kohta (EÜT L 109, 6.5.2000, lk 29).

22

(23)  Nõukogu 24. juuni 1991. aasta määrus (EMÜ) nr 2092/91 põllumajandustoodete mahepõllundustootmise ning põllumajandustoodete ja toiduainete puhul sellele viitavate märgiste kohta (EÜT L 198, 22.7.1991, lk 1).

23

(24)  Nõukogu 17. mai 1999. aasta määrus (EÜ) nr 1257/1999 Euroopa Põllumajanduse Arendus- ja Tagatisfondi (EAGGF) toetuse kohta maaelu arendamiseks ning teatavate määruste muutmise ja kehtetuks tunnistamise kohta (EÜT L 160, 26.6.1999, lk 80).

24

(25)  Neid standardeid on kirjeldatud juhtumi NN 34A/2000 kohta tehtud komisjoni otsuse põhjenduses 59.

25

(26)  AMA-Gütesiegel Richtlinie Frischfleisch vom April 1999, Richtlinien Frischfleisch vom April 1997, Richtlinien Frischfleisch vom April 1997 (Anpassung entsprechend Beiratsbeschluss vom 22.1.1998), Richtlinien Frischfleisch vom Februar 1996, Richtlinien diverse Lebensmittel.

26

(27)  Veebruar 1997.

27

(28)  Austria ametiasutuste sõnul kasutati seda vormi kuni 31. detsembrini 2000.

28

(29)  AMA 1996. aasta tegevusaruanne (Tätigkeitsbericht), lk 3.

29

(30)  AMA 1996. aasta tegevusaruanne (Tätigkeitsbericht), lk 12.

30

(31)  AMA 1996. aasta tegevusaruanne (Tätigkeitsbericht), lk 35.

31

(32)  [......] – Kuulub ametisaladuse alla.

32

(33)  AMA 1996. aasta tegevusaruanne (Tätigkeitsbericht), lk 15.

33

(34)  Mõlemad näited on esitatud AMA 1996. aasta tegevusaruande (Tätigkeitsbericht) leheküljel 17.

34

(35)  AMA 1996. aasta tegevusaruanne (Tätigkeitsbericht), lk 19.

35

(36)  AMA 1996. aasta tegevusaruanne (Tätigkeitsbericht), lk 13.

36

(37)  AMA 1996. aasta tegevusaruanne (Tätigkeitsbericht), lk 26.

37

(38)  AMA 1997. aasta tegevusaruanne (Tätigkeitsbericht), lk 3. „Die österreichische Naturqualität hat sich mit der Unterstützung der AMA auch 1997 am Heimmarkt eine Position gesichert, mit der es gelungen ist, Eintrittsbarieren gegenüber EU-Anbietern aufzubauen und gleichzeitig den heimischen Produkten Unverwechselbarkeit zu garantieren. Dass der“ Geschmack der Natur „am Heimmarkt sogar Marktanteile zurückgewonnen hat, ist im Marktsegment Fruchtjoghurt klar abzulesen. So konnten 1997 von den heimischen Herstellern 15 % Marktanteil von ausländischen Anbietern zurückgewonnen werden
  “.

38

Eintrittsbarieren gegenüber EU-Anbietern aufzubauen

15 % Marktanteil von ausländischen Anbietern zurückgewonnen werden

(39)  Kuulub ametisaladuse alla.

39

(40)  Kuulub ametisaladuse alla.

40

(41)  Selle reklaaminäite leiab AMA 1999. aasta tegevusaruande (Tätigkeitsbericht) leheküljelt 10.

41

(42)  AMA 2000. aasta tegevusaruanne (Tätigkeitsbericht), lk 9.

42

(43)  AMA 2000. aasta tegevusaruanne (Tätigkeitsbericht), lk 10.

43

(44)  AMA 2000. aasta tegevusaruanne (Tätigkeitsbericht), lk 11.

44

(45)  AMA 2000. aasta tegevusaruanne (Tätigkeitsbericht), lk 12.

45

(46)  Kohtuotsus, Euroopa Kohus, 13. märts 2001, Preussen Elektra, C-379/98, ECLI:EU:C:2001:160, punkt 58; ning kohtuotsus, Euroopa Kohus, 20. november 2003, GEMO, C-126/01, ECLI:EU:C:2003:622, punkt 23.

46

(47)  
  14. septembril 2012 esitatud teave.

47

(48)  
  14. septembril 2012 esitatud teave.

48

(49)  AMA alusakti § 21i.

49

(50)  AMA alusakti § 21k.

50

(51)  AMA alusakti § 21l.

51

(52)  AMA alusakti § 21l lõige 2.

52

(53)  Vastavalt AMA alusakti § 21a lõige 1, § 21c ja § 21d.

53

(54)  Vt joonealune märkus 47.

54

(55)  AMA alusakti § 11 lõige 1.

55

(56)  Kohtuotsus, Euroopa Kohus, 15. juuli 2004, Pearle BV, C-345/02, ECLI:EU:C:2004:448, punktid 35–38.

56

(57)  Kohtuotsus, Euroopa Kohus, 30. mai 2013, Doux Élevage SNC ja Coopérative agricole GBP-ARREE vs. Ministère de l'Agriculture, C-677/11, ECLI:EU:C:2013:348, punktid 32, 35 ja 38.

57

vs

(58)  Kohtuotsus, Euroopa Kohus, 24. juuli 2003, Altmark, C-280/00, ECLI:EU:C:2003:415, punkt 84.

58

(59)  Kohtuotsus, Euroopa Kohus, 22. mai 2003, Freskot AE vs. Elliniko Dimosio, C-355/00, ECLI:EU:C:2003:298, punkt 83.

59

vs

(60)  Kohtuotsus, Euroopa Kohus, 22. märts 1977, Steinike & Weinlig, 78/76, ECLI:EU:C:1977:52, punkt 22.

60

(61)  Kohtuotsus, Euroopa Kohus, 27. juuni 1999, Belgia vs. komisjon, C-75/97, ECLI:EU:C:1999:311, punkt 31.

61

vs

(62)  Kohtuotsus, Euroopa Kohus, 17. september 1980, Philip Morris Holland BV vs. komisjon, 730/79, ECLI:EU:C:1980:209, punktid 11 ja 12.

62

vs

(63)  Vt eelkõige kohtuotsus, Euroopa Kohus, 13. juuli 1988, Prantsuse Vabariik vs. komisjon, 102/87, ECLI:EU:C:1988:391.

63

vs

(64)  Allikas: Eurostat.

64

(65)  Nõukogu 22. märtsi 1999. aasta määruse (EÜ) nr 659/1999 (millega kehtestatakse üksikasjalikud eeskirjad EÜ asutamislepingu artikli 93 kohaldamiseks (EÜT L 83, 27.3.1999, lk 1)) artikli 4 lõikes 6 – tõlgendatuna koos sama määruse artikli 1 punkti b alapunktiga iii – on sätestatud, et kui komisjon ei ole teinud otsust kahe kuu jooksul pärast abist teatamist, võib asjaomane liikmesriik meedet rakendada, kui ta on sellest eelnevalt komisjonile teatanud ja kui komisjon ei tee otsust sellele teatamisele järgneva 15 tööpäeva jooksul. Määrus (EÜ) nr 659/1999 jõustus 1999. aastal ja ei ole seepärast kõnealuse kirja suhtes, mis on pärit aastast 1997, kohaldatav. Määruse (EÜ) nr 659/1999 eespool nimetatud sätteid peeti nn Lorenzi kohtupraktika (kohtuotsus, Euroopa Kohus, 11. detsember 1973, Lorenz, 120/73, ECLI:EU:C:1973:152, punktid 4–6) kodifitseerimiseks. Lorenzi kohtuasjas tehtud otsuse kohaselt loetakse abi heakskiidetuks ja olemasolevaks abiks, kui abist teatamisest on möödunud kaks kuud ja komisjon ei ole sellele reageerinud.

65

(66)  N 175/2006, N 589/2008 ja N 496/2009.

66

(67)  
  Förderung und Sicherung des Absatzes von inlandischen land- und forstwirtschaftlichen Erzeugnissen.

67

Förderung und Sicherung des Absatzes von inlandischen land- und forstwirtschaftlichen Erzeugnissen

(68)  Kohtuotsus, Esimese Astme Kohus, 18. november 2009, Scheucher-Fleisch GmbH jt vs. Euroopa Ühenduste Komisjon, T-375/04, ECLI:EU:T:2009:445, punktid 86 ja 87.

68

vs

(69)  BGBl. Teil I, Nr. 55/2007.

69

(70)  See viide on alates 1995. aastast kõikides värske liha logo reguleerivate eeskirjade artiklites, mis käsitlevad toote päritolu.

70

(71)  
  EÜT C 119, 22.5.2002, lk 22.

71

(72)  
  ELT C 319, 27.12.2006, lk 1.

72

(73)  Kohtuotsus, Euroopa Kohus, 12. veebruar 2008, CELF vs. SIDE, C-199/06, ECLI:EU:C:2008:79, punkt 68.

73

vs

(74)  
  EÜT C 272, 28.10.1986, lk 3.

74

(75)  
  EÜT C 302, 12.11.1987, lk 6.

75

(76)  
  EÜT C 252, 12.9.2001, lk 5.

76

(77)  1987. aasta reklaamiraamistiku punkt 1.1.

77

(78)  2001. aasta reklaamisuuniste punkti 5 alapunkt b.

78

(79)  2001. aasta reklaamisuuniste punkti 7.

79

(80)  2007.–2013 aasta suuniste punkti 152 alapunkt a.

80

(81)  Tuleks märkida, et 1987. aasta reklaamiraamistiku punktis 2.1.1 (koos joonealuse märkusega 1) on viidatud otse 1986. aasta teatises sisalduvatele komisjoni suunistele.

81

(82)  Nagu on näha 1986. aasta teatisest, püüti selles esitada juhiseid, mis pidanuks tagama, et liikmesriikide müügiedenduskampaaniad jäävad piiridesse, mis on heaks kiidetud Euroopa Kohtu praktikaga, eelkõige otsusega kohtuasjas 222/82: Apple & Pear Development Council vs. K.J. Lewis Ltd jt, EU:C:1983:370.

82

vs

(83)  Võttes arvesse 1986. aasta teatist.

83

(84)  Vt ka põhjendus 65.

84

(85)  Meetme kogueelarve oli 4 165 399 eurot ning seda rahastati 2 082 699 euro ulatuses ELi fondidest ja 709 721,78 euro ulatuses liikmesriigi vahenditest. Ülejäänud osa rahastati AMA lõivu abil.

85

(86)  Kogueelarve oli 2 659 974 eurot. 2007. ja 2008. aastal oli ELi osa suurus 550 047 eurot ja liikmesriigi osa suurus 142 967 eurot.

86

(87)  2004. aastale järgnevat ajavahemikku on käsitletud otsuses juhtumi N 239/2004 kohta. Vt põhjendus 39.

87

(88)  Nõukogu 20. septembri 2005. aasta määrus (EÜ) nr 1698/2005 Maaelu Arengu Euroopa Põllumajandusfondist (EAFRD) antavate maaelu arengu toetuste kohta (ELT L 277, 21.10.2005, lk 1).

88

(89)  Vt näiteks komisjoni otsused seoses juhtumitega N 570/1998 (millele on põhjenduses 41 juba viidatud), N 662/1998 (komisjoni 30. aprilli 1999. aasta otsus SG(99) D/3095) ja K(1999) 4227 (komisjoni 25. novembri 1999. aasta otsus 2000/132/EÜ (EÜT L 37, 12.2.2000, lk 31)). Käesolevas jaos viitab komisjon hindamisel kõnealuste otsustega seoses toimunud hindamisele.

89

(90)  Ettepanek võtta asjakohaseid meetmeid seoses abiga, mida liikmesriigid annavad loomakasvatuse ja loomakasvatustoodete sektoris (S/75/29416, 29.9.1975).

90

(91)  Vt põhjendus 304.

91

(92)  2007.–2013. aasta suuniste peatüki IV.J üksikasjaliku analüüsi leiab altpoolt jaost 8.6.

92

(93)  Komisjoni 15. detsembri 2006. aasta määrus (EÜ) nr 1857/2006, mis käsitleb asutamislepingu artiklite 87 ja 88 kohaldamist põllumajandustoodete tootmisega tegelevatele väikestele ja keskmise suurusega ettevõtetele antava riigiabi suhtes ning millega muudetakse määrust (EÜ) nr 70/2001 (ELT L 358, 16.12.2006, lk 3).

93

(94)  Komisjoni 12. jaanuari 2001. aasta määrus (EÜ) nr 70/2001, mis käsitleb EÜ asutamislepingu artiklite 87 ja 88 kohaldamist väikestele ja keskmise suurusega ettevõtetele antava riigiabi suhtes (EÜT L 10, 13.1.2001, lk 33).

94

(95)  Komisjoni 6. augusti 2008. aasta määrus (EÜ) nr 800/2008 EÜ asutamislepingu artiklite 87 ja 88 kohaldamise kohta, millega teatavat liiki abi tunnistatakse ühisturuga kokkusobivaks (ELT L 214, 9.8.2008, lk 3).

95

(96)  Kohtuotsus, Euroopa Kohus, 11. märts 2010, Centre d'exportation du livre français (CELF) ja Ministre de la Culture et de la Communication vs. Société internationale de diffusion et d'édition (SIDE), C-1/09, ECLI:EU:C:2010:136, punkt 45.

96

vs

(97)  Erinevalt eelmisest õigusraamistikust ei olnud need kategooriad 2007.–2013. aasta suuniste alusel enam abikõlblikud. Vt põhjendus 318.

97

(98)  Seoses ajavahemikuga, mille kohta teavet tuli esitada, paluti Austria ametiasutustel arvesse võtta põhjenduses 243 esitatud märkusi üleminekuaja kohaldamise (või mittekohaldamise) kohta.

98

(99)  Pärast 2004. aastat võetud üldised meetmed olid hõlmatud komisjoni otsusega juhtumi N 239/2004 kohta (vt ka põhjendus 20). Põhjenduses 22 jj nimetatud kohtuotsused ei ole seda otsust mõjutanud.

99

(100)  Nagu on selgitatud põhjenduses 314, oli ajavahemikus 1. jaanuarist 2007 kuni 28. augustini 2008 vaatlusaluse abi suhtes kohaldatav määruse (EÜ) nr 70/2001 artikli 5 punkt a ja pärast seda määruse (EÜ) nr 800/2008 artiklid 26 ja 27. Ent kuna kõnealustes artiklites on sätestatud samad tingimused, ei ole hindamisel vaja eespool nimetatud ajavahemike vahel vahet teha.

100

(101)  2000.–2006. aasta suunistes on sätestatud tehnilise abi alla kuuluvate tegevusliikide mittetäielik loetelu.

101

(102)  Kohtuotsus, Euroopa Kohus, 21. oktoober 2003, Van Calster, liidetud kohtuasjad C-261/01 ja C-262/01, ECLI:EU:C:2003:571, punkt 49.

102

(103)  Kohtuotsus, Euroopa Kohus, 13. jaanuar 2005, Streekgewest Westelijk Noord-Brabant, C-174/02, ECLI:EU:C:2005:10, punkt 26; kohtuotsus, Euroopa Kohus, 27. oktoober 2005, Nazairdis SAS e.a./Caisse nationale de l'organisation autonome d'assurance vieillesse des travailleurs non salariés des professions industrielles et commerciales (Organic), liidetud kohtuasjad C-266/04 kuni C-270/04, C-276/04 ning C-321/04 kuni C-325/04, ECLI:EU:C:2005:657, punktid 46–49.

103

(104)  Streekgewest Westelijk Noord-Brabanti kohtuotsus, millele on viidatud joonealuses märkuses 102, punkt 28, ja kohtuotsus, Euroopa Kohus, 15. juuni 2006, Air Liquide, C-41/05, ECLI:EU:C:2006:403, punkt 46.

104

(105)  Omamaiste ja eksporttoodete ebavõrdse kohtlemise kohta vt muu hulgas kohtuotsus, Euroopa Kohus, 23. aprill 2002, Nygard, C-234/99, ECLI:EU:C:2002:244, punktid 21–22.

105

(106)  Omamaiste ja importtoodete ebavõrdse kohtlemise kohta vt muu hulgas kohtuotsus, Euroopa Kohus, 11. märts 1992, Compagnie Commerciale de l'Ouest, liidetud kohtuasjad C-78/90, C-79/90, C-80/90, C-81/90, C-82/90 ja C-83/90, ECLI:EU:C:1992:118, punkt 26.

106

(107)  
  25. veebruari 2015. aasta kirja kohaselt moodustasid litsentsidest saadud summad iga-aastasest tulust 2,01–2,84 %. AMA poest saadud tulu moodustas iga-aastasest tulust 0,08–0,48 %.

107

(108)  Näiteks 2001. aastal: nagu on näha põhjendustes (43) ja(56) esitatud tabelitest, oli kogutud lõivusumma 15 miljonit eurot, samal ajal kui abina maksti üksnes 12 miljonit eurot. Kuigi summad ja proportsioonid olid igal aastal erinevad (mõnel aastal ületas abisumma kogutud lõivude summat), on selge, et abi suurus ei tulenenud otseselt lõivude summast.

108

(109)  Komisjoni 18. detsembri 2013. aasta määrus (EÜ) nr 1407/2013, milles käsitletakse Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklite 107 ja 108 kohaldamist vähese tähtsusega abi suhtes (ELT L 352, 24.12.2013, lk 1); komisjoni määrus (EÜ) nr 1998/2006, 15. detsember 2006, milles käsitletakse asutamislepingu artiklite 87 ja 88 kohaldamist vähese tähtsusega abi suhtes (ELT L 379, 28.12.2006, lk 5); komisjoni määrus (EÜ) nr 69/2001, 12. jaanuar 2001, mis käsitleb EÜ asutamislepingu artiklite 87 ja 88 kohaldamist vähese tähtsusega abi suhtes (EÜT L 10, 13.1.2001, lk 30); komisjoni teatis vähese tähtsusega riigiabi kohta (EÜT C 68, 6.3.1996, lk 9); komisjoni määrus (EL) nr 1408/2013, 18. detsember 2013, milles käsitletakse Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklite 107 ja 108 kohaldamist vähese tähtsusega abi suhtes põllumajandussektoris (ELT L 352, 24.12.2013, lk 9); komisjoni määrus (EÜ) nr 1535/2007, 20. detsember 2007, milles käsitletakse EÜ asutamislepingu artiklite 87 ja 88 kohaldamist vähese tähtsusega abi suhtes põllumajandustoodete tootmise sektoris (ELT L 337, 21.12.2007, lk 35); komisjoni määrus (EÜ) nr 1860/2004, 6. oktoober 2004, mis käsitleb EÜ asutamislepingu artiklite 87 ja 88 kohaldamist vähese tähtsusega abi suhtes põllumajandus- ja kalandussektoris (ELT L 325, 28.10.2004, lk 4).

109

(110)  Kohtuotsus, Euroopa Kohus, 12. juuli 1973, komisjon vs. Saksamaa, C-70/72, ECLI:EU:C:1973:87, punkt 13.

110

vs

(111)  Kohtuotsus, Euroopa Kohus, 14. september 1994, Hispaania vs. komisjon, liidetud kohtuasjad C-278/92, C-279/92 ja C-280/92, ECLI:EU:C:1994:325, punkt 75.

111

vs

(112)  Kohtuotsus, Euroopa Kohus, 17. juuni 1999, Belgia vs. komisjon, C-75/97, ECLI:EU:C:1999:311, punktid 64–65.

112

vs

(113)  Nõukogu 13. juuli 2015. aasta määrus (EL) 2015/1589, millega kehtestatakse üksikasjalikud eeskirjad Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 108 kohaldamiseks (ELT L 248, 24.9.2015, lk 9).

113

(114)  Kohtuotsus, Esimese Astme Kohus, 29. märts 2007, Scott AS vs. komisjon, T-366/00, ECLI:EU:T:2007:99, punkt 96.

114

vs

(115)  Kohtuotsus, Euroopa Kohus, 12. oktoober 2000, Hispaania vs. komisjon, C-480/98, ECLI:EU:C:2000:559, punkt 25.

115

vs

(116)  Nõukogu 7. mai 1998. aasta määrus (EÜ) nr 994/98, milles käsitletakse Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklite 107 ja 108 kohaldamist teatavate horisontaalse riigiabi liikide suhtes (EÜT L 142, 14.5.1998, lk 1).

116

(117)  Komisjoni 21. aprilli 2004. aasta määrus (EÜ) nr 794/2004, millega rakendatakse nõukogu määrust (EÜ) nr 659/1999, millega kehtestatakse üksikasjalikud eeskirjad EÜ asutamislepingu artikli 93 kohaldamiseks (ELT L 140, 30.4.2004, lk 1).

117

---

| 27.9.2016 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 260/153 |
| --- | --- | --- | --- |

27.9.2016

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 260/153

---

KOMISJONI RAKENDUSOTSUS (EL) 2016/1701,

19. august 2016,

milles sätestatakse eeskirjad kalandus- ja vesiviljelussektori andmete kogumise töökavade esitamise vormingu kohta

(teatavaks tehtud numbri C(2016) 5304 all)

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 15. mai 2014. aasta määrust (EL) nr 508/2014 Euroopa Merendus- ja Kalandusfondi kohta ja millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrused (EÜ) nr 2328/2003, (EÜ) nr 861/2006, (EÜ) nr 1198/2006 ja (EÜ) nr 791/2007 ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) nr 1255/2011, (1) eriti selle artikli 22 lõike 1 punkti d,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1380/2013 (2) artikliga 25 on ette nähtud, et liikmesriigid koguvad bioloogilisi, keskkonnaalaseid, tehnilisi ja sotsiaal-majanduslikke andmeid, mis on vajalikud kalapüügi majandamiseks. |
| --- | --- |

(1)

Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1380/2013 (2) artikliga 25 on ette nähtud, et liikmesriigid koguvad bioloogilisi, keskkonnaalaseid, tehnilisi ja sotsiaal-majanduslikke andmeid, mis on vajalikud kalapüügi majandamiseks.

| (2) | Vastavalt määruse (EL) nr 508/2014 artikli 21 lõikele 1 esitavad liikmesriigid nõukogu määruse (EÜ) nr 199/2008 (3) artikli 4 lõike 4 kohaselt enne sellele aastale eelneva aasta 31. oktoobrit, millest alates töökava tuleb kohaldada, komisjonile elektrooniliselt andmekogumise töökavad. |
| --- | --- |

(2)

Vastavalt määruse (EL) nr 508/2014 artikli 21 lõikele 1 esitavad liikmesriigid nõukogu määruse (EÜ) nr 199/2008 (3) artikli 4 lõike 4 kohaselt enne sellele aastale eelneva aasta 31. oktoobrit, millest alates töökava tuleb kohaldada, komisjonile elektrooniliselt andmekogumise töökavad.

| (3) | Vastavalt määruse (EL) nr 508/2014 artikli 21 lõikele 2 peab komisjon need töökavad rakendusaktiga heaks kiitma sellele aastale eelneva aasta 31. detsembriks, millest alates töökava tuleb kohaldada. |
| --- | --- |

(3)

Vastavalt määruse (EL) nr 508/2014 artikli 21 lõikele 2 peab komisjon need töökavad rakendusaktiga heaks kiitma sellele aastale eelneva aasta 31. detsembriks, millest alates töökava tuleb kohaldada.

| (4) | Vastavalt määruse (EL) nr 508/2014 artikli 22 lõike 1 punktile d võib komisjon vastu võtta rakendusakte, et sätestada nende töökavade esitamisega seotud menetlusnormid, vormingud ja ajakavad. |
| --- | --- |

(4)

Vastavalt määruse (EL) nr 508/2014 artikli 22 lõike 1 punktile d võib komisjon vastu võtta rakendusakte, et sätestada nende töökavade esitamisega seotud menetlusnormid, vormingud ja ajakavad.

| (5) | On asjakohane võtta arvesse kõige uuemaid andmenõudeid, mida on vaja ühise kalanduspoliitika rakendamiseks, nagu on sätestatud liidu mitmeaastases programmis kalandus- ja vesiviljelussektori andmete kogumiseks, haldamiseks ja kasutamiseks ajavahemikul 2017–2019, (4) ning märkida ära, millist teavet peavad liikmesriigid oma töökavade esitamisel andma, et tagada kooskõla liidu mitmeaastase programmiga ja selle ühetaoline rakendamine liidus. |
| --- | --- |

(5)

On asjakohane võtta arvesse kõige uuemaid andmenõudeid, mida on vaja ühise kalanduspoliitika rakendamiseks, nagu on sätestatud liidu mitmeaastases programmis kalandus- ja vesiviljelussektori andmete kogumiseks, haldamiseks ja kasutamiseks ajavahemikul 2017–2019, (4) ning märkida ära, millist teavet peavad liikmesriigid oma töökavade esitamisel andma, et tagada kooskõla liidu mitmeaastase programmiga ja selle ühetaoline rakendamine liidus.

| (6) | Komisjon on võtnud arvesse kalanduse teadus-, tehnika- ja majanduskomitee (STECF) esitatud soovitusi. Konsulteeriti ka liikmesriikide esindajatega asjaomastes eksperdirühmades. |
| --- | --- |

(6)

Komisjon on võtnud arvesse kalanduse teadus-, tehnika- ja majanduskomitee (STECF) esitatud soovitusi. Konsulteeriti ka liikmesriikide esindajatega asjaomastes eksperdirühmades.

| (7) | Käesoleva otsusega ettenähtud meetmed on kooskõlas Euroopa Merendus- ja Kalandusfondi komitee arvamusega, |
| --- | --- |

(7)

Käesoleva otsusega ettenähtud meetmed on kooskõlas Euroopa Merendus- ja Kalandusfondi komitee arvamusega,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

Artikkel 1

Töökavade sisu

1.   Ajavahemikuga 2017–2019 seotud andmekogumise töökavade sisu, millele on osutatud määruse (EL) nr 508/2014 artiklis 21, tuleb esitada käesoleva otsuse lisa kohase näidise järgi.

2.   Kõnealuses lisas kasutatakse nõukogu määruses (EÜ) nr 1224/2009, (5) komisjoni rakendusmääruses (EL) nr 404/2011, (6) määruses (EL) nr 1380/2013 ning liidu mitmeaastases programmis sätestatud mõisteid.

3.   Liikmesriikide koostatud töökavad sisaldavad järgmiste elementide kirjeldust:

| a) | liidu mitmeaastase programmi kohaselt kogutavad andmed; |
| --- | --- |

a)

liidu mitmeaastase programmi kohaselt kogutavad andmed;

| b) | andmete kogumise ajaline ja ruumiline jaotus ning sagedus; |
| --- | --- |

b)

andmete kogumise ajaline ja ruumiline jaotus ning sagedus;

| c) | andmeallikad, menetlusnormid ja meetodid, mille abil andmeid kogutakse ja töödeldakse, et saada andmestikud, mis esitatakse lõppkasutajatele; |
| --- | --- |

c)

andmeallikad, menetlusnormid ja meetodid, mille abil andmeid kogutakse ja töödeldakse, et saada andmestikud, mis esitatakse lõppkasutajatele;

| d) | kvaliteedi tagamise ja kontrollimise raamistik, et tagada andmete piisav kvaliteet; |
| --- | --- |

d)

kvaliteedi tagamise ja kontrollimise raamistik, et tagada andmete piisav kvaliteet;

| e) | kuidas ja millal tehakse andmed kättesaadavaks, võttes arvesse teaduslike nõuannete lõppkasutajate poolt määratletud vajadusi; |
| --- | --- |

e)

kuidas ja millal tehakse andmed kättesaadavaks, võttes arvesse teaduslike nõuannete lõppkasutajate poolt määratletud vajadusi;

| f) | rahvusvahelise ja piirkondliku koostöö ja koordineerimise kord, sh kahe- ja mitmepoolsed kokkulepped, ning |
| --- | --- |

f)

rahvusvahelise ja piirkondliku koostöö ja koordineerimise kord, sh kahe- ja mitmepoolsed kokkulepped, ning

| g) | kuidas on arvesse võetud liidu ja liikmesriikide rahvusvahelisi kohustusi. |
| --- | --- |

g)

kuidas on arvesse võetud liidu ja liikmesriikide rahvusvahelisi kohustusi.

4.   Eespool esitatud kirjelduste sisu ja vorm peavad vastama artiklites 2–8 sätestatud nõuetele, nagu on täiendavalt täpsustatud käesoleva otsuse lisas.

Artikkel 2

Liidu mitmeaastase programmi kohaselt kogutavad andmed

1.   Liikmesriigid koguvad liidu mitmeaastase programmi kohaselt I lisas täpsustatud andmeid.

2.   Liidu mitmeaastase programmi tabelite ning töökava tabelite ja teksti vahelist vastavust on käsitletud II lisas.

Artikkel 3

Andmete kogumise ajaline ja ruumiline jaotus ning sagedus

1.   Ajalise ja ruumilise jaotuse ning sageduse spetsifikatsioonid põhinevad liidu mitmeaastase programmi III peatükis sätestatud nõuetel. Kui sellised nõuded puuduvad, kehtestavad liikmesriigid ajalise ja ruumilise jaotuse ning sageduse spetsifikatsioonid ning kirjeldavad neid, võttes arvesse varasemat aegrida, kulutõhusust, merepiirkonna asjakohast koordineerimist ja lõppkasutajate vajadusi.

2.   Ajalise ja ruumilise jaotuse ning sageduse spetsifikatsioonid, mille alusel tuleb andmeid koguda, on esitatud:

| a) | tabelis 4 A ja tabelis 4B töönduspüügi valimi kohta kogutud andmete kohta; |
| --- | --- |

a)

tabelis 4 A ja tabelis 4B töönduspüügi valimi kohta kogutud andmete kohta;

| b) | tabelis 1 A ja tabelis 1B teadusuuringutest ja töönduspüügist saadud bioloogiliste andmete kohta; |
| --- | --- |

b)

tabelis 1 A ja tabelis 1B teadusuuringutest ja töönduspüügist saadud bioloogiliste andmete kohta;

| c) | tabelis 1D harrastuspüügi valimi kohta kogutud andmete kohta; |
| --- | --- |

c)

tabelis 1D harrastuspüügi valimi kohta kogutud andmete kohta;

| d) | tabelis 1E asjaomaste anadroomsete ja katadroomsete liikide valimi kohta kogutud andmete kohta; |
| --- | --- |

d)

tabelis 1E asjaomaste anadroomsete ja katadroomsete liikide valimi kohta kogutud andmete kohta;

| e) | tabelis 1G teadusuuringutest saadud andmete kohta; |
| --- | --- |

e)

tabelis 1G teadusuuringutest saadud andmete kohta;

| f) | tabelis 3 A kalandussektori majandus- ja sotsiaalandmete kohta; |
| --- | --- |

f)

tabelis 3 A kalandussektori majandus- ja sotsiaalandmete kohta;

| g) | tabelis 3B vesiviljelussektori majandus- ja sotsiaalandmete kohta; |
| --- | --- |

g)

tabelis 3B vesiviljelussektori majandus- ja sotsiaalandmete kohta;

| h) | tabelis 3C töötleva tööstuse majandus- ja sotsiaalandmete kohta. |
| --- | --- |

h)

tabelis 3C töötleva tööstuse majandus- ja sotsiaalandmete kohta.

Artikkel 4

Andmeallikad ning andmete kogumise ja töötlemise menetlusnormid ja meetodid

1.   Kui andmeid kogutakse peamiselt määruse (EÜ) nr 199/2008 kohaldamise abil vastavalt nimetatud määruse artikli 1 lõike 1 punktile a, kirjeldatakse andmeallikaid:

| a) | tabelis 1C, |
| --- | --- |

a)

tabelis 1C,

| b) | tabelis 1D, |
| --- | --- |

b)

tabelis 1D,

| c) | tabelis 1E, |
| --- | --- |

c)

tabelis 1E,

| d) | tabelis 3 A, |
| --- | --- |

d)

tabelis 3 A,

| e) | tekstikastis 3 A, |
| --- | --- |

e)

tekstikastis 3 A,

| f) | tabelis 3B, |
| --- | --- |

f)

tabelis 3B,

| g) | tekstikastis 3B, |
| --- | --- |

g)

tekstikastis 3B,

| h) | tabelis 3C ja |
| --- | --- |

h)

tabelis 3C ja

| i) | tekstikastis 3C. |
| --- | --- |

i)

tekstikastis 3C.

2.   Kui andmeid kogutakse muude õigusaktide alusel kui määrus (EÜ) nr 199/2008 vastavalt nimetatud määruse artikli 15 lõike 1 punktile a, kirjeldatakse andmeallikat:

| a) | tabelis 2 A, |
| --- | --- |

a)

tabelis 2 A,

| b) | tekstikastis 2 A, |
| --- | --- |

b)

tekstikastis 2 A,

| c) | vajaduse korral tabelis 3 A ja |
| --- | --- |

c)

vajaduse korral tabelis 3 A ja

| d) | vajaduse korral tekstikastis 3 A. |
| --- | --- |

d)

vajaduse korral tekstikastis 3 A.

3.   Kui liidu mitmeaastases programmis viidatakse katseuuringule või lihtsustatud meetodile, kirjeldavad liikmesriigid sellist uuringut, sealhulgas selle eesmärki, kestust, meetodeid ja eeldatavaid tulemusi:

| a) | 1. jao katseuuringus 1, |
| --- | --- |

a)

1. jao katseuuringus 1,

| b) | 2. jao katseuuringus 1, |
| --- | --- |

b)

2. jao katseuuringus 1,

| c) | 3. jao katseuuringus 3 ja |
| --- | --- |

c)

3. jao katseuuringus 3 ja

| d) | 3. jao katseuuringus 4. |
| --- | --- |

d)

3. jao katseuuringus 4.

4.   Kavandatud valikudisaini kirjeldatakse tabelis 4 A, tekstikastis 4 A ja tabelis 4B. Vaadeldavat üldkogumit, mida kasutatakse valimi moodustamiseks, kirjeldatakse tabelis 4C ja tabelis 4D. Kui valimi võtavad pardal või kaldal vaatlejad, näidatakse ära see osa saagist, millest valim võetakse, et täpsustada, kas valimiga on hõlmatud kõik liigid, üksnes töönduslikud liigid või üksnes teatavad taksonid.

5.   Majanduslike ja sotsiaalsete tunnustega seotud meetodite, määratluse ja arvutamise puhul lähtutakse vajaduse korral Euroopa Komisjoni eksperdiasutuste poolt üldtunnustatud suunistest. Muudel juhtudel peavad liikmesriigid kohaldatud lähenemisviisi selgelt kirjeldama ja põhjendama:

| a) | tekstikastis 3 A, |
| --- | --- |

a)

tekstikastis 3 A,

| b) | tekstikastis 3B ja |
| --- | --- |

b)

tekstikastis 3B ja

| c) | tekstikastis 3C. |
| --- | --- |

c)

tekstikastis 3C.

6   Liikmesriigid koordineerivad meetodite kujundamist ja rakendamist ELi või piirkonna tasandil, et parandada ja imputeerida andmeid valikustrateegia nende osade puhul, mis ei ole valimisse kaasatud või mille puhul on valim ebapiisav. Imputeerimismeetodite puhul võetakse arvesse rahvusvaheliste statistikaorganisatsioonide poolt vastu võetud suuniseid ja meetodeid. Imputeeritud andmed tuleb lõppkasutajatele edastades selgelt märgistada.

Artikkel 5

Kvaliteedi tagamine ja kontrollimine

1.   Kvaliteedi tagamise ja kontrollimise raamistikku kirjeldatakse vajaduse korral töökavades osutatud avalikkusele kättesaadavates dokumentides. Nimetatud raamistikuga määratletakse üldpõhimõtted, meetodid ja vahendid, mille abil on võimalik saada tõhusa ja ühise lähenemisviisi jaoks Euroopa ja riikide tasandil juhiseid ja tõendeid.

