# Eiropas Savienības L 325/2016

| | ISSN 1977-0715 |
| --- | --- |
| Eiropas Savienības
  Oficiālais Vēstnesis | L 325 |
| | |
| Izdevums latviešu valodā | Tiesību akti | 59. gadagājums2016. gada 30. novembris |

ISSN 1977-0715

Eiropas Savienības

Oficiālais Vēstnesis

L 325

Izdevums latviešu valodā

Tiesību akti

59. gadagājums2016. gada 30. novembris

---

| Saturs | | II   Neleģislatīvi akti | Lappuse |
| --- | --- | --- | --- |
| | | LĒMUMI |
| | * | Komisijas Lēmums (ES) 2016/2068 (2013. gada 29. jūlijs) par valsts atbalstu SA.35611 (13/C), ko Francija plāno piešķirt PSA Peugeot Citroën SA grupai
  (izziņots ar dokumenta numuru C(2013) 4971)

   (
  1
  ) | 1 |
| | * | Komisijas Lēmums (ES) 2016/2069 (2014. gada 1. oktobris) par pasākumiem SA.14093 (C 76/2002), ko Beļģija īstenojusi par labu Brussels South Charleroi Airport un Ryanair

  (izziņots ar dokumenta numuru C(2014) 6849)

   (
  1
  ) | 63 |

Saturs

II   Neleģislatīvi akti

Lappuse

LĒMUMI

*

Komisijas Lēmums (ES) 2016/2068 (2013. gada 29. jūlijs) par valsts atbalstu SA.35611 (13/C), ko Francija plāno piešķirt PSA Peugeot Citroën SA grupai
  (izziņots ar dokumenta numuru C(2013) 4971)

   (
  1
  )

PSA Peugeot Citroën SA

(izziņots ar dokumenta numuru C(2013) 4971)

1

1

*

Komisijas Lēmums (ES) 2016/2069 (2014. gada 1. oktobris) par pasākumiem SA.14093 (C 76/2002), ko Beļģija īstenojusi par labu Brussels South Charleroi Airport un Ryanair

  (izziņots ar dokumenta numuru C(2014) 6849)

   (
  1
  )

Brussels South Charleroi Airport

Ryanair

(izziņots ar dokumenta numuru C(2014) 6849)

1

63

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Dokuments attiecas uz EEZ |

---

(1)   Dokuments attiecas uz EEZ

1

| LV | Tiesību akti, kuru virsraksti ir gaišajā drukā, attiecas uz kārtējiem jautājumiem lauksaimniecības jomā un parasti ir spēkā tikai ierobežotu laika posmu.
  Visu citu tiesību aktu virsraksti ir tumšajā drukā, un pirms tiem ir zvaigznīte. |
| --- | --- |

LV

Tiesību akti, kuru virsraksti ir gaišajā drukā, attiecas uz kārtējiem jautājumiem lauksaimniecības jomā un parasti ir spēkā tikai ierobežotu laika posmu.

Visu citu tiesību aktu virsraksti ir tumšajā drukā, un pirms tiem ir zvaigznīte.

---

II Neleģislatīvi akti

LĒMUMI

| 30.11.2016 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 325/1 |
| --- | --- | --- | --- |

30.11.2016

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 325/1

---

KOMISIJAS LĒMUMS (ES) 2016/2068

(2013. gada 29. jūlijs)

par valsts atbalstu SA.35611 (13/C), ko Francija plāno piešķirt PSA Peugeot Citroën SA grupai

(izziņots ar dokumenta numuru C(2013) 4971)

(Autentisks ir tikai teksts franču valodā)

(Dokuments attiecas uz EEZ)

EIROPAS KOMISIJA,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 108. panta 2. punkta pirmo daļu,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Ekonomikas zonu un jo īpaši tā 62. panta 1. punkta a) apakšpunktu,

pēc aicinājuma ieinteresētajām personām iesniegt piezīmes saskaņā ar iepriekšminētajiem pantiem (1) un, ņemot vērā šīs piezīmes,

tā kā:

1.   PROCEDŪRA

PROCEDŪRA

| (1) | Komisija 2012. gada 5. novembrī saņēma sūdzību no kāda uzņēmuma, kas vēlējās palikt anonīms (turpmāk tekstā – “anonīmais sūdzības iesniedzējs”). |
| --- | --- |

(1)

Komisija 2012. gada 5. novembrī saņēma sūdzību no kāda uzņēmuma, kas vēlējās palikt anonīms (turpmāk tekstā – “anonīmais sūdzības iesniedzējs”).

| (2) | Lai nodrošinātu finansiālo stabilitāti, Komisija ar 2013. gada 11. februāra lēmumu (turpmāk tekstā – “glābšanas lēmums”) pagaidu kārtā atļāva Francijai sniegt garantiju par Banque PSA Finance S.A. (turpmāk tekstā – “BPF”) obligāciju emisijām EUR 1,2 miljardu apmērā (nominālvērtība). Francijas iestādes tā ietvaros apņēmās sešu mēnešu laikā no glābšanas lēmuma pieņemšanas dienas darīt zināmu PSA Peugeot Citroën S.A. grupas (turpmāk tekstā – “PSA”, “grupa” vai “PSA grupa”) pārstrukturēšanas plānu un BPF dzīvotspējas plānu. |
| --- | --- |

(2)

Lai nodrošinātu finansiālo stabilitāti, Komisija ar 2013. gada 11. februāra lēmumu (turpmāk tekstā – “glābšanas lēmums”) pagaidu kārtā atļāva Francijai sniegt garantiju par Banque PSA Finance S.A. (turpmāk tekstā – “BPF”) obligāciju emisijām EUR 1,2 miljardu apmērā (nominālvērtība). Francijas iestādes tā ietvaros apņēmās sešu mēnešu laikā no glābšanas lēmuma pieņemšanas dienas darīt zināmu PSA Peugeot Citroën S.A. grupas (turpmāk tekstā – “PSA”, “grupa” vai “PSA grupa”) pārstrukturēšanas plānu un BPF dzīvotspējas plānu.

Banque PSA Finance S.A.

BPF

PSA Peugeot Citroën S.A.

PSA

PSA

BPF

| (3) | Francija 2013. gada 12. marta vēstulē paziņoja Komisijai par PSA grupas pārstrukturēšanas atbalstu. |
| --- | --- |

(3)

Francija 2013. gada 12. marta vēstulē paziņoja Komisijai par PSA grupas pārstrukturēšanas atbalstu.

PSA

| (4) | Komisija 2013. gada 2. maija vēstulē informēja Franciju par savu lēmumu sākt Līguma par Eiropas Savienības darbību (turpmāk tekstā – “LESD”) 108. panta 2. punktā paredzēto procedūru attiecībā uz minēto atbalstu. |
| --- | --- |

(4)

Komisija 2013. gada 2. maija vēstulē informēja Franciju par savu lēmumu sākt Līguma par Eiropas Savienības darbību (turpmāk tekstā – “LESD”) 108. panta 2. punktā paredzēto procedūru attiecībā uz minēto atbalstu.

| (5) | Komisijas lēmums par procedūras sākšanu (turpmāk tekstā – “lēmums par procedūras sākšanu”) tika publicēts Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī (2)2013. gada 16. maijā. Komisija aicināja ieinteresētās personas iesniegt piezīmes par attiecīgo atbalstu. Komisija 2013. gada 3. jūnijā nosūtīja PSA galvenajiem konkurentiem anketu. |
| --- | --- |

(5)

Komisijas lēmums par procedūras sākšanu (turpmāk tekstā – “lēmums par procedūras sākšanu”) tika publicēts Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī (2)2013. gada 16. maijā. Komisija aicināja ieinteresētās personas iesniegt piezīmes par attiecīgo atbalstu. Komisija 2013. gada 3. jūnijā nosūtīja PSA galvenajiem konkurentiem anketu.

Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī

2

PSA

| (6) | Komisija saņēma piezīmes no šādām piecām ieinteresētajām personām:






  i) | PSA grupas, atbalsta saņēmējas, kas iesniedza piezīmes 2013. gada 13. jūnija vēstulē; |
| --- | --- | --- |

(6)

Komisija saņēma piezīmes no šādām piecām ieinteresētajām personām:

i)

PSA grupas, atbalsta saņēmējas, kas iesniedza piezīmes 2013. gada 13. jūnija vēstulē;

PSA

| ii) | uzņēmuma, kas vēlas palikt anonīms (turpmāk tekstā – “anonīmā trešā persona”) un iesniedza piezīmes 2013. gada 14. jūnija vēstulē; |
| --- | --- |

ii)

uzņēmuma, kas vēlas palikt anonīms (turpmāk tekstā – “anonīmā trešā persona”) un iesniedza piezīmes 2013. gada 14. jūnija vēstulē;

| iii) | konkurentiem Fiat, General Motors (turpmāk tekstā – “GM”) un Toyota, kas iesniedza piezīmes 2013. gada 17., 18. un 21. jūnija vēstulē. |
| --- | --- |

iii)

konkurentiem Fiat, General Motors (turpmāk tekstā – “GM”) un Toyota, kas iesniedza piezīmes 2013. gada 17., 18. un 21. jūnija vēstulē.

Fiat

General Motors

GM

Toyota

| (7) | Komisija 2013. gada 19. un 21. jūnija vēstulē pārsūtīja šīs piezīmes Francijai. |
| --- | --- |

(7)

Komisija 2013. gada 19. un 21. jūnija vēstulē pārsūtīja šīs piezīmes Francijai.

| (8) | Francijas iestādes 2013. gada 3. jūnija vēstulē nosūtīja savas piezīmes attiecībā uz lēmumu par procedūras sākšanu un 2013. gada 28. jūnija vēstulē – komentārus par ieinteresēto personu piezīmēm. |
| --- | --- |

(8)

Francijas iestādes 2013. gada 3. jūnija vēstulē nosūtīja savas piezīmes attiecībā uz lēmumu par procedūras sākšanu un 2013. gada 28. jūnija vēstulē – komentārus par ieinteresēto personu piezīmēm.

| (9) | Pēc Komisijas pieprasījuma Francijas iestādes 2013. gada 1. un 2. jūlijā sniedza papildu informāciju. |
| --- | --- |

(9)

Pēc Komisijas pieprasījuma Francijas iestādes 2013. gada 1. un 2. jūlijā sniedza papildu informāciju.

| (10) | 2013. gada 4. jūlijā tika rīkota telekonference, kurā piedalījās Komisijas dienesti, Francijas iestādes un PSA grupa. Šīs pašas puses 2013. gada 11. un 12. jūlijā tikās vēl divās sanāksmēs, kā arī 2013. gada 15. jūlijā piedalījās telekonferencē. Pēc šīm sanāksmēm Francijas iestādes 2013. gada 16. jūlija vēstulē sniedza informāciju, ko grozīja ar 2013. gada 23. jūlija vēstuli. |
| --- | --- |

(10)

2013. gada 4. jūlijā tika rīkota telekonference, kurā piedalījās Komisijas dienesti, Francijas iestādes un PSA grupa. Šīs pašas puses 2013. gada 11. un 12. jūlijā tikās vēl divās sanāksmēs, kā arī 2013. gada 15. jūlijā piedalījās telekonferencē. Pēc šīm sanāksmēm Francijas iestādes 2013. gada 16. jūlija vēstulē sniedza informāciju, ko grozīja ar 2013. gada 23. jūlija vēstuli.

PSA

2.   APRAKSTS

APRAKSTS

2.1.   PSA GRUPA

PSA GRUPA

| (11) | PSA grupa ir Euronext Paris kotēts uzņēmums. Grupa 2011. gadā pārdeva vairāk nekā 3,5 miljonus automobiļu un rezerves daļu vienību visā pasaulē (42 % ārpus Eiropas). PSA grupa darbojas 160 valstīs un izmanto 11 tā saucamās “terminālās” rūpnīcas (no tām deviņas atrodas Eiropas Savienībā), kurās tiek montēti automobiļi, kā arī 12 tā saucamās “mehāniskās” rūpnīcas, kas specializējušās noteiktu detaļu ražošanā. Grupa darbojas arī automobiļu iegādes finansēšanas (BPF) un automobiļu aprīkojuma (Faurecia) jomā. Līdz 2012. gada decembrim PSA piederēja arī Gefco (loģistikas darbības). PSA grupas apgrozījums (turpmāk tekstā – “AP”) 2012. gadā bija EUR 55,4 miljardi. Grupas AP apgrozījuma dinamika pēdējo piecu gadu laikā ir atspoguļota 1. tabulā.

  1. tabula



  PSA grupas apgrozījums miljonos euro | 2008. g. | 2009. g. | 2010. g. | 2011. g. | 2012. g. |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Iepriekšējo gadu apgrozījums | 54 356 | 48 417 | 56 061 | 59 912 | 55 446 |

(11)

PSA grupa ir Euronext Paris kotēts uzņēmums. Grupa 2011. gadā pārdeva vairāk nekā 3,5 miljonus automobiļu un rezerves daļu vienību visā pasaulē (42 % ārpus Eiropas). PSA grupa darbojas 160 valstīs un izmanto 11 tā saucamās “terminālās” rūpnīcas (no tām deviņas atrodas Eiropas Savienībā), kurās tiek montēti automobiļi, kā arī 12 tā saucamās “mehāniskās” rūpnīcas, kas specializējušās noteiktu detaļu ražošanā. Grupa darbojas arī automobiļu iegādes finansēšanas (BPF) un automobiļu aprīkojuma (Faurecia) jomā. Līdz 2012. gada decembrim PSA piederēja arī Gefco (loģistikas darbības). PSA grupas apgrozījums (turpmāk tekstā – “AP”) 2012. gadā bija EUR 55,4 miljardi. Grupas AP apgrozījuma dinamika pēdējo piecu gadu laikā ir atspoguļota 1. tabulā.

PSA

Euronext Paris

PSA

BPF

Faurecia

PSA

Gefco

PSA

1. tabula

1. tabula

PSA grupas apgrozījums miljonos euro

PSA

2008. g.

2009. g.

2010. g.

2011. g.

2012. g.

Iepriekšējo gadu apgrozījums

54 356

48 417

56 061

59 912

55 446

| (12) | BPF ir piesaistītā banka (banque captive – banka, ko izmanto un kontrolē noteikta grupa vai sabiedrība), kuru pilnībā pārvalda PSA un kura nodrošina finansējumu Peugeot un Citroën markas automobiļu pārdošanai, nodrošina automobiļu un rezerves daļu krājumu plūsmu izplatīšanas tīklos un piedāvā finansējuma iespējas grupas klientiem. BPF darbojas 23 valstīs. BPF, kuras vidējais izplatības līmenis (3) (taux de pénétration) 2012. gadā bija 29,8 %, finansē lielu grupas ražoto automobiļu pieprasījuma daļu, un tai ir noteicoša nozīme grupas komercdarbības finansēšanā. Debitoru saistības pret banku 2012. gadā atradās EUR 23 līdz 24 miljardu robežās. Tās tīrā peļņa 2011. gadā bija EUR 354 miljoni. |
| --- | --- |

(12)

BPF ir piesaistītā banka (banque captive – banka, ko izmanto un kontrolē noteikta grupa vai sabiedrība), kuru pilnībā pārvalda PSA un kura nodrošina finansējumu Peugeot un Citroën markas automobiļu pārdošanai, nodrošina automobiļu un rezerves daļu krājumu plūsmu izplatīšanas tīklos un piedāvā finansējuma iespējas grupas klientiem. BPF darbojas 23 valstīs. BPF, kuras vidējais izplatības līmenis (3) (taux de pénétration) 2012. gadā bija 29,8 %, finansē lielu grupas ražoto automobiļu pieprasījuma daļu, un tai ir noteicoša nozīme grupas komercdarbības finansēšanā. Debitoru saistības pret banku 2012. gadā atradās EUR 23 līdz 24 miljardu robežās. Tās tīrā peļņa 2011. gadā bija EUR 354 miljoni.

BPF

banque captive –

PSA

Peugeot

Citroën

BPF

BPF

3

taux de pénétration

| (13) | Faurecia ir automobiļu aprīkojuma ražotājs, kurā 57,18 % kapitāla 2012. gada 31. decembrī piederēja PSA. Faurecia darbība galvenokārt ir vērsta uz automobiļu sēdekļu, iekšējo sistēmu, emisiju kontroles tehnoloģiju un ārējā aprīkojuma un detaļu ražošanu. Tā apgrozījums 2012. gadā bija aptuveni EUR 17,4 miljardi. |
| --- | --- |

(13)

Faurecia ir automobiļu aprīkojuma ražotājs, kurā 57,18 % kapitāla 2012. gada 31. decembrī piederēja PSA. Faurecia darbība galvenokārt ir vērsta uz automobiļu sēdekļu, iekšējo sistēmu, emisiju kontroles tehnoloģiju un ārējā aprīkojuma un detaļu ražošanu. Tā apgrozījums 2012. gadā bija aptuveni EUR 17,4 miljardi.

Faurecia

PSA

Faurecia

2.2.   PSA GRUPAS GRŪTĪBAS

PSA GRUPAS GRŪTĪBAS

| (14) | Grupas apgrozījums 2012. gadā kritās par 5,2 %. Tam par iemeslu galvenokārt bija automobiļu daļas sliktais sniegums (samazinājums par 10,3 % līdz EUR 38,3 miljardiem). Grupas saimnieciskās darbības rezultāts 2012. gadā bija negatīvs – zaudējumi EUR 576 miljonu apmērā, savukārt, 2011. gadā tas bija pozitīvs – EUR 1,093 miljardi. Automobiļu daļas saimnieciskās darbības zaudējumi 2012. gadā sasniedza EUR 1,5 miljardus, bet 2011. gadā – EUR 92 miljonus. |
| --- | --- |

(14)

Grupas apgrozījums 2012. gadā kritās par 5,2 %. Tam par iemeslu galvenokārt bija automobiļu daļas sliktais sniegums (samazinājums par 10,3 % līdz EUR 38,3 miljardiem). Grupas saimnieciskās darbības rezultāts 2012. gadā bija negatīvs – zaudējumi EUR 576 miljonu apmērā, savukārt, 2011. gadā tas bija pozitīvs – EUR 1,093 miljardi. Automobiļu daļas saimnieciskās darbības zaudējumi 2012. gadā sasniedza EUR 1,5 miljardus, bet 2011. gadā – EUR 92 miljonus.

| (15) | Šo problēmu pamatā ir gan īpaši apstākļi automobiļu tirgū, gan eurozonas ekonomiskās un finansiālās lejupslīdes sekas, gan arī PSA grupas strukturālās nepilnības. |
| --- | --- |

(15)

Šo problēmu pamatā ir gan īpaši apstākļi automobiļu tirgū, gan eurozonas ekonomiskās un finansiālās lejupslīdes sekas, gan arī PSA grupas strukturālās nepilnības.

PSA

2.2.1.   EIROPAS AUTOMOBIĻU TIRGUS PASTĀVĪGĀ SARUKŠANA KOPŠ 2007. GADA

| (16) | Eiropas tirgus kopš 2007. gada ir nepārtraukti sarucis. Līdz 2007. gadam Eiropas automobiļu tirgū ik gadu pārdeva aptuveni 18 miljonus automobiļu, bet 2012. gadā – 14 miljonus, kas ir par 15 % mazāk. |
| --- | --- |

(16)

Eiropas tirgus kopš 2007. gada ir nepārtraukti sarucis. Līdz 2007. gadam Eiropas automobiļu tirgū ik gadu pārdeva aptuveni 18 miljonus automobiļu, bet 2012. gadā – 14 miljonus, kas ir par 15 % mazāk.

| (17) | Tā rezultātā PSA grupas, kura ir ļoti nostiprinājusies Eiropas un jo īpaši Dienvideiropas tirgū, noiets šajā tirgū, kur tā realizē 58 % sava pārdošanas apjoma, samazinājās par 6,1 %. PSA grupas tirgus daļa, kas 2010. gadā bija 14,2 %, saruka līdz 13,3 %. |
| --- | --- |

(17)

Tā rezultātā PSA grupas, kura ir ļoti nostiprinājusies Eiropas un jo īpaši Dienvideiropas tirgū, noiets šajā tirgū, kur tā realizē 58 % sava pārdošanas apjoma, samazinājās par 6,1 %. PSA grupas tirgus daļa, kas 2010. gadā bija 14,2 %, saruka līdz 13,3 %.

PSA

PSA

| (18) | Taču PSA grupas produkcija, ko tā realizē ārpus Eiropas, nekompensē Eiropas tirgus sarukšanu. Citur pasaulē pārdoto pasažieru un komerciālo transportlīdzekļu apjoms 2012. gadā nebija pietiekami liels, lai pats par sevi kompensētu grupas darbības rezultātu pasliktināšanos Eiropas tirgū. |
| --- | --- |

(18)

Taču PSA grupas produkcija, ko tā realizē ārpus Eiropas, nekompensē Eiropas tirgus sarukšanu. Citur pasaulē pārdoto pasažieru un komerciālo transportlīdzekļu apjoms 2012. gadā nebija pietiekami liels, lai pats par sevi kompensētu grupas darbības rezultātu pasliktināšanos Eiropas tirgū.

PSA

2.2.2.   TĀS NELABVĒLĪGĀS KONKURENCES STRUKTŪRA, AR KO SASKARAS VISPĀRĒJIE (PLAŠA AUTOMOBIĻU MODEĻU KLĀSTA) RAŽOTĀJI

| (19) | Francijas iestādes uzskata, ka PSA konkurē ar:






  a) | pārējiem vispārējiem ražotājiem: augstākās (premium) kategorijas automobiļu vispārējiem ražotājiem (Renault, Nissan, Opel, Toyota, Volkswagen), kā arī pārējiem vispārējiem ražotājiem, piemēram, Ford, Fiat, Skoda, Seat un Honda; |
| --- | --- | --- |

(19)

Francijas iestādes uzskata, ka PSA konkurē ar:

PSA

a)

pārējiem vispārējiem ražotājiem: augstākās (premium) kategorijas automobiļu vispārējiem ražotājiem (Renault, Nissan, Opel, Toyota, Volkswagen), kā arī pārējiem vispārējiem ražotājiem, piemēram, Ford, Fiat, Skoda, Seat un Honda;

premium

Renault

Nissan

Opel

Toyota

Volkswagen

Ford

Fiat

Skoda

Seat

Honda

| b) | specializētajiem (konkrētu automobiļu modeļu) ražotājiem (Audi, BMW, Mercedes utt.), kas arvien vairāk izstrādā augstākās kategorijas produktus visos segmentos, tādējādi iespiežoties vispārējo ražotāju pamata tirgū; |
| --- | --- |

b)

specializētajiem (konkrētu automobiļu modeļu) ražotājiem (Audi, BMW, Mercedes utt.), kas arvien vairāk izstrādā augstākās kategorijas produktus visos segmentos, tādējādi iespiežoties vispārējo ražotāju pamata tirgū;

Audi

BMW

Mercedes

| c) | jauniem ražotājiem, kas kļūst arvien konkurētspējīgāki galvenokārt vidējās kategorijas automobiļu segmentos (Hyundai, Kia utt.). |
| --- | --- |

c)

jauniem ražotājiem, kas kļūst arvien konkurētspējīgāki galvenokārt vidējās kategorijas automobiļu segmentos (Hyundai, Kia utt.).

Hyundai

Kia

| (20) | Kopumā Francijas iestādes uzskata, ka vispārējo ražotāju dabiskajam tirgum uzbrūkot “augša”, proti, augstākās kategorijas produktu specializētie ražotāji, kas vēlas apgūt jaunus segmentus (piem., Audi A1), un “apakša”, proti, vidējās/zemākās kategorijas produktu ražotāji, jo īpaši korejiešu ražotāji, piemēram, koncerns Hyundai-Kia, kas vēlas ražot augstākas kategorijas automobiļus. |
| --- | --- |

(20)

Kopumā Francijas iestādes uzskata, ka vispārējo ražotāju dabiskajam tirgum uzbrūkot “augša”, proti, augstākās kategorijas produktu specializētie ražotāji, kas vēlas apgūt jaunus segmentus (piem., Audi A1), un “apakša”, proti, vidējās/zemākās kategorijas produktu ražotāji, jo īpaši korejiešu ražotāji, piemēram, koncerns Hyundai-Kia, kas vēlas ražot augstākas kategorijas automobiļus.

Audi A1

Hyundai-Kia

2.2.3.   PSA GRUPAS STRUKTURĀLĀS NEPILNĪBAS

| (21) | Vairāk nekā puse (2011. gadā – 53 %) PSA grupas automobiļu tiek ražoti Rietumeiropā, kur darbaspēka izmaksas ir augstākas nekā citviet pasaulē. PSA darbaspēka kopējās izmaksas veido vairāk nekā [20–30] %* (*1) no ražošanas pašizmaksas. Turklāt grupas pētniecības un attīstības (turpmāk tekstā – “P&A”) darbinieki un ar ražošanu nesaistītais personāls lielākoties atrodas Francijā, kā rezultātā ir augstas personāla izmaksas. |
| --- | --- |

(21)

Vairāk nekā puse (2011. gadā – 53 %) PSA grupas automobiļu tiek ražoti Rietumeiropā, kur darbaspēka izmaksas ir augstākas nekā citviet pasaulē. PSA darbaspēka kopējās izmaksas veido vairāk nekā [20–30] %* (*1) no ražošanas pašizmaksas. Turklāt grupas pētniecības un attīstības (turpmāk tekstā – “P&A”) darbinieki un ar ražošanu nesaistītais personāls lielākoties atrodas Francijā, kā rezultātā ir augstas personāla izmaksas.

PSA

PSA

*1

| (22) | Salīdzinājumā ar tās konkurentiem grupai ir mazāk attīstīta P&A jomā un jo īpaši detaļu standartizācijas joma. |
| --- | --- |

(22)

Salīdzinājumā ar tās konkurentiem grupai ir mazāk attīstīta P&A jomā un jo īpaši detaļu standartizācijas joma.

| (23) | Visbeidzot, PSA nav tik izkopts tēls un laba reputācija kā vācu ražotājiem, kas pārstāv augstāko (premium) kategoriju. |
| --- | --- |

(23)

Visbeidzot, PSA nav tik izkopts tēls un laba reputācija kā vācu ražotājiem, kas pārstāv augstāko (premium) kategoriju.

PSA

premium

| (24) | Grupas un jo īpaši tās automobiļu daļas piedzīvotās grūtības tieši ietekmē BPF (un otrādi). PSA piesaistītās bankas grūtību pamatā galvenokārt ir PSA grupas problēmas, jo bankas un grupas kredītreitingi ir savstarpēji saistīti. Pazeminoties PSA kredītreitingam, pazeminās BPF kredītreitings, kā rezultātā BPF ir grūti piekļūt tirgum, lai refinansētos. Taču BPF ir būtisks atbalsts PSA grupas darbībai automobiļu nozarē. Piemēram, 2012. gadā BPF finansēja 29,8 % ražotāja realizētās produkcijas, kā arī pilnībā finansēja ražotāja Eiropas izplatītāju realizēto produkciju. Tāpēc, ievērojami samazinoties BPF finansēšanas spējai (un līdz ar to aizdevumu skaitam), tiek negatīvi ietekmēta automobiļu daļas darbība. Tādējādi kredītreitinga (reitinga piešķiršanas) mehānisma dēļ var rasties apburtais loks, kā rezultātā vēl vairāk saruktu BPF finansējuma avoti, kas, savukārt, radīto kreditēšanas ierobežojumu dēļ ietekmētu PSA grupas pārdošanas apjomu utt. |
| --- | --- |

(24)

Grupas un jo īpaši tās automobiļu daļas piedzīvotās grūtības tieši ietekmē BPF (un otrādi). PSA piesaistītās bankas grūtību pamatā galvenokārt ir PSA grupas problēmas, jo bankas un grupas kredītreitingi ir savstarpēji saistīti. Pazeminoties PSA kredītreitingam, pazeminās BPF kredītreitings, kā rezultātā BPF ir grūti piekļūt tirgum, lai refinansētos. Taču BPF ir būtisks atbalsts PSA grupas darbībai automobiļu nozarē. Piemēram, 2012. gadā BPF finansēja 29,8 % ražotāja realizētās produkcijas, kā arī pilnībā finansēja ražotāja Eiropas izplatītāju realizēto produkciju. Tāpēc, ievērojami samazinoties BPF finansēšanas spējai (un līdz ar to aizdevumu skaitam), tiek negatīvi ietekmēta automobiļu daļas darbība. Tādējādi kredītreitinga (reitinga piešķiršanas) mehānisma dēļ var rasties apburtais loks, kā rezultātā vēl vairāk saruktu BPF finansējuma avoti, kas, savukārt, radīto kreditēšanas ierobežojumu dēļ ietekmētu PSA grupas pārdošanas apjomu utt.

BPF

PSA

PSA

PSA

BPF

BPF

BPF

PSA

BPF

BPF

BPF

PSA

2.3.   ATBALSTA PASĀKUMI

ATBALSTA PASĀKUMI

2.3.1.   VALSTS GARANTIJA BPF OBLIGĀCIJU EMISIJĀM

| (25) | Lai PSA grupa varētu īstenot savu pārstrukturēšanas plānu, Francijas valdība nolēma tai sniegt garantiju, kas sedz BPF ilgtermiņa obligāciju emisijas, ko veic laikposmā no dienas, kad noslēgts nodrošinājuma līgums vai saņemta Eiropas Komisijas atļauja, līdz 2016. gada 31. decembrim (“garantija”). Šajā nolūkā Francijas valstij, no vienas puses, un PSA grupai, no otras puses, jāparaksta autonoma nodrošinājuma līgums ar nosacījumu, ka no Eiropas Komisijas tiek saņemts apstiprinājums saskaņā ar LESD 107. un 108. pantu. Tagad, kad, piemērojot Komisijas 2013. gada 11. februāra lēmumu, ar ko atļauj glābšanas atbalstu, ir noslēgts pirmais pagaidu nodrošinājuma līgums par pamatsummu EUR 1,2 miljardu apmērā, Francijas iestādes plāno noslēgt otru nodrošinājuma līgumu ar PSA grupu par atlikušo summu – pamatsummu, kuras maksimālais apmērs ir EUR 5,8 miljardi. |
| --- | --- |

(25)

Lai PSA grupa varētu īstenot savu pārstrukturēšanas plānu, Francijas valdība nolēma tai sniegt garantiju, kas sedz BPF ilgtermiņa obligāciju emisijas, ko veic laikposmā no dienas, kad noslēgts nodrošinājuma līgums vai saņemta Eiropas Komisijas atļauja, līdz 2016. gada 31. decembrim (“garantija”). Šajā nolūkā Francijas valstij, no vienas puses, un PSA grupai, no otras puses, jāparaksta autonoma nodrošinājuma līgums ar nosacījumu, ka no Eiropas Komisijas tiek saņemts apstiprinājums saskaņā ar LESD 107. un 108. pantu. Tagad, kad, piemērojot Komisijas 2013. gada 11. februāra lēmumu, ar ko atļauj glābšanas atbalstu, ir noslēgts pirmais pagaidu nodrošinājuma līgums par pamatsummu EUR 1,2 miljardu apmērā, Francijas iestādes plāno noslēgt otru nodrošinājuma līgumu ar PSA grupu par atlikušo summu – pamatsummu, kuras maksimālais apmērs ir EUR 5,8 miljardi.

PSA

BPF

PSA

PSA

| (26) | 85. pants 2012. gada 29. decembra Finanšu likuma Nr. 2012-1510 grozījumos 2012. gadam pilnvaro ekonomikas ministru sniegt maksas valsts garantiju BPF parāda vērtspapīriem, ko banka emitē laikposmā no 2013. gada 1. janvāra līdz 2016. gada 31. decembrim. Garantija attieksies uz turpmākajām BPF ilgtermiņa obligāciju emisijām. Tā segs nenodrošinātos BPF parāda vērtspapīrus, kas emitēti, sākot no brīža, kad saņemta Komisijas atļauja par garantijas īstenošanu, līdz 2016. gada 31. decembrim. Šo vērtspapīru līgumiskais dzēšanas termiņš būs 36 mēneši no to emitēšanas brīža. |
| --- | --- |

(26)

85. pants 2012. gada 29. decembra Finanšu likuma Nr. 2012-1510 grozījumos 2012. gadam pilnvaro ekonomikas ministru sniegt maksas valsts garantiju BPF parāda vērtspapīriem, ko banka emitē laikposmā no 2013. gada 1. janvāra līdz 2016. gada 31. decembrim. Garantija attieksies uz turpmākajām BPF ilgtermiņa obligāciju emisijām. Tā segs nenodrošinātos BPF parāda vērtspapīrus, kas emitēti, sākot no brīža, kad saņemta Komisijas atļauja par garantijas īstenošanu, līdz 2016. gada 31. decembrim. Šo vērtspapīru līgumiskais dzēšanas termiņš būs 36 mēneši no to emitēšanas brīža.

BPF

BPF

BPF

| (27) | Francijas iestādes precizē, ka PSA grupai nepieciešamās garantijas maksimālais apjoms ir noteikts, pamatojoties uz BPF bilances pašreizējās struktūras (un jo īpaši BPF finansēšanas struktūras) analīzi, kā arī prognozēm 2013.–2016. gadam attiecībā uz turpmāka finansējuma nepieciešamību, ko Francijas iestādes noteica, pamatojoties uz šādiem pieņēmumiem:






  a) | bankas debitoru saistību kopsummu, kas gandrīz nemainīgi atrodoties EUR 24–25 miljardu robežās, tādējādi ļaujot turpināt nodrošināt finansējumu PSA grupas automobiļu pārdošanai; |
| --- | --- | --- |

(27)

Francijas iestādes precizē, ka PSA grupai nepieciešamās garantijas maksimālais apjoms ir noteikts, pamatojoties uz BPF bilances pašreizējās struktūras (un jo īpaši BPF finansēšanas struktūras) analīzi, kā arī prognozēm 2013.–2016. gadam attiecībā uz turpmāka finansējuma nepieciešamību, ko Francijas iestādes noteica, pamatojoties uz šādiem pieņēmumiem:

PSA

BPF

BPF

a)

bankas debitoru saistību kopsummu, kas gandrīz nemainīgi atrodoties EUR 24–25 miljardu robežās, tādējādi ļaujot turpināt nodrošināt finansējumu PSA grupas automobiļu pārdošanai;

PSA

| b) | vērtspapīrošanas apmēra pieaugumu BPF finansējumā, kā rezultātā tiek daļēji kompensēts komerciālo vērtspapīru/ noguldījuma sertifikātu apjoma samazinājums (ietekmes līmenis A-3/P-3); |
| --- | --- |

b)

vērtspapīrošanas apmēra pieaugumu BPF finansējumā, kā rezultātā tiek daļēji kompensēts komerciālo vērtspapīru/ noguldījuma sertifikātu apjoma samazinājums (ietekmes līmenis A-3/P-3);

BPF

| c) | bankas kredītlīniju atjaunošanu, kā rezultātā 2013. gada janvārī BPF varēja apstiprināt finansējumu EUR 11,6 miljardu apmērā vidēja termiņa kredītiem, jo īpaši tādēļ, ka saņēma jaunu sindicēto kredītu EUR 4,1 miljardu apmērā ar piecu gadu atmaksas termiņu, atjaunoja lielāko daļu savu divpusējo kredītlīniju, palielināja atjaunojamās kredītlīnijas kredītlimitu par EUR 1,2 miljardiem (pamatsumma), tās termiņu pagarinot līdz 2016. gada janvārim, un vienlaikus palielināja arī citas kredītlīnijas kredītlimitu par EUR 1,8 miljardiem, tās termiņu pagarinot līdz 2015. gada decembrim (sīkāku informāciju skatīt 31. apsvērumā); |
| --- | --- |

c)

bankas kredītlīniju atjaunošanu, kā rezultātā 2013. gada janvārī BPF varēja apstiprināt finansējumu EUR 11,6 miljardu apmērā vidēja termiņa kredītiem, jo īpaši tādēļ, ka saņēma jaunu sindicēto kredītu EUR 4,1 miljardu apmērā ar piecu gadu atmaksas termiņu, atjaunoja lielāko daļu savu divpusējo kredītlīniju, palielināja atjaunojamās kredītlīnijas kredītlimitu par EUR 1,2 miljardiem (pamatsumma), tās termiņu pagarinot līdz 2016. gada janvārim, un vienlaikus palielināja arī citas kredītlīnijas kredītlimitu par EUR 1,8 miljardiem, tās termiņu pagarinot līdz 2015. gada decembrim (sīkāku informāciju skatīt 31. apsvērumā);

BPF

| d) | depozītu izmantošanu, sākot no 2013. gada. |
| --- | --- |

d)

depozītu izmantošanu, sākot no 2013. gada.

| (28) | Francijas iestādes uzskata, ka atlīdzība par garantiju tikusi noteikta atbilstīgi tirgus cenai, pamatojoties uz kritērijiem, ko paredz Kopienas pamatnostādnes par valsts atbalstu grūtībās nonākušu uzņēmumu glābšanai un pārstrukturēšanai (4) (turpmāk tekstā – “glābšanas un pārstrukturēšanas pamatnostādnes”), un Komisijas paziņojumu par EK līguma 87. un 88. panta (tagad LESD 107. un 108. pants) piemērošanu valsts atbalstam garantiju veidā (5). Paziņojums par garantijām paredz, ka, ja finanšu tirgos nevar konstatēt atbilstīgu garantijas prēmijas standartu, segtā aizdevuma kopējās finanšu izmaksas, tostarp aizdevuma procenti un garantijas prēmija, jāsalīdzina ar līdzīga negarantēta aizdevuma tirgus cenu. |
| --- | --- |

(28)

Francijas iestādes uzskata, ka atlīdzība par garantiju tikusi noteikta atbilstīgi tirgus cenai, pamatojoties uz kritērijiem, ko paredz Kopienas pamatnostādnes par valsts atbalstu grūtībās nonākušu uzņēmumu glābšanai un pārstrukturēšanai (4) (turpmāk tekstā – “glābšanas un pārstrukturēšanas pamatnostādnes”), un Komisijas paziņojumu par EK līguma 87. un 88. panta (tagad LESD 107. un 108. pants) piemērošanu valsts atbalstam garantiju veidā (5). Paziņojums par garantijām paredz, ka, ja finanšu tirgos nevar konstatēt atbilstīgu garantijas prēmijas standartu, segtā aizdevuma kopējās finanšu izmaksas, tostarp aizdevuma procenti un garantijas prēmija, jāsalīdzina ar līdzīga negarantēta aizdevuma tirgus cenu.

4

5

| (29) | Francijas iestādes norāda, ka valsts, nosakot atlīdzību valstij, vēlējusies rīkoties, ievērojot pari passu (ar vienādiem nosacījumiem) principu attiecībā pret bankām, kas parakstījušas New Club Deal – vienošanās starp BPF un tās kreditorbankām. Tādēļ banku novērtētā riska izmaksas tika aprēķinātas, izejot no kopējās atlīdzības par New Club Deal likviditātes līnijām (korporatīvajām kredītlīnijām), lai tādējādi ņemtu vērā atšķirības starp likvīdu līdzekļu ieguldījumu un garantiju. Līdz ar to atlīdzība par valsts garantiju tika noteikta 260 bāzes punktu apmērā. |
| --- | --- |

(29)

Francijas iestādes norāda, ka valsts, nosakot atlīdzību valstij, vēlējusies rīkoties, ievērojot pari passu (ar vienādiem nosacījumiem) principu attiecībā pret bankām, kas parakstījušas New Club Deal – vienošanās starp BPF un tās kreditorbankām. Tādēļ banku novērtētā riska izmaksas tika aprēķinātas, izejot no kopējās atlīdzības par New Club Deal likviditātes līnijām (korporatīvajām kredītlīnijām), lai tādējādi ņemtu vērā atšķirības starp likvīdu līdzekļu ieguldījumu un garantiju. Līdz ar to atlīdzība par valsts garantiju tika noteikta 260 bāzes punktu apmērā.

pari passu

New Club Deal

BPF

New Club Deal

| (30) | BPF savā vārdā ir emitējis obligācijas, ko apgroza sekundārajā tirgū. 2. tabulā ir attēlotas to BPF esošo obligāciju ienesīguma mediānas, kuru dzēšanas termiņš ir aptuveni pēc trīs gadiem (dati sniegti par mēnesi pirms preses paziņojuma (6) par atbalstu grupai). Ienesīgums, kāds būtu fiktīvai obligācijai, kuras dzēšanas termiņš ir precīzi trīs gadi, tika interpolēts, pamatojoties uz to BPF obligāciju ienesīgumu, kurām sniegtajos datumos atlikušais laiks līdz to dzēšanai bija vistuvāk trīs gadiem. Visbeidzot, 2. tabulā ir sniegts arī tādu valsts obligāciju ienesīgums, kuru dzēšanas termiņš ir trīs gadi.

  2. tabula


  Ienesīgums sekundārajā tirgū








  (%) |
| --- | --- |
| | 16.10.2012. | Mediāna 16.09.–16.10. |
| Obligācija ar dzēšanas termiņu 25.9.2015. | 5,04 | 5,52 |
| Obligācija ar dzēšanas termiņu 24.6.2015. | 4,84 | 5,57 |
| Obligācija ar dzēšanas termiņu 25.2.2016. | 5,37 | 6,23 |
| Fiktīva obligācija ar trīs gadu dzēšanas termiņu (interpolēts ienesīgums) | 5,09 | 5,54 |
| Francijas valsts obligācija ar trīs gadu dzēšanas termiņu | 0,34 | 0,39 |

(30)

BPF savā vārdā ir emitējis obligācijas, ko apgroza sekundārajā tirgū. 2. tabulā ir attēlotas to BPF esošo obligāciju ienesīguma mediānas, kuru dzēšanas termiņš ir aptuveni pēc trīs gadiem (dati sniegti par mēnesi pirms preses paziņojuma (6) par atbalstu grupai). Ienesīgums, kāds būtu fiktīvai obligācijai, kuras dzēšanas termiņš ir precīzi trīs gadi, tika interpolēts, pamatojoties uz to BPF obligāciju ienesīgumu, kurām sniegtajos datumos atlikušais laiks līdz to dzēšanai bija vistuvāk trīs gadiem. Visbeidzot, 2. tabulā ir sniegts arī tādu valsts obligāciju ienesīgums, kuru dzēšanas termiņš ir trīs gadi.

BPF

BPF

6

BPF

2. tabula

2. tabula

Ienesīgums sekundārajā tirgū

Ienesīgums sekundārajā tirgū

(%)

16.10.2012.

Mediāna 16.09.–16.10.

Obligācija ar dzēšanas termiņu 25.9.2015.

5,04

5,52

Obligācija ar dzēšanas termiņu 24.6.2015.

4,84

5,57

Obligācija ar dzēšanas termiņu 25.2.2016.

5,37

6,23

Fiktīva obligācija ar trīs gadu dzēšanas termiņu (interpolēts ienesīgums)

5,09

5,54

Francijas valsts obligācija ar trīs gadu dzēšanas termiņu

0,34

0,39

| (31) | BPF 2012. gada decembra beigās veica pārrunas ar vairākām bankām par jauniem kredītiem, un tās piekrita:






  a) | piešķirt BPF likvīdus līdzekļus, kas izpaužas kā ilgtermiņa aizdevumi EUR 4 miljardu apmērā (turpmāk tekstā – “New Club Deal”); |
| --- | --- | --- |

(31)

BPF 2012. gada decembra beigās veica pārrunas ar vairākām bankām par jauniem kredītiem, un tās piekrita:

BPF

a)

piešķirt BPF likvīdus līdzekļus, kas izpaužas kā ilgtermiņa aizdevumi EUR 4 miljardu apmērā (turpmāk tekstā – “New Club Deal”);

BPF

New Club Deal

| b) | nodrošināt BPF divpusējās kredītlīnijas EUR 4,6 miljardu apmērā; |
| --- | --- |

b)

nodrošināt BPF divpusējās kredītlīnijas EUR 4,6 miljardu apmērā;

BPF

| c) | palielināt divu BPF rezerves kredītlīniju kredītlimitu par EUR 3 miljardiem (tās nav paredzēts izmantot). |
| --- | --- |

c)

palielināt divu BPF rezerves kredītlīniju kredītlimitu par EUR 3 miljardiem (tās nav paredzēts izmantot).

BPF

Tādējādi šo banku saistību kopsumma ir EUR 11,6 miljardi. Saskaņā ar Francijas sniegto informāciju New Club Deal kredītlīnijas varēs izmantot, ja tiks īstenots valsts atbalsta pasākums (7).

New Club Deal

7

| (32) | BPF2013. gada 25. martā emitēja obligācijas, ko sedz valsts garantija EUR 1,2 miljardu apmērā. Šo obligāciju kupons ir 0,625 %, un ienesīgums – 0,664 %, proti, papildu izmaksas 24 bāzes punktu apmērā salīdzinājumā ar Francijas valsts obligācijām (FVO) ar trīs gadu dzēšanas termiņu. |
| --- | --- |

(32)

BPF2013. gada 25. martā emitēja obligācijas, ko sedz valsts garantija EUR 1,2 miljardu apmērā. Šo obligāciju kupons ir 0,625 %, un ienesīgums – 0,664 %, proti, papildu izmaksas 24 bāzes punktu apmērā salīdzinājumā ar Francijas valsts obligācijām (FVO) ar trīs gadu dzēšanas termiņu.

BPF

| (33) | Komisija glābšanas lēmuma 51. apsvērumā noteica, ka atbalsta elements atrodas robežās no EUR 91,8 miljoniem līdz emitēto obligāciju nominālvērtībai – EUR 1,2 miljardiem. Francijas iestādes norāda, ka, pamatojoties uz glābšanas lēmumā izmantoto metodoloģiju, iegūti šādi rezultāti par pasākumā ietverto atbalsta elementu:

  3. tabula


  Segto obligāciju ietvertā atbalsta elementa aprēķins









  Interpolēti dati (3 gadi)
  Ienesīguma starpība 24 bāzes punktu apmērā salīdzinājumā ar valsts obligācijām | Likme | Obligāciju ienesīguma mediāna |
| --- | --- | --- | --- |
| | 16.10.2012. | 12.7.–16.10. | 16.9.–16.10. |
| FVO (3 gadi) | 0,34 % | 0,35 % | 0,39 % |
| Ienesīguma starpība salīdzinājumā ar valsts obligācijām (pēc garantijas) | 0,24 % | 0,24 % | 0,24 % |
| Banque PSA (BPF) procentu likme pēc garantijas (a) | 0,58 % | 0,59 % | 0,63 % |
| Garantijas izmaksas (b) | 2,60 % | 2,60 % | 2,60 % |
| Kopējās paredzamās segto emisiju izmaksas (a) + (b) | 3,18 % | 3,19 % | 3,23 % |
| Banque PSA (BPF) sekundārā tirgus obligāciju interpolētais ienesīgums (3 gadi) | 5,09 % | 5,23 % | 5,54 % |
| Radītais valsts atbalsta apmērs (miljonos euro) | 401 | 429 | 486 |
| Avots:
  BNP Paribas Global Markets, Datastream |

(33)

Komisija glābšanas lēmuma 51. apsvērumā noteica, ka atbalsta elements atrodas robežās no EUR 91,8 miljoniem līdz emitēto obligāciju nominālvērtībai – EUR 1,2 miljardiem. Francijas iestādes norāda, ka, pamatojoties uz glābšanas lēmumā izmantoto metodoloģiju, iegūti šādi rezultāti par pasākumā ietverto atbalsta elementu:

3. tabula

3. tabula

Segto obligāciju ietvertā atbalsta elementa aprēķins

Segto obligāciju ietvertā atbalsta elementa aprēķins

Interpolēti dati (3 gadi)

Ienesīguma starpība 24 bāzes punktu apmērā salīdzinājumā ar valsts obligācijām

Likme

Obligāciju ienesīguma mediāna

16.10.2012.

12.7.–16.10.

16.9.–16.10.

FVO (3 gadi)

0,34 %

0,35 %

0,39 %

Ienesīguma starpība salīdzinājumā ar valsts obligācijām (pēc garantijas)

0,24 %

0,24 %

0,24 %

Banque PSA (BPF) procentu likme pēc garantijas (a)

Banque PSA

BPF

0,58 %

0,59 %

0,63 %

Garantijas izmaksas (b)

2,60 %

2,60 %

2,60 %

Kopējās paredzamās segto emisiju izmaksas (a) + (b)

3,18 %

3,19 %

3,23 %

Banque PSA (BPF) sekundārā tirgus obligāciju interpolētais ienesīgums (3 gadi)

Banque PSA

BPF

5,09 %

5,23 %

5,54 %

Radītais valsts atbalsta apmērs (miljonos euro)

401

429

486

Avots:
  BNP Paribas Global Markets, Datastream

Avots:

BNP Paribas Global Markets

Datastream

| (34) | Francijas iestādes uzskata, ka Komisija ir izvēlējusies īpaši nelabvēlīgu atsauces periodu BPF emisiju ienesīguma vēsturē. Pēc Francijas iestāžu domām, obligāciju ienesīgumu varētu labāk novērtēt, izmantojot laikposmu no 2012. gada 12. jūlija līdz 16. oktobrim, proti, sākot no brīža, kad tika atklātas PSA grupas grūtības un paziņots pārstrukturēšanas plāns. |
| --- | --- |

(34)

Francijas iestādes uzskata, ka Komisija ir izvēlējusies īpaši nelabvēlīgu atsauces periodu BPF emisiju ienesīguma vēsturē. Pēc Francijas iestāžu domām, obligāciju ienesīgumu varētu labāk novērtēt, izmantojot laikposmu no 2012. gada 12. jūlija līdz 16. oktobrim, proti, sākot no brīža, kad tika atklātas PSA grupas grūtības un paziņots pārstrukturēšanas plāns.

BPF

PSA

2.3.2.   ATBALSTS PROJEKTAM 50CO2CARS

ATBALSTS PROJEKTAM

2

| (35) | Valsts finansējums, ko Francija plāno piešķirt projektam 50CO2Cars, iekļaujas programmā “Nākotnes ieguldījumi”, kas izveidota ar grozīto 2010. gada 9. marta Finanšu likumu Nr. 2010-237. Francijas Vides un enerģijas pārvaldes aģentūra (turpmāk tekstā – “ADEME”) ir viens no operatoriem (8), ko valsts pilnvarojusi pārvaldīt nākotnes ieguldījumiem piešķirtos kredītus. ADEME rīcībā esošā budžeta kopējais apmērs ir EUR 2,65 miljardi. |
| --- | --- |

(35)

Valsts finansējums, ko Francija plāno piešķirt projektam 50CO2Cars, iekļaujas programmā “Nākotnes ieguldījumi”, kas izveidota ar grozīto 2010. gada 9. marta Finanšu likumu Nr. 2010-237. Francijas Vides un enerģijas pārvaldes aģentūra (turpmāk tekstā – “ADEME”) ir viens no operatoriem (8), ko valsts pilnvarojusi pārvaldīt nākotnes ieguldījumiem piešķirtos kredītus. ADEME rīcībā esošā budžeta kopējais apmērs ir EUR 2,65 miljardi.

50CO2

ADEME

8

ADEME

| (36) | Nākotnes ieguldījumu kontekstā projekts 50CO2Cars atbilst darbībai “Nākotnes transportlīdzeklis”, kuras mērķis ir izmēģināt un veicināt tādas tehnoloģijas un sekmēt tādu organizāciju darbību, kas nodrošina mazāku enerģijas patēriņu un zemāku siltumnīcefekta gāzu emisiju. Šīs darbības ietvaros divu uzaicinājumu izteikt ieinteresētību (turpmāk tekstā – “UII”) rezultātā tika izvēlēti dažādi tehnoloģiski risinājumi:






  a) | jaunā ļoti augstas energoefektivitātes dīzeļdzinēju paaudze un divsajūgu transmisija (dual clutch transmission) tika izvēlēta UII “Spēka piedziņas bloks un palīgiekārtas transportlīdzekļiem ar siltuma dzinēju” (turpmāk tekstā – “UII Nr. 1”) ietvaros; |
| --- | --- | --- |

(36)

Nākotnes ieguldījumu kontekstā projekts 50CO2Cars atbilst darbībai “Nākotnes transportlīdzeklis”, kuras mērķis ir izmēģināt un veicināt tādas tehnoloģijas un sekmēt tādu organizāciju darbību, kas nodrošina mazāku enerģijas patēriņu un zemāku siltumnīcefekta gāzu emisiju. Šīs darbības ietvaros divu uzaicinājumu izteikt ieinteresētību (turpmāk tekstā – “UII”) rezultātā tika izvēlēti dažādi tehnoloģiski risinājumi:

50CO2

a)

jaunā ļoti augstas energoefektivitātes dīzeļdzinēju paaudze un divsajūgu transmisija (dual clutch transmission) tika izvēlēta UII “Spēka piedziņas bloks un palīgiekārtas transportlīdzekļiem ar siltuma dzinēju” (turpmāk tekstā – “UII Nr. 1”) ietvaros;

dual clutch transmission

| b) | elektriskās hibridizācijas tehnoloģija tika izvēlēta UII “Spēka piedziņas bloki, palīgiekārtas un atgriezeniskās enerģijas glabāšanas sistēmas transportlīdzekļiem ar elektrisko un hibrīdo piedziņu” (turpmāk tekstā – “UII Nr. 2”) ietvaros. |
| --- | --- |

b)

elektriskās hibridizācijas tehnoloģija tika izvēlēta UII “Spēka piedziņas bloki, palīgiekārtas un atgriezeniskās enerģijas glabāšanas sistēmas transportlīdzekļiem ar elektrisko un hibrīdo piedziņu” (turpmāk tekstā – “UII Nr. 2”) ietvaros.

| (37) | Uz darbību “Nākotnes transportlīdzeklis” attiecas atbalsta shēma SA.32466 (2011/X) (9), kurai ir piemērots atbrīvojums no prasības par paziņošanu saskaņā ar Vispārējo grupu atbrīvojuma regulu (10) (turpmāk tekstā – “VGAR”). |
| --- | --- |

(37)

Uz darbību “Nākotnes transportlīdzeklis” attiecas atbalsta shēma SA.32466 (2011/X) (9), kurai ir piemērots atbrīvojums no prasības par paziņošanu saskaņā ar Vispārējo grupu atbrīvojuma regulu (10) (turpmāk tekstā – “VGAR”).

9

10

| (38) | Francijas iestādes iesniedza detalizētu informāciju par tā valsts finansējuma elementiem un veidu, ko saņems ikviens projekta partneris. Tā valsts finansējuma apmērs, kas paredzēts projekta 50CO2Cars īstenošanai, nevienam no partneriem (Delphi, Mann & Hummel, Valeo, Rhodia, CTI, IRMA, IFPEN, LACCO, IRCELYON un IC2MP), izņemot vadošo partneri – PSA, nepārsniedz tās paziņošanas robežvērtības individuālam atbalstam, ko paredz VGAR 6. panta 1. punkta e) apakšpunkts. Tātad, ciktāl šis finansējums ir valsts atbalsts LESD 107. panta (11) izpratnē, uz to jau attiecas iepriekšminētā atbalsta shēma SA.32466 (2011/X), kurai ir piemērots attiecīgais atbrīvojums. |
| --- | --- |

(38)

Francijas iestādes iesniedza detalizētu informāciju par tā valsts finansējuma elementiem un veidu, ko saņems ikviens projekta partneris. Tā valsts finansējuma apmērs, kas paredzēts projekta 50CO2Cars īstenošanai, nevienam no partneriem (Delphi, Mann & Hummel, Valeo, Rhodia, CTI, IRMA, IFPEN, LACCO, IRCELYON un IC2MP), izņemot vadošo partneri – PSA, nepārsniedz tās paziņošanas robežvērtības individuālam atbalstam, ko paredz VGAR 6. panta 1. punkta e) apakšpunkts. Tātad, ciktāl šis finansējums ir valsts atbalsts LESD 107. panta (11) izpratnē, uz to jau attiecas iepriekšminētā atbalsta shēma SA.32466 (2011/X), kurai ir piemērots attiecīgais atbrīvojums.

50CO2

Delphi

Mann & Hummel

Valeo

Rhodia

CTI

IRMA

IFPEN

LACCO

IRCELYON

IC2MP

PSA

11

| (39) | Savukārt, saskaņā ar VGAR 1. panta 6. punkta c) apakšpunktu šo regulu nepiemēro atbalstam grūtībās nonākušiem uzņēmumiem, kāds noteikti ir PSA grupa vismaz kopš 2012. gada 17. oktobra, kad Francijas iestādes paziņoja savu nodomu sniegt garantiju par labu PSA grupai. Tādējādi uz atbalstu, ko valsts plāno piešķirt PSA, lai atbalstītu projektu 50CO2Cars, nevar attiecināt ne atbalsta shēmu SA.32466 (2011/X), ne arī individuālās paziņošanas pienākumu saskaņā ar Kopienas pamatnostādnēm par valsts atbalstu pētniecībai, attīstībai un inovācijai (12) (turpmāk tekstā – “P&A&I nostādnes”) (13). |
| --- | --- |

(39)

Savukārt, saskaņā ar VGAR 1. panta 6. punkta c) apakšpunktu šo regulu nepiemēro atbalstam grūtībās nonākušiem uzņēmumiem, kāds noteikti ir PSA grupa vismaz kopš 2012. gada 17. oktobra, kad Francijas iestādes paziņoja savu nodomu sniegt garantiju par labu PSA grupai. Tādējādi uz atbalstu, ko valsts plāno piešķirt PSA, lai atbalstītu projektu 50CO2Cars, nevar attiecināt ne atbalsta shēmu SA.32466 (2011/X), ne arī individuālās paziņošanas pienākumu saskaņā ar Kopienas pamatnostādnēm par valsts atbalstu pētniecībai, attīstībai un inovācijai (12) (turpmāk tekstā – “P&A&I nostādnes”) (13).

PSA

PSA

PSA

50CO2

12

13

| (40) | Lai vienkāršotu administrēšanu, PSA darbību izmaksas, kas attiecas uz projektu 50CO2Cars, tika klasificētas tāpat kā pārējo partneru izmaksas, proti, izmantojot VGAR noteiktās kategorijas (kas atbilst P&A&I nostādņu kategorijām). |
| --- | --- |

(40)

Lai vienkāršotu administrēšanu, PSA darbību izmaksas, kas attiecas uz projektu 50CO2Cars, tika klasificētas tāpat kā pārējo partneru izmaksas, proti, izmantojot VGAR noteiktās kategorijas (kas atbilst P&A&I nostādņu kategorijām).

PSA

50CO2

| (41) | Līdz ar to PSA veiks darbības, kuras klasificētas (14) kā fundamentālie pētījumi (turpmāk tekstā – “FP”), rūpnieciskie pētījumi (turpmāk tekstā – “RP”) un eksperimentālā izstrāde (turpmāk tekstā – “EI”) un kuru īstenošanas attiecināmās izmaksas ir detalizēti atspoguļotas 4. tabulā.

  4. tabula


  Projekta 50CO
  2
  Cars izmaksas sadalījumā pa P&A darbību veidiem (tūkstošos euro)











  Izmaksas | Kopējās | Attiecināmās (15) | FP | RP | EI |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| UII Nr. 1 | [260–330]* | 233 524,91 | 1 328,79 | 140 622,53 | 91 573,59 |
| UII Nr. 2 | [50–110]* | 71 068,57 | | 34 945,01 | 36 123,56 |
| Kopā | [300–400]* | 304 593,48 | 1 328,79 | 175 567,54 | 127 697,15 |

(41)

Līdz ar to PSA veiks darbības, kuras klasificētas (14) kā fundamentālie pētījumi (turpmāk tekstā – “FP”), rūpnieciskie pētījumi (turpmāk tekstā – “RP”) un eksperimentālā izstrāde (turpmāk tekstā – “EI”) un kuru īstenošanas attiecināmās izmaksas ir detalizēti atspoguļotas 4. tabulā.

PSA

14

4. tabula

4. tabula

Projekta 50CO
  2
  Cars izmaksas sadalījumā pa P&A darbību veidiem (tūkstošos euro)

Projekta 50CO

2

Cars

Izmaksas

Kopējās

Attiecināmās (15)

15

FP

RP

EI

UII Nr. 1

[260–330]*

233 524,91

1 328,79

140 622,53

91 573,59

UII Nr. 2

[50–110]*

71 068,57

34 945,01

36 123,56

Kopā

Kopā

[300–400]*

[300–400]*

304 593,48

304 593,48

1 328,79

1 328,79

175 567,54

175 567,54

127 697,15

127 697,15

| (42) | Atbalsts, ko EUR 85,9 miljonu apmērā valsts plāno piešķirt PSA grupai šīs pārstrukturēšanas plāna daļas ietvaros, izpaudīsies kā dotācijas (EUR 24,5 miljoni) un atmaksājamie avansi (EUR 61,4 miljoni). Intensitātes ziņā tas sedz FP, RP un EI attiecināmās izmaksas attiecīgi 100 %, 30 % un 25 % apmērā. |
| --- | --- |

(42)

Atbalsts, ko EUR 85,9 miljonu apmērā valsts plāno piešķirt PSA grupai šīs pārstrukturēšanas plāna daļas ietvaros, izpaudīsies kā dotācijas (EUR 24,5 miljoni) un atmaksājamie avansi (EUR 61,4 miljoni). Intensitātes ziņā tas sedz FP, RP un EI attiecināmās izmaksas attiecīgi 100 %, 30 % un 25 % apmērā.

PSA

| (43) | Runājot konkrētāk par atmaksājamajiem avansiem, tos diskontēs, izmantojot atsauces likmi, kas bija spēkā 2012. gada janvārī, kad pieņēma lēmumu piešķirt atbalstu, un kas Francijas gadījumā ir 3,07 %. Šie avansi PSA jāatmaksā saskaņā ar katra UII atsevišķajiem nosacījumiem. |
| --- | --- |

(43)

Runājot konkrētāk par atmaksājamajiem avansiem, tos diskontēs, izmantojot atsauces likmi, kas bija spēkā 2012. gada janvārī, kad pieņēma lēmumu piešķirt atbalstu, un kas Francijas gadījumā ir 3,07 %. Šie avansi PSA jāatmaksā saskaņā ar katra UII atsevišķajiem nosacījumiem.

PSA

| (44) | Tās projekta daļas ietvaros, kas attiecas uz UII Nr. 1, ir iespējami un vienlaicīgi tiek vērtēti trīs hibridizācijas risinājumi: izmantojot elektrisko divsajūgu transmisiju (electric dual clutch transmission), izmantojot papildu aprīkojumu iekšdedzes dzinējā un izmantojot papildu aprīkojumu darbībai brīvgaitas režīmā. Atmaksāšanas kārtība, ko noteikts vienā no galvenajiem projekta lēmumu pieņemšanas posmiem izvēlētais hibridizācijas risinājums, izpaudīsies vienā no šādiem veidiem:






  a) | ja tiks izvēlēta hibridizācija, izmantojot elektrisko divsajūgu transmisiju, atmaksu veidos divas ražošanas vienības:






  — | [10–20]* euro par katru 40/50 kW un 70 kW jaudas dīzeļdzinēju, sākot no [500 000–600 000].* saražotās vienības, lai saskaņā ar plānoto ražošanas gaitu šī avansa daļa tās diskontētās vērtības izteiksmē četru gadu laikā tiktu atmaksāta ar precizitāti līdz vienam euro. Kad šī summa tās diskontētās vērtības izteiksmē būs pilnībā atmaksāta, PSA grupai [1–3] gadus būs jāturpina maksāt mazākā apmērā – (EUR [3–6]) par katru saražoto dzinēju; |
| --- | --- | --- | --- |

(44)

Tās projekta daļas ietvaros, kas attiecas uz UII Nr. 1, ir iespējami un vienlaicīgi tiek vērtēti trīs hibridizācijas risinājumi: izmantojot elektrisko divsajūgu transmisiju (electric dual clutch transmission), izmantojot papildu aprīkojumu iekšdedzes dzinējā un izmantojot papildu aprīkojumu darbībai brīvgaitas režīmā. Atmaksāšanas kārtība, ko noteikts vienā no galvenajiem projekta lēmumu pieņemšanas posmiem izvēlētais hibridizācijas risinājums, izpaudīsies vienā no šādiem veidiem:

electric dual clutch transmission

a)

ja tiks izvēlēta hibridizācija, izmantojot elektrisko divsajūgu transmisiju, atmaksu veidos divas ražošanas vienības:

—

[10–20]* euro par katru 40/50 kW un 70 kW jaudas dīzeļdzinēju, sākot no [500 000–600 000].* saražotās vienības, lai saskaņā ar plānoto ražošanas gaitu šī avansa daļa tās diskontētās vērtības izteiksmē četru gadu laikā tiktu atmaksāta ar precizitāti līdz vienam euro. Kad šī summa tās diskontētās vērtības izteiksmē būs pilnībā atmaksāta, PSA grupai [1–3] gadus būs jāturpina maksāt mazākā apmērā – (EUR [3–6]) par katru saražoto dzinēju;

PSA

| — | [30–40]* euro par katru elektrisko divsajūgu transmisiju, sākot no [50 000–60 000].* saražotās vienības, lai saskaņā ar plānoto ražošanas gaitu šī avansa daļa tās diskontētās vērtības izteiksmē piecu gadu laikā tiktu atmaksāta ar precizitāti līdz vienam euro. Kad šī summa tās diskontētās vērtības izteiksmē būs pilnībā atmaksāta, PSA grupai būs jāturpina maksāt mazākā apmērā – (EUR [5–10]*) par katru saražoto elektrisko divsajūgu transmisiju; |
| --- | --- |

—

[30–40]* euro par katru elektrisko divsajūgu transmisiju, sākot no [50 000–60 000].* saražotās vienības, lai saskaņā ar plānoto ražošanas gaitu šī avansa daļa tās diskontētās vērtības izteiksmē piecu gadu laikā tiktu atmaksāta ar precizitāti līdz vienam euro. Kad šī summa tās diskontētās vērtības izteiksmē būs pilnībā atmaksāta, PSA grupai būs jāturpina maksāt mazākā apmērā – (EUR [5–10]*) par katru saražoto elektrisko divsajūgu transmisiju;

PSA

| b) | ja tiks izvēlēta hibridizācija, izmantojot papildu aprīkojumu iekšdedzes dzinējā, atmaksu veidos tikai 40/50 kW un 70 kW jaudas dīzeļdzinēju saražotās vienības, par kurām PSA būs jāmaksā [10–20]* euro par katru saražoto vienību, sākot no [500 000–600 000].* saražotās vienības, līdz attiecīgā summa tās diskontētās vērtības izteiksmē būs pilnībā atmaksāta (aptuveni [0–5]* gadi saskaņā ar plānoto ražošanas gaitu), bet pēc tam – [5–10]* euro par vienību; |
| --- | --- |

b)

ja tiks izvēlēta hibridizācija, izmantojot papildu aprīkojumu iekšdedzes dzinējā, atmaksu veidos tikai 40/50 kW un 70 kW jaudas dīzeļdzinēju saražotās vienības, par kurām PSA būs jāmaksā [10–20]* euro par katru saražoto vienību, sākot no [500 000–600 000].* saražotās vienības, līdz attiecīgā summa tās diskontētās vērtības izteiksmē būs pilnībā atmaksāta (aptuveni [0–5]* gadi saskaņā ar plānoto ražošanas gaitu), bet pēc tam – [5–10]* euro par vienību;

PSA

| c) | ja tiks izvēlēta hibridizācija, izmantojot papildu aprīkojumu darbībai brīvgaitas režīmā, atmaksu tāpat veidos 40/50 kW un 70 kW jaudas dīzeļdzinēju saražotās vienības, par kurām PSA būs jāmaksā [20–30]* euro par katru saražoto vienību, sākot no [500 000–600 000].* saražotās vienības, līdz attiecīgā summa tās diskontētās vērtības izteiksmē būs pilnībā atmaksāta (aptuveni [0–5]* gadi saskaņā ar plānoto ražošanas gaitu), bet pēc tam – [5–10]* euro par vienību. |
| --- | --- |

c)

ja tiks izvēlēta hibridizācija, izmantojot papildu aprīkojumu darbībai brīvgaitas režīmā, atmaksu tāpat veidos 40/50 kW un 70 kW jaudas dīzeļdzinēju saražotās vienības, par kurām PSA būs jāmaksā [20–30]* euro par katru saražoto vienību, sākot no [500 000–600 000].* saražotās vienības, līdz attiecīgā summa tās diskontētās vērtības izteiksmē būs pilnībā atmaksāta (aptuveni [0–5]* gadi saskaņā ar plānoto ražošanas gaitu), bet pēc tam – [5–10]* euro par vienību.

PSA

| (45) | Tās projekta daļas ietvaros, kas attiecas uz UII Nr. 2, atmaksu veidos tikai elektrisko spēka piedziņas bloku saražotās vienības, par kurām PSA būs jāmaksā [20–30]* euro par katru saražoto vienību, sākot no [500 000–600 000].* saražotās vienības, līdz attiecīgā summa tās diskontētās vērtības izteiksmē būs pilnībā atmaksāta (aptuveni [5–10]* gadi saskaņā ar plānoto ražošanas gaitu), bet pēc tam – [5–10]* euro par vienību. |
| --- | --- |

(45)

Tās projekta daļas ietvaros, kas attiecas uz UII Nr. 2, atmaksu veidos tikai elektrisko spēka piedziņas bloku saražotās vienības, par kurām PSA būs jāmaksā [20–30]* euro par katru saražoto vienību, sākot no [500 000–600 000].* saražotās vienības, līdz attiecīgā summa tās diskontētās vērtības izteiksmē būs pilnībā atmaksāta (aptuveni [5–10]* gadi saskaņā ar plānoto ražošanas gaitu), bet pēc tam – [5–10]* euro par vienību.

PSA

| (46) | Francijas iestādes uzskata, ka šie nosacījumi nodrošina, ka uz piesardzīgiem un saprātīgiem pieņēmumiem balstītā projekta veiksmīgas īstenošanās rezultātā avanss tā diskontētās vērtības izteiksmē tiks atmaksāts un ka daļējas neveiksmes gadījumā atmaksa būs proporcionāla projekta sekmīguma pakāpei. |
| --- | --- |

(46)

Francijas iestādes uzskata, ka šie nosacījumi nodrošina, ka uz piesardzīgiem un saprātīgiem pieņēmumiem balstītā projekta veiksmīgas īstenošanās rezultātā avanss tā diskontētās vērtības izteiksmē tiks atmaksāts un ka daļējas neveiksmes gadījumā atmaksa būs proporcionāla projekta sekmīguma pakāpei.

2.4.   PSA GRUPAS PĀRSTRUKTURĒŠANAS PLĀNS

PSA GRUPAS PĀRSTRUKTURĒŠANAS PLĀNS

| (47) | Pārstrukturēšanas plāns izriet no izmaksu samazināšanas pasākumiem, par kuriem paziņoja 2011. gada 26. oktobrī (izmaksu samazināšana EUR 800 miljonu apmērā, kā rezultātā Eiropā likvidēja 2 500 darba vietas) un 2012. gada 15. februārī (papildu pasākumi EUR 200 miljonu apmērā). |
| --- | --- |

(47)

Pārstrukturēšanas plāns izriet no izmaksu samazināšanas pasākumiem, par kuriem paziņoja 2011. gada 26. oktobrī (izmaksu samazināšana EUR 800 miljonu apmērā, kā rezultātā Eiropā likvidēja 2 500 darba vietas) un 2012. gada 15. februārī (papildu pasākumi EUR 200 miljonu apmērā).

| (48) | Pārstrukturēšanas plānā ir iekļauti trīs pasākumu veidi: rūpniecības pārstrukturēšana, grupas administratīvās struktūras ierobežošana un pētniecības un attīstības projekta 50CO2Cars īstenošana. Lai gan PSA grupa darbojas daudzās pasaules valstīs, pārstrukturēšanas pasākumi galvenokārt attiecas uz Franciju, kur atrodas lielākā daļa grupas ražošanas resursu. |
| --- | --- |

(48)

Pārstrukturēšanas plānā ir iekļauti trīs pasākumu veidi: rūpniecības pārstrukturēšana, grupas administratīvās struktūras ierobežošana un pētniecības un attīstības projekta 50CO2Cars īstenošana. Lai gan PSA grupa darbojas daudzās pasaules valstīs, pārstrukturēšanas pasākumi galvenokārt attiecas uz Franciju, kur atrodas lielākā daļa grupas ražošanas resursu.

50CO2

PSA

2.4.1.   RŪPNIECISKĀS RAŽOŠANAS SISTĒMAS PĀRSTRUKTURĒŠANAS PASĀKUMI

| (49) | Galvenie pasākumi skar Francijas rūpnīcas: Olnē rūpnīcas slēgšana un Rennas rūpnīcas jaudas ievērojama samazināšana, kā rezultātā tiks likvidētas 4 400 darba vietas. Šie divi pasākumi ir daļa no PSA ražotņu vispārējās optimizācijas. |
| --- | --- |

(49)

Galvenie pasākumi skar Francijas rūpnīcas: Olnē rūpnīcas slēgšana un Rennas rūpnīcas jaudas ievērojama samazināšana, kā rezultātā tiks likvidētas 4 400 darba vietas. Šie divi pasākumi ir daļa no PSA ražotņu vispārējās optimizācijas.

PSA

| (50) | Ņemot vērā PSA līdzšinējo nozīmi pilsētas daudzfunkcionālo automobiļu (turpmāk tekstā – “B segments”) segmentā, tai šajā B segmentā ir ievērojamas ražošanas jaudas: Francijā (Olnē, Puasī, Milūzas rūpnīca), Spānijā (Madrides rūpnīca) un Slovākijā (Trnavas rūpnīca). Par spīti pielāgošanās pasākumiem, kas veikti kopš 21. gadsimta sākuma (Raitonas (Lielbritānija) rūpnīcas slēgšana 2006. gadā un Olnē rūpnīcas jaudas samazināšana 2008. gadā), PSA grupai B segmentā joprojām ir jaudas pārpalikums. Slēdzot Olnē rūpnīcu, modeļu 208, C3 un DS3 ražošanas apjoms saruks par 155 000 vienībām gadā, bet 2012. gadā ieviestās organizatoriskās struktūras rezultātā maksimālā ražošanas jauda samazināsies par 232 000 vienībām gadā un B segmenta automobiļu ražošana tiks koncentrēta Puasī, Milūzas un Trnavas rūpnīcā. Francijas iestādes uzskata, ka šie pasākumi ilglaicīgi samazinās ražošanas jaudu B segmentā un nodrošinās grupai stabilus fiksēto izmaksu ietaupījumus ievērojamā apjomā (paredzētais ietaupījums – [100–200]* miljoni euro gadā). |
| --- | --- |

(50)

Ņemot vērā PSA līdzšinējo nozīmi pilsētas daudzfunkcionālo automobiļu (turpmāk tekstā – “B segments”) segmentā, tai šajā B segmentā ir ievērojamas ražošanas jaudas: Francijā (Olnē, Puasī, Milūzas rūpnīca), Spānijā (Madrides rūpnīca) un Slovākijā (Trnavas rūpnīca). Par spīti pielāgošanās pasākumiem, kas veikti kopš 21. gadsimta sākuma (Raitonas (Lielbritānija) rūpnīcas slēgšana 2006. gadā un Olnē rūpnīcas jaudas samazināšana 2008. gadā), PSA grupai B segmentā joprojām ir jaudas pārpalikums. Slēdzot Olnē rūpnīcu, modeļu 208, C3 un DS3 ražošanas apjoms saruks par 155 000 vienībām gadā, bet 2012. gadā ieviestās organizatoriskās struktūras rezultātā maksimālā ražošanas jauda samazināsies par 232 000 vienībām gadā un B segmenta automobiļu ražošana tiks koncentrēta Puasī, Milūzas un Trnavas rūpnīcā. Francijas iestādes uzskata, ka šie pasākumi ilglaicīgi samazinās ražošanas jaudu B segmentā un nodrošinās grupai stabilus fiksēto izmaksu ietaupījumus ievērojamā apjomā (paredzētais ietaupījums – [100–200]* miljoni euro gadā).

PSA

PSA

| (51) | Rennas rūpnīca šobrīd tiek izmantota D un E segmenta automobiļu ražošanai (16). Tā saskaras ar nepārtrauktu pieprasījuma krišanos, jo īpaši attiecībā uz D segmenta sedaniem. Francijas iestādes uzskata, ka, pārejot no divarpus uz divām komandām un likvidējot vienu naktsmaiņu un vienu maza apjoma ražošanas līniju, būs iespējams ierobežot ražošanu, turpinot strādāt vienīgi ar Peugeot 508 (sedana un universāļa versiju) un C5 (sedana un universāļa versiju). |
| --- | --- |

(51)

Rennas rūpnīca šobrīd tiek izmantota D un E segmenta automobiļu ražošanai (16). Tā saskaras ar nepārtrauktu pieprasījuma krišanos, jo īpaši attiecībā uz D segmenta sedaniem. Francijas iestādes uzskata, ka, pārejot no divarpus uz divām komandām un likvidējot vienu naktsmaiņu un vienu maza apjoma ražošanas līniju, būs iespējams ierobežot ražošanu, turpinot strādāt vienīgi ar Peugeot 508 (sedana un universāļa versiju) un C5 (sedana un universāļa versiju).

16

Peugeot 508

C5

| (52) | Arī P&A darbības apjoms tiks samazināts (10 %), un komandas darbosies tikai attiecīgajās rūpnīcās (to attīstības funkciju likvidēšana, kas attiecās uz grupas darbību kopumā). |
| --- | --- |

(52)

Arī P&A darbības apjoms tiks samazināts (10 %), un komandas darbosies tikai attiecīgajās rūpnīcās (to attīstības funkciju likvidēšana, kas attiecās uz grupas darbību kopumā).

| (53) | PSA šādi cer uzlabot savas darbības efektivitāti Eiropā, jo īpaši pilnvērtīgāk izmantojot esošo ražošanas jaudu un rūpnīcām padziļināti specializējoties un pievēršoties tikai viena vai divu segmentu automobiļu ražošanai. Pārstrukturēšanas mērķis ir samazināt katra automobiļa vidējo pašizmaksu par aptuveni [200–300]* līdz [200–300]* euro. |
| --- | --- |

(53)

PSA šādi cer uzlabot savas darbības efektivitāti Eiropā, jo īpaši pilnvērtīgāk izmantojot esošo ražošanas jaudu un rūpnīcām padziļināti specializējoties un pievēršoties tikai viena vai divu segmentu automobiļu ražošanai. Pārstrukturēšanas mērķis ir samazināt katra automobiļa vidējo pašizmaksu par aptuveni [200–300]* līdz [200–300]* euro.

PSA

2.4.2.   PASĀKUMI ATTIECĪBĀ UZ PSA GRUPAS ADMINISTRATĪVO STRUKTŪRU

| (54) | PSA grupa plāno pārstrukturēt administratīvās struktūrvienības un visas savas vadības daļas. Tā rezultātā kopumā tiks likvidētas 3 586 darba vietas. |
| --- | --- |

(54)

PSA grupa plāno pārstrukturēt administratīvās struktūrvienības un visas savas vadības daļas. Tā rezultātā kopumā tiks likvidētas 3 586 darba vietas.

PSA

| (55) | Līdztekus, pārstrukturēšanas pasākumu rezultātā, PSA paziņoja taupības plānu EUR 1 miljarda apmērā, kas aptver gan iepirkumus (EUR 400 miljoni), gan fiksētās izmaksas (EUR 600 miljoni), un tādu pasākumu kopumu, kas skar rūpnieciskās darbības, P&A un vispārējās izmaksas. Taupības plānu īstenos ar GM izveidotās savienības ietvaros. |
| --- | --- |

(55)

Līdztekus, pārstrukturēšanas pasākumu rezultātā, PSA paziņoja taupības plānu EUR 1 miljarda apmērā, kas aptver gan iepirkumus (EUR 400 miljoni), gan fiksētās izmaksas (EUR 600 miljoni), un tādu pasākumu kopumu, kas skar rūpnieciskās darbības, P&A un vispārējās izmaksas. Taupības plānu īstenos ar GM izveidotās savienības ietvaros.

PSA

GM

2.4.3.   P&A PROJEKTS 50CO2CARS

P&A PROJEKTS

2

| (56) | Rūpniecības pārstrukturēšanas ietvaros PSA grupa plāno arī izstrādāt jaunas hibridizācijas tehnoloģijas, kas, pēc Francijas iestāžu domām, palīdzētu atjaunot dzīvotspēju. Ja šis P&A projekts īstenotos veiksmīgi, tas ļautu PSA grupai masveidā ražot dīzeļdzinēja hibrīdautomobiļus B segmentā (svars no 900 līdz 1 300 kg) un tādējādi dažādot ražošanu segmentā, kas dod peļņu. Dīzeļdzinējus vairāk iecienījuši patērētāji Eiropā, taču vēlāk hibrīdās sistēmas galvenās detaļas (17) varētu pielāgot ekvivalentas jaudas benzīna dzinējiem un piemērot tirdzniecībai visā pasaulē. |
| --- | --- |

(56)

Rūpniecības pārstrukturēšanas ietvaros PSA grupa plāno arī izstrādāt jaunas hibridizācijas tehnoloģijas, kas, pēc Francijas iestāžu domām, palīdzētu atjaunot dzīvotspēju. Ja šis P&A projekts īstenotos veiksmīgi, tas ļautu PSA grupai masveidā ražot dīzeļdzinēja hibrīdautomobiļus B segmentā (svars no 900 līdz 1 300 kg) un tādējādi dažādot ražošanu segmentā, kas dod peļņu. Dīzeļdzinējus vairāk iecienījuši patērētāji Eiropā, taču vēlāk hibrīdās sistēmas galvenās detaļas (17) varētu pielāgot ekvivalentas jaudas benzīna dzinējiem un piemērot tirdzniecībai visā pasaulē.

PSA

PSA

17

| (57) | Šis P&A projekts, ko sauc par 50CO2Cars, attiecas uz tāda (neuzlādējama) hibrīda spēka piedziņas bloka projektēšanu un ražošanu, kas paredzēts B segmentam un ļautu samazināt šo automobiļu CO2 emisiju apjomu līdz 50 gramiem uz kilometru (turpmāk tekstā – “g CO2/km”), kā arī panākt, ka ģimenes automobiļu (C segments) emisiju apjoms ir aptuveni 65 g CO2/km. Projekta mērķis ir panākt, lai šī tehnoloģija būtu ekonomiski pieejama pēc iespējas plašākai sabiedrības daļai. |
| --- | --- |

(57)

Šis P&A projekts, ko sauc par 50CO2Cars, attiecas uz tāda (neuzlādējama) hibrīda spēka piedziņas bloka projektēšanu un ražošanu, kas paredzēts B segmentam un ļautu samazināt šo automobiļu CO2 emisiju apjomu līdz 50 gramiem uz kilometru (turpmāk tekstā – “g CO2/km”), kā arī panākt, ka ģimenes automobiļu (C segments) emisiju apjoms ir aptuveni 65 g CO2/km. Projekta mērķis ir panākt, lai šī tehnoloģija būtu ekonomiski pieejama pēc iespējas plašākai sabiedrības daļai.

50CO2

2

2

2

| (58) | Tehniskā ziņā projekts apvienos jaunu ļoti augstas energoefektivitātes dīzeļdzinēju paaudzi, mehānisko divsajūgu transmisiju, kas ir piemērota hibridizācijai (dual clutch transmission), kā arī elektriskās hibridizācijas tehnoloģiju, kurai ir zemas izmaksas. |
| --- | --- |

(58)

Tehniskā ziņā projekts apvienos jaunu ļoti augstas energoefektivitātes dīzeļdzinēju paaudzi, mehānisko divsajūgu transmisiju, kas ir piemērota hibridizācijai (dual clutch transmission), kā arī elektriskās hibridizācijas tehnoloģiju, kurai ir zemas izmaksas.

dual clutch transmission

| (59) | PSA būs projekta 50CO2Cars īstenošanai izveidotā P&A konsorcija vadošais partneris. |
| --- | --- |

(59)

PSA būs projekta 50CO2Cars īstenošanai izveidotā P&A konsorcija vadošais partneris.

PSA

50CO2

| (60) | Šajā konsorcijā darbosies arī rūpnieciskie un akadēmiskie partneri: pieci lieli uzņēmumi (Delphi, Mann & Hummel, Valeo un Rhodia), viens MVU (CTI), viena apvienība (IRMA) un četras pētniecības organizācijas (IFPEN, LACCO, IRCELYON un IC2MP). |
| --- | --- |

(60)

Šajā konsorcijā darbosies arī rūpnieciskie un akadēmiskie partneri: pieci lieli uzņēmumi (Delphi, Mann & Hummel, Valeo un Rhodia), viens MVU (CTI), viena apvienība (IRMA) un četras pētniecības organizācijas (IFPEN, LACCO, IRCELYON un IC2MP).

Delphi

Mann & Hummel

Valeo

Rhodia

CTI

IRMA

IFPEN

LACCO

IRCELYON

IC2MP

2.4.4.   PSA GRUPAS BIZNESA PLĀNS

| (61) | PSA grupas biznesa plāns aptver laikposmu no 2013. gada līdz 2017. gadam. Francijas iestādes precizēja, ka saskaņā ar bāzes scenāriju, sākot no 2014. gada, grupas saimnieciskās darbības rezultāts būs pozitīvs – EUR [1 200–2 000]* miljoni jeb [1–5]* % no apgrozījuma. Dzīvotspēja tiks uzlabota galvenokārt ar iekšējiem pasākumiem, ko paredz pārstrukturēšanas plāns. Uzlabošana ir balstīta, no vienas puses, ražošanas izmaksu ievērojamā samazināšanā un likviditātes uzlabošanā un, no otras puses, iespējamā PSA grupas darbības ģeogrāfiskā pārorientēšanā. Mērķis ir panākt, lai 2015. gadā 50 % grupas pārdošanas apjoma tiktu realizēti ārpus Eiropas Savienības, tādējādi ļaujot apgūt izaugsmes potenciālu citviet pasaulē (jo īpaši Ķīnā, Brazīlijā utt.). |
| --- | --- |

(61)

PSA grupas biznesa plāns aptver laikposmu no 2013. gada līdz 2017. gadam. Francijas iestādes precizēja, ka saskaņā ar bāzes scenāriju, sākot no 2014. gada, grupas saimnieciskās darbības rezultāts būs pozitīvs – EUR [1 200–2 000]* miljoni jeb [1–5]* % no apgrozījuma. Dzīvotspēja tiks uzlabota galvenokārt ar iekšējiem pasākumiem, ko paredz pārstrukturēšanas plāns. Uzlabošana ir balstīta, no vienas puses, ražošanas izmaksu ievērojamā samazināšanā un likviditātes uzlabošanā un, no otras puses, iespējamā PSA grupas darbības ģeogrāfiskā pārorientēšanā. Mērķis ir panākt, lai 2015. gadā 50 % grupas pārdošanas apjoma tiktu realizēti ārpus Eiropas Savienības, tādējādi ļaujot apgūt izaugsmes potenciālu citviet pasaulē (jo īpaši Ķīnā, Brazīlijā utt.).

PSA

PSA

| (62) | Francijas iestādes iesniedza PSA grupas biznesa plānu par laikposmu līdz 2017. gadam. Tas ir balstīts pieņēmumos par Eiropas tirgus un PSA tirgus daļu apjomu. Šie pieņēmumi atspoguļo uzņēmuma IHS Global Insight sniegto novērtējumu. |
| --- | --- |

(62)

Francijas iestādes iesniedza PSA grupas biznesa plānu par laikposmu līdz 2017. gadam. Tas ir balstīts pieņēmumos par Eiropas tirgus un PSA tirgus daļu apjomu. Šie pieņēmumi atspoguļo uzņēmuma IHS Global Insight sniegto novērtējumu.

PSA

PSA

IHS Global Insight

| (63) | Francijas iestādes sagaida, ka 2013. gadā Eiropas tirgus saruks par 2,2 %, taču uzskata, ka 2014. un 2015. gadā tam vajadzētu pieaugt par 6 % gadā un 2016. un 2017. gadā – par 3 % gadā. PSA tirgus daļa 2013. gadā sasniegšot [12–15]* %, 2014. gadā – [13–16]* %, bet 2015., 2016. un 2017. gadā – [11–15]* %. |
| --- | --- |

(63)

Francijas iestādes sagaida, ka 2013. gadā Eiropas tirgus saruks par 2,2 %, taču uzskata, ka 2014. un 2015. gadā tam vajadzētu pieaugt par 6 % gadā un 2016. un 2017. gadā – par 3 % gadā. PSA tirgus daļa 2013. gadā sasniegšot [12–15]* %, 2014. gadā – [13–16]* %, bet 2015., 2016. un 2017. gadā – [11–15]* %.

PS

| (64) | Biznesa plānā ir aplūkoti vairāki scenāriji. Saskaņā ar “bāzes” scenāriju, sākot no 2014. gada, PSA grupas saimnieciskās darbības rezultāts būšot pozitīvs – EUR [1 200–2 000]* miljardi jeb [1–5]* % no grupas apgrozījuma. 2017. gadā tas sasniegšot EUR [3 000–3 800] miljardus jeb [2-6]* % no PSA apgrozījuma. Francijas iestādes uzskata, šāds rentabilitātes līmenis ļautu PSA grupai saņemt pietiekamu kredītreitingu, lai tā varētu patstāvīgi refinansēties tirgū. Augstāks grupas kredītreitings automātiski atbalsotos BPF kredītreitingā. |
| --- | --- |

(64)

Biznesa plānā ir aplūkoti vairāki scenāriji. Saskaņā ar “bāzes” scenāriju, sākot no 2014. gada, PSA grupas saimnieciskās darbības rezultāts būšot pozitīvs – EUR [1 200–2 000]* miljardi jeb [1–5]* % no grupas apgrozījuma. 2017. gadā tas sasniegšot EUR [3 000–3 800] miljardus jeb [2-6]* % no PSA apgrozījuma. Francijas iestādes uzskata, šāds rentabilitātes līmenis ļautu PSA grupai saņemt pietiekamu kredītreitingu, lai tā varētu patstāvīgi refinansēties tirgū. Augstāks grupas kredītreitings automātiski atbalsotos BPF kredītreitingā.

PSA

PSA

PSA

BPF

| (65) | Tika apskatīti arī alternatīvi scenāriji. “Nelabvēlīga” scenārija gadījumā, sākot no 2013. gada, PSA grupas pārdošanas apjoms (salīdzinājumā ar bāzes scenāriju) Eiropā saruktu vēl par 100 000 automobiļiem gadā. Turpretī “labvēlīga” scenārija gadījumā, sākot no 2013. gada, PSA grupas pārdošanas apjoms Eiropā pieaugtu par 100 000 automobiļiem gadā. Saskaņā ar iesniegto biznesa plānu, sākot no 2014. gada, PSA grupas saimnieciskās darbības rezultāts kopumā (arī nelabvēlīgā scenārija gadījumā) būtu pozitīvs ([1–5]* % no PSA grupas apgrozījuma) un 2017. gadā sasniegtu [2–6]* %. Tomēr jāatzīmē, ka PSA grupas prognozēs parādās ievērojams apgrozījuma pieaugums ārpus Eiropas, proti, augošos tirgos. Šis pieņēmums parāda, ka, lai gan prognozes attiecībā uz Eiropas tirgu ir pesimistiskas, PSA grupa paredz sava pārdošanas apjoma pieaugumu. Tās mērķis ir 2015. gadā realizēt 50 % sava pārdošanas apjoma ārpus Eiropas. |
| --- | --- |

(65)

Tika apskatīti arī alternatīvi scenāriji. “Nelabvēlīga” scenārija gadījumā, sākot no 2013. gada, PSA grupas pārdošanas apjoms (salīdzinājumā ar bāzes scenāriju) Eiropā saruktu vēl par 100 000 automobiļiem gadā. Turpretī “labvēlīga” scenārija gadījumā, sākot no 2013. gada, PSA grupas pārdošanas apjoms Eiropā pieaugtu par 100 000 automobiļiem gadā. Saskaņā ar iesniegto biznesa plānu, sākot no 2014. gada, PSA grupas saimnieciskās darbības rezultāts kopumā (arī nelabvēlīgā scenārija gadījumā) būtu pozitīvs ([1–5]* % no PSA grupas apgrozījuma) un 2017. gadā sasniegtu [2–6]* %. Tomēr jāatzīmē, ka PSA grupas prognozēs parādās ievērojams apgrozījuma pieaugums ārpus Eiropas, proti, augošos tirgos. Šis pieņēmums parāda, ka, lai gan prognozes attiecībā uz Eiropas tirgu ir pesimistiskas, PSA grupa paredz sava pārdošanas apjoma pieaugumu. Tās mērķis ir 2015. gadā realizēt 50 % sava pārdošanas apjoma ārpus Eiropas.

PSA

PSA

PSA

PSA

PSA

PSA

| (66) | Attiecībā uz PSA grupas ražošanas jaudas attīstību Francijas iestādes iesniedza divas tabulas, kurās norādīts katras rūpnīcas jaudas izmantojuma līmenis (Harbour izmantojuma līmenis) (18) pirms un pēc grupas pārstrukturēšanas. Izņemot Puasī rūpnīcu, pārējām rūpnīcām šis līmenis nemainās. Francijas iestādes precizēja, ka katras rūpnīcas dzīvotspēju nevar noteikt neatkarīgi no PSA grupas dzīvotspējas. Gluži pretēji – PSA grupas darbība automobiļu nozarē būtu jāapskata kopumā attiecībā uz katru tirgus segmentu. Francijas iestādes arī uzskata, ka katrai rūpnīcai ir konkrēts automobiļu kopums, ko tajā ir iespējams ražot. Tas, ka dažām rūpnīcām ir augstāks, bet citām zemāks jaudas izmantojuma līmenis, parasti ir tādēļ, ka pastāv apzinātas un kontrolētas variācijas saistībā ar ražojumu aprites ciklu.

  5. tabula



  PSA grupas plānotais apgrozījums trīs scenāriju ietvaros (miljonos euro)* | 2013. g. | 2014. g. | 2015. g. | 2016. g. | 2017. g. |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Bāzes scenārijs | [55 000 –60 000 ] | [60 000 –65 000 ] | [60 000 –65 000 ] | [60 000 –65 000 ] | [65 000 –70 000 ] |
| Nelabvēlīgais scenārijs (par 100 000 automobiļiem gadā mazāk) | [55 000 –60 000 ] | [60 000 –65 000 ] | [60 000 –65 000 ] | [60 000 –65 000 ] | [60 000 –65 000 ] |
| Labvēlīgais scenārijs (par 100 000 automobiļiem gadā vairāk) | [57 000 –62 000 ] | [60 000 –65 000 ] | [60 000 –65 000 ] | [65 000 –70 000 ] | [65 000 –70 000 ] |

(66)

Attiecībā uz PSA grupas ražošanas jaudas attīstību Francijas iestādes iesniedza divas tabulas, kurās norādīts katras rūpnīcas jaudas izmantojuma līmenis (Harbour izmantojuma līmenis) (18) pirms un pēc grupas pārstrukturēšanas. Izņemot Puasī rūpnīcu, pārējām rūpnīcām šis līmenis nemainās. Francijas iestādes precizēja, ka katras rūpnīcas dzīvotspēju nevar noteikt neatkarīgi no PSA grupas dzīvotspējas. Gluži pretēji – PSA grupas darbība automobiļu nozarē būtu jāapskata kopumā attiecībā uz katru tirgus segmentu. Francijas iestādes arī uzskata, ka katrai rūpnīcai ir konkrēts automobiļu kopums, ko tajā ir iespējams ražot. Tas, ka dažām rūpnīcām ir augstāks, bet citām zemāks jaudas izmantojuma līmenis, parasti ir tādēļ, ka pastāv apzinātas un kontrolētas variācijas saistībā ar ražojumu aprites ciklu.

PSA

Harbour

18

PSA

PSA

5. tabula

5. tabula

PSA grupas plānotais apgrozījums trīs scenāriju ietvaros (miljonos euro)*

PSA

2013. g.

2014. g.

2015. g.

2016. g.

2017. g.

Bāzes scenārijs

[55 000 –60 000 ]

[60 000 –65 000 ]

[60 000 –65 000 ]

[60 000 –65 000 ]

[65 000 –70 000 ]

Nelabvēlīgais scenārijs (par 100 000 automobiļiem gadā mazāk)

[55 000 –60 000 ]

[60 000 –65 000 ]

[60 000 –65 000 ]

[60 000 –65 000 ]

[60 000 –65 000 ]

Labvēlīgais scenārijs (par 100 000 automobiļiem gadā vairāk)

[57 000 –62 000 ]

[60 000 –65 000 ]

[60 000 –65 000 ]

[65 000 –70 000 ]

[65 000 –70 000 ]

6. tabula

6. tabula

Automobiļu daļas plānotais apgrozījums trīs scenāriju ietvaros (miljonos euro)*

Automobiļu daļas plānotais apgrozījums trīs scenāriju ietvaros (miljonos euro)*

| | 2013. g. | 2014. g. | 2015. g. | 2016. g. | 2017. g. |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Bāzes scenārijs | [40 000 –45 000 ] | [45 000 –50 000 ] | [45 000 –50 000 ] | [45 000 –50 000 ] | [45 000 –50 000 ] |
| Nelabvēlīgais scenārijs (par 100 000 automobiļiem gadā mazāk) | [40 000 –45 000 ] | [40 000 –45 000 ] | [40 000 –45 000 ] | [40 000 –45 000 ] | [45 000 –50 000 ] |
| Labvēlīgais scenārijs (par 100 000 automobiļiem gadā vairāk) | [40 000 –45 000 ] | [45 000 –50 000 ] | [45 000 –50 000 ] | [45 000 –50 000 ] | [45 000 –50 000 ] |

2013. g.

2014. g.

2015. g.

2016. g.

2017. g.

Bāzes scenārijs

[40 000 –45 000 ]

[45 000 –50 000 ]

[45 000 –50 000 ]

[45 000 –50 000 ]

[45 000 –50 000 ]

Nelabvēlīgais scenārijs (par 100 000 automobiļiem gadā mazāk)

[40 000 –45 000 ]

[40 000 –45 000 ]

[40 000 –45 000 ]

[40 000 –45 000 ]

[45 000 –50 000 ]

Labvēlīgais scenārijs (par 100 000 automobiļiem gadā vairāk)

[40 000 –45 000 ]

[45 000 –50 000 ]

[45 000 –50 000 ]

[45 000 –50 000 ]

[45 000 –50 000 ]

2.4.5.   FRANCIJAS IESTĀŽU SĀKOTNĒJI PIEDĀVĀTIE KOMPENSĀCIJAS PASĀKUMI

| (67) | PSA grupa paziņoja par pārstrukturēšanas pasākumiem, kas samazinās tās ražošanas jaudu un klātbūtni tirgū, jo īpaši par Olnē rūpnīcas slēgšanu (kurā nodarbināti 3 000 darbinieku), kā arī par Rennas rūpnīcas jaudas ievērojamu samazināšanu, kā rezultātā tiks likvidētas aptuveni 1 400 darba vietu. Tāpat šobrīd tiek vai jau ir veikti ienesīgu aktīvu pārdošanas pasākumi, jo īpaši GEFCO kapitāla atvēršana un dažu nekustamā īpašuma aktīvu un autonomas uzņēmuma Citer pārdošana. PSA grupa arī paziņoja par savu ieguldījumu izdevumu samazināšanu, kā rezultātā tās ražošanas jauda tiks ierobežota līdz apjomam, kurš ir zemāks par apjomu, kas bija paredzēts pirms grupa nonāca grūtībās. |
| --- | --- |

(67)

PSA grupa paziņoja par pārstrukturēšanas pasākumiem, kas samazinās tās ražošanas jaudu un klātbūtni tirgū, jo īpaši par Olnē rūpnīcas slēgšanu (kurā nodarbināti 3 000 darbinieku), kā arī par Rennas rūpnīcas jaudas ievērojamu samazināšanu, kā rezultātā tiks likvidētas aptuveni 1 400 darba vietu. Tāpat šobrīd tiek vai jau ir veikti ienesīgu aktīvu pārdošanas pasākumi, jo īpaši GEFCO kapitāla atvēršana un dažu nekustamā īpašuma aktīvu un autonomas uzņēmuma Citer pārdošana. PSA grupa arī paziņoja par savu ieguldījumu izdevumu samazināšanu, kā rezultātā tās ražošanas jauda tiks ierobežota līdz apjomam, kurš ir zemāks par apjomu, kas bija paredzēts pirms grupa nonāca grūtībās.

PSA

GEFCO

Citer

PSA

| (68) | Turklāt Francijas iestādes piedāvāja šādus kompensācijas pasākumus:






  — | kapitālieguldījumu (capital expenditures) apjoma papildu samazināšanu (2.4.5.1. punkts), |
| --- | --- | --- |

(68)

Turklāt Francijas iestādes piedāvāja šādus kompensācijas pasākumus:

—

kapitālieguldījumu (capital expenditures) apjoma papildu samazināšanu (2.4.5.1. punkts),

capital expenditures

| — | atteikšanos no Sevelnord (Société Européenne de Véhicules Légers du Nord (Eiropas Ziemeļu vieglo transportlīdzekļu sabiedrība)) rūpnīcas jaudas daļas par labu konkurentam (2.4.5.2. punkts), |
| --- | --- |

—

atteikšanos no Sevelnord (Société Européenne de Véhicules Légers du Nord (Eiropas Ziemeļu vieglo transportlīdzekļu sabiedrība)) rūpnīcas jaudas daļas par labu konkurentam (2.4.5.2. punkts),

Sevelnord

Société Européenne de Véhicules Légers du Nord

| — | plug-in hibrīdtehnoloģijas (tehnoloģija hibrīdtransportlīdzekļu uzlādēšanai no elektrotīkla) izstrādes un ražošanas pārtraukšanu (2.4.5.3. punkts), |
| --- | --- |

—

plug-in hibrīdtehnoloģijas (tehnoloģija hibrīdtransportlīdzekļu uzlādēšanai no elektrotīkla) izstrādes un ražošanas pārtraukšanu (2.4.5.3. punkts),

plug-in

| — | BPF maksimālā izplatības līmeņa noteikšanu (2.4.5.4. punkts). |
| --- | --- |

—

BPF maksimālā izplatības līmeņa noteikšanu (2.4.5.4. punkts).

BPF

Šie pasākumi norisināšoties papildus pārstrukturēšanas pasākumiem, ko paredz 2012. gada sākotnējais vidēja termiņa plāns (19) (turpmāk tekstā – “VTP”).

19

2.4.5.1.   
  PSA grupas ieguldījumu apjoma papildu samazināšana

PSA grupas ieguldījumu apjoma papildu samazināšana

| (69) | Kapitālieguldījumu apjomu (salīdzinājumā ar 2012. gada sākotnējo VTP) plānots samazināt vēl par EUR 300 miljoniem 2013. gadā un EUR 500 miljoniem gan 2014., gan 2015. gadā. Līdz ar to 2013.–2015. gada plāna izdevumi (kapitālieguldījumi un P&A izdevumi) tika samazināti no EUR 9,9 miljardiem līdz EUR 8,6 miljardiem jeb par 13 %. Salīdzinot ar 2011.–2012. gada vidējo rādītāju, šī summa ir samazinājusies par 27 %. |
| --- | --- |

(69)

Kapitālieguldījumu apjomu (salīdzinājumā ar 2012. gada sākotnējo VTP) plānots samazināt vēl par EUR 300 miljoniem 2013. gadā un EUR 500 miljoniem gan 2014., gan 2015. gadā. Līdz ar to 2013.–2015. gada plāna izdevumi (kapitālieguldījumi un P&A izdevumi) tika samazināti no EUR 9,9 miljardiem līdz EUR 8,6 miljardiem jeb par 13 %. Salīdzinot ar 2011.–2012. gada vidējo rādītāju, šī summa ir samazinājusies par 27 %.

| (70) | Tādējādi PSA ieguldījumu vidējais apjoms tikšot samazināts no EUR 3,3 miljardiem gadā līdz EUR 2,86 miljardiem gadā. Šis samazinājums EUR 1,3 miljardu apmērā izšķiroši (vairāk nekā par 80 %) ietekmēs grupas darbību automobiļu nozarē Eiropā. |
| --- | --- |

(70)

Tādējādi PSA ieguldījumu vidējais apjoms tikšot samazināts no EUR 3,3 miljardiem gadā līdz EUR 2,86 miljardiem gadā. Šis samazinājums EUR 1,3 miljardu apmērā izšķiroši (vairāk nekā par 80 %) ietekmēs grupas darbību automobiļu nozarē Eiropā.

PSA

| (71) | Francijas iestādes uzskata, ka kapitālieguldījumu apjoma samazināšana būtiski ierobežošot PSA grupas spēju būt konkurējošam spēkam tirgū. Papildus samazinot noteiktu P&A ieguldījumu un kapitālieguldījumu apjomu, PSA saskaršoties arī citām nopietnām negatīvām sekām. Proti, tikšot ievērojami samazināta PSA grupas spēja:






  a) | apmierināt to klientu kategoriju vēlmes, kas īpaši iecienījuši piedāvāto ražojumu klāstu (sortimenta efekts) un tehnoloģijas, ko PSA grupa vairs neizstrādās; |
| --- | --- | --- |

(71)

Francijas iestādes uzskata, ka kapitālieguldījumu apjoma samazināšana būtiski ierobežošot PSA grupas spēju būt konkurējošam spēkam tirgū. Papildus samazinot noteiktu P&A ieguldījumu un kapitālieguldījumu apjomu, PSA saskaršoties arī citām nopietnām negatīvām sekām. Proti, tikšot ievērojami samazināta PSA grupas spēja:

PSA

PSA

PSA

a)

apmierināt to klientu kategoriju vēlmes, kas īpaši iecienījuši piedāvāto ražojumu klāstu (sortimenta efekts) un tehnoloģijas, ko PSA grupa vairs neizstrādās;

PSA

| b) | reaģēt uz konkurentu attīstību; |
| --- | --- |

b)

reaģēt uz konkurentu attīstību;

| c) | pašai rūpnieciski ražot saistošas tehnoloģijas, kas tai būs jāpērk no konkurentiem, tādējādi samazinot savus ienākumus; |
| --- | --- |

c)

pašai rūpnieciski ražot saistošas tehnoloģijas, kas tai būs jāpērk no konkurentiem, tādējādi samazinot savus ienākumus;

| d) | saņemt noteiktus nodokļu atvieglojumus, piemēram, attiecībā uz CO2 utt. |
| --- | --- |

d)

saņemt noteiktus nodokļu atvieglojumus, piemēram, attiecībā uz CO2 utt.

2

| (72) | Minētais samazinājums izpaudīšoties kā:






  — | modeļa Citroën C6 ražošanas pārtraukšana 2012. gada 31. decembrī un modeļa Peugeot 607 paaudzes izbeigšana (E segments) (a), |
| --- | --- | --- |

(72)

Minētais samazinājums izpaudīšoties kā:

—

modeļa Citroën C6 ražošanas pārtraukšana 2012. gada 31. decembrī un modeļa Peugeot 607 paaudzes izbeigšana (E segments) (a),

Citroën C6

Peugeot 607

| — | Bipper/Nemo automobiļu ražošanas pārtraukšana divus gadus pirms paredzētā termiņa, proti, no 2015. gada, kā arī to paaudzes izbeigšana (B segments; vieglie komerciālie automobiļi) (b), |
| --- | --- |

—

Bipper/Nemo automobiļu ražošanas pārtraukšana divus gadus pirms paredzētā termiņa, proti, no 2015. gada, kā arī to paaudzes izbeigšana (B segments; vieglie komerciālie automobiļi) (b),

Bipper/Nemo

| — | atteikšanās no dīzeļdzinējiem, kuru tilpums pārsniedz divus litrus (D segments) (c). |
| --- | --- |

—

atteikšanās no dīzeļdzinējiem, kuru tilpums pārsniedz divus litrus (D segments) (c).

a)   Modeļu Citroën C6 un Peugeot 607 ražošanas pārtraukšana

Modeļu Citroën C6

Peugeot 607

| (73) | Šis kompensācijas pasākums ietveršot divas darbības attiecībā uz E segmentu kopumā:






  — | Citroën C6 ražošanas pārtraukšanu no 2013. gada (sākotnēji to bija paredzēts pārtraukt 2016. gadā), un |
| --- | --- | --- |

(73)

Šis kompensācijas pasākums ietveršot divas darbības attiecībā uz E segmentu kopumā:

—

Citroën C6 ražošanas pārtraukšanu no 2013. gada (sākotnēji to bija paredzēts pārtraukt 2016. gadā), un

Citroën C6

| — | Citroën C6/Peugeot 607 paaudzes ražošanas izbeigšanu. |
| --- | --- |

—

Citroën C6/Peugeot 607 paaudzes ražošanas izbeigšanu.

Citroën C6

Peugeot 607

| (74) | Runājot tikai par pirmo darbību, PSA grupa tās ietekmi novērtē 3 000 automobiļu apmērā (proti, 1 000 automobiļi gadā), kas trīs gadu laikposmā rada apgrozījuma zaudējumus EUR 90 miljonu apmērā. Citroën C6 pieder pie E segmenta, kas ir “augstākās kategorijas” segments. Saskaņā ar PSA grupas iekšējām aplēsēm šis segments 2013. gadā veidošot 5,7 % no Eiropas automobiļu tirgus. |
| --- | --- |

(74)

Runājot tikai par pirmo darbību, PSA grupa tās ietekmi novērtē 3 000 automobiļu apmērā (proti, 1 000 automobiļi gadā), kas trīs gadu laikposmā rada apgrozījuma zaudējumus EUR 90 miljonu apmērā. Citroën C6 pieder pie E segmenta, kas ir “augstākās kategorijas” segments. Saskaņā ar PSA grupas iekšējām aplēsēm šis segments 2013. gadā veidošot 5,7 % no Eiropas automobiļu tirgus.

PSA

Citroën C6

PSA

| (75) | Francijas iestādes uzskata, ka, izbeidzot grupas augstākās kategorijas automobiļu paaudzi, būtiski samazināšoties grupas tirgus daļa. To automobiļu iespējamais apjoms, ko veidotu uz pēdējā Peugeot (607) modeļa bāzes, būtu 20 000 vienību gadā, kas atbilst apgrozījuma zaudējumiem EUR 500 miljonu apmērā. To automobiļu iespējamais apjoms, ko veidotu uz pēdējā Citroën (C6) modeļa bāzes, būtu 7 000 vienību gadā, kas atbilst apgrozījuma zaudējumiem EUR 200 miljonu apmērā. |
| --- | --- |

(75)

Francijas iestādes uzskata, ka, izbeidzot grupas augstākās kategorijas automobiļu paaudzi, būtiski samazināšoties grupas tirgus daļa. To automobiļu iespējamais apjoms, ko veidotu uz pēdējā Peugeot (607) modeļa bāzes, būtu 20 000 vienību gadā, kas atbilst apgrozījuma zaudējumiem EUR 500 miljonu apmērā. To automobiļu iespējamais apjoms, ko veidotu uz pēdējā Citroën (C6) modeļa bāzes, būtu 7 000 vienību gadā, kas atbilst apgrozījuma zaudējumiem EUR 200 miljonu apmērā.

Peugeot (607)

Citroën (C6)

| (76) | Apņemšanās izbeigt Citroën C6/Peugeot 607 modeļu paaudzi attiecas uz laikposmu no 2016. gada līdz 2018. gadam. PSA grupa šīs pasākuma daļas sekas novērtē 40 500 automobiļu apmērā, kas atbilst EUR 1,05 miljardu apgrozījumam. Turklāt, izbeidzot šo modeļu paaudzes, PSA, sākot no 2013. gada, varētu atteikties no saistītajiem ieguldījumiem (ņemot vērā, ka jauna automobiļa izstrāde parasti ilgst trīs gadus). |
| --- | --- |

(76)

Apņemšanās izbeigt Citroën C6/Peugeot 607 modeļu paaudzi attiecas uz laikposmu no 2016. gada līdz 2018. gadam. PSA grupa šīs pasākuma daļas sekas novērtē 40 500 automobiļu apmērā, kas atbilst EUR 1,05 miljardu apgrozījumam. Turklāt, izbeidzot šo modeļu paaudzes, PSA, sākot no 2013. gada, varētu atteikties no saistītajiem ieguldījumiem (ņemot vērā, ka jauna automobiļa izstrāde parasti ilgst trīs gadus).

Citroën C6

Peugeot 607

PSA

PSA

| (77) | Francijas iestādes uzskata, ka netiešā veidā šis kompensācijas pasākums ļoti negatīvi ietekmēšot PSA grupas tēlu. Piemēram, E segmenta automobiļu (un/vai pietiekami jaudīgu dzinēju) neesamība neļaušot grupai iesniegt piedāvājumus noteiktiem konkursiem. Turklāt, PSA grupai izstājoties no E segmenta, privātpersonas, kurām interesē augstākās kategorijas piedāvājumi, arī mazāk vērsīšoties pie PSA grupas produkcijas izplatītājiem, kā rezultātā tikšot kaitēts grupas automobiļu augstāku kategoriju izstrādei, tostarp B segmentā (DS (Distinctive Series) līnija). PSA grupa uzskata, ka šī negatīvā ietekme uz automobiļu iepirkumiem atbilst 2 000 automobiļiem gadā, tādējādi tā ik gadu radīšot apgrozījuma zaudējumus EUR 30 miljonu apmērā, kas 12 000 automobiļu kontekstā ir EUR 180 miljoni. |
| --- | --- |

(77)

Francijas iestādes uzskata, ka netiešā veidā šis kompensācijas pasākums ļoti negatīvi ietekmēšot PSA grupas tēlu. Piemēram, E segmenta automobiļu (un/vai pietiekami jaudīgu dzinēju) neesamība neļaušot grupai iesniegt piedāvājumus noteiktiem konkursiem. Turklāt, PSA grupai izstājoties no E segmenta, privātpersonas, kurām interesē augstākās kategorijas piedāvājumi, arī mazāk vērsīšoties pie PSA grupas produkcijas izplatītājiem, kā rezultātā tikšot kaitēts grupas automobiļu augstāku kategoriju izstrādei, tostarp B segmentā (DS (Distinctive Series) līnija). PSA grupa uzskata, ka šī negatīvā ietekme uz automobiļu iepirkumiem atbilst 2 000 automobiļiem gadā, tādējādi tā ik gadu radīšot apgrozījuma zaudējumus EUR 30 miljonu apmērā, kas 12 000 automobiļu kontekstā ir EUR 180 miljoni.

PSA

PSA

PSA

DS

Distinctive Series

PSA

| (78) | Kopumā PSA grupa uzskata, ka šis kompensācijas pasākums rada apgrozījuma zaudējumus EUR 1,32 miljardu apmērā. |
| --- | --- |

(78)

Kopumā PSA grupa uzskata, ka šis kompensācijas pasākums rada apgrozījuma zaudējumus EUR 1,32 miljardu apmērā.

PSA

b)   
  Bipper/Nemo modeļa ražošanas pārtraukšana un paaudzes izbeigšana

Bipper/Nemo

| (79) | Bipper/Nemo ir komerciālais transportlīdzeklis, ko tirgo ar diviem dažādiem nosaukumiem. Piedāvātais pasākums ietveršot divas darbības:






  — | Bipper/Nemo automobiļu paaudzes izbeigšanu (proti, atteikšanos ieviest jaunu paaudzi) no 2017. gada, kā rezultātā PSA lēš apgrozījuma zaudējumus EUR 1 miljarda apmērā, un |
| --- | --- | --- |

(79)

Bipper/Nemo ir komerciālais transportlīdzeklis, ko tirgo ar diviem dažādiem nosaukumiem. Piedāvātais pasākums ietveršot divas darbības:

Bipper/Nemo

—

Bipper/Nemo automobiļu paaudzes izbeigšanu (proti, atteikšanos ieviest jaunu paaudzi) no 2017. gada, kā rezultātā PSA lēš apgrozījuma zaudējumus EUR 1 miljarda apmērā, un

Bipper/Nemo

PSA

| — | esošo Bipper/Nemo automobiļu ražošanas priekšlaicīgu pārtraukšanu no 2015. gada (sākotnēji ražošanu bija paredzēts pārtraukt 2017. gadā), kā rezultātā lēsti apgrozījuma zaudējumi EUR 560 miljonu apmērā. |
| --- | --- |

—

esošo Bipper/Nemo automobiļu ražošanas priekšlaicīgu pārtraukšanu no 2015. gada (sākotnēji ražošanu bija paredzēts pārtraukt 2017. gadā), kā rezultātā lēsti apgrozījuma zaudējumi EUR 560 miljonu apmērā.

Bipper/Nemo

| (80) | PSA 2012. gadā pārdeva 35 650Bipper/Nemo automobiļus (16 678Bipper automobiļus pasažieru automobiļa (turpmāk tekstā – “PA”) un komerciālā automobiļa (turpmāk tekstā – “KA”) versijā un 18 972Nemo automobiļus (PA un KA kopā)), vienu vienību vidēji realizējot par 8 950 euro, proti, kopā apgrozot EUR 319 miljonus gadā. |
| --- | --- |

(80)

PSA 2012. gadā pārdeva 35 650Bipper/Nemo automobiļus (16 678Bipper automobiļus pasažieru automobiļa (turpmāk tekstā – “PA”) un komerciālā automobiļa (turpmāk tekstā – “KA”) versijā un 18 972Nemo automobiļus (PA un KA kopā)), vienu vienību vidēji realizējot par 8 950 euro, proti, kopā apgrozot EUR 319 miljonus gadā.

PSA

Bipper/Nemo

Bipper

Nemo

| (81) | Bipper/Nemo KA versijas modeļi pieder pie B segmenta vieglajiem komerciālajiem automobiļiem (LCV) (20). B segments 2012. gadā veidoja 3,7 % no Eiropas vieglo komerciālo automobiļu tirgus. PSA tirgus daļa šajā segmentā bija 49 %. PSA grupa 2012. gadā laida tirgū 26 674Nemo/Bipper KA versijas automobiļu tirgū, kur kopā tika piedāvāti 54 514 šādu B segmenta automobiļu. PSA grupa 2012. gadā pārdeva 8 976 PA versijas automobiļu (tas atbilst 10 % tirgus daļai). |
| --- | --- |

(81)

Bipper/Nemo KA versijas modeļi pieder pie B segmenta vieglajiem komerciālajiem automobiļiem (LCV) (20). B segments 2012. gadā veidoja 3,7 % no Eiropas vieglo komerciālo automobiļu tirgus. PSA tirgus daļa šajā segmentā bija 49 %. PSA grupa 2012. gadā laida tirgū 26 674Nemo/Bipper KA versijas automobiļu tirgū, kur kopā tika piedāvāti 54 514 šādu B segmenta automobiļu. PSA grupa 2012. gadā pārdeva 8 976 PA versijas automobiļu (tas atbilst 10 % tirgus daļai).

Bipper/Nemo

LCV

20

PSA

PSA

Nemo/Bipper

PSA

| (82) | Francijas iestādes uzskata, ka, laižot šos automobiļus tirgū, tie sava darbmūža ietvaros nebūtu devuši tīro peļņu, jo jauni modeļi uzreiz nav rentabli. Tātad šie automobiļi būtu kļuvuši rentabli tikai pēc to pirmās paaudzes. |
| --- | --- |

(82)

Francijas iestādes uzskata, ka, laižot šos automobiļus tirgū, tie sava darbmūža ietvaros nebūtu devuši tīro peļņu, jo jauni modeļi uzreiz nav rentabli. Tātad šie automobiļi būtu kļuvuši rentabli tikai pēc to pirmās paaudzes.

| (83) | PSA grupa uzskata, ka šis kompensācijas pasākums rada apgrozījuma zaudējumus EUR 1,56 miljardu apmērā. |
| --- | --- |

(83)

PSA grupa uzskata, ka šis kompensācijas pasākums rada apgrozījuma zaudējumus EUR 1,56 miljardu apmērā.

PSA

c)   Dīzeļdzinēji, kuru tilpums pārsniedz divus litrus

Dīzeļdzinēji, kuru tilpums pārsniedz divus litrus

| (84) | Šī piedāvātā kompensācijas pasākuma ietvaros paredzēts pirms “Euro 6” standarta ieviešanas atteikties no tādu dzinēju ražošanas, kuru tilpums pārsniedz divus litrus. Francijas iestādes uzskata, ka PSA grupai ir rūpnieciskie resursi, lai ražotu šādus dzinējus, proti, dzinēja DW12 EURO 6 versiju. Atšķirībā no konkurentiem grupai nav benzīna dzinēju, kuru tilpums pārsniedz divus litrus (tās lielākais benzīna dzinējs ir 1,6 litru turbodzinējs). Tādējādi šis pasākums jo īpaši ietekmēšot D segmentu. |
| --- | --- |

(84)

Šī piedāvātā kompensācijas pasākuma ietvaros paredzēts pirms “Euro 6” standarta ieviešanas atteikties no tādu dzinēju ražošanas, kuru tilpums pārsniedz divus litrus. Francijas iestādes uzskata, ka PSA grupai ir rūpnieciskie resursi, lai ražotu šādus dzinējus, proti, dzinēja DW12 EURO 6 versiju. Atšķirībā no konkurentiem grupai nav benzīna dzinēju, kuru tilpums pārsniedz divus litrus (tās lielākais benzīna dzinējs ir 1,6 litru turbodzinējs). Tādējādi šis pasākums jo īpaši ietekmēšot D segmentu.

PSA

EURO 6

| (85) | PSA grupas pārdoto D segmenta pasažieru automobiļu apjoms 2012. gadā atbilda 1 % no Eiropas tirgus (proti, 150 000 automobiļi). Veiksmīgākajos gados PSA grupa realizēja maksimāli 30 000 pasažieru automobiļus, kas aprīkoti ar dzinējiem, kuru tilpums pārsniedz divus litrus. PSA grupa savos vērtējumos noteica, ka pasākuma ietekmes apmērs ir 10 000 automobiļi gadā, kas ir aptuveni 20 % no D segmenta. |
| --- | --- |

(85)

PSA grupas pārdoto D segmenta pasažieru automobiļu apjoms 2012. gadā atbilda 1 % no Eiropas tirgus (proti, 150 000 automobiļi). Veiksmīgākajos gados PSA grupa realizēja maksimāli 30 000 pasažieru automobiļus, kas aprīkoti ar dzinējiem, kuru tilpums pārsniedz divus litrus. PSA grupa savos vērtējumos noteica, ka pasākuma ietekmes apmērs ir 10 000 automobiļi gadā, kas ir aptuveni 20 % no D segmenta.

PSA

PSA

PSA

| (86) | Pamatojoties uz 2011. un 2012. gada vēsturiskajiem datiem par reģistrētajiem pasažieru automobiļiem ar dīzeļdzinēju, kura tilpums pārsniedz divus litrus, PSA uzskata, ka, izstrādājot pasažieru plug-in (no elektrotīkla uzlādējams) hibrīdautomobili ar dīzeļdzinēju, PSA grupa būtu realizējusi 30 000–40 000 automobiļu ar dzinējiem, kuru cilindru darba tilpums pārsniedz divus litrus (vai ar līdzvērtīgas jaudas dzinējiem). Francijas iestādes uzskata, ka šī pasākuma ietekmes apjoms ir 10 000 automobiļi gadā jeb ikgadēji apgrozījuma zaudējumi EUR 200 miljonu apmērā. |
| --- | --- |

(86)

Pamatojoties uz 2011. un 2012. gada vēsturiskajiem datiem par reģistrētajiem pasažieru automobiļiem ar dīzeļdzinēju, kura tilpums pārsniedz divus litrus, PSA uzskata, ka, izstrādājot pasažieru plug-in (no elektrotīkla uzlādējams) hibrīdautomobili ar dīzeļdzinēju, PSA grupa būtu realizējusi 30 000–40 000 automobiļu ar dzinējiem, kuru cilindru darba tilpums pārsniedz divus litrus (vai ar līdzvērtīgas jaudas dzinējiem). Francijas iestādes uzskata, ka šī pasākuma ietekmes apjoms ir 10 000 automobiļi gadā jeb ikgadēji apgrozījuma zaudējumi EUR 200 miljonu apmērā.

PSA

plug-in

PSA

2.4.5.2.   
  Atteikšanās no Sevelnord rūpnīcas jaudas daļas par labu konkurentam

Atteikšanās no Sevelnord rūpnīcas jaudas daļas par labu konkurentam

| (87) | Šī pasākuma rezultātā PSA grupa atsacītos no Sevelnord rūpnīcas jaudas daļas par labu Toyota. Sevelnord rūpnīca tika izveidota 1988. gadā, paplašinot Eiropas Vieglo transportlīdzekļu sabiedrības (Société Européenne de Véhicules Légers (Sevel)) darbību. Šo sabiedrību kopīgi (kā “kopuzņēmumu”, turpmāk tekstā – “KU”) pārvalda PSA un Fiat. Šajā rūpnīcā 2011. gadā strādāja 2 700 darbinieki un dienā vidēji saražoja 420 automobiļus (Peugeot 807, Citroën C8, Peugeot Expert, Citroën Jumpy, Fiat Scudo). Kopumā 2011. gadā tajā saražoja 94 843 automobiļus. |
| --- | --- |

(87)

Šī pasākuma rezultātā PSA grupa atsacītos no Sevelnord rūpnīcas jaudas daļas par labu Toyota. Sevelnord rūpnīca tika izveidota 1988. gadā, paplašinot Eiropas Vieglo transportlīdzekļu sabiedrības (Société Européenne de Véhicules Légers (Sevel)) darbību. Šo sabiedrību kopīgi (kā “kopuzņēmumu”, turpmāk tekstā – “KU”) pārvalda PSA un Fiat. Šajā rūpnīcā 2011. gadā strādāja 2 700 darbinieki un dienā vidēji saražoja 420 automobiļus (Peugeot 807, Citroën C8, Peugeot Expert, Citroën Jumpy, Fiat Scudo). Kopumā 2011. gadā tajā saražoja 94 843 automobiļus.

PSA

Sevelnord

Toyota

Sevelnord

Société Européenne de Véhicules Légers

Sevel

PSA

Fiat

Peugeot 807

Citroën C8

Peugeot Expert

Citroën Jumpy

Fiat Scudo

| (88) | Kad Fiat izteica vēlmi izstāties no kopuzņēmuma attiecībā uz Sevelnord rūpnīcā īstenoto sadarbību ar PSA grupu, PSA parakstīja sadarbības nolīgumu ar Toyota. Saskaņā ar šo nolīgumu PSA ražotu vieglos komerciālos automobiļus, ko Toyota laistu Eiropas tirgū ar savu firmas zīmi. Tādējādi Toyota par zemākām izmaksām varētu iegūt plašu klientu loku. |
| --- | --- |

(88)

Kad Fiat izteica vēlmi izstāties no kopuzņēmuma attiecībā uz Sevelnord rūpnīcā īstenoto sadarbību ar PSA grupu, PSA parakstīja sadarbības nolīgumu ar Toyota. Saskaņā ar šo nolīgumu PSA ražotu vieglos komerciālos automobiļus, ko Toyota laistu Eiropas tirgū ar savu firmas zīmi. Tādējādi Toyota par zemākām izmaksām varētu iegūt plašu klientu loku.

Fiat

Sevelnord

PSA

PSA

Toyota

PSA

Toyota

Toyota

| (89) | Saskaņā ar šo nolīgumu PSA grupai vispirms (sākot no 2013. gada otrā ceturkšņa) jānodrošina vieglie komerciālie transportlīdzekļi uz grupas esošo Peugeot Expert un Citroën Jumpy modeļu bāzes (“G9” piedāvājums). Pēc tam nolīgums paredz arī sadarbību attiecībā uz nākamās paaudzes automobiļiem, kas jāražo PSA grupai (“K0” piedāvājums). |
| --- | --- |

(89)

Saskaņā ar šo nolīgumu PSA grupai vispirms (sākot no 2013. gada otrā ceturkšņa) jānodrošina vieglie komerciālie transportlīdzekļi uz grupas esošo Peugeot Expert un Citroën Jumpy modeļu bāzes (“G9” piedāvājums). Pēc tam nolīgums paredz arī sadarbību attiecībā uz nākamās paaudzes automobiļiem, kas jāražo PSA grupai (“K0” piedāvājums).

PSA

Peugeot Expert

Citroën Jumpy

PSA

| (90) | Saskaņā ar Francijas iestāžu sniegto informāciju PSA grupa uzskata, ka, ja nebūtu vienošanās ar Toyota, grupa būtu spējusi pašas spēkiem nodrošināt savas darbības dzīvotspēju vieglo komerciālo automobiļu nozarē. Līdz ar to līgums ar Toyota neesot bijis nepieciešams, lai varētu turpināt darbību šajā rūpnīcā. |
| --- | --- |

(90)

Saskaņā ar Francijas iestāžu sniegto informāciju PSA grupa uzskata, ka, ja nebūtu vienošanās ar Toyota, grupa būtu spējusi pašas spēkiem nodrošināt savas darbības dzīvotspēju vieglo komerciālo automobiļu nozarē. Līdz ar to līgums ar Toyota neesot bijis nepieciešams, lai varētu turpināt darbību šajā rūpnīcā.

PSA

Toyota

Toyota

| (91) | Francijas iestādes precizē, ka šis pasākums palīdz ierobežot PSA grupas klātbūtni tirgū, dodot tiešu labumu tās konkurentiem, jo:






  a) | PSA grupa atsacītos no gandrīz 30 % savas ražošanas jaudas Sevelnord rūpnīcā par labu Toyota; |
| --- | --- | --- |

(91)

Francijas iestādes precizē, ka šis pasākums palīdz ierobežot PSA grupas klātbūtni tirgū, dodot tiešu labumu tās konkurentiem, jo:

PSA

a)

PSA grupa atsacītos no gandrīz 30 % savas ražošanas jaudas Sevelnord rūpnīcā par labu Toyota;

PSA

Sevelnord

Toyota

| b) | šis nolīgums ļautu ievērojamam konkurentam – Toyota – ienākt tirgū, kurā tas līdz šim nav darbojies, kā arī palielināt tā piedāvāto vieglo komerciālo automobiļu klāstu; |
| --- | --- |

b)

šis nolīgums ļautu ievērojamam konkurentam – Toyota – ienākt tirgū, kurā tas līdz šim nav darbojies, kā arī palielināt tā piedāvāto vieglo komerciālo automobiļu klāstu;

Toyota

| c) | šis nolīgums rada uzņēmumam Toyota tiešas un konkrētas konkurences priekšrocības, ļaujot tam gūt ievērojamu peļņas daļu no to automobiļu realizācijas, uz kuriem attiecas nolīgums, kā arī piesaistīt un noturēt klientus tirgū, kurā tas nedarbojas; |
| --- | --- |

c)

šis nolīgums rada uzņēmumam Toyota tiešas un konkrētas konkurences priekšrocības, ļaujot tam gūt ievērojamu peļņas daļu no to automobiļu realizācijas, uz kuriem attiecas nolīgums, kā arī piesaistīt un noturēt klientus tirgū, kurā tas nedarbojas;

Toyota

| d) | šis pasākums attiecas uz vienu no tirgiem, kuros PSA grupai ir īpaši nozīmīga pozīcija (21 % Eiropā 2011. gadā). |
| --- | --- |

d)

šis pasākums attiecas uz vienu no tirgiem, kuros PSA grupai ir īpaši nozīmīga pozīcija (21 % Eiropā 2011. gadā).

PSA

| (92) | Apgrozījuma izteiksmē šī pasākuma ietekme tiek lēsta EUR 443 miljonu apmērā. |
| --- | --- |

(92)

Apgrozījuma izteiksmē šī pasākuma ietekme tiek lēsta EUR 443 miljonu apmērā.

2.4.5.3.   
  Plug-in hibrīdtehnoloģijas izstrādes un ražošanas pārtraukšana

Plug-in hibrīdtehnoloģijas izstrādes un ražošanas pārtraukšana

| (93) | PSA grupa samazināšot savu klātbūtni tirgū, laužot līgumu, kas 2011. gada 25. oktobrī noslēgts ar BMW par KU izveidi ar mērķi izstrādāt un ražot tehnoloģiju, kura paredzēta automobiļiem ar hibrīdo un elektrisko piedziņu. |
| --- | --- |

(93)

PSA grupa samazināšot savu klātbūtni tirgū, laužot līgumu, kas 2011. gada 25. oktobrī noslēgts ar BMW par KU izveidi ar mērķi izstrādāt un ražot tehnoloģiju, kura paredzēta automobiļiem ar hibrīdo un elektrisko piedziņu.

PSA

BMW

| (94) | KU izstrādāja un ražoja visas elektriskās detaļas, kas ir būtiski svarīgas elektriskam spēka piedziņas blokam. PSA grupa un BMW šajā projektā, kura ietvaros 2011. gada beigās Minhenes P&A centrā tika nodarbināti 400 līdzstrādnieki, ir investējuši vairāk nekā EUR 100 miljonus. Laužot ar BMW noslēgto kopuzņēmuma līgumu un tādējādi pārtraucot šī KU darbību, PSA grupa aizietu no tā saukto plug-in hibrīdautomobiļu segmenta (C segments). |
| --- | --- |

(94)

KU izstrādāja un ražoja visas elektriskās detaļas, kas ir būtiski svarīgas elektriskam spēka piedziņas blokam. PSA grupa un BMW šajā projektā, kura ietvaros 2011. gada beigās Minhenes P&A centrā tika nodarbināti 400 līdzstrādnieki, ir investējuši vairāk nekā EUR 100 miljonus. Laužot ar BMW noslēgto kopuzņēmuma līgumu un tādējādi pārtraucot šī KU darbību, PSA grupa aizietu no tā saukto plug-in hibrīdautomobiļu segmenta (C segments).

PSA

BMW

BMW

PSA

plug-in

| (95) | Francijas iestādes uzskata, ka, pārtraucot kopuzņēmuma darbību, PSA pilnībā aizietu no segmenta, kas tiek uzskatīts par ienesīgu, un liegtu sev pieeju aptuveni 6 % tirgus līdz 2016. gadam. PSA grupa arī zaudētu līgumu, kas, ņemot vērā statusu, ko rada partnerība ar BMW, tās tēlam ceļ prestižu. |
| --- | --- |

(95)

Francijas iestādes uzskata, ka, pārtraucot kopuzņēmuma darbību, PSA pilnībā aizietu no segmenta, kas tiek uzskatīts par ienesīgu, un liegtu sev pieeju aptuveni 6 % tirgus līdz 2016. gadam. PSA grupa arī zaudētu līgumu, kas, ņemot vērā statusu, ko rada partnerība ar BMW, tās tēlam ceļ prestižu.

PSA

PSA

| (96) | PSA grupai izstājoties no PSA-BMW kopuzņēmuma, būtu divējādas sekas:






  a) | pirmkārt, paziņojums par atteikšanos no plug-in hibrīdtehnoloģijas kaitētu grupas tēlam šajā segmentā un līdz ar to, sākot no 2013. gada, ietekmētu PSA grupas dīzeļdzinēja hibrīdautomobiļu pārdošanas apjomu. PSA grupa uzskata, ka šīs ietekmes apjoms (pamatojoties uz 10 % no pārdošanas apjoma) ir 3 000 automobiļu gadā jeb ikgadēji apgrozījuma zaudējumi EUR 60 miljonu apmērā; |
| --- | --- | --- |

(96)

PSA grupai izstājoties no PSA-BMW kopuzņēmuma, būtu divējādas sekas:

PSA

PSA-BMW

a)

pirmkārt, paziņojums par atteikšanos no plug-in hibrīdtehnoloģijas kaitētu grupas tēlam šajā segmentā un līdz ar to, sākot no 2013. gada, ietekmētu PSA grupas dīzeļdzinēja hibrīdautomobiļu pārdošanas apjomu. PSA grupa uzskata, ka šīs ietekmes apjoms (pamatojoties uz 10 % no pārdošanas apjoma) ir 3 000 automobiļu gadā jeb ikgadēji apgrozījuma zaudējumi EUR 60 miljonu apmērā;

plug-in

PSA

PSA

| b) | otrkārt, pārtraucot attīstīt plug-in hibrīdtehnoloģiju, kuru bija paredzēts ieviest 2016. gadā, trīs gadu laikā pārdošanas apjoms vidēji samazinātos par 20 000 automobiļiem gadā, vidēji gadā radot apgrozījuma zaudējumus EUR 400 miljonu apmērā. |
| --- | --- |

b)

otrkārt, pārtraucot attīstīt plug-in hibrīdtehnoloģiju, kuru bija paredzēts ieviest 2016. gadā, trīs gadu laikā pārdošanas apjoms vidēji samazinātos par 20 000 automobiļiem gadā, vidēji gadā radot apgrozījuma zaudējumus EUR 400 miljonu apmērā.

plug-in

| (97) | Kopumā PSA grupa uzskata, ka šis pasākums rada apgrozījuma zaudējumus EUR 1,56 miljardu apmērā. |
| --- | --- |

(97)

Kopumā PSA grupa uzskata, ka šis pasākums rada apgrozījuma zaudējumus EUR 1,56 miljardu apmērā.

PSA

2.4.5.4.   
  Apņemšanās noteikt BPF maksimālo izplatības līmeni

Apņemšanās noteikt BPF maksimālo izplatības līmeni

| (98) | Francijas iestādes plāno apņemties noteikt maksimālo izplatības līmeni (21). Francijas iestādes uzskata, ka pēdējo gadu laikā gan BPF, gan tās konkurentiem šis līmenis ir uzskatāmi palielinājies, BPF gadījumā pieaugot no 27,5 % 2009. gadā līdz 29,8 % 2012. gadā un RCI Banque SA (22) gadījumā tajā pašā laikposmā pieaugot no 30,0 % līdz 35,0 %, kā redzams 7. tabulā. |
| --- | --- |

(98)

Francijas iestādes plāno apņemties noteikt maksimālo izplatības līmeni (21). Francijas iestādes uzskata, ka pēdējo gadu laikā gan BPF, gan tās konkurentiem šis līmenis ir uzskatāmi palielinājies, BPF gadījumā pieaugot no 27,5 % 2009. gadā līdz 29,8 % 2012. gadā un RCI Banque SA (22) gadījumā tajā pašā laikposmā pieaugot no 30,0 % līdz 35,0 %, kā redzams 7. tabulā.

21

BPF

BPF

RCI Banque SA

22

| (99) | Francijas iestādes plāno uzņemties šādas saistības, jo uzskata, ka kontrolēt izplatības līmeni ir viegli un to var darīt, izmantojot publiski pieejamus avotus. |
| --- | --- |

(99)

Francijas iestādes plāno uzņemties šādas saistības, jo uzskata, ka kontrolēt izplatības līmeni ir viegli un to var darīt, izmantojot publiski pieejamus avotus.

| (100) | Plānotā apņemšanās izpaustos divējādi, proti, 2013. gadā ar vieniem nosacījumiem, bet 2014. un 2015. gadā ar citiem nosacījumiem. Attiecībā uz 2013. gadu tiek piedāvāts katrā no Eiropas valstīm (G10 valstīm (23)), kurās darbojas BPF, nepārsniegt 2012. gada otrā pusgada līmeni, kam piemērots elastības līmenis viena izplatības punkta (+ 1) apmērā. |
| --- | --- |

(100)

Plānotā apņemšanās izpaustos divējādi, proti, 2013. gadā ar vieniem nosacījumiem, bet 2014. un 2015. gadā ar citiem nosacījumiem. Attiecībā uz 2013. gadu tiek piedāvāts katrā no Eiropas valstīm (G10 valstīm (23)), kurās darbojas BPF, nepārsniegt 2012. gada otrā pusgada līmeni, kam piemērots elastības līmenis viena izplatības punkta (+ 1) apmērā.

23

BPF

| (101) | Attiecībā uz turpmākajiem gadiem Francijas iestādes uzskata, ka nozares straujo izmaiņu dēļ jāparedz, kā BPF saistības mainīsies atkarībā no šīm izmaiņām. Tādēļ, nosakot BPF maksimālo izplatības līmeni “n” gadam, tiek piedāvāts pielāgot BPF“n-1” gada izplatības līmeni, ņemot vērā BPF Eiropas konkurentu “n-1” gada izplatības līmeņa izmaiņas. Tas ļautu novērst, ka BPF tiek nošķirta no konkurentu attīstības tendencēm. |
| --- | --- |

(101)

Attiecībā uz turpmākajiem gadiem Francijas iestādes uzskata, ka nozares straujo izmaiņu dēļ jāparedz, kā BPF saistības mainīsies atkarībā no šīm izmaiņām. Tādēļ, nosakot BPF maksimālo izplatības līmeni “n” gadam, tiek piedāvāts pielāgot BPF“n-1” gada izplatības līmeni, ņemot vērā BPF Eiropas konkurentu “n-1” gada izplatības līmeņa izmaiņas. Tas ļautu novērst, ka BPF tiek nošķirta no konkurentu attīstības tendencēm.

BPF

BPF

BPF

BPF

BPF

| (102) | Tādējādi, sākot no 2013. gada 31. decembra, maksimālais izplatības līmenis, ko BPF apņemtos ievērot G10 valstīs “n” gadā, būtu vienāds ar izplatības līmeni, kuru BPF sasniedzis šajās pašās valstīs “n-1” gadā un kurš pielāgots salīdzināmo banku izplatības līmeņa izmaiņām “n-1” gadā, ņemot vērā, ka šādas pielāgošanas rezultātā BPF izplatības līmenis nedrīkstētu samazināties zem noteikta minimuma. Šeit piedāvātās salīdzināmās bankas ir RCI Banque SA“Rietumeiropas” segments un Volkswagen Financial Services (VWFS) “Eiropas” segments. Lai nodrošinātos pret konkurentu izplatības līmeņa nestabilitāti un ņemtu vērā, ka BPF šobrīd ir zemāks izplatības līmenis nekā konkurentiem, maksimālajam izplatības līmenim tiktu noteikta minimālā robežvērtība – 32,4 %, kas atbilst G10 valstīs konstatētajam izplatības līmenim 2012. gada otrajā pusgadā.

  7. tabula



  BPF izplatības līmenis jauno automobiļu tirgū sadalījumā pa valstīm un vispārējām ģeogrāfiskām teritorijām (%) | Maksimālais līmenis 2012. gada otrais pusgads* | Elastības līmenis | Piedāvātais maksimālais līmenis |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Vācija | [...] | + 1,0 | [...] |
| Austrija | [...] | + 1,0 | [...] |
| Beļģija | [...] | + 1,0 | [...] |
| Itālija | [...] | + 1,0 | [...] |
| Spānija | [...] | + 1,0 | [...] |
| Nīderlande | [...] | + 1,0 | [...] |
| Portugāle | [...] | + 1,0 | [...] |
| Šveice | [...] | + 1,0 | [...] |
| Francija | [...] | + 1,0 | [...] |
| Lielbritānija | [...] | + 1,0 | [...] |
| G5 rādītājs (24) | 33,3 | + 1,0 | 34,3 |
| M5 rādītājs (25) | 27,3 | + 1,0 | 28,3 |
| G10 rādītājs (26) | 32,4 | + 1,0 | 33,4 |

(102)

Tādējādi, sākot no 2013. gada 31. decembra, maksimālais izplatības līmenis, ko BPF apņemtos ievērot G10 valstīs “n” gadā, būtu vienāds ar izplatības līmeni, kuru BPF sasniedzis šajās pašās valstīs “n-1” gadā un kurš pielāgots salīdzināmo banku izplatības līmeņa izmaiņām “n-1” gadā, ņemot vērā, ka šādas pielāgošanas rezultātā BPF izplatības līmenis nedrīkstētu samazināties zem noteikta minimuma. Šeit piedāvātās salīdzināmās bankas ir RCI Banque SA“Rietumeiropas” segments un Volkswagen Financial Services (VWFS) “Eiropas” segments. Lai nodrošinātos pret konkurentu izplatības līmeņa nestabilitāti un ņemtu vērā, ka BPF šobrīd ir zemāks izplatības līmenis nekā konkurentiem, maksimālajam izplatības līmenim tiktu noteikta minimālā robežvērtība – 32,4 %, kas atbilst G10 valstīs konstatētajam izplatības līmenim 2012. gada otrajā pusgadā.

BPF

BPF

BPF

RCI Banque SA

Volkswagen Financial Services

VWFS

BPF

7. tabula

7. tabula

BPF izplatības līmenis jauno automobiļu tirgū sadalījumā pa valstīm un vispārējām ģeogrāfiskām teritorijām (%)

BPF

Maksimālais līmenis 2012. gada otrais pusgads*

Elastības līmenis

Piedāvātais maksimālais līmenis

Vācija

[...]

- 1,0

[...]

Austrija

[...]

- 1,0

[...]

Beļģija

[...]

- 1,0

[...]

Itālija

[...]

- 1,0

[...]

Spānija

[...]

- 1,0

[...]

Nīderlande

[...]

- 1,0

[...]

Portugāle

[...]

- 1,0

[...]

Šveice

[...]

- 1,0

[...]

Francija

[...]

- 1,0

[...]

Lielbritānija

[...]

- 1,0

[...]

G5 rādītājs (24)

24

33,3

- 1,0

34,3

M5 rādītājs (25)

25

27,3

- 1,0

28,3

G10 rādītājs (26)

26

32,4

- 1,0

33,4

2.4.6.   PĀRSTRUKTURĒŠANAS IZMAKSU UN TO FINANSĒŠANAS NOVĒRTĒJUMS

| (103) | Plānotās pārstrukturēšanas izmaksas ir EUR 1 708,9 miljoni. Tās attiecas uz šādiem paredzētajiem pasākumiem: 2014. gadā paredzēto ražošanas darbības pārtraukšanu Olnē rūpnīcā, kur nodarbinātas 3 000 personas, ražošanas pārorientēšanu uz Puasī rūpnīcu Parīzes reģionā un Olnē rūpnīcas atveseļošanu. Laikposmā no 2012. gada līdz 2017. gadam šīs izmaksas lēstas EUR [400–500]* miljonu apmērā. Plānots, ka Rennas rūpnīcas ražošanas sistēmas pielāgošana, kā rezultātā tiks pārdalītas 1 400 no esošajām 5 600 darba vietām, laikposmā no 2012. gada līdz 2017. gadam izmaksās EUR [100–200]* miljonus. Prognozēts, ka PSA grupas struktūru pielāgošana saskaņā ar GPEC 1 un GPEC 2 plānu (Gestion prévisionnelle de l'Emploi et des Compétences (Nodarbinātības un kvalifikācijas stratēģiska pārvaldība)) 2012. un 2013. gadā kopumā radīs izmaksas EUR [500–600]* miljonu apmērā. Jāatzīmē, ka GPEC 1 un GPEC 2 plāns un Olnē un Rennas rūpnīcas pārstrukturēšanas izmaksas savstarpēji nepārklājas. Citu pasākumu izmaksas, jo īpaši attiecībā uz tirdzniecības pārstrukturēšanu Eiropā un pie PSA grupas piederošo PCR (Peugeot Citroën Retail (mazumtirdzniecības tīkls)) izplatīšanas tīkla darbinieku skaita samazināšanu galvenokārt Dienvideiropā, tiek lēstas EUR [100–200] miljonu apmērā. Visbeidzot, PSA darbību izmaksas projekta 50CO2Cars ietvaros ir EUR [300–400]* miljoni. |
| --- | --- |

(103)

Plānotās pārstrukturēšanas izmaksas ir EUR 1 708,9 miljoni. Tās attiecas uz šādiem paredzētajiem pasākumiem: 2014. gadā paredzēto ražošanas darbības pārtraukšanu Olnē rūpnīcā, kur nodarbinātas 3 000 personas, ražošanas pārorientēšanu uz Puasī rūpnīcu Parīzes reģionā un Olnē rūpnīcas atveseļošanu. Laikposmā no 2012. gada līdz 2017. gadam šīs izmaksas lēstas EUR [400–500]* miljonu apmērā. Plānots, ka Rennas rūpnīcas ražošanas sistēmas pielāgošana, kā rezultātā tiks pārdalītas 1 400 no esošajām 5 600 darba vietām, laikposmā no 2012. gada līdz 2017. gadam izmaksās EUR [100–200]* miljonus. Prognozēts, ka PSA grupas struktūru pielāgošana saskaņā ar GPEC 1 un GPEC 2 plānu (Gestion prévisionnelle de l'Emploi et des Compétences (Nodarbinātības un kvalifikācijas stratēģiska pārvaldība)) 2012. un 2013. gadā kopumā radīs izmaksas EUR [500–600]* miljonu apmērā. Jāatzīmē, ka GPEC 1 un GPEC 2 plāns un Olnē un Rennas rūpnīcas pārstrukturēšanas izmaksas savstarpēji nepārklājas. Citu pasākumu izmaksas, jo īpaši attiecībā uz tirdzniecības pārstrukturēšanu Eiropā un pie PSA grupas piederošo PCR (Peugeot Citroën Retail (mazumtirdzniecības tīkls)) izplatīšanas tīkla darbinieku skaita samazināšanu galvenokārt Dienvideiropā, tiek lēstas EUR [100–200] miljonu apmērā. Visbeidzot, PSA darbību izmaksas projekta 50CO2Cars ietvaros ir EUR [300–400]* miljoni.

PSA

GPEC

GPEC

Gestion prévisionnelle de l'Emploi et des Compétences

GPEC

GPEC

PSA

PCR

Peugeot Citroën Retail

PSA

50CO2

| (104) | Lai finansētu pārstrukturēšanas izmaksas, PSA grupa kopš 2012. gada sākuma ir īstenojusi aktīvu pārdošanas programmu, kā rezultātā tā ir guvusi šādus ienākumus:






  a) | pārdodot Gefco 2012. gada decembrī, – 878 miljonus euro (27); |
| --- | --- | --- |

(104)

Lai finansētu pārstrukturēšanas izmaksas, PSA grupa kopš 2012. gada sākuma ir īstenojusi aktīvu pārdošanas programmu, kā rezultātā tā ir guvusi šādus ienākumus:

PSA

a)

pārdodot Gefco 2012. gada decembrī, – 878 miljonus euro (27);

Gefco

27

| b) | pārdodot Citer 2012. gada februārī, – 449 miljonus euro; |
| --- | --- |

b)

pārdodot Citer 2012. gada februārī, – 449 miljonus euro;

Citer

| c) | pārdodot nekustamā īpašuma aktīvus (tostarp galveno mītni) 2012. gadā, – 628,7 miljonus euro. |
| --- | --- |

c)

pārdodot nekustamā īpašuma aktīvus (tostarp galveno mītni) 2012. gadā, – 628,7 miljonus euro.

| (105) | Saskaņā ar Francijas iestāžu sniegto informāciju PSA grupa jau ir guvusi EUR 1,956 miljardus brīvo naudas līdzekļu, kas tiks ieguldīti PSA grupas pārstrukturēšanā, lai tā varētu atjaunot savu dzīvotspēju. |
| --- | --- |

(105)

Saskaņā ar Francijas iestāžu sniegto informāciju PSA grupa jau ir guvusi EUR 1,956 miljardus brīvo naudas līdzekļu, kas tiks ieguldīti PSA grupas pārstrukturēšanā, lai tā varētu atjaunot savu dzīvotspēju.

PSA

PSA

| (106) | Likviditātes ziņā New Club Deal nodrošina 11,6 miljardus euro, ko sniedz privātas bankas, lai palīdzētu finansēt grupas darbību pārstrukturēšanas laikā. |
| --- | --- |

(106)

Likviditātes ziņā New Club Deal nodrošina 11,6 miljardus euro, ko sniedz privātas bankas, lai palīdzētu finansēt grupas darbību pārstrukturēšanas laikā.

New Club Deal

2.5.   BPF DZĪVOTSPĒJAS PLĀNS

BPF DZĪVOTSPĒJAS PLĀNS

| (107) | Francijas iestāžu iesniegtais plāns ietver finanšu prognozes un BPF finansēšanas plānu līdz 2015. gada beigām. Saskaņā ar Francijas iestāžu sniegto informāciju BPF pašu kapitāla atdeve no 2014. gada būs [5–10]* % un 2016. gadā – [10–20]* %. Francijas iestādes atgādina, ka saskaņā ar Komisijas lēmumu pieņemšanas praksi pašu kapitāla atdeve, ko uzskata par pieņemamu bankas dzīvotspējas pierādīšanai, ir 8 līdz 12 %. |
| --- | --- |

(107)

Francijas iestāžu iesniegtais plāns ietver finanšu prognozes un BPF finansēšanas plānu līdz 2015. gada beigām. Saskaņā ar Francijas iestāžu sniegto informāciju BPF pašu kapitāla atdeve no 2014. gada būs [5–10]* % un 2016. gadā – [10–20]* %. Francijas iestādes atgādina, ka saskaņā ar Komisijas lēmumu pieņemšanas praksi pašu kapitāla atdeve, ko uzskata par pieņemamu bankas dzīvotspējas pierādīšanai, ir 8 līdz 12 %.

BPF

BPF

2.5.1.   FINANSĒŠANAS PLĀNS

| (108) | BPF plāno palielināt savu ilgtermiņa kredītu apjomu no EUR [0–5]* miljardiem 2012. gada beigās līdz EUR [5–10]* miljardiem 2015. gada beigās. Banka ir arī ieviesusi privātpersonām paredzētu noguldījumu pakalpojumu, kura radītais finansējums saskaņā ar finanšu prognozēm 2015. gadā būtu EUR [800–900]* miljoni (2012. gada beigās šāda finansējuma nebija). Tiek prognozēts, ka finansējums no vērtspapīrošanas un vidēja termiņa euro parādzīmju (Euro Medium Term Note) emisijas šajā pašā laikposmā samazināsies.

  8. tabula



  BPF kases stāvoklis pirms pārstrukturēšanas*

  [...]* |
| --- | --- |

(108)

BPF plāno palielināt savu ilgtermiņa kredītu apjomu no EUR [0–5]* miljardiem 2012. gada beigās līdz EUR [5–10]* miljardiem 2015. gada beigās. Banka ir arī ieviesusi privātpersonām paredzētu noguldījumu pakalpojumu, kura radītais finansējums saskaņā ar finanšu prognozēm 2015. gadā būtu EUR [800–900]* miljoni (2012. gada beigās šāda finansējuma nebija). Tiek prognozēts, ka finansējums no vērtspapīrošanas un vidēja termiņa euro parādzīmju (Euro Medium Term Note) emisijas šajā pašā laikposmā samazināsies.

BPF

Euro Medium Term Note

8. tabula

8. tabula

BPF kases stāvoklis pirms pārstrukturēšanas*

BPF

[...]*

| (109) | Plānots, ka laikposmā, uz ko attiecas prognozes, bankas kopējā bilance un tātad finansējuma nepieciešamība pakāpeniski pieaugs no EUR 27 186 miljoniem 2012. gada beigās līdz EUR [> 28 000] miljoniem 2015. gada beigās. |
| --- | --- |

(109)

Plānots, ka laikposmā, uz ko attiecas prognozes, bankas kopējā bilance un tātad finansējuma nepieciešamība pakāpeniski pieaugs no EUR 27 186 miljoniem 2012. gada beigās līdz EUR [> 28 000] miljoniem 2015. gada beigās.

2.5.2.   RENTABILITĀTE UN MAKSĀTSPĒJA

| (110) | Kā redzams 1. grafikā, BPF darbība iepriekš ir bijusi rentabla. Kapitalizācijas līmenis core tier 1 (28) (1. līmeņa pamata kapitāls) koeficienta izteiksmē 2012. gada beigās bija 13 %.

  1. grafiks



  BPF ienesīguma pārskats




  Konsolidētais pašu kapitāls
  PAŠU KAPITĀLS UN TĪRĀ PEĻŅA 2012. GADA 31. DECEMBRĪ (miljonos euro)
  2012
  2011
  2010
  2009
  3 427
  293
  3 697
  354
  Gada konsolidētā tīrā peļņa
  3 518
  394
  3 179
  353 |
| --- | --- |

(110)

Kā redzams 1. grafikā, BPF darbība iepriekš ir bijusi rentabla. Kapitalizācijas līmenis core tier 1 (28) (1. līmeņa pamata kapitāls) koeficienta izteiksmē 2012. gada beigās bija 13 %.

BPF

core tier 1

28

1. grafiks

1. grafiks

BPF ienesīguma pārskats

BPF

Konsolidētais pašu kapitāls

PAŠU KAPITĀLS UN TĪRĀ PEĻŅA 2012. GADA 31. DECEMBRĪ (miljonos euro)

2012

2011

2010

2009

3 427

293

3 697

354

Gada konsolidētā tīrā peļņa

3 518

394

3 179

353

| (111) | Banka plāno turpināt gūt peļņu grupas pārstrukturēšanas periodā, kā parādīts 9. tabulā.

  9. tabula



  BPF ienesīguma prognozes












  (%) |
| --- | --- |
| | 2012. g. | 2013. g. | 2014. g. | 2015. g. | 2016. g. | 2017. g. |
| Pašu kapitāla atdeve* | 8,0 | [4–6] | [6–8] | [8–10] | [10–12] | [10–12] |

(111)

Banka plāno turpināt gūt peļņu grupas pārstrukturēšanas periodā, kā parādīts 9. tabulā.

9. tabula

9. tabula

BPF ienesīguma prognozes

BPF

(%)

2012. g.

2013. g.

2014. g.

2015. g.

2016. g.

2017. g.

Pašu kapitāla atdeve*

8,0

[4–6]

[6–8]

[8–10]

[10–12]

[10–12]

| (112) | Saskaņā ar sniegto informāciju, pārtraucot BPF darbību, kreditoriem nerastos nekādi zaudējumi. Stresa scenārija apstākļos, ņemot vērā piemēroto stresa līmeni, pasīvas pārvaldības rezultātā trīs gadu termiņā varētu saglabāt papildu likvīdus līdzekļus EUR [1–3]* līdz [2–4]* miljardu apmērā. |
| --- | --- |

(112)

Saskaņā ar sniegto informāciju, pārtraucot BPF darbību, kreditoriem nerastos nekādi zaudējumi. Stresa scenārija apstākļos, ņemot vērā piemēroto stresa līmeni, pasīvas pārvaldības rezultātā trīs gadu termiņā varētu saglabāt papildu likvīdus līdzekļus EUR [1–3]* līdz [2–4]* miljardu apmērā.