2.   Kvaliteediga seotud meetodeid kirjeldatakse:

| a) | tabelis 5 A saagiga seotud valikukavade, harrastuspüügiga seotud valikukavade, anadroomsete ja katadroomsete liikidega seotud valikukavade ning merel toimuvate teadusuuringute puhul; |
| --- | --- |

a)

tabelis 5 A saagiga seotud valikukavade, harrastuspüügiga seotud valikukavade, anadroomsete ja katadroomsete liikidega seotud valikukavade ning merel toimuvate teadusuuringute puhul;

| b) | tabelis 5B püügitegevuse tunnuste, kalandussektori majandus- ja sotsiaalandmete, vesiviljelussektori majandus- ja sotsiaalandmete ning töötleva tööstuse majandus- ja sotsiaalandmete puhul, |
| --- | --- |

b)

tabelis 5B püügitegevuse tunnuste, kalandussektori majandus- ja sotsiaalandmete, vesiviljelussektori majandus- ja sotsiaalandmete ning töötleva tööstuse majandus- ja sotsiaalandmete puhul,

| c) | tekstikastis 2 A, |
| --- | --- |

c)

tekstikastis 2 A,

| d) | tekstikastis 3 A, |
| --- | --- |

d)

tekstikastis 3 A,

| e) | tekstikastis 3B ja |
| --- | --- |

e)

tekstikastis 3B ja

| f) | tekstikastis 3C. |
| --- | --- |

f)

tekstikastis 3C.

3.   Kui andmeid kogutakse valikuuringu abil, kasutavad liikmesriigid statistiliselt usaldusväärset valikudisaini, mis vastab komisjoni, Rahvusvahelise Mereuurimise Nõukogu (ICES), STECFi või muude Euroopa Komisjoni eksperdiasutuste pakutud heade tavade suunistele. Valikukavade kirjeldus sisaldab muu hulgas eesmärkide kirjeldust, kavandamist, eeldatavaid teostamisraskusi (sh vastamata jätmist ja vastamisest keeldumist), andmete arhiveerimist, kvaliteedi tagamise menetlusi ja analüüsimeetodeid. Kõnealune kirjeldus hõlmab ka valikuühikute määratlust, valimialuseid ja sihtkogumi katvust (sh katvuse puhul kasutatud kriteeriume), kihitamist ning valikumeetodeid esimese, teise ja madalama astme valikuühikute puhul. Kui on võimalik kindlaks määrata kvantitatiivsed eesmärgid, võib neid täpsustada kas otse valimi suuruse või valikusuhete või täpsus- ja usaldustasemete määratlemise teel. Loenduse andmete puhul märgivad liikmesriigid, kas see hõlmab kõiki segmente, millised osad üldkogumist on kajastamata ja kuidas neid puuduvaid osasid hinnatakse. Valikuuringu andmete kvaliteeti tõendatakse vajaduse korral kvaliteedinäitajate abil, mis on seotud täpsuse ja võimaliku nihkega.

Artikkel 6

Andmete kättesaadavus lõppkasutajatele

Tabelis 6 A täpsustatakse, millal andmed lõppkasutajatele kättesaadavaks tehakse.

Artikkel 7

Piirkondliku ja rahvusvahelise koostöö ja koordineerimise kord

1.   Liikmesriigid märgivad tabelisse 7 A, millistel asjakohastel piirkondlikel ja rahvusvahelistel kohtumistel nad osalevad, ja tabelisse 7B, kuidas võetakse merepiirkonna või ELi tasandil kokku lepitud soovituste suhtes järelmeetmeid. Kui nende soovituste suhtes järelmeetmeid ei võeta, esitavad liikmesriigid põhjused tabeli 7B osas „Märkused“. Näidatakse ära mõju, mida need soovitused andmete kogumisele avaldavad.

2.   Liikmesriigid esitavad tabelis 7C kogu asjakohase teabe teiste liikmesriikidega sõlmitud kokkulepete kohta. Selle teabe abil määratakse kindlaks, milline liikmesriik kogub millist osa andmetest ja tagab igasuguse andmekogumise hõlmatuse, samuti täpsustatakse kokkuleppe kestus ja liikmesriik, kes vastutab lõppkasutajatele andmete edastamise eest.

3.   Olenemata liidu mitmeaastase programmi tabelis 10 loetletud teadusuuringutest merel võivad liikmesriigid uuringukoormuse või valikudisaini kavandamisel võtta arvesse lõppkasutajate vajadusi, tingimusel et see ei mõjuta negatiivselt tulemuste kvaliteeti ja et seda tegevust koordineeritakse merepiirkonna tasandil. Liikmesriigid võivad teiste sama piirkonna liikmesriikidega kokku leppida teatavate ülesannete ja panuste ümberjaotamises. Kui teiste liikmesriikidega jõutakse ülesannete jaotamises kokkuleppele, märgitakse iga liikmesriigi osalemine (füüsiline ja/või finantsosalus) üksikus uuringus ning tema aruandlus- ja andmete edastamise kohustused tekstikasti 1G.

Artikkel 8

Rahvusvahelised kohustused

Liikmesriigid lisavad kõik asjakohased andmekogumisnõuded, mis tulenevad nende rahvusvahelistest kohustustest, järgmistesse tabelitesse:

| a) | tabel 1 A, |
| --- | --- |

a)

tabel 1 A,

| b) | tabel 1B, |
| --- | --- |

b)

tabel 1B,

| c) | tabel 1C, |
| --- | --- |

c)

tabel 1C,

| d) | tabel 4 A, |
| --- | --- |

d)

tabel 4 A,

| e) | tabel 4B, |
| --- | --- |

e)

tabel 4B,

| f) | tabel 7B ja |
| --- | --- |

f)

tabel 7B ja

| g) | tabel 7C. |
| --- | --- |

g)

tabel 7C.

See kehtib nende piirkondlike kalavarude majandamise organisatsioonide/piirkondlike kalandusasutuste puhul, mille lepinguosalised liikmesriigid või liit on, aga samuti säästva kalapüügi partnerluslepingute puhul, mille alusel nende laevastikud tegutsevad.

Artikkel 9

Käesolev otsus on adresseeritud liikmesriikidele.

Brüssel, 19. august 2016

Komisjoni nimel

komisjoni liige

Karmenu VELLA

---

(1)  
  ELT L 149, 20.5.2014, lk 1.

1

(2)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 11. detsembri 2013. aasta määrus (EL) nr 1380/2013 ühise kalanduspoliitika kohta, millega muudetakse nõukogu määruseid (EÜ) nr 1954/2003 ja (EÜ) nr 1224/2009 ning tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrused (EÜ) nr 2371/2002 ja (EÜ) nr 639/2004 ning nõukogu otsus 2004/585/EÜ (ELT L 354, 28.12.2013, lk 22).

2

(3)  Nõukogu 25. veebruari 2008. aasta määrus (EÜ) nr 199/2008 kalandussektori andmete kogumist, haldamist ja kasutamist käsitleva ühenduse raamistiku loomise ning ühise kalanduspoliitikaga seotud teadusliku nõustamise toetamise kohta (ELT L 60, 5.3.2008, lk 1).

3

(4)  Komisjoni 12. juuli 2016. aasta rakendusotsus (EL) 2016/1251, millega võetakse vastu liidu mitmeaastane programm kalandus- ja vesiviljelussektori andmete kogumiseks, haldamiseks ja kasutamiseks ajavahemikul 2017–2019 (ELT L 207, 1.8.2016, lk 113).

4

(5)  Nõukogu 20. novembri 2009. aasta määrus (EÜ) nr 1224/2009, millega luuakse ühenduse kontrollisüsteem ühise kalanduspoliitika eeskirjade järgimise tagamiseks, muudetakse määrusi (EÜ) nr 847/96, (EÜ) nr 2371/2002, (EÜ) nr 811/2004, (EÜ) nr 768/2005, (EÜ) nr 2115/2005, (EÜ) nr 2166/2005, (EÜ) nr 388/2006, (EÜ) nr 509/2007, (EÜ) nr 676/2007, (EÜ) nr 1098/2007, (EÜ) nr 1300/2008, (EÜ) nr 1342/2008 ning tunnistatakse kehtetuks määrused (EMÜ) nr 2847/93, (EÜ) nr 1627/94 ja (EÜ) nr 1966/2006 (ELT L 343, 22.12.2009, lk 1).

5

(6)  Komisjoni 8. aprilli 2011. aasta rakendusmäärus (EL) nr 404/2011, millega kehtestatakse nõukogu määruse (EÜ) nr 1224/2009 (millega luuakse ühenduse kontrollisüsteem ühise kalanduspoliitika eeskirjade järgimise tagamiseks) üksikasjalikud rakenduseeskirjad (ELT L 112, 30.4.2011, lk 1).

6

---

I LISA

SISU

1. jagu.   Bioloogilised andmed

Tabel 1A. Nõutavate kalavarude loetelu

Tabel 1B. Bioloogiliste tunnustega seotud valikuuringu kavandamine

Tabel 1C. Bioloogiliste tunnustega seotud valikusuhe

Tabel 1D. Harrastuspüük

Katseuuring 1. Harrastuspüügi käigus saadud saagi suhteline osa võrreldes töönduspüügiga

Tabel 1E. Andmete kogumine anadroomsete ja katadroomsete liikide kohta magevees

Tekstikast 1E. Andmete kogumine anadroomsete ja katadroomsete liikide kohta magevees

Tabel 1F. Lindude, imetajate, roomajate ja kalade juhuslik kaaspüük

Katseuuring 2. Kalapüügi tase ning kalanduse mõju bioloogilistele ressurssidele ja mereökosüsteemile

Tabel 1G. Merel toimuvate teadusuuringute loetelu

Tekstikast 1G. Merel toimuvate teadusuuringute loetelu

Tabel 1H. Teadusuuringutega seotud andmete kogumine ja levitamine

2. jagu.   Püügitegevuse andmed

Tabel 2A. Püügitegevuse tunnustega seotud andmete kogumise strateegia

Tekstikast 2A. Püügitegevuse tunnustega seotud andmete kogumise strateegia

3. jagu.   Majandus- ja sotsiaalandmed

Tabel 3A. Üldkogumi segmendid kalandussektori majandus- ja sotsiaalandmete kogumiseks

Tekstikast 3A. Üldkogumi segmendid kalandussektori majandus- ja sotsiaalandmete kogumiseks

Katseuuring 3. Andmed tööhõive kohta haridustaseme ja kodakondsuse järgi

Tabel 3B. Üldkogumi segmendid vesiviljelussektori majandus- ja sotsiaalandmete kogumiseks

Tekstikast 3B. Üldkogumi segmendid vesiviljelussektori majandus- ja sotsiaalandmete kogumiseks

Katseuuring 4. Vesiviljelussektori keskkonnaandmed

Tabel 3C. Üldkogumi segmendid töötleva tööstuse majandus- ja sotsiaalandmete kogumiseks

Tekstikast 3C. Üldkogumi segmendid töötleva tööstuse majandus- ja sotsiaalandmete kogumiseks

4. jagu.   Töönduspüügist saadud bioloogiliste andmetega seotud valikustrateegia

Tabel 4A. Bioloogiliste andmetega seotud valikustrateegia kirjeldus

Tekstikast 4A. Bioloogiliste andmetega seotud valikustrateegia kirjeldus

Tabel 4B. Bioloogiliste andmetega seotud valimialuse kirjeldus

Tabel 4C. Kalandussektori andmed liikmesriikide kaupa

Tabel 4D. Lossimiskohad

5. jagu.   Andmete kvaliteet

Tabel 5A. Bioloogiliste andmetega seotud kvaliteedi tagamise raamistik

Tabel 5B. Sotsiaal-majanduslike andmetega seotud kvaliteedi tagamise raamistik

6. jagu.   Andmete kättesaadavus

Tabel 6A. Andmete kättesaadavus

7. jagu.   Koordineerimine

Tabel 7A. Kavandatud piirkondlik ja rahvusvaheline koordineerimine

Tabel 7B. Soovituste ja kokkulepetega seotud järelmeetmed

Tabel 7C. Kahe- ja mitmepoolsed kokkulepped

1. JAGU

BIOLOOGILISED ANDMED

Tabel 1A

Nõutavate kalavarude loetelu

| | Töökava | |
| --- | --- | --- |
| Töökava esitamise kuupäev | 31.10.2016 |
| MS | Reference years | Species | Region | RFMO/RFO/IO | Area/Stock | Selected for sampling (Y/N) | Average landings in the reference years (tons) | EU TAC (if any) (%) | Share (%) in EU landings | Threshold (Y/N) | Comments |
| GBR | 2013-2015 | Gadus morhua | Põhjameri ja Arktika idaosa | ICES | IIIa, IV, VIId | Y | 180 | 8 | | | |
| GBR | 2013-2015 | Solea solea | Atlandi põhjaosa | ICES | VIIa | Y | 515 | 16 | | | |
| GBR | 2013-2015 | Solea solea | Atlandi põhjaosa | ICES | VIIe | N | 75 | 3 | | | |
| GBR | 2013-2015 | Nephrops norvegicus | Põhjameri ja Arktika idaosa | ICES | IV, FU 33 | Y | 150 | 6 | | | |
| ITA | 2013-2015 | Boops boops | Vahemeri ja Must meri | GFCM | GSA17 | N | 240 | | 7 | | |
| ESP | 2013-2015 | Merluccius merluccius | Vahemeri ja Must meri | GFCM | GSA06 | Y | 3 500 | | 60 | | |
| ESP | 2013-2015 | Merluccius merluccius | Vahemeri ja Must meri | GFCM | GSA07 | Y | 3 500 | | 60 | | |
| | | | | | | | | | | | |
| | | | | | | | | | | | |
| | | | | | | | | | | | |

Töökava

Töökava esitamise kuupäev

31.10.2016

MS

Reference years

Species

Region

RFMO/RFO/IO

Area/Stock

Selected for sampling (Y/N)

Average landings in the reference years (tons)

EU TAC (if any) (%)

Share (%) in EU landings

Threshold (Y/N)

Comments

GBR

2013-2015

Gadus morhua

Põhjameri ja Arktika idaosa

ICES

IIIa, IV, VIId

Y

180

8

GBR

2013-2015

Solea solea

Atlandi põhjaosa

ICES

VIIa

Y

515

16

GBR

2013-2015

Solea solea

Atlandi põhjaosa

ICES

VIIe

N

75

3

GBR

2013-2015

Nephrops norvegicus

Põhjameri ja Arktika idaosa

ICES

IV, FU 33

Y

150

6

ITA

2013-2015

Boops boops

Vahemeri ja Must meri

GFCM

GSA17

N

240

7

ESP

2013-2015

Merluccius merluccius

Vahemeri ja Must meri

GFCM

GSA06

Y

3 500

60

ESP

2013-2015

Merluccius merluccius

Vahemeri ja Must meri

GFCM

GSA07

Y

3 500

60

Üldised märkused. Käesolev tabel on kooskõlas liidu mitmeaastase programmi III peatüki punkti 2 alapunkti a alapunktidega i, ii ja iii ning käesoleva otsuse artiklitega 2, 3 ja 8. Tabelis täpsustatakse andmed, mida tuleb liidu mitmeaastase programmi tabelite 1 A, 1B ja 1C alusel koguda. Andke selles tabelis ülevaade andmete kogumisest piirkonna/kalavarude tasandil. Kõik valimisse kuuluvad isendid tuleb liigi tasandil kindlaks teha ja võimaluse korral mõõta nende pikkus.

| Tunnus nimetus | Juhised |
| --- | --- |
| MS (liikmesriik) | Liikmesriigi nimi esitatakse standardile ISO 3166-1 vastava kolmetähelise koodina, nt „DEU“. |
| Reference years (vaatlusaasta) | Liikmesriigid märgivad aasta(d), mille kohta andmed käivad. Liikmesriigid valivad kolm viimast aastat, mille kohta on andmed kättesaadavad. Esitage vaatlusaasta(d) vormis „2013–2015“. |
| Species (liik) | Liikmesriik märgib (ladina keeles) nende liikide/varude nimetuse, mille puhul on vaja liidu mitmeaastase programmi tabelite 1 A, 1B ja 1C kohaselt moodustada bioloogiliste tunnustega seotud valim kõikide piirkondade kohta, kus liikmesriigi laevad tegutsevad. |
| Region (piirkond) | Liikmesriik lähtub nimetamisviisist, mida kasutatakse liidu mitmeaastase programmi tabelis 5C (II tasand). Kui teave käib kõikide piirkondade kohta, kasutage fraasi „all regions“ (kõik piirkonnad). |
| RFMO/RFO/IO | Liikmesriik märgib liikide/varudega seotud majandamise/nõuannete puhul pädeva piirkondliku kalavarude majandamise organisatsiooni (RFMO), piirkondliku kalandusorganisatsiooni (RFO) või rahvusvahelise organisatsiooni (IO) akronüümi.
  Nt RFMO: ICCAT, GFCM, NAFO
  Nt RFO: CECAF
  Nt IO: ICES
  Kui RFMO, RFO või IO puudub, märkige „NA“ (ei kohaldata. |
| Area/Stock (piirkond/kalavarud) | Liikmesriik märgib nimetatud liikide/varude piirkonna vastavalt liidu mitmeaastase programmi tabelitele 1A, 1B ja 1C (nt GSA 16; ICESi piirkonnad I, II; ICESi piirkonnad IIIa, IV, VIId jne). |
| Selected for sampling (valitud valimisse) (Y/N) | Liikmesriik märgib „Y“ (jah) või „N“ (ei) vastavalt sellele, kas liigid/varud on valitud valimisse või mitte. Märkige „Y“ (jah), kui liigid/varud on valitud valimisse vähemalt käesoleva lisa tabeli 1B ühe tunnuse põhjal. |
| Average landings in the reference years (tons) (keskmine lossitud saak vaatlusaastal) (tonnides) | Keskmine lossitud saak iga liigi ja kalavaru kohta viimase kolmeaastase vaatlusperioodi jooksul. Lossimisandmete sisestamisel peab liikmesriik arvesse võtma järgmist. | Kui mingit liiki ei lossita üldse, märkige „None“ (puudub). |

Tunnus nimetus

Juhised

MS (liikmesriik)

Liikmesriigi nimi esitatakse standardile ISO 3166-1 vastava kolmetähelise koodina, nt „DEU“.

Reference years (vaatlusaasta)

Liikmesriigid märgivad aasta(d), mille kohta andmed käivad. Liikmesriigid valivad kolm viimast aastat, mille kohta on andmed kättesaadavad. Esitage vaatlusaasta(d) vormis „2013–2015“.

Species (liik)

Liikmesriik märgib (ladina keeles) nende liikide/varude nimetuse, mille puhul on vaja liidu mitmeaastase programmi tabelite 1 A, 1B ja 1C kohaselt moodustada bioloogiliste tunnustega seotud valim kõikide piirkondade kohta, kus liikmesriigi laevad tegutsevad.

Region (piirkond)

Liikmesriik lähtub nimetamisviisist, mida kasutatakse liidu mitmeaastase programmi tabelis 5C (II tasand). Kui teave käib kõikide piirkondade kohta, kasutage fraasi „all regions“ (kõik piirkonnad).

RFMO/RFO/IO

Liikmesriik märgib liikide/varudega seotud majandamise/nõuannete puhul pädeva piirkondliku kalavarude majandamise organisatsiooni (RFMO), piirkondliku kalandusorganisatsiooni (RFO) või rahvusvahelise organisatsiooni (IO) akronüümi.

Nt RFMO: ICCAT, GFCM, NAFO

Nt RFO: CECAF

Nt IO: ICES

Kui RFMO, RFO või IO puudub, märkige „NA“ (ei kohaldata.

Area/Stock (piirkond/kalavarud)

Liikmesriik märgib nimetatud liikide/varude piirkonna vastavalt liidu mitmeaastase programmi tabelitele 1A, 1B ja 1C (nt GSA 16; ICESi piirkonnad I, II; ICESi piirkonnad IIIa, IV, VIId jne).

Selected for sampling (valitud valimisse) (Y/N)

Liikmesriik märgib „Y“ (jah) või „N“ (ei) vastavalt sellele, kas liigid/varud on valitud valimisse või mitte. Märkige „Y“ (jah), kui liigid/varud on valitud valimisse vähemalt käesoleva lisa tabeli 1B ühe tunnuse põhjal.

Average landings in the reference years (tons) (keskmine lossitud saak vaatlusaastal) (tonnides)

Keskmine lossitud saak iga liigi ja kalavaru kohta viimase kolmeaastase vaatlusperioodi jooksul. Lossimisandmete sisestamisel peab liikmesriik arvesse võtma järgmist.

Kui mingit liiki ei lossita üldse, märkige „None“ (puudub).

| | Kui keskmine lossitud saak on alla 200 tonni, märkige keskmise näitaja asemel „< 200“. |
| --- | --- |

Kui keskmine lossitud saak on alla 200 tonni, märkige keskmise näitaja asemel „< 200“.

| | Kui keskmine lossitud saak on üle 200 tonni, märkige keskmine näitaja viimase kolmeaastase vaatlusperioodi kohta. Keskmise näitaja võib ümardada lähima viie või kümne tonnini. |
| --- | --- |

Kui keskmine lossitud saak on üle 200 tonni, märkige keskmine näitaja viimase kolmeaastase vaatlusperioodi kohta. Keskmise näitaja võib ümardada lähima viie või kümne tonnini.

EU TAC (if any) (ELi lubatud kogupüük) (kui on)

(%)

Kehtib üksnes kalavarude puhul, mille suhtes kohaldatakse lubatud kogupüüki ja kvoote käsitlevaid määrusi. Sellesse veergu sisestab liikmesriik:

| — | „None“ (puudub), kui liikmesriigil ei ole asjaomase kalavaru puhul osa ELi lubatud kogupüügist; |
| --- | --- |

—

„None“ (puudub), kui liikmesriigil ei ole asjaomase kalavaru puhul osa ELi lubatud kogupüügist;

| — | täpse osa, kui liikmesriigil on asjaomase kalavaru puhul osa ELi lubatud kogupüügist. |
| --- | --- |

—

täpse osa, kui liikmesriigil on asjaomase kalavaru puhul osa ELi lubatud kogupüügist.

Share (%) in EU landings (osa (%) ELi lossitud saagist)

Kehtib i) Vahemeres kõikide kalavarude puhul ja ii) mujal kui Vahemeres kõikide kalavarude puhul, mille kohta ei ole veel lubatud kogupüüki kindlaks määrata. Sellesse veergu sisestab liikmesriik:

| — | „None“ (puudub), kui liikmesriik ei ole asjaomaseid kalavarusid lossinud; |
| --- | --- |

—

„None“ (puudub), kui liikmesriik ei ole asjaomaseid kalavarusid lossinud;

| — | täpse osa, kui liikmesriik on asjaomaseid kalavarusid lossinud, juhul kui liikmesriik soovib kohaldada piirmäära. |
| --- | --- |

—

täpse osa, kui liikmesriik on asjaomaseid kalavarusid lossinud, juhul kui liikmesriik soovib kohaldada piirmäära.

Threshold (piirmäär) (Y/N)

Liikmesriik märgib „Y“ (jah) või „N“ (ei) vastavalt sellele, kas teatatud liigi/varu puhul kehtib piirmäär vastavalt liidu mitmeaastase programmi V peatükile.

Comments (märkused)

Mis tahes muud märkused.

Tabel 1B

Bioloogiliste tunnustega seotud valimi kavandamine

| | Töökava | |
| --- | --- | --- |
| Töökava esitamise kuupäev | 31.10.2016 |
| MS | Species | Region | RFMO/RFO/IO | Area/Stock | Frequency | Length | Age | Weight | Sex ratio | Sexual maturity | Fecundity | Comments |
| 2017 | 2018 | 2019 | 2017 | 2018 | 2019 | 2017 | 2018 | 2019 | 2017 | 2018 | 2019 | 2017 | 2018 | 2019 | 2017 | 2018 | 2019 | |
| PRT | Pleuronectes platessa | Põhjameri ja Arktika idaosa | ICES | IV | | | | | | | | X | | | X | | | X | | | NA | |
| PRT | Nephrops norvegius | Atlandi põhjaosa | ICES | FU 7 | | | | | | | | X | X | X | X | X | X | X | X | X | X | X | X | |
| | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | |
| ESP | Merluccius merluccius | Vahemeri ja Must meri | GFCM | GSA06 | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | |
| ESP | Merluccius merluccius | Vahemeri ja Must meri | GFCM | GSA07 | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | |
| | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | |
| | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | |
| | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | |
| | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | |
| | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | |
| | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | |
| | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | |

Töökava

Töökava esitamise kuupäev

31.10.2016

MS

Species

Region

RFMO/RFO/IO

Area/Stock

Frequency

Length

Age

Weight

Sex ratio

Sexual maturity

Fecundity

Comments

2017

2018

2019

2017

2018

2019

2017

2018

2019

2017

2018

2019

2017

2018

2019

2017

2018

2019

PRT

Pleuronectes platessa

Põhjameri ja Arktika idaosa

ICES

IV

X

X

X

NA

PRT

Nephrops norvegius

Atlandi põhjaosa

ICES

FU 7

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

ESP

Merluccius merluccius

Vahemeri ja Must meri

GFCM

GSA06

ESP

Merluccius merluccius

Vahemeri ja Must meri

GFCM

GSA07

Üldised märkused. Käesolev tabel on kooskõlas liidu mitmeaastase programmi III peatüki punkti 2 alapunkti a alapunktidega i, ii ja iii ning käesoleva otsuse artiklitega 2, 3 ja 8. Tabelis täpsustatakse andmed, mida tuleb liidu mitmeaastase programmi tabelite 1 A, 1B ja 1C alusel koguda. Tabelis loetletud liikide kohta kogutakse bioloogilisi näitajaid (pikkus, vanus, kaal, sooline jaotumine, suguküpsus ja sigivus). Märkige „X“ iga näitaja ja aasta kohta, kui andmete kogumine toimus või on kavandatud. Tabelis saab kindlaks määrata, mis aasta(te)l liikmesriik andmeid kogub.

| Tunnus nimetus | Juhised |
| --- | --- |
| MS (liikmesriik) | Liikmesriigi nimi esitatakse standardile ISO 3166-1 vastava kolmetähelise koodina, nt „DEU“. |
| Species (liik) | Liikmesriik märgib (ladina keeles) nende liikide/varude nimetuse, mille puhul on vaja liidu mitmeaastase programmi tabelite 1 A, 1B ja 1C kohaselt moodustada bioloogiliste tunnuste põhine valim kõikide piirkondade kohta, kus liikmesriigi laevad tegutsevad. |
| Region (piirkond) | Liikmesriik lähtub nimetamisviisist, mida kasutatakse liidu mitmeaastase programmi tabelis 5C (II tasand). Kui teave käib kõikide piirkondade kohta, kasutage fraasi „all regions“ (kõik piirkonnad). |
| RFMO/RFO/IO | Liikmesriik märgib liikide/varudega seotud majandamise/nõuannete puhul pädeva piirkondliku kalavarude majandamise organisatsiooni (RFMO), piirkondliku kalandusorganisatsiooni (RFO) või rahvusvahelise organisatsiooni (IO) akronüümi.
  Nt RFMO: ICCAT, GFCM, NAFO
  Nt RFO: CECAF
  Nt IO: ICES
  Kui RFMO, RFO või IO puudub, märkige „NA“ (ei kohaldata). |
| Area/stock (piirkond/kalavarud) | Liikmesriik märgib nimetatud liikide/varude püügipiirkonna (nt GSA 16; ICESi piirkonnad I, II; ICESi piirkonnad IIIa, IV, VIId jne). |
| Frequency (sagedus) | Liikmesriik märgib valimi võtmise sageduse („M“ (kuu), „Q“ (kvartal), „A“ (aasta), „O“ (muu) – palun täpsustage). |
| Lenght (pikkus) | Liikmesriik märgib aasta(d), millal võetakse valim pikkuse määramiseks. |
| Age (vanus) | Liikmesriik märgib aasta(d), millal võetakse valim vanuse määramiseks. |
| Weight (kaal) | Liikmesriik märgib aasta(d), millal võetakse valim kaalu määramiseks. |
| Sex ratio (sooline jaotumine) | Liikmesriik märgib aasta(d), millal võetakse valim soolise jaotumise määramiseks. |
| Sexual maturity (suguküpsus) | Liikmesriik märgib aasta(d), millal võetakse valim suguküpsuse määramiseks. |
| Fecundity (sigivus) | Liikmesriik märgib aasta(d), millal võetakse valim sigivuse määramiseks. |
| Comments (märkused) | Mis tahes muud märkused. |

Tunnus nimetus

Juhised

MS (liikmesriik)

Liikmesriigi nimi esitatakse standardile ISO 3166-1 vastava kolmetähelise koodina, nt „DEU“.

Species (liik)

Liikmesriik märgib (ladina keeles) nende liikide/varude nimetuse, mille puhul on vaja liidu mitmeaastase programmi tabelite 1 A, 1B ja 1C kohaselt moodustada bioloogiliste tunnuste põhine valim kõikide piirkondade kohta, kus liikmesriigi laevad tegutsevad.

Region (piirkond)

Liikmesriik lähtub nimetamisviisist, mida kasutatakse liidu mitmeaastase programmi tabelis 5C (II tasand). Kui teave käib kõikide piirkondade kohta, kasutage fraasi „all regions“ (kõik piirkonnad).

RFMO/RFO/IO

Liikmesriik märgib liikide/varudega seotud majandamise/nõuannete puhul pädeva piirkondliku kalavarude majandamise organisatsiooni (RFMO), piirkondliku kalandusorganisatsiooni (RFO) või rahvusvahelise organisatsiooni (IO) akronüümi.

Nt RFMO: ICCAT, GFCM, NAFO

Nt RFO: CECAF

Nt IO: ICES

Kui RFMO, RFO või IO puudub, märkige „NA“ (ei kohaldata).

Area/stock (piirkond/kalavarud)

Liikmesriik märgib nimetatud liikide/varude püügipiirkonna (nt GSA 16; ICESi piirkonnad I, II; ICESi piirkonnad IIIa, IV, VIId jne).

Frequency (sagedus)

Liikmesriik märgib valimi võtmise sageduse („M“ (kuu), „Q“ (kvartal), „A“ (aasta), „O“ (muu) – palun täpsustage).

Lenght (pikkus)

Liikmesriik märgib aasta(d), millal võetakse valim pikkuse määramiseks.

Age (vanus)

Liikmesriik märgib aasta(d), millal võetakse valim vanuse määramiseks.

Weight (kaal)

Liikmesriik märgib aasta(d), millal võetakse valim kaalu määramiseks.

Sex ratio (sooline jaotumine)

Liikmesriik märgib aasta(d), millal võetakse valim soolise jaotumise määramiseks.

Sexual maturity (suguküpsus)

Liikmesriik märgib aasta(d), millal võetakse valim suguküpsuse määramiseks.

Fecundity (sigivus)

Liikmesriik märgib aasta(d), millal võetakse valim sigivuse määramiseks.

Comments (märkused)

Mis tahes muud märkused.

Tabel 1C

Bioloogiliste tunnustega seotud valikusuhe

| | Töökava | |
| --- | --- | --- |
| Töökava esitamise kuupäev | 31.10.2016 |
| MS | MS partcipating in sampling | Sampling year | Species | Region | RFMO/RFO/IO | Area/Stock | Variables | Data sources | Planned minimum no of individuals to be measured at the national level | Planned minimum no of individuals to be measured at the regional level | Comments |
| FRA | FRA-GBR-BEL | 2017 | Solea solea | Põhjameri ja Arktika idaosa | ICES | IIIa, IV, VIId | vanus | Töönduspüük | | | |
| FRA | FRA-GBR-BEL | 2017 | Solea solea | Põhjameri ja Arktika idaosa | ICES | IIIa, IV, VIId | sugu | Uuringud | | | |
| FRA | FRA-GBR-BEL | 2017 | Solea solea | Põhjameri ja Arktika idaosa | ICES | IIIa, IV, VIId | suguküpsus | Töönduspüük | | | |
| FRA | FRA-GBR-BEL | 2017 | Solea solea | Põhjameri ja Arktika idaosa | ICES | IIIa, IV, VIId | pikkus | Töönduspüük | | | |
| FRA | FRA | 2017 | Merluccius merluccius | Atlandi põhjaosa | ICES | IIIa, IV, VI, VII, VIIIab | | Töönduspüük | | | |
| FRA | FRA | 2017 | Merluccius merluccius | Atlandi põhjaosa | ICES | IIIa, IV, VI, VII, VIIIab | | Uuringud | | | |
| FRA | FRA | 2017 | Merluccius merluccius | Atlandi põhjaosa | ICES | IIIa, IV, VI, VII, VIIIab | | Uuringud | | | |
| FRA | FRA | 2017 | Parapenaeus longirostris | Vahemeri ja Must meri | GFCM | GSA09 | | Töönduspüük | | | |
| | | | | | | | | | | | |
| | | | | | | | | | | | |
| | | | | | | | | | | | |
| | | | | | | | | | | | |

Töökava

Töökava esitamise kuupäev

31.10.2016

MS

MS partcipating in sampling

Sampling year

Species

Region

RFMO/RFO/IO

Area/Stock

Variables

Data sources

Planned minimum no of individuals to be measured at the national level

Planned minimum no of individuals to be measured at the regional level

Comments

FRA

FRA-GBR-BEL

2017

Solea solea

Põhjameri ja Arktika idaosa

ICES

IIIa, IV, VIId

vanus

Töönduspüük

FRA

FRA-GBR-BEL

2017

Solea solea

Põhjameri ja Arktika idaosa

ICES

IIIa, IV, VIId

sugu

Uuringud

FRA

FRA-GBR-BEL

2017

Solea solea

Põhjameri ja Arktika idaosa

ICES

IIIa, IV, VIId

suguküpsus

Töönduspüük

FRA

FRA-GBR-BEL

2017

Solea solea

Põhjameri ja Arktika idaosa

ICES

IIIa, IV, VIId

pikkus

Töönduspüük

FRA

FRA

2017

Merluccius merluccius

Atlandi põhjaosa

ICES

IIIa, IV, VI, VII, VIIIab

Töönduspüük

FRA

FRA

2017

Merluccius merluccius

Atlandi põhjaosa

ICES

IIIa, IV, VI, VII, VIIIab

Uuringud

FRA

FRA

2017

Merluccius merluccius

Atlandi põhjaosa

ICES

IIIa, IV, VI, VII, VIIIab

Uuringud

FRA

FRA

2017

Parapenaeus longirostris

Vahemeri ja Must meri

GFCM

GSA09

Töönduspüük

Üldised märkused. Käesolev tabel on kooskõlas liidu mitmeaastase programmi III peatüki punkti 2 alapunkti a alapunktide i, ii ja iii ning IV peatükiga ning käesoleva otsuse artikliga 2, artikli 4 lõikega 1 ja artikliga 8. Tabelis täpsustatakse andmed, mida tuleb liidu mitmeaastase programmi tabelite 1 A, 1B ja 1C alusel koguda. Selgitage bioloogiliste tunnustega seoses kavandatud valikustrateegiat.

| Tunnuse nimetus | Juhised |
| --- | --- |
| MS (liikmesriik) | Liikmesriigi nimi esitatakse standardile ISO 3166-1 vastava kolmetähelise koodina, nt „DEU“. |
| MS participating in sampling (valikuuringus osalev liikmesriik) | Kui valimivõtt on toimunud vastavalt piirkondlikult koordineeritud programmile, tuleb loetleda kõik osalevad liikmesriigid. Muul juhul märgitakse valimivõtu eest vastutav liikmesriik. Lahtris „Comments“ (märkused) esitatakse lingid piirkondliku ja rahvusvahelise koordineerimise või kahe- ja mitmepoolsetele kokkulepetele, kui need on kättesaadavad. |
| Sampling year (valikuuringu aasta) | Liikmesriik täpsustab kavandatud eesmärkide aasta või aastad. Tabeli eri ridadele märgitakse eri aastad. Hõlmatud peavad olema kõik asjaomased aastad. |
| Species (liik) | Liikmesriik märgib (ladina keeles) nende liikide/varude nimetuse, mille puhul on vaja tabelite 1A, 1B ja 1C kohaselt moodustada bioloogiliste tunnustega seotud valim kõikide piirkondade kohta, kus liikmesriigi laevad tegutsevad. |
| Region (piirkond) | Liikmesriik lähtub nimetamisviisist, mida kasutatakse liidu mitmeaastase programmi tabelis 5C (II tasand). Kui teave käib kõikide piirkondade kohta, kasutage fraasi „all regions“ (kõik piirkonnad). |
| RFMO/RFO/IO | Liikmesriik märgib liikide/varudega seotud majandamise/nõuannete puhul pädeva piirkondliku kalavarude majandamise organisatsiooni (RFMO), piirkondliku kalandusorganisatsiooni (RFO) või rahvusvahelise organisatsiooni (IO) akronüümi.
  Nt RFMO: ICCAT, GFCM, NAFO
  Nt RFO: CECAF
  Nt IO: ICES
  Kui RFMO, RFO või IO puudub, märkige „NA“ (ei kohaldata). |
| Area/stock (piirkond/varu) | Liikmesriik märgib nimetatud liikide/varude püügipiirkonna (nt GSA 16; ICESi piirkonnad I, II; ICESi piirkonnad IIIa, IV, VIId jne). |
| Variable (tunnused) | Liikmesriik märgib vastavalt käesoleva lisa tabelile 1B järgmised tunnused: pikkus, kaal, sooline jaotumine, suguküpsus ja sigivus. Käesoleva lisa tabelis 1B esitatud liikide ja tunnuste kombinatsioon peab olema vastavuses kõnealuse teabega. |
| Data source (andmeallikad) | Liikmesriik kirjeldab märksõnade abil peamisi andmeallikaid (nt uuringud, töönduspüügiga seotud valikuuring, turu valikuuring, tagasiheite valikuuring jne). Liikmesriik märgib eraldi töönduspüügi (Commercial fisheries) ja uuringutega (Surveys) seotud kavandatud valimivõtu. |
| Planned minimum no of individuals to be measured at the national level (riigi tasandil mõõdetavate isendite kavandatud minimaalne arv) | Liikmesriik märgib riigi tasandil mõõdetavate kalade kavandatud minimaalse koguarvu. Kirjeldage lahtris „Comments“ (märkused) lühidalt nende väärtuste saamiseks kasutatud meetodeid (nt varasem valikuuring, simulatsioon jne). |
| Planned minimum no of individuals to be measured at the regional level (piirkonna tasandil mõõdetavate isendite kavandatud minimaalne arv) | Liikmesriik märgib valimivõtuks kasutatavate kalade kavandatud minimaalse arvu piirkondlikult koordineeritud kava puhul, kui see on olemas, või muul juhul märgib „NA“ (ei kohaldata). Kirjeldage lahtris „Comments“ (märkused) lühidalt nende väärtuste saamiseks kasutatud meetodeid (nt varasem valikuuring, simulatsioon jne). |
| Comments (märkused) | Mis tahes muud märkused. |

Tunnuse nimetus

Juhised

MS (liikmesriik)

Liikmesriigi nimi esitatakse standardile ISO 3166-1 vastava kolmetähelise koodina, nt „DEU“.

MS participating in sampling (valikuuringus osalev liikmesriik)

Kui valimivõtt on toimunud vastavalt piirkondlikult koordineeritud programmile, tuleb loetleda kõik osalevad liikmesriigid. Muul juhul märgitakse valimivõtu eest vastutav liikmesriik. Lahtris „Comments“ (märkused) esitatakse lingid piirkondliku ja rahvusvahelise koordineerimise või kahe- ja mitmepoolsetele kokkulepetele, kui need on kättesaadavad.

Sampling year (valikuuringu aasta)

Liikmesriik täpsustab kavandatud eesmärkide aasta või aastad. Tabeli eri ridadele märgitakse eri aastad. Hõlmatud peavad olema kõik asjaomased aastad.

Species (liik)

Liikmesriik märgib (ladina keeles) nende liikide/varude nimetuse, mille puhul on vaja tabelite 1A, 1B ja 1C kohaselt moodustada bioloogiliste tunnustega seotud valim kõikide piirkondade kohta, kus liikmesriigi laevad tegutsevad.

Region (piirkond)

Liikmesriik lähtub nimetamisviisist, mida kasutatakse liidu mitmeaastase programmi tabelis 5C (II tasand). Kui teave käib kõikide piirkondade kohta, kasutage fraasi „all regions“ (kõik piirkonnad).

RFMO/RFO/IO

Liikmesriik märgib liikide/varudega seotud majandamise/nõuannete puhul pädeva piirkondliku kalavarude majandamise organisatsiooni (RFMO), piirkondliku kalandusorganisatsiooni (RFO) või rahvusvahelise organisatsiooni (IO) akronüümi.

Nt RFMO: ICCAT, GFCM, NAFO

Nt RFO: CECAF

Nt IO: ICES

Kui RFMO, RFO või IO puudub, märkige „NA“ (ei kohaldata).

Area/stock (piirkond/varu)

Liikmesriik märgib nimetatud liikide/varude püügipiirkonna (nt GSA 16; ICESi piirkonnad I, II; ICESi piirkonnad IIIa, IV, VIId jne).

Variable (tunnused)

Liikmesriik märgib vastavalt käesoleva lisa tabelile 1B järgmised tunnused: pikkus, kaal, sooline jaotumine, suguküpsus ja sigivus. Käesoleva lisa tabelis 1B esitatud liikide ja tunnuste kombinatsioon peab olema vastavuses kõnealuse teabega.

Data source (andmeallikad)

Liikmesriik kirjeldab märksõnade abil peamisi andmeallikaid (nt uuringud, töönduspüügiga seotud valikuuring, turu valikuuring, tagasiheite valikuuring jne). Liikmesriik märgib eraldi töönduspüügi (Commercial fisheries) ja uuringutega (Surveys) seotud kavandatud valimivõtu.

Planned minimum no of individuals to be measured at the national level (riigi tasandil mõõdetavate isendite kavandatud minimaalne arv)

Liikmesriik märgib riigi tasandil mõõdetavate kalade kavandatud minimaalse koguarvu. Kirjeldage lahtris „Comments“ (märkused) lühidalt nende väärtuste saamiseks kasutatud meetodeid (nt varasem valikuuring, simulatsioon jne).

Planned minimum no of individuals to be measured at the regional level (piirkonna tasandil mõõdetavate isendite kavandatud minimaalne arv)

Liikmesriik märgib valimivõtuks kasutatavate kalade kavandatud minimaalse arvu piirkondlikult koordineeritud kava puhul, kui see on olemas, või muul juhul märgib „NA“ (ei kohaldata). Kirjeldage lahtris „Comments“ (märkused) lühidalt nende väärtuste saamiseks kasutatud meetodeid (nt varasem valikuuring, simulatsioon jne).

Comments (märkused)

Mis tahes muud märkused.

Tabel 1D

Harrastuspüük

| | Töökava | |
| --- | --- | --- |
| Töökava esitamise kuupäev | 31.10.2016 |
| MS | Sampling year | Area/EMU | RFMO/RFO/IO | Species | Applicable (Species present in the MS?) | Reasons for not sampling | Threshold (Y/N) | Annual estimate of catch? (Y/N) | Annual percentage of released catch? (Y/N) | Collection of catch composition data? (Y/N) | Type of Survey | Comments |
| GBR | 2017 | Põhjameri ja Arktika idaosa | ICES | Gadus morhua | Y | | | Y | Y | Y | Püügikoormuse ühiku kohta tehtavate püügireiside ja püügi kohapealsete uuringute arvu | |
| NLD | 2017 | Põhjameri ja Arktika idaosa | ICES | Anguilla anguilla | Y | | | Y | Y | Y | Kalameeste ja kalameeste päevikute arvu riiklik prognoos | |
| GBR | 2017 | Põhjameri ja Arktika idaosa | ICES | Haid | N | | | Y | Y | Y | Püügikoormuse ühiku kohta tehtavate püügireiside ja püügi kohapealsete uuringute arvu riiklik prognoos | |
| DEU | 2017 | Läänemeri | ICES | Varilõpuslased | Y | Püük puudub | | N | N | | | |
| | | Läänemeri | ICES | | | | | | | | | |
| | | Läänemeri | ICES | | | | | | | | | |
| | | Atlandi põhjaosa | ICES | | | | | | | | | |
| | | Atlandi põhjaosa | ICES | | | | | | | | | |
| | | Atlandi põhjaosa | ICES | | | | | | | | | |
| | | Vahemeri ja Must meri | GFCM | | | | | | | | | |
| | | Vahemeri ja Must meri | GFCM | | | | | | | | | |
| | | Vahemeri ja Must meri | GFCM | | | | | | | | | |
| | | | | | | | | | | | | |
| | | | | | | | | | | | | |
| | | | | | | | | | | | | |

Töökava

Töökava esitamise kuupäev

31.10.2016

MS

Sampling year

Area/EMU

RFMO/RFO/IO

Species

Applicable (Species present in the MS?)

Reasons for not sampling

Threshold (Y/N)

Annual estimate of catch? (Y/N)

Annual percentage of released catch? (Y/N)

Collection of catch composition data? (Y/N)

Type of Survey

Comments

GBR

2017

Põhjameri ja Arktika idaosa

ICES

Gadus morhua

Y

Y

Y

Y

Püügikoormuse ühiku kohta tehtavate püügireiside ja püügi kohapealsete uuringute arvu

NLD

2017

Põhjameri ja Arktika idaosa

ICES

Anguilla anguilla

Y

Y

Y

Y

Kalameeste ja kalameeste päevikute arvu riiklik prognoos

GBR

2017

Põhjameri ja Arktika idaosa

ICES

Haid

N

Y

Y

Y

Püügikoormuse ühiku kohta tehtavate püügireiside ja püügi kohapealsete uuringute arvu riiklik prognoos

DEU

2017

Läänemeri

ICES

Varilõpuslased

Y

Püük puudub

N

N

Läänemeri

ICES

Läänemeri

ICES

Atlandi põhjaosa

ICES

Atlandi põhjaosa

ICES

Atlandi põhjaosa

ICES

Vahemeri ja Must meri

GFCM

Vahemeri ja Must meri

GFCM

Vahemeri ja Must meri

GFCM

Üldised märkused. Käesolev tabel on kooskõlas liidu mitmeaastase programmi III peatüki punkti 2 alapunkti a alapunktiga iv ning käesoleva otsuse artiklitega 2 ja 3 ning artikli 4 lõikega 1. Tabelis täpsustatakse andmed, mida tuleb liidu mitmeaastase programmi tabeli 3 alusel koguda; see hõlmab ka mere- ja mageveest anadroomsete ja katadroomsete liikide harrastuspüügil saadud saaki.

| Tunnuse nimetus | Juhised |
| --- | --- |
| MS (liikmesriik) | Liikmesriigi nimi esitatakse standardile ISO 3166-1 vastava kolmetähelise koodina, nt „DEU“. |
| Sampling year (valikuuringu aasta) | Liikmesriik täpsustab kavandatud valikuuringu aasta. |
| Area/EMU (piirkond/angerjavarude majandamise üksus) | Liikmesriik lähtub nimetamisviisist, mida kasutatakse liidu mitmeaastase programmi tabelis 3.
  Angerja puhul märgitakse angerjavarude majandamise üksus. |
| RFMO/RFO/IO | Liikmesriik märgib liikide/varudega seotud majandamise/nõuannete puhul pädeva piirkondliku kalavarude majandamise organisatsiooni (RFMO), piirkondliku kalandusorganisatsiooni (RFO) või rahvusvahelise organisatsiooni (IO) akronüümi.
  Nt RFMO: ICCAT, GFCM, NAFO
  Nt RFO: CECAF
  Nt IO: ICES
  Kui RFMO, RFO või IO puudub, märkige „NA“ (ei kohaldata). |
| Species (liik) | Liikmesriik märgib (võimaluse korral ladina keeles) nende liikide nimetuse, mille puhul on vaja liidu mitmeaastase programmi tabeli 3 kohaselt moodustada harrastuspüügiga seotud valim kõikide piirkondade kohta või mis määrati kindlaks katseuuringutega ja/või harrastuspüügi majandamisvajadustega (piirkondade kaupa). Hõlmatud on kõik liigid, isegi kui neid liikmesriigi vetes ei esine. |
| Applicable (Species present in the MS?) (kohaldatav) (Kas liik esineb liikmesriigi vetes?) | Liikmesriik märgib „Y“ (jah) või „N“ (ei) vastavalt sellele, kas liik esineb liikmesriigi vetes või mitte. |
| Reasons for not sampling (valimi võtmata jätmise põhjused) | Kui liik esineb liikmesriigi vetes, kuid seda ei koguta, märgib liikmesriik sellest liigist valimi võtmata jätmise põhjuse(d) (vaba tekst), vajaduse korral koos konkreetsete viidetega (nt liik ei esine piirkonnas, riigi määrused/seadused, vastavus nõutavatele piirmäärale jne). |
| Threshold (piirmäär) (Y/N) | Liikmesriik märgib „Y“ (jah) või „N“ (ei) vastavalt sellele, kas teatatud liigi puhul kehtib piirmäär vastavalt liidu mitmeaastase programmi V peatükile. |
| Annual estimate of catch? (iga-aastane hinnang saagi kohta) (Y/N) | Liikmesriik märgib „Y“ (jah) või „N“ (ei) vastavalt sellele, kas teatatud liigi puhul on kavandatud iga-aastane hinnang saagi kohta (kaal ja/või arvud). |
| Annual percentage of released catch? (vabastatud saagi iga-aastane protsent) (Y/N) | Liikmesriik märgib „Y“ (jah) või „N“ (ei) vastavalt sellele, kas teatatud liigi puhul on kavandatud vabastatud saagi iga-aastane protsent (vabastatud kalade määr). |
| Collection of catch composition data? (saagi koostise andmete kogumine) (Y/N) | Liikmesriik märgib „Y“ (jah) või „N“ (ei) vastavalt sellele, kas teatatud liigi puhul on kavandatud saagi koostis (nt pikkus). |
| Type of Survey (uuringu liik) | Liikmesriik märgib nende uuringute liigid, mida tehakse harrastuspüügi andmete kogumiseks (nt kohapealsed uuringud, telefoniuuringud, kalameeste päevikud jne või nende kombinatsioonid). |
| Comments (märkused) | Mis tahes muud märkused. |

Tunnuse nimetus

Juhised

MS (liikmesriik)

Liikmesriigi nimi esitatakse standardile ISO 3166-1 vastava kolmetähelise koodina, nt „DEU“.

Sampling year (valikuuringu aasta)

Liikmesriik täpsustab kavandatud valikuuringu aasta.

Area/EMU (piirkond/angerjavarude majandamise üksus)

Liikmesriik lähtub nimetamisviisist, mida kasutatakse liidu mitmeaastase programmi tabelis 3.

Angerja puhul märgitakse angerjavarude majandamise üksus.

RFMO/RFO/IO

Liikmesriik märgib liikide/varudega seotud majandamise/nõuannete puhul pädeva piirkondliku kalavarude majandamise organisatsiooni (RFMO), piirkondliku kalandusorganisatsiooni (RFO) või rahvusvahelise organisatsiooni (IO) akronüümi.

Nt RFMO: ICCAT, GFCM, NAFO

Nt RFO: CECAF

Nt IO: ICES

Kui RFMO, RFO või IO puudub, märkige „NA“ (ei kohaldata).

Species (liik)

Liikmesriik märgib (võimaluse korral ladina keeles) nende liikide nimetuse, mille puhul on vaja liidu mitmeaastase programmi tabeli 3 kohaselt moodustada harrastuspüügiga seotud valim kõikide piirkondade kohta või mis määrati kindlaks katseuuringutega ja/või harrastuspüügi majandamisvajadustega (piirkondade kaupa). Hõlmatud on kõik liigid, isegi kui neid liikmesriigi vetes ei esine.

Applicable (Species present in the MS?) (kohaldatav) (Kas liik esineb liikmesriigi vetes?)

Liikmesriik märgib „Y“ (jah) või „N“ (ei) vastavalt sellele, kas liik esineb liikmesriigi vetes või mitte.

Reasons for not sampling (valimi võtmata jätmise põhjused)

Kui liik esineb liikmesriigi vetes, kuid seda ei koguta, märgib liikmesriik sellest liigist valimi võtmata jätmise põhjuse(d) (vaba tekst), vajaduse korral koos konkreetsete viidetega (nt liik ei esine piirkonnas, riigi määrused/seadused, vastavus nõutavatele piirmäärale jne).

Threshold (piirmäär) (Y/N)

Liikmesriik märgib „Y“ (jah) või „N“ (ei) vastavalt sellele, kas teatatud liigi puhul kehtib piirmäär vastavalt liidu mitmeaastase programmi V peatükile.

Annual estimate of catch? (iga-aastane hinnang saagi kohta) (Y/N)

Liikmesriik märgib „Y“ (jah) või „N“ (ei) vastavalt sellele, kas teatatud liigi puhul on kavandatud iga-aastane hinnang saagi kohta (kaal ja/või arvud).

Annual percentage of released catch? (vabastatud saagi iga-aastane protsent) (Y/N)

Liikmesriik märgib „Y“ (jah) või „N“ (ei) vastavalt sellele, kas teatatud liigi puhul on kavandatud vabastatud saagi iga-aastane protsent (vabastatud kalade määr).

Collection of catch composition data? (saagi koostise andmete kogumine) (Y/N)

Liikmesriik märgib „Y“ (jah) või „N“ (ei) vastavalt sellele, kas teatatud liigi puhul on kavandatud saagi koostis (nt pikkus).

Type of Survey (uuringu liik)

Liikmesriik märgib nende uuringute liigid, mida tehakse harrastuspüügi andmete kogumiseks (nt kohapealsed uuringud, telefoniuuringud, kalameeste päevikud jne või nende kombinatsioonid).

Comments (märkused)

Mis tahes muud märkused.

Katseuuring 1

Harrastuspüügi käigus saadud saagi suhteline osa võrreldes töönduspüügiga

Üldised märkused. Käesolev tekstikast on kooskõlas liidu mitmeaastase programmi V peatüki punktiga 4 ning käesoleva otsuse artikliga 2 ja artikli 4 lõike 3 punktiga a.

| 1. | Katseuuringu eesmärk |
| --- | --- |

1.

| 2. | Katseuuringu kestus |
| --- | --- |

2.

| 3. | Katseuuringu meetodid ja eeldatavad tulemused |
| --- | --- |

3.

(kuni 900 sõna)

Tabel 1E

Andmete kogumine anadroomsete ja katadroomsete liikide kohta magevees

| | Töökava | |
| --- | --- | --- |
| Töökava esitamise kuupäev | 31.10.2016 |
| MS | Sampling period | Area | RFMO/RFO/IO | Species | Applicable (Y/N) | Reasons for not sampling | Water Body | Life stage | Fishery/Independent data collection | Method | Unit | Planned nos | Frequency | Comments |
| FIN | 2017-2020 | Läänemeri | NASCO | Salmo salar | | | JÕGI AAA | tähnik | sõltumatu | elekterpüük | kohtade arv | 40 | | |
| FIN | 2017-2020 | Läänemeri | NASCO | Salmo salar | | | JÕGI AAA | laskuja | sõltumatu | püünis | laskujate arv | 4 000 | | |
| FIN | 2017-2020 | Läänemeri | NASCO | Salmo salar | | | JÕGI AAA | täiskasvanud | sõltumatu | loendur | loendurite arv | 1 | | |
| FIN | 2017-2020 | Läänemeri | NASCO | Salmo salar | | | JÕGI AAA | täiskasvanud | kalandus | valimi võtmine | valimivõttude arv | 100 | | |
| FIN | 2017-2020 | Läänemeri | ICES | Anguilla anguilla | | | JÕGI AAA | klaasangerjas | sõltumatu | elekterpüük | kohtade arv | 40 | | |
| FIN | 2017-2020 | Läänemeri | ICES | Anguilla anguilla | | | JÕGI AAA | kollane angerjas | sõltumatu | püünis | laskujate arv | 4 000 | | |
| FIN | 2017-2020 | Läänemeri | ICES | Anguilla anguilla | | | JÕGI AAA | hõbeangerjas | sõltumatu | loendur | loendurite arv | 1 | | |
| GBR | 2017-2020 | Ühendkuningriigi põhjao | ICES | Anguilla anguilla | | | NA | klaasangerjas | kalandus | valimi võtmine | valimivõttude arv | 100 | | |
| GBR | 2017-2020 | Ühendkuningriigi põhjao | ICES | Anguilla anguilla | | | NA | kollane angerjas | sõltumatu | püünis | püüniste arv | 1 | | |
| GBR | 2017-2020 | Ühendkuningriigi põhjao | ICES | Anguilla anguilla | | | NA | hõbeangerjas | sõltumatu | elekterpüük | kohtade arv | 20 | | |

Töökava

Töökava esitamise kuupäev

31.10.2016

MS

Sampling period

Area

RFMO/RFO/IO

Species

Applicable (Y/N)

Reasons for not sampling

Water Body

Life stage

Fishery/Independent data collection

Method

Unit

Planned nos

Frequency

Comments

FIN

2017-2020

Läänemeri

NASCO

Salmo salar

JÕGI AAA

tähnik

sõltumatu

elekterpüük

kohtade arv

40

FIN

2017-2020

Läänemeri

NASCO

Salmo salar

JÕGI AAA

laskuja

sõltumatu

püünis

laskujate arv

4 000

FIN

2017-2020

Läänemeri

NASCO

Salmo salar

JÕGI AAA

täiskasvanud

sõltumatu

loendur

loendurite arv

1

FIN

2017-2020

Läänemeri

NASCO

Salmo salar

JÕGI AAA

täiskasvanud

kalandus

valimi võtmine

valimivõttude arv

100

FIN

2017-2020

Läänemeri

ICES

Anguilla anguilla

JÕGI AAA

klaasangerjas

sõltumatu

elekterpüük

kohtade arv

40

FIN

2017-2020

Läänemeri

ICES

Anguilla anguilla

JÕGI AAA

kollane angerjas

sõltumatu

püünis

laskujate arv

4 000

FIN

2017-2020

Läänemeri

ICES

Anguilla anguilla

JÕGI AAA

hõbeangerjas

sõltumatu

loendur

loendurite arv

1

GBR

2017-2020

Ühendkuningriigi põhjao

ICES

Anguilla anguilla

NA

klaasangerjas

kalandus

valimi võtmine

valimivõttude arv

100

GBR

2017-2020

Ühendkuningriigi põhjao

ICES

Anguilla anguilla

NA

kollane angerjas

sõltumatu

püünis

püüniste arv

1

GBR

2017-2020

Ühendkuningriigi põhjao

ICES

Anguilla anguilla

NA

hõbeangerjas

sõltumatu

elekterpüük

kohtade arv

20

Üldised märkused. Käesolev tabel on kooskõlas liidu mitmeaastase programmi III peatüki punkti 2 alapunktidega b ja c ning käesoleva otsuse artiklitega 2 ja 3 ning artikli 4 lõikega 1. Tabelis täpsustatakse andmed, mida tuleb liidu mitmeaastase programmi tabeli 1E alusel koguda. Andke selles tabelis ülevaade andmete kogumisest seoses anadroomsete ja katadroomsete liikide harrastuspüügiga mageveest.

| Tunnuse nimetus | Juhised |
| --- | --- |
| MS (liikmesriik) | Liikmesriigi nimi esitatakse standardile ISO 3166-1 vastava kolmetähelise koodina, nt „DEU“. |
| Sampling period (valikuuringu periood) | Liikmesriik täpsustab kavandatud valikuuringu ajavahemiku. |
| Area (piirkond) | Angerja puhul märgitakse angerjavarude majandamise üksus.
  Kõigil muudel juhtudel märgitakse valgala. |
| RFMO/RFO/IO | Liikmesriik märgib liikide/varudega seotud majandamise/nõuannete puhul pädeva piirkondliku kalavarude majandamise organisatsiooni (RFMO), piirkondliku kalandusorganisatsiooni (RFO) või rahvusvahelise organisatsiooni (IO) akronüümi.
  Nt RFMO: ICCAT, GFCM, NAFO
  Nt RFO: CECAF
  Nt IO: ICES
  Kui RFMO, RFO või IO puudub, märkige „NA“ (ei kohaldata). |
| Species (liik) | Liikmesriik märgib (ladina keeles) liigi nimetuse. Märgitakse kõik liigid, isegi kui neid liikmesriigi vetes ei ela. |
| Applicable (kohaldatav) (Y/N) | Liikmesriik märgib „Y“ (jah) või „N“ (ei) vastavalt sellele, kas liik esineb liikmesriigi vetes või on selle liigi püük keelatud. |
| Reasons for not sampling (valimi võtmata jätmise põhjused) | Kui liik esineb liikmesriigi vetes, kuid seda ei koguta, märgib liikmesriik sellest liigist valimi võtmata jätmise põhjuse(d) (vaba tekst) (nt liik ei esine piirkonnas, liikmesriigi määrused/seadused, vastavus nõutavale piirmäärale jne). |
| Water body (veekogu) | Liikmesriik märgib valitud jõe/süsteemi nime (nt indeksjõgi). |
| Life stage (arengustaadium) | Liikmesriik märgib liigi arengustaadiumi (nt täiskasvanud, klaasangerjas ja hõbeangerjas jne). |
| Fishery/Independent data collection (kalandus/sõltumatu andmete kogumine) | Liikmesriik märgib, kas andmed on saadud töönduspüügist (kalandus) või muudest allikatest kui töönduspüük (sõltumatu). |
| Method (meetod) | Liikmesriik märgib allika(d) (nt püünis, loendur, logiraamat jne või nende meetodite kombinatsioon), millest andmeid saadakse. |
| Unit (ühik) | Iga meetodi puhul märgitakse kavandatud andmeühik (nt püüniste arv, loendurite arv, elekterpüügi kordade arv jne). |
| Planned nos (kavandatud arvud) | Liikmesriik märgib valitud ühiku kohta kavandatud kvantitatiivse eesmärgi (arvudes). |
| Frequency (sagedus) | Liikmesriik märgib valimi võtmise sageduse („M“ (kuu), „Q“ (kvartal), „A“ (aasta), „O“ (muu) – palun täpsustage). |
| Comments (märkused) | Mis tahes muud märkused. |

Tunnuse nimetus

Juhised

MS (liikmesriik)

Liikmesriigi nimi esitatakse standardile ISO 3166-1 vastava kolmetähelise koodina, nt „DEU“.

Sampling period (valikuuringu periood)

Liikmesriik täpsustab kavandatud valikuuringu ajavahemiku.

Area (piirkond)

Angerja puhul märgitakse angerjavarude majandamise üksus.

Kõigil muudel juhtudel märgitakse valgala.

RFMO/RFO/IO

Liikmesriik märgib liikide/varudega seotud majandamise/nõuannete puhul pädeva piirkondliku kalavarude majandamise organisatsiooni (RFMO), piirkondliku kalandusorganisatsiooni (RFO) või rahvusvahelise organisatsiooni (IO) akronüümi.

Nt RFMO: ICCAT, GFCM, NAFO

Nt RFO: CECAF

Nt IO: ICES

Kui RFMO, RFO või IO puudub, märkige „NA“ (ei kohaldata).

Species (liik)

Liikmesriik märgib (ladina keeles) liigi nimetuse. Märgitakse kõik liigid, isegi kui neid liikmesriigi vetes ei ela.

Applicable (kohaldatav) (Y/N)

Liikmesriik märgib „Y“ (jah) või „N“ (ei) vastavalt sellele, kas liik esineb liikmesriigi vetes või on selle liigi püük keelatud.

Reasons for not sampling (valimi võtmata jätmise põhjused)

Kui liik esineb liikmesriigi vetes, kuid seda ei koguta, märgib liikmesriik sellest liigist valimi võtmata jätmise põhjuse(d) (vaba tekst) (nt liik ei esine piirkonnas, liikmesriigi määrused/seadused, vastavus nõutavale piirmäärale jne).

Water body (veekogu)

Liikmesriik märgib valitud jõe/süsteemi nime (nt indeksjõgi).

Life stage (arengustaadium)

Liikmesriik märgib liigi arengustaadiumi (nt täiskasvanud, klaasangerjas ja hõbeangerjas jne).

Fishery/Independent data collection (kalandus/sõltumatu andmete kogumine)

Liikmesriik märgib, kas andmed on saadud töönduspüügist (kalandus) või muudest allikatest kui töönduspüük (sõltumatu).

Method (meetod)

Liikmesriik märgib allika(d) (nt püünis, loendur, logiraamat jne või nende meetodite kombinatsioon), millest andmeid saadakse.

Unit (ühik)

Iga meetodi puhul märgitakse kavandatud andmeühik (nt püüniste arv, loendurite arv, elekterpüügi kordade arv jne).

Planned nos (kavandatud arvud)

Liikmesriik märgib valitud ühiku kohta kavandatud kvantitatiivse eesmärgi (arvudes).

Frequency (sagedus)

Liikmesriik märgib valimi võtmise sageduse („M“ (kuu), „Q“ (kvartal), „A“ (aasta), „O“ (muu) – palun täpsustage).

Comments (märkused)

Mis tahes muud märkused.

Tekstikast 1E

Andmete kogumine anadroomsete ja katadroomsete liikide kohta magevees

Üldised märkused. Käesolev tekstikast on kooskõlas liidu mitmeaastase programmi III peatüki punkti 2 alapunktidega b ja c ning käesoleva otsuse artikliga 2.

| Andmete kogumiseks valitud meetod.

  (kuni 250 sõna piirkonna kohta) |
| --- |

Andmete kogumiseks valitud meetod.

(kuni 250 sõna piirkonna kohta)

Tabel 1F

Lindude, imetajate, roomajate ja kalade juhuslik kaaspüük

| | Töökava | |
| --- | --- | --- |
| Töökava esitamise kuupäev | 31.10.2016 |
| MS | Sampling period/year(s) | Region | RFMO/RFO/IO | Sub-area/Fishing ground | Scheme | Stratum ID code | Group of vulnerable species | Expected occurence of recordings | Comments |
| FRA | 2017-2018 | Põhjameri ja Arktika idaosa | ICES | | põhjalähedased liigid merel | SCT SD1-5 | linnud | | |
| FRA | 2017-2018 | Vahemeri ja Must meri | GFCM | | | | | | |
| FRA | 2017-2018 | Põhjameri ja Arktika idaosa | ICES | | | | | | |

Töökava

Töökava esitamise kuupäev

31.10.2016

MS

Sampling period/year(s)

Region

RFMO/RFO/IO

Sub-area/Fishing ground

Scheme

Stratum ID code

Group of vulnerable species

Expected occurence of recordings

Comments

FRA

2017-2018

Põhjameri ja Arktika idaosa

ICES

põhjalähedased liigid merel

SCT SD1-5

linnud

FRA

2017-2018

Vahemeri ja Must meri

GFCM

FRA

2017-2018

Põhjameri ja Arktika idaosa

ICES

Üldised märkused. Käesolev tabel on kooskõlas liidu mitmeaastase programmi III peatüki punkti 3 alapunktiga a ning käesoleva otsuse artikliga 2. Tabelis täpsustatakse andmed, mida tuleb liidu mitmeaastase programmi tabeli 1D alusel koguda. Selgitage kavandatud valikustrateegiat.

| Tunnuse nimetus | Juhised |
| --- | --- |
| MS (liikmesriik) | Liikmesriigi nimi esitatakse standardile ISO 3166-1 vastava kolmetähelise koodina, nt „DEU“. |
| Sampling period/year(s) (valikuuringu periood/aasta(d)) | Liikmesriik täpsustab kavandatud valikuuringu ajavahemiku. Esitage valikuuringu aasta(d) vormis „2017–2018“. |
| Region (piirkond) | Liikmesriik lähtub nimetamisviisist, mida kasutatakse liidu mitmeaastase programmi tabelis 5C (II tasand). Kui teave käib kõikide piirkondade kohta, kasutage fraasi „all regions“ (kõik piirkonnad). |
| RFMO/RFO/IO | Liikmesriik märgib liikide/varudega seotud majandamise/nõuannete puhul pädeva piirkondliku kalavarude majandamise organisatsiooni (RFMO), piirkondliku kalandusorganisatsiooni (RFO) või rahvusvahelise organisatsiooni (IO) akronüümi.
  Nt RFMO: ICCAT, GFCM, NAFO
  Nt RFO: CECAF
  Nt IO: ICES
  Kui RFMO, RFO või IO puudub, märkige „NA“ (ei kohaldata). |
| Sub-area / Fishing ground (alapiirkond/püügipiirkond) | Liikmesriik märgib nimetatud liikide/varude püügipiirkonna (nt GSA 16; ICESi piirkonnad I, II; ICESi piirkonnad IIIa, IV, VIId jne). |
| Scheme (kava) | Liikmesriik märgib valikukava: „at markets“ (turul), „at sea“ (merel), mõlema meetodi kombinatsioon või „other“ (muu). Väärtused on vastavuses käesoleva lisa tabelites 4A ja 4B esitatud väärtustega, välja arvatud juhul, kui kehtestatud on sihtkavad. |
| Stratum ID code (kihi tunnuskood) | Liikmesriik märgib kordumatu koodi, et määrata kindlaks iga kavasse kuuluv kiht. Väärtused on vastavuses käesoleva lisa tabelites 4 A ja 4B esitatud väärtustega, välja arvatud juhul, kui kehtestatud on sihtkavad. |
| Group of vulnerable species (ohualdiste liikide rühm) | Liikmesriik märgib liikide rühma, võttes aluseks liidu mitmeaastase programmi III peatüki punkti 3 alapunkti a. |
| Expected occurence of recordings (eeldatav registreerimine) | Liikmesriik märgib juhusliku kaaspüügi käigus püütud, sh vabastatud isendite eeldatava registreerimise vastavalt liidu mitmeaastase programmi tabelile 1D. Märkige (+/–) arv või „X“. |
| Comments (märkused) | Mis tahes muud märkused. |

Tunnuse nimetus

Juhised

MS (liikmesriik)

Liikmesriigi nimi esitatakse standardile ISO 3166-1 vastava kolmetähelise koodina, nt „DEU“.

Sampling period/year(s) (valikuuringu periood/aasta(d))

Liikmesriik täpsustab kavandatud valikuuringu ajavahemiku. Esitage valikuuringu aasta(d) vormis „2017–2018“.

Region (piirkond)

Liikmesriik lähtub nimetamisviisist, mida kasutatakse liidu mitmeaastase programmi tabelis 5C (II tasand). Kui teave käib kõikide piirkondade kohta, kasutage fraasi „all regions“ (kõik piirkonnad).

RFMO/RFO/IO

Liikmesriik märgib liikide/varudega seotud majandamise/nõuannete puhul pädeva piirkondliku kalavarude majandamise organisatsiooni (RFMO), piirkondliku kalandusorganisatsiooni (RFO) või rahvusvahelise organisatsiooni (IO) akronüümi.

Nt RFMO: ICCAT, GFCM, NAFO

Nt RFO: CECAF

Nt IO: ICES

Kui RFMO, RFO või IO puudub, märkige „NA“ (ei kohaldata).

Sub-area / Fishing ground (alapiirkond/püügipiirkond)

Liikmesriik märgib nimetatud liikide/varude püügipiirkonna (nt GSA 16; ICESi piirkonnad I, II; ICESi piirkonnad IIIa, IV, VIId jne).

Scheme (kava)

Liikmesriik märgib valikukava: „at markets“ (turul), „at sea“ (merel), mõlema meetodi kombinatsioon või „other“ (muu). Väärtused on vastavuses käesoleva lisa tabelites 4A ja 4B esitatud väärtustega, välja arvatud juhul, kui kehtestatud on sihtkavad.

Stratum ID code (kihi tunnuskood)

Liikmesriik märgib kordumatu koodi, et määrata kindlaks iga kavasse kuuluv kiht. Väärtused on vastavuses käesoleva lisa tabelites 4 A ja 4B esitatud väärtustega, välja arvatud juhul, kui kehtestatud on sihtkavad.

Group of vulnerable species (ohualdiste liikide rühm)

Liikmesriik märgib liikide rühma, võttes aluseks liidu mitmeaastase programmi III peatüki punkti 3 alapunkti a.