BPF

| (113) | BPF finanšu aktīviem ir ļoti īss termiņš, kas vidēji ir īsāks finanšu pasīvu termiņu. |
| --- | --- |

(113)

BPF finanšu aktīviem ir ļoti īss termiņš, kas vidēji ir īsāks finanšu pasīvu termiņu.

BPF

| (114) | Bankas riska izmaksas ir palielinājušās no [...]* 2011. gadā līdz [...]* 2012. gadā. Apšaubāmie debitoru parādi ir pakāpeniski palielinājušies no 3 % 2008. gada beigās līdz 4,2 % 2012. gada beigās. |
| --- | --- |

(114)

Bankas riska izmaksas ir palielinājušās no [...]* 2011. gadā līdz [...]* 2012. gadā. Apšaubāmie debitoru parādi ir pakāpeniski palielinājušies no 3 % 2008. gada beigās līdz 4,2 % 2012. gada beigās.

2.5.3.   IZPLATĪBAS LĪMENIS

| (115) | Saskaņā ar Francijas iestāžu sniegto informāciju BPF, kuras izplatības līmenis PSA grupas automobiļu pārdošanas apjomā 2012. gadā bija aptuveni 29,8 %, finansē lielu PSA grupas ražoto automobiļu pieprasījuma daļu, lielā apmērā finansē autobūves nozari kopumā un līdz ar izplatītāju tīkliem un klientiem bankai ir noteicoša nozīme grupas komercdarbības finansēšanā. |
| --- | --- |

(115)

Saskaņā ar Francijas iestāžu sniegto informāciju BPF, kuras izplatības līmenis PSA grupas automobiļu pārdošanas apjomā 2012. gadā bija aptuveni 29,8 %, finansē lielu PSA grupas ražoto automobiļu pieprasījuma daļu, lielā apmērā finansē autobūves nozari kopumā un līdz ar izplatītāju tīkliem un klientiem bankai ir noteicoša nozīme grupas komercdarbības finansēšanā.

BPF

PSA

PSA

| (116) | Francijas iestādes norāda, ka provizoriskajā plānā, izejot no izplatības līmeņa 2011. gadā, paredzēts to minimāli palielināt līdz pat 2017. gadam. Šādai rīcībai ir vairāki iemesli:






  a) | tradicionālo banku daļējā un pakāpeniskā aiziešana no šīs nozares, kā iemesls ir to bilanču selektīva pārvaldīšana, ņemot vērā finansēšanas un kapitāla ierobežojumus, kas ir saistīti “Bāzele III” nolīguma stāšanos spēkā; |
| --- | --- | --- |

(116)

Francijas iestādes norāda, ka provizoriskajā plānā, izejot no izplatības līmeņa 2011. gadā, paredzēts to minimāli palielināt līdz pat 2017. gadam. Šādai rīcībai ir vairāki iemesli:

a)

tradicionālo banku daļējā un pakāpeniskā aiziešana no šīs nozares, kā iemesls ir to bilanču selektīva pārvaldīšana, ņemot vērā finansēšanas un kapitāla ierobežojumus, kas ir saistīti “Bāzele III” nolīguma stāšanos spēkā;

| b) | patērētāju finansēšanas nepieciešamības izmaiņas, ņemot vērā ievērojamo pirktspējas samazināšanos Eiropā; |
| --- | --- |

b)

patērētāju finansēšanas nepieciešamības izmaiņas, ņemot vērā ievērojamo pirktspējas samazināšanos Eiropā;

| c) | procentu likmju līmenis, kas šobrīd ir tik zems kā vēl nekad un attiecīgi iedrošinātu aizņemties, lai finansētu automobiļu iegādi; un, visbeidzot, |
| --- | --- |

c)

procentu likmju līmenis, kas šobrīd ir tik zems kā vēl nekad un attiecīgi iedrošinātu aizņemties, lai finansētu automobiļu iegādi; un, visbeidzot,

| d) | tendence automobiļiem kļūt par plaša patēriņa preci (jēdzieniski tas tuvinās angļu commodity (patēriņa priekšmets)), kas saskanētu ar aizņēmumu finansēšanas izveidi un ikmēneša maksājumu noteikšanu. |
| --- | --- |

d)

tendence automobiļiem kļūt par plaša patēriņa preci (jēdzieniski tas tuvinās angļu commodity (patēriņa priekšmets)), kas saskanētu ar aizņēmumu finansēšanas izveidi un ikmēneša maksājumu noteikšanu.

commodity

| (117) | BPF izplatības līmeņa dinamika sadalījumā pa ģeogrāfiskajām teritorijām un segmentiem (B, C, D, H un KA (komerciālais automobilis)) ir attēlota 10. tabulā (PA – Peugeot automobilis; CA – Citroën automobilis).

  10. tabula



  BPF izplatības līmenis jauno automobiļu tirgū sadalījumā pa ģeogrāfiskām teritorijām, segmentiem un modeļiem (%) | PA | CA |
| --- | --- | --- | --- |
| % | 2010. g. | 2011. g. | 2012. g. | 2010. g. | 2011. g. | 2012. g. |
| Francija |
| B segments | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] |
| C segments |
| D segments |
| H segments |
| KA |
| Kopā |
| Lielbritānija |
| B segments | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] |
| C segments |
| D segments |
| H segments |
| KA |
| Kopā |
| Vācija |
| B segments | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] |
| C segments |
| D segments |
| H segments |
| KA |
| Kopā |
| Itālija |
| B segments | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] |
| C segments |
| D segments |
| H segments |
| KA |
| Kopā |
| Spānija |
| B segments | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] |
| C segments |
| D segments |
| H segments |
| KA |
| Kopā |
| G5 kopā |
| B segments | [28-33] | [31,6-36,6] | [33,1-38,1] | [26,5-31,5] | [29-34] | [34,4-39,4] |
| C segments | [20,4-25,4] | [21,6-26,6] | [22,7-27,7] | [18,9-23,9] | [25,5-30,5] | [29,1-34,1] |
| D segments | [20-25] | [17,8-22,8] | [18,5-23,5] | [20,6-25,6] | [20,9-25,9] | [22,2-27,2] |
| H segments | [12,4-17,4] | [28,6-33,6] | [0,0-2,5] | [20,7-25,1] | [19,2-24] | [14,6-19,6] |
| CV | [24,6-29,6] | [25,9-30,9] | [24,9-29,9] | [26,7-31,7] | [28-33] | [29,6-34,6] |
| Kopā | [25,1-30,1] | [25,4-30,4] | [26,8-31,8] | [25,1-30,1] | [26,7-31,7] | [30,6-35,6] |
| B segments | Ion, 107, 1007, 206+, 207, 208, Czero, C1, C3, DS3, C2, C3 Picasso |
| C segments | 307, 308, 3008, 4008, 5008, RCZ, C4, C4 Picasso, C4 Aircross, DS4, Xsara Picasso |
| D segments | 407, 4007, 508, 807, C5, DS5, C8, C Crosser |
| H segments | 607, C6 |
| KA | Partner, Bipper, Expert, Boxer, Berlingo, Nemo, Jumper, Jumpy |

(117)

BPF izplatības līmeņa dinamika sadalījumā pa ģeogrāfiskajām teritorijām un segmentiem (B, C, D, H un KA (komerciālais automobilis)) ir attēlota 10. tabulā (PA – Peugeot automobilis; CA – Citroën automobilis).

BPF

Peugeot

Citroën

10. tabula

10. tabula

BPF izplatības līmenis jauno automobiļu tirgū sadalījumā pa ģeogrāfiskām teritorijām, segmentiem un modeļiem (%)

BPF

PA

CA

%

2010. g.

2011. g.

2012. g.

2010. g.

2011. g.

2012. g.

Francija

Francija

B segments

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

C segments

D segments

H segments

KA

Kopā

Kopā

Lielbritānija

Lielbritānija

B segments

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

C segments

D segments

H segments

KA

Kopā

Kopā

Vācija

Vācija

B segments

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

C segments

D segments

H segments

KA

Kopā

Kopā

Itālija

Itālija

B segments

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

C segments

D segments

H segments

KA

Kopā

Kopā

Spānija

Spānija

B segments

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

C segments

D segments

H segments

KA

Kopā

Kopā

G5 kopā

G5 kopā

B segments

[28-33]

[31,6-36,6]

[33,1-38,1]

[26,5-31,5]

[29-34]

[34,4-39,4]

C segments

[20,4-25,4]

[21,6-26,6]

[22,7-27,7]

[18,9-23,9]

[25,5-30,5]

[29,1-34,1]

D segments

[20-25]

[17,8-22,8]

[18,5-23,5]

[20,6-25,6]

[20,9-25,9]

[22,2-27,2]

H segments

[12,4-17,4]

[28,6-33,6]

[0,0-2,5]

[20,7-25,1]

[19,2-24]

[14,6-19,6]

CV

[24,6-29,6]

[25,9-30,9]

[24,9-29,9]

[26,7-31,7]

[28-33]

[29,6-34,6]

Kopā

Kopā

[25,1-30,1]

[25,4-30,4]

[26,8-31,8]

[25,1-30,1]

[26,7-31,7]

[30,6-35,6]

B segments

B segments

Ion, 107, 1007, 206+, 207, 208, Czero, C1, C3, DS3, C2, C3 Picasso

C segments

C segments

307, 308, 3008, 4008, 5008, RCZ, C4, C4 Picasso, C4 Aircross, DS4, Xsara Picasso

D segments

D segments

407, 4007, 508, 807, C5, DS5, C8, C Crosser

H segments

H segments

607, C6

KA

KA

Partner, Bipper, Expert, Boxer, Berlingo, Nemo, Jumper, Jumpy

2.5.4.   GRUPAS ATKARĪBA

| (118) | Saskaņā ar Francijas iestāžu sniegto informāciju BPF un PSA kredītreitingi ir savstarpēji saistīti, par ko liecina ciešā saikne starp grupas un bankas obligāciju ienesīgumu. |
| --- | --- |

(118)

Saskaņā ar Francijas iestāžu sniegto informāciju BPF un PSA kredītreitingi ir savstarpēji saistīti, par ko liecina ciešā saikne starp grupas un bankas obligāciju ienesīgumu.

BPF

PSA

| (119) | Kredītreitingu aģentūras savos ziņojumos definēja saikni starp PSA grupas un BPF kredītreitingu, nosakot, ka maksimālā atstarpe starp PSA grupas un PSA piesaistītās bankas kredītreitingu ir divas pakāpes (29). 2013. gada 14. februārīBPF kredītreitings tika pazemināts līdz spekulatīvajai kategorijai (non-investment grade). |
| --- | --- |

(119)

Kredītreitingu aģentūras savos ziņojumos definēja saikni starp PSA grupas un BPF kredītreitingu, nosakot, ka maksimālā atstarpe starp PSA grupas un PSA piesaistītās bankas kredītreitingu ir divas pakāpes (29). 2013. gada 14. februārīBPF kredītreitings tika pazemināts līdz spekulatīvajai kategorijai (non-investment grade).

PSA

BPF

PSA

PSA

29

BPF

non-investment grade

2.6.   SŪDZĪBA

SŪDZĪBA

| (120) | Anonīmais sūdzības iesniedzējs uzskata, ka Francijas valsts sniegtās garantijas rezultātā BPF varēs piedāvāt PSA izplatītājiem un klientiem saistošākus kredīta nosacījumus nekā konkurējošo automobiļu ražotāju piesaistītās bankas. |
| --- | --- |

(120)

Anonīmais sūdzības iesniedzējs uzskata, ka Francijas valsts sniegtās garantijas rezultātā BPF varēs piedāvāt PSA izplatītājiem un klientiem saistošākus kredīta nosacījumus nekā konkurējošo automobiļu ražotāju piesaistītās bankas.

BPF

PSA

3.   PROCEDŪRAS SĀKŠANAS PAMATS

PROCEDŪRAS SĀKŠANAS PAMATS

| (121) | Komisija lēmumā par procedūras sākšanu pauda šaubas šādu iemeslu dēļ: |
| --- | --- |

(121)

Komisija lēmumā par procedūras sākšanu pauda šaubas šādu iemeslu dēļ:

3.1.   BPF DZĪVOTSPĒJAS PLĀNS

BPF DZĪVOTSPĒJAS PLĀNS

| (122) | Attiecībā uz BPF dzīvotspējas plānu, kas jāanalizē Banku darbības paziņojuma kontekstā, Komisija pauda šaubas tādēļ, ka pastāv neskaidrības saistībā ar PSA grupas dzīvotspēju kopumā. |
| --- | --- |

(122)

Attiecībā uz BPF dzīvotspējas plānu, kas jāanalizē Banku darbības paziņojuma kontekstā, Komisija pauda šaubas tādēļ, ka pastāv neskaidrības saistībā ar PSA grupas dzīvotspēju kopumā.

BPF

PSA

3.2.   PSA GRUPAS PĀRSTRUKTURĒŠANAS PLĀNS

PSA GRUPAS PĀRSTRUKTURĒŠANAS PLĀNS

| (123) | Komisija uzskatīja, ka attiecībā uz rūpnieciskās grupas pārstrukturēšanas plānu, kas jāanalizē iepriekšminēto glābšanas un pārstrukturēšanas pamatnostādņu kontekstā, pastāv šādas šaubas: |
| --- | --- |

(123)

Komisija uzskatīja, ka attiecībā uz rūpnieciskās grupas pārstrukturēšanas plānu, kas jāanalizē iepriekšminēto glābšanas un pārstrukturēšanas pamatnostādņu kontekstā, pastāv šādas šaubas:

3.2.1.   ŠAUBAS PAR DZĪVOTSPĒJAS ATJAUNOŠANU

| (124) | Komisija vēlējās apkopot trešo personu komentārus par:






  a) | pieņēmumiem, kas izdarīti par automobiļu tirgus attīstību Eiropā un pasaulē, jo īpaši par to, vai šie pieņēmumi ir pietiekami konservatīvi; |
| --- | --- | --- |

(124)

Komisija vēlējās apkopot trešo personu komentārus par:

a)

pieņēmumiem, kas izdarīti par automobiļu tirgus attīstību Eiropā un pasaulē, jo īpaši par to, vai šie pieņēmumi ir pietiekami konservatīvi;

| b) | pārstrukturēšanas pasākumiem, kas piedāvāti PSA grupas dzīvotspējas atjaunošanai; |
| --- | --- |

b)

pārstrukturēšanas pasākumiem, kas piedāvāti PSA grupas dzīvotspējas atjaunošanai;

PSA

| c) | projekta 50CO2Cars devumu dzīvotspējas atjaunošanā un jo īpaši par to, kā šis P&A ieguldījums, kas paredzēts pētniecības programmas uzsākšanai mild-hybridation (“maigā” hibrīdtehnoloģija) jomā, sader ar vienlaikus paziņoto atteikšanos no plug-in hibrīdtehnoloģijas, ko grupa atzīst par pilnībā apgūtu. |
| --- | --- |

c)

projekta 50CO2Cars devumu dzīvotspējas atjaunošanā un jo īpaši par to, kā šis P&A ieguldījums, kas paredzēts pētniecības programmas uzsākšanai mild-hybridation (“maigā” hibrīdtehnoloģija) jomā, sader ar vienlaikus paziņoto atteikšanos no plug-in hibrīdtehnoloģijas, ko grupa atzīst par pilnībā apgūtu.

50CO2

mild-hybridation

plug-in

3.2.2.   ŠAUBAS PAR KOMPENSĀCIJAS PASĀKUMIEM

| (125) | Komisija vēlējās apkopot trešo personu komentārus par to, vai iepriekšminēto glābšanas un pārstrukturēšanas pamatnostādņu izpratnē piedāvātos pasākumus var atzīt par kompensācijas pasākumiem, un par šo pasākumu apjomu un to piemērotību, ņemot vērā atbalsta rezultātā radušos konkurences kropļojuma riskus. |
| --- | --- |

(125)

Komisija vēlējās apkopot trešo personu komentārus par to, vai iepriekšminēto glābšanas un pārstrukturēšanas pamatnostādņu izpratnē piedāvātos pasākumus var atzīt par kompensācijas pasākumiem, un par šo pasākumu apjomu un to piemērotību, ņemot vērā atbalsta rezultātā radušos konkurences kropļojuma riskus.

4.   FRANCIJAS PIEZĪMES ATTIECĪBĀ UZ LĒMUMU PAR PROCEDŪRAS SĀKŠANU

FRANCIJAS PIEZĪMES ATTIECĪBĀ UZ LĒMUMU PAR PROCEDŪRAS SĀKŠANU

4.1.   PAR ATBALSTA SUMMU

PAR ATBALSTA SUMMU

| (126) | Francijas iestādes uzskata, ka atbalsta summa nevar atbilst garantijas nominālvērtībai, ka BPF obligāciju emisijas noteikti tiks veiktas ar mainīgu likviditātes un riska prēmiju, kas neapšaubāmi būs lielāka par 24 bāzes punktiem, ko konstatēja attiecībā uz glābšanas atbalsta rezultātā veikto emisiju, un ka atsauces periodam, kurā ņem vērā BPF emisiju vēsturisko ienesīgumu, būtu jāaptver vismaz trīs mēneši. |
| --- | --- |

(126)

Francijas iestādes uzskata, ka atbalsta summa nevar atbilst garantijas nominālvērtībai, ka BPF obligāciju emisijas noteikti tiks veiktas ar mainīgu likviditātes un riska prēmiju, kas neapšaubāmi būs lielāka par 24 bāzes punktiem, ko konstatēja attiecībā uz glābšanas atbalsta rezultātā veikto emisiju, un ka atsauces periodam, kurā ņem vērā BPF emisiju vēsturisko ienesīgumu, būtu jāaptver vismaz trīs mēneši.

BPF

BPF

| (127) | Francijas iestādes uzskata, ka šajā gadījumā neesot izpildījušies abi kumulatīvie nosacījumi, saskaņā ar kuriem var uzskatīt, ka atbalsta summa ir tikpat augsta kā summa, uz ko attiecas garantija, proti, īpaši augsta varbūtība, ka aizņēmējs nespēj atmaksāt aizņēmumu, uz ko attiecas garantija, un ārkārtas apstākļu esamība. Līdz ar to atbalsta summa, ko ietver valsts garantija, atbilstot starpībai starp summu, ko veido garantija un no tās izrietošā finansējuma kopējās izmaksas, un kopējām finansējuma izmaksām, ko uzņēmums segtu, ja garantijas nebūtu. |
| --- | --- |

(127)

Francijas iestādes uzskata, ka šajā gadījumā neesot izpildījušies abi kumulatīvie nosacījumi, saskaņā ar kuriem var uzskatīt, ka atbalsta summa ir tikpat augsta kā summa, uz ko attiecas garantija, proti, īpaši augsta varbūtība, ka aizņēmējs nespēj atmaksāt aizņēmumu, uz ko attiecas garantija, un ārkārtas apstākļu esamība. Līdz ar to atbalsta summa, ko ietver valsts garantija, atbilstot starpībai starp summu, ko veido garantija un no tās izrietošā finansējuma kopējās izmaksas, un kopējām finansējuma izmaksām, ko uzņēmums segtu, ja garantijas nebūtu.

| (128) | Francijas iestādes arī uzskata, ka pieņēmums par BFP papildu izmaksām 40 bāzes punktu apmērā ir pamatots. Proti, obligāciju emisija, ko BPF īstenoja 2013. gada 25. martā, tikusi veikta īpaši labvēlīgos tirgus apstākļos. Šīs emisijas ietvaros konstatētā ienesīguma starpība (24 bāzes punkti) salīdzinājumā ar FVO atspoguļojot vēsturiski zemus līmeņus. Piemēram, Francijas iestādes uzskata, ka investoriem parasti vajadzētu prasīt piesaistītajai bankai, kas darbojas autobūves nozarē, augstāku atlīdzību nekā tādām valsts iestādēm kā UNEDIC (Union nationale interprofessionnelle pour l'emploi dans l'industrie et le commerce) (30) vai CADES (Caisse d'amortissement de la dette sociale) (31), jo īpaši tāpēc, ka investoriem esot pieejamas kreditēšanas līnijas šādiem darījumiem ar CADES vai UNIDEC, bet, iespējams, viņiem tādu neesot darījumam ar BPF. |
| --- | --- |

(128)

Francijas iestādes arī uzskata, ka pieņēmums par BFP papildu izmaksām 40 bāzes punktu apmērā ir pamatots. Proti, obligāciju emisija, ko BPF īstenoja 2013. gada 25. martā, tikusi veikta īpaši labvēlīgos tirgus apstākļos. Šīs emisijas ietvaros konstatētā ienesīguma starpība (24 bāzes punkti) salīdzinājumā ar FVO atspoguļojot vēsturiski zemus līmeņus. Piemēram, Francijas iestādes uzskata, ka investoriem parasti vajadzētu prasīt piesaistītajai bankai, kas darbojas autobūves nozarē, augstāku atlīdzību nekā tādām valsts iestādēm kā UNEDIC (Union nationale interprofessionnelle pour l'emploi dans l'industrie et le commerce) (30) vai CADES (Caisse d'amortissement de la dette sociale) (31), jo īpaši tāpēc, ka investoriem esot pieejamas kreditēšanas līnijas šādiem darījumiem ar CADES vai UNIDEC, bet, iespējams, viņiem tādu neesot darījumam ar BPF.

BFP

BPF

UNEDIC

Union nationale interprofessionnelle pour l'emploi dans l'industrie et le commerce

30

CADES

Caisse d'amortissement de la dette sociale

31

CADES

UNIDEC

BPF

| (129) | Visbeidzot, Francijas iestāžu izvēlētais atsauces periods (no 2012. gada 12. jūlija līdz 16. oktobrim) vislabāk atspoguļojot patieso BPF obligāciju ienesīgumu tirgos, ņemot vērā PSA grupas grūtības, nevis paziņojumu par valsts garantiju. |
| --- | --- |

(129)

Visbeidzot, Francijas iestāžu izvēlētais atsauces periods (no 2012. gada 12. jūlija līdz 16. oktobrim) vislabāk atspoguļojot patieso BPF obligāciju ienesīgumu tirgos, ņemot vērā PSA grupas grūtības, nevis paziņojumu par valsts garantiju.

BPF

PSA

4.2.   PAR BPF DZĪVOTSPĒJU

PAR BPF DZĪVOTSPĒJU

| (130) | Francijas iestādes ņem vērā Komisijas nostāju, saskaņā ar kuru BPF nav ne maksātspējas, ne rentabilitātes problēmu un tās likviditātes grūtību pamatā ir tikai saistība ar PSA grupu. |
| --- | --- |

(130)

Francijas iestādes ņem vērā Komisijas nostāju, saskaņā ar kuru BPF nav ne maksātspējas, ne rentabilitātes problēmu un tās likviditātes grūtību pamatā ir tikai saistība ar PSA grupu.

BPF

PSA

| (131) | Francijas iestādes tomēr vēlas izteikt šādas piezīmes:






  a) | Francijas iestādes uzskata, ka BPF bilances apjoms turpināšot nedaudz pieaugt, ņemot vērā inflācijas prognozes. Šā pieauguma iemesls būšot makroekonomisko apstākļu pasliktināšanās un tas, ka patērētāji transportlīdzekļu iegādei biežāk ņemšot kredītu; |
| --- | --- | --- |

(131)

Francijas iestādes tomēr vēlas izteikt šādas piezīmes:

a)

Francijas iestādes uzskata, ka BPF bilances apjoms turpināšot nedaudz pieaugt, ņemot vērā inflācijas prognozes. Šā pieauguma iemesls būšot makroekonomisko apstākļu pasliktināšanās un tas, ka patērētāji transportlīdzekļu iegādei biežāk ņemšot kredītu;

BPF

| b) | atbildot uz Komisijas argumentu, saskaņā ar kuru vajadzētu izvairīties no tā, ka BPF finansē šaubīgus aizdevumus, lai mākslīgi palielinātu PSA grupas apgrozījumu, Francijas iestādes atgādina, ka:






  — | kompensācijas pasākums, kas attiecas uz BPF, paredzēts vienīgi, lai samazinātu BPF radītās konkurences intensitāti un ierobežotu bankas tirgus daļu, |
| --- | --- | --- |

b)

atbildot uz Komisijas argumentu, saskaņā ar kuru vajadzētu izvairīties no tā, ka BPF finansē šaubīgus aizdevumus, lai mākslīgi palielinātu PSA grupas apgrozījumu, Francijas iestādes atgādina, ka:

BPF

PSA

—

kompensācijas pasākums, kas attiecas uz BPF, paredzēts vienīgi, lai samazinātu BPF radītās konkurences intensitāti un ierobežotu bankas tirgus daļu,

BPF

BPF

| — | pēdējo trīs gadu laikā ienākumus nenesošo aizdevumu (non-performing loans) īpatsvars – aptuveni 4 % – ir palielinājies tikai nedaudz, |
| --- | --- |

—

pēdējo trīs gadu laikā ienākumus nenesošo aizdevumu (non-performing loans) īpatsvars – aptuveni 4 % – ir palielinājies tikai nedaudz,

non-performing loans

| — | BPF savu riska politiku nosaka neatkarīgi, Francijas Uzraudzības iestādes (Autorité de contrôle prudentiel) pārraudzībā. |
| --- | --- |

—

BPF savu riska politiku nosaka neatkarīgi, Francijas Uzraudzības iestādes (Autorité de contrôle prudentiel) pārraudzībā.

BPF

Autorité de contrôle prudentiel

Ņemot vērā, ka kredītreitingu aģentūras un BPF revīzijas komiteja cieši uzrauga apšaubāmo debitoru parādu īpatsvaru, Francijas iestādes uzskata, ka nebūtu iespējams jebkādi mainīt bankas riska politiku.

BPF

4.3.   PAR PSA GRUPAS DZĪVOTSPĒJAS ATJAUNOŠANU

PAR PSA GRUPAS DZĪVOTSPĒJAS ATJAUNOŠANU

4.3.1.   PAR IZDARĪTAJIEM PIEŅĒMUMIEM ATTIECĪBĀ UZ TIRGUS ATTĪSTĪBU

| (132) | Pirmkārt, Francijas iestādes uzskata, ka PSA grupas prognozes neesot pretrunā ne tirgus attīstībai 2013. gada pirmajā ceturksnī, ne pieņemtajai atšķirībai starp 2012. gada prognozētajiem un faktiskajiem rezultātiem. |
| --- | --- |

(132)

Pirmkārt, Francijas iestādes uzskata, ka PSA grupas prognozes neesot pretrunā ne tirgus attīstībai 2013. gada pirmajā ceturksnī, ne pieņemtajai atšķirībai starp 2012. gada prognozētajiem un faktiskajiem rezultātiem.

PSA

| (133) | Francijas iestādes uzskata, ka PSA grupa esot paredzējusi nepārtraukto pārdošanas apjoma kritumu 2013. gadā un tāpat kā uzņēmums IHS Global Insight uzskatot, ka laikposmā no 2012. gada līdz 2013. gadam tirgus galu galā esot samazinājies par 4 %. |
| --- | --- |

(133)

Francijas iestādes uzskata, ka PSA grupa esot paredzējusi nepārtraukto pārdošanas apjoma kritumu 2013. gadā un tāpat kā uzņēmums IHS Global Insight uzskatot, ka laikposmā no 2012. gada līdz 2013. gadam tirgus galu galā esot samazinājies par 4 %.

PSA

IHS Global Insight

| (134) | Francijas iestādes iesniedza aktualizētas finanšu prognozes, kas ir balstītas pieņēmumos, kuri ir pesimistiskāki nekā prognozes, kas aprakstītas 54. līdz 58. apsvērumā lēmumā par procedūras sākšanu. Šajos pašos apsvērumos aprakstītās stratēģiskās pamatnostādnes netiek mainītas. |
| --- | --- |

(134)

Francijas iestādes iesniedza aktualizētas finanšu prognozes, kas ir balstītas pieņēmumos, kuri ir pesimistiskāki nekā prognozes, kas aprakstītas 54. līdz 58. apsvērumā lēmumā par procedūras sākšanu. Šajos pašos apsvērumos aprakstītās stratēģiskās pamatnostādnes netiek mainītas.

| (135) | Prognozēs veiktās izmaiņas ir balstītas “Eiropa 30” tirgus attīstības prognožu aktualizēšanā, ko veicis uzņēmums IHS Global Insight, un atspoguļojas automobiļu daļas apgrozījumā, kas prognožu periodā ir zemāks. |
| --- | --- |

(135)

Prognozēs veiktās izmaiņas ir balstītas “Eiropa 30” tirgus attīstības prognožu aktualizēšanā, ko veicis uzņēmums IHS Global Insight, un atspoguļojas automobiļu daļas apgrozījumā, kas prognožu periodā ir zemāks.

IHS Global Insight

| (136) | “Nelabvēlīgais” scenārijs, kura ietvaros, sākot no 2013. gada, PSA grupas pārdošanas apjoms (salīdzinājumā ar bāzes scenāriju) Eiropā saruktu vēl par 100 000 automobiļiem gadā, arī tika aktualizēts.

  11. tabula


  Eiropas tirgus apjoms saskaņā ar IHS Global Insight prognozēm un PSA tirgus daļa | 2013. g. | 2014. g. | 2015. g. | 2016. g. | 2017. g. |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| IHS Global Insight 2013. gada aprīlī prognozētais Eiropas tirgus (Eiropa 30) apjoms (tūkstošos automobiļu) | 13 497 | 13 926 | 14 768 | 15 371 | 15 991 |
| PSA Eiropas tirgus daļa* | [10–14] | [10–14] % | [10–14] % | [9–13] % | [9–13] % |

(136)

“Nelabvēlīgais” scenārijs, kura ietvaros, sākot no 2013. gada, PSA grupas pārdošanas apjoms (salīdzinājumā ar bāzes scenāriju) Eiropā saruktu vēl par 100 000 automobiļiem gadā, arī tika aktualizēts.

PSA

11. tabula

11. tabula

Eiropas tirgus apjoms saskaņā ar IHS Global Insight prognozēm un PSA tirgus daļa

Eiropas tirgus apjoms saskaņā ar IHS Global Insight

PSA

2013. g.

2014. g.

2015. g.

2016. g.

2017. g.

IHS Global Insight 2013. gada aprīlī prognozētais Eiropas tirgus (Eiropa 30) apjoms (tūkstošos automobiļu)

IHS Global Insight

13 497

13 926

14 768

15 371

15 991

PSA Eiropas tirgus daļa*

PSA

[10–14]

[10–14] %

[10–14] %

[9–13] %

[9–13] %

12. tabula

12. tabula

PSA grupas plānotais apgrozījums (miljonos euro)

PSA

| | 2013. g. | 2014. g. | 2015. g. | 2016. g. | 2017. g. |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Bāzes scenārijs lēmumā par procedūras sākšanu* | [55 000 –60 000 ] | [60 000 –65 000 ] | [60 000 –65 000 ] | [60 000 –65 000 ] | [65 000 –70 000 ] |
| Aktualizētais bāzes scenārijs* | [55 000 –60 000 ] | [60 000 –65 000 ] | [60 000 –65 000 ] | [59 000 –64 000 ] | [60 000 –65 000 ] |
| Aktualizētais nelabvēlīgais scenārijs (par 100 000 automobiļiem gadā mazāk)* | [55 000 –60 000 ] | [60 000 –65 000 ] | [60 000 –65 000 ] | [60 000 –70 000 ] | [60 000 –65 000 ] |

2013. g.

2014. g.

2015. g.

2016. g.

2017. g.

Bāzes scenārijs lēmumā par procedūras sākšanu*

[55 000 –60 000 ]

[60 000 –65 000 ]

[60 000 –65 000 ]

[60 000 –65 000 ]

[65 000 –70 000 ]

Aktualizētais bāzes scenārijs*

[55 000 –60 000 ]

[60 000 –65 000 ]

[60 000 –65 000 ]

[59 000 –64 000 ]

[60 000 –65 000 ]

Aktualizētais nelabvēlīgais scenārijs (par 100 000 automobiļiem gadā mazāk)*

[55 000 –60 000 ]

[60 000 –65 000 ]

[60 000 –65 000 ]

[60 000 –70 000 ]

[60 000 –65 000 ]

13. tabula

13. tabula

Automobiļu daļas plānotais apgrozījums (miljonos euro)

Automobiļu daļas plānotais apgrozījums (miljonos euro)

| | 2013. g. | 2014. g. | 2015. g. | 2016. g. | 2017. g. |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Bāzes scenārijs lēmumā par procedūras sākšanu* | [40 000 –45 000 ] | [45 000 –50 000 ] | [45 000 –50 000 ] | [45 000 –50 000 ] | [45 000 –50 000 ] |
| Aktualizētais bāzes scenārijs* | [40 000 –45 000 ] | [40 000 –45 000 ] | [45 000 –50 000 ] | [40 000 –45 000 ] | [40 000 –45 000 ] |
| Aktualizētais nelabvēlīgais scenārijs (par 100 000 automobiļiem gadā mazāk)* | [35 000 –40 000 ] | [40 000 –45 000 ] | [40 000 –45 000 ] | [40 000 –45 000 ] | [40 000 –45 000 ] |

2013. g.

2014. g.

2015. g.

2016. g.

2017. g.

Bāzes scenārijs lēmumā par procedūras sākšanu*

[40 000 –45 000 ]

[45 000 –50 000 ]

[45 000 –50 000 ]

[45 000 –50 000 ]

[45 000 –50 000 ]

Aktualizētais bāzes scenārijs*

[40 000 –45 000 ]

[40 000 –45 000 ]

[45 000 –50 000 ]

[40 000 –45 000 ]

[40 000 –45 000 ]

Aktualizētais nelabvēlīgais scenārijs (par 100 000 automobiļiem gadā mazāk)*

[35 000 –40 000 ]

[40 000 –45 000 ]

[40 000 –45 000 ]

[40 000 –45 000 ]

[40 000 –45 000 ]

| (137) | Naudas plūsmas ziņā aktualizēšanas rezultātā naudas plūsmas, kas saistītas ar ekspluatāciju, samazinās, bet naudas plūsmas, kas attiecas uz ieguldījumu darbībām, nemainās. Tā rezultātā prognozētais [...]* parāda līmenis pārsniedz parāda līmeni, ko paredzēja lēmumā par procedūras sākšanu, un bāzes scenārijā prognozētais parāda līmenis ir augstāks par parāda līmeni, ko iepriekš paredzēja nelabvēlīgā scenārija ietvaros. |
| --- | --- |

(137)

Naudas plūsmas ziņā aktualizēšanas rezultātā naudas plūsmas, kas saistītas ar ekspluatāciju, samazinās, bet naudas plūsmas, kas attiecas uz ieguldījumu darbībām, nemainās. Tā rezultātā prognozētais [...]* parāda līmenis pārsniedz parāda līmeni, ko paredzēja lēmumā par procedūras sākšanu, un bāzes scenārijā prognozētais parāda līmenis ir augstāks par parāda līmeni, ko iepriekš paredzēja nelabvēlīgā scenārija ietvaros.

| (138) | PSA arī iesniedza neto parāda prognozes scenārijam, kurā būtu lielāks stresa līmenis un kura ietvaros, sākot no 2013. gada, PSA grupas pārdošanas apjoms (salīdzinājumā ar bāzes scenāriju) Eiropā papildus saruktu par 200 000 automobiļiem gadā. Neto parāda līmeņi dažādo scenāriju ietvaros ir sniegti 14. tabulā. Saskaņā ar PSA sniegto skaitlisko informāciju stresa scenārijs, kura ietvaros pārdošanas apjoms samazinās par 100 000 automobiļiem gadā, palielina neto [...]* parādu par EUR [200–400]* miljoniem gadā.

  14. tabula


  Neto [...]* parāds miljonos euro | 2013. g. | 2014. g. | 2015. g. | 2016. g. | 2017. g. |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Bāzes scenārijs lēmumā par procedūras sākšanu | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] |
| Aktualizētais bāzes scenārijs | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] |
| Aktualizētais nelabvēlīgais scenārijs (par 100 000 automobiļiem gadā mazāk) | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] |
| Aktualizētais scenārijs ar lielāku stresa līmeni (par 200 000 automobiļiem gadā mazāk) | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] |

(138)

PSA arī iesniedza neto parāda prognozes scenārijam, kurā būtu lielāks stresa līmenis un kura ietvaros, sākot no 2013. gada, PSA grupas pārdošanas apjoms (salīdzinājumā ar bāzes scenāriju) Eiropā papildus saruktu par 200 000 automobiļiem gadā. Neto parāda līmeņi dažādo scenāriju ietvaros ir sniegti 14. tabulā. Saskaņā ar PSA sniegto skaitlisko informāciju stresa scenārijs, kura ietvaros pārdošanas apjoms samazinās par 100 000 automobiļiem gadā, palielina neto [...]* parādu par EUR [200–400]* miljoniem gadā.

PSA

PSA

PSA

14. tabula

14. tabula

Neto [...]* parāds miljonos euro

Neto [...]* parāds miljonos euro

2013. g.

2014. g.

2015. g.

2016. g.

2017. g.

Bāzes scenārijs lēmumā par procedūras sākšanu

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

Aktualizētais bāzes scenārijs

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

Aktualizētais nelabvēlīgais scenārijs (par 100 000 automobiļiem gadā mazāk)

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

Aktualizētais scenārijs ar lielāku stresa līmeni (par 200 000 automobiļiem gadā mazāk)

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

| (139) | Turklāt Francijas iestādes uzskata, ka, pamatojot pieņēmumus par PSA grupas ilgtermiņa dzīvotspējas atjaunošanu, būtu jāizmanto nevis tās apgrozījums, bet gan saimnieciskās darbības rezultāts. Uzraudzības padomes 2012. gada 6. novembra sēdē esot nospriests, ka tā zaudējumi ir EUR [1 000–2 000]* miljoni un ka galīgie realizētie zaudējumi ir EUR 1 504 miljoni (proti, starpība nepārsniedz [0–3] %). |
| --- | --- |

(139)

Turklāt Francijas iestādes uzskata, ka, pamatojot pieņēmumus par PSA grupas ilgtermiņa dzīvotspējas atjaunošanu, būtu jāizmanto nevis tās apgrozījums, bet gan saimnieciskās darbības rezultāts. Uzraudzības padomes 2012. gada 6. novembra sēdē esot nospriests, ka tā zaudējumi ir EUR [1 000–2 000]* miljoni un ka galīgie realizētie zaudējumi ir EUR 1 504 miljoni (proti, starpība nepārsniedz [0–3] %).

PSA

| (140) | Francijas iestādes arī uzskata, ka tirgus attīstības prognozes, uz kurām pamatojas PSA grupa, esot īpaši piesardzīgas, savukārt analītiķu skaitļi, ar kuriem Komisija pamatojot savu argumentāciju, esot nepilnīgi un apstrīdami. |
| --- | --- |

(140)

Francijas iestādes arī uzskata, ka tirgus attīstības prognozes, uz kurām pamatojas PSA grupa, esot īpaši piesardzīgas, savukārt analītiķu skaitļi, ar kuriem Komisija pamatojot savu argumentāciju, esot nepilnīgi un apstrīdami.

PSA

| (141) | Šobrīd visas iesaistītās puses uzskatot, ka tirgus ir sasniedzis zemāko punktu un turpmāk var tikai augt. Kopumā ņemot, jaunākajos vērtējumos (32) esot uzsvērts, ka turpmākajos gados Eiropas makroekonomiskā situācija uzlabosies. Francijas iestādes uzskata, ka šim uzlabojumam noteikti vajadzētu atbalsoties automobiļu rūpniecības nozarē. |
| --- | --- |

(141)

Šobrīd visas iesaistītās puses uzskatot, ka tirgus ir sasniedzis zemāko punktu un turpmāk var tikai augt. Kopumā ņemot, jaunākajos vērtējumos (32) esot uzsvērts, ka turpmākajos gados Eiropas makroekonomiskā situācija uzlabosies. Francijas iestādes uzskata, ka šim uzlabojumam noteikti vajadzētu atbalsoties automobiļu rūpniecības nozarē.

32

| (142) | Visbeidzot, Francijas iestādes uzskata, ka Komisijas izvēlētie finanšu analītiķu vērtējumi neesot reprezentatīvi, jo tā neesot ņēmusi vērā vērtējumus, kas līdzinājās PSA grupas sniegtajām prognozēm. Jebkurā gadījumā Francijas iestādes apstrīd to, ka, novērtējot vidēja termiņa pārstrukturēšanas plānu, tiek izmantotas finanšu analīzes. Pēc Francijas iestāžu domām, finanšu analītiķi sniedzot konsultācijas par vērtspapīru pirkšanu un pārdošanu, ņemot vērā noteiktu vēlamo cenu. Viņi lielākoties nepievēršoties ne prognozētajiem pārdošanas apjomiem, ne apgrozījuma novērtējumiem. Tādējādi šajos vērtējumos ļoti bieži netiekot ņemti vērā attiecīgie ekonomikas pamatprincipi. |
| --- | --- |

(142)

Visbeidzot, Francijas iestādes uzskata, ka Komisijas izvēlētie finanšu analītiķu vērtējumi neesot reprezentatīvi, jo tā neesot ņēmusi vērā vērtējumus, kas līdzinājās PSA grupas sniegtajām prognozēm. Jebkurā gadījumā Francijas iestādes apstrīd to, ka, novērtējot vidēja termiņa pārstrukturēšanas plānu, tiek izmantotas finanšu analīzes. Pēc Francijas iestāžu domām, finanšu analītiķi sniedzot konsultācijas par vērtspapīru pirkšanu un pārdošanu, ņemot vērā noteiktu vēlamo cenu. Viņi lielākoties nepievēršoties ne prognozētajiem pārdošanas apjomiem, ne apgrozījuma novērtējumiem. Tādējādi šajos vērtējumos ļoti bieži netiekot ņemti vērā attiecīgie ekonomikas pamatprincipi.

PSA

| (143) | Līdz ar to Francijas iestādes uzskata, ka, īstenojot pārstrukturēšanas plānu, tās varētu likumīgi pamatoties uz uzņēmuma IHS Global Insight prognozēm, tām piemērojot stresa līmeni, un neņemt vērā finanšu analītiķu pieņēmumus. |
| --- | --- |

(143)

Līdz ar to Francijas iestādes uzskata, ka, īstenojot pārstrukturēšanas plānu, tās varētu likumīgi pamatoties uz uzņēmuma IHS Global Insight prognozēm, tām piemērojot stresa līmeni, un neņemt vērā finanšu analītiķu pieņēmumus.

IHS Global Insight

| (144) | Visbeidzot, Francijas iestādes uzsver, ka privātais sektors ticot, kas PSA grupas dzīvotspēja tiks atjaunota. Šo ticību, pirmkārt, apliecinot PSA un GM savienības nostiprināšana, 2012. gada 20. decembrī parakstot galīgos nolīgumus par trīs transportlīdzekļu projektiem un iepirkumiem paredzēta kopuzņēmuma izveidi. Turklāt BPF saņemtais banku finansējums EUR 11,6 miljardu apmērā esot pierādījums tam, ka tirgus tic, ka nākotnē situācija uzlabosies. Visbeidzot, pēdējie vērtspapīrošanas darījumi, ko veicis BPF, norādot, ka tirgū nav negatīvas nostājas pret risku, kas pastāv automobiļu rūpniecības nozarē. |
| --- | --- |

(144)

Visbeidzot, Francijas iestādes uzsver, ka privātais sektors ticot, kas PSA grupas dzīvotspēja tiks atjaunota. Šo ticību, pirmkārt, apliecinot PSA un GM savienības nostiprināšana, 2012. gada 20. decembrī parakstot galīgos nolīgumus par trīs transportlīdzekļu projektiem un iepirkumiem paredzēta kopuzņēmuma izveidi. Turklāt BPF saņemtais banku finansējums EUR 11,6 miljardu apmērā esot pierādījums tam, ka tirgus tic, ka nākotnē situācija uzlabosies. Visbeidzot, pēdējie vērtspapīrošanas darījumi, ko veicis BPF, norādot, ka tirgū nav negatīvas nostājas pret risku, kas pastāv automobiļu rūpniecības nozarē.

PSA

PSA

GM

BPF

BPF

4.3.2.   PAR PSA GRUPAS JAUDAS IZMANTOJUMA LĪMEŅIEM UN TĀS TIRDZNIECĪBAS DAŽĀDOŠANU

| (145) | Francijas iestādes uzskata, ka Komisijas šaubas par izmantojuma līmeņiem neesot pamatotas, jo tā neņemot vērā Olnē rūpnīcas slēgšanu, kas, pēc Francijas iestāžu domām, ļaušot kompensēt PSA grupas nepietiekamo konkurētspēju B segmentā. Ņemot vērā, ka PSA šajā segmentā saskaras ar spēcīgu konkurenci, rūpnīcas slēgšanai būšot īpaša nozīme grupas dzīvotspējas atjaunošanā. |
| --- | --- |

(145)

Francijas iestādes uzskata, ka Komisijas šaubas par izmantojuma līmeņiem neesot pamatotas, jo tā neņemot vērā Olnē rūpnīcas slēgšanu, kas, pēc Francijas iestāžu domām, ļaušot kompensēt PSA grupas nepietiekamo konkurētspēju B segmentā. Ņemot vērā, ka PSA šajā segmentā saskaras ar spēcīgu konkurenci, rūpnīcas slēgšanai būšot īpaša nozīme grupas dzīvotspējas atjaunošanā.

PSA

PSA

| (146) | Francijas iestādes uzskata, ka PSA grupa esot veikusi visus nepieciešamos pasākumus, lai sasniegtu savu mērķi, proti, 2015. gadā realizētu 50 % sava pārdošanas apjoma ārpus Eiropas. Proti, PSA grupa Ķīnā ir atvērusi trešo ražotni un noslēgusi jaunus koncesijas līgumus, ir papildinājusi Latīņamerikas tirgū piedāvāto transportlīdzekļu klāstu, ir izlaidusi divus automašīnu modeļus, kas īpaši paredzēti pārdošanai ārpus Eiropas, un, visbeidzot, ar GM izveidotās savienības ietvaros ir izstrādājusi kopēju platformu B segmenta transportlīdzekļu laišanai tirgū Eiropā un pasaulē, jaunu nelielas jaudas un ekonomisku benzīna dzinēju paaudzi, kā arī transportlīdzekļu projektus Latīņamerikā, Krievijā un citos augošos tirgos. |
| --- | --- |

(146)

Francijas iestādes uzskata, ka PSA grupa esot veikusi visus nepieciešamos pasākumus, lai sasniegtu savu mērķi, proti, 2015. gadā realizētu 50 % sava pārdošanas apjoma ārpus Eiropas. Proti, PSA grupa Ķīnā ir atvērusi trešo ražotni un noslēgusi jaunus koncesijas līgumus, ir papildinājusi Latīņamerikas tirgū piedāvāto transportlīdzekļu klāstu, ir izlaidusi divus automašīnu modeļus, kas īpaši paredzēti pārdošanai ārpus Eiropas, un, visbeidzot, ar GM izveidotās savienības ietvaros ir izstrādājusi kopēju platformu B segmenta transportlīdzekļu laišanai tirgū Eiropā un pasaulē, jaunu nelielas jaudas un ekonomisku benzīna dzinēju paaudzi, kā arī transportlīdzekļu projektus Latīņamerikā, Krievijā un citos augošos tirgos.

PSA

PSA

GM

4.3.3.   PAR PROJEKTA 50CO2CARS DEVUMU PSA GRUPAS DZĪVOTSPĒJAS ATJAUNOŠANĀ

2

a)   Par projekta 50CO2Cars saderību ar PSA grupas pārstrukturēšanas plānu

Par projekta 50CO2

PSA

| (147) | Francijas iestādes uzsver, ka projekta 50CO2Cars ietvaros uzsākto nozīmīgo P&A pasākumu mērķis esot apgūt tehnoloģiju, kas uzlabo dīzeļdzinēju ekoloģiskos rādītājus un energoefektivitāti. Šajā ziņā minētais P&A projekts sekmēšot tādas stratēģijas īstenošanu, kā rezultātā konstatētā dīzeļdzinēja automobiļu pārdošanas apjoma samazināšanās tendence tiks pavērsta pretējā virzienā. |
| --- | --- |

(147)

Francijas iestādes uzsver, ka projekta 50CO2Cars ietvaros uzsākto nozīmīgo P&A pasākumu mērķis esot apgūt tehnoloģiju, kas uzlabo dīzeļdzinēju ekoloģiskos rādītājus un energoefektivitāti. Šajā ziņā minētais P&A projekts sekmēšot tādas stratēģijas īstenošanu, kā rezultātā konstatētā dīzeļdzinēja automobiļu pārdošanas apjoma samazināšanās tendence tiks pavērsta pretējā virzienā.

50CO2

| (148) | Šobrīd dīzeļdzinēja automobiļi esot ievērojams PSA grupas ienākumu avots: 2012. gadā [60–80]* % automobiļu, ko PSA realizēja Eiropā, bija aprīkoti ar dīzeļa dzinēju. Attiecībā uz dīzeļdzinēja automobiļiem PSA esot optimizēta ražošanas sistēma, laba reputācija un augsts rentabilitātes rādītājs, kas pārsniedz benzīna dzinēja automobiļu rentabilitātes rādītāju. Tomēr esošā situācijai grupai esot nelabvēlīga: Eiropā pakāpeniski pasliktinās šo dzinēju tēls, mainās reglamentējošie un normatīvie noteikumi (Euro VI), kā rezultātā dīzeļdzinēju izmaksas varētu palikt relatīvi augstākas nekā benzīna dzinējiem, tādējādi nelabvēlīgi iespaidojot dīzeļdzinēja automobiļu pārdošanas apjomu, vēl jo vairāk tāpēc, ka stratēģija, kas līdz šim īstenota, lai, izmantojot “samazināšanu” (33) (downsizing), pielāgotos standartiem, esot sevi izsmēlusi, un dažas valstis un vietējās pašpārvaldes plānojot ieviest dīzeļdzinējiem nelabvēlīgu nodokļu sistēmu. PSA uzskata, ka, Eiropas tirgū pārdošanas apjoma ziņā dīzeļdzinēja automobiļus aizstājot ar benzīna dzinēja automobiļiem, negūtā peļņa būtu EUR [500–700]* miljoni. Ņemot vērā, ka samazinās mājsaimniecību pirktspēja un pieaug patērētāju prasības attiecībā uz vides aizsardzību, PSA grupas pamatmērķis esot saglabāt dīzeļdzinēju konkurētspēju un reputāciju (salīdzinājumā ar benzīna dzinējiem). Dīzeļdzinēja hibrīdautomobiļu esošo cenu līmenis nav piemērots masveida izplatīšanai, tāpēc esot nepieciešamas ievērojamas P&A investīcijas, lai šo tehnoloģiju padarītu pieejamu pēc iespējas plašākai sabiedrības daļai. Tāpēc Francijas iestādes uzskata, ka, atjaunojot dīzeļdegvielas konkurētspēju un reputāciju, projekts 50CO2Cars varētu sekmēt dzīvotspējas atjaunošanu, ne vien nodrošinot PSA grupas dīzeļdzinēja automobiļu pārdošanas apjoma nemainīgumu, bet arī ražotāja peļņas stabilitāti. Turklāt, ja industrializācijas plāns īstenotos, projekta 50CO2Cars ietvaros radītā tehnoloģija, tuvojoties 2020. gadam, nodrošinātu lielu izaugsmes potenciālu topošā tirgū. Iespēja pēc pārstrukturēšanas plāna pabeigšanas izmantot mild-hybrid (“maigā” hibrīda) dīzeļdzinēju potenciālu noieta tirgu nodrošinātu apgrozījuma pieaugumu, dažādojot ražošanu segmentā, kas dod peļņu un ir saskaņā ar grupas pamatdarbību (sērijveida automobiļu ražošana). |
| --- | --- |

(148)

Šobrīd dīzeļdzinēja automobiļi esot ievērojams PSA grupas ienākumu avots: 2012. gadā [60–80]* % automobiļu, ko PSA realizēja Eiropā, bija aprīkoti ar dīzeļa dzinēju. Attiecībā uz dīzeļdzinēja automobiļiem PSA esot optimizēta ražošanas sistēma, laba reputācija un augsts rentabilitātes rādītājs, kas pārsniedz benzīna dzinēja automobiļu rentabilitātes rādītāju. Tomēr esošā situācijai grupai esot nelabvēlīga: Eiropā pakāpeniski pasliktinās šo dzinēju tēls, mainās reglamentējošie un normatīvie noteikumi (Euro VI), kā rezultātā dīzeļdzinēju izmaksas varētu palikt relatīvi augstākas nekā benzīna dzinējiem, tādējādi nelabvēlīgi iespaidojot dīzeļdzinēja automobiļu pārdošanas apjomu, vēl jo vairāk tāpēc, ka stratēģija, kas līdz šim īstenota, lai, izmantojot “samazināšanu” (33) (downsizing), pielāgotos standartiem, esot sevi izsmēlusi, un dažas valstis un vietējās pašpārvaldes plānojot ieviest dīzeļdzinējiem nelabvēlīgu nodokļu sistēmu. PSA uzskata, ka, Eiropas tirgū pārdošanas apjoma ziņā dīzeļdzinēja automobiļus aizstājot ar benzīna dzinēja automobiļiem, negūtā peļņa būtu EUR [500–700]* miljoni. Ņemot vērā, ka samazinās mājsaimniecību pirktspēja un pieaug patērētāju prasības attiecībā uz vides aizsardzību, PSA grupas pamatmērķis esot saglabāt dīzeļdzinēju konkurētspēju un reputāciju (salīdzinājumā ar benzīna dzinējiem). Dīzeļdzinēja hibrīdautomobiļu esošo cenu līmenis nav piemērots masveida izplatīšanai, tāpēc esot nepieciešamas ievērojamas P&A investīcijas, lai šo tehnoloģiju padarītu pieejamu pēc iespējas plašākai sabiedrības daļai. Tāpēc Francijas iestādes uzskata, ka, atjaunojot dīzeļdegvielas konkurētspēju un reputāciju, projekts 50CO2Cars varētu sekmēt dzīvotspējas atjaunošanu, ne vien nodrošinot PSA grupas dīzeļdzinēja automobiļu pārdošanas apjoma nemainīgumu, bet arī ražotāja peļņas stabilitāti. Turklāt, ja industrializācijas plāns īstenotos, projekta 50CO2Cars ietvaros radītā tehnoloģija, tuvojoties 2020. gadam, nodrošinātu lielu izaugsmes potenciālu topošā tirgū. Iespēja pēc pārstrukturēšanas plāna pabeigšanas izmantot mild-hybrid (“maigā” hibrīda) dīzeļdzinēju potenciālu noieta tirgu nodrošinātu apgrozījuma pieaugumu, dažādojot ražošanu segmentā, kas dod peļņu un ir saskaņā ar grupas pamatdarbību (sērijveida automobiļu ražošana).

PSA

PSA

PSA

33

downsizing

PSA

PSA

50CO2

PSA

50CO2

mild-hybrid

| (149) | Attiecībā uz ieguldījumu nepieciešamību Francijas iestādes nošķir ieguldījumu samazināšanu, kas piedāvāta kā “kompensācijas pasākums”, lai ierobežotu ar valsts atbalstu saistīto konkurences kropļojumu apmēru, un to P&A ieguldījumu saglabāšanu, kas nepieciešami uzņēmumam, lai tas varētu “atjaunot ilgtermiņa dzīvotspēju”. Francijas iestādes uzsver, ka Komisija savā lēmumu pieņemšanas praksē esot vairākkārt atzinusi, ka, lai nodrošinātu apgrozījuma pieaugumu, uzņēmuma dzīvotspējas atjaunošana var būt balstīta jaunu produktu ieviešanā (34). |
| --- | --- |

(149)

Attiecībā uz ieguldījumu nepieciešamību Francijas iestādes nošķir ieguldījumu samazināšanu, kas piedāvāta kā “kompensācijas pasākums”, lai ierobežotu ar valsts atbalstu saistīto konkurences kropļojumu apmēru, un to P&A ieguldījumu saglabāšanu, kas nepieciešami uzņēmumam, lai tas varētu “atjaunot ilgtermiņa dzīvotspēju”. Francijas iestādes uzsver, ka Komisija savā lēmumu pieņemšanas praksē esot vairākkārt atzinusi, ka, lai nodrošinātu apgrozījuma pieaugumu, uzņēmuma dzīvotspējas atjaunošana var būt balstīta jaunu produktu ieviešanā (34).

kompensācijas pasākums

atjaunot ilgtermiņa dzīvotspēju

34

| (150) | Francijas iestādes paskaidro, ka, ja pārstrukturēšanas plānā nebūtu konkrēti projektam 50CO2Cars paredzēta valsts atbalsta, PSA grupai būtu jāīsteno “hipotētisks” projekts ar mērķi līdz minimumam samazināt tās ieguldījumus P&A jomā. Ņemot vērā, ka grupa nevarētu viena pati pārvarēt tehnoloģiskos šķēršļus un nebūtu iespējams sadarboties ar partneriem, ko bija paredzēts piesaistīt projekta 50CO2Cars īstenošanai, tai būtu jāierobežo ieguldījumi līdz minimumam, kas nepieciešams, lai nodrošinātu vienīgi tās dīzeļdzinēju atbilstību izmaiņām normatīvajās prasībās. Francijas iestādes šajā ziņā uzsver, ka valsts iestāžu iesaistīšanās neaprobežotos ar finansējuma piešķiršanu PSA grupai, lai tā īstenotu projektu 50CO2Cars, bet, tieši pretēji, ļautu tai izveidot kopuzņēmumu, apvienojot partnerus (rūpnieciskos partnerus, apvienības, pētniecības laboratorijas utt.), kuru koordinētā rīcība esot nepieciešama, lai pārvarētu tehnoloģiskos šķēršļus, kas pastāv attiecībā uz dīzeļdzinēja hibrīdautomobiļa izstrādi par zemām izmaksām. Francijas iestādes precizē, ka, neatļaujot piešķirt valsts atbalstu PSA grupai kā projekta 50CO2Cars vadošajam partnerim, domājams, tiktu apdraudētas ne vien PSA, bet arī visu tās partneru iespējas īstenot šo projektu. Hipotētiskā stratēģija, kuras ietvaros dīzeļdzinēja automobiļus aizstātu ar benzīna dzinēja automobiļiem, radītu papildu izmaksas, un tās īstenošana ietvertu lielu rūpniecisko risku: atteikšanās no īpašām zināšanām dīzeļdzinēju jomā, pārdošanas apjoma samazinājums pārejas periodā, tādu līdzekļu piesaistīšana, kas vajadzīgi, lai pielāgotu un pārveidotu grupas ražošanas sistēmu benzīna dzinēju ražošanai, un būtu bijuši nepieciešami dzīvotspējas atjaunošanai. |
| --- | --- |

(150)

Francijas iestādes paskaidro, ka, ja pārstrukturēšanas plānā nebūtu konkrēti projektam 50CO2Cars paredzēta valsts atbalsta, PSA grupai būtu jāīsteno “hipotētisks” projekts ar mērķi līdz minimumam samazināt tās ieguldījumus P&A jomā. Ņemot vērā, ka grupa nevarētu viena pati pārvarēt tehnoloģiskos šķēršļus un nebūtu iespējams sadarboties ar partneriem, ko bija paredzēts piesaistīt projekta 50CO2Cars īstenošanai, tai būtu jāierobežo ieguldījumi līdz minimumam, kas nepieciešams, lai nodrošinātu vienīgi tās dīzeļdzinēju atbilstību izmaiņām normatīvajās prasībās. Francijas iestādes šajā ziņā uzsver, ka valsts iestāžu iesaistīšanās neaprobežotos ar finansējuma piešķiršanu PSA grupai, lai tā īstenotu projektu 50CO2Cars, bet, tieši pretēji, ļautu tai izveidot kopuzņēmumu, apvienojot partnerus (rūpnieciskos partnerus, apvienības, pētniecības laboratorijas utt.), kuru koordinētā rīcība esot nepieciešama, lai pārvarētu tehnoloģiskos šķēršļus, kas pastāv attiecībā uz dīzeļdzinēja hibrīdautomobiļa izstrādi par zemām izmaksām. Francijas iestādes precizē, ka, neatļaujot piešķirt valsts atbalstu PSA grupai kā projekta 50CO2Cars vadošajam partnerim, domājams, tiktu apdraudētas ne vien PSA, bet arī visu tās partneru iespējas īstenot šo projektu. Hipotētiskā stratēģija, kuras ietvaros dīzeļdzinēja automobiļus aizstātu ar benzīna dzinēja automobiļiem, radītu papildu izmaksas, un tās īstenošana ietvertu lielu rūpniecisko risku: atteikšanās no īpašām zināšanām dīzeļdzinēju jomā, pārdošanas apjoma samazinājums pārejas periodā, tādu līdzekļu piesaistīšana, kas vajadzīgi, lai pielāgotu un pārveidotu grupas ražošanas sistēmu benzīna dzinēju ražošanai, un būtu bijuši nepieciešami dzīvotspējas atjaunošanai.

50CO2

PSA

50CO2

PSA

50CO2

PSA

50CO2

PSA

| (151) | Kopumā Francijas iestādes uzskata, ka projekts 50CO2Cars esot nepieciešams gan, lai saglabātu PSA grupas rūpnieciskās pamatdarbības (dīzeļdzinēji) rentabilitāti, gan, lai pilnībā nodrošinātu grupas dzīvotspējas atjaunošanu, pēc pārstrukturēšanas dodot grupai pamatu turpmākai izaugsmei (jaunu novatorisku un rentablu automobiļu klāstu). Līdz ar to šis ieguldījums P&A jomā pilnībā saderot pārstrukturēšanas plāna mērķiem. |
| --- | --- |

(151)

Kopumā Francijas iestādes uzskata, ka projekts 50CO2Cars esot nepieciešams gan, lai saglabātu PSA grupas rūpnieciskās pamatdarbības (dīzeļdzinēji) rentabilitāti, gan, lai pilnībā nodrošinātu grupas dzīvotspējas atjaunošanu, pēc pārstrukturēšanas dodot grupai pamatu turpmākai izaugsmei (jaunu novatorisku un rentablu automobiļu klāstu). Līdz ar to šis ieguldījums P&A jomā pilnībā saderot pārstrukturēšanas plāna mērķiem.

50CO2

PSA

b)   Par Komisijas paustajām šaubām lēmumā par procedūras sākšanu

Par Komisijas paustajām šaubām lēmumā par procedūras sākšanu

| (152) | Francijas iestādes no lēmuma par procedūras sākšanu saprot, ka Komisija, izejot no apgalvotā pieņēmuma, ka PSA grupa ir atpalikusi P&A jomā, uzskata, ka projekts 50CO2Cars“varētu būt nepieciešams PSA grupas dzīvotspējas atjaunošanai vienīgi tādēļ, ka varētu ļaut grupai atgūt nokavēto P&A jomā salīdzinājumā ar tās konkurentiem”. Francijas iestādes apstrīd šādu analīzi tās pamatos.






  a) | Pirmkārt, Francijas iestādes atgādina, ka projekts 50CO2Cars var sekmēt grupas dzīvotspējas atjaunošanu, proti, atjaunot dīzeļdzinēja automobiļu videi draudzīgo tēlu; sniegt jaunas patēriņa iespējas (pēc iespējas plašākai sabiedrības daļai pieejamu hibrīdautomobiļu koncepts); nodrošināt izaugsmes potenciālu pēc pārstrukturēšanas plāna pabeigšanas. |
| --- | --- | --- |

(152)

Francijas iestādes no lēmuma par procedūras sākšanu saprot, ka Komisija, izejot no apgalvotā pieņēmuma, ka PSA grupa ir atpalikusi P&A jomā, uzskata, ka projekts 50CO2Cars“varētu būt nepieciešams PSA grupas dzīvotspējas atjaunošanai vienīgi tādēļ, ka varētu ļaut grupai atgūt nokavēto P&A jomā salīdzinājumā ar tās konkurentiem”. Francijas iestādes apstrīd šādu analīzi tās pamatos.

PSA

50CO2

a)

Pirmkārt, Francijas iestādes atgādina, ka projekts 50CO2Cars var sekmēt grupas dzīvotspējas atjaunošanu, proti, atjaunot dīzeļdzinēja automobiļu videi draudzīgo tēlu; sniegt jaunas patēriņa iespējas (pēc iespējas plašākai sabiedrības daļai pieejamu hibrīdautomobiļu koncepts); nodrošināt izaugsmes potenciālu pēc pārstrukturēšanas plāna pabeigšanas.

50CO2

| b) | Otrkārt, P&A strukturālās nepilnības, ko paziņojumā norādīja kā iespējamu skaidrojumu noteiktām PSA grupas grūtībām, attiecoties uz atpalicību detaļu standartizācijas jomā, kā rezultātā samazinoties P&A pasākumu efektivitāte salīdzinājumā ar konkurentiem (apjomradītā ietekme). Taču projekts 50CO2Cars ļaušot to novērst, jo:






  — | pirmkārt, projekts 50CO2Cars uzlabošot noteiktu automobiļu detaļu un jo īpaši spēka piedziņas bloka standartizāciju, |
| --- | --- | --- |

b)

Otrkārt, P&A strukturālās nepilnības, ko paziņojumā norādīja kā iespējamu skaidrojumu noteiktām PSA grupas grūtībām, attiecoties uz atpalicību detaļu standartizācijas jomā, kā rezultātā samazinoties P&A pasākumu efektivitāte salīdzinājumā ar konkurentiem (apjomradītā ietekme). Taču projekts 50CO2Cars ļaušot to novērst, jo:

PSA

50CO2

—

pirmkārt, projekts 50CO2Cars uzlabošot noteiktu automobiļu detaļu un jo īpaši spēka piedziņas bloka standartizāciju,

50CO2

| — | otrkārt, projekta 50CO2Cars īstenošanas nosacījumi uzlabošot PSA grupas P&A pasākumu efektivitāti, jo īpaši to sinerģiju rezultātā, ko nodrošina gan darbu koordinēšana, sadarbojoties ar dažādiem partneriem, gan uzraudzība, ko veic publiskās struktūras, kas piešķir atbalstu. |
| --- | --- |

—

otrkārt, projekta 50CO2Cars īstenošanas nosacījumi uzlabošot PSA grupas P&A pasākumu efektivitāti, jo īpaši to sinerģiju rezultātā, ko nodrošina gan darbu koordinēšana, sadarbojoties ar dažādiem partneriem, gan uzraudzība, ko veic publiskās struktūras, kas piešķir atbalstu.

50CO2

PSA

| c) | Treškārt un galvenokārt, Francijas iestādes pārmet tā kritērija “juridisko novatoriskumu”, kuru Komisija šķietami izmanto 169. apsvērumā lēmumā par procedūras sākšanu un kura pamatā ir PSA grupas atpalicības esamība P&A jomā. Francijas iestādes uzskata, ka ar iepriekšminētajiem argumentiem pietiek, lai pierādītu projekta 50CO2Cars pozitīvo devumu PSA grupas dzīvotspējas atjaunošanā. Tādēļ tās tikai pakārtoti apskata, vai šajā gadījumā minētais kritērijs ir izpildīts: |
| --- | --- |

c)

Treškārt un galvenokārt, Francijas iestādes pārmet tā kritērija “juridisko novatoriskumu”, kuru Komisija šķietami izmanto 169. apsvērumā lēmumā par procedūras sākšanu un kura pamatā ir PSA grupas atpalicības esamība P&A jomā. Francijas iestādes uzskata, ka ar iepriekšminētajiem argumentiem pietiek, lai pierādītu projekta 50CO2Cars pozitīvo devumu PSA grupas dzīvotspējas atjaunošanā. Tādēļ tās tikai pakārtoti apskata, vai šajā gadījumā minētais kritērijs ir izpildīts:

juridisko novatoriskumu

PSA

50CO2

PSA

i)   tehnoloģiskās atpalicības esamība hibridizācijas tehnoloģiju jomā

tehnoloģiskās atpalicības esamība hibridizācijas tehnoloģiju jomā

| (153) | Francijas iestādes uzskata, ka P&A atpalicības esamības kritērijs ir izpildīts šādu trīs iemeslu dēļ:






  a) | pirmkārt, tās norāda, ka projekta 50CO2Cars trīs tehnoloģiskie risinājumi attiecas uz tehnoloģiju jomām, kurās PSA grupa esot atpalikusi:






  — | attiecībā uz dīzeļdzinējiem PSA esot atpalikusi degvielas patēriņa ierobežošanas tehnoloģiju jomā. Taču projekts 50CO2Cars attiecas precīzi uz šo jomu, |
| --- | --- | --- | --- |

(153)

Francijas iestādes uzskata, ka P&A atpalicības esamības kritērijs ir izpildīts šādu trīs iemeslu dēļ:

a)

pirmkārt, tās norāda, ka projekta 50CO2Cars trīs tehnoloģiskie risinājumi attiecas uz tehnoloģiju jomām, kurās PSA grupa esot atpalikusi:

50CO2

PSA

—

attiecībā uz dīzeļdzinējiem PSA esot atpalikusi degvielas patēriņa ierobežošanas tehnoloģiju jomā. Taču projekts 50CO2Cars attiecas precīzi uz šo jomu,

PSA

50CO2

| — | attiecībā uz transmisijām PSA grupa esot atpalikusi divsajūgu transmisiju (dual clutch transmissions) jomā, jo īpaši tādēļ, ka tradicionāli priekšroka tikusi dota pusautomātiskajām un elektroniski vadāmajām transmisijām, proti, elektromehāniskajām transmisijām, kas salīdzinājumā ar konkurējošo tehnoloģiju izrādījās komerciāli neefektīvākas. Projekts 50CO2Cars ļautu uzņēmumam novērst atpalicību gan divsajūgu transmisiju, gan elektrisko divsajūgu transmisiju jomā, |
| --- | --- |

—

attiecībā uz transmisijām PSA grupa esot atpalikusi divsajūgu transmisiju (dual clutch transmissions) jomā, jo īpaši tādēļ, ka tradicionāli priekšroka tikusi dota pusautomātiskajām un elektroniski vadāmajām transmisijām, proti, elektromehāniskajām transmisijām, kas salīdzinājumā ar konkurējošo tehnoloģiju izrādījās komerciāli neefektīvākas. Projekts 50CO2Cars ļautu uzņēmumam novērst atpalicību gan divsajūgu transmisiju, gan elektrisko divsajūgu transmisiju jomā,

PSA

dual clutch transmissions

50CO2

| — | attiecībā uz hibrīdajām sistēmām PSA grupa esot atpalikusi tādas hibridizācijas tehnoloģijas apguvē, kas būtu finansiāli pieejama un pietiekami vispārīga, lai to ražotu masveidā. Taču konkurējošajiem ražotājiem, piemēram, Toyota, Honda un VAG
   (35) esot (vai drīzumā būšot pieejamas) vispārīgas un līdz ar to plaša patēriņa tirgum labāk piemērotas hibridizācijas tehnoloģijas. Šajā ziņā Francijas iestādes atzīst Komisijas sākotnējo analīzi, kura izklāstīta 187. apsvērumā lēmumā par procedūras sākšanu un saskaņā ar kuru ar esošo micro-hybridation tehnoloģiju (36) (“mikro” hibrīdtehnoloģija) “
  Stop & Start
  ” nepietiekot, lai sasniegtu “
  tehnoloģiskā līmeņa virsotni CO2 emisiju samazinājuma jomā
  ”, – tās sasniegšanai būtu jāapgūst “
  mild-hybrid
  ” (“maigā” hibrīda) un/vai “
  full-hybrid
  ” (“pilnā” hibrīda) tehnoloģija. Tādēļ projekta 50CO2Cars mērķis noteikti būtu novērst tehnoloģisko atpalicību hibridizācijas sistēmu jomā. |
| --- | --- |

—

attiecībā uz hibrīdajām sistēmām PSA grupa esot atpalikusi tādas hibridizācijas tehnoloģijas apguvē, kas būtu finansiāli pieejama un pietiekami vispārīga, lai to ražotu masveidā. Taču konkurējošajiem ražotājiem, piemēram, Toyota, Honda un VAG
   (35) esot (vai drīzumā būšot pieejamas) vispārīgas un līdz ar to plaša patēriņa tirgum labāk piemērotas hibridizācijas tehnoloģijas. Šajā ziņā Francijas iestādes atzīst Komisijas sākotnējo analīzi, kura izklāstīta 187. apsvērumā lēmumā par procedūras sākšanu un saskaņā ar kuru ar esošo micro-hybridation tehnoloģiju (36) (“mikro” hibrīdtehnoloģija) “
  Stop & Start
  ” nepietiekot, lai sasniegtu “
  tehnoloģiskā līmeņa virsotni CO2 emisiju samazinājuma jomā
  ”, – tās sasniegšanai būtu jāapgūst “
  mild-hybrid
  ” (“maigā” hibrīda) un/vai “
  full-hybrid
  ” (“pilnā” hibrīda) tehnoloģija. Tādēļ projekta 50CO2Cars mērķis noteikti būtu novērst tehnoloģisko atpalicību hibridizācijas sistēmu jomā.

PSA

Toyota

Honda

VAG

35

micro-hybridation

36

Stop & Start

tehnoloģiskā līmeņa virsotni CO2

mild-hybrid

full-hybrid

50CO2

| b) | otrkārt, tās uzskata, ka projekts 50CO2Cars ļautu PSA grupai atgūt nokavēto, likvidējot vairākus tehnoloģiskos šķēršļus hibrīdtehnoloģiju jomā:






  — | izmantojot vien “
  Stop & Start
  ” tehnoloģiju, projekta 50CO2Cars ietvaros izstrādātie dīzeļdzinēji ļautu panākt, ka B segmenta automobiļu (dzinēja jauda no 40 līdz 70 kW) CO2 emisiju daudzums ir [50–70]* g/km, kā rezultātā PSA līdz 2017.–2018. gadam varētu sākt piedāvāt dīzeļdzinēju ar zemu degvielas patēriņu un Eiropas tirgus konkurentiem pielīdzināmu emisiju apjomu, |
| --- | --- | --- |

b)

otrkārt, tās uzskata, ka projekts 50CO2Cars ļautu PSA grupai atgūt nokavēto, likvidējot vairākus tehnoloģiskos šķēršļus hibrīdtehnoloģiju jomā:

50CO2

PSA

—

izmantojot vien “
  Stop & Start
  ” tehnoloģiju, projekta 50CO2Cars ietvaros izstrādātie dīzeļdzinēji ļautu panākt, ka B segmenta automobiļu (dzinēja jauda no 40 līdz 70 kW) CO2 emisiju daudzums ir [50–70]* g/km, kā rezultātā PSA līdz 2017.–2018. gadam varētu sākt piedāvāt dīzeļdzinēju ar zemu degvielas patēriņu un Eiropas tirgus konkurentiem pielīdzināmu emisiju apjomu,

Stop & Start

50CO2

2

PSA

| — | inteliģentā elektriskā divsajūgu transmisija ļautu optimizēt hibrīdā spēka piedziņas bloka energoefektivitāti un vienlaicīgi būtu piemērota plašam dažādu elektrodzinēju jaudas diapazonam. Standartizācijas rezultātā PSA grupa varētu novērst tehnoloģisko atpalicību, |
| --- | --- |

—

inteliģentā elektriskā divsajūgu transmisija ļautu optimizēt hibrīdā spēka piedziņas bloka energoefektivitāti un vienlaicīgi būtu piemērota plašam dažādu elektrodzinēju jaudas diapazonam. Standartizācijas rezultātā PSA grupa varētu novērst tehnoloģisko atpalicību,

PSA

| — | visbeidzot, attiecībā uz hibrīdo sistēmu projekts 50CO2Cars ļautu ievērojami samazināt izmaksas gan ar maksimāli ierobežotu enerģijas padevi (akumulators un energoelektronika), gan ar optimizētu mehānisko uzbūvi (elektromotora savienojums ar spēka piedziņas bloku). Standartizējot hibrīdo sistēmu, arī varētu palielināt ražošanas apjomu un tādējādi padarīt šo sistēmu pieejamāku B segmentam. |
| --- | --- |

—

visbeidzot, attiecībā uz hibrīdo sistēmu projekts 50CO2Cars ļautu ievērojami samazināt izmaksas gan ar maksimāli ierobežotu enerģijas padevi (akumulators un energoelektronika), gan ar optimizētu mehānisko uzbūvi (elektromotora savienojums ar spēka piedziņas bloku). Standartizējot hibrīdo sistēmu, arī varētu palielināt ražošanas apjomu un tādējādi padarīt šo sistēmu pieejamāku B segmentam.

50CO2

| c) | visbeidzot, Francijas iestādes apskata iespējamās stratēģiskās pārmaiņas, kā ietvaros projektu 50CO2Cars īstenotu, vienlaicīgi atsakoties no plug-in hibrīdtehnoloģijas. Šajā ziņā Francijas iestādes uzsver, ka abas tehnoloģijas (“maigā” un plug-in hibrīdtehnoloģija) nav paredzētas vienam un tam pašam mērķim, kā arī tām ir dažādas saimnieciskās sekas. Plug-in hibrīdtehnoloģijas cenas dēļ (37) to varot lietot tikai augstākās kategorijas automobiļos (ievērojami ietekmējot grupas tēlu, jo īpaši korporatīvo klientu vidū), bet “maigās” hibrīdtehnoloģijas pieejamība ļautu aptvert daudz sociālo grupu (ar zemiem vai vidējiem ienākumiem) un tādējādi apmierināt vairāk grupas klientu. Francijas iestādes uzsver, ka šie divi tehnoloģiskie risinājumi viens otru neizslēdz un ka PSA grupa sākotnēji vēlējās vienlaicīgi ieviest abus risinājumus, lai realizētu gan augstākās kategorijas plug-in hibrīdautomobiļus, gan B un C segmenta finansiāli pieejamos hibrīdautomobiļus. Tādējādi, kompensācijas pasākumu īstenošanas ietvaros atsakoties no plug-in hibrīdtehnoloģijas, netiktu veiktas “stratēģiskas pārmaiņas”, bet gan pārtraukta rentabla darbība, neapdraudot grupas dzīvotspējas atjaunošanu. Savukārt, projekts 50CO2Cars pilnībā iekļautos pārstrukturēšanas plānā tā, lai Francijas iestādes uzskatītu pārstrukturēšanas plānā piedāvāto hibridizācijas stratēģiju par pilnībā saderīgu. |
| --- | --- |

c)

visbeidzot, Francijas iestādes apskata iespējamās stratēģiskās pārmaiņas, kā ietvaros projektu 50CO2Cars īstenotu, vienlaicīgi atsakoties no plug-in hibrīdtehnoloģijas. Šajā ziņā Francijas iestādes uzsver, ka abas tehnoloģijas (“maigā” un plug-in hibrīdtehnoloģija) nav paredzētas vienam un tam pašam mērķim, kā arī tām ir dažādas saimnieciskās sekas. Plug-in hibrīdtehnoloģijas cenas dēļ (37) to varot lietot tikai augstākās kategorijas automobiļos (ievērojami ietekmējot grupas tēlu, jo īpaši korporatīvo klientu vidū), bet “maigās” hibrīdtehnoloģijas pieejamība ļautu aptvert daudz sociālo grupu (ar zemiem vai vidējiem ienākumiem) un tādējādi apmierināt vairāk grupas klientu. Francijas iestādes uzsver, ka šie divi tehnoloģiskie risinājumi viens otru neizslēdz un ka PSA grupa sākotnēji vēlējās vienlaicīgi ieviest abus risinājumus, lai realizētu gan augstākās kategorijas plug-in hibrīdautomobiļus, gan B un C segmenta finansiāli pieejamos hibrīdautomobiļus. Tādējādi, kompensācijas pasākumu īstenošanas ietvaros atsakoties no plug-in hibrīdtehnoloģijas, netiktu veiktas “stratēģiskas pārmaiņas”, bet gan pārtraukta rentabla darbība, neapdraudot grupas dzīvotspējas atjaunošanu. Savukārt, projekts 50CO2Cars pilnībā iekļautos pārstrukturēšanas plānā tā, lai Francijas iestādes uzskatītu pārstrukturēšanas plānā piedāvāto hibridizācijas stratēģiju par pilnībā saderīgu.

50CO2

plug-in

plug-in

Plug-in

37

PSA

plug-in

plug-in

50CO2

ii)   projektam 50CO2Cars izmantoto līdzekļu saderība ar pārējo pārstrukturēšanas plānu

projektam 50CO2

| (154) | Francijas iestādes uzskata, ka PSA grupas ražošanas sistēmas pielāgošana, lai īstenotu projektu 50CO2Cars, iekļaujas pārstrukturēšanas plāna loģikā. Konkrētāk, grupas dīzeļdzinēja automobiļu spēka piedziņas bloku un transmisiju standartizācija ļautu racionalizēt un optimizēt ražošanas sistēmu:






  a) | dīzeļdzinēju jomā Tremerī un Duvrīnas ražotnēs veiktie ieguldījumi būšot EUR [100–200]* miljoni, proti, [0–5]* % no EUR [10-20] miljardiem, ko plānots ieguldīt pārstrukturēšanas plāna laikā. Francijas iestādes raksturo šā ieguldījuma īpatsvaru kā “īpaši pieticīgu, pat niecīgu”. Turklāt šī finansiālā ietekme esot ietverta PSA grupas VTP kopš 2012. gada novembra un norādīta dokumenta atjauninātajā versijā, tādēļ Francijas iestādes uzskata, ka šie ieguldījumi iekļaujas paziņotā pārstrukturēšanas plāna loģikā. Runājot par rūpniecisko ietekmi, pasākumu mērķis esot pārveidot (38) esošās dīzeļdzinēju ražošanas jaudas, nemainot to kopējo apjomu. Proti, ražošanas jaudas, ko atzīst par pietiekamām attiecībā uz šobrīd paredzētajiem [100 000–200 000] automobiļiem projekta 50CO2Cars rezultātā, netiktu palielinātas, bet daļa ražošanas jaudas tiktu novirzīta no segmenta, kurā ir jaudas pārpalikums, uz segmentu, kurā, iespējams, pietrūkst jaudas, jo tas atrodas veidošanās fāzē (iekšējs novērtējums par labu pievilcīgiem produktiem). |
| --- | --- | --- |

(154)

Francijas iestādes uzskata, ka PSA grupas ražošanas sistēmas pielāgošana, lai īstenotu projektu 50CO2Cars, iekļaujas pārstrukturēšanas plāna loģikā. Konkrētāk, grupas dīzeļdzinēja automobiļu spēka piedziņas bloku un transmisiju standartizācija ļautu racionalizēt un optimizēt ražošanas sistēmu:

PSA

50CO2

a)

dīzeļdzinēju jomā Tremerī un Duvrīnas ražotnēs veiktie ieguldījumi būšot EUR [100–200]* miljoni, proti, [0–5]* % no EUR [10-20] miljardiem, ko plānots ieguldīt pārstrukturēšanas plāna laikā. Francijas iestādes raksturo šā ieguldījuma īpatsvaru kā “īpaši pieticīgu, pat niecīgu”. Turklāt šī finansiālā ietekme esot ietverta PSA grupas VTP kopš 2012. gada novembra un norādīta dokumenta atjauninātajā versijā, tādēļ Francijas iestādes uzskata, ka šie ieguldījumi iekļaujas paziņotā pārstrukturēšanas plāna loģikā. Runājot par rūpniecisko ietekmi, pasākumu mērķis esot pārveidot (38) esošās dīzeļdzinēju ražošanas jaudas, nemainot to kopējo apjomu. Proti, ražošanas jaudas, ko atzīst par pietiekamām attiecībā uz šobrīd paredzētajiem [100 000–200 000] automobiļiem projekta 50CO2Cars rezultātā, netiktu palielinātas, bet daļa ražošanas jaudas tiktu novirzīta no segmenta, kurā ir jaudas pārpalikums, uz segmentu, kurā, iespējams, pietrūkst jaudas, jo tas atrodas veidošanās fāzē (iekšējs novērtējums par labu pievilcīgiem produktiem).

īpaši pieticīgu, pat niecīgu

PSA

pārveidot

38

50CO2

| b) | Attiecībā uz transmisijām Francijas iestādes apstiprina analīzi, kas sniegta 202. apsvērumā lēmumā par procedūras sākšanu. Proti, ja projekts 50CO2Cars būs sekmīgs, PSA grupa pārņemtu to ražošanas daļu, kas pašlaik uzticēta ārpakalpojumu sniedzējiem (39). Nepieciešamie ieguldījumi, ko jau paredzēja paziņotais pārstrukturēšanas plāns, tiek saglabāti arī atjauninātajā VTP. Francijas iestādes uzskata, ka minētā pārņemšanas stratēģija ir saderīga ar grupas dzīvotspējas atjaunošanu. Finansiālā ziņā šāda rīcība ļautu atgūt peļņas daļu un atbrīvoties no riska, kas saistīts ar euro/Japānas jenas maiņas kursu, (40), un loģistikas izmaksām/kavētām piegādēm, neietekmējot PSA grupas spēju ātri pielāgoties pieprasījumam. |
| --- | --- |

b)

Attiecībā uz transmisijām Francijas iestādes apstiprina analīzi, kas sniegta 202. apsvērumā lēmumā par procedūras sākšanu. Proti, ja projekts 50CO2Cars būs sekmīgs, PSA grupa pārņemtu to ražošanas daļu, kas pašlaik uzticēta ārpakalpojumu sniedzējiem (39). Nepieciešamie ieguldījumi, ko jau paredzēja paziņotais pārstrukturēšanas plāns, tiek saglabāti arī atjauninātajā VTP. Francijas iestādes uzskata, ka minētā pārņemšanas stratēģija ir saderīga ar grupas dzīvotspējas atjaunošanu. Finansiālā ziņā šāda rīcība ļautu atgūt peļņas daļu un atbrīvoties no riska, kas saistīts ar euro/Japānas jenas maiņas kursu, (40), un loģistikas izmaksām/kavētām piegādēm, neietekmējot PSA grupas spēju ātri pielāgoties pieprasījumam.

50CO2

PSA

39

40

PSA

| c) | Visbeidzot, ieguldījumi, kas ir saistīti ar hibrīdajām sistēmām, pārstrukturēšanas plāna īstenošanas laikā sasniegšot EUR [40-50] miljonus, kas ir mazāk par [0–5] % no paredzētā kopapjoma. Francijas iestādes uzskata, ka šo ieguldījumu īpatsvars ir ļoti mazs. Turklāt tie attiecoties uz topošu tirgu (tātad bez jaudas pārpalikuma). Tādējādi arī tie iekļaujas PSA grupas pārstrukturēšanas plāna loģikā. |
| --- | --- |

c)

Visbeidzot, ieguldījumi, kas ir saistīti ar hibrīdajām sistēmām, pārstrukturēšanas plāna īstenošanas laikā sasniegšot EUR [40-50] miljonus, kas ir mazāk par [0–5] % no paredzētā kopapjoma. Francijas iestādes uzskata, ka šo ieguldījumu īpatsvars ir ļoti mazs. Turklāt tie attiecoties uz topošu tirgu (tātad bez jaudas pārpalikuma). Tādējādi arī tie iekļaujas PSA grupas pārstrukturēšanas plāna loģikā.

PSA

iii)   pozitīva ietekme uz grupas pārdošanas apjomu un rentabilitāti

pozitīva ietekme uz grupas pārdošanas apjomu un rentabilitāti

| (155) | Pēc Francijas iestāžu domām, pēc pārstrukturēšanas plāna pabeigšanas projekts 50CO2Cars ļautu palielināt PSA grupas pārdošanas apjomu un rentabilitāti.






  a) | Atbildot uz Komisijas izteiktajām šaubām, kas izklāstītas lēmuma par procedūras sākšanu 210. un 211. apsvērumā (attiecībā uz tādas stratēģijas pamatotību, kuras ietvaros uzsvars tiek likts uz dīzeļdzinējiem, nevis benzīna dzinējiem), un 216. apsvērumā (attiecībā uz projekta 50CO2Cars biznesa plānu un tā pamatā esošo pieņēmumu ticamību), Francijas iestādes uzskata, ka ievērotā stratēģija būtu ne vien rūpnieciski pamatota, bet arī pozitīvi ietekmētu grupas pārdošanas apjomu. Tā vietā, lai izstrādātu benzīna dzinējiem paredzētu hibrīdtehnoloģiju, kurai ir zemas izmaksas, būtu vēlams ieguldīt dīzeļdzinēju ekoloģisko rādītāju un energoefektivitātes uzlabošanā, lai, pirmkārt, “novērstu patērētāju negatīvismu” un, otrkārt, varētu apsvērt projekta 50CO2Cars ietvaros izstrādātās detaļas pielāgot (41) benzīna dzinējiem, kurus automobiļu aprīkojuma ražotāji līdz ar to varētu izplatīt visā pasaulē, tādējādi palielinot veikto ieguldījumu rentabilitāti apjomradītās ietekmes rezultātā. Turklāt PSA paredzētās stratēģijas pamatotību apliecinot tirgus pētījumi, kas vienprātīgi paredzot (42), ka dīzeļdzinēja automobiļu pārdošanas apjoms turpmākajos gados palielināsies. |
| --- | --- | --- |

(155)

Pēc Francijas iestāžu domām, pēc pārstrukturēšanas plāna pabeigšanas projekts 50CO2Cars ļautu palielināt PSA grupas pārdošanas apjomu un rentabilitāti.

50CO2

PSA

a)

Atbildot uz Komisijas izteiktajām šaubām, kas izklāstītas lēmuma par procedūras sākšanu 210. un 211. apsvērumā (attiecībā uz tādas stratēģijas pamatotību, kuras ietvaros uzsvars tiek likts uz dīzeļdzinējiem, nevis benzīna dzinējiem), un 216. apsvērumā (attiecībā uz projekta 50CO2Cars biznesa plānu un tā pamatā esošo pieņēmumu ticamību), Francijas iestādes uzskata, ka ievērotā stratēģija būtu ne vien rūpnieciski pamatota, bet arī pozitīvi ietekmētu grupas pārdošanas apjomu. Tā vietā, lai izstrādātu benzīna dzinējiem paredzētu hibrīdtehnoloģiju, kurai ir zemas izmaksas, būtu vēlams ieguldīt dīzeļdzinēju ekoloģisko rādītāju un energoefektivitātes uzlabošanā, lai, pirmkārt, “novērstu patērētāju negatīvismu” un, otrkārt, varētu apsvērt projekta 50CO2Cars ietvaros izstrādātās detaļas pielāgot (41) benzīna dzinējiem, kurus automobiļu aprīkojuma ražotāji līdz ar to varētu izplatīt visā pasaulē, tādējādi palielinot veikto ieguldījumu rentabilitāti apjomradītās ietekmes rezultātā. Turklāt PSA paredzētās stratēģijas pamatotību apliecinot tirgus pētījumi, kas vienprātīgi paredzot (42), ka dīzeļdzinēja automobiļu pārdošanas apjoms turpmākajos gados palielināsies.

50CO2

novērstu patērētāju negatīvismu

50CO2

41

PSA

42

| b) | Attiecībā uz projekta 50CO2Cars finansiālo ietekmi Francijas iestādes iesniedza biznesa plānu, kura pamatā ir pieņēmumi, kas lielā mērā saskanot ar dažādiem rakstiem presē, un kurš ietverot prognozētās naudas plūsmas līdz 2026. gadam (tas esot pamatoti, ņemot vērā turpmākos atjauninājumus un vēlāk, ap 2026. gadu, EURO VI standartu aizstāšanu). Projekta 50CO2Cars ietvaros veicamie P&A uzdevumi norisināsies no 2013. gada līdz 2017. gadam tā, lai pirmos dzinējus varētu laist tirgū laikposmā no 2016. gada vidus līdz 2017. gada sākumam, īsi pēc tam laižot tirgū arī ekonomisku hibrīdo sistēmu. Rentabilitātes aprēķinos tika izmantotas divas diskonta likmes (attiecīgi [10–13]* % un [13–15]* %), no kurām otrā precīzāk ņem vērā nesen konstatēto finansēšanas izmaksu pieaugumu. Par noteiktu projekta 50CO2Cars rezultātu patentēšanu netiek pieprasīta nekāda maksa. Visbeidzot, jauno dīzeļdzinēju un hibrīdo spēka piedziņas bloku pārdošanas cenas un apjomi tika novērtēti dažādu scenāriju ietvaros: projekta 50CO2Cars īstenošanas “A” scenārijs (ar valsts atbalstu), kura ietvaros, pārdodot hibrīdautomobili, rastos papildu peļņa, kas atkarībā no tehnoloģiskā risinājuma lēsta robežās no EUR [200-300]* līdz EUR [300–400]* (papildus EUR [2 000–3 000]* peļņai, ko ražotājs gūst, pārdodot B segmenta automašīnu); projekta 50CO2Cars īstenošanas “B” scenārijs (bez valsts atbalsta), kura ietvaros gūtā peļņa būtu identiska “A” scenārijam. Tomēr Francijas iestādes precizē, ka tas ir fiktīvs scenārijs, ko PSA grupa nespētu īstenot (tas sniegts vienīgi teorētiskai salīdzināšanai); hipotētisks “C” scenārijs, kura ietvaros projekta 50CO2Cars vietā tiktu īstenots alternatīvs projekts, kurš radītu mazāku papildu peļņu (no EUR [100–200]* līdz EUR [200–300]*). Pamatojoties uz šiem pieņēmumiem, diferenciālās neto pašreizējās vērtības (“NPV”) (43), kas aprēķinātas attiecībā uz “elektrisko divsajūgu transmisiju” un “papildu aprīkojumu”, būtu šādas:

  15. tabula


  Projekta 50CO
  2
  Cars finanšu rādītāji










  PSA grupa
  (salīdzinājumā ar “hipotētisko”“C” scenāriju) | “A” scenārijs*
  (50CO
  2
  Cars ar atbalstu) | “B” scenārijs*
  (50CO
  2
  Cars bez atbalsta) |
| --- | --- | --- | --- |
| Elektriskā divsajūgu transmisija | NPV ar [10–13]* % likmi | [0–10] M€ | – [60–70] M€ |
| NPV ar [13–15]* % likmi | – [50–60] M€ | – [90–100] M€ |
| Papildu aprīkojums | NPV ar [10–13]* % likmi | + [30–40] M€ | – [20–30] M€ |
| NPV ar [13–15]* % likmi | – [20–30] M€ | – [60–70] M€ |

b)

Attiecībā uz projekta 50CO2Cars finansiālo ietekmi Francijas iestādes iesniedza biznesa plānu, kura pamatā ir pieņēmumi, kas lielā mērā saskanot ar dažādiem rakstiem presē, un kurš ietverot prognozētās naudas plūsmas līdz 2026. gadam (tas esot pamatoti, ņemot vērā turpmākos atjauninājumus un vēlāk, ap 2026. gadu, EURO VI standartu aizstāšanu). Projekta 50CO2Cars ietvaros veicamie P&A uzdevumi norisināsies no 2013. gada līdz 2017. gadam tā, lai pirmos dzinējus varētu laist tirgū laikposmā no 2016. gada vidus līdz 2017. gada sākumam, īsi pēc tam laižot tirgū arī ekonomisku hibrīdo sistēmu. Rentabilitātes aprēķinos tika izmantotas divas diskonta likmes (attiecīgi [10–13]* % un [13–15]* %), no kurām otrā precīzāk ņem vērā nesen konstatēto finansēšanas izmaksu pieaugumu. Par noteiktu projekta 50CO2Cars rezultātu patentēšanu netiek pieprasīta nekāda maksa. Visbeidzot, jauno dīzeļdzinēju un hibrīdo spēka piedziņas bloku pārdošanas cenas un apjomi tika novērtēti dažādu scenāriju ietvaros: projekta 50CO2Cars īstenošanas “A” scenārijs (ar valsts atbalstu), kura ietvaros, pārdodot hibrīdautomobili, rastos papildu peļņa, kas atkarībā no tehnoloģiskā risinājuma lēsta robežās no EUR [200-300]* līdz EUR [300–400]* (papildus EUR [2 000–3 000]* peļņai, ko ražotājs gūst, pārdodot B segmenta automašīnu); projekta 50CO2Cars īstenošanas “B” scenārijs (bez valsts atbalsta), kura ietvaros gūtā peļņa būtu identiska “A” scenārijam. Tomēr Francijas iestādes precizē, ka tas ir fiktīvs scenārijs, ko PSA grupa nespētu īstenot (tas sniegts vienīgi teorētiskai salīdzināšanai); hipotētisks “C” scenārijs, kura ietvaros projekta 50CO2Cars vietā tiktu īstenots alternatīvs projekts, kurš radītu mazāku papildu peļņu (no EUR [100–200]* līdz EUR [200–300]*). Pamatojoties uz šiem pieņēmumiem, diferenciālās neto pašreizējās vērtības (“NPV”) (43), kas aprēķinātas attiecībā uz “elektrisko divsajūgu transmisiju” un “papildu aprīkojumu”, būtu šādas:

50CO2

50CO2

50CO2

50CO2

50CO2

PSA

50CO2

43

15. tabula

15. tabula

Projekta 50CO
  2
  Cars finanšu rādītāji

Projekta 50CO

2

Cars

PSA grupa

PSA

(salīdzinājumā ar “hipotētisko”“C” scenāriju)

“A” scenārijs*

(50CO
  2
  Cars ar atbalstu)

50CO

2

Cars

“B” scenārijs*

(50CO
  2
  Cars bez atbalsta)

50CO

2

Cars

Elektriskā divsajūgu transmisija

NPV ar [10–13]* % likmi

[0–10] M€

– [60–70] M€

NPV ar [13–15]* % likmi

– [50–60] M€

– [90–100] M€

Papildu aprīkojums

NPV ar [10–13]* % likmi

- [30–40] M€

– [20–30] M€

NPV ar [13–15]* % likmi

– [20–30] M€

– [60–70] M€

Francijas iestādes no tā secina, ka salīdzinājumā ar “C” scenāriju neatkarīgi no izmantotā tehnoloģiskā risinājuma “B” scenārija relatīvā rentabilitāte jebkurā gadījumā esot negatīva, tādējādi, neesot valsts atbalstam, projekts 50CO2Cars būtu “gluži vienkārši nerealizējams”. Tas, ka NPV “A” scenārija ietvaros ir ļoti neliela (salīdzinājumā ar “C” scenāriju tā ir neliela, bet pozitīva, ja diskonta likme ir [10–13]* %, un negatīva, ja diskonta likme ir [13–15]* %), parādot, ka šādi relatīvās rentabilitātes līmeņi esot samērīgi ar inovācijas pirmās paaudzes izstrādes mērķi.

50CO2

| c) | Visbeidzot, projekts 50CO2Cars ietver četru veidu riskus, kurus plānotais valsts atbalsts ļautu ievērojami samazināt:






  — | regulējuma riskus, kas saistīti ar dīzeļdzinēja automobiļu jauno apstiprināšanas ciklu, |
| --- | --- | --- |

c)

Visbeidzot, projekts 50CO2Cars ietver četru veidu riskus, kurus plānotais valsts atbalsts ļautu ievērojami samazināt:

50CO2

—

regulējuma riskus, kas saistīti ar dīzeļdzinēja automobiļu jauno apstiprināšanas ciklu,

| — | tehnoloģiskos riskus, kas saistīti ar vairāku tehnoloģiskos šķēršļu likvidēšanu, lai izstrādātu finansiāli pieejamu mild-hybridation tehnoloģiju (“maigā” hibrīdtehnoloģija), |
| --- | --- |

—

tehnoloģiskos riskus, kas saistīti ar vairāku tehnoloģiskos šķēršļu likvidēšanu, lai izstrādātu finansiāli pieejamu mild-hybridation tehnoloģiju (“maigā” hibrīdtehnoloģija),

mild-hybridation

| — | komercriskus, kas saistīti ar patērētāju uzvedību un jutīgumu attiecībā uz vides jautājumiem, |
| --- | --- |

—

komercriskus, kas saistīti ar patērētāju uzvedību un jutīgumu attiecībā uz vides jautājumiem,

| — | finanšu riskus, jo īpaši ņemot vērā PSA grupai pieejamos ierobežotos likvīdos līdzekļus. |
| --- | --- |

—

finanšu riskus, jo īpaši ņemot vērā PSA grupai pieejamos ierobežotos likvīdos līdzekļus.

PSA

4.4.   PAR KOMPENSĀCIJAS PASĀKUMIEM

PAR KOMPENSĀCIJAS PASĀKUMIEM

4.4.1.   VISPĀRĪGAS PIEZĪMES ATTIECĪBĀ UZ PIEDĀVĀTO PASĀKUMU ATZĪŠANU PAR VISPĀRĒJIEM KOMPENSĀCIJAS PASĀKUMIEM UN ATTIECĪBĀ UZ TO APJOMU

| (156) | Francijas iestādes uzskata, ka lēmumā par procedūras sākšanu Komisija nesniedzot precīzu novērtējumu par minētajiem konkurences traucējumiem. Tādēļ PSA grupas piedāvātie kompensācijas pasākumi esot pilnībā pietiekami. Jebkādi papildu noteikumi būtu pretrunā samērīguma prasībai, uz ko atsaucas iepriekšminēto glābšanas un pārstrukturēšanas pamatnostādņu 47. punkts. |
| --- | --- |

(156)

Francijas iestādes uzskata, ka lēmumā par procedūras sākšanu Komisija nesniedzot precīzu novērtējumu par minētajiem konkurences traucējumiem. Tādēļ PSA grupas piedāvātie kompensācijas pasākumi esot pilnībā pietiekami. Jebkādi papildu noteikumi būtu pretrunā samērīguma prasībai, uz ko atsaucas iepriekšminēto glābšanas un pārstrukturēšanas pamatnostādņu 47. punkts.

PSA

| (157) | Turklāt Francijas iestādes uzskata, ka pretēji tam, kas norādīts lēmumā par procedūras sākšanu, piedāvātie kompensācijas pasākumi attiecas uz B un C segmentu Proti, BPF finansējuma izplatības līmeņa ierobežošanas pasākums galvenokārt attiecas uz šiem diviem segmentiem. Tāpat arī pasākums, kas paredz Citroën C6 ražošanas pārtraukšanu pirms paredzētā termiņa un C6 un Peugeot 607 paaudzes neturpināšanu konkursu ietvaros. Visbeidzot, pasākumam, kas paredz atteikšanos no tādu dzinēju ražošanas, kuru tilpums pārsniedz divus litrus, un plug-in hibrīdtehnoloģijas izstrādes un ražošanas pārtraukšanu, būs ievērojama ietekme uz C segmentu. |
| --- | --- |

(157)

Turklāt Francijas iestādes uzskata, ka pretēji tam, kas norādīts lēmumā par procedūras sākšanu, piedāvātie kompensācijas pasākumi attiecas uz B un C segmentu Proti, BPF finansējuma izplatības līmeņa ierobežošanas pasākums galvenokārt attiecas uz šiem diviem segmentiem. Tāpat arī pasākums, kas paredz Citroën C6 ražošanas pārtraukšanu pirms paredzētā termiņa un C6 un Peugeot 607 paaudzes neturpināšanu konkursu ietvaros. Visbeidzot, pasākumam, kas paredz atteikšanos no tādu dzinēju ražošanas, kuru tilpums pārsniedz divus litrus, un plug-in hibrīdtehnoloģijas izstrādes un ražošanas pārtraukšanu, būs ievērojama ietekme uz C segmentu.

BPF

Citroën C6

C6

Peugeot 607

plug-in

| (158) | Francijas iestādes atgādina, ka PSA piedāvāto kompensācijas pasākumu apjoms ir ievērojams, proti, to rezultātā PSA tirgus daļa samazinās par [0–2]* %. |
| --- | --- |

(158)

Francijas iestādes atgādina, ka PSA piedāvāto kompensācijas pasākumu apjoms ir ievērojams, proti, to rezultātā PSA tirgus daļa samazinās par [0–2]* %.

PSA

PSA

4.4.2.   ĪPAŠAS PIEZĪMES PAR PIEDĀVĀTAJIEM KOMPENSĀCIJAS PASĀKUMIEM

a)   Par PSA grupas ieguldījumu apjoma papildu samazināšanu

Par PSA

i)   Citroën C6 ražošanas pārtraukšana pirms paredzētā termiņa un Citroën C6 un Peugeot 607 paaudzes neturpināšana

Citroën C6 ražošanas pārtraukšana pirms paredzētā termiņa un Citroën C6 un Peugeot 607 paaudzes neturpināšana

| (159) | Francijas iestādes uzskata, ka, lai gan šo automašīnu pārdošanas apjoms bija salīdzinoši mazāks, tā rezultātā gūtā neto peļņa bija lielāka par peļņu, kas gūta, pārdodot cita veida automašīnas un jo īpaši no B segmenta automašīnas. Francijas iestādes atzīst, ka programma nebija pietiekami rentabla, taču, lai novērstu šo trūkumu, PSA grupa bija paredzējusi sadarbību ar DPCA, lai C6 un 607 laistu Ķīnas tirgū. |
| --- | --- |

(159)

Francijas iestādes uzskata, ka, lai gan šo automašīnu pārdošanas apjoms bija salīdzinoši mazāks, tā rezultātā gūtā neto peļņa bija lielāka par peļņu, kas gūta, pārdodot cita veida automašīnas un jo īpaši no B segmenta automašīnas. Francijas iestādes atzīst, ka programma nebija pietiekami rentabla, taču, lai novērstu šo trūkumu, PSA grupa bija paredzējusi sadarbību ar DPCA, lai C6 un 607 laistu Ķīnas tirgū.

PSA

DPCA

C6

607

| (160) | Visbeidzot, Francijas iestādes apstiprina, ka PSA grupa nekad nav plānojusi, sākot no 2009. gada, atteikties no augstākās kategorijas automašīnām. PSA atteicās vienīgi no P&A projekta, kurā bija paredzēts izveidot jaunu automašīnu, kas būtu varējusi nostāties līdzās C6 un 607. |
| --- | --- |

(160)

Visbeidzot, Francijas iestādes apstiprina, ka PSA grupa nekad nav plānojusi, sākot no 2009. gada, atteikties no augstākās kategorijas automašīnām. PSA atteicās vienīgi no P&A projekta, kurā bija paredzēts izveidot jaunu automašīnu, kas būtu varējusi nostāties līdzās C6 un 607.

PSA

PSA

C6

607

ii)   Bipper/Nemo ražošanas pārtraukšana pirms paredzētā termiņa un paaudzes neturpināšana

Bipper/Nemo ražošanas pārtraukšana pirms paredzētā termiņa un paaudzes neturpināšana

| (161) | Francijas iestādes uzskata, ka šis pasākums liegs PSA grupai gūt labumu no iepriekšējiem ieguldījumiem un ievērojami samazinās spēju konkurēt vieglo komerciālo automobiļu segmentā. |
| --- | --- |

(161)

Francijas iestādes uzskata, ka šis pasākums liegs PSA grupai gūt labumu no iepriekšējiem ieguldījumiem un ievērojami samazinās spēju konkurēt vieglo komerciālo automobiļu segmentā.

PSA

| (162) | Līdz šim Bipper/Nemo automobiļi tika ražoti partnerībā ar Fiat un Tofas. Šī partnerība esot sasniegusi brieduma stadiju, nodrošinot PSA labāku izpratni par tirgu, produktu un iesaistītajām ražošanas jaudām. Komisijai nepieņemot lēmumu, ar kuru šis piedāvātais kompensācijas pasākums kļūtu obligāts, visas šīs zināšanas nodrošinātu PSA daudz lielāku rīcības brīvību, vienojieties par šo automobiļu otrās paaudzes pārdošanas cenām, ņemot vērā, ka hipotētiski otrā paaudze ir rentablāka. Šo rentabilitāti pastiprinot pilsētu transporta organizācijas nesenās pārmaiņas un turpmākā attīstība, kuras ietvaros vieglajiem komerciālajiem automobiļiem ir privileģēts statuss. |
| --- | --- |

(162)

Līdz šim Bipper/Nemo automobiļi tika ražoti partnerībā ar Fiat un Tofas. Šī partnerība esot sasniegusi brieduma stadiju, nodrošinot PSA labāku izpratni par tirgu, produktu un iesaistītajām ražošanas jaudām. Komisijai nepieņemot lēmumu, ar kuru šis piedāvātais kompensācijas pasākums kļūtu obligāts, visas šīs zināšanas nodrošinātu PSA daudz lielāku rīcības brīvību, vienojieties par šo automobiļu otrās paaudzes pārdošanas cenām, ņemot vērā, ka hipotētiski otrā paaudze ir rentablāka. Šo rentabilitāti pastiprinot pilsētu transporta organizācijas nesenās pārmaiņas un turpmākā attīstība, kuras ietvaros vieglajiem komerciālajiem automobiļiem ir privileģēts statuss.

Bipper

Nemo

Fiat

Tofas

PSA

PSA

iii)   Tādu dīzeļdzinēju ražošanas pārtraukšana, kuru tilpums pārsniedz divus litrus

Tādu dīzeļdzinēju ražošanas pārtraukšana, kuru tilpums pārsniedz divus litrus

| (163) | Francijas iestādes atgādina, ka šis kompensācijas pasākums ir īpaši nozīmīgs, jo PSA grupai ir vadošā pozīcija tirgū tradicionālo dīzeļdzinēju jomā. |
| --- | --- |

(163)

Francijas iestādes atgādina, ka šis kompensācijas pasākums ir īpaši nozīmīgs, jo PSA grupai ir vadošā pozīcija tirgū tradicionālo dīzeļdzinēju jomā.

PSA

| (164) | Francijas iestādes uzsver, ka šie dzinēji ir svarīgi D un E segmentam, kas ir būtiski ražotāja tēlam un tā iespējai piedalīties konkursos. |
| --- | --- |

(164)

Francijas iestādes uzsver, ka šie dzinēji ir svarīgi D un E segmentam, kas ir būtiski ražotāja tēlam un tā iespējai piedalīties konkursos.

| (165) | PSA grupa uzskata, ka dīzeļdzinēja plug-in hibrīdautomobiļa izstrādes rezultātā radītās ietekmes novērtējumu, jo īpaši attiecībā uz to grupas automobiļu pārdošanas apjomu, kas ir aprīkoti ar dzinējiem, kuru cilindru darba tilpums pārsniedz divus litrus, apliecina nesenā tirgus attīstība plug-in hibrīdautomobiļu jomā un jo īpaši uzņēmuma Volvo paziņojums par tā lēmumu divkāršot dīzeļdzinēja plug-in hibrīdautomobiļa V60 plānoto ražošanas apjomu līdz 10 000 vienībām 2014. gadā, ņemot vērā gūtos panākumus tirgū. |
| --- | --- |

(165)

PSA grupa uzskata, ka dīzeļdzinēja plug-in hibrīdautomobiļa izstrādes rezultātā radītās ietekmes novērtējumu, jo īpaši attiecībā uz to grupas automobiļu pārdošanas apjomu, kas ir aprīkoti ar dzinējiem, kuru cilindru darba tilpums pārsniedz divus litrus, apliecina nesenā tirgus attīstība plug-in hibrīdautomobiļu jomā un jo īpaši uzņēmuma Volvo paziņojums par tā lēmumu divkāršot dīzeļdzinēja plug-in hibrīdautomobiļa V60 plānoto ražošanas apjomu līdz 10 000 vienībām 2014. gadā, ņemot vērā gūtos panākumus tirgū.

PSA

plug-in

plug-in

Volvo

plug-in

b)   Par atteikšanos no Sevelnord rūpnīcas jaudas daļas par labu konkurentam

Par atteikšanos no Sevelnord

| (166) | Vispirms Francijas iestādes atgādina, ka šis pasākums palīdz ierobežot PSA grupas klātbūtni tirgū, dodot tiešu labumu tās konkurentiem, jo:






  — | PSA atsakās no gandrīz 30 % savas ražošanas jaudas Sevelnord rūpnīcā par labu Toyota, |
| --- | --- | --- |

(166)

Vispirms Francijas iestādes atgādina, ka šis pasākums palīdz ierobežot PSA grupas klātbūtni tirgū, dodot tiešu labumu tās konkurentiem, jo:

PSA

—

PSA atsakās no gandrīz 30 % savas ražošanas jaudas Sevelnord rūpnīcā par labu Toyota,

PSA

Sevelnord

Toyota

| — | šis nolīgums ļaujot ievērojamam konkurentam – Toyota – ienākt tirgū, kurā tas līdz šim nav darbojies, kā arī palielināt tā piedāvāto vieglo komerciālo automobiļu klāstu, |
| --- | --- |

—

šis nolīgums ļaujot ievērojamam konkurentam – Toyota – ienākt tirgū, kurā tas līdz šim nav darbojies, kā arī palielināt tā piedāvāto vieglo komerciālo automobiļu klāstu,

Toyota

| — | šis nolīgums rada uzņēmumam Toyota tiešas un konkrētas konkurences priekšrocības, ļaujot tam gūt ievērojamu peļņas daļu no to automobiļu realizācijas, uz kuriem attiecas nolīgums, kā arī piesaistīt un noturēt klientus tirgū, kurā tas nedarbojas, |
| --- | --- |

—

šis nolīgums rada uzņēmumam Toyota tiešas un konkrētas konkurences priekšrocības, ļaujot tam gūt ievērojamu peļņas daļu no to automobiļu realizācijas, uz kuriem attiecas nolīgums, kā arī piesaistīt un noturēt klientus tirgū, kurā tas nedarbojas,

Toyota

| — | šis pasākums attiecas uz vienu no tirgiem, kuros PSA grupai ir īpaši nozīmīga pozīcija (21 % Eiropā (30 valstis) 2011. gadā). |
| --- | --- |

—

šis pasākums attiecas uz vienu no tirgiem, kuros PSA grupai ir īpaši nozīmīga pozīcija (21 % Eiropā (30 valstis) 2011. gadā).

PSA

| (167) | Francijas iestādes arī atzīmē, ka, ņemot vērā projekta ekonomisko novērtējumu (pozitīva peļņas norma [0–5] % apmērā, kas saskan ar PSA ierastajām prognozēm), grupa plānoja uzsākt tā īstenošanu saskaņā ar atsauces scenāriju bez partneriem. Tātad PSA uzskata, ka ekspluatēt Sevelnord rūpnīcu bez partnera ir perspektīvi un rentabli. |
| --- | --- |

(167)

Francijas iestādes arī atzīmē, ka, ņemot vērā projekta ekonomisko novērtējumu (pozitīva peļņas norma [0–5] % apmērā, kas saskan ar PSA ierastajām prognozēm), grupa plānoja uzsākt tā īstenošanu saskaņā ar atsauces scenāriju bez partneriem. Tātad PSA uzskata, ka ekspluatēt Sevelnord rūpnīcu bez partnera ir perspektīvi un rentabli.

PSA

PSA

Sevelnord

| (168) | Francijas iestādes atgādina, ka ar 2012. gada 31. augusta paziņojumu presei jāiepazīstas ļoti piesardzīgi, jo tajā laikā bija ļoti saspringta sociālā situācija. |
| --- | --- |

(168)

Francijas iestādes atgādina, ka ar 2012. gada 31. augusta paziņojumu presei jāiepazīstas ļoti piesardzīgi, jo tajā laikā bija ļoti saspringta sociālā situācija.

c)   Par plug-in hibrīdtehnoloģijas izstrādes un ražošanas pārtraukšanu

Par plug-in

| (169) | Vispirms Francijas iestādes uzskata, ka diskusijas par šā pasākuma īstenošanas brīdi, lai to atzītu par kompensācijas pasākumu vai dzīvotspējas atjaunošanai nepieciešamu pasākumu, nav atbilstīgas. Pēc Francijas iestāžu domām, lai šos pasākumus atzītu par kompensācijas pasākumiem, svarīgi, ka tie ir tādi, kas ierobežo iespējamos konkurences traucējumus, kas izriet no atbalsta. |
| --- | --- |

(169)

Vispirms Francijas iestādes uzskata, ka diskusijas par šā pasākuma īstenošanas brīdi, lai to atzītu par kompensācijas pasākumu vai dzīvotspējas atjaunošanai nepieciešamu pasākumu, nav atbilstīgas. Pēc Francijas iestāžu domām, lai šos pasākumus atzītu par kompensācijas pasākumiem, svarīgi, ka tie ir tādi, kas ierobežo iespējamos konkurences traucējumus, kas izriet no atbalsta.

| (170) | Francijas iestādes nevēlas atbildēt uz Komisijas izteiktajām šaubām par šā pasākuma ietekmes novērtējuma reālistiskumu, jo tās kritiskās piezīmes šajā ziņā neesot pietiekami skaidri formulētas. Jebkurā gadījumā Francijas iestādes uzskata, šā pasākuma ietekmes novērtējuma aprēķina pieņēmumi atbilst jaunākajām tendencēm plug-in hibrīdautomobiļu tirgū. |
| --- | --- |

(170)

Francijas iestādes nevēlas atbildēt uz Komisijas izteiktajām šaubām par šā pasākuma ietekmes novērtējuma reālistiskumu, jo tās kritiskās piezīmes šajā ziņā neesot pietiekami skaidri formulētas. Jebkurā gadījumā Francijas iestādes uzskata, šā pasākuma ietekmes novērtējuma aprēķina pieņēmumi atbilst jaunākajām tendencēm plug-in hibrīdautomobiļu tirgū.

plug-in

| (171) | Turklāt, pēc Francijas iestāžu domām, ņemot vērā tirgus attīstības stadiju un šīs tehnoloģijas izšķirošo nozīmi konkurētspējas aspektā, neesot iespējams, ka no kāda automobiļu ražotāja vai automobiļu aprīkojuma ražotāja varētu iegūt licenci attiecībā uz šo tehnoloģiju. Tomēr, ja tā notiktu, PSA grupa būtu gatava apņemties neiegūt šādu licenci no trešās personas visā pārstrukturēšanas plāna īstenošanas laikā. |
| --- | --- |

(171)

Turklāt, pēc Francijas iestāžu domām, ņemot vērā tirgus attīstības stadiju un šīs tehnoloģijas izšķirošo nozīmi konkurētspējas aspektā, neesot iespējams, ka no kāda automobiļu ražotāja vai automobiļu aprīkojuma ražotāja varētu iegūt licenci attiecībā uz šo tehnoloģiju. Tomēr, ja tā notiktu, PSA grupa būtu gatava apņemties neiegūt šādu licenci no trešās personas visā pārstrukturēšanas plāna īstenošanas laikā.

PSA

| (172) | Visbeidzot, Francijas iestādes uzskata, ka projekts 50CO2Cars nekompensē šā pasākuma ietekmi, jo salīdzinājumā ar kompensācijas pasākumu projekts 50CO2Cars attiecas uz citu (augstākās kategorijas) tirgu un klientiem un salīdzinājumā ar plug-in hibrīdtehnoloģiju projekts 50CO2Cars sniedz citus ieguvumus CO2 emisiju samazinājuma jomā. |
| --- | --- |

(172)

Visbeidzot, Francijas iestādes uzskata, ka projekts 50CO2Cars nekompensē šā pasākuma ietekmi, jo salīdzinājumā ar kompensācijas pasākumu projekts 50CO2Cars attiecas uz citu (augstākās kategorijas) tirgu un klientiem un salīdzinājumā ar plug-in hibrīdtehnoloģiju projekts 50CO2Cars sniedz citus ieguvumus CO2 emisiju samazinājuma jomā.

50CO2

50CO2

plug-in

50CO2

2

d)   Par BPF maksimālā izplatības līmeņa noteikšanu

Par BPF

| (173) | Iesākumā Francijas iestādes atgādina, ka šis pasākums šajā gadījumā ir mērķtiecīgākais un piemērotākais kompensācijas pasākums, ar ko novērst konkurences kropļojumus, kas tiešā veidā izrietot no atbalsta, kas garantijas veidā piešķirts BPF. |
| --- | --- |

(173)

Iesākumā Francijas iestādes atgādina, ka šis pasākums šajā gadījumā ir mērķtiecīgākais un piemērotākais kompensācijas pasākums, ar ko novērst konkurences kropļojumus, kas tiešā veidā izrietot no atbalsta, kas garantijas veidā piešķirts BPF.

BPF

| (174) | Francijas iestādes uzskata, ka izvēlētais izplatības līmeņa maksimālais apjoms, kas atbilst 2012. gada otrā ceturkšņa līmenim, kam piemērots elastības līmenis 1 % apmērā, ir nepieciešams, lai pieļautu BPF izplatības līmeņa izmaiņas atkarībā no grupas vajadzībām un ļautu BPF pildīt tās sistēmisko funkciju attiecībā uz PSA darbību automobiļu nozarē. Ņemot vērā prognozes, ka izplatības līmeņa palielināšanās tendence, kas konstatēta laikposmā no 2001. līdz 2012. gadam, saglabāsies arī laikposmā no 2012. līdz 2013. gadam, noteiktais maksimālais apjoms ievērojami ierobežo BPF konkurētspēju. |
| --- | --- |

(174)

Francijas iestādes uzskata, ka izvēlētais izplatības līmeņa maksimālais apjoms, kas atbilst 2012. gada otrā ceturkšņa līmenim, kam piemērots elastības līmenis 1 % apmērā, ir nepieciešams, lai pieļautu BPF izplatības līmeņa izmaiņas atkarībā no grupas vajadzībām un ļautu BPF pildīt tās sistēmisko funkciju attiecībā uz PSA darbību automobiļu nozarē. Ņemot vērā prognozes, ka izplatības līmeņa palielināšanās tendence, kas konstatēta laikposmā no 2001. līdz 2012. gadam, saglabāsies arī laikposmā no 2012. līdz 2013. gadam, noteiktais maksimālais apjoms ievērojami ierobežo BPF konkurētspēju.

BPF

BPF

PSA

BPF

| (175) | Pēc Francijas iestāžu domām, paredzētais elastīgums nekādā veidā nemazina piedāvātā kompensācijas pasākuma efektivitāti un saistošo raksturu. Paredzamo tirgus tendenču kontekstā BPF izplatības līmenis sistemātiski atpaliks par vienu gadu un tādējādi būs zemāks nekā vispielīdzināmākajiem konkurentiem. |
| --- | --- |

(175)

Pēc Francijas iestāžu domām, paredzētais elastīgums nekādā veidā nemazina piedāvātā kompensācijas pasākuma efektivitāti un saistošo raksturu. Paredzamo tirgus tendenču kontekstā BPF izplatības līmenis sistemātiski atpaliks par vienu gadu un tādējādi būs zemāks nekā vispielīdzināmākajiem konkurentiem.

BPF

| (176) | Turklāt, atbildot uz vienu no Komisijas jautājumiem, Francijas iestādes ir gatavas ietvert Fiat un Ford piesaistītās bankas to banku grupā, ko izmanto BPF izplatības līmeņa indeksācijai. |
| --- | --- |

(176)

Turklāt, atbildot uz vienu no Komisijas jautājumiem, Francijas iestādes ir gatavas ietvert Fiat un Ford piesaistītās bankas to banku grupā, ko izmanto BPF izplatības līmeņa indeksācijai.

Fiat

Ford

BPF

| (177) | Visbeidzot, pēc Francijas iestāžu domām, PSA apņemšanās visaptverošais raksturs (attiecībā uz G10 valstīm, neizdalot segmentus) neļaus tai īstenot agresīvu tirdzniecības politiku konkrētās valstīs un segmentos, tādējādi likvidējot kompensācijas pasākuma ietekmi. Faktiski PSA grupa nevar piespiest BPF mainīt tās riska politiku, turklāt BPF finansējuma izplatības līmeņa ierobežošanas pasākums galvenokārt attiecas uz B un C segmentu, jo tiem ir lielāks īpatsvars vidējā svērtajā izplatības līmenī (vairāk nekā [...]* % no finansējuma, ko BPF piešķīris pēdējo gadu laikā, un vidēji [...]* % no finansējuma, ko BPF 2012. gadā piešķīris Francijā, Lielbritānijā, Vācijā, Spānijā un Itālijā). |
| --- | --- |

(177)

Visbeidzot, pēc Francijas iestāžu domām, PSA apņemšanās visaptverošais raksturs (attiecībā uz G10 valstīm, neizdalot segmentus) neļaus tai īstenot agresīvu tirdzniecības politiku konkrētās valstīs un segmentos, tādējādi likvidējot kompensācijas pasākuma ietekmi. Faktiski PSA grupa nevar piespiest BPF mainīt tās riska politiku, turklāt BPF finansējuma izplatības līmeņa ierobežošanas pasākums galvenokārt attiecas uz B un C segmentu, jo tiem ir lielāks īpatsvars vidējā svērtajā izplatības līmenī (vairāk nekā [...]* % no finansējuma, ko BPF piešķīris pēdējo gadu laikā, un vidēji [...]* % no finansējuma, ko BPF 2012. gadā piešķīris Francijā, Lielbritānijā, Vācijā, Spānijā un Itālijā).

PSA

PSA

BPF

BPF

BPF

BPF

5.   IEINTERESĒTO PERSONU PIEZĪMES

IEINTERESĒTO PERSONU PIEZĪMES

| (178) | Pēc lēmuma par procedūras sākšanu Komisija saņēma piezīmes no piecām ieinteresētajām personām, proti, PSA grupas, uzņēmuma, kas vēlējās palikt anonīms (turpmāk tekstā – “anonīmā trešā persona”), Fiat, GM un Toyota. |
| --- | --- |

(178)

Pēc lēmuma par procedūras sākšanu Komisija saņēma piezīmes no piecām ieinteresētajām personām, proti, PSA grupas, uzņēmuma, kas vēlējās palikt anonīms (turpmāk tekstā – “anonīmā trešā persona”), Fiat, GM un Toyota.

PSA

Fiat

GM

Toyota

5.1.   ANONĪMĀS TREŠĀS PERSONAS PIEZĪMES

ANONĪMĀS TREŠĀS PERSONAS PIEZĪMES

| (179) | Anonīmā trešā persona pauda bažas Komisijai par atsevišķiem PSA komercprakses veidiem. Tā uzskata, ka PSA sekmē Francijas automobiļu aprīkojuma ražotājus, tādējādi kaitējot pārējiem automobiļu aprīkojuma ražotājiem. Pēc anonīmās trešās personas domām, par to liecina PSA rīcība attiecībā uz automobiļu aprīkojuma ražotāju Agrati France. Proti, PSA šo ražotāju esot paglābis no likvidēšanas tiesas ceļā, iegādājoties tā produkciju par cenu, kas krietni pārsniedz tirgus cenu. Anonīmā trešā persona arī uzskata, ka, lai gan PSA grupai esot radušies zaudējumi piegādes pārtraukšanas rezultātā, tā turklāt esot atteikusies celt prasību pret Agrati France, lai nevairotu šī jau tā novājinātā uzņēmuma finansiālās grūtības. |
| --- | --- |

(179)

Anonīmā trešā persona pauda bažas Komisijai par atsevišķiem PSA komercprakses veidiem. Tā uzskata, ka PSA sekmē Francijas automobiļu aprīkojuma ražotājus, tādējādi kaitējot pārējiem automobiļu aprīkojuma ražotājiem. Pēc anonīmās trešās personas domām, par to liecina PSA rīcība attiecībā uz automobiļu aprīkojuma ražotāju Agrati France. Proti, PSA šo ražotāju esot paglābis no likvidēšanas tiesas ceļā, iegādājoties tā produkciju par cenu, kas krietni pārsniedz tirgus cenu. Anonīmā trešā persona arī uzskata, ka, lai gan PSA grupai esot radušies zaudējumi piegādes pārtraukšanas rezultātā, tā turklāt esot atteikusies celt prasību pret Agrati France, lai nevairotu šī jau tā novājinātā uzņēmuma finansiālās grūtības.

PSA

PSA

PSA

Agrati France

PSA

PSA

Agrati France

| (180) | Anonīmā trešā persona savās piezīmēs apgalvo, ka PSA un Francijas valdības attiecības, kā arī valsts atbalsts, uz ko attiecas šī procedūra, ir pretrunā iekšējā tirgus noteikumiem, jo īpaši attiecībā uz brīvu preču apriti, ko paredz LESD 34. pants. |
| --- | --- |

(180)

Anonīmā trešā persona savās piezīmēs apgalvo, ka PSA un Francijas valdības attiecības, kā arī valsts atbalsts, uz ko attiecas šī procedūra, ir pretrunā iekšējā tirgus noteikumiem, jo īpaši attiecībā uz brīvu preču apriti, ko paredz LESD 34. pants.

PSA

| (181) | Anonīmā trešā persona uzskata, ka, lai palīdzētu Agrati France, PSA esot izmantojusi savu dalību Automašīnu aprīkojuma ražošanas modernizācijas fondā (turpmāk tekstā – “FMEA”) un tādējādi netieši piešķīrusi Agrati France atbalstu EUR 17 miljonu apmērā. |
| --- | --- |

(181)

Anonīmā trešā persona uzskata, ka, lai palīdzētu Agrati France, PSA esot izmantojusi savu dalību Automašīnu aprīkojuma ražošanas modernizācijas fondā (turpmāk tekstā – “FMEA”) un tādējādi netieši piešķīrusi Agrati France atbalstu EUR 17 miljonu apmērā.

Agrati France

PSA

FMEA

Agrati France

| (182) | Anonīmā trešā persona pieprasa, lai PSA grupa īstenotu kompensācijas pasākumu, izstājoties no FMEA un, kamēr tā turpina saņemt valsts atbalstu, atsakoties no jebkādas finansiālas līdzdalības automobiļu aprīkojuma piegādāšanas un izplatīšanas uzņēmumos, kā arī pieprasot atmaksāt Agrati France piešķirtos līdzekļus un izveidojot pārredzamu un nediskriminējošu sistēmu savu piegādātāju izvēlei. |
| --- | --- |

(182)

Anonīmā trešā persona pieprasa, lai PSA grupa īstenotu kompensācijas pasākumu, izstājoties no FMEA un, kamēr tā turpina saņemt valsts atbalstu, atsakoties no jebkādas finansiālas līdzdalības automobiļu aprīkojuma piegādāšanas un izplatīšanas uzņēmumos, kā arī pieprasot atmaksāt Agrati France piešķirtos līdzekļus un izveidojot pārredzamu un nediskriminējošu sistēmu savu piegādātāju izvēlei.

PSA

FMEA

Agrati France

5.2.   OPEL (UN GM GRUPAS) PIEZĪMES

OPEL (UN GM GRUPAS) PIEZĪMES

| (183) | Attiecībā uz tirgus prognozēm GM uzsver, ka lielākā daļa automobiļu ražotāju izmantojot tādu uzņēmumu datus kā IHS Global Insight vai POLK. |
| --- | --- |

(183)

Attiecībā uz tirgus prognozēm GM uzsver, ka lielākā daļa automobiļu ražotāju izmantojot tādu uzņēmumu datus kā IHS Global Insight vai POLK.

GM

IHS Global Insight

POLK

| (184) | Attiecībā uz P&A projektu 50CO2Cars GM atgādina, ka visi ražotāji iegulda tehnoloģijās, kas paredzētas gāzu emisiju apjoma samazināšanai. Kopumā esot grūti paredzēt, kādi būs šo pētījumu turpmākie panākumi rūpniecības aspektā. Esot iespējami daudzi tehniskie risinājumi, tostarp hibridizācijas jomā. Turklāt tā esot joma, kur varētu sagaidīt, ka ražotāji sāk sadarboties, lai tādējādi panāktu apjomradītus ietaupījumus. GM arī uzskata, ka projektam 50CO2Cars veltītais atbalsts EUR 85 miljonu apmērā neesot ievērojama summa attiecībā pret P&A izmaksām visā nozarē, toties tā esot ievērojama summa P&A projektam mild-hybridation sistēmas izstrādei. GM uzskata, ka, ņemot vērā pašreizējo nenoteiktību tehnoloģiju jomā, šis pasākums nevarot liegt konkurējošam ražotājam izstrādāt pašam savu P&A programmu šajā pašā jomā. |
| --- | --- |

(184)

Attiecībā uz P&A projektu 50CO2Cars GM atgādina, ka visi ražotāji iegulda tehnoloģijās, kas paredzētas gāzu emisiju apjoma samazināšanai. Kopumā esot grūti paredzēt, kādi būs šo pētījumu turpmākie panākumi rūpniecības aspektā. Esot iespējami daudzi tehniskie risinājumi, tostarp hibridizācijas jomā. Turklāt tā esot joma, kur varētu sagaidīt, ka ražotāji sāk sadarboties, lai tādējādi panāktu apjomradītus ietaupījumus. GM arī uzskata, ka projektam 50CO2Cars veltītais atbalsts EUR 85 miljonu apmērā neesot ievērojama summa attiecībā pret P&A izmaksām visā nozarē, toties tā esot ievērojama summa P&A projektam mild-hybridation sistēmas izstrādei. GM uzskata, ka, ņemot vērā pašreizējo nenoteiktību tehnoloģiju jomā, šis pasākums nevarot liegt konkurējošam ražotājam izstrādāt pašam savu P&A programmu šajā pašā jomā.

50CO2

GM

50CO2

mild-hybridation

GM

| (185) | Attiecībā uz automobiļu ražotāju piesaistīto banku nozīmi GM uzskata, ka tās neapšaubāmi atvieglojot automašīnu pārdošanu, sniedzot saviem klientiem izdevīgus finansēšanas risinājumus. Tās nodrošinot ražotājiem ievērojamu elastīgumu, lai izraisītu automobiļu tirgus īstermiņa reakciju. |
| --- | --- |

(185)

Attiecībā uz automobiļu ražotāju piesaistīto banku nozīmi GM uzskata, ka tās neapšaubāmi atvieglojot automašīnu pārdošanu, sniedzot saviem klientiem izdevīgus finansēšanas risinājumus. Tās nodrošinot ražotājiem ievērojamu elastīgumu, lai izraisītu automobiļu tirgus īstermiņa reakciju.

GM

| (186) | Visbeidzot, GM uzskata, ka PSA esot uzsākusi ievērojamu savas jaudas samazināšanas procesu, un apzinās šī procesa grūtības un sarežģītību. |
| --- | --- |

(186)

Visbeidzot, GM uzskata, ka PSA esot uzsākusi ievērojamu savas jaudas samazināšanas procesu, un apzinās šī procesa grūtības un sarežģītību.

GM

PSA

5.3.   FIAT PIEZĪMES

FIAT PIEZĪMES

5.3.1.   PAR DZĪVOTSPĒJAS ATJAUNOŠANU

| (187) | Runājot par dzīvotspējas atjaunošanu, Fiat atsaucas uz noteiktu analītiķu komentāriem, jo īpaši uz uzņēmuma IHS Global Insight prognozēm, saskaņā ar kurām pārdošanas apjomi saruks un pēc tam, 2015./2016. gadā, iespējams, atsāks pieaugt, taču tas notiks niecīgā apmērā un ļoti pakāpeniski. |
| --- | --- |

(187)

Runājot par dzīvotspējas atjaunošanu, Fiat atsaucas uz noteiktu analītiķu komentāriem, jo īpaši uz uzņēmuma IHS Global Insight prognozēm, saskaņā ar kurām pārdošanas apjomi saruks un pēc tam, 2015./2016. gadā, iespējams, atsāks pieaugt, taču tas notiks niecīgā apmērā un ļoti pakāpeniski.

Fiat

IHS Global Insight

| (188) | Fiat uzskata, ka automobiļu tirgus pašreizējās krīzes iemesli ir šādi:






  a) | ievērojamais konkurences spiediens tirgū, jo īpaši masveida tirdzniecības segmentos, kā pamatā ir tas, ka tirgū ienāk jauni konkurenti no Korejas un tādi varētu ienākt arī no Japānas un Indijas; |
| --- | --- | --- |

(188)

Fiat uzskata, ka automobiļu tirgus pašreizējās krīzes iemesli ir šādi:

Fiat

a)

ievērojamais konkurences spiediens tirgū, jo īpaši masveida tirdzniecības segmentos, kā pamatā ir tas, ka tirgū ienāk jauni konkurenti no Korejas un tādi varētu ienākt arī no Japānas un Indijas;

| b) | tirgus sazarošanās, kā rezultātā varot gūt peļņu vienīgi augstākās kategorijas automašīnu segmentā; |
| --- | --- |

b)

tirgus sazarošanās, kā rezultātā varot gūt peļņu vienīgi augstākās kategorijas automašīnu segmentā;

| c) | patērētāju tendence aizvien vairāk izvēlēties zemākās kategorijas produkciju; |
| --- | --- |

c)

patērētāju tendence aizvien vairāk izvēlēties zemākās kategorijas produkciju;

| d) | neskaidrība par izredzēm sasniegt pirmskrīzes pārdošanas apjomus, un, visbeidzot; |
| --- | --- |

d)

neskaidrība par izredzēm sasniegt pirmskrīzes pārdošanas apjomus, un, visbeidzot;

| e) | Eiropas ražotāju strukturālais jaudas pārpalikums. |
| --- | --- |

e)

Eiropas ražotāju strukturālais jaudas pārpalikums.

5.3.2.   PAR PROJEKTU 50CO2CARS

PAR PROJEKTU

2

| (189) | Attiecībā uz projektu 50CO2Cars Fiat uzskata, ka, lai gan ir pieejama tikai neliela informācija, mērķis šķiet sasniedzams. Tomēr Fiat uzsver, ka izmaksas par vienu automobili, kas aprīkots ar šo tehnoloģiju, varētu ierobežot tās izplatību tirgū, jo šādiem automobiļiem būtu augsta pārdošanas cena vai arī ražotājam būtu grūti pārdošanas rezultātā gūt peļņu. Pēc Fiat domām, CO2 emisiju apmērs, ko Eiropas Komisija noteikusi 2020. gadam, esot patiess izaicinājums visiem ražotājiem. Lai šīs prasības varētu izpildīt, esot jāizmanto daudzpusīga P&A pieeja, kuras ietvaros nevar koncentrēties tikai uz vienu P&A projektu ar mērķi izstrādāt vienu vienīgu tehnoloģiju, kā, šķiet, paredzēts projektā 50CO2Cars (Fiat uztverē). |
| --- | --- |

(189)

Attiecībā uz projektu 50CO2Cars Fiat uzskata, ka, lai gan ir pieejama tikai neliela informācija, mērķis šķiet sasniedzams. Tomēr Fiat uzsver, ka izmaksas par vienu automobili, kas aprīkots ar šo tehnoloģiju, varētu ierobežot tās izplatību tirgū, jo šādiem automobiļiem būtu augsta pārdošanas cena vai arī ražotājam būtu grūti pārdošanas rezultātā gūt peļņu. Pēc Fiat domām, CO2 emisiju apmērs, ko Eiropas Komisija noteikusi 2020. gadam, esot patiess izaicinājums visiem ražotājiem. Lai šīs prasības varētu izpildīt, esot jāizmanto daudzpusīga P&A pieeja, kuras ietvaros nevar koncentrēties tikai uz vienu P&A projektu ar mērķi izstrādāt vienu vienīgu tehnoloģiju, kā, šķiet, paredzēts projektā 50CO2Cars (Fiat uztverē).

50CO2

Fiat

Fiat

2

50CO2

Fiat

| (190) | Fiat nezina, vai citi ražotāji saņem valsts atbalstu P&A projektiem. Fiat uzskata, ka inovācijas procesu pārorientēšanai nav šķēršļu, izņemot izmaksas, ieguldījumus un laiku, ko prasa tehnoloģisko izvēļu mainīšana. Tehnoloģiskais pārsvars, ko nodrošina projekts 50CO2Cars, arī neesot šķērslis ienākšanai attiecīgajā tirgū. Tomēr Fiat uzskata, ka iespēja saņemt atbalstu, tādējādi panākot, ka jaunu tehnoloģiju izstrādes galīgās izmaksas ir zemākas nekā konkurentiem, nenoliedzami sniedzot priekšrocības atbalsta saņēmējam. |
| --- | --- |

(190)

Fiat nezina, vai citi ražotāji saņem valsts atbalstu P&A projektiem. Fiat uzskata, ka inovācijas procesu pārorientēšanai nav šķēršļu, izņemot izmaksas, ieguldījumus un laiku, ko prasa tehnoloģisko izvēļu mainīšana. Tehnoloģiskais pārsvars, ko nodrošina projekts 50CO2Cars, arī neesot šķērslis ienākšanai attiecīgajā tirgū. Tomēr Fiat uzskata, ka iespēja saņemt atbalstu, tādējādi panākot, ka jaunu tehnoloģiju izstrādes galīgās izmaksas ir zemākas nekā konkurentiem, nenoliedzami sniedzot priekšrocības atbalsta saņēmējam.

Fiat

Fiat

50CO2

Fiat

5.3.3.   PAR GARANTIJAS IETEKMI UZ TIRGU

| (191) | Fiat uzskata, ka BPF piešķirtā valsts garantija atbilstot vienai trešdaļai no PSA piesaistītās bankas parādiem. Turklāt darījums neparedzot komisiju par neizmantošanu (commitment fee). Fiat secināja, ka, lai garantijas izmaksas atbilstu tirgus praksei, tās būtu jāpalielina par vismaz 100 bāzes punktiem. |
| --- | --- |

(191)

Fiat uzskata, ka BPF piešķirtā valsts garantija atbilstot vienai trešdaļai no PSA piesaistītās bankas parādiem. Turklāt darījums neparedzot komisiju par neizmantošanu (commitment fee). Fiat secināja, ka, lai garantijas izmaksas atbilstu tirgus praksei, tās būtu jāpalielina par vismaz 100 bāzes punktiem.

Fiat

BPF

PSA

commitment fee

Fiat

| (192) | Visbeidzot, valsts garantija esot izkropļojusi konkurenci, skarot pārējās tirgū esošās piesaistītās bankas. Faktiski garantijas rezultātā BPF emitētās akcijas netiekot novērtētas, ņemot vērā pašas bankas nopelnus, bet tām tiekot piešķirts tāds pats kredītreitings kā Francijas valstij, proti, Aa1/AA. Tādēļ Fiat secina, ka BPF kredītreitings nemainīšoties līdz 2016. gadam. |
| --- | --- |

(192)

Visbeidzot, valsts garantija esot izkropļojusi konkurenci, skarot pārējās tirgū esošās piesaistītās bankas. Faktiski garantijas rezultātā BPF emitētās akcijas netiekot novērtētas, ņemot vērā pašas bankas nopelnus, bet tām tiekot piešķirts tāds pats kredītreitings kā Francijas valstij, proti, Aa1/AA. Tādēļ Fiat secina, ka BPF kredītreitings nemainīšoties līdz 2016. gadam.

BPF

Fiat

BPF

| (193) | Pēc Fiat domām, PSA grupas un BPF finansējuma izmaksu starpība, kas lēsta 40 bāzes punktu apmērā, esot viennozīmīgi izskaidrojama ar šīs garantijas piešķiršanu. Fiat uzskata, ka BPF varētu sevi finansēt sekundārajā tirgū ar “jaunu” ienesīguma starpību (salīdzinājumā ar FVO) 360 līdz 380 bāzes punktu apmērā, ņemot vērā, ka PSA grupas obligācijām ar dzēšanas termiņu 2016. gadā tā esot aptuveni 400 bāzes punkti. Kopējās finansējuma izmaksas par to valsts garantēto obligāciju emisiju EUR 1,2 miljardu apmērā, ko BPF īstenoja 2013. gada martā, bija aptuveni 270 bāzes punkti. |
| --- | --- |

(193)

Pēc Fiat domām, PSA grupas un BPF finansējuma izmaksu starpība, kas lēsta 40 bāzes punktu apmērā, esot viennozīmīgi izskaidrojama ar šīs garantijas piešķiršanu. Fiat uzskata, ka BPF varētu sevi finansēt sekundārajā tirgū ar “jaunu” ienesīguma starpību (salīdzinājumā ar FVO) 360 līdz 380 bāzes punktu apmērā, ņemot vērā, ka PSA grupas obligācijām ar dzēšanas termiņu 2016. gadā tā esot aptuveni 400 bāzes punkti. Kopējās finansējuma izmaksas par to valsts garantēto obligāciju emisiju EUR 1,2 miljardu apmērā, ko BPF īstenoja 2013. gada martā, bija aptuveni 270 bāzes punkti.

Fiat

PSA

BPF

Fiat

BPF

PSA

BPF

| (194) | Fiat arī uzskata, ka valsts garantija esot ļāvusi BPF pārskatīt savu aizdevumu nosacījumus ar finanšu iestādēm, pielāgojot šos nosacījumus tiem, ko pieprasa Francijas valsts. |
| --- | --- |

(194)

Fiat arī uzskata, ka valsts garantija esot ļāvusi BPF pārskatīt savu aizdevumu nosacījumus ar finanšu iestādēm, pielāgojot šos nosacījumus tiem, ko pieprasa Francijas valsts.

Fiat

BPF

| (195) | Visbeidzot, valsts garantija esot pozitīvi ietekmējusi BPF kredītreitingu. Lai gan 2013. gada sākumā galvenās kredītreitingu aģentūras pazemināja BPF kredītreitingu, BPF joprojām esot bijis par vienu pakāpi labāks kredītreitings nekā tas, ko banka būtu varējusi cerēt saņemt, ja nebūtu garantijas. Fiat jo īpaši pamatojas uz aģentūras Standard&Poor's2013. gada 28. janvāra, 14. februāra un 18. aprīļa oficiālajiem paziņojumiem. Turklāt Fiat uzsver, ka ir vispārpieņemts, ka saistības, kas paredz piešķirt garantiju vai jebkādu finansējumu, pašas par sevi uzlabo saņēmēja finansiālo situāciju neatkarīgi no tā, cik lielā mērā tas izmanto piešķirto finansējumu. |
| --- | --- |

(195)

Visbeidzot, valsts garantija esot pozitīvi ietekmējusi BPF kredītreitingu. Lai gan 2013. gada sākumā galvenās kredītreitingu aģentūras pazemināja BPF kredītreitingu, BPF joprojām esot bijis par vienu pakāpi labāks kredītreitings nekā tas, ko banka būtu varējusi cerēt saņemt, ja nebūtu garantijas. Fiat jo īpaši pamatojas uz aģentūras Standard&Poor's2013. gada 28. janvāra, 14. februāra un 18. aprīļa oficiālajiem paziņojumiem. Turklāt Fiat uzsver, ka ir vispārpieņemts, ka saistības, kas paredz piešķirt garantiju vai jebkādu finansējumu, pašas par sevi uzlabo saņēmēja finansiālo situāciju neatkarīgi no tā, cik lielā mērā tas izmanto piešķirto finansējumu.

BPF

BPF

BPF

Fiat

Standard&Poor's

Fiat

| (196) | Kopumā Fiat uzskata, ka automobiļu ražotāju piesaistītās bankas ir īpaši efektīvi tirdzniecības un tirgvedības instrumenti:






  a) | lai piesaistītu jaunus klientus, piedāvājot ļoti izdevīgus finansēšanas nosacījumus (44); |
| --- | --- | --- |

(196)

Kopumā Fiat uzskata, ka automobiļu ražotāju piesaistītās bankas ir īpaši efektīvi tirdzniecības un tirgvedības instrumenti:

Fiat

a)

lai piesaistītu jaunus klientus, piedāvājot ļoti izdevīgus finansēšanas nosacījumus (44);

44

| b) | lai atbalstītu pārdošanas procesu, jo īpaši ņemot vērā, ka “klasiskās” finanšu iestādes pārtrauc piešķirt aizdevumus patērētājiem un izplatītājiem; un |
| --- | --- |

b)

lai atbalstītu pārdošanas procesu, jo īpaši ņemot vērā, ka “klasiskās” finanšu iestādes pārtrauc piešķirt aizdevumus patērētājiem un izplatītājiem; un

| c) | lai palielinātu to patērētāju lojalitāti, kas jau ir klienti. |
| --- | --- |

c)

lai palielinātu to patērētāju lojalitāti, kas jau ir klienti.

| (197) | Fiat uzskata, ka, palielinot BPF finansēšanas izmaksas par 100 bāzes punktiem, tiktu tieši, tūlītēji un īpaši nelabvēlīgi ietekmēta PSA grupas peļņa Eiropas valstīs. |
| --- | --- |

(197)

Fiat uzskata, ka, palielinot BPF finansēšanas izmaksas par 100 bāzes punktiem, tiktu tieši, tūlītēji un īpaši nelabvēlīgi ietekmēta PSA grupas peļņa Eiropas valstīs.

Fiat

BPF

PSA

5.3.4.   PAR KOMPENSĀCIJAS PASĀKUMIEM

| (198) | Fiat uzskata, ka par jaudu samazināšanu jau ticis izlemts iepriekšējā plānā, kas paredzēja slēgt nerentablas ražotnes. Tāpēc paziņotā ražotņu slēgšana neesot būtiska PSA dzīvotspējas atjaunošanas aspektā (izmantojuma līmeņi nemainās). Tās rezultātā vienīgi samazinātos fiksētās izmaksas. |
| --- | --- |

(198)

Fiat uzskata, ka par jaudu samazināšanu jau ticis izlemts iepriekšējā plānā, kas paredzēja slēgt nerentablas ražotnes. Tāpēc paziņotā ražotņu slēgšana neesot būtiska PSA dzīvotspējas atjaunošanas aspektā (izmantojuma līmeņi nemainās). Tās rezultātā vienīgi samazinātos fiksētās izmaksas.

Fiat

PSA

| (199) | Attiecībā uz kapitālieguldījumu apjoma samazināšanu Fiat uzskata, ka PSA izmantojot savu pārstrukturēšanas plānu, lai izdevīgā brīdī attaisnotu savus stratēģiskos lēmumus par pārkārtošanos B un C segmentā un piesegtu citus mazāk efektīvus pasākums, kas nesen veikti. Domājams, ka paziņotā atteikšanās no dīzeļdzinējiem, kuru tilpums pārsniedz divus litrus, ir saistīta ar ražotāju pašreizējo tendenci samazināt dzinēju tilpumu (downsizing). Attiecībā uz Sevelnord Fiat uzskata, ka šis pasākums neietverot reālu jaudas samazināšanu, bet tikai šīs jaudas pagaidu iznomāšanu konkurentam, tādējādi atstājot PSA iespēju tās diezgan viegli atgūt atbilstīgi grupas vajadzībām. |
| --- | --- |

(199)

Attiecībā uz kapitālieguldījumu apjoma samazināšanu Fiat uzskata, ka PSA izmantojot savu pārstrukturēšanas plānu, lai izdevīgā brīdī attaisnotu savus stratēģiskos lēmumus par pārkārtošanos B un C segmentā un piesegtu citus mazāk efektīvus pasākums, kas nesen veikti. Domājams, ka paziņotā atteikšanās no dīzeļdzinējiem, kuru tilpums pārsniedz divus litrus, ir saistīta ar ražotāju pašreizējo tendenci samazināt dzinēju tilpumu (downsizing). Attiecībā uz Sevelnord Fiat uzskata, ka šis pasākums neietverot reālu jaudas samazināšanu, bet tikai šīs jaudas pagaidu iznomāšanu konkurentam, tādējādi atstājot PSA iespēju tās diezgan viegli atgūt atbilstīgi grupas vajadzībām.

Fiat

PSA

downsizing

Sevelnord

PSA

| (200) | Visbeidzot, attiecībā uz pēdējo kompensācijas pasākumu Fiat grupa atzīst, ka, pamatojoties vienīgi uz sniegto informāciju, tai ir grūti analizēt sekas, kas rodas, atsakoties no plug-in hibrīdtehnoloģijas. Pēc Fiat domām, šo atteikšanos varētu pamatot ar PSA pārorientēšanos tirgū. To varētu arī interpretēt kā pasākumu, ar ko kompensēt sliktu tehnoloģisko izvēli. Fiat apstrīd, kas ir iespējams koncentrēties tikai uz vienu tehnoloģiju, lai sasniegtu emisiju apjoma samazināšanas mērķus, ko pieprasa Eiropas Savienība. |
| --- | --- |

(200)

Visbeidzot, attiecībā uz pēdējo kompensācijas pasākumu Fiat grupa atzīst, ka, pamatojoties vienīgi uz sniegto informāciju, tai ir grūti analizēt sekas, kas rodas, atsakoties no plug-in hibrīdtehnoloģijas. Pēc Fiat domām, šo atteikšanos varētu pamatot ar PSA pārorientēšanos tirgū. To varētu arī interpretēt kā pasākumu, ar ko kompensēt sliktu tehnoloģisko izvēli. Fiat apstrīd, kas ir iespējams koncentrēties tikai uz vienu tehnoloģiju, lai sasniegtu emisiju apjoma samazināšanas mērķus, ko pieprasa Eiropas Savienība.

Fiat

plug-in

Fiat

PSA

Fiat

| (201) | Runājot par kompensācijas pasākumu, kas attiecas uz izplatības līmeni, Fiat norāda, ka neviens kompensācijas pasākums nespējot ierobežot garantijas izraisīto kropļojumu ietekmi. |
| --- | --- |

(201)

Runājot par kompensācijas pasākumu, kas attiecas uz izplatības līmeni, Fiat norāda, ka neviens kompensācijas pasākums nespējot ierobežot garantijas izraisīto kropļojumu ietekmi.

Fiat

5.4.   TOYOTA PIEZĪMES

TOYOTA PIEZĪMES

| (202) | Uzņēmums Toyota uzskata, ka nespēj komentēt PSA pārstrukturēšanas plānu. Turklāt tas neietilpstot Toyota pienākumos. Toyota apstiprina, ka pieņēmumi, uz kuriem pamatojas PSA plāns, esot ticami. Kopumā to daudzo faktoru dēļ, kas ietekmē automobiļu tirgu, esot ļoti grūti izteikt jebkādas prognozes. |
| --- | --- |

(202)

Uzņēmums Toyota uzskata, ka nespēj komentēt PSA pārstrukturēšanas plānu. Turklāt tas neietilpstot Toyota pienākumos. Toyota apstiprina, ka pieņēmumi, uz kuriem pamatojas PSA plāns, esot ticami. Kopumā to daudzo faktoru dēļ, kas ietekmē automobiļu tirgu, esot ļoti grūti izteikt jebkādas prognozes.

Toyota

PSA

Toyota

Toyota

PSA

| (203) | Attiecībā uz projektu 50CO2Cars Toyota uzskata, ka jebkādu videi draudzīgu tehnoloģiju izstrāde būs ražotāju pārdošanas apjoma noteicošais faktors. Lai gan Toyota atzīst, ka dīzeļdzinēja hibrīdautomobiļiem varētu būt noieta tirgus, tas uzskata, ka nākotnē vairāk pārdošot benzīna dzinēja, nevis dīzeļdzinēja hibrīdautomobiļus. Salīdzinot ar benzīna dzinēja hibrīdautomobiļiem, dīzeļdzinēja hibrīdautomobiļu pārdošanas apjomam vajadzētu būt zemākam, jo šai tehnoloģijai ir augstākas izmaksas. Toyota neparedz, ka šis P&A projekts varētu liegt PSA konkurentiem ienākt mild-hybrid (“maigā” hibrīda) tirgū. |
| --- | --- |

(203)

Attiecībā uz projektu 50CO2Cars Toyota uzskata, ka jebkādu videi draudzīgu tehnoloģiju izstrāde būs ražotāju pārdošanas apjoma noteicošais faktors. Lai gan Toyota atzīst, ka dīzeļdzinēja hibrīdautomobiļiem varētu būt noieta tirgus, tas uzskata, ka nākotnē vairāk pārdošot benzīna dzinēja, nevis dīzeļdzinēja hibrīdautomobiļus. Salīdzinot ar benzīna dzinēja hibrīdautomobiļiem, dīzeļdzinēja hibrīdautomobiļu pārdošanas apjomam vajadzētu būt zemākam, jo šai tehnoloģijai ir augstākas izmaksas. Toyota neparedz, ka šis P&A projekts varētu liegt PSA konkurentiem ienākt mild-hybrid (“maigā” hibrīda) tirgū.

50CO2

Toyota

Toyota

PSA

mild-hybrid

| (204) | Attiecībā uz piesaistīto banku nozīmi Toyota uzskata, ka kopumā tās ļaujot palielināt klientu lojalitāti preču zīmei (customer loyalty) par aptuveni 15 %. Turklāt izplatības līmenis esot lielāks mazgabarīta automobiļu segmentos. |
| --- | --- |

(204)

Attiecībā uz piesaistīto banku nozīmi Toyota uzskata, ka kopumā tās ļaujot palielināt klientu lojalitāti preču zīmei (customer loyalty) par aptuveni 15 %. Turklāt izplatības līmenis esot lielāks mazgabarīta automobiļu segmentos.

Toyota

customer loyalty

| (205) | Attiecībā uz kompensācijas pasākumiem Toyota šaubās, vai no juridiskā viedokļa pasākumu, kas paredz pārtraukt ražot modeļus, kam ir zems pārdošanas apjoms, var atzīt par kompensācijas pasākumu. Toyota uzskata, ka tā sadarbība ar PSA Sevelnord rūpnīcā nebūtu obligāts nosacījums PSA grupas turpmākai pastāvēšanai. Turklāt, pēc Toyota domām, ņemot vērā plug-in hibrīdtehnoloģijas radītās izmaksas un šai tehnoloģijai nepieciešamo infrastruktūru, tā vēl neesot pilnībā apgūta. Toyota uzskata, ka full-hybrid (“pilnā” hibrīda) tehnoloģija palikšot vienīgais vidēja termiņa tehnoloģiskais risinājums. |
| --- | --- |

(205)

Attiecībā uz kompensācijas pasākumiem Toyota šaubās, vai no juridiskā viedokļa pasākumu, kas paredz pārtraukt ražot modeļus, kam ir zems pārdošanas apjoms, var atzīt par kompensācijas pasākumu. Toyota uzskata, ka tā sadarbība ar PSA Sevelnord rūpnīcā nebūtu obligāts nosacījums PSA grupas turpmākai pastāvēšanai. Turklāt, pēc Toyota domām, ņemot vērā plug-in hibrīdtehnoloģijas radītās izmaksas un šai tehnoloģijai nepieciešamo infrastruktūru, tā vēl neesot pilnībā apgūta. Toyota uzskata, ka full-hybrid (“pilnā” hibrīda) tehnoloģija palikšot vienīgais vidēja termiņa tehnoloģiskais risinājums.

Toyota

Toyota

PSA Sevelnord

PSA

Toyota

plug-in

Toyota

full-hybrid

| (206) | Visbeidzot, Toyota uzskata, ka nespēj novērtēt PSA grupas piedāvāto kompensācijas pasākumu atbilstību. |
| --- | --- |

(206)

Visbeidzot, Toyota uzskata, ka nespēj novērtēt PSA grupas piedāvāto kompensācijas pasākumu atbilstību.

Toyota

PSA

5.5.   PSA GRUPAS PIEZĪMES

PSA GRUPAS PIEZĪMES

| (207) | Vispirms PSA grupa pilnībā atbalsta Francijas iestāžu iesniegtās piezīmes. |
| --- | --- |

(207)

Vispirms PSA grupa pilnībā atbalsta Francijas iestāžu iesniegtās piezīmes.

PSA

| (208) | Pēc tam PSA atgādina savu dzīvotspējas atjaunošanas stratēģiju, kuras mērķis ir pielāgot PSA ražošanas sistēmu jaunajiem tirgus apstākļiem. Šī pielāgošanās jo īpaši izpaužoties kā PSA grupas klātbūtnes tirgū ievērojama samazināšana. PSA arī vēlas atgādināt, ka šie pārstrukturēšanas pasākumi tiek finansēti gandrīz tikai no pašu līdzekļiem, kas iegūti, pārdodot aktīvus. PSA uzskata, kas ar šādiem pasākumiem būtu pilnībā pieticis, ja kredītreitingu aģentūru noteikumu rezultātā BPF nebūtu nepamatoti nostādīta nelabvēlīgā situācijā, ņemot vērā, ka PSA piesaistītās bankas grūtību pamatā ir vienīgi tās saistība ar PSA grupu. PSA arī uzskata, ka līdz ar to valstij esot bijis jāiesaistās vienīgi šo kredītreitingu aģentūru noteikumu dēļ. PSA secina, ka valsts garantijai galu galā esot tikai ierobežota ietekme, vēl jo vairāk tāpēc, ka BPF neesot piešķirta neviena tieša valsts dotācija. |
| --- | --- |

(208)

Pēc tam PSA atgādina savu dzīvotspējas atjaunošanas stratēģiju, kuras mērķis ir pielāgot PSA ražošanas sistēmu jaunajiem tirgus apstākļiem. Šī pielāgošanās jo īpaši izpaužoties kā PSA grupas klātbūtnes tirgū ievērojama samazināšana. PSA arī vēlas atgādināt, ka šie pārstrukturēšanas pasākumi tiek finansēti gandrīz tikai no pašu līdzekļiem, kas iegūti, pārdodot aktīvus. PSA uzskata, kas ar šādiem pasākumiem būtu pilnībā pieticis, ja kredītreitingu aģentūru noteikumu rezultātā BPF nebūtu nepamatoti nostādīta nelabvēlīgā situācijā, ņemot vērā, ka PSA piesaistītās bankas grūtību pamatā ir vienīgi tās saistība ar PSA grupu. PSA arī uzskata, ka līdz ar to valstij esot bijis jāiesaistās vienīgi šo kredītreitingu aģentūru noteikumu dēļ. PSA secina, ka valsts garantijai galu galā esot tikai ierobežota ietekme, vēl jo vairāk tāpēc, ka BPF neesot piešķirta neviena tieša valsts dotācija.

PSA

PSA

PSA

PSA

PSA

BPF

PSA

PSA

PSA

PSA

BPF

| (209) | Turklāt PSA uzsver, ka līdz ar pārstrukturēšanas pasākumiem tiek pielāgota arī tās tirdzniecības politika. Šīs politikas pamatā ir P&A projekti, kuru mērķis ir samazināt tehnoloģisko jauninājumu izmaksas galapatērētājam, un grupas pieaugošā internacionalizācija ar mērķi mazināt grupas atkarību no Eiropas un jo īpaši Dienvideiropas valstu tirgus svārstībām. |
| --- | --- |

(209)

Turklāt PSA uzsver, ka līdz ar pārstrukturēšanas pasākumiem tiek pielāgota arī tās tirdzniecības politika. Šīs politikas pamatā ir P&A projekti, kuru mērķis ir samazināt tehnoloģisko jauninājumu izmaksas galapatērētājam, un grupas pieaugošā internacionalizācija ar mērķi mazināt grupas atkarību no Eiropas un jo īpaši Dienvideiropas valstu tirgus svārstībām.

PSA

| (210) | PSA precizē, ka, ja Eiropas automobiļu tirgus stāvoklis pasliktinātos salīdzinājumā ar izteiktajām prognozēm, grupa veiktu visus nepieciešamos pasākumus, lai nodrošinātu tās ilgtermiņa dzīvotspējas atjaunošanu. |
| --- | --- |

(210)

PSA precizē, ka, ja Eiropas automobiļu tirgus stāvoklis pasliktinātos salīdzinājumā ar izteiktajām prognozēm, grupa veiktu visus nepieciešamos pasākumus, lai nodrošinātu tās ilgtermiņa dzīvotspējas atjaunošanu.

PSA

| (211) | PSA uzskata, ka kompensācijas pasākumi ir ārkārtīgi efektīvi un ļoti nelabvēlīgi ietekmē grupas konkurētspēju visos segmentos. Pēc PSA domām, ņemot vērā atbalsta summu un jo īpaši to līdzekļu apjomu, ko PSA velta savas pārstrukturēšanas finansēšanai, šo kompensācijas pasākumu apmērs ir ļoti nozīmīgs. Turklāt, ņemot vērā, ka BPF bilances struktūras dēļ tiesības uz valsts garantiju visticamāk netiks izmantotas, atbalsta ietekme uz PSA grupas konkurentiem galu galā esot ļoti maza. |
| --- | --- |

(211)

PSA uzskata, ka kompensācijas pasākumi ir ārkārtīgi efektīvi un ļoti nelabvēlīgi ietekmē grupas konkurētspēju visos segmentos. Pēc PSA domām, ņemot vērā atbalsta summu un jo īpaši to līdzekļu apjomu, ko PSA velta savas pārstrukturēšanas finansēšanai, šo kompensācijas pasākumu apmērs ir ļoti nozīmīgs. Turklāt, ņemot vērā, ka BPF bilances struktūras dēļ tiesības uz valsts garantiju visticamāk netiks izmantotas, atbalsta ietekme uz PSA grupas konkurentiem galu galā esot ļoti maza.

PSA

PSA

PSA

BPF

PSA

| (212) | Taču paredzētajiem kompensācijas pasākumiem esot īpaši liela ietekme. No rūpniecības viedokļa atteikšanās no plug-in hibrīdtehnoloģijas atstāšot ievērojamu negatīvu ietekmi uz Eiropas tirgu. PSA uzskata arī, ka, atdodot ražošanas jaudas daļu vienam no tās tiešajiem konkurentiem Sevelnord rūpnīcā, tā šim konkurentam palīdzēšot ienākt jaunā tirgū. Turklāt, samazinot ieguldījumu apjomu, tikšot ietekmēts PSA grupas tēls tirgū. Tas jo īpaši attiecoties uz atteikšanos no diviem automašīnu modeļiem vieglo komerciālo automobiļu segmentā, kurā PSA ir ievērojama tirgus daļa. Visbeidzot, neturpinot ražot augstākās kategorijas automašīnas un jaudīgus dzinējus, būšot mazāk iespēju iesniegt piedāvājumus korporatīvo klientu konkursiem un tikšot atstāta ietekme uz grupas tēlu, kā sekas būšot jūtamas vēl ilgi pēc pārstrukturēšanas perioda beigām. |
| --- | --- |

(212)

Taču paredzētajiem kompensācijas pasākumiem esot īpaši liela ietekme. No rūpniecības viedokļa atteikšanās no plug-in hibrīdtehnoloģijas atstāšot ievērojamu negatīvu ietekmi uz Eiropas tirgu. PSA uzskata arī, ka, atdodot ražošanas jaudas daļu vienam no tās tiešajiem konkurentiem Sevelnord rūpnīcā, tā šim konkurentam palīdzēšot ienākt jaunā tirgū. Turklāt, samazinot ieguldījumu apjomu, tikšot ietekmēts PSA grupas tēls tirgū. Tas jo īpaši attiecoties uz atteikšanos no diviem automašīnu modeļiem vieglo komerciālo automobiļu segmentā, kurā PSA ir ievērojama tirgus daļa. Visbeidzot, neturpinot ražot augstākās kategorijas automašīnas un jaudīgus dzinējus, būšot mazāk iespēju iesniegt piedāvājumus korporatīvo klientu konkursiem un tikšot atstāta ietekme uz grupas tēlu, kā sekas būšot jūtamas vēl ilgi pēc pārstrukturēšanas perioda beigām.

plug-in

PSA

Sevelnord

PSA

PSA

| (213) | PSA arī uzskata, ka, nosakot BPF maksimālo izplatības līmeni un indeksējot to atbilstīgi galveno konkurentu piesaistīto banku situācijas izmaiņām, atbalsta hipotētiskā ietekme uz tirgu tiekot kompensēta ar uzviju. |
| --- | --- |

(213)

PSA arī uzskata, ka, nosakot BPF maksimālo izplatības līmeni un indeksējot to atbilstīgi galveno konkurentu piesaistīto banku situācijas izmaiņām, atbalsta hipotētiskā ietekme uz tirgu tiekot kompensēta ar uzviju.

PSA

BPF

| (214) | Visbeidzot, PSA atgādina, ka Francijas tautsaimniecībai esot būtiski, ka Komisija atļauj atbalstu, jo Francijā autobūves nozarei ir liela nozīme (vairāk nekā divi miljoni tiešo un netiešo darbavietu). PSA atgūšanās esot būtiska arī Eiropas autorūpniecības dzīvotspējai un konkurētspējai. Šajā ziņā PSA atzīmē, ka daži konkurenti esot agrāk saņēmuši (vai joprojām saņem) no to attiecīgajām valdībām liela apjoma atbalstu, kas izpaužas kā tādu maiņas kursu uzturēšana, kas ir īpaši izdevīgi šo konkurentu eksportam, vai kā šo konkurentu piesaistīto banku pagaidu nacionalizācija. Citi ražotāji, kas nav reģistrēti Eiropas Savienībā, izmantojot brīvās tirdzniecības nolīgumus, kas noslēgti to interesēs un ļaujot tiem īstenot agresīvu tirdzniecības politiku Eiropas tirgū. |
| --- | --- |

(214)

Visbeidzot, PSA atgādina, ka Francijas tautsaimniecībai esot būtiski, ka Komisija atļauj atbalstu, jo Francijā autobūves nozarei ir liela nozīme (vairāk nekā divi miljoni tiešo un netiešo darbavietu). PSA atgūšanās esot būtiska arī Eiropas autorūpniecības dzīvotspējai un konkurētspējai. Šajā ziņā PSA atzīmē, ka daži konkurenti esot agrāk saņēmuši (vai joprojām saņem) no to attiecīgajām valdībām liela apjoma atbalstu, kas izpaužas kā tādu maiņas kursu uzturēšana, kas ir īpaši izdevīgi šo konkurentu eksportam, vai kā šo konkurentu piesaistīto banku pagaidu nacionalizācija. Citi ražotāji, kas nav reģistrēti Eiropas Savienībā, izmantojot brīvās tirdzniecības nolīgumus, kas noslēgti to interesēs un ļaujot tiem īstenot agresīvu tirdzniecības politiku Eiropas tirgū.

PSA

PSA

PSA

6.   FRANCIJAS KOMENTĀRI PAR IEINTERESĒTO PERSONU PIEZĪMĒM

FRANCIJAS KOMENTĀRI PAR IEINTERESĒTO PERSONU PIEZĪMĒM

6.1.   KOMENTĀRI PAR ANONĪMĀS TREŠĀS PERSONAS PIEZĪMĒM

KOMENTĀRI PAR ANONĪMĀS TREŠĀS PERSONAS PIEZĪMĒM

| (215) | Vispirms Francijas iestādes norāda, ka atbalsta piešķiršana PSA grupas pārstrukturēšanai, šķiet, īpaši neinteresē Eiropas automobiļu tirgus ražotājus, jo, lai gan lēmums par procedūras sākšanu tika plaši izziņots, piezīmes iesniedza tikai četras ieinteresētās personas. |
| --- | --- |

(215)

Vispirms Francijas iestādes norāda, ka atbalsta piešķiršana PSA grupas pārstrukturēšanai, šķiet, īpaši neinteresē Eiropas automobiļu tirgus ražotājus, jo, lai gan lēmums par procedūras sākšanu tika plaši izziņots, piezīmes iesniedza tikai četras ieinteresētās personas.

PSA

| (216) | Attiecībā uz anonīmās trešās personas piezīmēm (kas apkopotas šā lēmuma 5.1. iedaļā, 179. līdz 182. apsvērumā) Francijas iestādes uzsver, ka šīm piezīmēm neesot nekāda sakara ar šo PSA grupas pārstrukturēšanas atbalsta pārbaudes procedūru un ka tās drīzāk attiecoties uz sūdzību, ko šī anonīmā trešā persona ir iesniegusi Eiropas Komisijai. |
| --- | --- |

(216)

Attiecībā uz anonīmās trešās personas piezīmēm (kas apkopotas šā lēmuma 5.1. iedaļā, 179. līdz 182. apsvērumā) Francijas iestādes uzsver, ka šīm piezīmēm neesot nekāda sakara ar šo PSA grupas pārstrukturēšanas atbalsta pārbaudes procedūru un ka tās drīzāk attiecoties uz sūdzību, ko šī anonīmā trešā persona ir iesniegusi Eiropas Komisijai.

PSA

| (217) | Pilnībā pakārtoti Francijas iestādes uzskata, ka šie komentāri nesniedz nevienu pamatotu pierādījumu par PSA šķietamo rīcību attiecībā uz Agrati France un ka PSA kā privāts uzņēmums drīkst pēc saviem ieskatiem veidot tirdzniecības attiecības ar saviem piegādātājiem. Šajā ziņā ar GM izveidotās savienības ietvaros PSA kopš 2013. gada 25. februāra esot ieviesusi savu iepirkumu racionalizēšanas politiku, sistemātiski rīkojot konkursus, lai nodrošinātu, ka tiek izmantotas labākās tirgus cenas. Francijas iestādes uzstāj, ka vienīgi pasākums, ko var piedēvēt kādai dalībvalstij, var būt pretrunā LESD 34. pantam; tas neattiecoties uz lēmumiem, ko pieņem privāti uzņēmumi, piemēram, PSA. Visbeidzot, šķietamajai FMEA rīcībai neesot nekādas saistības ar šo procedūru. |
| --- | --- |

(217)

Pilnībā pakārtoti Francijas iestādes uzskata, ka šie komentāri nesniedz nevienu pamatotu pierādījumu par PSA šķietamo rīcību attiecībā uz Agrati France un ka PSA kā privāts uzņēmums drīkst pēc saviem ieskatiem veidot tirdzniecības attiecības ar saviem piegādātājiem. Šajā ziņā ar GM izveidotās savienības ietvaros PSA kopš 2013. gada 25. februāra esot ieviesusi savu iepirkumu racionalizēšanas politiku, sistemātiski rīkojot konkursus, lai nodrošinātu, ka tiek izmantotas labākās tirgus cenas. Francijas iestādes uzstāj, ka vienīgi pasākums, ko var piedēvēt kādai dalībvalstij, var būt pretrunā LESD 34. pantam; tas neattiecoties uz lēmumiem, ko pieņem privāti uzņēmumi, piemēram, PSA. Visbeidzot, šķietamajai FMEA rīcībai neesot nekādas saistības ar šo procedūru.

PSA

Agrati France

PSA

GM

PSA

PSA

FMEA

| (218) | Francijas iestādes secina, ka attiecīgā atbalsta izskatīšanu nevarot aizkavēt tāds nepamatots apgalvojums par LESD 34. panta pārkāpšanu, kas starp citu attiecoties uz faktiem, kas nav saistīti ne ar attiecīgo atbalstu, ne ar PSA grupas pārstrukturēšanu. |
| --- | --- |

(218)

Francijas iestādes secina, ka attiecīgā atbalsta izskatīšanu nevarot aizkavēt tāds nepamatots apgalvojums par LESD 34. panta pārkāpšanu, kas starp citu attiecoties uz faktiem, kas nav saistīti ne ar attiecīgo atbalstu, ne ar PSA grupas pārstrukturēšanu.

PSA

6.2.   KOMENTĀRI PAR GM GRUPAS PIEZĪMĒM

KOMENTĀRI PAR GM GRUPAS PIEZĪMĒM

| (219) | Francijas iestādes nesniedza komentārus par GM grupas piezīmēm (kas apkopotas šā lēmuma 5.2. iedaļā, 183. līdz 186. apsvērumā). |
| --- | --- |

(219)

Francijas iestādes nesniedza komentārus par GM grupas piezīmēm (kas apkopotas šā lēmuma 5.2. iedaļā, 183. līdz 186. apsvērumā).

GM

6.3.   KOMENTĀRI PAR FIAT PIEZĪMĒM

KOMENTĀRI PAR FIAT PIEZĪMĒM

6.3.1.   PAR PSA GRUPAS DZĪVOTSPĒJAS ATJAUNOŠANU

| (220) | Pēc Francijas iestāžu domām, salīdzinājumā ar PSA grupu Fiat šajā ziņā savās piezīmēs (kas apkopotas šā lēmuma 5.3.1. iedaļā, no 187. apsvēruma līdz 188. apsvēruma e) apakšpunktam) izdarot optimistiskāku pieņēmumu par tirgus attīstību, tādējādi apliecinot, ka PSA grupas modelētais scenārijs ir ticams un pietiekami piesardzīgs. Francijas iestādes atgādina, ka Fiat (un arī Opel) apliecināja, ka uzņēmuma IHS Global Insight dati ir piemēroti, lai novērtētu tirgus attīstības prognozes. Visbeidzot, Fiat neesot spējīgs spriest par dzīvotspējas atjaunošanu, pamatojoties uz pieejamo informāciju. Tādēļ Francijas iestādes uzskata, ka ir bezjēdzīgi apstrīdēt katru no Fiat citēto analītiķu izvirzītajiem iemesliem. |
| --- | --- |

(220)

Pēc Francijas iestāžu domām, salīdzinājumā ar PSA grupu Fiat šajā ziņā savās piezīmēs (kas apkopotas šā lēmuma 5.3.1. iedaļā, no 187. apsvēruma līdz 188. apsvēruma e) apakšpunktam) izdarot optimistiskāku pieņēmumu par tirgus attīstību, tādējādi apliecinot, ka PSA grupas modelētais scenārijs ir ticams un pietiekami piesardzīgs. Francijas iestādes atgādina, ka Fiat (un arī Opel) apliecināja, ka uzņēmuma IHS Global Insight dati ir piemēroti, lai novērtētu tirgus attīstības prognozes. Visbeidzot, Fiat neesot spējīgs spriest par dzīvotspējas atjaunošanu, pamatojoties uz pieejamo informāciju. Tādēļ Francijas iestādes uzskata, ka ir bezjēdzīgi apstrīdēt katru no Fiat citēto analītiķu izvirzītajiem iemesliem.

PSA

Fiat

PSA

Fiat

Opel

IHS Global Insight

Fiat

Fiat

6.3.2.   PAR ATBALSTA ELEMENTU, KAS IZRIET NO GARANTIJAS, UN TĀ IETEKMI UZ TIRGU

| (221) | Francijas iestādes uzsver, ka Fiat šajā ziņā savās piezīmēs (kas apkopotas šā lēmuma 5.3.3. iedaļā, 191. līdz 196. apsvērumā) novērtējot valsts atbalsta elementu aptuveni 100 līdz 110 bāzes punktu apmērā, proti, kā atbalsta summu EUR 231 miljona apmērā, kas ir ievērojami mazāk par tā diapazona apakšējo robežu, ko Komisija norāda lēmumā par procedūras sākšanu. Pēc Francijas iestāžu domām, šis Fiat novērtējums pierādot, ka Komisijas noteiktā atbalsta summa visdrīzāk ir pārāk augsta. |
| --- | --- |

(221)

Francijas iestādes uzsver, ka Fiat šajā ziņā savās piezīmēs (kas apkopotas šā lēmuma 5.3.3. iedaļā, 191. līdz 196. apsvērumā) novērtējot valsts atbalsta elementu aptuveni 100 līdz 110 bāzes punktu apmērā, proti, kā atbalsta summu EUR 231 miljona apmērā, kas ir ievērojami mazāk par tā diapazona apakšējo robežu, ko Komisija norāda lēmumā par procedūras sākšanu. Pēc Francijas iestāžu domām, šis Fiat novērtējums pierādot, ka Komisijas noteiktā atbalsta summa visdrīzāk ir pārāk augsta.

Fiat

Fiat

| (222) | Attiecībā uz komisiju par neizmantošanu (commitment fee) Francijas iestādes atgādina, ka PSA garantijas prēmija valstij esot aprēķināta, pamatojoties uz New Club Deal parakstījušo banku “visu ietverošām” (all-in) izmaksām (440 bāzes punkti), no kurām atņemtas to likviditātes izmaksas (tās novērtētas 180 bāzes punktu apmērā, ņemot vērā Itraxx Senior Financial piecu gadu indeksa vidējo mēneša likmi). Šīs izmaksas ietverot avansa (up-front) komisiju 120 bāzes punktu apmērā un tādu komisiju par neizmantošanu, kuras apmērs ir 40 % no uzcenojuma, proti, kura ir lielāka par komisiju, ko Fiat uzskata par atbilstošu tirgus praksei. Tādējādi, pēc Francijas iestāžu domām, Fiat piezīmes apstiprina, ka salīdzinājumā ar tirgus standarta praksi šī komisija ir novērtēta pārāk augstu. |
| --- | --- |

(222)

Attiecībā uz komisiju par neizmantošanu (commitment fee) Francijas iestādes atgādina, ka PSA garantijas prēmija valstij esot aprēķināta, pamatojoties uz New Club Deal parakstījušo banku “visu ietverošām” (all-in) izmaksām (440 bāzes punkti), no kurām atņemtas to likviditātes izmaksas (tās novērtētas 180 bāzes punktu apmērā, ņemot vērā Itraxx Senior Financial piecu gadu indeksa vidējo mēneša likmi). Šīs izmaksas ietverot avansa (up-front) komisiju 120 bāzes punktu apmērā un tādu komisiju par neizmantošanu, kuras apmērs ir 40 % no uzcenojuma, proti, kura ir lielāka par komisiju, ko Fiat uzskata par atbilstošu tirgus praksei. Tādējādi, pēc Francijas iestāžu domām, Fiat piezīmes apstiprina, ka salīdzinājumā ar tirgus standarta praksi šī komisija ir novērtēta pārāk augstu.

commitment fee

PSA

New Club Deal

all-in

Itraxx Senior Financial

up-front

Fiat

Fiat

| (223) | Visbeidzot, Francijas iestādes uzskata, ka būtu bijis loģiski neņemt vērā avansa komisiju un komisiju par neizmantošanu, jo valstij neesot alternatīvo izmaksu, proti, tādu izmaksu par kapitāla piesaistīšanu, par kurām bankas gadījumā būtu jāmaksā atlīdzība. |
| --- | --- |

(223)

Visbeidzot, Francijas iestādes uzskata, ka būtu bijis loģiski neņemt vērā avansa komisiju un komisiju par neizmantošanu, jo valstij neesot alternatīvo izmaksu, proti, tādu izmaksu par kapitāla piesaistīšanu, par kurām bankas gadījumā būtu jāmaksā atlīdzība.

| (224) | Francijas iestādes uzsver, ka Fiat atzīstot, ka garantijai ir īpaši ievērojama ietekme uz tirgu, taču nepaskaidrojot, kāda tā ir. Pēc Francijas domām, Fiat uzskatot, ka garantija piešķir BPF priekšrocības, kuras Komisija nav analizējusi un kuras izriet no tā, ka bankas finansēšanas izmaksas tiek uzturētas nemainīgā līmenī neatkarīgi no tirgus tendencēm. Francijas iestādes ir pārsteigtas par šādu argumentu, jo norādītā ietekme esot nepārprotami saistīta ar tādas garantijas esamību, kas tieši paredzēta bankas refinansēšanas izmaksu stabilizēšanai, ievērojot EUR 7 miljardu ierobežojumu. Turklāt BPF un PSA grupai piešķirtās priekšrocības, protams, jāanalizē attiecībā uz garantijas paziņošanas brīdi. |
| --- | --- |

(224)

Francijas iestādes uzsver, ka Fiat atzīstot, ka garantijai ir īpaši ievērojama ietekme uz tirgu, taču nepaskaidrojot, kāda tā ir. Pēc Francijas domām, Fiat uzskatot, ka garantija piešķir BPF priekšrocības, kuras Komisija nav analizējusi un kuras izriet no tā, ka bankas finansēšanas izmaksas tiek uzturētas nemainīgā līmenī neatkarīgi no tirgus tendencēm. Francijas iestādes ir pārsteigtas par šādu argumentu, jo norādītā ietekme esot nepārprotami saistīta ar tādas garantijas esamību, kas tieši paredzēta bankas refinansēšanas izmaksu stabilizēšanai, ievērojot EUR 7 miljardu ierobežojumu. Turklāt BPF un PSA grupai piešķirtās priekšrocības, protams, jāanalizē attiecībā uz garantijas paziņošanas brīdi.

Fiat

Fiat

BPF

BPF

PSA

6.3.3.   PAR KOMPENSĀCIJAS PASĀKUMIEM

| (225) | Vispirms Francijas iestādes uzskata, ka šajā ziņā Fiat piezīmes, kas apkopotas šā lēmuma 5.3.4. iedaļā, 198. līdz 200. apsvērumā, ir īpaši nenopietnas un nepamatotas. |
| --- | --- |

(225)

Vispirms Francijas iestādes uzskata, ka šajā ziņā Fiat piezīmes, kas apkopotas šā lēmuma 5.3.4. iedaļā, 198. līdz 200. apsvērumā, ir īpaši nenopietnas un nepamatotas.

Fiat

| (226) | Attiecībā uz kapitālieguldījumu apjoma samazināšanu Fiat neizdarot nevienu konkrētu un pamatotu secinājumu, kā rezultātā varētu apšaubīt, ka atsacīšanās no augstākās kategorijas automobiļiem ir īpaši ierobežojoša. |
| --- | --- |

(226)

Attiecībā uz kapitālieguldījumu apjoma samazināšanu Fiat neizdarot nevienu konkrētu un pamatotu secinājumu, kā rezultātā varētu apšaubīt, ka atsacīšanās no augstākās kategorijas automobiļiem ir īpaši ierobežojoša.

Fiat

| (227) | Runājot par pasākumu, kas attiecas uz Sevelnord, Fiat to uzskatot vienīgi par tādas jaudas iznomāšanu, ko PSA varot pēc saviem ieskatiem atgūt jebkurā brīdī. Francijas iestādes uzskata, ka, tā kā Fiat savā argumentā neņem vērā, ka pasākumi, ko nosaka Komisijas lēmumi, ir saistoši, šī kritiskā piezīme ir pilnībā neatbilstīga. Pēc Francijas domām, šis pasākums, tieši pretēji, esot neatgriezenisks, jo ļaujot Toyota ienākt tirgū optimālos apstākļos. |
| --- | --- |

(227)

Runājot par pasākumu, kas attiecas uz Sevelnord, Fiat to uzskatot vienīgi par tādas jaudas iznomāšanu, ko PSA varot pēc saviem ieskatiem atgūt jebkurā brīdī. Francijas iestādes uzskata, ka, tā kā Fiat savā argumentā neņem vērā, ka pasākumi, ko nosaka Komisijas lēmumi, ir saistoši, šī kritiskā piezīme ir pilnībā neatbilstīga. Pēc Francijas domām, šis pasākums, tieši pretēji, esot neatgriezenisks, jo ļaujot Toyota ienākt tirgū optimālos apstākļos.

Sevelnord

Fiat

PSA

Fiat

Toyota

| (228) | Fiat arī negatīvi vērtē atteikšanos no plug-in hibrīdtehnoloģijas, jo vispareizāk būtu, tieši pretēji, apvienot vairākus līdzekļus piesārņojošo vielu emisiju apjoma samazināšanai. Francijas iestādes atbild, ka tieši to paredzēja PSA sākotnēji pieņemtā stratēģija. Tādējādi, atsakoties no plug-in hibrīdtehnoloģijas, PSA grupa būtiski samazinātu savu konkurētspēju tirgū salīdzinājumā ar ražotājiem, kas var izmantot dažādas piesārņojošo vielu emisiju apjoma samazināšanas tehnoloģijas. Turklāt, pēc Francijas domām, Fiat kritiskās piezīmes par PSA“slikto tehnoloģisko izvēli” ieguldīt plug-in hibrīdtehnoloģijā vajadzētu aplūkot pašas Fiat grupas tehnoloģisko izvēļu kontekstā. Salīdzinot ar ražotājiem, kuri izvēlējušies ieguldīt šajā tehnoloģijā un kuru vidū ir ražotāji ar vislabākajiem darbības rādītājiem, Fiat esot viens no retajiem ražotājiem, kas nav izdarījuši šādu izvēli. |
| --- | --- |

(228)

Fiat arī negatīvi vērtē atteikšanos no plug-in hibrīdtehnoloģijas, jo vispareizāk būtu, tieši pretēji, apvienot vairākus līdzekļus piesārņojošo vielu emisiju apjoma samazināšanai. Francijas iestādes atbild, ka tieši to paredzēja PSA sākotnēji pieņemtā stratēģija. Tādējādi, atsakoties no plug-in hibrīdtehnoloģijas, PSA grupa būtiski samazinātu savu konkurētspēju tirgū salīdzinājumā ar ražotājiem, kas var izmantot dažādas piesārņojošo vielu emisiju apjoma samazināšanas tehnoloģijas. Turklāt, pēc Francijas domām, Fiat kritiskās piezīmes par PSA“slikto tehnoloģisko izvēli” ieguldīt plug-in hibrīdtehnoloģijā vajadzētu aplūkot pašas Fiat grupas tehnoloģisko izvēļu kontekstā. Salīdzinot ar ražotājiem, kuri izvēlējušies ieguldīt šajā tehnoloģijā un kuru vidū ir ražotāji ar vislabākajiem darbības rādītājiem, Fiat esot viens no retajiem ražotājiem, kas nav izdarījuši šādu izvēli.

Fiat

plug-in

PSA

plug-in

PSA

Fiat

PSA

slikto tehnoloģisko izvēli

plug-in

Fiat

Fiat

| (229) | Visbeidzot, Francijas iestādes atzīmē, ka Fiat tiešā veidā neizsakās par kompensācijas pasākumu, ar ko ierobežo BPF izplatības līmeni. Līdz ar to Francijas iestādes secina, ka esot ļoti sarežģīti noteikt saistības attiecībā uz katru valsti un segmentu. Francijas iestādes arī uzskata, ka Fiat iesniegtā informācija par tirgus attīstību apliecinot, ka tradicionālās bankas aiziet no attiecīgā tirgus un tādējādi palielinās piesaistīto banku izplatības līmenis. Visbeidzot, pēc Francijas iestāžu domām, jaunā tirdzniecības politika, kuru Fiat grupa ieviesa 2013. gada pirmajā ceturksnī un kura esot tai ļāvusi sasniegt izplatības līmeni 39,6 % apmērā, uzskatāmi atspoguļojot piedāvātā kompensācijas pasākuma īpaši ierobežojošo raksturu. Ierobežojot sava izplatības līmeņa palielināšanos, BPF ievērojami samazinātu savu spēju izteikt konkurētspējīgus piedāvājumus un tādējādi arī valsts garantijas iespējamo ietekmi uz tirgu. |
| --- | --- |

(229)

Visbeidzot, Francijas iestādes atzīmē, ka Fiat tiešā veidā neizsakās par kompensācijas pasākumu, ar ko ierobežo BPF izplatības līmeni. Līdz ar to Francijas iestādes secina, ka esot ļoti sarežģīti noteikt saistības attiecībā uz katru valsti un segmentu. Francijas iestādes arī uzskata, ka Fiat iesniegtā informācija par tirgus attīstību apliecinot, ka tradicionālās bankas aiziet no attiecīgā tirgus un tādējādi palielinās piesaistīto banku izplatības līmenis. Visbeidzot, pēc Francijas iestāžu domām, jaunā tirdzniecības politika, kuru Fiat grupa ieviesa 2013. gada pirmajā ceturksnī un kura esot tai ļāvusi sasniegt izplatības līmeni 39,6 % apmērā, uzskatāmi atspoguļojot piedāvātā kompensācijas pasākuma īpaši ierobežojošo raksturu. Ierobežojot sava izplatības līmeņa palielināšanos, BPF ievērojami samazinātu savu spēju izteikt konkurētspējīgus piedāvājumus un tādējādi arī valsts garantijas iespējamo ietekmi uz tirgu.

Fiat

BPF

Fiat

Fiat

BPF

6.3.4.   PAR PROJEKTU 50CO2CARS

PAR PROJEKTU

2

| (230) | Pēc Francijas domām, Fiat piezīmes, kas apkopotas šā lēmuma 5.3.2. iedaļā, 189. un 190. apsvērumā, no vienas puses attiecas uz šā projekta ieguldījumu dzīvotspējas atjaunošanā un no otras puses – uz šā projekta ietekmi uz tirgu. |
| --- | --- |

(230)

Pēc Francijas domām, Fiat piezīmes, kas apkopotas šā lēmuma 5.3.2. iedaļā, 189. un 190. apsvērumā, no vienas puses attiecas uz šā projekta ieguldījumu dzīvotspējas atjaunošanā un no otras puses – uz šā projekta ietekmi uz tirgu.

Fiat

| (231) | Francijas iestādes uzskata, ka Fiat kritiskās piezīmes esot pilnībā neatbilstīgas un ka Fiat neizprotot šā projekta mērķi, – izmantojot valsts atbalstu, apvienot dažādas prasmes un tehnoloģijas, lai ļautu partneriem izstrādāt hibridizācijas tehnoloģiju, kurai ir zemas izmaksas. |
| --- | --- |

(231)

Francijas iestādes uzskata, ka Fiat kritiskās piezīmes esot pilnībā neatbilstīgas un ka Fiat neizprotot šā projekta mērķi, – izmantojot valsts atbalstu, apvienot dažādas prasmes un tehnoloģijas, lai ļautu partneriem izstrādāt hibridizācijas tehnoloģiju, kurai ir zemas izmaksas.

Fiat

Fiat

| (232) | Pēc Francijas iestāžu domām, apstiprinot, ka visi ražotāji daudz iegulda projektos, kas paredzēti piesārņojošo vielu emisiju apjoma samazināšanai, Fiat esot apliecinājis, ka nepastāv nekāda ietekme, kas varētu “izspiest konkurentus no jomas”. |
| --- | --- |

(232)

Pēc Francijas iestāžu domām, apstiprinot, ka visi ražotāji daudz iegulda projektos, kas paredzēti piesārņojošo vielu emisiju apjoma samazināšanai, Fiat esot apliecinājis, ka nepastāv nekāda ietekme, kas varētu “izspiest konkurentus no jomas”.

Fiat

| (233) | Visbeidzot, attiecībā uz ietekmi uz tirgu Francijas iestādes uzskata, ka Fiat piezīmes ir pretrunīgas. Projekts tieši sniedzot risinājumu tam, par ko Fiat iebilst, proti, paredzētā ievērojamā tehnoloģiskā inovācija ļaušot būtiski samazināt hibrīdtehnoloģiju izmaksas, lai šīs tehnoloģijas varētu izplatīt tādā daudzumā, kas nodrošina to rentabilitāti. Tādēļ Francijas iestādes uzskata, ka Fiat kritiskās piezīmes par projekta 50CO2Cars ierobežotajām izredzēm gūt panākumus tirgū esot neatbilstīgas. Visbeidzot, pēc Francijas iestāžu, Fiat nepaskaidrojot, kā EUR 86 miljonu atbalsts varētu ietekmēt izgatavoto automobiļu galīgo cenu, lai gan uzskata, ka ražotāji veic vērienīgus ieguldījumus, lai sasniegtu piesārņojošo vielu emisiju apjoma samazināšanas mērķus, ko pieprasa ES tiesību akti. |
| --- | --- |

(233)

Visbeidzot, attiecībā uz ietekmi uz tirgu Francijas iestādes uzskata, ka Fiat piezīmes ir pretrunīgas. Projekts tieši sniedzot risinājumu tam, par ko Fiat iebilst, proti, paredzētā ievērojamā tehnoloģiskā inovācija ļaušot būtiski samazināt hibrīdtehnoloģiju izmaksas, lai šīs tehnoloģijas varētu izplatīt tādā daudzumā, kas nodrošina to rentabilitāti. Tādēļ Francijas iestādes uzskata, ka Fiat kritiskās piezīmes par projekta 50CO2Cars ierobežotajām izredzēm gūt panākumus tirgū esot neatbilstīgas. Visbeidzot, pēc Francijas iestāžu, Fiat nepaskaidrojot, kā EUR 86 miljonu atbalsts varētu ietekmēt izgatavoto automobiļu galīgo cenu, lai gan uzskata, ka ražotāji veic vērienīgus ieguldījumus, lai sasniegtu piesārņojošo vielu emisiju apjoma samazināšanas mērķus, ko pieprasa ES tiesību akti.

Fiat

Fiat

Fiat

50CO2

Fiat

6.4.   KOMENTĀRI PAR TOYOTA PIEZĪMĒM

KOMENTĀRI PAR TOYOTA PIEZĪMĒM

| (234) | Francija uzskata, ka kopumā Toyota piezīmes (kas apkopotas šā lēmuma 5.4. iedaļā, 202. līdz 206. apsvērumā) apstiprinot PSA grupas pārstrukturēšanas plāna pamatā esošo pieņēmumu ticamību un izvēļu atbilstību. Attiecībā uz projektu 50CO2Cars Toyota esot apstiprinājusi, ka videi draudzīgas tehnoloģijas nākotnē būs pārdošanas apjoma noteicošais faktors. Francijas iestādes uzskata, ka no Toyota piezīmēm izrietot, ka valsts atbalsts projektam 50CO2Cars neietekmē konkurentu konkurētspēju mild-hybrid segmentā. |
| --- | --- |

(234)

Francija uzskata, ka kopumā Toyota piezīmes (kas apkopotas šā lēmuma 5.4. iedaļā, 202. līdz 206. apsvērumā) apstiprinot PSA grupas pārstrukturēšanas plāna pamatā esošo pieņēmumu ticamību un izvēļu atbilstību. Attiecībā uz projektu 50CO2Cars Toyota esot apstiprinājusi, ka videi draudzīgas tehnoloģijas nākotnē būs pārdošanas apjoma noteicošais faktors. Francijas iestādes uzskata, ka no Toyota piezīmēm izrietot, ka valsts atbalsts projektam 50CO2Cars neietekmē konkurentu konkurētspēju mild-hybrid segmentā.

Toyota

PSA

50CO2

Toyota

50CO2

mild-hybrid

| (235) | Attiecībā uz kompensācijas pasākumiem, jo īpaši atbildot uz Toyota šaubām par to, vai pasākums, kas paredz pārtraukt ražot modeļus, kam ir zems pārdošanas apjoms, tiešām ir kompensācijas pasākums, Francijas iestādes atkārtoti apliecina, ka, pārdodot augstākās kategorijas automašīnu modeļus, tiek stimulēta visu to automašīnu tirdzniecība, ko pārdod ar attiecīgo preču zīmi. |
| --- | --- |

(235)

Attiecībā uz kompensācijas pasākumiem, jo īpaši atbildot uz Toyota šaubām par to, vai pasākums, kas paredz pārtraukt ražot modeļus, kam ir zems pārdošanas apjoms, tiešām ir kompensācijas pasākums, Francijas iestādes atkārtoti apliecina, ka, pārdodot augstākās kategorijas automašīnu modeļus, tiek stimulēta visu to automašīnu tirdzniecība, ko pārdod ar attiecīgo preču zīmi.

Toyota

| (236) | Attiecībā uz Sevelnord rūpnīcu uzņēmums Toyota paziņoja, ka sadarbības nolīgums ar PSA tam ļaušot turpināt darboties vieglo komerciālo automobiļu segmentā. Francijas iestādes vēlreiz uzsver, ka Toyota klātbūtne Sevelnord rūpnīcā ievērojami ietekmēs tā konkurētspēju, jo tādējādi Toyota varēs reāli un ievērojamā apjomā iekļauties šā segmenta tirgū. |
| --- | --- |

(236)

Attiecībā uz Sevelnord rūpnīcu uzņēmums Toyota paziņoja, ka sadarbības nolīgums ar PSA tam ļaušot turpināt darboties vieglo komerciālo automobiļu segmentā. Francijas iestādes vēlreiz uzsver, ka Toyota klātbūtne Sevelnord rūpnīcā ievērojami ietekmēs tā konkurētspēju, jo tādējādi Toyota varēs reāli un ievērojamā apjomā iekļauties šā segmenta tirgū.

Sevelnord

Toyota

PSA

Toyota

Sevelnord

Toyota

| (237) | Visbeidzot, pēc Francijas iestāžu domām, Toyota piezīmes esot pretrunā tās rīcībai tirgū. Tas, ka tiek pārdota Prius modeļa plug-in hibrīda versija, kuru Toyota raksturo kā savu hibrīdo automašīnu “pērli”, esot pretrunā Toyota negatīvajam vērtējumam attiecībā uz tirgus prognozēm šo automašīnu segmentā. |
| --- | --- |

(237)

Visbeidzot, pēc Francijas iestāžu domām, Toyota piezīmes esot pretrunā tās rīcībai tirgū. Tas, ka tiek pārdota Prius modeļa plug-in hibrīda versija, kuru Toyota raksturo kā savu hibrīdo automašīnu “pērli”, esot pretrunā Toyota negatīvajam vērtējumam attiecībā uz tirgus prognozēm šo automašīnu segmentā.

Toyota

Prius

plug-in

Toyota

Toyota

6.5.   KOMENTĀRI PAR PSA PIEZĪMĒM

KOMENTĀRI PAR PSA PIEZĪMĒM

| (238) | Francijas iestādes nesniedza komentārus par PSA grupas piezīmēm (kas apkopotas šā lēmuma 5.5. iedaļā, 207. līdz 214. apsvērumā). |
| --- | --- |

(238)

Francijas iestādes nesniedza komentārus par PSA grupas piezīmēm (kas apkopotas šā lēmuma 5.5. iedaļā, 207. līdz 214. apsvērumā).

PSA

7.   FRANCIJAS IESTĀŽU VEIKTIE GROZĪJUMI PAZIŅOJUMĀ

FRANCIJAS IESTĀŽU VEIKTIE GROZĪJUMI PAZIŅOJUMĀ

| (239) | Ar 2013. gada 16. jūlija paziņojumu, kas grozīts ar 2013. gada 23. jūlija vēstuli (turpmāk tekstā – “2013. gada 23. jūlija saistību vēstule” vai “2013. gada 23. jūlija vēstule”), Francijas iestādes veica grozījumus 2013. gada 12. martā paziņotajā pārstrukturēšanas plānā un uzņēmās turpmāk tekstā minētās saistības. Šīs saistības aizstāj Francijas iestāžu sākotnēji piedāvātos kompensācijas pasākumus. |
| --- | --- |

(239)

Ar 2013. gada 16. jūlija paziņojumu, kas grozīts ar 2013. gada 23. jūlija vēstuli (turpmāk tekstā – “2013. gada 23. jūlija saistību vēstule” vai “2013. gada 23. jūlija vēstule”), Francijas iestādes veica grozījumus 2013. gada 12. martā paziņotajā pārstrukturēšanas plānā un uzņēmās turpmāk tekstā minētās saistības. Šīs saistības aizstāj Francijas iestāžu sākotnēji piedāvātos kompensācijas pasākumus.

| (240) | Francijas iestādes precizēja, ka, ja vien nav noteikts citādi, šā lēmuma 7. iedaļā noteiktās grozītās saistības jāpiemēro līdz PSA grupas pārstrukturēšanas plāna pilnīgai īstenošanai, proti, 2015. gada 31. decembrim. |
| --- | --- |

(240)

Francijas iestādes precizēja, ka, ja vien nav noteikts citādi, šā lēmuma 7. iedaļā noteiktās grozītās saistības jāpiemēro līdz PSA grupas pārstrukturēšanas plāna pilnīgai īstenošanai, proti, 2015. gada 31. decembrim.

PSA

7.1.   APŅEMŠANĀS ATTIECĪBĀ UZ PSA GRUPAS PARĀDA LĪMENI

APŅEMŠANĀS ATTIECĪBĀ UZ PSA GRUPAS PARĀDA LĪMENI

| (241) | Katrā pārstrukturēšanas plāna īstenošanas gadā PSA grupas rūpnieciskās darbības un komercdarbības konsolidētais neto parāds, ko nosaka finanšu pārskatā, ko grāmatvedības nolūkos konstanti revidē katra gada 31. decembrī (“neto parāds”), nedrīkst pārsniegt maksimālo robežvērtību “A”, kas norādīta 16. tabulā.

  16. tabula



  PSA grupas neto parāda maksimālās robežvērtības










  PSA grupas neto parāda maksimālās robežvērtības |
| --- | --- |
| | 2013. g. | 2014. g. | 2015. g. | 2016. g. |
| Maksimālais neto parāds “A” | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* |
| Maksimālais neto parāds “B” | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* |

(241)

Katrā pārstrukturēšanas plāna īstenošanas gadā PSA grupas rūpnieciskās darbības un komercdarbības konsolidētais neto parāds, ko nosaka finanšu pārskatā, ko grāmatvedības nolūkos konstanti revidē katra gada 31. decembrī (“neto parāds”), nedrīkst pārsniegt maksimālo robežvērtību “A”, kas norādīta 16. tabulā.

PSA

16. tabula

16. tabula

PSA grupas neto parāda maksimālās robežvērtības

PSA

PSA grupas neto parāda maksimālās robežvērtības

2013. g.

2014. g.

2015. g.

2016. g.

Maksimālais neto parāds “A”

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

Maksimālais neto parāds “B”

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

| (242) | Ja, noslēdzoties konkrētam (“N”) gadam, neto parāds pārsniedz maksimālo robežvērtību “A”, PSA grupai jāveic jebkādi finanšu un/vai rūpniecības pārstrukturēšanas pasākumi, kas ir vajadzīgi un pietiekami, lai, noslēdzoties nākamajam (“N+1”) gadam, PSA grupas neto parāds nepārsniegtu maksimālo robežvērtību “A”, kurā neietver izmaksas, kas radušās, PSA īstenojot minētos pārstrukturēšanas pasākumus (“korektīvie pasākumi”). |
| --- | --- |

(242)

Ja, noslēdzoties konkrētam (“N”) gadam, neto parāds pārsniedz maksimālo robežvērtību “A”, PSA grupai jāveic jebkādi finanšu un/vai rūpniecības pārstrukturēšanas pasākumi, kas ir vajadzīgi un pietiekami, lai, noslēdzoties nākamajam (“N+1”) gadam, PSA grupas neto parāds nepārsniegtu maksimālo robežvērtību “A”, kurā neietver izmaksas, kas radušās, PSA īstenojot minētos pārstrukturēšanas pasākumus (“korektīvie pasākumi”).

PSA

PSA

PSA

| (243) | Katrs korektīvais pasākums un tā prognozētā finansiālā ietekme detalizēti jāapraksta un jāizsaka kvantitatīvi, kā arī korektīvajiem pasākumiem jāparedz precīzs un saistošs īstenošanas grafiks. Šie pasākumi var pilnībā vai daļēji ietvert pasākumus, kas provizoriski īstenoti pēc 2013. gada 31. jūlija, ja tie ir identificēti un skaidri aprakstīti un ja to prognozētā finansiālā ietekme atlikušajā pārstrukturēšanas plāna īstenošanas laikā ir izteikta kvantitatīvi. Informācija par korektīvajiem pasākumiem, tostarp PSA grupas naudas plūsmu atjauninātās prognozes, un atzinums, ko sniedzis neatkarīgais eksperts, kas definēts šā lēmuma 7.6. iedaļā, jāiesniedz Komisijai trīs mēnešu laikā no brīža, kad publicēti revidētie un konsolidētie finanšu pārskati, no kuriem izriet, ka PSA grupas neto parāds ir pārsniedzis attiecīgā gada maksimālo robežvērtību “A”. Komisijai, neapdraudot PSA grupas dzīvotspēju, ir jāpārbauda, ka šo korektīvo pasākumu prognozētās finansiālās ietekmes apmērs ir pietiekams. Pretējā gadījumā ir jāpiedāvā citi korektīvie pasākumi, kas jāapstiprina Komisijai. |
| --- | --- |

(243)

Katrs korektīvais pasākums un tā prognozētā finansiālā ietekme detalizēti jāapraksta un jāizsaka kvantitatīvi, kā arī korektīvajiem pasākumiem jāparedz precīzs un saistošs īstenošanas grafiks. Šie pasākumi var pilnībā vai daļēji ietvert pasākumus, kas provizoriski īstenoti pēc 2013. gada 31. jūlija, ja tie ir identificēti un skaidri aprakstīti un ja to prognozētā finansiālā ietekme atlikušajā pārstrukturēšanas plāna īstenošanas laikā ir izteikta kvantitatīvi. Informācija par korektīvajiem pasākumiem, tostarp PSA grupas naudas plūsmu atjauninātās prognozes, un atzinums, ko sniedzis neatkarīgais eksperts, kas definēts šā lēmuma 7.6. iedaļā, jāiesniedz Komisijai trīs mēnešu laikā no brīža, kad publicēti revidētie un konsolidētie finanšu pārskati, no kuriem izriet, ka PSA grupas neto parāds ir pārsniedzis attiecīgā gada maksimālo robežvērtību “A”. Komisijai, neapdraudot PSA grupas dzīvotspēju, ir jāpārbauda, ka šo korektīvo pasākumu prognozētās finansiālās ietekmes apmērs ir pietiekams. Pretējā gadījumā ir jāpiedāvā citi korektīvie pasākumi, kas jāapstiprina Komisijai.

PSA

PSA

PSA

| (244) | Pārstrukturēšanas plānu uzskata par pareizi īstenotu un Francijas iestāžu uzņemtās saistības par izpildītām, ja, beidzoties N+1 gadam, korektīvie pasākumi vai jebkādi citi finanšu un/vai rūpniecības pārstrukturēšanas pasākumi, ko PSA grupa veikusi pēc 2013. gada 31. jūlija, ir devuši gaidītos finansiālos rezultātus attiecībā uz neto parādu vai ja neto parāds N+1 gadā nepārsniedz maksimālo robežvērtību “A”. Ja tā nav, Francijas iestādēm, ja vajadzīgs, jāpaziņo Komisijai grozīts PSA grupas pārstrukturēšanas plāns, ievērojot tā sauktā “vienreiz uz pēdējoreiz” nosacījuma piemērošanas robežas, lai Komisija varētu grozīt šo lēmumu, ar ko valsts atbalstu PSA grupas pārstrukturēšanai atzīst par saderīgu ar iekšējo tirgu. |
| --- | --- |

(244)

Pārstrukturēšanas plānu uzskata par pareizi īstenotu un Francijas iestāžu uzņemtās saistības par izpildītām, ja, beidzoties N+1 gadam, korektīvie pasākumi vai jebkādi citi finanšu un/vai rūpniecības pārstrukturēšanas pasākumi, ko PSA grupa veikusi pēc 2013. gada 31. jūlija, ir devuši gaidītos finansiālos rezultātus attiecībā uz neto parādu vai ja neto parāds N+1 gadā nepārsniedz maksimālo robežvērtību “A”. Ja tā nav, Francijas iestādēm, ja vajadzīgs, jāpaziņo Komisijai grozīts PSA grupas pārstrukturēšanas plāns, ievērojot tā sauktā “vienreiz uz pēdējoreiz” nosacījuma piemērošanas robežas, lai Komisija varētu grozīt šo lēmumu, ar ko valsts atbalstu PSA grupas pārstrukturēšanai atzīst par saderīgu ar iekšējo tirgu.

PSA

PSA

PSA

| (245) | Tas pats notiek, ja PSA grupas neto parāds pārstrukturēšanas plāna īstenošanas laikā divus gadus pēc kārtas pārsniedz maksimālo robežvērtību “B”. Arī šādā gadījumā un tādā pašā veidā Francijas iestādēm, ja vajadzīgs, jāpaziņo Eiropas Komisijai grozīts PSA grupas pārstrukturēšanas plāns, lai tā varētu no jauna novērtēt, vai valsts atbalsts PSA grupas pārstrukturēšanai ir saderīgs. |
| --- | --- |

(245)

Tas pats notiek, ja PSA grupas neto parāds pārstrukturēšanas plāna īstenošanas laikā divus gadus pēc kārtas pārsniedz maksimālo robežvērtību “B”. Arī šādā gadījumā un tādā pašā veidā Francijas iestādēm, ja vajadzīgs, jāpaziņo Eiropas Komisijai grozīts PSA grupas pārstrukturēšanas plāns, lai tā varētu no jauna novērtēt, vai valsts atbalsts PSA grupas pārstrukturēšanai ir saderīgs.

PSA

PSA

PSA

| (246) | Katrā ziņā šo apņemšanos uzskata par izpildītu attiecībā uz visu pārstrukturēšanas periodu, līdzko PSA grupas īstenotie korektīvie pasākumi, kas paziņoti Komisijai saskaņā ar šā lēmuma 243. apsvēruma nosacījumiem, attiecībā uz neto parādu ir devuši kumulatīvus finansiālus rezultātus EUR [0–5] miljardu apmērā. |
| --- | --- |

(246)

Katrā ziņā šo apņemšanos uzskata par izpildītu attiecībā uz visu pārstrukturēšanas periodu, līdzko PSA grupas īstenotie korektīvie pasākumi, kas paziņoti Komisijai saskaņā ar šā lēmuma 243. apsvēruma nosacījumiem, attiecībā uz neto parādu ir devuši kumulatīvus finansiālus rezultātus EUR [0–5] miljardu apmērā.

PSA

7.2.   APŅEMŠANĀS ATTIECĪBĀ UZ BPF IZPLATĪBAS LĪMENI

APŅEMŠANĀS ATTIECĪBĀ UZ BPF IZPLATĪBAS LĪMENI

| (247) | Francijas iestādes apņemas ieviest šā lēmuma 248. līdz 250. apsvērumā aprakstītos grozījumus attiecībā uz garantijas komisijas maksu, kuru paredz 3. panta 3. punkts protokolā, kas 2013. gada 5. martā noslēgts starp Peugeot S.A., Banque PSA un valsti (“Protokols”) attiecībā uz atlīdzību par autonomu un pēc pirmā pieprasījuma izsniedzamu garantiju (“Garantija”), par kuru valsts un Banque PSA noslēgs vienošanos Peugeot S.A. un Banque de France klātbūtnē (“Garantijas komisijas maksa”). |
| --- | --- |

(247)

Francijas iestādes apņemas ieviest šā lēmuma 248. līdz 250. apsvērumā aprakstītos grozījumus attiecībā uz garantijas komisijas maksu, kuru paredz 3. panta 3. punkts protokolā, kas 2013. gada 5. martā noslēgts starp Peugeot S.A., Banque PSA un valsti (“Protokols”) attiecībā uz atlīdzību par autonomu un pēc pirmā pieprasījuma izsniedzamu garantiju (“Garantija”), par kuru valsts un Banque PSA noslēgs vienošanos Peugeot S.A. un Banque de France klātbūtnē (“Garantijas komisijas maksa”).

Peugeot S.A.

Banque PSA

Banque PSA

Peugeot S.A.

Banque de France

| (248) | Kamēr apgrozībā būs emitētie “Nodrošinātie vērtspapīri”, kuri definēti Protokolā un uz kuriem attiecas Garantija, Protokola 3. panta 3. punktā paredzētā Garantijas komisijas maksa 260 bāzes punktu apmērā tiks paaugstināta saskaņā ar šā lēmuma 249. un 250. apsvēruma nosacījumiem, līdzko Banque PSA izplatības līmenis G10 valstīs (Vācija, Austrija, Beļģija, Itālija, Spānija, Nīderlande, Portugāle, Šveice, Francija un Lielbritānija) pārsniegs [26–29]* %. |
| --- | --- |

(248)

Kamēr apgrozībā būs emitētie “Nodrošinātie vērtspapīri”, kuri definēti Protokolā un uz kuriem attiecas Garantija, Protokola 3. panta 3. punktā paredzētā Garantijas komisijas maksa 260 bāzes punktu apmērā tiks paaugstināta saskaņā ar šā lēmuma 249. un 250. apsvēruma nosacījumiem, līdzko Banque PSA izplatības līmenis G10 valstīs (Vācija, Austrija, Beļģija, Itālija, Spānija, Nīderlande, Portugāle, Šveice, Francija un Lielbritānija) pārsniegs [26–29]* %.

Banque PSA

| (249) | Garantijas komisijas maksa tiks paaugstināta:






  a) | atkarībā no Banque PSA izplatības līmeņa G10 valstīs, kā norādīts šā lēmuma 250. apsvērumā esošajā 17. tabulā, ņemot vērā, ka, ja izplatības līmenim, ko nosaka par konkrētu laikposmu, ir viens vai vairāki cipari aiz komata, Garantijas komisijas maksas palielinājumu aprēķina, veicot lineāro interpolāciju starp Garantijas komisijas maksu, kas jāmaksā par izplatības līmeni, kas ir izteikts kā tuvākais mazākais veselais skaitlis, un Garantijas komisijas maksu, kas jāmaksā par izplatības līmeni, kas ir izteikts kā tuvākais lielākais veselais skaitlis un atspoguļots šā lēmuma 250. apsvērumā esošajā 17. tabulā; |
| --- | --- | --- |

(249)

Garantijas komisijas maksa tiks paaugstināta:

a)

atkarībā no Banque PSA izplatības līmeņa G10 valstīs, kā norādīts šā lēmuma 250. apsvērumā esošajā 17. tabulā, ņemot vērā, ka, ja izplatības līmenim, ko nosaka par konkrētu laikposmu, ir viens vai vairāki cipari aiz komata, Garantijas komisijas maksas palielinājumu aprēķina, veicot lineāro interpolāciju starp Garantijas komisijas maksu, kas jāmaksā par izplatības līmeni, kas ir izteikts kā tuvākais mazākais veselais skaitlis, un Garantijas komisijas maksu, kas jāmaksā par izplatības līmeni, kas ir izteikts kā tuvākais lielākais veselais skaitlis un atspoguļots šā lēmuma 250. apsvērumā esošajā 17. tabulā;

Banque PSA

| b) | ne vairāk kā par 231 bāzes punktu, lai Garantijas komisijas maksa nepārsniegtu 491 bāzes punktu, kas saskaņā ar Komisijas vērtējumu atbilst Garantijas tirgus vērtībai. |
| --- | --- |

b)

ne vairāk kā par 231 bāzes punktu, lai Garantijas komisijas maksa nepārsniegtu 491 bāzes punktu, kas saskaņā ar Komisijas vērtējumu atbilst Garantijas tirgus vērtībai.

| (250) | Izplatības līmenis tiks noteikts reizi gadā 30. jūnijā. Garantijas komisijas maksas palielinājums tiks aprēķināts katra gada 30. jūnijā par iepriekšējiem divpadsmit mēnešiem, ņemot vērā to emitēto “Garantēto vērtspapīru” dažādo līniju saistību pamatsummas vidējo atlikumu šajā periodā, kuri definēti Protokolā un uz kuriem attiecas Garantija. Garantijas komisijas maksas pirmais palielinājums būs jāaprēķina 2013. gada 30. jūnijā, ņemot vērā izplatības līmeni laikposmā no 2012. gada 1. jūlija līdz 2013. gada 30. jūnijam.

  17. tabula


  Garantijas komisijas maksas palielinājums
















  Izplatības līmenis (%) | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Garantijas komisijas maksas palielinājums (bāzes punkti)* | [10-20] | [20-30] | [40-50] | [70-80] | [90-120] | [120-150] | [150-180] | [180-210] | [200-230]- | 231 |

(250)

Izplatības līmenis tiks noteikts reizi gadā 30. jūnijā. Garantijas komisijas maksas palielinājums tiks aprēķināts katra gada 30. jūnijā par iepriekšējiem divpadsmit mēnešiem, ņemot vērā to emitēto “Garantēto vērtspapīru” dažādo līniju saistību pamatsummas vidējo atlikumu šajā periodā, kuri definēti Protokolā un uz kuriem attiecas Garantija. Garantijas komisijas maksas pirmais palielinājums būs jāaprēķina 2013. gada 30. jūnijā, ņemot vērā izplatības līmeni laikposmā no 2012. gada 1. jūlija līdz 2013. gada 30. jūnijam.

17. tabula

17. tabula

Garantijas komisijas maksas palielinājums

Garantijas komisijas maksas palielinājums

Izplatības līmenis (%)

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

Garantijas komisijas maksas palielinājums (bāzes punkti)*

[10-20]

[20-30]

[40-50]

[70-80]

[90-120]

[120-150]

[150-180]

[180-210]

[200-230]-

231

7.3.   APŅEMŠANĀS ATTURĒTIES NO KAPITĀLA DAĻU UN AKTĪVU IEGĀDES

APŅEMŠANĀS ATTURĒTIES NO KAPITĀLA DAĻU UN AKTĪVU IEGĀDES

| (251) | PSA grupa apņemas visā tās pārstrukturēšanas plāna īstenošanas laikā, proti, līdz 2015. gada 31. decembrim atturēties no citu uzņēmumu kapitāla daļu vai jebkādas uzņēmumu aktīvu iegādes. Šī prasība neattiecas uz: i) uzņēmumu kapitāla daļu vai aktīvu iegādi, ja summa skaidrā naudā, ko PSA grupa novirza plānotajai iegādei, nepārsniedz EUR 100 miljonus gadā; un ii) uzņēmumu kapitāla daļu vai aktīvu iegādi, par to iepriekš saņemot Eiropas Komisijas atļauju, ja šāda iegāde ir nepieciešama, lai nodrošinātu PSA grupas dzīvotspēju un ļautu tai sasniegt pārstrukturēšanas plāna mērķus. Ja ir paredzēts veikt šās rindkopas ii) apakšpunktā minēto iegādi, par to saprātīgā termiņā ir jāziņo Komisijai, lai tā varētu novērtēt plānoto iegādi, ņemot vērā detalizēto finanšu informāciju par šo iegādi un tās nozīmi un ietekmi attiecībā uz PSA grupas pašu kapitālu. |
| --- | --- |

(251)

PSA grupa apņemas visā tās pārstrukturēšanas plāna īstenošanas laikā, proti, līdz 2015. gada 31. decembrim atturēties no citu uzņēmumu kapitāla daļu vai jebkādas uzņēmumu aktīvu iegādes. Šī prasība neattiecas uz: i) uzņēmumu kapitāla daļu vai aktīvu iegādi, ja summa skaidrā naudā, ko PSA grupa novirza plānotajai iegādei, nepārsniedz EUR 100 miljonus gadā; un ii) uzņēmumu kapitāla daļu vai aktīvu iegādi, par to iepriekš saņemot Eiropas Komisijas atļauju, ja šāda iegāde ir nepieciešama, lai nodrošinātu PSA grupas dzīvotspēju un ļautu tai sasniegt pārstrukturēšanas plāna mērķus. Ja ir paredzēts veikt šās rindkopas ii) apakšpunktā minēto iegādi, par to saprātīgā termiņā ir jāziņo Komisijai, lai tā varētu novērtēt plānoto iegādi, ņemot vērā detalizēto finanšu informāciju par šo iegādi un tās nozīmi un ietekmi attiecībā uz PSA grupas pašu kapitālu.

PSA

PSA

PSA

PSA

| (252) | Turklāt PSA grupa, saņemot Eiropas Komisijas atļauju, varēs iegādāties: i) kapitāldaļas kā atlīdzību par ieguldījumu vai veiktajām darbībām pārdošanas operācijas vai apvienošanas darījuma (apvienojot vai iemaksājot) rezultātā; ii) vērtspapīrus, aktīvus vai pasīvus to vienlaicīgai tālākpārdošanai ar tādiem nosacījumiem, kas nepalielina PSA grupas neto parāda līmeni. Šādi iegādes darījumi netiks ietverti iepriekšējā rindkopā minētajā summā – EUR 100 miljonos. Ja ir paredzēts veikt šās rindkopas i) un ii) apakšpunktā minēto iegādi, par to saprātīgā termiņā ir jāziņo Komisijai, lai tā varētu novērtēt plānoto darījumu būtību. |
| --- | --- |

(252)

Turklāt PSA grupa, saņemot Eiropas Komisijas atļauju, varēs iegādāties: i) kapitāldaļas kā atlīdzību par ieguldījumu vai veiktajām darbībām pārdošanas operācijas vai apvienošanas darījuma (apvienojot vai iemaksājot) rezultātā; ii) vērtspapīrus, aktīvus vai pasīvus to vienlaicīgai tālākpārdošanai ar tādiem nosacījumiem, kas nepalielina PSA grupas neto parāda līmeni. Šādi iegādes darījumi netiks ietverti iepriekšējā rindkopā minētajā summā – EUR 100 miljonos. Ja ir paredzēts veikt šās rindkopas i) un ii) apakšpunktā minēto iegādi, par to saprātīgā termiņā ir jāziņo Komisijai, lai tā varētu novērtēt plānoto darījumu būtību.

PSA

PSA

| (253) | Par uzņēmumu kapitāla daļu vai aktīvu iegādes darījumiem, kurus Faurecia vai jebkurš tā meitasuzņēmums plāno īstenot PSA grupas pārstrukturēšanas laikā, proti, līdz 2015. gada 31. decembrim un kuru summa pārsniedz iepriekšminēto maksimālo apjomu – EUR 100 miljonus gadā, būs jāsaņem iepriekšēja atļauja no Eiropas Komisijas, kura pozitīvi raudzīsies uz iegādes darījumiem, kas i) tieši vai netieši sekmē PSA grupas dzīvotspējas atjaunošanu, pozitīvi ietekmējot PSA grupas paredzamos ienākumus, un ii) neapiet nosacījumu, ka atbalsta ietekme jāierobežo līdz stingram minimumam, kas vajadzīgs, lai sasniegtu PSA grupas pārstrukturēšanas plāna mērķus. Ja ir paredzēts veikt šajā rindkopā minēto iegādi, par to saprātīgā termiņā ir jāziņo Komisijai, lai tā varētu novērtēt plānoto iegādi, ņemot vērā abus iepriekšminētos kritērijus. |
| --- | --- |

(253)

Par uzņēmumu kapitāla daļu vai aktīvu iegādes darījumiem, kurus Faurecia vai jebkurš tā meitasuzņēmums plāno īstenot PSA grupas pārstrukturēšanas laikā, proti, līdz 2015. gada 31. decembrim un kuru summa pārsniedz iepriekšminēto maksimālo apjomu – EUR 100 miljonus gadā, būs jāsaņem iepriekšēja atļauja no Eiropas Komisijas, kura pozitīvi raudzīsies uz iegādes darījumiem, kas i) tieši vai netieši sekmē PSA grupas dzīvotspējas atjaunošanu, pozitīvi ietekmējot PSA grupas paredzamos ienākumus, un ii) neapiet nosacījumu, ka atbalsta ietekme jāierobežo līdz stingram minimumam, kas vajadzīgs, lai sasniegtu PSA grupas pārstrukturēšanas plāna mērķus. Ja ir paredzēts veikt šajā rindkopā minēto iegādi, par to saprātīgā termiņā ir jāziņo Komisijai, lai tā varētu novērtēt plānoto iegādi, ņemot vērā abus iepriekšminētos kritērijus.

Faurecia

PSA

PSA

PSA

PSA

| (254) | Ja, noslēdzoties konkrētam (“N”) gadam, PSA grupas faktiskais neto parāda līmenis (kas definēts iepriekš tekstā) būs zemāks par neto parāda līmeni, kas attiecībā uz šo gadu 2013. gada 31. maijā paredzēts 2013. gada VTP (sākotnējā versija), ko Francijas iestādes paziņoja 2013. gada 3. jūnijā, šo saistību paredzētais maksimālais apjoms – EUR 100 miljoni gadā – tiks automātiski palielināts nākamajam (“N+1”) gadam proporcionāli starpībai, kas izteikta miljonos euro, starp PSA grupas faktisko neto parāda līmeni “N” gadā un neto parāda līmeni, kas attiecībā uz šo gadu 2013. gada 31. maijā paredzēts 2013. gada VTP (sākotnējā versija), ko Francijas iestādes paziņoja 2013. gada 3. jūnijā. |
| --- | --- |

(254)

Ja, noslēdzoties konkrētam (“N”) gadam, PSA grupas faktiskais neto parāda līmenis (kas definēts iepriekš tekstā) būs zemāks par neto parāda līmeni, kas attiecībā uz šo gadu 2013. gada 31. maijā paredzēts 2013. gada VTP (sākotnējā versija), ko Francijas iestādes paziņoja 2013. gada 3. jūnijā, šo saistību paredzētais maksimālais apjoms – EUR 100 miljoni gadā – tiks automātiski palielināts nākamajam (“N+1”) gadam proporcionāli starpībai, kas izteikta miljonos euro, starp PSA grupas faktisko neto parāda līmeni “N” gadā un neto parāda līmeni, kas attiecībā uz šo gadu 2013. gada 31. maijā paredzēts 2013. gada VTP (sākotnējā versija), ko Francijas iestādes paziņoja 2013. gada 3. jūnijā.

PSA

PSA

7.4.   APŅEMŠANĀS ATTIECĪBĀ UZ IZPLATĪTĀJIEM PIEŠĶIRTĀ FINANSĒJUMA UZCENOJUMU

APŅEMŠANĀS ATTIECĪBĀ UZ IZPLATĪTĀJIEM PIEŠĶIRTĀ FINANSĒJUMA UZCENOJUMU

| (255) | PSA grupa visā pārstrukturēšanas plāna īstenošanas laikā nesamazinās tās izplatīšanas tīklā strādājošajiem izplatītājiem piešķirtā finansējuma gada vidējo uzcenojumu (korporatīvā tīkla finansējums, kā norādīts Banque PSA gada ziņojumā) zem gada vidējā uzcenojuma, kas attiecībā uz iepriekšējiem divpadsmit mēnešiem fiksēts 2013. gada 30. jūnijā. |
| --- | --- |

(255)

PSA grupa visā pārstrukturēšanas plāna īstenošanas laikā nesamazinās tās izplatīšanas tīklā strādājošajiem izplatītājiem piešķirtā finansējuma gada vidējo uzcenojumu (korporatīvā tīkla finansējums, kā norādīts Banque PSA gada ziņojumā) zem gada vidējā uzcenojuma, kas attiecībā uz iepriekšējiem divpadsmit mēnešiem fiksēts 2013. gada 30. jūnijā.

PSA

Banque PSA

7.5.   APŅEMŠANĀS ATTIECĪBĀ UZ PROJEKTU 50CO2CARS

APŅEMŠANĀS ATTIECĪBĀ UZ PROJEKTU 50CO2

| (256) | Francijas iestādes apņemas nodrošināt to, ka attiecībā uz projektu 50CO2Cars, kas definēts Francijas iestāžu 2013. gada 12. marta paziņojuma 1.2. iedaļā, EUR 24,5 miljonu dotācija, ko sākotnēji bija paredzēts piešķirt par labu PSA grupai, izpaužas kā atmaksājamie avansi, kam mutatis mutandis piemēro tādus pašus atmaksāšanas noteikumus, nosacījumus un kārtību, ko piemēro tiem atmaksājamajiem avansiem EUR 61,4 miljonu apmērā, kas jau ir paredzēti projektam 50CO2Cars. Sākotnēji paredzētais atmaksāšanas grafiks netiek mainīts. Summa, kas jāatmaksā katrā atmaksāšanas reizē, jāpalielina proporcionāli avansu apjoma pieaugumam. |
| --- | --- |

(256)

Francijas iestādes apņemas nodrošināt to, ka attiecībā uz projektu 50CO2Cars, kas definēts Francijas iestāžu 2013. gada 12. marta paziņojuma 1.2. iedaļā, EUR 24,5 miljonu dotācija, ko sākotnēji bija paredzēts piešķirt par labu PSA grupai, izpaužas kā atmaksājamie avansi, kam mutatis mutandis piemēro tādus pašus atmaksāšanas noteikumus, nosacījumus un kārtību, ko piemēro tiem atmaksājamajiem avansiem EUR 61,4 miljonu apmērā, kas jau ir paredzēti projektam 50CO2Cars. Sākotnēji paredzētais atmaksāšanas grafiks netiek mainīts. Summa, kas jāatmaksā katrā atmaksāšanas reizē, jāpalielina proporcionāli avansu apjoma pieaugumam.

50CO2

PSA

mutatis mutandis

50CO2

7.6.   ĪSTENOŠANA UN NEATKARĪGAIS EKSPERTS

ĪSTENOŠANA UN NEATKARĪGAIS EKSPERTS

| (257) | Francijas iestādes apņemas nodrošināt, ka PSA grupa pilnvaro neatkarīgu ekspertu, kuram saskaņā ar pielikumā aprakstītajiem nosacījumiem visā pārstrukturēšanas plāna īstenošanas laikā, proti, līdz 2015. gada 31. decembrim detalizēti jāpārbauda, ka tiek izpildītas saistības, ko paredz 2013. gada 23. jūlija saistību vēstule (“neatkarīgais eksperts”). |
| --- | --- |

(257)

Francijas iestādes apņemas nodrošināt, ka PSA grupa pilnvaro neatkarīgu ekspertu, kuram saskaņā ar pielikumā aprakstītajiem nosacījumiem visā pārstrukturēšanas plāna īstenošanas laikā, proti, līdz 2015. gada 31. decembrim detalizēti jāpārbauda, ka tiek izpildītas saistības, ko paredz 2013. gada 23. jūlija saistību vēstule (“neatkarīgais eksperts”).

PSA

8.   ATBALSTA NOVĒRTĒJUMS

ATBALSTA NOVĒRTĒJUMS

8.1.   ATBALSTA ESAMĪBA LESD 107. PANTA 1. PUNKTA IZPRATNĒ

ATBALSTA ESAMĪBA LESD 107. PANTA 1. PUNKTA IZPRATNĒ

| (258) | LESD 107. panta 1. punktā ir noteikts, ka “ar iekšējo tirgu nav saderīgs nekāds atbalsts, ko piešķir dalībvalstis vai ko jebkādā citā veidā piešķir no valsts līdzekļiem un kas rada vai draud radīt konkurences izkropļojumus, dodot priekšroku konkrētiem uzņēmumiem vai konkrētu preču ražošanai, ciktāl tāds atbalsts iespaido tirdzniecību starp dalībvalstīm”. |
| --- | --- |

(258)

LESD 107. panta 1. punktā ir noteikts, ka “ar iekšējo tirgu nav saderīgs nekāds atbalsts, ko piešķir dalībvalstis vai ko jebkādā citā veidā piešķir no valsts līdzekļiem un kas rada vai draud radīt konkurences izkropļojumus, dodot priekšroku konkrētiem uzņēmumiem vai konkrētu preču ražošanai, ciktāl tāds atbalsts iespaido tirdzniecību starp dalībvalstīm”.

| (259) | Pamatojoties uz šo noteikumu, Komisija uzskata, ka., lai valsts pasākumu varētu atzīt par valsts atbalstu, ir jāizpildās visiem turpmāk izklāstītajiem nosacījumiem: i) attiecīgais pasākums piešķir priekšrocības tā saņēmējam, ii) priekšrocības piešķir no valsts līdzekļiem, iii) šīs priekšrocības ir selektīvas, iv) attiecīgais pasākums rada vai draud radīt konkurences izkropļojumus un var iespaidot tirdzniecību starp dalībvalstīm. |
| --- | --- |

(259)

Pamatojoties uz šo noteikumu, Komisija uzskata, ka., lai valsts pasākumu varētu atzīt par valsts atbalstu, ir jāizpildās visiem turpmāk izklāstītajiem nosacījumiem: i) attiecīgais pasākums piešķir priekšrocības tā saņēmējam, ii) priekšrocības piešķir no valsts līdzekļiem, iii) šīs priekšrocības ir selektīvas, iv) attiecīgais pasākums rada vai draud radīt konkurences izkropļojumus un var iespaidot tirdzniecību starp dalībvalstīm.

| (260) | Komisija uzskata, ka valsts garantija BPF labā un atmaksājamie avansi, ko PSA grupai plānots piešķirt P&A projekta 50CO2Cars īstenošanai, ir valsts atbalsts LESD 107. panta 1. punkta izpratnē šādu iemeslu dēļ: |
| --- | --- |

(260)

Komisija uzskata, ka valsts garantija BPF labā un atmaksājamie avansi, ko PSA grupai plānots piešķirt P&A projekta 50CO2Cars īstenošanai, ir valsts atbalsts LESD 107. panta 1. punkta izpratnē šādu iemeslu dēļ:

BPF

PSA

50CO2

8.1.1.   VALSTS GARANTIJA PSA GRUPAS BANKAI

| (261) | Komisija atzīmē, pirmkārt, ka savā 2013. gada 11. februāra lēmumā, ar ko pagaidu kārtā atļauj sniegt garantijas pirmo daļu kā glābšanas atbalstu, tā secināja, ka pasākums ir atbalsts LESD 107. panta 1. punkta izpratnē. Francija neapstrīdēja minēto lēmumu un paziņoja šo pasākumu kā pārstrukturēšanas atbalstu. |
| --- | --- |

(261)

Komisija atzīmē, pirmkārt, ka savā 2013. gada 11. februāra lēmumā, ar ko pagaidu kārtā atļauj sniegt garantijas pirmo daļu kā glābšanas atbalstu, tā secināja, ka pasākums ir atbalsts LESD 107. panta 1. punkta izpratnē. Francija neapstrīdēja minēto lēmumu un paziņoja šo pasākumu kā pārstrukturēšanas atbalstu.

8.1.1.1.   
  Par valsts līdzekļu izmantošanu

Par valsts līdzekļu izmantošanu

| (262) | Attiecībā uz valsts līdzekļu nodošanu jāuzsver, ka Francija garantiju piešķirs, piemērojot 85. pantu 2012. gada 29. decembra Finanšu likuma Nr. 2012-1510 grozījumos. |
| --- | --- |

(262)

Attiecībā uz valsts līdzekļu nodošanu jāuzsver, ka Francija garantiju piešķirs, piemērojot 85. pantu 2012. gada 29. decembra Finanšu likuma Nr. 2012-1510 grozījumos.

| (263) | Šis apstāklis pats par sevi pietiekami apliecina, ka pasākumam būs valstiska izcelsme. |
| --- | --- |

(263)

Šis apstāklis pats par sevi pietiekami apliecina, ka pasākumam būs valstiska izcelsme.

8.1.1.2.   
  Par ekonomisko priekšrocību esamību

Par ekonomisko priekšrocību esamību

| (264) | Attiecībā uz priekšrocību esamību no pastāvīgās judikatūras izriet, ka, lai novērtētu, vai valsts pasākums ir atbalsts, jānosaka, vai uzņēmums, kura labā īsteno pasākumu, gūst ekonomiskas priekšrocības, ko tas nebūtu saņēmis parastos tirgus apstākļos. Tātad Komisijai jānovērtē, kādā mērā BPF piešķirtā garantija paredz tirgum atbilstošu atlīdzību. |
| --- | --- |

(264)

Attiecībā uz priekšrocību esamību no pastāvīgās judikatūras izriet, ka, lai novērtētu, vai valsts pasākums ir atbalsts, jānosaka, vai uzņēmums, kura labā īsteno pasākumu, gūst ekonomiskas priekšrocības, ko tas nebūtu saņēmis parastos tirgus apstākļos. Tātad Komisijai jānovērtē, kādā mērā BPF piešķirtā garantija paredz tirgum atbilstošu atlīdzību.

BPF

| (265) | Francijas iestādes 2013. gada 12. marta paziņojumā novērtēja, ka attiecībā uz maksimālo garantijas pamatsummu 7 miljardu euro apmērā atbalsta elements atrodas robežās no 453 līdz 480 miljoniem euro. Šī novērtējuma pamatā bija tādu BPF emitēto obligāciju ienesīguma interpolēšana, kuru dzēšanas termiņš ir trīs gadi. Francijas iestādes 128. apsvērumā apkopotajās Francijas piezīmēs attiecībā uz lēmumu par procedūras sākšanu uzskata, ka, ņemot vērā riska prēmiju 40 bāzes punktu apmērā un trīs mēnešu atsauces periodu, no garantijas izrietošā atbalsta summa ir EUR 396 miljoni. Ja būtu jāņem vērā riska prēmija 24 bāzes punktu apmērā (kā riska prēmija, ko konstatēja attiecībā uz glābšanas atbalsta rezultātā veikto emisiju), atbalsta summa būtu EUR 429 miljoni. |
| --- | --- |

(265)

Francijas iestādes 2013. gada 12. marta paziņojumā novērtēja, ka attiecībā uz maksimālo garantijas pamatsummu 7 miljardu euro apmērā atbalsta elements atrodas robežās no 453 līdz 480 miljoniem euro. Šī novērtējuma pamatā bija tādu BPF emitēto obligāciju ienesīguma interpolēšana, kuru dzēšanas termiņš ir trīs gadi. Francijas iestādes 128. apsvērumā apkopotajās Francijas piezīmēs attiecībā uz lēmumu par procedūras sākšanu uzskata, ka, ņemot vērā riska prēmiju 40 bāzes punktu apmērā un trīs mēnešu atsauces periodu, no garantijas izrietošā atbalsta summa ir EUR 396 miljoni. Ja būtu jāņem vērā riska prēmija 24 bāzes punktu apmērā (kā riska prēmija, ko konstatēja attiecībā uz glābšanas atbalsta rezultātā veikto emisiju), atbalsta summa būtu EUR 429 miljoni.

BPF

| (266) | Turklāt Francijas iestādes uzstāja, ka emisija, ko BPF īstenoja 2013. gada 25. martā, tika veikta īpaši labvēlīgos tirgus apstākļos; konstatētā ienesīguma starpība salīdzinājumā ar FVO šķiet izteikti zema (24 bāzes punkti). Tādēļ tās uzskata, ka pieņēmums par BFP papildu izmaksām 40 bāzes punktu apmērā ir pilnībā pamatots. |
| --- | --- |

(266)

Turklāt Francijas iestādes uzstāja, ka emisija, ko BPF īstenoja 2013. gada 25. martā, tika veikta īpaši labvēlīgos tirgus apstākļos; konstatētā ienesīguma starpība salīdzinājumā ar FVO šķiet izteikti zema (24 bāzes punkti). Tādēļ tās uzskata, ka pieņēmums par BFP papildu izmaksām 40 bāzes punktu apmērā ir pilnībā pamatots.

BPF

BFP

| (267) | Visbeidzot, Francijas iestāžu izmantotais atsauces periods ir no 2013. gada 12. jūlija līdz 16. oktobrim, jo, pēc Francijas iestāžu domām, šis periods ļauj ņemt vērā 12. jūlija paziņojumu par grupas grūtībām un pārstrukturēšanas plānu un mazināt to sākotnējo baumu ietekmi, kas saistītas garantiju piešķiršanu, par ko paziņoja 2012. gada 16. oktobrī. |
| --- | --- |

(267)

Visbeidzot, Francijas iestāžu izmantotais atsauces periods ir no 2013. gada 12. jūlija līdz 16. oktobrim, jo, pēc Francijas iestāžu domām, šis periods ļauj ņemt vērā 12. jūlija paziņojumu par grupas grūtībām un pārstrukturēšanas plānu un mazināt to sākotnējo baumu ietekmi, kas saistītas garantiju piešķiršanu, par ko paziņoja 2012. gada 16. oktobrī.

| (268) | Vispirms Komisija atgādina, ka, pamatojoties uz 30. apsvērumā sniegto informāciju, atbalsta summa, ko ietver 2013. gada 11. februārī pagaidu kārtā apstiprinātā garantija EUR 1,2 miljardu apmērā, tika sākotnēji novērtēta glābšanas lēmumā, saskaņā ar kuru atbalsta elements varētu būt robežās no EUR 91,8 miljoniem līdz garantijas nominālvērtībai – EUR 1,2 miljardiem. Piemērojot šo pašu ietvertās atbalsta summas noteikšanas metodi (ienesīguma starpība 24 bāzes punktu apmērā un viena mēneša atsauces periods), atbalsta elements, ko ietver Francijas paziņotā garantija EUR 7 miljardu apmērā, būtu EUR 486 miljoni, kā parādīts 18. tabulā.

  18. tabula


  Segto obligāciju ietvertā atbalsta elementa aprēķins | 16.10.2012. | 12.7.–16.10. | 16.9.–16.10. |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| FVO (3 gadi) | 0,34 % | 0,35 % | 0,39 % |
| Ienesīguma starpība salīdzinājumā ar valsts obligācijām (pēc garantijas) | 0,24 % | 0,24 % | 0,24 % |
| Banque PSA (BPF) bankas procentu likme pēc garantijas (a) | 0,58 % | 0,59 % | 0,63 % |
| Garantijas izmaksas (b) | 2,60 % | 2,60 % | 2,60 % |
| Kopējās paredzamās segto emisiju izmaksas (a) + (b) | 3,18 % | 3,19 % | 3,23 % |
| Banque PSA (BPF) sekundārā tirgus obligāciju interpolētais ienesīgums (3 gadi) | 5,09 % | 5,23 % | 5,54 % |
| Radītais valsts atbalsta apmērs (miljonos euro) | 401 | 429 | 486 |

(268)

Vispirms Komisija atgādina, ka, pamatojoties uz 30. apsvērumā sniegto informāciju, atbalsta summa, ko ietver 2013. gada 11. februārī pagaidu kārtā apstiprinātā garantija EUR 1,2 miljardu apmērā, tika sākotnēji novērtēta glābšanas lēmumā, saskaņā ar kuru atbalsta elements varētu būt robežās no EUR 91,8 miljoniem līdz garantijas nominālvērtībai – EUR 1,2 miljardiem. Piemērojot šo pašu ietvertās atbalsta summas noteikšanas metodi (ienesīguma starpība 24 bāzes punktu apmērā un viena mēneša atsauces periods), atbalsta elements, ko ietver Francijas paziņotā garantija EUR 7 miljardu apmērā, būtu EUR 486 miljoni, kā parādīts 18. tabulā.

18. tabula

18. tabula

Segto obligāciju ietvertā atbalsta elementa aprēķins

Segto obligāciju ietvertā atbalsta elementa aprēķins

16.10.2012.

12.7.–16.10.

16.9.–16.10.

FVO (3 gadi)

0,34 %

0,35 %

0,39 %

Ienesīguma starpība salīdzinājumā ar valsts obligācijām (pēc garantijas)

0,24 %

0,24 %

0,24 %

Banque PSA (BPF) bankas procentu likme pēc garantijas (a)

Banque PSA

BPF

0,58 %

0,59 %

0,63 %

Garantijas izmaksas (b)

2,60 %

2,60 %

2,60 %

Kopējās paredzamās segto emisiju izmaksas (a) + (b)

3,18 %

3,19 %

3,23 %

Banque PSA (BPF) sekundārā tirgus obligāciju interpolētais ienesīgums (3 gadi)

Banque PSA

BPF

5,09 %

5,23 %

5,54 %

Radītais valsts atbalsta apmērs (miljonos euro)

401

429

486

| (269) | Attiecībā uz šī aprēķina pamatā esošajiem pieņēmumiem Komisija vēlas sniegt turpmāk tekstā minētos paskaidrojumus. |
| --- | --- |

(269)

Attiecībā uz šī aprēķina pamatā esošajiem pieņēmumiem Komisija vēlas sniegt turpmāk tekstā minētos paskaidrojumus.

| (270) | Glābšanas lēmuma 51. apsvērumā Komisija novērtēja, ka attiecībā uz obligāciju emisiju 1,2 miljardu euro apmērā atbalsta elements ir vismaz 91,8 miljoni euro. Attiecībā uz obligāciju emisiju 7 miljardu euro apmērā tas attiecīgi būtu 535 miljoni euro. |
| --- | --- |

(270)

Glābšanas lēmuma 51. apsvērumā Komisija novērtēja, ka attiecībā uz obligāciju emisiju 1,2 miljardu euro apmērā atbalsta elements ir vismaz 91,8 miljoni euro. Attiecībā uz obligāciju emisiju 7 miljardu euro apmērā tas attiecīgi būtu 535 miljoni euro.

| (271) | Kā norādīts 26. apsvērumā lēmumā par procedūras sākšanu, emitējot obligācijas EUR 1,2 miljardu apmērā, tika konstatēts, ka salīdzinājumā ar FVO ienesīguma starpība ir 24 bāzes punkti. Saskaņā ar 119. un 120. apsvērumu lēmumā par procedūras sākšanu Komisija apstiprina, ka šī konstatētā starpība, kuras pamatā, kā apgalvo Francija, ir tas, ka segtajām obligācijām ir zemāka likviditāte nekā FVO, ir jāņem vērā atbalsta elementa aprēķinā, attiecīgi samazinot tā apjomu. |
| --- | --- |

(271)

Kā norādīts 26. apsvērumā lēmumā par procedūras sākšanu, emitējot obligācijas EUR 1,2 miljardu apmērā, tika konstatēts, ka salīdzinājumā ar FVO ienesīguma starpība ir 24 bāzes punkti. Saskaņā ar 119. un 120. apsvērumu lēmumā par procedūras sākšanu Komisija apstiprina, ka šī konstatētā starpība, kuras pamatā, kā apgalvo Francija, ir tas, ka segtajām obligācijām ir zemāka likviditāte nekā FVO, ir jāņem vērā atbalsta elementa aprēķinā, attiecīgi samazinot tā apjomu.

| (272) | Attiecībā uz atsauces periodu Komisija uzskata, ka noteiktais viena mēneša periods (16. septembris–16. oktobris) ir pietiekami garš, lai izlīdzinātu iespējamās obligāciju ienesīguma svārstības, kas saistītas ar paziņojuma ietekmi. Lai precīzi novērtētu atbalsta elementu, atsauces periodam jābūt tuvu paziņojuma brīdim, lai informācija par grupas grūtībām optimāli atspoguļotos tirgus ienesīgumā. Visbeidzot, izmantotais sekundārais tirgus ir likvīds tirgus, tāpēc nevar secināt, ka ir nepieciešams garāks periods, jo PSA pārstrukturēšanas plāna paziņošana 2012. gada jūlijā, kā arī jaunākā pieejamā informācija par automobiļu pārdošanas apjomiem bija pilnībā iekļāvusies tirgū. Turklāt Komisija uzskata, ka, balstoties uz iepriekšminēto, atbalsta elements ir pareizi novērtēts un nav jāpārrēķina, ņemot vērā bankas obligāciju ienesīgumu sekundārajā tirgū katra obligāciju laidiena brīdī. Tā iemesls, no vienas puses, ir tas, ka Francija uzskata, ka atbalsts ir ierobežots līdz minimumam, kas nepieciešams dzīvotspējas atjaunošanai, un ka līdz ar to garantija tiks izmantota pilnā apmērā, un, no otras puses, – tas, ka raksturīgā tirgus cena tiešām ir sekundārā tirgus obligāciju līmenī, kāds tas bija pirms atbalsta pasākuma paziņošanas. Šis atbalsts ļauj PSA izmantot garantiju jebkurā brīdī pēc tās apstiprināšanas. |
| --- | --- |

(272)

Attiecībā uz atsauces periodu Komisija uzskata, ka noteiktais viena mēneša periods (16. septembris–16. oktobris) ir pietiekami garš, lai izlīdzinātu iespējamās obligāciju ienesīguma svārstības, kas saistītas ar paziņojuma ietekmi. Lai precīzi novērtētu atbalsta elementu, atsauces periodam jābūt tuvu paziņojuma brīdim, lai informācija par grupas grūtībām optimāli atspoguļotos tirgus ienesīgumā. Visbeidzot, izmantotais sekundārais tirgus ir likvīds tirgus, tāpēc nevar secināt, ka ir nepieciešams garāks periods, jo PSA pārstrukturēšanas plāna paziņošana 2012. gada jūlijā, kā arī jaunākā pieejamā informācija par automobiļu pārdošanas apjomiem bija pilnībā iekļāvusies tirgū. Turklāt Komisija uzskata, ka, balstoties uz iepriekšminēto, atbalsta elements ir pareizi novērtēts un nav jāpārrēķina, ņemot vērā bankas obligāciju ienesīgumu sekundārajā tirgū katra obligāciju laidiena brīdī. Tā iemesls, no vienas puses, ir tas, ka Francija uzskata, ka atbalsts ir ierobežots līdz minimumam, kas nepieciešams dzīvotspējas atjaunošanai, un ka līdz ar to garantija tiks izmantota pilnā apmērā, un, no otras puses, – tas, ka raksturīgā tirgus cena tiešām ir sekundārā tirgus obligāciju līmenī, kāds tas bija pirms atbalsta pasākuma paziņošanas. Šis atbalsts ļauj PSA izmantot garantiju jebkurā brīdī pēc tās apstiprināšanas.

atsauces periodu

PSA

PSA

| (273) | Glābšanas lēmuma 51. apsvērumā Komisija uzskatīja, ka atbalsta summa var sasniegt obligāciju emisiju nominālvērtību. Ņemot vērā informāciju, kas sniegta 105. un 106. apsvērumā lēmumā par procedūras sākšanu un attiecas uz stresa scenārija apstākļos un pasīvas pārvaldības rezultātā saglabājamajiem papildu likvīdajiem līdzekļiem EUR [1–3]* līdz [2–4]* miljardu apmērā, Komisija uzskata, ka atbalsta summa nepārsniedz obligāciju emisijas cenas radīto priekšrocību, kas attiecībā uz valsts garantēto obligāciju pamatsummu EUR 7 miljardu apmērā 33. apsvērumā novērtēta EUR 486 miljonu apmērā. Tā ir priekšrocība, no kuras grupa gūs labumu, turpinot savu darbību. Ja atbalsts nebūtu piešķirts un banka būtu nodota pasīvai pārvaldībai, vai nu kreditori vai akcionāri (PSA grupa) nebūtu saņēmuši nekādu papildu priekšrocību. |
| --- | --- |

(273)

Glābšanas lēmuma 51. apsvērumā Komisija uzskatīja, ka atbalsta summa var sasniegt obligāciju emisiju nominālvērtību. Ņemot vērā informāciju, kas sniegta 105. un 106. apsvērumā lēmumā par procedūras sākšanu un attiecas uz stresa scenārija apstākļos un pasīvas pārvaldības rezultātā saglabājamajiem papildu likvīdajiem līdzekļiem EUR [1–3]* līdz [2–4]* miljardu apmērā, Komisija uzskata, ka atbalsta summa nepārsniedz obligāciju emisijas cenas radīto priekšrocību, kas attiecībā uz valsts garantēto obligāciju pamatsummu EUR 7 miljardu apmērā 33. apsvērumā novērtēta EUR 486 miljonu apmērā. Tā ir priekšrocība, no kuras grupa gūs labumu, turpinot savu darbību. Ja atbalsts nebūtu piešķirts un banka būtu nodota pasīvai pārvaldībai, vai nu kreditori vai akcionāri (PSA grupa) nebūtu saņēmuši nekādu papildu priekšrocību.

PSA

| (274) | Komisija atzīmē, ka no ieinteresētajām personām tikai Fiat komentēja atbalsta aprēķinu, 191. apsvērumā uzskatot, ka, lai garantijas izmaksas atbilstu tirgus apstākļiem, tās būtu jāpalielina par vismaz 100 bāzes punktiem. Viena no Fiat piezīmēm attiecas uz saistību maksājumu (commitment fee) veikšanu. Šajā ziņā Komisija atzīmē, ka saskaņā ar 272. apsvērumā sniegto paskaidrojumu atbalsta elements ir izteikts kvantitatīvi, balstoties pieņēmumā, ka, tā kā atbalsts ir ierobežots līdz minimumam, kas nepieciešams grupas dzīvotspējas atjaunošanai, garantija tiks izmantota pilnā apmērā. Turklāt Komisijas novērtētais atbalsta elements ir lielāks nekā Fiat novērtētais atbalsta elements, kam pat piemēroti saistību maksājumi, jo Komisija uzskata, ka maksātā cena ir par 231 bāzes punktu zemāka nekā tirgus cena, savukārt, pēc Fiat domām, tā ir par 100 bāzes punktiem zemāka nekā tirgus cena. |
| --- | --- |

(274)

Komisija atzīmē, ka no ieinteresētajām personām tikai Fiat komentēja atbalsta aprēķinu, 191. apsvērumā uzskatot, ka, lai garantijas izmaksas atbilstu tirgus apstākļiem, tās būtu jāpalielina par vismaz 100 bāzes punktiem. Viena no Fiat piezīmēm attiecas uz saistību maksājumu (commitment fee) veikšanu. Šajā ziņā Komisija atzīmē, ka saskaņā ar 272. apsvērumā sniegto paskaidrojumu atbalsta elements ir izteikts kvantitatīvi, balstoties pieņēmumā, ka, tā kā atbalsts ir ierobežots līdz minimumam, kas nepieciešams grupas dzīvotspējas atjaunošanai, garantija tiks izmantota pilnā apmērā. Turklāt Komisijas novērtētais atbalsta elements ir lielāks nekā Fiat novērtētais atbalsta elements, kam pat piemēroti saistību maksājumi, jo Komisija uzskata, ka maksātā cena ir par 231 bāzes punktu zemāka nekā tirgus cena, savukārt, pēc Fiat domām, tā ir par 100 bāzes punktiem zemāka nekā tirgus cena.

Fiat

Fiat

commitment fee

Fiat

Fiat

| (275) | Tādējādi, ņemot vērā iepriekšminēto, Komisija var secināt, ka valsts garantija, kas sedz obligāciju pamatsummu EUR 7 miljardu apmērā, ietver atbalsta elementu EUR 486 miljonu apmērā. |
| --- | --- |

(275)

Tādējādi, ņemot vērā iepriekšminēto, Komisija var secināt, ka valsts garantija, kas sedz obligāciju pamatsummu EUR 7 miljardu apmērā, ietver atbalsta elementu EUR 486 miljonu apmērā.

8.1.1.3.   
  Par priekšrocību selektīvo raksturu

Par priekšrocību selektīvo raksturu

| (276) | Ņemot vērā, ka vienīgi BPF un līdz ar to PSA grupa gūst labumu no garantijas, priekšrocību selektīvais raksturs ir noteikts. |
| --- | --- |

(276)

Ņemot vērā, ka vienīgi BPF un līdz ar to PSA grupa gūst labumu no garantijas, priekšrocību selektīvais raksturs ir noteikts.

BPF

PSA

8.1.1.4.   
  Par apstākļiem, kas iespaido tirdzniecību starp dalībvalstīm un rada konkurences kropļojumus

Par apstākļiem, kas iespaido tirdzniecību starp dalībvalstīm un rada konkurences kropļojumus

| (277) | Runājot par ietekmi uz konkurenci un tirdzniecību, jāatgādina, ka saskaņā ar pastāvīgo judikatūru, ja uzņēmums darbojas kādā nozarē, kurā efektīvi konkurē dažādu dalībvalstu ražotāji, jebkāds atbalsts, ko tas saņem no valsts iestādēm, var iespaidot tirdzniecību starp dalībvalstīm un vājināt konkurenci, jo šāda uzņēmuma uzturēšana tirgū neļauj konkurentiem palielināt savu tirgus daļu un samazina to iespējas palielināt eksporta apjomu (45). |
| --- | --- |

(277)

Runājot par ietekmi uz konkurenci un tirdzniecību, jāatgādina, ka saskaņā ar pastāvīgo judikatūru, ja uzņēmums darbojas kādā nozarē, kurā efektīvi konkurē dažādu dalībvalstu ražotāji, jebkāds atbalsts, ko tas saņem no valsts iestādēm, var iespaidot tirdzniecību starp dalībvalstīm un vājināt konkurenci, jo šāda uzņēmuma uzturēšana tirgū neļauj konkurentiem palielināt savu tirgus daļu un samazina to iespējas palielināt eksporta apjomu (45).

45

| (278) | Mehānisms, kā rezultātā radīsies konkurences kropļojumi, tika apstiprināts Komisijas analīzē, trešo personu piezīmēs un analītiķu publikācijās. Valsts garantijas tiešās sekas ir BPF finansēšanas izmaksu samazinājums (salīdzinājumā ar hipotētisko scenāriju, kura ietvaros banka nesaņem atbalstu). Samazinot šīs finansēšanas izmaksas, BPF varēs uzlabot savus finansēšanas piedāvājumus, tādējādi stimulējot Peugeot un Citroën markas automašīnu tirdzniecību. Gan PSA grupa, gan trešās personas vienprātīgi atzīst un uzsver, ka piesaistītajām bankām ir liela nozīme automobiļu tirdzniecības atbalstīšanā un attīstīšanā. |
| --- | --- |

(278)

Mehānisms, kā rezultātā radīsies konkurences kropļojumi, tika apstiprināts Komisijas analīzē, trešo personu piezīmēs un analītiķu publikācijās. Valsts garantijas tiešās sekas ir BPF finansēšanas izmaksu samazinājums (salīdzinājumā ar hipotētisko scenāriju, kura ietvaros banka nesaņem atbalstu). Samazinot šīs finansēšanas izmaksas, BPF varēs uzlabot savus finansēšanas piedāvājumus, tādējādi stimulējot Peugeot un Citroën markas automašīnu tirdzniecību. Gan PSA grupa, gan trešās personas vienprātīgi atzīst un uzsver, ka piesaistītajām bankām ir liela nozīme automobiļu tirdzniecības atbalstīšanā un attīstīšanā.

BPF

BPF

Peugeot

Citroën

PSA

| (279) | Ieinteresētās personas savās piezīmēs uzsvēra tiešo saikni starp PSA piesaistītās bankas darbību un automobiļu pārdošanas apjomu. Piemēram, GM norāda, ka piesaistīto banku finansējums ir “vitāli svarīgs” un nodrošina automobiļu ražotājiem “elastību”, lai īsā termiņā reaģētu uz tirgus apstākļiem. Fiat grupa izvērsti aprakstīja ietekmi, kas rodas, automobiļu ražotāju piesaistītajām bankām finansējot pārdošanu. Fiat grupa uzskata, ka šādas finansēšanas rezultātā pamatā tiek panāktas trīs lietas: tiek piesaistīti jauni klienti, tiek atbalstīts pārdošanas process un tiek veicināta klientu lojalitāte. Fiat grupa min iekšēji veiktu pētījumu par tās modeļa Punto pievilcību, kas galvenokārt esot atkarīga no finansēšanas nosacījumiem (piemēram, zemām procentu likmēm). Konkurenti, kas nepiedāvāja izdevīgus finansiālos nosacījumus (piemēram, Peugeot), bija mazāk pārstāvēti klientu izdarītajās izvēlēs. Kādā citā iekšēji veiktā aptaujā par Eco sēriju (videi draudzīgie automobiļi) vairums apzināto klientu norādīja, ka nebūtu iegādājušies savu automašīnu (vai būtu atlikuši tās iegādi uz vēlāku laiku), ja nebūtu bezprocentu aizdevuma. Tādējādi Fiat secina, ka finansējumam, kas paredzēts, lai atbalstītu kādas piesaistītās bankas darbību, esot “tūlītēja un tieša” ietekme uz automobiļu tirdzniecības apjomu. Saskaņā ar vēl kādu Fiat aprakstītu iekšējo aptauju, piesaistītās bankas izmantošana ietekmējot arī esošos Fiat zīmola klientus, kas vēlas nomainīt savas automašīnas. Proti, to personu īpatsvars, kas nolēmušas atkārtoti iegādāties Fiat zīmola automašīnu, esot lielāks to klientu vidū, kas iepriekšējā pirkšanas reizē saņēma Fiat piesaistītās bankas aizdevumu. |
| --- | --- |

(279)

Ieinteresētās personas savās piezīmēs uzsvēra tiešo saikni starp PSA piesaistītās bankas darbību un automobiļu pārdošanas apjomu. Piemēram, GM norāda, ka piesaistīto banku finansējums ir “vitāli svarīgs” un nodrošina automobiļu ražotājiem “elastību”, lai īsā termiņā reaģētu uz tirgus apstākļiem. Fiat grupa izvērsti aprakstīja ietekmi, kas rodas, automobiļu ražotāju piesaistītajām bankām finansējot pārdošanu. Fiat grupa uzskata, ka šādas finansēšanas rezultātā pamatā tiek panāktas trīs lietas: tiek piesaistīti jauni klienti, tiek atbalstīts pārdošanas process un tiek veicināta klientu lojalitāte. Fiat grupa min iekšēji veiktu pētījumu par tās modeļa Punto pievilcību, kas galvenokārt esot atkarīga no finansēšanas nosacījumiem (piemēram, zemām procentu likmēm). Konkurenti, kas nepiedāvāja izdevīgus finansiālos nosacījumus (piemēram, Peugeot), bija mazāk pārstāvēti klientu izdarītajās izvēlēs. Kādā citā iekšēji veiktā aptaujā par Eco sēriju (videi draudzīgie automobiļi) vairums apzināto klientu norādīja, ka nebūtu iegādājušies savu automašīnu (vai būtu atlikuši tās iegādi uz vēlāku laiku), ja nebūtu bezprocentu aizdevuma. Tādējādi Fiat secina, ka finansējumam, kas paredzēts, lai atbalstītu kādas piesaistītās bankas darbību, esot “tūlītēja un tieša” ietekme uz automobiļu tirdzniecības apjomu. Saskaņā ar vēl kādu Fiat aprakstītu iekšējo aptauju, piesaistītās bankas izmantošana ietekmējot arī esošos Fiat zīmola klientus, kas vēlas nomainīt savas automašīnas. Proti, to personu īpatsvars, kas nolēmušas atkārtoti iegādāties Fiat zīmola automašīnu, esot lielāks to klientu vidū, kas iepriekšējā pirkšanas reizē saņēma Fiat piesaistītās bankas aizdevumu.

PSA

GM

vitāli svarīgs

elastību

Fiat

Fiat

Fiat

Punto

Peugeot

Eco

Fiat

tūlītēja un tieša

Fiat

Fiat

Fiat

Fiat

| (280) | Attiecībā uz ietekmi, kas rastos piesaistītās bankas finansēšanas izmaksu izmaiņu rezultātā, Fiat sniedza kvantitatīvu informāciju, norādot, ka, palielinot finansēšanas izmaksas par 100 bāzes punktiem, izplatības līmenis varētu samazināties par 5 % līdz 10 %. Tādējādi šķiet, ka pieredze, ko Fiat grupa guvusi Eiropas tirgū, izmantojot FGA Capital, apliecina tiešas un negatīvas sakarības esamību starp Fiat piesaistītās bankas finansēšanas izmaksām un tās izplatības līmeni. Līdz ar to, valsts garantijas rezultātā samazinoties BPF finansēšanas izmaksām, paaugstinātos BPF izplatības līmenis. |
| --- | --- |

(280)

Attiecībā uz ietekmi, kas rastos piesaistītās bankas finansēšanas izmaksu izmaiņu rezultātā, Fiat sniedza kvantitatīvu informāciju, norādot, ka, palielinot finansēšanas izmaksas par 100 bāzes punktiem, izplatības līmenis varētu samazināties par 5 % līdz 10 %. Tādējādi šķiet, ka pieredze, ko Fiat grupa guvusi Eiropas tirgū, izmantojot FGA Capital, apliecina tiešas un negatīvas sakarības esamību starp Fiat piesaistītās bankas finansēšanas izmaksām un tās izplatības līmeni. Līdz ar to, valsts garantijas rezultātā samazinoties BPF finansēšanas izmaksām, paaugstinātos BPF izplatības līmenis.

Fiat

Fiat

FGA Capital

Fiat

BPF

BPF

| (281) | Savukārt, Toyota apstiprina, cik nozīmīga loma ir piesaistītajām bankām, veicinot klientu uzticību preču zīmei un līdz ar to palielinot pārdošanas apjomu: Toyota uzskata, ka piesaistītās bankas palielinot klientu lojalitāti par 15 %, taču paziņoja, ka nespēj kvantitatīvi novērtēt, kā tiktu ietekmēts pārdošanas apjoms, palielinot finansēšanas izmaksas par 100 bāzes punktiem (tomēr precizēja, ka šāda ietekme pastāv). |
| --- | --- |

(281)

Savukārt, Toyota apstiprina, cik nozīmīga loma ir piesaistītajām bankām, veicinot klientu uzticību preču zīmei un līdz ar to palielinot pārdošanas apjomu: Toyota uzskata, ka piesaistītās bankas palielinot klientu lojalitāti par 15 %, taču paziņoja, ka nespēj kvantitatīvi novērtēt, kā tiktu ietekmēts pārdošanas apjoms, palielinot finansēšanas izmaksas par 100 bāzes punktiem (tomēr precizēja, ka šāda ietekme pastāv).

Toyota

Toyota

| (282) | Tādējādi no ieinteresēto personu piezīmēm izriet, ka, samazinoties piesaistītās bankas finansēšanas izmaksām, tā var piedāvāt saviem potenciālajiem klientiem izdevīgākus aizdevuma nosacījumus. Šādi konkurētspējīgi aizdevuma piedāvājumi tiešā veidā ietekmē automobiļu tirdzniecības apjomu un šobrīd pat esot viens no galvenajiem faktoriem, kas ir minētā pārdošanas apjoma attīstības pamatā. |
| --- | --- |

(282)

Tādējādi no ieinteresēto personu piezīmēm izriet, ka, samazinoties piesaistītās bankas finansēšanas izmaksām, tā var piedāvāt saviem potenciālajiem klientiem izdevīgākus aizdevuma nosacījumus. Šādi konkurētspējīgi aizdevuma piedāvājumi tiešā veidā ietekmē automobiļu tirdzniecības apjomu un šobrīd pat esot viens no galvenajiem faktoriem, kas ir minētā pārdošanas apjoma attīstības pamatā.

| (283) | Tāpat kādā investīciju bankas Morgan Stanley2012. gada 21. augusta publikācijā paskaidrots, kā noteikta automobiļu ražotāja zemās finansēšanas izmaksas var ļaut tam piedāvāt automašīnas, kuru ekspluatācijas izmaksas (īpašuma kopējās izmaksas (Total Cost of Ownership) vai saīsinājumā – “ĪKI”) ir zemākas nekā konkurentiem. Kopumā šis pētījums parāda, ka, nosakot transportlīdzekļa ekspluatācijas izmaksas, primārais faktors ir automobiļu ražotāja piesaistītās bankas finansēšanas izmaksas. (46) Piedāvājot izdevīgus aizdevuma nosacījumus, piesaistītā banka tiešā veidā sekmē attiecīgā zīmola automašīnu ĪKI samazināšanos. Un aizdevumu nepieciešamības nozīme īpaši izpaužas B un C segmentā, kurā PSA grupa realizē lielāko daļu sava pārdošanas apjoma. |
| --- | --- |

(283)

Tāpat kādā investīciju bankas Morgan Stanley2012. gada 21. augusta publikācijā paskaidrots, kā noteikta automobiļu ražotāja zemās finansēšanas izmaksas var ļaut tam piedāvāt automašīnas, kuru ekspluatācijas izmaksas (īpašuma kopējās izmaksas (Total Cost of Ownership) vai saīsinājumā – “ĪKI”) ir zemākas nekā konkurentiem. Kopumā šis pētījums parāda, ka, nosakot transportlīdzekļa ekspluatācijas izmaksas, primārais faktors ir automobiļu ražotāja piesaistītās bankas finansēšanas izmaksas. (46) Piedāvājot izdevīgus aizdevuma nosacījumus, piesaistītā banka tiešā veidā sekmē attiecīgā zīmola automašīnu ĪKI samazināšanos. Un aizdevumu nepieciešamības nozīme īpaši izpaužas B un C segmentā, kurā PSA grupa realizē lielāko daļu sava pārdošanas apjoma.

Morgan Stanley

Total Cost of Ownership

46

PSA

| (284) | Nesenajā kredītreitinga aģentūras Moody's pētījumā (47), ko publicēja 2013. gada 5. februārī, tika apstiprināta piesaistīto banku nozīmīgā loma, un tās tika nodēvētas par “automobiļu ražotāju stratēģijas būtiski svarīgu sastāvdaļu”. Turklāt pētījumā paredzēts, ka krīzes un pārdošanas apjoma sarukšanas apstākļos automobiļu ražotāji vairāk sliektos izmantot piesaistītās bankas, lai veicinātu pārdošanas apjoma palielināšanos. Analīzē par iespējamiem kropļojumiem izvērtējamā valsts atbalsta rezultātā jāņem vērā arī šie īpašie apstākļi. |
| --- | --- |

(284)

Nesenajā kredītreitinga aģentūras Moody's pētījumā (47), ko publicēja 2013. gada 5. februārī, tika apstiprināta piesaistīto banku nozīmīgā loma, un tās tika nodēvētas par “automobiļu ražotāju stratēģijas būtiski svarīgu sastāvdaļu”. Turklāt pētījumā paredzēts, ka krīzes un pārdošanas apjoma sarukšanas apstākļos automobiļu ražotāji vairāk sliektos izmantot piesaistītās bankas, lai veicinātu pārdošanas apjoma palielināšanos. Analīzē par iespējamiem kropļojumiem izvērtējamā valsts atbalsta rezultātā jāņem vērā arī šie īpašie apstākļi.

Moody's

47

| (285) | Turklāt saskaņā ar Francijas iestāžu iesniegto BPF dzīvotspējas plānu piesaistīto banku nozīme turpmāk palielināšoties četru būtisku iemeslu dēļ (sk. 116. apsvērumu). |
| --- | --- |

(285)

Turklāt saskaņā ar Francijas iestāžu iesniegto BPF dzīvotspējas plānu piesaistīto banku nozīme turpmāk palielināšoties četru būtisku iemeslu dēļ (sk. 116. apsvērumu).

BPF

| (286) | Līdz ar to valsts garantija tieši ietekmēs BPF konkurējošo darbību, kuras apmērs jau ir ievērojams un saskaņā ar tirgus tendencēm, kas aprakstītas 285. apsvērumā minētajā dzīvotspējas plānā, domājams, vēl palielināsies. |
| --- | --- |

(286)

Līdz ar to valsts garantija tieši ietekmēs BPF konkurējošo darbību, kuras apmērs jau ir ievērojams un saskaņā ar tirgus tendencēm, kas aprakstītas 285. apsvērumā minētajā dzīvotspējas plānā, domājams, vēl palielināsies.

BPF

| (287) | Šajā ziņā Komisija norāda, ka Eiropas Savienības teritorijā ir daudz finanšu iestāžu un ka kapitāls atrodas apritē starp dalībvalstīm. |
| --- | --- |

(287)

Šajā ziņā Komisija norāda, ka Eiropas Savienības teritorijā ir daudz finanšu iestāžu un ka kapitāls atrodas apritē starp dalībvalstīm.

| (288) | Komisija secina, ka attiecīgais pasākums var nostiprināt arī BPF pozīcijas konkurentu vidū attiecībā uz tirdzniecību starp dalībvalstīm. |
| --- | --- |

(288)

Komisija secina, ka attiecīgais pasākums var nostiprināt arī BPF pozīcijas konkurentu vidū attiecībā uz tirdzniecību starp dalībvalstīm.

BPF

| (289) | Līdz ar to Komisija secina, ka šī valsts garantija ir valsts atbalsts, kura dotācijas bruto ekvivalents ir EUR 486 miljoni. Šīs garantijas tiešā saņēmēja ir BPF, taču kopumā garantija dod labumu visai grupai, ņemot vērā, ka BPF darbība ir finansēt grupas pamatdarbības – automobiļu ražošanas – rezultātā saražotās produkcijas pārdošanu. |
| --- | --- |

(289)

Līdz ar to Komisija secina, ka šī valsts garantija ir valsts atbalsts, kura dotācijas bruto ekvivalents ir EUR 486 miljoni. Šīs garantijas tiešā saņēmēja ir BPF, taču kopumā garantija dod labumu visai grupai, ņemot vērā, ka BPF darbība ir finansēt grupas pamatdarbības – automobiļu ražošanas – rezultātā saražotās produkcijas pārdošanu.

BPF

BPF

8.1.2.   VALSTS ATBALSTS PSA GRUPAI, LAI ĪSTENOTU P&A PROJEKTU 50CO2CARS

50CO2

| (290) | Valsts atbalsts (48)
  PSA grupai, lai īstenotu P&A projektu 50CO2Cars, atbilst valsts atbalsta definīcijai LESD 107. panta izpratnē. Francijas iestādes šo pasākumu paziņoja kā pārstrukturēšanas atbalstu. |
| --- | --- |

(290)

Valsts atbalsts (48)
  PSA grupai, lai īstenotu P&A projektu 50CO2Cars, atbilst valsts atbalsta definīcijai LESD 107. panta izpratnē. Francijas iestādes šo pasākumu paziņoja kā pārstrukturēšanas atbalstu.

48

PSA

50CO2

8.1.2.1.   
  Par valsts līdzekļu izmantošanu

Par valsts līdzekļu izmantošanu

| (291) | Šo valsts atbalstu finansē no budžeta dotācijas, ko valsts piešķīrusi ADEME attiecībā uz programmas “Nākotnes ieguldījumi” darbību “Nākotnes transportlīdzeklis”. Valsts atbalsts, ko Francija piešķīrusi projektam 50CO2Cars, iekļaujas programmā “Nākotnes ieguldījumi”, kas izveidota ar grozīto 2010. gada 9. marta Finanšu likumu Nr. 2010-237. Tas apstiprina šī pasākumu valstisko izcelsmi. |
| --- | --- |

(291)

Šo valsts atbalstu finansē no budžeta dotācijas, ko valsts piešķīrusi ADEME attiecībā uz programmas “Nākotnes ieguldījumi” darbību “Nākotnes transportlīdzeklis”. Valsts atbalsts, ko Francija piešķīrusi projektam 50CO2Cars, iekļaujas programmā “Nākotnes ieguldījumi”, kas izveidota ar grozīto 2010. gada 9. marta Finanšu likumu Nr. 2010-237. Tas apstiprina šī pasākumu valstisko izcelsmi.

ADEME

50CO2

8.1.2.2.   
  Par ekonomisko priekšrocību esamību

Par ekonomisko priekšrocību esamību

| (292) | Dotācija daļēji sedz PSA grupas P&A izmaksas un tādējādi sniedz tai ekonomiskas priekšrocības. |
| --- | --- |

(292)

Dotācija daļēji sedz PSA grupas P&A izmaksas un tādējādi sniedz tai ekonomiskas priekšrocības.

PSA

8.1.2.3.   
  Par priekšrocību selektīvo raksturu

Par priekšrocību selektīvo raksturu

| (293) | Pasākums attiecas tieši uz P&A projekta 50CO2Cars atbalstītājiem, pie kuriem pieder PSA grupa, tāpēc to nevar uzskatīt par vispārēju pasākumu. |
| --- | --- |

(293)

Pasākums attiecas tieši uz P&A projekta 50CO2Cars atbalstītājiem, pie kuriem pieder PSA grupa, tāpēc to nevar uzskatīt par vispārēju pasākumu.

50CO2

PSA

8.1.2.4.   
  Par apstākļiem, kas iespaido tirdzniecību starp dalībvalstīm un rada konkurences kropļojumus

Par apstākļiem, kas iespaido tirdzniecību starp dalībvalstīm un rada konkurences kropļojumus

| (294) | Ņemot vērā, ka PSA grupa darbojas autobūves nozarē, kas ir Eiropas iekšējai tirdzniecībai atvērta saimnieciskā nozare, pasākums var iespaidot tirdzniecību starp dalībvalstīm, mainīt PSA grupas pozīciju attiecīgajos tirgos salīdzinājumā ar konkurentiem un radīt konkurences izkropļojumus iekšējā tirgū. |
| --- | --- |

(294)

Ņemot vērā, ka PSA grupa darbojas autobūves nozarē, kas ir Eiropas iekšējai tirdzniecībai atvērta saimnieciskā nozare, pasākums var iespaidot tirdzniecību starp dalībvalstīm, mainīt PSA grupas pozīciju attiecīgajos tirgos salīdzinājumā ar konkurentiem un radīt konkurences izkropļojumus iekšējā tirgū.

PSA

PSA

| (295) | Tādējādi Komisija var secināt, ka finansiālais atbalsts, ko Francija piešķīrusi PSA grupai kā atmaksājamos avansus, lai īstenotu projektu 50CO2Cars, ir valsts atbalsts LESD 107. panta 1. punkta izpratnē. |
| --- | --- |

(295)

Tādējādi Komisija var secināt, ka finansiālais atbalsts, ko Francija piešķīrusi PSA grupai kā atmaksājamos avansus, lai īstenotu projektu 50CO2Cars, ir valsts atbalsts LESD 107. panta 1. punkta izpratnē.

PSA

50CO2

| (296) | Visbeidzot, Komisija atzīst, ka atmaksājamiem avansiem kā valsts atbalsta instrumentam ir īpašs statuss. Ja tas ir “aizdevums”PSA grupai, lai īstenotu projektu 50CO2Cars, šī aizdevuma atmaksa ir atkarīga no minētā P&A projekta iznākuma. Ņemot vērā, ka iepriekš nevar zināt, vai projekts būs sekmīgs vai nesekmīgs, Komisija nespēj aprēķināt, kāds ir dotācijas bruto ekvivalents šim atbalstam, kas izpaužas kā atmaksājamie avansi. Tāpēc, pieņemot vissliktāko iznākumu, proti, ka nekas netiktu atmaksāts, Komisija piesardzības nolūkos pieskaita atmaksājamo avansu kopsummu attiecīgā valsts atbalsta summai. |
| --- | --- |

(296)

Visbeidzot, Komisija atzīst, ka atmaksājamiem avansiem kā valsts atbalsta instrumentam ir īpašs statuss. Ja tas ir “aizdevums”PSA grupai, lai īstenotu projektu 50CO2Cars, šī aizdevuma atmaksa ir atkarīga no minētā P&A projekta iznākuma. Ņemot vērā, ka iepriekš nevar zināt, vai projekts būs sekmīgs vai nesekmīgs, Komisija nespēj aprēķināt, kāds ir dotācijas bruto ekvivalents šim atbalstam, kas izpaužas kā atmaksājamie avansi. Tāpēc, pieņemot vissliktāko iznākumu, proti, ka nekas netiktu atmaksāts, Komisija piesardzības nolūkos pieskaita atmaksājamo avansu kopsummu attiecīgā valsts atbalsta summai.

PSA

50CO2

8.2.   NOVĒRTĒJUMA JURIDISKAIS PAMATS

NOVĒRTĒJUMA JURIDISKAIS PAMATS

| (297) | LESD 107. panta 2. un 3. punkts paredz atkāpes no vispārējā nesaderības principa, kas noteikts šā paša panta 1. punktā. Šajā gadījumā izņēmumi, ko paredz LESD 107. panta 2. punkts, acīmredzami nav piemērojami. |
| --- | --- |

(297)

LESD 107. panta 2. un 3. punkts paredz atkāpes no vispārējā nesaderības principa, kas noteikts šā paša panta 1. punktā. Šajā gadījumā izņēmumi, ko paredz LESD 107. panta 2. punkts, acīmredzami nav piemērojami.

| (298) | Komisija savā glābšanas lēmumā atzina, ka saskaņā ar LESD 107. panta 3. punkta b) apakšpunktu atbalsts pagaidu kārtā ir saderīgs. Tomēr Komisija uzskatīja, ka valsts garantija BPF likviditātes problēmu tūlītējai risināšanai dod labumu arī PSA grupai. Francijas iestādes to neapstrīd. Komisija arī uzsvēra, ka PSA piesaistītās bankas likviditātes problēmu pamatā ir PSA grupas strukturālās problēmas. Šajā kontekstā Francijas iestādes apņēmās, ievērojot iepriekšminētās glābšanas un pārstrukturēšanas pamatnostādnes, iesniegt PSA grupas pārstrukturēšanas plānu, kas nodrošinātu arī BPF dzīvotspējas atjaunošanu. Ievērojot savu apņemšanos, Francijas iestādes paziņoja BPF dzīvotspējas plānu un PSA grupas pārstrukturēšanas plānu. |
| --- | --- |

(298)

Komisija savā glābšanas lēmumā atzina, ka saskaņā ar LESD 107. panta 3. punkta b) apakšpunktu atbalsts pagaidu kārtā ir saderīgs. Tomēr Komisija uzskatīja, ka valsts garantija BPF likviditātes problēmu tūlītējai risināšanai dod labumu arī PSA grupai. Francijas iestādes to neapstrīd. Komisija arī uzsvēra, ka PSA piesaistītās bankas likviditātes problēmu pamatā ir PSA grupas strukturālās problēmas. Šajā kontekstā Francijas iestādes apņēmās, ievērojot iepriekšminētās glābšanas un pārstrukturēšanas pamatnostādnes, iesniegt PSA grupas pārstrukturēšanas plānu, kas nodrošinātu arī BPF dzīvotspējas atjaunošanu. Ievērojot savu apņemšanos, Francijas iestādes paziņoja BPF dzīvotspējas plānu un PSA grupas pārstrukturēšanas plānu.

BPF

PSA

PSA

PSA

PSA

BPF

BPF

PSA

| (299) | BPF dzīvotspējas plāns ir jāanalizē saskaņā ar 2. daļu Komisijas paziņojumā par finanšu nozares dzīvotspējas atjaunošanu un tās pārstrukturēšanas pasākumu novērtējumu pašreizējās krīzes apstākļos atbilstīgi valsts atbalsta noteikumiem (49). |
| --- | --- |

(299)

BPF dzīvotspējas plāns ir jāanalizē saskaņā ar 2. daļu Komisijas paziņojumā par finanšu nozares dzīvotspējas atjaunošanu un tās pārstrukturēšanas pasākumu novērtējumu pašreizējās krīzes apstākļos atbilstīgi valsts atbalsta noteikumiem (49).

BPF

49

| (300) | Attiecībā uz pārstrukturēšanas plānu Komisija sava glābšanas lēmuma 84. apsvērumā jau atzina, ka tas ir jāizvērtē LESD 107. panta 3. punkta c) apakšpunkta un it īpaši iepriekšminēto glābšanas un pārstrukturēšanas pamatnostādņu kontekstā. Nav šaubu, ka atbalsts tika piešķirts, lai atjaunotu uzņēmuma ilgtermiņa dzīvotspēju, un ka tādēļ tam jāatbilst iepriekšminētajām glābšanas un pārstrukturēšanas pamatnostādnēm, kas ir novērtējuma juridiskais pamats. Komisija arī norāda, ka šo secinājumu neietekmē tas, ka pārstrukturēšanas plānā paredzētais atbalsts daļēji izpaužas kā atbalsts P&A projektam. P&A jomas integrēšana pārstrukturēšanas plānā ir pieņemama, ja vienlaikus izpildās divi nosacījumi, proti, ja plānotās darbības patiešām ir nepieciešamas uzņēmuma dzīvotspējas atjaunošanai un ja visas pārstrukturēšanas plāna sastāvdaļas (tostarp P&A pasākumi) atbilst nosacījumiem, ko paredz iepriekšminētās glābšanas un pārstrukturēšanas pamatnostādnes. |
| --- | --- |

(300)

Attiecībā uz pārstrukturēšanas plānu Komisija sava glābšanas lēmuma 84. apsvērumā jau atzina, ka tas ir jāizvērtē LESD 107. panta 3. punkta c) apakšpunkta un it īpaši iepriekšminēto glābšanas un pārstrukturēšanas pamatnostādņu kontekstā. Nav šaubu, ka atbalsts tika piešķirts, lai atjaunotu uzņēmuma ilgtermiņa dzīvotspēju, un ka tādēļ tam jāatbilst iepriekšminētajām glābšanas un pārstrukturēšanas pamatnostādnēm, kas ir novērtējuma juridiskais pamats. Komisija arī norāda, ka šo secinājumu neietekmē tas, ka pārstrukturēšanas plānā paredzētais atbalsts daļēji izpaužas kā atbalsts P&A projektam. P&A jomas integrēšana pārstrukturēšanas plānā ir pieņemama, ja vienlaikus izpildās divi nosacījumi, proti, ja plānotās darbības patiešām ir nepieciešamas uzņēmuma dzīvotspējas atjaunošanai un ja visas pārstrukturēšanas plāna sastāvdaļas (tostarp P&A pasākumi) atbilst nosacījumiem, ko paredz iepriekšminētās glābšanas un pārstrukturēšanas pamatnostādnes.

| (301) | Turklāt saskaņā ar iepriekšminēto glābšanas un pārstrukturēšanas pamatnostādņu 21. punktu tāda valsts atbalsta saderības nosacījumi, ko sniedz grūtībās nonākuša uzņēmuma P&A darbībai, nedrīkst apiet vispārīgo tiesību normu principus, ko piemēro finansiāli stabilam uzņēmumam. |
| --- | --- |

(301)

Turklāt saskaņā ar iepriekšminēto glābšanas un pārstrukturēšanas pamatnostādņu 21. punktu tāda valsts atbalsta saderības nosacījumi, ko sniedz grūtībās nonākuša uzņēmuma P&A darbībai, nedrīkst apiet vispārīgo tiesību normu principus, ko piemēro finansiāli stabilam uzņēmumam.

| (302) | Komisija atzīmē, ka neviena no ieinteresētajām personām neapstrīdēja juridiskā pamata izvēli. |
| --- | --- |

(302)

Komisija atzīmē, ka neviena no ieinteresētajām personām neapstrīdēja juridiskā pamata izvēli.

8.3.   UZŅĒMUMA ATBILSTĪBA PĀRSTRUKTURĒŠANAS ATBALSTAM

UZŅĒMUMA ATBILSTĪBA PĀRSTRUKTURĒŠANAS ATBALSTAM

| (303) | Lai saņemtu pārstrukturēšanas atbalstu, uzņēmumam vispirms ir jābūt grūtībās nonākušam uzņēmumam, kā tas definēts iepriekšminēto glābšanas un pārstrukturēšanas pamatnostādņu 2.1. iedaļā. |
| --- | --- |

(303)

Lai saņemtu pārstrukturēšanas atbalstu, uzņēmumam vispirms ir jābūt grūtībās nonākušam uzņēmumam, kā tas definēts iepriekšminēto glābšanas un pārstrukturēšanas pamatnostādņu 2.1. iedaļā.

| (304) | Lēmuma par procedūras sākšanu 150. apsvērumā Komisija norādīja, ka PSA grupa ir nonākusi grūtībās iepriekšminēto glābšanas un pārstrukturēšanas pamatnostādņu 11. punkta izpratnē. Šajā gadījumā ir novērojamas parastās grūtībās nonākuša uzņēmuma pazīmes, proti: zaudējumu pieaugums, apgrozījuma samazināšanās, jaudas pārpalikums, naudas plūsmas samazināšanās un tirgus daļas sarukšana. Turklāt tas, ka BPF nespēja pabeigt savu 2013.–2016. gada finansēšanas plānu bez valsts garantijas, pietiekami pierāda grupas nespēju atgūties ar saviem resursiem vai ar līdzekļiem, ko tā iegūst no saviem īpašniekiem/akcionāriem vai no tirgus avotiem. |
| --- | --- |

(304)

Lēmuma par procedūras sākšanu 150. apsvērumā Komisija norādīja, ka PSA grupa ir nonākusi grūtībās iepriekšminēto glābšanas un pārstrukturēšanas pamatnostādņu 11. punkta izpratnē. Šajā gadījumā ir novērojamas parastās grūtībās nonākuša uzņēmuma pazīmes, proti: zaudējumu pieaugums, apgrozījuma samazināšanās, jaudas pārpalikums, naudas plūsmas samazināšanās un tirgus daļas sarukšana. Turklāt tas, ka BPF nespēja pabeigt savu 2013.–2016. gada finansēšanas plānu bez valsts garantijas, pietiekami pierāda grupas nespēju atgūties ar saviem resursiem vai ar līdzekļiem, ko tā iegūst no saviem īpašniekiem/akcionāriem vai no tirgus avotiem.

PSA

BPF

| (305) | Tāpēc 151. apsvērumā lēmumā par procedūras sākšanu Komisija secināja, ka PSA grupa un līdz ar to netieši arī BPF ir grūtībās nonākuši uzņēmumi iepriekšminēto glābšanas un pārstrukturēšanas pamatnostādņu 2.1. iedaļas izpratnē. |
| --- | --- |

(305)

Tāpēc 151. apsvērumā lēmumā par procedūras sākšanu Komisija secināja, ka PSA grupa un līdz ar to netieši arī BPF ir grūtībās nonākuši uzņēmumi iepriekšminēto glābšanas un pārstrukturēšanas pamatnostādņu 2.1. iedaļas izpratnē.

PSA

BPF

| (306) | Minētā lēmuma 152. apsvērumā Komisija atzīmēja arī, ka PSA grupa un tās meitasuzņēmums BPF nav jaundibināti uzņēmumi un ka, ciktāl atbalsta saņēmējs ir grupa, nav pamata uzskatīt, ka uzņēmuma grūtību pamatā ir patvaļīgs izmaksu sadalījums grupā. Kā norādīja Francijas iestādes, grupas grūtību pamatā galvenokārt ir tikai ar to saistīti iemesli un Eiropas automobiļu tirgus lejupslīde. |
| --- | --- |

(306)

Minētā lēmuma 152. apsvērumā Komisija atzīmēja arī, ka PSA grupa un tās meitasuzņēmums BPF nav jaundibināti uzņēmumi un ka, ciktāl atbalsta saņēmējs ir grupa, nav pamata uzskatīt, ka uzņēmuma grūtību pamatā ir patvaļīgs izmaksu sadalījums grupā. Kā norādīja Francijas iestādes, grupas grūtību pamatā galvenokārt ir tikai ar to saistīti iemesli un Eiropas automobiļu tirgus lejupslīde.

PSA

BPF

| (307) | Tāpēc Komisija uzskata, ka nav jāpārskata lēmumā par procedūras sākšanu veiktais novērtējums attiecībā uz uzņēmuma atbilstību saskaņā ar iepriekšminēto glābšanas un pārstrukturēšanas pamatnostādņu 11. un 13. punktu. Komisija atzīmē, ka neviena no ieinteresētajām personām to neapstrīdēja. |
| --- | --- |

(307)

Tāpēc Komisija uzskata, ka nav jāpārskata lēmumā par procedūras sākšanu veiktais novērtējums attiecībā uz uzņēmuma atbilstību saskaņā ar iepriekšminēto glābšanas un pārstrukturēšanas pamatnostādņu 11. un 13. punktu. Komisija atzīmē, ka neviena no ieinteresētajām personām to neapstrīdēja.

| (308) | Visbeidzot, Komisija uzskata, ka nosacījumi, ko paredz iepriekšminēto glābšanas un pārstrukturēšanas pamatnostādņu 2.1. iedaļa, ir izpildīti. |
| --- | --- |

(308)

Visbeidzot, Komisija uzskata, ka nosacījumi, ko paredz iepriekšminēto glābšanas un pārstrukturēšanas pamatnostādņu 2.1. iedaļa, ir izpildīti.

8.4.   ILGTERMIŅA DZĪVOTSPĒJAS ATJAUNOŠANA

ILGTERMIŅA DZĪVOTSPĒJAS ATJAUNOŠANA

8.4.1.   PSA GRUPAS PĀRSTRUKTURĒŠANAS PLĀNS

| (309) | Reaģējot uz savas situācijas ilgstošo pasliktināšanos, PSA grupa, sākot no 2012. gada, projekta Rebond 2015 ietvaros ir ieviesusi pasākumus, kas var veicināt grupas ilgtermiņa dzīvotspējas atjaunošanu. Tie ir pasākumi ar mērķi samazināt grupas jaudas pārpalikumu B segmentā un paredzētie taupības pasākumi. Projekts Rebond 2015 ietver:






  a) | Francijā esošās ražošanas infrastruktūras pārstrukturēšanu un 2012. gada 12. jūlijā paziņoto struktūras izmaksu samazināšanu, kā ietekme tiek lēsta EUR 600 miljonu apmērā. Šī projekta ietvaros paredzēts apturēt ražošanu Olnē rūpnīcā 2014. gadā, pielāgot Rennas rūpnīcas ražošanas sistēmu, veikt atveseļošanas pasākumus Olnē un Rennas rūpnīcā un pielāgot grupas struktūras; |
| --- | --- | --- |

(309)

Reaģējot uz savas situācijas ilgstošo pasliktināšanos, PSA grupa, sākot no 2012. gada, projekta Rebond 2015 ietvaros ir ieviesusi pasākumus, kas var veicināt grupas ilgtermiņa dzīvotspējas atjaunošanu. Tie ir pasākumi ar mērķi samazināt grupas jaudas pārpalikumu B segmentā un paredzētie taupības pasākumi. Projekts Rebond 2015 ietver:

PSA

Rebond 2015

Rebond 2015

a)

Francijā esošās ražošanas infrastruktūras pārstrukturēšanu un 2012. gada 12. jūlijā paziņoto struktūras izmaksu samazināšanu, kā ietekme tiek lēsta EUR 600 miljonu apmērā. Šī projekta ietvaros paredzēts apturēt ražošanu Olnē rūpnīcā 2014. gadā, pielāgot Rennas rūpnīcas ražošanas sistēmu, veikt atveseļošanas pasākumus Olnē un Rennas rūpnīcā un pielāgot grupas struktūras;

| b) | kapitālieguldījumu ievērojamu samazināšanu EUR 550 miljonu apmērā, sākot no 2013. gada, kad būs īstenoti pieaugošie kapitālieguldījumi Krievijā, Latīņamerikā un Ķīnā; |
| --- | --- |

b)

kapitālieguldījumu ievērojamu samazināšanu EUR 550 miljonu apmērā, sākot no 2013. gada, kad būs īstenoti pieaugošie kapitālieguldījumi Krievijā, Latīņamerikā un Ķīnā;

| c) | ražošanas izmaksu optimizēšanu EUR 350 miljonu apmērā ar GM izveidotās savienības rezultātā. Pusi ietaupījumu rada savienības sākotnējā sadarbība “Iepirkumu” jomā, bet otru pusi – rīcības plāni attiecībā uz projektēšanas un ražošanas izmaksām par vienību. |
| --- | --- |

c)

ražošanas izmaksu optimizēšanu EUR 350 miljonu apmērā ar GM izveidotās savienības rezultātā. Pusi ietaupījumu rada savienības sākotnējā sadarbība “Iepirkumu” jomā, bet otru pusi – rīcības plāni attiecībā uz projektēšanas un ražošanas izmaksām par vienību.

GM

| (310) | Lēmumā par procedūras sākšanu Komisija pauda šaubas par diviem aspektiem saistībā ar dzīvotspējas atjaunošanu.






  a) | Pirmkārt, Komisija uzskatīja, ka pieņēmumi par tirgus attīstību varētu izrādīties pārāk optimistiski. |
| --- | --- | --- |

(310)

Lēmumā par procedūras sākšanu Komisija pauda šaubas par diviem aspektiem saistībā ar dzīvotspējas atjaunošanu.

a)

Pirmkārt, Komisija uzskatīja, ka pieņēmumi par tirgus attīstību varētu izrādīties pārāk optimistiski.

| b) | Otrkārt, Komisija vēlējās pārbaudīt, kādā mērā projekts 50CO2Cars var sekmēt dzīvotspējas atjaunošanu. |
| --- | --- |

b)

Otrkārt, Komisija vēlējās pārbaudīt, kādā mērā projekts 50CO2Cars var sekmēt dzīvotspējas atjaunošanu.

50CO2

8.4.1.1.   
  Par izdarītajiem pieņēmumiem attiecībā uz tirgus attīstību

Par izdarītajiem pieņēmumiem attiecībā uz tirgus attīstību

| (311) | Ieinteresēto personu piezīmēs nav iebildumu pret uzņēmuma IHS Global Insight tirgus attīstības prognožu izmantošanas atbilstību. Fiat piezīmēs ir apstiprināts, ka automobiļu ražotājiem tas ir finanšu prognožu galvenais avots. |
| --- | --- |

(311)

Ieinteresēto personu piezīmēs nav iebildumu pret uzņēmuma IHS Global Insight tirgus attīstības prognožu izmantošanas atbilstību. Fiat piezīmēs ir apstiprināts, ka automobiļu ražotājiem tas ir finanšu prognožu galvenais avots.

IHS Global Insight

Fiat

| (312) | Komisija norāda, ka šīs tirgus prognozes tomēr ir optimistiskākas nekā tās, ko sniedz citi avoti, piemēram, starptautiskā reitingu aģentūra Standard&Poor's (50). |
| --- | --- |

(312)

Komisija norāda, ka šīs tirgus prognozes tomēr ir optimistiskākas nekā tās, ko sniedz citi avoti, piemēram, starptautiskā reitingu aģentūra Standard&Poor's (50).

Standard&Poor's

50

| (313) | Komisija uzskata, ka lēmumā par procedūras sākšanu izteikto apgrozījuma prognožu aktualizēšanas rezultātā daļēji tiek pamatotas Komisijas paustās šaubas par to prognožu ticamību, ko Francijas iesniedza iepriekšējās izskatīšanas posmā. Turklāt, lai gan aktualizētajās prognozēs apgrozījums ir mazāks, plānoto kapitālieguldījumu izdevumi nav samazināti, un tātad turpmākais pārdošanas apjoms netiks nelabvēlīgi ietekmēts. |
| --- | --- |

(313)

Komisija uzskata, ka lēmumā par procedūras sākšanu izteikto apgrozījuma prognožu aktualizēšanas rezultātā daļēji tiek pamatotas Komisijas paustās šaubas par to prognožu ticamību, ko Francijas iesniedza iepriekšējās izskatīšanas posmā. Turklāt, lai gan aktualizētajās prognozēs apgrozījums ir mazāks, plānoto kapitālieguldījumu izdevumi nav samazināti, un tātad turpmākais pārdošanas apjoms netiks nelabvēlīgi ietekmēts.

| (314) | Vidējo prognožu iespējamās atšķirības ir jāanalizē, ņemot vērā sekas, ko šīs prognozes varētu atstāt uz PSA grupas spēju turpināt tās darbību nelabvēlīga scenārija ietvaros. Grupas grūtības, kuru dēļ iesaistījās valsts, bija saistītas ar BPF spēju refinansēties tirgū pietiekamā apmērā, lai spētu finansēt grupas automobiļu pārdošanu. Turklāt pat pēc tam, kad tika atzīts, ka automobiļu daļas aktīvu kopējā vērtība ir samazinājusies par EUR 3 888 miljoniem, kā to parādīja 2012. gada 31. decembrī noslēgtais pārskats, Francija nenorādīja Komisijai, ka grupas pašu kapitāls būtu nepietiekams. Komisija uzskata, ka tādēļ analīzes ietvaros pamatā jāapskata grupas rūpnieciskais neto parāds nelabvēlīgo scenāriju kontekstā. |
| --- | --- |

(314)

Vidējo prognožu iespējamās atšķirības ir jāanalizē, ņemot vērā sekas, ko šīs prognozes varētu atstāt uz PSA grupas spēju turpināt tās darbību nelabvēlīga scenārija ietvaros. Grupas grūtības, kuru dēļ iesaistījās valsts, bija saistītas ar BPF spēju refinansēties tirgū pietiekamā apmērā, lai spētu finansēt grupas automobiļu pārdošanu. Turklāt pat pēc tam, kad tika atzīts, ka automobiļu daļas aktīvu kopējā vērtība ir samazinājusies par EUR 3 888 miljoniem, kā to parādīja 2012. gada 31. decembrī noslēgtais pārskats, Francija nenorādīja Komisijai, ka grupas pašu kapitāls būtu nepietiekams. Komisija uzskata, ka tādēļ analīzes ietvaros pamatā jāapskata grupas rūpnieciskais neto parāds nelabvēlīgo scenāriju kontekstā.

PSA

BPF

| (315) | Komisijas šaubas par grupas dzīvotspēju kliedēja 7.1. iedaļā aprakstītā Francijas apņemšanās uzlikt pienākumu PSA īstenot atbilstošus pasākumus, lai novērstu jebkādas naudas plūsmas novirzes, kas varētu rasties pārdošanas apjoma nelabvēlīgu izmaiņu rezultātā un mainīt PSA neto parāda plānoto attīstības gaitu. Tādējādi [...]* parāda līmenis tikšot samazināts līdz mazāk nekā EUR [...]* miljardiem, kas ir saskaņā ar pašreizējām analītiķu prognozēm. Šī apņemšanās pieļauj, ka grupa izvēlas vispiemērotāko līdzekli tās neto parāda stabilizēšanai, piemēram, samazināt jaudu vai pārdot kapitāldaļas. Turklāt Komisija atzīmē, ka Francija apņēmās atkārtoti paziņot visu plānu, ja korektīvie pasākumi būs nesekmīgi vai divus gadus pēc kārtas tiks pārsniegts mērķis attiecībā uz neto parādu. |
| --- | --- |

(315)

Komisijas šaubas par grupas dzīvotspēju kliedēja 7.1. iedaļā aprakstītā Francijas apņemšanās uzlikt pienākumu PSA īstenot atbilstošus pasākumus, lai novērstu jebkādas naudas plūsmas novirzes, kas varētu rasties pārdošanas apjoma nelabvēlīgu izmaiņu rezultātā un mainīt PSA neto parāda plānoto attīstības gaitu. Tādējādi [...]* parāda līmenis tikšot samazināts līdz mazāk nekā EUR [...]* miljardiem, kas ir saskaņā ar pašreizējām analītiķu prognozēm. Šī apņemšanās pieļauj, ka grupa izvēlas vispiemērotāko līdzekli tās neto parāda stabilizēšanai, piemēram, samazināt jaudu vai pārdot kapitāldaļas. Turklāt Komisija atzīmē, ka Francija apņēmās atkārtoti paziņot visu plānu, ja korektīvie pasākumi būs nesekmīgi vai divus gadus pēc kārtas tiks pārsniegts mērķis attiecībā uz neto parādu.

PSA

PSA

| (316) | Pamatojoties uz iepriekšminētajiem apsvērumiem, Komisija secina, ka lēmumā par procedūras sākšanu paustās šaubas attiecībā uz dzīvotspējas atjaunošanu ir novērstas. |
| --- | --- |

(316)

Pamatojoties uz iepriekšminētajiem apsvērumiem, Komisija secina, ka lēmumā par procedūras sākšanu paustās šaubas attiecībā uz dzīvotspējas atjaunošanu ir novērstas.

8.4.1.2.   
  Par projekta 50CO2Cars devumu PSA grupas dzīvotspējas atjaunošanā

Par projekta 50CO2

| (317) | Lēmuma par procedūras sākšanu 167. apsvērumā Komisija aplūkoja projekta 50CO2Cars devumu PSA grupas pārstrukturēšanā un dzīvotspējas atjaunošanā. |
| --- | --- |

(317)

Lēmuma par procedūras sākšanu 167. apsvērumā Komisija aplūkoja projekta 50CO2Cars devumu PSA grupas pārstrukturēšanā un dzīvotspējas atjaunošanā.

50CO2

PSA

a)   Ievada piezīmes par to, ka Francija apstrīdēja lēmumā par procedūras sākšanu piedāvāto analīzes metodi

Ievada piezīmes par to, ka Francija apstrīdēja lēmumā par procedūras sākšanu piedāvāto analīzes metodi

| (318) | No 152. apsvēruma izriet, ka Francijas iestādes apstrīd metodi, ko Komisija piedāvāja lēmumā par procedūras sākšanu, lai novērtētu, vai un, vajadzības gadījumā, kādā mērā projekts 50CO2Cars veicina PSA dzīvotspējas atjaunošanu. Francija uzskata, ka šaubas, ko Komisija pauda pēc iepriekšējās izskatīšanas, balstoties pieņēmumā, ka projekts 50CO2Cars“varētu būt nepieciešams PSA grupas dzīvotspējas atjaunošanai vienīgi tādēļ, ka varētu ļaut grupai atgūt nokavēto P&A jomā salīdzinājumā ar tās konkurentiem”. Turklāt Komisijas paredzētās metodes pamatā esot “juridiski novatorisks” kritērijs, kura nepieciešamību Francijas iestādes apstrīd, jo tām šķiet, ka ar pārējiem izvirzītajiem argumentiem pietiek, lai pierādītu projekta 50CO2Cars pozitīvo devumu grupas dzīvotspējas atjaunošanā. |
| --- | --- |

(318)

No 152. apsvēruma izriet, ka Francijas iestādes apstrīd metodi, ko Komisija piedāvāja lēmumā par procedūras sākšanu, lai novērtētu, vai un, vajadzības gadījumā, kādā mērā projekts 50CO2Cars veicina PSA dzīvotspējas atjaunošanu. Francija uzskata, ka šaubas, ko Komisija pauda pēc iepriekšējās izskatīšanas, balstoties pieņēmumā, ka projekts 50CO2Cars“varētu būt nepieciešams PSA grupas dzīvotspējas atjaunošanai vienīgi tādēļ, ka varētu ļaut grupai atgūt nokavēto P&A jomā salīdzinājumā ar tās konkurentiem”. Turklāt Komisijas paredzētās metodes pamatā esot “juridiski novatorisks” kritērijs, kura nepieciešamību Francijas iestādes apstrīd, jo tām šķiet, ka ar pārējiem izvirzītajiem argumentiem pietiek, lai pierādītu projekta 50CO2Cars pozitīvo devumu grupas dzīvotspējas atjaunošanā.