Expected occurence of recordings (eeldatav registreerimine)

Liikmesriik märgib juhusliku kaaspüügi käigus püütud, sh vabastatud isendite eeldatava registreerimise vastavalt liidu mitmeaastase programmi tabelile 1D. Märkige (+/–) arv või „X“.

Comments (märkused)

Mis tahes muud märkused.

Katseuuring 2

Kalapüügi tase ning kalanduse mõju bioloogilistele ressurssidele ja mereökosüsteemile

Üldised märkused. Käesolev tekstikast on kooskõlas liidu mitmeaastase programmi III peatüki punkti 3 alapunktiga c ning käesoleva otsuse artikliga 2 ja artikli 4 lõike 3 punktiga b.

| 1. | Katseuuringu eesmärk |
| --- | --- |

1.

| 2. | Katseuuringu kestus |
| --- | --- |

2.

| 3. | Katseuuringu meetodid ja eeldatavad tulemused |
| --- | --- |

3.

(kuni 900 sõna)

Tabel 1G

Merel toimuvate teadusuuringute loetelu

| | Töökava | |
| --- | --- | --- |
| Töökava esitamise kuupäev | 31.10.2016 |
| MS | Name of survey | Acronym | Mandatory (Y/N) | Threshold (Y/N) | Agreed at RCG level | MS participation | Area(s) covered | Period (Month) | Frequency | Days at sea planned | Type of sampling activities | Planned target | Map | Relevant international planning group - RFMO/RFO/IO | International database | Comments |
| NLD | Demersal Young Fish Survey | | | | | | IVc | sept–okt | iga-aastane | 10 | Kalaloomused | 33 | Joon 7.1 | ICES PGIPS | | |
| NLD | NS Herring Acoustic Survey | | | | | | IIIa, IV | juuli | iga-aastane | 15 | Kajasignaalide arv | 50 | Joon 7.2 | ICES PGIPS | | |
| NLD | NS Herring Acoustic Survey | | | | | | IIIa, IV | juuli | X | 15 | Planktoniloomused | 15 | Joon 7.2 | ICES PGIPS | | |
| | | | | | | | | | | | | | | | | |

Töökava

Töökava esitamise kuupäev

31.10.2016

MS

Name of survey

Acronym

Mandatory (Y/N)

Threshold (Y/N)

Agreed at RCG level

MS participation

Area(s) covered

Period (Month)

Frequency

Days at sea planned

Type of sampling activities

Planned target

Map

Relevant international planning group - RFMO/RFO/IO

International database

Comments

NLD

Demersal Young Fish Survey

IVc

sept–okt

iga-aastane

10

Kalaloomused

33

Joon 7.1

ICES PGIPS

NLD

NS Herring Acoustic Survey

IIIa, IV

juuli

iga-aastane

15

Kajasignaalide arv

50

Joon 7.2

ICES PGIPS

NLD

NS Herring Acoustic Survey

IIIa, IV

juuli

X

15

Planktoniloomused

15

Joon 7.2

ICES PGIPS

Üldised märkused. Käesolev tabel on kooskõlas liidu mitmeaastase programmi IV ja V peatükiga ning käesoleva otsuse artiklitega 2 ja 3. Tabelis täpsustatakse, milliseid liidu mitmeaastase programmi tabelis 10 esitatud teadusuuringuid ja täiendavaid uuringuid liikmesriik korraldab.

| Tunnuse nimetus | Juhised |
| --- | --- |
| MS (liikmesriik) | Liikmesriigi nimi esitatakse standardile ISO 3166-1 vastava kolmetähelise koodina, nt „DEU“. |
| Name of the survey (uuringu nimetus) | Liikmesriik märgib uuringu nimetuse. Kohustuslike uuringute puhul peab nimetus olema sama, mida on kasutatud liidu mitmeaastase programmi tabelis 10. |
| Acronym (akronüüm) | Liikmesriik märgib uuringu akronüümi. Kohustuslike uuringute puhul peab akronüüm olema sama, mida on kasutatud liidu mitmeaastase programmi tabelis 10. |
| Mandatory (kohustuslik) (Y/N) | Liikmesriik märgib „Y“ (jah) või „N“ (ei) vastavalt sellele, kas uuring on esitatud liidu mitmeaastase programmi tabelis 10. |
| Threshold (piirmäär) (Y/N) | Liikmesriik märgib „Y“ (jah) või „N“ (ei) vastavalt sellele, kas piirmäär kehtib vastavalt liidu mitmeaastase programmi V peatüki punktile 7. „Y“ puhul esitage üksikasjalikum kirjeldus käesoleva lisa tekstikastis 1G. |
| Agreed at RCG level (kokku lepitud piirkondlike koordineerimisrühmade tasandil) | Liikmesriik märgib „Y“ (jah) või „N“ (ei) vastavalt sellele, kas uuringus on kokku lepitud merepiirkonna tasandil. |
| MS participation (liikmesriigi osalus) | Märkige, kas uuringus osalevad teised liikmesriigid ja milline on nende osalemise vorm [„F“ (rahaline), „T“ (tehniline), „E“ (uuringukoormus) või „C“ (kombinatsioon)]. Esitage üksikasjalikum kirjeldus käesoleva lisa tekstikastis 1G. Kui uuringus ei osale teisi liikmesriike, märkige sellesse lahtrisse „NA“ (ei kohaldata). |
| Area(s) covered (hõlmatud piirkond (piirkonnad)) | Liikmesriik märgib piirkonnad, mida kavatsetakse hõlmata. Kohustuslike uuringute puhul peab piirkond olema sama, mida on kasutatud liidu mitmeaastase programmi tabelis 10. |
| Period (month) (periood (kuu)) | Liikmesriik märgib ajavahemiku (kuudes), mida kavatsetakse hõlmata. Kohustuslike uuringute puhul peab ajavahemik olema sama, mida on kasutatud liidu mitmeaastase programmi tabelis 10. |
| Frequency (sagedus) | Liikmesriik märgib uuringu sageduse: „annual“ (iga-aastane), „biennial“ (iga kahe aasta tagant korduv), „triennial“ (iga kolme aasta tagant korduv). |
| Days at sea planned (kavandatud merel viibitavad päevad) | Liikmesriik märgib riigi tasandil kavandatud merel viibitavad päevad. |
| Type of sampling activities (valiku liik) | Liikmesriik märgib valikuga seotud põhitegevuste liigi. Valikuga seotud põhitegevused (mitte valikuga seotud lisategevused) on kokku lepitud asjaomase uuringut kavandava rühma poolt. Märkige valikuga seotud iga tegevuse liik eraldi reale. Liikmesriigil soovitatakse kasutada järgmisi kategooriaid: kalaloomused, CTD, planktoniloomused jne. |
| Planned target (kavandatud eesmärk) | Liikmesriik märgib valikuga seotud kavandatud tegevuste arvu. |
| Map (kaart) | Liikmesriik lisab viite kaardile vastavalt käesoleva lisa tekstikastile 1G. |
| Relevant international planning group – RFMO/RFO/IO (asjaomane rahvusvaheline töörühm – RFMO/RFO/IO) | Liikmesriik märgib asjaomase rahvusvahelise rühma, kes vastutab uuringu kavandamise eest ja vastava RFMO/RFO/IO.
  Liikmesriik märgib liikide/varudega seotud majandamise/nõuannete puhul pädeva piirkondliku kalavarude majandamise organisatsiooni (RFMO), piirkondliku kalandusorganisatsiooni (RFO) või rahvusvahelise organisatsiooni (IO) akronüümi.
  Nt RFMO: ICCAT, GFCM, NAFO
  Nt RFO: CECAF
  Nt IO: ICES
  Kui RFMO, RFO või IO puudub, märkige „NA“ (ei kohaldata).. |
| International database (rahvusvaheline andmebaas) | Liikmesriik märgib seoses teadusuuringu alusel kogutud andmetega rahvusvahelise andmebaasi nime või fraasi „No existing database“ (andmebaas puudub). See on seotud rahvusvahelise andmebaasi olemasoluga, mitte sellega, kas andmed on üles laaditud või mitte. |
| Comments (märkused) | Mis tahes muud märkused. |

Tunnuse nimetus

Juhised

MS (liikmesriik)

Liikmesriigi nimi esitatakse standardile ISO 3166-1 vastava kolmetähelise koodina, nt „DEU“.

Name of the survey (uuringu nimetus)

Liikmesriik märgib uuringu nimetuse. Kohustuslike uuringute puhul peab nimetus olema sama, mida on kasutatud liidu mitmeaastase programmi tabelis 10.

Acronym (akronüüm)

Liikmesriik märgib uuringu akronüümi. Kohustuslike uuringute puhul peab akronüüm olema sama, mida on kasutatud liidu mitmeaastase programmi tabelis 10.

Mandatory (kohustuslik) (Y/N)

Liikmesriik märgib „Y“ (jah) või „N“ (ei) vastavalt sellele, kas uuring on esitatud liidu mitmeaastase programmi tabelis 10.

Threshold (piirmäär) (Y/N)

Liikmesriik märgib „Y“ (jah) või „N“ (ei) vastavalt sellele, kas piirmäär kehtib vastavalt liidu mitmeaastase programmi V peatüki punktile 7. „Y“ puhul esitage üksikasjalikum kirjeldus käesoleva lisa tekstikastis 1G.

Agreed at RCG level (kokku lepitud piirkondlike koordineerimisrühmade tasandil)

Liikmesriik märgib „Y“ (jah) või „N“ (ei) vastavalt sellele, kas uuringus on kokku lepitud merepiirkonna tasandil.

MS participation (liikmesriigi osalus)

Märkige, kas uuringus osalevad teised liikmesriigid ja milline on nende osalemise vorm [„F“ (rahaline), „T“ (tehniline), „E“ (uuringukoormus) või „C“ (kombinatsioon)]. Esitage üksikasjalikum kirjeldus käesoleva lisa tekstikastis 1G. Kui uuringus ei osale teisi liikmesriike, märkige sellesse lahtrisse „NA“ (ei kohaldata).

Area(s) covered (hõlmatud piirkond (piirkonnad))

Liikmesriik märgib piirkonnad, mida kavatsetakse hõlmata. Kohustuslike uuringute puhul peab piirkond olema sama, mida on kasutatud liidu mitmeaastase programmi tabelis 10.

Period (month) (periood (kuu))

Liikmesriik märgib ajavahemiku (kuudes), mida kavatsetakse hõlmata. Kohustuslike uuringute puhul peab ajavahemik olema sama, mida on kasutatud liidu mitmeaastase programmi tabelis 10.

Frequency (sagedus)

Liikmesriik märgib uuringu sageduse: „annual“ (iga-aastane), „biennial“ (iga kahe aasta tagant korduv), „triennial“ (iga kolme aasta tagant korduv).

Days at sea planned (kavandatud merel viibitavad päevad)

Liikmesriik märgib riigi tasandil kavandatud merel viibitavad päevad.

Type of sampling activities (valiku liik)

Liikmesriik märgib valikuga seotud põhitegevuste liigi. Valikuga seotud põhitegevused (mitte valikuga seotud lisategevused) on kokku lepitud asjaomase uuringut kavandava rühma poolt. Märkige valikuga seotud iga tegevuse liik eraldi reale. Liikmesriigil soovitatakse kasutada järgmisi kategooriaid: kalaloomused, CTD, planktoniloomused jne.

Planned target (kavandatud eesmärk)

Liikmesriik märgib valikuga seotud kavandatud tegevuste arvu.

Map (kaart)

Liikmesriik lisab viite kaardile vastavalt käesoleva lisa tekstikastile 1G.

Relevant international planning group – RFMO/RFO/IO (asjaomane rahvusvaheline töörühm – RFMO/RFO/IO)

Liikmesriik märgib asjaomase rahvusvahelise rühma, kes vastutab uuringu kavandamise eest ja vastava RFMO/RFO/IO.

Liikmesriik märgib liikide/varudega seotud majandamise/nõuannete puhul pädeva piirkondliku kalavarude majandamise organisatsiooni (RFMO), piirkondliku kalandusorganisatsiooni (RFO) või rahvusvahelise organisatsiooni (IO) akronüümi.

Nt RFMO: ICCAT, GFCM, NAFO

Nt RFO: CECAF

Nt IO: ICES

Kui RFMO, RFO või IO puudub, märkige „NA“ (ei kohaldata)..

International database (rahvusvaheline andmebaas)

Liikmesriik märgib seoses teadusuuringu alusel kogutud andmetega rahvusvahelise andmebaasi nime või fraasi „No existing database“ (andmebaas puudub). See on seotud rahvusvahelise andmebaasi olemasoluga, mitte sellega, kas andmed on üles laaditud või mitte.

Comments (märkused)

Mis tahes muud märkused.

Tekstikast 1G

Merel toimuvate teadusuuringute loetelu

Üldised märkused. Käesolev tekstikast on kooskõlas liidu mitmeaastase programmi IV peatükiga ning käesoleva otsuse artikliga 2 ja artikli 7 lõikega 3. Tekstikastis täpsustatakse, milliseid liidu mitmeaastase programmi tabelis 10 esitatud merel teostatavaid teadusuuringuid liikmesriik korraldab. Liikmesriigid täpsustavad, kas teadusuuring on hõlmatud liidu mitmeaastase programmi tabeliga 10 või on tegemist täiendava uuringuga.

| 1. | Uuringu eesmärgid |
| --- | --- |

1.

| 2. | Uuringus kasutatud meetodite kirjeldus. Kohustuslike uuringute puhul link käsiraamatutele. Lisage graafiline kujutis (kaart). |
| --- | --- |

2.

| 3. | Rahvusvaheliselt koordineeritud uuringute puhul kirjeldage osalevaid liikmesriike/laevu ning asjaomast rahvusvahelist rühma, kes vastutab uuringu kavandamise eest. |
| --- | --- |

3.

| 4. | Vajaduse korral kirjeldage rahvusvahelist ülesannete jaotamist (füüsiline ja/või finantsosalus) ja kasutatud kulude jagamise kokkulepet. |
| --- | --- |

4.

| 5. | Selgitage, kuidas kohaldatakse piirmäärasid. |
| --- | --- |

5.

(kuni 450 sõna uuringu kohta)

Tabel 1H

Teadusuuringutega seotud andmete kogumine ja levitamine

| | Töökava | |
| --- | --- | --- |
| Töökava esitamise kuupäev | 31.10.2016 |
| MS | Name of survey | Acronym | Type of data collected | Core/Additional variable | Used as basis for advice (Y/N) | Comments |
| NLD | North Sea IBTS | IBTS_NS_Q1 | Tursa bioloogilised andmed (IVa) | põhitunnus | Y | |
| NLD | North Sea IBTS | IBTS_NS_Q1 | Kilu bioloogilised andmed (IVa) | põhitunnus | Y | |
| NLD | North Sea IBTS | IBTS_NS_Q1 | Heeringavastsed | põhitunnus | Y | |
| NLD | North Sea IBTS | IBTS_NS_Q1 | CTD noodaveo kaupa | lisatunnus | N | |
| NLD | North Sea IBTS | IBTS_NS_Q1 | Mereprügi traalis | lisatunnus | N | |
| NLD | North Sea IBTS | IBTS_NS_Q1 | Põhjaelustik traalis | lisatunnus | N | |
| NLD | Internation Blue whiting Acoustic survey | BWAS | Põhjaputassuu akustilised/bioloogilised | põhitunnus | Y | |
| NLD | Internation Blue whiting survey | BWAS | Mereimetajate vaatlus | lisatunnus | N | |
| NLD | International Mackerel and Horse Mackerel Egg Survey | MEGS | Makrellimarja tootlus | põhitunnus | Y | |
| NLD | International Mackerel and Horse Mackerel Egg Survey | MEGS | CTD noodaveo kaupa | põhitunnus | Y | |
| ITA | Mediterranean international bottom trawl survey | MEDITS | Stauriidi bioloogilised andmed | põhitunnus | Y | |
| ITA | Mediterranean international bottom trawl survey | MEDITS | Vahemere meripoisuri bioloogilised andmed | põhitunnus | Y | |

Töökava

Töökava esitamise kuupäev

31.10.2016

MS

Name of survey

Acronym

Type of data collected

Core/Additional variable

Used as basis for advice (Y/N)

Comments

NLD

North Sea IBTS

IBTS_NS_Q1

Tursa bioloogilised andmed (IVa)

põhitunnus

Y

NLD

North Sea IBTS

IBTS_NS_Q1

Kilu bioloogilised andmed (IVa)

põhitunnus

Y

NLD

North Sea IBTS

IBTS_NS_Q1

Heeringavastsed

põhitunnus

Y

NLD

North Sea IBTS

IBTS_NS_Q1

CTD noodaveo kaupa

lisatunnus

N

NLD

North Sea IBTS

IBTS_NS_Q1

Mereprügi traalis

lisatunnus

N

NLD

North Sea IBTS

IBTS_NS_Q1

Põhjaelustik traalis

lisatunnus

N

NLD

Internation Blue whiting Acoustic survey

BWAS

Põhjaputassuu akustilised/bioloogilised

põhitunnus

Y

NLD

Internation Blue whiting survey

BWAS

Mereimetajate vaatlus

lisatunnus

N

NLD

International Mackerel and Horse Mackerel Egg Survey

MEGS

Makrellimarja tootlus

põhitunnus

Y

NLD

International Mackerel and Horse Mackerel Egg Survey

MEGS

CTD noodaveo kaupa

põhitunnus

Y

ITA

Mediterranean international bottom trawl survey

MEDITS

Stauriidi bioloogilised andmed

põhitunnus

Y

ITA

Mediterranean international bottom trawl survey

MEDITS

Vahemere meripoisuri bioloogilised andmed

põhitunnus

Y

Üldised märkused. Käesolev tabel on kooskõlas liidu mitmeaastase programmi IV peatükiga. Tabelis täpsustatakse andmed, mida tuleb koguda seoses käesoleva lisa tabelis 1G kirjeldatud teadusuuringutega merel.

| Tunnuse nimetus | Juhised |
| --- | --- |
| MS (liikmesriik) | Liikmesriigi nimi esitatakse standardile ISO 3166-1 vastava kolmetähelise koodina, nt „DEU“. |
| Name of the survey (uuringu nimetus) | Liikmesriik märgib uuringu nimetuse. Kohustuslike uuringute puhul peab nimetus olema sama, mida on kasutatud liidu mitmeaastase programmi tabelis 10. |
| Acronym (akronüüm) | Liikmesriik märgib uuringu akronüümi. Kohustuslike uuringute puhul peab akronüüm olema sama, mida on kasutatud liidu mitmeaastase programmi tabelis 10. |
| Type of data collected (kogutud andmete liik) | Liikmesriik märgib kogutud andmete liigi. Märkige iga kogutud andmete liik eraldi reale. Liikmesriigil soovitatakse kasutada järgmisi kategooriaid: konkreetse kalavaru bioloogilised andmed, konkreetse kalavaru vastseid käsitlevad andmed, konkreetse kalavaru marja tootlus, CTD noodaveo kaupa, mereprügi noodaveo kaupa, mereimetajad, kilpkonnad, merelindude vaatlemine, põhjaelustik traalis jne. Mitut liiki hõlmavate uuringute puhul võib eri kalavarusid rühmitada. |
| Core/Additional variable (põhitunnused/lisatunnused) | Põhitunnused tulenevad valikuga seotud peamistest tegevustest, mis on uuringu ülesehituse aluseks. Kõik ülejäänud on lisatunnused. Lisatunnuste esitamine ei ole kohustuslik. |
| Used as basis of advice (kasutatakse nõuannete alusena) (Y/N) | Liikmesriik märgib „Y“ (jah) või „N“ (ei) vastavalt sellele, kas kogutud andmeid kasutatakse eeldatavalt nõuannete alusena. Liikmesriik võib täpsustada lahtris „Comments“ (märkused) nõuannete liigi (kalavarude hindamine, integreeritud ökosüsteemi hindamine, riigi koostatud nõuanded jne). |
| Comments (märkused) | Mis tahes muud märkused. |

Tunnuse nimetus

Juhised

MS (liikmesriik)

Liikmesriigi nimi esitatakse standardile ISO 3166-1 vastava kolmetähelise koodina, nt „DEU“.

Name of the survey (uuringu nimetus)

Liikmesriik märgib uuringu nimetuse. Kohustuslike uuringute puhul peab nimetus olema sama, mida on kasutatud liidu mitmeaastase programmi tabelis 10.

Acronym (akronüüm)

Liikmesriik märgib uuringu akronüümi. Kohustuslike uuringute puhul peab akronüüm olema sama, mida on kasutatud liidu mitmeaastase programmi tabelis 10.

Type of data collected (kogutud andmete liik)

Liikmesriik märgib kogutud andmete liigi. Märkige iga kogutud andmete liik eraldi reale. Liikmesriigil soovitatakse kasutada järgmisi kategooriaid: konkreetse kalavaru bioloogilised andmed, konkreetse kalavaru vastseid käsitlevad andmed, konkreetse kalavaru marja tootlus, CTD noodaveo kaupa, mereprügi noodaveo kaupa, mereimetajad, kilpkonnad, merelindude vaatlemine, põhjaelustik traalis jne. Mitut liiki hõlmavate uuringute puhul võib eri kalavarusid rühmitada.

Core/Additional variable (põhitunnused/lisatunnused)

Põhitunnused tulenevad valikuga seotud peamistest tegevustest, mis on uuringu ülesehituse aluseks. Kõik ülejäänud on lisatunnused. Lisatunnuste esitamine ei ole kohustuslik.

Used as basis of advice (kasutatakse nõuannete alusena) (Y/N)

Liikmesriik märgib „Y“ (jah) või „N“ (ei) vastavalt sellele, kas kogutud andmeid kasutatakse eeldatavalt nõuannete alusena. Liikmesriik võib täpsustada lahtris „Comments“ (märkused) nõuannete liigi (kalavarude hindamine, integreeritud ökosüsteemi hindamine, riigi koostatud nõuanded jne).

Comments (märkused)

Mis tahes muud märkused.

2. JAGU

PÜÜGITEGEVUSE ANDMED

Tabel 2A

Püügitegevuse tunnustega seotud andmete kogumise strateegia

| | Töökava | |
| --- | --- | --- |
| Töökava esitamise kuupäev | 31.10.2016 |
| MS | Supra region | Region | Variable Group | Fishing technique | Length class | Metiers (level 6) | Data collected under control regulation appropriate for scientific use (Y/N/I) | Type of data collected under control regulation used to calculate the estimates | Expected coverage of data collected under control regulation (% of fishing trips) | Additional data collection (Y/N) | Data collection scheme | Planned coverage of data collected under complementary data collection (% of fishing trips) | Comments |
| FRA | Atlandi põhjaosa | Põhjameri ja Arktika idaosa | ei kohaldata | Piimtraalerid | 18 - 24 m | Kõik püügitegevused | sõltumatu | Müügiteatised | 50 % | Y | Tõenäosusliku valiku uuring | 5 % | |
| FRA | Atlandi põhjaosa | Põhjameri ja Arktika idaosa | ei kohaldata | Piimtraalerid | 40 m või rohkem | OTBDEF8090 | Y | Logiraamatud, VMS-süsteemi andm | 100 % | N | Puudub | NA | |
| FRA | Atlandi põhjaosa | Põhjameri ja Arktika idaosa | Lossimine | Triiv- ja/või seisevvõrke kasutavad laevad | 12-< 18 m | Kõik püügitegevused | sõltumatu | Püügiaruanded, müügiteatised | 75 % | Y | Kaudne uuring | 10 % | |
| FRA | Atlandi põhjaosa | Põhjameri ja Arktika idaosa | Lossimine | | | Kõik püügitegevused | N | Ei kohaldata | NA | Y | Empiirilise valiku uuring | 5 % | |
| FRA | Atlandi põhjaosa | Põhjameri ja Arktika idaosa | Püügivõimsus | | | Kõik püügitegevused | sõltumatu | Logiraamatud, müügiteatised | 90 % | Y | Kõikne uuring | 100 % | |
| FRA | Atlandi põhjaosa | Põhjameri ja Arktika idaosa | | | | | | | | | | | |
| FRA | Atlandi põhjaosa | Põhjameri ja Arktika idaosa | | | | | | | | | | | |
| FRA | Atlandi põhjaosa | Põhjameri ja Arktika idaosa | | | | | | | | | | | |
| FRA | Atlandi põhjaosa | Põhjameri ja Arktika idaosa | | | | | | | | | | | |
| FRA | Atlandi põhjaosa | Põhjameri ja Arktika idaosa | | | | | | | | | | | |
| FRA | Atlandi põhjaosa | Põhjameri ja Arktika idaosa | | | | | | | | | | | |
| FRA | Atlandi põhjaosa | Põhjameri ja Arktika idaosa | | | | | | | | | | | |
| FRA | Atlandi põhjaosa | Põhjameri ja Arktika idaosa | | | | | | | | | | | |
| FRA | Atlandi põhjaosa | Põhjameri ja Arktika idaosa | | | | | | | | | | | |
| FRA | Vahemeri ja Must meri | Vahemeri ja Must meri | | | | | | | | | | | |
| FRA | Vahemeri ja Must meri | Vahemeri ja Must meri | | | | | | | | | | | |
| FRA | Vahemeri ja Must meri | Vahemeri ja Must meri | | | | | | | | | | | |
| FRA | Vahemeri ja Must meri | Vahemeri ja Must meri | | | | | | | | | | | |
| FRA | Vahemeri ja Must meri | Vahemeri ja Must meri | | | | | | | | | | | |
| FRA | Vahemeri ja Must meri | Vahemeri ja Must meri | | | | | | | | | | | |
| FRA | Vahemeri ja Must meri | Vahemeri ja Must meri | | | | | | | | | | | |
| FRA | Vahemeri ja Must meri | Vahemeri ja Must meri | | | | | | | | | | | |

Töökava

Töökava esitamise kuupäev

31.10.2016

MS

Supra region

Region

Variable Group

Fishing technique

Length class

Metiers (level 6)

Data collected under control regulation appropriate for scientific use (Y/N/I)

Type of data collected under control regulation used to calculate the estimates

Expected coverage of data collected under control regulation (% of fishing trips)

Additional data collection (Y/N)

Data collection scheme

Planned coverage of data collected under complementary data collection (% of fishing trips)

Comments

FRA

Atlandi põhjaosa

Põhjameri ja Arktika idaosa

ei kohaldata

Piimtraalerid

18 - 24 m

Kõik püügitegevused

sõltumatu

Müügiteatised

50 %

Y

Tõenäosusliku valiku uuring

5 %

FRA

Atlandi põhjaosa

Põhjameri ja Arktika idaosa

ei kohaldata

Piimtraalerid

40 m või rohkem

OTBDEF8090

Y

Logiraamatud, VMS-süsteemi andm

100 %

N

Puudub

NA

FRA

Atlandi põhjaosa

Põhjameri ja Arktika idaosa

Lossimine

Triiv- ja/või seisevvõrke kasutavad laevad

12-< 18 m

Kõik püügitegevused

sõltumatu

Püügiaruanded, müügiteatised

75 %

Y

Kaudne uuring

10 %

FRA

Atlandi põhjaosa

Põhjameri ja Arktika idaosa

Lossimine

Kõik püügitegevused

N

Ei kohaldata

NA

Y

Empiirilise valiku uuring

5 %

FRA

Atlandi põhjaosa

Põhjameri ja Arktika idaosa

Püügivõimsus

Kõik püügitegevused

sõltumatu

Logiraamatud, müügiteatised

90 %

Y

Kõikne uuring

100 %

FRA

Atlandi põhjaosa

Põhjameri ja Arktika idaosa

FRA

Atlandi põhjaosa

Põhjameri ja Arktika idaosa

FRA

Atlandi põhjaosa

Põhjameri ja Arktika idaosa

FRA

Atlandi põhjaosa

Põhjameri ja Arktika idaosa

FRA

Atlandi põhjaosa

Põhjameri ja Arktika idaosa

FRA

Atlandi põhjaosa

Põhjameri ja Arktika idaosa

FRA

Atlandi põhjaosa

Põhjameri ja Arktika idaosa

FRA

Atlandi põhjaosa

Põhjameri ja Arktika idaosa

FRA

Atlandi põhjaosa

Põhjameri ja Arktika idaosa

FRA

Vahemeri ja Must meri

Vahemeri ja Must meri

FRA

Vahemeri ja Must meri

Vahemeri ja Must meri

FRA

Vahemeri ja Must meri

Vahemeri ja Must meri

FRA

Vahemeri ja Must meri

Vahemeri ja Must meri

FRA

Vahemeri ja Must meri

Vahemeri ja Must meri

FRA

Vahemeri ja Must meri

Vahemeri ja Must meri

FRA

Vahemeri ja Must meri

Vahemeri ja Must meri

FRA

Vahemeri ja Must meri

Vahemeri ja Must meri

Üldised märkused. Käesolev tabel on kooskõlas liidu mitmeaastase programmi III peatüki punktiga 4 ning käesoleva otsuse artikliga 2 ja artikli 4 lõike 2 punktiga a. Tabelis kirjeldatakse meetodit, mida kasutatakse esindava valimi kohta prognooside saamiseks, kui andmeid ei salvestata vastavalt määrusele (EL) nr 1224/2009 või kui määruse (EL) nr 1224/2009 alusel kogutud andmed ei ole kavandatud teadusliku kasutuse jaoks õigel koondtasemel.

| Tunnuse nimetus | Juhised |
| --- | --- |
| MS (liikmesriik) | Liikmesriigi nimi esitatakse standardile ISO 3166-1 vastava kolmetähelise koodina, nt „DEU“. |
| Supra region (ülempiirkond) | Liikmesriik lähtub nimetamisviisist, mida kasutatakse liidu mitmeaastase programmi tabelis 5C (III tasand). Kui teave käib kõikide piirkondade kohta, kasutage fraasi „all regions“ (kõik piirkonnad). |
| Region (piirkond) | Liikmesriik lähtub nimetamisviisist, mida kasutatakse liidu mitmeaastase programmi tabelis 5C (II tasand). Kui teave käib kõikide piirkondade kohta, kasutage fraasi „all regions“ (kõik piirkonnad). |
| Variable group (tunnuse rühm) | Liikmesriik lähtub nimetamisviisist, mida kasutatakse liidu mitmeaastase programmi tabelis 4. Kui sama tunnuste rühma sees kasutatakse eri tunnuste puhul eri allikaid, siis võib seda täpsustada tunnuste abil, kuid mitte tunnuste rühma abil. |
| Fishing technique (püügitehnika) | Liikmesriik lähtub nimetamisviisist, mida kasutatakse liidu mitmeaastase programmi tabelis 5B. Kui segment on andmete kogumise eesmärgil ühendatud teiste segmentidega, kasutage tärni. Passiivsed laevad lisatakse eraldi segmendina. |
| Length class (pikkusklass) |
| Metiers (püügitegevus (tase 6) | Liikmesriik lähtub nimetamisviisist, mida kasutatakse liidu mitmeaastase programmi tabelis 2. Märgitakse üksnes juhul, kui liikmesriigil on konkreetne valimialus „metier by segment“ (püügitegevus segmendi kaupa). Muul juhul võib liikmesriik esitada „all metiers“ (kõik püügitegevused), kuid teave tuleb esitada „fleet segment by metiers“ (laevastikusegmendi ja püügitegevuse kaupa). |
| Data collected under control regulation appropriate for scientific use (kontrollimääruse alusel kogutud andmed, mida saab kasutada teaduslikel eesmärkidel) (Y/N) | Liikmesriik märgib „Y“ (jah), „N“ (ei) või „I“ (ebapiisav). |
| Type of data collected under control regulation used to calculate the estimates (kontrollimääruse alusel kogutud ja prognooside arvutamiseks kasutatud andmete liik) | Liikmesriik märgib kogutud andmete liigi: logiraamatud, müügiteatised, VMS-süsteemi andmed, püügiaruanded jne. |
| Expected coverage of data collected under control regulation (% of fishing trips) (kontrollimääruse alusel kogutud andmete eeldatav katvus (% püügireisidest) | Iga andmeallika kohta esitatakse kvaliteedi tagamise ja kontrollimise raamistiku näitajana püügireiside alusel arvutatud kavandatud katvuse protsent. |
| Additional data collection (täiendav andmete kogumine (Y/N) | Liikmesriik märgib „Y“ (jah) või „N“ (ei) vastavalt sellele, kas kavandatakse täiendavat andmete kogumist. |
| Data collection scheme (andmete kogumise kava) | Liikmesriik märgib andmete kogumise kava: tõenäosusliku valiku uuring, empiirilise valiku uuring, kaudne uuring, kõikne uuring, puudub jne. |
| Planned coverage of data collected under complementary data collection (% of fishing trips) (täiendava andmete kogumise raames kogutud andmete kavandatav katvus) (% püügireisidest) | Iga andmeallika kohta esitatakse kvaliteedi tagamise ja kontrollimise raamistiku näitajana püügireiside alusel arvutatud kavandatud katvuse protsent. |
| Comments (märkused) | Mis tahes muud märkused. |

Tunnuse nimetus

Juhised

MS (liikmesriik)

Liikmesriigi nimi esitatakse standardile ISO 3166-1 vastava kolmetähelise koodina, nt „DEU“.

Supra region (ülempiirkond)

Liikmesriik lähtub nimetamisviisist, mida kasutatakse liidu mitmeaastase programmi tabelis 5C (III tasand). Kui teave käib kõikide piirkondade kohta, kasutage fraasi „all regions“ (kõik piirkonnad).

Region (piirkond)

Liikmesriik lähtub nimetamisviisist, mida kasutatakse liidu mitmeaastase programmi tabelis 5C (II tasand). Kui teave käib kõikide piirkondade kohta, kasutage fraasi „all regions“ (kõik piirkonnad).

Variable group (tunnuse rühm)

Liikmesriik lähtub nimetamisviisist, mida kasutatakse liidu mitmeaastase programmi tabelis 4. Kui sama tunnuste rühma sees kasutatakse eri tunnuste puhul eri allikaid, siis võib seda täpsustada tunnuste abil, kuid mitte tunnuste rühma abil.

Fishing technique (püügitehnika)

Liikmesriik lähtub nimetamisviisist, mida kasutatakse liidu mitmeaastase programmi tabelis 5B. Kui segment on andmete kogumise eesmärgil ühendatud teiste segmentidega, kasutage tärni. Passiivsed laevad lisatakse eraldi segmendina.

Length class (pikkusklass)

Metiers (püügitegevus (tase 6)

Liikmesriik lähtub nimetamisviisist, mida kasutatakse liidu mitmeaastase programmi tabelis 2. Märgitakse üksnes juhul, kui liikmesriigil on konkreetne valimialus „metier by segment“ (püügitegevus segmendi kaupa). Muul juhul võib liikmesriik esitada „all metiers“ (kõik püügitegevused), kuid teave tuleb esitada „fleet segment by metiers“ (laevastikusegmendi ja püügitegevuse kaupa).

Data collected under control regulation appropriate for scientific use (kontrollimääruse alusel kogutud andmed, mida saab kasutada teaduslikel eesmärkidel) (Y/N)

Liikmesriik märgib „Y“ (jah), „N“ (ei) või „I“ (ebapiisav).

Type of data collected under control regulation used to calculate the estimates (kontrollimääruse alusel kogutud ja prognooside arvutamiseks kasutatud andmete liik)

Liikmesriik märgib kogutud andmete liigi: logiraamatud, müügiteatised, VMS-süsteemi andmed, püügiaruanded jne.

Expected coverage of data collected under control regulation (% of fishing trips) (kontrollimääruse alusel kogutud andmete eeldatav katvus (% püügireisidest)

Iga andmeallika kohta esitatakse kvaliteedi tagamise ja kontrollimise raamistiku näitajana püügireiside alusel arvutatud kavandatud katvuse protsent.

Additional data collection (täiendav andmete kogumine (Y/N)

Liikmesriik märgib „Y“ (jah) või „N“ (ei) vastavalt sellele, kas kavandatakse täiendavat andmete kogumist.

Data collection scheme (andmete kogumise kava)

Liikmesriik märgib andmete kogumise kava: tõenäosusliku valiku uuring, empiirilise valiku uuring, kaudne uuring, kõikne uuring, puudub jne.