50CO2

PSA

50CO2

PSA

50CO2

| (319) | Komisija apstrīd, ka metodi, ko tā piedāvāja lēmumā par procedūras sākšanu, var šādi raksturot, un vēlas sniegt papildu informāciju, kas izklāstīta turpmāk tekstā. |
| --- | --- |

(319)

Komisija apstrīd, ka metodi, ko tā piedāvāja lēmumā par procedūras sākšanu, var šādi raksturot, un vēlas sniegt papildu informāciju, kas izklāstīta turpmāk tekstā.

| (320) | Iepriekšminēto glābšanas un pārstrukturēšanas pamatnostādņu 17. apsvērumā ir noteikts, ka “pārstrukturēšana balstās uz reālu, saskaņotu un tālejošu plānu, lai atjaunotu uzņēmuma ilgtermiņa dzīvotspēju”. Lai sasniegtu šo mērķi, kas paredz “uzņēmuma darbības reorganizāciju un racionalizāciju, lai padarītu to efektīvāku”, var īstenot dažādus pasākumus:






  — | “zaudējumus nesošu darbību pārtraukšanu”, |
| --- | --- | --- |

(320)

Iepriekšminēto glābšanas un pārstrukturēšanas pamatnostādņu 17. apsvērumā ir noteikts, ka “pārstrukturēšana balstās uz reālu, saskaņotu un tālejošu plānu, lai atjaunotu uzņēmuma ilgtermiņa dzīvotspēju”. Lai sasniegtu šo mērķi, kas paredz “uzņēmuma darbības reorganizāciju un racionalizāciju, lai padarītu to efektīvāku”, var īstenot dažādus pasākumus:

—

“zaudējumus nesošu darbību pārtraukšanu”,

| — | “to esošo darbību pārstrukturēšanu, kuras var atkal padarīt konkurētspējīgas”, |
| --- | --- |

—

“to esošo darbību pārstrukturēšanu, kuras var atkal padarīt konkurētspējīgas”,

| — | “profila paplašināšanu jaunu un dzīvotspējīgu darbību virzienā”. |
| --- | --- |

—

“profila paplašināšanu jaunu un dzīvotspējīgu darbību virzienā”.

| (321) | Komisija uzskata, ka trešais pasākums – “profila paplašināšana” – visdrīzāk var pamatot to, ka pārstrukturēšanas plānā ietver P&A darbības. Šis pamatojums, ja nepieciešams, balstītos vajadzībā palīdzēt grūtībās nonākušam uzņēmumam atrast jaunus, ienesīgus noieta tirgus, pārprofilējot ražošanu, izmantojot inovācijas. |
| --- | --- |

(321)

Komisija uzskata, ka trešais pasākums – “profila paplašināšana” – visdrīzāk var pamatot to, ka pārstrukturēšanas plānā ietver P&A darbības. Šis pamatojums, ja nepieciešams, balstītos vajadzībā palīdzēt grūtībās nonākušam uzņēmumam atrast jaunus, ienesīgus noieta tirgus, pārprofilējot ražošanu, izmantojot inovācijas.

| (322) | No Francijas iestāžu piezīmēm, kas apkoptas 149. apsvērumā, izriet, ka tās, šķiet, piekrīt šai analīzei un uzskata, ka P&A ieguldījumu saglabāšana var ļaut grūtībās nonākušam uzņēmumam “atjaunot ilgtermiņa dzīvotspēju”. Tomēr Komisija uzskata, ka precedenti, ko Francija min 30. zemsvītras piezīmē 149. apsvērumā, nav atbilstīgi. Faktiski jāatzīst, ka minētie Komisijas lēmumi neattiecas uz gadījumiem, kad, īstenojot P&A projektu pārstrukturēšanas plāna ietvaros, varēja, kā tas ir iespējams šajā gadījumā, sekmēt grūtībās nonākuša uzņēmuma dzīvotspējas atjaunošanu, bet drīzāk uz gadījumiem, kad Komisija uzskatīja, ka dzīvotspēju var atjaunot, ieviešot jaunus produktus ar “esošajām” zināšanām (nevis zināšanām, kas iegūtas P&A rezultātā). No 51. apsvēruma Komisijas 2004. gada 1. decembra lēmumā (valsts atbalsts – Francija – uzņēmums Bull, lieta C-504/03) izriet, ka jaunie serveri, kuru loma tika atzīta kā “ļoti nozīmīga” apgrozījuma un peļņas normas izteiksmē, balstījās Intel tehnoloģijā, nevis atbalsta saņēmēja izstrādātā tehnoloģijā. Tāpat no 98. apsvēruma Komisijas 2001. gada 3. jūlija lēmumā (valsts atbalsts – Spānija – Babcock Wilcox Espana SA, lieta C-33/98) izriet, ka tehnoloģija, kas uzņēmumam NewCo ļauj apgūt jaunu Spānijas tirgus segmentu, jau pastāvēja. Visbeidzot, Komisija neizprot, kā uz to attiecas 236. apsvērums tās 2004. gada 18. februāra lēmumā (valsts atbalsts – Vācija – Bankgesellschaft Berlin AG, lieta C-28/02), no kura izriet, ka Komisija atteicās sniegt galīgo novērtējumu par “jauno produktu un jauno tirdzniecības kanālu” lomu grūtībās nonākušās bankas dzīvotspējas atjaunošanā. |
| --- | --- |

(322)

No Francijas iestāžu piezīmēm, kas apkoptas 149. apsvērumā, izriet, ka tās, šķiet, piekrīt šai analīzei un uzskata, ka P&A ieguldījumu saglabāšana var ļaut grūtībās nonākušam uzņēmumam “atjaunot ilgtermiņa dzīvotspēju”. Tomēr Komisija uzskata, ka precedenti, ko Francija min 30. zemsvītras piezīmē 149. apsvērumā, nav atbilstīgi. Faktiski jāatzīst, ka minētie Komisijas lēmumi neattiecas uz gadījumiem, kad, īstenojot P&A projektu pārstrukturēšanas plāna ietvaros, varēja, kā tas ir iespējams šajā gadījumā, sekmēt grūtībās nonākuša uzņēmuma dzīvotspējas atjaunošanu, bet drīzāk uz gadījumiem, kad Komisija uzskatīja, ka dzīvotspēju var atjaunot, ieviešot jaunus produktus ar “esošajām” zināšanām (nevis zināšanām, kas iegūtas P&A rezultātā). No 51. apsvēruma Komisijas 2004. gada 1. decembra lēmumā (valsts atbalsts – Francija – uzņēmums Bull, lieta C-504/03) izriet, ka jaunie serveri, kuru loma tika atzīta kā “ļoti nozīmīga” apgrozījuma un peļņas normas izteiksmē, balstījās Intel tehnoloģijā, nevis atbalsta saņēmēja izstrādātā tehnoloģijā. Tāpat no 98. apsvēruma Komisijas 2001. gada 3. jūlija lēmumā (valsts atbalsts – Spānija – Babcock Wilcox Espana SA, lieta C-33/98) izriet, ka tehnoloģija, kas uzņēmumam NewCo ļauj apgūt jaunu Spānijas tirgus segmentu, jau pastāvēja. Visbeidzot, Komisija neizprot, kā uz to attiecas 236. apsvērums tās 2004. gada 18. februāra lēmumā (valsts atbalsts – Vācija – Bankgesellschaft Berlin AG, lieta C-28/02), no kura izriet, ka Komisija atteicās sniegt galīgo novērtējumu par “jauno produktu un jauno tirdzniecības kanālu” lomu grūtībās nonākušās bankas dzīvotspējas atjaunošanā.

atjaunot ilgtermiņa dzīvotspēju

Bull

Intel

Babcock Wilcox Espana SA

NewCo

Bankgesellschaft Berlin AG

| (323) | Komisija vēlas uzsvērt, ka šo mērķi nedrīkst jaukt ar ļoti atšķirīgo mērķi, kurš attiecas uz P&A sekmēšanu un inovāciju (51) un kuram paredzēts cita veida valsts finansējums, ko piešķir uzņēmumiem, kuri nav finansiālās grūtībās. Šajā ziņā jāatgādina iepriekšminēto glābšanas un pārstrukturēšanas pamatnostādņu 20. apsvērums, kurā skaidri noteikts, ka:

  “Ņemot vērā to, ka ir apdraudēta grūtībās nonākuša uzņēmuma pastāvēšana, šādu uzņēmumu nevar uzskatīt par piemērotu līdzekli citu valsts politikas mērķu veicināšanai, kamēr netiek nodrošināta tā dzīvotspēja. Rezultātā Komisija uzskata, ka atbalsts grūtībās nonākušiem uzņēmumiem var sekmēt saimnieciskās darbības attīstību, negatīvi neietekmējot tirdzniecību tādā mērā, kas būtu pretrunā ar Kopienas interesēm, tikai tad, ja tiek izpildīti šajās pamatnostādnēs paredzētie nosacījumi. [...]” |
| --- | --- |

(323)

Komisija vēlas uzsvērt, ka šo mērķi nedrīkst jaukt ar ļoti atšķirīgo mērķi, kurš attiecas uz P&A sekmēšanu un inovāciju (51) un kuram paredzēts cita veida valsts finansējums, ko piešķir uzņēmumiem, kuri nav finansiālās grūtībās. Šajā ziņā jāatgādina iepriekšminēto glābšanas un pārstrukturēšanas pamatnostādņu 20. apsvērums, kurā skaidri noteikts, ka:

51

“Ņemot vērā to, ka ir apdraudēta grūtībās nonākuša uzņēmuma pastāvēšana, šādu uzņēmumu nevar uzskatīt par piemērotu līdzekli citu valsts politikas mērķu veicināšanai, kamēr netiek nodrošināta tā dzīvotspēja. Rezultātā Komisija uzskata, ka atbalsts grūtībās nonākušiem uzņēmumiem var sekmēt saimnieciskās darbības attīstību, negatīvi neietekmējot tirdzniecību tādā mērā, kas būtu pretrunā ar Kopienas interesēm, tikai tad, ja tiek izpildīti šajās pamatnostādnēs paredzētie nosacījumi. [...]”

| (324) | Komisija uzskata, ka vienu un to pašu atbalstu nevar izmantot, lai efektīvi sasniegtu divus dažādus mērķus, un ka līdz ar to jebkādam atbalstam, ko dalībvalsts piešķir pārstrukturēšanas plāna ietvaros, pat ja šī dalībvalsts to raksturo kā tādu, kas var dot pozitīvu ieguldījumu P&A jomā, jābūt paredzētam tā saņēmēja dzīvotspējas atjaunošanai. Atbalsta saderība jānovērtē, ņemot vērā šo primāro mērķi. |
| --- | --- |

(324)

Komisija uzskata, ka vienu un to pašu atbalstu nevar izmantot, lai efektīvi sasniegtu divus dažādus mērķus, un ka līdz ar to jebkādam atbalstam, ko dalībvalsts piešķir pārstrukturēšanas plāna ietvaros, pat ja šī dalībvalsts to raksturo kā tādu, kas var dot pozitīvu ieguldījumu P&A jomā, jābūt paredzētam tā saņēmēja dzīvotspējas atjaunošanai. Atbalsta saderība jānovērtē, ņemot vērā šo primāro mērķi.

| (325) | Turklāt, ciktāl tas attiecas uz “ieguldījumu” P&A jomā, dalībvalstij jāpierāda, ka atbalstītās darbības saskan ar pārējo pārstrukturēšanas plānu (un ir nepieciešamas tā sekmīgai īstenošanai). Iepriekšminēto glābšanas un pārstrukturēšanas pamatnostādņu 45. apsvērums nosaka, ka:

  “ar atbalstu nedrīkst finansēt jaunus ieguldījumus, kas nav būtiski svarīgi uzņēmuma dzīvotspējas atjaunošanai”. |
| --- | --- |

(325)

Turklāt, ciktāl tas attiecas uz “ieguldījumu” P&A jomā, dalībvalstij jāpierāda, ka atbalstītās darbības saskan ar pārējo pārstrukturēšanas plānu (un ir nepieciešamas tā sekmīgai īstenošanai). Iepriekšminēto glābšanas un pārstrukturēšanas pamatnostādņu 45. apsvērums nosaka, ka:

“ar atbalstu nedrīkst finansēt jaunus ieguldījumus, kas nav būtiski svarīgi uzņēmuma dzīvotspējas atjaunošanai”.

| (326) | Lai analizēto to, vai P&A pasākumi, ko paredz projekts 50CO2Cars, ir (vai nav) iekšējs pasākums, kurš paredzēts grūtībās nonākuša uzņēmuma dzīvotspējas uzlabošanai un kuru tādējādi, vajadzības gadījumā, varētu ietvert pārstrukturēšanas plānā (iepriekšminēto glābšanas un pārstrukturēšanas pamatnostādņu 35. apsvērums), analīze, ko Komisija izklāsta 168. līdz 217. apsvērumā lēmumā par procedūras sākšanu, pilnībā atbilda iepriekšminēto glābšanas un pārstrukturēšanas pamatnostādņu 36. punkta nosacījumiem, no kuriem skaidri izriet, ka “apstākļi, kas izraisījuši uzņēmuma problēmas,” jāizmanto, lai novērtētu, vai ieteiktie pasākumi ir piemēroti. Tāpēc lēmumā par procedūras sākšanu Komisija secīgi izvērtēja:






  a) | no 168. līdz 192. apsvērumam, – vai projekts 50CO2Cars var palīdzēt PSA grupai atgūt nokavēto P&A jomā. Francijas iestādes 16. apsvērumā raksturo šo faktoru kā vienu no grupas strukturālajām problēmām; |
| --- | --- | --- |

(326)

Lai analizēto to, vai P&A pasākumi, ko paredz projekts 50CO2Cars, ir (vai nav) iekšējs pasākums, kurš paredzēts grūtībās nonākuša uzņēmuma dzīvotspējas uzlabošanai un kuru tādējādi, vajadzības gadījumā, varētu ietvert pārstrukturēšanas plānā (iepriekšminēto glābšanas un pārstrukturēšanas pamatnostādņu 35. apsvērums), analīze, ko Komisija izklāsta 168. līdz 217. apsvērumā lēmumā par procedūras sākšanu, pilnībā atbilda iepriekšminēto glābšanas un pārstrukturēšanas pamatnostādņu 36. punkta nosacījumiem, no kuriem skaidri izriet, ka “apstākļi, kas izraisījuši uzņēmuma problēmas,” jāizmanto, lai novērtētu, vai ieteiktie pasākumi ir piemēroti. Tāpēc lēmumā par procedūras sākšanu Komisija secīgi izvērtēja:

50CO2

a)

no 168. līdz 192. apsvērumam, – vai projekts 50CO2Cars var palīdzēt PSA grupai atgūt nokavēto P&A jomā. Francijas iestādes 16. apsvērumā raksturo šo faktoru kā vienu no grupas strukturālajām problēmām;

50CO2

PSA

| b) | 193. un 194. apsvērumā, – vai projekts 50CO2Cars var palīdzēt PSA grupai racionalizēt tās ražošanas sistēmu un izmaksu struktūru, un jo īpaši darbaspēka izmaksas, ņemot vērā, ka 15. apsvērumā šie faktori raksturoti kā citas strukturālās nepilnības, kas sagādā grūtības PSA grupai; |
| --- | --- |

b)

193. un 194. apsvērumā, – vai projekts 50CO2Cars var palīdzēt PSA grupai racionalizēt tās ražošanas sistēmu un izmaksu struktūru, un jo īpaši darbaspēka izmaksas, ņemot vērā, ka 15. apsvērumā šie faktori raksturoti kā citas strukturālās nepilnības, kas sagādā grūtības PSA grupai;

50CO2

PSA

PSA

| c) | no 208. līdz 217. apsvērumam, – vai jaunās mild-hybridation (“maigā” hibrīda) tehnoloģijas, uz ko attiecas projekts 50CO2Cars, var sniegt PSA grupai risinājumus ne vien tās ekonomiskajām grūtībām (Eiropas tirgus sarukšana, uz ko norādīts lēmuma par procedūras sākšanu 11. apsvērumā), bet arī strukturālajām grūtībām (“šķēru” efekts, uz ko norādīts lēmuma par procedūras sākšanu 14. apsvērumā). |
| --- | --- |

c)

no 208. līdz 217. apsvērumam, – vai jaunās mild-hybridation (“maigā” hibrīda) tehnoloģijas, uz ko attiecas projekts 50CO2Cars, var sniegt PSA grupai risinājumus ne vien tās ekonomiskajām grūtībām (Eiropas tirgus sarukšana, uz ko norādīts lēmuma par procedūras sākšanu 11. apsvērumā), bet arī strukturālajām grūtībām (“šķēru” efekts, uz ko norādīts lēmuma par procedūras sākšanu 14. apsvērumā).

mild-hybridation

50CO2

PSA

| (327) | Tātad lēmuma par procedūras sākšanu pamatā bija elementi, ko Francijas iestādes iepriekšējās izskatīšanas posmā minēja kā apstākļus, kas radījuši uzņēmuma grūtības. Komisija nekādā veidā nesniedza kumulatīvu un/vai ekskluzīvu kritēriju kopumu, kas ļautu pārbaudīt, vai projekts 50CO2Cars ir (vai nav) “piemērots” grupas pārstrukturēšanai. |
| --- | --- |

(327)

Tātad lēmuma par procedūras sākšanu pamatā bija elementi, ko Francijas iestādes iepriekšējās izskatīšanas posmā minēja kā apstākļus, kas radījuši uzņēmuma grūtības. Komisija nekādā veidā nesniedza kumulatīvu un/vai ekskluzīvu kritēriju kopumu, kas ļautu pārbaudīt, vai projekts 50CO2Cars ir (vai nav) “piemērots” grupas pārstrukturēšanai.

50CO2

| (328) | Ir jāsecina, ka, iepriekšējās izskatīšanas posmā Francijas iestādēm atsaucoties uz tirgus tendenci, ka pārdošanas apjoma ziņā dīzeļdzinēja automobiļus arvien vairāk aizstāj benzīna dzinēja automobiļi (kā norādīts lēmuma par procedūras sākšanu 210. apsvērumā un atgādināts šā lēmuma 147. apsvērumā), tās atsaucās uz šo tendenci nevis kā uz vienu no PSA grupas dzīvotspējas atjaunošanas šķēršļiem, bet kā uz parastu kontekstuālu apstākli, kuram par spīti turklāt pastāvot, kā norādīts lēmuma par procedūras sākšanu 214. apsvērumā, “saskaņā ar PSA veiktajiem tirgus pētījumiem [...] iespēja tirgū izvērst ekonomiskas dīzeļdzinēja hibrīdās sistēmas”. |
| --- | --- |

(328)

Ir jāsecina, ka, iepriekšējās izskatīšanas posmā Francijas iestādēm atsaucoties uz tirgus tendenci, ka pārdošanas apjoma ziņā dīzeļdzinēja automobiļus arvien vairāk aizstāj benzīna dzinēja automobiļi (kā norādīts lēmuma par procedūras sākšanu 210. apsvērumā un atgādināts šā lēmuma 147. apsvērumā), tās atsaucās uz šo tendenci nevis kā uz vienu no PSA grupas dzīvotspējas atjaunošanas šķēršļiem, bet kā uz parastu kontekstuālu apstākli, kuram par spīti turklāt pastāvot, kā norādīts lēmuma par procedūras sākšanu 214. apsvērumā, “saskaņā ar PSA veiktajiem tirgus pētījumiem [...] iespēja tirgū izvērst ekonomiskas dīzeļdzinēja hibrīdās sistēmas”.

PSA

| (329) | Jebkurā gadījumā pašreizējās formālās izmeklēšanas procedūras mērķis ir dot dalībvalstij iespēju sniegt informāciju, ko tā uzskata par nepieciešamu, lai pierādītu izvērtējamā atbalsta pamatotību, un jo īpaši sīkāku informāciju par apstākļiem, kuri radījuši uzņēmuma grūtības un kurus tā attiecīgā gadījumā neesot aprakstījusi iepriekšējās izskatīšanas posmā. Tieši to Francijas iestādes šajā gadījumā varēja izdarīt. |
| --- | --- |

(329)

Jebkurā gadījumā pašreizējās formālās izmeklēšanas procedūras mērķis ir dot dalībvalstij iespēju sniegt informāciju, ko tā uzskata par nepieciešamu, lai pierādītu izvērtējamā atbalsta pamatotību, un jo īpaši sīkāku informāciju par apstākļiem, kuri radījuši uzņēmuma grūtības un kurus tā attiecīgā gadījumā neesot aprakstījusi iepriekšējās izskatīšanas posmā. Tieši to Francijas iestādes šajā gadījumā varēja izdarīt.

b)   Analīze attiecībā uz projekta 50CO2Cars devumu PSA grupas pārstrukturēšanā

Analīze attiecībā uz projekta 50CO2

PSA

| (330) | No Francijas iestāžu piezīmēm, kas apkopotas 147. līdz 151. apsvērumā, izriet, ka projekta 50CO2Cars mērķis ir apgūt “finansiāli pieejamu” tehnoloģiju, kas samazina dīzeļdzinēju degvielas patēriņu un radīto CO2 emisiju apjomu. |
| --- | --- |

(330)

No Francijas iestāžu piezīmēm, kas apkopotas 147. līdz 151. apsvērumā, izriet, ka projekta 50CO2Cars mērķis ir apgūt “finansiāli pieejamu” tehnoloģiju, kas samazina dīzeļdzinēju degvielas patēriņu un radīto CO2 emisiju apjomu.

50CO2

2

i)   Devums PSA grupas strukturālo nepilnību pārvarēšanā

Devums PSA grupas strukturālo nepilnību pārvarēšanā

| (331) | Dīzeļdzinēja automobiļu pārdošanas apjoma samazināšanās tendences pavēršana pretējā virzienā: Komisija lēmuma par procedūras sākšanu 211. apsvērumā vēlējās noskaidrot, vai ieguldījums P&A jomā attiecībā uz dīzeļdzinēja hibridizācijas tehnoloģiju sader ar pārstrukturēšanas plānu, ņemot vērā nesen konstatēto (un turpmākajiem gadiem prognozēto) tirgus tendenci, ka pārdošanas apjoma ziņā dīzeļdzinēja automobiļus arvien vairāk aizstāj benzīna dzinēja automobiļi. |
| --- | --- |

(331)

Dīzeļdzinēja automobiļu pārdošanas apjoma samazināšanās tendences pavēršana pretējā virzienā: Komisija lēmuma par procedūras sākšanu 211. apsvērumā vēlējās noskaidrot, vai ieguldījums P&A jomā attiecībā uz dīzeļdzinēja hibridizācijas tehnoloģiju sader ar pārstrukturēšanas plānu, ņemot vērā nesen konstatēto (un turpmākajiem gadiem prognozēto) tirgus tendenci, ka pārdošanas apjoma ziņā dīzeļdzinēja automobiļus arvien vairāk aizstāj benzīna dzinēja automobiļi.

| (332) | Šajā ziņā no pamatojumiem, ko Francija sniegusi 148. apsvērumā, izriet, ka attiecībā uz PSA grupas ražošanas sistēmas esošo struktūru (kas galvenokārt orientēta uz dīzeļdzinēja automobiļiem, kas Eiropā 2012. gadā veidoja [60–80]* % no pārdošanas apjoma) īsa/vidēja termiņa stratēģija, kas paredz “pārciest” tendenci, kuras ietvaros pārdošanas apjoma ziņā dīzeļdzinēja automobiļus arvien vairāk aizstāj benzīna dzinēja automobiļi, nevis “ļauties” tai, varētu būt mazāk piemērota grupas dzīvotspējas atjaunošanai. Komisija šajā ziņā atzīmē, ka Toyota savās piezīmēs, kas izklāstītas 203. apsvērumā, atzīst, ka dīzeļdzinēja hibrīdautomobiļiem varētu pastāvēt tirgus, lai gan uzskata, ka to pārdošanas apjomam vajadzētu būt zemākam nekā benzīna dzinēja hibrīdautomobiļiem dīzeļtehnoloģijas attiecīgo papildizmaksu dēļ. Tālab, izstrādājot projektā 50CO2Cars paredzēto “finansiāli pieejamā” hibrīda dīzeļdzinēja risinājumu, projekta ietvaros varētu cīnīties pret dīzeļdzinēja automobiļa pārdošanas apjoma sarukšanu, kas pašlaik negatīvi ietekmē PSA grupu. Ilgākā termiņā, ja konstatētās pamattendences nemainīsies (proti, ja arī turpmāk benzīna dzinēja hibrīdautomobiļi tiks pārdoti lielākā apjomā nekā dīzeļdzinēja hibrīdautomobiļi), kā to paredz Toyota, 50CO2Cars hibrīdās sistēmas galvenās detaļas varētu pielāgot benzīna dzinējiem (skat. 50. apsvērumu lēmumā par procedūras sākšanu). |
| --- | --- |

(332)

Šajā ziņā no pamatojumiem, ko Francija sniegusi 148. apsvērumā, izriet, ka attiecībā uz PSA grupas ražošanas sistēmas esošo struktūru (kas galvenokārt orientēta uz dīzeļdzinēja automobiļiem, kas Eiropā 2012. gadā veidoja [60–80]* % no pārdošanas apjoma) īsa/vidēja termiņa stratēģija, kas paredz “pārciest” tendenci, kuras ietvaros pārdošanas apjoma ziņā dīzeļdzinēja automobiļus arvien vairāk aizstāj benzīna dzinēja automobiļi, nevis “ļauties” tai, varētu būt mazāk piemērota grupas dzīvotspējas atjaunošanai. Komisija šajā ziņā atzīmē, ka Toyota savās piezīmēs, kas izklāstītas 203. apsvērumā, atzīst, ka dīzeļdzinēja hibrīdautomobiļiem varētu pastāvēt tirgus, lai gan uzskata, ka to pārdošanas apjomam vajadzētu būt zemākam nekā benzīna dzinēja hibrīdautomobiļiem dīzeļtehnoloģijas attiecīgo papildizmaksu dēļ. Tālab, izstrādājot projektā 50CO2Cars paredzēto “finansiāli pieejamā” hibrīda dīzeļdzinēja risinājumu, projekta ietvaros varētu cīnīties pret dīzeļdzinēja automobiļa pārdošanas apjoma sarukšanu, kas pašlaik negatīvi ietekmē PSA grupu. Ilgākā termiņā, ja konstatētās pamattendences nemainīsies (proti, ja arī turpmāk benzīna dzinēja hibrīdautomobiļi tiks pārdoti lielākā apjomā nekā dīzeļdzinēja hibrīdautomobiļi), kā to paredz Toyota, 50CO2Cars hibrīdās sistēmas galvenās detaļas varētu pielāgot benzīna dzinējiem (skat. 50. apsvērumu lēmumā par procedūras sākšanu).

PSA

Toyota

50CO2

PSA

Toyota

50CO2

| (333) | Līdz ar to Komisija piekrīt Francijas iestāžu uzskatam, ka PSA stratēģija, kuras mērķis ir izstrādāt tehnoloģiju, kas patērētāju un jo īpaši Eiropas patērētāju acīs var atjaunot dīzeļdzinēju videi draudzīgo tēlu un ekonomisko pievilcību, varētu īsā/vidējā termiņā uzlabot PSA grupas ražošanas sistēmas rentabilitāti un tādējādi sekmēt grupas dzīvotspējas atjaunošanu visā pārstrukturēšanas plāna gaitā. |
| --- | --- |

(333)

Līdz ar to Komisija piekrīt Francijas iestāžu uzskatam, ka PSA stratēģija, kuras mērķis ir izstrādāt tehnoloģiju, kas patērētāju un jo īpaši Eiropas patērētāju acīs var atjaunot dīzeļdzinēju videi draudzīgo tēlu un ekonomisko pievilcību, varētu īsā/vidējā termiņā uzlabot PSA grupas ražošanas sistēmas rentabilitāti un tādējādi sekmēt grupas dzīvotspējas atjaunošanu visā pārstrukturēšanas plāna gaitā.

PSA

PSA

| (334) | Nokavētā atgūšana P&A jomā: lai gan Francijas iestādes apstrīd šā kritērija atbilstību, no 152. apsvēruma c) apakšpunkta izriet, ka projekts 50CO2Cars ļautu grupai novērst tās atpalicību P&A jomā, jo īpaši attiecībā uz veikto tehnoloģijas jauninājumu darbību produktivitāti (resursu apvienošana ADEME aizbildniecībā esošā pētniecības kopuzņēmumā), dažu automobiļu detaļu (jo īpaši spēka piedziņas bloka) standartizāciju, tehnoloģijām, kas samazina dīzeļdzinēju degvielas patēriņu un emisiju apjomu, un divsajūgu transmisijām. Šo centienu mērķis ir padarīt hibrīdās sistēmas “finansiāli pieejamākas” patērētājiem, hibrīdā spēka piedziņas bloka uzbūvi lielā mērā standartizējot un optimizējot energoefektivitātes un ražošanas izmaksu ziņā. |
| --- | --- |

(334)

Nokavētā atgūšana P&A jomā: lai gan Francijas iestādes apstrīd šā kritērija atbilstību, no 152. apsvēruma c) apakšpunkta izriet, ka projekts 50CO2Cars ļautu grupai novērst tās atpalicību P&A jomā, jo īpaši attiecībā uz veikto tehnoloģijas jauninājumu darbību produktivitāti (resursu apvienošana ADEME aizbildniecībā esošā pētniecības kopuzņēmumā), dažu automobiļu detaļu (jo īpaši spēka piedziņas bloka) standartizāciju, tehnoloģijām, kas samazina dīzeļdzinēju degvielas patēriņu un emisiju apjomu, un divsajūgu transmisijām. Šo centienu mērķis ir padarīt hibrīdās sistēmas “finansiāli pieejamākas” patērētājiem, hibrīdā spēka piedziņas bloka uzbūvi lielā mērā standartizējot un optimizējot energoefektivitātes un ražošanas izmaksu ziņā.

50CO2

ADEME

| (335) | Šā lēmuma 184. apsvērumā GM uzsver vispārējo raksturu, kāds ir ražotāju īstenotajiem tehnoloģiskajiem projektiem gāzu emisiju samazināšanas jomā, un 189. apsvērumā Fiat apstiprina, ka ES tiesību aktos noteiktie standarti CO2 emisiju jomā ir izaicinājums katram no iesaistītajiem automobiļu ražotājiem. Savukārt, Toyota arī uzskata, ka videi draudzīgu tehnoloģiju izstrāde būs ražotāju pārdošanas apjoma noteicošais faktors (skatīt 203. apsvērumu). Ņemot vērā “tehnoloģisko paplašināšanos” degvielas patēriņa un CO2 emisiju samazināšanas jomā un apzinoties, ka ir grūti prognozēt šobrīd veikto pētījumu turpmākās noieta iespējas, Komisija uzskata, ka, grūtībās nonākušam automobiļu ražotājam saglabājot zināmas tehnoloģiskās ambīcijas, tiek sekmēta tā pārstrukturēšana. Turpretī, ražotājam atpaliekot P&A jomā, varētu tikt būtiski ietekmētas tā izredzes atjaunot pārdošanas apjomu īsā/vidējā termiņā un līdz ar to arī dzīvotspēju. |
| --- | --- |

(335)

Šā lēmuma 184. apsvērumā GM uzsver vispārējo raksturu, kāds ir ražotāju īstenotajiem tehnoloģiskajiem projektiem gāzu emisiju samazināšanas jomā, un 189. apsvērumā Fiat apstiprina, ka ES tiesību aktos noteiktie standarti CO2 emisiju jomā ir izaicinājums katram no iesaistītajiem automobiļu ražotājiem. Savukārt, Toyota arī uzskata, ka videi draudzīgu tehnoloģiju izstrāde būs ražotāju pārdošanas apjoma noteicošais faktors (skatīt 203. apsvērumu). Ņemot vērā “tehnoloģisko paplašināšanos” degvielas patēriņa un CO2 emisiju samazināšanas jomā un apzinoties, ka ir grūti prognozēt šobrīd veikto pētījumu turpmākās noieta iespējas, Komisija uzskata, ka, grūtībās nonākušam automobiļu ražotājam saglabājot zināmas tehnoloģiskās ambīcijas, tiek sekmēta tā pārstrukturēšana. Turpretī, ražotājam atpaliekot P&A jomā, varētu tikt būtiski ietekmētas tā izredzes atjaunot pārdošanas apjomu īsā/vidējā termiņā un līdz ar to arī dzīvotspēju.

GM

Fiat

2

Toyota

2

| (336) | Ņemot vērā iepriekšminētos apsvērumus, Komisija secina, ka projekts 50CO2Cars var palīdzēt novērst noteiktas PSA grupas strukturālās nepilnības. |
| --- | --- |

(336)

Ņemot vērā iepriekšminētos apsvērumus, Komisija secina, ka projekts 50CO2Cars var palīdzēt novērst noteiktas PSA grupas strukturālās nepilnības.

50CO2

PSA

ii)   Ražošanas sistēmas pielāgošana mild-hybridation tehnoloģijas vajadzībām

Ražošanas sistēmas pielāgošana mild-hybridation tehnoloģijas vajadzībām

| (337) | Komisija lēmumā par procedūras sākšanu vēlējās noskaidrot, vai mild-hybridation tehnoloģijas izstrādei paredzētie pasākumi sader ar pārējā pārstrukturēšanas plāna ietvaros paredzēto jaudas racionalizēšanu. |
| --- | --- |

(337)

Komisija lēmumā par procedūras sākšanu vēlējās noskaidrot, vai mild-hybridation tehnoloģijas izstrādei paredzētie pasākumi sader ar pārējā pārstrukturēšanas plāna ietvaros paredzēto jaudas racionalizēšanu.

mild-hybridation

| (338) | No 154. apsvēruma izriet, ka rūpnieciskie ieguldījumi, kas nepieciešami, lai īstenotu projektu 50CO2Cars un jo īpaši lai pielāgotu ražošanas jaudas jauno dīzeļdzinēju un hibrīdo sistēmu ražošanai, būs nelieli salīdzinājumā ar kopējiem ieguldījumiem, kas paredzēti pārstrukturēšanas plāna īstenošanas gaitā. Turklāt to finansiālā ietekme tika iekļauta Francijas iestāžu iesniegtajās aplēsēs. Visbeidzot, attiecībā uz transmisijām Komisija tāpat kā Francijas iestādes uzskata, ka, PSA grupai pārņemot to ražošanas daļu, kas pašlaik uzticēta piegādātājiem Japānā, projekta 50CO2Cars veiksmīgas īstenošanās gadījumā tiks sekmēta PSA grupas dzīvotspēja, vienlaikus atgūstot ražotāja peļņas daļu un atbrīvojot to no loģistikas izmaksām un riskiem, kas saistīti ar valūtas kursu. |
| --- | --- |

(338)

No 154. apsvēruma izriet, ka rūpnieciskie ieguldījumi, kas nepieciešami, lai īstenotu projektu 50CO2Cars un jo īpaši lai pielāgotu ražošanas jaudas jauno dīzeļdzinēju un hibrīdo sistēmu ražošanai, būs nelieli salīdzinājumā ar kopējiem ieguldījumiem, kas paredzēti pārstrukturēšanas plāna īstenošanas gaitā. Turklāt to finansiālā ietekme tika iekļauta Francijas iestāžu iesniegtajās aplēsēs. Visbeidzot, attiecībā uz transmisijām Komisija tāpat kā Francijas iestādes uzskata, ka, PSA grupai pārņemot to ražošanas daļu, kas pašlaik uzticēta piegādātājiem Japānā, projekta 50CO2Cars veiksmīgas īstenošanās gadījumā tiks sekmēta PSA grupas dzīvotspēja, vienlaikus atgūstot ražotāja peļņas daļu un atbrīvojot to no loģistikas izmaksām un riskiem, kas saistīti ar valūtas kursu.

50CO2

PSA

50CO2

PSA

| (339) | Pamatojoties uz šiem apsvērumiem, Komisija secina, ka PSA ražošanas sistēmas pielāgošana mild-hybridation tehnoloģijas vajadzībām iekļaujas grupas pārstrukturēšanas un dzīvotspējas atjaunošanas loģikā. |
| --- | --- |

(339)

Pamatojoties uz šiem apsvērumiem, Komisija secina, ka PSA ražošanas sistēmas pielāgošana mild-hybridation tehnoloģijas vajadzībām iekļaujas grupas pārstrukturēšanas un dzīvotspējas atjaunošanas loģikā.

PSA

mild-hybridation

iii)   Uzņēmuma pievēršana jaunām un dzīvotspējīgām darbībām

Uzņēmuma pievēršana jaunām un dzīvotspējīgām darbībām

| (340) | Fiat savās piezīmēs, kas apkopotas šā lēmuma 189. apsvērumā, būtībā norādīja, ka dzinējs, uz ko attiecas projekts 50CO2Cars, šķiet tehniski “īstenojams”, taču var palielināt vienības izmaksas ar to aprīkotajiem automobiļiem tiktāl, ka izstrādātās tehnoloģijas masveida izplatīšana būtu saimnieciski neizdevīga. |
| --- | --- |

(340)

Fiat savās piezīmēs, kas apkopotas šā lēmuma 189. apsvērumā, būtībā norādīja, ka dzinējs, uz ko attiecas projekts 50CO2Cars, šķiet tehniski “īstenojams”, taču var palielināt vienības izmaksas ar to aprīkotajiem automobiļiem tiktāl, ka izstrādātās tehnoloģijas masveida izplatīšana būtu saimnieciski neizdevīga.

Fiat

50CO2

| (341) | Šajā ziņā Komisija atzīmē, ka šobrīd augstā full-hybrid tehnoloģiju cena paskaidro, kādēļ tās izmantotas tikai tirgus augšējos segmentos (tā sauktajiem premium (augstākās kategorijas) automobiļiem). Paredzētā stratēģija un PSA un tās partneru īstenotie pasākumu P&A jomā tieši ir domāti, lai radītu hibrīdu tehnoloģiju, kurai salīdzinājumā ar esošajiem risinājumiem būtu labāka attiecība starp izmaksām un efektivitāti, proti, salīdzinājumā ar līdzvērtīgu automobili, kam nav hibrīddzinēja, panākt CO2 emisiju samazinājumu [10–20]* % apmērā par cenu, kas ir par [70–80]* % zemāka nekā HY425 risinājumam. |
| --- | --- |

(341)

Šajā ziņā Komisija atzīmē, ka šobrīd augstā full-hybrid tehnoloģiju cena paskaidro, kādēļ tās izmantotas tikai tirgus augšējos segmentos (tā sauktajiem premium (augstākās kategorijas) automobiļiem). Paredzētā stratēģija un PSA un tās partneru īstenotie pasākumu P&A jomā tieši ir domāti, lai radītu hibrīdu tehnoloģiju, kurai salīdzinājumā ar esošajiem risinājumiem būtu labāka attiecība starp izmaksām un efektivitāti, proti, salīdzinājumā ar līdzvērtīgu automobili, kam nav hibrīddzinēja, panākt CO2 emisiju samazinājumu [10–20]* % apmērā par cenu, kas ir par [70–80]* % zemāka nekā HY425 risinājumam.

full-hybrid

premium

PSA

2

| (342) | Lēmuma par procedūras sākšanu 216 apsvērumā Komisija tomēr izteica nožēlu, ka nespēj novērtēt jauno mild-hybridation tehnoloģiju ietekmi uz PSA grupas pārdošanas apjomu un ienesīgumu, un norādīja, ka vēlētos iegūt finanšu rādītājus, ko parasti izmanto, analizējot, cik atbilstīgi ir šādi ieguldījumi P&A jomā, kā arī to risku analīzi, kas var ietekmēt projekta rentabilitāti. |
| --- | --- |

(342)

Lēmuma par procedūras sākšanu 216 apsvērumā Komisija tomēr izteica nožēlu, ka nespēj novērtēt jauno mild-hybridation tehnoloģiju ietekmi uz PSA grupas pārdošanas apjomu un ienesīgumu, un norādīja, ka vēlētos iegūt finanšu rādītājus, ko parasti izmanto, analizējot, cik atbilstīgi ir šādi ieguldījumi P&A jomā, kā arī to risku analīzi, kas var ietekmēt projekta rentabilitāti.

mild-hybridation

PSA

| (343) | No 150. apsvēruma izriet, ka, ja pārstrukturēšanas plānā nebūtu konkrēti projektam 50CO2Cars paredzēta valsts atbalsta, PSA grupai būtu jāīsteno “hipotētisks” projekts ar mērķi līdz minimumam samazināt tās ieguldījumus P&A jomā, lai spētu nodrošināt atbilstību izmaiņām normatīvajās prasībās attiecībā uz CO2 emisijām. Finanšu rādītājs, ko Francijas iestādes sniegušas 155. apsvēruma b) apakšpunktā esošajā 15. tabulā, ir tā sauktā “diferenciālā” neto pašreizējā vērtība (turpmāk tekstā – “NPV”), kas atšķirībā no “standarta” NPV (kas atbilst ieguldījuma radīto (pozitīvo un negatīvo) naudas plūsmu diskontētajai summai) neļauj novērtēt ieguldījuma iekšējo peļņu, bet peļņas starpību, ko veido divi ieguldījumi, kas šajā gadījumā ir projekts 50CO2Cars (ar valsts atbalstu vai bez tā) un “hipotētiskais” projekts. |
| --- | --- |

(343)

No 150. apsvēruma izriet, ka, ja pārstrukturēšanas plānā nebūtu konkrēti projektam 50CO2Cars paredzēta valsts atbalsta, PSA grupai būtu jāīsteno “hipotētisks” projekts ar mērķi līdz minimumam samazināt tās ieguldījumus P&A jomā, lai spētu nodrošināt atbilstību izmaiņām normatīvajās prasībās attiecībā uz CO2 emisijām. Finanšu rādītājs, ko Francijas iestādes sniegušas 155. apsvēruma b) apakšpunktā esošajā 15. tabulā, ir tā sauktā “diferenciālā” neto pašreizējā vērtība (turpmāk tekstā – “NPV”), kas atšķirībā no “standarta” NPV (kas atbilst ieguldījuma radīto (pozitīvo un negatīvo) naudas plūsmu diskontētajai summai) neļauj novērtēt ieguldījuma iekšējo peļņu, bet peļņas starpību, ko veido divi ieguldījumi, kas šajā gadījumā ir projekts 50CO2Cars (ar valsts atbalstu vai bez tā) un “hipotētiskais” projekts.

50CO2

PSA

2

50CO2

| (344) | Ņemot vērā, ka neatkarīgi no izmantotās diskonta likmes (attiecīgi [10–13]* % vai [13–15]* %) hipotētiskā projekta NPV jebkurā gadījumā pārsniedz projekta 50CO2Cars (bez atbalsta) NPV (EUR [60–100]* miljoni attiecībā uz elektrisko divsajūgu transmisiju, EUR [20–70]* miljoni attiecībā uz papildu aprīkojumu), Francijas iestādes secina, ka, neesot atbalstam, uzņēmums tiktu spontāni “mudināts” drīzāk īstenot alternatīvo projektu, nevis 50CO2Cars. Tomēr Komisija apstrīd šā argumentu derīgumu, atzīmējot, ka no loģikas viedokļa būtu jāuzskata, ka, lai gan šķiet, ka, novērtējot ienākumus no ieguldījumiem, PSA galvenokārt izmanto [10–13]* % diskonta likmi, ar [13–15]* % diskonta likmi, kura, kā norādīja Francijas iestādes, varētu vislabāk atspoguļot uzņēmuma finansēšanas nosacījumu esošos “pamatprincipus”, PSA arī labprātāk pievērstos hipotētiskajam projektam, nevis 50CO2Cars, ņemot vērā, ka abu detaļu relatīvā rentabilitāte būtu augstāka: EUR [50–60]* miljoni attiecībā uz elektrisko divsajūgu transmisiju un EUR [20–30]* miljoni attiecībā uz papildu aprīkojumu. |
| --- | --- |

(344)

Ņemot vērā, ka neatkarīgi no izmantotās diskonta likmes (attiecīgi [10–13]* % vai [13–15]* %) hipotētiskā projekta NPV jebkurā gadījumā pārsniedz projekta 50CO2Cars (bez atbalsta) NPV (EUR [60–100]* miljoni attiecībā uz elektrisko divsajūgu transmisiju, EUR [20–70]* miljoni attiecībā uz papildu aprīkojumu), Francijas iestādes secina, ka, neesot atbalstam, uzņēmums tiktu spontāni “mudināts” drīzāk īstenot alternatīvo projektu, nevis 50CO2Cars. Tomēr Komisija apstrīd šā argumentu derīgumu, atzīmējot, ka no loģikas viedokļa būtu jāuzskata, ka, lai gan šķiet, ka, novērtējot ienākumus no ieguldījumiem, PSA galvenokārt izmanto [10–13]* % diskonta likmi, ar [13–15]* % diskonta likmi, kura, kā norādīja Francijas iestādes, varētu vislabāk atspoguļot uzņēmuma finansēšanas nosacījumu esošos “pamatprincipus”, PSA arī labprātāk pievērstos hipotētiskajam projektam, nevis 50CO2Cars, ņemot vērā, ka abu detaļu relatīvā rentabilitāte būtu augstāka: EUR [50–60]* miljoni attiecībā uz elektrisko divsajūgu transmisiju un EUR [20–30]* miljoni attiecībā uz papildu aprīkojumu.

50CO2

50CO2

PSA

PSA

50CO2

| (345) | Rezultātā Komisija uzskata, ka:






  a) | no vienas puses, secinājumi, pie kuriem varētu novest piedāvātais “diferenciālais” rādītājs, ir pārlieku atkarīgi no ad hoc pieņēmumiem par “diferenciālā” NPV aprēķināšanai izmantoto diskonta likmi; |
| --- | --- | --- |

(345)

Rezultātā Komisija uzskata, ka:

a)

no vienas puses, secinājumi, pie kuriem varētu novest piedāvātais “diferenciālais” rādītājs, ir pārlieku atkarīgi no ad hoc pieņēmumiem par “diferenciālā” NPV aprēķināšanai izmantoto diskonta likmi;

ad hoc

| b) | no otras puses, šā rādītāja struktūra neļauj ekonomiski novērtēt projekta 50CO2Cars kopējo ietekmi uz grupas pārdošanas apjomu un finanšu plānu, bet vienīgi soli pa solim salīdzināt projekta 50CO2Cars rezultātā gūto peļņu (attiecīgi – radītās izmaksas) ar to, ko attiecībā uz tikai divām detaļām būtu ļāvis panākt hipotētiskais projekts. |
| --- | --- |

b)

no otras puses, šā rādītāja struktūra neļauj ekonomiski novērtēt projekta 50CO2Cars kopējo ietekmi uz grupas pārdošanas apjomu un finanšu plānu, bet vienīgi soli pa solim salīdzināt projekta 50CO2Cars rezultātā gūto peļņu (attiecīgi – radītās izmaksas) ar to, ko attiecībā uz tikai divām detaļām būtu ļāvis panākt hipotētiskais projekts.

50CO2

50CO2

| (346) | Tādējādi Francijas sniegtie finanšu rādītāji neļauj ņemt vērā projektā 50CO2Cars paredzētās mild-hybridation“sistēmas” ietekmi. Taču Komisija konstatē, ka pretēji hipotētiskajam projektam projekts 50CO2Cars ļauj novērst vairākas no PSA grupas esošajām strukturālajām nepilnībām. Proti, projekts 50CO2Cars ļaus grupai uzlabot tās situāciju detaļu standartizācijas jomā un novērst tās atpalicību noteiktās P&A jomās. Hipotētiskā projekta ierobežotā darbības joma neļauj izvirzīt šādas ambīcijas. Turklāt visticamāk, ka ar pakāpenisko attīstību, ko paredz hipotētiskais projekts, kura vienīgais noteiktais mērķis ir nodrošināt atbilstību normatīvajām prasībām attiecībā uz CO2 emisijām, nepietiktu, lai efektīvi cīnītos pret dīzeļdzinēja automobiļu pārdošanas apjoma sarukšanu, ar ko saskaras grupa. Visbeidzot, lai novērtētu, vai pasākumi, kas nepieciešami šiem projektiem, sader ar pārējo pārstrukturēšanas plānu, Komisija salīdzināja projekta 50CO2Cars kopējās izmaksas (proti, EUR [300–400]* miljoni saskaņā ar 41. apsvērumā sniegto 4. tabulu) ar papildu izmaksām un rūpnieciskajiem riskiem, ko radītu hipotētiskais projekts: tā rezultātā iespējamā negūtā peļņa ir ievērojama, proti, 148. apsvērumā tā lēsta EUR [500–700]* miljonu apmērā. |
| --- | --- |

(346)

Tādējādi Francijas sniegtie finanšu rādītāji neļauj ņemt vērā projektā 50CO2Cars paredzētās mild-hybridation“sistēmas” ietekmi. Taču Komisija konstatē, ka pretēji hipotētiskajam projektam projekts 50CO2Cars ļauj novērst vairākas no PSA grupas esošajām strukturālajām nepilnībām. Proti, projekts 50CO2Cars ļaus grupai uzlabot tās situāciju detaļu standartizācijas jomā un novērst tās atpalicību noteiktās P&A jomās. Hipotētiskā projekta ierobežotā darbības joma neļauj izvirzīt šādas ambīcijas. Turklāt visticamāk, ka ar pakāpenisko attīstību, ko paredz hipotētiskais projekts, kura vienīgais noteiktais mērķis ir nodrošināt atbilstību normatīvajām prasībām attiecībā uz CO2 emisijām, nepietiktu, lai efektīvi cīnītos pret dīzeļdzinēja automobiļu pārdošanas apjoma sarukšanu, ar ko saskaras grupa. Visbeidzot, lai novērtētu, vai pasākumi, kas nepieciešami šiem projektiem, sader ar pārējo pārstrukturēšanas plānu, Komisija salīdzināja projekta 50CO2Cars kopējās izmaksas (proti, EUR [300–400]* miljoni saskaņā ar 41. apsvērumā sniegto 4. tabulu) ar papildu izmaksām un rūpnieciskajiem riskiem, ko radītu hipotētiskais projekts: tā rezultātā iespējamā negūtā peļņa ir ievērojama, proti, 148. apsvērumā tā lēsta EUR [500–700]* miljonu apmērā.

50CO2

mild-hybridation

50CO2

PSA

50CO2

2

50CO2

| (347) | Rezultātā Komisija uzskata, ka pretēji pakāpeniskajiem uzlabojumiem, ko paredz hipotētiskais projekts, tehnoloģiskā inovācija, uz ko attiecas 50CO2Cars, var, projektam 50CO2Cars īstenojoties, līdz 2020. gadam nodrošināt PSA grupai izaugsmes potenciālu, ļaujot tai “paplašināt profilu jaunu un dzīvotspējīgu darbību virzienā”. Tādējādi projekts 50CO2Cars vairāk sekmē grupas dzīvotspējas atjaunošanu nekā hipotētiskais projekts. |
| --- | --- |

(347)

Rezultātā Komisija uzskata, ka pretēji pakāpeniskajiem uzlabojumiem, ko paredz hipotētiskais projekts, tehnoloģiskā inovācija, uz ko attiecas 50CO2Cars, var, projektam 50CO2Cars īstenojoties, līdz 2020. gadam nodrošināt PSA grupai izaugsmes potenciālu, ļaujot tai “paplašināt profilu jaunu un dzīvotspējīgu darbību virzienā”. Tādējādi projekts 50CO2Cars vairāk sekmē grupas dzīvotspējas atjaunošanu nekā hipotētiskais projekts.

50CO2

50CO2

PSA

50CO2

iv)   Starpsecinājumi par projekta 50CO2Cars devumu PSA grupas pārstrukturēšanā

Starpsecinājumi par projekta 50CO2

| (348) | No iepriekš veiktās analīzes izriet, ka projekts 50CO2Cars kā pārstrukturēšanas plāna sastāvdaļa labvēlīgi ietekmē PSA grupas dzīvotspējas atjaunošanu: grupas ražošanas sistēmas pielāgošana, kas nepieciešama, lai īstenotu projektu 50CO2Cars, atbilst pārstrukturēšanas stratēģijai un pārstrukturēšanai pieejamajiem līdzekļiem, un, projektam 50CO2Cars īstenojoties, tas ne vien palīdzēs labot uzņēmuma strukturālo problēmu sekas (liela jutība pret dīzeļdzinēja automobiļu pārdošanas apjoma izmaiņām Eiropā un atpalicība dažās P&A jomās), bet arī ļaus grupai paplašināt profilu tādu “jaunu un dzīvotspējīgu” darbību virzienā, kas līdz 2020. gadam var nodrošināt grupai pamatu turpmākai izaugsmei. |
| --- | --- |

(348)

No iepriekš veiktās analīzes izriet, ka projekts 50CO2Cars kā pārstrukturēšanas plāna sastāvdaļa labvēlīgi ietekmē PSA grupas dzīvotspējas atjaunošanu: grupas ražošanas sistēmas pielāgošana, kas nepieciešama, lai īstenotu projektu 50CO2Cars, atbilst pārstrukturēšanas stratēģijai un pārstrukturēšanai pieejamajiem līdzekļiem, un, projektam 50CO2Cars īstenojoties, tas ne vien palīdzēs labot uzņēmuma strukturālo problēmu sekas (liela jutība pret dīzeļdzinēja automobiļu pārdošanas apjoma izmaiņām Eiropā un atpalicība dažās P&A jomās), bet arī ļaus grupai paplašināt profilu tādu “jaunu un dzīvotspējīgu” darbību virzienā, kas līdz 2020. gadam var nodrošināt grupai pamatu turpmākai izaugsmei.

50CO2

PSA

50CO2

50CO2

8.4.2.   BPF DZĪVOTSPĒJAS PLĀNS

| (349) | Komisija lēmumā par procedūras sākšanu konstatēja, ka BPF grūtību pamatā ir tās savstarpējā saistība ar PSA grupu, kā rezultātā, lai gan tika atļauts glābšanas atbalsts, S&P (starptautiskā reitingu aģentūra Standard&Poor's) 2013. gada 14. februārī pazemināja bankas kredītreitingu līdz BB+, kas ir spekulatīvā kategorija (non-investment grade). |
| --- | --- |

(349)

Komisija lēmumā par procedūras sākšanu konstatēja, ka BPF grūtību pamatā ir tās savstarpējā saistība ar PSA grupu, kā rezultātā, lai gan tika atļauts glābšanas atbalsts, S&P (starptautiskā reitingu aģentūra Standard&Poor's) 2013. gada 14. februārī pazemināja bankas kredītreitingu līdz BB+, kas ir spekulatīvā kategorija (non-investment grade).

BPF

PSA

Standard&Poor's

non-investment grade

| (350) | Komisija uzskata, ka Francijas iestādes savās piezīmēs kliedēja minētās šaubas par BPF bilances apjoma pieaugumu un apšaubāmo debitoru parādu īpatsvaru. |
| --- | --- |

(350)

Komisija uzskata, ka Francijas iestādes savās piezīmēs kliedēja minētās šaubas par BPF bilances apjoma pieaugumu un apšaubāmo debitoru parādu īpatsvaru.

BPF

| (351) | Līdz ar to Komisija paliek pie secinājuma, pie kura tā nonāca lēmumā par procedūras sākšanu un kuru neapstrīdēja neviena no ieinteresētajām personām, proti, ka BPF ir saskārusies ar likviditātes problēmu, kā pamatā ir vienīgi bankas saistība ar PSA grupu. Tādējādi, ciktāl šaubas par grupas dzīvotspējas atjaunošanu ir kliedētas, jāuzskata, ka tas pats attiecas arī uz BPF dzīvotspējas plānu. |
| --- | --- |

(351)

Līdz ar to Komisija paliek pie secinājuma, pie kura tā nonāca lēmumā par procedūras sākšanu un kuru neapstrīdēja neviena no ieinteresētajām personām, proti, ka BPF ir saskārusies ar likviditātes problēmu, kā pamatā ir vienīgi bankas saistība ar PSA grupu. Tādējādi, ciktāl šaubas par grupas dzīvotspējas atjaunošanu ir kliedētas, jāuzskata, ka tas pats attiecas arī uz BPF dzīvotspējas plānu.

BPF

PSA

BPF

8.5.   PĀRMĒRĪGU KONKURENCES KROPĻOJUMU NOVĒRŠANA

PĀRMĒRĪGU KONKURENCES KROPĻOJUMU NOVĒRŠANA

8.5.1.   KOMPENSĀCIJAS PASĀKUMU NEPIECIEŠAMĪBAS ANALĪZE

| (352) | Iepriekšminēto glābšanas un pārstrukturēšanas pamatnostādņu 38. punkts paredz, ka, lai Komisija varētu atļaut pārstrukturēšanas atbalstu, ir jāveic kompensācijas pasākumi, lai mazinātu atbalsta negatīvo ietekmi uz tirdzniecības apstākļiem. Citādi atbalsts ir jāuzskata par tādu, kas ir “pretrunā kopīgām interesēm”, un ir jāatzīst, ka tas nav saderīgs ar iekšējo tirgu. Šis nosacījums bieži izpaužas kā uzņēmuma pārstāvības tirgū vai tirgos ierobežošana pārstrukturēšanas laikposma beigās. |
| --- | --- |

(352)

Iepriekšminēto glābšanas un pārstrukturēšanas pamatnostādņu 38. punkts paredz, ka, lai Komisija varētu atļaut pārstrukturēšanas atbalstu, ir jāveic kompensācijas pasākumi, lai mazinātu atbalsta negatīvo ietekmi uz tirdzniecības apstākļiem. Citādi atbalsts ir jāuzskata par tādu, kas ir “pretrunā kopīgām interesēm”, un ir jāatzīst, ka tas nav saderīgs ar iekšējo tirgu. Šis nosacījums bieži izpaužas kā uzņēmuma pārstāvības tirgū vai tirgos ierobežošana pārstrukturēšanas laikposma beigās.

| (353) | Atgādinājumam – Francijas iestādes sākotnēji piedāvāja šādus kompensācijas pasākumus: kapitālieguldījumu (capital expenditures) apjoma papildu samazināšanu, atteikšanos no Sevelnord rūpnīcas jaudas daļas par labu konkurentam, plug-in hibrīdtehnoloģijas izstrādes un ražošanas pārtraukšanu un BPF maksimālā izplatības līmeņa noteikšanu. |
| --- | --- |

(353)

Atgādinājumam – Francijas iestādes sākotnēji piedāvāja šādus kompensācijas pasākumus: kapitālieguldījumu (capital expenditures) apjoma papildu samazināšanu, atteikšanos no Sevelnord rūpnīcas jaudas daļas par labu konkurentam, plug-in hibrīdtehnoloģijas izstrādes un ražošanas pārtraukšanu un BPF maksimālā izplatības līmeņa noteikšanu.

capital expenditures

Sevelnord

plug-in

BPF

| (354) | Komisija lēmumā par procedūras sākšanu pauda šaubas par to, vai dažus no šiem pasākumiem var atzīt par kompensācijas pasākumiem, un, vai tie ir pietiekami, ņemot vērā to īstenošanas nosacījumus. |
| --- | --- |

(354)

Komisija lēmumā par procedūras sākšanu pauda šaubas par to, vai dažus no šiem pasākumiem var atzīt par kompensācijas pasākumiem, un, vai tie ir pietiekami, ņemot vērā to īstenošanas nosacījumus.

| (355) | Šīs formālās izmeklēšanas procedūras rezultātā Komisija uzskata, ka vismaz tos 2.4.5. iedaļā aprakstītos pasākumus, kurus PSA grupa jau ir noteikusi un sākusi īstenot pirms pārstrukturēšanas plāna paziņošanas, nevar atzīt par “kompensācijas pasākumiem” iepriekšminēto glābšanas un pārstrukturēšanas pamatnostādņu 38. un turpmāko punktu izpratnē, bet tie drīzāk atbilstot stratēģiskiem risinājumiem, kas grupai “jebkurā gadījumā būtu vajadzīgi dzīvotspējas atjaunošanai”. |
| --- | --- |

(355)

Šīs formālās izmeklēšanas procedūras rezultātā Komisija uzskata, ka vismaz tos 2.4.5. iedaļā aprakstītos pasākumus, kurus PSA grupa jau ir noteikusi un sākusi īstenot pirms pārstrukturēšanas plāna paziņošanas, nevar atzīt par “kompensācijas pasākumiem” iepriekšminēto glābšanas un pārstrukturēšanas pamatnostādņu 38. un turpmāko punktu izpratnē, bet tie drīzāk atbilstot stratēģiskiem risinājumiem, kas grupai “jebkurā gadījumā būtu vajadzīgi dzīvotspējas atjaunošanai”.

PSA

| (356) | Tomēr 2013. gada 23. jūlija vēstulē Francijas iestādes nolēma atsaukt visus 2013. gada 12. martā paziņotos kompensācijas pasākumus, izņemot pasākumu, kas paredz noteikt BPF maksimālo izplatības līmeni un ir grozīts, kā aprakstīts 8.5.2. iedaļā turpmāk tekstā. |
| --- | --- |

(356)

Tomēr 2013. gada 23. jūlija vēstulē Francijas iestādes nolēma atsaukt visus 2013. gada 12. martā paziņotos kompensācijas pasākumus, izņemot pasākumu, kas paredz noteikt BPF maksimālo izplatības līmeni un ir grozīts, kā aprakstīts 8.5.2. iedaļā turpmāk tekstā.

BPF

| (357) | Līdz ar to Komisija ņem vērā šo atsaukumu un uzskata, ka tai nav jāizsakās par šādiem pasākumiem:






  a) | kapitālieguldījumu (capital expenditures) apjoma papildu samazināšanu un jo īpaši par modeļu Citroën C6 un Peugeot 607 ražošanas pārtraukšanu, Bipper/Nemo modeļa ražošanas pārtraukšanu un paaudzes izbeigšanu un to dīzeļdzinēju ražošanas pārtraukšanu, kuru tilpums pārsniedz divus litrus; |
| --- | --- | --- |

(357)

Līdz ar to Komisija ņem vērā šo atsaukumu un uzskata, ka tai nav jāizsakās par šādiem pasākumiem:

a)

kapitālieguldījumu (capital expenditures) apjoma papildu samazināšanu un jo īpaši par modeļu Citroën C6 un Peugeot 607 ražošanas pārtraukšanu, Bipper/Nemo modeļa ražošanas pārtraukšanu un paaudzes izbeigšanu un to dīzeļdzinēju ražošanas pārtraukšanu, kuru tilpums pārsniedz divus litrus;

capital expenditures

Citroën C6

Peugeot 607

Bipper

Nemo

| b) | atteikšanos no Sevelnord rūpnīcas jaudas daļas par labu konkurentam; un |
| --- | --- |

b)

atteikšanos no Sevelnord rūpnīcas jaudas daļas par labu konkurentam; un

Sevelnord

| c) | plug-in hibrīdtehnoloģijas izstrādes un ražošanas pārtraukšanu. |
| --- | --- |

c)

plug-in hibrīdtehnoloģijas izstrādes un ražošanas pārtraukšanu.

plug-in

| (358) | Tātad “kompensācijas pasākumu” kontekstā Komisija analizēs tikai Francijas iestāžu piedāvājumu, izejot no minimālā izplatības līmeņa [26–29]* % apmērā, izveidot mehānismu garantijas izmaksu palielināšanai atkarībā no BPF izplatības līmeņa. |
| --- | --- |

(358)

Tātad “kompensācijas pasākumu” kontekstā Komisija analizēs tikai Francijas iestāžu piedāvājumu, izejot no minimālā izplatības līmeņa [26–29]* % apmērā, izveidot mehānismu garantijas izmaksu palielināšanai atkarībā no BPF izplatības līmeņa.

BPF

8.5.2.   MEHĀNISMS VALSTS GARANTIJAS IZMAKSU PALIELINĀŠANAI ATKARĪBĀ NO BPF IZPLATĪBAS LĪMEŅA

| (359) | Komisija lēmumā par procedūras sākšanu atzīmēja, ka izplatības līmeņa ierobežošana šķiet piemērots pasākums, lai iegrožotu BPF finansēšanas atbalsta ietekmi uz PSA automobiļu pārdošanas apjomu. Tomēr Komisija šaubījās par šā pasākuma faktisko ietekmi, ņemot vērā tā īstenošanas nosacījumus. PSA piedāvāja apņemties 2013. gadā nevienā no attiecīgajām Eiropas valstīm nepārsniegt 2012. gada otrā pusgada līmeni, kam piemērots elastības līmenis viena izplatības punkta (+1) apmērā, proti, maksimālo līmeni – 33,4 %. Ņemot vērā 2012. gada izplatības līmeni – 29,8 %, noteiktā robeža jau šķietami ietvēra 2013. gadam prognozēto pieaugumu. Turklāt attiecībā uz 2014. un 2015. gadu Francijas iestādes piedāvāja piesaistīt izplatības līmeni iepriekšējā gada BPF izplatības līmenim G10 valstīs, pielāgojot to PSA minēto salīdzināmo banku (Renault, Ford, BMW, VW un Daimler piesaistītās bankas) izplatības līmeņa izmaiņām un vienlaikus nosakot izplatības līmeņa minimālo robežvērtību. Šādas izmaiņas būtu sniegušas PSA elastīgumu, kas būtu varējis mazināt šā pasākuma saistošo raksturu un tādējādi arī tā efektivitāti. |
| --- | --- |

(359)

Komisija lēmumā par procedūras sākšanu atzīmēja, ka izplatības līmeņa ierobežošana šķiet piemērots pasākums, lai iegrožotu BPF finansēšanas atbalsta ietekmi uz PSA automobiļu pārdošanas apjomu. Tomēr Komisija šaubījās par šā pasākuma faktisko ietekmi, ņemot vērā tā īstenošanas nosacījumus. PSA piedāvāja apņemties 2013. gadā nevienā no attiecīgajām Eiropas valstīm nepārsniegt 2012. gada otrā pusgada līmeni, kam piemērots elastības līmenis viena izplatības punkta (+1) apmērā, proti, maksimālo līmeni – 33,4 %. Ņemot vērā 2012. gada izplatības līmeni – 29,8 %, noteiktā robeža jau šķietami ietvēra 2013. gadam prognozēto pieaugumu. Turklāt attiecībā uz 2014. un 2015. gadu Francijas iestādes piedāvāja piesaistīt izplatības līmeni iepriekšējā gada BPF izplatības līmenim G10 valstīs, pielāgojot to PSA minēto salīdzināmo banku (Renault, Ford, BMW, VW un Daimler piesaistītās bankas) izplatības līmeņa izmaiņām un vienlaikus nosakot izplatības līmeņa minimālo robežvērtību. Šādas izmaiņas būtu sniegušas PSA elastīgumu, kas būtu varējis mazināt šā pasākuma saistošo raksturu un tādējādi arī tā efektivitāti.

BPF

PSA

PSA

BPF

PSA

Renault

Ford

BMW

VW

Daimler

PSA

| (360) | Joprojām palika atklāti jautājumi par PSA piedāvātajām salīdzināmajām bankām (pagaidām ir tikai Renault un Volkswagen piesaistīto banku izplatības līmeņi, lai gan citi ražotāji, piemēram, Ford un Fiat arī ir sīvi konkurenti). Ņemot vērā, ka izplatības līmeņi ļoti atšķiras katrā valstī, BPF būtu varējusi koncentrēt savu finansēšanas spēju segmentos, kuros tai ir vislielākais izplatības līmenis, tādējādi īstenojot agresīvu tirdzniecības stratēģiju pret tās konkurentiem. |
| --- | --- |

(360)

Joprojām palika atklāti jautājumi par PSA piedāvātajām salīdzināmajām bankām (pagaidām ir tikai Renault un Volkswagen piesaistīto banku izplatības līmeņi, lai gan citi ražotāji, piemēram, Ford un Fiat arī ir sīvi konkurenti). Ņemot vērā, ka izplatības līmeņi ļoti atšķiras katrā valstī, BPF būtu varējusi koncentrēt savu finansēšanas spēju segmentos, kuros tai ir vislielākais izplatības līmenis, tādējādi īstenojot agresīvu tirdzniecības stratēģiju pret tās konkurentiem.

PSA

Renault

Volkswagen

Ford

Fiat

BPF

| (361) | Francijas iestādes savās piezīmēs par lēmumu par procedūras sākšanu (sk. 173. apsvērumu) atbildēja uz Komisijas argumentiem. Tās piekrita paplašināt izmantojamo salīdzināmo banku loku, tajā ietverot Fiat un Ford piesaistītās bankas. Attiecībā uz pārējo tās palika pie paziņojumā piedāvātā mehānisma principiem. Attiecībā uz izplatības līmeņu dažādību Francijas iestādes uzskata, ka neviens ražotājs nepaziņo savus izplatības līmeņus sadalījumā pa segmentiem. Attiecībā uz mehānisma elastīgumu Francijas iestādes uzskata, ka tas ir būtiski svarīgs, lai BPF varētu pielāgoties paredzamajām tirgus tendencēm, un nekādā veidā nemazina šā pasākuma efektivitāti un saistošo raksturu. Komisija ņem vērā Francijas iestāžu piezīmi par iespējamo elastīgumu, ko BPF noteiktajam kompensācijas pasākumam rada vispārēja izplatības līmeņa izmantošana. No šā lēmuma 177. apsvēruma izriet, ka [...]* % BPF piešķirtā finansējuma attiecas uz B un C segmentu un šādām piecām valstīm: Franciju, Lielbritāniju, Vāciju, Spāniju un Itāliju. Ņemot vērā šo statistiku, Komisija uzskata, ka var izslēgt iespēju, ka kompensācijas pasākums varētu būt neefektīvs vispārēja izplatības līmeņa izmantošanas rezultātā pieļautā pārmērīgā elastīguma dēļ. |
| --- | --- |

(361)

Francijas iestādes savās piezīmēs par lēmumu par procedūras sākšanu (sk. 173. apsvērumu) atbildēja uz Komisijas argumentiem. Tās piekrita paplašināt izmantojamo salīdzināmo banku loku, tajā ietverot Fiat un Ford piesaistītās bankas. Attiecībā uz pārējo tās palika pie paziņojumā piedāvātā mehānisma principiem. Attiecībā uz izplatības līmeņu dažādību Francijas iestādes uzskata, ka neviens ražotājs nepaziņo savus izplatības līmeņus sadalījumā pa segmentiem. Attiecībā uz mehānisma elastīgumu Francijas iestādes uzskata, ka tas ir būtiski svarīgs, lai BPF varētu pielāgoties paredzamajām tirgus tendencēm, un nekādā veidā nemazina šā pasākuma efektivitāti un saistošo raksturu. Komisija ņem vērā Francijas iestāžu piezīmi par iespējamo elastīgumu, ko BPF noteiktajam kompensācijas pasākumam rada vispārēja izplatības līmeņa izmantošana. No šā lēmuma 177. apsvēruma izriet, ka [...]* % BPF piešķirtā finansējuma attiecas uz B un C segmentu un šādām piecām valstīm: Franciju, Lielbritāniju, Vāciju, Spāniju un Itāliju. Ņemot vērā šo statistiku, Komisija uzskata, ka var izslēgt iespēju, ka kompensācijas pasākums varētu būt neefektīvs vispārēja izplatības līmeņa izmantošanas rezultātā pieļautā pārmērīgā elastīguma dēļ.

Fiat

Ford

BPF

BPF

BPF

| (362) | Vispirms Komisija atzīmē, ka, pēc Francijas iestāžu domām, kompensācijas pasākums, kas attiecas uz izplatības līmeni, ir “mērķtiecīgākais un piemērotākais pasākums, ar ko novērst konkurences kropļojumus, kas tiešā veidā izrietot no atbalsta, kas garantijas veidā piešķirts PSA bankai. Šāds pasākums ļauj pienācīgi izprast saikni starp ietekmi, kas uz Banque PSA (BPF) darbību tiek atstāta, piešķirot valsts garantiju, un automobiļu tirdzniecības apjomu (52)”. |
| --- | --- |

(362)

Vispirms Komisija atzīmē, ka, pēc Francijas iestāžu domām, kompensācijas pasākums, kas attiecas uz izplatības līmeni, ir “mērķtiecīgākais un piemērotākais pasākums, ar ko novērst konkurences kropļojumus, kas tiešā veidā izrietot no atbalsta, kas garantijas veidā piešķirts PSA bankai. Šāds pasākums ļauj pienācīgi izprast saikni starp ietekmi, kas uz Banque PSA (BPF) darbību tiek atstāta, piešķirot valsts garantiju, un automobiļu tirdzniecības apjomu (52)”.

PSA

Banque PSA

BPF

52

| (363) | Turklāt Komisija norāda, ka visi ražotāji savos komentāros apstiprināja piesaistīto banku ievērojamo nozīmi automobiļu pārdošanas finansēšanā. Toyota uzsver, ka piesaistītā banka ļauj palielināt klientu lojalitāti preču zīmei par aptuveni 15 % un ka izplatības līmenis ir lielāks mazgabarīta automobiļu segmentos. Fiat uzskata, ka ražotāju piesaistītās bankas ir īpaši efektīvi tirdzniecības un tirgvedības instrumenti. Fiat komentāri saskan ar Toyota teikto attiecībā uz piesaistīto banku nozīmi klientu lojalitātes veicināšanā, un Fiat piebilst, ka šādām bankām ir svarīga loma pārdošanas procesu atbalstīšanā, jo tās aizstāj “klasiskās” finanšu iestādes, kas pārtraucot piešķirt šādus aizdevumus. Fiat uzskata, ka līdz ar to BPF piešķirtā valsts garantija tieši, tūlītēji un īpaši nelabvēlīgi ietekmēs PSA grupas konkurentus. |
| --- | --- |

(363)

Turklāt Komisija norāda, ka visi ražotāji savos komentāros apstiprināja piesaistīto banku ievērojamo nozīmi automobiļu pārdošanas finansēšanā. Toyota uzsver, ka piesaistītā banka ļauj palielināt klientu lojalitāti preču zīmei par aptuveni 15 % un ka izplatības līmenis ir lielāks mazgabarīta automobiļu segmentos. Fiat uzskata, ka ražotāju piesaistītās bankas ir īpaši efektīvi tirdzniecības un tirgvedības instrumenti. Fiat komentāri saskan ar Toyota teikto attiecībā uz piesaistīto banku nozīmi klientu lojalitātes veicināšanā, un Fiat piebilst, ka šādām bankām ir svarīga loma pārdošanas procesu atbalstīšanā, jo tās aizstāj “klasiskās” finanšu iestādes, kas pārtraucot piešķirt šādus aizdevumus. Fiat uzskata, ka līdz ar to BPF piešķirtā valsts garantija tieši, tūlītēji un īpaši nelabvēlīgi ietekmēs PSA grupas konkurentus.

Toyota

Fiat

Fiat

Toyota

Fiat

Fiat

BPF

PSA

| (364) | Ņemot vērā ieinteresēto personu vienprātību par piesaistīto banku lielo nozīmi automobiļu ražotāju pārdošanas finansēšanā un īpaši nelabvēlīgo ietekmi, ko uz konkurenci tiešā veidā atstāj garantija, kas piešķirta BPF, Komisija uzskata, ka ir atbilstīgs pasākums, ar ko paredzēts ierobežot BPF spēju izmantot valsts garantiju, lai nepamatoti palielinātu savu finansēšanas spēju, tādējādi kaitējot savu konkurentu piesaistītajām bankām, kas nesaņem valsts atbalstu. |
| --- | --- |

(364)

Ņemot vērā ieinteresēto personu vienprātību par piesaistīto banku lielo nozīmi automobiļu ražotāju pārdošanas finansēšanā un īpaši nelabvēlīgo ietekmi, ko uz konkurenci tiešā veidā atstāj garantija, kas piešķirta BPF, Komisija uzskata, ka ir atbilstīgs pasākums, ar ko paredzēts ierobežot BPF spēju izmantot valsts garantiju, lai nepamatoti palielinātu savu finansēšanas spēju, tādējādi kaitējot savu konkurentu piesaistītajām bankām, kas nesaņem valsts atbalstu.

BPF

BPF

| (365) | Francijas iestādes 2013. gada 23. jūlija saistību vēstulē apņēmās veikt 7.2. iedaļā aprakstītos grozījumus, lai kompensētu BPF piešķirtās valsts garantijas radītos konkurences kropļojumus. |
| --- | --- |

(365)

Francijas iestādes 2013. gada 23. jūlija saistību vēstulē apņēmās veikt 7.2. iedaļā aprakstītos grozījumus, lai kompensētu BPF piešķirtās valsts garantijas radītos konkurences kropļojumus.

BPF

| (366) | Lai ierobežotu garantijas radītos konkurences kropļojumus, vienlaicīgi nodrošinot BPF zināmu elastīgumu, lai tā varētu pielāgoties iespējamajām tirgus tendencēm, piedāvātā apņemšanās izpaužas kā papildu atlīdzība par valsts garantiju atkarībā no BPF izplatības līmeņa. Apņemšanās princips ir šāds: atlīdzību par garantiju paredzēts palielināt, līdzko BPF pārsniedz minimālo izplatības līmeni, kas G10 valstīs noteikts [26–29]* % apmērā. Komisija atzīmē, ka no visiem pieejamajiem rādītājiem šā rādītāja perimetrs (Vācija, Austrija, Beļģija, Itālija, Spānija, Nīderlande, Portugāle, Šveice, Francija, Lielbritānija) šķiet visraksturīgākais Eiropas tirgum (53). Turklāt šāds mehānisms šķiet piemērots, lai ievērotu kompensācijas pasākumu principu (ierobežot jebkādus konkurences kropļojumus), vienlaikus nodrošinot dzīvotspējas atjaunošanu. Nosakot, ka, pieaugot izplatības līmenim, palielinās atlīdzība par garantiju, BPF spēja garantijas rezultātā piedāvāt īpaši izdevīgus finansēšanas nosacījumus tiks ierobežota, ciktāl tā nepieciešama BPF dzīvotspējas nodrošināšanai, vienlaicīgi novēršot konkurences kropļojumus. Grupa nemaksās augstāku atlīdzību nekā to pieļauj tās finansiālā situācija, jo grupa varēs uzturēt izplatības līmeni tā, lai tas atbilstu noteiktam atlīdzības līmenim. Atlīdzība palielināsies, pieaugot izplatības līmenim, līdz sasniegs 491 bāzes punktu (aplēstā tirgus likme). 2. grafikā ir atspoguļota saikne starp garantijas atlīdzību un PSA izplatības līmeni (precīzos skaitļus skatīt 250. apsvērumā esošajā 17. tabulā).

  2. grafiks


  Saistība starp garantijas atlīdzību (bāzes punktos) un G10 izplatības līmeni ( %)

  [...]* |
| --- | --- |

(366)

Lai ierobežotu garantijas radītos konkurences kropļojumus, vienlaicīgi nodrošinot BPF zināmu elastīgumu, lai tā varētu pielāgoties iespējamajām tirgus tendencēm, piedāvātā apņemšanās izpaužas kā papildu atlīdzība par valsts garantiju atkarībā no BPF izplatības līmeņa. Apņemšanās princips ir šāds: atlīdzību par garantiju paredzēts palielināt, līdzko BPF pārsniedz minimālo izplatības līmeni, kas G10 valstīs noteikts [26–29]* % apmērā. Komisija atzīmē, ka no visiem pieejamajiem rādītājiem šā rādītāja perimetrs (Vācija, Austrija, Beļģija, Itālija, Spānija, Nīderlande, Portugāle, Šveice, Francija, Lielbritānija) šķiet visraksturīgākais Eiropas tirgum (53). Turklāt šāds mehānisms šķiet piemērots, lai ievērotu kompensācijas pasākumu principu (ierobežot jebkādus konkurences kropļojumus), vienlaikus nodrošinot dzīvotspējas atjaunošanu. Nosakot, ka, pieaugot izplatības līmenim, palielinās atlīdzība par garantiju, BPF spēja garantijas rezultātā piedāvāt īpaši izdevīgus finansēšanas nosacījumus tiks ierobežota, ciktāl tā nepieciešama BPF dzīvotspējas nodrošināšanai, vienlaicīgi novēršot konkurences kropļojumus. Grupa nemaksās augstāku atlīdzību nekā to pieļauj tās finansiālā situācija, jo grupa varēs uzturēt izplatības līmeni tā, lai tas atbilstu noteiktam atlīdzības līmenim. Atlīdzība palielināsies, pieaugot izplatības līmenim, līdz sasniegs 491 bāzes punktu (aplēstā tirgus likme). 2. grafikā ir atspoguļota saikne starp garantijas atlīdzību un PSA izplatības līmeni (precīzos skaitļus skatīt 250. apsvērumā esošajā 17. tabulā).

BPF

BPF

BPF

53

BPF

BPF

PSA

2. grafiks

2. grafiks

Saistība starp garantijas atlīdzību (bāzes punktos) un G10 izplatības līmeni ( %)

Saistība starp garantijas atlīdzību (bāzes punktos) un G10 izplatības līmeni ( %)

[...]*

| (367) | Šā pasākuma ietekmes analīzē cita starpā jāņem vērā PSA grupas teorētiskais izplatības līmenis, ko tā būtu varējusi sasniegt bez atbalsta (turpmāk tekstā – “hipotētiskais izplatības līmenis”). Komisija atgādina, ka, neesot valsts garantijai, BPF kredītreitinga pasliktināšanās un tās finansēšanas spējas sarukšanas rezultātā attiecīgi samazinātos aizdevumu skaits, kas pazeminātu automobiļu pārdošanas apjomu par [5–20]* % (54). Tādējādi, pēc Francijas iestāžu domām, PSA automobiļu daļas apgrozījums, ko sasniegtu, izmantojot piesaistītās bankas finansējumu, būtu EUR [6 000–7 000]* miljoni bez atbalsta un EUR [35 000–40 000] miljoni ar atbalstu (ņemot vērā prognozēto pārdošanas apjoma samazināšanos aptuveni [10–20] % apmērā). Tātad šie skaitļi liecina, ka BPF teorētiskais izplatības līmenis būtu aptuveni [15–20]* %. Tas nozīmē, ka, ja BPF nebūtu saņēmusi valsts garantiju, tās finansēšanas spēja būtu sarukusi tiktāl, ka rezultātā būtu ievērojami samazinājies tās izplatības līmenis. Turklāt, ņemot vērā piesaistīto banku lielo nozīmi automobiļu pārdošanas finansēšanā, līdztekus būtu krities arī pārdošanas apjoms. Francijas iestādes uzskata, ka šāda lejupslīde neļautu atjaunot dzīvotspēju un ierautu PSA apburtajā lokā, kurā arvien kristos PSA un BPF kredītreitings, tādējādi radot grupai papildu zaudējumus. |
| --- | --- |

(367)

Šā pasākuma ietekmes analīzē cita starpā jāņem vērā PSA grupas teorētiskais izplatības līmenis, ko tā būtu varējusi sasniegt bez atbalsta (turpmāk tekstā – “hipotētiskais izplatības līmenis”). Komisija atgādina, ka, neesot valsts garantijai, BPF kredītreitinga pasliktināšanās un tās finansēšanas spējas sarukšanas rezultātā attiecīgi samazinātos aizdevumu skaits, kas pazeminātu automobiļu pārdošanas apjomu par [5–20]* % (54). Tādējādi, pēc Francijas iestāžu domām, PSA automobiļu daļas apgrozījums, ko sasniegtu, izmantojot piesaistītās bankas finansējumu, būtu EUR [6 000–7 000]* miljoni bez atbalsta un EUR [35 000–40 000] miljoni ar atbalstu (ņemot vērā prognozēto pārdošanas apjoma samazināšanos aptuveni [10–20] % apmērā). Tātad šie skaitļi liecina, ka BPF teorētiskais izplatības līmenis būtu aptuveni [15–20]* %. Tas nozīmē, ka, ja BPF nebūtu saņēmusi valsts garantiju, tās finansēšanas spēja būtu sarukusi tiktāl, ka rezultātā būtu ievērojami samazinājies tās izplatības līmenis. Turklāt, ņemot vērā piesaistīto banku lielo nozīmi automobiļu pārdošanas finansēšanā, līdztekus būtu krities arī pārdošanas apjoms. Francijas iestādes uzskata, ka šāda lejupslīde neļautu atjaunot dzīvotspēju un ierautu PSA apburtajā lokā, kurā arvien kristos PSA un BPF kredītreitings, tādējādi radot grupai papildu zaudējumus.

PSA

BPF

54

PSA

BPF

BPF

PSA

PSA

BPF

| (368) | Šis hipotētiskais izplatības līmenis ļauj aptuveni noteikt apakšējo robežu, kas jāņem vērā, paredzot kompensācijas pasākuma apmērus. Šim minimumam vajadzētu būt lielākam par teorētisko līmeni, kas lēsts [15–20]* % apmērā. Arī minimālajam izplatības līmenim vajadzētu būt zemākam par esošo izplatības līmeni ([29–31]* % G10 valstīs 2012. gadā). Faktiski jebkurš kompensācijas pasākums ir paredzēts, lai mazinātu valsts atbalsta ietekmi uz atbalsta saņēmēja uzņēmuma konkurentiem. Un valsts garantija jau ļauj BPF saglabāt tās esošo izplatības līmeni (kā to pierāda hipotētiskais izplatības līmenis). Tādējādi jebkāds kompensācijas pasākums, kas izpaužas kā papildu atlīdzība, jau būtu jāpiemēro esošajam izplatības līmenim. |
| --- | --- |

(368)

Šis hipotētiskais izplatības līmenis ļauj aptuveni noteikt apakšējo robežu, kas jāņem vērā, paredzot kompensācijas pasākuma apmērus. Šim minimumam vajadzētu būt lielākam par teorētisko līmeni, kas lēsts [15–20]* % apmērā. Arī minimālajam izplatības līmenim vajadzētu būt zemākam par esošo izplatības līmeni ([29–31]* % G10 valstīs 2012. gadā). Faktiski jebkurš kompensācijas pasākums ir paredzēts, lai mazinātu valsts atbalsta ietekmi uz atbalsta saņēmēja uzņēmuma konkurentiem. Un valsts garantija jau ļauj BPF saglabāt tās esošo izplatības līmeni (kā to pierāda hipotētiskais izplatības līmenis). Tādējādi jebkāds kompensācijas pasākums, kas izpaužas kā papildu atlīdzība, jau būtu jāpiemēro esošajam izplatības līmenim.

BPF

| (369) | Līdz ar to. ņemot vērā izplatības līmeni [29–31]* % apmērā, iepriekš tekstā aprakstīto apakšējo robežu [15–20]* % apmērā, iespējamo tirgus augšanas tendenci, ko aprakstīja Francijas iestādes, un piesaistīto banku veiktās finansēšanas lielo nozīmi automobiļu pārdošanas jomā, apņemšanās palielināt atlīdzību par valsts garantiju, sākot no [26–29]* % (55), tiek uzskatīta par atbilstīgu pasākumu, kas var ierobežot konkurences kropļojumus. Faktiski, ņemot vērā esošo izplatības līmeni, apņemšanās nozīmē, ka BPF jau tagad būtu jāpalielina garantijas atlīdzība par aptuveni [40–50]* bāzes punktiem (tādējādi atlīdzība par valsts garantiju būtu aptuveni [300–310]* bāzes punkti, nevis 260 bāzes punkti, ko paredz ar valsti noslēgtais sākotnējais protokols). Ja BPF vēlas palielināt šo izplatības līmeni, atlīdzība proporcionāli jāpalielina, kā to paredz šā lēmuma 250. apsvērumā esošā 17. tabula (56). Ja šis izplatības līmenis samazinās, arī papildu atlīdzība attiecīgi samazinās (57). Tādējādi apņemšanās rezultātā BPF garantijas izmaksas tūlītēji palielinās un pieaugs atbilstīgi tam, kā PSA palielinās BPF finansēto automobiļu daļu attiecībā pret savu pārdošanas kopapjomu. |
| --- | --- |

(369)

Līdz ar to. ņemot vērā izplatības līmeni [29–31]* % apmērā, iepriekš tekstā aprakstīto apakšējo robežu [15–20]* % apmērā, iespējamo tirgus augšanas tendenci, ko aprakstīja Francijas iestādes, un piesaistīto banku veiktās finansēšanas lielo nozīmi automobiļu pārdošanas jomā, apņemšanās palielināt atlīdzību par valsts garantiju, sākot no [26–29]* % (55), tiek uzskatīta par atbilstīgu pasākumu, kas var ierobežot konkurences kropļojumus. Faktiski, ņemot vērā esošo izplatības līmeni, apņemšanās nozīmē, ka BPF jau tagad būtu jāpalielina garantijas atlīdzība par aptuveni [40–50]* bāzes punktiem (tādējādi atlīdzība par valsts garantiju būtu aptuveni [300–310]* bāzes punkti, nevis 260 bāzes punkti, ko paredz ar valsti noslēgtais sākotnējais protokols). Ja BPF vēlas palielināt šo izplatības līmeni, atlīdzība proporcionāli jāpalielina, kā to paredz šā lēmuma 250. apsvērumā esošā 17. tabula (56). Ja šis izplatības līmenis samazinās, arī papildu atlīdzība attiecīgi samazinās (57). Tādējādi apņemšanās rezultātā BPF garantijas izmaksas tūlītēji palielinās un pieaugs atbilstīgi tam, kā PSA palielinās BPF finansēto automobiļu daļu attiecībā pret savu pārdošanas kopapjomu.

55

BPF

BPF

56

57

BPF

PSA

BPF

| (370) | Tādēļ Komisija uzskata, ka šis pasākums ļauj kompensēt pārmērīgus konkurences kropļojumus iepriekšminēto glābšanas un pārstrukturēšanas pamatnostādņu 38. līdz 40. punkta izpratnē. |
| --- | --- |

(370)

Tādēļ Komisija uzskata, ka šis pasākums ļauj kompensēt pārmērīgus konkurences kropļojumus iepriekšminēto glābšanas un pārstrukturēšanas pamatnostādņu 38. līdz 40. punkta izpratnē.

| (371) | Visbeidzot, lai gan pastāv strukturālais jaudas pārpalikums, kas, šķiet, nelabvēlīgi ietekmē autobūves nozari Eiropā, Komisija uzskata, ka PSA grupas ražošanas jaudas papildu samazināšana šajā gadījumā nav vispiemērotākais risinājums:






  a) | no vienas puses, kā norādīts šā lēmuma 49. apsvērumā, uzņēmums jau ir paredzējis ievērojamus strukturālos uzlabojumus Olnē un Rennas rūpnīcā; |
| --- | --- | --- |

(371)

Visbeidzot, lai gan pastāv strukturālais jaudas pārpalikums, kas, šķiet, nelabvēlīgi ietekmē autobūves nozari Eiropā, Komisija uzskata, ka PSA grupas ražošanas jaudas papildu samazināšana šajā gadījumā nav vispiemērotākais risinājums:

PSA

a)

no vienas puses, kā norādīts šā lēmuma 49. apsvērumā, uzņēmums jau ir paredzējis ievērojamus strukturālos uzlabojumus Olnē un Rennas rūpnīcā;

| b) | no otras puses, kā paskaidrots šā lēmuma 315. apsvērumā, ja turpmāk būtu nepieciešami jauni pārstrukturēšanas pasākumi, šķiet, ir vēlams atstāt PSA grupai stratēģiskas rīcības alternatīvas attiecībā uz to, kādus līdzekļus pielietot, lai stabilizētu tās ekonomisko situāciju, jo jaudas papildu samazināšana ir tikai viens no iespējamajiem veidiem, kā to panākt. |
| --- | --- |

b)

no otras puses, kā paskaidrots šā lēmuma 315. apsvērumā, ja turpmāk būtu nepieciešami jauni pārstrukturēšanas pasākumi, šķiet, ir vēlams atstāt PSA grupai stratēģiskas rīcības alternatīvas attiecībā uz to, kādus līdzekļus pielietot, lai stabilizētu tās ekonomisko situāciju, jo jaudas papildu samazināšana ir tikai viens no iespējamajiem veidiem, kā to panākt.

PSA

8.5.3.   APŅEMŠANĀS ATTIECĪBĀ UZ IZPLATĪTĀJIEM PIEŠĶIRTĀ FINANSĒJUMA UZCENOJUMU

| (372) | Komisija arī atzīmē, ka Francijas iestādes apņēmās nodrošināt, ka PSA grupa visā pārstrukturēšanas plāna īstenošanas laikā nesamazinās tās izplatīšanas tīklā strādājošajiem izplatītājiem piešķirtā finansējuma gada vidējo uzcenojumu zem gada vidējā uzcenojuma, kas attiecībā uz iepriekšējiem divpadsmit mēnešiem fiksēts 2013. gada 30. jūnijā. |
| --- | --- |

(372)

Komisija arī atzīmē, ka Francijas iestādes apņēmās nodrošināt, ka PSA grupa visā pārstrukturēšanas plāna īstenošanas laikā nesamazinās tās izplatīšanas tīklā strādājošajiem izplatītājiem piešķirtā finansējuma gada vidējo uzcenojumu zem gada vidējā uzcenojuma, kas attiecībā uz iepriekšējiem divpadsmit mēnešiem fiksēts 2013. gada 30. jūnijā.

PSA

| (373) | Komisija uzskata, ka šī apņemšanās ļauj panākt, ka nesamazinās BPF izplatības līmeņa ierobežošanas pasākuma saistošais raksturs. Faktiski, saglabājot izplatītājiem piešķirtā finansējuma gada vidējo uzcenojumu tādā līmenī, kāds tas bija bez atbalsta, BPF nevarēs izmantot garantiju. lai ar savu izplatītāju starpniecību īstenotu agresīvu tirdzniecības politiku. |
| --- | --- |

(373)

Komisija uzskata, ka šī apņemšanās ļauj panākt, ka nesamazinās BPF izplatības līmeņa ierobežošanas pasākuma saistošais raksturs. Faktiski, saglabājot izplatītājiem piešķirtā finansējuma gada vidējo uzcenojumu tādā līmenī, kāds tas bija bez atbalsta, BPF nevarēs izmantot garantiju. lai ar savu izplatītāju starpniecību īstenotu agresīvu tirdzniecības politiku.

BPF

BPF

8.5.4.   DOTĀCIJU, KAS SĀKOTNĒJI BIJA PAREDZĒTAS PROJEKTA 50CO2CARS ĪSTENOŠANAI, PĀRVĒRŠANA ATMAKSĀJAMOS AVANSOS

DOTĀCIJU, KAS SĀKOTNĒJI BIJA PAREDZĒTAS PROJEKTA

2

ĪSTENOŠANAI, PĀRVĒRŠANA ATMAKSĀJAMOS AVANSOS

| (374) | Komisija uzskata, ka, lai valsts īstenotie pasākumi grūtībās nonākušā ražotāja tehnoloģisko prasmju dzīvotspējas saglabāšanai būtu samērīgi, jānodrošina, lai:






  a) | pārstrukturēšanas plāna ietvaros īstenotās P&A darbības nebūtu tādas, kas varētu “izspiest konkurentus no jomas”, uz ko Komisija atsaucas 243. apsvērumā lēmumā par procedūras sākšanu; |
| --- | --- | --- |

(374)

Komisija uzskata, ka, lai valsts īstenotie pasākumi grūtībās nonākušā ražotāja tehnoloģisko prasmju dzīvotspējas saglabāšanai būtu samērīgi, jānodrošina, lai:

a)

pārstrukturēšanas plāna ietvaros īstenotās P&A darbības nebūtu tādas, kas varētu “izspiest konkurentus no jomas”, uz ko Komisija atsaucas 243. apsvērumā lēmumā par procedūras sākšanu;

| b) | atgriežoties finansiālajai stabilitātei, īstenojoties P&A projektam un atjaunojoties dzīvotspējai, ievērojama to valsts līdzekļu daļa, kas nodoti ražotāja rīcībā, lai tas varētu uzturēt savas prasmes augstā tehnoloģiskā līmenī, tiktu atmaksāta atbalsta piešķīrējai iestādei. |
| --- | --- |

b)

atgriežoties finansiālajai stabilitātei, īstenojoties P&A projektam un atjaunojoties dzīvotspējai, ievērojama to valsts līdzekļu daļa, kas nodoti ražotāja rīcībā, lai tas varētu uzturēt savas prasmes augstā tehnoloģiskā līmenī, tiktu atmaksāta atbalsta piešķīrējai iestādei.

| (375) | Tātad attiecībā uz pirmo nosacījumu Komisijai jāpārbauda, vai, īstenojoties projektam 50CO2Cars, būtiski nesamazināsies (vai pilnībā nezudīs) dinamiskais stimuls pārējiem automobiļu ražotājiem turpināt uzsāktos P&A pasākumus hibridizācijas jomā. No GM piezīmēm izriet, ka projekta 50CO2Cars īstenošanai piešķirto valsts līdzekļu apjoms ir “ievērojams” P&A projektam mild-hybridation sistēmas izstrādei, taču tas neesot tik“ievērojams” attiecībā pret P&A izmaksām visā nozarē un jebkurā gadījumā ar to nepietiek, lai “liegtu konkurējošam ražotājam izstrādāt pašam savu P&A programmu šajā pašā jomā” (skatīt šā lēmuma 184. apsvērumu). Savukārt, Fiat apstiprina arī, ka tehnoloģiskais pārsvars, ko nodrošina projekts 50CO2Cars, nebūs šķērslis pārējo konkurentu ienākšanai šajā tirgū un neatbaidīs tos (skatīt šā lēmuma 190. un 232. apsvērumu). Tādējādi, pamatojoties uz šiem trešo personu norādījumiem, Komisija var secināt, ka šajā gadījumā var izslēgt iespēju, ka projekta 50CO2Cars īstenošana varētu “izspiest konkurentus no jomas”. |
| --- | --- |

(375)

Tātad attiecībā uz pirmo nosacījumu Komisijai jāpārbauda, vai, īstenojoties projektam 50CO2Cars, būtiski nesamazināsies (vai pilnībā nezudīs) dinamiskais stimuls pārējiem automobiļu ražotājiem turpināt uzsāktos P&A pasākumus hibridizācijas jomā. No GM piezīmēm izriet, ka projekta 50CO2Cars īstenošanai piešķirto valsts līdzekļu apjoms ir “ievērojams” P&A projektam mild-hybridation sistēmas izstrādei, taču tas neesot tik“ievērojams” attiecībā pret P&A izmaksām visā nozarē un jebkurā gadījumā ar to nepietiek, lai “liegtu konkurējošam ražotājam izstrādāt pašam savu P&A programmu šajā pašā jomā” (skatīt šā lēmuma 184. apsvērumu). Savukārt, Fiat apstiprina arī, ka tehnoloģiskais pārsvars, ko nodrošina projekts 50CO2Cars, nebūs šķērslis pārējo konkurentu ienākšanai šajā tirgū un neatbaidīs tos (skatīt šā lēmuma 190. un 232. apsvērumu). Tādējādi, pamatojoties uz šiem trešo personu norādījumiem, Komisija var secināt, ka šajā gadījumā var izslēgt iespēju, ka projekta 50CO2Cars īstenošana varētu “izspiest konkurentus no jomas”.

50CO2

GM

50CO2

mild-hybridation

Fiat

50CO2

50CO2

| (376) | Attiecībā uz otro nosacījumu Komisija atsaucas uz kompensācijas pasākumu, kuru Francijas iestādes piedāvā šā lēmuma 7.5. iedaļā un kura mērķis ir sākotnēji paredzētās dotācijas EUR 24,5 miljonu apmērā pārvērst atmaksājamos avansos, kas jāatmaksā ADEME, lai tādējādi, atjaunojoties PSA grupas finansiālajai stabilitātei, pilnīgi visi līdzekļi, ko valsts piešķīrusi atbalstīto P&A darbību īstenošanai, tiktu tai atmaksāti. |
| --- | --- |

(376)

Attiecībā uz otro nosacījumu Komisija atsaucas uz kompensācijas pasākumu, kuru Francijas iestādes piedāvā šā lēmuma 7.5. iedaļā un kura mērķis ir sākotnēji paredzētās dotācijas EUR 24,5 miljonu apmērā pārvērst atmaksājamos avansos, kas jāatmaksā ADEME, lai tādējādi, atjaunojoties PSA grupas finansiālajai stabilitātei, pilnīgi visi līdzekļi, ko valsts piešķīrusi atbalstīto P&A darbību īstenošanai, tiktu tai atmaksāti.

ADEME

PSA

| (377) | Rezultātā Komisija uzskata, ka valsts atbalsts, lai pārstrukturēšanas plāna ietvaros īstenotu projektu 50CO2Cars, ne vien nevar būtiski apdraudēt stimulu pārējiem automobiļu ražotājiem turpināt uzsāktos P&A pasākumus (nepastāv risks “izspiest konkurentus no jomas”), bet ir arī samērīgs ar mērķi atjaunot PSA grupas dzīvotspēju, ņemot vērā, ka Francijas iestādes ir apņēmušās nodrošināt, ka, atjaunojoties grupas finansiālajai stabilitātei, to avansu kopsumma tās diskontētās vērtības izteiksmē, ko valsts izmaksājusi, lai atbalstītu šā P&A projekta īstenošanu, tiek atmaksāta atbalsta piešķīrējai iestādei (skatīt šā lēmuma 256. apsvērumu). |
| --- | --- |

(377)

Rezultātā Komisija uzskata, ka valsts atbalsts, lai pārstrukturēšanas plāna ietvaros īstenotu projektu 50CO2Cars, ne vien nevar būtiski apdraudēt stimulu pārējiem automobiļu ražotājiem turpināt uzsāktos P&A pasākumus (nepastāv risks “izspiest konkurentus no jomas”), bet ir arī samērīgs ar mērķi atjaunot PSA grupas dzīvotspēju, ņemot vērā, ka Francijas iestādes ir apņēmušās nodrošināt, ka, atjaunojoties grupas finansiālajai stabilitātei, to avansu kopsumma tās diskontētās vērtības izteiksmē, ko valsts izmaksājusi, lai atbalstītu šā P&A projekta īstenošanu, tiek atmaksāta atbalsta piešķīrējai iestādei (skatīt šā lēmuma 256. apsvērumu).

50CO2

PSA

8.5.5.   APŅEMŠANĀS ATTURĒTIES NO KAPITĀLA DAĻU UN AKTĪVU IEGĀDES

| (378) | Visbeidzot, Komisija atzīmē, ka Francijas iestādes ir apņēmušās nodrošināt, ka PSA grupa, ievērojot nosacījumus, ko paredz 251. un turpmākie apsvērumi, visā tās pārstrukturēšanas plāna īstenošanas laikā atturas no citu uzņēmumu kapitāla daļu vai jebkādas uzņēmumu aktīvu iegādes par summu, kas pārsniedz EUR 100 miljonus gadā. Atkāpjoties no vispārējā principa, ko nosaka šā lēmuma 251. un 252. apsvērums, Faurecia un tā meitasuzņēmumi varēs iegādāties kapitāla daļas un aktīvus, par to iepriekš saņemot Komisijas atļauju, kā norādīts šā lēmuma 253. apsvērumā. Komisija savā novērtējumā pozitīvi raudzīsies uz iegādes darījumiem, kas i) tieši vai netieši sekmē PSA grupas dzīvotspējas atjaunošanu, pozitīvi ietekmējot PSA grupas paredzamos ienākumus, un ii) neapiet nosacījumu, ka atbalsta ietekme jāierobežo līdz stingram minimumam, kas vajadzīgs, lai sasniegtu PSA grupas pārstrukturēšanas plāna mērķus. |
| --- | --- |

(378)

Visbeidzot, Komisija atzīmē, ka Francijas iestādes ir apņēmušās nodrošināt, ka PSA grupa, ievērojot nosacījumus, ko paredz 251. un turpmākie apsvērumi, visā tās pārstrukturēšanas plāna īstenošanas laikā atturas no citu uzņēmumu kapitāla daļu vai jebkādas uzņēmumu aktīvu iegādes par summu, kas pārsniedz EUR 100 miljonus gadā. Atkāpjoties no vispārējā principa, ko nosaka šā lēmuma 251. un 252. apsvērums, Faurecia un tā meitasuzņēmumi varēs iegādāties kapitāla daļas un aktīvus, par to iepriekš saņemot Komisijas atļauju, kā norādīts šā lēmuma 253. apsvērumā. Komisija savā novērtējumā pozitīvi raudzīsies uz iegādes darījumiem, kas i) tieši vai netieši sekmē PSA grupas dzīvotspējas atjaunošanu, pozitīvi ietekmējot PSA grupas paredzamos ienākumus, un ii) neapiet nosacījumu, ka atbalsta ietekme jāierobežo līdz stingram minimumam, kas vajadzīgs, lai sasniegtu PSA grupas pārstrukturēšanas plāna mērķus.

PSA

Faurecia

PSA

PSA

PSA

| (379) | Komisija uzskata, ka šis pasākums ir nepieciešams un kompensē atbalsta piešķiršanas rezultātā radītos konkurences kropļojumus. |
| --- | --- |

(379)

Komisija uzskata, ka šis pasākums ir nepieciešams un kompensē atbalsta piešķiršanas rezultātā radītos konkurences kropļojumus.

8.5.6.   KOMPENSĀCIJAS PASĀKUMA NEPIECIEŠAMĪBA ATTIECĪBĀ UZ FMEA

KOMPENSĀCIJAS PASĀKUMA NEPIECIEŠAMĪBA ATTIECĪBĀ UZ

| (380) | Anonīma trešā persona uzskata, ka PSA vajadzētu pārdot savas FMEA daļas. Komisija atzīmē, ka šīs trešās personas piezīmes attiecas uz sūdzību, ko Komisija pašlaik izskata, nevis uz šīs procedūras priekšmetu. Tādēļ uz minētajām piezīmēm nav jāatbild šā lēmuma ietvaros. |
| --- | --- |

(380)

Anonīma trešā persona uzskata, ka PSA vajadzētu pārdot savas FMEA daļas. Komisija atzīmē, ka šīs trešās personas piezīmes attiecas uz sūdzību, ko Komisija pašlaik izskata, nevis uz šīs procedūras priekšmetu. Tādēļ uz minētajām piezīmēm nav jāatbild šā lēmuma ietvaros.

PSA

FMEA

8.6.   LĪDZ MINIMUMAM IEROBEŽOTS ATBALSTS: REĀLS IEGULDĪJUMS BEZ ATBALSTA

LĪDZ MINIMUMAM IEROBEŽOTS ATBALSTS: REĀLS IEGULDĪJUMS BEZ ATBALSTA

| (381) | Lai varētu atļaut atbalstu, saskaņā ar iepriekšminēto glābšanas un pārstrukturēšanas pamatnostādņu 43. līdz 45. punktu atbalsta apjoms un intensitāte ir jāierobežo līdz stingram minimumam, kas vajadzīgs, lai veiktu pārstrukturēšanu, ņemot vērā uzņēmuma, tā akcionāru vai grupas, kurā tas ietilpst, esošos finanšu resursus. Atbalsta saņēmējiem jādod ievērojams ieguldījums pārstrukturēšanas plānā no pašu resursiem, tostarp, to aktīvu pārdošanas, kas nav būtiski uzņēmuma izdzīvošanai, vai no ārējā finansējuma tirgus apstākļos. |
| --- | --- |

(381)

Lai varētu atļaut atbalstu, saskaņā ar iepriekšminēto glābšanas un pārstrukturēšanas pamatnostādņu 43. līdz 45. punktu atbalsta apjoms un intensitāte ir jāierobežo līdz stingram minimumam, kas vajadzīgs, lai veiktu pārstrukturēšanu, ņemot vērā uzņēmuma, tā akcionāru vai grupas, kurā tas ietilpst, esošos finanšu resursus. Atbalsta saņēmējiem jādod ievērojams ieguldījums pārstrukturēšanas plānā no pašu resursiem, tostarp, to aktīvu pārdošanas, kas nav būtiski uzņēmuma izdzīvošanai, vai no ārējā finansējuma tirgus apstākļos.

| (382) | Kā norādīts lēmuma par procedūras sākšanu 246. un 247. apsvērumā, Komisija atgādina, ka šis saderīguma nosacījums neradīja pamatu īpašām šaubām. Pārstrukturēšanas izmaksas, kas aprakstītas Francijas iestāžu paziņojumā, ir EUR [1,3–1,8]* miljardi. Lai PSA grupa varētu finansēt savu pārstrukturēšanu, tā īstenoja aktīvu realizācijas programmu, kā rezultātā ieguva EUR 1,956 miljardus brīvo līdzekļu (EUR 2,050 miljardi neto finansiālā stāvokļa izteiksmē). Atgādinājumam – atbalsta apjoms ir 571,9 miljoni euro. |
| --- | --- |

(382)

Kā norādīts lēmuma par procedūras sākšanu 246. un 247. apsvērumā, Komisija atgādina, ka šis saderīguma nosacījums neradīja pamatu īpašām šaubām. Pārstrukturēšanas izmaksas, kas aprakstītas Francijas iestāžu paziņojumā, ir EUR [1,3–1,8]* miljardi. Lai PSA grupa varētu finansēt savu pārstrukturēšanu, tā īstenoja aktīvu realizācijas programmu, kā rezultātā ieguva EUR 1,956 miljardus brīvo līdzekļu (EUR 2,050 miljardi neto finansiālā stāvokļa izteiksmē). Atgādinājumam – atbalsta apjoms ir 571,9 miljoni euro.

PSA

| (383) | Turklāt Komisija uzskata, ka prasību ierobežot atbalsta apjomu līdz stingram minimumam, kas vajadzīgs, lai veiktu pārstrukturēšanu, nodrošina arī Francijas iestāžu apņemšanās nodrošināt, ka PSA atturas no kapitāla daļu un aktīvu iegādes saskaņā ar nosacījumiem, ko paredz 251. un turpmākie apsvērumi. Komisija uzskata, ka šāda apņemšanās ļauj novērst to, ka PSA grupa izmanto finanšu resursus, kas tai varētu būt pieejami, citiem nolūkiem, nevis ilgtermiņa dzīvotspējas atjaunošanai. |
| --- | --- |

(383)

Turklāt Komisija uzskata, ka prasību ierobežot atbalsta apjomu līdz stingram minimumam, kas vajadzīgs, lai veiktu pārstrukturēšanu, nodrošina arī Francijas iestāžu apņemšanās nodrošināt, ka PSA atturas no kapitāla daļu un aktīvu iegādes saskaņā ar nosacījumiem, ko paredz 251. un turpmākie apsvērumi. Komisija uzskata, ka šāda apņemšanās ļauj novērst to, ka PSA grupa izmanto finanšu resursus, kas tai varētu būt pieejami, citiem nolūkiem, nevis ilgtermiņa dzīvotspējas atjaunošanai.

PSA

PSA

| (384) | Līdz ar to Komisija uzskata, ka nav jāpārskata lēmumā par procedūras sākšanu veiktais novērtējums attiecībā uz to kritēriju izpildi, ko paredz iepriekšminēto glābšanas un pārstrukturēšanas pamatnostādņu 43. līdz 45. punkts. |
| --- | --- |

(384)

Līdz ar to Komisija uzskata, ka nav jāpārskata lēmumā par procedūras sākšanu veiktais novērtējums attiecībā uz to kritēriju izpildi, ko paredz iepriekšminēto glābšanas un pārstrukturēšanas pamatnostādņu 43. līdz 45. punkts.

8.7.   
  “VIENREIZ UN PĒDĒJOREIZ” NOSACĪJUMS

“VIENREIZ UN PĒDĒJOREIZ” NOSACĪJUMS

| (385) | Saskaņā ar iepriekšminēto glābšanas un pārstrukturēšanas pamatnostādņu 72. un turpmākajiem punktiem pārstrukturēšanas atbalstu drīkst piešķirt tikai reizi desmit gados. |
| --- | --- |

(385)

Saskaņā ar iepriekšminēto glābšanas un pārstrukturēšanas pamatnostādņu 72. un turpmākajiem punktiem pārstrukturēšanas atbalstu drīkst piešķirt tikai reizi desmit gados.

| (386) | Francijas iestādes 2013. gada 12. marta paziņojumā precizēja, ka PSA grupa pēdējo desmit gadu laikā nav saņēmusi pārstrukturēšanas atbalstu. |
| --- | --- |

(386)

Francijas iestādes 2013. gada 12. marta paziņojumā precizēja, ka PSA grupa pēdējo desmit gadu laikā nav saņēmusi pārstrukturēšanas atbalstu.

PSA

| (387) | Līdz ar to ir ievērots “vienreiz un pēdējoreiz” nosacījums, ko pieprasa iepriekšminētās glābšanas un pārstrukturēšanas pamatnostādnes. |
| --- | --- |

(387)

Līdz ar to ir ievērots “vienreiz un pēdējoreiz” nosacījums, ko pieprasa iepriekšminētās glābšanas un pārstrukturēšanas pamatnostādnes.

9.   SECINĀJUMS

SECINĀJUMS

| (388) | Ņemot vērā saistības, kuras ir uzņēmušās Francijas iestādes, atbalstu var atzīt par saderīgu ar iekšējo tirgu. |
| --- | --- |

(388)

Ņemot vērā saistības, kuras ir uzņēmušās Francijas iestādes, atbalstu var atzīt par saderīgu ar iekšējo tirgu.

IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.

1. pants

Valsts atbalsts, kuru Francija plāno īstenot PSA Peugeot Citroën SA grupas labā un kurš, no vienas puses, izpaužas kā valsts garantija, kas EUR 7 miljardu apmērā sedz Banque PSA Finance S.A. obligāciju emisijas, ko veic līdz 2016. gada 31. decembrim (dotācijas bruto ekvivalents ir EUR 486 miljoni), un, no otras puses, – kā atmaksājami avansi EUR 85,9 miljonu apmērā P&A projekta 50CO2Cars īstenošanai, un kura kopējais apjoms ir EUR 571,9 miljoni, ir saderīgs ar iekšējo tirgu.

Līdz ar to šā valsts atbalsta īstenošana tiek atļauta.

2. pants

Šis lēmums ir adresēts Francijas Republikai.

Briselē, 2013. gada 29. jūlijā

Komisijas vārdā –

priekšsēdētāja vietnieks

Joaquín ALMUNIA

---

(1)  
  OV C 275, 16.11.2007., 18. lpp.

1

(2)  
  OV C 137, 16.5.2013., 10. lpp.

2

(3)  Vidējais izplatības līmenis – 29,8 % – neparāda atšķirīgos izplatības līmeņus dažādajos automobiļu segmentos. Izplatības līmenis ir augstāks B un C segmentā, dažās valstīs pārsniedzot 30 % un pat 40 % atzīmi. Līdz ar to šķiet, ka automobiļu iegāde galvenokārt jāfinansē šajos segmentos.

3

(*1)  Konfidenciāla informācija.

*1

(4)  
  OV C 244, 1.10.2004., 2. lpp.

4

(5)  
  OV C 155, 20.6.2008., 10. lpp.

5

(6)  Prese par valsts plānoto atbalsta pasākumu paziņoja 2012. gada 17. oktobrī.

6

(7)  Saskaņā ar darbības nosacījumu priekšlikumu (term sheet), ko Francija iesniedza 2013. gada 7. janvārī: “Lai kredītlīnijas varētu izmantot, Francijas Parlamentam jāapstiprina Francijas valsts atbalsta plāns (plāns jāpieņem Finanšu likumā)”.

7

term sheet

(8)  Operatoru sarakstu skatīt iepriekšminētā Likuma Nr. 2010-237 8. pantā un 2010. gada 3. maija Dekrētā Nr. 2010-442.

8

(9)  
  OV C 78, 11.3.2011., 33. lpp.

9

(10)  Komisijas 2008. gada 6. augusta Regula (EK) Nr. 800/2008, kas atzīst noteiktas atbalsta kategorijas par saderīgām ar kopējo tirgu, piemērojot Līguma 87. un 88. pantu (Vispārējā grupu atbrīvojuma regula) (OV L 214, 9.8.2008., 3. lpp.).

10

(11)  Šajā sakarā Komisija it īpaši atgādina, ka pētniecības organizāciju neatkarīgas pētniecības darbību, kam nav saimnieciska rakstura, finansēšana no valsts līdzekļiem neietver valsts atbalsta elementu.

11

(12)  
  OV C 323, 30.12.2006., 1. lpp.

12

(13)  Skatīt konkrēti P&A&I nostādņu 2.1. punkta pēdējo rindkopu: “Atbalsts pētniecībai, attīstībai un inovācijai grūtībās nonākušiem uzņēmumiem tādā izpratnē, kā šis jēdziens lietots Kopienas pamatnostādnēs par valsts atbalstu grūtībās nonākušu uzņēmumu glābšanai un pārstrukturēšanai, ir izslēgts no šo nostādņu darbības jomas”.

13

(14)  VGAR 30. panta 1., 2. un 3. punkta definīciju izpratnē (tās atbilst definīcijām P&A&I nostādņu 2. panta 2. punkta e), f) un g) apakšpunktā).

14

(15)  Projekta 50CO
  2
  Cars izmaksas tika attiecinātas uz P&A kategorijām, ko paredz VGAR 31. panta 5. punkts (tās atbilst kategorijām P&A&I nostādņu 5.1.4. punktā).

15

50CO

2

Cars

(16)  D un E segmentu pārstāv “ģimenes”, “pārbraucienu”, “minivenu” un “visurgājēju” tipa automobiļi, kuru garums Eiropā vidēji ir no 4,40 līdz 5 metriem. Šajā segmentā ietilpst Peugeot 508 Berline (sedans), 508 SW (universālis), 807, 4007 un Citroën C5 Berline (sedans), C5 break (universālis), DS5, C8, C-Crosser (“apvidus” tipa) un C6.

16

Peugeot 508 Berline

508 SW

807

4007

Citroën C5 Berline

C5 break

DS5

C8

C-Crosser

C6

(17)  Akumulators, elektrodzinējs un tā vadības elektronika un sprieguma pārveidotājs, kas nodrošina divu spriegumu tīkla pieejamību.

17

(18)  
  Harbour jauda ir rūpniecības nozarē lietotais standarts. Saskaņā ar šo standartu pieņem, ka katrā rūpnīcā ir divas komandas, kas strādā astoņas stundas dienā, 235 dienas gadā. Harbour izmantojuma līmenis parāda katrā rūpnīcā faktiski saražoto automobiļu apjomu attiecībā pret Harbour jaudu.

18

Harbour

Harbour

Harbour

(19)  Vidēja termiņa plāns ir dokuments, ko PSA grupas finanšu vadības daļa lieto, lai iepazīstinātu ar grupas darbības rezultātu prognozēm turpmākajiem gadiem.

19

PSA

(20)  Akronīms LCV angļu valodā nozīmē Light Commercial Vehicles (vieglie komerciālie automobiļi). Franču valodā tā ekvivalents ir VUL (véhicules utilitaires légers).

20

LCV

Light Commercial Vehicles

VUL

véhicules utilitaires légers

(21)  Runa ir par koeficientu, ko aprēķina, attiecinot BPF finansēto automobiļu noietu pret PSA grupas kopējo noietu.

21

BPF

PSA

(22)  
  RCI Banque SA ir kompānijai Renault SAS pilnībā piederoša filiāle. RCI Banque finansē Renault grupas un Nissan grupas automobiļu tirdzniecību.

22

RCI Banque SA

Renault SAS

RCI Banque

Renault

Nissan

(23)  Vācija, Austrija, Beļģija, Itālija, Spānija, Nīderlande, Portugāle, Šveice, Francija, Lielbritānija.

23

(24)  G5 rādītājs ietver šādas valstis: Franciju, Vāciju, Itāliju, Spāniju un Lielbritāniju.

24

(25)  M5 rādītājs ietver šādas valstis: Beļģiju, Nīderlandi, Šveici, Austriju un Portugāli.

25

(26)  G10 rādītājs ietver tās desmit valstis, kas minētas šajā tabulā.

26

(27)  Pārdošanas tīrie ieņēmumi – 797 miljoni euro, kuriem pieskaitīta ārkārtas dividende 100 miljonu euro apmērā un no kuriem atņemti 19 miljoni euro, kas atbilst nerealizētajam naudas plūsmas apjomam Gefco darbības pārtraukšanas rezultātā.

27

Gefco

(28)  
  Core tier 1 ir maksātspējas koeficients, kas ļauj novērtēt banku maksātspēju. Tas attiecina pašu kapitālu pret rīcībā esošajiem aktīviem (riska svērtie aktīvi).

28

Core tier 1

(29)  Kredītreitinga aģentūra Moody's šo atstarpi noteikusi trīs pakāpju (notches) apmērā BPF saņemtās garantijas dēļ.

29

Moody's

notches

BPF

(30)  Rūpniecībā un tirdzniecībā nodarbināto starpprofesiju valsts savienība

30

(31)  Sociālo parādu izpirkšanas fonds

31

(32)  Pasaules ekonomikas attīstības perspektīvas (World Economic Outlook), 2013. gada aprīļa izdevums, 1. un 2. nodaļa.

32

World Economic Outlook

(33)  CO2 emisiju samazināšana, ierobežojot dzinēju tilpumu un paredzot atbilstošu kompresoru.

33

2

(34)  Komisijas 2004. gada 1. decembra lēmums lietā C-504/03, Bull, 51. apsvērums, Komisijas 2004. gada 18. februāra lēmums lietā C-28/02, Bankgesellschaft Berlin AG, 236. apsvērums, Komisijas 2001. gada 3. jūlija lēmums lietā C-33/98, Babcock Wilcox Espana SA, 98. apsvērums.

34

Bull

Bankgesellschaft Berlin AG

Babcock Wilcox Espana SA

(35)  
  VAG grupa pēdējā Vīnes autonozares simpozijā esot iepazīstinājusi ar savas hibrīdtehnoloģijas montāžas aprīkojumu (assembly kit), kas ļauj par minimālām izmaksām pielāgot hibrīdo sistēmu visiem grupas automobiļu modeļiem. Citētais avots: VAG grupas ievadziņojums Vīnes 34. autonozares simpozijā, 2013. gada 26. aprīlis, 28. lpp.

35

VAG

assembly kit

VAG

(36)  
  “Mikro” hibrīdtehnoloģija atbilst 2 līdz 4 kW jaudai, “maigā” hibrīdtehnoloģija – 8 līdz 15 kW jaudai, bet “pilnā” hibrīdtehnoloģija – jaudai, kas pārsniedz 20 kW.

36

(37)  Francijas iestādes apstiprina, ka, ņemot vērā PSA grupas industrializāciju ekonomiski pieņemamos apstākļos, grupa jau tagad esot pilnībā apguvusi plug-in hibrīdtehnoloģiju.

37

PSA

plug-in

(38)  Vārds “pārveidot” ir pasvītrots Francijas iestāžu iesniegtajā sākotnējā tekstā.

38

(39)  Francijas iestādes precizē, ka atkarībā no projekta 50CO2Cars iznākuma šī pārņemšana varētu būt tikai daļēja.

39

50CO2

(40)  Francijas iestādes uzsver, ka laikposmā no 2009. gada līdz 2012. gadam euro/jenas maiņas kurss pazeminājās par aptuveni 30 %, un laikposmā no 2012. gada beigām līdz 2013. gada maijam tas atgriezās 2009. gada līmenī. Šādas nepastāvības dēļ automātisko pārnesumkārbu piegādes izmaksas ietver riska faktoru. Papildus jāmin muitas nodevas, kuras Francija uzskata par augstām.

40

(41)  
  50CO2Cars sistēmas galvenās detaļas būs paredzētas dīzeļdzinējiem. Tomēr Francijas iestādes uzskata, ka, lai tās pielāgotu līdzvērtīgas jaudas benzīna dzinējiem, vajadzētu tikai “
  vidēji lielus P&A ieguldījumus ļoti īsā termiņā
  ”.

41

50CO2

vidēji lielus P&A ieguldījumus ļoti īsā termiņā

(42)  Citētais avots: http://www.pikeresearch.com/research/clean-diesel-vehicles

42

(43)  Francijas iestādes 2013. gada 11. jūlija paziņojumā paskaidroja, ka ir iespējams noteikt automobiļu detaļu izstrādes izmaksu daļu un ražošanas pašizmaksu, toties nav iespējams noteikt absolūtā izteiksmē, kāda ir dzinēja daļa automašīnas pārdošanas vērtībā. Tādēļ tās piedāvāja “marginālu” pieeju – salīdzināt “A” un “C” (attiecīgi “B” un “C”) scenāriju, ņemot vērā atšķirības starp dažādo projektu izejošajām naudas plūsmām (P&A radītās izmaksas un ieguldījumi rūpniecībā) un atšķirības starp to ienākošajām naudas plūsmām (automašīnu pārdošanas ieņēmumi vai papildu ienākumu apjoma pieaugums). Sniegtais rādītājs ļauj salīdzināt scenāriju relatīvo rentabilitāti attiecībā uz apskatāmajām detaļām.

43

(44)  Kā piemēru Fiat min savu piesaistīto banku, kuras izplatības līmenis pēc tās tirdzniecības stratēģijas pārveidošanas, paredzot piedāvāt klientiem konkurētspējīgākus finanšu piedāvājumus, palielinājās no 23,3 % 2012. gadā līdz 39,6 % 2013. gadā.

44

Fiat

(45)  Jo īpaši skatīt Tiesas 1991. gada 21. marta spriedumu lietā C-305/89 Itālija/Komisija (Krājums, I-1603. lpp.).

45

/

(46)  Sk. Morgan Stanley
  2012. gada 21. augusta publikāciju Volkswagen – It's Cheaper to Own a VW (Lētāk ir, ja pieder Volkswagen automašīna).

46

Morgan Stanley

Volkswagen – It's Cheaper to Own a VW

Volkswagen

(47)  Sk. Moody's
  2013. gada 5. februāra publikāciju Key rating drivers for European car financiers (Eiropas automobiļu iegādes finansēšanas uzņēmumu reitingus stimulējošie pamatelementi).

47

Moody's

Key rating drivers for European car financiers

(48)  Sākotnēji tika paziņots, ka šis atbalsts izpaudīsies kā dotācijas (EUR 24,5 miljonu apmērā) un atmaksājamie avansi (EUR 61,4 miljonu apmērā). Ņemot vērā Francijas iestāžu piedāvāto kompensācijas pasākumu (aprakstīts 256. apsvērumā), tas izpaudīsies kā atmaksājamie avansi EUR 85,9 miljonu apmērā.

48

(49)  
  OV C 195, 19.8.2009., 9. lpp.

49

(50)  
  2013. gada 24. aprīļa ziņojums For Global Automakers, The Road Ahead Varies From Region To Region (Globālā mēroga automobiļu ražotāju nākotne dažādos reģionos atšķiras) paredz, ka Eiropas tirgus savus 2011. gada apjoma rādītājus nesasniegs ātrāk kā 2018. gadā, savukārt, saskaņā ar IHS prognozēm tas notiks, jau sākot no 2014. gada.

50

For Global Automakers, The Road Ahead Varies From Region To Region

IHS

(51)  Kā norādīts 39. apsvērumā, P&A&I nostādnes nepiemēro grūtībās nonākušiem uzņēmumiem, un šis izņēmuma noteikums turklāt ir spēkā visā pārstrukturēšanas plāna īstenošanas laikā, kā to paredz iepriekšminēto glābšanas un pārstrukturēšanas pamatnostādņu 16. apsvērums: “Kad ir izstrādāts un tiek īstenots pārstrukturēšanas vai likvidācijas plāns, kam pieprasīt atbalsts, visu turpmāko atbalstu uzskata par pārstrukturēšanas atbalstu”.

51

(52)  Piezīmju 234. punkts.

52

(53)  Kā atgādināts šā lēmuma 361. apsvērumā, G5 rādītājs, ko ietver G10 rādītājs, attiecas uz [...]* % BPF piešķirtā finansējuma.

53

BPF

(54)  Francijas iestāžu 2012. gada 7. decembra paziņojums: hipotētiskais scenārijs – provizoriskā ietekme uz PSA grupu.

54

PSA

(55)  Jāatzīmē arī, ka šis izplatības līmenis – [26–29]* % – ir ievērojami zemāks par izplatības līmeni, ko Francijas iestādes piedāvāja kompensācijas pasākuma sākotnējā versijā, proti, 33,4 %, kā norādīts 102. apsvērumā esošajā 7. tabulā.

55

(56)  Piemēram, izplatības līmenim sasniedzot [30–40]* % bāzes punktus (esošais līmenis – [29–31]* %), garantijas izmaksas palielināsies par [70–80]* bāzes punktiem.

56

(57)  Piemēram, izplatības līmenim sasniedzot [20–30]* % bāzes punktus (esošais līmenis – [29–31]* %), garantijas papildu izmaksas vairs būs tikai [20–30]* bāzes punkti.

57

---

PIELIKUMS

ĪSTENOŠANA UN NEATKARĪGAIS EKSPERTS

1.   NEATKARĪGĀ EKSPERTA IECELŠANA

| 1) | Francijas iestādēm jāapņemas gādāt, lai PSA grupa pilnvarotu neatkarīgu ekspertu, kuram visā pārstrukturēšanas plāna īstenošanas laikā, proti, līdz 2015. gada 31. decembrim detalizēti jāpārbauda, ka tiek izpildītas saistības, ko paredz 2013. gada 23. jūlija saistību vēstule (“neatkarīgais eksperts”). |
| --- | --- |

1)

| 2) | Neatkarīgais eksperts nedrīkst būt saistīts ar PSA grupu. Neatkarīgajam ekspertam, pildot savas funkcijas, piemēram, kā investīciju bankai, konsultantam vai revidentam jābūt prasmēm un zināšanām, kas nepieciešamas tā pilnvaru īstenošanai, kā arī tas nedrīkst nonākt interešu konfliktā. PSA grupai ir jāapmaksā neatkarīgais eksperts tā, lai nekādi neapdraudētu tam uzticēto uzdevumu pilnīgu un neatkarīgu izpildi. |
| --- | --- |

2)

| 3) | Ne vēlāk kā četras nedēļas pēc tam, kad Francijas iestādēm paziņots Komisijas turpmākais lēmums lietā SA.35611, tām jāiesniedz Eiropas Komisijai priekšlikums par vismaz divām personām vai iestādēm, no kurām vienu pēc Komisijas iepriekšēja apstiprinājuma saņemšanas varētu iecelt neatkarīgā eksperta amatā. |
| --- | --- |

3)

| 4) | Francijas iestāžu iesniegtajam priekšlikumam par amata kandidātiem jābūt pietiekami detalizētam, lai Eiropas Komisija varētu pārliecināties, ka minētie kandidāti izpilda šā saistību dokumenta nosacījumus. Priekšlikumā jāietver šāda informācija:






  a) | sagatavots pilnvarojuma projekts, kurā detalizēti izklāstīti visi noteikumi, kas ļauj neatkarīgajam ekspertam izpildīt tam uzticētos uzdevumus; |
| --- | --- | --- |

4)

a)

sagatavots pilnvarojuma projekts, kurā detalizēti izklāstīti visi noteikumi, kas ļauj neatkarīgajam ekspertam izpildīt tam uzticētos uzdevumus;

| b) | darba plāna projekts, kurā detalizēti aprakstīts, kā neatkarīgais eksperts plāno izpildīt tam uzticētos uzdevumus. |
| --- | --- |

b)

darba plāna projekts, kurā detalizēti aprakstīts, kā neatkarīgais eksperts plāno izpildīt tam uzticētos uzdevumus.

| 5) | Eiropas Komisija var apstiprināt vai noraidīt piedāvātos neatkarīgā eksperta amata kandidātus un apstiprināt pilnvarojuma projektu, nepieciešamības gadījumā tajā veicot grozījumus, kas Komisijas skatījumā ir vajadzīgi, lai neatkarīgais eksperts varētu pildīt savus uzdevumus. Ja Eiropas Komisija apstiprina tikai vienu no izvirzītajiem kandidātiem, PSA grupai šī persona vai iestāde jāieceļ par neatkarīgo ekspertu vai jāveic vajadzīgie pasākumi, lai minētā persona vai iestāde tiktu par tādu iecelta saskaņā ar Eiropas Komisijas apstiprināto pilnvarojuma projektu. Ja tiek apstiprināti vairāki kandidāti, PSA grupa var brīvi izvēlēties, kuru no tiem iecelt par neatkarīgo ekspertu. Neatkarīgais eksperts jāieceļ nedēļas laikā no brīža, kad saņemta Komisijas atļauja, un saskaņā ar Komisijas apstiprināto pilnvarojuma projektu. |
| --- | --- |

5)

| 6) | Ja visi Francijas iestāžu piedāvātie kandidāti tiek noraidīti, tām jāapņemas gādāt, lai divu nedēļu laikā no brīža, kad Eiropas Komisija paziņojusi par pirmo kandidātu noraidīšanu, PSA grupa piedāvātu Eiropas Komisijai vēl vismaz divas citas personas vai iestādes, ievērojot nosacījumus un kārtību, ko paredz šis saistību dokuments. |
| --- | --- |

6)

| 7) | Ja Eiropas Komisija noraida arī Francijas iestāžu atkārtoti izvirzītos kandidātus, tai jāieceļ neatkarīgais eksperts, kurš PSA grupai jāpilnvaro saskaņā ar Komisijas apstiprināto pilnvarojuma projektu. |
| --- | --- |

7)

2.   NEATKARĪGĀ EKSPERTA UZDEVUMI UN PIENĀKUMI

| 8) | Neatkarīgajam ekspertam ir i) jāpalīdz Eiropas Komisijai uzraudzīt, lai PSA grupa ievērotu saistības, ko tai uzliek 2013. gada 23. jūlija saistību vēstule, un ii) jāpilda savi uzdevumi, kas noteikti minētajā 2013. gada 23. jūlija saistību vēstulē. Šie uzdevumi neatkarīgajam ekspertam jāveic saskaņā ar Eiropas Komisijas apstiprināto darba plānu, ko vajadzības gadījumā groza ar tās atļauju. Komisija pati pēc savas iniciatīvas vai pēc neatkarīgā eksperta vai PSA grupas lūguma var dot rīkojumus neatkarīgajam ekspertam. PSA grupa nedrīkst dot rīkojumus neatkarīgajam ekspertam. |
| --- | --- |

8)

| 9) | Neatkarīgajam ekspertam ir jānodrošina, lai visas saistības, kas noteiktas 2013. gada 23. jūlija saistību vēstulē, tiktu ievērotas un pilnībā īstenotas, kā arī jāuzrauga, ka PSA grupa īsteno pārstrukturēšanas plānu, ko tā paziņoja Eiropas Komisijai 2013. gada 12. martā. |
| --- | --- |

9)

| 10) | Neatkarīgajam ekspertam jāveic šādas darbības:






  a) | savā pirmajā ziņojumā jāpiedāvā Eiropas Komisijai detalizēts darba plāns, norādot, kā tas plāno uzraudzīt, ka 2013. gada 23. jūlija saistību vēstule tiek ievērota; |
| --- | --- | --- |

10)

a)

savā pirmajā ziņojumā jāpiedāvā Eiropas Komisijai detalizēts darba plāns, norādot, kā tas plāno uzraudzīt, ka 2013. gada 23. jūlija saistību vēstule tiek ievērota;

| b) | jāuzrauga, lai PSA grupa pilnīgi un pareizi īstenotu tās pārstrukturēšanas plānu un jo īpaši lai tā:






  — | izpildītu 2013. gada 23. jūlija vēstulē paredzētās saistības un aprakstītos kompensācijas pasākumus; |
| --- | --- | --- |

b)

jāuzrauga, lai PSA grupa pilnīgi un pareizi īstenotu tās pārstrukturēšanas plānu un jo īpaši lai tā:

—

izpildītu 2013. gada 23. jūlija vēstulē paredzētās saistības un aprakstītos kompensācijas pasākumus;

| — | īstenotu 2013. gada 23. jūlija saistību vēstules 6. punktā aprakstītos pasākumus ekonomiskās dzīvotspējas nodrošināšanai; |
| --- | --- |

—

īstenotu 2013. gada 23. jūlija saistību vēstules 6. punktā aprakstītos pasākumus ekonomiskās dzīvotspējas nodrošināšanai;

| c) | jāuzrauga, lai tiktu ievērotas pārējās saistības, kas noteiktas 2013. gada 23. jūlija vēstulē; |
| --- | --- |

c)

jāuzrauga, lai tiktu ievērotas pārējās saistības, kas noteiktas 2013. gada 23. jūlija vēstulē;

| d) | jāpilda pārējās funkcijas, ko tam paredz 2013. gada 23. jūlija saistību vēstule; |
| --- | --- |

d)

jāpilda pārējās funkcijas, ko tam paredz 2013. gada 23. jūlija saistību vēstule;

| e) | jāiesaka PSA grupai tādi pasākumi, kādus tas uzskata par nepieciešamiem, lai tiktu ievērotas 2013. gada 23. jūlija vēstulē noteiktās saistības; |
| --- | --- |

e)

jāiesaka PSA grupai tādi pasākumi, kādus tas uzskata par nepieciešamiem, lai tiktu ievērotas 2013. gada 23. jūlija vēstulē noteiktās saistības;

| f) | jāņem vērā izmaiņas normatīvajās prasībās, kas var ietekmēt likviditāti un maksātspēju, lai kontrolētu galveno atbilstīgo finanšu rādītāju dinamiku attiecībā pret PSA grupas pārstrukturēšanas plāna prognozēm; |
| --- | --- |

f)

jāņem vērā izmaiņas normatīvajās prasībās, kas var ietekmēt likviditāti un maksātspēju, lai kontrolētu galveno atbilstīgo finanšu rādītāju dinamiku attiecībā pret PSA grupas pārstrukturēšanas plāna prognozēm;

| g) | 30 dienu laikā pēc katra pusgada beigām rakstiski jāiesniedz Eiropas Komisijai, Francijas iestādēm un PSA grupai ziņojuma projekts. Eiropas Komisija, Francijas iestādes un PSA grupa var ierosināt grozījumus piecu darbadienu laikā. Piecu darbadienu laikā pēc komentāru saņemšanas neatkarīgajam ekspertam ir jāsagatavo galīgais ziņojums, pēc iespējas un pēc saviem ieskatiem ņemot vērā iesniegtos komentārus. Pēc tam neatkarīgajam ekspertam jāiesniedz šis ziņojums Eiropas Komisijai un Francijas iestādēm. Tad viņš var to iesniegt PSA grupai. Neatkarīgais eksperts nekādā gadījumā nedrīkst iesniegt savu ziņojumu Francijas iestādēm vai PSA grupai pirms nav to iesniedzis Komisijai. Ja neatkarīgā eksperta galīgajā ziņojumā ir informācija, ko nedrīkst darīt zināmu PSA grupai, neatkarīgais eksperts nosūta tai nekonfidenciālu ziņojuma variantu.
  Ziņojumā jo īpaši jāapraksta pasākumi, ko neatkarīgais eksperts veicis, lai izpildītu savus uzdevumus, un tas, kā PSA grupa ir ievērojusi saistības, ko tai paredz saistību vēstule. Ziņojumam jāļauj Eiropas Komisijai izvērtēt, vai PSA grupa tiek vadīta, ievērojot saistības, ko paredz 2013. gada 23. jūlija saistību vēstule. Ja nepieciešams, Komisija drīkst precizēt ziņojumā iekļaujamo informāciju.
  Papildus šiem ziņojumiem neatkarīgajam ekspertam nekavējoties rakstiski jābrīdina Komisija, ja ir iemesls pieņemt, ka netiek pildītas 2013. gada 23. jūlija vēstulē noteiktās saistības, un vienlaicīgi jānosūta savas vēstules nekonfidenciāls variants arī PSA grupai. |
| --- | --- |

g)

30 dienu laikā pēc katra pusgada beigām rakstiski jāiesniedz Eiropas Komisijai, Francijas iestādēm un PSA grupai ziņojuma projekts. Eiropas Komisija, Francijas iestādes un PSA grupa var ierosināt grozījumus piecu darbadienu laikā. Piecu darbadienu laikā pēc komentāru saņemšanas neatkarīgajam ekspertam ir jāsagatavo galīgais ziņojums, pēc iespējas un pēc saviem ieskatiem ņemot vērā iesniegtos komentārus. Pēc tam neatkarīgajam ekspertam jāiesniedz šis ziņojums Eiropas Komisijai un Francijas iestādēm. Tad viņš var to iesniegt PSA grupai. Neatkarīgais eksperts nekādā gadījumā nedrīkst iesniegt savu ziņojumu Francijas iestādēm vai PSA grupai pirms nav to iesniedzis Komisijai. Ja neatkarīgā eksperta galīgajā ziņojumā ir informācija, ko nedrīkst darīt zināmu PSA grupai, neatkarīgais eksperts nosūta tai nekonfidenciālu ziņojuma variantu.

Ziņojumā jo īpaši jāapraksta pasākumi, ko neatkarīgais eksperts veicis, lai izpildītu savus uzdevumus, un tas, kā PSA grupa ir ievērojusi saistības, ko tai paredz saistību vēstule. Ziņojumam jāļauj Eiropas Komisijai izvērtēt, vai PSA grupa tiek vadīta, ievērojot saistības, ko paredz 2013. gada 23. jūlija saistību vēstule. Ja nepieciešams, Komisija drīkst precizēt ziņojumā iekļaujamo informāciju.

Papildus šiem ziņojumiem neatkarīgajam ekspertam nekavējoties rakstiski jābrīdina Komisija, ja ir iemesls pieņemt, ka netiek pildītas 2013. gada 23. jūlija vēstulē noteiktās saistības, un vienlaicīgi jānosūta savas vēstules nekonfidenciāls variants arī PSA grupai.

3.   PSA GRUPAS PIENĀKUMI

| 11) | PSA grupai, neizpaužot dienesta noslēpumu, jānodrošina un jāpieprasa saviem padomdevējiem, neizpaužot dienesta noslēpumu, nodrošināt jebkādu sadarbību, palīdzību un informāciju, ko neatkarīgais eksperts saprātīgā apjomā varētu lūgt, lai izpildītu savu pilnvaru ietvaros veicamos uzdevumus. Jānodrošina, lai neatkarīgajam ekspertam būtu neierobežota piekļuve PSA grupas vadībai, darbiniekiem, informācijai, dokumentiem un arhīviem, kas tam ir nepieciešami pienākumu izpildei. PSA grupai jānodrošina neatkarīgajam ekspertam viens birojs tās telpās, un ikvienam grupas darbiniekam jābūt gatavam tikties ar neatkarīgo ekspertu un sniegt tam informāciju, kas tam nepieciešama pienākumu izpildei. |
| --- | --- |

11)

| 12) | Saņemot PSA grupas atļauju (ko nedrīkst nepamatoti atteikt vai sniegt novēloti), neatkarīgais eksperts uz grupas rēķina var iecelt konsultantus (jo īpaši korporatīvo finanšu un juridiskos padomniekus), ja uzskata, ka tas ir nepieciešams viņa pienākumu izpildei saskaņā ar 2013. gada 23. jūlija saistību vēstuli, un ja tādējādi radītās izmaksas un citi izdevumi ir saprātīgi. Ja PSA grupa atsakās atļaut neatkarīgajam ekspertam iecelt šādus konsultantus, Komisija, uzklausījusi PSA grupu, var tos apstiprināt amatā. Rīkojumus konsultantiem var dot tikai neatkarīgais eksperts. |
| --- | --- |

12)

4.   NEATKARĪGĀ EKSPERTA AIZSTĀŠANA, ATBRĪVOŠANA UN JAUNA NEATKARĪGĀ EKSPERTA IECELŠANA

| 13) | Ja neatkarīgais eksperts beidz pildīt tam uzticētās funkcijas, ko paredz saistības, kas aprakstītas 2013. gada 23. jūlija vēstulē, vai ja ir cits nozīmīgs iemesls, piemēram, radies interešu konflikts, kurā ir iesaistīts neatkarīgais eksperts:






  a) | Komisija pēc neatkarīgā eksperta uzklausīšanas var pieprasīt PSA grupai to aizstāt; |
| --- | --- | --- |

13)

a)

Komisija pēc neatkarīgā eksperta uzklausīšanas var pieprasīt PSA grupai to aizstāt;

| b) | PSA grupa, saņemot Komisijas piekrišanu, var aizstāt neatkarīgo ekspertu. |
| --- | --- |

b)

PSA grupa, saņemot Komisijas piekrišanu, var aizstāt neatkarīgo ekspertu.

| 14) | Ja neatkarīgo ekspertu atbrīvo no amata saskaņā ar šā pielikuma 4. punktu, atbrīvotajam neatkarīgajam ekspertam var pieprasīt turpināt veikt tā funkcijas, līdz tiek iecelts jauns neatkarīgais eksperts un atbrīvotais neatkarīgais eksperts tam ir nodevis pilnīgu visu savā rīcībā esošo attiecīgo informāciju. Jaunais neatkarīgais eksperts jāieceļ šā pielikuma 1. iedaļā aprakstītajā kārtībā. |
| --- | --- |

14)

| 15) | Ievērojot šā pielikuma 13. apsvērumu, neatkarīgais eksperts drīkst beigt pildīt savas funkcijas tikai tad, kad ir nokārtojis visas savas saistības un Komisija viņu ir atbrīvojusi. Tomēr Komisija jebkurā brīdī var pieprasīt iecelt jaunu neatkarīgo ekspertu, ja tiek konstatēts, ka 2013. gada 23. jūlija vēstulē paredzētās saistības nav pilnībā un pienācīgi ievērotas. |
| --- | --- |

15)

---

| 30.11.2016 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 325/63 |
| --- | --- | --- | --- |

30.11.2016

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 325/63

---

KOMISIJAS LĒMUMS (ES) 2016/2069

(2014. gada 1. oktobris)

par pasākumiem SA.14093 (C 76/2002), ko Beļģija īstenojusi par labu Brussels South Charleroi Airport un Ryanair

(izziņots ar dokumenta numuru C(2014) 6849)

(Autentisks ir tikai teksts franču valodā)

(Dokuments attiecas uz EEZ)

EIROPAS KOMISIJA,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 108. panta 2. punkta pirmo daļu (1);

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Ekonomikas zonu un jo īpaši tā 62. panta 1. punkta a) apakšpunktu;

pēc uzaicinājuma ieinteresētajām personām iesniegt piezīmes saskaņā ar minētajiem pantiem (2) un ņemot vērā šīs piezīmes,

tā kā:

1.   PROCEDŪRA

PROCEDŪRA

| (1) | Saskaņā ar informāciju, kas parādījās Beļģijas presē 2001. gada jūlijā, un saņemot sūdzību 2002. gada janvārī, Komisija tika informēta, ka Beļģija ir piešķīrusi atbalsta pasākumus par labu aviosabiedrībai Ryanair Ltd (turpmāk “Ryanair”) gaisa satiksmes pakalpojumu sniegšanai Šarleruā lidostā. Ar 2001. gada 21. novembra, 2002. gada 13. jūnija un 2002. gada 4. jūlija vēstulēm, kā arī sanāksmē, kas notika 2002. gada 9. oktobrī, Beļģija iesniedza Komisijai informāciju par šo tematu. |
| --- | --- |

(1)

Saskaņā ar informāciju, kas parādījās Beļģijas presē 2001. gada jūlijā, un saņemot sūdzību 2002. gada janvārī, Komisija tika informēta, ka Beļģija ir piešķīrusi atbalsta pasākumus par labu aviosabiedrībai Ryanair Ltd (turpmāk “Ryanair”) gaisa satiksmes pakalpojumu sniegšanai Šarleruā lidostā. Ar 2001. gada 21. novembra, 2002. gada 13. jūnija un 2002. gada 4. jūlija vēstulēm, kā arī sanāksmē, kas notika 2002. gada 9. oktobrī, Beļģija iesniedza Komisijai informāciju par šo tematu.

Ryanair Ltd

Ryanair

| (2) | Komisija ar 2002. gada 11. decembra vēstuli (3) (turpmāk “sākšanas lēmums”) paziņoja Beļģijai savu lēmumu sākt LESD 108. panta 2. punktā noteikto procedūru (turpmāk “formālā izmeklēšanas procedūra”) attiecībā uz šiem pasākumiem. Beļģija iesniedza savas piezīmes 2003. gada 14. februārī. |
| --- | --- |

(2)

Komisija ar 2002. gada 11. decembra vēstuli (3) (turpmāk “sākšanas lēmums”) paziņoja Beļģijai savu lēmumu sākt LESD 108. panta 2. punktā noteikto procedūru (turpmāk “formālā izmeklēšanas procedūra”) attiecībā uz šiem pasākumiem. Beļģija iesniedza savas piezīmes 2003. gada 14. februārī.

3

| (3) | Sākšanas lēmums tika publicēts Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī (4). Komisija uzaicināja ieinteresētās personas mēneša laikā pēc minētās publikācijas iesniegt piezīmes par attiecīgajiem pasākumiem. |
| --- | --- |

(3)

Sākšanas lēmums tika publicēts Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī (4). Komisija uzaicināja ieinteresētās personas mēneša laikā pēc minētās publikācijas iesniegt piezīmes par attiecīgajiem pasākumiem.

Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī

4

| (4) | Komisija saņēma piezīmes no ieinteresētajām personām. Tā nosūtīja šīs piezīmes Beļģijai 2003. gada 19. marta un 22. aprīļa vēstulēs, dodot Beļģijai iespēju iesniegt komentārus. Komisija saņēma Beļģijas komentārus 2003. gada 16. un 27. maija vēstulēs. |
| --- | --- |

(4)

Komisija saņēma piezīmes no ieinteresētajām personām. Tā nosūtīja šīs piezīmes Beļģijai 2003. gada 19. marta un 22. aprīļa vēstulēs, dodot Beļģijai iespēju iesniegt komentārus. Komisija saņēma Beļģijas komentārus 2003. gada 16. un 27. maija vēstulēs.

| (5) | Pēc Komisijas pieprasījuma 2003. gada 24. jūnijā un 2003. gada 23. un 25. jūlijā notika trīs sanāksmes kopā ar Beļģijas iestādēm. Pēc šīm sanāksmēm 2003. gada 27. augustā tika nosūtīta Komisijas pieprasītā papildu informācija. |
| --- | --- |

(5)

Pēc Komisijas pieprasījuma 2003. gada 24. jūnijā un 2003. gada 23. un 25. jūlijā notika trīs sanāksmes kopā ar Beļģijas iestādēm. Pēc šīm sanāksmēm 2003. gada 27. augustā tika nosūtīta Komisijas pieprasītā papildu informācija.

| (6) | Beļģija 2003. gada 19. decembrī nosūtīja Komisijai vēstuli ar papildu informāciju. Šajā vēstulē Beļģijas iestādes pieprasīja jaunu sanāksmi ar Komisiju, un tā notika 2004. gada 16. janvārī. |
| --- | --- |

(6)

Beļģija 2003. gada 19. decembrī nosūtīja Komisijai vēstuli ar papildu informāciju. Šajā vēstulē Beļģijas iestādes pieprasīja jaunu sanāksmi ar Komisiju, un tā notika 2004. gada 16. janvārī.

| (7) | Komisija 2004. gada 12. februārī pieņēma galīgo lēmumu, kas bija daļēji negatīvs (5) (turpmāk “2004. gada lēmums”). |
| --- | --- |

(7)

Komisija 2004. gada 12. februārī pieņēma galīgo lēmumu, kas bija daļēji negatīvs (5) (turpmāk “2004. gada lēmums”).

5

| (8) | Šis lēmums tika anulēts ar Vispārējās tiesas 2008. gada 17. decembra spriedumu (6) (turpmāk “2008. gada spriedums”), ar ko Komisijai uzdeva pieņemt jaunu galīgo lēmumu par attiecīgajiem pasākumiem. Vispārējā tiesa atzina, ka, tā kā Komisija nepārbaudīja visus pasākumus, kurus Valonijas reģions (turpmāk “reģions”) un Šarleruā lidostas apsaimniekotājs – sabiedrība ar ierobežotu atbildību Brussels South Charleroi Airport (turpmāk “BSCA”) – piešķīra par labu Ryanair, un nepārliecinājās, vai šīs abas struktūras kopumā bija rīkojušās kā saprātīgi uzņēmēji tirgus ekonomikas apstākļos, tika pieļauta kļūda tiesību piemērošanā. Pēc 2008. gada sprieduma tika atjaunota formālā izmeklēšanas procedūra, kas bija slēgta ar 2004. gada galīgo lēmumu. |
| --- | --- |

(8)

Šis lēmums tika anulēts ar Vispārējās tiesas 2008. gada 17. decembra spriedumu (6) (turpmāk “2008. gada spriedums”), ar ko Komisijai uzdeva pieņemt jaunu galīgo lēmumu par attiecīgajiem pasākumiem. Vispārējā tiesa atzina, ka, tā kā Komisija nepārbaudīja visus pasākumus, kurus Valonijas reģions (turpmāk “reģions”) un Šarleruā lidostas apsaimniekotājs – sabiedrība ar ierobežotu atbildību Brussels South Charleroi Airport (turpmāk “BSCA”) – piešķīra par labu Ryanair, un nepārliecinājās, vai šīs abas struktūras kopumā bija rīkojušās kā saprātīgi uzņēmēji tirgus ekonomikas apstākļos, tika pieļauta kļūda tiesību piemērošanā. Pēc 2008. gada sprieduma tika atjaunota formālā izmeklēšanas procedūra, kas bija slēgta ar 2004. gada galīgo lēmumu.

6

Brussels South Charleroi Airport

BSCA

Ryanair

| (9) | Ar 2010. gada 23. jūlija vēstuli Komisija Beļģijai, kā arī personām, kuras iesniedza piezīmes 2002. gada 11. decembrī ierosinātās formālās izmeklēšanas procedūras ietvaros, deva iespēju iesniegt jaunas piezīmes tās formālās izmeklēšanas procedūras ietvaros, kas tika atjaunota pēc 2008. gada sprieduma. Pēc Komisijas pieprasījuma Beļģijas iestādes 2011. gada 20. aprīlī nosūtīja papildu informāciju ar 2011. gada 14. jūlija un 21. septembra vēstulēm. |
| --- | --- |

(9)

Ar 2010. gada 23. jūlija vēstuli Komisija Beļģijai, kā arī personām, kuras iesniedza piezīmes 2002. gada 11. decembrī ierosinātās formālās izmeklēšanas procedūras ietvaros, deva iespēju iesniegt jaunas piezīmes tās formālās izmeklēšanas procedūras ietvaros, kas tika atjaunota pēc 2008. gada sprieduma. Pēc Komisijas pieprasījuma Beļģijas iestādes 2011. gada 20. aprīlī nosūtīja papildu informāciju ar 2011. gada 14. jūlija un 21. septembra vēstulēm.

| (10) | Komisija ar 2012. gada 21. marta vēstuli informēja Beļģiju par lēmumu paplašināt formālo izmeklēšanas procedūru, attiecinot to uz jauniem pasākumiem (turpmāk “2012. gada paplašināšanas lēmums”). |
| --- | --- |

(10)

Komisija ar 2012. gada 21. marta vēstuli informēja Beļģiju par lēmumu paplašināt formālo izmeklēšanas procedūru, attiecinot to uz jauniem pasākumiem (turpmāk “2012. gada paplašināšanas lēmums”).

| (11) | 2012. gada paplašināšanas lēmums tika publicēts Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī (7). Komisija aicināja ieinteresētās personas iesniegt piezīmes par attiecīgajiem pasākumiem. |
| --- | --- |

(11)

2012. gada paplašināšanas lēmums tika publicēts Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī (7). Komisija aicināja ieinteresētās personas iesniegt piezīmes par attiecīgajiem pasākumiem.

Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī

7

| (12) | Beļģija iesniedza savas piezīmes 2012. gada 22. maijā. Šajās 22. maija piezīmēs nebija iekļauta kopsavilkuma tabula, kas bija paredzēta 2012. gada paplašināšanas lēmuma I pielikumā. Tā tika iesniegta 2012. gada 5. jūnijā. |
| --- | --- |

(12)

Beļģija iesniedza savas piezīmes 2012. gada 22. maijā. Šajās 22. maija piezīmēs nebija iekļauta kopsavilkuma tabula, kas bija paredzēta 2012. gada paplašināšanas lēmuma I pielikumā. Tā tika iesniegta 2012. gada 5. jūnijā.

| (13) | Komisija 2012. gada 9. augustā pieprasīja papildu informāciju, jo īpaši par maksām, kuras sedza Valonijas lidostu sabiedrība (turpmāk “SOWAER”), saistībā ar šīs sabiedrības ieguldījumiem Šarleruā lidostā un pasākumiem par labu BSCA. Beļģijas iestādes 2012. gada 3. septembrī iesniedza SOWAER gada finanšu pārskatus par 2001.–2004. gadu un 2012. gada 9. oktobrī un 2012. gada 18. oktobrī – papildu informāciju. |
| --- | --- |

(13)

Komisija 2012. gada 9. augustā pieprasīja papildu informāciju, jo īpaši par maksām, kuras sedza Valonijas lidostu sabiedrība (turpmāk “SOWAER”), saistībā ar šīs sabiedrības ieguldījumiem Šarleruā lidostā un pasākumiem par labu BSCA. Beļģijas iestādes 2012. gada 3. septembrī iesniedza SOWAER gada finanšu pārskatus par 2001.–2004. gadu un 2012. gada 9. oktobrī un 2012. gada 18. oktobrī – papildu informāciju.

SOWAER

BSCA

SOWAER

| (14) | Komisija 2012. gada 26. oktobrī pēc kādas sanāksmes pieprasīja papildu informāciju. Beļģija iesniedza šo informāciju 2012. gada 9. novembrī. |
| --- | --- |

(14)

Komisija 2012. gada 26. oktobrī pēc kādas sanāksmes pieprasīja papildu informāciju. Beļģija iesniedza šo informāciju 2012. gada 9. novembrī.

| (15) | Komisija saņēma piezīmes no šādām ieinteresētajām personām:






  — | piezīmes no ieinteresētās personas C tika saņemtas 2012. gada 14. septembrī, |
| --- | --- | --- |

(15)

Komisija saņēma piezīmes no šādām ieinteresētajām personām:

—

piezīmes no ieinteresētās personas C tika saņemtas 2012. gada 14. septembrī,

| — | piezīmes no Aviolīniju pārstāvju padomes tika saņemtas 2012. gada 17. septembrī, tāpat kā piezīmes no Air France, Eiropas Aviolīniju asociācijas un Brussels Airport Company, |
| --- | --- |

—

piezīmes no Aviolīniju pārstāvju padomes tika saņemtas 2012. gada 17. septembrī, tāpat kā piezīmes no Air France, Eiropas Aviolīniju asociācijas un Brussels Airport Company,

Air France

Brussels Airport Company

| — | piezīmes no Brussels Airlines tika saņemtas 2012. gada 18. septembrī, |
| --- | --- |

—

piezīmes no Brussels Airlines tika saņemtas 2012. gada 18. septembrī,

Brussels Airlines

| — | piezīmes no BSCA tika saņemtas 2012. gada 4. oktobrī, |
| --- | --- |

—

piezīmes no BSCA tika saņemtas 2012. gada 4. oktobrī,

BSCA

| — | Ryanair nosūtīja savas piezīmes 2012. gada 3. oktobrī, atsaucoties uz piezīmēm, kas bija nosūtītas 2011. gada 30. septembrī, 2012. gada 13. aprīlī un 2012. gada 4. jūlijā. Ryanair nosūtīja papildu piezīmes 2013. gada 10. aprīlī, 2013. gada 20. decembrī un 2014. gada 17. un 31. janvārī. |
| --- | --- |

—

Ryanair nosūtīja savas piezīmes 2012. gada 3. oktobrī, atsaucoties uz piezīmēm, kas bija nosūtītas 2011. gada 30. septembrī, 2012. gada 13. aprīlī un 2012. gada 4. jūlijā. Ryanair nosūtīja papildu piezīmes 2013. gada 10. aprīlī, 2013. gada 20. decembrī un 2014. gada 17. un 31. janvārī.

Ryanair

Ryanair

| (16) | Komisija nosūtīja šīs piezīmes Beļģijai 2012. gada 2. jūlijā un 29. oktobrī, 2013. gada 3. maijā, 2014. gada 22. janvārī un 24. februārī, dodot tai iespēju iesniegt komentārus. Komisija saņēma Beļģijas komentārus 2012. gada 17. jūlija, 2012. gada 14. decembra un 2013. gada 5. jūnija vēstulēs. |
| --- | --- |

(16)

Komisija nosūtīja šīs piezīmes Beļģijai 2012. gada 2. jūlijā un 29. oktobrī, 2013. gada 3. maijā, 2014. gada 22. janvārī un 24. februārī, dodot tai iespēju iesniegt komentārus. Komisija saņēma Beļģijas komentārus 2012. gada 17. jūlija, 2012. gada 14. decembra un 2013. gada 5. jūnija vēstulēs.

| (17) | Komisija 2014. gada 14. janvārī pieprasīja Beļģijai papildu informāciju, jo īpaši nolūkā piemērot testu par uzņēmēju tirgus ekonomikas apstākļos pasākumiem par labu BSCA. Beļģija atbildēja, nosūtot 2014. gada 7. un 24. februāra vēstules. Tā kā šīs atbildes tomēr bija nepilnīgas, Komisija 2014. gada 10. martā nosūtīja Beļģijai atgādinājuma vēstuli, lai tai norādītu atbildēs trūkstošo informāciju un pieprasītu sniegt atbildi. Beļģija nosūtīja papildu informāciju 2014. gada 24. martā. |
| --- | --- |

(17)

Komisija 2014. gada 14. janvārī pieprasīja Beļģijai papildu informāciju, jo īpaši nolūkā piemērot testu par uzņēmēju tirgus ekonomikas apstākļos pasākumiem par labu BSCA. Beļģija atbildēja, nosūtot 2014. gada 7. un 24. februāra vēstules. Tā kā šīs atbildes tomēr bija nepilnīgas, Komisija 2014. gada 10. martā nosūtīja Beļģijai atgādinājuma vēstuli, lai tai norādītu atbildēs trūkstošo informāciju un pieprasītu sniegt atbildi. Beļģija nosūtīja papildu informāciju 2014. gada 24. martā.

BSCA

| (18) | Komisija 2014. gada 7. februārī pieprasīja Beļģijai sniegt papildu informāciju, jo īpaši attiecībā uz pasākumiem par labu Ryanair. Beļģija 2014. gada 18. un 24. martā nosūtīja daļējas atbildes uz uzdotajiem jautājumiem. |
| --- | --- |

(18)

Komisija 2014. gada 7. februārī pieprasīja Beļģijai sniegt papildu informāciju, jo īpaši attiecībā uz pasākumiem par labu Ryanair. Beļģija 2014. gada 18. un 24. martā nosūtīja daļējas atbildes uz uzdotajiem jautājumiem.

Ryanair

| (19) | 2014. gada 7. februārī Šarleruā lidostā notika sanāksme, kurā piedalījās pārstāvji no Valonijas reģiona, SOWAER un BSCA, no vienas puses, un Komisijas dienestiem, no otras puses. |
| --- | --- |

(19)

2014. gada 7. februārī Šarleruā lidostā notika sanāksme, kurā piedalījās pārstāvji no Valonijas reģiona, SOWAER un BSCA, no vienas puses, un Komisijas dienestiem, no otras puses.

SOWAER

BSCA

| (20) | Komisija 2014. gada 25. februārī un 11. martā pieprasīja Beļģijai papildu informāciju un jo īpaši paskaidrojumus par informāciju, kuru Beļģija sniedza 2014. gada 7. un 24. februārī attiecībā uz reģiona un SOWAER pasākumiem par labu BSCA. Beļģija sniedza atbildes vēstulēs, kas tika nosūtītas 2014. gada 25. martā un 4. aprīlī (pielikumi tika nosūtīti 9. aprīlī). |
| --- | --- |

(20)

Komisija 2014. gada 25. februārī un 11. martā pieprasīja Beļģijai papildu informāciju un jo īpaši paskaidrojumus par informāciju, kuru Beļģija sniedza 2014. gada 7. un 24. februārī attiecībā uz reģiona un SOWAER pasākumiem par labu BSCA. Beļģija sniedza atbildes vēstulēs, kas tika nosūtītas 2014. gada 25. martā un 4. aprīlī (pielikumi tika nosūtīti 9. aprīlī).

SOWAER

BSCA

| (21) | 2014. gada 17. un 19. martā pēc pamatnostādņu par valsts atbalstu lidostām un aviokompānijām (turpmāk “aviācijas pamatnostādnes”) (8) pieņemšanas Komisija aicināja Beļģiju un ieinteresētās personas iesniegt piezīmes par aviācijas pamatnostādņu piemērošanu šajā lietā. Turklāt 2014. gada 15. aprīlī tika publicēts paziņojums, aicinot dalībvalstis un ieinteresētās personas iesniegt piezīmes, tostarp par šo lietu, ņemot vērā to, ka ir stājušās spēkā ES pamatnostādnes par valsts atbalstu lidostām un aviokompānijām. Komisija saņēma piezīmes no Brussels Airport Company, Brussels Airlines, Aviolīniju pārstāvju padomes, Air France un asociācijas “Transports un vide”. Tā nosūtīja šīs piezīmes Beļģijai 2014. gada 26. maijā. Beļģija iesniedza savas piezīmes 2014. gada 26. jūnijā. |
| --- | --- |

(21)

2014. gada 17. un 19. martā pēc pamatnostādņu par valsts atbalstu lidostām un aviokompānijām (turpmāk “aviācijas pamatnostādnes”) (8) pieņemšanas Komisija aicināja Beļģiju un ieinteresētās personas iesniegt piezīmes par aviācijas pamatnostādņu piemērošanu šajā lietā. Turklāt 2014. gada 15. aprīlī tika publicēts paziņojums, aicinot dalībvalstis un ieinteresētās personas iesniegt piezīmes, tostarp par šo lietu, ņemot vērā to, ka ir stājušās spēkā ES pamatnostādnes par valsts atbalstu lidostām un aviokompānijām. Komisija saņēma piezīmes no Brussels Airport Company, Brussels Airlines, Aviolīniju pārstāvju padomes, Air France un asociācijas “Transports un vide”. Tā nosūtīja šīs piezīmes Beļģijai 2014. gada 26. maijā. Beļģija iesniedza savas piezīmes 2014. gada 26. jūnijā.

8

Brussels Airport Company

Brussels Airlines

Air France

| (22) | Jauna sanāksme, kurā piedalījās Komisijas dienesti, no vienas puses, un Beļģija, BSCA un SOWAER, no otras puses, notika 2014. gada 11. aprīlī. Pēc šīs sanāksmes Beļģija nosūtīja dokumentus, kā arī 2014. gada 5. maija notu par sabiedrisko pakalpojumu uzdevumiem, kas uzticēti BSCA. |
| --- | --- |

(22)

Jauna sanāksme, kurā piedalījās Komisijas dienesti, no vienas puses, un Beļģija, BSCA un SOWAER, no otras puses, notika 2014. gada 11. aprīlī. Pēc šīs sanāksmes Beļģija nosūtīja dokumentus, kā arī 2014. gada 5. maija notu par sabiedrisko pakalpojumu uzdevumiem, kas uzticēti BSCA.

BSCA

SOWAER

BSCA

| (23) | Komisija 2014. gada 5. maijā iesniedza Beļģijai jaunu informācijas pieprasījumu, uz kuru tā atbildēja 2014. gada 13. maijā. |
| --- | --- |

(23)

Komisija 2014. gada 5. maijā iesniedza Beļģijai jaunu informācijas pieprasījumu, uz kuru tā atbildēja 2014. gada 13. maijā.

| (24) | Beļģija 2014. gada 7. maija vēstulē piekrita, ka šīs lietas ietvaros, ņemot vērā Komisijas dienestu apņemšanos iespējami ātri iesniegt tai arī lēmuma tulkojumu nīderlandiešu valodā, Komisija izņēmuma kārtā saskaņā ar LESD 297. pantu var Beļģijai paziņot šo lēmumu franču valodā. Beļģija piekrita, ka vienīgi šā lēmuma teksts franču valodā ir autentisks un ka lēmums stājas spēkā ar paziņojumu franču valodā. |
| --- | --- |

(24)

Beļģija 2014. gada 7. maija vēstulē piekrita, ka šīs lietas ietvaros, ņemot vērā Komisijas dienestu apņemšanos iespējami ātri iesniegt tai arī lēmuma tulkojumu nīderlandiešu valodā, Komisija izņēmuma kārtā saskaņā ar LESD 297. pantu var Beļģijai paziņot šo lēmumu franču valodā. Beļģija piekrita, ka vienīgi šā lēmuma teksts franču valodā ir autentisks un ka lēmums stājas spēkā ar paziņojumu franču valodā.

| (25) | Brussels Airlines2014. gada 2. jūlijā nosūtīja to piezīmju atjauninātu redakciju, kas tika iesniegtas 2013. gada 25. septembrī pēc pamatnostādņu par valsts atbalstu lidostām un aviokompānijām projekta publicēšanas. Šīs piezīmes tika nosūtītas Beļģijai 2014. gada 4. jūlijā, un tā iesniedza savas piezīmes 2014. gada 18. jūlijā. |
| --- | --- |

(25)

Brussels Airlines2014. gada 2. jūlijā nosūtīja to piezīmju atjauninātu redakciju, kas tika iesniegtas 2013. gada 25. septembrī pēc pamatnostādņu par valsts atbalstu lidostām un aviokompānijām projekta publicēšanas. Šīs piezīmes tika nosūtītas Beļģijai 2014. gada 4. jūlijā, un tā iesniedza savas piezīmes 2014. gada 18. jūlijā.

Brussels Airlines

2.   INFORMĀCIJA PAR SITUĀCIJU SAISTĪBĀ AR PĀRBAUDĀMAJIEM PASĀKUMIEM

INFORMĀCIJA PAR SITUĀCIJU SAISTĪBĀ AR PĀRBAUDĀMAJIEM PASĀKUMIEM

2.1.   
  BSCA un SOWAER izveide – Valonijas reģiona un SOWAER vēsturiskās saistības attiecībā uz Briseles Dienvidu–Šarleruā lidostu

BSCA

SOWAER

SOWAER

2.1.1.   1980. gada institucionālā reforma

1980. gada institucionālā reforma

| (26) | Pēc tam, kad tika pieņemts 1980. gada 8. augusta likums par institucionālo reformu, Beļģijas reģioni uzskatīja, ka tiem ir nepieciešamās pilnvaras, lai aprīkotu un ekspluatētu valsts lidlaukus un lidostas, kas atradās to teritorijā, izņemot Briseles Nacionālo lidostu (Bruxelles-National), attiecībā uz kuru šādu kompetenci saglabāja Beļģijas federālā valdība. |
| --- | --- |

(26)

Pēc tam, kad tika pieņemts 1980. gada 8. augusta likums par institucionālo reformu, Beļģijas reģioni uzskatīja, ka tiem ir nepieciešamās pilnvaras, lai aprīkotu un ekspluatētu valsts lidlaukus un lidostas, kas atradās to teritorijā, izņemot Briseles Nacionālo lidostu (Bruxelles-National), attiecībā uz kuru šādu kompetenci saglabāja Beļģijas federālā valdība.

Bruxelles-National

| (27) | Kā apgalvo Beļģija (9), Valonijas valdība tolaik nolēma izmantot ekonomiskās iespējas, ko radīja minētās transporta infrastruktūras, un pakāpeniski veikt nepieciešamos ieguldījumus. Valonijas valdība 1989. gada 2. maijā apstiprināja Satiksmes ministrijas notu, kas paredzēja, ka: “Tādējādi Valonijas izpildvaras pirmais uzdevums ir darīt visu iespējamo, lai Valonijas lidostas un lidlauki ātri sasniegtu rentabilitātes slieksni. Šā mērķa sasniegšanai ir kopīgi jāveic vairāki pasākumi, jo īpaši infrastruktūras jomā.” |
| --- | --- |

(27)

Kā apgalvo Beļģija (9), Valonijas valdība tolaik nolēma izmantot ekonomiskās iespējas, ko radīja minētās transporta infrastruktūras, un pakāpeniski veikt nepieciešamos ieguldījumus. Valonijas valdība 1989. gada 2. maijā apstiprināja Satiksmes ministrijas notu, kas paredzēja, ka: “Tādējādi Valonijas izpildvaras pirmais uzdevums ir darīt visu iespējamo, lai Valonijas lidostas un lidlauki ātri sasniegtu rentabilitātes slieksni. Šā mērķa sasniegšanai ir kopīgi jāveic vairāki pasākumi, jo īpaši infrastruktūras jomā.”

9

2.1.2.   
  BSCA izveide un 1991. gada nolīgums starp reģionu un BSCA

BSCA

BSCA

| (28) | 1991. gadā reģions izveidoja BSCA, lai apsaimniekotu Briseles Dienvidu–Šarleruā lidostu (turpmāk “Šarleruā lidosta”). |
| --- | --- |

(28)

1991. gadā reģions izveidoja BSCA, lai apsaimniekotu Briseles Dienvidu–Šarleruā lidostu (turpmāk “Šarleruā lidosta”).

BSCA

| (29) | Saskaņā ar 1991. gada 9. jūlija nolīgumu (turpmāk “reģiona un BSCA nolīgums”), reģions uz 50 gadiem piešķīra BSCA:






  — | pakalpojumu koncesiju Šarleruā lidostas publiski pieejamās zonas komerciālai apsaimniekošanai, |
| --- | --- | --- |

(29)

Saskaņā ar 1991. gada 9. jūlija nolīgumu (turpmāk “reģiona un BSCA nolīgums”), reģions uz 50 gadiem piešķīra BSCA:

BSCA

BSCA

—

pakalpojumu koncesiju Šarleruā lidostas publiski pieejamās zonas komerciālai apsaimniekošanai,

| — | domēna koncesiju attiecībā uz lidostas zonas pastāvīgu un ekskluzīvu izmantošanu. |
| --- | --- |

—

domēna koncesiju attiecībā uz lidostas zonas pastāvīgu un ekskluzīvu izmantošanu.

| (30) | Reģiona un BSCA nolīgums – tostarp šā nolīguma pielikumā pievienotā specifikācija (turpmāk “specifikācija”) – paredz, ka izmaksas kopīgi sedz Valonijas reģions un BSCA.







  a) | Attiecībā uz pakalpojumu koncesiju reģiona un BSCA nolīgums (10) paredz, ka BSCA“uz sava rēķina apmaksā” pienākumus, kas saistīti ar lidostas zonas tehnisko un komerciālo apsaimniekošanu. Tomēr saskaņā ar specifikācijas 25. punktu reģions sedz “ugunsdzēsības (11) un uzturēšanas (12) pakalpojumu izmaksas” līdz 1997. gada 1. janvārim. |
| --- | --- | --- |

(30)

Reģiona un BSCA nolīgums – tostarp šā nolīguma pielikumā pievienotā specifikācija (turpmāk “specifikācija”) – paredz, ka izmaksas kopīgi sedz Valonijas reģions un BSCA.

BSCA

BSCA.

a)

Attiecībā uz pakalpojumu koncesiju reģiona un BSCA nolīgums (10) paredz, ka BSCA“uz sava rēķina apmaksā” pienākumus, kas saistīti ar lidostas zonas tehnisko un komerciālo apsaimniekošanu. Tomēr saskaņā ar specifikācijas 25. punktu reģions sedz “ugunsdzēsības (11) un uzturēšanas (12) pakalpojumu izmaksas” līdz 1997. gada 1. janvārim.

BSCA

10

BSCA

11

12

| b) | Attiecībā uz domēna koncesiju nolīgums paredz, ka reģiona atbildība ir koncesijas apgabala sakārtošana, kā arī visi labiekārtošanas, uzstādīšanas un aprīkošanas darbi (13), bet BSCA uzņemas atbildību par koncesijas apgabala uzkopšanu un uzturēšanu (...) (14). Specifikācija (15) arī paredz ikgadēju vai daudzgadīgu aprīkošanas programmu, ko BSCA piedāvā un pieņem, konsultējoties ar reģionu, bet par tās finansēšanu atbild koncesijas izdevēja iestāde. |
| --- | --- |

b)

Attiecībā uz domēna koncesiju nolīgums paredz, ka reģiona atbildība ir koncesijas apgabala sakārtošana, kā arī visi labiekārtošanas, uzstādīšanas un aprīkošanas darbi (13), bet BSCA uzņemas atbildību par koncesijas apgabala uzkopšanu un uzturēšanu (...) (14). Specifikācija (15) arī paredz ikgadēju vai daudzgadīgu aprīkošanas programmu, ko BSCA piedāvā un pieņem, konsultējoties ar reģionu, bet par tās finansēšanu atbild koncesijas izdevēja iestāde.

13

BSCA

14

15

BSCA

| (31) | Attiecībā uz lidostas maksām nolīgums (16) paredz, ka:






  — | BSCA ir atļauts iekasēt maksu, kas saistīta ar lidostas satiksmi, kā arī maksu par visiem pakalpojumiem, kurus tai būtu nepieciešams sniegt, |
| --- | --- | --- |

(31)

Attiecībā uz lidostas maksām nolīgums (16) paredz, ka:

16

—

BSCA ir atļauts iekasēt maksu, kas saistīta ar lidostas satiksmi, kā arī maksu par visiem pakalpojumiem, kurus tai būtu nepieciešams sniegt,

BSCA

| — | kā atlīdzību par koncesiju BSCA maksā reģionam ikgadēju maksu, kas atbilst 35 % no aeronavigācijas maksas, kuru BSCA iekasējusi iepriekšējā gadā. Šo maksu iemaksā fondā, kas finansiāli risina lidostas ekspluatācijas radītās vides aizsardzības problēmas. |
| --- | --- |

—

kā atlīdzību par koncesiju BSCA maksā reģionam ikgadēju maksu, kas atbilst 35 % no aeronavigācijas maksas, kuru BSCA iekasējusi iepriekšējā gadā. Šo maksu iemaksā fondā, kas finansiāli risina lidostas ekspluatācijas radītās vides aizsardzības problēmas.

BSCA

BSCA

2.1.3.   Pasākumi attiecībā uz “ugunsdzēsības un uzturēšanas” subsīdiju, ko reģions maksājis BSCA no 1997. līdz 2002. gadam

Pasākumi attiecībā uz “ugunsdzēsības un uzturēšanas” subsīdiju, ko reģions maksājis BSCA

| (32) | Saskaņā ar specifikācijas papildinājumu Nr. 2 kārtība, ka reģions sedz “ugunsdzēsības un uzturēšanas pakalpojumu izmaksas”, tika pagarināta līdz 2000. gada 1. janvārim. |
| --- | --- |

(32)

Saskaņā ar specifikācijas papildinājumu Nr. 2 kārtība, ka reģions sedz “ugunsdzēsības un uzturēšanas pakalpojumu izmaksas”, tika pagarināta līdz 2000. gada 1. janvārim.

| (33) | Reģions arī uzņēmās atbildību par ugunsdzēsības un uzturēšanas pakalpojumu izmaksām, kas radās 2000. (17) un 2001. gadā (18). |
| --- | --- |

(33)

Reģions arī uzņēmās atbildību par ugunsdzēsības un uzturēšanas pakalpojumu izmaksām, kas radās 2000. (17) un 2001. gadā (18).

17

18

| (34) | Attiecībā uz 2002. gadu Beļģija apgalvo, ka, lai arī reģions aizvien bija plānojis arī turpmāk piešķirt kompensāciju par šīm izmaksām, SOWAER izveide un jauna tiesiskā regulējuma ieviešana aizkavēja minētās kompensācijas pagarinājuma formalizēšanu. Kā apgalvo Beļģija, šīs atbildības saglabāšana tika apstiprināta 2001. gada 5. jūlija vēstulē, kuru BSCA nosūtīja Valonijas transporta un aprīkojuma pārvaldei, galvenajos punktos izklāstot BSCA 2002. gada budžetu saistībā ar šo pakalpojumu izmaksām, pēc tālruņa sarunas, kurā reģions apliecināja, ka segs minēto pakalpojumu izmaksas par 2002. gadu. |
| --- | --- |

(34)

Attiecībā uz 2002. gadu Beļģija apgalvo, ka, lai arī reģions aizvien bija plānojis arī turpmāk piešķirt kompensāciju par šīm izmaksām, SOWAER izveide un jauna tiesiskā regulējuma ieviešana aizkavēja minētās kompensācijas pagarinājuma formalizēšanu. Kā apgalvo Beļģija, šīs atbildības saglabāšana tika apstiprināta 2001. gada 5. jūlija vēstulē, kuru BSCA nosūtīja Valonijas transporta un aprīkojuma pārvaldei, galvenajos punktos izklāstot BSCA 2002. gada budžetu saistībā ar šo pakalpojumu izmaksām, pēc tālruņa sarunas, kurā reģions apliecināja, ka segs minēto pakalpojumu izmaksas par 2002. gadu.

SOWAER

BSCA

BSCA

2.1.4.   Ieguldījumu plāna pamatojums attiecībā uz Šarleruā lidostu 1999.–2000. gadā

Ieguldījumu plāna pamatojums attiecībā uz Šarleruā lidostu 1999.–2000. gadā

| (35) | XX gadsimta 90. gadu beigās ārējie konsultanti bija veikuši vairākus pētījumus par Šarleruā lidostas attīstības iespējām. Tādējādi reģions pasūtīja Tractebel Šarleruā lidostas attīstības stratēģisku izpēti, kas tika pabeigta 2000. gada aprīlī (19). Vienlaikus arī Roland Berger International Management Consultant pētījums 2000. gada jūlijā pievērsās lidostu stratēģijas izstrādei Valonijā (20). Visbeidzot, saistībā ar sarunām ar reģionu no 2001. gada sākuma par iespējamu iejaukšanos BSCA kapitālā Grands Travaux de Marseille pasūtīja pētījumu par šīs lidostas potenciālo attīstību (21). |
| --- | --- |

(35)

XX gadsimta 90. gadu beigās ārējie konsultanti bija veikuši vairākus pētījumus par Šarleruā lidostas attīstības iespējām. Tādējādi reģions pasūtīja Tractebel Šarleruā lidostas attīstības stratēģisku izpēti, kas tika pabeigta 2000. gada aprīlī (19). Vienlaikus arī Roland Berger International Management Consultant pētījums 2000. gada jūlijā pievērsās lidostu stratēģijas izstrādei Valonijā (20). Visbeidzot, saistībā ar sarunām ar reģionu no 2001. gada sākuma par iespējamu iejaukšanos BSCA kapitālā Grands Travaux de Marseille pasūtīja pētījumu par šīs lidostas potenciālo attīstību (21).

Tractebel

19

Roland Berger International Management Consultant

20

BSCA

Grands Travaux de Marseille

21

| (36) | Kā apgalvo Beļģija, arī pirms šiem pētījumiem un esošās infrastruktūras tehnisko ierobežojumu dēļ (22) bija skaidrs, ka jābūvē jauns terminālis teritorijas ziemeļu daļā. Vairākus zemes gabalus jau bija ekspropriējis uzņēmums Intercommunale Igretec, kas bija atbildīgs par “Aeropoles” izveidi. Reģions arī pats veica ekspropriācijas 90. gados, un 1999. gadā Intercommunale tam cedēja atpakaļ ekspropriēto zemi. Uz šīs zemes tika uzbūvēts jaunais pasažieru terminālis, kas darbojas pašlaik. |
| --- | --- |

(36)

Kā apgalvo Beļģija, arī pirms šiem pētījumiem un esošās infrastruktūras tehnisko ierobežojumu dēļ (22) bija skaidrs, ka jābūvē jauns terminālis teritorijas ziemeļu daļā. Vairākus zemes gabalus jau bija ekspropriējis uzņēmums Intercommunale Igretec, kas bija atbildīgs par “Aeropoles” izveidi. Reģions arī pats veica ekspropriācijas 90. gados, un 1999. gadā Intercommunale tam cedēja atpakaļ ekspropriēto zemi. Uz šīs zemes tika uzbūvēts jaunais pasažieru terminālis, kas darbojas pašlaik.

22

Intercommunale Igretec

Intercommunale

| (37) | Sanāksmē, kas notika 2000. gada 20. jūlijā, Valonijas reģions apstiprināja pamatnolīguma nostādnes attiecībā uz daudzgadu ieguldījumu programmu Šarleruā lidostā, jo īpaši minot “koncepciju par jaunu pasažieru termināli”, paredzot kopējo budžetu EUR 113,74 miljonu apmērā.

  1. tabula


  Ieguldījumi infrastruktūrā, kas paredzēti 2000. gada 20. jūlija pamatnolīgumā
















  (miljonos) |
| --- | --- |
| | 2000 | 2001 | 2002 | 2003 | 2004 | 2005 | 2006 | 2007 | Kopā BEF | Kopā EUR |
| Zeme | 145 | | | | | 38 | | | 183 | 4,54 |
| Infrastruktūra | 340 | 613 | 601 | 1 044 | 412 | 100 | 923 | 372 | 4 405 | 109,20 |

(37)

Sanāksmē, kas notika 2000. gada 20. jūlijā, Valonijas reģions apstiprināja pamatnolīguma nostādnes attiecībā uz daudzgadu ieguldījumu programmu Šarleruā lidostā, jo īpaši minot “koncepciju par jaunu pasažieru termināli”, paredzot kopējo budžetu EUR 113,74 miljonu apmērā.

1. tabula

1. tabula

Ieguldījumi infrastruktūrā, kas paredzēti 2000. gada 20. jūlija pamatnolīgumā

Ieguldījumi infrastruktūrā, kas paredzēti 2000. gada 20. jūlija pamatnolīgumā

(miljonos)

2000

2001

2002

2003

2004

2005

2006

2007

Kopā BEF

Kopā EUR

Zeme

145

38

183

4,54

Infrastruktūra

340

613

601

1 044

412

100

923

372

4 405

109,20

| (38) | Reģions 2000. gada 8. novembrī pieņēma lēmumu, izpildot savu 2000. gada 20. jūlija lēmumu, un grozīja daudzgadu ieguldījumu programmas pieņēmumus, paredzot kopējās ieguldījumu izmaksas EUR 121miljona apmērā. Tomēr šim lēmumam pievienotā piezīme liecina: “Ieguldījumi, kas attiecas uz jauno termināli un tā pavadošajām infrastruktūrām, ir īstenojami tikai saistībā ar konkrētu vajadzību attīstību. Minēto ieguldījumu uzņemšanās ir jāvērtē atkarībā no darbības attīstības.” Šajā piezīmē ir raksturotas izmaiņas līdzšinējās izmaksās, ko radījis jaunais terminālis: “Gadījumā, ja to prasa faktiskas lidostas vajadzības (...), jaunā termināļa un ar to saistīto pavadošo infrastruktūru īstenošana var radīt ieguldījumus BEF 1 514 miljonu apmērā.” Tas atbilst aptuveni EUR 37,5 miljoniem, tomēr piezīmē nav precizēts laika grafiks šīs summas apgūšanai (sk. 9. tabulu). Tajā brīdī vēl nebija noteikta kārtība Šarleruā lidostas ieguldījumu programmas finansēšanai (23).

  2. tabula


  Ieguldījumi infrastruktūrā, kas paredzēti 2000. gada 8. novembra lēmumam pievienotajā piezīmē














  (miljonos) |
| --- | --- |
| | 2000 | 2001 | 2002 | 2003 | 2004 | Pēc 2004 | Kopā BEF | Kopā EUR |
| Kopā A | 93 | 160 | 15 | | 38 | | 306 | 7,59 |
| Kopā B | 12 | 729 | 709 | 548 | 319 | 743 | 3 060 | 75,86 |
| Terminālis | 0 | 0 | 1 514 | 1 514 | 37,53 |
| | | | | | | | | |
| Kopā | 105 | 889 | 2 238 | 548 | 357 | 743 | 4 880 | 120,97 |
| A – tiešs reģiona finansējums; B – ieguldījumu subsīdijas. |

(38)

Reģions 2000. gada 8. novembrī pieņēma lēmumu, izpildot savu 2000. gada 20. jūlija lēmumu, un grozīja daudzgadu ieguldījumu programmas pieņēmumus, paredzot kopējās ieguldījumu izmaksas EUR 121miljona apmērā. Tomēr šim lēmumam pievienotā piezīme liecina: “Ieguldījumi, kas attiecas uz jauno termināli un tā pavadošajām infrastruktūrām, ir īstenojami tikai saistībā ar konkrētu vajadzību attīstību. Minēto ieguldījumu uzņemšanās ir jāvērtē atkarībā no darbības attīstības.” Šajā piezīmē ir raksturotas izmaiņas līdzšinējās izmaksās, ko radījis jaunais terminālis: “Gadījumā, ja to prasa faktiskas lidostas vajadzības (...), jaunā termināļa un ar to saistīto pavadošo infrastruktūru īstenošana var radīt ieguldījumus BEF 1 514 miljonu apmērā.” Tas atbilst aptuveni EUR 37,5 miljoniem, tomēr piezīmē nav precizēts laika grafiks šīs summas apgūšanai (sk. 9. tabulu). Tajā brīdī vēl nebija noteikta kārtība Šarleruā lidostas ieguldījumu programmas finansēšanai (23).

23

2. tabula

2. tabula

Ieguldījumi infrastruktūrā, kas paredzēti 2000. gada 8. novembra lēmumam pievienotajā piezīmē

Ieguldījumi infrastruktūrā, kas paredzēti 2000. gada 8. novembra lēmumam pievienotajā piezīmē

(miljonos)

2000

2001

2002

2003

2004

Pēc 2004

Kopā BEF

Kopā EUR

Kopā A

93

160

15

38

306

7,59

Kopā B

12

729

709

548

319

743

3 060

75,86

Terminālis

0

0

1 514

1 514

37,53

Kopā

105

889

2 238

548

357

743

4 880

120,97

A – tiešs reģiona finansējums; B – ieguldījumu subsīdijas.

A – tiešs reģiona finansējums; B – ieguldījumu subsīdijas.

2.1.5.   
  SOWAER izveide 2001. gada 1. jūlijā

SOWAER

| (39) | Reģions 2001. gada 1. jūlijā izveidoja sabiedrību, kas atradās pilnīgā tā kontrolē, Valonijas lidostu sabiedrību (turpmāk “SOWAER”), lai attīstītu reģiona lidostu infrastruktūru, nodotu šo infrastruktūru to sabiedrību rīcībā, kas apsaimnieko attiecīgās lidostas, un uzturētu to darba kārtībā, uzņemoties liela apjoma uzturēšanas un remonta darbus. |
| --- | --- |

(39)

Reģions 2001. gada 1. jūlijā izveidoja sabiedrību, kas atradās pilnīgā tā kontrolē, Valonijas lidostu sabiedrību (turpmāk “SOWAER”), lai attīstītu reģiona lidostu infrastruktūru, nodotu šo infrastruktūru to sabiedrību rīcībā, kas apsaimnieko attiecīgās lidostas, un uzturētu to darba kārtībā, uzņemoties liela apjoma uzturēšanas un remonta darbus.

SOWAER

| (40) | Iepriekš – ar 2001. gada 23. maija lēmumu, kura mērķis bija “izveidot finansiālu mehānismu un radīt specializētu sabiedrību”, – reģions apstiprināja SOWAER statūtus un finanšu plānu 2001.–2004. gadam (24) un jo īpaši kopējo ieguldījumu summu Šarleruā lidostai BEF 3 753 miljonu apmērā, proti, aptuveni EUR 93 miljonu apmērā, no kuriem EUR 28 miljoni bija paredzēti jaunajam terminālim (sk. 3. tabulu).

  3. tabula


  Ieguldījumi infrastruktūrā, kas paredzēti SOWAER finanšu plānā, kuru reģions apstiprināja 2001. gada 23. maijā












  (miljonos) |
| --- | --- |
| | 2001 | 2002 | 2003 | 2004 | Kopā BEF | Kopā EUR |
| Zeme | 253 | 15 | 0 | 38 | 306 | 7,59 |
| Infrastruktūra | 741 | 709 | 548 | 319 | 2 317 | 57,44 |
| Terminālis | 10 | 500 | 500 | 120 | 1 130 | 28,01 |
| Kopā | 1 004 | 1 224 | 1 048 | 477 | 3 753 | 93,03 |

(40)

Iepriekš – ar 2001. gada 23. maija lēmumu, kura mērķis bija “izveidot finansiālu mehānismu un radīt specializētu sabiedrību”, – reģions apstiprināja SOWAER statūtus un finanšu plānu 2001.–2004. gadam (24) un jo īpaši kopējo ieguldījumu summu Šarleruā lidostai BEF 3 753 miljonu apmērā, proti, aptuveni EUR 93 miljonu apmērā, no kuriem EUR 28 miljoni bija paredzēti jaunajam terminālim (sk. 3. tabulu).

SOWAER

24

3. tabula

3. tabula

Ieguldījumi infrastruktūrā, kas paredzēti SOWAER finanšu plānā, kuru reģions apstiprināja 2001. gada 23. maijā

Ieguldījumi infrastruktūrā, kas paredzēti SOWAER

(miljonos)

2001

2002

2003

2004

Kopā BEF

Kopā EUR

Zeme

253

15

0

38

306

7,59

Infrastruktūra

741

709

548

319

2 317

57,44

Terminālis

10

500

500

120

1 130

28,01

Kopā

1 004

1 224

1 048

477

3 753

93,03

| (41) | Detalizētāks finanšu plāns, kas atspoguļoja jaunākās izmaiņas Ljēžas un Šarleruā ieguldījumu programmās, tika iesniegts SOWAER valdei 2002. gada martā (25). Pēc tam šis plāns tika regulāri atjaunināts (aptuveni vienu reizi gadā). |
| --- | --- |

(41)

Detalizētāks finanšu plāns, kas atspoguļoja jaunākās izmaiņas Ljēžas un Šarleruā ieguldījumu programmās, tika iesniegts SOWAER valdei 2002. gada martā (25). Pēc tam šis plāns tika regulāri atjaunināts (aptuveni vienu reizi gadā).

SOWAER

25

| (42) | Arī saskaņā ar SOWAER finanšu plānu, kas apstiprināts 2001. gada 23. maijā, iemaksas vides aizsardzības fondā bija ierobežotas līdz BEF 75 miljoniem (EUR 1,86 miljoni) par 2002. gadu. Šis finanšu plāns SOWAER ieņēmumos iekļāva arī vides aizsardzības fonda bilanci atbilstoši šim uzņēmumam deleģētajiem uzdevumiem. |
| --- | --- |

(42)

Arī saskaņā ar SOWAER finanšu plānu, kas apstiprināts 2001. gada 23. maijā, iemaksas vides aizsardzības fondā bija ierobežotas līdz BEF 75 miljoniem (EUR 1,86 miljoni) par 2002. gadu. Šis finanšu plāns SOWAER ieņēmumos iekļāva arī vides aizsardzības fonda bilanci atbilstoši šim uzņēmumam deleģētajiem uzdevumiem.

SOWAER

SOWAER

2.1.6.   
  SOWAER un BSCA
  2002. gada 15. aprīļa nolīgums un reģiona un BSCA
  2002. gada 29. marta nolīguma papildinājums Nr. 3

SOWAER

BSCA

BSCA

| (43) | SOWAER, kas 2002. gada 29. martā bija pārņēmis BSCA 1991. gadā piešķirto domēna koncesiju, 2002. gada 15. aprīlī noslēdza nolīgumu par pakārtotu domēna koncesiju ar BSCA (turpmāk “SOWAER un BSCA 2002. gada nolīgums”), saskaņā ar kuru:






  a) | BSCA līdz 2040. gadam var ekskluzīvi izmantot lidostas zonu ekspluatācijas vajadzībām. Šajā lidostas zonā SOWAER apņemas īstenot ieguldījumu programmu (turpmāk “ieguldījumu programma”), kas sīkāk izklāstīta SOWAER un BSCA nolīgumā un ir identiska programmai, kura iepriekš minēta 40. apsvērumā. SOWAER arī apņemas veikt lielus remonta un uzturēšanas darbus attiecībā uz zemi, konstrukcijām un infrastruktūru; |
| --- | --- | --- |

(43)

SOWAER, kas 2002. gada 29. martā bija pārņēmis BSCA 1991. gadā piešķirto domēna koncesiju, 2002. gada 15. aprīlī noslēdza nolīgumu par pakārtotu domēna koncesiju ar BSCA (turpmāk “SOWAER un BSCA 2002. gada nolīgums”), saskaņā ar kuru:

SOWAER

BSCA

BSCA

SOWAER

BSCA

a)

BSCA līdz 2040. gadam var ekskluzīvi izmantot lidostas zonu ekspluatācijas vajadzībām. Šajā lidostas zonā SOWAER apņemas īstenot ieguldījumu programmu (turpmāk “ieguldījumu programma”), kas sīkāk izklāstīta SOWAER un BSCA nolīgumā un ir identiska programmai, kura iepriekš minēta 40. apsvērumā. SOWAER arī apņemas veikt lielus remonta un uzturēšanas darbus attiecībā uz zemi, konstrukcijām un infrastruktūru;

BSCA

SOWAER

SOWAER

BSCA

SOWAER

| b) | atlīdzinot par lidostas zonas nodošanu BSCA rīcībā, ieguldījumu programmas īstenošanu un lielu uzturēšanas darbu veikšanu, šim uzņēmumam jāmaksā koncesijas maksa, kas sastāv no:






  — | ikgadējās mainīgās daļas, kura atbilst 35 % aeronavigācijas maksas, paredzot maksimālo ierobežojumu, kas laika gaitā mainās (turpmāk “mainīgā ierobežotā maksa”), |
| --- | --- | --- |

b)

atlīdzinot par lidostas zonas nodošanu BSCA rīcībā, ieguldījumu programmas īstenošanu un lielu uzturēšanas darbu veikšanu, šim uzņēmumam jāmaksā koncesijas maksa, kas sastāv no:

BSCA

—

ikgadējās mainīgās daļas, kura atbilst 35 % aeronavigācijas maksas, paredzot maksimālo ierobežojumu, kas laika gaitā mainās (turpmāk “mainīgā ierobežotā maksa”),

| — | ikgadējās nemainīgās maksas, kas arī laika gaitā mainās (turpmāk “nemainīgā maksa”). |
| --- | --- |

—

ikgadējās nemainīgās maksas, kas arī laika gaitā mainās (turpmāk “nemainīgā maksa”).

| (44) | Gandrīz vienlaikus 2002. gada 29. martā reģions un BSCA vienojās par papildinājumu, ar ko groza reģiona un BSCA nolīgumu. Saskaņā ar šo papildinājumu – reģiona un BSCA nolīguma papildinājumu Nr. 3 (26) – reģions apņemas izmaksāt BSCA:






  — | subsīdiju, kas šim uzņēmumam ļauj uzņemties segt izmaksas saistībā ar no SOWAER pārņemto lidostas zemi, konstrukcijām un infrastruktūru. Šī subsīdija atbilst nemainīgajai maksai, kas minēta 43. apsvērumā, lai BSCA galu galā apmaksātu tikai mainīgo ierobežoto maksu, |
| --- | --- | --- |

(44)

Gandrīz vienlaikus 2002. gada 29. martā reģions un BSCA vienojās par papildinājumu, ar ko groza reģiona un BSCA nolīgumu. Saskaņā ar šo papildinājumu – reģiona un BSCA nolīguma papildinājumu Nr. 3 (26) – reģions apņemas izmaksāt BSCA:

BSCA

BSCA

BSCA

26

BSCA

—

subsīdiju, kas šim uzņēmumam ļauj uzņemties segt izmaksas saistībā ar no SOWAER pārņemto lidostas zemi, konstrukcijām un infrastruktūru. Šī subsīdija atbilst nemainīgajai maksai, kas minēta 43. apsvērumā, lai BSCA galu galā apmaksātu tikai mainīgo ierobežoto maksu,

SOWAER

BSCA

| — | subsīdiju, ar ko atlīdzina izdevumus (maksas un ieguldījumus), kurus BSCA apņemas segt saistībā ar “uzturēšanas un ugunsdzēsības” pakalpojumiem. Papildinājums Nr. 3 groza arī specifikācijas 25. punktu, jo īpaši paredzot iekļaut ekspluatācijas aprēķinā par ugunsdzēsības un uzturēšanas pakalpojumu izmaksām arī ieguldījumu izmaksas un/vai ieguldījumu amortizācijas maksas. |
| --- | --- |

—

subsīdiju, ar ko atlīdzina izdevumus (maksas un ieguldījumus), kurus BSCA apņemas segt saistībā ar “uzturēšanas un ugunsdzēsības” pakalpojumiem. Papildinājums Nr. 3 groza arī specifikācijas 25. punktu, jo īpaši paredzot iekļaut ekspluatācijas aprēķinā par ugunsdzēsības un uzturēšanas pakalpojumu izmaksām arī ieguldījumu izmaksas un/vai ieguldījumu amortizācijas maksas.

BSCA

2.1.7.   Ieguldījumu programmas 2003. gada 3. aprīļa grozījumi

Ieguldījumu programmas 2003. gada 3. aprīļa grozījumi

| (45) | Valonijas valdība 2003. gada 3. aprīlī pieņēma ieguldījumu programmas grozījumu aktu. Šie grozījumi jo īpaši paredzēja izmainīt jaunā termināļa jaudu, salīdzinot ar līmeni, kas bija nolemts ieguldījumu programmas sākotnējā redakcijā. Būtībā – divu miljonu pasažieru jaudas vietā turpmāk tika paredzēts būvēt termināli ar trīs miljonu pasažieru jaudu, kā arī ar lielāku autostāvvietu ietilpību, nekā sākotnēji bija plānots. Šādas izmaiņas prasīja papildu ieguldījumus EUR 33 miljonu apmērā. |
| --- | --- |

(45)

Valonijas valdība 2003. gada 3. aprīlī pieņēma ieguldījumu programmas grozījumu aktu. Šie grozījumi jo īpaši paredzēja izmainīt jaunā termināļa jaudu, salīdzinot ar līmeni, kas bija nolemts ieguldījumu programmas sākotnējā redakcijā. Būtībā – divu miljonu pasažieru jaudas vietā turpmāk tika paredzēts būvēt termināli ar trīs miljonu pasažieru jaudu, kā arī ar lielāku autostāvvietu ietilpību, nekā sākotnēji bija plānots. Šādas izmaiņas prasīja papildu ieguldījumus EUR 33 miljonu apmērā.

2.1.8.   
  SOWAER un BSCA
  2006. gada 4. aprīļa nolīgums un reģiona un BSCA
  2006. gada 10. marta nolīguma papildinājums Nr. 5

SOWAER

BSCA

BSCA

| (46) | SOWAER un BSCA 2002. gada nolīgums 2006. gada 4. aprīlī tika aizstāts ar jaunu nolīgumu (turpmāk “SOWAER un BSCA 2006. gada nolīgums”). Tas atkārtoja SOWAER un BSCA 2002. gada nolīguma galvenos noteikumus, precizējot dažu pakalpojumu saturu, ko SOWAER sniedz BSCA, papildus tiem pakalpojumiem, kas definēti SOWAER un BSCA 2002. gada nolīgumā. Turklāt tas grozīja metodiku, kā aprēķina koncesijas maksas summu, kas BSCA jāmaksā SOWAER. |
| --- | --- |

(46)

SOWAER un BSCA 2002. gada nolīgums 2006. gada 4. aprīlī tika aizstāts ar jaunu nolīgumu (turpmāk “SOWAER un BSCA 2006. gada nolīgums”). Tas atkārtoja SOWAER un BSCA 2002. gada nolīguma galvenos noteikumus, precizējot dažu pakalpojumu saturu, ko SOWAER sniedz BSCA, papildus tiem pakalpojumiem, kas definēti SOWAER un BSCA 2002. gada nolīgumā. Turklāt tas grozīja metodiku, kā aprēķina koncesijas maksas summu, kas BSCA jāmaksā SOWAER.

SOWAER

BSCA

SOWAER

BSCA

SOWAER

BSCA

SOWAER

BSCA

SOWAER

BSCA

BSCA

SOWAER

| (47) | Paralēli tika izmainīts arī reģiona un BSCA nolīgums, 2006. gada 10. martā vienojoties par papildinājumu Nr. 5. Reģiona un BSCA nolīguma 3.2.2. punkts turpmāk paredzēja, ka:






  — | reģions kompensē izmaksas, kas BSCA rodas saistībā ar pakalpojumiem, kuri attiecas uz ugunsdrošību, satiksmes drošību uz zemes un drošību lidostas teritorijā, |
| --- | --- | --- |

(47)

Paralēli tika izmainīts arī reģiona un BSCA nolīgums, 2006. gada 10. martā vienojoties par papildinājumu Nr. 5. Reģiona un BSCA nolīguma 3.2.2. punkts turpmāk paredzēja, ka:

BSCA

BSCA

—

reģions kompensē izmaksas, kas BSCA rodas saistībā ar pakalpojumiem, kuri attiecas uz ugunsdrošību, satiksmes drošību uz zemes un drošību lidostas teritorijā,

BSCA

| — | šī kompensācija ir ierobežota. Maksimālā summa, kas 2006. gadā bija noteikta EUR 5 774 000 apmērā, katru gadu tiek indeksēta. |
| --- | --- |

—

šī kompensācija ir ierobežota. Maksimālā summa, kas 2006. gadā bija noteikta EUR 5 774 000 apmērā, katru gadu tiek indeksēta.

| (48) | Šis papildinājums arī nosaka, ka finansiālās kompensācijas summa ir jāpārskata līdz 2009. gada jūlijam. |
| --- | --- |

(48)

Šis papildinājums arī nosaka, ka finansiālās kompensācijas summa ir jāpārskata līdz 2009. gada jūlijam.

2.1.9.   Reģiona un BSCA nolīguma 2008. gada 15. janvāra papildinājums Nr. 6

Reģiona un BSCA

| (49) | Reģiona un BSCA nolīgums tika vēlreiz grozīts 2008. gada 15. janvārī (ar papildinājumu Nr. 6). Saskaņā ar šo grozījumu:






  — | papildus pakalpojumiem, kuri attiecas uz ugunsdrošību, satiksmes drošību uz zemes un drošību lidostas teritorijā, reģions uztic BSCA sniegt pakalpojumus saistībā ar reisu uzraudzību un reģistrāciju, provizorisku reisu plānošanu (27), gaisa kuģu izvietošanu (28) un apsardzi (29) (šos uzdevumus iepriekš tieši nodrošināja pats reģions (30)), |
| --- | --- | --- |

(49)

Reģiona un BSCA nolīgums tika vēlreiz grozīts 2008. gada 15. janvārī (ar papildinājumu Nr. 6). Saskaņā ar šo grozījumu:

BSCA

—

papildus pakalpojumiem, kuri attiecas uz ugunsdrošību, satiksmes drošību uz zemes un drošību lidostas teritorijā, reģions uztic BSCA sniegt pakalpojumus saistībā ar reisu uzraudzību un reģistrāciju, provizorisku reisu plānošanu (27), gaisa kuģu izvietošanu (28) un apsardzi (29) (šos uzdevumus iepriekš tieši nodrošināja pats reģions (30)),

BSCA

27

28

29

30

| — | reģiona subsīdija turpmāk sedz ne tikai BSCA izmaksas saistībā ar ugunsdrošību, satiksmes drošību uz zemes un drošību lidostas teritorijā (paredzot saglabāt ierobežojumus), bet arī izmaksas, kas saistītas ar apsardzi, reisu uzraudzību un reģistrēšanu, provizorisku reisu plānošanu un gaisa kuģu izvietošanu. |
| --- | --- |

—

reģiona subsīdija turpmāk sedz ne tikai BSCA izmaksas saistībā ar ugunsdrošību, satiksmes drošību uz zemes un drošību lidostas teritorijā (paredzot saglabāt ierobežojumus), bet arī izmaksas, kas saistītas ar apsardzi, reisu uzraudzību un reģistrēšanu, provizorisku reisu plānošanu un gaisa kuģu izvietošanu.

BSCA

2.2.   Šarleruā lidostas attīstība

Šarleruā lidostas attīstība

| (50) | Šarleruā lidostai iepriekš praktiski nebija regulāru lietotāju, bet no 1997. gada 1. maija tā uzņēma aviosabiedrību Ryanair, sākotnēji aviolīnijas Dublina–Šarleruā ekspluatācijai. Ryanair 2001. gada aprīlī atklāja Šarleruā savu pirmo bāzi kontinentālajā Eiropā, sākotnēji piesaistot tai divus gaisa kuģus un piedāvājot jaunus galamērķus (Šanona, Glāzgova, Piza, Venēcija un Karkasona). |
| --- | --- |

(50)

Šarleruā lidostai iepriekš praktiski nebija regulāru lietotāju, bet no 1997. gada 1. maija tā uzņēma aviosabiedrību Ryanair, sākotnēji aviolīnijas Dublina–Šarleruā ekspluatācijai. Ryanair 2001. gada aprīlī atklāja Šarleruā savu pirmo bāzi kontinentālajā Eiropā, sākotnēji piesaistot tai divus gaisa kuģus un piedāvājot jaunus galamērķus (Šanona, Glāzgova, Piza, Venēcija un Karkasona).

Ryanair

Ryanair

| (51) | Laikā no 2000. līdz 2013. gadam satiksme Šarleruā no aptuveni 200 000 pasažieru pieauga līdz gandrīz 7 miljoniem pasažieru.

  4. tabula


  Ikgadējā satiksmes statistika Šarleruā lidostā









  Gads | Pasažieri | Gads | Pasažieri |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 2000 | 255 317 | 2007 | 2 458 980 |
| 2001 | 773 431 | 2008 | 2 957 026 |
| 2002 | 1 271 596 | 2009 | 3 937 187 |
| 2003 | 1 804 287 | 2010 | 5 195 372 |
| 2004 | 2 034 140 | 2011 | 5 901 007 |
| 2005 | 1 873 651 | 2012 | 6 156 427 |
| 2006 | 2 166 915 | 2013 | 6 786 979 |

(51)

Laikā no 2000. līdz 2013. gadam satiksme Šarleruā no aptuveni 200 000 pasažieru pieauga līdz gandrīz 7 miljoniem pasažieru.

4. tabula

4. tabula

Ikgadējā satiksmes statistika Šarleruā lidostā

Ikgadējā satiksmes statistika Šarleruā lidostā

Gads

Pasažieri

Gads

Pasažieri

2000

255 317

2007

2 458 980

2001

773 431

2008

2 957 026

2002

1 271 596

2009

3 937 187

2003

1 804 287

2010

5 195 372

2004

2 034 140

2011

5 901 007

2005

1 873 651

2012

6 156 427

2006

2 166 915

2013

6 786 979

| (52) | Ryanair aizvien ir nodrošinājusi vairāk nekā [70–80] (*1) % satiksmes Šarleruā lidostā. |
| --- | --- |

(52)

Ryanair aizvien ir nodrošinājusi vairāk nekā [70–80] (*1) % satiksmes Šarleruā lidostā.

Ryanair

*1

2.3.   
  BSCA statūti un īpašumtiesības

BSCA

| (53) | BSCA īpašumtiesības laikā no 2001. gada mainījās vairākkārt. 2000. gada beigās BSCA īpašnieks ar vairāk nekā 80 % faktiski bija Sambrinvest (31), bet mazākuma akcionāri bija Cockerill Sambre, Igretec (32) un vairāki citi akcionāri. |
| --- | --- |

(53)

BSCA īpašumtiesības laikā no 2001. gada mainījās vairākkārt. 2000. gada beigās BSCA īpašnieks ar vairāk nekā 80 % faktiski bija Sambrinvest (31), bet mazākuma akcionāri bija Cockerill Sambre, Igretec (32) un vairāki citi akcionāri.

BSCA

BSCA

Sambrinvest

31

Cockerill Sambre, Igretec

32

| (54) | Pirmā pārskatīšana notika, pamatojoties uz Valonijas valdības 2001. gada 8. februāra lēmumu. Ar šo lēmumu valdība uzdeva Sogepa (33) – reģiona kontrolētai sabiedrībai – atpirkt 2 680 BSCA akcijas (proti, 43,79 % kapitāla), ko turēja Sambrinvest, paša uzņēmuma BSCA turētās akcijas, kā arī daļas, ko vēlējās pārdot “privātie akcionāri”. Turklāt ar to pašu nolīgumu valdība uzdeva ministram, kurš atbild par lidostu apsaimniekošanu, “sagatavot akcionāru vienošanos, kas būtu saistoša SOWAER, Sambrinvest un, iespējams, arī Igretec, organizējot šo akcionāru pilnvaru koordināciju uzņēmumā BSCA gan pilnsapulcē, gan valdē un vadības komitejā”. |
| --- | --- |

(54)

Pirmā pārskatīšana notika, pamatojoties uz Valonijas valdības 2001. gada 8. februāra lēmumu. Ar šo lēmumu valdība uzdeva Sogepa (33) – reģiona kontrolētai sabiedrībai – atpirkt 2 680 BSCA akcijas (proti, 43,79 % kapitāla), ko turēja Sambrinvest, paša uzņēmuma BSCA turētās akcijas, kā arī daļas, ko vēlējās pārdot “privātie akcionāri”. Turklāt ar to pašu nolīgumu valdība uzdeva ministram, kurš atbild par lidostu apsaimniekošanu, “sagatavot akcionāru vienošanos, kas būtu saistoša SOWAER, Sambrinvest un, iespējams, arī Igretec, organizējot šo akcionāru pilnvaru koordināciju uzņēmumā BSCA gan pilnsapulcē, gan valdē un vadības komitejā”.

Sogepa

33

BSCA

Sambrinvest

BSCA

SOWAER

Igretec

BSCA

| (55) | Reģions arī nolēma paralēli iesaistīties BSCA kapitāla palielināšanā – šādas rekapitalizācijas princips 2001. gada maijā tika minēts Valonijas valdības lēmumā (34). Šāda kapitāla palielināšana par kopējo summu EUR 3 941 300 apmērā tika īstenota 2002. gada 3. decembrī; SOWAER ieguldīja naudas summu EUR 3 808 660 apmērā, kas atbilda 49,23 % BSCA kapitāla daļu.

  5. tabula


  Izmaiņas

  BSCA

  akcionāru sastāvā
   (35)













  (%) |
| --- | --- |
| Gads | BSCA | SOWAER | Sogepa | Sambrinvest | Igretec | Belgian Airports | Citi |
| 2000 | 6,21 | — | 0,00 | 82,84 | 2,29 | 0,00 | 8,66 |
| 2001 | 0,00 | — | 55,07 | 39,05 | 2,29 | 0,00 | 3,59 |
| 2002 | 0,00 | 49,23 | 27,01 | 19,16 | 2,32 | 0,00 | 2,28 |
| 2003 | 0,00 | 48,89 | 27,65 | 19,16 | 2,32 | 0,00 | 1,99 |
| 2004 | 0,00 | 48,89 | 27,65 | 19,16 | 2,32 | 0,00 | 1,99 |
| 2005 | 0,00 | 48,89 | 27,65 | 19,16 | 2,32 | 0,00 | 1,99 |
| 2006 | 0,00 | 48,89 | 27,65 | 19,16 | 2,32 | 0,00 | 1,99 |
| 2007 | 0,00 | 48,89 | 27,65 | 19,16 | 2,32 | 0,00 | 1,99 |
| 2008 | 0,00 | 48,89 | 27,65 | 19,16 | 2,32 | 0,00 | 1,99 |
| 2009 | 0,00 | 22,56 | 27,65 | 19,16 | 2,32 | 27,65 | 0,67 |
| 2010 | 0,00 | 22,56 | 27,65 | 19,16 | 2,32 | 27,65 | 0,67 |
| 2011 | 0,00 | 22,56 | 27,65 | 19,16 | 2,32 | 27,65 | 0,67 |
| 2012 | 0,00 | 22,56 | 27,65 | 19,16 | 2,32 | 27,65 | 0,67 |
| 2013 | 0,00 | 22,56 | 27,65 | 19,16 | 2,32 | 27,65 | 0,67 |
| Dati ir spēkā norādītā gada 31. decembrī. |

(55)

Reģions arī nolēma paralēli iesaistīties BSCA kapitāla palielināšanā – šādas rekapitalizācijas princips 2001. gada maijā tika minēts Valonijas valdības lēmumā (34). Šāda kapitāla palielināšana par kopējo summu EUR 3 941 300 apmērā tika īstenota 2002. gada 3. decembrī; SOWAER ieguldīja naudas summu EUR 3 808 660 apmērā, kas atbilda 49,23 % BSCA kapitāla daļu.

BSCA

34

SOWAER

BSCA

5. tabula

5. tabula

Izmaiņas

  BSCA

  akcionāru sastāvā
   (35)

Izmaiņas

BSCA

akcionāru sastāvā

35

(%)

Gads

BSCA

SOWAER

Sogepa

Sambrinvest

Igretec

Belgian Airports

Citi

2000

6,21

—

0,00

82,84

2,29

0,00

8,66

2001

0,00

—

55,07

39,05

2,29

0,00

3,59

2002

0,00

49,23

27,01

19,16

2,32

0,00

2,28

2003

0,00

48,89

27,65

19,16

2,32

0,00

1,99

2004

0,00

48,89

27,65

19,16

2,32

0,00

1,99

2005

0,00

48,89

27,65

19,16

2,32

0,00

1,99

2006

0,00

48,89

27,65

19,16

2,32

0,00

1,99

2007

0,00

48,89

27,65

19,16

2,32

0,00

1,99

2008

0,00

48,89

27,65

19,16

2,32

0,00

1,99

2009

0,00

22,56

27,65

19,16

2,32

27,65

0,67

2010

0,00

22,56

27,65

19,16

2,32

27,65

0,67

2011

0,00

22,56

27,65

19,16

2,32

27,65

0,67

2012

0,00

22,56

27,65

19,16

2,32

27,65

0,67

2013

0,00

22,56

27,65

19,16

2,32

27,65

0,67

Dati ir spēkā norādītā gada 31. decembrī.

| (56) | No 2002. līdz 2008. gadam SOWAER pārvaldīja BSCA kapitāla daļu aptuveni 49 % apmērā. Kā apgalvo Beļģijas iestādes, šī pārvaldīšana tika īstenota Valonijas valdības vārdā. |
| --- | --- |

(56)

No 2002. līdz 2008. gadam SOWAER pārvaldīja BSCA kapitāla daļu aptuveni 49 % apmērā. Kā apgalvo Beļģijas iestādes, šī pārvaldīšana tika īstenota Valonijas valdības vārdā.

SOWAER

BSCA

| (57) | 2009. gadā BSCA atvēra savu kapitālu privātam partnerim. Konsorcijs Belgian Airports (turpmāk “Belgian Airports”), ko veidoja Itālijas grupa SAVE un Beļģijas sabiedrība Holding Communal S.A. (36), arī iegādājās 27,65 % šā lidostas apsaimniekotāja daļu. Belgian Airports piederēja veto tiesības attiecībā uz lēmumiem vairākos svarīgos jautājumos, tostarp par komerciālajiem līgumiem ar Ryanair. |
| --- | --- |

(57)

2009. gadā BSCA atvēra savu kapitālu privātam partnerim. Konsorcijs Belgian Airports (turpmāk “Belgian Airports”), ko veidoja Itālijas grupa SAVE un Beļģijas sabiedrība Holding Communal S.A. (36), arī iegādājās 27,65 % šā lidostas apsaimniekotāja daļu. Belgian Airports piederēja veto tiesības attiecībā uz lēmumiem vairākos svarīgos jautājumos, tostarp par komerciālajiem līgumiem ar Ryanair.

BSCA

Belgian Airports

Belgian Airports

SAVE

Holding Communal S.A.

36

Belgian Airports

Ryanair

3.   PASĀKUMU APRAKSTS

PASĀKUMU APRAKSTS

| (58) | Šis lēmums attiecas uz divu veidu pasākumiem:






  — | reģiona un SOWAER pasākumiem par labu BSCA (3.1. iedaļa), |
| --- | --- | --- |

(58)

Šis lēmums attiecas uz divu veidu pasākumiem:

—

reģiona un SOWAER pasākumiem par labu BSCA (3.1. iedaļa),

SOWAER

BSCA

| — | reģiona, SOWAER un BSCA pasākumiem par labu Ryanair (3.2. iedaļa). |
| --- | --- |

—

reģiona, SOWAER un BSCA pasākumiem par labu Ryanair (3.2. iedaļa).

SOWAER

BSCA

Ryanair

3.1.   Reģiona un SOWAER pasākumi par labu BSCA

Reģiona un SOWAER

BSCA

| (59) | Procedūrā paredzētie pasākumi par labu BSCA ir šādi:






  — | saskaņā ar SOWAER un BSCA nolīgumu un ieguldījumu lēmumiem Šarleruā lidostas zemes un infrastruktūras nodošana BSCA valdījumā un ieguldījumu programmas īstenošana ar mērķi tās modernizēt un paplašināt, kā arī noteiktu SOWAER pakalpojumu sniegšana, tostarp lieli infrastruktūras remontdarbi, kā atlīdzību saņemot BSCA veikto maksu (3.1.1. iedaļa), |
| --- | --- | --- |

(59)

Procedūrā paredzētie pasākumi par labu BSCA ir šādi:

BSCA

—

saskaņā ar SOWAER un BSCA nolīgumu un ieguldījumu lēmumiem Šarleruā lidostas zemes un infrastruktūras nodošana BSCA valdījumā un ieguldījumu programmas īstenošana ar mērķi tās modernizēt un paplašināt, kā arī noteiktu SOWAER pakalpojumu sniegšana, tostarp lieli infrastruktūras remontdarbi, kā atlīdzību saņemot BSCA veikto maksu (3.1.1. iedaļa),

SOWAER

BSCA

BSCA

SOWAER

BSCA

| — | saskaņā ar reģiona un BSCA nolīgumu reģiona piešķirtā subsīdija noteiktiem pakalpojumiem, kas saistīti ar lidostas darbību (sal. ar 3.1.2. iedaļu), |
| --- | --- |

—

saskaņā ar reģiona un BSCA nolīgumu reģiona piešķirtā subsīdija noteiktiem pakalpojumiem, kas saistīti ar lidostas darbību (sal. ar 3.1.2. iedaļu),

BSCA

| — | SOWAER
  2002. gada 3. decembrī parakstītā BSCA akciju kapitāla palielināšana (3.1.3. iedaļa). |
| --- | --- |

—

SOWAER
  2002. gada 3. decembrī parakstītā BSCA akciju kapitāla palielināšana (3.1.3. iedaļa).

SOWAER

BSCA

3.1.1.   Šarleruā lidostas zemes un infrastruktūras nodošana valdījumā, tostarp tās infrastruktūras, kas izveidota ieguldījumu programmas ietvaros, un noteiktu pakalpojumu, jo īpaši lielo remontdarbu, kā atlīdzību saņemot koncesijas maksu, sniegšana

Šarleruā lidostas zemes un infrastruktūras nodošana valdījumā, tostarp tās infrastruktūras, kas izveidota ieguldījumu programmas ietvaros, un noteiktu pakalpojumu, jo īpaši lielo remontdarbu, kā atlīdzību saņemot koncesijas maksu, sniegšana

3.1.1.1.   
  Šarleruā lidostas zemes un infrastruktūras nodošana valdījumā, tostarp tās infrastruktūras, kas izveidota ieguldījumu programmas ietvaros, un noteiktu pakalpojumu, jo īpaši lielo remontdarbu, sniegšana

Šarleruā lidostas zemes un infrastruktūras nodošana valdījumā, tostarp tās infrastruktūras, kas izveidota ieguldījumu programmas ietvaros, un noteiktu pakalpojumu, jo īpaši lielo remontdarbu, sniegšana

| (60) | Saskaņā ar SOWAER un BSCA 2002. gada nolīgumu SOWAER:






  — | piešķir BSCA pakārtotu domēna koncesiju līdz 2040. gadam attiecībā uz lidostas zonas pastāvīgu un ekskluzīvu izmantošanu tās ekspluatācijas nolūkā, |
| --- | --- | --- |

(60)

Saskaņā ar SOWAER un BSCA 2002. gada nolīgumu SOWAER:

SOWAER

BSCA

SOWAER

—

piešķir BSCA pakārtotu domēna koncesiju līdz 2040. gadam attiecībā uz lidostas zonas pastāvīgu un ekskluzīvu izmantošanu tās ekspluatācijas nolūkā,

BSCA

| — | nodod BSCA rīcībā jaunus ieguldījumus. Ieguldījumu programma, kas jo īpaši paredz jauna termināļa būvniecību, skrejceļa pagarināšanu, gaisa kuģu piebraucamā ceļa izbūvi un stāvvietu papildu gaisa kuģiem, kā arī iekārtas navigācijas atbalstam, veido summu EUR 93 miljonu apmērā (37);

  6. tabula


  Ieguldījumu programma, kas pievienota SOWAER un BSCA 2002. gada nolīguma pielikumā












  (miljonos) |
| --- | --- |
| | 2001 | 2002 | 2003 | 2004 | Kopā BEF | Kopā EUR |
| Zeme | 253 | 15 | 0 | 38 | 306 | 7,59 |
| Infrastruktūra | 741 | 709 | 548 | 319 | 2 317 | 57,44 |
| Terminālis | 10 | 500 | 500 | 120 | 1 130 | 28,01 |
| Kopā | 1 004 | 1 224 | 1 048 | 477 | 3 753 | 93,03 |

—

nodod BSCA rīcībā jaunus ieguldījumus. Ieguldījumu programma, kas jo īpaši paredz jauna termināļa būvniecību, skrejceļa pagarināšanu, gaisa kuģu piebraucamā ceļa izbūvi un stāvvietu papildu gaisa kuģiem, kā arī iekārtas navigācijas atbalstam, veido summu EUR 93 miljonu apmērā (37);

BSCA

37

6. tabula

6. tabula

Ieguldījumu programma, kas pievienota SOWAER un BSCA 2002. gada nolīguma pielikumā

Ieguldījumu programma, kas pievienota SOWAER

BSCA

(miljonos)

2001

2002

2003

2004

Kopā BEF

Kopā EUR

Zeme

253

15

0

38

306

7,59

Infrastruktūra

741

709

548

319

2 317

57,44

Terminālis

10

500

500

120

1 130

28,01

Kopā

1 004

1 224

1 048

477

3 753

93,03

| — | veic lielus remontdarbus un lielus uzturēšanas darbus saistībā ar lidostas zemi, konstrukcijām un infrastruktūru, kas atrodas koncesijas apgabalā. |
| --- | --- |

—

veic lielus remontdarbus un lielus uzturēšanas darbus saistībā ar lidostas zemi, konstrukcijām un infrastruktūru, kas atrodas koncesijas apgabalā.

| (61) | Ieguldījumu programmu pārskata katru gadu. Šīs izmaiņas tiek iekļautas vienlaikus ar atjauninājumiem, kas saistīti ar papildu izmaksām, kuras netika plānotas 2002. gada aprīlī, un lēmumiem par jauniem ieguldījumiem. Proti, Valonijas valdība 2003. gada 3. aprīlī pieņēma ieguldījumu programmas grozījumu aktu, ko apstiprināja SOWAER valde. Šie grozījumi (38) jo īpaši paredzēja būvēt jaunu termināli ar lielāku jaudu, nekā bija paredzēts sākumā (trim miljoniem pasažieru, nevis diviem miljoniem), un plašāku autostāvvietu, kas būtu lielāka par sākotnēji plānoto. Šādas izmaiņas prasīja papildu ieguldījumus EUR 33 miljonu apmērā. |
| --- | --- |

(61)

Ieguldījumu programmu pārskata katru gadu. Šīs izmaiņas tiek iekļautas vienlaikus ar atjauninājumiem, kas saistīti ar papildu izmaksām, kuras netika plānotas 2002. gada aprīlī, un lēmumiem par jauniem ieguldījumiem. Proti, Valonijas valdība 2003. gada 3. aprīlī pieņēma ieguldījumu programmas grozījumu aktu, ko apstiprināja SOWAER valde. Šie grozījumi (38) jo īpaši paredzēja būvēt jaunu termināli ar lielāku jaudu, nekā bija paredzēts sākumā (trim miljoniem pasažieru, nevis diviem miljoniem), un plašāku autostāvvietu, kas būtu lielāka par sākotnēji plānoto. Šādas izmaiņas prasīja papildu ieguldījumus EUR 33 miljonu apmērā.

SOWAER

38

| (62) | Ieguldījumu programmu pārskata katru gadu līdz 2009. gadam (39). SOWAER ieguldījumu programmas kopējās izmaksas Šarleruā laika posmā no 2002.–2010. gadam saskaņā ar SOWAER valdes novērtējumu pēdējās atjaunināšanas laikā 2009. gadā palielinājās līdz EUR 219 103 435 (40). Kaut arī šī ieguldījumu programma tika apzīmēta kā “ieguldījumu programma 2002.–2010. gadam”, izdevumi bija paredzēti līdz pat 2017. gadam.

  7. tabula



  SOWAER ieguldījumu programmas kopējās izmaksas Šarleruā saskaņā ar SOWAER valdes novērtējumu 2009. gadā







  (EUR) |
| --- | --- |
| Ieguldījumu veids | |
| | |
| Tradicionālie ieguldījumi | [180 000 000 –210 000 000 ] |
| no tiem zeme | [4 000 000 –5 000 000 ] |
| no tiem gaisa kuģu stāvvieta | [36 000 000 –40 000 000 ] |
| no tiem jaunais terminālis | [80 000 000 –100 000 000 ] |
| no tiem vadības tornis | [10 000 000 –13 000 000 ] |
| Iepriekšējās saistības | [1 000 000 –2 000 000 ] |
| Ieguldījumi, kas rada ieņēmumus | [3 000 000 –4 000 000 ] |
| Drošība, apsardze un vides aizsardzība | [8 000 000 –11 000 000 ] |
| Ārkārtas uzturēšanas darbi | [4 000 000 –6 000 000 ] |
| | |
| Kopā | 219 103 435 |
| Avots: Beļģijas iestāžu 2011. gada 21. septembra vēstules 7. pielikums. |

(62)

Ieguldījumu programmu pārskata katru gadu līdz 2009. gadam (39). SOWAER ieguldījumu programmas kopējās izmaksas Šarleruā laika posmā no 2002.–2010. gadam saskaņā ar SOWAER valdes novērtējumu pēdējās atjaunināšanas laikā 2009. gadā palielinājās līdz EUR 219 103 435 (40). Kaut arī šī ieguldījumu programma tika apzīmēta kā “ieguldījumu programma 2002.–2010. gadam”, izdevumi bija paredzēti līdz pat 2017. gadam.

39

SOWAER

SOWAER

40

7. tabula

7. tabula

SOWAER ieguldījumu programmas kopējās izmaksas Šarleruā saskaņā ar SOWAER valdes novērtējumu 2009. gadā

SOWAER

SOWAER

(EUR)

Ieguldījumu veids

Tradicionālie ieguldījumi

[180 000 000 –210 000 000 ]

no tiem zeme

[4 000 000 –5 000 000 ]

no tiem gaisa kuģu stāvvieta

[36 000 000 –40 000 000 ]

no tiem jaunais terminālis

[80 000 000 –100 000 000 ]

no tiem vadības tornis

[10 000 000 –13 000 000 ]

Iepriekšējās saistības

[1 000 000 –2 000 000 ]

Ieguldījumi, kas rada ieņēmumus

[3 000 000 –4 000 000 ]

Drošība, apsardze un vides aizsardzība

[8 000 000 –11 000 000 ]

Ārkārtas uzturēšanas darbi

[4 000 000 –6 000 000 ]

Kopā

219 103 435

Avots: Beļģijas iestāžu 2011. gada 21. septembra vēstules 7. pielikums.

Avots:

| (63) | Papildus lieliem remonta un uzturēšanas darbiem saskaņā ar SOWAER un BSCA 2006. gada nolīgumu SOWAER apņēmās sniegt papildu pakalpojumus BSCA interesēs, proti, jo īpaši jebkura veida konsultēšanas pakalpojumus (juridiska, vides, finansiāla, administratīva u. c. rakstura), analīzi un ieteikumus attiecībā uz lidostas radīto troksni un Ģeogrāfiskās informācijas sistēmas (ĢIS) definēšanu un atjaunināšanu. |
| --- | --- |

(63)

Papildus lieliem remonta un uzturēšanas darbiem saskaņā ar SOWAER un BSCA 2006. gada nolīgumu SOWAER apņēmās sniegt papildu pakalpojumus BSCA interesēs, proti, jo īpaši jebkura veida konsultēšanas pakalpojumus (juridiska, vides, finansiāla, administratīva u. c. rakstura), analīzi un ieteikumus attiecībā uz lidostas radīto troksni un Ģeogrāfiskās informācijas sistēmas (ĢIS) definēšanu un atjaunināšanu.

SOWAER

BSCA

SOWAER

BSCA

3.1.1.2.   
  Koncesijas maksa, kura BSCA jāmaksā SOWAER

Koncesijas maksa, kura BSCA

SOWAER

| (64) | Atlīdzinot par 3.1.1.1. iedaļā minētajiem pakalpojumiem, BSCA maksā SOWAER koncesijas maksu. |
| --- | --- |

(64)

Atlīdzinot par 3.1.1.1. iedaļā minētajiem pakalpojumiem, BSCA maksā SOWAER koncesijas maksu.

BSCA

SOWAER

i)   Līguma noteikumi

a)   Laikposms no 2002. gada 15. aprīļa līdz 2005. gada 31. decembrim

| (65) | Saskaņā ar SOWAER un BSCA 2002. gada nolīgumu BSCA maksā reģionam koncesijas maksu, ko veido:






  — | ikgadēja mainīgā summa (turpmāk “mainīgā ierobežotā maksa”), kas atbilst 35 % no aeronavigācijas maksas, kura iekasēta kārtējā gadā, paredzot maksimālo ierobežojumu EUR 883 689 apmērā 2002. gadā un palielinot par 2 % gadā no 2003. līdz 2006. gadam; šis ierobežojums sasniedz EUR 2 650 000 2007. gadā, palielinot par 2 % gadā, un to pārskata, sākot no 2015. gada (41). Šo maksu iemaksā fondā, kas finansiāli risina lidostas ekspluatācijas radītās vides aizsardzības problēmas, |
| --- | --- | --- |

(65)

Saskaņā ar SOWAER un BSCA 2002. gada nolīgumu BSCA maksā reģionam koncesijas maksu, ko veido:

SOWAER

BSCA

BSCA

—

ikgadēja mainīgā summa (turpmāk “mainīgā ierobežotā maksa”), kas atbilst 35 % no aeronavigācijas maksas, kura iekasēta kārtējā gadā, paredzot maksimālo ierobežojumu EUR 883 689 apmērā 2002. gadā un palielinot par 2 % gadā no 2003. līdz 2006. gadam; šis ierobežojums sasniedz EUR 2 650 000 2007. gadā, palielinot par 2 % gadā, un to pārskata, sākot no 2015. gada (41). Šo maksu iemaksā fondā, kas finansiāli risina lidostas ekspluatācijas radītās vides aizsardzības problēmas,

41

| — | ikgadējā nemainīgā summa (turpmāk “nemainīgā maksa”), kas noteikta EUR 9 371 000 apmērā par 2002. gadu un pēc tam tiek indeksēta. Šī summa sasniedz EUR 13 525 000, sākot no 2010. gada, un tiek indeksēta (42). |
| --- | --- |

—

ikgadējā nemainīgā summa (turpmāk “nemainīgā maksa”), kas noteikta EUR 9 371 000 apmērā par 2002. gadu un pēc tam tiek indeksēta. Šī summa sasniedz EUR 13 525 000, sākot no 2010. gada, un tiek indeksēta (42).

42

| (66) | Tomēr saskaņā ar reģiona un BSCA koncesijas nolīgumu, kas grozīts 2002. gada 29. martā, BSCA saņem reģiona subsīdiju, kas paredzēta, lai varētu “uzņemties pildīt sabiedrisko pakalpojumu uzdevumus, ekspluatējot Šarleruā lidostu, proti, segt izdevumus, kas saistīti ar tās lidostas zemes, konstrukciju un infrastruktūras izmantošanu, kuru tai dara pieejamu SOWAER”. Minētā subsīdija atbilst ierobežotajai nemainīgajai maksai, tāpēc pašai BSCA faktiski ir jāsedz vienīgi mainīgā ierobežotā maksa. Turklāt saskaņā ar SOWAER un BSCA2002. gada 15. aprīļa nolīgumu BSCA tiek atbrīvota no nemainīgās maksas atlīdzināšanas, ja tā nesaņem reģiona subsīdiju (43). |
| --- | --- |

(66)

Tomēr saskaņā ar reģiona un BSCA koncesijas nolīgumu, kas grozīts 2002. gada 29. martā, BSCA saņem reģiona subsīdiju, kas paredzēta, lai varētu “uzņemties pildīt sabiedrisko pakalpojumu uzdevumus, ekspluatējot Šarleruā lidostu, proti, segt izdevumus, kas saistīti ar tās lidostas zemes, konstrukciju un infrastruktūras izmantošanu, kuru tai dara pieejamu SOWAER”. Minētā subsīdija atbilst ierobežotajai nemainīgajai maksai, tāpēc pašai BSCA faktiski ir jāsedz vienīgi mainīgā ierobežotā maksa. Turklāt saskaņā ar SOWAER un BSCA2002. gada 15. aprīļa nolīgumu BSCA tiek atbrīvota no nemainīgās maksas atlīdzināšanas, ja tā nesaņem reģiona subsīdiju (43).

BSCA

BSCA

SOWAER

BSCA

SOWAER

BSCA

BSCA

43

b)   Laikposms no 2006. gada 1. janvāra

| (67) | SOWAER un BSCA 2002. gada nolīgums tika grozīts ar SOWAER un BSCA 2006. gada nolīgumu, ko piemēro no 2006. gada 1. janvāra. Saskaņā ar šo nolīgumu (44)
  BSCA maksā SOWAER:






  — | ikgadēju mainīgo summu, kas noteikta EUR 1,5 apmērā par vienu pasažieri un EUR 8 apmērā par kravas tonnu, un to indeksē, pamatojoties uz Beļģijas patēriņa cenu indeksu (45). Šī mainīgā summa tiek līgumiski ierobežota līdz EUR 956 533
   (46) par 2006. gadu, pēc tam – līdz EUR 2 651 067 no 2007. gada, bet no 2008. gada šī summa palielinās par salikto procentu likmi 2 % gadā, |
| --- | --- | --- |

(67)

SOWAER un BSCA 2002. gada nolīgums tika grozīts ar SOWAER un BSCA 2006. gada nolīgumu, ko piemēro no 2006. gada 1. janvāra. Saskaņā ar šo nolīgumu (44)
  BSCA maksā SOWAER:

SOWAER

BSCA

SOWAER

BSCA

44

BSCA

SOWAER

—

ikgadēju mainīgo summu, kas noteikta EUR 1,5 apmērā par vienu pasažieri un EUR 8 apmērā par kravas tonnu, un to indeksē, pamatojoties uz Beļģijas patēriņa cenu indeksu (45). Šī mainīgā summa tiek līgumiski ierobežota līdz EUR 956 533
   (46) par 2006. gadu, pēc tam – līdz EUR 2 651 067 no 2007. gada, bet no 2008. gada šī summa palielinās par salikto procentu likmi 2 % gadā,

45

46

| — | ikgadēju nemainīgo summu EUR 10 094 000 apmērā, palielinot par 2 % gadā. |
| --- | --- |

—

ikgadēju nemainīgo summu EUR 10 094 000 apmērā, palielinot par 2 % gadā.

| (68) | Līdzās tam reģiona un BSCA2006. gada 10. marta pakalpojumu koncesijas nolīgums groza noteikumus par reģiona subsīdiju, kas paredzēta, lai segtu BSCA maksas nemainīgo daļu, kas maksājama SOWAER (47), un atkārto atbrīvojuma klauzulu, kas minēta 66. apsvērumā (48). |
| --- | --- |

(68)

Līdzās tam reģiona un BSCA2006. gada 10. marta pakalpojumu koncesijas nolīgums groza noteikumus par reģiona subsīdiju, kas paredzēta, lai segtu BSCA maksas nemainīgo daļu, kas maksājama SOWAER (47), un atkārto atbrīvojuma klauzulu, kas minēta 66. apsvērumā (48).

BSCA

BSCA

SOWAER

47

48

| (69) | Visbeidzot, ar SOWAER un BSCA 2006. gada nolīguma 2009. gada 27. maija papildinājumu Nr. 1 BSCA un SOWAER vienojās, ka, sākot no 2009. gada, BSCA maksā SOWAER ikgadēju papildu summu EUR [...] apmērā par katru papildu kvadrātmetru (49), lai SOWAER varētu iegādāties jaunus zemes gabalus un attiecīgi palielinātos pakalpojumu nolīguma apjoms. Minētās papildu summas palielinās līdz EUR 1 206 2010. gadā, EUR 1 230 2011. gadā, EUR 1 255 2012. gadā un EUR 1 280 2013. gadā (50). |
| --- | --- |

(69)

Visbeidzot, ar SOWAER un BSCA 2006. gada nolīguma 2009. gada 27. maija papildinājumu Nr. 1 BSCA un SOWAER vienojās, ka, sākot no 2009. gada, BSCA maksā SOWAER ikgadēju papildu summu EUR [...] apmērā par katru papildu kvadrātmetru (49), lai SOWAER varētu iegādāties jaunus zemes gabalus un attiecīgi palielinātos pakalpojumu nolīguma apjoms. Minētās papildu summas palielinās līdz EUR 1 206 2010. gadā, EUR 1 230 2011. gadā, EUR 1 255 2012. gadā un EUR 1 280 2013. gadā (50).

SOWAER

BSCA

BSCA

SOWAER

BSCA

SOWAER

49

SOWAER

50

ii)   Maksas summas, kuras BSCA maksā SOWAER

BSCA

SOWAER

| (70) | Ņemot vērā šos apstākļus, maksas summas, kuras BSCA faktiski maksāja SOWAER, ir apkopotas 8. tabulā, iekļaujot arī kompensācijas, ko reģions maksāja BSCA par nodošanu SOWAER.

  8. tabula


  Maksa, kuru

  BSCA

  samaksāja

  SOWAER

   (51)










  (EUR) |
| --- | --- |
| Gads | Fiksētā daļa | Mainīgā daļa | Maksa kopā | Maksa neto |
| 2002 | 9 371 000 | 883 689 | 10 254 689 | 883 689 |
| 2003 | 9 558 420 | 901 363 | 10 459 783 | 901 363 |
| 2004 | 9 749 588 | 919 390 | 10 668 978 | 919 390 |
| 2005 | 9 944 580 | 937 778 | 10 882 358 | 937 778 |
| 2006 | 10 094 000 | 956 532 | 11 050 532 | 956 532 |
| 2007 | 10 262 000 | 2 651 067 | 12 913 067 | 2 651 067 |
| 2008 | 10 478 000 | 2 704 088 | 13 182 088 | 2 704 088 |
| 2009 | 10 150 000 | 2 758 170 | 12 908 761 | 2 758 761 |
| 2010 | 10 150 000 | 2 813 333 | 12 964 539 | 2 814 539 |
| 2011 | 10 353 000 | 2 869 600 | 13 223 830 | 2 870 830 |
| 2012 | 10 353 000 | 2 926 992 | 13 281 247 | 2 928 247 |
| 2013 | 10 353 000 | 2 985 532 | 13 339 812 | 2 986 812 |
| Papildus nemainīgajai un mainīgajai daļai, kopējā maksa ietver arī papildu summu, kas saistīta ar pakalpojumu nolīguma apjoma palielināšanos, sākot no 2009. gada, kā paredzēts 69. apsvērumā. Neto maksā ir iekļauta reģiona subsīdija BSCA. |

(70)

Ņemot vērā šos apstākļus, maksas summas, kuras BSCA faktiski maksāja SOWAER, ir apkopotas 8. tabulā, iekļaujot arī kompensācijas, ko reģions maksāja BSCA par nodošanu SOWAER.

BSCA

SOWAER

BSCA

SOWAER

8. tabula

8. tabula

Maksa, kuru

  BSCA

  samaksāja

  SOWAER

   (51)

Maksa, kuru

BSCA

samaksāja

SOWAER

51

(EUR)

Gads

Fiksētā daļa

Mainīgā daļa

Maksa kopā

Maksa neto

2002

9 371 000

883 689

10 254 689

883 689

2003

9 558 420

901 363

10 459 783

901 363

2004

9 749 588

919 390

10 668 978

919 390

2005

9 944 580

937 778

10 882 358

937 778

2006

10 094 000

956 532

11 050 532

956 532

2007

10 262 000

2 651 067

12 913 067

2 651 067

2008

10 478 000

2 704 088

13 182 088

2 704 088

2009

10 150 000

2 758 170

12 908 761

2 758 761

2010

10 150 000

2 813 333

12 964 539

2 814 539

2011

10 353 000

2 869 600

13 223 830

2 870 830

2012

10 353 000

2 926 992

13 281 247

2 928 247

2013

10 353 000

2 985 532

13 339 812

2 986 812

Papildus nemainīgajai un mainīgajai daļai, kopējā maksa ietver arī papildu summu, kas saistīta ar pakalpojumu nolīguma apjoma palielināšanos, sākot no 2009. gada, kā paredzēts 69. apsvērumā. Neto maksā ir iekļauta reģiona subsīdija BSCA.

BSCA

3.1.2.   Subsīdija, kuru reģions maksā par vairākiem pakalpojumiem saistībā ar lidostas darbību

Subsīdija, kuru reģions maksā par vairākiem pakalpojumiem saistībā ar lidostas darbību

3.1.2.1.   
  Līguma noteikumi

Līguma noteikumi

a)   Laikposms no 2002. gada 29. marta līdz 2005. gada 31. decembrim

| (71) | Reģiona un BSCA koncesijas nolīguma 2002. gada 29. marta papildinājums Nr. 3 groza reģiona un BSCA nolīguma 3.2. punktu un paredz, ka Valonijas reģions atlīdzina izdevumus, kas saistīti ar ugunsdzēsības un uzturēšanas pakalpojumiem:






  — | ugunsdzēsības pakalpojums ir definēts, atsaucoties uz Starptautiskās Civilās aviācijas organizācijas standartiem (52), |
| --- | --- | --- |

(71)

Reģiona un BSCA koncesijas nolīguma 2002. gada 29. marta papildinājums Nr. 3 groza reģiona un BSCA nolīguma 3.2. punktu un paredz, ka Valonijas reģions atlīdzina izdevumus, kas saistīti ar ugunsdzēsības un uzturēšanas pakalpojumiem:

BSCA

BSCA

—

ugunsdzēsības pakalpojums ir definēts, atsaucoties uz Starptautiskās Civilās aviācijas organizācijas standartiem (52),

52

| — | uzturēšanas pakalpojums ir definēts kā “tehnisks pakalpojums ēku, skrejceļu, apkārtējo teritoriju, transportlīdzekļu u. c. uzturēšanai”
   (53), kā arī “tādas zemes, ēku un ēku aprīkojuma un iekārtu uzturēšana, kas nodota koncesijā vai valdījumā tādā veidā, lai visu laiku būtu izmantojama paredzētajam nolūkam”
   (54). |
| --- | --- |

—

uzturēšanas pakalpojums ir definēts kā “tehnisks pakalpojums ēku, skrejceļu, apkārtējo teritoriju, transportlīdzekļu u. c. uzturēšanai”
   (53), kā arī “tādas zemes, ēku un ēku aprīkojuma un iekārtu uzturēšana, kas nodota koncesijā vai valdījumā tādā veidā, lai visu laiku būtu izmantojama paredzētajam nolūkam”
   (54).

53

54

| (72) | 2002. gada 29. marta papildinājums Nr. 3 groza arī specifikācijas 25. punktu un paredz, ka koncesionārs iesniedz koncesijas izdevējai iestādei budžetu par ugunsdzēsības un uzturēšanas pozīcijām un nodrošina atsevišķu ienākuma veidošanas kontu, kuru koncesijas izdevēja iestāde var jebkurā brīdī analizēt un kontrolēt.

  “Ienākuma veidošanas kontā īpaši tiek piesaistītas:






  — | pilnas izmaksas, ko rada personāls, kas atbild par ugunsdrošību un lidostas teritorijas uzturēšanu, un šā personāla uzraudzības izmaksas, tostarp darba devēja iemaksas un ar tām saistītie noteikumi (jaunas darbības), |
| --- | --- | --- |

(72)

2002. gada 29. marta papildinājums Nr. 3 groza arī specifikācijas 25. punktu un paredz, ka koncesionārs iesniedz koncesijas izdevējai iestādei budžetu par ugunsdzēsības un uzturēšanas pozīcijām un nodrošina atsevišķu ienākuma veidošanas kontu, kuru koncesijas izdevēja iestāde var jebkurā brīdī analizēt un kontrolēt.

“Ienākuma veidošanas kontā īpaši tiek piesaistītas:

—

pilnas izmaksas, ko rada personāls, kas atbild par ugunsdrošību un lidostas teritorijas uzturēšanu, un šā personāla uzraudzības izmaksas, tostarp darba devēja iemaksas un ar tām saistītie noteikumi (jaunas darbības),

| — | dažādu pakalpojumu un preču izmaksas (tostarp iespējamie apakšuzņēmēji), |
| --- | --- |

—

dažādu pakalpojumu un preču izmaksas (tostarp iespējamie apakšuzņēmēji),

| — | ieguldījumu izmaksas un/vai ieguldījumu amortizācijas maksa (55), |
| --- | --- |

—

ieguldījumu izmaksas un/vai ieguldījumu amortizācijas maksa (55),

55

| — | iespējamie apakšuzņēmēju izdevumi uzturēšanas un ugunsdrošības jomā.” |
| --- | --- |

—

iespējamie apakšuzņēmēju izdevumi uzturēšanas un ugunsdrošības jomā.”

b)   Laikposms no 2006. gada 10. marta līdz 2007. gada 31. decembrim

| (73) | Reģiona un BSCA koncesijas nolīguma 2006. gada 10. marta papildinājums Nr. 5 groza reģiona un BSCA nolīguma 3.2.2. punktu šādi: “Valonijas reģiona budžetā katru gadu tiek iekļauta: (...) finansiāla kompensācija, ko Valonijas reģions piešķir BSCA par to pakalpojumu sniegšanas izmaksām, kuri saistīti ar ugunsdrošību, satiksmes drošību uz zemes un drošību lidostas teritorijā, ievērojot nosacījumus, kas minēti šim nolīgumam pielikumā pievienotās specifikācijas 25. punktā.” |
| --- | --- |

(73)

Reģiona un BSCA koncesijas nolīguma 2006. gada 10. marta papildinājums Nr. 5 groza reģiona un BSCA nolīguma 3.2.2. punktu šādi: “Valonijas reģiona budžetā katru gadu tiek iekļauta: (...) finansiāla kompensācija, ko Valonijas reģions piešķir BSCA par to pakalpojumu sniegšanas izmaksām, kuri saistīti ar ugunsdrošību, satiksmes drošību uz zemes un drošību lidostas teritorijā, ievērojot nosacījumus, kas minēti šim nolīgumam pielikumā pievienotās specifikācijas 25. punktā.”

BSCA

BSCA

BSCA

| (74) | Papildinājums Nr. 5 groza arī specifikācijas 25. punktu. Grozītais 25. punkts paredz, ka “pakalpojumi, kas saistīti ar satiksmes drošību uz zemes un drošību lidostas teritorijā, ietver lidostas teritorijas kārtējo uzturēšanu, ēku, skrejceļu, apkārtējās teritorijas un transportlīdzekļu uzturēšanas tehniskos pakalpojumus, neliela apjoma darbus, piemēram, skrejceļa un pievedceļu asfaltēšanu, kārtējo uzturēšanu un remontēšanu, skrejceļa apgaismojuma un marķējuma uzturēšanu un saglabāšanu darba kārtībā, pļaušanas darbus, skrejceļa un tā marķējuma attīrīšanu, sniega izvešanu un jebkuru citu pakalpojumu, kas nodrošina satiksmes drošību uz zemes un lidostas teritorijas un infrastruktūras drošību, izņemot lidostas zonas komercplatībās”. |
| --- | --- |

(74)

Papildinājums Nr. 5 groza arī specifikācijas 25. punktu. Grozītais 25. punkts paredz, ka “pakalpojumi, kas saistīti ar satiksmes drošību uz zemes un drošību lidostas teritorijā, ietver lidostas teritorijas kārtējo uzturēšanu, ēku, skrejceļu, apkārtējās teritorijas un transportlīdzekļu uzturēšanas tehniskos pakalpojumus, neliela apjoma darbus, piemēram, skrejceļa un pievedceļu asfaltēšanu, kārtējo uzturēšanu un remontēšanu, skrejceļa apgaismojuma un marķējuma uzturēšanu un saglabāšanu darba kārtībā, pļaušanas darbus, skrejceļa un tā marķējuma attīrīšanu, sniega izvešanu un jebkuru citu pakalpojumu, kas nodrošina satiksmes drošību uz zemes un lidostas teritorijas un infrastruktūras drošību, izņemot lidostas zonas komercplatībās”.

| (75) | Saskaņā ar specifikācijas 25. punktu finansiālās kompensācijas maksimālā robeža ir EUR 5 774 000 par 2006. gadu. Šo ierobežojumu indeksē katru gadu līdz 2009. gada 31. decembrim. Finansiālās kompensācijas summa ir jāpārskata, vēlākais 2009. gada otrajā pusgadā. |
| --- | --- |

(75)

Saskaņā ar specifikācijas 25. punktu finansiālās kompensācijas maksimālā robeža ir EUR 5 774 000 par 2006. gadu. Šo ierobežojumu indeksē katru gadu līdz 2009. gada 31. decembrim. Finansiālās kompensācijas summa ir jāpārskata, vēlākais 2009. gada otrajā pusgadā.

| (76) | Turklāt specifikācijas 25.7. punkts, kas iekļauts ar 2006. gada 10. marta papildinājumu Nr. 5, paredz, ka kompensācijas summa nedrīkst pārsniegt faktiskās izmaksas, kas radušās BSCA, un jebkura pārmērīga izmaksu kompensācija ir jāsedz no budžeta kompensācijas, ko īsteno, iegrāmatojot šo summu nākamā gada budžetā. |
| --- | --- |

(76)

Turklāt specifikācijas 25.7. punkts, kas iekļauts ar 2006. gada 10. marta papildinājumu Nr. 5, paredz, ka kompensācijas summa nedrīkst pārsniegt faktiskās izmaksas, kas radušās BSCA, un jebkura pārmērīga izmaksu kompensācija ir jāsedz no budžeta kompensācijas, ko īsteno, iegrāmatojot šo summu nākamā gada budžetā.

BSCA

c)   Laikposms no 2008. gada 1. janvāra

| (77) | Reģiona un BSCA koncesijas nolīguma 2008. gada 15. janvāra papildinājums Nr. 6 groza specifikācijas 25.1. punktu un pievieno pakalpojumiem, kuru sniegšana jau ir uzticēta BSCA (56), reisu uzraudzību un reģistrēšanu, provizorisku reisu plānošanu, gaisa kuģu izvietošanu un apsardzi. |
| --- | --- |

(77)

Reģiona un BSCA koncesijas nolīguma 2008. gada 15. janvāra papildinājums Nr. 6 groza specifikācijas 25.1. punktu un pievieno pakalpojumiem, kuru sniegšana jau ir uzticēta BSCA (56), reisu uzraudzību un reģistrēšanu, provizorisku reisu plānošanu, gaisa kuģu izvietošanu un apsardzi.

BSCA

BSCA

56

| (78) | Reisu uzraudzība un reģistrēšana paredz aizpildīt Valonijas administrācijas datubāzi, iekļaujot tajā informāciju par reisiem (pasažieru skaitu, reģistrāciju, pilota uzvārdu, gaisa kuģa tipu, reisa raksturu, izlidošanas vietu, gaisa kuģa svaru utt.). Reisu plānošana attiecas uz sakariem, reisa plāniem, laika nišām, radio paziņojumiem un gaisa kuģu stāvvietu apsaimniekošanu. Reisu uzraudzību un reģistrēšanu un reisu plānošanu nodrošina “navigācijas birojs”. |
| --- | --- |

(78)

Reisu uzraudzība un reģistrēšana paredz aizpildīt Valonijas administrācijas datubāzi, iekļaujot tajā informāciju par reisiem (pasažieru skaitu, reģistrāciju, pilota uzvārdu, gaisa kuģa tipu, reisa raksturu, izlidošanas vietu, gaisa kuģa svaru utt.). Reisu plānošana attiecas uz sakariem, reisa plāniem, laika nišām, radio paziņojumiem un gaisa kuģu stāvvietu apsaimniekošanu. Reisu uzraudzību un reģistrēšanu un reisu plānošanu nodrošina “navigācijas birojs”.

| (79) | Gaisa kuģu izvietošana ietver divus uzdevumus, proti, izvietošanu “stāvvietā”, ko īsteno zonu koordinators katra gaisa kuģa ielidošanas laikā un “follow me” (seko man) pakalpojums, kas nozīmē gaisa kuģa pavadīšanu transportlīdzeklī, un to izmanto vienīgi tiem pilotiem, kas nepārzina lidostu (darījumu aviācijā), vai lielas ietilpības lidmašīnām ar kodu D. Šarleruā lidostā šādas darbības tiek veiktas ļoti reti (ne biežāk kā 100 reižu gadā). |
| --- | --- |

(79)

Gaisa kuģu izvietošana ietver divus uzdevumus, proti, izvietošanu “stāvvietā”, ko īsteno zonu koordinators katra gaisa kuģa ielidošanas laikā un “follow me” (seko man) pakalpojums, kas nozīmē gaisa kuģa pavadīšanu transportlīdzeklī, un to izmanto vienīgi tiem pilotiem, kas nepārzina lidostu (darījumu aviācijā), vai lielas ietilpības lidmašīnām ar kodu D. Šarleruā lidostā šādas darbības tiek veiktas ļoti reti (ne biežāk kā 100 reižu gadā).

| (80) | Apsardzes pakalpojumi ir definēti specifikācijas grozītajā 25.2. punktā, kas grozīts ar 2008. gada 15. janvāra papildinājumu Nr. 6: “skrīninga pārbaude, attālināta novērošana, kontroles apgaitas un patruļas, piekļuves kontrole un apmeklētāju nozīmīšu izsniegšana.”BSCA deleģē apsardzes pakalpojumu nodrošināšanu publisko tiesību sabiedrībai ar ierobežotu atbildību BSCA Security. BSCA Security pienākumi ir definēti, atsaucoties uz 1997. gada 23. jūnija Dekrētu par Valonijas reģiona lidostu izveidi (57). BSCA Security 51 % pieder Valonijas reģionam un 49 % – BSCA. |
| --- | --- |

(80)

Apsardzes pakalpojumi ir definēti specifikācijas grozītajā 25.2. punktā, kas grozīts ar 2008. gada 15. janvāra papildinājumu Nr. 6: “skrīninga pārbaude, attālināta novērošana, kontroles apgaitas un patruļas, piekļuves kontrole un apmeklētāju nozīmīšu izsniegšana.”BSCA deleģē apsardzes pakalpojumu nodrošināšanu publisko tiesību sabiedrībai ar ierobežotu atbildību BSCA Security. BSCA Security pienākumi ir definēti, atsaucoties uz 1997. gada 23. jūnija Dekrētu par Valonijas reģiona lidostu izveidi (57). BSCA Security 51 % pieder Valonijas reģionam un 49 % – BSCA.

BSCA

BSCA Security

BSCA Security

57

BSCA Security

BSCA

| (81) | Finansiālās kompensēšanas kārtība ir noteikta ar specifikācijas grozīto 25.1. punktu, un tā ir šāda:






  — | attiecībā uz pakalpojumiem, kas saistīti ar ugunsdrošību, satiksmes drošību uz zemes un drošību lidostas teritorijā, reģions uzņemas segt izmaksas saistībā ar to sniegšanu tādā pašā kārtībā kā definēts papildinājumā Nr. 5 (sal. ar 75. apsvērumu) un līdz 2009. gada 31. decembrim; pusēm jāpārskata kompensācijas summa ne vēlāk kā 2009. gada otrā pusgada laikā, |
| --- | --- | --- |

(81)

Finansiālās kompensēšanas kārtība ir noteikta ar specifikācijas grozīto 25.1. punktu, un tā ir šāda:

—

attiecībā uz pakalpojumiem, kas saistīti ar ugunsdrošību, satiksmes drošību uz zemes un drošību lidostas teritorijā, reģions uzņemas segt izmaksas saistībā ar to sniegšanu tādā pašā kārtībā kā definēts papildinājumā Nr. 5 (sal. ar 75. apsvērumu) un līdz 2009. gada 31. decembrim; pusēm jāpārskata kompensācijas summa ne vēlāk kā 2009. gada otrā pusgada laikā,

| — | attiecībā uz pakalpojumiem, kas saistīti ar reisu uzraudzību un reģistrāciju, provizorisku reisu plānošanu, gaisa kuģu izvietošanu un apsardzi (58), reģions uzņemas segt šo pakalpojumu izmaksas par 2008. un 2009. gadu. No 2010. gada 1. janvāra izmaksu segšanu ierobežo par iepriekšējo gadu izmaksātās kompensācijas indeksētā summa. |
| --- | --- |

—

attiecībā uz pakalpojumiem, kas saistīti ar reisu uzraudzību un reģistrāciju, provizorisku reisu plānošanu, gaisa kuģu izvietošanu un apsardzi (58), reģions uzņemas segt šo pakalpojumu izmaksas par 2008. un 2009. gadu. No 2010. gada 1. janvāra izmaksu segšanu ierobežo par iepriekšējo gadu izmaksātās kompensācijas indeksētā summa.

58

| (82) | Specifikācijas 25.7. punkts ir grozīts un paredz, ka kompensācijas summa nedrīkst pārsniegt faktiskās izmaksas, kas radušās BSCA, pēc tās maksas atskaitīšanas, ko iespējams iekasēt no lietotājiem šo pakalpojumu apmaksāšanai. |
| --- | --- |

(82)

Specifikācijas 25.7. punkts ir grozīts un paredz, ka kompensācijas summa nedrīkst pārsniegt faktiskās izmaksas, kas radušās BSCA, pēc tās maksas atskaitīšanas, ko iespējams iekasēt no lietotājiem šo pakalpojumu apmaksāšanai.

BSCA

3.1.2.2.   
  Valonijas reģiona izmaksātās subsīdijas summa

Valonijas reģiona izmaksātās subsīdijas summa

| (83) | 9. tabulā ir apkopota informācija par subsīdijām, ko Valonijas reģions izmaksājis BSCA un BSCA Security, neskaitot subsīdiju par “sabiedriskas nozīmes uzdevumiem”, kas kompensē ikgadējo nemainīgo maksu.

  9. tabula


  Subsīdijas, ko reģions izmaksājis

  BSCA

  vai

  BSCA Security

   (59)
  no 2001. līdz 2013. gadam (neskaitot subsīdiju par“sabiedriskas nozīmes uzdevumiem”,kas kompensē ikgadējo nemainīgo maksu) | Ugunsdzēsība, drošība, uzturēšana | Apsardze un drošība | Navigācijas birojs, tostarp gaisa kuģu izvietošana | Kopā |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 2001 | 2 892 612 | — | — | 2 892 612 |
| 2002 | 3 201 000 | — | — | 3 201 000 |
| 2003 | 4 184 964 | — | — | 4 184 964 |
| 2004 | 5 182 000 | — | — | 5 182 000 |
| 2005 | 5 525 000 | — | — | 5 525 000 |
| 2006 | 5 774 000 | — | — | 5 774 000 |
| 2007 | 5 774 000 | — | — | 5 774 000 |
| 2008 | 5 993 000 | 9 233 984 | 317 000 | 15 544 054 |
| 2009 | 6 148 000 | 13 512 788 | 417 324 | 20 078 112 |
| 2010 | 6 148 000 | 13 596 515 | 419 909 | 20 164 424 |
| 2011 | 6 148 000 | 13 703 323 | 533 323 | 20 384 646 |
| 2012 | 6 148 000 | 14 013 621 | 454 381 | 20 616 002 |
| 2013 | 6 148 000 | 14 013 621 | 454 381 | 20 616 002 |
| Kopā | 69 266 576 | 78 073 852 | 2 596 388 | 149 936 816 |
| Avots: Beļģijas 2014. gada 6. februāra vēstules 9. pielikums, grozīts attiecībā uz subsīdiju Giro ar Beļģijas atbildi, kas nosūtīta 2014. gada 25. martā. |

(83)

9. tabulā ir apkopota informācija par subsīdijām, ko Valonijas reģions izmaksājis BSCA un BSCA Security, neskaitot subsīdiju par “sabiedriskas nozīmes uzdevumiem”, kas kompensē ikgadējo nemainīgo maksu.

BSCA

BSCA Security

9. tabula

9. tabula

Subsīdijas, ko reģions izmaksājis

  BSCA

  vai

  BSCA Security

   (59)
  no 2001. līdz 2013. gadam (neskaitot subsīdiju par“sabiedriskas nozīmes uzdevumiem”,kas kompensē ikgadējo nemainīgo maksu)

Subsīdijas, ko reģions izmaksājis

BSCA

vai

BSCA Security

59

no 2001. līdz 2013. gadam (neskaitot subsīdiju par

sabiedriskas nozīmes uzdevumiem

,kas kompensē ikgadējo nemainīgo maksu)

Ugunsdzēsība, drošība, uzturēšana

Apsardze un drošība

Navigācijas birojs, tostarp gaisa kuģu izvietošana

Kopā

2001

2 892 612

—

—

2 892 612

2002

3 201 000

—

—

3 201 000

2003

4 184 964

—

—

4 184 964

2004

5 182 000

—

—

5 182 000

2005

5 525 000

—

—

5 525 000

2006

5 774 000

—

—

5 774 000

2007

5 774 000

—

—

5 774 000

2008

5 993 000

9 233 984

317 000

15 544 054

2009

6 148 000

13 512 788

417 324

20 078 112

2010

6 148 000

13 596 515

419 909

20 164 424

2011

6 148 000

13 703 323

533 323

20 384 646

2012

6 148 000

14 013 621

454 381

20 616 002

2013

6 148 000

14 013 621

454 381

20 616 002

Kopā

69 266 576

78 073 852

2 596 388

149 936 816

Avots: Beļģijas 2014. gada 6. februāra vēstules 9. pielikums, grozīts attiecībā uz subsīdiju Giro ar Beļģijas atbildi, kas nosūtīta 2014. gada 25. martā.

Avots:

Giro

3.1.3.   SOWAER parakstītā kapitāla palielināšana

SOWAER parakstītā kapitāla palielināšana

| (84) | Saistībā ar attīstības projektiem, jo īpaši ar sarunām par 2001. gada līgumiem ar Ryanair, 2001. gada 31. jūlija stratēģiskajā piezīmē, kas iesniegta BSCA valdei, norādīts, ka “BSCA turpmākajos trīs gados būtu jāuzkrāj zaudējumi 164 miljonu apmērā. Tāpēc tās pašu kapitāls 2003. gada 31. decembrī jāsamazina līdz 23 miljoniem franku, proti, mazāk par 20 % no pašreizējā kapitāla BEF 153 miljonu apmērā. Tādējādi jāparedz kapitāla palielināšana par EUR 5 miljoniem, lai nepieļautu nonākšanu nedrošā stāvoklī”. |
| --- | --- |

(84)

Saistībā ar attīstības projektiem, jo īpaši ar sarunām par 2001. gada līgumiem ar Ryanair, 2001. gada 31. jūlija stratēģiskajā piezīmē, kas iesniegta BSCA valdei, norādīts, ka “BSCA turpmākajos trīs gados būtu jāuzkrāj zaudējumi 164 miljonu apmērā. Tāpēc tās pašu kapitāls 2003. gada 31. decembrī jāsamazina līdz 23 miljoniem franku, proti, mazāk par 20 % no pašreizējā kapitāla BEF 153 miljonu apmērā. Tādējādi jāparedz kapitāla palielināšana par EUR 5 miljoniem, lai nepieļautu nonākšanu nedrošā stāvoklī”.

Ryanair

BSCA

BSCA

| (85) | Faktiski – 2001. gada 23. maija lēmumā par SOWAER finanšu plānu reģions jau apstiprināja principu par pakāpenisku kapitāla iepludināšanu Valonijas lidostu apsaimniekošanas sabiedrībās (60). Minētajā datumā SOWAER finanšu plāns paredzēja “iegādāties kapitāldaļu BSCA par kopējo summu +/– BEF 60 miljonu apmērā (...) un pēc tam, sadalot to pa trim gadiem, trīs reizes pa 30 miljoniem (600 miljonu kapitālā SOWAER 25 % daļa būtu 150 miljoni)”, proti, kapitāla iepludināšanu EUR 3,718 miljonu apmērā sadalot pa trim gadiem. |
| --- | --- |

(85)

Faktiski – 2001. gada 23. maija lēmumā par SOWAER finanšu plānu reģions jau apstiprināja principu par pakāpenisku kapitāla iepludināšanu Valonijas lidostu apsaimniekošanas sabiedrībās (60). Minētajā datumā SOWAER finanšu plāns paredzēja “iegādāties kapitāldaļu BSCA par kopējo summu +/– BEF 60 miljonu apmērā (...) un pēc tam, sadalot to pa trim gadiem, trīs reizes pa 30 miljoniem (600 miljonu kapitālā SOWAER 25 % daļa būtu 150 miljoni)”, proti, kapitāla iepludināšanu EUR 3,718 miljonu apmērā sadalot pa trim gadiem.

SOWAER

60

SOWAER

BSCA

SOWAER

| (86) | Kapitāla palielināšana galu galā tika īstenota vienu reizi – 2002. gada 3. decembrī. Parakstītais kapitāls tika pilnībā apmaksāts; tādējādi SOWAER ieguldīja EUR 3,809 miljonus skaidrā naudā, iegūstot 49,23 % BSCA kapitāla daļu (61). |
| --- | --- |

(86)

Kapitāla palielināšana galu galā tika īstenota vienu reizi – 2002. gada 3. decembrī. Parakstītais kapitāls tika pilnībā apmaksāts; tādējādi SOWAER ieguldīja EUR 3,809 miljonus skaidrā naudā, iegūstot 49,23 % BSCA kapitāla daļu (61).

SOWAER

BSCA

61

3.2.   Reģiona un

  BSCA

  pasākumi par labu

  Ryanair
   (62)

Reģiona un

BSCA

pasākumi par labu

Ryanair

62

3.2.1.   2001. gada līgumi

2001. gada līgumi

| (87) | Ar terminu “2001. gada līgumi” kopā tiek apzīmēti šādi dokumenti:






  — | Valonijas valdības 2001. gada 6. novembra apņemšanās, |
| --- | --- | --- |

(87)

Ar terminu “2001. gada līgumi” kopā tiek apzīmēti šādi dokumenti:

—

Valonijas valdības 2001. gada 6. novembra apņemšanās,

| — | 2001. gada 2. decembra līgums starp BSCA un Ryanair (turpmāk “2001. gada līgums”), |
| --- | --- |

—

2001. gada 2. decembra līgums starp BSCA un Ryanair (turpmāk “2001. gada līgums”),

BSCA

Ryanair

| — | 2001. gada 12. decembra
  Promocy nolīgums un 2002. gada 31. janvāra līgums starp Promocy un Leading Verge, par kuriem BSCA valde pieņēma lēmumu 2001. gada 31. jūlijā
   (63). |
| --- | --- |

—

2001. gada 12. decembra
  Promocy nolīgums un 2002. gada 31. janvāra līgums starp Promocy un Leading Verge, par kuriem BSCA valde pieņēma lēmumu 2001. gada 31. jūlijā
   (63).

Promocy

Promocy

Leading Verge

BSCA

63

3.2.1.1.   
  Valonijas valdības 2001. gada 6. novembra apņemšanās

Valonijas valdības 2001. gada 6. novembra apņemšanās

| (88) | Reģions 2001. gada 6. novembrī noslēdza līgumu ar Ryanair. Šis līgums paredzēja nolaišanās maksu EUR 1 apmērā par katru pasažieri, kas atlidoja ar Ryanair, proti, nolaišanās maksas samazinājumu 50 % apmērā, salīdzinot ar Valonijas valdības noteikto un publicēto summu, un tajā tika lietota cita aprēķinu metodika (64) (būtībā tolaik lidostas maksa, ko iekasēja no aviosabiedrībām, tika noteikta saskaņā ar tarifu skalu, ko regulēja un publicēja Valonijas valdība, nevis BSCA). Turklāt reģions apņēmās atlīdzināt Ryanair tiešos zaudējumus, kas šai sabiedrībai rastos, ja tiktu veiktas izmaiņas lidostas nodokļa apmērā vai lidostas darbalaikā no 2001. līdz 2016. gadam, izņemot gadījumus, ja šādas izmaiņas nosaka Eiropas Savienība, federālā valdība, Starptautiskā Civilās aviācijas organizācija vai citas starptautisko tiesību prasības. |
| --- | --- |

(88)

Reģions 2001. gada 6. novembrī noslēdza līgumu ar Ryanair. Šis līgums paredzēja nolaišanās maksu EUR 1 apmērā par katru pasažieri, kas atlidoja ar Ryanair, proti, nolaišanās maksas samazinājumu 50 % apmērā, salīdzinot ar Valonijas valdības noteikto un publicēto summu, un tajā tika lietota cita aprēķinu metodika (64) (būtībā tolaik lidostas maksa, ko iekasēja no aviosabiedrībām, tika noteikta saskaņā ar tarifu skalu, ko regulēja un publicēja Valonijas valdība, nevis BSCA). Turklāt reģions apņēmās atlīdzināt Ryanair tiešos zaudējumus, kas šai sabiedrībai rastos, ja tiktu veiktas izmaiņas lidostas nodokļa apmērā vai lidostas darbalaikā no 2001. līdz 2016. gadam, izņemot gadījumus, ja šādas izmaiņas nosaka Eiropas Savienība, federālā valdība, Starptautiskā Civilās aviācijas organizācija vai citas starptautisko tiesību prasības.

Ryanair

Ryanair

64

BSCA

Ryanair

3.2.1.2.   

  2001. gada līgums, tostarp noteikumi attiecībā uz Promocy

2001. gada līgums, tostarp noteikumi attiecībā uz

| (89) | Saskaņā ar 2001. gada līgumu starp BSCA un Ryanair BSCA noteica cenu par Ryanair saņemtajiem lidlauka pakalpojumiem EUR 1 apmērā par katru pasažieri (65), kas ir desmit reizes mazāk nekā cena, kuru BSCA 2001. gadā prasīja no citiem lietotājiem. |
| --- | --- |

(89)

Saskaņā ar 2001. gada līgumu starp BSCA un Ryanair BSCA noteica cenu par Ryanair saņemtajiem lidlauka pakalpojumiem EUR 1 apmērā par katru pasažieri (65), kas ir desmit reizes mazāk nekā cena, kuru BSCA 2001. gadā prasīja no citiem lietotājiem.

BSCA

Ryanair BSCA

Ryanair

65

BSCA

| (90) | BSCA arī apņēmās finansiāli un ar dažādu pakalpojumu sniegšanu palīdzēt segt izdevumus, kas saistīti ar Ryanair bāzes atvēršanu Šarleruā (66). Šis ieguldījums sasniedza līdz:






  — | EUR 250 000, lai segtu Ryanair personāla viesnīcas izdevumus un uzturlīdzekļus, |
| --- | --- | --- |

(90)

BSCA arī apņēmās finansiāli un ar dažādu pakalpojumu sniegšanu palīdzēt segt izdevumus, kas saistīti ar Ryanair bāzes atvēršanu Šarleruā (66). Šis ieguldījums sasniedza līdz:

BSCA

Ryanair

66

—

EUR 250 000, lai segtu Ryanair personāla viesnīcas izdevumus un uzturlīdzekļus,

Ryanair

| — | EUR 160 000, lai finansētu jauna maršruta atvēršanu, paredzot ne vairāk kā trīs maršrutus katram gaisa kuģim šajā bāzē, proti, summai nepārsniedzot EUR 1 920 000, |
| --- | --- |

—

EUR 160 000, lai finansētu jauna maršruta atvēršanu, paredzot ne vairāk kā trīs maršrutus katram gaisa kuģim šajā bāzē, proti, summai nepārsniedzot EUR 1 920 000,

| — | EUR 768 000, lai piedalītos pilotu un apkalpes locekļu darbā pieņemšanas un apmācības izdevumu segšanā attiecībā uz jaunajiem lidostas apkalpotajiem galamērķiem, |
| --- | --- |

—

EUR 768 000, lai piedalītos pilotu un apkalpes locekļu darbā pieņemšanas un apmācības izdevumu segšanā attiecībā uz jaunajiem lidostas apkalpotajiem galamērķiem,

| — | EUR 4 000 biroja iekārtu iegādei. |
| --- | --- |

—

EUR 4 000 biroja iekārtu iegādei.

| (91) | Vienlaikus BSCA bija bez maksas jānodod Ryanair rīcībā 100 kvadrātmetru biroja platības un 100 kvadrātmetru “inženiertehniskā centra”, kā arī jānodrošina neekskluzīvas piekļuves tiesības mācību telpai. BSCA bija arī jānodrošina viss nepieciešamais, lai Ryanair par minimālu samaksu vai bez maksas varētu izmantot gaisa kuģu tehniskās apkopes angāru. |
| --- | --- |

(91)

Vienlaikus BSCA bija bez maksas jānodod Ryanair rīcībā 100 kvadrātmetru biroja platības un 100 kvadrātmetru “inženiertehniskā centra”, kā arī jānodrošina neekskluzīvas piekļuves tiesības mācību telpai. BSCA bija arī jānodrošina viss nepieciešamais, lai Ryanair par minimālu samaksu vai bez maksas varētu izmantot gaisa kuģu tehniskās apkopes angāru.

BSCA

Ryanair

BSCA

Ryanair

| (92) | Turklāt saskaņā ar 2001. gada līguma noteikumiem Ryanair un BSCA izveidoja kopīgu komerciālās attīstības sabiedrību ar nosaukumu Société de Promotion de Brussels South Charleroi Airport (Briseles Dienvidu–Šarleruā lidostas attīstības sabiedrība, turpmāk “Promocy”). Promocy darbības mērķis bija Šarleruā un tās reģiona attīstība, komerciāli ekspluatējot lidostu (67) (piemēram, Promocy daļēji finansēja Ryanair veicināšanas biļešu cenas). BSCA un Ryanair bija vienādā proporcijā jānodrošina Promocy darbība (68). Tādējādi BSCA un Ryanair vienādā apmērā parakstījās uz Promocy pamatkapitālu, kas kopā sasniedza EUR 62 500. Turklāt BSCA un Ryanair abas maksāja EUR 4 par katru pasažieri, kuru Ryanair pārvadāja no Šarleruā lidostas. |
| --- | --- |

(92)

Turklāt saskaņā ar 2001. gada līguma noteikumiem Ryanair un BSCA izveidoja kopīgu komerciālās attīstības sabiedrību ar nosaukumu Société de Promotion de Brussels South Charleroi Airport (Briseles Dienvidu–Šarleruā lidostas attīstības sabiedrība, turpmāk “Promocy”). Promocy darbības mērķis bija Šarleruā un tās reģiona attīstība, komerciāli ekspluatējot lidostu (67) (piemēram, Promocy daļēji finansēja Ryanair veicināšanas biļešu cenas). BSCA un Ryanair bija vienādā proporcijā jānodrošina Promocy darbība (68). Tādējādi BSCA un Ryanair vienādā apmērā parakstījās uz Promocy pamatkapitālu, kas kopā sasniedza EUR 62 500. Turklāt BSCA un Ryanair abas maksāja EUR 4 par katru pasažieri, kuru Ryanair pārvadāja no Šarleruā lidostas.

Ryanair

BSCA

Société de Promotion de Brussels South Charleroi Airport

Promocy

Promocy

67

Promocy

Ryanair

BSCA

Ryanair

Promocy

68

BSCA

Ryanair

Promocy

BSCA

Ryanair

Ryanair

| (93) | Maksas par katru izlidojošo pasažieri, ko piemēroja Ryanair darbībām saskaņā ar 2001. gada līgumu, un iemaksas Promocy finansēšanai ir apkopotas 10. tabulā.

  10. tabula


  Maksas, ko piemēroja

  Ryanair

  saskaņā ar 2001. gada līgumu
   (69) | 2004 | 2005 | 2006 | 2007 | 2008 | 2009 | 2010 | 2011 | 2012 | 2013 | 2014 | 2015 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Nolaišanās maksa | 1 | 1 | 1,1 | 1,13 | 1,13 | 1,13 | 1,26 | 1,3 | 1,3 | 1,3 | 1,3 | 1,3 |
| Maksa par vienu pasažieri | 7 | 7 | 7,38 | 7,5 | 7,88 | 8 | 8 | 8 | 8 | 8 | 8 | 8 |
| Lidlauka pakalpojumi | 1 | 1 | 1,1 | 1,13 | 1,13 | 1,13 | 1,26 | 1,3 | 1,3 | 1,3 | 1,3 | 1,3 |
| Promocy | – 4 | – 4 | – 4 | – 4 | – 4 | – 4 | – 4 | – 4 | – 4 | – 4 | – 4 | – 4 |
| | | | | | | | | | | | | |
| Ryanair neto maksājumi kopā | 5 | 5 | 5,58 | 5,76 | 6,14 | 6,26 | 6,52 | 6,6 | 6,6 | 6,6 | 6,6 | 6,6 |
| 2001. gada līguma tarifi, kas mainījās 1. aprīlī, tika piemēroti proporcionāli, lai būtu salīdzināmi gada griezumā (no 1. janvāra līdz 31. decembrim). |

(93)

Maksas par katru izlidojošo pasažieri, ko piemēroja Ryanair darbībām saskaņā ar 2001. gada līgumu, un iemaksas Promocy finansēšanai ir apkopotas 10. tabulā.

Ryanair

Promocy

10. tabula

10. tabula

Maksas, ko piemēroja

  Ryanair

  saskaņā ar 2001. gada līgumu
   (69)

Maksas, ko piemēroja

Ryanair

saskaņā ar 2001. gada līgumu

69

2004

2005

2006

2007

2008

2009

2010

2011

2012

2013

2014

2015

Nolaišanās maksa

1

1

1,1

1,13

1,13

1,13

1,26

1,3

1,3

1,3

1,3

1,3

Maksa par vienu pasažieri

7

7

7,38

7,5

7,88

8

8

8

8

8

8

8

Lidlauka pakalpojumi

1

1

1,1

1,13

1,13

1,13

1,26

1,3

1,3

1,3

1,3

1,3

Promocy

– 4

– 4

– 4

– 4

– 4

– 4

– 4

– 4

– 4

– 4

– 4

– 4

Ryanair neto maksājumi kopā

Ryanair

5

5

5,58

5,76

6,14

6,26

6,52

6,6

6,6

6,6

6,6

6,6

2001. gada līguma tarifi, kas mainījās 1. aprīlī, tika piemēroti proporcionāli, lai būtu salīdzināmi gada griezumā (no 1. janvāra līdz 31. decembrim).

| (94) | No otras puses, sabiedrība Ryanair apņēmās vis-à-vis BSCA piesaistīt noteiktu gaisa kuģu skaitu (no diviem līdz četriem) Šarleruā bāzei un ekspluatēt katru gaisa kuģi vismaz trīs rotācijas katru dienu, izlidojot no Šarleruā 15 gadu periodā (2001.–2016. gadā), uz ko attiecās šis līgums. Tādējādi minētā Īrijas aviosabiedrība nodrošināja lidostas apsaimniekotājam tādu pasažieru satiksmi, kas tam ļāva rēķināties ar ieņēmumiem, ko nodrošināja lidostas nodokļi vai citas darbības, kas nebija saistītas ar aeronavigāciju. Saskaņā ar līgumu gadījumā, ja Ryanair pārtrauktu darbību Šarleruā pirmajos piecos līguma darbības gados, šai sabiedrībai būtu jāatlīdzina BSCA daļa no izdevumiem, kas saistīti ar Ryanair bāzes atvēršanu un mārketinga iemaksām. Sākot no līguma darbības piektā gada, šīs atlīdzības summa pakāpeniski samazinās (70). |
| --- | --- |

(94)

No otras puses, sabiedrība Ryanair apņēmās vis-à-vis BSCA piesaistīt noteiktu gaisa kuģu skaitu (no diviem līdz četriem) Šarleruā bāzei un ekspluatēt katru gaisa kuģi vismaz trīs rotācijas katru dienu, izlidojot no Šarleruā 15 gadu periodā (2001.–2016. gadā), uz ko attiecās šis līgums. Tādējādi minētā Īrijas aviosabiedrība nodrošināja lidostas apsaimniekotājam tādu pasažieru satiksmi, kas tam ļāva rēķināties ar ieņēmumiem, ko nodrošināja lidostas nodokļi vai citas darbības, kas nebija saistītas ar aeronavigāciju. Saskaņā ar līgumu gadījumā, ja Ryanair pārtrauktu darbību Šarleruā pirmajos piecos līguma darbības gados, šai sabiedrībai būtu jāatlīdzina BSCA daļa no izdevumiem, kas saistīti ar Ryanair bāzes atvēršanu un mārketinga iemaksām. Sākot no līguma darbības piektā gada, šīs atlīdzības summa pakāpeniski samazinās (70).

Ryanair

vis-à-vis BSCA

Ryanair

BSCA

Ryanair

70

3.2.2.   
  2004. gada 11. jūnija ministra rīkojums un 2004. gada 24. jūnija
  BSCA vēstule

2004. gada 11. jūnija ministra rīkojums un 2004. gada 24. jūnija
  BSCA

| (95) | Kā apgalvo Beļģija, saskaņā ar valsts tiesību normām 2004. gada lēmums de facto atcēla 2001. gada līgumus. Tāpēc reģions nolēma 2004. gada 11. jūnijā izdot ministra rīkojumu veicināšanas nolūkā samazināt maksu, kas jāmaksā par gaisa kuģu nolaišanos Šarleruā lidostā. Šis rīkojums stājās spēkā ar atpakaļejošu datumu 2004. gada 13. februārī. Tas paredzēja, ka veicināšanas nolūkā attiecībā uz visām aviosabiedrībām maksa par gaisa kuģa nolaišanos, ja tas lido pa regulāru aviolīniju, tika noteikta EUR 1 apmērā par vienu pasažieri (proti, tādu tarifu izmantoja Ryanair saskaņā ar 2001. gada līgumiem). Šāds vispārīgs samazinājums bija spēkā tikai 36 mēnešus, skaitot no ministra rīkojuma spēkā stāšanās. |
| --- | --- |

(95)

Kā apgalvo Beļģija, saskaņā ar valsts tiesību normām 2004. gada lēmums de facto atcēla 2001. gada līgumus. Tāpēc reģions nolēma 2004. gada 11. jūnijā izdot ministra rīkojumu veicināšanas nolūkā samazināt maksu, kas jāmaksā par gaisa kuģu nolaišanos Šarleruā lidostā. Šis rīkojums stājās spēkā ar atpakaļejošu datumu 2004. gada 13. februārī. Tas paredzēja, ka veicināšanas nolūkā attiecībā uz visām aviosabiedrībām maksa par gaisa kuģa nolaišanos, ja tas lido pa regulāru aviolīniju, tika noteikta EUR 1 apmērā par vienu pasažieri (proti, tādu tarifu izmantoja Ryanair saskaņā ar 2001. gada līgumiem). Šāds vispārīgs samazinājums bija spēkā tikai 36 mēnešus, skaitot no ministra rīkojuma spēkā stāšanās.

de facto

Ryanair

| (96) | Ar 2004. gada 24. jūnija vēstuli (71)
  BSCA apņēmās attiecībā uz Ryanair turpināt piemērot 2001. gada līgumu noteikumus līdz 2006. gada 31. martam, jo īpaši garantējot minētajai aviosabiedrībai, ka kopējās izmaksas par lidostas pakalpojumu izmantošanu būs EUR 5 par katru izlidojošo pasažieri, un tas atbilda līmenim, kas izrietētu no 2001. gada līgumu piemērošanas, ja tos turpinātu piemērot 2005. un 2006. gadā (sk. 10. tabulu). Šīs provizoriskās komerciālās sistēmas nosacījums bija tāds, ka netiks pārsniegts maksimālais skaits – divi miljoni pasažieru gadā attiecībā uz visu lidostas darbību (72); tomēr, neraugoties uz nelielo šā ierobežojuma pārsniegumu, kas tika reģistrēts 2004. gadā (73), Ryanair piedāvātie noteikumi 2004. un 2005. gadā netika mainīti. |
| --- | --- |

(96)

Ar 2004. gada 24. jūnija vēstuli (71)
  BSCA apņēmās attiecībā uz Ryanair turpināt piemērot 2001. gada līgumu noteikumus līdz 2006. gada 31. martam, jo īpaši garantējot minētajai aviosabiedrībai, ka kopējās izmaksas par lidostas pakalpojumu izmantošanu būs EUR 5 par katru izlidojošo pasažieri, un tas atbilda līmenim, kas izrietētu no 2001. gada līgumu piemērošanas, ja tos turpinātu piemērot 2005. un 2006. gadā (sk. 10. tabulu). Šīs provizoriskās komerciālās sistēmas nosacījums bija tāds, ka netiks pārsniegts maksimālais skaits – divi miljoni pasažieru gadā attiecībā uz visu lidostas darbību (72); tomēr, neraugoties uz nelielo šā ierobežojuma pārsniegumu, kas tika reģistrēts 2004. gadā (73), Ryanair piedāvātie noteikumi 2004. un 2005. gadā netika mainīti.

71

BSCA

Ryanair

72

73

Ryanair

3.2.3.   2005. gada papildinājums

2005. gada papildinājums

| (97) | Ar 2005. gada 3. februāra dekrētu reģions deleģēja lidostu apsaimniekotājiem, tostarp BSCA (74), tiesības noteikt lidostas maksas tarifus. |
| --- | --- |

(97)

Ar 2005. gada 3. februāra dekrētu reģions deleģēja lidostu apsaimniekotājiem, tostarp BSCA (74), tiesības noteikt lidostas maksas tarifus.

BSCA

74

| (98) | No 2006. gada 1. aprīļaBSCA iekasētās nolaišanās maksas vispārīgais tarifs tika noteikts EUR 2 apmērā par katru izlidojošo pasažieri; šis EUR 2 tarifs tika indeksēts. Turklāt tika izveidota gada atlaižu sistēma atkarībā no izlidojošo pasažieru skaita, un tā ir raksturota 11. tabulā.

  11. tabula


  Nolaišanās maksas atlaides, kuras no 2006. gada 1. aprīļa piemēroja visām aviosabiedrībām, kas darbojās Šarleruā lidostā
   (75)








  Gada atlaides |
| --- | --- |
| Atlaides lielums procentos
  (%) | Izlidojošo pasažieru minimālais skaits | Izlidojošo pasažieru maksimālais skaits |
| 0 | 0 | 15 000 |
| 5 | 15 001 | 35 000 |
| 10 | 35 001 | 50 000 |
| 25 | 50 001 | 100 000 |
| 35 | 100 001 | 200 000 |
| 50 | 200 001 | — |

(98)

No 2006. gada 1. aprīļaBSCA iekasētās nolaišanās maksas vispārīgais tarifs tika noteikts EUR 2 apmērā par katru izlidojošo pasažieri; šis EUR 2 tarifs tika indeksēts. Turklāt tika izveidota gada atlaižu sistēma atkarībā no izlidojošo pasažieru skaita, un tā ir raksturota 11. tabulā.

BSCA

11. tabula

11. tabula

Nolaišanās maksas atlaides, kuras no 2006. gada 1. aprīļa piemēroja visām aviosabiedrībām, kas darbojās Šarleruā lidostā
   (75)

Nolaišanās maksas atlaides, kuras no 2006. gada 1. aprīļa piemēroja visām aviosabiedrībām, kas darbojās Šarleruā lidostā

75

Gada atlaides

Atlaides lielums procentos

(%)

Izlidojošo pasažieru minimālais skaits

Izlidojošo pasažieru maksimālais skaits

0

0

15 000

5

15 001

35 000

10

35 001

50 000

25

50 001

100 000

35

100 001

200 000

50

200 001

—

| (99) | BSCA2005. gada 9. decembrī piedāvāja Ryanair – un šī sabiedrība piekrita – noslēgt jaunu komerciālu līgumu 2005. gada 9. decembrī (turpmāk “2005. gada papildinājums”) attiecībā uz laikposmu no 2006. gada 1. aprīļa līdz 2015. gada 31. decembrim. |
| --- | --- |

(99)

BSCA2005. gada 9. decembrī piedāvāja Ryanair – un šī sabiedrība piekrita – noslēgt jaunu komerciālu līgumu 2005. gada 9. decembrī (turpmāk “2005. gada papildinājums”) attiecībā uz laikposmu no 2006. gada 1. aprīļa līdz 2015. gada 31. decembrim.

BSCA

Ryanair

| (100) | Saskaņā ar 2005. gada papildinājumu:






  — | nolaišanās maksa, kas bija jāmaksā Ryanair, tika aprēķināta, pamatojoties uz vispārīgo tarifu un piemērojot tam atlaidi 50 % apmērā, ja tiek pārsniegts pasažieru skaits 200 000 (sal. Ar 11. tabulu), |
| --- | --- | --- |

(100)

Saskaņā ar 2005. gada papildinājumu:

—

nolaišanās maksa, kas bija jāmaksā Ryanair, tika aprēķināta, pamatojoties uz vispārīgo tarifu un piemērojot tam atlaidi 50 % apmērā, ja tiek pārsniegts pasažieru skaits 200 000 (sal. Ar 11. tabulu),

Ryanair

| — | lidlauka pakalpojumu (handling) tarifi, ko piemēroja Ryanair darbībām, līdz 2015. gadam tika noteikti saskaņā ar 12. tabulu, |
| --- | --- |

—

lidlauka pakalpojumu (handling) tarifi, ko piemēroja Ryanair darbībām, līdz 2015. gadam tika noteikti saskaņā ar 12. tabulu,

handling

Ryanair

| — | Ryanair tika noteikta jauna maksa – infrastructure access fee (maksa par piekļuvi infrastruktūrai), |
| --- | --- |

—

Ryanair tika noteikta jauna maksa – infrastructure access fee (maksa par piekļuvi infrastruktūrai),

Ryanair

infrastructure access fee

| — | līgums vairs neparedzēja BSCA maksājumus Promocy. |
| --- | --- |

—

līgums vairs neparedzēja BSCA maksājumus Promocy.

BSCA

Promocy

12. tabula

12. tabula

Maksas, ko piemēroja

  Ryanair

  saskaņā ar 2005. gada papildinājumu
   (76)

Maksas, ko piemēroja

Ryanair

saskaņā ar 2005. gada papildinājumu

76

| | 2004 | 2005 | 2006 | 2007 | 2008 | 2009 | 2010 | 2011 | 2012 | 2013 | 2014 | 2015 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Nolaišanās maksa | | | [1–1,2] | [1–1,2] | [1–1,2] | [1–1,2] | [1–1,2] | [1–1,2] | [1–1,2] | [1–1,2] | [1–1,2] | [1–1,2] |
| Maksa par vienu pasažieri | | | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 |
| Lidlauka pakalpojumi | | | [4–6] | [4–6] | [4–6] | [4–6] | [4–6] | [4–6] | [4–6] | [4–6] | [4–6] | [4–6] |
| Piekļuve infrastruktūrai | | | [0–0,5] | [0–0,5] | [0–0,5] | [0–0,5] | [0–0,5] | [0–0,5] | [0–0,5] | [0–0,5] | [0–0,5] | [0–0,5] |
| | | | | | | | | | | | | |
| Ryanair neto maksājumi kopā | | | [5–7] | [5–7] | [5–7] | [5–7] | [5–7] | [5–7] | [5–7] | [5–7] | [5–7] | [5–7] |
| Atšķirība no 2001. gada līguma | | | [0–0,5] | [0–0,5] | [0–0,5] | [0–0,5] | [0–0,5] | [0–0,5] | [0–0,5] | [0–0,5] | [0–0,5] | [0–0,5] |
| Nolaišanās maksas apmēru noteica Ryanair pasažieru skaita prognozes 2005. gada papildinājuma parakstīšanas brīdī. |

2004

2005

2006

2007

2008

2009

2010

2011

2012

2013

2014

2015

Nolaišanās maksa

[1–1,2]

[1–1,2]

[1–1,2]

[1–1,2]

[1–1,2]

[1–1,2]

[1–1,2]

[1–1,2]

[1–1,2]

[1–1,2]

Maksa par vienu pasažieri

0

0

0

0

0

0

0

0

0

0

Lidlauka pakalpojumi

[4–6]

[4–6]

[4–6]

[4–6]

[4–6]

[4–6]

[4–6]

[4–6]

[4–6]

[4–6]

Piekļuve infrastruktūrai

[0–0,5]

[0–0,5]

[0–0,5]

[0–0,5]

[0–0,5]

[0–0,5]

[0–0,5]

[0–0,5]

[0–0,5]

[0–0,5]

Ryanair neto maksājumi kopā

Ryanair

[5–7]

[5–7]

[5–7]

[5–7]

[5–7]

[5–7]

[5–7]

[5–7]

[5–7]

[5–7]

Atšķirība no 2001. gada līguma

[0–0,5]

[0–0,5]

[0–0,5]

[0–0,5]

[0–0,5]

[0–0,5]

[0–0,5]

[0–0,5]

[0–0,5]

[0–0,5]

Nolaišanās maksas apmēru noteica Ryanair pasažieru skaita prognozes 2005. gada papildinājuma parakstīšanas brīdī.

| (101) | Komisija konstatē, ka summas par vienu pasažieri, ko Ryanair maksāja saskaņā ar 12. tabulu, izņemot [...] gadu, bija vienādas ar summām, kas paredzētas 2001. gada līgumā (77) (sal. ar 10. tabulu). |
| --- | --- |

(101)

Komisija konstatē, ka summas par vienu pasažieri, ko Ryanair maksāja saskaņā ar 12. tabulu, izņemot [...] gadu, bija vienādas ar summām, kas paredzētas 2001. gada līgumā (77) (sal. ar 10. tabulu).

Ryanair

77

| (102) | Visbeidzot, 2005. gada līgums paredzēja, ka vismaz sešus mēnešus pēc jaunā termināļa izmantošanas sākuma Ryanair bāzei Šarleruā būs piesaistīti četri gaisa kuģi ar vismaz [25–32] rotācijām katru dienu. Pretējā gadījumā Ryanair maksās papildu maksu [10–25] % apmērā. |
| --- | --- |

(102)

Visbeidzot, 2005. gada līgums paredzēja, ka vismaz sešus mēnešus pēc jaunā termināļa izmantošanas sākuma Ryanair bāzei Šarleruā būs piesaistīti četri gaisa kuģi ar vismaz [25–32] rotācijām katru dienu. Pretējā gadījumā Ryanair maksās papildu maksu [10–25] % apmērā.

Ryanair

Ryanair

3.2.4.   2010. gada papildinājums

2010. gada papildinājums

| (103) | 2009. gada 1. janvārīBSCA ieviesa papildu maksu par vienu pasažieri, kas jāmaksā visām aviosabiedrībām, darbojoties Šarleruā lidostā, attiecībā uz pasažieriem ar ierobežotām pārvietošanās spējām (turpmāk “personu ar ierobežotām pārvietošanās spējām maksa”). Faktiski reģiona un BSCA nolīguma papildinājums Nr. 7 atļauj BSCA noteikt šādu maksu, un, kā apgalvo Beļģija, tas atbilst Savienības tiesību normām (78). Personu ar ierobežotām pārvietošanās spējām maksa 2009. gadā tika noteikta 19,5 euro centu apmērā par katru izlidojošo pasažieri (79). |
| --- | --- |

(103)

2009. gada 1. janvārīBSCA ieviesa papildu maksu par vienu pasažieri, kas jāmaksā visām aviosabiedrībām, darbojoties Šarleruā lidostā, attiecībā uz pasažieriem ar ierobežotām pārvietošanās spējām (turpmāk “personu ar ierobežotām pārvietošanās spējām maksa”). Faktiski reģiona un BSCA nolīguma papildinājums Nr. 7 atļauj BSCA noteikt šādu maksu, un, kā apgalvo Beļģija, tas atbilst Savienības tiesību normām (78). Personu ar ierobežotām pārvietošanās spējām maksa 2009. gadā tika noteikta 19,5 euro centu apmērā par katru izlidojošo pasažieri (79).

BSCA

BSCA

BSCA

78

79

| (104) | Papildinājums līgumam starp BSCA un Ryanair tika noslēgts, BSCA un Ryanair apmainoties ar vēstulēm 2010. gada 6. decembrī (turpmāk “2010. gada papildinājums”). Tas paredz:






  — | atkāpi no personu ar ierobežotām pārvietošanās spējām maksas vispārīgā līmeņa, saskaņā ar kuru Ryanair maksā [10–30] euro centus par vienu pasažieri gadā, kas ilgst no 2009. gada 1. februāra līdz 2010. gada 31. janvārim; turklāt personu ar ierobežotām pārvietošanās spējām maksas indeksācijas kārtība paredz samazināt šo tarifu proporcionāli Ryanair radītajam satiksmes pieaugumam (80), |
| --- | --- | --- |

(104)

Papildinājums līgumam starp BSCA un Ryanair tika noslēgts, BSCA un Ryanair apmainoties ar vēstulēm 2010. gada 6. decembrī (turpmāk “2010. gada papildinājums”). Tas paredz:

BSCA

Ryanair

BSCA

Ryanair

—

atkāpi no personu ar ierobežotām pārvietošanās spējām maksas vispārīgā līmeņa, saskaņā ar kuru Ryanair maksā [10–30] euro centus par vienu pasažieri gadā, kas ilgst no 2009. gada 1. februāra līdz 2010. gada 31. janvārim; turklāt personu ar ierobežotām pārvietošanās spējām maksas indeksācijas kārtība paredz samazināt šo tarifu proporcionāli Ryanair radītajam satiksmes pieaugumam (80),

Ryanair

Ryanair

80

| — | samazinājumu [10–50] euro centu apmērā par vienu pasažieri, kas piešķirts Ryanair, pamatojoties uz lidlauka pakalpojumu tarifikāciju. |
| --- | --- |

—

samazinājumu [10–50] euro centu apmērā par vienu pasažieri, kas piešķirts Ryanair, pamatojoties uz lidlauka pakalpojumu tarifikāciju.

Ryanair

3.2.5.   BSCA daļu uzņēmumā Promocy cesija

BSCA daļu uzņēmumā Promocy cesija

| (105) | BSCA2010. gada 31. martā cedēja Ryanair savu daļu Promocy 50 % apmērā (81). BSCA pārdeva šīs daļas par to bilances vērtību kopsummā EUR 31 100 apmērā (proti, EUR 100 par akciju). Visi riski un pienākumi tika nodoti vienīgajam akcionāram, šajā gadījumā Ryanair. |
| --- | --- |

(105)

BSCA2010. gada 31. martā cedēja Ryanair savu daļu Promocy 50 % apmērā (81). BSCA pārdeva šīs daļas par to bilances vērtību kopsummā EUR 31 100 apmērā (proti, EUR 100 par akciju). Visi riski un pienākumi tika nodoti vienīgajam akcionāram, šajā gadījumā Ryanair.

BSCA

Ryanair

Promocy

81

BSCA

Ryanair

| (106) | Kā apgalvo Beļģija, šīs cesijas brīdī Promocy naudas līdzekļi bija EUR 261 073 (aktīvu bilance, kapitāla atskaitījumi un likumā noteiktā rezerve) (82). Tādējādi BSCA cedēja pusi no Promocy kapitāla par cenu, kas bija ievērojami zemāka par pusi no šo naudas līdzekļu vērtības. |
| --- | --- |

(106)

Kā apgalvo Beļģija, šīs cesijas brīdī Promocy naudas līdzekļi bija EUR 261 073 (aktīvu bilance, kapitāla atskaitījumi un likumā noteiktā rezerve) (82). Tādējādi BSCA cedēja pusi no Promocy kapitāla par cenu, kas bija ievērojami zemāka par pusi no šo naudas līdzekļu vērtības.

Promocy

82

BSCA

Promocy

4.   IEINTERESĒTO PERSONU PIEZĪMES

IEINTERESĒTO PERSONU PIEZĪMES

4.1.   Ieinteresēto personu piezīmes attiecībā uz pasākumiem par labu BSCA

Ieinteresēto personu piezīmes attiecībā uz pasākumiem par labu BSCA

4.1.1.   Brussels Airport Company (turpmāk “BAC”)

Brussels Airport Company (turpmāk “BAC”)

a)   piezīmes, kas saņemtas 2012. gada septembrī pēc 2012. gada paplašināšanas lēmuma pieņemšanas

| (107) | BAC uzskata, ka visi pasākumi, kas piešķirti BSCA, kā tie aprakstīti 2012. gada paplašināšanas lēmumā, ir valsts atbalsts, ko nevar atzīt par saderīgu ar iekšējo tirgu. |
| --- | --- |

(107)

BAC uzskata, ka visi pasākumi, kas piešķirti BSCA, kā tie aprakstīti 2012. gada paplašināšanas lēmumā, ir valsts atbalsts, ko nevar atzīt par saderīgu ar iekšējo tirgu.

BAC

BSCA

| (108) | Kā apgalvo BAC, attiecībā uz ieguldījumiem, kas atspoguļoti 2012. gada paplašināšanas lēmumā, netika pieņemti juridiski saistoši lēmumi līdz 2000. gada 12. decembrim. |
| --- | --- |

(108)

Kā apgalvo BAC, attiecībā uz ieguldījumiem, kas atspoguļoti 2012. gada paplašināšanas lēmumā, netika pieņemti juridiski saistoši lēmumi līdz 2000. gada 12. decembrim.

BAC

| (109) | BAC uzskata, ka neviens ieguldījums infrastruktūrā neattiecās uz valsts varas īstenošanu, ņemot vērā to, ka tie visi bija būtiski ekspluatanta saimnieciskās darbības elementi, tostarp ieguldījumi darbos ar mērķi uzlabot lidostas darbību (piemēram, nolaišanās sistēmas vai skrejceļa pagarināšana) vai sekmēt tās ekonomisko attīstību (autostāvvietas, pievedceļi vai uzturēšanas telpas). |
| --- | --- |

(109)

BAC uzskata, ka neviens ieguldījums infrastruktūrā neattiecās uz valsts varas īstenošanu, ņemot vērā to, ka tie visi bija būtiski ekspluatanta saimnieciskās darbības elementi, tostarp ieguldījumi darbos ar mērķi uzlabot lidostas darbību (piemēram, nolaišanās sistēmas vai skrejceļa pagarināšana) vai sekmēt tās ekonomisko attīstību (autostāvvietas, pievedceļi vai uzturēšanas telpas).

BAC

i)   BSCA maksājumi par koncesiju un infrastruktūru

BSCA

| (110) | BAC apgalvo, ka neviens no BSCA piešķirtajiem pasākumiem, piemēram, tie, kas minēti 2012. gada paplašināšanas lēmumā, neatbilst tirgus ekonomikas ieguldītāja principam (turpmāk “TEIP”). Ņemot vērā nozarē pieņemto praksi, reģiona un SOWAER iegūtā atdeve no ieguldījumiem neto bija mazāka par to, ko gaidītu privāts ieguldītājs (83). |
| --- | --- |

(110)

BAC apgalvo, ka neviens no BSCA piešķirtajiem pasākumiem, piemēram, tie, kas minēti 2012. gada paplašināšanas lēmumā, neatbilst tirgus ekonomikas ieguldītāja principam (turpmāk “TEIP”). Ņemot vērā nozarē pieņemto praksi, reģiona un SOWAER iegūtā atdeve no ieguldījumiem neto bija mazāka par to, ko gaidītu privāts ieguldītājs (83).

BAC

BSCA

SOWAER

83

| (111) | Kā apgalvo BAC, neviens ieguldījumu atbalsta pasākums, kas piešķirts BSCA, nebija ierobežots ar nepieciešamo minimumu. Tas izskaidrojams ar faktu, ka summa, kuru BSCA maksāja par koncesiju un infrastruktūru, laikā no 2002. līdz 2010. gadam saglabājās nemainīga, izņemot pieaugumu 2007. gadā, lai gan pasažieru skaits un ieņēmumi tajā pašā laikposmā palielinājās. Tāpēc infrastruktūras vidējā neto vērtība BSCA palielinājās, lai gan vidējie neto maksājumi samazinājās. |
| --- | --- |

(111)

Kā apgalvo BAC, neviens ieguldījumu atbalsta pasākums, kas piešķirts BSCA, nebija ierobežots ar nepieciešamo minimumu. Tas izskaidrojams ar faktu, ka summa, kuru BSCA maksāja par koncesiju un infrastruktūru, laikā no 2002. līdz 2010. gadam saglabājās nemainīga, izņemot pieaugumu 2007. gadā, lai gan pasažieru skaits un ieņēmumi tajā pašā laikposmā palielinājās. Tāpēc infrastruktūras vidējā neto vērtība BSCA palielinājās, lai gan vidējie neto maksājumi samazinājās.

BAC

BSCA

BSCA

BSCA

ii)   Pakalpojumi, kurus SOWAER sniedza BSCA, un reģiona kompensētie pakalpojumi

SOWAER

BSCA

| (112) | Attiecībā uz pakalpojumiem, kurus SOWAER sniedza BSCA, un pakalpojumiem, kurus reģions kompensēja BSCA, BAC apgalvo, ka, izņemot sabiedriskos pakalpojumus, piemēram, policijas un muitas darbu, Beļģijas valsts neiejaucās nevienā citā darbībā Briseles lidostā. BAC sedza ugunsdzēsības, drošības un tehniskās apkopes pakalpojumu izmaksas. Pakalpojumus, kas saistīti ar reisu uzraudzību, reģistrāciju un plānošanu, aviosabiedrības, kas izmantoja Briseles lidostu, tiešā veidā apmaksāja Belgocontrol. Šarleruā lidostā aviosabiedrībām nav jāmaksā par šo pakalpojumu izmantošanu. Pakalpojumi, kurus Valonijas reģions kompensēja BSCA, paši par sevi nav saistīti ar valsts varas funkciju izpildi. |
| --- | --- |

(112)

Attiecībā uz pakalpojumiem, kurus SOWAER sniedza BSCA, un pakalpojumiem, kurus reģions kompensēja BSCA, BAC apgalvo, ka, izņemot sabiedriskos pakalpojumus, piemēram, policijas un muitas darbu, Beļģijas valsts neiejaucās nevienā citā darbībā Briseles lidostā. BAC sedza ugunsdzēsības, drošības un tehniskās apkopes pakalpojumu izmaksas. Pakalpojumus, kas saistīti ar reisu uzraudzību, reģistrāciju un plānošanu, aviosabiedrības, kas izmantoja Briseles lidostu, tiešā veidā apmaksāja Belgocontrol. Šarleruā lidostā aviosabiedrībām nav jāmaksā par šo pakalpojumu izmantošanu. Pakalpojumi, kurus Valonijas reģions kompensēja BSCA, paši par sevi nav saistīti ar valsts varas funkciju izpildi.

SOWAER

BSCA

BSCA

BAC

BAC

Belgocontrol

BSCA

| (113) | BAC uzskata, ka šie pakalpojumi nav uzskatāmi par pakalpojumiem ar vispārēju tautsaimniecisku nozīmi, jo tie ir saistīti ar lidostas ekspluatāciju un būtiskiem aspektiem lidostas saimnieciskajā darbībā, un tie neizpilda kritērijus, kas minēti spriedumā Altmark lietā. |
| --- | --- |

(113)

BAC uzskata, ka šie pakalpojumi nav uzskatāmi par pakalpojumiem ar vispārēju tautsaimniecisku nozīmi, jo tie ir saistīti ar lidostas ekspluatāciju un būtiskiem aspektiem lidostas saimnieciskajā darbībā, un tie neizpilda kritērijus, kas minēti spriedumā Altmark lietā.

BAC

Altmark

| (114) | Pēc BAC domām, maksājumi, kas veikti, lai kompensētu BSCA šos pakalpojumus, neatbilst TEIP un ir uzskatāmi par atbalstu darbībai. Maksājumi, kurus BSCA maksāja reģionam par infrastruktūras izmantošanu, bija mazāki par tiem, kurus privāts ieguldītājs uzskatītu par pieņemamiem, tāpēc šāds ieguldītājs nepiekristu papildu maksājumiem par pakalpojumiem, nesaņemot atbilstošu ienesīgumu. |
| --- | --- |

(114)

Pēc BAC domām, maksājumi, kas veikti, lai kompensētu BSCA šos pakalpojumus, neatbilst TEIP un ir uzskatāmi par atbalstu darbībai. Maksājumi, kurus BSCA maksāja reģionam par infrastruktūras izmantošanu, bija mazāki par tiem, kurus privāts ieguldītājs uzskatītu par pieņemamiem, tāpēc šāds ieguldītājs nepiekristu papildu maksājumiem par pakalpojumiem, nesaņemot atbilstošu ienesīgumu.

BAC

BSCA

BSCA

| (115) | BAC uzsver, ka atbalstu darbībai var atzīt par saderīgu tikai ārkārtas apstākļos, ievērojot stingrus nosacījumus nelabvēlīgajās teritorijās. Neviens no šiem nosacījumiem netika izpildīts Šarleruā lidostas gadījumā, tāpēc šo atbalstu nevar uzskatīt par saderīgu ar iekšējo tirgu. |
| --- | --- |

(115)

BAC uzsver, ka atbalstu darbībai var atzīt par saderīgu tikai ārkārtas apstākļos, ievērojot stingrus nosacījumus nelabvēlīgajās teritorijās. Neviens no šiem nosacījumiem netika izpildīts Šarleruā lidostas gadījumā, tāpēc šo atbalstu nevar uzskatīt par saderīgu ar iekšējo tirgu.

BAC

iii)   SOWAER piedalīšanās BSCA kapitāla palielināšanā

SOWAER

BSCA

| (116) | BAC apšauba, ka BSCA kapitāla palielināšana 2002. gada 3. decembrī būtu notikusi saskaņā ar TEIP. BAC arī uzsver, ka nolūkā novērtēt, vai privāts ieguldītājs būtu palielinājis kapitālu, nav jāņem vērā citi atbalsta pasākumi, kurus izmantoja BSCA. |
| --- | --- |

(116)

BAC apšauba, ka BSCA kapitāla palielināšana 2002. gada 3. decembrī būtu notikusi saskaņā ar TEIP. BAC arī uzsver, ka nolūkā novērtēt, vai privāts ieguldītājs būtu palielinājis kapitālu, nav jāņem vērā citi atbalsta pasākumi, kurus izmantoja BSCA.

BAC

BSCA

BAC

BSCA

iv)   Ietekme uz konkurenci

| (117) | BAC apgalvo, ka šie atbalsta pasākumi ļāva Šarleruā lidostai nostiprināt konkurences pozīcijas, salīdzinot ar citām lidostām un citiem transporta veidiem, piemēram, ātrgaitas vilcieniem, jo tie ļāva BSCA piemērot mazāku aeronavigācijas maksu. Tas vēl vairāk palielināja atšķirību starp maksām, ko piemēroja Briselē, un tām, ko piemēroja Šarleruā, jo īpaši pateicoties starpībai starp maksu par vienu pasažieri un ar drošību saistītajiem maksājumiem. Aeronavigācijas maksa, kuru saņēma BSCA, bija mazāka par tirgus cenu, salīdzinot ar Briseles lidostu un citām līdzīgām lidostām, kas atrodas Šarleruā lidostas apkalpošanas zonā (piemēram, Eindhovenā, Lillē un Ķelnē/Bonnā). |
| --- | --- |

(117)

BAC apgalvo, ka šie atbalsta pasākumi ļāva Šarleruā lidostai nostiprināt konkurences pozīcijas, salīdzinot ar citām lidostām un citiem transporta veidiem, piemēram, ātrgaitas vilcieniem, jo tie ļāva BSCA piemērot mazāku aeronavigācijas maksu. Tas vēl vairāk palielināja atšķirību starp maksām, ko piemēroja Briselē, un tām, ko piemēroja Šarleruā, jo īpaši pateicoties starpībai starp maksu par vienu pasažieri un ar drošību saistītajiem maksājumiem. Aeronavigācijas maksa, kuru saņēma BSCA, bija mazāka par tirgus cenu, salīdzinot ar Briseles lidostu un citām līdzīgām lidostām, kas atrodas Šarleruā lidostas apkalpošanas zonā (piemēram, Eindhovenā, Lillē un Ķelnē/Bonnā).

BAC

BSCA

BSCA

| (118) | Kā apgalvo BAC, šī starpība izraisīja 2,5 miljonu pasažieru zaudējumu laikā no 2004. līdz 2011. gadam. Šarleruā lidostas uzplaukumu neizraisīja vienīgi papildu satiksmes apjoms, kādu Briseles lidosta nespēja radīt, un to apliecina fakts, ka vidējais ikgadējais pieaugums Eiropas lidostu atskaites izlasē laika posmā no 2005. līdz 2011. gadam bija 20,5 %, lai gan satiksme Briselē saglabājās nemainīga. Turklāt galamērķu skaita un biežuma palielināšanās Šarleruā notika vienlaicīgi ar reisu uz šiem galamērķiem atcelšanu vai biežuma samazināšanos Briselē. |
| --- | --- |

(118)

Kā apgalvo BAC, šī starpība izraisīja 2,5 miljonu pasažieru zaudējumu laikā no 2004. līdz 2011. gadam. Šarleruā lidostas uzplaukumu neizraisīja vienīgi papildu satiksmes apjoms, kādu Briseles lidosta nespēja radīt, un to apliecina fakts, ka vidējais ikgadējais pieaugums Eiropas lidostu atskaites izlasē laika posmā no 2005. līdz 2011. gadam bija 20,5 %, lai gan satiksme Briselē saglabājās nemainīga. Turklāt galamērķu skaita un biežuma palielināšanās Šarleruā notika vienlaicīgi ar reisu uz šiem galamērķiem atcelšanu vai biežuma samazināšanos Briselē.

BAC

b)   Piezīmes, kas saņemtas 2014. gada maijā pēc aviācijas pamatnostādņu par valsts atbalstu lidostām un aviokompānijām publicēšanas

| (119) | BAC uzskata, ka gan atbalsts ieguldījumiem, gan atbalsts darbībai, kuru izmantoja BSCA, ir valsts atbalsts, kuru nevar atzīt par saderīgu ar iekšējo tirgu. Tā apgalvo, ka aviācijas pamatnostādņu spēkā stāšanās papildus pamato šādu secinājumu. |
| --- | --- |

(119)

BAC uzskata, ka gan atbalsts ieguldījumiem, gan atbalsts darbībai, kuru izmantoja BSCA, ir valsts atbalsts, kuru nevar atzīt par saderīgu ar iekšējo tirgu. Tā apgalvo, ka aviācijas pamatnostādņu spēkā stāšanās papildus pamato šādu secinājumu.

BAC

BSCA

i)   Ieguldījumu atbalsts

| (120) | BAC uzskata, ka atbalsts ieguldījumiem, kuru izmantoja BSCA, ir valsts atbalsts, kas uzskatāms par nesaderīgu ar iekšējo tirgu, jo nav samērīgs ar sabiedriskas nozīmes mērķiem (Briseles starptautiskā lidosta nebija pārslogota) un netika ierobežots ar nepieciešamo minimumu. |
| --- | --- |

(120)

BAC uzskata, ka atbalsts ieguldījumiem, kuru izmantoja BSCA, ir valsts atbalsts, kas uzskatāms par nesaderīgu ar iekšējo tirgu, jo nav samērīgs ar sabiedriskas nozīmes mērķiem (Briseles starptautiskā lidosta nebija pārslogota) un netika ierobežots ar nepieciešamo minimumu.

BAC

BSCA

ii)   Darbības atbalsts

1.   Valsts atbalsta esība LESD 107. panta 1. punkta nozīmē

| (121) | Kā apgalvo BAC, sākšanas lēmums lielākoties pievērsās atšķirīgajai attieksmei, finansējot minētās darbības, pret Šarleruā un citiem uzņēmumiem tajā pašā dalībvalstī, kā arī citām lidostām, piemēram, pret lidostu Bruxelles-National. Šajā jomā BAC uzskata, ka Valonijas reģiona BSCA kompensētās minēto pakalpojumu izmaksas ir valsts atbalsts un diskriminācija starp BAC un BSCA Beļģijas valsts ietvaros, jo BAC vienai pašai bija jāsedz šīs izmaksas. |
| --- | --- |

(121)

Kā apgalvo BAC, sākšanas lēmums lielākoties pievērsās atšķirīgajai attieksmei, finansējot minētās darbības, pret Šarleruā un citiem uzņēmumiem tajā pašā dalībvalstī, kā arī citām lidostām, piemēram, pret lidostu Bruxelles-National. Šajā jomā BAC uzskata, ka Valonijas reģiona BSCA kompensētās minēto pakalpojumu izmaksas ir valsts atbalsts un diskriminācija starp BAC un BSCA Beļģijas valsts ietvaros, jo BAC vienai pašai bija jāsedz šīs izmaksas.

BAC

Bruxelles-National

BAC

BSCA

BAC

BSCA

BAC

2.   Valsts atbalsta pasākumu saderība LESD 107. panta 3. punkta c) apakšpunkta nozīmē

| (122) | Aviācijas pamatnostādņu par valsts atbalstu lidostām un aviokompānijām (84) (turpmāk “aviācijas pamatnostādnes”) 137. punkts paredz, ka ir jāizpilda noteikts kritēriju skaits, lai sniegto atbalstu darbībai varētu uzskatīt par saderīgu ar iekšējo tirgu. Kā apgalvo BAC, BSCA iegūtais atbalsts darbībai neatbilst šiem kritērijiem. |
| --- | --- |

(122)

Aviācijas pamatnostādņu par valsts atbalstu lidostām un aviokompānijām (84) (turpmāk “aviācijas pamatnostādnes”) 137. punkts paredz, ka ir jāizpilda noteikts kritēriju skaits, lai sniegto atbalstu darbībai varētu uzskatīt par saderīgu ar iekšējo tirgu. Kā apgalvo BAC, BSCA iegūtais atbalsts darbībai neatbilst šiem kritērijiem.

84

BAC

BSCA

a)   Atbalsts nesekmē pietiekami precīzi definēta sabiedriskas nozīmes mērķa sasniegšanu

| (123) | Būtībā, kaut arī Šarleruā un lidosta Bruxelles-National konkurē vienā un tajā pašā apkalpošanas zonā, atbalsts, kas tika piešķirts BSCA, kā apgalvo BAC, dubultoja Beļģijā pieejamo lidostu jaudu izmantošanu. Tādējādi Šarleruā jauda tika palielināta, kaut arī Briseles lidostas jauda netika pilnībā izmantota. Tāpēc pasažieru skaita summa Šarleruā un Briseles lidostā 2012. gadā palielinājās līdz 25,4 miljoniem, taču šis skaits joprojām bija mazāks par maksimālo uzņemšanas jaudu, ko spēja piedāvāt Briseles lidosta. |
| --- | --- |

(123)

Būtībā, kaut arī Šarleruā un lidosta Bruxelles-National konkurē vienā un tajā pašā apkalpošanas zonā, atbalsts, kas tika piešķirts BSCA, kā apgalvo BAC, dubultoja Beļģijā pieejamo lidostu jaudu izmantošanu. Tādējādi Šarleruā jauda tika palielināta, kaut arī Briseles lidostas jauda netika pilnībā izmantota. Tāpēc pasažieru skaita summa Šarleruā un Briseles lidostā 2012. gadā palielinājās līdz 25,4 miljoniem, taču šis skaits joprojām bija mazāks par maksimālo uzņemšanas jaudu, ko spēja piedāvāt Briseles lidosta.

Bruxelles-National

BSCA

BAC

b)   Valsts iejaukšanās nebija nepieciešama

| (124) | BAC uzsver, ka gada kopējais satiksmes apjoms Šarleruā pārsniedza vienu miljonu pasažieru 2001.–2002. gadā un trīs miljonus pasažieru 2008.–2009. gadā. Attiecībā uz kategorijām, kas paredzētas aviācijas pamatnostādnēs, BSCA bija jāspēj vienpusēji segt lielāko daļu vai pat visas izmaksas, kas radās Šarleruā lidostā laikposmā, kas tiek apskatīts Komisijas izmeklēšanā. |
| --- | --- |

(124)

BAC uzsver, ka gada kopējais satiksmes apjoms Šarleruā pārsniedza vienu miljonu pasažieru 2001.–2002. gadā un trīs miljonus pasažieru 2008.–2009. gadā. Attiecībā uz kategorijām, kas paredzētas aviācijas pamatnostādnēs, BSCA bija jāspēj vienpusēji segt lielāko daļu vai pat visas izmaksas, kas radās Šarleruā lidostā laikposmā, kas tiek apskatīts Komisijas izmeklēšanā.