Planned coverage of data collected under complementary data collection (% of fishing trips) (täiendava andmete kogumise raames kogutud andmete kavandatav katvus) (% püügireisidest)

Iga andmeallika kohta esitatakse kvaliteedi tagamise ja kontrollimise raamistiku näitajana püügireiside alusel arvutatud kavandatud katvuse protsent.

Comments (märkused)

Mis tahes muud märkused.

Tekstikast 2A

Püügitegevuse tunnustega seotud andmete kogumise strateegia

Üldised märkused. Käesolev tekstikast on kooskõlas liidu mitmeaastase programmi III peatüki punktiga 4 ning käesoleva otsuse artikliga 2, artikli 4 lõike 2 punktiga b ja artikli 5 lõikega 2. Tekstikastis kirjeldatakse meetodit, mida kasutatakse esindava valimi kohta prognooside saamiseks, kui andmeid ei salvestata vastavalt määrusele (EL) nr 1224/2009 või kui määruse (EL) nr 1224/2009 alusel kogutud andmed ei ole kavandatud teadusliku kasutuse jaoks õigel koondtasemel.

| 1. | Eri andmeallikate ristvalideerimiseks kasutatud metoodika kirjeldus. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Lossitud saagi väärtuse hindamiseks kasutatud metoodika kirjeldus. |
| --- | --- |

2.

| 3. | Keskmise hinna hindamiseks kasutatud metoodika kirjeldus (soovitatav on kasutada kaalutud keskmist, püügireisi kaupa). |
| --- | --- |

3.

| 4. | Täiendavate andmete kogumise kavandamiseks kasutatud metoodika kirjeldus (valikukava metoodika, kogutud andmete liik, kogumise sagedus jne). |
| --- | --- |

4.

(kuni 900 sõna piirkonna kohta)

3. JAGU

MAJANDUS- JA SOTSIAALANDMED

Tabel 3A

Üldkogumi segmendid kalandussektori majandus- ja sotsiaalandmete kogumiseks

| | Töökava | |
| --- | --- | --- |
| Töökava esitamise kuupäev | 31.10.2016 |
| MS | Supra region | Fishing techniqu | Length class | Type of variables (E/S) | Variable | Data Source | Type of data collection scheme | Frequency | Planned sample rate % | Comments |
| ESP | Baltic Sea, North Sea and Eastern Arctic, and North Atlantic | Beam trawlers | 18-< 24 m | E | Gross value of landings | questionnaires | A - Census | | | |
| ESP | Baltic Sea, North Sea and Eastern Arctic, and North Atlantic | Beam trawlers | 40 m or larger | E | Other income | questionnaires | B - Probability Sample Survey | | | |
| ESP | Mediterranean Sea and Black Sea | Drift and/or fixed netters | 12-< 18 m | E | Wages and salaries of crew | questionnaires | C - Non-Probability Sample Survey | | | |
| | | | | S | Employment by gender | | | | | |
| | | | | | | | | | | |

Töökava

Töökava esitamise kuupäev

31.10.2016

MS

Supra region

Fishing techniqu

Length class

Type of variables (E/S)

Variable

Data Source

Type of data collection scheme

Frequency

Planned sample rate %

Comments

ESP

Baltic Sea, North Sea and Eastern Arctic, and North Atlantic

Beam trawlers

18-< 24 m

E

Gross value of landings

questionnaires

A - Census

ESP

Baltic Sea, North Sea and Eastern Arctic, and North Atlantic

Beam trawlers

40 m or larger

E

Other income

questionnaires

B - Probability Sample Survey

ESP

Mediterranean Sea and Black Sea

Drift and/or fixed netters

12-< 18 m

E

Wages and salaries of crew

questionnaires

C - Non-Probability Sample Survey

S

Employment by gender

Üldised märkused. Käesolev tabel on kooskõlas liidu mitmeaastase programmi III peatüki punkti 5 alapunktidega a ja b ning käesoleva otsuse artiklitega 2 ja 3 ning artikli 4 lõigetega 1 ja 2. Tabelis täpsustatakse andmed, mida tuleb liidu mitmeaastase programmi tabelite 5 A ja 6 alusel koguda. Andke selles tabelis ülevaade kalandussektori majandus- ja sotsiaalandmete kogumiseks kasutatud üldkogumist.

| Tunnuse nimetus | Juhised |
| --- | --- |
| MS (liikmesriik) | Liikmesriigi nimi esitatakse standardile ISO 3166-1 vastava kolmetähelise koodina, nt „DEU“. |
| Supra region (ülempiirkond) | Liikmesriik lähtub nimetamisviisist, mida kasutatakse liidu mitmeaastase programmi tabelis 5C (III tasand). Kui teave käib kõikide piirkondade kohta, kasutage fraasi „all regions“ (kõik piirkonnad). |
| Fishing technique (püügitehnika) | Liikmesriik lähtub nimetamisviisist, mida kasutatakse liidu mitmeaastase programmi tabelis 5B. Kui segment on andmete kogumise eesmärgil ühendatud teiste segmentidega, kasutage tärni. Passiivsed laevad lisatakse eraldi segmendina. |
| Length class (pikkusklass) |
| Type of variables (Tunnuse nimetuste liik (E/S) | Liikmesriik märgib kategooria, millesse tunnused kuuluvad: „E“ (majanduslik) või „S“ (sotsiaalne), lähtudes majanduslike tunnuste puhul liidu mitmeaastase programmi tabelist 5 A ja sotsiaalsete tunnuste puhul liidu mitmeaastase programmi tabelist 6. |
| Variable (tunnuse nimetus) | Liikmesriik lähtub nimetamisviisist, mida kasutatakse liidu mitmeaastase programmi tabeli 5B veerus 2 majanduslike tunnuste puhul ja liidu mitmeaastase programmi tabelis 6 sotsiaalsete tunnuste puhul. |
| Data source (andmeallikas) | Liikmesriik märgib kasutatud andmeallikad (logiraamat, müügiteatised, raamatupidamisarvestus, küsimustikud jne). Iga tunnuse puhul tuuakse andmeallikad selgelt välja. |
| Type of data collection scheme (andmete kogumise kava liik) | Liikmesriik märgib andmete kogumise kava koodi järgmiselt: A – kõikne uuring (A – Census); B – tõenäosusliku valiku uuring (B – Probability Sample Survey); C – empiirilise valiku uuring (C – Non-probability Sample Survey); D – kaudne uuring (D – Indirect Survey). Kui tunnuste kohta ei koguta otseseid andmeid, vaid kasutatakse hindamist, rakendatakse kaudset uuringut. Sel juhul esitatakse andmete kogumise kava ja hindamismeetod käesoleva lisa tekstikastis 3 A. |
| Frequency (sagedus) | Liikmesriik märgib sageduse, kui tihti tuleb majandus- ja sotsiaalandmeid koguda vastavalt liidu mitmeaastase programmi III peatüki punkti 5 alapunktidele a ja b. |
| Planned sample rate (kavandatud valikusuhe) (%) | Kavandatud valikusuhe (%) põhineb laevastikuga seotud üldkogumil, mis hõlmab 31. detsembri seisuga laevastikuregistrisse kantud laevu ja mis tahes aktiivseid laevu, mis tegelevad kalapüügiga vähemalt ühel päeval aastas. Kui mõne tunnuste puhul andmeid ei koguta, märgitakse veergu „Planned sample rate (%)“ (kavandatud valikusuhe) täht „N“ (ei). Kavandatud valikusuhet võib muuta üldkogumiga seotud ajakohastatud teabe põhjal (laevastikuregister). |
| Comments (märkused) | Mis tahes muud märkused. |

Tunnuse nimetus

Juhised

MS (liikmesriik)

Liikmesriigi nimi esitatakse standardile ISO 3166-1 vastava kolmetähelise koodina, nt „DEU“.

Supra region (ülempiirkond)

Liikmesriik lähtub nimetamisviisist, mida kasutatakse liidu mitmeaastase programmi tabelis 5C (III tasand). Kui teave käib kõikide piirkondade kohta, kasutage fraasi „all regions“ (kõik piirkonnad).

Fishing technique (püügitehnika)

Liikmesriik lähtub nimetamisviisist, mida kasutatakse liidu mitmeaastase programmi tabelis 5B. Kui segment on andmete kogumise eesmärgil ühendatud teiste segmentidega, kasutage tärni. Passiivsed laevad lisatakse eraldi segmendina.

Length class (pikkusklass)

Type of variables (Tunnuse nimetuste liik (E/S)

Liikmesriik märgib kategooria, millesse tunnused kuuluvad: „E“ (majanduslik) või „S“ (sotsiaalne), lähtudes majanduslike tunnuste puhul liidu mitmeaastase programmi tabelist 5 A ja sotsiaalsete tunnuste puhul liidu mitmeaastase programmi tabelist 6.

Variable (tunnuse nimetus)

Liikmesriik lähtub nimetamisviisist, mida kasutatakse liidu mitmeaastase programmi tabeli 5B veerus 2 majanduslike tunnuste puhul ja liidu mitmeaastase programmi tabelis 6 sotsiaalsete tunnuste puhul.

Data source (andmeallikas)

Liikmesriik märgib kasutatud andmeallikad (logiraamat, müügiteatised, raamatupidamisarvestus, küsimustikud jne). Iga tunnuse puhul tuuakse andmeallikad selgelt välja.

Type of data collection scheme (andmete kogumise kava liik)

Liikmesriik märgib andmete kogumise kava koodi järgmiselt: A – kõikne uuring (A – Census); B – tõenäosusliku valiku uuring (B – Probability Sample Survey); C – empiirilise valiku uuring (C – Non-probability Sample Survey); D – kaudne uuring (D – Indirect Survey). Kui tunnuste kohta ei koguta otseseid andmeid, vaid kasutatakse hindamist, rakendatakse kaudset uuringut. Sel juhul esitatakse andmete kogumise kava ja hindamismeetod käesoleva lisa tekstikastis 3 A.

Frequency (sagedus)

Liikmesriik märgib sageduse, kui tihti tuleb majandus- ja sotsiaalandmeid koguda vastavalt liidu mitmeaastase programmi III peatüki punkti 5 alapunktidele a ja b.

Planned sample rate (kavandatud valikusuhe) (%)

Kavandatud valikusuhe (%) põhineb laevastikuga seotud üldkogumil, mis hõlmab 31. detsembri seisuga laevastikuregistrisse kantud laevu ja mis tahes aktiivseid laevu, mis tegelevad kalapüügiga vähemalt ühel päeval aastas. Kui mõne tunnuste puhul andmeid ei koguta, märgitakse veergu „Planned sample rate (%)“ (kavandatud valikusuhe) täht „N“ (ei). Kavandatud valikusuhet võib muuta üldkogumiga seotud ajakohastatud teabe põhjal (laevastikuregister).

Comments (märkused)

Mis tahes muud märkused.

Tekstikast 3A

Üldkogumi segmendid kalandussektori majandus- ja sotsiaalandmete kogumiseks

Üldised märkused. Käesolev tekstikast on kooskõlas liidu mitmeaastase programmi III peatüki punkti 5 alapunktidega a ja b ning käesoleva otsuse artikliga 2, artikli 4 lõigetega 1, 2 ja 5 ning artikli 5 lõikega 2. Tekstikastis täpsustatakse andmed, mida tuleb liidu mitmeaastase programmi tabelite 5A ja 6 alusel koguda.

| 1. | Eri andmeallikate valimiseks kasutatud metoodika kirjeldus. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Andmete kogumise eri liikide valimiseks kasutatud metoodika kirjeldus. |
| --- | --- |

2.

| 3. | Valimialuse ja paigutuse meetodi valimiseks kasutatud metoodika kirjeldus. |
| --- | --- |

3.

| 4. | Hindamismenetluste jaoks kasutatud metoodika kirjeldus. |
| --- | --- |

4.

| 5. | Andmete kvaliteedi jaoks kasutatud metoodika kirjeldus. |
| --- | --- |

5.

(kuni 900 sõna piirkonna kohta)

Katseuuring 3

Andmed tööhõive kohta haridustaseme ja kodakondsuse järgi

Üldised märkused. Käesolev tekstikast on kooskõlas liidu mitmeaastase programmi III peatüki punkti 5 alapunktiga b ja punkti 6 alapunktiga b ning käesoleva otsuse artikliga 2 ja artikli 3 lõike 3 punktiga c. Tabelis täpsustatakse andmed, mida tuleb liidu mitmeaastase programmi tabeli 6 alusel koguda.

| 1. | Katseuuringu eesmärk |
| --- | --- |

1.

| 2. | Katseuuringu kestus |
| --- | --- |

2.

| 3. | Katseuuringu meetodid ja eeldatavad tulemused |
| --- | --- |

3.

(kuni 900 sõna)

Tabel 3B

Üldkogumi segmendid vesiviljelussektori majandus- ja sotsiaalandmete kogumiseks

| | Töökava | |
| --- | --- | --- |
| Töökava esitamise kuupäev | 31.10.2016 |
| MS | Techniques | Species group | Type of variables (E/S) | Variable | Data source | Type of data collection scheme | Threshold (Y/N) | Frequency | Planned sample rate % | Comments |
| DEU | Haudejaamad ja esmased kasvukohad | Muud merekalad | E | Käive | Raamatupidamisarves | A – kõikne uuring | | | | |
| DEU | Võrkpuurid | Huntahven ja besuugo | E | Energiakulud | Küsimustikud | B – tõenäosusliku valiku uuring | | | | |
| DEU | Võrkpuurid | Lõhe | E | Energiakulud | Küsimustikud | C – empiirilise valiku uuring | | | | |
| | | | S | Palgata tööjõud soo kaupa | | | | | | |

Töökava

Töökava esitamise kuupäev

31.10.2016

MS

Techniques

Species group

Type of variables (E/S)

Variable

Data source

Type of data collection scheme

Threshold (Y/N)

Frequency

Planned sample rate %

Comments

DEU

Haudejaamad ja esmased kasvukohad

Muud merekalad

E

Käive

Raamatupidamisarves

A – kõikne uuring

DEU

Võrkpuurid

Huntahven ja besuugo

E

Energiakulud

Küsimustikud

B – tõenäosusliku valiku uuring

DEU

Võrkpuurid

Lõhe

E

Energiakulud

Küsimustikud

C – empiirilise valiku uuring

S

Palgata tööjõud soo kaupa

Üldised märkused. Käesolev tabel on kooskõlas liidu mitmeaastase programmi III peatüki punkti 6 alapunktidega a ja b, V peatükiga ning käesoleva otsuse artiklitega 2 ja 3 ning artikli 4 lõikega 1. Tabelis täpsustatakse andmed, mida tuleb liidu mitmeaastase programmi tabelite 6 ja 7 alusel koguda. Andke selles tabelis ülevaade vesiviljelussektori majandus- ja sotsiaalandmete kogumisest.

| Tunnuse nimetus | Juhised |
| --- | --- |
| MS (liikmesriik) | Liikmesriigi nimi esitatakse standardile ISO 3166-1 vastava kolmetähelise koodina, nt „DEU“. |
| Techniques (meetodid) | Liikmesriik järgib vesiviljelussektori andmete kogumiseks kasutatava segmentimise puhul liidu mitmeaastase programmi tabelit 9. |
| Species group (liigi rühm) |
| Type of variables (tunnuse nimetuste liik) (E/S) | Liikmesriik märgib kategooria, millesse tunnused kuuluvad: „E“ (majanduslik) või „S“ (sotsiaalne), lähtudes majanduslike tunnuste puhul liidu mitmeaastase programmi tabelist 7 ja sotsiaalsete tunnuste puhul liidu mitmeaastase programmi tabelist 6. |
| Variable (tunnuse nimetus) | Liikmesriik lähtub nimetamisviisist, mida kasutatakse liidu mitmeaastase programmi tabeli 7 veerus 2 majanduslike tunnuste puhul ja liidu mitmeaastase programmi tabelis 6 sotsiaalsete tunnuste puhul. |
| Data source (andmeallikas) | Liikmesriik märgib kasutatud andmeallikad (raamatupidamisarvestus, küsimustikud jne). Iga tunnuse puhul tuuakse andmeallikad selgelt välja. |
| Type of data collection scheme (andmete kogumise kava liik) | Liikmesriik märgib andmete kogumise kava koodi järgmiselt: A – kõikne uuring (A – Census); B – tõenäosusliku valiku uuring (B – Probability Sample Survey); C – empiirilise valiku uuring (C – Non-probability Sample Survey); D – kaudne uuring (D – Indirect Survey). Kui tunnuste kohta ei koguta otseseid andmeid, vaid kasutatakse hindamist, rakendatakse kaudset uuringut. Sel juhul esitatakse andmete kogumise kava ja hindamismeetod käesoleva lisa tekstikastis 3B. |
| Threshold (piirmäär) (Y/N) | Liikmesriik märgib „Y“ (jah) või „N“ (ei) vastavalt sellele, kas piirmäär kehtib vastavalt liidu mitmeaastase programmi V peatükile. |
| Frequency (sagedus) | Liikmesriik märgib sageduse, kui tihti tuleb majandus- ja sotsiaalandmeid koguda vastavalt liidu mitmeaastase programmi III peatüki punkti 6 alapunktidele a ja b. |
| Planned sample rate (kavandatud valikusuhe) (%) | Kavandatud valikusuhe (%) põhineb üldkogumil, nagu on määratletud liidu mitmeaastase programmi III peatüki punkti 6 alapunktis a. Kui mõne tunnuste puhul andmeid ei koguta, märgitakse veergu „Planned sample rate (%)“ (kavandatud valikusuhe) täht „N“ (ei). Kavandatud valikusuhet võib muuta üldkogumiga seotud ajakohastatud teabe põhjal. |
| Comments (märkused) | Mis tahes muud märkused. |

Tunnuse nimetus

Juhised

MS (liikmesriik)

Liikmesriigi nimi esitatakse standardile ISO 3166-1 vastava kolmetähelise koodina, nt „DEU“.

Techniques (meetodid)

Liikmesriik järgib vesiviljelussektori andmete kogumiseks kasutatava segmentimise puhul liidu mitmeaastase programmi tabelit 9.

Species group (liigi rühm)

Type of variables (tunnuse nimetuste liik) (E/S)

Liikmesriik märgib kategooria, millesse tunnused kuuluvad: „E“ (majanduslik) või „S“ (sotsiaalne), lähtudes majanduslike tunnuste puhul liidu mitmeaastase programmi tabelist 7 ja sotsiaalsete tunnuste puhul liidu mitmeaastase programmi tabelist 6.

Variable (tunnuse nimetus)

Liikmesriik lähtub nimetamisviisist, mida kasutatakse liidu mitmeaastase programmi tabeli 7 veerus 2 majanduslike tunnuste puhul ja liidu mitmeaastase programmi tabelis 6 sotsiaalsete tunnuste puhul.

Data source (andmeallikas)

Liikmesriik märgib kasutatud andmeallikad (raamatupidamisarvestus, küsimustikud jne). Iga tunnuse puhul tuuakse andmeallikad selgelt välja.

Type of data collection scheme (andmete kogumise kava liik)

Liikmesriik märgib andmete kogumise kava koodi järgmiselt: A – kõikne uuring (A – Census); B – tõenäosusliku valiku uuring (B – Probability Sample Survey); C – empiirilise valiku uuring (C – Non-probability Sample Survey); D – kaudne uuring (D – Indirect Survey). Kui tunnuste kohta ei koguta otseseid andmeid, vaid kasutatakse hindamist, rakendatakse kaudset uuringut. Sel juhul esitatakse andmete kogumise kava ja hindamismeetod käesoleva lisa tekstikastis 3B.

Threshold (piirmäär) (Y/N)

Liikmesriik märgib „Y“ (jah) või „N“ (ei) vastavalt sellele, kas piirmäär kehtib vastavalt liidu mitmeaastase programmi V peatükile.

Frequency (sagedus)

Liikmesriik märgib sageduse, kui tihti tuleb majandus- ja sotsiaalandmeid koguda vastavalt liidu mitmeaastase programmi III peatüki punkti 6 alapunktidele a ja b.

Planned sample rate (kavandatud valikusuhe) (%)

Kavandatud valikusuhe (%) põhineb üldkogumil, nagu on määratletud liidu mitmeaastase programmi III peatüki punkti 6 alapunktis a. Kui mõne tunnuste puhul andmeid ei koguta, märgitakse veergu „Planned sample rate (%)“ (kavandatud valikusuhe) täht „N“ (ei). Kavandatud valikusuhet võib muuta üldkogumiga seotud ajakohastatud teabe põhjal.

Comments (märkused)

Mis tahes muud märkused.

Tekstikast 3B

Üldkogumi segmendid vesiviljelussektori majandus- ja sotsiaalandmete kogumiseks

Üldised märkused. Käesolev tekstikast on kooskõlas liidu mitmeaastase programmi III peatüki punkti 6 alapunktidega a ja b ning käesoleva otsuse artikliga 2, artikli 4 lõigetega 1 ja 5 ning artikli 5 lõikega 2. Tabelis täpsustatakse andmed, mida tuleb liidu mitmeaastase programmi tabelite 6 ja 7 alusel koguda.

| 1. | Eri andmeallikate valimiseks kasutatud metoodika kirjeldus. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Andmete kogumise eri liikide valimiseks kasutatud metoodika kirjeldus. |
| --- | --- |

2.

| 3. | Valimialuse ja paigutuse meetodi valimiseks kasutatud metoodika kirjeldus. |
| --- | --- |

3.

| 4. | Hindamismenetluste jaoks kasutatud metoodika kirjeldus. |
| --- | --- |

4.

| 5. | Andmete kvaliteedi jaoks kasutatud metoodika kirjeldus. |
| --- | --- |

5.

(kuni 1 000 sõna)

Katseuuring 4

Vesiviljelussektori keskkonnaandmed

Üldised märkused. Käesolev tekstikast on kooskõlas liidu mitmeaastase programmi III peatüki punkti 6 alapunktiga c ning käesoleva otsuse artikliga 2 ja artikli 4 lõike 3 punktiga d. Tabelis täpsustatakse andmed, mida tuleb liidu mitmeaastase programmi tabeli 8 alusel koguda.

| 1. | Katseuuringu eesmärk |
| --- | --- |

1.

| 2. | Katseuuringu kestus |
| --- | --- |

2.

| 3. | Katseuuringu meetodid ja eeldatavad tulemused |
| --- | --- |

3.

(kuni 900 sõna)

Tabel 3C

Üldkogumi segmendid töötleva tööstuse majandus- ja sotsiaalandmete kogumiseks

| | Töökava | |
| --- | --- | --- |
| Töökava esitamise kuupäev | 31.10.2016 |
| MS | Segment | Type of variables (E/S) | Variables | Data sources | Type of data collection scheme | Frequency | Planned sample rate % | Comments |
| ESP | Ettevõtted <= 10; | E | Käive | raamatupidamisarvestus | B – tõenäosusliku valiku uuring | | | |
| ESP | Ettevõtted 11–49 | E | Muud tegevuskulud | küsimustikud | B – tõenäosusliku valiku uuring | | | |
| ESP | Ettevõtted 50–250 | E | Muud tegevuskulud | küsimustikud | A – kõikne uuring | | | |
| ESP | Ettevõtted > 250 | E | Muu tulu | küsimustikud | B – tõenäosusliku valiku uuring | | | |
| ESP | | S | Palgata tööjõud soo kaupa | | | | | |

Töökava

Töökava esitamise kuupäev

31.10.2016

MS

Segment

Type of variables (E/S)

Variables

Data sources

Type of data collection scheme

Frequency

Planned sample rate %

Comments

ESP

Ettevõtted <= 10;

E

Käive

raamatupidamisarvestus

B – tõenäosusliku valiku uuring

ESP

Ettevõtted 11–49

E

Muud tegevuskulud

küsimustikud

B – tõenäosusliku valiku uuring

ESP

Ettevõtted 50–250

E

Muud tegevuskulud

küsimustikud

A – kõikne uuring

ESP

Ettevõtted > 250

E

Muu tulu

küsimustikud

B – tõenäosusliku valiku uuring

ESP

S

Palgata tööjõud soo kaupa

Üldised märkused. Käesolev tabel on kooskõlas liidu mitmeaastase programmi III peatüki punkti 1.1 alapunkti d joonealuse märkusega 6 ning käesoleva otsuse artiklitega 2 ja 3 ning artikli 4 lõikega 1. Tabelis täpsustatakse andmed, mida tuleb liidu mitmeaastase programmi tabeli 11 alusel koguda. Andke selles tabelis ülevaade töötleva tööstuse majandus- ja sotsiaalandmete kogumisest. Täpsustage andmete kogumine ESTATi poolt hõlmamata tunnuste kohta või täiendava valiku vajalikkus. Majandusandmeid tuleb koguda kalatöötlemisettevõtetes, kus on vähem kui kümme töötajat, samuti ettevõtetes, kus kala töötlemine on kõrvaltegevusala, ning palgata tööjõu ja tooraine kohta. Tööhõive andmeid (soo järgi) tuleb koguda igas suuruses ettevõtete kohta.

| Tunnuse nimetus | Juhised |
| --- | --- |
| MS (liikmesriik) | Liikmesriigi nimi esitatakse standardile ISO 3166-1 vastava kolmetähelise koodina, nt „DEU“. |
| Segment (segment) | Segmentimise kriteeriumiks on töötajate arv. Soovitatakse kasutada järgmist segmentimist: ettevõtted <= 10; ettevõtted 11–49; ettevõtted 50–250; ettevõtted > 250. |
| Type of variables (tunnuse nimetuste liik) (E/S) | Liikmesriik märgib kategooria, millesse tunnused kuuluvad: „E“ (majanduslik) või „S“ (sotsiaalne), lähtudes liidu mitmeaastase programmi tabelist 11. |
| Variables (tunnuse nimetus) | Liikmesriik lähtub nimetamisviisist, mida kasutatakse liidu mitmeaastase programmi tabelis 11. |
| Data sources (andmeallikad) | Liikmesriik märgib kasutatud andmeallikad (raamatupidamisarvestus, küsimustikud jne). Iga tunnuse puhul tuuakse andmeallikad selgelt välja. |
| Type of data collection scheme (andmete kogumise kava liik) | Liikmesriik märgib andmete kogumise kava koodi järgmiselt: A – kõikne uuring (A – Census); B – tõenäosusliku valiku uuring (B – Probability Sample Survey); C – empiirilise valiku uuring (C – Non-probability Sample Survey); D – kaudne uuring (D – Indirect Survey). Kui tunnuste kohta ei koguta otseseid andmeid, vaid kasutatakse hindamist, rakendatakse kaudset uuringut. Sel juhul esitatakse andmete kogumise kava ja hindamismeetod käesoleva lisa tekstikastis 3C. |
| Frequency (sagedus) | Liikmesriik märgib majandus- ja sotsiaalandmete kogumise sageduse. |
| Planned sample rate (kavandatud valikusuhe) (%) | Kavandatud valikusuhe (%) põhineb üldkogumil. Kui mõne tunnuse puhul andmeid ei koguta, märgitakse veergu „Planned sample rate (%)“ (kavandatud valikusuhe) sõna „N“ (ei). Kavandatud valikusuhet võib muuta üldkogumiga seotud ajakohastatud teabe põhjal. |
| Comments (märkused) | Mis tahes muud märkused. |

Tunnuse nimetus

Juhised

MS (liikmesriik)

Liikmesriigi nimi esitatakse standardile ISO 3166-1 vastava kolmetähelise koodina, nt „DEU“.

Segment (segment)

Segmentimise kriteeriumiks on töötajate arv. Soovitatakse kasutada järgmist segmentimist: ettevõtted <= 10; ettevõtted 11–49; ettevõtted 50–250; ettevõtted > 250.

Type of variables (tunnuse nimetuste liik) (E/S)

Liikmesriik märgib kategooria, millesse tunnused kuuluvad: „E“ (majanduslik) või „S“ (sotsiaalne), lähtudes liidu mitmeaastase programmi tabelist 11.

Variables (tunnuse nimetus)

Liikmesriik lähtub nimetamisviisist, mida kasutatakse liidu mitmeaastase programmi tabelis 11.

Data sources (andmeallikad)

Liikmesriik märgib kasutatud andmeallikad (raamatupidamisarvestus, küsimustikud jne). Iga tunnuse puhul tuuakse andmeallikad selgelt välja.

Type of data collection scheme (andmete kogumise kava liik)

Liikmesriik märgib andmete kogumise kava koodi järgmiselt: A – kõikne uuring (A – Census); B – tõenäosusliku valiku uuring (B – Probability Sample Survey); C – empiirilise valiku uuring (C – Non-probability Sample Survey); D – kaudne uuring (D – Indirect Survey). Kui tunnuste kohta ei koguta otseseid andmeid, vaid kasutatakse hindamist, rakendatakse kaudset uuringut. Sel juhul esitatakse andmete kogumise kava ja hindamismeetod käesoleva lisa tekstikastis 3C.

Frequency (sagedus)

Liikmesriik märgib majandus- ja sotsiaalandmete kogumise sageduse.

Planned sample rate (kavandatud valikusuhe) (%)

Kavandatud valikusuhe (%) põhineb üldkogumil. Kui mõne tunnuse puhul andmeid ei koguta, märgitakse veergu „Planned sample rate (%)“ (kavandatud valikusuhe) sõna „N“ (ei). Kavandatud valikusuhet võib muuta üldkogumiga seotud ajakohastatud teabe põhjal.

Comments (märkused)

Mis tahes muud märkused.

Tekstikast 3C

Üldkogumi segmendid töötleva tööstuse majandus- ja sotsiaalandmete kogumiseks

Üldised märkused. Käesolev tekstikast on kooskõlas liidu mitmeaastase programmi III peatüki punkti 1.1 alapunkti d joonealuse märkusega 6 ning käesoleva otsuse artikliga 2, artikli 4 lõigetega 1 ja 5 ning artikli 5 lõikega 2. Tabelis täpsustatakse andmed, mida tuleb liidu mitmeaastase programmi tabeli 11 alusel koguda.

| 1. | Eri andmeallikate valimiseks kasutatud metoodika kirjeldus. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Andmete kogumise eri liikide valimiseks kasutatud metoodika kirjeldus. |
| --- | --- |

2.

| 3. | Valimialuse ja paigutuse meetodi valimiseks kasutatud metoodika kirjeldus. |
| --- | --- |

3.

| 4. | Hindamismenetluste jaoks kasutatud metoodika kirjeldus. |
| --- | --- |

4.

| 5. | Andmete kvaliteedi jaoks kasutatud metoodika kirjeldus. |
| --- | --- |

5.

(kuni 1 000 sõna)

4. JAGU

TÖÖNDUSPÜÜGIST SAADUD BIOLOOGILISTE ANDMETEGA SEOTUD VALIKUSTRATEEGIA

Tabel 4A

Bioloogiliste andmetega seotud valikustrateegia kirjeldus

| | Töökava | |
| --- | --- | --- |
| Töökava esitamise kuupäev | 31.10.2016 |
| MS | MS participating in sampling | Region | RFMO/RF O/IO | Sub-area/Fishing ground | Scheme | Stratum ID code | PSU type | Catch fractions covered | Species/Stocks covered for estimation of volume and length of catch fractions | Seasonality (Temporal strata) | Reference years | Average Number of PSU during the reference years | Planned number of PSUs | Comments |
| GBR | | NSEA NA | | | Põhjalähedased liigid merel | SCT SD1-5 | laev × püügireis | | | iga-aastane | | ~ 4 000 | 40 | |
| GBR | | NSEA NA | | | Põhjalähedased liigid merel | SCT SD2-5 | laev × püügireis | | | iga-aastane | | ~ 500 | 10 | |
| GBR | | NSEA NA | | | Põhjalähedased liigid merel | SCT SD3-5 | laev × püügireis | | | iga-aastane | | ~ 2 000 | 6 | |
| GBR | | NSEA NA | | | Põhjalähedased liigid merel | SCT SD4-5 | laev × püügireis | | | iga-aastane | | ~ 750 | 20 | |
| GBR | | NSEA NA | | | Põhjalähedased liigid merel | SCT SD5-5 | laev × püügireis | | | iga-aastane | | ~ 15 000 | 6 | |
| GBR | | NSEA NA | | | Põhjalähedased liigid kaldal | SCT LD1-4 | sadam × päev | | | iga-aastane | | ~ 345 | 60 | |
| GBR | | NSEA NA | | | Põhjalähedased liigid kaldal | SCT LD2-4 | sadam × päev | | | iga-aastane | | ~ 7 000 | 20 | |
| GBR | | NSEA NA | | | Põhjalähedased liigid kaldal | SCT LD3-4 | sadam × päev | | | iga-aastane | | ~ 3 000 | 25 | |
| GBR | | NSEA NA | | | Põhjalähedased liigid kaldal | SCT LD4-4 | sadam × päev | | | iga-aastane | | ~ 1 000 | 30 | |
| | | | | | | | | | | | | | | |
| | | Atlandi põhjaosa | NAFO | NAFO | Valimi võtmine merel | L3 | laeva püügireis | | | iga-aastane | 2015-2017 | 71 | 9 | |
| | | Muud piirkonnad | IOTC | FAO 51 + 57 | Valimi võtmine kaldal | T18 | laeva püügireis | | | iga-aastane | 2015-2017 | 157 | 120 | |

Töökava

Töökava esitamise kuupäev

31.10.2016

MS

MS participating in sampling

Region

RFMO/RF O/IO

Sub-area/Fishing ground

Scheme

Stratum ID code

PSU type

Catch fractions covered

Species/Stocks covered for estimation of volume and length of catch fractions

Seasonality (Temporal strata)

Reference years

Average Number of PSU during the reference years

Planned number of PSUs

Comments

GBR

NSEA NA

Põhjalähedased liigid merel

SCT SD1-5

laev × püügireis

iga-aastane

~ 4 000

40

GBR

NSEA NA

Põhjalähedased liigid merel

SCT SD2-5

laev × püügireis

iga-aastane

~ 500

10

GBR

NSEA NA

Põhjalähedased liigid merel

SCT SD3-5

laev × püügireis

iga-aastane

~ 2 000

6

GBR

NSEA NA

Põhjalähedased liigid merel

SCT SD4-5

laev × püügireis

iga-aastane

~ 750

20

GBR

NSEA NA

Põhjalähedased liigid merel

SCT SD5-5

laev × püügireis

iga-aastane

~ 15 000

6

GBR

NSEA NA

Põhjalähedased liigid kaldal

SCT LD1-4

sadam × päev

iga-aastane

~ 345

60

GBR

NSEA NA

Põhjalähedased liigid kaldal

SCT LD2-4

sadam × päev

iga-aastane

~ 7 000

20

GBR

NSEA NA

Põhjalähedased liigid kaldal

SCT LD3-4

sadam × päev

iga-aastane

~ 3 000

25

GBR

NSEA NA

Põhjalähedased liigid kaldal

SCT LD4-4

sadam × päev

iga-aastane

~ 1 000

30

Atlandi põhjaosa

NAFO

NAFO

Valimi võtmine merel

L3

laeva püügireis

iga-aastane

2015-2017

71

9

Muud piirkonnad

IOTC

FAO 51 + 57

Valimi võtmine kaldal

T18

laeva püügireis

iga-aastane

2015-2017

157

120

Üldised märkused. Käesolev tabel on kooskõlas käesoleva otsuse artikliga 3, artikli 4 lõikega 4 ja artikliga 8 ning see on liidu mitmeaastase programmi III peatüki punkti 2 alapunkti a alapunkti i täitmise aluseks. Tabelis täpsustatakse andmed, mida tuleb liidu mitmeaastase programmi tabelite 1 A, 1B ja 1C alusel koguda. Andke selles tabelis ülevaade kõikidest kalandussektori valikukavadest liikmesriikides. Liikmesriik loetleb kavas sisalduvad kihid, esimese astme valikuühiku liigi ja esimese astme valikuühikute kavandatud arvu, mis on esitamise aastal kättesaadavad. Iga kihi puhul märgib liikmesriik esimese astme valikuühikute arvu, mida ta kavatseb kasutada.

| Tunnuse nimetus | Juhised |
| --- | --- |
| MS (liikmesriik) | Liikmesriigi nimi esitatakse standardile ISO 3166-1 vastava kolmetähelise koodina, nt „DEU“. |
| MS participating in sampling (valikuuringus osalev liikmesriik) | Kui valimivõtt on toimunud vastavalt piirkondlikult koordineeritud programmile, tuleb loetleda kõik osalevad liikmesriigid. Muul juhul märgitakse valimivõtu eest vastutav liikmesriik. Lahtrisse „Comments“ (märkused) märgitakse lingid piirkondliku ja rahvusvahelise koordineerimise või kahe- ja mitmepoolsetele kokkulepetele, kui need on kättesaadavad. |
| Region (piirkond) | Liikmesriik lähtub nimetamisviisist, mida kasutatakse liidu mitmeaastase programmi tabelis 5C (II tasand). Kui teave käib kõikide piirkondade kohta, kasutage fraasi „all regions“ (kõik piirkonnad). |
| RFMO/RFO/IO | Liikmesriik märgib liikide/varudega seotud majandamise/nõuannete puhul pädeva piirkondliku kalavarude majandamise organisatsiooni (RFMO), piirkondliku kalandusorganisatsiooni (RFO) või rahvusvahelise organisatsiooni (IO) akronüümi.
  Nt RFMO: ICCAT, GFCM, NAFO
  Nt RFO: CECAF
  Nt IO: ICES
  Kui RFMO, RFO või IO puudub, märkige „NA“ (ei kohaldata. |
| Sub-area / Fishing ground (alapiirkond/püügipiirkond) | Liikmesriik märgib püügipiirkonna (nt ICESi piirkond, GFCM GSA, NAFO piirkond jne). |
| Scheme (kava) | Liikmesriik märgib valikukava: „at markets“ (turul), „at sea“ (merel), mõlema meetodi kombinatsioon või „other“ (muu). „Muu“ kasutamisel (nt „muu [turuvarusid käsitlev valimivõtt (Market stock specific sampling)]“) kirjeldatakse seda käesoleva lisa tekstikastis 4 A. |
| Stratum ID code (kihi tunnuskood) | Liikmesriik märgib kordumatu koodi, et määrata kindlaks iga kavasse kuuluv kiht. Kasutada võib vaba teksti või koodi, kuid see peab langema kokku „kihi tunnuskoodiga“ (Stratum ID Code) vastavalt käesoleva lisa tabelile 4B. Kirjeldatakse ka tühje kihte (st puudub esimese astme valikuühikute kavandatud arv), et tagada valikustrateegia katvuse mõõtmine. |
| PSU type (esimese astme valikuühiku liik) | Liikmesriik märgib iga kihi esimese astme valikuühiku. Esimese astme valikuühikuks võib olla püügireis, kalalaev, sadam, püügipäev jne. |
| Catch fractions covered (hõlmatud püügiosa) | Liikmesriik märgib, millisest püügiosast valim võetakse. Märkige „Catch“ (püük), kui valim võetakse kogusaagist, „Landings“ (lossitud saak), „Discards saak“ (vette tagasi lastud), „Landings + Discards“ (lossitud saak + vette tagasi lastud saak) jne. |
| Species / Stocks covered for estimation of volume and length of catch fractions (püügiosade mahu ja pikkuse hindamisega seoses hõlmatud liigid/kalavarud) | Liikmesriik märgib, kas valikustrateegia hõlmab kõiki liike või üksnes osa nendest. Märkige „All species and stocks“ (kõik liigid ja kalavarud), „only stocks in Table 1A, 1B and 1C“ (üksnes tabelites 1A, 1B ja 1C esitatud kalavarud), „Selected species/stocks“ (valitud liigid/kalavarud) ja lisage täpsustus lahtrisse „Comments“ (märkused). |
| Seasonality (Temporal strata) (sesoonsus) (ajalised kihid) | Liikmesriik kirjeldab märksõnade abil valikukava ajalist kihitamist: „igakuine“ (M), „kvartaalne“ (Q), „iga-aastane“(A) jne. |
| Reference years (Vaatlusaasta) | Liikmesriik märgib aasta(d), mida kasutatakse eeldatavate esimese astme valikuühikute puhul viitena valikukava rakendamise aastal. Liikmesriigid kasutavad kolme viimast aastat (nt 2014–2016). Erineva perioodi kasutamise õigustamiseks või esitada põhjendusi. |
| Average number of PSU during the reference years (esimese astme valikuühikute keskmine arv vaatlusaastal) | Liikmesriik märgib esimese astme valikuühikute koguarvu, mis on arvutatud vaatlusaastate keskmiste väärtustena. |
| Planned number of PSUs (esimese astme valikuühikute kavandatud arv) | Liikmesriik märgib valimiga seotud esmaste valikuühikute kavandatud arvu. |
| Comments (märkused) | Mis tahes muud märkused. |

Tunnuse nimetus

Juhised

MS (liikmesriik)

Liikmesriigi nimi esitatakse standardile ISO 3166-1 vastava kolmetähelise koodina, nt „DEU“.