BAC

BSCA

| (125) | Kā apgalvo BAC, nekādu atbalstu BSCA darbībai nedrīkstēja piešķirt pēc tam, kad stājās spēkā aviācijas pamatnostādnes, jo no 2009. gada pasažieru satiksmes gada apjoms būtiski pārsniedza trīs miljonu robežu. |
| --- | --- |

(125)

Kā apgalvo BAC, nekādu atbalstu BSCA darbībai nedrīkstēja piešķirt pēc tam, kad stājās spēkā aviācijas pamatnostādnes, jo no 2009. gada pasažieru satiksmes gada apjoms būtiski pārsniedza trīs miljonu robežu.

BAC

BSCA

c)   Atbalsts nav atbilstošs, un tā summa ir nesamērīga

| (126) | Kā apgalvo BAC, summas, kuras BSCA maksāja par turpmāk minētajiem pakalpojumiem, varēja būt atbilstošākas – summas par lidostas infrastruktūras nodošanu rīcībā, summas par SOWAER sniegtajiem pakalpojumiem vai arī Valonijas reģiona kompensācija par noteiktiem pakalpojumiem. BAC uzskata, ka valsts atbalsts, kas piešķirts BSCA, neaprobežojās ar nepieciešamo minimumu un Valonijas reģions un SOWAER varēja veidot politiku, kas mazāk kaitē konkurencei. |
| --- | --- |

(126)

Kā apgalvo BAC, summas, kuras BSCA maksāja par turpmāk minētajiem pakalpojumiem, varēja būt atbilstošākas – summas par lidostas infrastruktūras nodošanu rīcībā, summas par SOWAER sniegtajiem pakalpojumiem vai arī Valonijas reģiona kompensācija par noteiktiem pakalpojumiem. BAC uzskata, ka valsts atbalsts, kas piešķirts BSCA, neaprobežojās ar nepieciešamo minimumu un Valonijas reģions un SOWAER varēja veidot politiku, kas mazāk kaitē konkurencei.

BAC

BSCA

SOWAER

BAC

BSCA

SOWAER

d)   Atbalsts nelabvēlīgi ietekmē konkurenci un tirdzniecību

| (127) | Pirmkārt, BAC uzsver, ka pretēji prasībai, kas paredzēta aviācijas pamatnostādņu 131. punktā, BSCA uzņēmējdarbības plāns neaptvēra jautājumu par darbības attīstības ietekmi uz satiksmi Briseles lidostā. |
| --- | --- |

(127)

Pirmkārt, BAC uzsver, ka pretēji prasībai, kas paredzēta aviācijas pamatnostādņu 131. punktā, BSCA uzņēmējdarbības plāns neaptvēra jautājumu par darbības attīstības ietekmi uz satiksmi Briseles lidostā.

BAC

BSCA

| (128) | BAC arī vērš Komisijas uzmanību uz to, ka analizējamo lietu nevar salīdzināt ar Groningenas lidostas gadījumu, kad Komisija atzina atbalstu darbībai par saderīgu ar iekšējo tirgu. Minētajā lietā Komisija faktiski atzina nepieciešamību atslogot Shipholas lidostu un to, ka lidostas atradās pietiekami tālu viena no otras – abi minētie apstākļi neattiecas uz šo gadījumu. |
| --- | --- |

(128)

BAC arī vērš Komisijas uzmanību uz to, ka analizējamo lietu nevar salīdzināt ar Groningenas lidostas gadījumu, kad Komisija atzina atbalstu darbībai par saderīgu ar iekšējo tirgu. Minētajā lietā Komisija faktiski atzina nepieciešamību atslogot Shipholas lidostu un to, ka lidostas atradās pietiekami tālu viena no otras – abi minētie apstākļi neattiecas uz šo gadījumu.

BAC

| (129) | Atbalsta pasākumi, kas ļāva BSCA mākslīgi samazināt lidostas maksas summu, radīja nelabvēlīgu ietekmi uz BAC, proti, būtisku pasažieru apkalpošanas samazinājumu un to reisu biežuma samazināšanos vai pat atcelšanu, kurus apkalpo arī Šarleruā lidostā. |
| --- | --- |

(129)

Atbalsta pasākumi, kas ļāva BSCA mākslīgi samazināt lidostas maksas summu, radīja nelabvēlīgu ietekmi uz BAC, proti, būtisku pasažieru apkalpošanas samazinājumu un to reisu biežuma samazināšanos vai pat atcelšanu, kurus apkalpo arī Šarleruā lidostā.

BSCA

BAC

| (130) | Attiecībā uz pasažieru skaita samazināšanos lidostā Bruxelles-National, BAC uzsver, ka lielākoties tās iemesls bija klientu pāriešana pie BSCA. Kā apgalvo BAC, kaut arī laikā no 2005. līdz 2013. gadam lielākajā daļā Eiropas lidostu apkalpoto pasažieru skaits palielinājās, lidostā Bruxelles-National iestājās stagnācija, vienlaikus palielinoties pasažieru skaitam Šarleruā. |
| --- | --- |

(130)

Attiecībā uz pasažieru skaita samazināšanos lidostā Bruxelles-National, BAC uzsver, ka lielākoties tās iemesls bija klientu pāriešana pie BSCA. Kā apgalvo BAC, kaut arī laikā no 2005. līdz 2013. gadam lielākajā daļā Eiropas lidostu apkalpoto pasažieru skaits palielinājās, lidostā Bruxelles-National iestājās stagnācija, vienlaikus palielinoties pasažieru skaitam Šarleruā.

Bruxelles-National

BAC

BSCA

BAC

Bruxelles-National

| (131) | BAC uzskata, ka šāda klientu pārvilināšana izskaidro arī aviolīniju likvidēšanu lidostā Bruxelles-National un vairāku reisu biežuma samazināšanos. BAC jo īpaši norāda uz saistību ar reisiem, kas lidostā Bruxelles-National tika atcelti pēc līdzīgu reisu izveidošanas Šarleruā lidostā. |
| --- | --- |

(131)

BAC uzskata, ka šāda klientu pārvilināšana izskaidro arī aviolīniju likvidēšanu lidostā Bruxelles-National un vairāku reisu biežuma samazināšanos. BAC jo īpaši norāda uz saistību ar reisiem, kas lidostā Bruxelles-National tika atcelti pēc līdzīgu reisu izveidošanas Šarleruā lidostā.

BAC

Bruxelles-National

BAC

Bruxelles-National

| (132) | BAC vēlas, lai Komisija paredzētajā lēmumā par šiem atbalsta pasākumiem saskaņā ar robežvērtībām, kuras noteiktas jaunajās pamatnostādnēs, atzīst, ka: i) nekādu atbalstu darbībai un ieguldījumiem nedrīkstēja piešķirt BSCA pēc tam, kad stājās spēkā jaunās pamatnostādnes; ii) lidostas pakalpojumi Šarleruā ir apliekami ar nodokli, kas ir pietiekams, lai segtu radušās robežizmaksas. |
| --- | --- |

(132)

BAC vēlas, lai Komisija paredzētajā lēmumā par šiem atbalsta pasākumiem saskaņā ar robežvērtībām, kuras noteiktas jaunajās pamatnostādnēs, atzīst, ka: i) nekādu atbalstu darbībai un ieguldījumiem nedrīkstēja piešķirt BSCA pēc tam, kad stājās spēkā jaunās pamatnostādnes; ii) lidostas pakalpojumi Šarleruā ir apliekami ar nodokli, kas ir pietiekams, lai segtu radušās robežizmaksas.

BAC

BSCA

4.1.2.   Brussels Airlines

Brussels Airlines

a)   Atbalsta BSCA esība

BSCA

i)   Saimnieciskā darbība

| (133) | Brussels Airlines apgalvo, ka tādi pakalpojumi kā ugunsdzēsība, tehniskā apkope, apsardze un drošība, kā arī pakalpojumi saistībā ar nolaišanos, pacelšanos un infrastruktūru, neietilpst sabiedrisko pakalpojumu klāstā, bet pieder pie saimnieciskās darbības, kuras nolūks ir apsaimniekot lidostu, un tos nedrīkst subsidēt diskriminējošā veidā. Šie pakalpojumi nav uzskatāmi par pakalpojumiem ar vispārēju tautsaimniecisku nozīmi. Brussels Airlines norāda, ka citas nozares Valonijas reģionā pašas finansē savus ugunsdzēsības pakalpojumus un tā dara arī Briseles lidosta. Ņemot vērā to, ka Valonijas reģions sedz izmaksas, kas saistītas ar drošību Šarleruā lidostā, BSCA tās neiekasē no aviosabiedrībām, lai gan Briseles lidosta nesaņem nekādu kompensāciju šajā jomā. Pasažieriem, kuri izlido no Briseles, ir jāmaksā arī Beļģijas Civilās aviācijas iestādes nodeva, bet tas nav jādara pasažieriem, kuri izlido no Šarleruā lidostas. |
| --- | --- |

(133)

Brussels Airlines apgalvo, ka tādi pakalpojumi kā ugunsdzēsība, tehniskā apkope, apsardze un drošība, kā arī pakalpojumi saistībā ar nolaišanos, pacelšanos un infrastruktūru, neietilpst sabiedrisko pakalpojumu klāstā, bet pieder pie saimnieciskās darbības, kuras nolūks ir apsaimniekot lidostu, un tos nedrīkst subsidēt diskriminējošā veidā. Šie pakalpojumi nav uzskatāmi par pakalpojumiem ar vispārēju tautsaimniecisku nozīmi. Brussels Airlines norāda, ka citas nozares Valonijas reģionā pašas finansē savus ugunsdzēsības pakalpojumus un tā dara arī Briseles lidosta. Ņemot vērā to, ka Valonijas reģions sedz izmaksas, kas saistītas ar drošību Šarleruā lidostā, BSCA tās neiekasē no aviosabiedrībām, lai gan Briseles lidosta nesaņem nekādu kompensāciju šajā jomā. Pasažieriem, kuri izlido no Briseles, ir jāmaksā arī Beļģijas Civilās aviācijas iestādes nodeva, bet tas nav jādara pasažieriem, kuri izlido no Šarleruā lidostas.

Brussels Airlines

Brussels Airlines

BSCA

ii)   Priekšrocības

| (134) | Brussels Airlines neuzskata, ka reģions un SOWAER rīkojas kā privāts uzņēmējs tirgus ekonomikas apstākļos, sniedzot atbalstu BSCA. Šķiet, ka BSCA rentabilitāti uzpūš dotācijas, subsīdijas un kompensācijas pasākumi, bez kuriem tās peļņas norma pastāvīgi būtu bijusi negatīva. Brussels Airlines arī uzdod jautājumu, vai BSCA un SOWAER apvienotā rentabilitāte atbilst uz tirgu orientētai praksei. Brussels Airlines apgalvo, ka reģions nav rīkojies kā privāts ieguldītājs, jo šāds ieguldītājs neieguldītu uzņēmumā ar strukturālām nepilnībām. |
| --- | --- |

(134)

Brussels Airlines neuzskata, ka reģions un SOWAER rīkojas kā privāts uzņēmējs tirgus ekonomikas apstākļos, sniedzot atbalstu BSCA. Šķiet, ka BSCA rentabilitāti uzpūš dotācijas, subsīdijas un kompensācijas pasākumi, bez kuriem tās peļņas norma pastāvīgi būtu bijusi negatīva. Brussels Airlines arī uzdod jautājumu, vai BSCA un SOWAER apvienotā rentabilitāte atbilst uz tirgu orientētai praksei. Brussels Airlines apgalvo, ka reģions nav rīkojies kā privāts ieguldītājs, jo šāds ieguldītājs neieguldītu uzņēmumā ar strukturālām nepilnībām.

Brussels Airlines

SOWAER

BSCA

BSCA

Brussels Airlines

BSCA

SOWAER

Brussels Airlines

iii)   Konkurences izkropļojumi

| (135) | Laikā no 2004. līdz 2012. gadam, kaut arī tuvo reisu pasažieru apkalpošana Šarleruā trīskāršojās, Briseles lidostā tā nemainījās, jo šīs lidostas apmeklētības pakāpe 2012. gadā bija tāda pati kā 2004. gadā. Brussels Airlines piebilst, ka šīs aviosabiedrības pasažieru skaits ir mainījies no [...] miljoniem uz [...] miljoniem. Ņemot vērā šos konstatējumus un faktu, ka kopumā lidostu apmeklētība palielinājās par 34 %, Brussels Airlines no tā secina, ka viss minētais palielinājums ir izveidojies Šarleruā lidostā. Brussels Airlines konstatē, ka no 2004. līdz 2007. gadam citas Eiropas lidostas ir pieredzējušas lielu palielinājumu (vairāk nekā par 20 %), bet palielinājums Šarleruā nav izskaidrojams tikai ar satiksmes pieaugumu vien, bet arī ar faktu, ka liels pasažieru skaits, kas parasti izmantoja Briseles lidostu, deva priekšroku Šarleruā lidostai. Brussels Airlines lēš, ka šis pasažieru zaudējums, kas sasniedz [...] miljonus gadā, ir devis labumu Šarleruā lidostai, bet ieņēmumu zaudējums gadā ir novērtējams vairāk nekā EUR [...] miljonu apmērā. |
| --- | --- |

(135)

Laikā no 2004. līdz 2012. gadam, kaut arī tuvo reisu pasažieru apkalpošana Šarleruā trīskāršojās, Briseles lidostā tā nemainījās, jo šīs lidostas apmeklētības pakāpe 2012. gadā bija tāda pati kā 2004. gadā. Brussels Airlines piebilst, ka šīs aviosabiedrības pasažieru skaits ir mainījies no [...] miljoniem uz [...] miljoniem. Ņemot vērā šos konstatējumus un faktu, ka kopumā lidostu apmeklētība palielinājās par 34 %, Brussels Airlines no tā secina, ka viss minētais palielinājums ir izveidojies Šarleruā lidostā. Brussels Airlines konstatē, ka no 2004. līdz 2007. gadam citas Eiropas lidostas ir pieredzējušas lielu palielinājumu (vairāk nekā par 20 %), bet palielinājums Šarleruā nav izskaidrojams tikai ar satiksmes pieaugumu vien, bet arī ar faktu, ka liels pasažieru skaits, kas parasti izmantoja Briseles lidostu, deva priekšroku Šarleruā lidostai. Brussels Airlines lēš, ka šis pasažieru zaudējums, kas sasniedz [...] miljonus gadā, ir devis labumu Šarleruā lidostai, bet ieņēmumu zaudējums gadā ir novērtējams vairāk nekā EUR [...] miljonu apmērā.

Brussels Airlines

Brussels Airlines

Brussels Airlines

Brussels Airlines

b)   Juridiskais pamats BSCA saņemtā atbalsta saderības novērtēšanai

BSCA

| (136) | Kā apgalvo Brussels Airlines, Komisijai nav juridiska pamata atļaut tādu atbalstu darbībai, kas: i) piešķirts pirms aviācijas pamatnostādņu spēkā stāšanās; ii) bija nesaderīgs ar iekšējo tirgu tā piešķiršanas brīdī. Aviācijas pamatnostādņu piemērošana ar atpakaļejošu spēku būtu pretrunā ar vispārīgajiem tiesību principiem, jo īpaši, kā šajā gadījumā, kad nosacījumi darbības atbalsta atļaušanai ir salīdzinoši mazāk stingri nekā iepriekš. |
| --- | --- |

(136)

Kā apgalvo Brussels Airlines, Komisijai nav juridiska pamata atļaut tādu atbalstu darbībai, kas: i) piešķirts pirms aviācijas pamatnostādņu spēkā stāšanās; ii) bija nesaderīgs ar iekšējo tirgu tā piešķiršanas brīdī. Aviācijas pamatnostādņu piemērošana ar atpakaļejošu spēku būtu pretrunā ar vispārīgajiem tiesību principiem, jo īpaši, kā šajā gadījumā, kad nosacījumi darbības atbalsta atļaušanai ir salīdzinoši mazāk stingri nekā iepriekš.

Brussels Airlines

| (137) | Vispirms jāteic, ka juridiskās noteiktības un atpakaļejoša spēka neesības principi Eiropas tiesībās liedz iespēju Savienības tiesību aktiem stāties spēkā pirms to publicēšanas, izņemot ārkārtas apstākļus. Šajā gadījumā, kā apgalvo Brussels Airlines, ārkārtas apstākļu nav. |
| --- | --- |

(137)

Vispirms jāteic, ka juridiskās noteiktības un atpakaļejoša spēka neesības principi Eiropas tiesībās liedz iespēju Savienības tiesību aktiem stāties spēkā pirms to publicēšanas, izņemot ārkārtas apstākļus. Šajā gadījumā, kā apgalvo Brussels Airlines, ārkārtas apstākļu nav.

Brussels Airlines

| (138) | Otrkārt, Komisijas paziņojumā par noteikumiem, kas piemērojami nelikumīga valsts atbalsta novērtēšanai, ir paredzēts, ka Komisijai vienmēr jānovērtē nelikumīgā atbalsta saderība ar iekšējo tirgu, ņemot vērā kritērijus, kas minēti tiesību instrumentos, kuri bija spēkā atbalsta piešķiršanas brīdī. Tādējādi, kā apgalvo Brussels Airlines, Komisija nevar atkāpties pati no saviem noteikumiem, nepārkāpjot vispārīgos tiesību principus (par vienlīdzīgu attieksmi un tiesisko paļāvību). Brussels Airlines uzskata, ka tādējādi nav pamatota iemesla nepiemērot minēto paziņojumu šajā gadījumā. |
| --- | --- |

(138)

Otrkārt, Komisijas paziņojumā par noteikumiem, kas piemērojami nelikumīga valsts atbalsta novērtēšanai, ir paredzēts, ka Komisijai vienmēr jānovērtē nelikumīgā atbalsta saderība ar iekšējo tirgu, ņemot vērā kritērijus, kas minēti tiesību instrumentos, kuri bija spēkā atbalsta piešķiršanas brīdī. Tādējādi, kā apgalvo Brussels Airlines, Komisija nevar atkāpties pati no saviem noteikumiem, nepārkāpjot vispārīgos tiesību principus (par vienlīdzīgu attieksmi un tiesisko paļāvību). Brussels Airlines uzskata, ka tādējādi nav pamatota iemesla nepiemērot minēto paziņojumu šajā gadījumā.

Brussels Airlines

Brussels Airlines

| (139) | Visbeidzot, darbības atbalsts principā nav saderīgs ar iekšējo tirgu. Kā apgalvo Brussels Airlines, šis princips ir nepārprotami iekļauts 2005. gada pamatnostādnēs. |
| --- | --- |

(139)

Visbeidzot, darbības atbalsts principā nav saderīgs ar iekšējo tirgu. Kā apgalvo Brussels Airlines, šis princips ir nepārprotami iekļauts 2005. gada pamatnostādnēs.

Brussels Airlines

| (140) | Brussels Airlines šajā gadījumā Komisijas pieeju uzskata par vēl jo vairāk nepieņemamu tāpēc, ka:






  — | Komisija sākumā noraidīja attiecīgos pasākumus, kurus izmantoja Šarleruā, |
| --- | --- | --- |

(140)

Brussels Airlines šajā gadījumā Komisijas pieeju uzskata par vēl jo vairāk nepieņemamu tāpēc, ka:

Brussels Airlines

—

Komisija sākumā noraidīja attiecīgos pasākumus, kurus izmantoja Šarleruā,

| — | ar 2012. gada paplašināšanas lēmumu Komisija paplašināja pasākumu jomu, uz ko attiecas izmeklēšanas procedūra, |
| --- | --- |

—

ar 2012. gada paplašināšanas lēmumu Komisija paplašināja pasākumu jomu, uz ko attiecas izmeklēšanas procedūra,

| — | pēc paplašināšanas lēmuma pieņemšanas analizējamie pasākumi kļuva acīmredzami nesaderīgi ar iekšējo tirgu. |
| --- | --- |

—

pēc paplašināšanas lēmuma pieņemšanas analizējamie pasākumi kļuva acīmredzami nesaderīgi ar iekšējo tirgu.

| (141) | Tādējādi, kā apgalvo Brussels Airlines, Valonijas reģions un BSCA ļoti labi pārzināja spēkā esošo regulējumu valsts atbalsta jomā. Tādējādi atbalsta pasākumu aizliegums nebija pretrunā ar tiesiskās paļāvības principu. No otras puses, bija īpaši netaisnīgi ar atpakaļejošu datumu pamatot nelikumīgu rīcību, kas kaitē trešām personām, it īpaši tām, kuras ievēro noteikumus. Lai līdzsvarotu esošās intereses, nepieciešams skaidri aizliegt attiecīgos atbalsta pasākumus. |
| --- | --- |

(141)

Tādējādi, kā apgalvo Brussels Airlines, Valonijas reģions un BSCA ļoti labi pārzināja spēkā esošo regulējumu valsts atbalsta jomā. Tādējādi atbalsta pasākumu aizliegums nebija pretrunā ar tiesiskās paļāvības principu. No otras puses, bija īpaši netaisnīgi ar atpakaļejošu datumu pamatot nelikumīgu rīcību, kas kaitē trešām personām, it īpaši tām, kuras ievēro noteikumus. Lai līdzsvarotu esošās intereses, nepieciešams skaidri aizliegt attiecīgos atbalsta pasākumus.

Brussels Airlines

BSCA

| (142) | Kā apgalvo Brussels Airlines, ar atpakaļejošu spēku piemērojot aviācijas pamatnostādnes iepriekšējam darbības atbalstam, kas bija acīmredzami nesaderīgs, Komisija netiešā veidā atzītu šo nesaderību. |
| --- | --- |

(142)

Kā apgalvo Brussels Airlines, ar atpakaļejošu spēku piemērojot aviācijas pamatnostādnes iepriekšējam darbības atbalstam, kas bija acīmredzami nesaderīgs, Komisija netiešā veidā atzītu šo nesaderību.

Brussels Airlines

c)   Atbalsta BSCA saderība saistībā ar jaunajām aviācijas pamatnostādnēm

BSCA

i)   Sabiedriskas nozīmes mērķis

| (143) | Brussels Airlines vērš Komisijas uzmanību uz to, ka pozitīvā ietekme, kas gaidāma no valsts atbalsta politikas, piemēram, uz reģionu attīstību un vieglāku pieejamību, ir neskaidra. |
| --- | --- |

(143)

Brussels Airlines vērš Komisijas uzmanību uz to, ka pozitīvā ietekme, kas gaidāma no valsts atbalsta politikas, piemēram, uz reģionu attīstību un vieglāku pieejamību, ir neskaidra.

Brussels Airlines

| (144) | Lidostu satiksmes pārvilināšanas process, kas izveidots reģionālo lidostu atbalstam, kā uzskata Brussels Airlines, izraisa arī vairākas negatīvas sekas:






  — | pirmkārt, tā kā jaudas veido, neraugoties uz citu jaudu pieejamību, tiek veicināta nelietderīga infrastruktūru dublēšana. Pamatojot šo argumentu, Brussels Airlines uzsver, ka attiecīgajā laikposmā (2000.–2012. gadā), lidostā Bruxelles-National pieejamā jauda bija pietiekama vēl papildu pasažieru uzņemšanai. Piemēram, 2011. gadā Briseles lidostas maksimālā uzņemšanas jauda bija 28 miljoni pasažieru, lai gan tā apkalpoja tikai 18,8 miljonus pasažieru. Tikmēr Šarleruā uzņēma 5,9 miljonus pasažieru, kad tās uzņemšanas jauda palielinājās līdz 6–7 miljoniem. Abu lidostu uzņemšanas jaudu summa 2011. gadā bija 24,7 miljoni, proti, to kopējā jauda bija mazāka par maksimālo jaudu, kāda bija Briseles lidostai vienai pašai, |
| --- | --- | --- |

(144)

Lidostu satiksmes pārvilināšanas process, kas izveidots reģionālo lidostu atbalstam, kā uzskata Brussels Airlines, izraisa arī vairākas negatīvas sekas:

Brussels Airlines

—

pirmkārt, tā kā jaudas veido, neraugoties uz citu jaudu pieejamību, tiek veicināta nelietderīga infrastruktūru dublēšana. Pamatojot šo argumentu, Brussels Airlines uzsver, ka attiecīgajā laikposmā (2000.–2012. gadā), lidostā Bruxelles-National pieejamā jauda bija pietiekama vēl papildu pasažieru uzņemšanai. Piemēram, 2011. gadā Briseles lidostas maksimālā uzņemšanas jauda bija 28 miljoni pasažieru, lai gan tā apkalpoja tikai 18,8 miljonus pasažieru. Tikmēr Šarleruā uzņēma 5,9 miljonus pasažieru, kad tās uzņemšanas jauda palielinājās līdz 6–7 miljoniem. Abu lidostu uzņemšanas jaudu summa 2011. gadā bija 24,7 miljoni, proti, to kopējā jauda bija mazāka par maksimālo jaudu, kāda bija Briseles lidostai vienai pašai,

Brussels Airlines

Bruxelles-National

| — | otrkārt, Brussels Airlines uzsver, ka Šarleruā lidostas darbības attīstība, kas kaitēja lidostas Bruxelles-National un Brussels Airlines attīstībai, negatīvi ietekmēja sociālo jomu un ekonomiku. Brussels Airlines salīdzina Briseles un Šarleruā lidostu tiešo un netiešo pievienoto vērtību no 2007. līdz 2009. gadam. Šarleruā lidostas pievienotā vērtība sasniedza EUR 38 miljonus, bet lidostas Bruxelles-National pievienotā vērtība – EUR 358 miljonus. Brussels Airlines atsaucas arī uz darba vietu skaitu, ko šīs lidostas tieši vai netieši radīja laikā no 2007. līdz 2009. gadam. Šarleruā lidostā darba vietu skaits šajā periodā palielinājās līdz 589 ETP (pilnas slodzes ekvivalentiem), bet Briseles lidostā samazinājās līdz 1 057. Kaut arī pasažieru skaits Šarleruā lidostā laikā no 2007. līdz 2009. gadam būtiski palielinājās, kas bija pretēji lidostai Bruxelles-National, tiešās un netiešās nodarbinātības līmenis nepalielinājās tā, lai kompensētu zaudētās darba vietas Briseles lidostā, |
| --- | --- |

—

otrkārt, Brussels Airlines uzsver, ka Šarleruā lidostas darbības attīstība, kas kaitēja lidostas Bruxelles-National un Brussels Airlines attīstībai, negatīvi ietekmēja sociālo jomu un ekonomiku. Brussels Airlines salīdzina Briseles un Šarleruā lidostu tiešo un netiešo pievienoto vērtību no 2007. līdz 2009. gadam. Šarleruā lidostas pievienotā vērtība sasniedza EUR 38 miljonus, bet lidostas Bruxelles-National pievienotā vērtība – EUR 358 miljonus. Brussels Airlines atsaucas arī uz darba vietu skaitu, ko šīs lidostas tieši vai netieši radīja laikā no 2007. līdz 2009. gadam. Šarleruā lidostā darba vietu skaits šajā periodā palielinājās līdz 589 ETP (pilnas slodzes ekvivalentiem), bet Briseles lidostā samazinājās līdz 1 057. Kaut arī pasažieru skaits Šarleruā lidostā laikā no 2007. līdz 2009. gadam būtiski palielinājās, kas bija pretēji lidostai Bruxelles-National, tiešās un netiešās nodarbinātības līmenis nepalielinājās tā, lai kompensētu zaudētās darba vietas Briseles lidostā,

Brussels Airlines

Bruxelles-National

Brussels Airlines

Brussels Airlines

Bruxelles-National

Brussels Airlines

ETP

Bruxelles-National

| — | visbeidzot, kā apgalvo Brussels Airlines, pasažieru pārvilināšana negatīvi ietekmēja tradicionālo aviosabiedrību rentabilitāti, un ieguvējas no tā bija zemo cenu aviosabiedrības, kuru rentabilitāte paaugstinājās, pateicoties subsīdijām. Kā uzskata Brussels Airlines, kaut arī AEA (Eiropas Aviolīniju asociācija) vidējā rentabilitāte visā apskatītajā periodā bija zema vai pat negatīva (ieņēmumi pirms procentiem un nodokļiem veidoja EUR 0,9 miljardus 2000. gadā un EUR –0,4 miljardus 2012. gadā), Ryanair vidējā rentabilitāte bija būtiska (ieņēmumi pirms procentiem un nodokļiem veidoja EUR 84 miljonus 2000. gadā un EUR 617 miljonus 2012. gadā). Tomēr, kā apgalvo Brussels Airlines, šī rentabilitāte palielinājās, pateicoties lidostās saņemtajām subsīdijām. Brussels Airlines uzskata, ka bez šāda atbalsta (2011. gadā tas tika novērtēts EUR 720 miljonu apmērā) Ryanair rentabilitāte būtu ievērojami zemāka vai pat negatīva. |
| --- | --- |

—

visbeidzot, kā apgalvo Brussels Airlines, pasažieru pārvilināšana negatīvi ietekmēja tradicionālo aviosabiedrību rentabilitāti, un ieguvējas no tā bija zemo cenu aviosabiedrības, kuru rentabilitāte paaugstinājās, pateicoties subsīdijām. Kā uzskata Brussels Airlines, kaut arī AEA (Eiropas Aviolīniju asociācija) vidējā rentabilitāte visā apskatītajā periodā bija zema vai pat negatīva (ieņēmumi pirms procentiem un nodokļiem veidoja EUR 0,9 miljardus 2000. gadā un EUR –0,4 miljardus 2012. gadā), Ryanair vidējā rentabilitāte bija būtiska (ieņēmumi pirms procentiem un nodokļiem veidoja EUR 84 miljonus 2000. gadā un EUR 617 miljonus 2012. gadā). Tomēr, kā apgalvo Brussels Airlines, šī rentabilitāte palielinājās, pateicoties lidostās saņemtajām subsīdijām. Brussels Airlines uzskata, ka bez šāda atbalsta (2011. gadā tas tika novērtēts EUR 720 miljonu apmērā) Ryanair rentabilitāte būtu ievērojami zemāka vai pat negatīva.

Brussels Airlines

Brussels Airlines

AEA

Ryanair

Brussels Airlines

Brussels Airlines

Ryanair

| (145) | Turklāt Brussels Airlines uzsver faktu, ka Šarleruā lidostai tika piešķirts atbalsts darbībai, kaut arī: i) šī lidosta atrodas tajā pašā apkalpošanas zonā, kurā lidosta Bruxelles-National; ii) Briseles lidostā bija pieejamas papildu jaudas. Tādējādi, kā uzskata Brussels Airlines, uzņēmējdarbības plānā, kura pamatā bija kravas un pasažieru pārvadājumu prognozes, bija jānorāda šīs lidostas attīstības potenciālā ietekme uz satiksmi Briseles lidostā. Brussels Airlines uzsver, ka šāds novērtējums nekad nav veikts. Jebkurā gadījumā, ja šāds novērtējums tiktu veikts, tas pierādītu, ka satiksmes pieaugums Šarleruā lidostā kaitēs satiksmei Briseles lidostā. Kā apgalvo Brussels Airlines, šāds rezultāts atbilstu realitātei – Šarleruā lidostas tirgus daļas palielinājums atbilst lidostas Bruxelles-National tirgus daļas samazinājumam un reisu biežuma samazinājumam un/vai slēgšanai vairākās Brussels Airlines līnijās. Brussels Airlines arī atkārto, ka atbalsts darbībai, kas piešķirts BSCA, nav veicinājis sabiedriskas nozīmes mērķa sasniegšanu. Gluži otrādi – šie pasākumi ir izraisījuši līdzekļu nepareizu izmantošanu un izšķērdēšanu. |
| --- | --- |

(145)

Turklāt Brussels Airlines uzsver faktu, ka Šarleruā lidostai tika piešķirts atbalsts darbībai, kaut arī: i) šī lidosta atrodas tajā pašā apkalpošanas zonā, kurā lidosta Bruxelles-National; ii) Briseles lidostā bija pieejamas papildu jaudas. Tādējādi, kā uzskata Brussels Airlines, uzņēmējdarbības plānā, kura pamatā bija kravas un pasažieru pārvadājumu prognozes, bija jānorāda šīs lidostas attīstības potenciālā ietekme uz satiksmi Briseles lidostā. Brussels Airlines uzsver, ka šāds novērtējums nekad nav veikts. Jebkurā gadījumā, ja šāds novērtējums tiktu veikts, tas pierādītu, ka satiksmes pieaugums Šarleruā lidostā kaitēs satiksmei Briseles lidostā. Kā apgalvo Brussels Airlines, šāds rezultāts atbilstu realitātei – Šarleruā lidostas tirgus daļas palielinājums atbilst lidostas Bruxelles-National tirgus daļas samazinājumam un reisu biežuma samazinājumam un/vai slēgšanai vairākās Brussels Airlines līnijās. Brussels Airlines arī atkārto, ka atbalsts darbībai, kas piešķirts BSCA, nav veicinājis sabiedriskas nozīmes mērķa sasniegšanu. Gluži otrādi – šie pasākumi ir izraisījuši līdzekļu nepareizu izmantošanu un izšķērdēšanu.

Brussels Airlines

Bruxelles-National

Brussels Airlines

Brussels Airlines

Brussels Airlines

Bruxelles-National

Brussels Airlines

Brussels Airlines

BSCA

ii)   Atbalsta nepieciešamība

| (146) | Brussels Airlines atgādina, ka attiecībā uz atbalsta darbībai saņemšanu aviācijas pamatnostādnes paredz, ka lidostas satiksmes apjoms gadā nedrīkst pārsniegt trīs miljonus pasažieru. Brussels Airlines uzsver, ka šī robeža tiek pārsniegta no 2009. gada. Turklāt Brussels Airlines konstatē, ka atbalsts darbībai, kuru saņēma BSCA, laikā no 2002. līdz 2008. gadam nemainījās, lai gan teorētiski BSCA vajadzēja spēt segt arvien lielāku daļu no savām darbības izmaksām. Turklāt no 2009. gada Šarleruā lidostai vajadzēja segt savas darbības izmaksas, un tā nebija piemērota, lai varētu saņemt papildu atbalstu darbībai. |
| --- | --- |

(146)

Brussels Airlines atgādina, ka attiecībā uz atbalsta darbībai saņemšanu aviācijas pamatnostādnes paredz, ka lidostas satiksmes apjoms gadā nedrīkst pārsniegt trīs miljonus pasažieru. Brussels Airlines uzsver, ka šī robeža tiek pārsniegta no 2009. gada. Turklāt Brussels Airlines konstatē, ka atbalsts darbībai, kuru saņēma BSCA, laikā no 2002. līdz 2008. gadam nemainījās, lai gan teorētiski BSCA vajadzēja spēt segt arvien lielāku daļu no savām darbības izmaksām. Turklāt no 2009. gada Šarleruā lidostai vajadzēja segt savas darbības izmaksas, un tā nebija piemērota, lai varētu saņemt papildu atbalstu darbībai.

Brussels Airlines

Brussels Airlines

Brussels Airlines

BSCA

BSCA

iii)   Atbalsta pasākuma nepiemērotība

| (147) | Kā apgalvo Brussels Airlines, pat ja pierādītu, ka 2008. gadā Šarleruā lidostai vēl bija nepieciešams atbalsts darbībai, ir skaidrs, ka valsts finansējums BSCA, izmantojot valsts atbalsta pasākumus, bija nepiemērota politika, jo Šarleruā lidosta nebija rentabla. Turklāt Brussels Airlines uzsver, ka visiem attiecīgajiem pasākumiem bija nepiemērots raksturs, jo Valonijas reģions necentās a priori apkopot informāciju, lai varētu salīdzināt šos atbalsta pasākumus ar pasākumiem, kuri mazāk traucētu konkurenci. |
| --- | --- |

(147)

Kā apgalvo Brussels Airlines, pat ja pierādītu, ka 2008. gadā Šarleruā lidostai vēl bija nepieciešams atbalsts darbībai, ir skaidrs, ka valsts finansējums BSCA, izmantojot valsts atbalsta pasākumus, bija nepiemērota politika, jo Šarleruā lidosta nebija rentabla. Turklāt Brussels Airlines uzsver, ka visiem attiecīgajiem pasākumiem bija nepiemērots raksturs, jo Valonijas reģions necentās a priori apkopot informāciju, lai varētu salīdzināt šos atbalsta pasākumus ar pasākumiem, kuri mazāk traucētu konkurenci.

Brussels Airlines

BSCA

Brussels Airlines

a priori

iv)   Konkurences izkropļojums

| (148) | Brussels Airlines atgādina, ka Šarleruā lidosta atrodas tajā pašā apkalpošanas zonā, kurā Briseles lidosta, un ka Briseles lidostai analizējamajā periodā vēl bija pieejama jauda. Turklāt Brussels Airlines uzsver, ka pēdējos gados pasažieru skaits Šarleruā lidostā palielinājās, bet lidostā Bruxelles-National tas nemainījās vai pat samazinājās, neraugoties uz to, ka gaisa satiksme visās Eiropas valstīs kopumā palielinājās. |
| --- | --- |

(148)

Brussels Airlines atgādina, ka Šarleruā lidosta atrodas tajā pašā apkalpošanas zonā, kurā Briseles lidosta, un ka Briseles lidostai analizējamajā periodā vēl bija pieejama jauda. Turklāt Brussels Airlines uzsver, ka pēdējos gados pasažieru skaits Šarleruā lidostā palielinājās, bet lidostā Bruxelles-National tas nemainījās vai pat samazinājās, neraugoties uz to, ka gaisa satiksme visās Eiropas valstīs kopumā palielinājās.

Brussels Airlines

Brussels Airlines

Bruxelles-National

4.1.3.   Aviosabiedrību pārstāvju asociācija (BAR)

Aviosabiedrību pārstāvju asociācija (BAR

a)   Piezīmes, kas saņemtas pēc 2012. gada paplašināšanas lēmuma

| (149) | BAR apgalvo, ka Briseles lidostā izmaksas par termināļa pakalpojumiem (maksas), izmaksas, kas saistītas ar drošību, vairākas izmaksas apsardzes jomā un ugunsdzēsības pakalpojumu izmaksas sedz lietotāji, bet reģionālajās lidostās tās apmaksā lidostas vai reģionālās iestādes. Kā apgalvo BAR, tas rada būtiskas priekšrocības reģionālajām lidostām. |
| --- | --- |

(149)

BAR apgalvo, ka Briseles lidostā izmaksas par termināļa pakalpojumiem (maksas), izmaksas, kas saistītas ar drošību, vairākas izmaksas apsardzes jomā un ugunsdzēsības pakalpojumu izmaksas sedz lietotāji, bet reģionālajās lidostās tās apmaksā lidostas vai reģionālās iestādes. Kā apgalvo BAR, tas rada būtiskas priekšrocības reģionālajām lidostām.

BAR

BAR

b)   Piezīmes, kas saņemtas pēc aviācijas pamatnostādņu par valsts atbalstu lidostām un aviokompānijām publicēšanas

i)   Attiecībā uz konkurences izkropļojumu, ko rada atbalsts darbībai, kuru saņem Briseles Dienvidu–Šarleruā lidosta (BSCA)

BSCA

| (150) | BAR īsumā atgādina par attiecīgā atbalsta raksturu – atbalsts darbībai, kuru saņem BSCA un izmaksā Valonijas reģions, “iespējams, vismaz daļēji tiek nodots Ryanair”. |
| --- | --- |

(150)

BAR īsumā atgādina par attiecīgā atbalsta raksturu – atbalsts darbībai, kuru saņem BSCA un izmaksā Valonijas reģions, “iespējams, vismaz daļēji tiek nodots Ryanair”.

BAR

BSCA

Ryanair

| (151) | BAR pauž, ka Komisija, paziņojot, ka vēlas piemērot aviācijas pamatnostādnēs minētos principus “visās lietās, kas attiecas uz lidostām piešķirto atbalstu darbībai, pat ja šis atbalsts piešķirts pirms 2014. gada 4. aprīļa”, nonāk pretrunā juridiskās noteiktības principam un izmanto pieeju, kas neatbilst tai, kuru Komisija ieteica 2002. gadā paziņojumā par noteikumiem, kas piemērojami nelikumīga valsts atbalsta novērtēšanai, jo, kā apgalvo BAR, tajā ir noteikts, ka atbalsts jāpārbauda “attiecībā uz noteikumiem, kas ir spēkā šā atbalsta piešķiršanas datumā”. BAR arī uzskata, ka šādas izmaiņas Komisijas politikā vienlaikus pārkāpj motivācijas principu, jo Komisija nepaskaidro, kādēļ izmaiņām aviācijas nozarē būtu jāietekmē izmeklēšana par iepriekš piešķirtu atbalstu darbībai, ne arī to, kādēļ tiek analizēts tikai šāda veida atbalsts, nevis arī atbalsts, kas iepriekš piešķirts darbības sākšanai vai ieguldījumiem. Šajā jautājumā BAR uzsver, ka gadījumā, ja Komisija atzītu kādu iepriekš piešķirtu atbalstu par saderīgu ar iekšējo tirgu, kaut arī sākumā būtu lēmusi citādi, izveidotos pretruna ne tikai attiecībā uz iepriekš minētajiem vispārīgajiem principiem, bet arī labas pārvaldības un tiesiskās paļāvības principiem. |
| --- | --- |

(151)

BAR pauž, ka Komisija, paziņojot, ka vēlas piemērot aviācijas pamatnostādnēs minētos principus “visās lietās, kas attiecas uz lidostām piešķirto atbalstu darbībai, pat ja šis atbalsts piešķirts pirms 2014. gada 4. aprīļa”, nonāk pretrunā juridiskās noteiktības principam un izmanto pieeju, kas neatbilst tai, kuru Komisija ieteica 2002. gadā paziņojumā par noteikumiem, kas piemērojami nelikumīga valsts atbalsta novērtēšanai, jo, kā apgalvo BAR, tajā ir noteikts, ka atbalsts jāpārbauda “attiecībā uz noteikumiem, kas ir spēkā šā atbalsta piešķiršanas datumā”. BAR arī uzskata, ka šādas izmaiņas Komisijas politikā vienlaikus pārkāpj motivācijas principu, jo Komisija nepaskaidro, kādēļ izmaiņām aviācijas nozarē būtu jāietekmē izmeklēšana par iepriekš piešķirtu atbalstu darbībai, ne arī to, kādēļ tiek analizēts tikai šāda veida atbalsts, nevis arī atbalsts, kas iepriekš piešķirts darbības sākšanai vai ieguldījumiem. Šajā jautājumā BAR uzsver, ka gadījumā, ja Komisija atzītu kādu iepriekš piešķirtu atbalstu par saderīgu ar iekšējo tirgu, kaut arī sākumā būtu lēmusi citādi, izveidotos pretruna ne tikai attiecībā uz iepriekš minētajiem vispārīgajiem principiem, bet arī labas pārvaldības un tiesiskās paļāvības principiem.

BAR

BAR

BAR

BAR

| (152) | Kā apgalvo BAR, attiecīgie atbalsta pasākumi, tostarp tie, kas iepriekš piešķirti BSCA, nav saderīgi ar iekšējo tirgu, arī gadījumā, ja tos pārbauda attiecībā uz aviācijas pamatnostādņu noteikumiem, šādu iemeslu dēļ:






  — | atbalsta pasākumi nav nepieciešami – BSCA bija pārsniegusi viena miljona pasažieru robežu, jo uzņēma sešus miljonus, tāpēc tai bija jāspēj pašai segt savas ekspluatācijas izmaksas. Jebkurā gadījumā šo atbalstu darbībai nevar atzīt par saderīgu, jo iepriekšējā periodā BSCA bija reģistrējusi trīs miljonus pasažieru, ne arī par nepieciešamu, jo BSCA bija arī jāspēj pašai segt savas ekspluatācijas izmaksas, |
| --- | --- | --- |

(152)

Kā apgalvo BAR, attiecīgie atbalsta pasākumi, tostarp tie, kas iepriekš piešķirti BSCA, nav saderīgi ar iekšējo tirgu, arī gadījumā, ja tos pārbauda attiecībā uz aviācijas pamatnostādņu noteikumiem, šādu iemeslu dēļ:

BAR

BSCA

—

atbalsta pasākumi nav nepieciešami – BSCA bija pārsniegusi viena miljona pasažieru robežu, jo uzņēma sešus miljonus, tāpēc tai bija jāspēj pašai segt savas ekspluatācijas izmaksas. Jebkurā gadījumā šo atbalstu darbībai nevar atzīt par saderīgu, jo iepriekšējā periodā BSCA bija reģistrējusi trīs miljonus pasažieru, ne arī par nepieciešamu, jo BSCA bija arī jāspēj pašai segt savas ekspluatācijas izmaksas,

BSCA

BSCA

BSCA

| — | šis atbalsts ir un bija konkurences noteikumiem neatbilstošs – kā apgalvo BAR, ņemot vērā to, ka BSCA atrodas tajā pašā apkalpošanas zonā, kurā lidosta Bruxelles-National, kurai bija rezerves jauda, Valonijas reģionam vajadzēja to ņemt vērā, piešķirot atbalstu, bet tā nenotika. |
| --- | --- |

—

šis atbalsts ir un bija konkurences noteikumiem neatbilstošs – kā apgalvo BAR, ņemot vērā to, ka BSCA atrodas tajā pašā apkalpošanas zonā, kurā lidosta Bruxelles-National, kurai bija rezerves jauda, Valonijas reģionam vajadzēja to ņemt vērā, piešķirot atbalstu, bet tā nenotika.

BAR

BSCA

Bruxelles-National

ii)   Papildu piezīmes attiecībā uz vienlīdzīgiem konkurences apstākļiem

| (153) | Kā apgalvo BAR, ja BSCA uzskata, ka ir jāatļauj atbalsts, kas paredzēts noteiktu sabiedrisko pakalpojumu sniegšanai lidostā, tie būtu jāsalīdzina ar tādiem pašiem pakalpojumiem, kas tiek sniegti lidostā Bruxelles-National. Vēl BAR uzsver, ka vairāki pakalpojumi, kas tiek sniegti BSCA, tiek atzīti par sabiedriskiem pakalpojumiem, bet par tādiem tie netiek atzīti lidostā Bruxelles-National. |
| --- | --- |

(153)

Kā apgalvo BAR, ja BSCA uzskata, ka ir jāatļauj atbalsts, kas paredzēts noteiktu sabiedrisko pakalpojumu sniegšanai lidostā, tie būtu jāsalīdzina ar tādiem pašiem pakalpojumiem, kas tiek sniegti lidostā Bruxelles-National. Vēl BAR uzsver, ka vairāki pakalpojumi, kas tiek sniegti BSCA, tiek atzīti par sabiedriskiem pakalpojumiem, bet par tādiem tie netiek atzīti lidostā Bruxelles-National.

BAR

BSCA

Bruxelles-National

BAR

BSCA

Bruxelles-National

| (154) | BAR norāda uz to, ka lidostas maksas iekasēšana nedrīkst radīt lietotājus diskriminējošu situāciju. Jo īpaši BAR atsaucas uz lidostas maksas atlaidēm, kuras saņem Ryanair, bet nesaņem citas aviosabiedrības, kas darbojas šajā lidostā, un uz to, ka lidostas maksa lidostā Bruxelles-National ir ievērojami augstāka. |
| --- | --- |

(154)

BAR norāda uz to, ka lidostas maksas iekasēšana nedrīkst radīt lietotājus diskriminējošu situāciju. Jo īpaši BAR atsaucas uz lidostas maksas atlaidēm, kuras saņem Ryanair, bet nesaņem citas aviosabiedrības, kas darbojas šajā lidostā, un uz to, ka lidostas maksa lidostā Bruxelles-National ir ievērojami augstāka.

BAR

BAR

Ryanair

Bruxelles-National

| (155) | BAR atgādina, ka pēc Briseles lidostas privatizēšanas tās sniegtie pakalpojumi vairs netiek nepārprotami atzīti par publiskajai jomai atbilstīgiem. Šie pakalpojumi ir “reglamentētās darbības”, attiecībā uz kurām maksa, ko maksā lietotāji vai lidostas pasažieri, tiek kontrolēta, izmantojot īpašu formulu. |
| --- | --- |

(155)

BAR atgādina, ka pēc Briseles lidostas privatizēšanas tās sniegtie pakalpojumi vairs netiek nepārprotami atzīti par publiskajai jomai atbilstīgiem. Šie pakalpojumi ir “reglamentētās darbības”, attiecībā uz kurām maksa, ko maksā lietotāji vai lidostas pasažieri, tiek kontrolēta, izmantojot īpašu formulu.

BAR

| (156) | Turklāt BAR arī vērš Komisijas uzmanību uz iespēju, ka tiek maksātas šķērssubsīdijas, jo Ryanair darbojas vienlaikus gan Šarleruā, gan lidostā Bruxelles-National. Ja šāds pieņēmums izrādīsies pareizs, nepārprotami būs izkropļota konkurence. |
| --- | --- |

(156)

Turklāt BAR arī vērš Komisijas uzmanību uz iespēju, ka tiek maksātas šķērssubsīdijas, jo Ryanair darbojas vienlaikus gan Šarleruā, gan lidostā Bruxelles-National. Ja šāds pieņēmums izrādīsies pareizs, nepārprotami būs izkropļota konkurence.

BAR

Ryanair

Bruxelles-National

4.1.4.   Eiropas aviosabiedrību asociācija (AEA)

Eiropas aviosabiedrību asociācija (AEA

a)   Piezīmes, kas saņemtas pēc 2012. gada paplašināšanas lēmuma

| (157) | AEA apgalvo, ka subsīdijas, kas piešķirtas reģionālajām lidostām, ir pieņemamas tikai gadījumā, ja tās izmanto visi lidostas lietotāji bez jebkādas diskriminācijas un tās neizkropļo konkurenci starp lidostām, kas atrodas vienā un tajā pašā apkalpošanas zonā. AEA atzīst, ka lidostas drīkst pielāgot infrastruktūru, lai apmierinātu specifiskas lietotāju vajadzības, ja tiek ievēroti pārredzamības, saistības ar izmaksām un nediskriminācijas principi. |
| --- | --- |

(157)

AEA apgalvo, ka subsīdijas, kas piešķirtas reģionālajām lidostām, ir pieņemamas tikai gadījumā, ja tās izmanto visi lidostas lietotāji bez jebkādas diskriminācijas un tās neizkropļo konkurenci starp lidostām, kas atrodas vienā un tajā pašā apkalpošanas zonā. AEA atzīst, ka lidostas drīkst pielāgot infrastruktūru, lai apmierinātu specifiskas lietotāju vajadzības, ja tiek ievēroti pārredzamības, saistības ar izmaksām un nediskriminācijas principi.

AEA

AEA

4.1.5.   Air France

Air France

a)   Piezīmes, kas saņemtas pēc 2012. gada paplašināšanas lēmuma

| (158) | Air France prasa, lai Komisija neapstiprina to, ko tā uzskata par atbalstu darbībai, kas traucē konkurenci starp aviopārvadātājiem un lidostām. Air France uzskata, ka Komisijai jāveic pilnīgs salīdzinājums starp maksu, kuru piemēro Šarleruā lidostā, un to, kuru piemēro lidostās tajā pašā apkalpošanas zonā, jo īpaši lidostā Bruxelles-National. |
| --- | --- |

(158)

Air France prasa, lai Komisija neapstiprina to, ko tā uzskata par atbalstu darbībai, kas traucē konkurenci starp aviopārvadātājiem un lidostām. Air France uzskata, ka Komisijai jāveic pilnīgs salīdzinājums starp maksu, kuru piemēro Šarleruā lidostā, un to, kuru piemēro lidostās tajā pašā apkalpošanas zonā, jo īpaši lidostā Bruxelles-National.

Air France

Air France

Bruxelles-National

| (159) | Turklāt Air France apstrīd aviācijas pamatnostādņu piemērošanu ar atpakaļejošu spēku lietām par atbalstu lidostu ekspluatācijai, pat gadījumā, ja atbalsts izmaksāts pirms šo pamatnostādņu publicēšanas, vairāku iemeslu dēļ:






  — | kā apgalvo Air France, aviācijas pamatnostādņu piemērošana ar atpakaļejošu spēku aizsargā nepakļāvīgos dalībniekus, leģitimējot rīcību, kas nav bijusi atbilstoša noteikumiem tās īstenošanas laikā. Savukārt šāda pieeja soda dalībniekus, kuri izpildīja iepriekšējo pamatnostādņu prasības, atturoties pieņemt valsts līdzekļus, |
| --- | --- | --- |

(159)

Turklāt Air France apstrīd aviācijas pamatnostādņu piemērošanu ar atpakaļejošu spēku lietām par atbalstu lidostu ekspluatācijai, pat gadījumā, ja atbalsts izmaksāts pirms šo pamatnostādņu publicēšanas, vairāku iemeslu dēļ:

Air France

—

kā apgalvo Air France, aviācijas pamatnostādņu piemērošana ar atpakaļejošu spēku aizsargā nepakļāvīgos dalībniekus, leģitimējot rīcību, kas nav bijusi atbilstoša noteikumiem tās īstenošanas laikā. Savukārt šāda pieeja soda dalībniekus, kuri izpildīja iepriekšējo pamatnostādņu prasības, atturoties pieņemt valsts līdzekļus,

Air France

| — | aviācijas pamatnostādņu piemērošana ar atpakaļejošu spēku ekspluatācijas atbalstam, kas piešķirts lidostām, ir pretrunā vispārīgajiem tiesību principiem un Eiropas judikatūrai. |
| --- | --- |

—

aviācijas pamatnostādņu piemērošana ar atpakaļejošu spēku ekspluatācijas atbalstam, kas piešķirts lidostām, ir pretrunā vispārīgajiem tiesību principiem un Eiropas judikatūrai.

| (160) | Air France apgalvo, ka jaunās pamatnostādnes esot labvēlīgas jaunajiem dalībniekiem un kaitējot vēsturiskajiem dalībniekiem. Būtībā, ļaujot jaunai aviosabiedrībai apmaksāt vienīgi ar tās darbību saistītās papildu izmaksas, tiek diskriminēti vēsturiskie lidostas pārvadātāji, kuriem jāmaksā lielāka maksa. |
| --- | --- |

(160)

Air France apgalvo, ka jaunās pamatnostādnes esot labvēlīgas jaunajiem dalībniekiem un kaitējot vēsturiskajiem dalībniekiem. Būtībā, ļaujot jaunai aviosabiedrībai apmaksāt vienīgi ar tās darbību saistītās papildu izmaksas, tiek diskriminēti vēsturiskie lidostas pārvadātāji, kuriem jāmaksā lielāka maksa.

Air France

| (161) | Visbeidzot, Air France atgādina, ka, lai gan nosacījums par nediskriminējošu piekļuvi lidostas infrastruktūrai var šķist teorētiski viegli izpildāms, praktiski tas notiek citādi, noteiktus ekspluatācijas modeļus apzināti padarot mazāk labvēlīgus. |
| --- | --- |

(161)

Visbeidzot, Air France atgādina, ka, lai gan nosacījums par nediskriminējošu piekļuvi lidostas infrastruktūrai var šķist teorētiski viegli izpildāms, praktiski tas notiek citādi, noteiktus ekspluatācijas modeļus apzināti padarot mazāk labvēlīgus.

Air France

4.1.6.   BSCA

BSCA

a)   Piezīmes, kas saņemtas pēc 2012. gada paplašināšanas lēmuma

| (162) | BSCA aicina Komisiju slēgt izmeklēšanu, pamatojot ar tai par labu vai tās komerciālajiem partneriem par labu izmaksāta valsts atbalsta neesību. |
| --- | --- |

(162)

BSCA aicina Komisiju slēgt izmeklēšanu, pamatojot ar tai par labu vai tās komerciālajiem partneriem par labu izmaksāta valsts atbalsta neesību.

BSCA

| (163) | Vispirms BSCA apgalvo, ka laikā, kas aizritējis kopš lietas sākuma, BSCA kopumā un lietotājiem varēja rasties tiesiskā paļāvība. BSCA atgādina, ka Komisija jau pirmās izmeklēšanas laikā tika informēta par mehānismu, kuru Valonijas reģions un BSCA izveidoja 1991. gadā saistībā ar koncesijas nolīgumu un tā turpmākajiem grozījumiem, kas ļāva pieņemt 2004. gada lēmumu. BSCA tāpēc apstrīd pasākumu piemērošanas jomas paplašināšanu, kuru pārbauda Komisija. |
| --- | --- |

(163)

Vispirms BSCA apgalvo, ka laikā, kas aizritējis kopš lietas sākuma, BSCA kopumā un lietotājiem varēja rasties tiesiskā paļāvība. BSCA atgādina, ka Komisija jau pirmās izmeklēšanas laikā tika informēta par mehānismu, kuru Valonijas reģions un BSCA izveidoja 1991. gadā saistībā ar koncesijas nolīgumu un tā turpmākajiem grozījumiem, kas ļāva pieņemt 2004. gada lēmumu. BSCA tāpēc apstrīd pasākumu piemērošanas jomas paplašināšanu, kuru pārbauda Komisija.

BSCA

BSCA

BSCA

BSCA

BSCA

| (164) | BSCA vērš Komisijas uzmanību uz reģionālo lidostu lielo nozīmi tādās jomās kā ekonomikas un sociālā attīstība, reģiona pieejamība un tūrisms. BSCA uzskata, ka gaisa transporta liberalizācija ir ļāvusi rasties jaunai pasažieru kategorijai, kas izmanto city trips un veic īslaicīgus ceļojumus ģimenes apstākļu dēļ, kā arī jauniem zemo cenu ekonomikas modeļiem, kas apmierina šo jauno pieprasījumu. Turklāt BSCA uzskata, ka pastāv tikai ļoti nenozīmīga konkurence ar lidostu Bruxelles-National. Šajā ziņā BSCA uzsver, ka agrākajai aviolīnijas atvēršanai starp Dublinu un Briseles Dienvidu–Šarleruā lidostu bijusi vairāk nekā ierobežota ietekme uz lidostu Bruxelles-National. (85)
  BSCA pamato savus panākumus ar dinamisko politiku, ko pēdējos gados īstenojušas Valonijas iestādes, kā arī ar infrastruktūras elastīgumu un lidostas komandu dinamismu. |
| --- | --- |

(164)

BSCA vērš Komisijas uzmanību uz reģionālo lidostu lielo nozīmi tādās jomās kā ekonomikas un sociālā attīstība, reģiona pieejamība un tūrisms. BSCA uzskata, ka gaisa transporta liberalizācija ir ļāvusi rasties jaunai pasažieru kategorijai, kas izmanto city trips un veic īslaicīgus ceļojumus ģimenes apstākļu dēļ, kā arī jauniem zemo cenu ekonomikas modeļiem, kas apmierina šo jauno pieprasījumu. Turklāt BSCA uzskata, ka pastāv tikai ļoti nenozīmīga konkurence ar lidostu Bruxelles-National. Šajā ziņā BSCA uzsver, ka agrākajai aviolīnijas atvēršanai starp Dublinu un Briseles Dienvidu–Šarleruā lidostu bijusi vairāk nekā ierobežota ietekme uz lidostu Bruxelles-National. (85)
  BSCA pamato savus panākumus ar dinamisko politiku, ko pēdējos gados īstenojušas Valonijas iestādes, kā arī ar infrastruktūras elastīgumu un lidostas komandu dinamismu.

BSCA

BSCA

city trips

BSCA

Bruxelles-National

BSCA

Bruxelles-National

85

BSCA

| (165) | Attiecībā uz sabiedriskas nozīmes pakalpojumiem BSCA atgādina, ka no 1991. gada tā saņēma kompensāciju par sabiedriskas nozīmes pakalpojumiem, kas definēti ar Valonijas valsts iestādēm noslēgtās specifikācijas 25. punktā. BSCA apstrīd analīzi, ko Komisija veica 2012. gada 21. marta lēmumā, noliedzot, ka tās darbība nebūtu saistīta ar ekonomiku. Apsaimniekotājs uzskata, ka šī analīze liecina, no vienas puses, par Komisijas nostājas maiņu, salīdzinot ar līdzšinējo lēmumu pieņemšanas praksi, un, no otras puses, par starptautisko un ES tiesību aktu nepārzināšanu attiecībā uz apsardzi un drošību transporta nozarē. BSCA atgādina Komisijai, ka šo sabiedriskas nozīmes pakalpojumu, kurus iepriekš nodrošināja administrācija, tālāknodošanas iemesli ir saistīti ar centieniem nodrošināt pareizu pārvaldību un elastību. Tāpēc kompensācija, kuru izmaksā Valonijas iestādes, ir ierobežota, pamatota ar zemākām izmaksām un nerada nekādas priekšrocības BSCA. Nolūkā novērst jebkādu pārmērīgu kompensēšanu ir izveidota kontroles sistēma. |
| --- | --- |

(165)

Attiecībā uz sabiedriskas nozīmes pakalpojumiem BSCA atgādina, ka no 1991. gada tā saņēma kompensāciju par sabiedriskas nozīmes pakalpojumiem, kas definēti ar Valonijas valsts iestādēm noslēgtās specifikācijas 25. punktā. BSCA apstrīd analīzi, ko Komisija veica 2012. gada 21. marta lēmumā, noliedzot, ka tās darbība nebūtu saistīta ar ekonomiku. Apsaimniekotājs uzskata, ka šī analīze liecina, no vienas puses, par Komisijas nostājas maiņu, salīdzinot ar līdzšinējo lēmumu pieņemšanas praksi, un, no otras puses, par starptautisko un ES tiesību aktu nepārzināšanu attiecībā uz apsardzi un drošību transporta nozarē. BSCA atgādina Komisijai, ka šo sabiedriskas nozīmes pakalpojumu, kurus iepriekš nodrošināja administrācija, tālāknodošanas iemesli ir saistīti ar centieniem nodrošināt pareizu pārvaldību un elastību. Tāpēc kompensācija, kuru izmaksā Valonijas iestādes, ir ierobežota, pamatota ar zemākām izmaksām un nerada nekādas priekšrocības BSCA. Nolūkā novērst jebkādu pārmērīgu kompensēšanu ir izveidota kontroles sistēma.

BSCA

BSCA

BSCA

BSCA

| (166) | Attiecībā uz kapitāla palielināšanu BSCA atgādina, ka Komisija to nekādi nav apšaubījusi pirmās izmeklēšanas laikā, un uzskata, ka tā atbilst principam par privātu ieguldītāju tirgus ekonomikas apstākļos. Apsaimniekotājs piebilst, ka lēmums par šo palielināšanu tika pieņemts, pamatojoties uz ticamu un reālistisku uzņēmējdarbības plānu, un ka tā pamatā bija vajadzības, ko radīja ievērojama darbības attīstība. Šajā jomā BSCA uzsver – Komisija jau 2004. gadā norādīja, ka 2003. gadā sasniegtie rezultāti bija labāki nekā 2001. gada uzņēmējdarbības plānā paredzētie. Arī BSCA pārvadāto pasažieru skaits un saimnieciskās darbības ieņēmumi 2011. gadā pārsniedza aplēses, kas bija iekļautas tajā pašā uzņēmējdarbības plānā. Visbeidzot, BSCA darbības attīstība partnerībā ar Ryanair, kā apgalvo BSCA, ļāva SOWAER izmantot BSCA sasniegtos labos rezultātus, lai nodrošinātu būtisku kapitāla pieaugumu, 2009. gadā pārdodot daļu akciju. |
| --- | --- |

(166)

Attiecībā uz kapitāla palielināšanu BSCA atgādina, ka Komisija to nekādi nav apšaubījusi pirmās izmeklēšanas laikā, un uzskata, ka tā atbilst principam par privātu ieguldītāju tirgus ekonomikas apstākļos. Apsaimniekotājs piebilst, ka lēmums par šo palielināšanu tika pieņemts, pamatojoties uz ticamu un reālistisku uzņēmējdarbības plānu, un ka tā pamatā bija vajadzības, ko radīja ievērojama darbības attīstība. Šajā jomā BSCA uzsver – Komisija jau 2004. gadā norādīja, ka 2003. gadā sasniegtie rezultāti bija labāki nekā 2001. gada uzņēmējdarbības plānā paredzētie. Arī BSCA pārvadāto pasažieru skaits un saimnieciskās darbības ieņēmumi 2011. gadā pārsniedza aplēses, kas bija iekļautas tajā pašā uzņēmējdarbības plānā. Visbeidzot, BSCA darbības attīstība partnerībā ar Ryanair, kā apgalvo BSCA, ļāva SOWAER izmantot BSCA sasniegtos labos rezultātus, lai nodrošinātu būtisku kapitāla pieaugumu, 2009. gadā pārdodot daļu akciju.

BSCA

BSCA

BSCA

BSCA

Ryanair

BSCA

SOWAER

BSCA

4.2.   Ieinteresēto personu piezīmes attiecībā uz pasākumiem par labu Ryanair

Ieinteresēto personu piezīmes attiecībā uz pasākumiem par labu Ryanair

4.2.1.   Britannia

Britannia

(Piezīmes, kas saņemtas pēc 2002. gada sākšanas lēmuma)

| (167) | Aviosabiedrība Britannia uzskata, ka ir normāli, ja lidostas spēj piedāvāt mārketinga atbalstu un atlaides atkarībā no aviosabiedrību nodrošinātā pasažieru skaita, it īpaši, ja tās ir lidostas, kas vēl nav labi izveidotas. Tomēr šīm priekšrocībām jābūt samērīgām, reālistiskām un ierobežotām laikā. Britannia pauž bažas par nevienlīdzību, kas šajā gadījumā ir radīta starp konkurējošām aviosabiedrībām. Lidostas nodokļi ir nevienādi un neatbilstoši, kaut arī zemo cenu aviosabiedrības tādā pašā veidā kā citas sabiedrības izmanto skrejceļus, termināļus un drošības ierīces. |
| --- | --- |

(167)

Aviosabiedrība Britannia uzskata, ka ir normāli, ja lidostas spēj piedāvāt mārketinga atbalstu un atlaides atkarībā no aviosabiedrību nodrošinātā pasažieru skaita, it īpaši, ja tās ir lidostas, kas vēl nav labi izveidotas. Tomēr šīm priekšrocībām jābūt samērīgām, reālistiskām un ierobežotām laikā. Britannia pauž bažas par nevienlīdzību, kas šajā gadījumā ir radīta starp konkurējošām aviosabiedrībām. Lidostas nodokļi ir nevienādi un neatbilstoši, kaut arī zemo cenu aviosabiedrības tādā pašā veidā kā citas sabiedrības izmanto skrejceļus, termināļus un drošības ierīces.

Britannia

Britannia

4.2.2.   Scandinavian Airlines

Scandinavian Airlines

(Piezīmes, kas saņemtas pēc 2002. gada sākšanas lēmuma)

| (168) | SAS atgādina, ka ierobežojumu atcelšana Eiropas gaisa telpā radīja pastiprinātu konkurenci starp tradicionālajām aviosabiedrībām un ļāva izveidot arī jaunas sabiedrības, kas izstrādāja jaunas uzņēmējdarbības koncepcijas. Būtiskākais ir tas, ka šai konkurencei jāatbilst tiesību aktu kopumam, ko piemēro pārredzami un nediskriminējoši. |
| --- | --- |

(168)

SAS atgādina, ka ierobežojumu atcelšana Eiropas gaisa telpā radīja pastiprinātu konkurenci starp tradicionālajām aviosabiedrībām un ļāva izveidot arī jaunas sabiedrības, kas izstrādāja jaunas uzņēmējdarbības koncepcijas. Būtiskākais ir tas, ka šai konkurencei jāatbilst tiesību aktu kopumam, ko piemēro pārredzami un nediskriminējoši.

SAS

4.2.3.   KLM Royal Dutch Airline

KLM Royal Dutch Airline

(Piezīmes, kas saņemtas pēc 2002. gada sākšanas lēmuma)

| (169) | KLM paskaidro, ka zemo cenu aviosabiedrības un tradicionālās aviosabiedrības piedāvā atšķirīgus produktus un katrai no tām ir savs “pamatojums” gan komerciālajā, gan operatīvajā plānā. Zemo cenu aviosabiedrības parasti neizmanto lielās lidostas, kuru loģistika var būt smagnēja un izmantošanas izmaksas – augstas; tās darbojas, izmantojot reģionālās platformas, kas nodrošina ātras rotācijas iespējas par zemāku cenu. Šīs izmaiņas nav apšaubāmas, taču tās nevar pamatot atbalsta sniegšanu. Kā apgalvo KLM, priekšrocības, ko Ryanair saņēma Šarleruā, būtiski pārsniedza tās, kas atļautas saskaņā ar LESD 107. panta 1. punktu, un atlīdzība, kurai Ryanair piekrita un kura paredzēja izvietot noteiktu gaisa kuģu skaitu bāzē Šarleruā lidostā, nekādi neizmaina šo faktu. |
| --- | --- |

(169)

KLM paskaidro, ka zemo cenu aviosabiedrības un tradicionālās aviosabiedrības piedāvā atšķirīgus produktus un katrai no tām ir savs “pamatojums” gan komerciālajā, gan operatīvajā plānā. Zemo cenu aviosabiedrības parasti neizmanto lielās lidostas, kuru loģistika var būt smagnēja un izmantošanas izmaksas – augstas; tās darbojas, izmantojot reģionālās platformas, kas nodrošina ātras rotācijas iespējas par zemāku cenu. Šīs izmaiņas nav apšaubāmas, taču tās nevar pamatot atbalsta sniegšanu. Kā apgalvo KLM, priekšrocības, ko Ryanair saņēma Šarleruā, būtiski pārsniedza tās, kas atļautas saskaņā ar LESD 107. panta 1. punktu, un atlīdzība, kurai Ryanair piekrita un kura paredzēja izvietot noteiktu gaisa kuģu skaitu bāzē Šarleruā lidostā, nekādi neizmaina šo faktu.

KLM

KLM

Ryanair

Ryanair

4.2.4.   Air France

Air France

(Piezīmes, kas saņemtas pēc 2002. gada sākšanas lēmuma)

| (170) | Air France uzskata, ka Ryanair piemērotās maksas atlaides un to apmaksāšana no Valonijas reģiona un BSCA līdzekļiem diskriminēja Ryanair konkurentus, kuri nodrošināja savienojumus Kopienas iekšējā tirgū. Nolaišanās maksas atlaide ļāva Ryanair samazināt ekspluatācijas izmaksas un faktiski padarīja šo aviosabiedrību konkurētspējīgāku par konkurentiem ne tikai attiecībā uz reisiem, kurus tā ekspluatēja, izlidojot vai ielidojot Šarleruā, bet arī visā Ryanair tīklā. Valonijas reģiona apņemšanās šīs izmaksas kompensēt arī ir uzskatāma par priekšrocību, kas nodrošināja Ryanair stabilus ekspluatācijas apstākļus, kaut arī “jebkuras lidostas platformas izmantošanas prakse pierāda, ka komerciālā vide un tiesību sistēma nekad nav nemainīga. Tāpēc lidostas nodokļu summa var viegli palielināties, ja apsaimniekotājs ir spiests finansēt konkrētus pasākumus, iespējams, lai uzņemtu citus pārvadātājus, kas vēlas darboties Šarleruā; arī izmaiņas vides aizsardzības pasākumos var mainīt lidostas izmantošanas nosacījumus”. |
| --- | --- |

(170)

Air France uzskata, ka Ryanair piemērotās maksas atlaides un to apmaksāšana no Valonijas reģiona un BSCA līdzekļiem diskriminēja Ryanair konkurentus, kuri nodrošināja savienojumus Kopienas iekšējā tirgū. Nolaišanās maksas atlaide ļāva Ryanair samazināt ekspluatācijas izmaksas un faktiski padarīja šo aviosabiedrību konkurētspējīgāku par konkurentiem ne tikai attiecībā uz reisiem, kurus tā ekspluatēja, izlidojot vai ielidojot Šarleruā, bet arī visā Ryanair tīklā. Valonijas reģiona apņemšanās šīs izmaksas kompensēt arī ir uzskatāma par priekšrocību, kas nodrošināja Ryanair stabilus ekspluatācijas apstākļus, kaut arī “jebkuras lidostas platformas izmantošanas prakse pierāda, ka komerciālā vide un tiesību sistēma nekad nav nemainīga. Tāpēc lidostas nodokļu summa var viegli palielināties, ja apsaimniekotājs ir spiests finansēt konkrētus pasākumus, iespējams, lai uzņemtu citus pārvadātājus, kas vēlas darboties Šarleruā; arī izmaiņas vides aizsardzības pasākumos var mainīt lidostas izmantošanas nosacījumus”.

Air France

Ryanair

BSCA

Ryanair

Ryanair

Ryanair

Ryanair

4.2.5.   Austrian Airlines

Austrian Airlines

(Piezīmes, kas saņemtas pēc 2002. gada sākšanas lēmuma)

| (171) | Kā apgalvo Austrian Airlines, zemo cenu aviosabiedrību ierašanās izraisīja lidostu un reģionu sacensību par iespējām iegūt subsīdijas, lai varētu piesaistīt minētos pārvadātājus. Šīs izmaiņas lika apšaubīt principu par infrastruktūras izmantošanas kompensēšanu, kaut arī to paredz civilās aviācijas nozares pamatnoteikumi. Piešķirtais atbalsts laika gaitā nesamazinājās, tas nebija atkarīgs no Ryanair reģistrētajiem panākumiem apkalpotajos maršrutos un to izmantoja tikai šī viena aviosabiedrība, tādējādi radot diskrimināciju. Austrian Airlines secina, ka “kooperācija”, kas konstatēta starp Ryanair un Valonijas reģionu, rada būtiskus konkurences izkropļojumus starp aviosabiedrībām un lielākoties ir nesaderīga ar aviācijas iekšējā tirgus pareizu darbību. |
| --- | --- |

(171)

Kā apgalvo Austrian Airlines, zemo cenu aviosabiedrību ierašanās izraisīja lidostu un reģionu sacensību par iespējām iegūt subsīdijas, lai varētu piesaistīt minētos pārvadātājus. Šīs izmaiņas lika apšaubīt principu par infrastruktūras izmantošanas kompensēšanu, kaut arī to paredz civilās aviācijas nozares pamatnoteikumi. Piešķirtais atbalsts laika gaitā nesamazinājās, tas nebija atkarīgs no Ryanair reģistrētajiem panākumiem apkalpotajos maršrutos un to izmantoja tikai šī viena aviosabiedrība, tādējādi radot diskrimināciju. Austrian Airlines secina, ka “kooperācija”, kas konstatēta starp Ryanair un Valonijas reģionu, rada būtiskus konkurences izkropļojumus starp aviosabiedrībām un lielākoties ir nesaderīga ar aviācijas iekšējā tirgus pareizu darbību.

Austrian Airlines

Ryanair

Austrian Airlines

Ryanair

4.2.6.   Šarleruā–Goselī lidostas apkārtējo komūnu iedzīvotāju un iemītnieku asociācija (ARACH)

Šarleruā–Goselī lidostas apkārtējo komūnu iedzīvotāju un iemītnieku asociācija (ARACH

(Piezīmes, kas saņemtas pēc 2002. gada sākšanas lēmuma)

| (172) | ARACH pauž bažas par to, ka Ryanair saņemtais finansiālais atbalsts izraisa “neierobežotu lidostas attīstību” pilsētvidē un ka “gan iedzīvotāji, gan nodokļu maksātāji ir noraizējušies par strīdīga valsts atbalsta piešķiršanu privātam uzņēmumam, jo tādējādi tiek nepareizi izmantoti Valonijas reģiona budžeta līdzekļi”. |
| --- | --- |

(172)

ARACH pauž bažas par to, ka Ryanair saņemtais finansiālais atbalsts izraisa “neierobežotu lidostas attīstību” pilsētvidē un ka “gan iedzīvotāji, gan nodokļu maksātāji ir noraizējušies par strīdīga valsts atbalsta piešķiršanu privātam uzņēmumam, jo tādējādi tiek nepareizi izmantoti Valonijas reģiona budžeta līdzekļi”.

ARACH

Ryanair

neierobežotu lidostas attīstību

4.2.7.   Ieinteresētā persona A

Ieinteresētā persona A

(Piezīmes, kas saņemtas pēc 2002. gada sākšanas lēmuma)

| (173) | Ieinteresētā persona A apgalvo, ka ir “ļoti nobažījusies” par subsīdijām, kuras piešķīrušas publiskās iestādes un kuras ietekmē konkurences apstākļus starp dažādiem transporta veidiem: “Tādējādi sabiedrība Ryanair jo īpaši gūst labumu no valsts subsīdijām maršrutam Šarleruā–Londona, bet tādas nesaņem Eurostar, kuru kopīgi apsaimnieko SNCB, Lielbritānijas dzelzceļš un SNCF. Tomēr abi šie transporta veidi tieši konkurē maršrutā Brisele–Londona. Vienīgi dzelzceļa ekspluatantiem ir jānodrošina sakari visā maršrutā, jāiegādājas iekārtas un vilcēji, jāsamaksā nodevas par infrastruktūru, tuneli utt. Tādējādi tiek traucēta vienlīdzīga attieksme pret konkurentiem.” |
| --- | --- |

(173)

Ieinteresētā persona A apgalvo, ka ir “ļoti nobažījusies” par subsīdijām, kuras piešķīrušas publiskās iestādes un kuras ietekmē konkurences apstākļus starp dažādiem transporta veidiem: “Tādējādi sabiedrība Ryanair jo īpaši gūst labumu no valsts subsīdijām maršrutam Šarleruā–Londona, bet tādas nesaņem Eurostar, kuru kopīgi apsaimnieko SNCB, Lielbritānijas dzelzceļš un SNCF. Tomēr abi šie transporta veidi tieši konkurē maršrutā Brisele–Londona. Vienīgi dzelzceļa ekspluatantiem ir jānodrošina sakari visā maršrutā, jāiegādājas iekārtas un vilcēji, jāsamaksā nodevas par infrastruktūru, tuneli utt. Tādējādi tiek traucēta vienlīdzīga attieksme pret konkurentiem.”

Ryanair

SNCB

SNCF

4.2.8.   Ieinteresētā persona B

Ieinteresētā persona B

(Piezīmes, kas saņemtas pēc 2002. gada sākšanas lēmuma)

| (174) | Ieinteresētā persona B apgalvo, ka Ryanair piešķirtās priekšrocības atvieglo tās izdevumu struktūru un ļauj noteikt zemākas cenas. Šāda prakse ietekmē konkurences apstākļus, kad aviosabiedrības veic lidojumus no Šarleruā vai lidostas Bruxelles-National, neatkarīgi no apkalpotajiem maršrutiem. Konkurence starp aviosabiedrībām, kuras sauc par “zemo cenu” sabiedrībām, nav tikai tāda konkurence, kas jāanalizē katrā maršrutā atsevišķi. Daudziem ceļotājiem galamērķi Venēcijā vai Barselonā ir aizstājami. Tāpēc konkurence notiek visos maršrutos. |
| --- | --- |

(174)

Ieinteresētā persona B apgalvo, ka Ryanair piešķirtās priekšrocības atvieglo tās izdevumu struktūru un ļauj noteikt zemākas cenas. Šāda prakse ietekmē konkurences apstākļus, kad aviosabiedrības veic lidojumus no Šarleruā vai lidostas Bruxelles-National, neatkarīgi no apkalpotajiem maršrutiem. Konkurence starp aviosabiedrībām, kuras sauc par “zemo cenu” sabiedrībām, nav tikai tāda konkurence, kas jāanalizē katrā maršrutā atsevišķi. Daudziem ceļotājiem galamērķi Venēcijā vai Barselonā ir aizstājami. Tāpēc konkurence notiek visos maršrutos.

Ryanair

Bruxelles-National

| (175) | Šis uzņēmums paskaidro, ka tiešās izmaksas, izlidojot no Briseles, ir EUR 32,14 par vienu pasažieri, salīdzinot ar EUR 5 Ryanair, izlidojot no Šarleruā (86). |
| --- | --- |

(175)

Šis uzņēmums paskaidro, ka tiešās izmaksas, izlidojot no Briseles, ir EUR 32,14 par vienu pasažieri, salīdzinot ar EUR 5 Ryanair, izlidojot no Šarleruā (86).

Ryanair

86

| (176) | Pat ja lidlauka pakalpojumi Ryanair ir vairāk ierobežoti nekā citām aviosabiedrībām, šī ieinteresētā persona norāda, ka ļoti daudzi lidlauka pakalpojumi ir vienādi nepieciešami visām aviosabiedrībām. Fakts, ka lidlauka pakalpojumu tirgus lidostā Bruxelles-National ir atvērts konkurencei, apliecina to, ka šo pakalpojumu izmaksas lidostā Bruxelles-National parasti nevarēja būt ievērojami augstākas nekā Šarleruā lidostā. Kopumā pakalpojumu izmaksas ir augstākas mazajās lidostās, salīdzinot ar lielajām, jo uzņēmumiem parasti neizdodas sasniegt kritisko lielumu, radot apjomradītus ietaupījumus. Šī ieinteresētā persona lēš, ka 2003. gadā Ryanair ietaupīja EUR 17 miljonus no reālajām izmaksām, ko radīja lidlauka pakalpojumi un nolaišanās maksa. Tā arī uzskata, ka BSCA neņēma vērā ietekmi, ko radīja Padomes Direktīva 96/67/EK (87), – lidostai pietiekami īsā laikā bija jānodrošina divi miljoni pasažieru gadā, un BSCA bija jāpiemēro minētā direktīva šai robežai un jāatver lidlauka pakalpojumu tirgus citiem uzņēmējiem. |
| --- | --- |

(176)

Pat ja lidlauka pakalpojumi Ryanair ir vairāk ierobežoti nekā citām aviosabiedrībām, šī ieinteresētā persona norāda, ka ļoti daudzi lidlauka pakalpojumi ir vienādi nepieciešami visām aviosabiedrībām. Fakts, ka lidlauka pakalpojumu tirgus lidostā Bruxelles-National ir atvērts konkurencei, apliecina to, ka šo pakalpojumu izmaksas lidostā Bruxelles-National parasti nevarēja būt ievērojami augstākas nekā Šarleruā lidostā. Kopumā pakalpojumu izmaksas ir augstākas mazajās lidostās, salīdzinot ar lielajām, jo uzņēmumiem parasti neizdodas sasniegt kritisko lielumu, radot apjomradītus ietaupījumus. Šī ieinteresētā persona lēš, ka 2003. gadā Ryanair ietaupīja EUR 17 miljonus no reālajām izmaksām, ko radīja lidlauka pakalpojumi un nolaišanās maksa. Tā arī uzskata, ka BSCA neņēma vērā ietekmi, ko radīja Padomes Direktīva 96/67/EK (87), – lidostai pietiekami īsā laikā bija jānodrošina divi miljoni pasažieru gadā, un BSCA bija jāpiemēro minētā direktīva šai robežai un jāatver lidlauka pakalpojumu tirgus citiem uzņēmējiem.

Ryanair

Bruxelles-National

Bruxelles-National

Ryanair

BSCA

87

BSCA

| (177) | BSCA nerīkojās kā privāts ieguldītājs tirgus ekonomikas apstākļos, bet gan pamatojās uz politiskiem un sociāliem apsvērumiem atbilstoši Valonijas reģiona norādījumiem. Iespējams, ka līgums uz 15 gadiem neļāva BSCA nostabilizēties kā rentablam uzņēmumam, tāpēc tai arī turpmāk bija jārisina ekspluatācijas problēmas. Izredzes saņemt atdevi no ieguldījumiem varēja vājināt Ryanair izstāšanās (88). |
| --- | --- |

(177)

BSCA nerīkojās kā privāts ieguldītājs tirgus ekonomikas apstākļos, bet gan pamatojās uz politiskiem un sociāliem apsvērumiem atbilstoši Valonijas reģiona norādījumiem. Iespējams, ka līgums uz 15 gadiem neļāva BSCA nostabilizēties kā rentablam uzņēmumam, tāpēc tai arī turpmāk bija jārisina ekspluatācijas problēmas. Izredzes saņemt atdevi no ieguldījumiem varēja vājināt Ryanair izstāšanās (88).

BSCA

BSCA

Ryanair

88

| (178) | BSCA saņēma maksājumus no Valonijas reģiona, no lidostas nodokļa ieņēmumiem, kas pārsniedza 65 %, vai no bezmaksas infrastruktūras, lai gan Valonijas reģions veica maksājumus SOWAER. Principā visiem Valonijas reģiona maksājumiem vajadzēja aprobežoties ar to izmaksu kompensēšanu, kas saistītas ar sabiedrisko pakalpojumu pienākumiem, kuri bija jāpilda BSCA, un šajā ziņā situācija ir neskaidra. |
| --- | --- |

(178)

BSCA saņēma maksājumus no Valonijas reģiona, no lidostas nodokļa ieņēmumiem, kas pārsniedza 65 %, vai no bezmaksas infrastruktūras, lai gan Valonijas reģions veica maksājumus SOWAER. Principā visiem Valonijas reģiona maksājumiem vajadzēja aprobežoties ar to izmaksu kompensēšanu, kas saistītas ar sabiedrisko pakalpojumu pienākumiem, kuri bija jāpilda BSCA, un šajā ziņā situācija ir neskaidra.

BSCA

SOWAER

BSCA

| (179) | Šis uzņēmums, kas atzina, ka arī dažkārt izmantoja “mārketinga” priekšrocības jaunu galamērķu nodrošināšanai, bet nekad nesaņēma lidostas nodokļa vai lidlauka pakalpojumu izmaksu atlaides, uzskata, ka priekšrocības, kuras Ryanair piešķīra Šarleruā, būtiski pārsniedz vispārpieņemto praksi. Tomēr tas uzskata, ka arī uzņēmās ļoti lielu komerciālo risku, sākot darbību lidostā Bruxelles-National laikā, kad aviosabiedrības Sabena konkurence bija ļoti spēcīga. |
| --- | --- |

(179)

Šis uzņēmums, kas atzina, ka arī dažkārt izmantoja “mārketinga” priekšrocības jaunu galamērķu nodrošināšanai, bet nekad nesaņēma lidostas nodokļa vai lidlauka pakalpojumu izmaksu atlaides, uzskata, ka priekšrocības, kuras Ryanair piešķīra Šarleruā, būtiski pārsniedz vispārpieņemto praksi. Tomēr tas uzskata, ka arī uzņēmās ļoti lielu komerciālo risku, sākot darbību lidostā Bruxelles-National laikā, kad aviosabiedrības Sabena konkurence bija ļoti spēcīga.

Ryanair

Bruxelles-National

Sabena

| (180) | Ar faktu, ka vairāki citi lidostu apsaimniekotāji arī piešķīra priekšrocības Ryanair, nepietiek, lai pierādītu, ka Šarleruā lidosta rīkojās kā privāts ieguldītājs tirgus ekonomikas apstākļos. Uzņēmums atsaucas uz spriedumu lietāSteinike&Weiling (89). |
| --- | --- |

(180)

Ar faktu, ka vairāki citi lidostu apsaimniekotāji arī piešķīra priekšrocības Ryanair, nepietiek, lai pierādītu, ka Šarleruā lidosta rīkojās kā privāts ieguldītājs tirgus ekonomikas apstākļos. Uzņēmums atsaucas uz spriedumu lietāSteinike&Weiling (89).

Ryanair

Steinike&Weiling

89

4.2.9.   Brussels International Airport Company, kas pārveidota par Brussels Airport Company (turpmāk “BAC”)

Brussels International Airport Company, kas pārveidota par Brussels Airport Company (turpmāk “BAC”)

(Piezīmes, kas saņemtas pēc 2002. gada sākšanas lēmuma)

| (181) | Kā apgalvo BAC, BSCA nerīkojās kā privāts ieguldītājs, jo piešķirtās priekšrocības pēc apjoma atšķīrās no citu lidostu piešķirtajām priekšrocībām (90). Fakts, ka Ryanair saņēma priekšrocības citās lidostās, nekādi nav ar to saistīts, jo arī šīs priekšrocības var ietvert valsts atbalstu. |
| --- | --- |

(181)

Kā apgalvo BAC, BSCA nerīkojās kā privāts ieguldītājs, jo piešķirtās priekšrocības pēc apjoma atšķīrās no citu lidostu piešķirtajām priekšrocībām (90). Fakts, ka Ryanair saņēma priekšrocības citās lidostās, nekādi nav ar to saistīts, jo arī šīs priekšrocības var ietvert valsts atbalstu.

BAC

BSCA

90

Ryanair

| (182) | Ieinteresētā persona vērš Komisijas uzmanību uz vairākiem apstākļiem, kas jāņem vērā, analizējot BSCA rentabilitātes potenciālo atdevi, un šķiet, ka tie vidējā termiņā izslēdz peļņas iespējas: |
| --- | --- |

(182)

Ieinteresētā persona vērš Komisijas uzmanību uz vairākiem apstākļiem, kas jāņem vērā, analizējot BSCA rentabilitātes potenciālo atdevi, un šķiet, ka tie vidējā termiņā izslēdz peļņas iespējas:

BSCA

| (183) | BSCA 2002. gada decembrī saņēma no Valonijas reģiona EUR 4 miljonus rekapitalizācijas nolūkam.






  — | BSCA
  “ieguva atbrīvojumu par pusi no maksas, kas bija jāsamaksā Valonijas reģionam par 2001.–2006. gadu. Šī priekšrocība nozīmēja EUR 1 miljonu gadā, kas BSCA tomēr bija jāatmaksā, sākot no 2007. gada”. |
| --- | --- | --- |

(183)

BSCA 2002. gada decembrī saņēma no Valonijas reģiona EUR 4 miljonus rekapitalizācijas nolūkam.

BSCA

—

BSCA
  “ieguva atbrīvojumu par pusi no maksas, kas bija jāsamaksā Valonijas reģionam par 2001.–2006. gadu. Šī priekšrocība nozīmēja EUR 1 miljonu gadā, kas BSCA tomēr bija jāatmaksā, sākot no 2007. gada”.

BSCA

BSCA

| — | Komisijai jāņem vērā izmaksu summa, kas saistīta ar Šarleruā lidostas paplašināšanas darbiem, kuri novērtēti EUR 95 miljonu apmērā, un ar finansēšanas kārtību. Ja šos darbus neapmaksāja BSCA, jāpārbauda nosacījumi, ar kādiem Valonijas reģions nodeva savu infrastruktūru BSCA rīcībā. Šī ieinteresētā persona apšaubīja, ka, ņemot vērā pašreizējo minētās infrastruktūras stāvokli, lidosta var uzņemt pietiekami daudz pasažieru, lai nodrošinātu BSCA finansiālo līdzsvaru. |
| --- | --- |

—

Komisijai jāņem vērā izmaksu summa, kas saistīta ar Šarleruā lidostas paplašināšanas darbiem, kuri novērtēti EUR 95 miljonu apmērā, un ar finansēšanas kārtību. Ja šos darbus neapmaksāja BSCA, jāpārbauda nosacījumi, ar kādiem Valonijas reģions nodeva savu infrastruktūru BSCA rīcībā. Šī ieinteresētā persona apšaubīja, ka, ņemot vērā pašreizējo minētās infrastruktūras stāvokli, lidosta var uzņemt pietiekami daudz pasažieru, lai nodrošinātu BSCA finansiālo līdzsvaru.

BSCA

BSCA

BSCA

| — | Valonijas reģions bez maksas BSCA rīcībā nodeva iekārtas un personālu, kas nepieciešams visām apsardzes darbībām Šarleruā lidostā, proti, pasažieru un bagāžas kontrolei pirms iekāpšanas, kaut arī “parasti apsardzes izmaksas sedz lidostas lietotāji, vai nu samaksājot maksu par apsardzi lidostas apsaimniekotājam, vai samaksājot nodokli gadījumā, ja šos pakalpojumus nodrošina valsts varas iestādes”. |
| --- | --- |

—

Valonijas reģions bez maksas BSCA rīcībā nodeva iekārtas un personālu, kas nepieciešams visām apsardzes darbībām Šarleruā lidostā, proti, pasažieru un bagāžas kontrolei pirms iekāpšanas, kaut arī “parasti apsardzes izmaksas sedz lidostas lietotāji, vai nu samaksājot maksu par apsardzi lidostas apsaimniekotājam, vai samaksājot nodokli gadījumā, ja šos pakalpojumus nodrošina valsts varas iestādes”.

BSCA

4.2.10.   Ieinteresētā persona C

Ieinteresētā persona C

(Piezīmes, kas saņemtas pēc 2012. gada paplašināšanas lēmuma)

| (184) | Ieinteresētā persona C uzskata, ka Valonijas reģiona BSCA un Ryanair piešķirtās priekšrocības apdraud konkurenci un ka Šarleruā lidosta un lidosta Bruxelles-National darbojas vienā un tajā pašā tirgū. |
| --- | --- |

(184)

Ieinteresētā persona C uzskata, ka Valonijas reģiona BSCA un Ryanair piešķirtās priekšrocības apdraud konkurenci un ka Šarleruā lidosta un lidosta Bruxelles-National darbojas vienā un tajā pašā tirgū.

BSCA

Ryanair

Bruxelles-National

| (185) | Ieinteresētā persona C kritizē saikni starp Valonijas reģionu, BSCA un Ryanair, kā arī no tās izrietošās atšķirības attiecībā uz maksu, ko iekasē no aviosabiedrībām Briselē un Šarleruā. Konkrētāk: i) tehniskās apkopes maksa netiek sadalīta starp lietotājiem, un to kompensē Valonijas reģions; ii) nolaišanās maksa ir labvēlīga Ryanair; [...]. |
| --- | --- |

(185)

Ieinteresētā persona C kritizē saikni starp Valonijas reģionu, BSCA un Ryanair, kā arī no tās izrietošās atšķirības attiecībā uz maksu, ko iekasē no aviosabiedrībām Briselē un Šarleruā. Konkrētāk: i) tehniskās apkopes maksa netiek sadalīta starp lietotājiem, un to kompensē Valonijas reģions; ii) nolaišanās maksa ir labvēlīga Ryanair; [...].

BSCA

Ryanair

Ryanair

| (186) | Ieinteresētā persona C arī apgalvo, ka Ryanair nemaksā par pakalpojumiem, kas saistīti ar parasto lidostas apsaimniekošanu, piemēram, ugunsdzēsības pakalpojumiem, infrastruktūras paplašināšanu un būvniecību un pasažieru maksu. |
| --- | --- |

(186)

Ieinteresētā persona C arī apgalvo, ka Ryanair nemaksā par pakalpojumiem, kas saistīti ar parasto lidostas apsaimniekošanu, piemēram, ugunsdzēsības pakalpojumiem, infrastruktūras paplašināšanu un būvniecību un pasažieru maksu.

Ryanair

4.2.11.   Brussels Airlines

Brussels Airlines

a)   Atbalsta esība

i)   Selektīvas priekšrocības

| (187) | Kā apgalvo Brussels Airlines, Ryanair guva selektīvas priekšrocības, salīdzinot ar citām aviosabiedrībām. |
| --- | --- |

(187)

Kā apgalvo Brussels Airlines, Ryanair guva selektīvas priekšrocības, salīdzinot ar citām aviosabiedrībām.

Brussels Airlines

Ryanair

| (188) | Būtībā atbalsts, kuru reģions un SOWAER piešķīra BSCA, samazināja tās darbības izmaksas un ļāva piemērot zemāku maksu aviosabiedrībām, tostarp Ryanair, tādējādi samazinot arī šīs sabiedrības darbības izmaksas. Ņemot vērā to, ka Valonijas reģions sedz izmaksas, kas saistītas ar drošību Šarleruā lidostā, BSCA tās neiekasē no aviosabiedrībām, lai gan lidosta Bruxelles-National nesaņem nekādu kompensāciju šajā jomā. Brussels Airlines uzskata, ka reģiona vispārējā finansiālā atbalsta programma BSCA ir jāņem vērā, novērtējot komerciālās attiecības starp BSCA un Ryanair. |
| --- | --- |

(188)

Būtībā atbalsts, kuru reģions un SOWAER piešķīra BSCA, samazināja tās darbības izmaksas un ļāva piemērot zemāku maksu aviosabiedrībām, tostarp Ryanair, tādējādi samazinot arī šīs sabiedrības darbības izmaksas. Ņemot vērā to, ka Valonijas reģions sedz izmaksas, kas saistītas ar drošību Šarleruā lidostā, BSCA tās neiekasē no aviosabiedrībām, lai gan lidosta Bruxelles-National nesaņem nekādu kompensāciju šajā jomā. Brussels Airlines uzskata, ka reģiona vispārējā finansiālā atbalsta programma BSCA ir jāņem vērā, novērtējot komerciālās attiecības starp BSCA un Ryanair.

SOWAER

BSCA

Ryanair

BSCA

Bruxelles-National

Brussels Airlines

BSCA

BSCA

Ryanair

| (189) | Ryanair arī guva labumu no tiešajiem finansiālajiem pasākumiem, piemēram, atbalsta darbības sākšanai un iemaksām, lai sekmētu mārketinga pasākumus. Brussels Airlines apšauba šā atbalsta atbilstību nosacījumiem, kas paredzēti 2005. gada pamatnostādnēs, un to, vai ir ievēroti proporcionalitātes un pārredzamības principi. |
| --- | --- |

(189)

Ryanair arī guva labumu no tiešajiem finansiālajiem pasākumiem, piemēram, atbalsta darbības sākšanai un iemaksām, lai sekmētu mārketinga pasākumus. Brussels Airlines apšauba šā atbalsta atbilstību nosacījumiem, kas paredzēti 2005. gada pamatnostādnēs, un to, vai ir ievēroti proporcionalitātes un pārredzamības principi.

Ryanair

Brussels Airlines

| (190) | Brussels Airlines uzskata, ka, tā kā visi šie pasākumi radīja kumulatīvu ietekmi, nav iespējams uzskatīt, ka BSCA būtu rīkojusies kā privāts ieguldītājs, un aicina Komisiju neanalizēt šos pasākumus katru atsevišķi, bet gan visus kopā. |
| --- | --- |

(190)

Brussels Airlines uzskata, ka, tā kā visi šie pasākumi radīja kumulatīvu ietekmi, nav iespējams uzskatīt, ka BSCA būtu rīkojusies kā privāts ieguldītājs, un aicina Komisiju neanalizēt šos pasākumus katru atsevišķi, bet gan visus kopā.

Brussels Airlines

BSCA

1.   Salīdzinošā novērtēšana

| (191) | Kā apgalvo Brussels Airlines, maksa, kuru BSCA iekasēja no Ryanair attiecīgajā periodā, bija ievērojami zemāka nekā citu aviosabiedrību veiktā maksa citās līdzīgās lidostās. |
| --- | --- |

(191)

Kā apgalvo Brussels Airlines, maksa, kuru BSCA iekasēja no Ryanair attiecīgajā periodā, bija ievērojami zemāka nekā citu aviosabiedrību veiktā maksa citās līdzīgās lidostās.

Brussels Airlines

BSCA

Ryanair

| (192) | Brussels Airlines atsaucas uz aeronavigācijas maksu visās citās lidostās, kuras atrodas Šarleruā apkalpošanas zonā (Eindhovenā, Lillē un Ķelnē) vai kurām ir līdzīgs lielums (Marseļā, Porto un Boloņā), un secina, ka lidostas maksa, kuru piemēroja Šarleruā lidosta, neatbilst tai, kādu piemērotu privāts ieguldītājs tirgus ekonomikas apstākļos. |
| --- | --- |

(192)

Brussels Airlines atsaucas uz aeronavigācijas maksu visās citās lidostās, kuras atrodas Šarleruā apkalpošanas zonā (Eindhovenā, Lillē un Ķelnē) vai kurām ir līdzīgs lielums (Marseļā, Porto un Boloņā), un secina, ka lidostas maksa, kuru piemēroja Šarleruā lidosta, neatbilst tai, kādu piemērotu privāts ieguldītājs tirgus ekonomikas apstākļos.

Brussels Airlines

| (193) | Brussels Airlines arī uzskata, ka Briseles lidosta ir piemērots atskaites punkts, lai novērtētu lidostas maksas diskriminējošo raksturu – būtībā šīs abas lidostas atrodas vienā apkalpošanas zonā un darbojas vienā ekonomiskajā vidē. Turklāt Briseles lidosta var sadalīt nemainīgās izmaksas starp lielāku aviosabiedrību skaitu, un tas atspēko argumentu, ka maksa, kuru piemēro Briseles lidosta, noteikti būs augstāka, jo šī lidosta ir lielāka. Salīdzinājums ļauj konstatēt lielas atšķirības starp lidostas maksas līmeni Briselē un šo līmeni Šarleruā, pat ņemot vērā papildu pakalpojumus, ko sniedz lidosta Bruxelles-National, jo aviosabiedrībām ir dažādi saimnieciskie modeļi. |
| --- | --- |

(193)

Brussels Airlines arī uzskata, ka Briseles lidosta ir piemērots atskaites punkts, lai novērtētu lidostas maksas diskriminējošo raksturu – būtībā šīs abas lidostas atrodas vienā apkalpošanas zonā un darbojas vienā ekonomiskajā vidē. Turklāt Briseles lidosta var sadalīt nemainīgās izmaksas starp lielāku aviosabiedrību skaitu, un tas atspēko argumentu, ka maksa, kuru piemēro Briseles lidosta, noteikti būs augstāka, jo šī lidosta ir lielāka. Salīdzinājums ļauj konstatēt lielas atšķirības starp lidostas maksas līmeni Briselē un šo līmeni Šarleruā, pat ņemot vērā papildu pakalpojumus, ko sniedz lidosta Bruxelles-National, jo aviosabiedrībām ir dažādi saimnieciskie modeļi.

Brussels Airlines

Bruxelles-National

2.   Izmaksu segšana

| (194) | Kā apgalvo Brussels Airlines, BSCA nepierāda, ka laikā, kad tika pieņemti lēmumi par attiecīgajiem līgumiem (2001. gada līgumu un tā turpmākiem grozījumiem), BSCA spētu segt šo līgumu radītās izmaksas visā to periodā, vienlaikus gūstot saprātīgu peļņu vidējā termiņā. Tādējādi BSCA nerīkojās kā privāts ieguldītājs tirgus ekonomikas apstākļos. |
| --- | --- |

(194)

Kā apgalvo Brussels Airlines, BSCA nepierāda, ka laikā, kad tika pieņemti lēmumi par attiecīgajiem līgumiem (2001. gada līgumu un tā turpmākiem grozījumiem), BSCA spētu segt šo līgumu radītās izmaksas visā to periodā, vienlaikus gūstot saprātīgu peļņu vidējā termiņā. Tādējādi BSCA nerīkojās kā privāts ieguldītājs tirgus ekonomikas apstākļos.

Brussels Airlines

BSCA

BSCA

BSCA

| (195) | Brussels Airlines apgalvo, ka BSCA peļņas norma ir ievērojami zemāka nekā citās ES lidostās. Lielākajā daļā Savienības lidostu 2006. un 2007. gadā vidējā peļņas norma svārstījās robežās no 7 līdz 9 %. BSCA/SOWAER peļņas normas, kas koriģētas, ņemot vērā subsīdijas, bija neto negatīvas un tāpēc neatbilda iepriekš minētajām normām, tātad praksē tās nebija balstītas uz tirgus nosacījumiem. |
| --- | --- |

(195)

Brussels Airlines apgalvo, ka BSCA peļņas norma ir ievērojami zemāka nekā citās ES lidostās. Lielākajā daļā Savienības lidostu 2006. un 2007. gadā vidējā peļņas norma svārstījās robežās no 7 līdz 9 %. BSCA/SOWAER peļņas normas, kas koriģētas, ņemot vērā subsīdijas, bija neto negatīvas un tāpēc neatbilda iepriekš minētajām normām, tātad praksē tās nebija balstītas uz tirgus nosacījumiem.

Brussels Airlines

BSCA

BSCA/SOWAER

| (196) | Brussels Airlines uzdod jautājumu par iespēju pamatot Ryanair piešķirto 50 % atlaidi šīm maksām ar apjomradītiem ietaupījumiem. Izrādās, ka pasažieru maksa, personu ar ierobežotām pārvietošanās spējām maksa un maksa par lidlauka pakalpojumiem nepastāvēja vai bija ļoti zema, lai gan tās ir izmaksas, kuras parasti sedz aviosabiedrības. |
| --- | --- |

(196)

Brussels Airlines uzdod jautājumu par iespēju pamatot Ryanair piešķirto 50 % atlaidi šīm maksām ar apjomradītiem ietaupījumiem. Izrādās, ka pasažieru maksa, personu ar ierobežotām pārvietošanās spējām maksa un maksa par lidlauka pakalpojumiem nepastāvēja vai bija ļoti zema, lai gan tās ir izmaksas, kuras parasti sedz aviosabiedrības.

Brussels Airlines

Ryanair

| (197) | Kā apgalvo Brussels Airlines, ieguldījumu un darbības izmaksas, kuras nesedz BSCA, jāņem vērā, novērtējot atbalstu Ryanair. |
| --- | --- |

(197)

Kā apgalvo Brussels Airlines, ieguldījumu un darbības izmaksas, kuras nesedz BSCA, jāņem vērā, novērtējot atbalstu Ryanair.

Brussels Airlines

BSCA

Ryanair

| (198) | Brussels Airlines jautā, vai BSCA bija ieplānojusi pietiekamus lidostas ieņēmumus un izdevumus attiecībā uz visu ar Ryanair noslēgto līgumu periodu. |
| --- | --- |

(198)

Brussels Airlines jautā, vai BSCA bija ieplānojusi pietiekamus lidostas ieņēmumus un izdevumus attiecībā uz visu ar Ryanair noslēgto līgumu periodu.

Brussels Airlines

BSCA

Ryanair

| (199) | Apmaiņā pret maksas atlaidēm Ryanair nevarēja garantēt BSCA satiksmi, kas spētu radīt tādus ieņēmumus, kuri būtu līdzvērtīgi un samērīgi ar izmaksām, ko radīja Ryanair piešķirtās priekšrocības. |
| --- | --- |

(199)

Apmaiņā pret maksas atlaidēm Ryanair nevarēja garantēt BSCA satiksmi, kas spētu radīt tādus ieņēmumus, kuri būtu līdzvērtīgi un samērīgi ar izmaksām, ko radīja Ryanair piešķirtās priekšrocības.

Ryanair

BSCA

Ryanair

| (200) | Attiecīgi, kā apgalvo Brussels Airlines, minētie pasākumi neatbilst principam par privātu ieguldītāju tirgus ekonomikas apstākļos, tie ir valsts atbalsts un rada selektīvas priekšrocības Ryanair. |
| --- | --- |

(200)

Attiecīgi, kā apgalvo Brussels Airlines, minētie pasākumi neatbilst principam par privātu ieguldītāju tirgus ekonomikas apstākļos, tie ir valsts atbalsts un rada selektīvas priekšrocības Ryanair.

Brussels Airlines

Ryanair

ii)   Konkurences izkropļojumi

| (201) | Brussels Airlines apgalvo, ka šis atbalsts negatīvi ietekmēja aviosabiedrības, kas darbojās lidostā Bruxelles-National. Atbalsts ļāva BSCA piemērot mazāku maksu un tādējādi samazināt to aviosabiedrību izmaksas, kuras darbojās Šarleruā lidostā. Šīs sabiedrības varēja likt samazināt cenas konkurentiem, kuri darbojās citās lidostās. Rezultātā – Eiropas tirgus tiešajiem lidojumiem ar izlidošanu no Beļģijas pārvietojās uz Šarleruā. Šajā segmentā satiksme palielinājās vienīgi Šarleruā. Pēdējos gados pasažieru skaits lidostā Bruxelles-National nemainījās, lai gan visur citur Eiropā satiksme pieauga. Citiem vārdiem, kā apgalvo Brussels Airlines, vietējās satiksmes palielinājums visā pilnībā deva labumu tikai Šarleruā. |
| --- | --- |

(201)

Brussels Airlines apgalvo, ka šis atbalsts negatīvi ietekmēja aviosabiedrības, kas darbojās lidostā Bruxelles-National. Atbalsts ļāva BSCA piemērot mazāku maksu un tādējādi samazināt to aviosabiedrību izmaksas, kuras darbojās Šarleruā lidostā. Šīs sabiedrības varēja likt samazināt cenas konkurentiem, kuri darbojās citās lidostās. Rezultātā – Eiropas tirgus tiešajiem lidojumiem ar izlidošanu no Beļģijas pārvietojās uz Šarleruā. Šajā segmentā satiksme palielinājās vienīgi Šarleruā. Pēdējos gados pasažieru skaits lidostā Bruxelles-National nemainījās, lai gan visur citur Eiropā satiksme pieauga. Citiem vārdiem, kā apgalvo Brussels Airlines, vietējās satiksmes palielinājums visā pilnībā deva labumu tikai Šarleruā.

Brussels Airlines

Bruxelles-National

BSCA

Bruxelles-National

Brussels Airlines

| (202) | Brussels Airlines atgādina, ka darbojas lidostā Bruxelles-National, kuras apkalpošanas zona gandrīz pilnībā sakrīt ar Šarleruā apkalpošanas zonu. Tādējādi Brussels Airlines tieši konkurē ar Ryanair – abas sabiedrības darbojas vienā apkalpošanas zonā un piesaista tos pašus klientus. Savienības tirgū Brussels Airlines un Ryanair piedāvā vienādus pakalpojumus (tiešos lidojumus) un apkalpo tos pašus galamērķus. 60 galamērķi, kurus apkalpo Brussels Airlines, pārklājas ar Ryanair apkalpotajiem galamērķiem. Attiecībā uz 46 galamērķiem Brussels Airlines konkurē ar Ryanair, attiecībā uz 16 galamērķiem – tajā pašā lidostā, bet attiecībā uz 12 galamērķiem – lidostā, kas atrodas tajā pašā apkalpošanas zonā. |
| --- | --- |

(202)

Brussels Airlines atgādina, ka darbojas lidostā Bruxelles-National, kuras apkalpošanas zona gandrīz pilnībā sakrīt ar Šarleruā apkalpošanas zonu. Tādējādi Brussels Airlines tieši konkurē ar Ryanair – abas sabiedrības darbojas vienā apkalpošanas zonā un piesaista tos pašus klientus. Savienības tirgū Brussels Airlines un Ryanair piedāvā vienādus pakalpojumus (tiešos lidojumus) un apkalpo tos pašus galamērķus. 60 galamērķi, kurus apkalpo Brussels Airlines, pārklājas ar Ryanair apkalpotajiem galamērķiem. Attiecībā uz 46 galamērķiem Brussels Airlines konkurē ar Ryanair, attiecībā uz 16 galamērķiem – tajā pašā lidostā, bet attiecībā uz 12 galamērķiem – lidostā, kas atrodas tajā pašā apkalpošanas zonā.

Brussels Airlines

Bruxelles-National

Brussels Airlines

Ryanair

Brussels Airlines

Ryanair

Brussels Airlines

Ryanair

Brussels Airlines

Ryanair

| (203) | Šādas situācijas rezultātā Brussels Airlines bija spiesta slēgt vairākas līnijas, kuras apkalpo arī Ryanair (septiņas no 2007. gada), un samazināt reisu biežumu vairākās līnijās (uz 14 galamērķiem). No 2004. līdz 2012. gadam Brussels Airlines tirgus daļa samazinājās no [...] % līdz [...] %. Šī tirgus daļa turpina samazināties, sagādājot labumu Šarleruā, kuras tirgus daļa palielinājās no [...] % līdz [...] %. |
| --- | --- |

(203)

Šādas situācijas rezultātā Brussels Airlines bija spiesta slēgt vairākas līnijas, kuras apkalpo arī Ryanair (septiņas no 2007. gada), un samazināt reisu biežumu vairākās līnijās (uz 14 galamērķiem). No 2004. līdz 2012. gadam Brussels Airlines tirgus daļa samazinājās no [...] % līdz [...] %. Šī tirgus daļa turpina samazināties, sagādājot labumu Šarleruā, kuras tirgus daļa palielinājās no [...] % līdz [...] %.

Brussels Airlines

Ryanair

Brussels Airlines

b)   Nesaderība ar iekšējo tirgu

| (204) | Kā uzskata Brussels Airlines, lielākā daļa atbalsta, kas piešķirts Ryanair, nesekmē sabiedrības interešu mērķa sasniegšanu. Turklāt atbalsts tiek izmantots tā, ka rada konkurences izkropļojumus, kas ir pretēji sabiedrības interesēm. Tāpēc, kā apgalvo Brussels Airlines, atbalsts, kas piešķirts Ryanair, ir nesaderīgs ar iekšējo tirgu. |
| --- | --- |

(204)

Kā uzskata Brussels Airlines, lielākā daļa atbalsta, kas piešķirts Ryanair, nesekmē sabiedrības interešu mērķa sasniegšanu. Turklāt atbalsts tiek izmantots tā, ka rada konkurences izkropļojumus, kas ir pretēji sabiedrības interesēm. Tāpēc, kā apgalvo Brussels Airlines, atbalsts, kas piešķirts Ryanair, ir nesaderīgs ar iekšējo tirgu.

Brussels Airlines

Ryanair

Brussels Airlines

Ryanair

4.2.12.   BSCA

BSCA

(Piezīmes, kas saņemtas pēc 2012. gada paplašināšanas lēmuma)

| (205) | Kā uzskata BSCA, komerciālās attiecības ar Ryanair nekādā veidā nav uzskatāmas par atbalstu Ryanair. Būtībā šīs partnerības rezultāti tikai pierāda saimnieciskā modeļa rentabilitāti. Turklāt BSCA apgalvo, ka vada savu darbību pilnīgi patstāvīgi, bez tiešas vai netiešas Valonijas reģiona valdības iejaukšanās, jo īpaši apspriežot komerciālos līgumus ar aviosabiedrībām. |
| --- | --- |

(205)

Kā uzskata BSCA, komerciālās attiecības ar Ryanair nekādā veidā nav uzskatāmas par atbalstu Ryanair. Būtībā šīs partnerības rezultāti tikai pierāda saimnieciskā modeļa rentabilitāti. Turklāt BSCA apgalvo, ka vada savu darbību pilnīgi patstāvīgi, bez tiešas vai netiešas Valonijas reģiona valdības iejaukšanās, jo īpaši apspriežot komerciālos līgumus ar aviosabiedrībām.

BSCA

Ryanair

Ryanair

BSCA

4.2.13.   Ryanair

Ryanair

| (206) | Ryanair apgalvo, ka līgumi, kas noslēgti starp Ryanair, BSCA un Valonijas reģionu, neietver valsts atbalsta elementus trīs iemeslu dēļ: tiek piemērots princips par privātu ieguldītāju tirgus ekonomikas apstākļos, nav selektivitātes un šie līgumi netraucē konkurenci. |
| --- | --- |

(206)

Ryanair apgalvo, ka līgumi, kas noslēgti starp Ryanair, BSCA un Valonijas reģionu, neietver valsts atbalsta elementus trīs iemeslu dēļ: tiek piemērots princips par privātu ieguldītāju tirgus ekonomikas apstākļos, nav selektivitātes un šie līgumi netraucē konkurenci.

Ryanair

Ryanair

BSCA

4.2.14.   TBI

TBI

| (207) | Kā apgalvo TBI, līgumi, kas noslēgti Šarleruā lidostā, ir līdzīgi mehānismiem, kādus TBI veido ar Ryanair un citām zemo cenu aviosabiedrībām, jo īpaši Stokholmas Skavstas lidostā. Atlaižu piešķiršana nolaišanās maksai un lidlauka pakalpojumu izmaksām ir vispārpieņemta komerciāla prakse, ar ko piesaista aviosabiedrības, kas spēj nodrošināt būtisku pasažieru skaitu. Atbalsts, kas izpaužas kā viesnīcu, personāla apmācības vai mārketinga izmaksu segšana, jāsalīdzina ar veiktajiem ieguldījumiem un pārvadātāja riskiem. “Mārketinga” maksājumi dod labumu lidostai, kuras tēls uzlabojas, tāpat kā pasažieru skaits. TBI piedāvā šāda veida atbalstu galvenokārt tad, kad ekspluatants izveido jaunus pakalpojumus vai palielina noteiktu reisu biežumu kādā maršrutā. |
| --- | --- |

(207)

Kā apgalvo TBI, līgumi, kas noslēgti Šarleruā lidostā, ir līdzīgi mehānismiem, kādus TBI veido ar Ryanair un citām zemo cenu aviosabiedrībām, jo īpaši Stokholmas Skavstas lidostā. Atlaižu piešķiršana nolaišanās maksai un lidlauka pakalpojumu izmaksām ir vispārpieņemta komerciāla prakse, ar ko piesaista aviosabiedrības, kas spēj nodrošināt būtisku pasažieru skaitu. Atbalsts, kas izpaužas kā viesnīcu, personāla apmācības vai mārketinga izmaksu segšana, jāsalīdzina ar veiktajiem ieguldījumiem un pārvadātāja riskiem. “Mārketinga” maksājumi dod labumu lidostai, kuras tēls uzlabojas, tāpat kā pasažieru skaits. TBI piedāvā šāda veida atbalstu galvenokārt tad, kad ekspluatants izveido jaunus pakalpojumus vai palielina noteiktu reisu biežumu kādā maršrutā.

TBI

TBI

Ryanair

TBI

4.2.15.   HRL Morrison and Co

HRL Morrison and Co

| (208) | Kā apgalvo HRL Morrison, privāts ieguldītājs varētu pieņemt Šarleruā lidostas izmantoto modeli. Tā piedāvājuma pamatā ir vairāki noteicošie faktori – pasažieru skaits, ko sabiedrība spēj piesaistīt lidostai, tās vēlme uzņemties ilgtermiņa saistības, noslēdzot līgumus, sabiedrības īpašās vajadzības, gaisa kuģu kustības grafiks un tā piemērotība lidostas darbībai (esošai satiksmei), vajadzības pēc termināļa resursiem un lidlauka pakalpojumiem. Tas aprēķina no līguma ar Ryanair gaidāmos ieņēmumus kopumā (un nevis pēc dažādām sastāvdaļām atsevišķi). Šāda darījuma ieņēmumi jāprognozē aptuveni 20 gadu ilgā laikposmā, paredzot darbības uzplaukumu pēc trim līdz pieciem gadiem. Noslēdzot līgumu uz 15 gadiem, Morrison akcionāri uzskata, ka tas var būt komerciāli pieņemami, ja atdeve no ieguldījumiem rodas aptuveni piecus gadus pēc līguma parakstīšanas. |
| --- | --- |

(208)

Kā apgalvo HRL Morrison, privāts ieguldītājs varētu pieņemt Šarleruā lidostas izmantoto modeli. Tā piedāvājuma pamatā ir vairāki noteicošie faktori – pasažieru skaits, ko sabiedrība spēj piesaistīt lidostai, tās vēlme uzņemties ilgtermiņa saistības, noslēdzot līgumus, sabiedrības īpašās vajadzības, gaisa kuģu kustības grafiks un tā piemērotība lidostas darbībai (esošai satiksmei), vajadzības pēc termināļa resursiem un lidlauka pakalpojumiem. Tas aprēķina no līguma ar Ryanair gaidāmos ieņēmumus kopumā (un nevis pēc dažādām sastāvdaļām atsevišķi). Šāda darījuma ieņēmumi jāprognozē aptuveni 20 gadu ilgā laikposmā, paredzot darbības uzplaukumu pēc trim līdz pieciem gadiem. Noslēdzot līgumu uz 15 gadiem, Morrison akcionāri uzskata, ka tas var būt komerciāli pieņemami, ja atdeve no ieguldījumiem rodas aptuveni piecus gadus pēc līguma parakstīšanas.

HRL Morrison

Ryanair

Morrison

5.   BEĻĢIJAS PIEZĪMES

BEĻĢIJAS PIEZĪMES

5.1.   Beļģijas piezīmes attiecībā uz pasākumiem par labu BSCA

Beļģijas piezīmes attiecībā uz pasākumiem par labu BSCA

5.1.1.   Valsts atbalsta BSCA neesība

Valsts atbalsta BSCA

5.1.1.1.   
  Beļģijas piezīmes pēc 2012. gada paplašināšanas lēmuma

Beļģijas piezīmes pēc 2012. gada paplašināšanas lēmuma

a)   Infrastruktūras nodošana rīcībā, ko īsteno SOWAER

SOWAER

i)   Arguments, kuru Beļģija iesniedz kā galveno, pauž, ka ieguldījumu programmas apstiprināšana Valonijas valdībā notika pirms 2000. gada 12. decembra

| (209) | Kā apgalvo Beļģija, lēmumu par ieguldījumu programmu Valonijas valdība pieņēma 2000. gada jūlijā un apstiprināja 2000. gada novembrī, proti, pirms sprieduma lietā Aéroports de Paris (91) (turpmāk “spriedums ADP lietā”). Tādējādi šis spriedums ir atskaites datums, sākot no kura lidostu finansēšanai piemēro LESD noteikumus par valsts atbalstu. |
| --- | --- |

(209)

Kā apgalvo Beļģija, lēmumu par ieguldījumu programmu Valonijas valdība pieņēma 2000. gada jūlijā un apstiprināja 2000. gada novembrī, proti, pirms sprieduma lietā Aéroports de Paris (91) (turpmāk “spriedums ADP lietā”). Tādējādi šis spriedums ir atskaites datums, sākot no kura lidostu finansēšanai piemēro LESD noteikumus par valsts atbalstu.

Aéroports de Paris

91

ADP

| (210) | 2000. gada 20. jūlija pamatnolīgums paredz nosacījumus reģionālo lidostu attīstībai un ar to saistītos vides pasākumus, raksturo Valonijas valdībā panākto vienošanos, ar kuru reģions apņemas piešķirt daļu no sava budžeta, lai attīstītu sev piederošo infrastruktūru Briseles Dienvidu–Šarleruā lidostā. Ar 2000. gada 8. novembra lēmumu tiek izpildīts 2000. gada 20. jūlija lēmums, transponējot daudzgadu ieguldījumu programmā iepriekš noslēgto pamatnolīgumu. Tāpēc šie abi lēmumi jāapskata kopā, un otrais lēmums papildina un precizē pirmo, jo īpaši attiecībā uz konkrēto grafiku izlemto finansiālo pasākumu īstenošanai. |
| --- | --- |

(210)

2000. gada 20. jūlija pamatnolīgums paredz nosacījumus reģionālo lidostu attīstībai un ar to saistītos vides pasākumus, raksturo Valonijas valdībā panākto vienošanos, ar kuru reģions apņemas piešķirt daļu no sava budžeta, lai attīstītu sev piederošo infrastruktūru Briseles Dienvidu–Šarleruā lidostā. Ar 2000. gada 8. novembra lēmumu tiek izpildīts 2000. gada 20. jūlija lēmums, transponējot daudzgadu ieguldījumu programmā iepriekš noslēgto pamatnolīgumu. Tāpēc šie abi lēmumi jāapskata kopā, un otrais lēmums papildina un precizē pirmo, jo īpaši attiecībā uz konkrēto grafiku izlemto finansiālo pasākumu īstenošanai.

1.   Atspēkojums vairākiem elementiem, kurus Komisija iekļāva 2012. gada paplašināšanas lēmumā

a)   Jautājumā par saistību neesību attiecībā pret trešām personām

| (211) | Šajos lēmumos nav minēta neviena ieinteresētā trešā persona, un reģions tajos uzskaita savus ieguldījumus. Kā apgalvo Beļģija, šo abu lēmumu izstrāde tādējādi ir mazāk formāla nekā lēmums par atbalsta piešķiršanu trešām personām. Lai piešķirtu atbalstu trešām personām, reģionam būtu jāapstiprina ieguldījuma princips un summas tādā pašā veidā, bez papildu procedūrām, izņemot vienīgi nepieciešamību nosūtīt vēstuli, ar kuru informē par valdības lēmumu, kas šajā gadījumā bija lieki. |
| --- | --- |

(211)

Šajos lēmumos nav minēta neviena ieinteresētā trešā persona, un reģions tajos uzskaita savus ieguldījumus. Kā apgalvo Beļģija, šo abu lēmumu izstrāde tādējādi ir mazāk formāla nekā lēmums par atbalsta piešķiršanu trešām personām. Lai piešķirtu atbalstu trešām personām, reģionam būtu jāapstiprina ieguldījuma princips un summas tādā pašā veidā, bez papildu procedūrām, izņemot vienīgi nepieciešamību nosūtīt vēstuli, ar kuru informē par valdības lēmumu, kas šajā gadījumā bija lieki.

| (212) | Tomēr, kā apgalvo Beļģija, šāds formālisma trūkums nenozīmē, ka minētajiem lēmumiem nav saistoša spēka. Lai gan reģions bija pieņemto lēmumu adresāts, valdības lēmuma pieņemšana uzlika pienākumu valdībai kopumā. Fakts, ka minētais pienākums būtu vienpusējs, šajā gadījumā nav atbilstošs. Faktiski jebkurš finansiāls pasākums neatkarīgi no adresāta vienmēr tiek izlemts ar tās iestādes vienpusēju administratīvu aktu, kas šo pasākumu piešķir, un tā saglabā kontroli pār šā akta izpildi, grozīšanu vai atsaukšanu. |
| --- | --- |

(212)

Tomēr, kā apgalvo Beļģija, šāds formālisma trūkums nenozīmē, ka minētajiem lēmumiem nav saistoša spēka. Lai gan reģions bija pieņemto lēmumu adresāts, valdības lēmuma pieņemšana uzlika pienākumu valdībai kopumā. Fakts, ka minētais pienākums būtu vienpusējs, šajā gadījumā nav atbilstošs. Faktiski jebkurš finansiāls pasākums neatkarīgi no adresāta vienmēr tiek izlemts ar tās iestādes vienpusēju administratīvu aktu, kas šo pasākumu piešķir, un tā saglabā kontroli pār šā akta izpildi, grozīšanu vai atsaukšanu.

| (213) | Līdz ar to nekāda oficiāla vēstule par atbalsta piešķiršanu netiek adresēta saņemošajam uzņēmumam, lai gan saskaņā ar spriedumu lietā Fleuren Compost (92) šis akts ir uzskatāms par juridiski saistošu aktu, ar kuru kompetentā iestāde apņemas piešķirt atbalstu un tādējādi nosaka šā atbalsta piešķiršanas datumu. Ja šāda dokumenta nav, vienīgais iespējamais datums ir valdības lēmuma par ieguldījumu piešķiršanu datums (princips, summas un grafiks). |
| --- | --- |

(213)

Līdz ar to nekāda oficiāla vēstule par atbalsta piešķiršanu netiek adresēta saņemošajam uzņēmumam, lai gan saskaņā ar spriedumu lietā Fleuren Compost (92) šis akts ir uzskatāms par juridiski saistošu aktu, ar kuru kompetentā iestāde apņemas piešķirt atbalstu un tādējādi nosaka šā atbalsta piešķiršanas datumu. Ja šāda dokumenta nav, vienīgais iespējamais datums ir valdības lēmuma par ieguldījumu piešķiršanu datums (princips, summas un grafiks).

Fleuren Compost

92

b)   Jautājumā par 2000. gada lēmumu neatsaucamo, noslēdzošo un galīgo raksturu

| (214) | Beļģija norāda, ka, pēc Komisijas domām, 2000. gada 20. jūlija un 8. novembra lēmumi pēc tam tika būtiski grozīti, tāpēc tiem nebija neatsaucama, noslēdzoša un galīga rakstura. |
| --- | --- |

(214)

Beļģija norāda, ka, pēc Komisijas domām, 2000. gada 20. jūlija un 8. novembra lēmumi pēc tam tika būtiski grozīti, tāpēc tiem nebija neatsaucama, noslēdzoša un galīga rakstura.

| (215) | Kā apgalvo Beļģija, šajā jomā ir jānodala lēmumi, kas paredz jaunus ieguldījumus atbilstoši jauniem projektiem, no lēmumiem, ar kuriem konkrēti izpilda/īsteno, vajadzības gadījumā veicot vairākas korekcijas, iepriekš izlemtos ieguldījumus. |
| --- | --- |

(215)

Kā apgalvo Beļģija, šajā jomā ir jānodala lēmumi, kas paredz jaunus ieguldījumus atbilstoši jauniem projektiem, no lēmumiem, ar kuriem konkrēti izpilda/īsteno, vajadzības gadījumā veicot vairākas korekcijas, iepriekš izlemtos ieguldījumus.

| (216) | Šajā gadījumā Beļģija apstiprina 2000. gada jūlija un novembra lēmumu juridiski saistošo un neatsaucamo raksturu un to, ka pēc tiem nav pieņemts neviens jauns lēmums par finansēšanu. Vienīgie lēmumi, kurus pēc tam pieņēma Valonija un vēlāk arī SOWAER, tiecās piemērot un izpildīt šos finansiālos pasākumus saskaņā ar valdības 2000. gada jūlija un novembra lēmumiem. |
| --- | --- |

(216)

Šajā gadījumā Beļģija apstiprina 2000. gada jūlija un novembra lēmumu juridiski saistošo un neatsaucamo raksturu un to, ka pēc tiem nav pieņemts neviens jauns lēmums par finansēšanu. Vienīgie lēmumi, kurus pēc tam pieņēma Valonija un vēlāk arī SOWAER, tiecās piemērot un izpildīt šos finansiālos pasākumus saskaņā ar valdības 2000. gada jūlija un novembra lēmumiem.

SOWAER

| (217) | Tāpēc turpmākās korekcijas attiecībā uz noteiktajām ieguldījumu summām nebija jauni lēmumi par ieguldīšanu, bet gan nepieciešami pielāgojumi atkarībā no vispārīgām situācijas izmaiņām tam, kas jau bija izlemts 2000. gada jūlijā un novembrī. Būtībā vairākas summas, kas bija paredzētas pamatnolīgumā un finansēšanas programmā, vēlāk bija jāpārskata, jo īpaši tāpēc, ka palielinājās izmaksas saistībā ar izejvielām, nepieciešamo ieguldījumu precizēšanu, veicot tehniskus pētījumus, tehniskiem ierobežojumiem, kas saistīti ar atļauju piešķiršanu, vai valsts iepirkuma organizācijas rezultātiem. Kā apgalvo Beļģija, šīs budžeta vai tehniskās korekcijas nevarēja radīt būtiskus grozījumus. |
| --- | --- |

(217)

Tāpēc turpmākās korekcijas attiecībā uz noteiktajām ieguldījumu summām nebija jauni lēmumi par ieguldīšanu, bet gan nepieciešami pielāgojumi atkarībā no vispārīgām situācijas izmaiņām tam, kas jau bija izlemts 2000. gada jūlijā un novembrī. Būtībā vairākas summas, kas bija paredzētas pamatnolīgumā un finansēšanas programmā, vēlāk bija jāpārskata, jo īpaši tāpēc, ka palielinājās izmaksas saistībā ar izejvielām, nepieciešamo ieguldījumu precizēšanu, veicot tehniskus pētījumus, tehniskiem ierobežojumiem, kas saistīti ar atļauju piešķiršanu, vai valsts iepirkuma organizācijas rezultātiem. Kā apgalvo Beļģija, šīs budžeta vai tehniskās korekcijas nevarēja radīt būtiskus grozījumus.

| (218) | Tāpat, apzinoties šādu ieguldījumu novērtēšanas ierobežojumus, valdība jau uzreiz ieplānoja, ka vairākas pozīcijas (tostarp jaunā termināļa būvniecību) varēja pārskatīt “atkarībā no lidostas reālās darbības” vai, ciktāl šie ieguldījumi bija “atkarīgi no lidostas reālajām vajadzībām”. Lidostas darbība un reālās vajadzības vairāku gadu laikā noteikti izmainījās saistībā ar ieguldījumu līgumu un programmu, tāpēc, kā apgalvo Beļģija, bija loģiski, ka valdība veica izmaksu novērtējumu dažām pozīcijām, paredzot šo faktoru nepārtrauktu attīstību. |
| --- | --- |

(218)

Tāpat, apzinoties šādu ieguldījumu novērtēšanas ierobežojumus, valdība jau uzreiz ieplānoja, ka vairākas pozīcijas (tostarp jaunā termināļa būvniecību) varēja pārskatīt “atkarībā no lidostas reālās darbības” vai, ciktāl šie ieguldījumi bija “atkarīgi no lidostas reālajām vajadzībām”. Lidostas darbība un reālās vajadzības vairāku gadu laikā noteikti izmainījās saistībā ar ieguldījumu līgumu un programmu, tāpēc, kā apgalvo Beļģija, bija loģiski, ka valdība veica izmaksu novērtējumu dažām pozīcijām, paredzot šo faktoru nepārtrauktu attīstību.

| (219) | Reālajā situācijā, kā apgalvo Beļģija, valdības vēlme jau uzreiz noteikt un novērtēt šīs saistības, pat paredzot turpmākus precizējumus, bija jūtama jau kopš 2000. gada 20. jūlija pamatnolīguma pieņemšanas un 2000. gada 8. novembra ieguldījumu programmas apstiprināšanas. Korekcijas, kas veiktas pēc šiem lēmumiem, nevar likt apšaubīt minētajā datumā valdības izteiktās apņemšanās juridiski saistošo raksturu. |
| --- | --- |

(219)

Reālajā situācijā, kā apgalvo Beļģija, valdības vēlme jau uzreiz noteikt un novērtēt šīs saistības, pat paredzot turpmākus precizējumus, bija jūtama jau kopš 2000. gada 20. jūlija pamatnolīguma pieņemšanas un 2000. gada 8. novembra ieguldījumu programmas apstiprināšanas. Korekcijas, kas veiktas pēc šiem lēmumiem, nevar likt apšaubīt minētajā datumā valdības izteiktās apņemšanās juridiski saistošo raksturu.

| (220) | Tāpat, ja kādas korekcijas šobrīd ir būtiskas un šķiet, ka patiesībā tās paredz jaunus ieguldījumus, nevis jau apstiprināto ieguldījumu turpmāku pielāgošanu, quod non, vienīgi šo ieguldījumu pašu par sevi var attiecīgi atzīt par izrietošu no 2000. gada 20. jūlija un 8. novembra lēmumiem. |
| --- | --- |

(220)

Tāpat, ja kādas korekcijas šobrīd ir būtiskas un šķiet, ka patiesībā tās paredz jaunus ieguldījumus, nevis jau apstiprināto ieguldījumu turpmāku pielāgošanu, quod non, vienīgi šo ieguldījumu pašu par sevi var attiecīgi atzīt par izrietošu no 2000. gada 20. jūlija un 8. novembra lēmumiem.

quod non

| (221) | Kā apgalvo Beļģija, lai šā ieguldījuma atkārtota novērtēšana ļautu to pārkvalificēt par jaunu ieguldījumu, veiktajam grozījumam jāattiecas ne tikai uz noteiktā ieguldījuma apjomu, bet arī uz tā raksturu. Šim grozījumam jābūt tādam, lai varētu apstiprināt, ka projekts, kas tika plānots 2000. gada jūlija un novembra lēmumu pieņemšanas brīdī, nekādi nevar būt saistīts ar to projektu, kas pēc tam tika konkrēti finansēts un īstenots, neatkarīgi no vispārējās situācijas pamatotām izmaiņām. Tādējādi, piemēram, ieguldījuma “papildinājumu”, kas nav pamatots ar lidostas reālo vajadzību turpmāku pielāgošanu, bet par ko ir pieņemts lēmums, lai varētu nodrošināt papildu infrastruktūru, kas papildinās 2000. gada jūlijā un novembrī sākotnēji paredzēto infrastruktūru, tikai kopā ar šo papildu infrastruktūru varētu atzīt par jaunu ieguldījumu, par ko lēmums pieņemts ārpus 2000. gada pamatnolīguma un fiziskās ieguldījumu programmas ietvariem. |
| --- | --- |

(221)

Kā apgalvo Beļģija, lai šā ieguldījuma atkārtota novērtēšana ļautu to pārkvalificēt par jaunu ieguldījumu, veiktajam grozījumam jāattiecas ne tikai uz noteiktā ieguldījuma apjomu, bet arī uz tā raksturu. Šim grozījumam jābūt tādam, lai varētu apstiprināt, ka projekts, kas tika plānots 2000. gada jūlija un novembra lēmumu pieņemšanas brīdī, nekādi nevar būt saistīts ar to projektu, kas pēc tam tika konkrēti finansēts un īstenots, neatkarīgi no vispārējās situācijas pamatotām izmaiņām. Tādējādi, piemēram, ieguldījuma “papildinājumu”, kas nav pamatots ar lidostas reālo vajadzību turpmāku pielāgošanu, bet par ko ir pieņemts lēmums, lai varētu nodrošināt papildu infrastruktūru, kas papildinās 2000. gada jūlijā un novembrī sākotnēji paredzēto infrastruktūru, tikai kopā ar šo papildu infrastruktūru varētu atzīt par jaunu ieguldījumu, par ko lēmums pieņemts ārpus 2000. gada pamatnolīguma un fiziskās ieguldījumu programmas ietvariem.

| (222) | Šajā gadījumā, ja izrādās, ka vairākas pozīcijas ir nepietiekami novērtētas vai nav īstenojamas noteiktajā termiņā, visi veiktie ieguldījumi principā tiek atzīti par tādiem, kas paredzēti 2000. gada jūlija un novembra lēmumos. Ja pēc tam tiek izmainītas summas, to liek darīt jaunie dokumentācijas elementi, kurus lēmumu pieņemšanas brīdī varēja paredzēt nepietiekami vai nevarēja paredzēt vispār. |
| --- | --- |

(222)

Šajā gadījumā, ja izrādās, ka vairākas pozīcijas ir nepietiekami novērtētas vai nav īstenojamas noteiktajā termiņā, visi veiktie ieguldījumi principā tiek atzīti par tādiem, kas paredzēti 2000. gada jūlija un novembra lēmumos. Ja pēc tam tiek izmainītas summas, to liek darīt jaunie dokumentācijas elementi, kurus lēmumu pieņemšanas brīdī varēja paredzēt nepietiekami vai nevarēja paredzēt vispār.

2.   Beļģijas argumenti, pamatojoties uz 2000. gada lēmumu analīzi

| (223) | Kā apgalvo Beļģija, 2000. gada 20. jūlija un 2000. gada 8. novembra lēmumu analīze pierāda tajos iekļauto pienākumu juridiski saistošo raksturu. |
| --- | --- |

(223)

Kā apgalvo Beļģija, 2000. gada 20. jūlija un 2000. gada 8. novembra lēmumu analīze pierāda tajos iekļauto pienākumu juridiski saistošo raksturu.

a)   Valonijas valdības 2000. gada 20. jūlija lēmums, ar ko apstiprina pamatnolīgumu

| (224) | Pamatnolīgums un ieguldījumu programma atbilst reāliem lēmumiem, kas valdībai bija juridiski saistoši. Turklāt tas, ka runa ir par aktu, kas nosaukts par “pamatnolīgumu”, neliedza Komisijai pēc tam pieņemt lēmumu, ar kuru tā atzina šo aktu par juridiski saistošu, bet datumu, kurā minētais akts tika parakstīts – par atbalsta piešķiršanas datumu (93). |
| --- | --- |

(224)

Pamatnolīgums un ieguldījumu programma atbilst reāliem lēmumiem, kas valdībai bija juridiski saistoši. Turklāt tas, ka runa ir par aktu, kas nosaukts par “pamatnolīgumu”, neliedza Komisijai pēc tam pieņemt lēmumu, ar kuru tā atzina šo aktu par juridiski saistošu, bet datumu, kurā minētais akts tika parakstīts – par atbalsta piešķiršanas datumu (93).

93

| (225) | Kā apgalvo Beļģija, 2000. gada jūlija pamatnolīgums būtiski pārsniedz principiālo vienošanos, taču paredz konkrētu ieguldījumu piešķiršanu. Ietekmētās pozīcijas jau ir noteiktas, un arī ieguldījumu izmaksas ir novērtētas, lai šos izdevumus varētu uzreiz iekļaut budžetā. |
| --- | --- |

(225)

Kā apgalvo Beļģija, 2000. gada jūlija pamatnolīgums būtiski pārsniedz principiālo vienošanos, taču paredz konkrētu ieguldījumu piešķiršanu. Ietekmētās pozīcijas jau ir noteiktas, un arī ieguldījumu izmaksas ir novērtētas, lai šos izdevumus varētu uzreiz iekļaut budžetā.

| (226) | Turklāt valdība precizēja, ka jāizveido “finansēšanas ad hoc mehānisms”. Tas apliecina, ka valdība jau iepriekš paredzēja izveidot jaunu iejaukšanās pasākumu lidostas infrastruktūras jomā. |
| --- | --- |

(226)

Turklāt valdība precizēja, ka jāizveido “finansēšanas ad hoc mehānisms”. Tas apliecina, ka valdība jau iepriekš paredzēja izveidot jaunu iejaukšanās pasākumu lidostas infrastruktūras jomā.

ad hoc

| (227) | Apstiprinot, ka SOWAER ir izpildījusi valdības 2000. gada jūlija un novembra lēmumus, SOWAER finanšu plāns, kuru valdība apstiprināja 2001. gada 23. maijā, atsaucas uz 2000. gada 20. jūlija pamatnolīgumu, un tas kliedē jebkuras šaubas attiecībā uz Valonijas saistībām. |
| --- | --- |

(227)

Apstiprinot, ka SOWAER ir izpildījusi valdības 2000. gada jūlija un novembra lēmumus, SOWAER finanšu plāns, kuru valdība apstiprināja 2001. gada 23. maijā, atsaucas uz 2000. gada 20. jūlija pamatnolīgumu, un tas kliedē jebkuras šaubas attiecībā uz Valonijas saistībām.

SOWAER

SOWAER

| (228) | Kā apgalvo Beļģija, šāda darbības kārtība turklāt nav būtiska, salīdzinot ar ieguldījumu programmas apstiprināšanas principu, kas šajā gadījumā ir galvenais jautājums. Faktiski SOWAER izveide ir tikai 2000. gada jūlija un novembra lēmumu izpildes pasākums, un tā ir tikai Valonijas finanšu mehānisms. Ja konkrētais finanšu mehānisms, lai īstenotu ieguldījumus, par kuriem reģions pieņēmis lēmumu, pēc 2000. gada jūlija un novembra lēmumiem vēl bija jānosaka, Valonijas iestāžu saistības bija pavisam reālas, un tās bija jāīsteno finanšu mehānismam, kuru vajadzēja izvēlēties. |
| --- | --- |

(228)

Kā apgalvo Beļģija, šāda darbības kārtība turklāt nav būtiska, salīdzinot ar ieguldījumu programmas apstiprināšanas principu, kas šajā gadījumā ir galvenais jautājums. Faktiski SOWAER izveide ir tikai 2000. gada jūlija un novembra lēmumu izpildes pasākums, un tā ir tikai Valonijas finanšu mehānisms. Ja konkrētais finanšu mehānisms, lai īstenotu ieguldījumus, par kuriem reģions pieņēmis lēmumu, pēc 2000. gada jūlija un novembra lēmumiem vēl bija jānosaka, Valonijas iestāžu saistības bija pavisam reālas, un tās bija jāīsteno finanšu mehānismam, kuru vajadzēja izvēlēties.

SOWAER

b)   Valonijas valdības 2000. gada 8. novembra lēmums, ar ko īsteno 2000. gada 20. jūlija pamatnolīgumu un apstiprina Briseles Dienvidu–Šarleruā lidostas daudzgadu ieguldījumu programmu

| (229) | Valonijas valdība 2000. gada 8. novembrī pieņēma lēmumu, ar ko izpilda tās 2000. gada 20. jūlija lēmumu. Šajā gadījumā tā apstiprināja “daudzgadu fizisko ieguldījumu programmu 2000.–2004. gadam attiecībā uz Briseles Dienvidu–Šarleruā lidostu un ar to saistīto finanšu plānu”. Visi ieguldījumi, kas minēti valdības apstiprinātajā notā, tika novērtēti, un to izmaksas precīzi noteiktas. |
| --- | --- |

(229)

Valonijas valdība 2000. gada 8. novembrī pieņēma lēmumu, ar ko izpilda tās 2000. gada 20. jūlija lēmumu. Šajā gadījumā tā apstiprināja “daudzgadu fizisko ieguldījumu programmu 2000.–2004. gadam attiecībā uz Briseles Dienvidu–Šarleruā lidostu un ar to saistīto finanšu plānu”. Visi ieguldījumi, kas minēti valdības apstiprinātajā notā, tika novērtēti, un to izmaksas precīzi noteiktas.

| (230) | Noslēgumā, kā apgalvo Beļģija, ieguldījumu programma 2001.–2010. gadam attiecībā uz Briseles Dienvidu–Šarleruā lidostu tika pieņemta gana ilgu laiku pirms 2000. gada 12. decembra – datuma, kad tika pasludināts spriedums lietā Aéroports de Paris. |
| --- | --- |

(230)

Noslēgumā, kā apgalvo Beļģija, ieguldījumu programma 2001.–2010. gadam attiecībā uz Briseles Dienvidu–Šarleruā lidostu tika pieņemta gana ilgu laiku pirms 2000. gada 12. decembra – datuma, kad tika pasludināts spriedums lietā Aéroports de Paris.

Aéroports de Paris

ii)   Beļģijas iesniegtais papildu arguments: infrastruktūras finansēšana atbilst privātā ieguldītāja principam

| (231) | Jebkurā gadījumā, kā apgalvo Beļģija, Šarleruā lidostas infrastruktūras finansēšana atbilst privātā ieguldītāja principam. |
| --- | --- |

(231)

Jebkurā gadījumā, kā apgalvo Beļģija, Šarleruā lidostas infrastruktūras finansēšana atbilst privātā ieguldītāja principam.

| (232) | Lai to pierādītu, Beļģija iesniedza naudas plūsmas tabulu saistībā ar ieguldījumiem jaunajā terminālī un autostāvvietā no 2002. līdz 2036. gadam (94). No šīm ieguldījumu summām tā ņēma vērā tikai 89,7 % ieguldījumu autostāvvietā un 28,1 % ieguldījumu jaunajā terminālī, uzskatot, ka pārējie ieguldījumi attiecas uz darbībām, kas nav saimnieciska rakstura. Turklāt Beļģija norādīja, ka valsts finansējumu vispārējas tautsaimnieciskas nozīmes pakalpojumiem un tiem nepieciešamās infrastruktūras paplašināšanai atļauj ES tiesību akti valsts atbalsta jomā. Beļģija no tā secina, ka, atskaitot kompensāciju, ko reģions piešķīra BSCA, lai daļēji segtu maksu, kas saistīta ar sabiedriskas nozīmes pakalpojumiem nepieciešamo infrastruktūru, šīs infrastruktūras finansēšanas rentabilitātes pakāpe sasniegtu nepilnus 2 %. Tādējādi infrastruktūras pieejamība netiek nodrošināta par zemāku cenu nekā tās vērtība. |
| --- | --- |

(232)

Lai to pierādītu, Beļģija iesniedza naudas plūsmas tabulu saistībā ar ieguldījumiem jaunajā terminālī un autostāvvietā no 2002. līdz 2036. gadam (94). No šīm ieguldījumu summām tā ņēma vērā tikai 89,7 % ieguldījumu autostāvvietā un 28,1 % ieguldījumu jaunajā terminālī, uzskatot, ka pārējie ieguldījumi attiecas uz darbībām, kas nav saimnieciska rakstura. Turklāt Beļģija norādīja, ka valsts finansējumu vispārējas tautsaimnieciskas nozīmes pakalpojumiem un tiem nepieciešamās infrastruktūras paplašināšanai atļauj ES tiesību akti valsts atbalsta jomā. Beļģija no tā secina, ka, atskaitot kompensāciju, ko reģions piešķīra BSCA, lai daļēji segtu maksu, kas saistīta ar sabiedriskas nozīmes pakalpojumiem nepieciešamo infrastruktūru, šīs infrastruktūras finansēšanas rentabilitātes pakāpe sasniegtu nepilnus 2 %. Tādējādi infrastruktūras pieejamība netiek nodrošināta par zemāku cenu nekā tās vērtība.

94

BSCA

b)   SOWAER pakalpojumi par labu BSCA

SOWAER

BSCA

| (233) | Beļģija uzsver, ka ievērojama daļa no izmaksām par būtisko apkopi un remontu attiecas uz infrastruktūru, kas nepieciešama ar saimniecisko darbību nesaistītām darbībām. |
| --- | --- |

(233)

Beļģija uzsver, ka ievērojama daļa no izmaksām par būtisko apkopi un remontu attiecas uz infrastruktūru, kas nepieciešama ar saimniecisko darbību nesaistītām darbībām.

c)   Reģiona finansējums, lai daļēji segtu sabiedriskas nozīmes pakalpojumu izmaksas

| (234) | No 1991. gada princips par atsevišķu grāmatvedības uzskaiti, identificējot kompensācijas segtās izmaksas, ir paredzēts specifikācijas 25. punktā. |
| --- | --- |

(234)

No 1991. gada princips par atsevišķu grāmatvedības uzskaiti, identificējot kompensācijas segtās izmaksas, ir paredzēts specifikācijas 25. punktā.

i)   Galvenais jautājums – ar saimniecisko darbību nesaistīto darbību finansēšana

1.   Ugunsdrošības pakalpojumi

| (235) | Kā apgalvo Beļģija, ugunsdrošības pakalpojumi ir ar saimniecisko darbību nesaistītas darbības, jo par tām atbild valsts varas iestādes. |
| --- | --- |

(235)

Kā apgalvo Beļģija, ugunsdrošības pakalpojumi ir ar saimniecisko darbību nesaistītas darbības, jo par tām atbild valsts varas iestādes.

2.   Pakalpojumi, kas saistīti ar satiksmes drošību uz zemes

| (236) | Kā apgalvo Beļģija, pakalpojumi, kas saistīti ar satiksmes drošību uz zemes, arī ietilpst valsts varas iestāžu kompetencē. |
| --- | --- |

(236)

Kā apgalvo Beļģija, pakalpojumi, kas saistīti ar satiksmes drošību uz zemes, arī ietilpst valsts varas iestāžu kompetencē.

| (237) | Būtībā, kā apgalvo Beļģija, saistībā ar lēmumu, kuru Komisija pieņēma 2008. gada 23. jūlijā par Leipcigas–Halles lidostu, Komisija pati atzina, ka pakalpojumiem, kas attiecas uz ekspluatācijas drošību, nav saimnieciska rakstura (95). Tādējādi no Vācijas iestāžu iesniegtā saraksta attiecībā uz infrastruktūru, kas saistīta ar ekspluatācijas drošību, kurš iekļauts šā lēmuma 58. apsvēruma tabulā, izriet, ka minētā infrastruktūra ir nepieciešama satiksmes drošībai uz zemes, proti, nepārtraukta elektroapgāde satiksmes zonās, transformācijas stacijas, skrejceļa apgaismojums, satiksmes zonu apgaismojums utt. Jāatgādina, ka šo Komisijas pozīciju apstiprināja arī Vispārējā tiesa, pieņemot spriedumu lietā Freistaat Sachsen / Komisija (96) attiecībā uz atcelšanas prasību, kas iesniegta pret iepriekš minēto Komisijas lēmumu. |
| --- | --- |

(237)

Būtībā, kā apgalvo Beļģija, saistībā ar lēmumu, kuru Komisija pieņēma 2008. gada 23. jūlijā par Leipcigas–Halles lidostu, Komisija pati atzina, ka pakalpojumiem, kas attiecas uz ekspluatācijas drošību, nav saimnieciska rakstura (95). Tādējādi no Vācijas iestāžu iesniegtā saraksta attiecībā uz infrastruktūru, kas saistīta ar ekspluatācijas drošību, kurš iekļauts šā lēmuma 58. apsvēruma tabulā, izriet, ka minētā infrastruktūra ir nepieciešama satiksmes drošībai uz zemes, proti, nepārtraukta elektroapgāde satiksmes zonās, transformācijas stacijas, skrejceļa apgaismojums, satiksmes zonu apgaismojums utt. Jāatgādina, ka šo Komisijas pozīciju apstiprināja arī Vispārējā tiesa, pieņemot spriedumu lietā Freistaat Sachsen / Komisija (96) attiecībā uz atcelšanas prasību, kas iesniegta pret iepriekš minēto Komisijas lēmumu.

95

Freistaat Sachsen

96

| (238) | Tādējādi no apraksta, kas sagatavots par pakalpojumiem, kuri saistīti ar satiksmes drošību uz zemes un drošību lidostas teritorijā, 1991. gada 9. jūlija koncesijas nolīguma papildinājumā Nr. 5 un specifikācijā, kas noslēgta 2006. gada 10. martā, izriet, ka plānotās izmaksas, proti, par lidostas teritorijas kārtējo uzturēšanu, kas saistīta ar drošības mērķiem, ēku, skrejceļu, apkārtējās teritorijas un transportlīdzekļu uzturēšanas tehniskajiem pakalpojumiem, neliela apjoma darbiem saistībā ar skrejceļa un pievedceļu asfaltēšanu, kārtējo uzturēšanu un remontēšanu, skrejceļa apgaismojuma un marķējuma uzturēšanu un saglabāšanu darba gatavībā, pļaušanas darbiem, skrejceļa un tā marķējuma attīrīšanu, kā arī sniega izvešanu, pietiekami atbilst pakalpojumiem, kuri saistīti ar ekspluatācijas drošību un kurus Komisija lēmumā par Leipcigas–Halles lidostu atzina par tādiem, kam nav saimnieciska rakstura. |
| --- | --- |

(238)

Tādējādi no apraksta, kas sagatavots par pakalpojumiem, kuri saistīti ar satiksmes drošību uz zemes un drošību lidostas teritorijā, 1991. gada 9. jūlija koncesijas nolīguma papildinājumā Nr. 5 un specifikācijā, kas noslēgta 2006. gada 10. martā, izriet, ka plānotās izmaksas, proti, par lidostas teritorijas kārtējo uzturēšanu, kas saistīta ar drošības mērķiem, ēku, skrejceļu, apkārtējās teritorijas un transportlīdzekļu uzturēšanas tehniskajiem pakalpojumiem, neliela apjoma darbiem saistībā ar skrejceļa un pievedceļu asfaltēšanu, kārtējo uzturēšanu un remontēšanu, skrejceļa apgaismojuma un marķējuma uzturēšanu un saglabāšanu darba gatavībā, pļaušanas darbiem, skrejceļa un tā marķējuma attīrīšanu, kā arī sniega izvešanu, pietiekami atbilst pakalpojumiem, kuri saistīti ar ekspluatācijas drošību un kurus Komisija lēmumā par Leipcigas–Halles lidostu atzina par tādiem, kam nav saimnieciska rakstura.

3.   Ar apsardzi saistītie pakalpojumi

| (239) | Kā apgalvo Beļģija, ar apsardzi saistītās darbības ir tās, par kurām atbild valsts varas iestādes, jo tās ir tradicionāli valsts pildīti pienākumi. Pamatojot šos argumentus, Beļģija citē ES regulas un Komisijas lēmumu par Leipcigas lidostu (97). |
| --- | --- |

(239)

Kā apgalvo Beļģija, ar apsardzi saistītās darbības ir tās, par kurām atbild valsts varas iestādes, jo tās ir tradicionāli valsts pildīti pienākumi. Pamatojot šos argumentus, Beļģija citē ES regulas un Komisijas lēmumu par Leipcigas lidostu (97).

97

4.   Reisu uzraudzības un reģistrācijas, provizoriskas reisu plānošanas un gaisa kuģu izvietošanas pakalpojumi

| (240) | Kā apgalvo Beļģija, reisu uzraudzības un reģistrācijas, provizoriskas reisu plānošanas un gaisa kuģu izvietošanas uzdevumi ir būtiski drošības elementi civilajā aviācijā, tāpēc tie pieder pie valsts varas iestāžu funkcijām, jo ir lidostas drošības galvenie aspekti. |
| --- | --- |

(240)

Kā apgalvo Beļģija, reisu uzraudzības un reģistrācijas, provizoriskas reisu plānošanas un gaisa kuģu izvietošanas uzdevumi ir būtiski drošības elementi civilajā aviācijā, tāpēc tie pieder pie valsts varas iestāžu funkcijām, jo ir lidostas drošības galvenie aspekti.

5.   Secinājumi par to sabiedriskas nozīmes pakalpojumu finansēšanu, kurus BSCA sniedza pēc Valonijas pieprasījuma

BSCA

| (241) | Kā apgalvo Beļģija, no iepriekš teiktā izriet, ka visi sabiedriskas nozīmes pakalpojumi, kuri definēti specifikācijas 25. punktā un kurus BSCA kompensēja reģions, ir darbības, kas nav saistītas ar saimniecisko darbību un ir izslēgtas no LESD 107. panta 1. punkta piemērošanas jomas saskaņā ar Komisijas lēmumu pieņemšanas praksi un Eiropas tiesu praksi. |
| --- | --- |

(241)

Kā apgalvo Beļģija, no iepriekš teiktā izriet, ka visi sabiedriskas nozīmes pakalpojumi, kuri definēti specifikācijas 25. punktā un kurus BSCA kompensēja reģions, ir darbības, kas nav saistītas ar saimniecisko darbību un ir izslēgtas no LESD 107. panta 1. punkta piemērošanas jomas saskaņā ar Komisijas lēmumu pieņemšanas praksi un Eiropas tiesu praksi.

BSCA

| (242) | Beļģija uzsver, ka šie pakalpojumi, kurus iepriekš sniedza Valonijas administrācija, proti, līdz 1991. gadam attiecībā uz “ugunsdzēsības un uzturēšanas” pakalpojumiem un līdz 2008. gadam attiecībā uz apsardzi un tādiem pakalpojumiem kā reisu uzraudzība un reģistrācija, provizoriska reisu plānošana un gaisa kuģu izvietošana. |
| --- | --- |

(242)

Beļģija uzsver, ka šie pakalpojumi, kurus iepriekš sniedza Valonijas administrācija, proti, līdz 1991. gadam attiecībā uz “ugunsdzēsības un uzturēšanas” pakalpojumiem un līdz 2008. gadam attiecībā uz apsardzi un tādiem pakalpojumiem kā reisu uzraudzība un reģistrācija, provizoriska reisu plānošana un gaisa kuģu izvietošana.

| (243) | BSCA, sniedzot šos pakalpojumus, tikai kā aizstājējs pildīja pienākumus, kas ir valsts varas iestāžu kompetencē saskaņā ar starptautiskajiem pienākumiem, kuri izriet no ICAO standartiem, vai saskaņā ar ES regulām. |
| --- | --- |

(243)

BSCA, sniedzot šos pakalpojumus, tikai kā aizstājējs pildīja pienākumus, kas ir valsts varas iestāžu kompetencē saskaņā ar starptautiskajiem pienākumiem, kuri izriet no ICAO standartiem, vai saskaņā ar ES regulām.