MS participating in sampling (valikuuringus osalev liikmesriik)

Kui valimivõtt on toimunud vastavalt piirkondlikult koordineeritud programmile, tuleb loetleda kõik osalevad liikmesriigid. Muul juhul märgitakse valimivõtu eest vastutav liikmesriik. Lahtrisse „Comments“ (märkused) märgitakse lingid piirkondliku ja rahvusvahelise koordineerimise või kahe- ja mitmepoolsetele kokkulepetele, kui need on kättesaadavad.

Region (piirkond)

Liikmesriik lähtub nimetamisviisist, mida kasutatakse liidu mitmeaastase programmi tabelis 5C (II tasand). Kui teave käib kõikide piirkondade kohta, kasutage fraasi „all regions“ (kõik piirkonnad).

RFMO/RFO/IO

Liikmesriik märgib liikide/varudega seotud majandamise/nõuannete puhul pädeva piirkondliku kalavarude majandamise organisatsiooni (RFMO), piirkondliku kalandusorganisatsiooni (RFO) või rahvusvahelise organisatsiooni (IO) akronüümi.

Nt RFMO: ICCAT, GFCM, NAFO

Nt RFO: CECAF

Nt IO: ICES

Kui RFMO, RFO või IO puudub, märkige „NA“ (ei kohaldata.

Sub-area / Fishing ground (alapiirkond/püügipiirkond)

Liikmesriik märgib püügipiirkonna (nt ICESi piirkond, GFCM GSA, NAFO piirkond jne).

Scheme (kava)

Liikmesriik märgib valikukava: „at markets“ (turul), „at sea“ (merel), mõlema meetodi kombinatsioon või „other“ (muu). „Muu“ kasutamisel (nt „muu [turuvarusid käsitlev valimivõtt (Market stock specific sampling)]“) kirjeldatakse seda käesoleva lisa tekstikastis 4 A.

Stratum ID code (kihi tunnuskood)

Liikmesriik märgib kordumatu koodi, et määrata kindlaks iga kavasse kuuluv kiht. Kasutada võib vaba teksti või koodi, kuid see peab langema kokku „kihi tunnuskoodiga“ (Stratum ID Code) vastavalt käesoleva lisa tabelile 4B. Kirjeldatakse ka tühje kihte (st puudub esimese astme valikuühikute kavandatud arv), et tagada valikustrateegia katvuse mõõtmine.

PSU type (esimese astme valikuühiku liik)

Liikmesriik märgib iga kihi esimese astme valikuühiku. Esimese astme valikuühikuks võib olla püügireis, kalalaev, sadam, püügipäev jne.

Catch fractions covered (hõlmatud püügiosa)

Liikmesriik märgib, millisest püügiosast valim võetakse. Märkige „Catch“ (püük), kui valim võetakse kogusaagist, „Landings“ (lossitud saak), „Discards saak“ (vette tagasi lastud), „Landings + Discards“ (lossitud saak + vette tagasi lastud saak) jne.

Species / Stocks covered for estimation of volume and length of catch fractions (püügiosade mahu ja pikkuse hindamisega seoses hõlmatud liigid/kalavarud)

Liikmesriik märgib, kas valikustrateegia hõlmab kõiki liike või üksnes osa nendest. Märkige „All species and stocks“ (kõik liigid ja kalavarud), „only stocks in Table 1A, 1B and 1C“ (üksnes tabelites 1A, 1B ja 1C esitatud kalavarud), „Selected species/stocks“ (valitud liigid/kalavarud) ja lisage täpsustus lahtrisse „Comments“ (märkused).

Seasonality (Temporal strata) (sesoonsus) (ajalised kihid)

Liikmesriik kirjeldab märksõnade abil valikukava ajalist kihitamist: „igakuine“ (M), „kvartaalne“ (Q), „iga-aastane“(A) jne.

Reference years (Vaatlusaasta)

Liikmesriik märgib aasta(d), mida kasutatakse eeldatavate esimese astme valikuühikute puhul viitena valikukava rakendamise aastal. Liikmesriigid kasutavad kolme viimast aastat (nt 2014–2016). Erineva perioodi kasutamise õigustamiseks või esitada põhjendusi.

Average number of PSU during the reference years (esimese astme valikuühikute keskmine arv vaatlusaastal)

Liikmesriik märgib esimese astme valikuühikute koguarvu, mis on arvutatud vaatlusaastate keskmiste väärtustena.

Planned number of PSUs (esimese astme valikuühikute kavandatud arv)

Liikmesriik märgib valimiga seotud esmaste valikuühikute kavandatud arvu.

Comments (märkused)

Mis tahes muud märkused.

Tekstikast 4A

Bioloogiliste andmetega seotud valikustrateegia kirjeldus

Üldised märkused. Käesolev tekstikast on kooskõlas käesoleva otsuse artikliga 3, artikli 4 lõikega 4 ja artikliga 8 ning see on liidu mitmeaastase programmi III peatüki punkti 2 alapunkti a alapunkti i täitmise aluseks.Tabelis täpsustatakse andmed, mida tuleb liidu mitmeaastase programmi tabelite 1A, 1B ja 1C alusel koguda.

| Valikustrateegia kirjeldus vastavalt käesoleva otsuse artikli 5 lõikele 3.

  (kuni 900 sõna piirkonna kohta) |
| --- |

Valikustrateegia kirjeldus vastavalt käesoleva otsuse artikli 5 lõikele 3.

(kuni 900 sõna piirkonna kohta)

Tabel 4B

Bioloogiliste andmetega seotud valimialuse kirjeldus

| | Töökava | |
| --- | --- | --- |
| Töökava esitamise kuupäev | 31.10.2016 |
| MS | Stratum ID number | Stratum | Sampling frame description | Method of PSU selection | Comments |
| GBR | SCT SD1-5 | Põhjamere avamere kalatraalerid | Üle 18 m pikkuste laevade nimekiri (120 DTS) | juhuslik valik randomeeritud loetelust | |
| GBR | SCT SD2-5 | Põhjamere avamere kalatraalerid | Karbipüügiga tegelevate laevade nimekiri (60 DTS) | juhuslik valik randomeeritud loetelust | |
| GBR | SCT SD3-5 | Põhjamere rannapüügitraalerid | Põhjamere sadamates baseeruvate alla 18 m pikkuste laevade nimekiri (250 DTS) | juhuslik valik randomeeritud loetelust | |
| GBR | SCT SD4-5 | Lääneranniku avamere traalerid | Lääneranniku sadamates baseeruvate üle 18 m pikkuste laevade nimekiri (15 DTS) | juhuslik valik randomeeritud loetelust | |
| GBR | SCT SD5-5 | Lääneranniku rannapüügitraalerid | Lääneranniku sadamates baseeruvate alla 18 m pikkuste laevade nimekiri (2 500 DTS) | juhuslik valik randomeeritud loetelust | |
| GBR | SCT LD1-4 | Kirdepiirkonna peasadam | 1 sadam aktiivne ~ 345 päeva | juhuslik nädalapäev süstemaatilisest (nädalasest) katvusest | |
| GBR | SCT LD2-4 | Kirdepiirkonna väikesadam | 25 sadamat aktiivsed ~ 280 päeva | juhuslik nädalapäev süstemaatilisest (kord kahe nädala jooksul) katvusest | |
| GBR | SCT LD3-4 | Läänepiirkonna sadamad | 10 sadamat aktiivsed ~ 300 päeva | juhuslik nädalapäev süstemaatilisest (kord kahe nädala jooksul) katvusest | |
| GBR | SCT LD4-4 | Saaresadamad | 4 sadamat aktiivsed ~ 250 päeva | juhuslik nädalapäev süstemaatilisest (kord kahe nädala jooksul) katvusest | |
| | | | | | |
| ESP | L3 | NAFO piirkonnas tegutsevad traalerid | Laevad, millel on lubatud püüda kala NAFO piirkonnas | juhuslik valik laevade nimekirjast (asendamiseta) | |
| ESP | T18 | IOTC alas troopikatuuni püüdvad seinnoodalaevad | India ookeanis kala püüdvad ja Victoria (Seišellid) sadamas lossivad seinnoodalaevad | juhuslik valik Victoria (Seišellid) sadamas lossivate seinnoodalaevade hulgast | seinnoodalaev püüab troopikatuuni India ookeanis ja lossib saagi Victoria, Mahé, Mombasa ja Antisarana sadamas, kuid pika vahemaa tõttu saab valimi võtta üksnes Victoria sadamas (kus toimub suurem osa lossimistest) |

Töökava

Töökava esitamise kuupäev

31.10.2016

MS

Stratum ID number

Stratum

Sampling frame description

Method of PSU selection

Comments

GBR

SCT SD1-5

Põhjamere avamere kalatraalerid

Üle 18 m pikkuste laevade nimekiri (120 DTS)

juhuslik valik randomeeritud loetelust

GBR

SCT SD2-5

Põhjamere avamere kalatraalerid

Karbipüügiga tegelevate laevade nimekiri (60 DTS)

juhuslik valik randomeeritud loetelust

GBR

SCT SD3-5

Põhjamere rannapüügitraalerid

Põhjamere sadamates baseeruvate alla 18 m pikkuste laevade nimekiri (250 DTS)

juhuslik valik randomeeritud loetelust

GBR

SCT SD4-5

Lääneranniku avamere traalerid

Lääneranniku sadamates baseeruvate üle 18 m pikkuste laevade nimekiri (15 DTS)

juhuslik valik randomeeritud loetelust

GBR

SCT SD5-5

Lääneranniku rannapüügitraalerid

Lääneranniku sadamates baseeruvate alla 18 m pikkuste laevade nimekiri (2 500 DTS)

juhuslik valik randomeeritud loetelust

GBR

SCT LD1-4

Kirdepiirkonna peasadam

1 sadam aktiivne ~ 345 päeva

juhuslik nädalapäev süstemaatilisest (nädalasest) katvusest

GBR

SCT LD2-4

Kirdepiirkonna väikesadam

25 sadamat aktiivsed ~ 280 päeva

juhuslik nädalapäev süstemaatilisest (kord kahe nädala jooksul) katvusest

GBR

SCT LD3-4

Läänepiirkonna sadamad

10 sadamat aktiivsed ~ 300 päeva

juhuslik nädalapäev süstemaatilisest (kord kahe nädala jooksul) katvusest

GBR

SCT LD4-4

Saaresadamad

4 sadamat aktiivsed ~ 250 päeva

juhuslik nädalapäev süstemaatilisest (kord kahe nädala jooksul) katvusest

ESP

L3

NAFO piirkonnas tegutsevad traalerid

Laevad, millel on lubatud püüda kala NAFO piirkonnas

juhuslik valik laevade nimekirjast (asendamiseta)

ESP

T18

IOTC alas troopikatuuni püüdvad seinnoodalaevad

India ookeanis kala püüdvad ja Victoria (Seišellid) sadamas lossivad seinnoodalaevad

juhuslik valik Victoria (Seišellid) sadamas lossivate seinnoodalaevade hulgast

seinnoodalaev püüab troopikatuuni India ookeanis ja lossib saagi Victoria, Mahé, Mombasa ja Antisarana sadamas, kuid pika vahemaa tõttu saab valimi võtta üksnes Victoria sadamas (kus toimub suurem osa lossimistest)

Üldised märkused. Käesolev tabel on kooskõlas käesoleva otsuse artikliga 3, artikli 4 lõikega 4 ja artikliga 8 ning see on liidu mitmeaastase programmi III peatüki punkti 2 alapunkti a alapunkti i täitmise aluseks. Tabelis täpsustatakse andmed, mida tuleb liidu mitmeaastase programmi tabelite 1A, 1B ja 1C alusel koguda. Esitage selles tabelis rohkem üksikasju iga kava kihtide ja valimialuste kohta.

| Tunnuse nimetus | Juhised |
| --- | --- |
| MS (liikmesriik) | Liikmesriigi nimi esitatakse standardile ISO 3166-1 vastava kolmetähelise koodina, nt „DEU“. |
| Stratum ID Code (kihi tunnuskood) | Liikmesriik märgib kordumatu koodi, et määrata kindlaks iga kavasse kuuluv kiht. Kasutada võib vaba teksti või koodi, kuid see peab langema kokku „kihi tunnuskoodiga“ (Stratum ID Code) vastavalt käesoleva lisa tabelile 4A. Kirjeldatakse ka tühje kihte (st puudub esimese astme valikuühikute kavandatud arv), et tagada valikustrateegia katvuse mõõtmine. |
| Stratum (kiht) | Liikmesriik esitab valimi kihtide lühikirjelduse (vaba tekst) (nt GSA 22 traalerid; lääneranniku seinnoodalaevad; loodepiirkonna sadam jne). |
| Sampling frame description (valimialuse kirjeldus) | Liikmesriik kirjeldab lühidalt (vaba tekst) iga kihi valimialust (nt GSA 22 asuvate laevade nimekiri; läänerannikul asuvate seinnoodalaevade nimekiri; loodepiirkonna sadamate nimekiri). |
| Method of PSU selection (esimese astme valikuühiku valimise meetod) | Liikmesriik märgib esimese astme valikuühiku valimise meetodi(d) (vaba tekst). |
| Comments (märkused) | Mis tahes muud märkused. |

Tunnuse nimetus

Juhised

MS (liikmesriik)

Liikmesriigi nimi esitatakse standardile ISO 3166-1 vastava kolmetähelise koodina, nt „DEU“.

Stratum ID Code (kihi tunnuskood)

Liikmesriik märgib kordumatu koodi, et määrata kindlaks iga kavasse kuuluv kiht. Kasutada võib vaba teksti või koodi, kuid see peab langema kokku „kihi tunnuskoodiga“ (Stratum ID Code) vastavalt käesoleva lisa tabelile 4A. Kirjeldatakse ka tühje kihte (st puudub esimese astme valikuühikute kavandatud arv), et tagada valikustrateegia katvuse mõõtmine.

Stratum (kiht)

Liikmesriik esitab valimi kihtide lühikirjelduse (vaba tekst) (nt GSA 22 traalerid; lääneranniku seinnoodalaevad; loodepiirkonna sadam jne).

Sampling frame description (valimialuse kirjeldus)

Liikmesriik kirjeldab lühidalt (vaba tekst) iga kihi valimialust (nt GSA 22 asuvate laevade nimekiri; läänerannikul asuvate seinnoodalaevade nimekiri; loodepiirkonna sadamate nimekiri).

Method of PSU selection (esimese astme valikuühiku valimise meetod)

Liikmesriik märgib esimese astme valikuühiku valimise meetodi(d) (vaba tekst).

Comments (märkused)

Mis tahes muud märkused.

Tabel 4C

Kalandussektori andmed liikmesriikide kaupa

| | Töökava | |
| --- | --- | --- |
| Töökava esitamise kuupäev | 31.10.2016 |
| MS | Region | RFMO/RFO/IO | Sub-area/Fishing ground | Reference years | Fleet segment/Metier | Targeted species/species assemblage | Average number of vessels | Average number of fishing trips | Average number of fishing days | Average landings (tons) | Average landings (tons) in national ports | Average landings (tons) in foreign ports | Comments |
| DEU | Läänemeri | | ICES piirkond III b-d | | põhjalähedane püük traalid | põhjatraal segapüük | 102 | 24 563 | | 57 388 | 54 234 | 3 154 | |
| DEU | Läänemeri | | ICES piirkond III b-d | | põhjalähedane püük põhjanoot | valge lihaga kalade segapüük | 6 | 758 | | 2 264 | 2 130 | 134 | |
| DEU | Läänemeri | | ICES piirkond III b-d | | pelaagiline püük | harilik makrell | 25 | 89 | | 119 745 | 98 403 | 21 342 | |
| GBR | Põhjameri ja Arktika idaosa | | ICES alapiirkonnad I, II, IIIa, IV ja VIId | | OTB_CRU _16-22 | krevetid | 15 | 3 625 | | 6 345 | 6 345 | 0 | |
| | | | | | | | | | | | | | |
| GBR | Atlandi põhjaosa | NAFO | NAFO | 2015-2017 | OTB_MD D_130-219_0_0 | Erinevad põhjalähedased ja süvamereliigid (süvalest) | 23 | 47 | 795 | 9 125 | 9 125 | 0 | |
| GBR | Atlandi põhjaosa | NAFO | NAFO | 2015-2017 | OTB_MD D_>=220_ 0_0 | Erinevad põhjalähedased ja süvamereliigid (railased) | 19 | 20 | 342 | 4 648 | 4 648 | 0 | |
| GBR | Atlandi põhjaosa | NAFO | NAFO | 2015-2017 | OTB_CRU _40-59_0_0 | Koorikloomad (harilik süvameregarneel) | 2 | 2 | 12 | 25 | 25 | 0 | |
| GBR | Atlandi põhjaosa | NAFO | NAFO | 2015-2017 | OTM_DEF _130-135_0_0 | Põhjalähedased liigid (limapead) | 1 | 2 | NA | NA | NA | 0 | * Konfidentsiaalsed andmed (ainult üks laev) |
| ESP | Muud piirkonnad | IOTC | FAO 51 + 57 | 2015-2017 | PS_LPF_ 0_0_0 (TROP) | Troopikatuunid (suursilm-tuun, vööttuun, kulduim-tuun) | 15 | 157 | 4 108 | 127 795 | 0 | 127 795 | Kasutatud on erinevat vaatlusperioodi (2015–2016), kuna 2007. aastal liikusid laevad piraatluse tõttu teistesse piirkondadesse. |

Töökava

Töökava esitamise kuupäev

31.10.2016

MS

Region

RFMO/RFO/IO

Sub-area/Fishing ground

Reference years

Fleet segment/Metier

Targeted species/species assemblage

Average number of vessels

Average number of fishing trips

Average number of fishing days

Average landings (tons)

Average landings (tons) in national ports

Average landings (tons) in foreign ports

Comments

DEU

Läänemeri

ICES piirkond III b-d

põhjalähedane püük traalid

põhjatraal segapüük

102

24 563

57 388

54 234

3 154

DEU

Läänemeri

ICES piirkond III b-d

põhjalähedane püük põhjanoot

valge lihaga kalade segapüük

6

758

2 264

2 130

134

DEU

Läänemeri

ICES piirkond III b-d

pelaagiline püük

harilik makrell

25

89

119 745

98 403

21 342

GBR

Põhjameri ja Arktika idaosa

ICES alapiirkonnad I, II, IIIa, IV ja VIId

OTB_CRU _16-22

krevetid

15

3 625

6 345

6 345

0

GBR

Atlandi põhjaosa

NAFO

NAFO

2015-2017

OTB_MD D_130-219_0_0

Erinevad põhjalähedased ja süvamereliigid (süvalest)

23

47

795

9 125

9 125

0

GBR

Atlandi põhjaosa

NAFO

NAFO

2015-2017

OTB_MD D_>=220_ 0_0

Erinevad põhjalähedased ja süvamereliigid (railased)

19

20

342

4 648

4 648

0

GBR

Atlandi põhjaosa

NAFO

NAFO

2015-2017

OTB_CRU _40-59_0_0

Koorikloomad (harilik süvameregarneel)

2

2

12

25

25

0

GBR

Atlandi põhjaosa

NAFO

NAFO

2015-2017

OTM_DEF _130-135_0_0

Põhjalähedased liigid (limapead)

1

2

NA

NA

NA

0

- Konfidentsiaalsed andmed (ainult üks laev)

ESP

Muud piirkonnad

IOTC

FAO 51 + 57

2015-2017

PS_LPF_ 0_0_0 (TROP)

Troopikatuunid (suursilm-tuun, vööttuun, kulduim-tuun)

15

157

4 108

127 795

0

127 795

Kasutatud on erinevat vaatlusperioodi (2015–2016), kuna 2007. aastal liikusid laevad piraatluse tõttu teistesse piirkondadesse.

Üldised märkused. Käesolev tabel on kooskõlas käesoleva otsuse artikliga 3, artikli 4 lõikega 4 ja artikliga 8 ning see on liidu mitmeaastase programmi III peatüki punkti 2 alapunkti a alapunkti i täitmise aluseks. Tabelis täpsustatakse andmed, mida tuleb liidu mitmeaastase programmi tabelite 1A, 1B ja 1C alusel koguda. Esitage selles tabelis rohkem üksikasju iga kava kihtide ja valimialuste kohta.

| Tunnuse nimetus | Juhised |
| --- | --- |
| MS (liikmesriik) | Liikmesriigi nimi esitatakse standardile ISO 3166-1 vastava kolmetähelise koodina, nt „DEU“. |
| Region (piirkond) | Liikmesriik lähtub nimetamisviisist, mida kasutatakse liidu mitmeaastase programmi tabelis 5C (II tasand). Kui teave käib kõikide piirkondade kohta, kasutage fraasi „all regions“ (kõik piirkonnad). |
| RFMO/RFO/IO | Liikmesriik märgib liikide/varudega seotud majandamise/nõuannete puhul pädeva piirkondliku kalavarude majandamise organisatsiooni (RFMO), piirkondliku kalandusorganisatsiooni (RFO) või rahvusvahelise organisatsiooni (IO) akronüümi.
  Nt RFMO: ICCAT, GFCM, NAFO
  Nt RFO: CECAF
  Nt IO: ICES
  Kui RFMO, RFO või IO puudub, märkige „NA“ (ei kohaldata). |
| Sub-area/Fishing ground (alapiirkond/püügipiirkond) | Liikmesriik märgib püügipiirkonna (nt ICESi piirkond, GFCM GSA, NAFO piirkond jne). |
| Reference years (vaatlusaasta) | Liikmesriik märgib aasta(d), millele püügi kirjelduses viidatakse (nt 2014–2016). Liikmesriigid valivad kolm viimast aastat, mille kohta on andmed kättesaadavad. |
| Fleet Segment/metier (laevastikusegment/püügitegevus) | Andmed esitatakse püügitegevuse kaupa (tase 6) vastavalt liidu mitmeaastase programmi tabelile 2 või laevastikusegmendi kaupa vastavalt liidu mitmeaastase programmi tabelile 5B. |
| Targeted Species/species assemblage) (sihtliik/sihtliikide kogum | Liikmesriik märgib sihtliikide kogumi („Demersal species“ (põhjalähedased liigid), „Small pelagic fish“ (väikesed pelaagilised kalad) jne) vastavalt liidu mitmeaastase programmi tabelile 2. |
| Average number of vessels (laevade keskmine arv) | Liikmesriik märgib laevade keskmise arvu laevastikusegmendi/püügitegevuse kaupa konkreetsetel vaatlusaastatel. |
| Average number of fishing trips (püügireiside keskmine arv) | Liikmesriik märgib püügireiside keskmise arvu laevastikusegmendi/püügitegevuse kaupa konkreetsetel vaatlusaastatel. |
| Average number of fishing days (püügipäevade keskmine arv) | Liikmesriik märgib püügipäevade keskmise arvu laevastikusegmendi/püügitegevuse kaupa konkreetsetel vaatlusaastatel. |
| Average landings (tons) (keskmine lossitud saak) (tonnides) | Liikmesriik märgib kogu lossitud saagi keskmise koguse eluskaalu tonnides laevastikusegmendi/püügitegevuse kaupa konkreetsetel vaatlusaastatel. See veerg saadakse käesoleva tabeli ülejäänud kahe veeru summana: „Average landings (tons) in national ports“ (keskmine lossitud saak (tonnides) riiklikes sadamates) ja Average landings (tons) in foreign ports (keskmine lossitud saak (tonnides) välissadamates). |
| Average landings (tons) in national ports (keskmine lossitud saak (tonnides) riiklikes sadamates) | Liikmesriik märgib lossitud saagi keskmise koguse eluskaalu tonnides laevastikusegmendi/püügitegevuse kaupa konkreetsetel vaatlusaastatel. |
| Average landings (tons) in foreign ports (keskmine lossitud saak (tonnides) välissadamates) | Liikmesriik märgib välissadamates lossitud saagi keskmise koguse eluskaalu tonnides laevastikusegmendi/püügitegevuse kaupa konkreetsetel vaatlusaastatel. Kui see puudub, märkige „0“. |
| Comments (märkused) | Mis tahes muud märkused. |

Tunnuse nimetus

Juhised

MS (liikmesriik)

Liikmesriigi nimi esitatakse standardile ISO 3166-1 vastava kolmetähelise koodina, nt „DEU“.

Region (piirkond)

Liikmesriik lähtub nimetamisviisist, mida kasutatakse liidu mitmeaastase programmi tabelis 5C (II tasand). Kui teave käib kõikide piirkondade kohta, kasutage fraasi „all regions“ (kõik piirkonnad).

RFMO/RFO/IO

Liikmesriik märgib liikide/varudega seotud majandamise/nõuannete puhul pädeva piirkondliku kalavarude majandamise organisatsiooni (RFMO), piirkondliku kalandusorganisatsiooni (RFO) või rahvusvahelise organisatsiooni (IO) akronüümi.

Nt RFMO: ICCAT, GFCM, NAFO

Nt RFO: CECAF

Nt IO: ICES

Kui RFMO, RFO või IO puudub, märkige „NA“ (ei kohaldata).

Sub-area/Fishing ground (alapiirkond/püügipiirkond)

Liikmesriik märgib püügipiirkonna (nt ICESi piirkond, GFCM GSA, NAFO piirkond jne).

Reference years (vaatlusaasta)

Liikmesriik märgib aasta(d), millele püügi kirjelduses viidatakse (nt 2014–2016). Liikmesriigid valivad kolm viimast aastat, mille kohta on andmed kättesaadavad.

Fleet Segment/metier (laevastikusegment/püügitegevus)

Andmed esitatakse püügitegevuse kaupa (tase 6) vastavalt liidu mitmeaastase programmi tabelile 2 või laevastikusegmendi kaupa vastavalt liidu mitmeaastase programmi tabelile 5B.

Targeted Species/species assemblage) (sihtliik/sihtliikide kogum

Liikmesriik märgib sihtliikide kogumi („Demersal species“ (põhjalähedased liigid), „Small pelagic fish“ (väikesed pelaagilised kalad) jne) vastavalt liidu mitmeaastase programmi tabelile 2.

Average number of vessels (laevade keskmine arv)

Liikmesriik märgib laevade keskmise arvu laevastikusegmendi/püügitegevuse kaupa konkreetsetel vaatlusaastatel.

Average number of fishing trips (püügireiside keskmine arv)

Liikmesriik märgib püügireiside keskmise arvu laevastikusegmendi/püügitegevuse kaupa konkreetsetel vaatlusaastatel.

Average number of fishing days (püügipäevade keskmine arv)

Liikmesriik märgib püügipäevade keskmise arvu laevastikusegmendi/püügitegevuse kaupa konkreetsetel vaatlusaastatel.

Average landings (tons) (keskmine lossitud saak) (tonnides)

Liikmesriik märgib kogu lossitud saagi keskmise koguse eluskaalu tonnides laevastikusegmendi/püügitegevuse kaupa konkreetsetel vaatlusaastatel. See veerg saadakse käesoleva tabeli ülejäänud kahe veeru summana: „Average landings (tons) in national ports“ (keskmine lossitud saak (tonnides) riiklikes sadamates) ja Average landings (tons) in foreign ports (keskmine lossitud saak (tonnides) välissadamates).

Average landings (tons) in national ports (keskmine lossitud saak (tonnides) riiklikes sadamates)

Liikmesriik märgib lossitud saagi keskmise koguse eluskaalu tonnides laevastikusegmendi/püügitegevuse kaupa konkreetsetel vaatlusaastatel.

Average landings (tons) in foreign ports (keskmine lossitud saak (tonnides) välissadamates)

Liikmesriik märgib välissadamates lossitud saagi keskmise koguse eluskaalu tonnides laevastikusegmendi/püügitegevuse kaupa konkreetsetel vaatlusaastatel. Kui see puudub, märkige „0“.

Comments (märkused)

Mis tahes muud märkused.

Tabel 4D

Lossimiskohad

| | Töökava | |
| --- | --- | --- |
| Töökava esitamise kuupäev | 31.10.2016 |
| MS | Region | Sub-area/Fishing ground | Reference years | Landing locations(s) | Average number of locations | Average number of registered landings | Average landed tonnage | Average landed tonnage of national fleet | Average landed tonnage of foreign fleet | Comments |
| GBR | Põhjameri ja Arktika idaosa | ICESi alapiirkonnad I, II, IIIa, IV ja VIId | 2015-2017 | rühm 1 | 2 | 2 894 | 113 247 | 102 478 | 10 769 | |
| GBR | Põhjameri ja Arktika idaosa | ICESi alapiirkonnad I, II, IIIa, IV ja VIId | 2015-2017 | rühm n | 37 | 950 | 1 564 | 1 564 | 0 | |
| GBR | Põhjameri ja Arktika idaosa | ICESi alapiirkonnad I, II, IIIa, IV ja VIId | 2015-2017 | | | | | | | |
| GBR | Põhjameri ja Arktika idaosa | ICESi alapiirkonnad I, II, IIIa, IV ja VIId | | | | | | | | |

Töökava

Töökava esitamise kuupäev

31.10.2016

MS

Region

Sub-area/Fishing ground

Reference years

Landing locations(s)

Average number of locations

Average number of registered landings

Average landed tonnage

Average landed tonnage of national fleet

Average landed tonnage of foreign fleet

Comments

GBR

Põhjameri ja Arktika idaosa

ICESi alapiirkonnad I, II, IIIa, IV ja VIId

2015-2017

rühm 1

2

2 894

113 247

102 478

10 769

GBR

Põhjameri ja Arktika idaosa

ICESi alapiirkonnad I, II, IIIa, IV ja VIId

2015-2017

rühm n

37

950

1 564

1 564

0

GBR

Põhjameri ja Arktika idaosa

ICESi alapiirkonnad I, II, IIIa, IV ja VIId

2015-2017

GBR

Põhjameri ja Arktika idaosa

ICESi alapiirkonnad I, II, IIIa, IV ja VIId

Üldised märkused. Käesolev tabel on kooskõlas käesoleva otsuse artikli 4 lõikega 4 ning see on liidu mitmeaastase programmi III peatüki punkti 2 alapunkti a alapunktide i, ii ja iii täitmise aluseks. Tabelis täpsustatakse andmed, mida tuleb liidu mitmeaastase programmi tabelite 1A, 1B ja 1C alusel koguda. Esitage selles tabelis kokkuvõtlikult riikliku laevastiku suurus ja tegevus.

| Tunnuse nimetus | Juhised |
| --- | --- |
| MS (liikmesriik) | Liikmesriigi nimi esitatakse standardile ISO 3166-1 vastava kolmetähelise koodina, nt „DEU“. |
| Region (piirkond) | Liikmesriik lähtub nimetamisviisist, mida kasutatakse liidu mitmeaastase programmi tabelis 5C (II tasand). Kui teave käib kõikide piirkondade kohta, kasutage fraasi „all regions“ (kõik piirkonnad). |
| Sub-area / Fishing ground (alapiirkond/püügipiirkond) | Liikmesriik märgib püügipiirkonna (nt ICESi piirkond, GFCM GSA, NAFO piirkond jne). |
| Reference years (vaatlusaasta) | Liikmesriik märgib aasta(d), millele lossimiskoha kirjelduses viidatakse (nt 2014–2016). Liikmesriigid valivad kolm viimast aastat, mille kohta on andmed kättesaadavad. |
| Landing locations(s) (lossimiskohad) | Liikmesriik sisestab vaba teksti, mis kirjeldab lossimiskohtade rühma/kogumit (nt suured sadamad, väikesed sadamad, sadamad, kohalikud sadamad jne), kui see on olemas. |
| Average number of locations (lossimiskohtade keskmine arv) | Liikmesriik märgib lossimiskohtade keskmise arvu rühma/kogumi kaupa konkreetsetel vaatlusaastatel, kui see on olemas. |
| Average number of registered landings (egistreeritud lossimiste keskmine arv) | Liikmesriik märgib selliste registreeritud lossimiste keskmise arvu, mis toimusid rühma/kogumina (kui see on asjakohane) konkreetsetel vaatlusaastatel. Kuna eelmiste väljade täitmine on vabatahtlik, võiks sellele väljale märkida liikmesriigi kõikide lossimiste keskmise arvu. |
| Average landed tonnage (keskmine lossitud kogus tonnides) | Liikmesriik märgib lossitud kogusaagi keskmise koguse eluskaalu tonnides konkreetsetel vaatlusaastatel. Andmed esitatakse lossimiskohtade rühmade/kogumite kaupa (kui see on asjakohane). See veerg saadakse käesoleva tabeli ülejäänud kahe veeru summana: „Average landed tonnage of national fleet“ (keskmine riikliku laevastiku lossitud kogus tonnides) ja „Average landed tonnage of foreign fleet“ (keskmine välislaevastiku lossitud kogus tonnides). |
| Average landed tonnage of national fleet (keskmine riikliku laevastiku lossitud kogus tonnides) | Liikmesriik märgib liikmesriigi laevade poolt vaatlusaastatel lossitud kogusaagi keskmise koguse eluskaalu tonnides lossimiskohtade rühmade/kogumite kaupa (kui see on asjakohane). |
| Average landed tonnage of foreign fleet (keskmine välislaevastiku lossitud kogus tonnides) | Liikmesriik märgib välisriikide laevade poolt vaatlusaastatel lossitud kogusaagi keskmise koguse eluskaalu tonnides lossimiskohtade rühmade/kogumite kaupa (kui see on asjakohane). Kui see puudub, märkige „0“. |
| Comments (märkused) | Mis tahes muud märkused. |

Tunnuse nimetus

Juhised

MS (liikmesriik)

Liikmesriigi nimi esitatakse standardile ISO 3166-1 vastava kolmetähelise koodina, nt „DEU“.