BSCA

ICAO

ii)   Papildu arguments – sabiedriskas nozīmes saimnieciska rakstura darbību finansēšana atbilst spriedumam lietā Altmark

Altmark

| (244) | Kā apgalvo Beļģija, ja Komisija uzskata, ka kādas no iepriekš minētajām darbībām ir saimnieciska rakstura darbības, tai jākonstatē, ka šo darbību finansējums ir kompensācijas, kas nav uzskatāmas par atbalstu, pamatojoties uz kritērijiem, kas norādīti spriedumā lietā Altmark (98). Šīs kompensācijas būtībā atbilst kritērijiem, kas paredzēti judikatūrā lietā Altmark, ļaujot izslēgt valsts atbalsta esību. |
| --- | --- |

(244)

Kā apgalvo Beļģija, ja Komisija uzskata, ka kādas no iepriekš minētajām darbībām ir saimnieciska rakstura darbības, tai jākonstatē, ka šo darbību finansējums ir kompensācijas, kas nav uzskatāmas par atbalstu, pamatojoties uz kritērijiem, kas norādīti spriedumā lietā Altmark (98). Šīs kompensācijas būtībā atbilst kritērijiem, kas paredzēti judikatūrā lietā Altmark, ļaujot izslēgt valsts atbalsta esību.

Altmark

98

Altmark

1.   Skaidri definētu sabiedrisko pakalpojumu saistību esība

| (245) | Kā apgalvo Beļģija, analizējamām darbībām, kas saistītas ar civilās aviācijas un lidostas darbību apsardzi un drošību, ir sabiedriska nozīme. 1991. gada 9. jūlija koncesijas nolīguma pielikumā iekļautās specifikācijas 25. punkts definē pienākumus, kas BSCA jāpilda saistībā ar uzdevumiem apsardzes un drošības jomā. Šis noteikums norāda, ka minētos pakalpojumus “sniedz koncesionārs sabiedrības interesēs”. No šīs prasības izriet, ka Valonija ir uzticējusi koncesionāram sniegt minētos pakalpojumus, tādējādi piešķirot tam attiecīgas pilnvaras. |
| --- | --- |

(245)

Kā apgalvo Beļģija, analizējamām darbībām, kas saistītas ar civilās aviācijas un lidostas darbību apsardzi un drošību, ir sabiedriska nozīme. 1991. gada 9. jūlija koncesijas nolīguma pielikumā iekļautās specifikācijas 25. punkts definē pienākumus, kas BSCA jāpilda saistībā ar uzdevumiem apsardzes un drošības jomā. Šis noteikums norāda, ka minētos pakalpojumus “sniedz koncesionārs sabiedrības interesēs”. No šīs prasības izriet, ka Valonija ir uzticējusi koncesionāram sniegt minētos pakalpojumus, tādējādi piešķirot tam attiecīgas pilnvaras.

BSCA

sniedz koncesionārs sabiedrības interesēs

2.   Kompensācijas parametri, kas definēti objektīvi un pārredzami

| (246) | Kompensācijas parametri ir objektīvi un pārredzami definēti specifikācijas 25. punktā, kas paredz, ka BSCA ir jānodrošina ekspluatācijai atsevišķs ienākuma veidošanas konts attiecībā uz tajā pašā punktā minētajām darbībām. |
| --- | --- |

(246)

Kompensācijas parametri ir objektīvi un pārredzami definēti specifikācijas 25. punktā, kas paredz, ka BSCA ir jānodrošina ekspluatācijai atsevišķs ienākuma veidošanas konts attiecībā uz tajā pašā punktā minētajām darbībām.

BSCA

| (247) | Attiecībā uz izmaksām, kas nav pilnībā attiecināmas uz sabiedriskas nozīmes pakalpojumiem, tām veic piesaisti proporcionālā sadalījumā, personāla jomā pamatojoties uz sabiedriskas nozīmes pakalpojumiem norīkoto darbinieku procentuālo īpatsvaru atkarībā no šiem pakalpojumiem atvēlētās platības procentuālā īpatsvara vai pēc citiem objektīviem kritērijiem, kas jāapstiprina reģionam. |
| --- | --- |

(247)

Attiecībā uz izmaksām, kas nav pilnībā attiecināmas uz sabiedriskas nozīmes pakalpojumiem, tām veic piesaisti proporcionālā sadalījumā, personāla jomā pamatojoties uz sabiedriskas nozīmes pakalpojumiem norīkoto darbinieku procentuālo īpatsvaru atkarībā no šiem pakalpojumiem atvēlētās platības procentuālā īpatsvara vai pēc citiem objektīviem kritērijiem, kas jāapstiprina reģionam.

| (248) | No 2006. gada attiecībā uz pozīcijām, kas saistītas ar ugunsdrošības un uzturēšanas pakalpojumiem, un no 2010. gada attiecībā uz pakalpojumiem, kas saistīti ar apsardzi, navigācijas biroju un gaisa kuģu izvietošanu, kompensācija ir ierobežota ar summu, kas norādīta specifikācijas 25. punktā, piemērojot arī indeksāciju. Jebkurā gadījumā kompensācijas summa nevar pārsniegt izmaksas, kas faktiski radušās BSCA, sniedzot šos pakalpojumus. |
| --- | --- |

(248)

No 2006. gada attiecībā uz pozīcijām, kas saistītas ar ugunsdrošības un uzturēšanas pakalpojumiem, un no 2010. gada attiecībā uz pakalpojumiem, kas saistīti ar apsardzi, navigācijas biroju un gaisa kuģu izvietošanu, kompensācija ir ierobežota ar summu, kas norādīta specifikācijas 25. punktā, piemērojot arī indeksāciju. Jebkurā gadījumā kompensācijas summa nevar pārsniegt izmaksas, kas faktiski radušās BSCA, sniedzot šos pakalpojumus.

BSCA

| (249) | Tādējādi kompensācijas parametri ir iepriekš detalizēti noteikti, tādējādi izpildot otro kritēriju spriedumā lietā Altmark. |
| --- | --- |

(249)

Tādējādi kompensācijas parametri ir iepriekš detalizēti noteikti, tādējādi izpildot otro kritēriju spriedumā lietā Altmark.

Altmark

3.   Kompensācijas ierobežošana ar faktiskajām izmaksām

| (250) | Kā apgalvo Beļģija, pārmērīgu kompensēšanu var novērst ar dažādiem mehānismiem:






  — | pirms kompensācijas ierobežošanas jebkādu pārmērīgu kompensēšanu ļauj novērst precīza to izmaksu definēšana, kuras sedz Valonija, kā arī princips par nodalītu grāmatvedības uzskaiti. Turklāt tika paredzēts kontroles mehānisms, lai pārbaudītu, no vienas puses, BSCA iesniegto budžetu, no otras puses, pārmērīgas kompensācijas neesību pēc kompensācijas izmaksas, |
| --- | --- | --- |

(250)

Kā apgalvo Beļģija, pārmērīgu kompensēšanu var novērst ar dažādiem mehānismiem:

—

pirms kompensācijas ierobežošanas jebkādu pārmērīgu kompensēšanu ļauj novērst precīza to izmaksu definēšana, kuras sedz Valonija, kā arī princips par nodalītu grāmatvedības uzskaiti. Turklāt tika paredzēts kontroles mehānisms, lai pārbaudītu, no vienas puses, BSCA iesniegto budžetu, no otras puses, pārmērīgas kompensācijas neesību pēc kompensācijas izmaksas,

BSCA

| — | no 2006. gada iejaukšanās summa, kas saņemta par pakalpojumiem saistībā ar ugunsdrošību, satiksmes drošību uz zemes un drošību lidostas teritorijā, nevar pārsniegt EUR 5 774 000, un to indeksē katru gadu, |
| --- | --- |

—

no 2006. gada iejaukšanās summa, kas saņemta par pakalpojumiem saistībā ar ugunsdrošību, satiksmes drošību uz zemes un drošību lidostas teritorijā, nevar pārsniegt EUR 5 774 000, un to indeksē katru gadu,

| — | kompensācija, kuru piešķir par pakalpojumiem saistībā ar apsardzi, navigācijas biroju un gaisa kuģu izvietošanu, no 2010. gada ir ierobežota ar summu, kas līdzvērtīga šo pakalpojumu izmaksām 2009. gadā, un to indeksē katru gadu. |
| --- | --- |

—

kompensācija, kuru piešķir par pakalpojumiem saistībā ar apsardzi, navigācijas biroju un gaisa kuģu izvietošanu, no 2010. gada ir ierobežota ar summu, kas līdzvērtīga šo pakalpojumu izmaksām 2009. gadā, un to indeksē katru gadu.

| (251) | Turklāt 25. punkts paredz, ka saņemtā summa nekādā gadījumā nevar pārsniegt faktiskās izmaksas un, ja ir notikusi pārmērīga kompensēšana, automātiski piemēro budžeta kompensēšanas mehānismu uz nākamā gada budžeta rēķina. Jāatgādina, ka budžetu iepriekš sastāda BSCA un kontrolē Valonijas administrācija. Tā arī katru gadu veic kontroles pasākumus klātienē, lai pārliecinātos, vai BSCA ievēro specifikācijas 25. punkta prasības. |
| --- | --- |

(251)

Turklāt 25. punkts paredz, ka saņemtā summa nekādā gadījumā nevar pārsniegt faktiskās izmaksas un, ja ir notikusi pārmērīga kompensēšana, automātiski piemēro budžeta kompensēšanas mehānismu uz nākamā gada budžeta rēķina. Jāatgādina, ka budžetu iepriekš sastāda BSCA un kontrolē Valonijas administrācija. Tā arī katru gadu veic kontroles pasākumus klātienē, lai pārliecinātos, vai BSCA ievēro specifikācijas 25. punkta prasības.

BSCA

BSCA

4.   Salīdzinājums ar līdzīgu uzņēmumu, kas ir pareizi vadīts un labi aprīkots

| (252) | Kā apgalvo Beļģija, attiecībā uz BSCA nekāds salīdzinājums ar citu uzņēmumu, kas labi aprīkots un pareizi vadīts, nav nepieciešams, jo tā pati acīmredzami ir labi aprīkots un pareizi vadīts uzņēmums. |
| --- | --- |

(252)

Kā apgalvo Beļģija, attiecībā uz BSCA nekāds salīdzinājums ar citu uzņēmumu, kas labi aprīkots un pareizi vadīts, nav nepieciešams, jo tā pati acīmredzami ir labi aprīkots un pareizi vadīts uzņēmums.

BSCA

| (253) | BSCA ievēro spēkā esošos grāmatvedības un starptautiskos standartus un visus rādītājus, kas minēti Komisijas 2011. gada 20. decembra paziņojumā par Eiropas Savienības noteikumu piemērošanu valsts atbalsta jomā kompensācijām, kas piešķirtas tautsaimnieciskas nozīmes pakalpojumu sniegšanai, tā apliecinot šā uzņēmuma lietpratīgu vadīšanu. Turklāt 2009. gadā tā ir ļāvusi arī piesaistīt privātos ieguldītājus saistībā ar BSCA daļējo privatizāciju. |
| --- | --- |

(253)

BSCA ievēro spēkā esošos grāmatvedības un starptautiskos standartus un visus rādītājus, kas minēti Komisijas 2011. gada 20. decembra paziņojumā par Eiropas Savienības noteikumu piemērošanu valsts atbalsta jomā kompensācijām, kas piešķirtas tautsaimnieciskas nozīmes pakalpojumu sniegšanai, tā apliecinot šā uzņēmuma lietpratīgu vadīšanu. Turklāt 2009. gadā tā ir ļāvusi arī piesaistīt privātos ieguldītājus saistībā ar BSCA daļējo privatizāciju.

BSCA

BSCA

| (254) | Faktu, ka BSCA ir pareizi vadīts un labi aprīkots uzņēmums, principā var apliecināt tās finanšu rezultātu pastāvīgā uzlabošanās no 2000. gada. Būtībā 2000. gadā BSCA reģistrēja apgrozījumu EUR 7 578 000 apmērā, bet jau 2010. gadā šis rādītājs sasniedza EUR 81 387 000. Turklāt ir acīmredzams, ka gadījumā, ja BSCA nebūtu pareizi vadīts un labi aprīkots uzņēmums, Šarleruā lidosta nebūtu pieredzējusi tik ievērojamu pasažieru skaita pieaugumu laikā no 1997. līdz 2011. gadam (no 211 065 līdz 5 901 007 pasažieriem). |
| --- | --- |

(254)

Faktu, ka BSCA ir pareizi vadīts un labi aprīkots uzņēmums, principā var apliecināt tās finanšu rezultātu pastāvīgā uzlabošanās no 2000. gada. Būtībā 2000. gadā BSCA reģistrēja apgrozījumu EUR 7 578 000 apmērā, bet jau 2010. gadā šis rādītājs sasniedza EUR 81 387 000. Turklāt ir acīmredzams, ka gadījumā, ja BSCA nebūtu pareizi vadīts un labi aprīkots uzņēmums, Šarleruā lidosta nebūtu pieredzējusi tik ievērojamu pasažieru skaita pieaugumu laikā no 1997. līdz 2011. gadam (no 211 065 līdz 5 901 007 pasažieriem).

BSCA

BSCA

BSCA

| (255) | Visbeidzot, kā izriet no izveidotā finansēšanas mehānisma, kompensācija, kas izmaksāta BSCA, pēc definīcijas ir mazāka par tirgus cenu attiecībā uz visiem pakalpojumiem, kas tai uzticēti, jo šī kompensācija no 2006. gada tiek ierobežota tiem pakalpojumiem, kas saistīti ar ugunsdrošību, satiksmes drošību uz zemes un drošību lidostas teritorijā, bet no 2010. gada – apsardzes pakalpojumiem. |
| --- | --- |

(255)

Visbeidzot, kā izriet no izveidotā finansēšanas mehānisma, kompensācija, kas izmaksāta BSCA, pēc definīcijas ir mazāka par tirgus cenu attiecībā uz visiem pakalpojumiem, kas tai uzticēti, jo šī kompensācija no 2006. gada tiek ierobežota tiem pakalpojumiem, kas saistīti ar ugunsdrošību, satiksmes drošību uz zemes un drošību lidostas teritorijā, bet no 2010. gada – apsardzes pakalpojumiem.

BSCA

d)   BSCA kapitāla palielināšana, ko SOWAER īstenoja 2002. gadā

BSCA

SOWAER

| (256) | Kā apgalvo Beļģija, Komisija nekad – līdz pat 2012. gada paplašināšanas lēmumam – nav ierobežojusi BSCA kapitāla palielināšanu. Gluži pretēji – tā ir skaidri atzinusi, ka šī darbība ir īstenota atbilstoši privāta ieguldītāja principam (sk. 2004. gada lēmuma 132. apsvērumu). |
| --- | --- |

(256)

Kā apgalvo Beļģija, Komisija nekad – līdz pat 2012. gada paplašināšanas lēmumam – nav ierobežojusi BSCA kapitāla palielināšanu. Gluži pretēji – tā ir skaidri atzinusi, ka šī darbība ir īstenota atbilstoši privāta ieguldītāja principam (sk. 2004. gada lēmuma 132. apsvērumu).

BSCA

| (257) | Jaunākie dati liecina, ka BSCA ir guvusi peļņu, kas ļauj piešķirt EUR 6 505 595 publiskajiem un privātajiem akcionāriem tikai par 2010. gadu vien. Pēdējo piecu gadu rezultāti ir turpmāk izklāstīti tabulā.










  PEĻŅAS UN ZAUDĒJUMU APRĒĶINS
  (miljonos EUR) | 2011 | 2010 | 2009 | 2008 | 2007 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| |
| | |
| Saimnieciskās darbības ienākumi | 53 618 | 48 533 | 35 434 | 27 002 | 19 543 |
| Gada peļņa | 11 310 | 9 994 | 4 445 | 1 915 | 1 968 |
| Peļņa no kapitāla | 6 815 | 6 506 | 387 | 387 | 387 |

(257)

Jaunākie dati liecina, ka BSCA ir guvusi peļņu, kas ļauj piešķirt EUR 6 505 595 publiskajiem un privātajiem akcionāriem tikai par 2010. gadu vien. Pēdējo piecu gadu rezultāti ir turpmāk izklāstīti tabulā.

BSCA

PEĻŅAS UN ZAUDĒJUMU APRĒĶINS

(miljonos EUR)

2011

2010

2009

2008

2007

Saimnieciskās darbības ienākumi

53 618

48 533

35 434

27 002

19 543

Gada peļņa

11 310

9 994

4 445

1 915

1 968

Peļņa no kapitāla

6 815

6 506

387

387

387

| (258) | Kapitāla palielinājumam, ko īstenoja SOWAER, iekšējās atdeves koeficients (TRI) bija 26,09 %, un tas līdzinās aplēsēm, ko 2003. gadā sagatavoja Deloitte&Touche, tādējādi apstiprinot šīs analīzes ticamību. Ņemot vērā iepriekš minēto, jākonstatē, ka šādu ieguldījumu neapšaubāmi būtu veicis arī privāts ieguldītājs. |
| --- | --- |

(258)

Kapitāla palielinājumam, ko īstenoja SOWAER, iekšējās atdeves koeficients (TRI) bija 26,09 %, un tas līdzinās aplēsēm, ko 2003. gadā sagatavoja Deloitte&Touche, tādējādi apstiprinot šīs analīzes ticamību. Ņemot vērā iepriekš minēto, jākonstatē, ka šādu ieguldījumu neapšaubāmi būtu veicis arī privāts ieguldītājs.

SOWAER

TRI

Deloitte&Touche

| (259) | Komisijas novērtējums par šo kapitāla palielinājumu, saskaņā ar kuru “šaubas pastiprina tas, ka BSCA nesedza izmaksas par infrastruktūru, kas tai bija pieejama, un dažādiem SOWAER sniegtajiem pakalpojumiem”, apliecina arī to, ka tika pieļauta kļūda tiesību piemērošanā. Komisijai būtībā katram iejaukšanās veidam individuāli jāpiemēro nepieciešamie kritēriji, lai varētu attiecīgi novērtēt to likumību un par katru iejaukšanās gadījumu spētu noteikt, vai tas ir atbalsts, un, ja tā ir, – vai šis atbalsts ir saderīgs ar iekšējo tirgu. Faktiski BSCA kapitāla palielināšanas jēga nav gluži tas pats, kas mērķis darīt pieejamu lidostas infrastruktūru, it sevišķi saistībā ar tā laika situāciju. Tāpēc Komisija nevar vispārināt šos abus iejaukšanās veidus, lai pārbaudītu vispārējo rentabilitāti. |
| --- | --- |

(259)

Komisijas novērtējums par šo kapitāla palielinājumu, saskaņā ar kuru “šaubas pastiprina tas, ka BSCA nesedza izmaksas par infrastruktūru, kas tai bija pieejama, un dažādiem SOWAER sniegtajiem pakalpojumiem”, apliecina arī to, ka tika pieļauta kļūda tiesību piemērošanā. Komisijai būtībā katram iejaukšanās veidam individuāli jāpiemēro nepieciešamie kritēriji, lai varētu attiecīgi novērtēt to likumību un par katru iejaukšanās gadījumu spētu noteikt, vai tas ir atbalsts, un, ja tā ir, – vai šis atbalsts ir saderīgs ar iekšējo tirgu. Faktiski BSCA kapitāla palielināšanas jēga nav gluži tas pats, kas mērķis darīt pieejamu lidostas infrastruktūru, it sevišķi saistībā ar tā laika situāciju. Tāpēc Komisija nevar vispārināt šos abus iejaukšanās veidus, lai pārbaudītu vispārējo rentabilitāti.

BSCA

SOWAER

BSCA

5.1.1.2.   
  Pēc 2012. gada paplašināšanas lēmuma saņemtie Beļģijas komentāri par trešo personu piezīmēm attiecībā uz atbalsta BSCA neesību

Pēc 2012. gada paplašināšanas lēmuma saņemtie Beļģijas komentāri par trešo personu piezīmēm attiecībā uz atbalsta BSCA

a)   Koncesijas maksa, kuru maksāja BSCA

BSCA

| (260) | Atbildot uz BAC piezīmēm par maksu, ko BSCA maksāja par infrastruktūras izmantošanu, Beļģija norāda, ka vairākas BAC minētās maksas nav attiecināmas uz Šarleruā, jo īpaši:






  — | “laika nišas koordinācijas maksa”, jo Šarleruā lidostā nav sastrēgumu, |
| --- | --- | --- |

(260)

Atbildot uz BAC piezīmēm par maksu, ko BSCA maksāja par infrastruktūras izmantošanu, Beļģija norāda, ka vairākas BAC minētās maksas nav attiecināmas uz Šarleruā, jo īpaši:

BAC

BSCA

BAC

—

“laika nišas koordinācijas maksa”, jo Šarleruā lidostā nav sastrēgumu,

| — | “termināļa navigācijas maksa”, kas netiek iekasēta reģionālajās lidostās, kurās kustību skaits ir mazāks par 50 000 komercreisu kustību. |
| --- | --- |

—

“termināļa navigācijas maksa”, kas netiek iekasēta reģionālajās lidostās, kurās kustību skaits ir mazāks par 50 000 komercreisu kustību.

| (261) | Turklāt, kā apgalvo Beļģija, pretēji BAC apgalvojumam maksu par centralizēto infrastruktūru BSCA kā infrastruktūras apsaimniekotājs prognozēja pietiekamā apmērā attiecībā uz lidlauka pakalpojumu sabiedrībām, tostarp BSCA kā pārkrāvēju. Šī maksa ir iekļauta līgumā, kuru BSCA noslēdza ar Ryanair. |
| --- | --- |

(261)

Turklāt, kā apgalvo Beļģija, pretēji BAC apgalvojumam maksu par centralizēto infrastruktūru BSCA kā infrastruktūras apsaimniekotājs prognozēja pietiekamā apmērā attiecībā uz lidlauka pakalpojumu sabiedrībām, tostarp BSCA kā pārkrāvēju. Šī maksa ir iekļauta līgumā, kuru BSCA noslēdza ar Ryanair.

BAC

BSCA

BSCA

BSCA

Ryanair

| (262) | Maksa, kuru federālā administrācija noteica vairāk nekā 18 euro centu apmērā par katru pasažieri, tādējādi bija federālās valsts, nevis BSCA kompetencē. |
| --- | --- |

(262)

Maksa, kuru federālā administrācija noteica vairāk nekā 18 euro centu apmērā par katru pasažieri, tādējādi bija federālās valsts, nevis BSCA kompetencē.

BSCA

| (263) | personu ar ierobežotām pārvietošanās spējām maksa tika noteikta, pamatojoties uz BSCA faktiski segtajām izmaksām. Šajā ziņā, kā apgalvo Beļģija, pietiek salīdzināt infrastruktūras lielumu Šarleruā lidostā un Briseles lidostā, lai atzītu, ka šā pakalpojuma sniegšana personām ar ierobežotām pārvietošanās spējām Šarleruā radīja mazākas izmaksas nekā Briselē, ņemot vērā kilometru skaitu, kas jānoiet, lai varētu sasniegt lidmašīnu vai izkļūt no termināļa. |
| --- | --- |

(263)

personu ar ierobežotām pārvietošanās spējām maksa tika noteikta, pamatojoties uz BSCA faktiski segtajām izmaksām. Šajā ziņā, kā apgalvo Beļģija, pietiek salīdzināt infrastruktūras lielumu Šarleruā lidostā un Briseles lidostā, lai atzītu, ka šā pakalpojuma sniegšana personām ar ierobežotām pārvietošanās spējām Šarleruā radīja mazākas izmaksas nekā Briselē, ņemot vērā kilometru skaitu, kas jānoiet, lai varētu sasniegt lidmašīnu vai izkļūt no termināļa.

BSCA

| (264) | Turklāt Beļģija atzīst – ir taisnība, ka patlaban BSCA neprasa nekādu maksu saistībā ar apsardzi. Šo pienākumu, kas ietilpst valsts varas iestāžu kompetencē, Valonija kompensēja, taču kompensācija tika ierobežota koncesijas nolīgumā, kas piesaistīja BSCA Valonijai, bet izmaksas, kas pārsniedza ierobežojumu, bija jāsedz BSCA. Tomēr nekas neliedza BSCA atgūt šīs izmaksas no pasažieriem, nosakot attiecīgu maksu. |
| --- | --- |

(264)

Turklāt Beļģija atzīst – ir taisnība, ka patlaban BSCA neprasa nekādu maksu saistībā ar apsardzi. Šo pienākumu, kas ietilpst valsts varas iestāžu kompetencē, Valonija kompensēja, taču kompensācija tika ierobežota koncesijas nolīgumā, kas piesaistīja BSCA Valonijai, bet izmaksas, kas pārsniedza ierobežojumu, bija jāsedz BSCA. Tomēr nekas neliedza BSCA atgūt šīs izmaksas no pasažieriem, nosakot attiecīgu maksu.

BSCA

BSCA

BSCA

BSCA

| (265) | Attiecībā uz maksu par autostāvvietu, kā apgalvo Beļģija, dati, kas iekļauti BAC iesniegtajā tabulā, ir kļūdaini, norādot, ka Šarleruā lidostā nebija maksas par autostāvvietu, jo tas nav tiesa – tarifi, kas publicēti BSCA vietnē, skaidri apliecina, ka šāda maksa bija noteikta un tā bija EUR 1,98 par diennakti (24 stundām) un par tonnu. |
| --- | --- |

(265)

Attiecībā uz maksu par autostāvvietu, kā apgalvo Beļģija, dati, kas iekļauti BAC iesniegtajā tabulā, ir kļūdaini, norādot, ka Šarleruā lidostā nebija maksas par autostāvvietu, jo tas nav tiesa – tarifi, kas publicēti BSCA vietnē, skaidri apliecina, ka šāda maksa bija noteikta un tā bija EUR 1,98 par diennakti (24 stundām) un par tonnu.

BAC

BSCA

b)   Sabiedriskas nozīmes pakalpojumu finansēšana

| (266) | Piezīmes iesniedza vairākas trešās personas; Brussels Airlines un BAC galvenokārt izteica piezīmes par BSCA Valonijai sniegto sabiedriskas nozīmes pakalpojumu finansēšanu, un minētie uzņēmumi apstrīd, ka noteiktus BSCA sniegtos pakalpojumus, proti, tādās jomās kā drošība, apsardze, ugunsdrošība un pakalpojumi saistībā ar satiksmes drošību uz zemes un drošību lidostas teritorijā, varētu kvalificēt kā darbības, kas neietilpst LESD 107. panta 1. punkta piemērošanas jomā. |
| --- | --- |

(266)

Piezīmes iesniedza vairākas trešās personas; Brussels Airlines un BAC galvenokārt izteica piezīmes par BSCA Valonijai sniegto sabiedriskas nozīmes pakalpojumu finansēšanu, un minētie uzņēmumi apstrīd, ka noteiktus BSCA sniegtos pakalpojumus, proti, tādās jomās kā drošība, apsardze, ugunsdrošība un pakalpojumi saistībā ar satiksmes drošību uz zemes un drošību lidostas teritorijā, varētu kvalificēt kā darbības, kas neietilpst LESD 107. panta 1. punkta piemērošanas jomā.

Brussels Airlines

BAC

BSCA

BSCA

i)   Piebilde par salīdzinājumu starp Šarleruā lidostu un BAC

BAC

| (267) | Brussels Airlines un BAC apstiprina, ka Briseles lidostā šo dažādo pakalpojumu izmaksas nesedza atbildīgās valsts iestādes, proti, federālā valsts, un no tā šķietami var secināt valsts atbalsta esību par labu Šarleruā lidostai. |
| --- | --- |

(267)

Brussels Airlines un BAC apstiprina, ka Briseles lidostā šo dažādo pakalpojumu izmaksas nesedza atbildīgās valsts iestādes, proti, federālā valsts, un no tā šķietami var secināt valsts atbalsta esību par labu Šarleruā lidostai.

Brussels Airlines

BAC

| (268) | Šajā jautājumā jāprecizē, ka Beļģijā visas lidostas nav saistītas ar vienu un to pašu valsts iestādi, jo reģionālās lidostas pārvalda reģions, kura teritorijā tās atrodas, bet Briseles lidosta ir federālās valsts atbildībā (99). Katras iestādes atbildība par tai uzticētajām lidostām ir nepārprotami noteikta, veicot lidostu pārvaldības reģionalizāciju (izņemot Briseles lidostu) un noslēdzot sadarbības nolīgumu starp Beļģijas valsti, kura rīkojas Valsts aviolīniju sabiedrības (S.N.V.A.) vārdā, (100) un reģioniem, (101) un šis nolīgums viennozīmīgi paredz, ka “reģioni no minētā likuma spēkā stāšanās dienas pilnībā atbild par tiem nodotajām kompetences jomām. No šā datuma reģioni ir pilnvaroti veikt visus piemērotos pasākumus, par kuriem tie ir pilnībā atbildīgi”. |
| --- | --- |

(268)

Šajā jautājumā jāprecizē, ka Beļģijā visas lidostas nav saistītas ar vienu un to pašu valsts iestādi, jo reģionālās lidostas pārvalda reģions, kura teritorijā tās atrodas, bet Briseles lidosta ir federālās valsts atbildībā (99). Katras iestādes atbildība par tai uzticētajām lidostām ir nepārprotami noteikta, veicot lidostu pārvaldības reģionalizāciju (izņemot Briseles lidostu) un noslēdzot sadarbības nolīgumu starp Beļģijas valsti, kura rīkojas Valsts aviolīniju sabiedrības (S.N.V.A.) vārdā, (100) un reģioniem, (101) un šis nolīgums viennozīmīgi paredz, ka “reģioni no minētā likuma spēkā stāšanās dienas pilnībā atbild par tiem nodotajām kompetences jomām. No šā datuma reģioni ir pilnvaroti veikt visus piemērotos pasākumus, par kuriem tie ir pilnībā atbildīgi”.

99

S.N.V.A.

100

101

| (269) | Tādējādi Šarleruā lidostas darbību regulē Valonijas tiesību akti, bet Briseles lidostu – federālā valsts. Šajā gadījumā likumā noteikto pilnvaru ietvaros Valonijas reģions izvēlējās daļēji finansēt vairāku pakalpojumu izmaksas. Tāpēc apstāklim, ka vienādus pakalpojumus vienā gadījumā apmaksā valsts iestāde, bet otrā gadījumā ekspluatants, nav nekādas ietekmes uz saimnieciska vai ne-saimnieciska rakstura darbību klasificēšanu. |
| --- | --- |

(269)

Tādējādi Šarleruā lidostas darbību regulē Valonijas tiesību akti, bet Briseles lidostu – federālā valsts. Šajā gadījumā likumā noteikto pilnvaru ietvaros Valonijas reģions izvēlējās daļēji finansēt vairāku pakalpojumu izmaksas. Tāpēc apstāklim, ka vienādus pakalpojumus vienā gadījumā apmaksā valsts iestāde, bet otrā gadījumā ekspluatants, nav nekādas ietekmes uz saimnieciska vai ne-saimnieciska rakstura darbību klasificēšanu.

| (270) | Flandrijas reģionā vairākus šeit analizētos pakalpojumus tiešā veidā nodrošina reģiona administrācija, tādējādi tos tieši apmaksā reģions. Jo īpaši tas attiecas uz visām izmaksām saistībā ar apsardzes un lidostas drošības pakalpojumiem Antverpenes un Ostendes lidostās neatkarīgi no šo lidostu darbības apjoma. |
| --- | --- |

(270)

Flandrijas reģionā vairākus šeit analizētos pakalpojumus tiešā veidā nodrošina reģiona administrācija, tādējādi tos tieši apmaksā reģions. Jo īpaši tas attiecas uz visām izmaksām saistībā ar apsardzes un lidostas drošības pakalpojumiem Antverpenes un Ostendes lidostās neatkarīgi no šo lidostu darbības apjoma.

ii)   Ugunsdrošības pakalpojumi

| (271) | Konkrētāk pievēršoties ugunsdrošības pakalpojumiem, Brussels Airlines apstiprina, ka citiem uzņēmumiem, kuri atrodas Valonijā un uz kuriem attiecas Seveso direktīva (102), ir jāsedz ugunsdrošības pakalpojumu izmaksas, kā to dara, piemēram, sabiedrība Total, kas atrodas Felujā, bet Briseles lidostā šos pakalpojumus nefinansē Flandrijas reģions / federālā valsts. |
| --- | --- |

(271)

Konkrētāk pievēršoties ugunsdrošības pakalpojumiem, Brussels Airlines apstiprina, ka citiem uzņēmumiem, kuri atrodas Valonijā un uz kuriem attiecas Seveso direktīva (102), ir jāsedz ugunsdrošības pakalpojumu izmaksas, kā to dara, piemēram, sabiedrība Total, kas atrodas Felujā, bet Briseles lidostā šos pakalpojumus nefinansē Flandrijas reģions / federālā valsts.

Brussels Airlines

102

Total

| (272) | Kā apgalvo Beļģija, šāds salīdzinājums ar uzņēmumiem, uz kuriem attiecas Seveso direktīvas pienākumi, nav atbilstošs, jo no minētās direktīvas teksta izriet, ka tā prasa, lai dalībvalstis uzdod šīs direktīvas piemērošanas jomā ietilpstošajiem uzņēmumiem (103) pašiem veikt pasākumus ugunsgrēka novēršanai. Pretēji tam pienākumu organizēt ugunsdrošības pakalpojumus lidostā paredz starptautiskā konvencija, kuru pieņēmusi Starptautiskā Civilās aviācijas organizācija un kura ir tieši saistoša dalībvalstīm. |
| --- | --- |

(272)

Kā apgalvo Beļģija, šāds salīdzinājums ar uzņēmumiem, uz kuriem attiecas Seveso direktīvas pienākumi, nav atbilstošs, jo no minētās direktīvas teksta izriet, ka tā prasa, lai dalībvalstis uzdod šīs direktīvas piemērošanas jomā ietilpstošajiem uzņēmumiem (103) pašiem veikt pasākumus ugunsgrēka novēršanai. Pretēji tam pienākumu organizēt ugunsdrošības pakalpojumus lidostā paredz starptautiskā konvencija, kuru pieņēmusi Starptautiskā Civilās aviācijas organizācija un kura ir tieši saistoša dalībvalstīm.

103

| (273) | Turklāt gan Eiropas Komisija, gan Vispārējā tiesa ir apstiprinājusi, ka ugunsdrošības pakalpojumi ir valsts varas iestāžu darbības, kuras var izslēgt no LESD 107. panta 1. punkta piemērošanas jomas. |
| --- | --- |

(273)

Turklāt gan Eiropas Komisija, gan Vispārējā tiesa ir apstiprinājusi, ka ugunsdrošības pakalpojumi ir valsts varas iestāžu darbības, kuras var izslēgt no LESD 107. panta 1. punkta piemērošanas jomas.

iii)   Pakalpojumi, kas saistīti ar satiksmes drošību uz zemes un drošību lidostas teritorijā

| (274) | Brussels Airlines apstrīd arī uzturēšanas pakalpojumu kvalificēšanu kā darbību, kam nav saimnieciska rakstura, kas šajā gadījumā atbilst satiksmes drošībai uz zemes un drošībai lidostas teritorijā. Šajā ziņā Brussels Airlines vienīgi uzsver, ka minētie pakalpojumi attiecas uz lidostas apsaimniekošanu un tāpēc ir saimnieciska rakstura. |
| --- | --- |

(274)

Brussels Airlines apstrīd arī uzturēšanas pakalpojumu kvalificēšanu kā darbību, kam nav saimnieciska rakstura, kas šajā gadījumā atbilst satiksmes drošībai uz zemes un drošībai lidostas teritorijā. Šajā ziņā Brussels Airlines vienīgi uzsver, ka minētie pakalpojumi attiecas uz lidostas apsaimniekošanu un tāpēc ir saimnieciska rakstura.

Brussels Airlines

Brussels Airlines

| (275) | Fakts, ka lidostas apsaimniekošanas darbība ir saimnieciska darbība, tagad ir atzīts. Tomēr vairākas darbības ir izslēgtas no LESD 107. panta 1. punkta piemērošanas jomas, jo tās ietilpst valsts varas iestāžu kompetencē vai pēc rakstura nav saimnieciskas, un, kā uzskata Brussels Airlines, pat gadījumā, ja tās nav nodalāmas no lidostas apsaimniekošanas. Tāpat, piemēram, gadījumā, ja ir acīmredzams, ka lidostas apsaimniekošana (saimnieciskā darbība) liek paredzēt muitas pakalpojumus, lai kontrolētu pasažieru identitāti, tomēr jākonstatē, ka šis pakalpojums ietilpst kompetencē, kas tradicionāli tiek piešķirta valstij, tāpēc uzskatāma par darbību, kam nav saimnieciska rakstura. Attiecīgi ar faktu, ka pakalpojumi saistībā ar satiksmes drošību uz zemes un drošību lidostas teritorijā ir būtiski lidostas apsaimniekošanai, nepietiek, lai tiem atņemtu ne-saimnieciskas darbības raksturu. |
| --- | --- |

(275)

Fakts, ka lidostas apsaimniekošanas darbība ir saimnieciska darbība, tagad ir atzīts. Tomēr vairākas darbības ir izslēgtas no LESD 107. panta 1. punkta piemērošanas jomas, jo tās ietilpst valsts varas iestāžu kompetencē vai pēc rakstura nav saimnieciskas, un, kā uzskata Brussels Airlines, pat gadījumā, ja tās nav nodalāmas no lidostas apsaimniekošanas. Tāpat, piemēram, gadījumā, ja ir acīmredzams, ka lidostas apsaimniekošana (saimnieciskā darbība) liek paredzēt muitas pakalpojumus, lai kontrolētu pasažieru identitāti, tomēr jākonstatē, ka šis pakalpojums ietilpst kompetencē, kas tradicionāli tiek piešķirta valstij, tāpēc uzskatāma par darbību, kam nav saimnieciska rakstura. Attiecīgi ar faktu, ka pakalpojumi saistībā ar satiksmes drošību uz zemes un drošību lidostas teritorijā ir būtiski lidostas apsaimniekošanai, nepietiek, lai tiem atņemtu ne-saimnieciskas darbības raksturu.

Brussels Airlines

| (276) | Tādējādi, kā konstatē Komisija iepriekš minētajā lēmumā par Leipcigas–Halles lidostu: “Šajā gadījumā vairākas izmaksas attiecas uz valsts varas iestāžu funkciju izpildi. Šīs izmaksas attiecas uz drošības un policijas funkcijām, ugunsdrošības un sabiedrības drošības pasākumiem, ekspluatācijas drošību, meteoroloģiskajiem pakalpojumiem un gaisa satiksmes kontroles pakalpojumiem.” (104) Beļģija piezīmēs pēc formālās izmeklēšanas procedūras 2012. gada paplašināšanas lēmuma atgādināja – no tā paša lēmuma izriet, ka “ekspluatācijas drošības darbības” attiecas uz visu nepieciešamo, lai nodrošinātu satiksmes drošību uz zemes un drošību lidostas teritorijā, proti, elektroapgādi, skrejceļa apgaismojumu, satiksmes zonu apgaismojumu utt. Tādējādi šis jautājums attiecas tieši uz minēto dažādo funkciju uzturēšanu. |
| --- | --- |

(276)

Tādējādi, kā konstatē Komisija iepriekš minētajā lēmumā par Leipcigas–Halles lidostu: “Šajā gadījumā vairākas izmaksas attiecas uz valsts varas iestāžu funkciju izpildi. Šīs izmaksas attiecas uz drošības un policijas funkcijām, ugunsdrošības un sabiedrības drošības pasākumiem, ekspluatācijas drošību, meteoroloģiskajiem pakalpojumiem un gaisa satiksmes kontroles pakalpojumiem.” (104) Beļģija piezīmēs pēc formālās izmeklēšanas procedūras 2012. gada paplašināšanas lēmuma atgādināja – no tā paša lēmuma izriet, ka “ekspluatācijas drošības darbības” attiecas uz visu nepieciešamo, lai nodrošinātu satiksmes drošību uz zemes un drošību lidostas teritorijā, proti, elektroapgādi, skrejceļa apgaismojumu, satiksmes zonu apgaismojumu utt. Tādējādi šis jautājums attiecas tieši uz minēto dažādo funkciju uzturēšanu.

104

iv)   Pakalpojumi, kas saistīti ar apsardzi un vispārējo drošību

| (277) | Visbeidzot, Brussels Airlines apstrīd to, ka vispārējie drošības un apsardzes pakalpojumi būtu kvalificējami kā tādi, kam “nav saimnieciska rakstura”. Šajā gadījumā, šķiet, Brussels Airlines kā ar drošību saistītus pakalpojumus klasificē tos pakalpojumus, kas saistīti ar reisu uzraudzību, reģistrāciju un plānošanu, kā arī gaisa kuģu izvietošanu. |
| --- | --- |

(277)

Visbeidzot, Brussels Airlines apstrīd to, ka vispārējie drošības un apsardzes pakalpojumi būtu kvalificējami kā tādi, kam “nav saimnieciska rakstura”. Šajā gadījumā, šķiet, Brussels Airlines kā ar drošību saistītus pakalpojumus klasificē tos pakalpojumus, kas saistīti ar reisu uzraudzību, reģistrāciju un plānošanu, kā arī gaisa kuģu izvietošanu.

Brussels Airlines

Brussels Airlines

| (278) | Brussels Airlines konkrētāk apstrīd to, ka uz pakalpojumiem, kas saistīti ar reisu uzraudzību, reģistrāciju un plānošanu, kā arī gaisa kuģu izvietošanu, attiecas Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (EK) Nr. 2320/2002 (105), kas ir “to pasākumu, kā arī cilvēku un materiālo resursu kopums, kuri paredzēti, lai sargātu civilo aviāciju pret nelikumīgas iejaukšanās darbībām”. |
| --- | --- |

(278)

Brussels Airlines konkrētāk apstrīd to, ka uz pakalpojumiem, kas saistīti ar reisu uzraudzību, reģistrāciju un plānošanu, kā arī gaisa kuģu izvietošanu, attiecas Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (EK) Nr. 2320/2002 (105), kas ir “to pasākumu, kā arī cilvēku un materiālo resursu kopums, kuri paredzēti, lai sargātu civilo aviāciju pret nelikumīgas iejaukšanās darbībām”.

Brussels Airlines

105

| (279) | Tomēr Valonijas iestādes nekad nav uzskatījušas, ka reisu uzraudzības, reģistrācijas un plānošanas, kā arī gaisa kuģu izvietošanas darbības, būtu saistītas ar lidostas drošību. Gluži otrādi – tās uzskata, ka šīs darbības ir būtiskas lidostas drošībai, un atsaucas šajā jomā uz jau iesniegtajiem paskaidrojumiem, atbildot uz formālās izmeklēšanas procedūras sākšanas lēmumu. |
| --- | --- |

(279)

Tomēr Valonijas iestādes nekad nav uzskatījušas, ka reisu uzraudzības, reģistrācijas un plānošanas, kā arī gaisa kuģu izvietošanas darbības, būtu saistītas ar lidostas drošību. Gluži otrādi – tās uzskata, ka šīs darbības ir būtiskas lidostas drošībai, un atsaucas šajā jomā uz jau iesniegtajiem paskaidrojumiem, atbildot uz formālās izmeklēšanas procedūras sākšanas lēmumu.

| (280) | Attiecībā uz BAC piebildi par to, ka aviosabiedrībām, kas darbojas, izlidojot no Briseles, jāmaksā maksa par reisu uzraudzības, reģistrācijas un plānošanas pakalpojumiem, ko sniedz Belgocontrol, tā atkārto apgalvojumu, kura pamatā ir pakalpojuma finansēšanas avots, bet ar to nepietiek šā pakalpojuma kvalificēšanai par ne-saimniecisku. |
| --- | --- |

(280)

Attiecībā uz BAC piebildi par to, ka aviosabiedrībām, kas darbojas, izlidojot no Briseles, jāmaksā maksa par reisu uzraudzības, reģistrācijas un plānošanas pakalpojumiem, ko sniedz Belgocontrol, tā atkārto apgalvojumu, kura pamatā ir pakalpojuma finansēšanas avots, bet ar to nepietiek šā pakalpojuma kvalificēšanai par ne-saimniecisku.

BAC

Belgocontrol

| (281) | Beļģija arī konstatē, ka lēmums par vairāku Belgocontrol reģionālajās lidostās sniegto pakalpojumu bezmaksas raksturu tika pieņemts, noslēdzot iepriekš minēto 1989. gada sadarbības nolīgumu, kas paredz, ka “reģioni var bez maksas pieprasīt palīdzību (S.N.V.A.) centralizēto pakalpojumu sniegšanā, piemērojot starptautiskos standartus un ieteikumus civilās aviācijas jomā” (106). Šāda bezmaksas pakalpojumu sniegšana ir ierobežota līdz Valonijas lidostu 1989. gada darbības līmenim, un visus pakalpojumus, kas pārsniedz minēto darbības līmeni, apmaksā Valonija. |
| --- | --- |

(281)

Beļģija arī konstatē, ka lēmums par vairāku Belgocontrol reģionālajās lidostās sniegto pakalpojumu bezmaksas raksturu tika pieņemts, noslēdzot iepriekš minēto 1989. gada sadarbības nolīgumu, kas paredz, ka “reģioni var bez maksas pieprasīt palīdzību (S.N.V.A.) centralizēto pakalpojumu sniegšanā, piemērojot starptautiskos standartus un ieteikumus civilās aviācijas jomā” (106). Šāda bezmaksas pakalpojumu sniegšana ir ierobežota līdz Valonijas lidostu 1989. gada darbības līmenim, un visus pakalpojumus, kas pārsniedz minēto darbības līmeni, apmaksā Valonija.

Belgocontrol

S.N.V.A.

106

| (282) | Gan no 2005. gada pamatnostādnēm, gan Savienības tiesību aktiem aeronavigācijas pakalpojumu jomā izriet, ka šīm darbībām nav saimnieciska rakstura, tāpēc tās neietilpst LESD 107. panta 1. punkta piemērošanas jomā. Būtībā runa ir par lidostu apsaimniekošanas reģionalizācijas kārtību, izņemot Briseles lidostu. |
| --- | --- |

(282)

Gan no 2005. gada pamatnostādnēm, gan Savienības tiesību aktiem aeronavigācijas pakalpojumu jomā izriet, ka šīm darbībām nav saimnieciska rakstura, tāpēc tās neietilpst LESD 107. panta 1. punkta piemērošanas jomā. Būtībā runa ir par lidostu apsaimniekošanas reģionalizācijas kārtību, izņemot Briseles lidostu.

| (283) | Kā apgalvo Beļģija, no iepriekš teiktā izriet, ka neviena piebilde, ko iesniedza Brussels Airlines un BAC, neliek apšaubīt faktu, ka uzdevumi ugunsdrošības jomā un tie, kas saistīti ar satiksmes drošību uz zemes, drošību lidostas teritorijā, apsardzi un reisu uzraudzību, reģistrāciju un plānošanu, kā arī gaisa kuģu izvietošanu, ir darbības, kam nav saimnieciska rakstura. |
| --- | --- |

(283)

Kā apgalvo Beļģija, no iepriekš teiktā izriet, ka neviena piebilde, ko iesniedza Brussels Airlines un BAC, neliek apšaubīt faktu, ka uzdevumi ugunsdrošības jomā un tie, kas saistīti ar satiksmes drošību uz zemes, drošību lidostas teritorijā, apsardzi un reisu uzraudzību, reģistrāciju un plānošanu, kā arī gaisa kuģu izvietošanu, ir darbības, kam nav saimnieciska rakstura.

Brussels Airlines

BAC

5.1.1.3.   
  Beļģijas komentāri par trešo personu piezīmēm, kas saņemtas pēc jauno aviācijas pamatnostādņu publicēšanas

Beļģijas komentāri par trešo personu piezīmēm, kas saņemtas pēc jauno aviācijas pamatnostādņu publicēšanas

| (284) | Beļģija jo īpaši iesniedza piezīmes par BSCA atbalstošo pasākumu radīto ietekmi uz konkurenci, saņemot trešo personu piezīmes pēc jauno aviācijas pamatnostādņu publicēšanas. |
| --- | --- |

(284)

Beļģija jo īpaši iesniedza piezīmes par BSCA atbalstošo pasākumu radīto ietekmi uz konkurenci, saņemot trešo personu piezīmes pēc jauno aviācijas pamatnostādņu publicēšanas.

BSCA

| (285) | Trešās personas (BAC un Brussels Airlines) uzskata, ka atbalsts ļāva BSCA piemērot maksu, kas bija “mākslīgi samazināta”, tāpēc radās būtiska starpība starp BSCA maksām un citu lidostu noteiktajām maksām. Šāda prakse izraisīja pasažieru skaita samazināšanos lidostā Bruxelles- National. |
| --- | --- |

(285)

Trešās personas (BAC un Brussels Airlines) uzskata, ka atbalsts ļāva BSCA piemērot maksu, kas bija “mākslīgi samazināta”, tāpēc radās būtiska starpība starp BSCA maksām un citu lidostu noteiktajām maksām. Šāda prakse izraisīja pasažieru skaita samazināšanos lidostā Bruxelles- National.

BAC

Brussels Airlines

BSCA

BSCA

Bruxelles- National

| (286) | Beļģija apstrīd vairākus skaitliskos datus, ko iesniedza Brussels Airlines. Piemēram, attiecībā uz tarifu salīdzinājumu starp BAC un BSCA Beļģija uzsver, ka “Brussels Airlines ir iekļāvusi tarifus, kuri attiecas nevis uz aviosabiedrībām, bet gan lidlauka pakalpojumiem”. Tabulā, kuru iesniedza Brussels Airlines, nav līdzīgu BSCA iekasētu izmaksu. Tas pats attiecas uz citām izmaksām, kuras nosaka federālā valsts. |
| --- | --- |

(286)

Beļģija apstrīd vairākus skaitliskos datus, ko iesniedza Brussels Airlines. Piemēram, attiecībā uz tarifu salīdzinājumu starp BAC un BSCA Beļģija uzsver, ka “Brussels Airlines ir iekļāvusi tarifus, kuri attiecas nevis uz aviosabiedrībām, bet gan lidlauka pakalpojumiem”. Tabulā, kuru iesniedza Brussels Airlines, nav līdzīgu BSCA iekasētu izmaksu. Tas pats attiecas uz citām izmaksām, kuras nosaka federālā valsts.

Brussels Airlines

BAC

BSCA

Brussels Airlines

Brussels Airlines

BSCA

| (287) | Kā apgalvo Beļģija, tāda pati piesardzība jāievēro attiecībā uz tabulām, kurās salīdzinātas dažādas lidostas. Arī kolonnā “pasažieru maksa” attiecībā uz Marseļas–Provansas lidostu Brussels Airlines ir iekļāvusi maksu EUR 13,47 apmērā, bet realitātē, kā apgalvo Beļģija, tā ir “drošības nodeva, ko noteikusi valsts, nevis maksa, kas pasažieriem jāmaksā kā lidostas maksa”. |
| --- | --- |

(287)

Kā apgalvo Beļģija, tāda pati piesardzība jāievēro attiecībā uz tabulām, kurās salīdzinātas dažādas lidostas. Arī kolonnā “pasažieru maksa” attiecībā uz Marseļas–Provansas lidostu Brussels Airlines ir iekļāvusi maksu EUR 13,47 apmērā, bet realitātē, kā apgalvo Beļģija, tā ir “drošības nodeva, ko noteikusi valsts, nevis maksa, kas pasažieriem jāmaksā kā lidostas maksa”.

Brussels Airlines

| (288) | Saistībā ar ietekmes uz tirdzniecību neesību Beļģija Komisijai atsaucas uz 2012. gada 23. maija piezīmēm un 2012. gada 12. decembra paziņojumu par atšķirībām starp lidostu Bruxelles-National un Šarleruā lidostu. |
| --- | --- |

(288)

Saistībā ar ietekmes uz tirdzniecību neesību Beļģija Komisijai atsaucas uz 2012. gada 23. maija piezīmēm un 2012. gada 12. decembra paziņojumu par atšķirībām starp lidostu Bruxelles-National un Šarleruā lidostu.

Bruxelles-National

| (289) | Attiecībā uz negatīvo ietekmi uz aviosabiedrībām, kas darbojas lidostā Bruxelles-National, Beļģija uzsver vairākus apstākļus:






  — | Brussels Airlines pārtrauca apkalpot vairākus galamērķus, piemēram, Palermo, Krakovu un Seviļu. Tā patiešām ir, taču netiek ņemts vērā, ka šie galamērķi, sākot no 2014. gada, tika atjaunoti, |
| --- | --- | --- |

(289)

Attiecībā uz negatīvo ietekmi uz aviosabiedrībām, kas darbojas lidostā Bruxelles-National, Beļģija uzsver vairākus apstākļus:

Bruxelles-National

—

Brussels Airlines pārtrauca apkalpot vairākus galamērķus, piemēram, Palermo, Krakovu un Seviļu. Tā patiešām ir, taču netiek ņemts vērā, ka šie galamērķi, sākot no 2014. gada, tika atjaunoti,

Brussels Airlines

| — | kaut arī BAC uzsver, ka reisiem ar galamērķi Nādorā un Tanžerā (Marokā) tika samazināta izlidošana no lidostas Bruxelles-National saistībā ar Jetairfly darbību, kas apkalpo tos pašus galamērķus no Šarleruā, Beļģija atgādina, ka sabiedrība Air Arabia arī lido uz šiem galamērķiem no lidostas Bruxelles-National, |
| --- | --- |

—

kaut arī BAC uzsver, ka reisiem ar galamērķi Nādorā un Tanžerā (Marokā) tika samazināta izlidošana no lidostas Bruxelles-National saistībā ar Jetairfly darbību, kas apkalpo tos pašus galamērķus no Šarleruā, Beļģija atgādina, ka sabiedrība Air Arabia arī lido uz šiem galamērķiem no lidostas Bruxelles-National,

BAC

Bruxelles-National

Jetairfly

Air Arabia

Bruxelles-National

| — | attiecībā uz reisiem ar galamērķi Stambulā Beļģija uzsver, ka lidosta Bruxelles-National ir palielinājusi reisu biežumu uz šo galamērķi pēc aviosabiedrības Pegasus, kas apkalpo Turciju, pāriešanas uz Šarleruā, |
| --- | --- |

—

attiecībā uz reisiem ar galamērķi Stambulā Beļģija uzsver, ka lidosta Bruxelles-National ir palielinājusi reisu biežumu uz šo galamērķi pēc aviosabiedrības Pegasus, kas apkalpo Turciju, pāriešanas uz Šarleruā,

Bruxelles-National

Pegasus

| — | visbeidzot, Beļģija uzsver, ka Šarleruā lidosta arī pati ir pieredzējusi vairāku reisu biežuma samazināšanos vai vairāku galamērķu atcelšanu tāpēc, ka sabiedrības pārcēla dažus reisus uz lidostu Bruxelles-National. Tā, piemēram, Šarleruā zaudēja trīs reisus nedēļā ar galamērķi Kasablankā, atdodot tos lidostai Bruxelles-National, jo sabiedrība Air Arabia pārcēla šos reisus uz Briseli. |
| --- | --- |

—

visbeidzot, Beļģija uzsver, ka Šarleruā lidosta arī pati ir pieredzējusi vairāku reisu biežuma samazināšanos vai vairāku galamērķu atcelšanu tāpēc, ka sabiedrības pārcēla dažus reisus uz lidostu Bruxelles-National. Tā, piemēram, Šarleruā zaudēja trīs reisus nedēļā ar galamērķi Kasablankā, atdodot tos lidostai Bruxelles-National, jo sabiedrība Air Arabia pārcēla šos reisus uz Briseli.

Bruxelles-National

Bruxelles-National

Air Arabia

| (290) | Beļģija atgādina, ka Ryanair nesen sāka darbu lidostā Bruxelles-National, un tas pierāda, ka augstais maksas līmenis nekavē šādu jaunu Ryanair attīstību. Tomēr Beļģija atkārto, ka konkurence starp Šarleruā lidostu un lidostu Bruxelles-National ir ierobežota un attiecas uz konkrētākiem segmentiem nekā konkurence starp čarterreisiem un zemo cenu reisiem. |
| --- | --- |

(290)

Beļģija atgādina, ka Ryanair nesen sāka darbu lidostā Bruxelles-National, un tas pierāda, ka augstais maksas līmenis nekavē šādu jaunu Ryanair attīstību. Tomēr Beļģija atkārto, ka konkurence starp Šarleruā lidostu un lidostu Bruxelles-National ir ierobežota un attiecas uz konkrētākiem segmentiem nekā konkurence starp čarterreisiem un zemo cenu reisiem.

Ryanair

Bruxelles-National

Ryanair

Bruxelles-National

| (291) | Turklāt Beļģija noraida uzskatu, ka Šarleruā lidostas panākumi būtu izskaidrojami vienīgi ar BSCA komerciālo stratēģiju attiecībā uz šīm maksām. Šāds apgalvojums neņem vērā reālo situāciju, ka ir izveidojies pavisam jauns zemo cenu tirgus, kas atbilst jaunajam pieprasījumam. Šajā ziņā Valonija atgādina, ka vēl pirms dažiem gadiem 40 % Šarleruā pasažieru lidoja ar lidmašīnu pirmo reizi mūžā, un tas pierāda, ka viņi netika “nozagti” lidostai Bruxelles-National. |
| --- | --- |

(291)

Turklāt Beļģija noraida uzskatu, ka Šarleruā lidostas panākumi būtu izskaidrojami vienīgi ar BSCA komerciālo stratēģiju attiecībā uz šīm maksām. Šāds apgalvojums neņem vērā reālo situāciju, ka ir izveidojies pavisam jauns zemo cenu tirgus, kas atbilst jaunajam pieprasījumam. Šajā ziņā Valonija atgādina, ka vēl pirms dažiem gadiem 40 % Šarleruā pasažieru lidoja ar lidmašīnu pirmo reizi mūžā, un tas pierāda, ka viņi netika “nozagti” lidostai Bruxelles-National.

BSCA

Bruxelles-National

5.1.2.   
  BSCA piešķirtā atbalsta saderība

BSCA

5.1.2.1.   
  Beļģijas piezīmes par pasākumu BSCA atbalstam saderību, vērtējot atbilstoši aviācijas pamatnostādnēm

Beļģijas piezīmes par pasākumu BSCA

| (292) | Kā apgalvo Beļģija (107), ja gadījumā Komisija uzskatītu, ka BSCA ir saņēmusi atbalstu, šis atbalsts jāklasificē kā darbības atbalsts, kas ir pieļaujams saskaņā ar aviācijas pamatnostādnēm. Būtībā nosacījumi, kas jāizpilda, lai iegūtu atļauju saņemt minēto atbalstu, un kas paredzēti aviācijas pamatnostādņu 137. punktā attiecībā uz valsts atbalstu lidostām un aviokompānijām, ir noteikta sabiedriskas nozīmes mērķa veicināšana, atbalsta nepieciešamība, valsts atbalsta kā politikas instrumenta piemērotība, stimulējoša efekta esība, atbalsta samērīgums un negatīvas ietekmes uz konkurenci neesība. |
| --- | --- |

(292)

Kā apgalvo Beļģija (107), ja gadījumā Komisija uzskatītu, ka BSCA ir saņēmusi atbalstu, šis atbalsts jāklasificē kā darbības atbalsts, kas ir pieļaujams saskaņā ar aviācijas pamatnostādnēm. Būtībā nosacījumi, kas jāizpilda, lai iegūtu atļauju saņemt minēto atbalstu, un kas paredzēti aviācijas pamatnostādņu 137. punktā attiecībā uz valsts atbalstu lidostām un aviokompānijām, ir noteikta sabiedriskas nozīmes mērķa veicināšana, atbalsta nepieciešamība, valsts atbalsta kā politikas instrumenta piemērotība, stimulējoša efekta esība, atbalsta samērīgums un negatīvas ietekmes uz konkurenci neesība.

107

BSCA

a)   Sabiedriskas nozīmes mērķa veicināšana

| (293) | Valonijas reģiona lidostu attīstība ir daļa no attiecīgo reģionu ekonomikas un sociālās attīstības vispārējās stratēģijas, kas tiek īstenota no 1989. gada. Valonija ir iesniegusi dažādus dokumentus un pētījumus, kas apliecina centienus sasniegt šo mērķi. |
| --- | --- |

(293)

Valonijas reģiona lidostu attīstība ir daļa no attiecīgo reģionu ekonomikas un sociālās attīstības vispārējās stratēģijas, kas tiek īstenota no 1989. gada. Valonija ir iesniegusi dažādus dokumentus un pētījumus, kas apliecina centienus sasniegt šo mērķi.

| (294) | Turklāt, kā liecina pētījumi, kurus Valonijas reģions un BSCA pasūtīja 2000.–2001. gadā, lidosta Bruxelles-National tolaik atradās uz pārslodzes robežas, tāpēc Šarleruā lidosta varēja sekmēt mērķa sasniegšanu cīņā pret sastrēgumiem. |
| --- | --- |

(294)

Turklāt, kā liecina pētījumi, kurus Valonijas reģions un BSCA pasūtīja 2000.–2001. gadā, lidosta Bruxelles-National tolaik atradās uz pārslodzes robežas, tāpēc Šarleruā lidosta varēja sekmēt mērķa sasniegšanu cīņā pret sastrēgumiem.

BSCA

Bruxelles-National

| (295) | No dažādiem pētījumiem, kas veikti pēc Valonijas reģiona un BSCA pieprasījuma, izriet arī tas, ka zemo cenu segmentā pastāvēja īstens pieprasījums pēc Šarleruā lidostas. Šo pieprasījumu ar faktiem apliecina gūtie panākumi, tādējādi bija pamats nodrošināt Šarleruā lidostas attīstību, ņemot vērā tās blīvi apdzīvotās apkalpošanas zonas kompaktumu un atrašanos Eiropas centrā. |
| --- | --- |

(295)

No dažādiem pētījumiem, kas veikti pēc Valonijas reģiona un BSCA pieprasījuma, izriet arī tas, ka zemo cenu segmentā pastāvēja īstens pieprasījums pēc Šarleruā lidostas. Šo pieprasījumu ar faktiem apliecina gūtie panākumi, tādējādi bija pamats nodrošināt Šarleruā lidostas attīstību, ņemot vērā tās blīvi apdzīvotās apkalpošanas zonas kompaktumu un atrašanos Eiropas centrā.

BSCA

| (296) | Šarleruā lidostas attīstība pierādīja, ka šajā gadījumā nav runas par nerentablas darbības finansēšanu, jo tā kļuva rentabla no 2004. gada. BSCA uzņēmējdarbības plāns, kas izstrādāts 2001. gadā, paredzēja rentabilitātes atjaunošanu 2005. gadā vai vienu gadu vēlāk, un tas apstiprina šā plāna piesardzīgo un saprātīgo raksturu. |
| --- | --- |

(296)

Šarleruā lidostas attīstība pierādīja, ka šajā gadījumā nav runas par nerentablas darbības finansēšanu, jo tā kļuva rentabla no 2004. gada. BSCA uzņēmējdarbības plāns, kas izstrādāts 2001. gadā, paredzēja rentabilitātes atjaunošanu 2005. gadā vai vienu gadu vēlāk, un tas apstiprina šā plāna piesardzīgo un saprātīgo raksturu.

BSCA

| (297) | Kā apgalvo Beļģija, analizējot paralēlās izmaiņas pasažieru satiksmē lidostā Bruxelles-National un Šarleruā lidostā, var secināt, ka Šarleruā iespējamā ietekme uz Bruxelles-National ir maznozīmīga. Bruxelles-National attīstības aizkavēšanās izmaksas radīja Sabena bankrots 2001. gada novembrī, nevis vienlaicīgā Šarleruā lidostas attīstība. Jāatgādina, ka BSCA 2010. gadā veiktais pētījums konstatēja – 40 % pasažieru lido ar lidmašīnu pirmo reizi mūžā, un tas pierāda, ka ievērojama daļa pasažieru skaita nav “nozagti” Briseles lidostai. Turklāt otru lielu pasažieru daļu veidoja city trip ceļotāji, kas nolēmuši pārvietoties uz īsu laiku, un viņi to nedarītu, ja nebūtu pievilcīgu cenu. Vēl pavisam nesen lidostā Bruxelles-National zemo cenu segments nebija attīstīts vai bija nepietiekami attīstīts. Tādējādi easyJet lidostā Bruxelles-National uzsāka pirmo galamērķu apkalpošanu 2007. gadā. |
| --- | --- |

(297)

Kā apgalvo Beļģija, analizējot paralēlās izmaiņas pasažieru satiksmē lidostā Bruxelles-National un Šarleruā lidostā, var secināt, ka Šarleruā iespējamā ietekme uz Bruxelles-National ir maznozīmīga. Bruxelles-National attīstības aizkavēšanās izmaksas radīja Sabena bankrots 2001. gada novembrī, nevis vienlaicīgā Šarleruā lidostas attīstība. Jāatgādina, ka BSCA 2010. gadā veiktais pētījums konstatēja – 40 % pasažieru lido ar lidmašīnu pirmo reizi mūžā, un tas pierāda, ka ievērojama daļa pasažieru skaita nav “nozagti” Briseles lidostai. Turklāt otru lielu pasažieru daļu veidoja city trip ceļotāji, kas nolēmuši pārvietoties uz īsu laiku, un viņi to nedarītu, ja nebūtu pievilcīgu cenu. Vēl pavisam nesen lidostā Bruxelles-National zemo cenu segments nebija attīstīts vai bija nepietiekami attīstīts. Tādējādi easyJet lidostā Bruxelles-National uzsāka pirmo galamērķu apkalpošanu 2007. gadā.

Bruxelles-National

Bruxelles-National

Bruxelles-National

Sabena

BSCA

city trip

Bruxelles-National

easyJet

Bruxelles-National

b)   Atbalsta nepieciešamība

| (298) | Iespējamais atbalsts, kuru konstatēja Komisija, noteikti bija nepieciešams, lai varētu sasniegt šo ekonomikas un reģionālās attīstības mērķi. |
| --- | --- |

(298)

Iespējamais atbalsts, kuru konstatēja Komisija, noteikti bija nepieciešams, lai varētu sasniegt šo ekonomikas un reģionālās attīstības mērķi.

c)   Atbalsta pasākuma piemērotība

| (299) | Finansiālo izmaksu segšana saistībā ar sabiedriskas nozīmes uzdevumiem, kurus reģions uzticēja BSCA, bija vispiemērotākais veids, kā sasniegt iepriekš minēto sabiedriskas nozīmes mērķi. Nav citu politikas instrumentu vai atbalsta instrumentu šā mērķa sasniegšanai. |
| --- | --- |

(299)

Finansiālo izmaksu segšana saistībā ar sabiedriskas nozīmes uzdevumiem, kurus reģions uzticēja BSCA, bija vispiemērotākais veids, kā sasniegt iepriekš minēto sabiedriskas nozīmes mērķi. Nav citu politikas instrumentu vai atbalsta instrumentu šā mērķa sasniegšanai.

BSCA

d)   Stimulējoša ietekme

| (300) | Turklāt radās arī stimulējoša ietekme, jo, bez šā finansējuma, nebūtu iespējams ne nodrošināt lidostas darbības attīstību, ne arī sasniegt tādu pasažieru skaitu, kas ļautu uzlabot Eiropas iedzīvotāju mobilitāti un nodrošināt ekonomikas un reģionālo attīstību, pateicoties lidostas darbībai. Beļģija informē Komisiju par pasažieru skaitu, ko pārskata periodā uzņēmusi BSCA. Jāatgādina, ka Šarleruā lidosta tajā laikā bija D kategorijas lidosta, kas nespēja traucēt konkurenci. Turklāt tas atbilst aviācijas pamatnostādņu mērķiem, proti, nākotnē nodrošināt reģionālo lidostu rentabilitāti. |
| --- | --- |

(300)

Turklāt radās arī stimulējoša ietekme, jo, bez šā finansējuma, nebūtu iespējams ne nodrošināt lidostas darbības attīstību, ne arī sasniegt tādu pasažieru skaitu, kas ļautu uzlabot Eiropas iedzīvotāju mobilitāti un nodrošināt ekonomikas un reģionālo attīstību, pateicoties lidostas darbībai. Beļģija informē Komisiju par pasažieru skaitu, ko pārskata periodā uzņēmusi BSCA. Jāatgādina, ka Šarleruā lidosta tajā laikā bija D kategorijas lidosta, kas nespēja traucēt konkurenci. Turklāt tas atbilst aviācijas pamatnostādņu mērķiem, proti, nākotnē nodrošināt reģionālo lidostu rentabilitāti.

BSCA

e)   Atbalsta samērīgums

| (301) | Visbeidzot, šis atbalsts ir samērīgs. Jāatgādina, ka kompensācija, kas piešķirta sabiedriskas nozīmes uzdevumu izpildei, kādi paredzēti noslēgtās specifikācijas, kas pievienota pielikumā pakalpojumu sniegšanas līgumam starp Valonijas reģionu un BSCA, 25. punktā, ir ierobežota tādā veidā, ka šā ierobežojuma pārsniegšanas gadījumā, kā tas notika attiecībā uz to kompensācijas daļu, kas paredzēta ugunsdrošībai un satiksmes drošības nodrošināšanai uz zemes, izmaksas jāsedz BSCA. Iespējamais atbalsts saistībā ar SOWAER sniegtajiem pakalpojumiem attiecas uz robežsummu. |
| --- | --- |

(301)

Visbeidzot, šis atbalsts ir samērīgs. Jāatgādina, ka kompensācija, kas piešķirta sabiedriskas nozīmes uzdevumu izpildei, kādi paredzēti noslēgtās specifikācijas, kas pievienota pielikumā pakalpojumu sniegšanas līgumam starp Valonijas reģionu un BSCA, 25. punktā, ir ierobežota tādā veidā, ka šā ierobežojuma pārsniegšanas gadījumā, kā tas notika attiecībā uz to kompensācijas daļu, kas paredzēta ugunsdrošībai un satiksmes drošības nodrošināšanai uz zemes, izmaksas jāsedz BSCA. Iespējamais atbalsts saistībā ar SOWAER sniegtajiem pakalpojumiem attiecas uz robežsummu.

BSCA

BSCA

SOWAER

| (302) | Ņemot vērā tās atbalsta daļas ierobežoto summu, kura piešķirta sabiedriskas nozīmes pakalpojumu kompensēšanai un kuru var apšaubīt Komisija, kā arī šo pakalpojumu mērķi, jāatzīst, ka samērīguma nosacījums ir izpildīts. |
| --- | --- |

(302)

Ņemot vērā tās atbalsta daļas ierobežoto summu, kura piešķirta sabiedriskas nozīmes pakalpojumu kompensēšanai un kuru var apšaubīt Komisija, kā arī šo pakalpojumu mērķi, jāatzīst, ka samērīguma nosacījums ir izpildīts.

f)   Negatīvas ietekmes uz konkurenci neesība

| (303) | Attiecībā uz negatīvas ietekmes uz konkurenci neesību vai novēršanu Komisijai jāanalizē laiks, kad valsts finansējums tika piešķirts, lai varētu novērtēt šo nosacījumu. Nevar uzskatīt, ka piešķiršanas brīdī šis finansējums būtu radījis nepamatotu ietekmi uz konkurenci. Kā jau tika pierādīts Eiropas Komisijai, Šarleruā lidostas attīstība nenotika uz citu lidostu rēķina. Minētās darbības izrietēja no jauna tirgus radīšanas konkrētā segmentā, kas nepastāvēja vai bija ļoti maz attīstīts Briseles lidostā. |
| --- | --- |

(303)

Attiecībā uz negatīvas ietekmes uz konkurenci neesību vai novēršanu Komisijai jāanalizē laiks, kad valsts finansējums tika piešķirts, lai varētu novērtēt šo nosacījumu. Nevar uzskatīt, ka piešķiršanas brīdī šis finansējums būtu radījis nepamatotu ietekmi uz konkurenci. Kā jau tika pierādīts Eiropas Komisijai, Šarleruā lidostas attīstība nenotika uz citu lidostu rēķina. Minētās darbības izrietēja no jauna tirgus radīšanas konkrētā segmentā, kas nepastāvēja vai bija ļoti maz attīstīts Briseles lidostā.

| (304) | Jāatgādina par diviem neatkarīgu ekspertu – Roland Berger International Management Consultant un GTM – veiktiem pētījumiem, kas konstatēja Briseles lidostas atrašanos tuvu pārslodzei, kā arī to, ka abu lidostu klientūra nepārklājās. Sabiedrībām, kuras apkalpoja Briseles lidostu, tolaik nebija nekādas intereses par Šarleruā lidostu, savukārt Ryanair, kas bija galvenais Šarleruā lidostas lietotājs, tolaik nebija nekādas stratēģijas darboties lielajās lidostās. |
| --- | --- |

(304)

Jāatgādina par diviem neatkarīgu ekspertu – Roland Berger International Management Consultant un GTM – veiktiem pētījumiem, kas konstatēja Briseles lidostas atrašanos tuvu pārslodzei, kā arī to, ka abu lidostu klientūra nepārklājās. Sabiedrībām, kuras apkalpoja Briseles lidostu, tolaik nebija nekādas intereses par Šarleruā lidostu, savukārt Ryanair, kas bija galvenais Šarleruā lidostas lietotājs, tolaik nebija nekādas stratēģijas darboties lielajās lidostās.

Roland Berger International Management Consultant

GTM

Ryanair

| (305) | Turklāt Valonijas reģiona 2000. gada 20. jūlija pamatnolīgums, kas tika pagarināts ar 2000. gada 8. novembra lēmumu, paredzēja mērķi “īstenot politiku, kas nodrošina efektīvu sadarbību ar lidostas Bruxelles-National apsaimniekotājiem” (108). |
| --- | --- |

(305)

Turklāt Valonijas reģiona 2000. gada 20. jūlija pamatnolīgums, kas tika pagarināts ar 2000. gada 8. novembra lēmumu, paredzēja mērķi “īstenot politiku, kas nodrošina efektīvu sadarbību ar lidostas Bruxelles-National apsaimniekotājiem” (108).

Bruxelles-National

108

| (306) | Turklāt Šarleruā lidostu nelabvēlīgi ietekmēja tiesību aktu ierobežojumi, kas noteica juridiski saistošu darbalaiku. Lidosta 2000. gadā bija atvērta no plkst. 7.00 līdz plkst. 22.00. Šis darbalaiks tika nedaudz pielāgots, lai varētu uzņemt bāzē izvietotos gaisa kuģus, proti, no plkst. 6.30 līdz plkst. 23.00. |
| --- | --- |

(306)

Turklāt Šarleruā lidostu nelabvēlīgi ietekmēja tiesību aktu ierobežojumi, kas noteica juridiski saistošu darbalaiku. Lidosta 2000. gadā bija atvērta no plkst. 7.00 līdz plkst. 22.00. Šis darbalaiks tika nedaudz pielāgots, lai varētu uzņemt bāzē izvietotos gaisa kuģus, proti, no plkst. 6.30 līdz plkst. 23.00.

| (307) | Šarleruā lidosta 2000. gadā pieredzēja arī atpazīstamības trūkumu, kā to apliecina GTM un Roland Berger pētījumi. Infrastruktūra bija saspiesta, ierobežota un maz apmeklēta. Šī lidosta piedāvāja tikai vienu regulāru maršrutu un vairākus čarterreisus vasarā. Nav iespējams arī uzskatīt, ka tolaik Šarleruā lidosta varētu konkurēt ar lidostu Bruxelles-National. |
| --- | --- |

(307)

Šarleruā lidosta 2000. gadā pieredzēja arī atpazīstamības trūkumu, kā to apliecina GTM un Roland Berger pētījumi. Infrastruktūra bija saspiesta, ierobežota un maz apmeklēta. Šī lidosta piedāvāja tikai vienu regulāru maršrutu un vairākus čarterreisus vasarā. Nav iespējams arī uzskatīt, ka tolaik Šarleruā lidosta varētu konkurēt ar lidostu Bruxelles-National.

GTM

Roland Berger

Bruxelles-National

| (308) | Visbeidzot, lidosta Bruxelles-National bija privileģēta infrastruktūras jomā (vairāki termināļi, vairāki skrejceļi utt.), un tā bija arī pieejamāka, jo atrodas tuvu galvaspilsētai un tai ir dzelzceļa savienojums, kura nav Šarleruā lidostai. |
| --- | --- |

(308)

Visbeidzot, lidosta Bruxelles-National bija privileģēta infrastruktūras jomā (vairāki termināļi, vairāki skrejceļi utt.), un tā bija arī pieejamāka, jo atrodas tuvu galvaspilsētai un tai ir dzelzceļa savienojums, kura nav Šarleruā lidostai.

Bruxelles-National

5.1.2.2.   
  Beļģijas piezīmes par infrastruktūras pieejamības saderību, kas novērtēta, pamatojoties uz LESD 106. panta 2. punktu

Beļģijas piezīmes par infrastruktūras pieejamības saderību, kas novērtēta, pamatojoties uz LESD 106. panta 2. punktu

| (309) | Šīs piezīmes attiecās uz saderību, kas saistīta ar:






  — | infrastruktūras pieejamību, kura novērtēta, pamatojoties uz 2005. gada pamatnostādnēm (tās tika aizstātas ar 2014. gada aviācijas pamatnostādnēm), |
| --- | --- | --- |

(309)

Šīs piezīmes attiecās uz saderību, kas saistīta ar:

—

infrastruktūras pieejamību, kura novērtēta, pamatojoties uz 2005. gada pamatnostādnēm (tās tika aizstātas ar 2014. gada aviācijas pamatnostādnēm),

| — | sabiedriskas nozīmes pakalpojumu izmaksu daļēju finansējumu, kas novērtēts, pamatojoties uz LESD 106. panta 2. punktu. |
| --- | --- |

—

sabiedriskas nozīmes pakalpojumu izmaksu daļēju finansējumu, kas novērtēts, pamatojoties uz LESD 106. panta 2. punktu.

| (310) | Attiecībā uz sabiedriskas nozīmes pakalpojumu izmaksu daļēja finansējuma, kas novērtēts, pamatojoties uz LESD 106. panta 2. punktu, saderību Beļģija apgalvo, ka šis finansējums atbilst:






  — | LESD 106. panta 2. punktam attiecībā uz laikposmu pirms 2005. gada 19. decembra, |
| --- | --- | --- |

(310)

Attiecībā uz sabiedriskas nozīmes pakalpojumu izmaksu daļēja finansējuma, kas novērtēts, pamatojoties uz LESD 106. panta 2. punktu, saderību Beļģija apgalvo, ka šis finansējums atbilst:

—

LESD 106. panta 2. punktam attiecībā uz laikposmu pirms 2005. gada 19. decembra,

| — | Komisijas 2005. gada 28. novembra lēmumam attiecībā uz laikposmu no 2005. gada 19. decembra līdz 2012. gada 31. janvārim, |
| --- | --- |

—

Komisijas 2005. gada 28. novembra lēmumam attiecībā uz laikposmu no 2005. gada 19. decembra līdz 2012. gada 31. janvārim,

| — | 2011. gada 20. decembra pamatnostādnēm attiecībā uz laikposmu pēc 2012. gada 31. janvāra. |
| --- | --- |

—

2011. gada 20. decembra pamatnostādnēm attiecībā uz laikposmu pēc 2012. gada 31. janvāra.

| (311) | Kā apgalvo Beļģija, ja Komisija uzskata, ka nav izpildīti visi nosacījumi, kas paredzēti spriedumā lietā Altmark, tad tai jāatļauj sabiedriskas nozīmes pakalpojumu kompensēšana, pamatojoties uz 2005. gada 28. novembra lēmumu (109). |
| --- | --- |

(311)

Kā apgalvo Beļģija, ja Komisija uzskata, ka nav izpildīti visi nosacījumi, kas paredzēti spriedumā lietā Altmark, tad tai jāatļauj sabiedriskas nozīmes pakalpojumu kompensēšana, pamatojoties uz 2005. gada 28. novembra lēmumu (109).

Altmark

109

| (312) | Attiecībā uz pasākumiem, kas piešķirti līdz 2005. gada 19. decembrim, proti, pirms stājās spēkā 2005. gada 28. novembra lēmums, to saderība tiešā veidā pamatojas uz LESD 106. panta 2. punktu. No Eiropas Komisijas lēmumu pieņemšanas prakses izriet (110), ka LESD 106. panta 2. punkta nosacījumi sakrīt ar tiem, kas paredzēti 2005. gada 28. novembra lēmumā par LESD 106. panta 2. punkta noteikumu piemērošanu valsts atbalstam attiecībā uz kompensāciju par sabiedriskajiem pakalpojumiem dažiem uzņēmumiem, kuriem uzticēts sniegt pakalpojumus ar vispārēju tautsaimniecisku nozīmi (111). Tādējādi to pasākumu saderību, kuri piešķirti pirms 2005. gada 19. decembra, var analizēt kopā ar pasākumiem, kas piešķirti vēlāk saskaņā ar LESD 106. panta 2. punktu, izmantojot tos pašus pamatkritērijus, kas minēti 2005. gada 28. novembra lēmumā. |
| --- | --- |

(312)

Attiecībā uz pasākumiem, kas piešķirti līdz 2005. gada 19. decembrim, proti, pirms stājās spēkā 2005. gada 28. novembra lēmums, to saderība tiešā veidā pamatojas uz LESD 106. panta 2. punktu. No Eiropas Komisijas lēmumu pieņemšanas prakses izriet (110), ka LESD 106. panta 2. punkta nosacījumi sakrīt ar tiem, kas paredzēti 2005. gada 28. novembra lēmumā par LESD 106. panta 2. punkta noteikumu piemērošanu valsts atbalstam attiecībā uz kompensāciju par sabiedriskajiem pakalpojumiem dažiem uzņēmumiem, kuriem uzticēts sniegt pakalpojumus ar vispārēju tautsaimniecisku nozīmi (111). Tādējādi to pasākumu saderību, kuri piešķirti pirms 2005. gada 19. decembra, var analizēt kopā ar pasākumiem, kas piešķirti vēlāk saskaņā ar LESD 106. panta 2. punktu, izmantojot tos pašus pamatkritērijus, kas minēti 2005. gada 28. novembra lēmumā.

110

111

| (313) | Attiecībā uz pasākumiem, kas piešķirti pēc 2005. gada 19. decembra, tie ietilpst 2005. gada 28. novembra lēmuma piemērošanas jomā, ja atbilst sabiedrisko pakalpojumu kompensācijām, kas piešķirtas uzņēmumiem, kuru vidējais gada apgrozījums pēc nodokļu nomaksas nav sasniedzis EUR 100 000 000 divus iepriekšējos finanšu gadus pirms minētā pakalpojuma piešķiršanas, ar nosacījumu, ka kompensācijas gada summa nepārsniedz EUR 30 000 000 (112). Tādējādi BSCA gada apgrozījums nekad nav pārsniedzis EUR 100 000 000. Turklāt, kā apgalvo Beļģija, ir acīmredzami, ka kompensācija par iespējamiem sabiedriskas nozīmes pakalpojumiem, kurus Komisija klasificē kā saimnieciska rakstura pakalpojumus, ievērojami atpaliek no EUR 30 000 000 robežas. Līdz ar to šai kompensācijai acīmredzami piemēro 2005. gada 28. novembra lēmumu. |
| --- | --- |

(313)

Attiecībā uz pasākumiem, kas piešķirti pēc 2005. gada 19. decembra, tie ietilpst 2005. gada 28. novembra lēmuma piemērošanas jomā, ja atbilst sabiedrisko pakalpojumu kompensācijām, kas piešķirtas uzņēmumiem, kuru vidējais gada apgrozījums pēc nodokļu nomaksas nav sasniedzis EUR 100 000 000 divus iepriekšējos finanšu gadus pirms minētā pakalpojuma piešķiršanas, ar nosacījumu, ka kompensācijas gada summa nepārsniedz EUR 30 000 000 (112). Tādējādi BSCA gada apgrozījums nekad nav pārsniedzis EUR 100 000 000. Turklāt, kā apgalvo Beļģija, ir acīmredzami, ka kompensācija par iespējamiem sabiedriskas nozīmes pakalpojumiem, kurus Komisija klasificē kā saimnieciska rakstura pakalpojumus, ievērojami atpaliek no EUR 30 000 000 robežas. Līdz ar to šai kompensācijai acīmredzami piemēro 2005. gada 28. novembra lēmumu.

112

BSCA

| (314) | Pamatojoties uz 2005. gada 28. novembra lēmumu, pasākumi, kas ietilpst tā piemērošanas jomā, ir saderīgi, ja atbilst turpmāk minētajiem nosacījumiem. |
| --- | --- |

(314)

Pamatojoties uz 2005. gada 28. novembra lēmumu, pasākumi, kas ietilpst tā piemērošanas jomā, ir saderīgi, ja atbilst turpmāk minētajiem nosacījumiem.

a)   Pilnvarojums

| (315) | Beļģija uzskata, ka ir pierādījusi sabiedrisko pakalpojumu pienākumu esību, “konstatējot”, ka pirmais nosacījums spriedumā lietā Altmark bija izpildīts (sal. ar 5.1.1.1. iedaļas c) punkta ii) apakšpunktu). Turklāt, kā apgalvo Beļģija, kompensācijas aprēķināšanas parametri, kā arī kārtība, kuras mērķis bija novērst jebkādu pārmērīgu kompensēšanu, tika izskaidroti, kad Beļģija pierādīja, ka trešais un ceturtais nosacījums spriedumā lietā Altmark bija izpildīts. |
| --- | --- |

(315)

Beļģija uzskata, ka ir pierādījusi sabiedrisko pakalpojumu pienākumu esību, “konstatējot”, ka pirmais nosacījums spriedumā lietā Altmark bija izpildīts (sal. ar 5.1.1.1. iedaļas c) punkta ii) apakšpunktu). Turklāt, kā apgalvo Beļģija, kompensācijas aprēķināšanas parametri, kā arī kārtība, kuras mērķis bija novērst jebkādu pārmērīgu kompensēšanu, tika izskaidroti, kad Beļģija pierādīja, ka trešais un ceturtais nosacījums spriedumā lietā Altmark bija izpildīts.

Altmark

Altmark

b)   Kompensācija

| (316) | Beļģija atgādina, ka Valonijas iejaukšanās tika ierobežota no 2006. gada attiecībā uz pakalpojumiem saistībā ar ugunsdrošību, satiksmes drošību uz zemes un drošību lidostas teritorijā un no 2010. gada attiecībā uz pakalpojumiem, kas saistīti ar apsardzi, navigācijas biroju un gaisa kuģu izvietošanu. Analītiskā grāmatvedības uzskaite, kuru izveidoja BSCA, ļauj pierādīt šā nosacījuma ievērošanu. |
| --- | --- |

(316)

Beļģija atgādina, ka Valonijas iejaukšanās tika ierobežota no 2006. gada attiecībā uz pakalpojumiem saistībā ar ugunsdrošību, satiksmes drošību uz zemes un drošību lidostas teritorijā un no 2010. gada attiecībā uz pakalpojumiem, kas saistīti ar apsardzi, navigācijas biroju un gaisa kuģu izvietošanu. Analītiskā grāmatvedības uzskaite, kuru izveidoja BSCA, ļauj pierādīt šā nosacījuma ievērošanu.

BSCA

c)   Uzskaites nošķiršana

| (317) | Kā apgalvo Beļģija, grāmatvedības uzskaites nošķiršana tiek garantēta saskaņā ar specifikācijas 25. punktu, kas paredz, ka “koncesionārs pakalpojumiem nodrošina atsevišķu ienākuma veidošanas kontu. Šo kontu koncesijas izdevējiestāde jebkurā brīdī var kontrolēt uz vietas”. Turklāt to apstiprina dokuments, kas pievienots 8. pielikumā. |
| --- | --- |

(317)

Kā apgalvo Beļģija, grāmatvedības uzskaites nošķiršana tiek garantēta saskaņā ar specifikācijas 25. punktu, kas paredz, ka “koncesionārs pakalpojumiem nodrošina atsevišķu ienākuma veidošanas kontu. Šo kontu koncesijas izdevējiestāde jebkurā brīdī var kontrolēt uz vietas”. Turklāt to apstiprina dokuments, kas pievienots 8. pielikumā.

d)   Pārmērīgas kompensācijas kontrole

| (318) | Valonijai ir iespēja jebkurā brīdī kontrolēt BSCA kontus, kas rezervēti sabiedriskas nozīmes pakalpojumiem, saskaņā ar specifikācijas 25. punktu. Valonijas administrācija katru gadu veic kontroli uz vietas, lai pārbaudītu apliecinošos dokumentus BSCA iesniegtajam prasības pieteikumam nolūkā saņemt kompensāciju par sabiedriskas nozīmes pakalpojumiem. |
| --- | --- |

(318)

Valonijai ir iespēja jebkurā brīdī kontrolēt BSCA kontus, kas rezervēti sabiedriskas nozīmes pakalpojumiem, saskaņā ar specifikācijas 25. punktu. Valonijas administrācija katru gadu veic kontroli uz vietas, lai pārbaudītu apliecinošos dokumentus BSCA iesniegtajam prasības pieteikumam nolūkā saņemt kompensāciju par sabiedriskas nozīmes pakalpojumiem.

BSCA

BSCA

e)   Secinājums

| (319) | No iepriekš teiktā izriet, ka finansējumu sabiedriskas nozīmes pakalpojumiem, kurus Komisija klasificējusi par saimnieciska rakstura pakalpojumiem, var atzīt par saderīgu ar iekšējo tirgu, pamatojoties uz 2005. gada 28. novembra lēmumu. |
| --- | --- |

(319)

No iepriekš teiktā izriet, ka finansējumu sabiedriskas nozīmes pakalpojumiem, kurus Komisija klasificējusi par saimnieciska rakstura pakalpojumiem, var atzīt par saderīgu ar iekšējo tirgu, pamatojoties uz 2005. gada 28. novembra lēmumu.

5.2.   Beļģijas piezīmes attiecībā uz pasākumiem par labu Ryanair

Beļģijas piezīmes attiecībā uz pasākumiem par labu Ryanair

| (320) | Pēc 2002. gada sākšanas lēmuma un 2012. gada paplašināšanas lēmuma Beļģija iesniedza piezīmes, lai pierādītu, ka pasākumi par labu Ryanair, kas analizēti šajā lēmumā, nav valsts atbalsts. |
| --- | --- |

(320)

Pēc 2002. gada sākšanas lēmuma un 2012. gada paplašināšanas lēmuma Beļģija iesniedza piezīmes, lai pierādītu, ka pasākumi par labu Ryanair, kas analizēti šajā lēmumā, nav valsts atbalsts.

Ryanair

5.3.   Beļģijas piezīmes attiecībā uz noilguma periodu

Beļģijas piezīmes attiecībā uz noilguma periodu

| (321) | Saskaņā ar piezīmēm, kuras Beļģija iesniedza pēc 2012. gada paplašināšanas lēmuma pieņemšanas, saistībā ar uzskatu, ka sabiedriskas nozīmes pakalpojumu finansēšana ir valsts atbalsts, tā izmantoja noilgumu, kas paredzēts Padomes Regulas (EK) Nr. 659/1999 (113) (turpmāk “Procedūras regula”) 15. pantā. |
| --- | --- |

(321)

Saskaņā ar piezīmēm, kuras Beļģija iesniedza pēc 2012. gada paplašināšanas lēmuma pieņemšanas, saistībā ar uzskatu, ka sabiedriskas nozīmes pakalpojumu finansēšana ir valsts atbalsts, tā izmantoja noilgumu, kas paredzēts Padomes Regulas (EK) Nr. 659/1999 (113) (turpmāk “Procedūras regula”) 15. pantā.

113

| (322) | Saskaņā ar šo noteikumu noilguma periods sākas dienā, kad nelikumīgais atbalsts tiek piešķirts saņēmējiem. Saskaņā ar Savienības tiesību aktiem (114) un Komisijas lēmumu pieņemšanas praksi (115) Komisijai jānovērtē pasākums atkarībā no noteikumiem, ko piemēro atbalsta piešķiršanas dienā, “proti, vai šajā dienā juridiski saistošs ir akts, pamatojoties uz kuru saņēmējs iegūst tiesības saņemt atbalstu”. Savienības judikatūra apstiprina, ka atbalsta piešķiršanas datums ir “juridiski saistoša akta datums, ar kuru (valsts) kompetentā iestāde apņemas piešķirt atbalstu” (116)... Tādējādi tiesību akts kļūst saistošs no dienas, kad saskaņā ar iekšējām tiesībām valstij ir pienākums izpildīt apņemšanos, pamatojoties uz attiecīgo aktu. Kamēr tā nav noticis, runa ir tikai par nodomu deklarāciju (117). |
| --- | --- |

(322)

Saskaņā ar šo noteikumu noilguma periods sākas dienā, kad nelikumīgais atbalsts tiek piešķirts saņēmējiem. Saskaņā ar Savienības tiesību aktiem (114) un Komisijas lēmumu pieņemšanas praksi (115) Komisijai jānovērtē pasākums atkarībā no noteikumiem, ko piemēro atbalsta piešķiršanas dienā, “proti, vai šajā dienā juridiski saistošs ir akts, pamatojoties uz kuru saņēmējs iegūst tiesības saņemt atbalstu”. Savienības judikatūra apstiprina, ka atbalsta piešķiršanas datums ir “juridiski saistoša akta datums, ar kuru (valsts) kompetentā iestāde apņemas piešķirt atbalstu” (116)... Tādējādi tiesību akts kļūst saistošs no dienas, kad saskaņā ar iekšējām tiesībām valstij ir pienākums izpildīt apņemšanos, pamatojoties uz attiecīgo aktu. Kamēr tā nav noticis, runa ir tikai par nodomu deklarāciju (117).

114

115

116

117

| (323) | No iepriekš teiktā izriet, ka diena, kad tika piešķirta kompensācija par sabiedriskas nozīmes pakalpojumiem, ko sniedza BSCA, bija 1991. gada 9. jūlijs, koncesijas nolīguma un specifikācijas datums, un šie akti ir minētās kompensācijas juridiskais pamats, kas ir saistošs reģionam. No šā datuma, neraugoties uz dažādu noteikumu pieņemšanu, kuri neietekmē principu par to, ka reģionam obligāti jāatlīdzina šie izdevumi, minētās kompensācijas izmaksa kļuva par Valonijas pienākumu. Šis noilgums neattiecās vienīgi uz dažiem pakalpojumiem, kuriem nav saimnieciska rakstura un kuri minēti 2008. gada 15. janvāra papildinājumā Nr. 6. Tādējādi šī desmitgadu noilguma sākumpunkts bija 1991. gada 9. jūlijs. |
| --- | --- |

(323)

No iepriekš teiktā izriet, ka diena, kad tika piešķirta kompensācija par sabiedriskas nozīmes pakalpojumiem, ko sniedza BSCA, bija 1991. gada 9. jūlijs, koncesijas nolīguma un specifikācijas datums, un šie akti ir minētās kompensācijas juridiskais pamats, kas ir saistošs reģionam. No šā datuma, neraugoties uz dažādu noteikumu pieņemšanu, kuri neietekmē principu par to, ka reģionam obligāti jāatlīdzina šie izdevumi, minētās kompensācijas izmaksa kļuva par Valonijas pienākumu. Šis noilgums neattiecās vienīgi uz dažiem pakalpojumiem, kuriem nav saimnieciska rakstura un kuri minēti 2008. gada 15. janvāra papildinājumā Nr. 6. Tādējādi šī desmitgadu noilguma sākumpunkts bija 1991. gada 9. jūlijs.

BSCA

| (324) | Neviens Komisijas pasākums attiecībā uz kompensāciju par BSCA sniegtajiem sabiedriskas nozīmes pakalpojumiem, kas paredzēts Procedūras regulas 15. pantā, necentās pārtraukt šo desmit gadu periodu, kurš tādējādi beidzās 2001. gada jūlijā. Neraugoties uz to, ka šī kompensācija nebija formāli iekļauta nolīgumā par 2000.–2001. gadu, abas puses – Valonija un BSCA – vienmēr centās saglabāt to uz nenoteiktu laiku, un šo nodomu apstiprina minēto izmaksu segšana par attiecīgo periodu, to konkretizē arī 2002. gada papildinājums tādā veidā, ka šī noilguma piemērošanas sākumpunkts netika apšaubīts. |
| --- | --- |

(324)

Neviens Komisijas pasākums attiecībā uz kompensāciju par BSCA sniegtajiem sabiedriskas nozīmes pakalpojumiem, kas paredzēts Procedūras regulas 15. pantā, necentās pārtraukt šo desmit gadu periodu, kurš tādējādi beidzās 2001. gada jūlijā. Neraugoties uz to, ka šī kompensācija nebija formāli iekļauta nolīgumā par 2000.–2001. gadu, abas puses – Valonija un BSCA – vienmēr centās saglabāt to uz nenoteiktu laiku, un šo nodomu apstiprina minēto izmaksu segšana par attiecīgo periodu, to konkretizē arī 2002. gada papildinājums tādā veidā, ka šī noilguma piemērošanas sākumpunkts netika apšaubīts.

BSCA

BSCA

| (325) | Vienīgi Komisijas 2002. gada 24. aprīļa vēstule, kurā jo īpaši bija iekļauti jautājumi par BSCA finansēšanu un kura tāpēc varēja netieši skart sabiedriskas nozīmes pakalpojumu izmaksu segšanu, varēja pārtraukt noilguma periodu. Valonijas iestādes pēc minētā pieprasījuma nosūtīja detalizētus paskaidrojumus, un Komisija nevienu brīdi neapšaubīja šā finansējuma likumību. |
| --- | --- |

(325)

Vienīgi Komisijas 2002. gada 24. aprīļa vēstule, kurā jo īpaši bija iekļauti jautājumi par BSCA finansēšanu un kura tāpēc varēja netieši skart sabiedriskas nozīmes pakalpojumu izmaksu segšanu, varēja pārtraukt noilguma periodu. Valonijas iestādes pēc minētā pieprasījuma nosūtīja detalizētus paskaidrojumus, un Komisija nevienu brīdi neapšaubīja šā finansējuma likumību.

BSCA

| (326) | No iepriekš teiktā izriet, ka gadījumā, ja uzskatītu, ka kompensācijas, kas izmaksātas par sabiedriskas nozīmes pakalpojumiem, ir valsts atbalsts, quod non Komisijas pilnvaras attiecībā uz atbalsta atgūšanu ir izklāstītas Procedūras regulas 15. pantā. |
| --- | --- |

(326)

No iepriekš teiktā izriet, ka gadījumā, ja uzskatītu, ka kompensācijas, kas izmaksātas par sabiedriskas nozīmes pakalpojumiem, ir valsts atbalsts, quod non Komisijas pilnvaras attiecībā uz atbalsta atgūšanu ir izklāstītas Procedūras regulas 15. pantā.

quod non

5.4.   Beļģijas piezīmes par tiesiskās paļāvības principa pārkāpšanu

Beļģijas piezīmes par tiesiskās paļāvības principa pārkāpšanu

| (327) | Pēc 2012. gada paplašināšanas lēmuma Beļģija iesniedza piezīmes attiecībā uz tiesiskās paļāvības principa piemērošanu reģiona izmaksātajai subsīdijai par vairākiem pakalpojumiem saistībā ar lidostas darbību. |
| --- | --- |

(327)

Pēc 2012. gada paplašināšanas lēmuma Beļģija iesniedza piezīmes attiecībā uz tiesiskās paļāvības principa piemērošanu reģiona izmaksātajai subsīdijai par vairākiem pakalpojumiem saistībā ar lidostas darbību.

| (328) | Saskaņā ar Tiesas judikatūru valsts atbalsta jomā Komisijai ir pienākums administratīvā kārtā ņemt vērā ārkārtas apstākļus, kas saskaņā ar Procedūras regulas 14. panta 1. punktu pamato, kāpēc tā atsakās uzdot atgūt nelikumīgi piešķirto atbalstu, ja šī atgūšana ir pretrunā kādam vispārējam Savienības tiesību principam, piemēram, saņēmēju tiesiskās paļāvības ievērošanai. |
| --- | --- |

(328)

Saskaņā ar Tiesas judikatūru valsts atbalsta jomā Komisijai ir pienākums administratīvā kārtā ņemt vērā ārkārtas apstākļus, kas saskaņā ar Procedūras regulas 14. panta 1. punktu pamato, kāpēc tā atsakās uzdot atgūt nelikumīgi piešķirto atbalstu, ja šī atgūšana ir pretrunā kādam vispārējam Savienības tiesību principam, piemēram, saņēmēju tiesiskās paļāvības ievērošanai.

| (329) | Kā rezumējis ģenerāladvokāts Philippe Léger, šā principa pārkāpšana ir pieļaujama, ievērojot šādus trīs nosacījumus: “Pirmkārt, jābūt Kopienas administrācijas aktam vai rīcībai, kas var radīt šo paļāvību. (...). Uzņēmējam nav jābūt spējīgam paredzēt, ka Kopienas administrācijas iepriekšējā rīcībā kaut kas mainīsies. (...) Visbeidzot, ieinteresētās puses tiesiskās paļāvības aizskārumu nepamato no apstrīdētā akta izrietošās Kopienas intereses. (...)” |
| --- | --- |

(329)

Kā rezumējis ģenerāladvokāts Philippe Léger, šā principa pārkāpšana ir pieļaujama, ievērojot šādus trīs nosacījumus: “Pirmkārt, jābūt Kopienas administrācijas aktam vai rīcībai, kas var radīt šo paļāvību. (...). Uzņēmējam nav jābūt spējīgam paredzēt, ka Kopienas administrācijas iepriekšējā rīcībā kaut kas mainīsies. (...) Visbeidzot, ieinteresētās puses tiesiskās paļāvības aizskārumu nepamato no apstrīdētā akta izrietošās Kopienas intereses. (...)”

Philippe Léger

| (330) | Kā apgalvo Beļģija, jo īpaši attiecībā uz reģiona izmaksāto subsīdiju par vairākiem pakalpojumiem saistībā ar lidostas darbību, iepriekšējā apsvērumā minētie trīs nosacījumi tika izpildīti. |
| --- | --- |

(330)

Kā apgalvo Beļģija, jo īpaši attiecībā uz reģiona izmaksāto subsīdiju par vairākiem pakalpojumiem saistībā ar lidostas darbību, iepriekšējā apsvērumā minētie trīs nosacījumi tika izpildīti.

| (331) | Komisija jau pirmās izmeklēšanas laikā analizēja reģiona izmaksāto subsīdiju par vairākiem pakalpojumiem saistībā ar lidostas darbību, un tai neradās nekādi iebildumi šajā jautājumā arī 2004. gada lēmumā. 2004. gada lēmumā Komisija nepārprotami norādīja, ka tā “neapstrīd Valonijas iestāžu likumīgās tiesības arī turpmāk segt izmaksas par uzturēšanu un ugunsdzēsību” (118). Uzturēšanas pakalpojumi, kurus tolaik sedza BSCA, bija definēti šādi: “Koncesijas ietvaros koncesionāram jānodrošina uzturēšanas pakalpojumi zemei, ēkām un aprīkojumam, objektiem un iekārtām, kas nodotas viņa rīcībā un ko ietekmē koncesijā nodoto pakalpojumu sniegšana, tādā veidā, lai tās vienmēr būtu izmantojamas paredzētajam nolūkam.” Tādā pašā veidā arī 2004. gada lēmuma 352. apsvērumā Komisija konstatē, ka “[d]aļa maksu lidostās – gan privātajās, gan valsts – tomēr bieži vien tiek kompensētas kā sabiedriskie pakalpojumi saistībā ar uzdevumiem, kas izriet no drošības vai apsardzes prasībām, vai saņem citu atbalstu par izmaksām, kuras nav nepieciešamas saimnieciskai dzīvotspējai pašas par sevi, taču joprojām ir vajadzīgas šo platformu ekspluatācijai. Tas var attiekties uz gaisa kontroles, policijas, ugunsdzēsības u. c. pakalpojumiem”. |
| --- | --- |

(331)

Komisija jau pirmās izmeklēšanas laikā analizēja reģiona izmaksāto subsīdiju par vairākiem pakalpojumiem saistībā ar lidostas darbību, un tai neradās nekādi iebildumi šajā jautājumā arī 2004. gada lēmumā. 2004. gada lēmumā Komisija nepārprotami norādīja, ka tā “neapstrīd Valonijas iestāžu likumīgās tiesības arī turpmāk segt izmaksas par uzturēšanu un ugunsdzēsību” (118). Uzturēšanas pakalpojumi, kurus tolaik sedza BSCA, bija definēti šādi: “Koncesijas ietvaros koncesionāram jānodrošina uzturēšanas pakalpojumi zemei, ēkām un aprīkojumam, objektiem un iekārtām, kas nodotas viņa rīcībā un ko ietekmē koncesijā nodoto pakalpojumu sniegšana, tādā veidā, lai tās vienmēr būtu izmantojamas paredzētajam nolūkam.” Tādā pašā veidā arī 2004. gada lēmuma 352. apsvērumā Komisija konstatē, ka “[d]aļa maksu lidostās – gan privātajās, gan valsts – tomēr bieži vien tiek kompensētas kā sabiedriskie pakalpojumi saistībā ar uzdevumiem, kas izriet no drošības vai apsardzes prasībām, vai saņem citu atbalstu par izmaksām, kuras nav nepieciešamas saimnieciskai dzīvotspējai pašas par sevi, taču joprojām ir vajadzīgas šo platformu ekspluatācijai. Tas var attiekties uz gaisa kontroles, policijas, ugunsdzēsības u. c. pakalpojumiem”.

118

BSCA

| (332) | Beļģija arī uzsver, ka Vispārējās tiesas anulēšana nekādā veidā neattiecas uz šo 2004. gada lēmuma aspektu. |
| --- | --- |

(332)

Beļģija arī uzsver, ka Vispārējās tiesas anulēšana nekādā veidā neattiecas uz šo 2004. gada lēmuma aspektu.

| (333) | No tā Beļģija secina, ka 329. apsvērumā minētie trīs nosacījumi ir izpildīti. |
| --- | --- |

(333)

No tā Beļģija secina, ka 329. apsvērumā minētie trīs nosacījumi ir izpildīti.

| (334) | Pirmkārt, lēmums, kuru Komisija pieņēma 2004. gadā, un Vispārējās tiesas iebildumu neesība šajā jomā “iepriekš izveidoja tādu situāciju, kas varētu radīt tiesisko paļāvību”. Faktiski, kā apgalvo Beļģija, BSCA saņēma konkrētus apliecinājumus, ka sabiedriskas nozīmes pakalpojumu izmaksu segšanu nevar uzskatīt par valsts atbalstu, ņemot vērā to, ka 2004. gada lēmumā netika minētas sūdzības par šo jautājumu. Šādu tiesisko paļāvību nostiprināja arī Komisijas pastāvīgā lēmumu pieņemšanas prakse minētajā jomā, īpaši dalījums saimnieciska rakstura un ne-saimnieciska rakstura darbībās, kā jo īpaši tiek atkārtoti norādīts lēmumā par Leipcigas–Halles lidostu. |
| --- | --- |

(334)

Pirmkārt, lēmums, kuru Komisija pieņēma 2004. gadā, un Vispārējās tiesas iebildumu neesība šajā jomā “iepriekš izveidoja tādu situāciju, kas varētu radīt tiesisko paļāvību”. Faktiski, kā apgalvo Beļģija, BSCA saņēma konkrētus apliecinājumus, ka sabiedriskas nozīmes pakalpojumu izmaksu segšanu nevar uzskatīt par valsts atbalstu, ņemot vērā to, ka 2004. gada lēmumā netika minētas sūdzības par šo jautājumu. Šādu tiesisko paļāvību nostiprināja arī Komisijas pastāvīgā lēmumu pieņemšanas prakse minētajā jomā, īpaši dalījums saimnieciska rakstura un ne-saimnieciska rakstura darbībās, kā jo īpaši tiek atkārtoti norādīts lēmumā par Leipcigas–Halles lidostu.

BSCA

| (335) | Otrkārt, BSCA“nevarēja paredzēt izmaiņas Kopienas administrācijas līdzšinējā rīcības modelī”. Būtībā, kā apgalvo Beļģija, neviena pazīme nelika BSCA domāt, ka Komisija 2012. gadā pārskatīs pasākumu, pret kuru tā neko neiebilda 2004. gadā un kuru Vispārējā tiesa neapšaubīja 2008. gadā. |
| --- | --- |

(335)

Otrkārt, BSCA“nevarēja paredzēt izmaiņas Kopienas administrācijas līdzšinējā rīcības modelī”. Būtībā, kā apgalvo Beļģija, neviena pazīme nelika BSCA domāt, ka Komisija 2012. gadā pārskatīs pasākumu, pret kuru tā neko neiebilda 2004. gadā un kuru Vispārējā tiesa neapšaubīja 2008. gadā.

BSCA

BSCA

| (336) | Treškārt, Savienības intereses nav pārākas par BSCA interesēm “tās situācijas saglabāšanā, kuru tā likumīgi varēja uzskatīt par stabilu”. Kā apgalvo Beļģija, Komisijas lēmums uzdot atmaksāt subsīdijas, kuras BSCA saņēma par sabiedriskas nozīmes pakalpojumu sniegšanu, radītu BSCA lielus zaudējumus. |
| --- | --- |

(336)

Treškārt, Savienības intereses nav pārākas par BSCA interesēm “tās situācijas saglabāšanā, kuru tā likumīgi varēja uzskatīt par stabilu”. Kā apgalvo Beļģija, Komisijas lēmums uzdot atmaksāt subsīdijas, kuras BSCA saņēma par sabiedriskas nozīmes pakalpojumu sniegšanu, radītu BSCA lielus zaudējumus.

BSCA

BSCA

BSCA

| (337) | Noslēgumā, kā apgalvo Beļģija, šīs finansiālās kompensācijas, kas ir būtiskas, lai varētu nodrošināt apsardzi un drošību lidostas teritorijā un darbībā, pēc 2004. gada lēmuma tika saglabātas un palielinātas, jo īpaši pamatojoties uz tiesisko paļāvību, ko radīja Komisijas attieksme, atzīstot, ka sabiedriskas nozīmes pakalpojumu finansēšana nav valsts atbalsts LESD 107. panta nozīmē. Ņemot vērā tiesisko paļāvību, ko Komisija radīja BSCA kopumā, gadījumā, ja Komisija atzīs attiecīgās subsīdijas par valsts atbalstu, tā nevarēs uzdot šīs summas atgūt saskaņā ar Procedūras regulas 15. pantu. |
| --- | --- |

(337)

Noslēgumā, kā apgalvo Beļģija, šīs finansiālās kompensācijas, kas ir būtiskas, lai varētu nodrošināt apsardzi un drošību lidostas teritorijā un darbībā, pēc 2004. gada lēmuma tika saglabātas un palielinātas, jo īpaši pamatojoties uz tiesisko paļāvību, ko radīja Komisijas attieksme, atzīstot, ka sabiedriskas nozīmes pakalpojumu finansēšana nav valsts atbalsts LESD 107. panta nozīmē. Ņemot vērā tiesisko paļāvību, ko Komisija radīja BSCA kopumā, gadījumā, ja Komisija atzīs attiecīgās subsīdijas par valsts atbalstu, tā nevarēs uzdot šīs summas atgūt saskaņā ar Procedūras regulas 15. pantu.

BSCA

6.   PASĀKUMU NOVĒRTĒJUMS

PASĀKUMU NOVĒRTĒJUMS

| (338) | Saskaņā ar LESD 107. panta 1. punktu ar iekšējo tirgu nav saderīgs nekāds atbalsts, ko piešķir dalībvalstis vai ko jebkādā citā veidā piešķir no valsts līdzekļiem un kas rada vai draud radīt konkurences izkropļojumus, dodot priekšroku konkrētiem uzņēmumiem vai konkrētu preču ražošanai, ciktāl tāds atbalsts iespaido tirdzniecību starp dalībvalstīm. |
| --- | --- |

(338)

Saskaņā ar LESD 107. panta 1. punktu ar iekšējo tirgu nav saderīgs nekāds atbalsts, ko piešķir dalībvalstis vai ko jebkādā citā veidā piešķir no valsts līdzekļiem un kas rada vai draud radīt konkurences izkropļojumus, dodot priekšroku konkrētiem uzņēmumiem vai konkrētu preču ražošanai, ciktāl tāds atbalsts iespaido tirdzniecību starp dalībvalstīm.

| (339) | Tāpēc pasākumu atzīst par valsts atbalstu tikai tad, kad tiek izpildīti visi šādi nosacījumi, proti, ja: 1) saņēmējs vai saņēmēji ir uzņēmumi LESD 107. panta 1. punkta nozīmē; 2) pasākums rada selektīvas priekšrocības saņēmējam; 3) pasākums ir piešķirts no valsts līdzekļiem un ir attiecināms uz valsti; un 4) attiecīgais pasākums rada vai var radīt konkurences izkropļojumus un var iespaidot tirdzniecību starp dalībvalstīm. |
| --- | --- |

(339)

Tāpēc pasākumu atzīst par valsts atbalstu tikai tad, kad tiek izpildīti visi šādi nosacījumi, proti, ja: 1) saņēmējs vai saņēmēji ir uzņēmumi LESD 107. panta 1. punkta nozīmē; 2) pasākums rada selektīvas priekšrocības saņēmējam; 3) pasākums ir piešķirts no valsts līdzekļiem un ir attiecināms uz valsti; un 4) attiecīgais pasākums rada vai var radīt konkurences izkropļojumus un var iespaidot tirdzniecību starp dalībvalstīm.

| (340) | Šajā nodaļā Komisija novērtē, vai pasākumi, kas raksturoti 3. nodaļā, ir uzskatāmi par atbalstu BSCA un/vai Ryanair, pēc tam aplūko jautājumu par apzinātā atbalsta saderību ar iekšējo tirgu un noilguma perioda un tiesiskās paļāvības principa piemērojamību. |
| --- | --- |

(340)

Šajā nodaļā Komisija novērtē, vai pasākumi, kas raksturoti 3. nodaļā, ir uzskatāmi par atbalstu BSCA un/vai Ryanair, pēc tam aplūko jautājumu par apzinātā atbalsta saderību ar iekšējo tirgu un noilguma perioda un tiesiskās paļāvības principa piemērojamību.

BSCA

Ryanair

6.1.   Valsts atbalsta BSCA esība

Valsts atbalsta BSCA

6.1.1.   Uzņēmuma jēdziens LESD 107. panta nozīmē

Uzņēmuma jēdziens LESD 107. panta nozīmē

| (341) | LESD 107. panta 1. punktā ir noteikts, ka, lai pasākumu varētu klasificēt kā valsts atbalstu, tam jānodrošina priekšrocības “konkrētiem uzņēmumiem vai konkrētu preču ražošanai”. |
| --- | --- |

(341)

LESD 107. panta 1. punktā ir noteikts, ka, lai pasākumu varētu klasificēt kā valsts atbalstu, tam jānodrošina priekšrocības “konkrētiem uzņēmumiem vai konkrētu preču ražošanai”.

| (342) | Tiesa uzņēmumus konsekventi ir definējusi kā subjektus, kas veic saimniecisko darbību, neraugoties uz to juridisko statusu un finansēšanas veidu (119). Turklāt Tiesa vienmēr ir atzinusi, ka saimnieciskā darbība ir jebkāda darbība, kas saistīta ar preču vai pakalpojumu piedāvāšanu attiecīgajā tirgū (120). |
| --- | --- |

(342)

Tiesa uzņēmumus konsekventi ir definējusi kā subjektus, kas veic saimniecisko darbību, neraugoties uz to juridisko statusu un finansēšanas veidu (119). Turklāt Tiesa vienmēr ir atzinusi, ka saimnieciskā darbība ir jebkāda darbība, kas saistīta ar preču vai pakalpojumu piedāvāšanu attiecīgajā tirgū (120).

119

120

| (343) | Vispārējā tiesa spriedumā lietā Aéroports de Paris secināja, ka arī lidostas ekspluatācija, kurā ietilpst lidostas pakalpojumu sniegšana aviosabiedrībām, ir saimnieciska darbība. |
| --- | --- |

(343)

Vispārējā tiesa spriedumā lietā Aéroports de Paris secināja, ka arī lidostas ekspluatācija, kurā ietilpst lidostas pakalpojumu sniegšana aviosabiedrībām, ir saimnieciska darbība.

Aéroports de Paris

| (344) | Vispārējā tiesa spriedumā lietā Aéroport de Leipzig-Halle (121) apstiprināja, ka lidostas ekspluatācija par atlīdzību ir saimnieciska darbība, tostarp lidostas infrastruktūras būvniecība ir neatņemama tās daļa (122). Tā kā lidostas ekspluatants veic saimniecisku darbību neatkarīgi no viņa juridiskā statusa vai finansēšanas veida, viņš ir uzņēmums LESD 107. panta 1. punkta nozīmē un tāpēc ietilpst LESD noteikumu par valsts atbalstu piemērošanas jomā (123). Arī Vispārējā tiesa apstiprināja, ka reģionālās, ekonomikas vai transporta politikas mērķi, kurus tiecas sasniegt, būvējot vai paplašinot lidostas infrastruktūru, atšķirībā no rezultātiem nav būtiski, lai varētu noteikt, vai darbībai ir saimniecisks raksturs. |
| --- | --- |

(344)

Vispārējā tiesa spriedumā lietā Aéroport de Leipzig-Halle (121) apstiprināja, ka lidostas ekspluatācija par atlīdzību ir saimnieciska darbība, tostarp lidostas infrastruktūras būvniecība ir neatņemama tās daļa (122). Tā kā lidostas ekspluatants veic saimniecisku darbību neatkarīgi no viņa juridiskā statusa vai finansēšanas veida, viņš ir uzņēmums LESD 107. panta 1. punkta nozīmē un tāpēc ietilpst LESD noteikumu par valsts atbalstu piemērošanas jomā (123). Arī Vispārējā tiesa apstiprināja, ka reģionālās, ekonomikas vai transporta politikas mērķi, kurus tiecas sasniegt, būvējot vai paplašinot lidostas infrastruktūru, atšķirībā no rezultātiem nav būtiski, lai varētu noteikt, vai darbībai ir saimniecisks raksturs.

Aéroport de Leipzig-Halle

121

122

123

| (345) | Tas, vai attiecībā uz konkrētiem pakalpojumiem pastāv tirgus, var būt atkarīgs no veida, kādā attiecīgajā dalībvalstī šie pakalpojumi tiek organizēti (124). Valsts atbalsta noteikumi piemērojami tikai gadījumā, kad konkrēta darbība tiek īstenota tirgus apstākļos. Tādējādi konkrētu pakalpojumu saimnieciskais raksturs dažādās dalībvalstīs var būt atšķirīgs. Turklāt saistībā ar politisko izvēli vai norisēm ekonomikā attiecīgā pakalpojuma klasifikācija laika gaitā var mainīties. |
| --- | --- |

(345)

Tas, vai attiecībā uz konkrētiem pakalpojumiem pastāv tirgus, var būt atkarīgs no veida, kādā attiecīgajā dalībvalstī šie pakalpojumi tiek organizēti (124). Valsts atbalsta noteikumi piemērojami tikai gadījumā, kad konkrēta darbība tiek īstenota tirgus apstākļos. Tādējādi konkrētu pakalpojumu saimnieciskais raksturs dažādās dalībvalstīs var būt atšķirīgs. Turklāt saistībā ar politisko izvēli vai norisēm ekonomikā attiecīgā pakalpojuma klasifikācija laika gaitā var mainīties.

124

| (346) | Līdz spriedumam lietā ADP Komisijas pastāvīgā prakse bija uzskatīt, ka lidostas infrastruktūras attīstīšanas un apsaimniekošanas darbība nav saimnieciska rakstura darbība, kas varētu ietilpt LESD 107. panta 1. punkta piemērošanas jomā (125). Pēc sprieduma lietā ADP Komisija konstatēja, ka pakāpeniskas tirgus liberalizācijas dēļ šī darbība ir kļuvusi par saimniecisku darbību. Tādējādi, kā norādīts arī pamatnostādņu par valsts atbalstu lidostām un aviokompānijām (126) (turpmāk “aviācijas pamatnostādnes”) 28. un 29. punktā, “kopš Aéroports de Paris sprieduma datuma (2000. gada 12. decembris) lidostas infrastruktūras ekspluatācija un būvniecība ir jāuzskata par tādu, uz kuru attiecas valsts atbalsta kontrole. Savukārt pirms Aéroports de Paris sprieduma pastāvējušās neskaidrības dēļ publiskās iestādes varēja leģitīmi uzskatīt, ka finansējums lidostas infrastruktūrai nav uzskatāms par valsts atbalstu un ka līdz ar to par šādiem pasākumiem nav jāpaziņo Komisijai. Tādējādi Komisija, balstoties uz valsts atbalsta noteikumiem, tagad nevar apšaubīt finansēšanas pasākumus, kuri veikti pirms Aéroports de Paris sprieduma.” |
| --- | --- |

(346)

Līdz spriedumam lietā ADP Komisijas pastāvīgā prakse bija uzskatīt, ka lidostas infrastruktūras attīstīšanas un apsaimniekošanas darbība nav saimnieciska rakstura darbība, kas varētu ietilpt LESD 107. panta 1. punkta piemērošanas jomā (125). Pēc sprieduma lietā ADP Komisija konstatēja, ka pakāpeniskas tirgus liberalizācijas dēļ šī darbība ir kļuvusi par saimniecisku darbību. Tādējādi, kā norādīts arī pamatnostādņu par valsts atbalstu lidostām un aviokompānijām (126) (turpmāk “aviācijas pamatnostādnes”) 28. un 29. punktā, “kopš Aéroports de Paris sprieduma datuma (2000. gada 12. decembris) lidostas infrastruktūras ekspluatācija un būvniecība ir jāuzskata par tādu, uz kuru attiecas valsts atbalsta kontrole. Savukārt pirms Aéroports de Paris sprieduma pastāvējušās neskaidrības dēļ publiskās iestādes varēja leģitīmi uzskatīt, ka finansējums lidostas infrastruktūrai nav uzskatāms par valsts atbalstu un ka līdz ar to par šādiem pasākumiem nav jāpaziņo Komisijai. Tādējādi Komisija, balstoties uz valsts atbalsta noteikumiem, tagad nevar apšaubīt finansēšanas pasākumus, kuri veikti pirms Aéroports de Paris sprieduma.”

ADP

125

ADP

126

Aéroports de Paris

Aéroports de Paris

Aéroports de Paris

| (347) | Tāpēc jānosaka, vai pasākumi, kas tika piešķirti BSCA, lai tā ekspluatētu un būvētu lidostas infrastruktūru, tika izlemti pirms vai pēc 2000. gada 12. decembra – ADP sprieduma datuma. |
| --- | --- |

(347)

Tāpēc jānosaka, vai pasākumi, kas tika piešķirti BSCA, lai tā ekspluatētu un būvētu lidostas infrastruktūru, tika izlemti pirms vai pēc 2000. gada 12. decembra – ADP sprieduma datuma.

BSCA

ADP

| (348) | Turklāt arī pēc sprieduma lietā ADP, kā atgādina aviācijas pamatnostādņu 34. un 35. punkts, nebūt ne visas lidostas apsaimniekotāja darbības ir noteikti jāuzskata par saimnieciska rakstura darbībām. Arī Tiesa atzina, ka darbības, kas parasti ir valsts kompetencē, kad tā pilda valsts varas funkcijas, nav saimnieciska rakstura darbības (127). Lidostā tādas darbības kā gaisa satiksmes kontrole, policijas darbības, muita, ugunsdzēsība, darbības, kas nepieciešamas, lai aizsargātu civilo aviāciju no nelikumīgas iejaukšanās darbībām, un ieguldījumi saistībā ar minēto darbību veikšanai nepieciešamo infrastruktūru un iekārtām parasti netiek uzskatīti par saimniecisko darbību. |
| --- | --- |

(348)

Turklāt arī pēc sprieduma lietā ADP, kā atgādina aviācijas pamatnostādņu 34. un 35. punkts, nebūt ne visas lidostas apsaimniekotāja darbības ir noteikti jāuzskata par saimnieciska rakstura darbībām. Arī Tiesa atzina, ka darbības, kas parasti ir valsts kompetencē, kad tā pilda valsts varas funkcijas, nav saimnieciska rakstura darbības (127). Lidostā tādas darbības kā gaisa satiksmes kontrole, policijas darbības, muita, ugunsdzēsība, darbības, kas nepieciešamas, lai aizsargātu civilo aviāciju no nelikumīgas iejaukšanās darbībām, un ieguldījumi saistībā ar minēto darbību veikšanai nepieciešamo infrastruktūru un iekārtām parasti netiek uzskatīti par saimniecisko darbību.

ADP

127

| (349) | Noslēgumā jānoskaidro, kuri pasākumi tika piešķirti BSCA pēc 2000. gada 12. decembra, un jāizslēdz pasākumi, kas attiecas uz darbībām, kuras parasti ir valsts kompetencē, kad tā pilda valsts varas funkcijas. |
| --- | --- |

(349)

Noslēgumā jānoskaidro, kuri pasākumi tika piešķirti BSCA pēc 2000. gada 12. decembra, un jāizslēdz pasākumi, kas attiecas uz darbībām, kuras parasti ir valsts kompetencē, kad tā pilda valsts varas funkcijas.

BSCA

6.1.1.1.   
  Šarleruā lidostas zemes un infrastruktūras pieejamība, tostarp tās infrastruktūras, kas izveidota ieguldījumu programmas ietvaros, un noteiktu pakalpojumu sniegšana, jo īpaši veicot lielus remontdarbus un kā atlīdzību saņemot koncesijas maksu

Šarleruā lidostas zemes un infrastruktūras pieejamība, tostarp tās infrastruktūras, kas izveidota ieguldījumu programmas ietvaros, un noteiktu pakalpojumu sniegšana, jo īpaši veicot lielus remontdarbus un kā atlīdzību saņemot koncesijas maksu

| (350) | Šajā iedaļā Komisija pārbauda:






  — | vai pasākums, tostarp jaunas infrastruktūras pieejamība, kas nodrošināta saskaņā ar ieguldījumu plānu, ir piešķirts pirms sprieduma lietā ADP, |
| --- | --- | --- |

(350)

Šajā iedaļā Komisija pārbauda:

—

vai pasākums, tostarp jaunas infrastruktūras pieejamība, kas nodrošināta saskaņā ar ieguldījumu plānu, ir piešķirts pirms sprieduma lietā ADP,

ADP

| — | kuri ir tie ieguldījumi un SOWAER sniegtie pakalpojumi, kas jāizslēdz no izmeklēšanas, jo tiem nav saimnieciska rakstura. |
| --- | --- |

—

kuri ir tie ieguldījumi un SOWAER sniegtie pakalpojumi, kas jāizslēdz no izmeklēšanas, jo tiem nav saimnieciska rakstura.

SOWAER

a)   Vai pasākums, tostarp jaunas infrastruktūras pieejamība, kas nodrošināta saskaņā ar ieguldījumu plānu, ir piešķirts pirms sprieduma lietā ADP?

ADP

| (351) | Kā atgādināts 344. un turpmākajos apsvērumos, lidostas infrastruktūras būvniecību principā nav iespējams nodalīt no lidostas platformas ekspluatācijas saimnieciskās darbības. |
| --- | --- |

(351)

Kā atgādināts 344. un turpmākajos apsvērumos, lidostas infrastruktūras būvniecību principā nav iespējams nodalīt no lidostas platformas ekspluatācijas saimnieciskās darbības.

| (352) | Attiecībā uz Šarleruā lidostas infrastruktūras būvniecību, kurai tika izstrādāts daudzgadu ieguldījumu plāns, Beļģijas iestādes tomēr uzskata, ka šis ieguldījumu plāns tika pieņemts pirms 2000. gada 12. decembra – ADP sprieduma datuma. Beļģijas argumenti, kas izklāstīti 5.1.1.1. iedaļas a) punkta i) apakšpunktā, būtībā cenšas atspēkot Komisijas 2012. gada paplašināšanas lēmumā provizoriski izstrādāto argumentu jomu un precizitāti, saskaņā ar kuriem 2000. gada 20. jūlija pamatnolīgums un Valonijas valdības 2000. gada 8. novembra lēmums (turpmāk “2000. gada lēmumi”) nerada reģionam saistības pret trešām personām un tiem nav neatsaucams, noslēgts un galīgs raksturs. |
| --- | --- |

(352)

Attiecībā uz Šarleruā lidostas infrastruktūras būvniecību, kurai tika izstrādāts daudzgadu ieguldījumu plāns, Beļģijas iestādes tomēr uzskata, ka šis ieguldījumu plāns tika pieņemts pirms 2000. gada 12. decembra – ADP sprieduma datuma. Beļģijas argumenti, kas izklāstīti 5.1.1.1. iedaļas a) punkta i) apakšpunktā, būtībā cenšas atspēkot Komisijas 2012. gada paplašināšanas lēmumā provizoriski izstrādāto argumentu jomu un precizitāti, saskaņā ar kuriem 2000. gada 20. jūlija pamatnolīgums un Valonijas valdības 2000. gada 8. novembra lēmums (turpmāk “2000. gada lēmumi”) nerada reģionam saistības pret trešām personām un tiem nav neatsaucams, noslēgts un galīgs raksturs.

ADP

| (353) | Komisija tomēr uzskata, ka lēmums nodot BSCA rīcībā infrastruktūras, tostarp jaunās infrastruktūras, kas tika izlemts un īstenots, pateicoties ieguldījumu programmai, un sniegt vairākus pakalpojumus, kā atlīdzību saņemot maksu, netika pieņemts ar 2000. gada lēmumiem, bet ar 2002. gada nolīgumu starp SOWAER un BSCA, un tā notika turpmāk minēto iemeslu dēļ. |
| --- | --- |

(353)

Komisija tomēr uzskata, ka lēmums nodot BSCA rīcībā infrastruktūras, tostarp jaunās infrastruktūras, kas tika izlemts un īstenots, pateicoties ieguldījumu programmai, un sniegt vairākus pakalpojumus, kā atlīdzību saņemot maksu, netika pieņemts ar 2000. gada lēmumiem, bet ar 2002. gada nolīgumu starp SOWAER un BSCA, un tā notika turpmāk minēto iemeslu dēļ.

BSCA

SOWAER

BSCA

| (354) | Attiecīgais kritērijs datuma noteikšanai, kurā iespējamais atbalsta pasākums ir uzskatāms par veiktu, ir tā juridiski saistošā akta datums, ar kuru publiskās iestādes apņemas piešķirt attiecīgo atbalstu tā saņēmējam (128). |
| --- | --- |

(354)

Attiecīgais kritērijs datuma noteikšanai, kurā iespējamais atbalsta pasākums ir uzskatāms par veiktu, ir tā juridiski saistošā akta datums, ar kuru publiskās iestādes apņemas piešķirt attiecīgo atbalstu tā saņēmējam (128).

128

| (355) | Šajā gadījumā Komisija uzskata, ka:






  — | iespējamā atbalsta saņēmēja ir BSCA, |
| --- | --- | --- |

(355)

Šajā gadījumā Komisija uzskata, ka:

—

iespējamā atbalsta saņēmēja ir BSCA,

BSCA

| — | publiskās iestādes, kas piešķīrušas atbalstu, ir reģions un/vai SOWAER. Būtībā, kā norādīts šā lēmuma 39. apsvērumā un kam piekrīt arī Beļģija (129), SOWAER ir mehānisms, kuru reģions izveidoja un pakļāva savai ekskluzīvai kontrolei, lai attīstītu Valonijas lidostu infrastruktūras un nodotu šīs infrastruktūras attiecīgo lidostu apsaimniekošanas sabiedrību rīcībā. SOWAER, tāpat kā reģions, var piešķirt valsts atbalstu. |
| --- | --- |

—

publiskās iestādes, kas piešķīrušas atbalstu, ir reģions un/vai SOWAER. Būtībā, kā norādīts šā lēmuma 39. apsvērumā un kam piekrīt arī Beļģija (129), SOWAER ir mehānisms, kuru reģions izveidoja un pakļāva savai ekskluzīvai kontrolei, lai attīstītu Valonijas lidostu infrastruktūras un nodotu šīs infrastruktūras attiecīgo lidostu apsaimniekošanas sabiedrību rīcībā. SOWAER, tāpat kā reģions, var piešķirt valsts atbalstu.

SOWAER

129

SOWAER

SOWAER

| (356) | Pirms 2002. gada nolīguma starp SOWAER un BSCA tā nesaņēma nekādas reģiona vai SOWAER saistības attiecībā uz ieguldījumu programmas īstenošanu. |
| --- | --- |

(356)

Pirms 2002. gada nolīguma starp SOWAER un BSCA tā nesaņēma nekādas reģiona vai SOWAER saistības attiecībā uz ieguldījumu programmas īstenošanu.

SOWAER

BSCA

SOWAER

| (357) | Beļģija būtībā atzīst, ka netika sagatavota nekāda oficiāla vēstule par atbalsta piešķiršanu BSCA. Tomēr, kā apgalvo Beļģija, lai gan reģions pats bija 2000. gada lēmumu adresāts, šie lēmumi radīja pienākumu valdībai kopumā. Beļģija uzskata – apstāklis, ka minētais pienākums bija vienpusējs, šajā gadījumā nav būtisks. Tā uzskata, ka jebkurš finansiāls pasākums neatkarīgi no adresāta vienmēr tiek izlemts ar tās iestādes vienpusēju administratīvu aktu, kas šo pasākumu piešķir, un tā saglabā kontroli pār šā akta izpildi, grozīšanu vai atsaukšanu. |
| --- | --- |

(357)

Beļģija būtībā atzīst, ka netika sagatavota nekāda oficiāla vēstule par atbalsta piešķiršanu BSCA. Tomēr, kā apgalvo Beļģija, lai gan reģions pats bija 2000. gada lēmumu adresāts, šie lēmumi radīja pienākumu valdībai kopumā. Beļģija uzskata – apstāklis, ka minētais pienākums bija vienpusējs, šajā gadījumā nav būtisks. Tā uzskata, ka jebkurš finansiāls pasākums neatkarīgi no adresāta vienmēr tiek izlemts ar tās iestādes vienpusēju administratīvu aktu, kas šo pasākumu piešķir, un tā saglabā kontroli pār šā akta izpildi, grozīšanu vai atsaukšanu.

BSCA

| (358) | Komisija atzīmē, ka 2000. gada lēmumi netika publicēti vai paziņoti BSCA. Jebkurā brīdī pirms SOWAER un BSCA nolīguma parakstīšanas reģions varēja grozīt ieguldījumu programmu, pieņemot jaunu vienpusēju lēmumu, vai pilnībā anulēt šo programmu, un šāds lēmums nepārkāptu BSCA tiesības. |
| --- | --- |

(358)

Komisija atzīmē, ka 2000. gada lēmumi netika publicēti vai paziņoti BSCA. Jebkurā brīdī pirms SOWAER un BSCA nolīguma parakstīšanas reģions varēja grozīt ieguldījumu programmu, pieņemot jaunu vienpusēju lēmumu, vai pilnībā anulēt šo programmu, un šāds lēmums nepārkāptu BSCA tiesības.

BSCA

SOWAER

BSCA

BSCA

| (359) | Turklāt, kā norādīts 2012. gada paplašināšanas lēmumā, šajā ieguldījumu programmā saglabājās neskaidrība attiecībā uz finanšu mehānismu un summām. Būtībā summas varēja pielāgot atkarībā no mainīgajām vajadzībām. Tādējādi jaunajam Ziemeļu terminālim bija jābūt modulāram un tā būvniecībai – “neapšaubāmi pakāpeniskai un īstenotai atkarībā no lidostas darbības faktiskās attīstības un no tās izrietošajām darba vajadzībām”. Turklāt tolaik plānotā finansēšanas formula, proti, kā Valonijas Reģionālās transporta sabiedrības iejaukšanās, galu galā tika atmesta, paredzot SOWAER finansējumu, jaunu instrumentu, kuram finanšu līdzekļi tika piešķirti tikai pēc tā izveides 2001. gada 1. jūlijā, un tolaik tie bija tikai EUR 75 000 000. |
| --- | --- |

(359)

Turklāt, kā norādīts 2012. gada paplašināšanas lēmumā, šajā ieguldījumu programmā saglabājās neskaidrība attiecībā uz finanšu mehānismu un summām. Būtībā summas varēja pielāgot atkarībā no mainīgajām vajadzībām. Tādējādi jaunajam Ziemeļu terminālim bija jābūt modulāram un tā būvniecībai – “neapšaubāmi pakāpeniskai un īstenotai atkarībā no lidostas darbības faktiskās attīstības un no tās izrietošajām darba vajadzībām”. Turklāt tolaik plānotā finansēšanas formula, proti, kā Valonijas Reģionālās transporta sabiedrības iejaukšanās, galu galā tika atmesta, paredzot SOWAER finansējumu, jaunu instrumentu, kuram finanšu līdzekļi tika piešķirti tikai pēc tā izveides 2001. gada 1. jūlijā, un tolaik tie bija tikai EUR 75 000 000.

SOWAER

| (360) | Savukārt pēc tam, kad ieguldījumu programma tika iekļauta SOWAER un BSCA nolīgumā, SOWAER uzņēmās saistības pret BSCA – tai bija jānodod BSCA rīcībā zeme un infrastruktūra, tostarp infrastruktūras, kas bija jāizveido saskaņā ar ieguldījumu programmu, un jānodrošina vairāki pakalpojumi, par to saņemot koncesijas maksu, pretējā gadījumā tā neizpildītu līguma nosacījumus. |
| --- | --- |

(360)

Savukārt pēc tam, kad ieguldījumu programma tika iekļauta SOWAER un BSCA nolīgumā, SOWAER uzņēmās saistības pret BSCA – tai bija jānodod BSCA rīcībā zeme un infrastruktūra, tostarp infrastruktūras, kas bija jāizveido saskaņā ar ieguldījumu programmu, un jānodrošina vairāki pakalpojumi, par to saņemot koncesijas maksu, pretējā gadījumā tā neizpildītu līguma nosacījumus.

SOWAER

BSCA

SOWAER

BSCA

BSCA

| (361) | Komisija arī uzskata, ka SOWAER apņemšanās īstenot ieguldījumu programmu un sniegt vairākus pakalpojumus ir jāanalizē kopā ar BSCA apņemšanos maksāt koncesijas maksu. Nav iespējams noteikt, vai reģiona plāni nodot BSCA rīcībā infrastruktūru, tostarp jaunās infrastruktūras, kas izveidotas saskaņā ar ieguldījumu programmu, un nodrošināt vairākus pakalpojumus ir atbalsts, jo tādējādi tiek ignorēta maksa, kura BSCA bija jāmaksā kā atlīdzība. |
| --- | --- |

(361)

Komisija arī uzskata, ka SOWAER apņemšanās īstenot ieguldījumu programmu un sniegt vairākus pakalpojumus ir jāanalizē kopā ar BSCA apņemšanos maksāt koncesijas maksu. Nav iespējams noteikt, vai reģiona plāni nodot BSCA rīcībā infrastruktūru, tostarp jaunās infrastruktūras, kas izveidotas saskaņā ar ieguldījumu programmu, un nodrošināt vairākus pakalpojumus ir atbalsts, jo tādējādi tiek ignorēta maksa, kura BSCA bija jāmaksā kā atlīdzība.

SOWAER

BSCA

BSCA

BSCA

| (362) | Komisija secina, ka pasākums, kas paredzēja nodot BSCA rīcībā infrastruktūru, tostarp jaunās infrastruktūras, ko SOWAER apņēmās izveidot, un sniegt vairākus pakalpojumus, pretī saņemot maksu, tika piešķirts ar 2002. gada SOWAER un BSCA nolīgumu. Tādējādi šis pasākums tika piešķirts pēc sprieduma lietā ADP. |
| --- | --- |

(362)

Komisija secina, ka pasākums, kas paredzēja nodot BSCA rīcībā infrastruktūru, tostarp jaunās infrastruktūras, ko SOWAER apņēmās izveidot, un sniegt vairākus pakalpojumus, pretī saņemot maksu, tika piešķirts ar 2002. gada SOWAER un BSCA nolīgumu. Tādējādi šis pasākums tika piešķirts pēc sprieduma lietā ADP.

BSCA

SOWAER

SOWAER

BSCA

ADP

| (363) | Turklāt jāatgādina, ka ieguldījumu programma, kas iekļauta 2002. gada SOWAER un BSCA nolīgumā, tika būtiski mainīta ar Valonijas valdības 2003. gada 3. aprīļa lēmumu. Faktiski saskaņā ar 2003. gada 3. aprīļa lēmumu Valonijas valdība pieņēma aktu, ar ko grozīja ieguldījumu programmu (130), palielinot ieguldījumu summu no EUR 93 miljoniem līdz gandrīz EUR 151 miljonam, proti, palielinot to par EUR 57,8 miljoniem, no kuriem EUR 33 miljoni bija paredzēti jaunajam terminālim. Komisija uzskata, ka šāds ieguldījumu programmas grozījums ir būtisks pārveidojums un līdz ar to – jauns pasākums, kas potenciāli bija jauns valsts atbalsts BSCA, paredzot papildināt iespējamo atbalstu, kas jau bija piešķirts ar 2002. gada SOWAER un BSCA nolīgumu. Ņemot vērā to, ka šis pasākums izrietēja no 2003. gada 3. aprīļa lēmuma, tas bija jauns pasākums, kas pieņemts pēc sprieduma lietā ADP, tāpēc tam jāpiemēro noteikumi valsts atbalsta jomā. |
| --- | --- |

(363)

Turklāt jāatgādina, ka ieguldījumu programma, kas iekļauta 2002. gada SOWAER un BSCA nolīgumā, tika būtiski mainīta ar Valonijas valdības 2003. gada 3. aprīļa lēmumu. Faktiski saskaņā ar 2003. gada 3. aprīļa lēmumu Valonijas valdība pieņēma aktu, ar ko grozīja ieguldījumu programmu (130), palielinot ieguldījumu summu no EUR 93 miljoniem līdz gandrīz EUR 151 miljonam, proti, palielinot to par EUR 57,8 miljoniem, no kuriem EUR 33 miljoni bija paredzēti jaunajam terminālim. Komisija uzskata, ka šāds ieguldījumu programmas grozījums ir būtisks pārveidojums un līdz ar to – jauns pasākums, kas potenciāli bija jauns valsts atbalsts BSCA, paredzot papildināt iespējamo atbalstu, kas jau bija piešķirts ar 2002. gada SOWAER un BSCA nolīgumu. Ņemot vērā to, ka šis pasākums izrietēja no 2003. gada 3. aprīļa lēmuma, tas bija jauns pasākums, kas pieņemts pēc sprieduma lietā ADP, tāpēc tam jāpiemēro noteikumi valsts atbalsta jomā.

SOWAER

BSCA

130

BSCA

SOWAER

BSCA

ADP

b)   Ieguldījumi un SOWAER sniegtie pakalpojumi, kas jāizslēdz no izmeklēšanas, jo tiem nav saimnieciska rakstura

SOWAER

| (364) | Kā atgādina aviācijas pamatnostādņu 34. un 35. punkts, nebūt ne visas lidostas apsaimniekotāja darbības ir noteikti jāuzskata par saimnieciska rakstura darbībām. Arī Tiesa atzina, ka darbības, kas parasti ir valsts kompetencē, kad tā pilda valsts varas funkcijas, nav saimnieciska rakstura darbības (131). Šādas darbības jo īpaši ietver darbības drošības jomā, gaisa satiksmes kontroli, policijas darbības un muitu (132). |
| --- | --- |

(364)

Kā atgādina aviācijas pamatnostādņu 34. un 35. punkts, nebūt ne visas lidostas apsaimniekotāja darbības ir noteikti jāuzskata par saimnieciska rakstura darbībām. Arī Tiesa atzina, ka darbības, kas parasti ir valsts kompetencē, kad tā pilda valsts varas funkcijas, nav saimnieciska rakstura darbības (131). Šādas darbības jo īpaši ietver darbības drošības jomā, gaisa satiksmes kontroli, policijas darbības un muitu (132).

131

132

| (365) | Komisija uzskata, ka ieguldījumi un lieli remontdarbi aktīviem, kas saistīti ar aeronavigāciju (piemēram, saistībā ar vadības torni), ugunsdzēsību gaisa kuģos, apsardzi (kas definēta kā nelikumīgas iejaukšanās apkarošana), policiju un muitu, var būt bez saimnieciska rakstura. Ņemot vērā to, ka šajā gadījumā aeronavigācijas, ugunsdzēsības gaisa kuģos, apsardzes, policijas un muitas pakalpojumi netiek organizēti saskaņā ar tirgus loģiku, Komisija uzskata, ka ieguldījumi un lieli remontdarbi aktīviem, kas saistīti ar šiem pakalpojumiem, nav saimnieciska rakstura darbības. Jo īpaši lidostas teritorijas tās daļas iežogošanu, kura pieejama pēc policijas kontroles, un tās teritorijas daļas iežogošanu, kurā atrodas gaisa kuģi, var uzskatīt par darbību, kas nav saimnieciska rakstura, ciktāl tā attiecas uz apsardzes jomu. |
| --- | --- |

(365)

Komisija uzskata, ka ieguldījumi un lieli remontdarbi aktīviem, kas saistīti ar aeronavigāciju (piemēram, saistībā ar vadības torni), ugunsdzēsību gaisa kuģos, apsardzi (kas definēta kā nelikumīgas iejaukšanās apkarošana), policiju un muitu, var būt bez saimnieciska rakstura. Ņemot vērā to, ka šajā gadījumā aeronavigācijas, ugunsdzēsības gaisa kuģos, apsardzes, policijas un muitas pakalpojumi netiek organizēti saskaņā ar tirgus loģiku, Komisija uzskata, ka ieguldījumi un lieli remontdarbi aktīviem, kas saistīti ar šiem pakalpojumiem, nav saimnieciska rakstura darbības. Jo īpaši lidostas teritorijas tās daļas iežogošanu, kura pieejama pēc policijas kontroles, un tās teritorijas daļas iežogošanu, kurā atrodas gaisa kuģi, var uzskatīt par darbību, kas nav saimnieciska rakstura, ciktāl tā attiecas uz apsardzes jomu.

| (366) | Komisija par ne-saimnieciskām uzskata arī izmaksas saistībā ar ieguldījumiem tajās ēkās un iekārtās (un to uzturēšanu), kuras izmanto vienlaikus saimnieciskām un ne-saimnieciskām darbībām, proporcionāli to izmantojumam ne-saimnieciskām darbībām. Konkrēti – 7 % ieguldījumu izmaksu saistībā ar jauno termināli var uzskatīt par ne-saimniecisku pēc rakstura, jo 7 % šā termināļa platības aizņem policijas un muitas dienesti, darbinieki, kas atbild par pasažieru un bagāžas pārmeklēšanu, kā arī Valonijas Valsts dienesta darbinieki, kuri atbild par teritorijas drošību. |
| --- | --- |

(366)

Komisija par ne-saimnieciskām uzskata arī izmaksas saistībā ar ieguldījumiem tajās ēkās un iekārtās (un to uzturēšanu), kuras izmanto vienlaikus saimnieciskām un ne-saimnieciskām darbībām, proporcionāli to izmantojumam ne-saimnieciskām darbībām. Konkrēti – 7 % ieguldījumu izmaksu saistībā ar jauno termināli var uzskatīt par ne-saimniecisku pēc rakstura, jo 7 % šā termināļa platības aizņem policijas un muitas dienesti, darbinieki, kas atbild par pasažieru un bagāžas pārmeklēšanu, kā arī Valonijas Valsts dienesta darbinieki, kuri atbild par teritorijas drošību.

| (367) | Savukārt par saimnieciska rakstura darbībām Komisija atzīst ieguldījumus un lielus remontdarbus saistībā ar III kategorijas ILS sistēmu (133) un skrejceļu apgaismojumu. Faktiski šīs izmaksas nesaistās ar valsts varas kompetenci, bet ir raksturīgas infrastruktūras komerciālai ekspluatācijai, un šī ekspluatācija izpaužas kā infrastruktūras nodošana aviosabiedrību rīcībā, nodrošinot apmierinošus drošības apstākļus. Piemēram, satiksmes drošības nodrošināšana uz zemes (tostarp nolaišanās un pacelšanās laikā) ir neatraujami saistīta ar lidostas komerciālo ekspluatāciju, tāpēc tai ir saimniecisks raksturs. Arī jaunākajā Komisijas lēmumā par Marseļas lidostu (134) ekspluatācijas drošība ir izslēgta no “ne-saimniecisko” darbību loka. |
| --- | --- |

(367)

Savukārt par saimnieciska rakstura darbībām Komisija atzīst ieguldījumus un lielus remontdarbus saistībā ar III kategorijas ILS sistēmu (133) un skrejceļu apgaismojumu. Faktiski šīs izmaksas nesaistās ar valsts varas kompetenci, bet ir raksturīgas infrastruktūras komerciālai ekspluatācijai, un šī ekspluatācija izpaužas kā infrastruktūras nodošana aviosabiedrību rīcībā, nodrošinot apmierinošus drošības apstākļus. Piemēram, satiksmes drošības nodrošināšana uz zemes (tostarp nolaišanās un pacelšanās laikā) ir neatraujami saistīta ar lidostas komerciālo ekspluatāciju, tāpēc tai ir saimniecisks raksturs. Arī jaunākajā Komisijas lēmumā par Marseļas lidostu (134) ekspluatācijas drošība ir izslēgta no “ne-saimniecisko” darbību loka.

ILS

133

134

| (368) | Komisija arī uzskata, ka ieguldījumi, kas saistīti ar ugunsgrēka detektēšanu pasažieru autostāvvietās, ir saimnieciska rakstura darbība. Būtībā šīs izmaksas nav saistītas ar valsts varas kompetenci, bet ir raksturīgas pasažieru autostāvvietu komerciālai ekspluatācijai. |
| --- | --- |

(368)

Komisija arī uzskata, ka ieguldījumi, kas saistīti ar ugunsgrēka detektēšanu pasažieru autostāvvietās, ir saimnieciska rakstura darbība. Būtībā šīs izmaksas nav saistītas ar valsts varas kompetenci, bet ir raksturīgas pasažieru autostāvvietu komerciālai ekspluatācijai.

| (369) | Turklāt, kā atgādināts aviācijas pamatnostādņu 36. punktā, Komisijai jāpārliecinās, vai ne-saimnieciska rakstura darbību finansējums tiek izmantots tikai, lai kompensētu attiecīgos izdevumus, un nevar tikt iedalīts saimnieciska rakstura darbībām (135). Pretējā gadījumā šis finansējums nevar izvairīties no valsts atbalsta noteikumu piemērošanas. |
| --- | --- |

(369)

Turklāt, kā atgādināts aviācijas pamatnostādņu 36. punktā, Komisijai jāpārliecinās, vai ne-saimnieciska rakstura darbību finansējums tiek izmantots tikai, lai kompensētu attiecīgos izdevumus, un nevar tikt iedalīts saimnieciska rakstura darbībām (135). Pretējā gadījumā šis finansējums nevar izvairīties no valsts atbalsta noteikumu piemērošanas.

135

| (370) | SOWAER tiešā veidā uzņemas ieguldījumu un lielu remontdarbu izpildi. Tāpēc šo izmaksu finansēšanai netika piešķirta subsīdija, ko saņemtu BSCA un varētu izmantot saimnieciska rakstura darbībām. |
| --- | --- |

(370)

SOWAER tiešā veidā uzņemas ieguldījumu un lielu remontdarbu izpildi. Tāpēc šo izmaksu finansēšanai netika piešķirta subsīdija, ko saņemtu BSCA un varētu izmantot saimnieciska rakstura darbībām.

SOWAER

BSCA

| (371) | Visbeidzot, kā atgādināts aviācijas pamatnostādņu 37. punktā, Komisijai jāpārbauda, vai ne-saimnieciska rakstura darbību finansēšana nerada nepamatotu diskrimināciju starp lidostām. Pretējā gadījumā šis finansējums nevar izvairīties no valsts atbalsta noteikumu piemērošanas. |
| --- | --- |

(371)

Visbeidzot, kā atgādināts aviācijas pamatnostādņu 37. punktā, Komisijai jāpārbauda, vai ne-saimnieciska rakstura darbību finansēšana nerada nepamatotu diskrimināciju starp lidostām. Pretējā gadījumā šis finansējums nevar izvairīties no valsts atbalsta noteikumu piemērošanas.

| (372) | Kā norāda Beļģija, SOWAER veica ieguldījumus un lielus remontdarbus nediskriminējošā veidā attiecībā uz lidostām, par kurām tā bija atbildīga, proti, Valonijas reģiona lidostām. |
| --- | --- |

(372)

Kā norāda Beļģija, SOWAER veica ieguldījumus un lielus remontdarbus nediskriminējošā veidā attiecībā uz lidostām, par kurām tā bija atbildīga, proti, Valonijas reģiona lidostām.

SOWAER

| (373) | Kā atgādināts šā lēmuma 26. apsvērumā, Beļģijas reģioni ir pieredzējuši atbalstu kompetencēm, kas nepieciešamas to valsts lidostu aprīkošanai un ekspluatācijai, kuras atrodas šo reģionu teritorijā, izņemot lidostu Bruxelles-National. Ņemot vērā šo tiesisko regulējumu, Komisija uzskata, ka attiecīgais līmenis, kurā novērtēt diskriminācijas esību attiecībā uz ieguldījumu finansēšanu un pakalpojumiem, ko nodrošina SOWAER, ir reģiona līmenis, nevis federālās valsts līmenis. Ņemot vērā to, ka SOWAER veic ieguldījumus un lielus remontdarbus nediskriminējošā veidā divās galvenajās Valonijas lidostās (Ljēžā un Šarleruā), Komisija no tā secina, ka starp lidostām nepastāv nepamatota diskriminācijas. |
| --- | --- |

(373)

Kā atgādināts šā lēmuma 26. apsvērumā, Beļģijas reģioni ir pieredzējuši atbalstu kompetencēm, kas nepieciešamas to valsts lidostu aprīkošanai un ekspluatācijai, kuras atrodas šo reģionu teritorijā, izņemot lidostu Bruxelles-National. Ņemot vērā šo tiesisko regulējumu, Komisija uzskata, ka attiecīgais līmenis, kurā novērtēt diskriminācijas esību attiecībā uz ieguldījumu finansēšanu un pakalpojumiem, ko nodrošina SOWAER, ir reģiona līmenis, nevis federālās valsts līmenis. Ņemot vērā to, ka SOWAER veic ieguldījumus un lielus remontdarbus nediskriminējošā veidā divās galvenajās Valonijas lidostās (Ljēžā un Šarleruā), Komisija no tā secina, ka starp lidostām nepastāv nepamatota diskriminācijas.

Bruxelles-National

SOWAER

SOWAER

| (374) | Tādējādi finansējums darbībām, kas nav saimnieciska rakstura un minētas 365. apsvērumā, ir atbrīvots no kvalificēšanas par valsts atbalstu un tiek izslēgts no turpmākās analīzes. |
| --- | --- |

(374)

Tādējādi finansējums darbībām, kas nav saimnieciska rakstura un minētas 365. apsvērumā, ir atbrīvots no kvalificēšanas par valsts atbalstu un tiek izslēgts no turpmākās analīzes.

6.1.1.2.   
  Subsīdija, kuru reģions maksā par vairākiem pakalpojumiem saistībā ar lidostas darbību

Subsīdija, kuru reģions maksā par vairākiem pakalpojumiem saistībā ar lidostas darbību

| (375) | Kā norādīts 5.1.1.1. iedaļas c) punkta i) apakšpunktā, Beļģija uzskata, ka uzdevumi, par kuriem reģions maksā subsīdiju, ietilpst valsts varas iestāžu kompetencē un attiecīgi nav uzskatāmi par saimniecisku darbību. |
| --- | --- |

(375)

Kā norādīts 5.1.1.1. iedaļas c) punkta i) apakšpunktā, Beļģija uzskata, ka uzdevumi, par kuriem reģions maksā subsīdiju, ietilpst valsts varas iestāžu kompetencē un attiecīgi nav uzskatāmi par saimniecisku darbību.

| (376) | Lai novērtētu, kādā apjomā šī subsīdija saistās ar ne-saimnieciska rakstura darbībām un ir izslēdzama no kontroles attiecībā uz valsts atbalstu, jāveic tāda pati analīze, kā atspoguļots 6.1.1.1. iedaļas b) punktā. |
| --- | --- |

(376)

Lai novērtētu, kādā apjomā šī subsīdija saistās ar ne-saimnieciska rakstura darbībām un ir izslēdzama no kontroles attiecībā uz valsts atbalstu, jāveic tāda pati analīze, kā atspoguļots 6.1.1.1. iedaļas b) punktā.

a)   Ugunsdrošība un apsardze

| (377) | Kā norādīts 365. apsvērumā, Komisija uzskata, ka šajā gadījumā darbības, kas saistītas ar ugunsdrošību gaisa kuģos un apsardzi (136), nav saimnieciska rakstura darbības. |
| --- | --- |

(377)

Kā norādīts 365. apsvērumā, Komisija uzskata, ka šajā gadījumā darbības, kas saistītas ar ugunsdrošību gaisa kuģos un apsardzi (136), nav saimnieciska rakstura darbības.