Region (piirkond)

Liikmesriik lähtub nimetamisviisist, mida kasutatakse liidu mitmeaastase programmi tabelis 5C (II tasand). Kui teave käib kõikide piirkondade kohta, kasutage fraasi „all regions“ (kõik piirkonnad).

Sub-area / Fishing ground (alapiirkond/püügipiirkond)

Liikmesriik märgib püügipiirkonna (nt ICESi piirkond, GFCM GSA, NAFO piirkond jne).

Reference years (vaatlusaasta)

Liikmesriik märgib aasta(d), millele lossimiskoha kirjelduses viidatakse (nt 2014–2016). Liikmesriigid valivad kolm viimast aastat, mille kohta on andmed kättesaadavad.

Landing locations(s) (lossimiskohad)

Liikmesriik sisestab vaba teksti, mis kirjeldab lossimiskohtade rühma/kogumit (nt suured sadamad, väikesed sadamad, sadamad, kohalikud sadamad jne), kui see on olemas.

Average number of locations (lossimiskohtade keskmine arv)

Liikmesriik märgib lossimiskohtade keskmise arvu rühma/kogumi kaupa konkreetsetel vaatlusaastatel, kui see on olemas.

Average number of registered landings (egistreeritud lossimiste keskmine arv)

Liikmesriik märgib selliste registreeritud lossimiste keskmise arvu, mis toimusid rühma/kogumina (kui see on asjakohane) konkreetsetel vaatlusaastatel. Kuna eelmiste väljade täitmine on vabatahtlik, võiks sellele väljale märkida liikmesriigi kõikide lossimiste keskmise arvu.

Average landed tonnage (keskmine lossitud kogus tonnides)

Liikmesriik märgib lossitud kogusaagi keskmise koguse eluskaalu tonnides konkreetsetel vaatlusaastatel. Andmed esitatakse lossimiskohtade rühmade/kogumite kaupa (kui see on asjakohane). See veerg saadakse käesoleva tabeli ülejäänud kahe veeru summana: „Average landed tonnage of national fleet“ (keskmine riikliku laevastiku lossitud kogus tonnides) ja „Average landed tonnage of foreign fleet“ (keskmine välislaevastiku lossitud kogus tonnides).

Average landed tonnage of national fleet (keskmine riikliku laevastiku lossitud kogus tonnides)

Liikmesriik märgib liikmesriigi laevade poolt vaatlusaastatel lossitud kogusaagi keskmise koguse eluskaalu tonnides lossimiskohtade rühmade/kogumite kaupa (kui see on asjakohane).

Average landed tonnage of foreign fleet (keskmine välislaevastiku lossitud kogus tonnides)

Liikmesriik märgib välisriikide laevade poolt vaatlusaastatel lossitud kogusaagi keskmise koguse eluskaalu tonnides lossimiskohtade rühmade/kogumite kaupa (kui see on asjakohane). Kui see puudub, märkige „0“.

Comments (märkused)

Mis tahes muud märkused.

5. JAGU

ANDMETE KVALITEET

Tabel 5A

Bioloogiliste andmetega seotud kvaliteedi tagamise raamistik

| | Töökava | |
| --- | --- | --- |
| Töökava esitamise kuupäev | 31.10.2016 |
| | Sampling design | Sampling implementation | Data capture | Data Storage | Data processing | |
| MS | MS participating in sampling | Sampling year/period | Region | RFMO/RFO/IO | Name of sampling scheme | Sampling frame | Kas valimivalikudisain dokumenteeritakse? | Kust võib valikudisainiga seotud dokumente leida? | Kas vastamata jätmised ja vastamisest keeldumised registreeritakse ? | Kas üksikasjalike andmete valideerimisega seotud kvaliteedikontrollid dokumenteeritakse? | Kust võib andmehõivega seotud kvaliteedikontrollidokumente leida? | Millises riiklikus andmebaasis andmeid talletatakse? | Millises rahvusvahelises andmebaasis andmeid talletatakse? | Kas andmete täpsuse (nihe ja täpsus) hindamise protsesse dokumenteeritakse? | Kust võib täpsuse hindamise protsessiga seotud dokumente leida? | Kas redigeerimise ja imputeerimise meetodeid dokumenteeritakse? | Kust võib redigeerimise ja imputeerimisega seotud dokumente leida? | Comments |
| SWE | SWE | 2017 | NS&EA | ICES | valimi võtmine merel | põhjatraalid | Y | xxxx | Y | Y | xxx | FiskData2 | RDB-FishFrame | N | xxxx | | | |
| SWE | SWE | 2017 | Läänemeri | ICES | valimi võtmine kaldal | tursa lossimine | Y | xxxx | Y | Y | xxx | FiskData2 | RDB-FishFrame | | | | | |
| SWE | SWE | 2017 | NS&EA/Läänemeri | ICES | harrastuspüügiga seotud uuringud | | | | Y | | | | | | | | | |

Töökava

Töökava esitamise kuupäev

31.10.2016

Sampling design

Sampling implementation

Data capture

Data Storage

Data processing

MS

MS participating in sampling

Sampling year/period

Region

RFMO/RFO/IO

Name of sampling scheme

Sampling frame

Kas valimivalikudisain dokumenteeritakse?

Kust võib valikudisainiga seotud dokumente leida?

Kas vastamata jätmised ja vastamisest keeldumised registreeritakse ?

Kas üksikasjalike andmete valideerimisega seotud kvaliteedikontrollid dokumenteeritakse?

Kust võib andmehõivega seotud kvaliteedikontrollidokumente leida?

Millises riiklikus andmebaasis andmeid talletatakse?

Millises rahvusvahelises andmebaasis andmeid talletatakse?

Kas andmete täpsuse (nihe ja täpsus) hindamise protsesse dokumenteeritakse?

Kust võib täpsuse hindamise protsessiga seotud dokumente leida?

Kas redigeerimise ja imputeerimise meetodeid dokumenteeritakse?

Kust võib redigeerimise ja imputeerimisega seotud dokumente leida?

Comments

SWE

SWE

2017

NS&EA

ICES

valimi võtmine merel

põhjatraalid

Y

xxxx

Y

Y

xxx

FiskData2

RDB-FishFrame

N

xxxx

SWE

SWE

2017

Läänemeri

ICES

valimi võtmine kaldal

tursa lossimine

Y

xxxx

Y

Y

xxx

FiskData2

RDB-FishFrame

SWE

SWE

2017

NS&EA/Läänemeri

ICES

harrastuspüügiga seotud uuringud

Y

Üldised märkused. Käesolev tabel on kooskõlas käesoleva otsuse artikli 5 lõike 2 punktiga a. Tabelis täpsustatakse andmed, mida tuleb liidu mitmeaastase programmi tabelite 1 A, 1B ja 1C alusel koguda. Märkige sellesse tabelisse, kas andmekogumisprotsessiga (kavandamine, valimivõtt, andmehõive, andmetalletus ja andmetöötlus) seotud dokumendid on olemas, ja täpsustage, kust neid leida võib. Valikukavade ja kihtide nimetused peavad olema samad mis käesoleva lisa tabelites 4 A ja 4B.

| Tunnuse nimetus | Juhised |
| --- | --- |
| MS (liikmesriik) | Liikmesriigi nimi esitatakse standardile ISO 3166-1 vastava kolmetähelise koodina, nt „DEU“. |
| MS participating in sampling (valikuuringus osalev liikmesriik) | Kui valikukava rakendatakse vastavalt piirkondlikult/kahepoolselt/mitmepoolselt koordineeritud programmile, tuleb loetleda kõik osalevad liikmesriigid. Kui valikukava rakendatakse ühepoolselt, märgitakse üks liikmesriik. |
| Sampling year/period (valikuuringu aasta/periood) | Liikmesriik täpsustab kavandatud valikuuringu aasta või perioodi. |
| Region (piirkond) | Liikmesriik lähtub nimetamisviisist, mida kasutatakse liidu mitmeaastase programmi tabelis 5C (II tasand). Kui teave käib kõikide piirkondade kohta, kasutage fraasi „all regions“ (kõik piirkonnad). |
| RFMO/RFO/IO | Liikmesriik märgib liikide/varudega seotud majandamise/nõuannete puhul pädeva piirkondliku kalavarude majandamise organisatsiooni (RFMO), piirkondliku kalandusorganisatsiooni (RFO) või rahvusvahelise organisatsiooni (IO) akronüümi.
  Nt RFMO: ICCAT, GFCM, NAFO
  Nt RFO: CECAF
  Nt IO: ICES
  Kui RFMO, RFO või IO puudub, märkige „NA“ (ei kohaldata). |
| Name of sampling scheme (valikukava nimetus) | Liikmesriik märgib valikukava nimetuse. Valikukavade nimetused peavad olema samad mis käesoleva lisa tabelites 4 A ja 4B, tabelis 1D („uuringu liik“) ja tabelis 1E („liik“ * „meetod“). |
| Sampling frame (valimialus) | Liikmesriik märgib valimialuse. Valimialuste nimetused peavad olema samad mis käesoleva lisa tabelites 4A ja 4B. |
| Kas valikudisain dokumenteeritakse? | Liikmesriik märgib „Y“ (jah) või „N“ (ei). „N“ puhul märkige lahtrisse „Comments“ (märkused), millal (aasta) dokumendid kättesaadavaks tehakse. |
| Kust võib valikudisainiga seotud dokumente leida? | Kui liikmesriik on eelmisel väljal vastanud „Y“ (jah), märgib ta lingi veebisaidile, kust dokumente võib leida. Muul juhul märkige „NA“ (ei kohaldata). |
| Kas vastamata jätmised ja vastamisest keeldumised registreeritakse? | Liikmesriik märgib „Y“ (jah) või „N“ (ei). „N“ puhul märkige lahtrisse „Comments“ (märkused), millal (aasta) dokumendid kättesaadavaks tehakse. |
| Kas üksikasjalike andmete valideerimisega seotud kvaliteedikontrollid dokumenteeritakse? | Liikmesriik märgib „Y“ (jah) või „N“ (ei). „N“ puhul märkige lahtrisse „Comments“ (märkused), millal (aasta) dokumendid kättesaadavaks tehakse. |
| Kust võib andmehõivega seotud kvaliteedikontrolli dokumente leida? | Kui liikmesriik on eelmisel väljal vastanud „Y“ (jah), märgib ta lingi veebisaidile, kust dokumente võib leida. Muul juhul märkige „NA“ (ei kohaldata). |
| Millises riiklikus andmebaasis andmeid talletatakse? | Liikmesriik märgib vajaduse korral riikliku andmebaasi nimetuse. Muul juhul märkige „NA“ (ei kohaldata). |
| Millises rahvusvahelises andmebaasis andmeid talletatakse? | Liikmesriik märgib vajaduse korral rahvusvahelise andmebaasi nimetuse. Muul juhul märkige „NA“ (ei kohaldata). |
| Kas andmete täpsuse (nihe ja täpsus) hindamise protsesse dokumenteeritakse? | Liikmesriik märgib „Y“ (jah) või „N“ (ei). „N“ puhul märkige lahtrisse „Comments“ (märkused), millal (aasta) dokumendid kättesaadavaks tehakse. |
| Kust võib täpsuse hindamise protsessiga seotud dokumente leida? | Kui liikmesriik on eelmisel väljal vastanud „Y“ (jah), märgib ta lingi veebisaidile, kust dokumente võib leida. Muul juhul märkige „NA“ (ei kohaldata). |
| Kas redigeerimise ja imputeerimise meetodeid dokumenteeritakse? | Liikmesriik märgib „Y“ (jah) või „N“ (ei). „N“ puhul märkige lahtrisse „Comments“ (märkused), millal (aasta) dokumendid kättesaadavaks tehakse. |
| Kust võib redigeerimise ja imputeerimisega seotud dokumente leida? | Kui liikmesriik on eelmisel väljal vastanud „Y“ (jah), märgib ta lingi veebisaidile, kust dokumente võib leida. Muul juhul märkige „NA“ (ei kohaldata). |
| Comments (märkused) | Mis tahes muud märkused. Märkige sellele väljale, millal dokumendid kättesaadavaks tehakse (kui need veel kättesaadavad ei ole). |

Tunnuse nimetus

Juhised

MS (liikmesriik)

Liikmesriigi nimi esitatakse standardile ISO 3166-1 vastava kolmetähelise koodina, nt „DEU“.

MS participating in sampling (valikuuringus osalev liikmesriik)

Kui valikukava rakendatakse vastavalt piirkondlikult/kahepoolselt/mitmepoolselt koordineeritud programmile, tuleb loetleda kõik osalevad liikmesriigid. Kui valikukava rakendatakse ühepoolselt, märgitakse üks liikmesriik.

Sampling year/period (valikuuringu aasta/periood)

Liikmesriik täpsustab kavandatud valikuuringu aasta või perioodi.

Region (piirkond)

Liikmesriik lähtub nimetamisviisist, mida kasutatakse liidu mitmeaastase programmi tabelis 5C (II tasand). Kui teave käib kõikide piirkondade kohta, kasutage fraasi „all regions“ (kõik piirkonnad).

RFMO/RFO/IO

Liikmesriik märgib liikide/varudega seotud majandamise/nõuannete puhul pädeva piirkondliku kalavarude majandamise organisatsiooni (RFMO), piirkondliku kalandusorganisatsiooni (RFO) või rahvusvahelise organisatsiooni (IO) akronüümi.

Nt RFMO: ICCAT, GFCM, NAFO

Nt RFO: CECAF

Nt IO: ICES

Kui RFMO, RFO või IO puudub, märkige „NA“ (ei kohaldata).

Name of sampling scheme (valikukava nimetus)

Liikmesriik märgib valikukava nimetuse. Valikukavade nimetused peavad olema samad mis käesoleva lisa tabelites 4 A ja 4B, tabelis 1D („uuringu liik“) ja tabelis 1E („liik“ * „meetod“).

Sampling frame (valimialus)

Liikmesriik märgib valimialuse. Valimialuste nimetused peavad olema samad mis käesoleva lisa tabelites 4A ja 4B.

Kas valikudisain dokumenteeritakse?

Liikmesriik märgib „Y“ (jah) või „N“ (ei). „N“ puhul märkige lahtrisse „Comments“ (märkused), millal (aasta) dokumendid kättesaadavaks tehakse.

Kust võib valikudisainiga seotud dokumente leida?

Kui liikmesriik on eelmisel väljal vastanud „Y“ (jah), märgib ta lingi veebisaidile, kust dokumente võib leida. Muul juhul märkige „NA“ (ei kohaldata).

Kas vastamata jätmised ja vastamisest keeldumised registreeritakse?

Liikmesriik märgib „Y“ (jah) või „N“ (ei). „N“ puhul märkige lahtrisse „Comments“ (märkused), millal (aasta) dokumendid kättesaadavaks tehakse.

Kas üksikasjalike andmete valideerimisega seotud kvaliteedikontrollid dokumenteeritakse?

Liikmesriik märgib „Y“ (jah) või „N“ (ei). „N“ puhul märkige lahtrisse „Comments“ (märkused), millal (aasta) dokumendid kättesaadavaks tehakse.

Kust võib andmehõivega seotud kvaliteedikontrolli dokumente leida?

Kui liikmesriik on eelmisel väljal vastanud „Y“ (jah), märgib ta lingi veebisaidile, kust dokumente võib leida. Muul juhul märkige „NA“ (ei kohaldata).

Millises riiklikus andmebaasis andmeid talletatakse?

Liikmesriik märgib vajaduse korral riikliku andmebaasi nimetuse. Muul juhul märkige „NA“ (ei kohaldata).

Millises rahvusvahelises andmebaasis andmeid talletatakse?

Liikmesriik märgib vajaduse korral rahvusvahelise andmebaasi nimetuse. Muul juhul märkige „NA“ (ei kohaldata).

Kas andmete täpsuse (nihe ja täpsus) hindamise protsesse dokumenteeritakse?

Liikmesriik märgib „Y“ (jah) või „N“ (ei). „N“ puhul märkige lahtrisse „Comments“ (märkused), millal (aasta) dokumendid kättesaadavaks tehakse.

Kust võib täpsuse hindamise protsessiga seotud dokumente leida?

Kui liikmesriik on eelmisel väljal vastanud „Y“ (jah), märgib ta lingi veebisaidile, kust dokumente võib leida. Muul juhul märkige „NA“ (ei kohaldata).

Kas redigeerimise ja imputeerimise meetodeid dokumenteeritakse?

Liikmesriik märgib „Y“ (jah) või „N“ (ei). „N“ puhul märkige lahtrisse „Comments“ (märkused), millal (aasta) dokumendid kättesaadavaks tehakse.

Kust võib redigeerimise ja imputeerimisega seotud dokumente leida?

Kui liikmesriik on eelmisel väljal vastanud „Y“ (jah), märgib ta lingi veebisaidile, kust dokumente võib leida. Muul juhul märkige „NA“ (ei kohaldata).

Comments (märkused)

Mis tahes muud märkused. Märkige sellele väljale, millal dokumendid kättesaadavaks tehakse (kui need veel kättesaadavad ei ole).

Tabel 5B

Sotsiaal-majanduslike andmetega seotud kvaliteedi tagamise raamistik

| |
| --- |
| | Institutsiooniline keskkond |
| Põhimõte 3. Erapooletus ja objektiivsus | Põhimõte 4. Konfidentsiaalsus |
| MS | Sampling year/period | Region | RFMO/RFO/IO/NSB | Name of data collection scheme | Name of data sources | Statistically sound sources and methods | Error checking | Kas konfidentsiaalsete andmete töötlemise protseduurid on olemas ja dokumenteeritud? | Kas kalandusandmete kogumise raamistiku partnerite vahelise konfidentsiaalsusnõude täitmise protokollid on olemas ja dokumenteeritud? | Kas väliskasutajatega seotud konfidentsiaalsusnõude täitmise protokollid on olemas ja dokumenteeritud? |
| | | | | | | | | | | |
| | | | | | | | | | | |
| | | | | | | | | | | |
| | | | | | | | | | | |

Institutsiooniline keskkond

Põhimõte 3. Erapooletus ja objektiivsus

Põhimõte 4. Konfidentsiaalsus

MS

Sampling year/period

Region

RFMO/RFO/IO/NSB

Name of data collection scheme

Name of data sources

Statistically sound sources and methods

Error checking

Kas konfidentsiaalsete andmete töötlemise protseduurid on olemas ja dokumenteeritud?

Kas kalandusandmete kogumise raamistiku partnerite vahelise konfidentsiaalsusnõude täitmise protokollid on olemas ja dokumenteeritud?

Kas väliskasutajatega seotud konfidentsiaalsusnõude täitmise protokollid on olemas ja dokumenteeritud?

| |
| --- |
| Statistilised protsessid |
| Põhimõte 5. Usaldusväärne metoodika | Põhimõte 6. Asjakohased statistikamenetlused | Põhimõte 7. Andmeesitajate liigse koormamise vältimine | Põhimõte 8. Kulutõhusus |
| Kas usaldusväärne metoodika on dokumenteeritud? | Kas selle metoodika puhul järgitakse rahvusvahelisi standardeid, suuniseid ja parimaid tavasid? | Kas metoodika on liikmesriigi, piirkonna ja ELi tasandil kooskõlas? | Kas haldusja muud statistilised andmed on omavahel kooskõlas? | Kas partnerite vahel on haldusandmetele juurdepääsu ja nende kvaliteeti käsitlevad kokkulepped? | Kas andmete kogumist, sisestamist ja kodeerimist kontrollitakse? | Kas redigeerimise ja imputeerimise meetodeid kasutatakse ja kontrollitakse? | Kas muudatused on dokumenteeritud ja kättesaadavad? | Kas andmete kogumise dubleerimist välditakse? | Kas andmehõive, andmete kodeerimise ja valideerimise puhul on olemas automaatsed meetodid? |
| | | | | | | | | | |
| | | | | | | | | | |
| | | | | | | | | | |
| | | | | | | | | | |

Statistilised protsessid

Põhimõte 5. Usaldusväärne metoodika

Põhimõte 6. Asjakohased statistikamenetlused

Põhimõte 7. Andmeesitajate liigse koormamise vältimine

Põhimõte 8. Kulutõhusus

Kas usaldusväärne metoodika on dokumenteeritud?

Kas selle metoodika puhul järgitakse rahvusvahelisi standardeid, suuniseid ja parimaid tavasid?

Kas metoodika on liikmesriigi, piirkonna ja ELi tasandil kooskõlas?

Kas haldusja muud statistilised andmed on omavahel kooskõlas?

Kas partnerite vahel on haldusandmetele juurdepääsu ja nende kvaliteeti käsitlevad kokkulepped?

Kas andmete kogumist, sisestamist ja kodeerimist kontrollitakse?

Kas redigeerimise ja imputeerimise meetodeid kasutatakse ja kontrollitakse?

Kas muudatused on dokumenteeritud ja kättesaadavad?

Kas andmete kogumise dubleerimist välditakse?

Kas andmehõive, andmete kodeerimise ja valideerimise puhul on olemas automaatsed meetodid?

| | Töökava | |
| --- | --- | --- |
| Statistilised väljundid | Töökava esitamise kuupäev | 31.10.2016 |
| Põhimõte 9. Asjakohasus | Põhimõte 10. Täpsus ja usaldusväärsus | Põhimõte 11. Ajakohasus ja õigeaegsus | Põhimõte 12. Sidusus ja võrreldavus | Põhimõte 13. Kättesaadavus ja selgus | Comments |
| Kas on olemas lõppkasutajate loetelu ja seda ajakohastatakse? | Kas allikaid, vahetulemusi ja väljundeid hinnatakse ja valideeritakse regulaarselt? | Kas vigasid mõõdetakse ja dokumenteeritakse? | Kas on olemas protseduurid õigeaegse täitmise tagamiseks? | Kas on olemas protseduurid sisemise sidususe jälgimiseks? | Kas statistika on ajas võrreldav? | Kas metoodilised dokumendid on avalikkusele kättesaadavad? | Kas andmed talletatakse andmebaasi? | Kust võib dokumente leida? |
| | | | | | | | | | | |
| | | | | | | | | | | |
| | | | | | | | | | | |
| | | | | | | | | | | |

Töökava

Statistilised väljundid

Töökava esitamise kuupäev

31.10.2016

Põhimõte 9. Asjakohasus

Põhimõte 10. Täpsus ja usaldusväärsus

Põhimõte 11. Ajakohasus ja õigeaegsus

Põhimõte 12. Sidusus ja võrreldavus

Põhimõte 13. Kättesaadavus ja selgus

Comments

Kas on olemas lõppkasutajate loetelu ja seda ajakohastatakse?

Kas allikaid, vahetulemusi ja väljundeid hinnatakse ja valideeritakse regulaarselt?

Kas vigasid mõõdetakse ja dokumenteeritakse?

Kas on olemas protseduurid õigeaegse täitmise tagamiseks?

Kas on olemas protseduurid sisemise sidususe jälgimiseks?

Kas statistika on ajas võrreldav?

Kas metoodilised dokumendid on avalikkusele kättesaadavad?

Kas andmed talletatakse andmebaasi?

Kust võib dokumente leida?

Üldised märkused. Käesolev tabel on kooskõlas käesoleva otsuse artikli 5 lõike 2 punktiga b. Tabelis täpsustatakse andmed, mida tuleb liidu mitmeaastase programmi tabelite 5 A, 6 ja 7 alusel koguda. Märkige sellesse tabelisse, kas andmekogumisprotsessiga seotud dokumendid on olemas, ja täpsustage, kust neid leida võib.

| Tunnuse nimetus | Juhised |
| --- | --- |
| MS (liikmesriik) | Liikmesriigi nimi esitatakse standardile ISO 3166-1 vastava kolmetähelise koodina, nt „DEU“. |
| Sampling year/period (valikuuringu aasta/periood) | Liikmesriik täpsustab kavandatud valikuuringu aasta või perioodi. |
| Region (piirkond) | Liikmesriik lähtub nimetamisviisist, mida kasutatakse liidu mitmeaastase programmi tabelis 5C (II tasand). Kui teave käib kõikide piirkondade kohta, kasutage fraasi „all regions“ (kõik piirkonnad). |
| RFMO/RFO/IO/NSB | Liikmesriik märgib liikide/varudega seotud majandamise/nõuannete puhul pädeva piirkondliku kalavarude majandamise organisatsiooni (RFMO), piirkondliku kalandusorganisatsiooni (RFO), rahvusvahelise organisatsiooni (IO) või riikliku statistikaasutuse (NSB) akronüümi.
  Nt RFMO: ICCAT, GFCM, NAFO
  Nt RFO: CECAF
  Nt IO: ICES
  Nt sotsiaal-majandusliku statistikaga tegelevad asutused ja institutsioonid
  Kui piirkondlik kalavarude majandamise organisatsioon, piirkondlik kalandusorganisatsioon, rahvusvaheline organisatsioon või riiklik statistikasutus puudub, märkige „NA“ (ei kohaldata). |
| Name of data collection scheme (andmete kogumise kava nimetus) | Liikmesriik märgib valikukava nimetuse. Need nimetused peavad olema samad mis käesoleva lisa tabelites 3A, 3B ja 3C. |
| Name of data sources (andmeallikate nimetused) | Liikmesriik märgib andmeallika nimetuse. Need nimetused peavad olema samad mis käesoleva lisa tabelites 3A, 3B ja 3C. |
| Statistically sound sources and methods (statistiliselt usaldusväärsed allikad ja meetodid) | Liikmesriik märgib „Y“ (jah) või „N“ (ei) vastavalt sellele, kas statistiliselt usaldusväärsed allikad ja meetodid on olemas. „N“ puhul märkige lahtrisse „Comments“ (märkused) peamised piirangud. |
| Error checking (veakontroll) | Liikmesriik märgib „Y“ (jah) või „N“ (ei) vastavalt sellele, kas avaldatud andmetes avastatud vead on parandatud varaseimal võimalikul kuupäeval ja avalikustatud. „EI“ puhul märkige lahtrisse „Comments“ (märkused) peamised piirangud. |
| Kas konfidentsiaalsete andmete töötlemise protseduurid on olemas ja dokumenteeritud? | Liikmesriik märgib „Y“ (jah) või „N“ (ei) vastavalt sellele, kas konfidentsiaalsusnõude täitmise, konfidentsiaalsete andmete käitlemise ja leevendamise protseduurid on olemas ja dokumenteeritud. „N“ puhul märkige lahtrisse „Comments“ (märkused) peamised piirangud. |
| Kas kalandusandmete kogumise raamistiku partnerite vahelise konfidentsiaalsusnõude täitmise protokollid on olemas ja dokumenteeritud? | Liikmesriik märgib „Y“ (jah) või „N“ (ei) vastavalt sellele, kas kalandusandmete kogumise raamistiku partnerite vahelise konfidentsiaalsusnõude täitmise protokollid on olemas ja dokumenteeritud. „N“ puhul märkige lahtrisse „Comments“ (märkused) peamised piirangud. |
| Kas väliskasutajatega seotud konfidentsiaalsusnõude täitmise protokollid on olemas ja dokumenteeritud? | Liikmesriik märgib „Y“ (jah) või „N“ (ei) vastavalt sellele, kas väliskasutajatega seotud konfidentsiaalsusnõude täitmise protokollid on olemas ja dokumenteeritud. „N“ puhul märkige lahtrisse „Comments“ (märkused) peamised piirangud. |
| Kas usaldusväärne metoodika on dokumenteeritud? | Liikmesriik märgib „Y“ (jah) või „N“ (ei) vastavalt sellele, kas usaldusväärne metoodika on dokumenteeritud. „Y“ puhul lisage viide. „N“ puhul märkige lahtrisse „Comments“ (märkused) peamised piirangud. |
| Kas selle metoodika puhul järgitakse rahvusvahelisi standardeid, suuniseid ja parimaid tavasid? | Liikmesriik märgib „Y“ (jah) või „N“ (ei) vastavalt sellele, kas usaldusväärse metoodika puhul järgitakse rahvusvahelisi standardeid, suuniseid ja parimaid tavasid. „Y“ puhul lisage viide. „N“ puhul märkige lahtrisse „Comments“ (märkused) peamised piirangud. |
| Kas metoodika on liikmesriigi, piirkonna ja ELi tasandil kooskõlas? | Liikmesriik märgib „Y“ (jah) või „N“ (ei) vastavalt sellele, kas on olemas protseduurid, millega tagatakse, et standardkontseptsioonid, -mõisted ja -liigitused on liikmesriikide, piirkondade ja ELi tasandi partnerite vahel kooskõlas. „N“ puhul märkige lahtrisse „Comments“ (märkused) peamised piirangud. |
| Kas haldus- ja muud statistilised andmed on omavahel kooskõlas? | Liikmesriik märgib „Y“ (jah) või „N“ (ei) vastavalt sellele, kas on olemas protseduurid, millega tagatakse, et haldus- ja muu statistilise teabega seotud mõisted ja kontseptsioonid on omavahel kooskõlas. „N“ puhul märkige lahtrisse „Comments“ (märkused) peamised piirangud. |
| Kas partnerite vahel on haldusandmetele juurdepääsu ja nende kvaliteeti käsitlevad kokkulepped? | Liikmesriik märgib „Y“ (jah) või „N“ (ei) vastavalt sellele, kas partnerite vahel on olemas kokkulepped, millega tagatakse juurdepääs haldusandmetele ja asjakohaste haldusandmete kvaliteet. „N“ puhul märkige lahtrisse „Comments“ (märkused) peamised piirangud. |
| Kas andmete kogumist, sisestamist ja kodeerimist kontrollitakse? | Liikmesriik märgib „Y“ (jah) või „N“ (ei) vastavalt sellele, kas andmete kogumist, sisestamist ja kodeerimist jälgitakse ja muudetakse regulaarselt, nagu nõutud. „N“ puhul märkige lahtrisse „Comments“ (märkused) peamised piirangud. |
| Kas redigeerimise ja imputeerimise meetodeid kasutatakse ja kontrollitakse? | Liikmesriik märgib „Y“ (jah) või „N“ (ei) vastavalt sellele, kas redigeerimise ja imputeerimise meetodeid kasutatakse ja kas need vaadatakse läbi, neid muudetakse või ajakohastatakse regulaarselt, nagu nõutud. „N“ puhul märkige lahtrisse „Comments“ (märkused) peamised piirangud. |
| Kas muudatused on dokumenteeritud ja kättesaadavad? | Liikmesriik märgib „Y“ (jah) või „N“ (ei) vastavalt sellele, kas muudatused on dokumenteeritud ja kättesaadavad. „N“ puhul märkige lahtrisse „Comments“ (märkused) peamised piirangud. |
| Kas andmete kogumise dubleerimist välditakse? | Liikmesriik märgib „Y“ (jah) või „N“ (ei) vastavalt sellele, kas kasutatakse võimaluse korral kasutatakse haldusallikaid, et vältida andmete kogumise dubleerimist ja vähendada vastajate koormust. „N“ puhul märkige lahtrisse „Comments“ (märkused) peamised piirangud. |
| Kas andmehõive, andmete kodeerimise ja valideerimise puhul on olemas automaatsed meetodid? | Liikmesriik märgib „Y“ või „N“ (ei) vastavalt sellele, kas on olemas protseduurid ja vahendid, et rakendada andmehõive, andmete kodeerimise ja valideerimise puhul automaatseid meetodeid. „N“ puhul märkige lahtrisse „Comments“ (märkused) peamised piirangud. |
| Kas on olemas lõppkasutajate loetelu ja seda ajakohastatakse? | Liikmesriik märgib „Y“ (jah) või „N“ (ei) vastavalt sellele, kas on olemas ja regulaarselt ajakohastatakse loetelu olulistest lõppkasutajatest ja nende andmekasutusest, sh loetelu kasutajate rahuldamata vajadustest. „N“ puhul märkige lahtrisse „Comments“ (märkused) peamised piirangud. |
| Kas allikaid, vahetulemusi ja väljundeid hinnatakse ja valideeritakse regulaarselt? | Liikmesriik märgib „Y“ (jah) või „N“ (ei) vastavalt sellele, kas andmeallikaid, vahetulemusi ja statistilisi väljundeid hinnatakse ja valideeritakse regulaarselt. „N“ puhul märkige lahtrisse „Comments“ (märkused) peamised piirangud. |
| Kas vigasid mõõdetakse ja dokumenteeritakse? | Liikmesriik märgib „Y“ (jah) või „N“ (ei) vastavalt sellele, kas valikuvigasid ja valikust sõltumatuid vigasid mõõdetakse ja dokumenteeritakse süstemaatiliselt vastavalt Euroopa standardile. „N“ puhul märkige lahtrisse „Comments“ (märkused) peamised piirangud. |
| Kas on olemas protseduurid õigeaegse täitmise tagamiseks? | Liikmesriik märgib „Y“ (jah) või „N“ (ei) vastavalt sellele, kas on olemas protseduurid, et jälgida ülesannete edenemist ja tagada nende õigeaegne täitmine. „N“ puhul märkige lahtrisse „Comments“ (märkused) peamised piirangud. |
| Kas on olemas protseduurid sisemise sidususe jälgimiseks? | Liikmesriik märgib „Y“ (jah) või „N“ (ei) vastavalt sellele, kas sisemise sidususe jälgimiseks on välja töötatud protseduurid ja neid kasutatakse süsteemselt ning selgitatakse erinevusi. „N“ puhul märkige lahtrisse „Comments“ (märkused) peamised piirangud. |
| Kas statistika on ajas võrreldav? | Liikmesriik märgib „Y“ või „N“ (ei) vastavalt sellele, kas statistika on mõistliku ajavahemiku kohta võrreldav, kas aegrea katkemised on selgitatud ja kas on olemas meetodid, et tagada ühitamine teatava ajavahemiku jooksul. „N“ puhul märkige lahtrisse „Comments“ (märkused) peamised piirangud. |
| Kas metoodilised dokumendid on avalikkusele kättesaadavad? | Liikmesriik märgib „Y“ (jah) või „N“ (ei) vastavalt sellele, kas metoodilised dokumendid on hõlpsalt kättesaadavad. „N“ puhul märkige lahtrisse „Comments“ (märkused) peamised piirangud. |
| Kas andmed talletatakse andmebaasi? | Liikmesriik märgib „Y“ (jah) või „N“ (ei) vastavalt sellele, kas esmased, üksikasjalikud ja koondandmed ning seonduvad metaandmed talletatakse andmebaasi. „N“ puhul märkige lahtrisse „Comments“ (märkused) peamised piirangud. |
| Kust võib dokumente leida? | Kui liikmesriik on eelmisel väljal vastanud „Y“ (jah), märgib ta lingi veebisaidile, kust dokumente võib leida. Muul juhul märkige „NA“ (ei kohaldata). |
| Comments (märkused) | Mis tahes muud märkused. Märkige sellele väljale, millal dokumendid kättesaadavaks tehakse (kui need veel kättesaadavad ei ole). |

Tunnuse nimetus

Juhised

MS (liikmesriik)

Liikmesriigi nimi esitatakse standardile ISO 3166-1 vastava kolmetähelise koodina, nt „DEU“.

Sampling year/period (valikuuringu aasta/periood)

Liikmesriik täpsustab kavandatud valikuuringu aasta või perioodi.

Region (piirkond)

Liikmesriik lähtub nimetamisviisist, mida kasutatakse liidu mitmeaastase programmi tabelis 5C (II tasand). Kui teave käib kõikide piirkondade kohta, kasutage fraasi „all regions“ (kõik piirkonnad).

RFMO/RFO/IO/NSB

Liikmesriik märgib liikide/varudega seotud majandamise/nõuannete puhul pädeva piirkondliku kalavarude majandamise organisatsiooni (RFMO), piirkondliku kalandusorganisatsiooni (RFO), rahvusvahelise organisatsiooni (IO) või riikliku statistikaasutuse (NSB) akronüümi.

Nt RFMO: ICCAT, GFCM, NAFO

Nt RFO: CECAF

Nt IO: ICES

Nt sotsiaal-majandusliku statistikaga tegelevad asutused ja institutsioonid

Kui piirkondlik kalavarude majandamise organisatsioon, piirkondlik kalandusorganisatsioon, rahvusvaheline organisatsioon või riiklik statistikasutus puudub, märkige „NA“ (ei kohaldata).

Name of data collection scheme (andmete kogumise kava nimetus)

Liikmesriik märgib valikukava nimetuse. Need nimetused peavad olema samad mis käesoleva lisa tabelites 3A, 3B ja 3C.

Name of data sources (andmeallikate nimetused)

Liikmesriik märgib andmeallika nimetuse. Need nimetused peavad olema samad mis käesoleva lisa tabelites 3A, 3B ja 3C.

Statistically sound sources and methods (statistiliselt usaldusväärsed allikad ja meetodid)

Liikmesriik märgib „Y“ (jah) või „N“ (ei) vastavalt sellele, kas statistiliselt usaldusväärsed allikad ja meetodid on olemas. „N“ puhul märkige lahtrisse „Comments“ (märkused) peamised piirangud.

Error checking (veakontroll)

Liikmesriik märgib „Y“ (jah) või „N“ (ei) vastavalt sellele, kas avaldatud andmetes avastatud vead on parandatud varaseimal võimalikul kuupäeval ja avalikustatud. „EI“ puhul märkige lahtrisse „Comments“ (märkused) peamised piirangud.

Kas konfidentsiaalsete andmete töötlemise protseduurid on olemas ja dokumenteeritud?

Liikmesriik märgib „Y“ (jah) või „N“ (ei) vastavalt sellele, kas konfidentsiaalsusnõude täitmise, konfidentsiaalsete andmete käitlemise ja leevendamise protseduurid on olemas ja dokumenteeritud. „N“ puhul märkige lahtrisse „Comments“ (märkused) peamised piirangud.

Kas kalandusandmete kogumise raamistiku partnerite vahelise konfidentsiaalsusnõude täitmise protokollid on olemas ja dokumenteeritud?

Liikmesriik märgib „Y“ (jah) või „N“ (ei) vastavalt sellele, kas kalandusandmete kogumise raamistiku partnerite vahelise konfidentsiaalsusnõude täitmise protokollid on olemas ja dokumenteeritud. „N“ puhul märkige lahtrisse „Comments“ (märkused) peamised piirangud.

Kas väliskasutajatega seotud konfidentsiaalsusnõude täitmise protokollid on olemas ja dokumenteeritud?

Liikmesriik märgib „Y“ (jah) või „N“ (ei) vastavalt sellele, kas väliskasutajatega seotud konfidentsiaalsusnõude täitmise protokollid on olemas ja dokumenteeritud. „N“ puhul märkige lahtrisse „Comments“ (märkused) peamised piirangud.

Kas usaldusväärne metoodika on dokumenteeritud?

Liikmesriik märgib „Y“ (jah) või „N“ (ei) vastavalt sellele, kas usaldusväärne metoodika on dokumenteeritud. „Y“ puhul lisage viide. „N“ puhul märkige lahtrisse „Comments“ (märkused) peamised piirangud.

Kas selle metoodika puhul järgitakse rahvusvahelisi standardeid, suuniseid ja parimaid tavasid?

Liikmesriik märgib „Y“ (jah) või „N“ (ei) vastavalt sellele, kas usaldusväärse metoodika puhul järgitakse rahvusvahelisi standardeid, suuniseid ja parimaid tavasid. „Y“ puhul lisage viide. „N“ puhul märkige lahtrisse „Comments“ (märkused) peamised piirangud.

Kas metoodika on liikmesriigi, piirkonna ja ELi tasandil kooskõlas?

Liikmesriik märgib „Y“ (jah) või „N“ (ei) vastavalt sellele, kas on olemas protseduurid, millega tagatakse, et standardkontseptsioonid, -mõisted ja -liigitused on liikmesriikide, piirkondade ja ELi tasandi partnerite vahel kooskõlas. „N“ puhul märkige lahtrisse „Comments“ (märkused) peamised piirangud.

Kas haldus- ja muud statistilised andmed on omavahel kooskõlas?

Liikmesriik märgib „Y“ (jah) või „N“ (ei) vastavalt sellele, kas on olemas protseduurid, millega tagatakse, et haldus- ja muu statistilise teabega seotud mõisted ja kontseptsioonid on omavahel kooskõlas. „N“ puhul märkige lahtrisse „Comments“ (märkused) peamised piirangud.

Kas partnerite vahel on haldusandmetele juurdepääsu ja nende kvaliteeti käsitlevad kokkulepped?

Liikmesriik märgib „Y“ (jah) või „N“ (ei) vastavalt sellele, kas partnerite vahel on olemas kokkulepped, millega tagatakse juurdepääs haldusandmetele ja asjakohaste haldusandmete kvaliteet. „N“ puhul märkige lahtrisse „Comments“ (märkused) peamised piirangud.

Kas andmete kogumist, sisestamist ja kodeerimist kontrollitakse?

Liikmesriik märgib „Y“ (jah) või „N“ (ei) vastavalt sellele, kas andmete kogumist, sisestamist ja kodeerimist jälgitakse ja muudetakse regulaarselt, nagu nõutud. „N“ puhul märkige lahtrisse „Comments“ (märkused) peamised piirangud.

Kas redigeerimise ja imputeerimise meetodeid kasutatakse ja kontrollitakse?

Liikmesriik märgib „Y“ (jah) või „N“ (ei) vastavalt sellele, kas redigeerimise ja imputeerimise meetodeid kasutatakse ja kas need vaadatakse läbi, neid muudetakse või ajakohastatakse regulaarselt, nagu nõutud. „N“ puhul märkige lahtrisse „Comments“ (märkused) peamised piirangud.

Kas muudatused on dokumenteeritud ja kättesaadavad?

Liikmesriik märgib „Y“ (jah) või „N“ (ei) vastavalt sellele, kas muudatused on dokumenteeritud ja kättesaadavad. „N“ puhul märkige lahtrisse „Comments“ (märkused) peamised piirangud.

Kas andmete kogumise dubleerimist välditakse?

Liikmesriik märgib „Y“ (jah) või „N“ (ei) vastavalt sellele, kas kasutatakse võimaluse korral kasutatakse haldusallikaid, et vältida andmete kogumise dubleerimist ja vähendada vastajate koormust. „N“ puhul märkige lahtrisse „Comments“ (märkused) peamised piirangud.

Kas andmehõive, andmete kodeerimise ja valideerimise puhul on olemas automaatsed meetodid?

Liikmesriik märgib „Y“ või „N“ (ei) vastavalt sellele, kas on olemas protseduurid ja vahendid, et rakendada andmehõive, andmete kodeerimise ja valideerimise puhul automaatseid meetodeid. „N“ puhul märkige lahtrisse „Comments“ (märkused) peamised piirangud.

Kas on olemas lõppkasutajate loetelu ja seda ajakohastatakse?

Liikmesriik märgib „Y“ (jah) või „N“ (ei) vastavalt sellele, kas on olemas ja regulaarselt ajakohastatakse loetelu olulistest lõppkasutajatest ja nende andmekasutusest, sh loetelu kasutajate rahuldamata vajadustest. „N“ puhul märkige lahtrisse „Comments“ (märkused) peamised piirangud.

Kas allikaid, vahetulemusi ja väljundeid hinnatakse ja valideeritakse regulaarselt?

Liikmesriik märgib „Y“ (jah) või „N“ (ei) vastavalt sellele, kas andmeallikaid, vahetulemusi ja statistilisi väljundeid hinnatakse ja valideeritakse regulaarselt. „N“ puhul märkige lahtrisse „Comments“ (märkused) peamised piirangud.

Kas vigasid mõõdetakse ja dokumenteeritakse?

Liikmesriik märgib „Y“ (jah) või „N“ (ei) vastavalt sellele, kas valikuvigasid ja valikust sõltumatuid vigasid mõõdetakse ja dokumenteeritakse süstemaatiliselt vastavalt Euroopa standardile. „N“ puhul märkige lahtrisse „Comments“ (märkused) peamised piirangud.

Kas on olemas protseduurid õigeaegse täitmise tagamiseks?

Liikmesriik märgib „Y“ (jah) või „N“ (ei) vastavalt sellele, kas on olemas protseduurid, et jälgida ülesannete edenemist ja tagada nende õigeaegne täitmine. „N“ puhul märkige lahtrisse „Comments“ (märkused) peamised piirangud.

Kas on olemas protseduurid sisemise sidususe jälgimiseks?

Liikmesriik märgib „Y“ (jah) või „N“ (ei) vastavalt sellele, kas sisemise sidususe jälgimiseks on välja töötatud protseduurid ja neid kasutatakse süsteemselt ning selgitatakse erinevusi. „N“ puhul märkige lahtrisse „Comments“ (märkused) peamised piirangud.

Kas statistika on ajas võrreldav?

Liikmesriik märgib „Y“ või „N“ (ei) vastavalt sellele, kas statistika on mõistliku ajavahemiku kohta võrreldav, kas aegrea katkemised on selgitatud ja kas on olemas meetodid, et tagada ühitamine teatava ajavahemiku jooksul. „N“ puhul märkige lahtrisse „Comments“ (märkused) peamised piirangud.

Kas metoodilised dokumendid on avalikkusele kättesaadavad?

Liikmesriik märgib „Y“ (jah) või „N“ (ei) vastavalt sellele, kas metoodilised dokumendid on hõlpsalt kättesaadavad. „N“ puhul märkige lahtrisse „Comments“ (märkused) peamised piirangud.

Kas andmed talletatakse andmebaasi?

Liikmesriik märgib „Y“ (jah) või „N“ (ei) vastavalt sellele, kas esmased, üksikasjalikud ja koondandmed ning seonduvad metaandmed talletatakse andmebaasi. „N“ puhul märkige lahtrisse „Comments“ (märkused) peamised piirangud.

Kust võib dokumente leida?

Kui liikmesriik on eelmisel väljal vastanud „Y“ (jah), märgib ta lingi veebisaidile, kust dokumente võib leida. Muul juhul märkige „NA“ (ei kohaldata).

Comments (märkused)

Mis tahes muud märkused. Märkige sellele väljale, millal dokumendid kättesaadavaks tehakse (kui need veel kättesaadavad ei ole).

6. JAGU

ANDMETE KÄTTESAADAVUS

Tabel 6A

Andmete kättesaadavus

| | Töökava | |
| --- | --- | --- |
| Töökava esitamise kuupäev | 31.10.2016 |
| MS | Data set | Section | Variable group | Year(s) of WP implementation | Reference year | Final data available after | Comments |
| SWE | Kalaevastiku majanduslik näitaja | 3A | Tulu/kulu | N | N – 1 | N + 1, 1. märts | |
| SWE | Vesiviljeluse majanduslik näitaja | | Kõik | N | N – 1 | N + 1, 1. märts | |
| SWE | Püügitegevuse tunnus | | Püügivõimsus | N | N | N + 1, 31. jaanuar | |
| SWE | Püügitegevuse tunnus | | Lossimine | N | N | N + 1, 31. märts | |
| SWE | Kalatöötluse majanduslik näitaja | | Kõik | N | N – 2 | N + 1, 1. november | |

Töökava

Töökava esitamise kuupäev

31.10.2016

MS

Data set

Section

Variable group

Year(s) of WP implementation

Reference year

Final data available after

Comments

SWE

Kalaevastiku majanduslik näitaja

3A

Tulu/kulu

N

N – 1

N + 1, 1. märts

SWE

Vesiviljeluse majanduslik näitaja

Kõik

N

N – 1

N + 1, 1. märts

SWE

Püügitegevuse tunnus

Püügivõimsus

N

N

N + 1, 31. jaanuar

SWE

Püügitegevuse tunnus

Lossimine

N

N

N + 1, 31. märts

SWE

Kalatöötluse majanduslik näitaja

Kõik

N

N – 2

N + 1, 1. november

Üldised märkused. Käesolev tabel on kooskõlas käesoleva otsuse artikliga 6. Esitage selles tabelis teave lõppkasutajatele andmete kättesaadavuse kohta (andmestiku järgi).

| Tunnuse nimetus | Juhised |
| --- | --- |
| MS (liikmesriik) | Liikmesriigi nimi esitatakse standardile ISO 3166-1 vastava kolmetähelise koodina, nt „DEU“. |
| Data set (andmestik) | Liikmesriik viitab andmestikule, mille kohta esitatakse kättesaadavuse teavet. Andmestiku nimetuse võib tuletada käesoleva lisa vastava tabeli pealkirja põhjal. |
| Section (jagu) | Liikmesriik viitab töökava konkreetsele jaole. |
| Variable group (tunnuse rühm) | Liikmesriik viitab käesoleva lisa tabelites 1B, 1E, 1I, 2A, 3A ja 3B esinevatele konkreetsetele tunnustele. Kui viidatase muule tabelile, võib selle välja tühjaks jätta. |
| Year(s) of WP implementation (töökava rakendamise aasta(d)) | Liikmesriik viitab aastale või aastatele, millal töökava kohaldatakse. |
| Reference year (vaatlusaasta) | Liikmesriik viitab andmete kavandatud kogumise aastale. |
| Final data available after (hiljem kättesaadavad lõplikud andmed) | Liikmesriik märgib, mitu aastat pärast andmete kogumist tehakse andmed lõppkasutajatele kättesaadavaks. Vajaduse korral kasutage aastat ja kuud. |
| Comments (märkused) | Mis tahes muud märkused. |

Tunnuse nimetus

Juhised

MS (liikmesriik)

Liikmesriigi nimi esitatakse standardile ISO 3166-1 vastava kolmetähelise koodina, nt „DEU“.

Data set (andmestik)

Liikmesriik viitab andmestikule, mille kohta esitatakse kättesaadavuse teavet. Andmestiku nimetuse võib tuletada käesoleva lisa vastava tabeli pealkirja põhjal.

Section (jagu)

Liikmesriik viitab töökava konkreetsele jaole.

Variable group (tunnuse rühm)

Liikmesriik viitab käesoleva lisa tabelites 1B, 1E, 1I, 2A, 3A ja 3B esinevatele konkreetsetele tunnustele. Kui viidatase muule tabelile, võib selle välja tühjaks jätta.

Year(s) of WP implementation (töökava rakendamise aasta(d))

Liikmesriik viitab aastale või aastatele, millal töökava kohaldatakse.

Reference year (vaatlusaasta)

Liikmesriik viitab andmete kavandatud kogumise aastale.

Final data available after (hiljem kättesaadavad lõplikud andmed)

Liikmesriik märgib, mitu aastat pärast andmete kogumist tehakse andmed lõppkasutajatele kättesaadavaks. Vajaduse korral kasutage aastat ja kuud.

Comments (märkused)

Mis tahes muud märkused.

7. JAGU

KOORDINEERIMINE

Tabel 7A

Kavandatud piirkondlik ja rahvusvaheline koordineerimine

| | Töökava | |
| --- | --- | --- |
| Töökava esitamise kuupäev | 31.10.2016 |
| MS | Acronym | Name of meeting | RFMO/RFO/IO | Planned MS participation | Comments |
| SWE | RCM Med | | | X | |
| SWE | WGNSSK | | ICES | X | |
| SWE | MEDITS | | | X | |

Töökava

Töökava esitamise kuupäev

31.10.2016

MS

Acronym

Name of meeting

RFMO/RFO/IO

Planned MS participation

Comments

SWE

RCM Med

X

SWE

WGNSSK

ICES

X

SWE

MEDITS

X

Üldised märkused. Käesolev tabel on kooskõlas käesoleva otsuse artikli 7 lõikega 1. Esitage selles tabelis teave liikmesriigi kavandatud osalemise kohta kohtumistel, mis kalandusandmete kogumise raamistiku alusel toimuva andmete kogumise seisukohalt olulised.

| Tunnuse nimetus | Juhised |
| --- | --- |
| MS (liikmesriik) | Liikmesriigi nimi esitatakse standardile ISO 3166-1 vastava kolmetähelise koodina, nt „DEU“. |
| Akronym (akronüüm) | Liikmesriik märgib selle kohtumise ametliku akronüümi, millel ta osales. |
| Name of the meeting (kohtumise nimetus) | Liikmesriik märgib selle kohtumise täieliku ametliku nimetuse, millel ta osales. |
| RFMO/RFO/IO | Liikmesriik märgib liikide/varudega seotud majandamise/nõuannete puhul pädeva piirkondliku kalavarude majandamise organisatsiooni (RFMO), piirkondliku kalandusorganisatsiooni (RFO) või rahvusvahelise organisatsiooni (IO) akronüümi.
  Nt RFMO: ICCAT, GFCM, NAFO
  Nt RFO: CECAF
  Nt IO: ICES
  Kui RFMO, RFO või IO puudub, märkige „NA“ (ei kohaldata). |
| Planned MS participation (liikmesriigi kavandatav osalus) | Liikmesriik märgib, kas on kavas kohtumisel osaleda. |
| Comments (märkused) | Mis tahes muud märkused. |

Tunnuse nimetus

Juhised

MS (liikmesriik)

Liikmesriigi nimi esitatakse standardile ISO 3166-1 vastava kolmetähelise koodina, nt „DEU“.

Akronym (akronüüm)

Liikmesriik märgib selle kohtumise ametliku akronüümi, millel ta osales.

Name of the meeting (kohtumise nimetus)

Liikmesriik märgib selle kohtumise täieliku ametliku nimetuse, millel ta osales.

RFMO/RFO/IO

Liikmesriik märgib liikide/varudega seotud majandamise/nõuannete puhul pädeva piirkondliku kalavarude majandamise organisatsiooni (RFMO), piirkondliku kalandusorganisatsiooni (RFO) või rahvusvahelise organisatsiooni (IO) akronüümi.

Nt RFMO: ICCAT, GFCM, NAFO

Nt RFO: CECAF

Nt IO: ICES

Kui RFMO, RFO või IO puudub, märkige „NA“ (ei kohaldata).

Planned MS participation (liikmesriigi kavandatav osalus)

Liikmesriik märgib, kas on kavas kohtumisel osaleda.

Comments (märkused)

Mis tahes muud märkused.

Tabel 7B

Soovituste ja kokkulepetega seotud järelmeetmed

| | Töökava | |
| --- | --- | --- |
| Töökava esitamise kuupäev | 31.10.2016 |
| MS | Region | RFMO/RFO/IO | Source | Section | Topic | Recommendation number | Recommendation/Agreement | Follow-up action | Comments |
| SWE | Atlandi põhjaosa | | Koostöökohtumine 2014 | | Püügitegevusega seotud tunnused | | | | |
| LVA | Läänemeri | | STECF 14-13 | VII | | | | | |
| | | | | III.C, III.E | | | | | |
| | | | | III.F | | | | | |
| | | | | Kõik | | | | | |
| | | | | | | | | | |

Töökava

Töökava esitamise kuupäev

31.10.2016

MS

Region

RFMO/RFO/IO

Source

Section

Topic

Recommendation number

Recommendation/Agreement

Follow-up action

Comments

SWE

Atlandi põhjaosa

Koostöökohtumine 2014

Püügitegevusega seotud tunnused

LVA

Läänemeri

STECF 14-13

VII

III.C, III.E

III.F

Kõik

Üldised märkused. Käesolev tabel on kooskõlas käesoleva otsuse artikli 7 lõikega 1 ja artikliga 8. Esitage selles tabelis teave selle kohta, kuidas liikmesriik kavatseb täita soovitusi ja kokkuleppeid, mis on seotud kalandusandmete kogumise raamistiku alusel toimuva andmete kogumisega Euroopa ja rahvusvahelisel tasandil.

| Tunnuse nimetus | Juhised |
| --- | --- |
| Liikmesriik | Liikmesriigi nimi esitatakse standardile ISO 3166-1 vastava kolmetähelise koodina, nt „DEU“. |
| Piirkond | Liikmesriik lähtub nimetamisviisist, mida kasutatakse liidu mitmeaastase programmi tabelis 5C (II tasand). Kui soovitus käib kõikide piirkondade kohta, kasutage fraasi „all regions“ (kõik piirkonnad). |
| RFMO/RFO/IO | Liikmesriik märgib liikide/varudega seotud majandamise/nõuannete puhul pädeva piirkondliku kalavarude majandamise organisatsiooni (RFMO), piirkondliku kalandusorganisatsiooni (RFO) või rahvusvahelise organisatsiooni (IO) akronüümi.
  Nt RFMO: ICCAT, GFCM, NAFO
  Nt RFO: CECAF
  Nt IO: ICES
  Kui RFMO, RFO või IO puudub, märkige „NA“ ei kohaldata). |
| Source (allikas) | Liikmesriik märgib soovituse allika akronüümi abil: piirkondlik koordineerimiskoosolek (RCM), piirkondlik koordineerimisrühm (RCG), koostöökohtumine (LM), STECFi ekspertide töörühm (EWG), nt „LM 2014“, „STECF EWG 14–07“. |
| Section (jagu) | Liikmesriik viitab töökava jaole, nt „1A“, „1B“ jne. Kui soovitus käib mitme jao kohta, märkige vastavad jaod. Kui soovitus käib kõikide jagude kohta, märkige „kõik“. |
| Topic (teema) | Liikmesriik viitab teemale, mille kohta soovitus käib, nt „Data Quality“ (Andmete kvaliteet), „Surveys“ (Uuringud) jne. |
| Recommendation number (soovituse number) | Liikmesriik viitab üksikule soovitusele antud numbrile, kui sellised numbrid on olemas. |
| Recommendation/agreement (soovitus/kokkulepe) | Liikmesriik viitab asjakohastele soovitustele, töökava vaatlusperioodile ja liikmesriigile. Loetleda ei ole vaja soovitusi ja kokkuleppeid, mis liikmesriigi puhul ei kehti (nt mis käsitlevad ICESi eksperdirühmade pädevust, komisjoni võetavaid meetmeid jne). |
| Follow-up action (järelmeetmed) | Liikmesriik kirjeldab lühidalt võetud või võetavaid meetmeid. |
| Comments (märkused) | Mis tahes muud märkused. |

Tunnuse nimetus

Juhised

Liikmesriik

Liikmesriigi nimi esitatakse standardile ISO 3166-1 vastava kolmetähelise koodina, nt „DEU“.

Piirkond

Liikmesriik lähtub nimetamisviisist, mida kasutatakse liidu mitmeaastase programmi tabelis 5C (II tasand). Kui soovitus käib kõikide piirkondade kohta, kasutage fraasi „all regions“ (kõik piirkonnad).

RFMO/RFO/IO

Liikmesriik märgib liikide/varudega seotud majandamise/nõuannete puhul pädeva piirkondliku kalavarude majandamise organisatsiooni (RFMO), piirkondliku kalandusorganisatsiooni (RFO) või rahvusvahelise organisatsiooni (IO) akronüümi.

Nt RFMO: ICCAT, GFCM, NAFO

Nt RFO: CECAF

Nt IO: ICES

Kui RFMO, RFO või IO puudub, märkige „NA“ ei kohaldata).

Source (allikas)

Liikmesriik märgib soovituse allika akronüümi abil: piirkondlik koordineerimiskoosolek (RCM), piirkondlik koordineerimisrühm (RCG), koostöökohtumine (LM), STECFi ekspertide töörühm (EWG), nt „LM 2014“, „STECF EWG 14–07“.

Section (jagu)

Liikmesriik viitab töökava jaole, nt „1A“, „1B“ jne. Kui soovitus käib mitme jao kohta, märkige vastavad jaod. Kui soovitus käib kõikide jagude kohta, märkige „kõik“.

Topic (teema)

Liikmesriik viitab teemale, mille kohta soovitus käib, nt „Data Quality“ (Andmete kvaliteet), „Surveys“ (Uuringud) jne.

Recommendation number (soovituse number)

Liikmesriik viitab üksikule soovitusele antud numbrile, kui sellised numbrid on olemas.

Recommendation/agreement (soovitus/kokkulepe)

Liikmesriik viitab asjakohastele soovitustele, töökava vaatlusperioodile ja liikmesriigile. Loetleda ei ole vaja soovitusi ja kokkuleppeid, mis liikmesriigi puhul ei kehti (nt mis käsitlevad ICESi eksperdirühmade pädevust, komisjoni võetavaid meetmeid jne).

Follow-up action (järelmeetmed)

Liikmesriik kirjeldab lühidalt võetud või võetavaid meetmeid.

Comments (märkused)

Mis tahes muud märkused.

Tabel 7C

Kahe- ja mitmepoolsed lepingud

| | Töökava | |
| --- | --- | --- |
| Töökava esitamise kuupäev | 31.10.2016 |
| MSs | Contact persons | Content | Coordination | Description of sampling/sampling protocol/sampling intensity | Data transmission | Access to vessels | Validity | Comments |
| DEU - DNK | osaleva liikmesriigi esitatud nimi ja e-posti aadress | a) | DEU laevad, mis lossivad esmamüügiks DNK-s, on hõlmatud DEU töökavaga. |

Töökava

Töökava esitamise kuupäev

31.10.2016

MSs

Contact persons

Content

Coordination

Description of sampling/sampling protocol/sampling intensity

Data transmission

Access to vessels

Validity

Comments

DEU - DNK

osaleva liikmesriigi esitatud nimi ja e-posti aadress

a)

DEU laevad, mis lossivad esmamüügiks DNK-s, on hõlmatud DEU töökavaga.

| b) | DNK laevad, mis lossivad esmamüügiks DEU-s, on hõlmatud DNK töökavaga. |
| --- | --- |

b)

DNK laevad, mis lossivad esmamüügiks DEU-s, on hõlmatud DNK töökavaga.

Ei kohaldata

Vette tagasi lastud kalade pikkus ja vanus ning lossimine vastavalt asjakohasele töökavale.

Valimi võtmise maht ja katvus vastavalt Läänemere ning NS & EA piirkondlikul koordineerimiskoosolekul kokkulepitule.

DEU/DNK vastutab iga oma laeva andmete esitamise eest asjaomastele lõppkasutajatele ja teineteisele.

Valimi võtmise eest vastutav riik tagab juurdepääsu laevadele.

vastavalt töökavale

LTU - DEU - LVA - NLD - POL

DEU, LVA, LTU, NLD, POL teevad koostööd bioloogiliste andmete kogumisel pelaagilise püügi kohta CECAFi vetes ajavahemikel 2014–2015 ja 2016–2017 (uus pikendamine).

NL koordineerib käesoleva mitmepoolse kokkuleppe täitmist. NL sõlmib lepingu sõltumatu töövõtjaga Corten Marine Research (CMR), kes tegutseb NL-i ja IMROP-i (Mauritaania okeanograafia- ja kalandusuuringute instituut) vahelise esindajana. CMR võtab valimi võtmiseks tööle Mauritaania vaatlejad IMROP-ist. CMR ja IMROP sõlmivad kokkuleppe, milles vormistatakse vastastikused kohustused ning muu hulgas ka see, et hinnastatakse üksnes selle konkreetse ülesande lisakulud.

Mauritaania vaatlejate poolt bioloogilise valimi võtmine kalalaevade pardal CECAFi piirkonnas. CMR-i esitatud vaatlejad järgivad dokumendis „Biological Data Collection of pelagic fisheries in CECAF waters in compliance with the DCF“ (versioon 31-05-2011) kirjeldatud valiku protokolli.

CMR vastutab andmete kogumise ja kvaliteedi kontrollimise ning kokkuleppe alusel kogutud andmete väljastamise eest CECAFi pelaagiliste kalavarude töörühmale. CMR esitab kõik andmed ka CVO-le, kes jagab andmeid partneritele.

Iga partner tagab kokkuleppe alusel Mauritaania vaatlejatele juurdepääsu oma laevastikule. Laevadele juurdepääsu andmisest keeldumine ei vabasta partnerit juriidilistest või finantskohustustest.

Kokkulepe hakkab kehtima 1. jaanuaril 2012. Selle kehtivus lõpeb 31. detsembril 2013, v.a finantskohustused. Kokkulepe lõpetatakse enne nimetatud kuupäeva juhul, kui CECAFi ala suletakse ELi laevadele pelaagiliseks püügiks. Ülejäänud lõplikud maksed makstakse partneritele proportsionaalselt tagasi. Kokkuleppe uus lõpptähtaeg: 31. detsember 2015

Üldised märkused. Käesolev tabel on kooskõlas käesoleva otsuse artikli 7 lõikega 2 ja artikliga 8. Esitage selles tabelis teave teiste liikmesriikidega sõlmitud kokkulepete kohta ja selle kohta, kuidas täidetakse Euroopa ja rahvusvahelise tasandi kohustusi.

| Tunnuse nimetus | Juhised |
| --- | --- |
| MS (liikmesriigid) | Kokkuleppes osalevate liikmesriikide nimed esitatakse standardile ISO 3166-1 vastava kolmetähelise koodina, nt „DEU“. |
| Contact persons (kontaktisikud) | Liikmesriik märgib kokkuleppega seotud liikmesriigi vastutava isiku nime ja e-posti aadressi. |
| Content (sisu) | Liikmesriik kirjeldab lühidalt kokkuleppe eesmärki. Liikmesriik esitab vajaduse korral lahtris „Comments“ (märkused) täpse ja täieliku viite või toimiva lingi kokkuleppega seotud dokumentidele. |
| Coordination (koordineerimine) | Liikmesriik kirjeldab lühidalt, kuidas toimub koordineerimine ja kes seda teeb. |
| Description of sampling / sampling protocol / sampling intensity (valiku / valiku protokolli / valikusuhte kirjeldus) | Liikmesriik kirjeldab lühidalt kokkuleppe alusel toimuvat valikuuringut. |
| Data transmission (andmete edastamine) | Liikmesriik märgib, milline liikmesriik vastutab millise andmestiku esitamise eest. |
| Access to vessels (juurdepääs laevadele) | Liikmesriik märgib, kas kokkuleppega antakse juurdepääs teiste partnerite laevadele. |
| Validity (kehtivus) | Liikmesriik märgib aasta, mil kokkuleppe kaotab kehtivuse, või aasta, mil kokkulepe allkirjastati/allkirjastatakse, kui seda igal aastal pikendatakse. |
| Comments (märkused) | Mis tahes muud märkused. |

Tunnuse nimetus

Juhised

MS (liikmesriigid)

Kokkuleppes osalevate liikmesriikide nimed esitatakse standardile ISO 3166-1 vastava kolmetähelise koodina, nt „DEU“.

Contact persons (kontaktisikud)

Liikmesriik märgib kokkuleppega seotud liikmesriigi vastutava isiku nime ja e-posti aadressi.

Content (sisu)

Liikmesriik kirjeldab lühidalt kokkuleppe eesmärki. Liikmesriik esitab vajaduse korral lahtris „Comments“ (märkused) täpse ja täieliku viite või toimiva lingi kokkuleppega seotud dokumentidele.

Coordination (koordineerimine)

Liikmesriik kirjeldab lühidalt, kuidas toimub koordineerimine ja kes seda teeb.

Description of sampling / sampling protocol / sampling intensity (valiku / valiku protokolli / valikusuhte kirjeldus)

Liikmesriik kirjeldab lühidalt kokkuleppe alusel toimuvat valikuuringut.

Data transmission (andmete edastamine)

Liikmesriik märgib, milline liikmesriik vastutab millise andmestiku esitamise eest.

Access to vessels (juurdepääs laevadele)

Liikmesriik märgib, kas kokkuleppega antakse juurdepääs teiste partnerite laevadele.

Validity (kehtivus)

Liikmesriik märgib aasta, mil kokkuleppe kaotab kehtivuse, või aasta, mil kokkulepe allkirjastati/allkirjastatakse, kui seda igal aastal pikendatakse.

Comments (märkused)

Mis tahes muud märkused.

---

II LISA

| Liidu mitmeaastase programmi sätted | Töökava vastav osa |
| --- | --- |
| Säte | Tabel | Tabel | Tekst |
| III peatükk | |
| 1.1(d) joonealune märkus 6 | | 3C | Tekstikast 3C |
| 2(a)(i)
  2(a)(ii)
  2(a)(iii) | 1A, 1B, 1C
  1A, 1B, 1C
  1A, 1B, 1C | 1A, 1B, 1C
  1A, 1B, 1C
  1A, 1B, 1C | |
| 2(a)(iv) | 3 | 1D | |
| 2(b)
  2(c) | 1E
  1E | 1E
  1E | Tekstikast 1E
  Tekstikast 1E |
| 3(a) | 1D | 1F | |
| 3(c) | — | — | Katseuuring 2 |
| 4 | 4 | 2A | Tekstikast 2A |
| 5(a)
  5(b) | 5A
  6 | 3A
  3A | Tekstikast 3A
  Tekstikast 3A, katseuuring 3 |
| 6(a)
  6(b)
  6(c) | 7
  6
  8 | 3B
  3B
  — | Tekstikast 3B
  Tekstikast 3B
  Katseuuring 4 |
| IV peatükk | |
| 1 | 10 | 1G, 1H | Tekstikast 1G |
| V peatükk | |
| 4 | — | — | Katseuuring 1 |

Liidu mitmeaastase programmi sätted

Töökava vastav osa

Säte

Tabel

Tabel

Tekst

III peatükk

1.1(d) joonealune märkus 6

3C

Tekstikast 3C

2(a)(i)

2(a)(ii)

2(a)(iii)

1A, 1B, 1C

1A, 1B, 1C

1A, 1B, 1C

1A, 1B, 1C

1A, 1B, 1C

1A, 1B, 1C

2(a)(iv)

3

1D

2(b)

2(c)

1E

1E

1E

1E

Tekstikast 1E

Tekstikast 1E

3(a)

1D

1F

3(c)

—

—

Katseuuring 2

4

4

2A

Tekstikast 2A

5(a)

5(b)

5A

6

3A

3A

Tekstikast 3A

Tekstikast 3A, katseuuring 3

6(a)

6(b)

6(c)

7

6

8

3B

3B

—

Tekstikast 3B

Tekstikast 3B

Katseuuring 4

IV peatükk

1

10

1G, 1H

Tekstikast 1G

V peatükk

4

—

—

Katseuuring 1

---