136

i)   Aviācijas pamatnostādņu 36. punkta piemērošana

| (378) | Tādējādi, kā atgādināts aviācijas pamatnostādņu 36. punktā, pat ja darbība ir atzīta par ne-saimnieciska rakstura darbību, Komisijai jāpārliecinās, vai ne-saimnieciska rakstura darbību finansējums tiek izmantots tikai, lai kompensētu attiecīgos izdevumus, un nevar tikt iedalīts saimnieciska rakstura darbībām (137). Pretējā gadījumā šis finansējums nevar izvairīties no valsts atbalsta noteikumu piemērošanas. |
| --- | --- |

(378)

Tādējādi, kā atgādināts aviācijas pamatnostādņu 36. punktā, pat ja darbība ir atzīta par ne-saimnieciska rakstura darbību, Komisijai jāpārliecinās, vai ne-saimnieciska rakstura darbību finansējums tiek izmantots tikai, lai kompensētu attiecīgos izdevumus, un nevar tikt iedalīts saimnieciska rakstura darbībām (137). Pretējā gadījumā šis finansējums nevar izvairīties no valsts atbalsta noteikumu piemērošanas.

137

1.   Ugunsdrošība

| (379) | Attiecībā uz ugunsdrošību Komisija konstatē, ka saskaņā ar specifikācijas, kas pievienota pielikumā 1991. gada reģiona un BSCA nolīgumam, 25. punktu, lai nodrošinātu, ka reģions sedz ugunsdrošības un uzturēšanas pakalpojumu izmaksas, BSCA nodrošina atsevišķu ienākuma veidošanas kontu, ko jebkurā brīdī var analizēt un kontrolēt koncesijas izdevējiestāde. |
| --- | --- |

(379)

Attiecībā uz ugunsdrošību Komisija konstatē, ka saskaņā ar specifikācijas, kas pievienota pielikumā 1991. gada reģiona un BSCA nolīgumam, 25. punktu, lai nodrošinātu, ka reģions sedz ugunsdrošības un uzturēšanas pakalpojumu izmaksas, BSCA nodrošina atsevišķu ienākuma veidošanas kontu, ko jebkurā brīdī var analizēt un kontrolēt koncesijas izdevējiestāde.

BSCA

BSCA

| (380) | Turklāt saskaņā ar reģiona un BSCA nolīguma 3.2.3. punktu, kas grozīts ar 2002. gada 29. marta papildinājumu Nr. 3, ar ugunsdrošības un uzturēšanas pakalpojumiem saistīto izdevumu kompensēšana notiek, veicot 12 maksājumus, un divpadsmitais maksājums tiek veikts pēc tam, kad ministrs saņem un apstiprina kopsavilkuma ziņojumu par BSCA gada finanšu pārskatu, kam pievienoti apliecinoši dokumenti par segtajām izmaksām saskaņā ar tādu pašu shēmu, kāda prasīta attiecībā uz provizorisko budžetu, proti, pamatojoties uz pozīcijām, kas definētas specifikācijas 25. punktā. |
| --- | --- |

(380)

Turklāt saskaņā ar reģiona un BSCA nolīguma 3.2.3. punktu, kas grozīts ar 2002. gada 29. marta papildinājumu Nr. 3, ar ugunsdrošības un uzturēšanas pakalpojumiem saistīto izdevumu kompensēšana notiek, veicot 12 maksājumus, un divpadsmitais maksājums tiek veikts pēc tam, kad ministrs saņem un apstiprina kopsavilkuma ziņojumu par BSCA gada finanšu pārskatu, kam pievienoti apliecinoši dokumenti par segtajām izmaksām saskaņā ar tādu pašu shēmu, kāda prasīta attiecībā uz provizorisko budžetu, proti, pamatojoties uz pozīcijām, kas definētas specifikācijas 25. punktā.

BSCA

BSCA

| (381) | Visbeidzot, attiecībā uz laikposmu pēc 2006. gada 10. marta specifikācijas 25.7. punkts, kas iekļauts ar 2006. gada 10. marta papildinājumu Nr. 5, paredz, ka kompensācijas summa par ugunsdzēsības, satiksmes drošības uz zemes un drošības lidostas teritorijā pakalpojumiem nedrīkst pārsniegt faktiskās izmaksas, kas radušās BSCA, un jebkura pārmērīga izmaksu kompensācija ir jāsedz no budžeta kompensācijas, ko īsteno, iegrāmatojot šo summu nākamā gada budžetā. |
| --- | --- |

(381)

Visbeidzot, attiecībā uz laikposmu pēc 2006. gada 10. marta specifikācijas 25.7. punkts, kas iekļauts ar 2006. gada 10. marta papildinājumu Nr. 5, paredz, ka kompensācijas summa par ugunsdzēsības, satiksmes drošības uz zemes un drošības lidostas teritorijā pakalpojumiem nedrīkst pārsniegt faktiskās izmaksas, kas radušās BSCA, un jebkura pārmērīga izmaksu kompensācija ir jāsedz no budžeta kompensācijas, ko īsteno, iegrāmatojot šo summu nākamā gada budžetā.

BSCA

| (382) | Komisija uzskata, ka ar šiem noteikumiem pietiek, lai secinātu, ka pēc reģiona un BSCA nolīguma 2002. gada papildinājuma Nr. 3 pieņemšanas reģiona izmaksātā kompensācija par izdevumiem, kas saistīti ar ugunsdrošību, bija samērīga un netika izmantota, lai subsidētu saimnieciska rakstura darbības. |
| --- | --- |

(382)

Komisija uzskata, ka ar šiem noteikumiem pietiek, lai secinātu, ka pēc reģiona un BSCA nolīguma 2002. gada papildinājuma Nr. 3 pieņemšanas reģiona izmaksātā kompensācija par izdevumiem, kas saistīti ar ugunsdrošību, bija samērīga un netika izmantota, lai subsidētu saimnieciska rakstura darbības.

BSCA

2.   Apsardze

| (383) | Apsardze tika pievienota darbībām, par kurām BSCA saņem kompensāciju saskaņā ar 2008. gada 15. janvāra papildinājumu Nr. 6. Apsardzes uzdevumi tika definēti kā “to pasākumu un cilvēku un dabas resursu kopums, kuri paredzēti, lai pasargātu civilo aviāciju no nelikumīgas iejaukšanās” (138). Ar apsardzi saistītie pakalpojumi ietver “skrīninga pārbaudi, attālinātu novērošanu, kontroles apgaitas un patruļas, piekļuves kontroli un apmeklētāju nozīmīšu izsniegšanu” (139). |
| --- | --- |

(383)

Apsardze tika pievienota darbībām, par kurām BSCA saņem kompensāciju saskaņā ar 2008. gada 15. janvāra papildinājumu Nr. 6. Apsardzes uzdevumi tika definēti kā “to pasākumu un cilvēku un dabas resursu kopums, kuri paredzēti, lai pasargātu civilo aviāciju no nelikumīgas iejaukšanās” (138). Ar apsardzi saistītie pakalpojumi ietver “skrīninga pārbaudi, attālinātu novērošanu, kontroles apgaitas un patruļas, piekļuves kontroli un apmeklētāju nozīmīšu izsniegšanu” (139).

BSCA

138

139

| (384) | Specifikācijas 25.7. punkts, kas grozīts ar 2008. gada 15. janvāra papildinājumu Nr. 6, paredz, ka “finansiālās kompensācijas summa, kas paredzēta pakalpojumu sniegšanas izdevumu segšanai, nevar pārsniegt faktiskās izmaksas, kuras koncesionārs apmaksājis, sniedzot pakalpojumus, pēc to maksu atskaitīšanas, kuras, iespējams, saņemtas no lietotājiem šo pakalpojumu apmaksai. Jebkura pārmērīga šo izmaksu kompensācija ir jāsedz no budžeta, veicot attiecīgu iegrāmatojumu nākamā gada budžetā”. |
| --- | --- |

(384)

Specifikācijas 25.7. punkts, kas grozīts ar 2008. gada 15. janvāra papildinājumu Nr. 6, paredz, ka “finansiālās kompensācijas summa, kas paredzēta pakalpojumu sniegšanas izdevumu segšanai, nevar pārsniegt faktiskās izmaksas, kuras koncesionārs apmaksājis, sniedzot pakalpojumus, pēc to maksu atskaitīšanas, kuras, iespējams, saņemtas no lietotājiem šo pakalpojumu apmaksai. Jebkura pārmērīga šo izmaksu kompensācija ir jāsedz no budžeta, veicot attiecīgu iegrāmatojumu nākamā gada budžetā”.

| (385) | Komisija uzskata, ka ar šiem noteikumiem pietiek, lai secinātu, ka izmaksātā kompensācija par izdevumiem, kas saistīti ar apsardzi, bija samērīga un netika izmantota, lai subsidētu saimnieciska rakstura darbības. |
| --- | --- |

(385)

Komisija uzskata, ka ar šiem noteikumiem pietiek, lai secinātu, ka izmaksātā kompensācija par izdevumiem, kas saistīti ar apsardzi, bija samērīga un netika izmantota, lai subsidētu saimnieciska rakstura darbības.

ii)   Aviācijas pamatnostādņu 37. punkta piemērošana

| (386) | Kā atgādināts aviācijas pamatnostādņu 37. punktā, Komisijai jāpārbauda, vai ne-saimnieciska rakstura darbību finansēšana nerada nepamatotu diskrimināciju starp lidostām. Pretējā gadījumā šis finansējums nevar izvairīties no valsts atbalsta noteikumu piemērošanas. |
| --- | --- |

(386)

Kā atgādināts aviācijas pamatnostādņu 37. punktā, Komisijai jāpārbauda, vai ne-saimnieciska rakstura darbību finansēšana nerada nepamatotu diskrimināciju starp lidostām. Pretējā gadījumā šis finansējums nevar izvairīties no valsts atbalsta noteikumu piemērošanas.

| (387) | Kā norāda Beļģija, abu galveno Valonijas lidostu (Ljēžas un Šarleruā) ne-saimnieciska rakstura darbības reģions finansē nediskriminējošā veidā. |
| --- | --- |

(387)

Kā norāda Beļģija, abu galveno Valonijas lidostu (Ljēžas un Šarleruā) ne-saimnieciska rakstura darbības reģions finansē nediskriminējošā veidā.

| (388) | Kā atgādināts šā lēmuma 26. apsvērumā, Beļģijas reģioni ir pieredzējuši atbalstu kompetencēm, kas nepieciešamas to valsts lidostu aprīkošanai un ekspluatācijai, kuras atrodas šo reģionu teritorijā, izņemot lidostu Bruxelles-National. Ņemot vērā šo juridisko sistēmu, Komisija uzskata, ka attiecīgais līmenis, kurā novērtēt diskriminācijas esību attiecībā uz dažu tādu ne-saimnieciska rakstura pakalpojumu finansēšanu, kuri saistīti ar lidostas darbību, ir reģiona līmenis, nevis federālās valsts līmenis. Ņemot vērā to, ka abu galveno Valonijas lidostu (Ljēžas un Šarleruā) ne-saimnieciska rakstura darbības reģions finansē nediskriminējošā veidā, Komisija no tā secina, ka nepastāv nepamatota diskriminācija starp lidostām. |
| --- | --- |

(388)

Kā atgādināts šā lēmuma 26. apsvērumā, Beļģijas reģioni ir pieredzējuši atbalstu kompetencēm, kas nepieciešamas to valsts lidostu aprīkošanai un ekspluatācijai, kuras atrodas šo reģionu teritorijā, izņemot lidostu Bruxelles-National. Ņemot vērā šo juridisko sistēmu, Komisija uzskata, ka attiecīgais līmenis, kurā novērtēt diskriminācijas esību attiecībā uz dažu tādu ne-saimnieciska rakstura pakalpojumu finansēšanu, kuri saistīti ar lidostas darbību, ir reģiona līmenis, nevis federālās valsts līmenis. Ņemot vērā to, ka abu galveno Valonijas lidostu (Ljēžas un Šarleruā) ne-saimnieciska rakstura darbības reģions finansē nediskriminējošā veidā, Komisija no tā secina, ka nepastāv nepamatota diskriminācija starp lidostām.

Bruxelles-National

| (389) | Kompensācija, kas izmaksāta par BSCA darbībām saistībā ar ugunsdrošību un apsardzi, tādējādi ir atbrīvota no kvalificēšanas par valsts atbalstu un tiek izslēgta no turpmākās analīzes. |
| --- | --- |

(389)

Kompensācija, kas izmaksāta par BSCA darbībām saistībā ar ugunsdrošību un apsardzi, tādējādi ir atbrīvota no kvalificēšanas par valsts atbalstu un tiek izslēgta no turpmākās analīzes.

BSCA

b)   Uzturēšana / satiksmes drošība uz zemes

| (390) | Šajā iedaļā Komisija analizē, vai turpmāk minētie pakalpojumi var izvairīties no noteikumiem, ko piemēro attiecībā uz valsts atbalstu, to ne-saimnieciskā rakstura dēļ:






  — | “uzturēšanas pakalpojumi”, kas definēti reģiona un BSCA nolīguma pielikumā pievienotās specifikācijas 12. un 19. punktā, |
| --- | --- | --- |

(390)

Šajā iedaļā Komisija analizē, vai turpmāk minētie pakalpojumi var izvairīties no noteikumiem, ko piemēro attiecībā uz valsts atbalstu, to ne-saimnieciskā rakstura dēļ:

—

“uzturēšanas pakalpojumi”, kas definēti reģiona un BSCA nolīguma pielikumā pievienotās specifikācijas 12. un 19. punktā,

BSCA

| — | “pakalpojumi, kas saistīti ar satiksmes drošību uz zemes”, kuri definēti specifikācijas 25. punktā, kas grozīts ar 2006. gada 10. marta papildinājumu Nr. 5. |
| --- | --- |

—

“pakalpojumi, kas saistīti ar satiksmes drošību uz zemes”, kuri definēti specifikācijas 25. punktā, kas grozīts ar 2006. gada 10. marta papildinājumu Nr. 5.

| (391) | Kā norādīts 71. apsvērumā, uzturēšanas pakalpojums specifikācijas 12. un 19. punktā ir definēts kā “tehnisks pakalpojums ēku, skrejceļu, apkārtējo teritoriju, transportlīdzekļu u. c. uzturēšanai” (140), kā arī “tādas zemes, ēku un ēku aprīkojuma un iekārtu uzturēšana, kas nodota koncesijā vai valdījumā tādā veidā, lai visu laiku būtu izmantojama paredzētajam nolūkam” (141). |
| --- | --- |

(391)

Kā norādīts 71. apsvērumā, uzturēšanas pakalpojums specifikācijas 12. un 19. punktā ir definēts kā “tehnisks pakalpojums ēku, skrejceļu, apkārtējo teritoriju, transportlīdzekļu u. c. uzturēšanai” (140), kā arī “tādas zemes, ēku un ēku aprīkojuma un iekārtu uzturēšana, kas nodota koncesijā vai valdījumā tādā veidā, lai visu laiku būtu izmantojama paredzētajam nolūkam” (141).

140

141

| (392) | Kā norādīts 73. un 74. apsvērumā, ar 2006. gada 10. marta papildinājumu Nr. 5 tika grozīts reģiona un BSCA nolīguma 3.2.2. punkts un specifikācijas 25. punkts. Saskaņā ar šiem grozījumiem reģions kompensē izmaksas, kas BSCA rodas saistībā ar pakalpojumiem, kuri attiecas uz ugunsdrošību, un pakalpojumiem, kuri saistīti ar satiksmes drošību uz zemes un drošību lidostas teritorijā. Specifikācijas grozītais 25. punkts paredz, ka “pakalpojumi, kas saistīti ar satiksmes drošību uz zemes un drošību lidostas teritorijā, ietver lidostas teritorijas kārtējo uzturēšanu, ēku, skrejceļu, apkārtējās teritorijas un transportlīdzekļu uzturēšanas tehniskos pakalpojumus, neliela apjoma darbus saistībā ar skrejceļa un pievedceļu asfaltēšanu, kārtējo uzturēšanu un remontēšanu, skrejceļa apgaismojuma un marķējuma uzturēšanu un saglabāšanu darba gatavībā, pļaušanas darbus, skrejceļa un tā marķējuma attīrīšanu, sniega izvešanu un jebkuru citu pakalpojumu, kas nodrošina satiksmes drošību uz zemes un lidostas teritorijas un infrastruktūras drošību, izņemot lidostas zonas komercplatībās”. |
| --- | --- |

(392)

Kā norādīts 73. un 74. apsvērumā, ar 2006. gada 10. marta papildinājumu Nr. 5 tika grozīts reģiona un BSCA nolīguma 3.2.2. punkts un specifikācijas 25. punkts. Saskaņā ar šiem grozījumiem reģions kompensē izmaksas, kas BSCA rodas saistībā ar pakalpojumiem, kuri attiecas uz ugunsdrošību, un pakalpojumiem, kuri saistīti ar satiksmes drošību uz zemes un drošību lidostas teritorijā. Specifikācijas grozītais 25. punkts paredz, ka “pakalpojumi, kas saistīti ar satiksmes drošību uz zemes un drošību lidostas teritorijā, ietver lidostas teritorijas kārtējo uzturēšanu, ēku, skrejceļu, apkārtējās teritorijas un transportlīdzekļu uzturēšanas tehniskos pakalpojumus, neliela apjoma darbus saistībā ar skrejceļa un pievedceļu asfaltēšanu, kārtējo uzturēšanu un remontēšanu, skrejceļa apgaismojuma un marķējuma uzturēšanu un saglabāšanu darba gatavībā, pļaušanas darbus, skrejceļa un tā marķējuma attīrīšanu, sniega izvešanu un jebkuru citu pakalpojumu, kas nodrošina satiksmes drošību uz zemes un lidostas teritorijas un infrastruktūras drošību, izņemot lidostas zonas komercplatībās”.

BSCA

BSCA

| (393) | Komisija konstatē, ka definīcija “pakalpojumi, kas saistīti ar satiksmes drošību uz zemes un drošību lidostas teritorijā”, par kuriem BSCA no 2006. gada 10. marta saņem kompensāciju, lielākoties sakrīt ar definīciju “uzturēšanas pakalpojumi”, par kuriem BSCA saņēma kompensāciju līdz 2006. gada 10. martam. Lai noteiktu, vai šie pakalpojumi ir saimnieciska rakstura pakalpojumi, Komisija tos analizē kopā. |
| --- | --- |

(393)

Komisija konstatē, ka definīcija “pakalpojumi, kas saistīti ar satiksmes drošību uz zemes un drošību lidostas teritorijā”, par kuriem BSCA no 2006. gada 10. marta saņem kompensāciju, lielākoties sakrīt ar definīciju “uzturēšanas pakalpojumi”, par kuriem BSCA saņēma kompensāciju līdz 2006. gada 10. martam. Lai noteiktu, vai šie pakalpojumi ir saimnieciska rakstura pakalpojumi, Komisija tos analizē kopā.

BSCA

BSCA

| (394) | Komisija uzskata, ka šie pakalpojumi, kas saistīti ar lidostas teritorijas kārtējo uzturēšanu, ēku, skrejceļu, apkārtējās teritorijas un transportlīdzekļu uzturēšanu, neliela apjoma darbiem saistībā ar skrejceļa un pievedceļu asfaltēšanu, kārtējo uzturēšanu un remontēšanu, skrejceļa apgaismojuma un marķējuma uzturēšanu un saglabāšanu darba gatavībā, pļaušanas darbiem, skrejceļa un tā marķējuma attīrīšanu, sniega izvešanu un jebkuriem citiem pakalpojumiem, kas nodrošina satiksmes drošību uz zemes un lidostas teritorijas un infrastruktūras drošību, neietilpst valsts varas iestāžu kompetencē. Jo īpaši šie pakalpojumi nav saistīti ar apsardzes pakalpojumiem. Tie ir raksturīgi lidostas komerciālai ekspluatācijai, un tas nozīmē, ka lidostas teritorija, tostarp skrejceļi, ir pietiekami labi uzturēti, lai nodrošinātu gaisa kuģu pacelšanos un nolaišanos apmierinošos drošības apstākļos. Ar šāda veida pakalpojumiem nav saistīta nekāda valsts varas iestāžu kompetence. |
| --- | --- |

(394)

Komisija uzskata, ka šie pakalpojumi, kas saistīti ar lidostas teritorijas kārtējo uzturēšanu, ēku, skrejceļu, apkārtējās teritorijas un transportlīdzekļu uzturēšanu, neliela apjoma darbiem saistībā ar skrejceļa un pievedceļu asfaltēšanu, kārtējo uzturēšanu un remontēšanu, skrejceļa apgaismojuma un marķējuma uzturēšanu un saglabāšanu darba gatavībā, pļaušanas darbiem, skrejceļa un tā marķējuma attīrīšanu, sniega izvešanu un jebkuriem citiem pakalpojumiem, kas nodrošina satiksmes drošību uz zemes un lidostas teritorijas un infrastruktūras drošību, neietilpst valsts varas iestāžu kompetencē. Jo īpaši šie pakalpojumi nav saistīti ar apsardzes pakalpojumiem. Tie ir raksturīgi lidostas komerciālai ekspluatācijai, un tas nozīmē, ka lidostas teritorija, tostarp skrejceļi, ir pietiekami labi uzturēti, lai nodrošinātu gaisa kuģu pacelšanos un nolaišanos apmierinošos drošības apstākļos. Ar šāda veida pakalpojumiem nav saistīta nekāda valsts varas iestāžu kompetence.

| (395) | Kā apgalvo Beļģija (sal. ar 237. apsvērumu), saistībā ar lēmumu, kuru Komisija pieņēma 2008. gada 23. jūlijā par Leipcigas–Halles lidostu, Komisija atzina, ka pakalpojumiem, kas attiecas uz ekspluatācijas drošību, nav saimnieciska rakstura (142). Tādējādi, no Vācijas iestāžu iesniegtā saraksta ar infrastruktūru, kas saistīta ar ekspluatācijas drošību, izriet, ka minētā infrastruktūra ir nepieciešama satiksmes drošībai uz zemes, proti, nepārtraukta elektroapgāde satiksmes zonās, transformācijas stacijas, skrejceļa apgaismojums, satiksmes zonu apgaismojums utt. Kā apgalvo Beļģija, šo Komisijas pozīciju apstiprināja arī Vispārējā tiesa, pieņemot spriedumu 2011. gada 24. martā (143) attiecībā uz atcelšanas prasību, kas iesniegta pret iepriekš minēto Komisijas lēmumu. |
| --- | --- |

(395)

Kā apgalvo Beļģija (sal. ar 237. apsvērumu), saistībā ar lēmumu, kuru Komisija pieņēma 2008. gada 23. jūlijā par Leipcigas–Halles lidostu, Komisija atzina, ka pakalpojumiem, kas attiecas uz ekspluatācijas drošību, nav saimnieciska rakstura (142). Tādējādi, no Vācijas iestāžu iesniegtā saraksta ar infrastruktūru, kas saistīta ar ekspluatācijas drošību, izriet, ka minētā infrastruktūra ir nepieciešama satiksmes drošībai uz zemes, proti, nepārtraukta elektroapgāde satiksmes zonās, transformācijas stacijas, skrejceļa apgaismojums, satiksmes zonu apgaismojums utt. Kā apgalvo Beļģija, šo Komisijas pozīciju apstiprināja arī Vispārējā tiesa, pieņemot spriedumu 2011. gada 24. martā (143) attiecībā uz atcelšanas prasību, kas iesniegta pret iepriekš minēto Komisijas lēmumu.

142

143

| (396) | Komisija apstrīd, ka no lēmuma par Leipcigas–Halles lidostu 182. un 183. apsvēruma būtu iespējams secināt, ka Komisija agrāk būtu atzinusi, ka uzdevumi, kas salīdzināmi ar uzturēšanu un satiksmes drošību, kuri definēti reģiona un BSCA nolīgumā, attiektos uz valsts varas funkcijām, turpmāk minēto iemeslu dēļ. |
| --- | --- |

(396)

Komisija apstrīd, ka no lēmuma par Leipcigas–Halles lidostu 182. un 183. apsvēruma būtu iespējams secināt, ka Komisija agrāk būtu atzinusi, ka uzdevumi, kas salīdzināmi ar uzturēšanu un satiksmes drošību, kuri definēti reģiona un BSCA nolīgumā, attiektos uz valsts varas funkcijām, turpmāk minēto iemeslu dēļ.

BSCA

| (397) | Pirmkārt, uzturēšanas un satiksmes drošības izmaksas, kas definētas reģiona un BSCA nolīgumā, ir ievērojami lielākas par izmaksām saistībā ar ieguldījumiem ekspluatācijas drošībā, kas minēti lēmumā par Leipcigas–Halles lidostu. Būtībā šos izdevumus veido nepārtrauktā elektroapgāde satiksmes zonā, transformācijas stacija, augstsprieguma kabeļi un skrejceļa apgaismojums. Uzturēšanas un satiksmes drošības izmaksas, kas definētas reģiona un BSCA nolīgumā, “ietver lidostas teritorijas kārtējo uzturēšanu, ēku, skrejceļu, apkārtējās teritorijas un transportlīdzekļu uzturēšanas tehniskos pakalpojumus, neliela apjoma darbus saistībā ar skrejceļa un pievedceļu asfaltēšanu, kārtējo uzturēšanu un remontēšanu, skrejceļa apgaismojuma un marķējuma uzturēšanu un saglabāšanu darba gatavībā, pļaušanas darbus, skrejceļa un tā marķējuma attīrīšanu, sniega izvešanu un jebkuru citu pakalpojumu, kas nodrošina satiksmes drošību uz zemes un lidostas teritorijas un infrastruktūras drošību, izņemot lidostas zonas komercplatībās”. |
| --- | --- |

(397)

Pirmkārt, uzturēšanas un satiksmes drošības izmaksas, kas definētas reģiona un BSCA nolīgumā, ir ievērojami lielākas par izmaksām saistībā ar ieguldījumiem ekspluatācijas drošībā, kas minēti lēmumā par Leipcigas–Halles lidostu. Būtībā šos izdevumus veido nepārtrauktā elektroapgāde satiksmes zonā, transformācijas stacija, augstsprieguma kabeļi un skrejceļa apgaismojums. Uzturēšanas un satiksmes drošības izmaksas, kas definētas reģiona un BSCA nolīgumā, “ietver lidostas teritorijas kārtējo uzturēšanu, ēku, skrejceļu, apkārtējās teritorijas un transportlīdzekļu uzturēšanas tehniskos pakalpojumus, neliela apjoma darbus saistībā ar skrejceļa un pievedceļu asfaltēšanu, kārtējo uzturēšanu un remontēšanu, skrejceļa apgaismojuma un marķējuma uzturēšanu un saglabāšanu darba gatavībā, pļaušanas darbus, skrejceļa un tā marķējuma attīrīšanu, sniega izvešanu un jebkuru citu pakalpojumu, kas nodrošina satiksmes drošību uz zemes un lidostas teritorijas un infrastruktūras drošību, izņemot lidostas zonas komercplatībās”.

BSCA

BSCA

| (398) | Otrkārt, Komisija konstatē, ka pretēji Beļģijas apgalvojumam Komisija nav secinājusi, ka ekspluatācijas drošības uzdevumi, kas minēti lēmumā par Leipcigas–Halles lidostu, attiektos uz valsts varas iestāžu funkciju izpildi. Būtībā minētā lēmuma 182. apsvērumā Komisija norāda, ka “ir iespējams konstatēt, ka vairāki izdevumi attiecas uz sabiedriskas nozīmes uzdevumu izpildi” (izcēlums pievienots). Minētā lēmuma 183. apsvērumā Komisija konstatē, ka, “tā kā šie pasākumi attiecas uz sabiedriskas nozīmes uzdevumu izpildi (...)”, tie nav kvalificējami kā valsts atbalsts (izcēlums pievienots). Tā norāda, ka, “pat pieņemot, ka Komisija piekristu Vācijas argumentiem, saskaņā ar kuriem šīs izmaksas nekādi nav kvalificējamas kā valsts atbalsts, šāds novērtējums nekādi neattiecas uz konkrēto gadījumu” (izcēlums pievienots). Tādējādi attiecīgajos apsvērumos Komisija ne apstiprināja, ne arī noraidīja Vācijas nostāju, saskaņā ar kuru vairāki uzdevumi, tostarp ekspluatācijas drošības uzdevumi, bija saistīti ar valsts varas funkciju izpildi, bet norādīja, ka tai nebija nepieciešams izteikt savu nostāju, ņemot vērā to, ka, atzīstot šo pasākumu par atbalstu, tas tiktu atļauts. |
| --- | --- |

(398)

Otrkārt, Komisija konstatē, ka pretēji Beļģijas apgalvojumam Komisija nav secinājusi, ka ekspluatācijas drošības uzdevumi, kas minēti lēmumā par Leipcigas–Halles lidostu, attiektos uz valsts varas iestāžu funkciju izpildi. Būtībā minētā lēmuma 182. apsvērumā Komisija norāda, ka “ir iespējams konstatēt, ka vairāki izdevumi attiecas uz sabiedriskas nozīmes uzdevumu izpildi” (izcēlums pievienots). Minētā lēmuma 183. apsvērumā Komisija konstatē, ka, “tā kā šie pasākumi attiecas uz sabiedriskas nozīmes uzdevumu izpildi (...)”, tie nav kvalificējami kā valsts atbalsts (izcēlums pievienots). Tā norāda, ka, “pat pieņemot, ka Komisija piekristu Vācijas argumentiem, saskaņā ar kuriem šīs izmaksas nekādi nav kvalificējamas kā valsts atbalsts, šāds novērtējums nekādi neattiecas uz konkrēto gadījumu” (izcēlums pievienots). Tādējādi attiecīgajos apsvērumos Komisija ne apstiprināja, ne arī noraidīja Vācijas nostāju, saskaņā ar kuru vairāki uzdevumi, tostarp ekspluatācijas drošības uzdevumi, bija saistīti ar valsts varas funkciju izpildi, bet norādīja, ka tai nebija nepieciešams izteikt savu nostāju, ņemot vērā to, ka, atzīstot šo pasākumu par atbalstu, tas tiktu atļauts.

iespējams

vairāki

tā kā

pat pieņemot, ka Komisija piekristu Vācijas argumentiem, saskaņā ar kuriem šīs izmaksas nekādi nav kvalificējamas kā valsts atbalsts

| (399) | Treškārt, Komisija konstatē, ka Vispārējās tiesas spriedumā par Komisijas lēmumu attiecībā uz Leipcigas–Halles lidostu pretēji Beļģijas apgalvojumam tā šā sprieduma 225. punktā neatzina minēto šķietamo Komisijas nostāju. Vispārējā tiesa faktiski atkārtoja minētā Komisijas lēmuma 182. un 183. apsvērumu, lai atgādinātu Komisijas nostāju, un secināja, ka Komisija uzskatīja – nebija nepieciešams galīgi izlemt šo jautājumu (proti, vai būtu jāatbalsta Vācijas iestāžu argumenti, saskaņā ar kuriem attiecīgo izdevumu segšana nekādi nav kvalificējama par valsts atbalstu). |
| --- | --- |

(399)

Treškārt, Komisija konstatē, ka Vispārējās tiesas spriedumā par Komisijas lēmumu attiecībā uz Leipcigas–Halles lidostu pretēji Beļģijas apgalvojumam tā šā sprieduma 225. punktā neatzina minēto šķietamo Komisijas nostāju. Vispārējā tiesa faktiski atkārtoja minētā Komisijas lēmuma 182. un 183. apsvērumu, lai atgādinātu Komisijas nostāju, un secināja, ka Komisija uzskatīja – nebija nepieciešams galīgi izlemt šo jautājumu (proti, vai būtu jāatbalsta Vācijas iestāžu argumenti, saskaņā ar kuriem attiecīgo izdevumu segšana nekādi nav kvalificējama par valsts atbalstu).

| (400) | Komisija no tā secina, ka “uzturēšanas pakalpojumi”, kas definēti reģiona un BSCA nolīguma pielikumā pievienotās specifikācijas 12. un 19. punktā, un “pakalpojumi, kas saistīti ar satiksmes drošību uz zemes”, kuri definēti specifikācijas 25. punktā, kas grozīts ar 2006. gada 10. marta papildinājumu Nr. 5, ir saimnieciska rakstura pakalpojumi. Tāpēc to finansēšana nav atbrīvota no noteikumu par valsts atbalstu piemērošanas. |
| --- | --- |

(400)

Komisija no tā secina, ka “uzturēšanas pakalpojumi”, kas definēti reģiona un BSCA nolīguma pielikumā pievienotās specifikācijas 12. un 19. punktā, un “pakalpojumi, kas saistīti ar satiksmes drošību uz zemes”, kuri definēti specifikācijas 25. punktā, kas grozīts ar 2006. gada 10. marta papildinājumu Nr. 5, ir saimnieciska rakstura pakalpojumi. Tāpēc to finansēšana nav atbrīvota no noteikumu par valsts atbalstu piemērošanas.

BSCA

c)   Reisu uzraudzība un reģistrācija, provizoriska reisu plānošana un gaisa kuģu izvietošana

| (401) | Šajā iedaļā Komisija analizē, vai turpmāk minētos pakalpojumus, kuru sniegšana bija uzticēta BSCA un par kuriem BSCA saņēma kompensāciju saskaņā ar 2008. gada 15. janvāra papildinājumu Nr. 6, var atbrīvot no noteikumiem, ko piemēro valsts atbalsta jomā to ne-saimnieciskā rakstura dēļ:






  — | reisu uzraudzība un reģistrācija (144) un reisu plānošana (145), |
| --- | --- | --- |

(401)

Šajā iedaļā Komisija analizē, vai turpmāk minētos pakalpojumus, kuru sniegšana bija uzticēta BSCA un par kuriem BSCA saņēma kompensāciju saskaņā ar 2008. gada 15. janvāra papildinājumu Nr. 6, var atbrīvot no noteikumiem, ko piemēro valsts atbalsta jomā to ne-saimnieciskā rakstura dēļ:

BSCA

BSCA

—

reisu uzraudzība un reģistrācija (144) un reisu plānošana (145),

144

145

| — | gaisa kuģu izvietošana (146). |
| --- | --- |

—

gaisa kuģu izvietošana (146).

146

| (402) | Kā apgalvo Beļģija (sal. ar 240. apsvērumu), reisu uzraudzības un reģistrācijas, provizoriskas reisu plānošanas un gaisa kuģu izvietošanas uzdevumi ir būtiski drošības elementi civilajā aviācijā, tāpēc tie pieder pie valsts varas iestāžu funkcijām, jo ir lidostas drošības galvenie aspekti. |
| --- | --- |

(402)

Kā apgalvo Beļģija (sal. ar 240. apsvērumu), reisu uzraudzības un reģistrācijas, provizoriskas reisu plānošanas un gaisa kuģu izvietošanas uzdevumi ir būtiski drošības elementi civilajā aviācijā, tāpēc tie pieder pie valsts varas iestāžu funkcijām, jo ir lidostas drošības galvenie aspekti.

| (403) | Komisija uzskata, ka uzdevumi, kas tika šādi kompensēti, ir darbības, kas nav nodalāmas no BSCA kā lidostas apsaimniekotāja saimnieciskās darbības. Šie uzdevumi nav saistāmi ar minētajiem apsardzes pienākumiem, piemēram, nelikumīgas iekļūšanas novēršanu, ne arī ar kādu citu darbību, kas būtu valsts varas iestāžu kompetencē. |
| --- | --- |

(403)

Komisija uzskata, ka uzdevumi, kas tika šādi kompensēti, ir darbības, kas nav nodalāmas no BSCA kā lidostas apsaimniekotāja saimnieciskās darbības. Šie uzdevumi nav saistāmi ar minētajiem apsardzes pienākumiem, piemēram, nelikumīgas iekļūšanas novēršanu, ne arī ar kādu citu darbību, kas būtu valsts varas iestāžu kompetencē.

BSCA

| (404) | Komisija no tā secina, ka reisu uzraudzība un reģistrācija, reisu plānošana un gaisa kuģu izvietošana ir saimnieciska rakstura pakalpojumi. Tāpēc to finansēšana nav atbrīvota no noteikumu par valsts atbalstu piemērošanas. |
| --- | --- |

(404)

Komisija no tā secina, ka reisu uzraudzība un reģistrācija, reisu plānošana un gaisa kuģu izvietošana ir saimnieciska rakstura pakalpojumi. Tāpēc to finansēšana nav atbrīvota no noteikumu par valsts atbalstu piemērošanas.

6.1.1.3.   

  SOWAER parakstītā kapitāla palielināšana

SOWAER

| (405) | Kapitāla palielināšana, uz kuru attiecas formālā izmeklēšanas procedūra un kuru SOWAER 2002. gadā parakstīja par labu BSCA, proti, pēc sprieduma lietā ADP (147), nav atbrīvota no Komisijas kontroles valsts atbalsta jomā (sal. ar 346. apsvērumu). |
| --- | --- |

(405)

Kapitāla palielināšana, uz kuru attiecas formālā izmeklēšanas procedūra un kuru SOWAER 2002. gadā parakstīja par labu BSCA, proti, pēc sprieduma lietā ADP (147), nav atbrīvota no Komisijas kontroles valsts atbalsta jomā (sal. ar 346. apsvērumu).

SOWAER

BSCA

ADP

147

6.1.2.   Selektīvas priekšrocības

Selektīvas priekšrocības

| (406) | Lai noteiktu, vai valsts pasākums ietver atbalstu, ir jānosaka, vai uzņēmumam piešķirtais pasākums rada ekonomiskas priekšrocības, ko tas nebūtu guvis parastos tirgus apstākļos. Ekonomisku priekšrocību esību var izslēgt, ja attiecīgie pasākumi ir saimnieciska rakstura darbības, ko īsteno valsts iestādes vai valsts uzņēmumi parastos tirgus apstākļos (148). Šajā gadījumā jānosaka, vai līdzīgos apstākļos privāts uzņēmējs, kas izmanto prognozējamas rentabilitātes iespējas, nesaņemot nekādu atlīdzību sociālās, reģionālās vai nozares politikas aspektā, būtu iesaistījies tādās pašās darbībās kā struktūra, kas piešķir pasākumu (turpmāk “kritērijs par uzņēmēju tirgus ekonomikas apstākļos”). Ekonomisku priekšrocību esību var izslēgt arī gadījumā, ja attiecīgie pasākumi ir finansiālas kompensācijas, kas piešķirtas attiecīgiem uzņēmumiem, lai tie varētu nodrošināt vispārējas tautsaimnieciskas nozīmes pakalpojumus, ar nosacījumu, ka šīs kompensācijas atbilst visiem nosacījumiem, kas minēti spriedumā lietā Altmark (149). Turpmāk Komisija pēc kārtas analizēs attiecīgos pasākumus saistībā ar sprieduma lietā Altmark nosacījumiem un kritēriju par uzņēmēju tirgus ekonomikas apstākļos. |
| --- | --- |

(406)

Lai noteiktu, vai valsts pasākums ietver atbalstu, ir jānosaka, vai uzņēmumam piešķirtais pasākums rada ekonomiskas priekšrocības, ko tas nebūtu guvis parastos tirgus apstākļos. Ekonomisku priekšrocību esību var izslēgt, ja attiecīgie pasākumi ir saimnieciska rakstura darbības, ko īsteno valsts iestādes vai valsts uzņēmumi parastos tirgus apstākļos (148). Šajā gadījumā jānosaka, vai līdzīgos apstākļos privāts uzņēmējs, kas izmanto prognozējamas rentabilitātes iespējas, nesaņemot nekādu atlīdzību sociālās, reģionālās vai nozares politikas aspektā, būtu iesaistījies tādās pašās darbībās kā struktūra, kas piešķir pasākumu (turpmāk “kritērijs par uzņēmēju tirgus ekonomikas apstākļos”). Ekonomisku priekšrocību esību var izslēgt arī gadījumā, ja attiecīgie pasākumi ir finansiālas kompensācijas, kas piešķirtas attiecīgiem uzņēmumiem, lai tie varētu nodrošināt vispārējas tautsaimnieciskas nozīmes pakalpojumus, ar nosacījumu, ka šīs kompensācijas atbilst visiem nosacījumiem, kas minēti spriedumā lietā Altmark (149). Turpmāk Komisija pēc kārtas analizēs attiecīgos pasākumus saistībā ar sprieduma lietā Altmark nosacījumiem un kritēriju par uzņēmēju tirgus ekonomikas apstākļos.

148

Altmark

149

Altmark

6.1.2.1.   
  Sprieduma lietā Altmark kritēriju piemērošana

Sprieduma lietā Altmark

| (407) | Vispirms jāanalizē Beļģijas apgalvojums, kas minēts 5.1.1.1. iedaļas c) punkta ii) apakšpunktā, saskaņā ar kuru subsīdija noteiktiem pakalpojumiem saistībā ar lidostas darbībām, pieņemot, ka daļa šo pakalpojumu ir saimnieciska rakstura, nerada priekšrocības BSCA saskaņā ar spriedumu lietā Altmark (150). |
| --- | --- |

(407)

Vispirms jāanalizē Beļģijas apgalvojums, kas minēts 5.1.1.1. iedaļas c) punkta ii) apakšpunktā, saskaņā ar kuru subsīdija noteiktiem pakalpojumiem saistībā ar lidostas darbībām, pieņemot, ka daļa šo pakalpojumu ir saimnieciska rakstura, nerada priekšrocības BSCA saskaņā ar spriedumu lietā Altmark (150).

BSCA

Altmark

150

| (408) | Kā analizēts 6.1.1. iedaļā, Komisija uzskata, ka daļa pakalpojumu, par kuriem izmaksāta subsīdija, nav saimnieciska rakstura (piemēram, ugunsdzēsības un apsardzes pakalpojumi), un izslēdz no analīzes to subsīdijas daļu, kas kompensē minēto pakalpojumu izmaksas. |
| --- | --- |

(408)

Kā analizēts 6.1.1. iedaļā, Komisija uzskata, ka daļa pakalpojumu, par kuriem izmaksāta subsīdija, nav saimnieciska rakstura (piemēram, ugunsdzēsības un apsardzes pakalpojumi), un izslēdz no analīzes to subsīdijas daļu, kas kompensē minēto pakalpojumu izmaksas.

| (409) | Savukārt otra pakalpojumu daļa, par kuru izmaksāta subsīdija, pēc Komisijas ieskatiem, ir saimnieciska rakstura, piemēram, to infrastruktūru uzturēšana un remontēšana, kuras izmanto komerciāliem nolūkiem, vai arī gaisa kuģu izvietošana. |
| --- | --- |

(409)

Savukārt otra pakalpojumu daļa, par kuru izmaksāta subsīdija, pēc Komisijas ieskatiem, ir saimnieciska rakstura, piemēram, to infrastruktūru uzturēšana un remontēšana, kuras izmanto komerciāliem nolūkiem, vai arī gaisa kuģu izvietošana.

| (410) | Komisija uzskata, ka Beļģija pieļauj acīmredzamu kļūdu vērtējumā, kvalificējot šos pakalpojumus kā vispārējas tautsaimnieciskas nozīmes pakalpojumus. Būtībā, kā atgādināts Komisijas paziņojuma par Eiropas Savienības atbalsta noteikumu piemērošanu kompensācijai, kas piešķirta par vispārējas tautsaimnieciskas nozīmes pakalpojumu sniegšanu (151), 47. punktā, parasti “īpaša sabiedriskā pakalpojuma uzdevuma” uzticēšana nozīmē tādu pakalpojumu nodrošināšanu, ko tirgus dalībnieks, ja tas ņemtu vērā savas komerciālās intereses, neuzņemtos vai neuzņemtos tādā pašā mērā vai ar tādiem pašiem nosacījumiem. Minētā paziņojuma 50. punktā Komisija arī uzskata, ka pakalpojumiem, kas klasificējami kā vispārējas tautsaimnieciskas nozīmes pakalpojumi, jābūt vērstiem uz iedzīvotājiem vai jābūt visas sabiedrības interesēs. Šajā gadījumā apzinātie saimnieciska rakstura pakalpojumi netika sniegti iedzīvotāju interesēs, bet tikai tādēļ, lai BSCA varētu nodrošināt lidostas pakalpojumus. Tie nav nodalāmi no lidostas ekspluatācijas saimnieciskās darbības. |
| --- | --- |

(410)

Komisija uzskata, ka Beļģija pieļauj acīmredzamu kļūdu vērtējumā, kvalificējot šos pakalpojumus kā vispārējas tautsaimnieciskas nozīmes pakalpojumus. Būtībā, kā atgādināts Komisijas paziņojuma par Eiropas Savienības atbalsta noteikumu piemērošanu kompensācijai, kas piešķirta par vispārējas tautsaimnieciskas nozīmes pakalpojumu sniegšanu (151), 47. punktā, parasti “īpaša sabiedriskā pakalpojuma uzdevuma” uzticēšana nozīmē tādu pakalpojumu nodrošināšanu, ko tirgus dalībnieks, ja tas ņemtu vērā savas komerciālās intereses, neuzņemtos vai neuzņemtos tādā pašā mērā vai ar tādiem pašiem nosacījumiem. Minētā paziņojuma 50. punktā Komisija arī uzskata, ka pakalpojumiem, kas klasificējami kā vispārējas tautsaimnieciskas nozīmes pakalpojumi, jābūt vērstiem uz iedzīvotājiem vai jābūt visas sabiedrības interesēs. Šajā gadījumā apzinātie saimnieciska rakstura pakalpojumi netika sniegti iedzīvotāju interesēs, bet tikai tādēļ, lai BSCA varētu nodrošināt lidostas pakalpojumus. Tie nav nodalāmi no lidostas ekspluatācijas saimnieciskās darbības.

151

BSCA

| (411) | Turklāt BSCA netika izvēlēta saskaņā ar procedūru, kas atbilst Altmark ceturtā kritērija definētajiem nosacījumiem. |
| --- | --- |

(411)

Turklāt BSCA netika izvēlēta saskaņā ar procedūru, kas atbilst Altmark ceturtā kritērija definētajiem nosacījumiem.

BSCA

Altmark

| (412) | Beļģija arī nevar pierādīt, ka subsīdijas summa ir noteikta, pamatojoties uz tādu izmaksu analīzi, kuras vidēja lieluma uzņēmums, kas pareizi vadīts un atbilstoši aprīkots, būtu sedzis, lai izpildītu nepieciešamās sabiedriska pakalpojuma prasības. Faktiski Beļģijas argumenti ir nepietiekami:






  — | Beļģija norāda, ka rādītāji, kas atspoguļoti iepriekš minētā paziņojuma 410. apsvērumā, pierāda BSCA efektīvu vadību (sal. ar 253. apsvērumu), tomēr nenorāda šo rādītāju raksturu un lielumu, |
| --- | --- | --- |

(412)

Beļģija arī nevar pierādīt, ka subsīdijas summa ir noteikta, pamatojoties uz tādu izmaksu analīzi, kuras vidēja lieluma uzņēmums, kas pareizi vadīts un atbilstoši aprīkots, būtu sedzis, lai izpildītu nepieciešamās sabiedriska pakalpojuma prasības. Faktiski Beļģijas argumenti ir nepietiekami:

—

Beļģija norāda, ka rādītāji, kas atspoguļoti iepriekš minētā paziņojuma 410. apsvērumā, pierāda BSCA efektīvu vadību (sal. ar 253. apsvērumu), tomēr nenorāda šo rādītāju raksturu un lielumu,

BSCA

| — | Beļģija piebilst, ka 2009. gadā šī pareizā vadība ir ļāvusi piesaistīt privātos ieguldītājus saistībā ar BSCA daļējo privatizāciju. Komisija tomēr uzsver, ka gadījumā, ja ieguldītāji izlemtu iesaistīties BSCA kapitālā (vienlaikus iegūstot veto tiesības svarīgos lēmumos), tam par iemeslu var būt atbalsta esība, kas ļauj cerēt, ka BSCA nodrošinās ievērojamu satiksmes apjomu un tādējādi radīs lielus ieņēmumus, nevis pareizas vadības iemeslu dēļ. Turklāt šajā ziņā var atgādināt, ka privāti ieguldītāji var iegādāties daļas slikti pārvaldītās sabiedrībās, kuras viņi cer pārveidot pēc tam, kad paši iesaistīsies attiecīgās sabiedrības vadībā, kā gadījumā ar BSCA privāto ieguldītāju, kuram ir veto tiesības, pieņemot svarīgus lēmumus, |
| --- | --- |

—

Beļģija piebilst, ka 2009. gadā šī pareizā vadība ir ļāvusi piesaistīt privātos ieguldītājus saistībā ar BSCA daļējo privatizāciju. Komisija tomēr uzsver, ka gadījumā, ja ieguldītāji izlemtu iesaistīties BSCA kapitālā (vienlaikus iegūstot veto tiesības svarīgos lēmumos), tam par iemeslu var būt atbalsta esība, kas ļauj cerēt, ka BSCA nodrošinās ievērojamu satiksmes apjomu un tādējādi radīs lielus ieņēmumus, nevis pareizas vadības iemeslu dēļ. Turklāt šajā ziņā var atgādināt, ka privāti ieguldītāji var iegādāties daļas slikti pārvaldītās sabiedrībās, kuras viņi cer pārveidot pēc tam, kad paši iesaistīsies attiecīgās sabiedrības vadībā, kā gadījumā ar BSCA privāto ieguldītāju, kuram ir veto tiesības, pieņemot svarīgus lēmumus,

BSCA

BSCA

BSCA

BSCA

| — | vairs nepietiek ar to, ka Šarleruā lidostas apgrozījums vai satiksmes apjoms palielinās, lai varētu secināt, ka šī lidosta tiek pareizi vadīta, kā to uzskata Beļģija (sal. ar 254. apsvērumu). Šāds apgrozījuma un satiksmes apjoma pieaugums var rasties arī atbalsta dēļ, kas ļauj BSCA piedāvāt ļoti labvēlīgus nosacījumus aviosabiedrībām, kā arī piesaistīt satiksmi, |
| --- | --- |

—

vairs nepietiek ar to, ka Šarleruā lidostas apgrozījums vai satiksmes apjoms palielinās, lai varētu secināt, ka šī lidosta tiek pareizi vadīta, kā to uzskata Beļģija (sal. ar 254. apsvērumu). Šāds apgrozījuma un satiksmes apjoma pieaugums var rasties arī atbalsta dēļ, kas ļauj BSCA piedāvāt ļoti labvēlīgus nosacījumus aviosabiedrībām, kā arī piesaistīt satiksmi,

BSCA

| — | visbeidzot, Beļģijas apgalvojums, saskaņā ar kuru “no izveidotā finansēšanas mehānisma izriet, ka kompensācija, kas izmaksāta BSCA, pēc definīcijas ir mazāka par tirgus cenu attiecībā uz visiem pakalpojumiem, kas tai uzticēti, jo šī kompensācija no 2006. gada tiek ierobežota tiem pakalpojumiem, kas saistīti ar ugunsdrošību, satiksmes drošību uz zemes un drošību lidostas teritorijā, un no 2010. gada – apsardzes pakalpojumiem” (sal. ar 255. apsvērumu), nespēj pierādīt, ka BSCA tiek efektīvi vadīta, bet tikai, iespējams, to, ka nav notikusi pārmērīga kompensēšana. |
| --- | --- |

—

visbeidzot, Beļģijas apgalvojums, saskaņā ar kuru “no izveidotā finansēšanas mehānisma izriet, ka kompensācija, kas izmaksāta BSCA, pēc definīcijas ir mazāka par tirgus cenu attiecībā uz visiem pakalpojumiem, kas tai uzticēti, jo šī kompensācija no 2006. gada tiek ierobežota tiem pakalpojumiem, kas saistīti ar ugunsdrošību, satiksmes drošību uz zemes un drošību lidostas teritorijā, un no 2010. gada – apsardzes pakalpojumiem” (sal. ar 255. apsvērumu), nespēj pierādīt, ka BSCA tiek efektīvi vadīta, bet tikai, iespējams, to, ka nav notikusi pārmērīga kompensēšana.

BSCA

BSCA

| (413) | Jāsecina, ka vismaz pirmais un ceturtais kritērijs spriedumā lietā Altmark nav izpildīts. Tādējādi Komisija nevar izslēgt saskaņā ar spriedumu lietā Altmark, ka reģiona subsīdija pakalpojumiem, kas saistīti ar lidostas darbību, rada priekšrocības. |
| --- | --- |

(413)

Jāsecina, ka vismaz pirmais un ceturtais kritērijs spriedumā lietā Altmark nav izpildīts. Tādējādi Komisija nevar izslēgt saskaņā ar spriedumu lietā Altmark, ka reģiona subsīdija pakalpojumiem, kas saistīti ar lidostas darbību, rada priekšrocības.

Altmark

Altmark

6.1.2.2.   
  Kritērija par uzņēmēju tirgus ekonomikas apstākļos piemērošana

Kritērija par uzņēmēju tirgus ekonomikas apstākļos piemērošana

| (414) | Attiecībā uz tās iestādes noteikšanu, kura piešķir pasākumu, Komisija uzskata, ka darbības, ko īsteno i) reģions kā lidostas zonas nekustamā īpašuma īpašnieks, no vienas puses; un ii) SOWAER, sabiedrība, kas atrodas ekskluzīvā Valonijas reģiona kontrolē, kā lidostas zonas domēna koncesionārs, to infrastruktūru īpašnieks, kas uzbūvētas lidostas domēnā, un reģiona deleģēto uzdevumu izpildītājs, no otras puses, ir jāanalizē kopā, jo tās attiecas uz vienu un to pašu darbību un lidostu. Šādos apstākļos SOWAER būtībā ir reģiona starpnieks, pildot minētos uzdevumus. Attiecīgi, nosakot, vai pasākumi, kas definēti 3.1. iedaļā, rada ekonomiskas priekšrocības BSCA, Komisija uzskata, ka iestāde, kas piešķir pasākumu, ir reģions un SOWAER kopā (turpmāk “reģions–SOWAER”). |
| --- | --- |

(414)

Attiecībā uz tās iestādes noteikšanu, kura piešķir pasākumu, Komisija uzskata, ka darbības, ko īsteno i) reģions kā lidostas zonas nekustamā īpašuma īpašnieks, no vienas puses; un ii) SOWAER, sabiedrība, kas atrodas ekskluzīvā Valonijas reģiona kontrolē, kā lidostas zonas domēna koncesionārs, to infrastruktūru īpašnieks, kas uzbūvētas lidostas domēnā, un reģiona deleģēto uzdevumu izpildītājs, no otras puses, ir jāanalizē kopā, jo tās attiecas uz vienu un to pašu darbību un lidostu. Šādos apstākļos SOWAER būtībā ir reģiona starpnieks, pildot minētos uzdevumus. Attiecīgi, nosakot, vai pasākumi, kas definēti 3.1. iedaļā, rada ekonomiskas priekšrocības BSCA, Komisija uzskata, ka iestāde, kas piešķir pasākumu, ir reģions un SOWAER kopā (turpmāk “reģions–SOWAER”).

SOWAER

SOWAER

BSCA

SOWAER

SOWAER

| (415) | Tādējādi Komisija uzskata, ka tai ir kopīgi jāanalizē reģiona–SOWAER saistības, ja tās groza koncesijas saimnieciskos elementus (infrastruktūras pieejamību, tostarp ieguldījumu programmas papildināšanu un lielu remontdarbu apmaksāšanu, koncesijas maksu, subsīdiju vairākiem pakalpojumiem saistībā ar lidostas darbību, kad šie pakalpojumi ir saimnieciska rakstura) un ja tās ir daļēji vienlaicīgas un savstarpēji saistītas. |
| --- | --- |

(415)

Tādējādi Komisija uzskata, ka tai ir kopīgi jāanalizē reģiona–SOWAER saistības, ja tās groza koncesijas saimnieciskos elementus (infrastruktūras pieejamību, tostarp ieguldījumu programmas papildināšanu un lielu remontdarbu apmaksāšanu, koncesijas maksu, subsīdiju vairākiem pakalpojumiem saistībā ar lidostas darbību, kad šie pakalpojumi ir saimnieciska rakstura) un ja tās ir daļēji vienlaicīgas un savstarpēji saistītas.

SOWAER

| (416) | Tāpēc Komisija pēc kārtas piemēros kritēriju par uzņēmēju tirgus ekonomikas apstākļos četriem turpmāk minētajiem pasākumu kopumiem:






  — | 2002. gada SOWAER un BSCA nolīgumam un 2002. gada 29. marta grozījumam reģiona un BSCA nolīgumā (turpmāk “2002. gada nolīgumi”), |
| --- | --- | --- |

(416)

Tāpēc Komisija pēc kārtas piemēros kritēriju par uzņēmēju tirgus ekonomikas apstākļos četriem turpmāk minētajiem pasākumu kopumiem:

—

2002. gada SOWAER un BSCA nolīgumam un 2002. gada 29. marta grozījumam reģiona un BSCA nolīgumā (turpmāk “2002. gada nolīgumi”),

SOWAER

BSCA

BSCA

| — | Valonijas valdības 2003. gada 3. aprīļa lēmumam par termināļa būvniecību ar lielāku ietilpību, nekā sākotnēji bija paredzēts (trīs miljoniem pasažieru divu miljonu vietā), un par lielākas ietilpības autostāvvietas plānošanu (turpmāk “2003. gada ieguldījumu lēmums”), |
| --- | --- |

—

Valonijas valdības 2003. gada 3. aprīļa lēmumam par termināļa būvniecību ar lielāku ietilpību, nekā sākotnēji bija paredzēts (trīs miljoniem pasažieru divu miljonu vietā), un par lielākas ietilpības autostāvvietas plānošanu (turpmāk “2003. gada ieguldījumu lēmums”),

| — | 2006. gada 4. aprīļa
  SOWAER un BSCA nolīgumam par pakalpojumu sniegšanu un 2006. gada 10. marta grozījumam reģiona un BSCA nolīgumā (turpmāk “2006. gada nolīgumi”), |
| --- | --- |

—

2006. gada 4. aprīļa
  SOWAER un BSCA nolīgumam par pakalpojumu sniegšanu un 2006. gada 10. marta grozījumam reģiona un BSCA nolīgumā (turpmāk “2006. gada nolīgumi”),

SOWAER

BSCA

BSCA

| — | 2008. gada 15. janvāra grozījumam reģiona un BSCA nolīgumā (turpmāk “2008. gada grozījums”). |
| --- | --- |

—

2008. gada 15. janvāra grozījumam reģiona un BSCA nolīgumā (turpmāk “2008. gada grozījums”).

BSCA

| (417) | Komisija arī piemēros kritēriju par uzņēmēju tirgus ekonomikas apstākļos BSCA kapitāla palielinājumam, kuru SOWAER parakstīja 2002. gada decembrī. |
| --- | --- |

(417)

Komisija arī piemēros kritēriju par uzņēmēju tirgus ekonomikas apstākļos BSCA kapitāla palielinājumam, kuru SOWAER parakstīja 2002. gada decembrī.

BSCA

SOWAER

| (418) | Attiecībā uz katru šo pasākumu, ja tas rada priekšrocības, Komisija pārbaudīs, vai šīs priekšrocības ir selektīvas. |
| --- | --- |

(418)

Attiecībā uz katru šo pasākumu, ja tas rada priekšrocības, Komisija pārbaudīs, vai šīs priekšrocības ir selektīvas.

a)   Kritērija par uzņēmēju tirgus ekonomikas apstākļos piemērošana pasākumiem, kas saistīti ar infrastruktūras pieejamību, tostarp ar jaunu ieguldījumu un lielu remontdarbu veikšanu, un subsīdijas piešķiršana vairākiem pakalpojumiem, kas saistīti ar lidostas darbību

i)   2002. gada nolīgumi

1.   Kritērija par uzņēmēju tirgus ekonomikas apstākļos piemērošana

a)   Vispārīgie principi, ko piemēro četriem pasākumiem

| (419) | Kā atgādināts aviācijas pamatnostādņu 51. punktā, analīze par atbilstību kritērijam par uzņēmēju tirgus ekonomikas apstākļos būtu jāpamato ar finansējumu piešķirošā subjekta pietiekamām ex ante rentabilitātes perspektīvām (152). |
| --- | --- |

(419)

Kā atgādināts aviācijas pamatnostādņu 51. punktā, analīze par atbilstību kritērijam par uzņēmēju tirgus ekonomikas apstākļos būtu jāpamato ar finansējumu piešķirošā subjekta pietiekamām ex ante rentabilitātes perspektīvām (152).

ex ante

152

| (420) | Komisija norāda, ka reģions nav iesniedzis nekādu uzņēmējdarbības plānu, lai pierādītu reģiona un/vai SOWAER gaidāmo atdevi no ieguldījumiem, kas bija ieplānoti brīdī, kad tika pieņemti juridiski saistoši lēmumi par katra ieguldījuma veikšanu. Uzņēmējdarbības plāna neesība liecina, ka reģions un/vai SOWAER nerīkojās pēc tās loģikas, kādu izmantotu uzņēmējs tirgus ekonomikas apstākļos, apstiprinot pasākumus par labu BSCA. |
| --- | --- |

(420)

Komisija norāda, ka reģions nav iesniedzis nekādu uzņēmējdarbības plānu, lai pierādītu reģiona un/vai SOWAER gaidāmo atdevi no ieguldījumiem, kas bija ieplānoti brīdī, kad tika pieņemti juridiski saistoši lēmumi par katra ieguldījuma veikšanu. Uzņēmējdarbības plāna neesība liecina, ka reģions un/vai SOWAER nerīkojās pēc tās loģikas, kādu izmantotu uzņēmējs tirgus ekonomikas apstākļos, apstiprinot pasākumus par labu BSCA.

SOWAER

SOWAER

BSCA

| (421) | Komisija arī norāda, ka ziņojumi, kas iesniegti, lai pamatotu Valonijas valdības lēmumus, pamato ieinteresētību šajos ieguldījumos ar lidostas attīstības pozitīvo ietekmi uz ekonomiku un nodarbinātību Šarleruā un tās reģionā (153). Komisija tomēr atgādina, ka saskaņā ar pastāvīgo judikatūru reģionālās attīstības apsvērumus nevar ņemt vērā, piemērojot kritēriju par uzņēmēju tirgus ekonomikas apstākļos (154). |
| --- | --- |

(421)

Komisija arī norāda, ka ziņojumi, kas iesniegti, lai pamatotu Valonijas valdības lēmumus, pamato ieinteresētību šajos ieguldījumos ar lidostas attīstības pozitīvo ietekmi uz ekonomiku un nodarbinātību Šarleruā un tās reģionā (153). Komisija tomēr atgādina, ka saskaņā ar pastāvīgo judikatūru reģionālās attīstības apsvērumus nevar ņemt vērā, piemērojot kritēriju par uzņēmēju tirgus ekonomikas apstākļos (154).

153

154

| (422) | Neraugoties uz to, ka reģionam un/vai SOWAER nebija uzņēmējdarbības plāna, Komisija pārbaudīja, vai kopumam, kuru veido reģions un SOWAER, katra pasākumu kopuma, kas minēts 416. apsvērumā, neto pašreizējā vērtība bija pozitīva. Būtībā, ja pasākuma neto pašreizējā vērtība ir pozitīva, tas liecina, ka attiecīgais pasākums konkrētajam uzņēmējam ir ienesīgs. |
| --- | --- |

(422)

Neraugoties uz to, ka reģionam un/vai SOWAER nebija uzņēmējdarbības plāna, Komisija pārbaudīja, vai kopumam, kuru veido reģions un SOWAER, katra pasākumu kopuma, kas minēts 416. apsvērumā, neto pašreizējā vērtība bija pozitīva. Būtībā, ja pasākuma neto pašreizējā vērtība ir pozitīva, tas liecina, ka attiecīgais pasākums konkrētajam uzņēmējam ir ienesīgs.

SOWAER

SOWAER

| (423) | Neto pašreizējo vērtību aprēķina kā diskontētu summu no naudas plūsmas (ieņēmumi mīnus izdevumi), kas aplēsta attiecībā uz reģionu–SOWAER kā kopumu un ko var gaidīt no katra pasākumu kopuma to piešķiršanas brīdī. |
| --- | --- |

(423)

Neto pašreizējo vērtību aprēķina kā diskontētu summu no naudas plūsmas (ieņēmumi mīnus izdevumi), kas aplēsta attiecībā uz reģionu–SOWAER kā kopumu un ko var gaidīt no katra pasākumu kopuma to piešķiršanas brīdī.

SOWAER

| (424) | Diskonta likme, ko izmanto, aprēķinot neto pašreizējo vērtību, tiek noteikta, aprēķinot kapitāla izmaksas iestādei, kas piešķīrusi pasākumu, tā piešķiršanas brīdī. Iestādes kapitāla izmaksas ir atkarīgas no finansējuma struktūras, jo īpaši saistībā ar pašu kapitālu un parādu. Šajā gadījumā lielāko daļu izmaksu, kas saistītas ar reģiona–SOWAER kopīgo projektu, sedza ieguldījumi, kurus finansēja SOWAER. Šā iemesla dēļ Komisija nolēma novērtēt iestādes, kas piešķīra pasākumu, kapitāla izmaksas, salīdzinot tās ar kapitāla izmaksām, par ko liecināja SOWAER (tā ir finansēšanas struktūra, ko izvēlējies reģiona–SOWAER kopums) bilances struktūra un tās nosacījumi kapitāla tirgu pieejamībai. |
| --- | --- |

(424)

Diskonta likme, ko izmanto, aprēķinot neto pašreizējo vērtību, tiek noteikta, aprēķinot kapitāla izmaksas iestādei, kas piešķīrusi pasākumu, tā piešķiršanas brīdī. Iestādes kapitāla izmaksas ir atkarīgas no finansējuma struktūras, jo īpaši saistībā ar pašu kapitālu un parādu. Šajā gadījumā lielāko daļu izmaksu, kas saistītas ar reģiona–SOWAER kopīgo projektu, sedza ieguldījumi, kurus finansēja SOWAER. Šā iemesla dēļ Komisija nolēma novērtēt iestādes, kas piešķīra pasākumu, kapitāla izmaksas, salīdzinot tās ar kapitāla izmaksām, par ko liecināja SOWAER (tā ir finansēšanas struktūra, ko izvēlējies reģiona–SOWAER kopums) bilances struktūra un tās nosacījumi kapitāla tirgu pieejamībai.

SOWAER

SOWAER

SOWAER

SOWAER

b)   Kritērija par privātu uzņēmēju tirgus ekonomikas apstākļos piemērošana 2002. gada nolīgumiem

| (425) | Saskaņā ar 2002. gada nolīgumiem reģions–SOWAER nolēma nodot BSCA rīcībā Šarleruā lidostas zemi un infrastruktūru, kā atlīdzību saņemot koncesijas maksu un apņemoties attīstīt šo infrastruktūru saskaņā ar ieguldījumu programmu, kas pievienota pielikumā 2002. gada SOWAER un BSCA nolīgumam, un veikt lielus uzturēšanas darbus un remontdarbus, kā arī maksāt BSCA subsīdiju par vairākiem pakalpojumiem saistībā ar lidostas darbību. |
| --- | --- |

(425)

Saskaņā ar 2002. gada nolīgumiem reģions–SOWAER nolēma nodot BSCA rīcībā Šarleruā lidostas zemi un infrastruktūru, kā atlīdzību saņemot koncesijas maksu un apņemoties attīstīt šo infrastruktūru saskaņā ar ieguldījumu programmu, kas pievienota pielikumā 2002. gada SOWAER un BSCA nolīgumam, un veikt lielus uzturēšanas darbus un remontdarbus, kā arī maksāt BSCA subsīdiju par vairākiem pakalpojumiem saistībā ar lidostas darbību.

SOWAER

BSCA

SOWAER

BSCA

BSCA

| (426) | Alternatīva iespēja reģionam–SOWAER bija neparakstīt 2002. gada nolīgumus un tādējādi neuzņemties jaunus nozīmīgus ieguldījumus, kā arī nepiešķirt subsīdiju “ugunsdzēsībai un uzturēšanai”. Komisija atzina, ka šādā alternatīvā gadījumā, nesaņemot atbalstu, lidosta varbūt arī turpinātu darbu, taču daudz mazākā mērogā, ņemot vērā nepieciešamību pēc ieguldījumiem, kas paredzēti 2002. gada nolīgumos, lai varētu būtiski palielināt satiksmi lidostā. Šādā alternatīvā gadījumā neto pašreizējā vērtība būtu mazāk pozitīva, un to nav iespējams ticami noteikt, jo īpaši tāpēc, ka ir ļoti grūti aplēst to, kāda būtu gaidāmā satiksme, ja nebūtu 2002. gada nolīgumu un reģions–SOWAER nesaņemtu koncesijas maksas summas no BSCA. Tāpēc, aprēķinot neto pašreizējo vērtību, Komisija pieņēma, ka alternatīvajā gadījumā šī neto pašreizējā vērtība ir nulle. Ja, pamatojoties uz šo pieņēmumu, 2002. gada nolīgumu neto pašreizējā vērtība ir negatīva, tā ir vēl jo vairāk tāda, pieņemot, ka alternatīvā scenārija pašreizējā vērtība ir pozitīva. Tādējādi šis pieņēmums ir labvēlīgs reģionam–SOWAER un BSCA. |
| --- | --- |

(426)

Alternatīva iespēja reģionam–SOWAER bija neparakstīt 2002. gada nolīgumus un tādējādi neuzņemties jaunus nozīmīgus ieguldījumus, kā arī nepiešķirt subsīdiju “ugunsdzēsībai un uzturēšanai”. Komisija atzina, ka šādā alternatīvā gadījumā, nesaņemot atbalstu, lidosta varbūt arī turpinātu darbu, taču daudz mazākā mērogā, ņemot vērā nepieciešamību pēc ieguldījumiem, kas paredzēti 2002. gada nolīgumos, lai varētu būtiski palielināt satiksmi lidostā. Šādā alternatīvā gadījumā neto pašreizējā vērtība būtu mazāk pozitīva, un to nav iespējams ticami noteikt, jo īpaši tāpēc, ka ir ļoti grūti aplēst to, kāda būtu gaidāmā satiksme, ja nebūtu 2002. gada nolīgumu un reģions–SOWAER nesaņemtu koncesijas maksas summas no BSCA. Tāpēc, aprēķinot neto pašreizējo vērtību, Komisija pieņēma, ka alternatīvajā gadījumā šī neto pašreizējā vērtība ir nulle. Ja, pamatojoties uz šo pieņēmumu, 2002. gada nolīgumu neto pašreizējā vērtība ir negatīva, tā ir vēl jo vairāk tāda, pieņemot, ka alternatīvā scenārija pašreizējā vērtība ir pozitīva. Tādējādi šis pieņēmums ir labvēlīgs reģionam–SOWAER un BSCA.

SOWAER

SOWAER

BSCA

SOWAER

BSCA

i)   Izmaksas un ieņēmumi, kas ņemti vērā, aprēķinot 2002. gada pasākuma neto pašreizējo vērtību

| (427) | Lai aprēķinātu 2002. gada nolīgumu neto pašreizējo vērtību attiecībā uz reģionu–SOWAER, Komisija noteica reģiona–SOWAER izmaksas un ieņēmumus, ko varēja prognozēt minēto nolīgumu esības dēļ, tostarp:






  — | attiecībā uz laikposmu no 2002. līdz 2015. gadam:






  — | provizoriskās izmaksas ieguldījumiem (sal.ar 13. tabulu) un saimnieciska rakstura pakalpojumiem, kuri bija jāsniedz SOWAER, kā arī subsīdijas daļu, kuru reģions maksā par vairākiem pakalpojumiem, kas saistīti ar lidostas darbību, un kura izmaksāta par saimnieciska rakstura pakalpojumiem, |
| --- | --- | --- | --- |

(427)

Lai aprēķinātu 2002. gada nolīgumu neto pašreizējo vērtību attiecībā uz reģionu–SOWAER, Komisija noteica reģiona–SOWAER izmaksas un ieņēmumus, ko varēja prognozēt minēto nolīgumu esības dēļ, tostarp:

SOWAER

SOWAER

—

attiecībā uz laikposmu no 2002. līdz 2015. gadam:

—

provizoriskās izmaksas ieguldījumiem (sal.ar 13. tabulu) un saimnieciska rakstura pakalpojumiem, kuri bija jāsniedz SOWAER, kā arī subsīdijas daļu, kuru reģions maksā par vairākiem pakalpojumiem, kas saistīti ar lidostas darbību, un kura izmaksāta par saimnieciska rakstura pakalpojumiem,

SOWAER

| — | provizoriskos ieņēmumus no koncesijas maksas, kura BSCA jāmaksā SOWAER, |
| --- | --- |

—

provizoriskos ieņēmumus no koncesijas maksas, kura BSCA jāmaksā SOWAER,

BSCA

SOWAER

| — | attiecībā uz laikposmu no 2016. līdz 2040. gadam,






  — | projektā gaidāmo naudas plūsmu vērtību pēc 2015. gada. Projekta finanšu plūsmu vērtību pēc 2015. gada aplēš, izmantojot neierobežota pieauguma metodi ar pieauguma likmi 2 %, un tā atbilst šajā periodā gaidāmajai inflācijas likmei (155). |
| --- | --- | --- |

—

attiecībā uz laikposmu no 2016. līdz 2040. gadam,

—

projektā gaidāmo naudas plūsmu vērtību pēc 2015. gada. Projekta finanšu plūsmu vērtību pēc 2015. gada aplēš, izmantojot neierobežota pieauguma metodi ar pieauguma likmi 2 %, un tā atbilst šajā periodā gaidāmajai inflācijas likmei (155).

155

| (428) | Šo datu pamatā ir prognozes, kas bija reģiona un SOWAER rīcībā 2002. gadā, jo īpaši attiecībā uz satiksmi un izmaksām. Tādējādi Komisija neņēma vērā ieguldījumu programmas izmaksu izmaiņas, kuras nevarēja paredzēt laikā, kad 2002. gada aprīlī tika pieņemts lēmums iesaistīties šajā programmā (piemēram, būvniecības cenu paaugstināšanos un izmaksu izmaiņas, kas saistītas ar augsnes stabilitātes problēmām, kuras nebija zināmas ieguldījumu programmas izstrādes laikā). |
| --- | --- |

(428)

Šo datu pamatā ir prognozes, kas bija reģiona un SOWAER rīcībā 2002. gadā, jo īpaši attiecībā uz satiksmi un izmaksām. Tādējādi Komisija neņēma vērā ieguldījumu programmas izmaksu izmaiņas, kuras nevarēja paredzēt laikā, kad 2002. gada aprīlī tika pieņemts lēmums iesaistīties šajā programmā (piemēram, būvniecības cenu paaugstināšanos un izmaksu izmaiņas, kas saistītas ar augsnes stabilitātes problēmām, kuras nebija zināmas ieguldījumu programmas izstrādes laikā).

SOWAER

| (429) | Komisija arī neņēma vērā zemes un infrastruktūras vērtību, aprēķinot neto pašreizējo vērtību – gan aprēķinot šo vērtību gadījumam, ja 2002. gada nolīgumi tiek apstiprināti, gan alternatīvā scenārija gadījumam. Neto pašreizējās vērtības aprēķina pamatā faktiski bija nākotnes naudas plūsmas, kas gaidāmas 2002. gadā. |
| --- | --- |

(429)

Komisija arī neņēma vērā zemes un infrastruktūras vērtību, aprēķinot neto pašreizējo vērtību – gan aprēķinot šo vērtību gadījumam, ja 2002. gada nolīgumi tiek apstiprināti, gan alternatīvā scenārija gadījumam. Neto pašreizējās vērtības aprēķina pamatā faktiski bija nākotnes naudas plūsmas, kas gaidāmas 2002. gadā.

| (430) | Visbeidzot, netika ņemti vērā iespējamie ieguvumi attiecībā uz kapitālu un dividendēm, kuras SOWAER saņēma par dalību BSCA kapitālā. Būtībā, kā norādīja Tiesa (156), “lai novērtētu, vai kāds valsts pasākums ir valsts atbalsts, ir jānovērtē, vai labumu gūstošais uzņēmums saņem ekonomiskas priekšrocības, ko tas nebūtu saņēmis, pastāvot parastiem tirgus nosacījumiem. Šādā novērtējumā valsts tiesai ir jānosaka parastais kompensācijas līmenis par attiecīgiem pakalpojumiem”. Komisija uzskata, ka šajā gadījumā infrastruktūras pieejamība par zemāku cenu nekā tirgus cena radīja BSCA priekšrocību, pat pieņemot, ka SOWAER cerēja atgūt zaudējumus, izmantojot turētā kapitāla vai saņemto dividenžu vērtības pieaugumu. Komisija arī norāda tādas pieejas ietekmi uz konkurenci, kurā tiek ņemti vērā iespējamie ieguvumi no kapitāla un dividendēm. Galējā situācijā šis scenārijs liktu atzīt, ka valsts iestāde var prasīt koncesijas maksu ar nulles vērtību no lidostas, kurā tā ir akcionāre (jo šī iestāde var gaidīt dividendes un/vai akciju vērtības palielinājumu), un tas nebūtu vērtējams kā atbalsts. Tādējādi attiecīgā lidosta varētu piedāvāt ļoti zemu tarifu nosacījumus aviosabiedrībām un radīt arī konkurences izkropļojumus, jo īpaši attiecībā uz privātajām lidostām. |
| --- | --- |

(430)

Visbeidzot, netika ņemti vērā iespējamie ieguvumi attiecībā uz kapitālu un dividendēm, kuras SOWAER saņēma par dalību BSCA kapitālā. Būtībā, kā norādīja Tiesa (156), “lai novērtētu, vai kāds valsts pasākums ir valsts atbalsts, ir jānovērtē, vai labumu gūstošais uzņēmums saņem ekonomiskas priekšrocības, ko tas nebūtu saņēmis, pastāvot parastiem tirgus nosacījumiem. Šādā novērtējumā valsts tiesai ir jānosaka parastais kompensācijas līmenis par attiecīgiem pakalpojumiem”. Komisija uzskata, ka šajā gadījumā infrastruktūras pieejamība par zemāku cenu nekā tirgus cena radīja BSCA priekšrocību, pat pieņemot, ka SOWAER cerēja atgūt zaudējumus, izmantojot turētā kapitāla vai saņemto dividenžu vērtības pieaugumu. Komisija arī norāda tādas pieejas ietekmi uz konkurenci, kurā tiek ņemti vērā iespējamie ieguvumi no kapitāla un dividendēm. Galējā situācijā šis scenārijs liktu atzīt, ka valsts iestāde var prasīt koncesijas maksu ar nulles vērtību no lidostas, kurā tā ir akcionāre (jo šī iestāde var gaidīt dividendes un/vai akciju vērtības palielinājumu), un tas nebūtu vērtējams kā atbalsts. Tādējādi attiecīgā lidosta varētu piedāvāt ļoti zemu tarifu nosacījumus aviosabiedrībām un radīt arī konkurences izkropļojumus, jo īpaši attiecībā uz privātajām lidostām.

SOWAER

BSCA

156

BSCA

SOWAER

| (431) | Turpmāk sniegtā tabula raksturo saimnieciska rakstura ieguldījumu izmaksas, kuras Komisija ņēma vērā, aprēķinot 2002. gada pasākuma neto pašreizējo vērtību.
  Veidojot šo tabulu, Komisija izmantoja ieguldījumu programmu, kas paredzēta Šarleruā lidostai un pievienota pielikumā 2002. gada 15. aprīļa
  SOWAER un BSCA nolīgumam. Lai gan pievienota pielikumā 2002. gada 15. aprīļa
  SOWAER un BSCA nolīgumam, šī programma neraksturo ieguldījumus, kas vēl jāveic līdz 2002. gada 15. aprīlim, bet gan visus tos ieguldījumus, kas bija jāveic no 2001. gada 1. janvāra vai vēl ir jāveic. Nolūkā apzināt ieguldījumus, kas vēl jāveic līdz 2002. gada 15. aprīlim, Komisija iekļāva 2002. gada datos tos ieguldījumus, kas bija paredzēti 2001. un 2002. gadā (157), un atņēma no šīs summas ieguldījumus, kas jau bija veikti līdz 2002. gada 15. aprīlim
   (158).

  13. tabula


  To ieguldījumu izmaksas, kas vēl jāveic līdz 2002. gada 15. aprīlim










  (miljonos EUR) |
| --- | --- |
| | 2002 | 2003 | 2004 | 2002 + 2003 + 2004 |
| Ekspropriācija (1. posma bilance) | 0,55 | 0,00 | 0,00 | 0,55 |
| Jaunas zemes iegāde | 3,59 | 0,00 | 0,00 | 3,59 |
| Jaunās zemes bilance | 0,00 | 0,00 | 0,94 | 0,94 |
| SABCA remonts | 1,39 | 0,00 | 0,00 | 1,39 |
| Atskaitījumi, saistības u. c. | 1,12 | 0,00 | 0,00 | 1,12 |
| Starpsumma | 6,64 | 0,00 | 0,94 | 7,59 |
| | | | | |
| Tehnisko un administratīvo telpu remonts | 1,55 | 0,00 | 0,00 | 1,55 |
| Lidostas teritorijas iežogojums | 0,27 | 0,00 | 0,00 | 0,27 |
| Apgaismojums, gaisa kuģim tuvojoties un vadot to pa zemi | 0,42 | 0,00 | 0,00 | 0,42 |
| Noteku remonts | 0,27 | 0,00 | 0,00 | 0,27 |
| Aviācijas petrolejas stacijas paplašināšana | 0,27 | 0,00 | 0,00 | 0,27 |
| Atkritumu izvešana | 0,12 | 0,00 | 0,00 | 0,12 |
| Dienvidu manevrēšanas ceļa remonts | 0,50 | 0,00 | 0,00 | 0,50 |
| Autostāvvietas kapsēta | 0,03 | 0,00 | 0,00 | 0,03 |
| Ugunsgrēka detekcija pazemes autostāvvietā, kas paredzēta pasažieru automobiļiem | 0,17 | 0,00 | 0,00 | 0,17 |
| Drenāžas tīrīšana | 5,18 | 0,00 | 0,00 | 5,18 |
| Enerģijas un telesakaru iekārtas | 2,01 | 0,00 | 0,00 | 2,01 |
| Tehniskais tunelis | 0,74 | 0,45 | 0,00 | 1,19 |
| Apkopes ceļš | 0,00 | 0,00 | 0,82 | 0,82 |
| Zemes darbi teritorijā | 6,20 | 1,86 | 0,62 | 8,68 |
| Skrejceļa pagarināšana | 9,92 | 2,48 | 0,00 | 12,39 |
| Ziemeļu manevrēšanas ceļš un izeja no skrejceļa | 2,48 | 3,72 | 1,02 | 7,21 |
| Gaisa kuģu stāvvieta un iekraušanas rampa | 4,96 | 2,48 | 0,00 | 7,44 |
| Navigācijas atbalsts | 0,00 | 0,50 | 3,07 | 3,57 |
| Palīdzība degvielas angārā | 0,25 | 1,61 | 0,00 | 1,86 |
| Vadības tornis | 0,00 | 0,25 | 0,25 | 0,50 |
| Biroju un kravas ēkas | 0,00 | 0,25 | 2,13 | 2,38 |
| Starpsumma | 35,33 | 13,58 | 7,91 | 56,82 |
| Jaunais terminālis | 12,64 | 12,39 | 2,97 | 28,01 |
| KOPĀ | 54,62 | 25,98 | 11,82 | 92,42 |

(431)

Turpmāk sniegtā tabula raksturo saimnieciska rakstura ieguldījumu izmaksas, kuras Komisija ņēma vērā, aprēķinot 2002. gada pasākuma neto pašreizējo vērtību.

Veidojot šo tabulu, Komisija izmantoja ieguldījumu programmu, kas paredzēta Šarleruā lidostai un pievienota pielikumā 2002. gada 15. aprīļa
  SOWAER un BSCA nolīgumam. Lai gan pievienota pielikumā 2002. gada 15. aprīļa
  SOWAER un BSCA nolīgumam, šī programma neraksturo ieguldījumus, kas vēl jāveic līdz 2002. gada 15. aprīlim, bet gan visus tos ieguldījumus, kas bija jāveic no 2001. gada 1. janvāra vai vēl ir jāveic. Nolūkā apzināt ieguldījumus, kas vēl jāveic līdz 2002. gada 15. aprīlim, Komisija iekļāva 2002. gada datos tos ieguldījumus, kas bija paredzēti 2001. un 2002. gadā (157), un atņēma no šīs summas ieguldījumus, kas jau bija veikti līdz 2002. gada 15. aprīlim
   (158).

SOWAER

BSCA

SOWAER

BSCA

157

158

13. tabula

13. tabula

To ieguldījumu izmaksas, kas vēl jāveic līdz 2002. gada 15. aprīlim

To ieguldījumu izmaksas, kas vēl jāveic līdz 2002. gada 15. aprīlim

(miljonos EUR)

2002

2003

2004

2002 + 2003 + 2004

Ekspropriācija (1. posma bilance)

0,55

0,00

0,00

0,55

Jaunas zemes iegāde

3,59

0,00

0,00

3,59

Jaunās zemes bilance

0,00

0,00

0,94

0,94

SABCA remonts

1,39

0,00

0,00

1,39

Atskaitījumi, saistības u. c.

1,12

0,00

0,00

1,12

Starpsumma

6,64

0,00

0,94

7,59

Tehnisko un administratīvo telpu remonts

1,55

0,00

0,00

1,55

Lidostas teritorijas iežogojums

0,27

0,00

0,00

0,27

Apgaismojums, gaisa kuģim tuvojoties un vadot to pa zemi

0,42

0,00

0,00

0,42

Noteku remonts

0,27

0,00

0,00

0,27

Aviācijas petrolejas stacijas paplašināšana

0,27

0,00

0,00

0,27

Atkritumu izvešana

0,12

0,00

0,00

0,12

Dienvidu manevrēšanas ceļa remonts

0,50

0,00

0,00

0,50

Autostāvvietas kapsēta

0,03

0,00

0,00

0,03

Ugunsgrēka detekcija pazemes autostāvvietā, kas paredzēta pasažieru automobiļiem

0,17

0,00

0,00

0,17

Drenāžas tīrīšana

5,18

0,00

0,00

5,18

Enerģijas un telesakaru iekārtas

2,01

0,00

0,00

2,01

Tehniskais tunelis

0,74

0,45

0,00

1,19

Apkopes ceļš

0,00

0,00

0,82

0,82

Zemes darbi teritorijā

6,20

1,86

0,62

8,68

Skrejceļa pagarināšana

9,92

2,48

0,00

12,39

Ziemeļu manevrēšanas ceļš un izeja no skrejceļa

2,48

3,72

1,02

7,21

Gaisa kuģu stāvvieta un iekraušanas rampa

4,96

2,48

0,00

7,44

Navigācijas atbalsts

0,00

0,50

3,07

3,57

Palīdzība degvielas angārā

0,25

1,61

0,00

1,86

Vadības tornis

0,00

0,25

0,25

0,50

Biroju un kravas ēkas

0,00

0,25

2,13

2,38

Starpsumma

35,33

13,58

7,91

56,82

Jaunais terminālis

12,64

12,39

2,97

28,01

KOPĀ

54,62

25,98

11,82

92,42

Pēc tam Komisija saglabāja tikai to ieguldījumu daļu, kuru uzskatīja par saistītu ar saimnieciska rakstura darbībām. Tādējādi tika izslēgts:

| — | iežogojums tajā lidostas teritorijas daļā, kurā nokļūst pēc policijas kontroles un jo īpaši kurā atrodas gaisa kuģi (sal. ar paskaidrojumiem 365. apsvērumā), |
| --- | --- |

—

iežogojums tajā lidostas teritorijas daļā, kurā nokļūst pēc policijas kontroles un jo īpaši kurā atrodas gaisa kuģi (sal. ar paskaidrojumiem 365. apsvērumā),

| — | vadības tornis (sal. ar paskaidrojumiem 365. apsvērumā), |
| --- | --- |

—

vadības tornis (sal. ar paskaidrojumiem 365. apsvērumā),

| — | 7 % ieguldījumu izmaksu, kas saistītas ar jauno terminālu (sal. ar paskaidrojumiem 366. apsvērumā). |
| --- | --- |

—

7 % ieguldījumu izmaksu, kas saistītas ar jauno terminālu (sal. ar paskaidrojumiem 366. apsvērumā).

Komisija ieguva šādu ieguldījumu plānu.

14. tabula

14. tabula

Saimnieciska rakstura darbību ieguldījumu izmaksas, kuras Komisija ņēma vērā, aprēķinot 2002. gada pasākuma neto pašreizējo vērtību

Saimnieciska rakstura darbību ieguldījumu izmaksas, kuras Komisija ņēma vērā, aprēķinot 2002. gada pasākuma neto pašreizējo vērtību

| (miljonos EUR) |
| --- |
| | Saimnieciskā rakstura daļa (%) | 2002 | 2003 | 2004 | 2002 + 2003 + 2004 |
| Ekspropriācija (1. posma bilance) | 100 | 0,55 | 0,00 | 0,00 | 0,55 |
| Jaunas zemes iegāde | 100 | 3,59 | 0,00 | 0,00 | 3,59 |
| Jaunās zemes bilance | 100 | 0,00 | 0,00 | 0,94 | 0,94 |
| SABCA remonts | 100 | 1,39 | 0,00 | 0,00 | 1,39 |
| Atskaitījumi, saistības u. c. | 100 | 1,12 | 0,00 | 0,00 | 1,12 |
| Starpsumma | | 6,64 | 0,00 | 0,94 | 7,59 |
| | | | | | |
| Tehnisko un administratīvo telpu remonts | 100 | 1,55 | 0,00 | 0,00 | 1,55 |
| Lidostas teritorijas iežogojums | 0 | 0,00 | 0,00 | 0,00 | 0,00 |
| Apgaismojums, gaisa kuģim tuvojoties un vadot to pa zemi | 100 | 0,42 | 0,00 | 0,00 | 0,42 |
| Noteku remonts | 100 | 0,27 | 0,00 | 0,00 | 0,27 |
| Aviācijas petrolejas stacijas paplašināšana | 100 | 0,27 | 0,00 | 0,00 | 0,27 |
| Atkritumu izvešana | 100 | 0,12 | 0,00 | 0,00 | 0,12 |
| Dienvidu manevrēšanas ceļa remonts | 100 | 0,50 | 0,00 | 0,00 | 0,50 |
| Autostāvvietas kapsēta | 100 | 0,03 | 0,00 | 0,00 | 0,03 |
| Ugunsgrēka detekcija pazemes autostāvvietā, kas paredzēta pasažieru automobiļiem | 100 | 0,17 | 0,00 | 0,00 | 0,17 |
| Drenāžas tīrīšana | 100 | 5,18 | 0,00 | 0,00 | 5,18 |
| Enerģijas un telesakaru iekārtas | 100 | 2,01 | 0,00 | 0,00 | 2,01 |
| Tehniskais tunelis | 100 | 0,74 | 0,45 | 0,00 | 1,19 |
| Apkopes ceļš | 100 | 0,00 | 0,00 | 0,82 | 0,82 |
| Zemes darbi teritorijā | 100 | 6,20 | 1,86 | 0,62 | 8,68 |
| Skrejceļa pagarināšana | 100 | 9,92 | 2,48 | 0,00 | 12,39 |
| Ziemeļu manevrēšanas ceļš un izeja no skrejceļa | 100 | 2,48 | 3,72 | 1,02 | 7,21 |
| Gaisa kuģu stāvvieta un iekraušanas rampa | 100 | 4,96 | 2,48 | 0,00 | 7,44 |
| Navigācijas atbalsts | 100 | 0,00 | 0,50 | 3,07 | 3,57 |
| Palīdzība degvielas angārā | 100 | 0,25 | 1,61 | 0,00 | 1,86 |
| Vadības tornis | 0 | 0,00 | 0,00 | 0,00 | 0,00 |
| Biroju un kravas ēkas | 100 | 0,00 | 0,25 | 2,13 | 2,38 |
| Starpsumma | | 35,06 | 13,34 | 7,66 | 56,06 |
| Jaunais terminālis | 93 | 11,76 | 11,53 | 2,77 | 26,05 |
| KOPĀ | | 53,46 | 24,86 | 11,37 | 89,69 |

(miljonos EUR)

Saimnieciskā rakstura daļa (%)

2002

2003

2004

2002 + 2003 + 2004

Ekspropriācija (1. posma bilance)

100

0,55

0,00

0,00

0,55

Jaunas zemes iegāde

100

3,59

0,00

0,00

3,59

Jaunās zemes bilance

100

0,00

0,00

0,94

0,94

SABCA remonts

100

1,39

0,00

0,00

1,39

Atskaitījumi, saistības u. c.

100

1,12

0,00

0,00

1,12

Starpsumma

6,64

0,00

0,94

7,59

Tehnisko un administratīvo telpu remonts

100

1,55

0,00

0,00

1,55

Lidostas teritorijas iežogojums

0

0,00

0,00

0,00

0,00

Apgaismojums, gaisa kuģim tuvojoties un vadot to pa zemi

100

0,42

0,00

0,00

0,42

Noteku remonts

100

0,27

0,00

0,00

0,27

Aviācijas petrolejas stacijas paplašināšana

100

0,27

0,00

0,00

0,27

Atkritumu izvešana

100

0,12

0,00

0,00

0,12

Dienvidu manevrēšanas ceļa remonts

100

0,50

0,00

0,00

0,50

Autostāvvietas kapsēta

100

0,03

0,00

0,00

0,03

Ugunsgrēka detekcija pazemes autostāvvietā, kas paredzēta pasažieru automobiļiem

100

0,17

0,00

0,00

0,17

Drenāžas tīrīšana

100

5,18

0,00

0,00

5,18

Enerģijas un telesakaru iekārtas

100

2,01

0,00

0,00

2,01

Tehniskais tunelis

100

0,74

0,45

0,00

1,19

Apkopes ceļš

100

0,00

0,00

0,82

0,82

Zemes darbi teritorijā

100

6,20

1,86

0,62

8,68

Skrejceļa pagarināšana

100

9,92

2,48

0,00

12,39

Ziemeļu manevrēšanas ceļš un izeja no skrejceļa

100

2,48

3,72

1,02

7,21

Gaisa kuģu stāvvieta un iekraušanas rampa

100

4,96

2,48

0,00

7,44

Navigācijas atbalsts

100

0,00

0,50

3,07

3,57

Palīdzība degvielas angārā

100

0,25

1,61

0,00

1,86

Vadības tornis

0

0,00

0,00

0,00

0,00

Biroju un kravas ēkas

100

0,00

0,25

2,13

2,38

Starpsumma

35,06

13,34

7,66

56,06

Jaunais terminālis

93

11,76

11,53

2,77

26,05

KOPĀ

53,46

24,86

11,37

89,69

Pēc Komisijas aprēķiniem, ieguldījumiem saimnieciska rakstura darbībās sākotnēji bija paredzēti EUR 89 690 000, proti, 97 % sākotnēji paredzēto ieguldījumu.

| (432) | Šiem ieguldījumiem jāpieskaita uzturēšanas izmaksas un SOWAER darbības izdevumi, kas saistāmi ar Šarleruā lidostas saimnieciska rakstura darbībām, kā to paredzēja reģions un SOWAER (159). Ņemot vērā to, ka 97 % ieguldījumu sākotnēji bija paredzēti saimnieciska rakstura darbībām (160), Komisija uzturēšanas izmaksas un darbības izdevumus, kas minēti SOWAER uzņēmējdarbības plāna 10. lappusē, reizināja ar 0,97; šis plāns ir pievienots pielikumā reģiona 2001. gada 23. maija lēmumam. Attiecībā uz darbības izdevumiem Komisija, pamatojoties uz reģiona iesniegto informāciju, uzskata, ka 29 % izdevumu, kas attiecas uz Šarleruā un Ljēžas lidostām, ir saistāmi ar Šarleruā.

  15. tabula


  Summa, ko veido uzturēšanas izmaksas (A) un SOWAER darbības izdevumi (B), kas saistāmi ar Šarleruā lidostas saimnieciska rakstura darbībām




















  (miljonos EUR) |
| --- | --- |
| | 2002 | 2003 | 2004 | 2005 | 2006 | 2007 | 2008 | 2009 | 2010 | 2011 | 2012 | 2013 | 2014 | 2015 |
| A | 0,84 | 0,84 | 0,84 | 1,56 | 1,56 | 1,56 | 1,56 | 1,56 | 2,41 | 2,41 | 2,41 | 2,41 | 2,41 | 2,41 |
| B | 0,47 | 0,48 | 0,49 | 0,50 | 0,51 | 0,52 | 0,53 | 0,54 | 0,55 | 0,56 | 0,57 | 0,58 | 0,60 | 0,61 |
| A + B | 1,31 | 1,32 | 1,33 | 2,06 | 2,07 | 2,08 | 2,09 | 2,10 | 2,96 | 2,97 | 2,98 | 2,99 | 3,00 | 3,01 |

(432)

Šiem ieguldījumiem jāpieskaita uzturēšanas izmaksas un SOWAER darbības izdevumi, kas saistāmi ar Šarleruā lidostas saimnieciska rakstura darbībām, kā to paredzēja reģions un SOWAER (159). Ņemot vērā to, ka 97 % ieguldījumu sākotnēji bija paredzēti saimnieciska rakstura darbībām (160), Komisija uzturēšanas izmaksas un darbības izdevumus, kas minēti SOWAER uzņēmējdarbības plāna 10. lappusē, reizināja ar 0,97; šis plāns ir pievienots pielikumā reģiona 2001. gada 23. maija lēmumam. Attiecībā uz darbības izdevumiem Komisija, pamatojoties uz reģiona iesniegto informāciju, uzskata, ka 29 % izdevumu, kas attiecas uz Šarleruā un Ljēžas lidostām, ir saistāmi ar Šarleruā.

SOWAER

SOWAER

159

160

SOWAER

15. tabula

15. tabula

Summa, ko veido uzturēšanas izmaksas (A) un SOWAER darbības izdevumi (B), kas saistāmi ar Šarleruā lidostas saimnieciska rakstura darbībām

Summa, ko veido uzturēšanas izmaksas (A) un SOWAER

(miljonos EUR)

2002

2003

2004

2005

2006

2007

2008

2009

2010

2011

2012

2013

2014

2015

A

0,84

0,84

0,84

1,56

1,56

1,56

1,56

1,56

2,41

2,41

2,41

2,41

2,41

2,41

B

0,47

0,48

0,49

0,50

0,51

0,52

0,53

0,54

0,55

0,56

0,57

0,58

0,60

0,61

A + B

1,31

1,32

1,33

2,06

2,07

2,08

2,09

2,10

2,96

2,97

2,98

2,99

3,00

3,01

| (433) | Jāpieskaita arī subsīdijas daļa, kas paredzēta “ugunsdzēsībai un uzturēšanai” un saistāma ar saimnieciska rakstura darbībām. Komisija uzskata, ka 10 % izdevumu, kurus kompensēja subsīdija “ugunsdzēsībai un uzturēšanai”, kā norādīts BSCA 2002. gada uzņēmējdarbības plānā, ir saimnieciska rakstura izdevumi.

  16. tabula


  Subsīdijas daļa, kas paredzēta “ugunsdzēsībai un uzturēšanai” un kompensēja saimnieciska rakstura darbības



















  (miljonos EUR) |
| --- | --- |
| 2002 | 2003 | 2004 | 2005 | 2006 | 2007 | 2008 | 2009 | 2010 | 2011 | 2012 | 2013 | 2014 | 2015 |
| 0,33 | 0,34 | 0,35 | 0,39 | 0,40 | 0,44 | 0,44 | 0,48 | 0,49 | 0,50 | 0,51 | 0,52 | 0,53 | 0,54 |

(433)

Jāpieskaita arī subsīdijas daļa, kas paredzēta “ugunsdzēsībai un uzturēšanai” un saistāma ar saimnieciska rakstura darbībām. Komisija uzskata, ka 10 % izdevumu, kurus kompensēja subsīdija “ugunsdzēsībai un uzturēšanai”, kā norādīts BSCA 2002. gada uzņēmējdarbības plānā, ir saimnieciska rakstura izdevumi.

BSCA

16. tabula

16. tabula

Subsīdijas daļa, kas paredzēta “ugunsdzēsībai un uzturēšanai” un kompensēja saimnieciska rakstura darbības

Subsīdijas daļa, kas paredzēta “ugunsdzēsībai un uzturēšanai” un kompensēja saimnieciska rakstura darbības

(miljonos EUR)

2002

2003

2004

2005

2006

2007

2008

2009

2010

2011

2012

2013

2014

2015

0,33

0,34

0,35

0,39

0,40

0,44

0,44

0,48

0,49

0,50

0,51

0,52

0,53

0,54

| (434) | Nolūkā noteikt izejošo naudas plūsmu, kas jāņem vērā, aprēķinot 2002. gada pasākuma neto pašreizējo vērtību, Komisija ieguva 14., 15. un 16. tabulas pēdējo rindiņu summu.

  17. tabula


  Izejošā naudas plūsma līdz 2015. gadam, kuru Komisija ņēma vērā, aprēķinot 2002. gada pasākuma neto pašreizējo vērtību



















  (miljonos EUR) |
| --- | --- |
| 2002 | 2003 | 2004 | 2005 | 2006 | 2007 | 2008 | 2009 | 2010 | 2011 | 2012 | 2013 | 2014 | 2015 |
| 55,10 | 26,53 | 13,05 | 2,45 | 2,47 | 2,52 | 2,53 | 2,58 | 3,44 | 3,46 | 3,48 | 3,50 | 3,52 | 3,54 |

(434)

Nolūkā noteikt izejošo naudas plūsmu, kas jāņem vērā, aprēķinot 2002. gada pasākuma neto pašreizējo vērtību, Komisija ieguva 14., 15. un 16. tabulas pēdējo rindiņu summu.

17. tabula

17. tabula

Izejošā naudas plūsma līdz 2015. gadam, kuru Komisija ņēma vērā, aprēķinot 2002. gada pasākuma neto pašreizējo vērtību

Izejošā naudas plūsma līdz 2015. gadam, kuru Komisija ņēma vērā, aprēķinot 2002. gada pasākuma neto pašreizējo vērtību

(miljonos EUR)

2002

2003

2004

2005

2006

2007

2008

2009

2010

2011

2012

2013

2014

2015

55,10

26,53

13,05

2,45

2,47

2,52

2,53

2,58

3,44

3,46

3,48

3,50

3,52

3,54

| (435) | Nolūkā aprēķināt projekta neto pašreizējo vērtību jānosaka paredzamie ieņēmumi. Šie paredzamie ieņēmumi ir BSCA koncesijas maksas mainīgā daļa, kas noteikta 2002. gada SOWAER un BSCA nolīguma 11.1. punktā, proti, 35 % no BSCA aeronavigācijas ieņēmumiem, paredzot ierobežojumu, kas laika gaitā mainās. Ņemot vērā prognozes par aeronavigācijas ieņēmumiem, jāparedz, ka mainīgā maksa tiks ierobežota līdz 2015. gadam. Minētais ierobežojums 2002. gadā bija noteikts EUR 883 689 apmērā, un šai summai bija jāpalielinās par 2 % gadā līdz 2006. gadam, pēc tam tai bija jāsasniedz EUR 2 651 067 2007. gadā un atkal jāpalielinās par 2 % gadā. SOWAER un BSCA 2002. gada nolīgums paredzēja, ka no 2015. gada šīs summas tiks pārskatītas. Komisija pieņēma, ka no 2015. gada šis ierobežojums tiks atcelts (gadījumā, ja Komisija pieņemtu, ka pēc 2015. gada šis ierobežojums tiks saglabāts, tā iegūtu mazāku pasākuma neto pašreizējo vērtību, nekā aprēķināja).

  18. tabula


  Ienākošā naudas plūsma līdz 2015. gadam, kuru Komisija ņēma vērā, aprēķinot 2002. gada pasākuma neto pašreizējo vērtību



















  (miljonos EUR) |
| --- | --- |
| 2002 | 2003 | 2004 | 2005 | 2006 | 2007 | 2008 | 2009 | 2010 | 2011 | 2012 | 2013 | 2014 | 2015 |
| 0,88 | 0,90 | 0,92 | 0,94 | 0,96 | 2,65 | 2,70 | 2,76 | 2,81 | 2,87 | 2,93 | 2,99 | 3,05 | 3,11 |

(435)

Nolūkā aprēķināt projekta neto pašreizējo vērtību jānosaka paredzamie ieņēmumi. Šie paredzamie ieņēmumi ir BSCA koncesijas maksas mainīgā daļa, kas noteikta 2002. gada SOWAER un BSCA nolīguma 11.1. punktā, proti, 35 % no BSCA aeronavigācijas ieņēmumiem, paredzot ierobežojumu, kas laika gaitā mainās. Ņemot vērā prognozes par aeronavigācijas ieņēmumiem, jāparedz, ka mainīgā maksa tiks ierobežota līdz 2015. gadam. Minētais ierobežojums 2002. gadā bija noteikts EUR 883 689 apmērā, un šai summai bija jāpalielinās par 2 % gadā līdz 2006. gadam, pēc tam tai bija jāsasniedz EUR 2 651 067 2007. gadā un atkal jāpalielinās par 2 % gadā. SOWAER un BSCA 2002. gada nolīgums paredzēja, ka no 2015. gada šīs summas tiks pārskatītas. Komisija pieņēma, ka no 2015. gada šis ierobežojums tiks atcelts (gadījumā, ja Komisija pieņemtu, ka pēc 2015. gada šis ierobežojums tiks saglabāts, tā iegūtu mazāku pasākuma neto pašreizējo vērtību, nekā aprēķināja).

BSCA

SOWAER

BSCA

BSCA

SOWAER

BSCA

18. tabula

18. tabula

Ienākošā naudas plūsma līdz 2015. gadam, kuru Komisija ņēma vērā, aprēķinot 2002. gada pasākuma neto pašreizējo vērtību

Ienākošā naudas plūsma līdz 2015. gadam, kuru Komisija ņēma vērā, aprēķinot 2002. gada pasākuma neto pašreizējo vērtību

(miljonos EUR)

2002

2003

2004

2005

2006

2007

2008

2009

2010

2011

2012

2013

2014

2015

0,88

0,90

0,92

0,94

0,96

2,65

2,70

2,76

2,81

2,87

2,93

2,99

3,05

3,11

| (436) | Komisija aprēķināja neto naudas plūsmu (ienākošās summas, no kurām atskaitītas izejošās summas), kuru Komisija ņēma vērā 2002. gada pasākuma neto pašreizējās vērtības aprēķinā, nosakot starpību starp 18. tabulas un 17. tabulas pēdējām rindiņām.

  19. tabula


  Neto naudas plūsma (ienākošās summas, no kurām atskaitītas izejošās summas) līdz 2015. gadam, kuru Komisija ņēma vērā, aprēķinot 2002. gada pasākuma neto pašreizējo vērtību



















  (miljonos EUR) |
| --- | --- |
| 2002 | 2003 | 2004 | 2005 | 2006 | 2007 | 2008 | 2009 | 2010 | 2011 | 2012 | 2013 | 2014 | 2015 |
| – 54,21 | – 25,63 | – 12,13 | – 1,52 | – 1,51 | 0,13 | 0,17 | 0,18 | – 0,63 | – 0,59 | – 0,56 | – 0,52 | – 0,48 | – 0,44 |

(436)

Komisija aprēķināja neto naudas plūsmu (ienākošās summas, no kurām atskaitītas izejošās summas), kuru Komisija ņēma vērā 2002. gada pasākuma neto pašreizējās vērtības aprēķinā, nosakot starpību starp 18. tabulas un 17. tabulas pēdējām rindiņām.

19. tabula

19. tabula

Neto naudas plūsma (ienākošās summas, no kurām atskaitītas izejošās summas) līdz 2015. gadam, kuru Komisija ņēma vērā, aprēķinot 2002. gada pasākuma neto pašreizējo vērtību

Neto naudas plūsma (ienākošās summas, no kurām atskaitītas izejošās summas) līdz 2015. gadam, kuru Komisija ņēma vērā, aprēķinot 2002. gada pasākuma neto pašreizējo vērtību

(miljonos EUR)

2002

2003

2004

2005

2006

2007

2008

2009

2010

2011

2012

2013

2014

2015

– 54,21

– 25,63

– 12,13

– 1,52

– 1,51

0,13

0,17

0,18

– 0,63

– 0,59

– 0,56

– 0,52

– 0,48

– 0,44

ii)   Diskonta likme, kas ņemta vērā, aprēķinot 2002. gada pasākuma neto pašreizējo vērtību

| (437) | Kā paskaidrots 424. apsvērumā, lai noteiktu diskonta likmi, Komisija aplēsa SOWAER kapitāla vidējās svērtās izmaksas pasākuma piešķiršanas brīdī. Minētās aplēses pamatā bija šādi dati un pieņēmumi:






  — | attiecība starp SOWAER parādu un pašu kapitālu – 30 % (161); attiecīgi parāda daļa finansējumā (rD) 23 % apmērā, |
| --- | --- | --- |

(437)

Kā paskaidrots 424. apsvērumā, lai noteiktu diskonta likmi, Komisija aplēsa SOWAER kapitāla vidējās svērtās izmaksas pasākuma piešķiršanas brīdī. Minētās aplēses pamatā bija šādi dati un pieņēmumi:

SOWAER

—

attiecība starp SOWAER parādu un pašu kapitālu – 30 % (161); attiecīgi parāda daļa finansējumā (rD) 23 % apmērā,

SOWAER

161

D

| — | parāda izmaksas pirms nodokļiem (kD), kas vienādas ar SOWAER parāda vidējām svērtajām izmaksām pirms nodokļiem 2002. gadā, proti, no 4,9 % līdz 5,5 % apmērā, |
| --- | --- |

—

parāda izmaksas pirms nodokļiem (kD), kas vienādas ar SOWAER parāda vidējām svērtajām izmaksām pirms nodokļiem 2002. gadā, proti, no 4,9 % līdz 5,5 % apmērā,

D

SOWAER

| — | riska prēmija (Δk) 5,51 % (162) apmērā, |
| --- | --- |

—

riska prēmija (Δk) 5,51 % (162) apmērā,

162

| — | beta koeficients (163) no 0,91 līdz 1,23 (164), |
| --- | --- |

—

beta koeficients (163) no 0,91 līdz 1,23 (164),

163

164

| — | attiecībā uz pašu kapitāla izmaksām – bez riska izvietotā kapitāla izmaksas pirms nodokļiem (rf) no 5,16 % līdz 5,37 % (165) apmērā, |
| --- | --- |

—

attiecībā uz pašu kapitāla izmaksām – bez riska izvietotā kapitāla izmaksas pirms nodokļiem (rf) no 5,16 % līdz 5,37 % (165) apmērā,

f

165

| — | nodokļu likme (t) 40,2 % apmērā. |
| --- | --- |

—

nodokļu likme (t) 40,2 % apmērā.

Pamatojoties uz šiem datiem un pieņēmumiem, Komisija var aprēķināt kapitāla vidējās svērtās izmaksas (C), izmantojot šādu klasisku formulu:

C = (1 – rD) × kE + rD × kD,

D

E

D

D

kur kapitāla izmaksas (kE) ir iegūtas, izmantojot finanšu aktīvu novērtēšanas modeli (MEDAF) saskaņā ar formulu:

E

MEDAF

kE = rf + β × Δk

E

f

Pamatojoties uz šo formulu un iepriekšējiem pieņēmumiem, Komisija uzskata, ka diskonta likme 9 % apmērā ir pamatota likme.

iii)   Neto pašreizējās vērtības aprēķina rezultāts

| (438) | Neto naudas plūsma, kas raksturota 19. tabulā un diskontēta ar likmi 9 %, ir neto pašreizējā vērtība EUR – 83,7 miljonu apmērā. |
| --- | --- |

(438)

Neto naudas plūsma, kas raksturota 19. tabulā un diskontēta ar likmi 9 %, ir neto pašreizējā vērtība EUR – 83,7 miljonu apmērā.

| (439) | Nolūkā aprēķināt neto pašreizējo vērtību visam koncesijas periodam jāpiesaista projekta galīgā vērtība 2015. gadā. To dara, pieņemot, ka no 2015. gada naudas plūsma ir vienāda ar vidējo naudas plūsmu 2013.–2015. gadā, paredzot 2 % palielinājumu gadā. Ja pieņem, ka ierobežojums koncesijas maksas mainīgajai daļai no 2016. gada tiek atcelts, lielumi, kas jāņem vērā, ir naudas plūsma bez ierobežojuma 2013.–2015. gadā. Pamatojoties uz šiem pieņēmumiem, Komisija aprēķināja, ka projekta galīgo vērtību 2015. gadā var aplēst EUR 8,07 miljonu apmērā. |
| --- | --- |

(439)

Nolūkā aprēķināt neto pašreizējo vērtību visam koncesijas periodam jāpiesaista projekta galīgā vērtība 2015. gadā. To dara, pieņemot, ka no 2015. gada naudas plūsma ir vienāda ar vidējo naudas plūsmu 2013.–2015. gadā, paredzot 2 % palielinājumu gadā. Ja pieņem, ka ierobežojums koncesijas maksas mainīgajai daļai no 2016. gada tiek atcelts, lielumi, kas jāņem vērā, ir naudas plūsma bez ierobežojuma 2013.–2015. gadā. Pamatojoties uz šiem pieņēmumiem, Komisija aprēķināja, ka projekta galīgo vērtību 2015. gadā var aplēst EUR 8,07 miljonu apmērā.

| (440) | 2002. gada pasākuma neto pašreizējā vērtība palielinās līdz EUR – 75,63 miljoniem. Tā kā šī neto pašreizējā vērtība bija negatīva, Komisija secināja, ka tādējādi 2002. gada nolīgumi neatbilst kritērijam par privātu uzņēmēju tirgus ekonomikas apstākļos un rada priekšrocības BSCA, salīdzinot ar konkurentiem. |
| --- | --- |

(440)

2002. gada pasākuma neto pašreizējā vērtība palielinās līdz EUR – 75,63 miljoniem. Tā kā šī neto pašreizējā vērtība bija negatīva, Komisija secināja, ka tādējādi 2002. gada nolīgumi neatbilst kritērijam par privātu uzņēmēju tirgus ekonomikas apstākļos un rada priekšrocības BSCA, salīdzinot ar konkurentiem.

BSCA

2.   Selektivitāte

| (441) | Saskaņā ar 2002. gada nolīgumiem reģions–SOWAER nolēma nodot BSCA rīcībā Šarleruā lidostas zemi un infrastruktūru, apņemoties attīstīt šo infrastruktūru saskaņā ar ieguldījumu programmu, kas pievienota pielikumā 2002. gada SOWAER un BSCA nolīgumam, un veikt lielus uzturēšanas darbus un remontdarbus, kā arī maksāt BSCA subsīdiju par vairākiem pakalpojumiem, kas saistīti ar lidostas darbību, kā atlīdzību saņemot koncesijas maksu, kas bija mazāka par to, kādu prasītu privāts uzņēmējs tirgus ekonomikas apstākļos. |
| --- | --- |

(441)

Saskaņā ar 2002. gada nolīgumiem reģions–SOWAER nolēma nodot BSCA rīcībā Šarleruā lidostas zemi un infrastruktūru, apņemoties attīstīt šo infrastruktūru saskaņā ar ieguldījumu programmu, kas pievienota pielikumā 2002. gada SOWAER un BSCA nolīgumam, un veikt lielus uzturēšanas darbus un remontdarbus, kā arī maksāt BSCA subsīdiju par vairākiem pakalpojumiem, kas saistīti ar lidostas darbību, kā atlīdzību saņemot koncesijas maksu, kas bija mazāka par to, kādu prasītu privāts uzņēmējs tirgus ekonomikas apstākļos.

SOWAER

BSCA

SOWAER

BSCA

BSCA

| (442) | Komisija norāda, ka šis pasākums tika piešķirts vienīgi BSCA. |
| --- | --- |

(442)

Komisija norāda, ka šis pasākums tika piešķirts vienīgi BSCA.

BSCA

| (443) | Protams, kā apgalvo Beļģija (166), reģiona līmenī nav nekādas diskriminācijas attiecībā uz subsīdiju vairākiem pakalpojumiem, kas saistīti ar lidostas darbību (167). Turklāt, kā apgalvo Beļģija, apsardzes un drošības uzdevumus lidostās, kas atrodas Flandrijas reģionā, īsteno pats reģions. |
| --- | --- |

(443)

Protams, kā apgalvo Beļģija (166), reģiona līmenī nav nekādas diskriminācijas attiecībā uz subsīdiju vairākiem pakalpojumiem, kas saistīti ar lidostas darbību (167). Turklāt, kā apgalvo Beļģija, apsardzes un drošības uzdevumus lidostās, kas atrodas Flandrijas reģionā, īsteno pats reģions.

166

167

| (444) | Tomēr Komisijai radās turpmāk minētie apsvērumi. |
| --- | --- |

(444)

Tomēr Komisijai radās turpmāk minētie apsvērumi.

| (445) | Vispirms, tā kā priekšrocības radīja fakts, ka koncesijas maksa bija zemāka par to, kādu par infrastruktūras pieejamību, pakalpojumu sniegšanu un subsīdiju prasītu privāts uzņēmējs, jāpārbauda, vai šis pasākums radīja BSCA selektīvas priekšrocības. Šajā jomā nepietiek tikai ar to vien, ka reģions nediskriminējošā veidā maksāja subsīdijas arī citām lidostām, kuras tas pārvaldīja. Jānosaka, vai reģions piešķīra šo pasākumu arī citām lidostām, kuras tas pārvaldīja, piekrītot saņemt mazāku maksu nekā tirgus apstākļos un ar tādiem pašiem nosacījumiem, kā to piešķīra BSCA. Beļģija nav to pierādījusi. |
| --- | --- |

(445)

Vispirms, tā kā priekšrocības radīja fakts, ka koncesijas maksa bija zemāka par to, kādu par infrastruktūras pieejamību, pakalpojumu sniegšanu un subsīdiju prasītu privāts uzņēmējs, jāpārbauda, vai šis pasākums radīja BSCA selektīvas priekšrocības. Šajā jomā nepietiek tikai ar to vien, ka reģions nediskriminējošā veidā maksāja subsīdijas arī citām lidostām, kuras tas pārvaldīja. Jānosaka, vai reģions piešķīra šo pasākumu arī citām lidostām, kuras tas pārvaldīja, piekrītot saņemt mazāku maksu nekā tirgus apstākļos un ar tādiem pašiem nosacījumiem, kā to piešķīra BSCA. Beļģija nav to pierādījusi.

BSCA

BSCA

| (446) | Pat pieņemot, ka Beļģija varētu to pierādīt, Komisija konstatē, ka jebkurā gadījumā šis pasākums ne mazāk piešķirs selektīvas priekšrocības BSCA, jo tas dod labumu konkrētai ekonomikas nozarei (proti, lidostu apsaimniekošanas nozarei) un tāpēc nav vispārējs pasākums (168). Jo īpaši šādas priekšrocības nesaņem citu transporta veidu apsaimniekotāji. |
| --- | --- |

(446)

Pat pieņemot, ka Beļģija varētu to pierādīt, Komisija konstatē, ka jebkurā gadījumā šis pasākums ne mazāk piešķirs selektīvas priekšrocības BSCA, jo tas dod labumu konkrētai ekonomikas nozarei (proti, lidostu apsaimniekošanas nozarei) un tāpēc nav vispārējs pasākums (168). Jo īpaši šādas priekšrocības nesaņem citu transporta veidu apsaimniekotāji.

BSCA

168

| (447) | Tāpēc Komisija secina, ka šis pasākums rada selektīvas priekšrocības BSCA. |
| --- | --- |

(447)

Tāpēc Komisija secina, ka šis pasākums rada selektīvas priekšrocības BSCA.

BSCA

ii)   2003. gada ieguldījumu lēmums

1.   Kritērija par uzņēmēju tirgus ekonomikas apstākļos piemērošana

| (448) | Reģions varēja arī turpmāk izmantot 2002. gada programmu. Līdz 2003. gada aprīļa lēmumam tāpēc ir spēkā alternatīva iespēja īstenot to ieguldījumu programmu, kas pievienota pielikumā SOWAER un BSCA nolīgumam. 2003. gada ieguldījumu lēmuma izmaksas attiecībā uz reģionu–SOWAER tādējādi ir papildu izmaksas, kas papildina tās izmaksas, kuras bija paredzētas 2002. gada “ieguldījumu programmā”. |
| --- | --- |

(448)

Reģions varēja arī turpmāk izmantot 2002. gada programmu. Līdz 2003. gada aprīļa lēmumam tāpēc ir spēkā alternatīva iespēja īstenot to ieguldījumu programmu, kas pievienota pielikumā SOWAER un BSCA nolīgumam. 2003. gada ieguldījumu lēmuma izmaksas attiecībā uz reģionu–SOWAER tādējādi ir papildu izmaksas, kas papildina tās izmaksas, kuras bija paredzētas 2002. gada “ieguldījumu programmā”.

SOWAER

BSCA

SOWAER

| (449) | Lai pārbaudītu, vai tirgus dalībnieks būtu pieņēmis 2003. gada ieguldījumu lēmumu, jānosaka, vai 2003. gada pasākuma neto pašreizējā vērtība ir pozitīva. |
| --- | --- |

(449)

Lai pārbaudītu, vai tirgus dalībnieks būtu pieņēmis 2003. gada ieguldījumu lēmumu, jānosaka, vai 2003. gada pasākuma neto pašreizējā vērtība ir pozitīva.

| (450) | Atšķirības starp 2003. un 2002. gada plānu vienlaikus attiecas gan uz prognozēm ieguldījumu jomā, gan uz gaidāmo pasažieru skaitu. |
| --- | --- |

(450)

Atšķirības starp 2003. un 2002. gada plānu vienlaikus attiecas gan uz prognozēm ieguldījumu jomā, gan uz gaidāmo pasažieru skaitu.

| (451) | Attiecībā uz ieguldījumiem Komisija norāda uz atšķirībām tādās pozīcijās kā “jaunais terminālis” un “autostāvvieta” gan ieguldījumu summu, gan datumu ziņā. Ieguldījumu palielināšana autostāvvietā un terminālī notika attiecīgi 2002. gadā, mainot sākotnējo ieguldījumu plānu, un 2004. gadā, mainot 2003. gada ieguldījumu plānu. Tādējādi Komisija konstatē, ka starp abiem plāniem attiecībā uz ieguldījumiem pastāv divu gadu nobīde. Turklāt, pamatojoties uz Beļģijas iesniegto informāciju, Komisija lēš, ka saimnieciskā rakstura daļa ieguldījumiem autostāvvietā un terminālī sasniedz 93 %. Papildu ieguldījumu summas, kas izriet no 2003 gada pasākuma, tāpēc ir salīdzināmas šādi.

  20. tabula


  Papildu ieguldījumu summa ar divu gadu nobīdi saistībā ar 2003. gada pasākumu











  (miljonos EUR) |
| --- | --- |
| | 2003 | 2004 | 2005 | 2006 | 2007 |
| Jaunais terminālis | 1,6 | 14 | 17 | 9,4 | — |
| Autostāvvieta | 0,8 | 6 | 6 | 5 | 1,2 |
| Kopā | 2,4 | 20 | 23 | 14,4 | 1,2 |
| Saimnieciskā rakstura daļa | 2,23 | 18,60 | 21,39 | 13,39 | 1,12 |
| | | | | | |
| | 2001 | 2002 | 2003 | 2004 | 2005 |
| Ieguldījumi saskaņā ar 2001./2002. gada plānu | 0,23 | 11,53 | 11,53 | 2,77 | 0,00 |
| | | | | | |
| Papildu ieguldījumu summa (ar divu gadu nobīdi) | 2,00 | 7,07 | 9,86 | 10,63 | 1,12 |

(451)

Attiecībā uz ieguldījumiem Komisija norāda uz atšķirībām tādās pozīcijās kā “jaunais terminālis” un “autostāvvieta” gan ieguldījumu summu, gan datumu ziņā. Ieguldījumu palielināšana autostāvvietā un terminālī notika attiecīgi 2002. gadā, mainot sākotnējo ieguldījumu plānu, un 2004. gadā, mainot 2003. gada ieguldījumu plānu. Tādējādi Komisija konstatē, ka starp abiem plāniem attiecībā uz ieguldījumiem pastāv divu gadu nobīde. Turklāt, pamatojoties uz Beļģijas iesniegto informāciju, Komisija lēš, ka saimnieciskā rakstura daļa ieguldījumiem autostāvvietā un terminālī sasniedz 93 %. Papildu ieguldījumu summas, kas izriet no 2003 gada pasākuma, tāpēc ir salīdzināmas šādi.

20. tabula

20. tabula

Papildu ieguldījumu summa ar divu gadu nobīdi saistībā ar 2003. gada pasākumu

Papildu ieguldījumu summa ar divu gadu nobīdi saistībā ar 2003. gada pasākumu

(miljonos EUR)

2003

2004

2005

2006

2007

Jaunais terminālis

1,6

14

17

9,4

—

Autostāvvieta

0,8

6

6

5

1,2

Kopā

2,4

20

23

14,4

1,2

Saimnieciskā rakstura daļa

2,23

18,60

21,39

13,39

1,12

2001

2002

2003

2004

2005

Ieguldījumi saskaņā ar 2001./2002. gada plānu

0,23

11,53

11,53

2,77

0,00

Papildu ieguldījumu summa (ar divu gadu nobīdi)

2,00

7,07

9,86

10,63

1,12

| (452) | Attiecībā uz pasažieru satiksmi Komisija atzīmē starpību starp pasažieru skaita prognozēm par 2003. gadu, kas veiktas 2002. gadā (1,47 miljoni) un 2003. gadā (1,7 miljoni). Tāpēc Komisija uzskata, ka tika paredzēts – papildu ieguldījumi radīs pasažieru skaita palielinājumu par 16 % (1,7/1,47) visā periodā kopumā. Šis pasažieru skaita palielinājums neradīja papildu ieņēmumus par 2003.–2015. gadu, jo tika paredzēts, ka koncesijas maksas mainīgais ierobežojums par šiem gadiem jau ir sasniegts. Tomēr šāds satiksmes pieaugums ietekmēja ieņēmumus, sākot no 2016. gada, un tādējādi arī lidostas galīgo vērtību 2015. gadā. |
| --- | --- |

(452)

Attiecībā uz pasažieru satiksmi Komisija atzīmē starpību starp pasažieru skaita prognozēm par 2003. gadu, kas veiktas 2002. gadā (1,47 miljoni) un 2003. gadā (1,7 miljoni). Tāpēc Komisija uzskata, ka tika paredzēts – papildu ieguldījumi radīs pasažieru skaita palielinājumu par 16 % (1,7/1,47) visā periodā kopumā. Šis pasažieru skaita palielinājums neradīja papildu ieņēmumus par 2003.–2015. gadu, jo tika paredzēts, ka koncesijas maksas mainīgais ierobežojums par šiem gadiem jau ir sasniegts. Tomēr šāds satiksmes pieaugums ietekmēja ieņēmumus, sākot no 2016. gada, un tādējādi arī lidostas galīgo vērtību 2015. gadā.

| (453) | Kā paskaidrots 424. apsvērumā, lai noteiktu diskonta likmi, Komisija aplēsa SOWAER kapitāla vidējās svērtās izmaksas pasākuma piešķiršanas brīdī. Minētās aplēses pamatā bija šādi dati un pieņēmumi:






  — | attiecība starp SOWAER parādu un pašu kapitālu – 30 % (169); attiecīgi parāda daļa finansējumā (rD) 23 % apmērā, |
| --- | --- | --- |

(453)

Kā paskaidrots 424. apsvērumā, lai noteiktu diskonta likmi, Komisija aplēsa SOWAER kapitāla vidējās svērtās izmaksas pasākuma piešķiršanas brīdī. Minētās aplēses pamatā bija šādi dati un pieņēmumi:

SOWAER

—

attiecība starp SOWAER parādu un pašu kapitālu – 30 % (169); attiecīgi parāda daļa finansējumā (rD) 23 % apmērā,

SOWAER

169

D

| — | parāda izmaksas pirms nodokļiem (kD), kas vienādas ar SOWAER parāda vidējām svērtajām izmaksām pirms nodokļiem 2002. gadā, proti, no 4,9 % līdz 5,5 % apmērā, |
| --- | --- |

—

parāda izmaksas pirms nodokļiem (kD), kas vienādas ar SOWAER parāda vidējām svērtajām izmaksām pirms nodokļiem 2002. gadā, proti, no 4,9 % līdz 5,5 % apmērā,

D

SOWAER

| — | riska prēmija (Δk) 5,64 % (170) apmērā, |
| --- | --- |

—

riska prēmija (Δk) 5,64 % (170) apmērā,

170

| — | beta koeficients no 0,91 līdz 1,25 (170), |
| --- | --- |

—

beta koeficients no 0,91 līdz 1,25 (170),

170

| — | attiecībā uz pašu kapitāla izmaksām – bez riska izvietotā kapitāla izmaksas pirms nodokļiem (rf) no 4,3 % līdz 4,7 % (171) apmērā, |
| --- | --- |

—

attiecībā uz pašu kapitāla izmaksām – bez riska izvietotā kapitāla izmaksas pirms nodokļiem (rf) no 4,3 % līdz 4,7 % (171) apmērā,

f

171

| — | nodokļu likme (t) 33,99 % apmērā. |
| --- | --- |

—

nodokļu likme (t) 33,99 % apmērā.

Pamatojoties uz šiem datiem un pieņēmumiem, Komisija var aprēķināt kapitāla vidējās svērtās izmaksas (C), izmantojot šādu klasisku formulu:

C = (1 – rD) × kE + rD × kD,

D

E

D

D

kur kapitāla izmaksas (kE) ir iegūtas, izmantojot finanšu aktīvu novērtēšanas modeli (MEDAF) saskaņā ar formulu:

E

MEDAF

kE = rf + β × Δk

E

f

Pamatojoties uz šo formulu un iepriekšējiem pieņēmumiem, Komisija uzskata, ka diskonta likme 9,5 % apmērā ir pamatota likme.

| (454) | Ņemot vērā ieguldījumus par laikposmu no 2003. līdz 2007. gadam un ieņēmumus, kas plānoti kā galīgā vērtība 2015. gadā, neto pašreizējās vērtības aprēķināšana, pamatojoties uz vidējām svērtajām kapitāla izmaksām 9,5 % apmērā, ļauj iegūt vērtību EUR – 19,81 miljons. Tāpēc 2003. gada ieguldījumu lēmums, tāpat kā 2002. gada lēmums, neatbilst kritērijam par uzņēmēju tirgus ekonomikas apstākļos. |
| --- | --- |

(454)

Ņemot vērā ieguldījumus par laikposmu no 2003. līdz 2007. gadam un ieņēmumus, kas plānoti kā galīgā vērtība 2015. gadā, neto pašreizējās vērtības aprēķināšana, pamatojoties uz vidējām svērtajām kapitāla izmaksām 9,5 % apmērā, ļauj iegūt vērtību EUR – 19,81 miljons. Tāpēc 2003. gada ieguldījumu lēmums, tāpat kā 2002. gada lēmums, neatbilst kritērijam par uzņēmēju tirgus ekonomikas apstākļos.

2.   Selektivitāte

| (455) | Komisija norāda, ka šis pasākums tika piešķirts vienīgi BSCA. Tāpēc Komisija secina, ka šis pasākums rada selektīvas priekšrocības BSCA. |
| --- | --- |

(455)

Komisija norāda, ka šis pasākums tika piešķirts vienīgi BSCA. Tāpēc Komisija secina, ka šis pasākums rada selektīvas priekšrocības BSCA.

BSCA

BSCA

iii)   2006. gada nolīgumi

| (456) | 2006. gada nolīgumi:






  — | mainīja to pakalpojumu apjomu, par kuriem BSCA saņēma reģiona subsīdiju, un ieviesa šīs subsīdijas ierobežojumu, |
| --- | --- | --- |

(456)

2006. gada nolīgumi:

—

mainīja to pakalpojumu apjomu, par kuriem BSCA saņēma reģiona subsīdiju, un ieviesa šīs subsīdijas ierobežojumu,

BSCA

| — | mainīja koncesijas maksas mainīgās summas aprēķināšanas kārtību, vienlaikus saglabājot ierobežojumu tādā līmenī, kāds noteikts ar 2002. gada SOWAER un BSCA nolīgumu. |
| --- | --- |

—

mainīja koncesijas maksas mainīgās summas aprēķināšanas kārtību, vienlaikus saglabājot ierobežojumu tādā līmenī, kāds noteikts ar 2002. gada SOWAER un BSCA nolīgumu.

SOWAER

BSCA

| (457) | Attiecībā uz 2006. gada pasākumu plānotajām izmaksām, ieviešot ierobežojumu reģiona subsīdijai, 2006. gada pasākumi – arī no ex ante viedokļa – ļāva ierobežot subsīdijas palielināšanos un tādējādi samazināt reģiona–SOWAER kopuma izmaksas, salīdzinot ar iepriekšējo situāciju. |
| --- | --- |

(457)

Attiecībā uz 2006. gada pasākumu plānotajām izmaksām, ieviešot ierobežojumu reģiona subsīdijai, 2006. gada pasākumi – arī no ex ante viedokļa – ļāva ierobežot subsīdijas palielināšanos un tādējādi samazināt reģiona–SOWAER kopuma izmaksas, salīdzinot ar iepriekšējo situāciju.

ex ante

SOWAER

| (458) | Attiecībā uz 2006. gada pasākumu plānotajiem ieņēmumiem jākonstatē, ka, kā apgalvo Beļģija, tika nolemts mainīt kārtību, kādā aprēķina koncesijas maksas mainīgo summu, tādā veidā, lai lidostu apsaimniekošanas sabiedrības (tostarp BSCA), kas vēlas iegūt tiesības noteikt lidostas maksas līmeni, nevarētu samazināt atlīdzību, kas jāizmaksā SOWAER (minētā atlīdzība līdz tam bija atkarīga no lidostas maksas). Beļģija norāda, ka SOWAER un BSCA vēlējās, lai 2006. gada nolīgumi nemaina finansiālo līdzsvaru, kas noteikts 2002. gada nolīgumos. Minēto iemeslu dēļ:






  — | pasākumu ierobežojums netika mainīts, |
| --- | --- | --- |

(458)

Attiecībā uz 2006. gada pasākumu plānotajiem ieņēmumiem jākonstatē, ka, kā apgalvo Beļģija, tika nolemts mainīt kārtību, kādā aprēķina koncesijas maksas mainīgo summu, tādā veidā, lai lidostu apsaimniekošanas sabiedrības (tostarp BSCA), kas vēlas iegūt tiesības noteikt lidostas maksas līmeni, nevarētu samazināt atlīdzību, kas jāizmaksā SOWAER (minētā atlīdzība līdz tam bija atkarīga no lidostas maksas). Beļģija norāda, ka SOWAER un BSCA vēlējās, lai 2006. gada nolīgumi nemaina finansiālo līdzsvaru, kas noteikts 2002. gada nolīgumos. Minēto iemeslu dēļ:

BSCA

SOWAER

SOWAER

BSCA

—

pasākumu ierobežojums netika mainīts,

| — | tika ieviesta drošības klauzula, kas paredzēja, ka “ārkārtas apstākļos vai gadījumā, ja mainās tiesiskais regulējums (...), kas nav atkarīgs no pušu gribas un var būtiski izmainīt nolīguma saturu, kaitējot vienai pusei (...), puses meklē taisnīgu risinājumu, kā grozīt nolīgumu tā, lai atjaunotu savstarpējo pakalpojumu līdzsvaru, vienlaikus ievērojot attiecīgās pušu intereses un saskaņojot ar Valonijas reģionu”. |
| --- | --- |

—

tika ieviesta drošības klauzula, kas paredzēja, ka “ārkārtas apstākļos vai gadījumā, ja mainās tiesiskais regulējums (...), kas nav atkarīgs no pušu gribas un var būtiski izmainīt nolīguma saturu, kaitējot vienai pusei (...), puses meklē taisnīgu risinājumu, kā grozīt nolīgumu tā, lai atjaunotu savstarpējo pakalpojumu līdzsvaru, vienlaikus ievērojot attiecīgās pušu intereses un saskaņojot ar Valonijas reģionu”.

| (459) | Komisija uzskata, ka būtībā SOWAER rīkojās pareizi, apspriežot ar BSCA izmaiņas kārtībā, kādā aprēķina koncesijas maksas mainīgo summu, lai BSCA nevarētu mainīt koncesijas maksas mainīgās summas lielumu, samazinot lidostas maksu (172). Turklāt Komisija konstatē, ka, tā kā nebija kravas pārvadājumu, ierobežojums, kas tika ieviests ar 2006. gada pasākumiem, paredzēja sasniegt 637 689 pasažierus 2006. gadā un 1 737 378 pasažierus 2007. gadā, lai gan Šarleruā lidosta jau 2006. gadā bija sasniegusi 2 170 000 pasažierus. Tādējādi koncesijas maksas mainīgās summas ierobežojuma saglabāšanai nemainītā līmenī bija jānodrošina SOWAER ieņēmumu līmeņa saglabāšana. Ārkārtas apstākļos, ja samazinātos koncesijas maksas mainīgā summa, SOWAER varēja atsākt sarunas ar BSCA, lai meklētu iespēju veikt grozījumus, kas atjaunotu savstarpējo pakalpojumu līdzsvaru. Tādējādi 2006. gada pasākumiem nebija a priori jāsamazina reģiona–SOWAER kopuma ieņēmumi. |
| --- | --- |

(459)

Komisija uzskata, ka būtībā SOWAER rīkojās pareizi, apspriežot ar BSCA izmaiņas kārtībā, kādā aprēķina koncesijas maksas mainīgo summu, lai BSCA nevarētu mainīt koncesijas maksas mainīgās summas lielumu, samazinot lidostas maksu (172). Turklāt Komisija konstatē, ka, tā kā nebija kravas pārvadājumu, ierobežojums, kas tika ieviests ar 2006. gada pasākumiem, paredzēja sasniegt 637 689 pasažierus 2006. gadā un 1 737 378 pasažierus 2007. gadā, lai gan Šarleruā lidosta jau 2006. gadā bija sasniegusi 2 170 000 pasažierus. Tādējādi koncesijas maksas mainīgās summas ierobežojuma saglabāšanai nemainītā līmenī bija jānodrošina SOWAER ieņēmumu līmeņa saglabāšana. Ārkārtas apstākļos, ja samazinātos koncesijas maksas mainīgā summa, SOWAER varēja atsākt sarunas ar BSCA, lai meklētu iespēju veikt grozījumus, kas atjaunotu savstarpējo pakalpojumu līdzsvaru. Tādējādi 2006. gada pasākumiem nebija a priori jāsamazina reģiona–SOWAER kopuma ieņēmumi.

SOWAER

BSCA

BSCA

172

SOWAER

SOWAER

BSCA

a priori

SOWAER

| (460) | Tādējādi 2006. gada pasākumiem bija a priori jānodrošina reģiona–SOWAER kopuma izmaksu ierobežošana (sal. ar 457. apsvērumu), vienlaikus saglabājot ieņēmumus (sal. ar 459. apsvērumu). Komisija no tā secina, ka šie pasākumi atbilst principam par uzņēmēju tirgus ekonomikas apstākļos. Attiecīgi tie nav uzskatāmi par valsts atbalstu. Tāpēc šis pasākums tiek izslēgts no turpmākās analīzes. |
| --- | --- |

(460)

Tādējādi 2006. gada pasākumiem bija a priori jānodrošina reģiona–SOWAER kopuma izmaksu ierobežošana (sal. ar 457. apsvērumu), vienlaikus saglabājot ieņēmumus (sal. ar 459. apsvērumu). Komisija no tā secina, ka šie pasākumi atbilst principam par uzņēmēju tirgus ekonomikas apstākļos. Attiecīgi tie nav uzskatāmi par valsts atbalstu. Tāpēc šis pasākums tiek izslēgts no turpmākās analīzes.

a priori

SOWAER

iv)   Reģiona un BSCA nolīguma 2008. gada grozījums

BSCA

| (461) | Reģiona un BSCA nolīguma 2008. gada 15. janvāra grozījums ieviesa reģiona pienākumu segt izmaksas, ko rada jaunie saimnieciska rakstura pakalpojumi (gaisa kuģu izvietošana utt.), piešķirot subsīdiju vairākiem pakalpojumiem, kas saistīti ar lidostas darbību. Iepriekš šo darbību izmaksas tieši sedza reģions. |
| --- | --- |

(461)

Reģiona un BSCA nolīguma 2008. gada 15. janvāra grozījums ieviesa reģiona pienākumu segt izmaksas, ko rada jaunie saimnieciska rakstura pakalpojumi (gaisa kuģu izvietošana utt.), piešķirot subsīdiju vairākiem pakalpojumiem, kas saistīti ar lidostas darbību. Iepriekš šo darbību izmaksas tieši sedza reģions.

BSCA

| (462) | Kā apgalvo Beļģija, reģiona–SOWAER kopums bija ieinteresēts deleģēt savus pienākumus, pat ja būtu jāapmaksā ar tiem saistītās izmaksas, jo varēja paredzēt, ka šīs izmaksas samazināsies, ja šos pakalpojumus sniegs BSCA, nevis tiešā veidā pats reģions. |
| --- | --- |

(462)

Kā apgalvo Beļģija, reģiona–SOWAER kopums bija ieinteresēts deleģēt savus pienākumus, pat ja būtu jāapmaksā ar tiem saistītās izmaksas, jo varēja paredzēt, ka šīs izmaksas samazināsies, ja šos pakalpojumus sniegs BSCA, nevis tiešā veidā pats reģions.

SOWAER

BSCA

| (463) | Pamatojot savu nostāju, Beļģija citē paskaidrojuma rakstu dekrēta projektam (173), ar ko BSCA atbildībā nodod apsardzes un drošības uzdevumus, kā arī Valonijas parlamenta 2007. gada 6. decembra ziņojumu par minēto dekrētu. |
| --- | --- |

(463)

Pamatojot savu nostāju, Beļģija citē paskaidrojuma rakstu dekrēta projektam (173), ar ko BSCA atbildībā nodod apsardzes un drošības uzdevumus, kā arī Valonijas parlamenta 2007. gada 6. decembra ziņojumu par minēto dekrētu.

173

BSCA

| (464) | Minētā dekrēta projekta paskaidrojuma rakstā ir izvirzīti mērķi uzticēt apsardzes un drošības pienākumus Valonijas lidostu apsaimniekošanas sabiedrībām, proti, lai:






  — | nodrošinātu apjomradītus ietaupījumus, |
| --- | --- | --- |

(464)

Minētā dekrēta projekta paskaidrojuma rakstā ir izvirzīti mērķi uzticēt apsardzes un drošības pienākumus Valonijas lidostu apsaimniekošanas sabiedrībām, proti, lai:

—

nodrošinātu apjomradītus ietaupījumus,

| — | padarītu rentablus reģiona piešķirtos ieguldījumus, |
| --- | --- |

—

padarītu rentablus reģiona piešķirtos ieguldījumus,

| — | nodotu apsaimniekošanas sabiedrībām atbildību par darbības uzdevumu izpildes vadību un finansēšanu, |
| --- | --- |

—

nodotu apsaimniekošanas sabiedrībām atbildību par darbības uzdevumu izpildes vadību un finansēšanu,

| — | fiskāli optimizētu pakalpojumus, ko sniedz minētie meitasuzņēmumi. |
| --- | --- |

—

fiskāli optimizētu pakalpojumus, ko sniedz minētie meitasuzņēmumi.

| (465) | Attiecībā uz pēdējo punktu Beļģija precizē, ka tas nozīmē atgūt PVN par apakšuzņēmēja BSCA-Security sniegtajiem pakalpojumiem (pildot apsardzes uzdevumus), kurus reģions nevar atgūt, bet BSCA var. |
| --- | --- |

(465)

Attiecībā uz pēdējo punktu Beļģija precizē, ka tas nozīmē atgūt PVN par apakšuzņēmēja BSCA-Security sniegtajiem pakalpojumiem (pildot apsardzes uzdevumus), kurus reģions nevar atgūt, bet BSCA var.

BSCA-Security

BSCA

| (466) | Beļģija citē arī Valonijas parlamenta ziņojumu (174) par šo dekrēta projektu, kurā Valonijas reģiona mājokļu, transporta un teritoriālās attīstības ministrs norāda, ka:






  — | kopējie potenciālie ieguvumi (175) Valonijas budžetam, ko attiecībā uz 2015. gadu radīs vienota apsaimniekošana, ietilpst robežās no EUR 12 miljoniem (ja politika nemainīsies) līdz EUR 32 miljoniem (ja apakšuzņēmēju vietā darbā tiks pieņemti jauni aģenti), |
| --- | --- | --- |

(466)

Beļģija citē arī Valonijas parlamenta ziņojumu (174) par šo dekrēta projektu, kurā Valonijas reģiona mājokļu, transporta un teritoriālās attīstības ministrs norāda, ka:

174

—

kopējie potenciālie ieguvumi (175) Valonijas budžetam, ko attiecībā uz 2015. gadu radīs vienota apsaimniekošana, ietilpst robežās no EUR 12 miljoniem (ja politika nemainīsies) līdz EUR 32 miljoniem (ja apakšuzņēmēju vietā darbā tiks pieņemti jauni aģenti),

175

| — | attiecībā uz PVN jaunās struktūras nodrošinās PVN atgūšanu (proti, 21 % no EUR 7 miljoniem katru gadu). |
| --- | --- |

—

attiecībā uz PVN jaunās struktūras nodrošinās PVN atgūšanu (proti, 21 % no EUR 7 miljoniem katru gadu).

| (467) | Visbeidzot, kā apgalvo Beļģija, pakalpojumi, kas saistīti ar kontroles pasākumiem apsardzes jomā, daudzējādā ziņā atšķiras dažādos diennakts laikos un sezonās atkarībā no pasažieru skaita, kas ierodas lidostā. Kad šos pienākumus pildīja reģions, tā uzdevumos ietilpa nodrošināt nepārtrauktu klātbūtni, arī tad, kad aktivitāte bija maza, jo, kā apgalvo Beļģija, reģionam šajā jomā bija jāievēro civildienesta noteikumi. Turpretī BSCA un tās apakšuzņēmēja BSCA-Security darbinieku darbalaiks bija modulārs atkarībā no lidostas darbības. |
| --- | --- |

(467)

Visbeidzot, kā apgalvo Beļģija, pakalpojumi, kas saistīti ar kontroles pasākumiem apsardzes jomā, daudzējādā ziņā atšķiras dažādos diennakts laikos un sezonās atkarībā no pasažieru skaita, kas ierodas lidostā. Kad šos pienākumus pildīja reģions, tā uzdevumos ietilpa nodrošināt nepārtrauktu klātbūtni, arī tad, kad aktivitāte bija maza, jo, kā apgalvo Beļģija, reģionam šajā jomā bija jāievēro civildienesta noteikumi. Turpretī BSCA un tās apakšuzņēmēja BSCA-Security darbinieku darbalaiks bija modulārs atkarībā no lidostas darbības.

BSCA

BSCA-Security

| (468) | Komisija uzskata, ka saprātīgs uzņēmējs tirgus ekonomikas apstākļos faktiski būtu varējis prasīt BSCA atbrīvot viņu no šīm darbībām, kompensējot radītās izmaksas (nevis turpināt pašam īstenot šīs darbības), ja varēja sagaidīt minēto izmaksu samazināšanos. Beļģijas iesniegtā informācija ir pietiekama, lai varētu pierādīt, ka šādu pasākuma izmaksu samazināšanos varēja sagaidīt. Komisija no tā secina, ka šis pasākums atbilst kritērijam par privātu uzņēmēju tirgus ekonomikas apstākļos, tāpēc tas nav valsts atbalsts. Tāpēc šis pasākums tiek izslēgts no turpmākās analīzes. |
| --- | --- |

(468)

Komisija uzskata, ka saprātīgs uzņēmējs tirgus ekonomikas apstākļos faktiski būtu varējis prasīt BSCA atbrīvot viņu no šīm darbībām, kompensējot radītās izmaksas (nevis turpināt pašam īstenot šīs darbības), ja varēja sagaidīt minēto izmaksu samazināšanos. Beļģijas iesniegtā informācija ir pietiekama, lai varētu pierādīt, ka šādu pasākuma izmaksu samazināšanos varēja sagaidīt. Komisija no tā secina, ka šis pasākums atbilst kritērijam par privātu uzņēmēju tirgus ekonomikas apstākļos, tāpēc tas nav valsts atbalsts. Tāpēc šis pasākums tiek izslēgts no turpmākās analīzes.

BSCA

b)   Kritērija par uzņēmēju tirgus ekonomikas apstākļos piemērošana kapitāla palielinājumam, kuru SOWAER parakstīja 2002. gada decembrī

SOWAER

| (469) | SOWAER2002. gada 3. decembrī piešķīra summu EUR 3 808 660 apmērā, lai iegādātos 6 143 BSCA akcijas, proti, 49,23 % no BSCA kapitāla, par cenu EUR 620 par vienu akciju. |
| --- | --- |

(469)

SOWAER2002. gada 3. decembrī piešķīra summu EUR 3 808 660 apmērā, lai iegādātos 6 143 BSCA akcijas, proti, 49,23 % no BSCA kapitāla, par cenu EUR 620 par vienu akciju.

SOWAER

BSCA

BSCA

| (470) | Analizējot 2002. gada uzņēmējdarbības plānu, konsultants Deloitte & Touche apgalvo, ka reģions–SOWAER rīkojās kā saprātīgs ieguldītājs, jo līdzekļiem, kas tika ieguldīti BSCA, bija jānodrošina atdeve no ieguldījuma 27 % apmērā, ņemot vērā BSCA gaidāmos rezultātus par 2001.–2010. gadu (176). |
| --- | --- |

(470)

Analizējot 2002. gada uzņēmējdarbības plānu, konsultants Deloitte & Touche apgalvo, ka reģions–SOWAER rīkojās kā saprātīgs ieguldītājs, jo līdzekļiem, kas tika ieguldīti BSCA, bija jānodrošina atdeve no ieguldījuma 27 % apmērā, ņemot vērā BSCA gaidāmos rezultātus par 2001.–2010. gadu (176).

Deloitte & Touche

SOWAER

BSCA

BSCA

176

| (471) | Kā Komisija aprēķināja, pamatojoties uz 2001. gada BSCA uzņēmējdarbības plānu, BSCA neto pašreizējā vērtība pēc kapitāla iepludināšanas sasniedza EUR 65,6 miljonus. Ņemot vērā kopējo akciju skaitu pēc kapitāla iepludināšanas, šī neto pašreizējā vērtība atbilst vienas akcijas vērtībai EUR 5 287 apmērā, un tas ir kopumā vairāk nekā samaksātā cena, proti, EUR 620 par vienu akciju. |
| --- | --- |

(471)

Kā Komisija aprēķināja, pamatojoties uz 2001. gada BSCA uzņēmējdarbības plānu, BSCA neto pašreizējā vērtība pēc kapitāla iepludināšanas sasniedza EUR 65,6 miljonus. Ņemot vērā kopējo akciju skaitu pēc kapitāla iepludināšanas, šī neto pašreizējā vērtība atbilst vienas akcijas vērtībai EUR 5 287 apmērā, un tas ir kopumā vairāk nekā samaksātā cena, proti, EUR 620 par vienu akciju.

BSCA

BSCA

| (472) | Tādējādi šie apstākļi liek secināt, ka kapitāla palielinājums, kuru SOWAER parakstīja 2002. gada decembrī, atbilst principam par privātu uzņēmēju tirgus ekonomikas apstākļos. Tomēr Komisija neuzskata, ka var izslēgt iespēju, ka šāda kapitāla palielināšana radīja ekonomiskas priekšrocības BSCA. Būtībā Komisija konstatē, ka šī kapitāla palielināšana tika īstenota drīz vien pēc 2002. gada nolīgumu piešķiršanas un turklāt BSCA zaudējumi, kuru dēļ bija nepieciešama kapitāla iepludināšana, bija saistīti ar sistēmas vispārīgo stāvokli, ko noteica 2002. gada nolīgumi. Tādējādi šie nolīgumi radīja priekšrocības BSCA. Līdz ar to Komisija neizslēdz, ka 2002. gada kapitāla iepludināšana arī varēja radīt ekonomiskas priekšrocības BSCA. Ja šādas priekšrocības bija, tās tika piešķirtas tikai BSCA, tāpēc ir selektīvas. |
| --- | --- |

(472)

Tādējādi šie apstākļi liek secināt, ka kapitāla palielinājums, kuru SOWAER parakstīja 2002. gada decembrī, atbilst principam par privātu uzņēmēju tirgus ekonomikas apstākļos. Tomēr Komisija neuzskata, ka var izslēgt iespēju, ka šāda kapitāla palielināšana radīja ekonomiskas priekšrocības BSCA. Būtībā Komisija konstatē, ka šī kapitāla palielināšana tika īstenota drīz vien pēc 2002. gada nolīgumu piešķiršanas un turklāt BSCA zaudējumi, kuru dēļ bija nepieciešama kapitāla iepludināšana, bija saistīti ar sistēmas vispārīgo stāvokli, ko noteica 2002. gada nolīgumi. Tādējādi šie nolīgumi radīja priekšrocības BSCA. Līdz ar to Komisija neizslēdz, ka 2002. gada kapitāla iepludināšana arī varēja radīt ekonomiskas priekšrocības BSCA. Ja šādas priekšrocības bija, tās tika piešķirtas tikai BSCA, tāpēc ir selektīvas.

SOWAER

BSCA

BSCA

BSCA

BSCA

BSCA

6.1.3.   Valsts līdzekļu izmantošana un pasākumu attiecināmība uz valsti

Valsts līdzekļu izmantošana un pasākumu attiecināmība uz valsti

| (473) | Šajā iedaļā Komisija pārbauda, vai 2002. gada nolīgumi, 2002. gada kapitāla palielinājums un 2003. gada ieguldījumu lēmums ir pasākumi, kas piešķirti no valsts līdzekļiem. Šim nolūkam Komisija noteiks: i) vai reģiona un SOWAER līdzekļi ir valsts līdzekļi; ii) vai SOWAER lēmumi par šiem pasākumiem ir attiecināmi uz valsts varas iestādēm. |
| --- | --- |

(473)

Šajā iedaļā Komisija pārbauda, vai 2002. gada nolīgumi, 2002. gada kapitāla palielinājums un 2003. gada ieguldījumu lēmums ir pasākumi, kas piešķirti no valsts līdzekļiem. Šim nolūkam Komisija noteiks: i) vai reģiona un SOWAER līdzekļi ir valsts līdzekļi; ii) vai SOWAER lēmumi par šiem pasākumiem ir attiecināmi uz valsts varas iestādēm.

SOWAER

SOWAER

6.1.3.1.   
  Valsts līdzekļi

Valsts līdzekļi

| (474) | Līdzekļi, kas atrodas Valonijas reģiona kā pašvaldības rīcībā (177), ir valsts līdzekļi. |
| --- | --- |

(474)

Līdzekļi, kas atrodas Valonijas reģiona kā pašvaldības rīcībā (177), ir valsts līdzekļi.

177

| (475) | SOWAER par 100 % pieder reģionam un atrodas tā ekskluzīvā kontrolē, tāpēc līdzekļi, kas ir tās rīcībā, lai nodrošinātu reģiona tai uzticēto uzdevumu izpildi, ir valsts līdzekļi. |
| --- | --- |

(475)

SOWAER par 100 % pieder reģionam un atrodas tā ekskluzīvā kontrolē, tāpēc līdzekļi, kas ir tās rīcībā, lai nodrošinātu reģiona tai uzticēto uzdevumu izpildi, ir valsts līdzekļi.

SOWAER

| (476) | Tādējādi pasākumi, kas piešķirti BSCA, tika piešķirti no valsts līdzekļiem. |
| --- | --- |

(476)

Tādējādi pasākumi, kas piešķirti BSCA, tika piešķirti no valsts līdzekļiem.

BSCA

6.1.3.2.   
  Pasākumu attiecināmība uz valsti

Pasākumu attiecināmība uz valsti

| (477) | Tā kā Valonijas reģions ir pašvaldība (178), lēmumi, kurus tas pieņem, ir attiecināmi uz valsti. |
| --- | --- |

(477)

Tā kā Valonijas reģions ir pašvaldība (178), lēmumi, kurus tas pieņem, ir attiecināmi uz valsti.

178

| (478) | Attiecībā uz SOWAER pieņemtajiem lēmumiem Komisija uzskata, ka, pamatojoties jo īpaši uz spriedumu lietā Stardust (179), šo lēmumu attiecināmību var noteikt, analizējot šādus aspektus:






  a) | Vispārīgie aspekti






  — | kā norādīts 2002. gada SOWAER un BSCA nolīguma apsvērumā, SOWAER ir “specializēts uzņēmums, kas pilda deleģētus uzdevumus Valonijas reģiona vārdā”, |
| --- | --- | --- | --- |

(478)

Attiecībā uz SOWAER pieņemtajiem lēmumiem Komisija uzskata, ka, pamatojoties jo īpaši uz spriedumu lietā Stardust (179), šo lēmumu attiecināmību var noteikt, analizējot šādus aspektus:

SOWAER

Stardust

179

a)

Vispārīgie aspekti

—

kā norādīts 2002. gada SOWAER un BSCA nolīguma apsvērumā, SOWAER ir “specializēts uzņēmums, kas pilda deleģētus uzdevumus Valonijas reģiona vārdā”,

SOWAER

BSCA

SOWAER

| — | SOWAER par 100 % pieder Valonijas reģionam un atrodas tā ekskluzīvā kontrolē, |
| --- | --- |

—

SOWAER par 100 % pieder Valonijas reģionam un atrodas tā ekskluzīvā kontrolē,

SOWAER

| — | uzņēmuma valde sastāv vienīgi no reģiona pārstāvjiem, |
| --- | --- |

—

uzņēmuma valde sastāv vienīgi no reģiona pārstāvjiem,

| — | reģions jo īpaši ir uzdevis SOWAER, darbojoties reģiona vārdā un kontrolē, īstenot ieguldījumu programmas, kuras apstiprinājusi Valonijas valdība, |
| --- | --- |

—

reģions jo īpaši ir uzdevis SOWAER, darbojoties reģiona vārdā un kontrolē, īstenot ieguldījumu programmas, kuras apstiprinājusi Valonijas valdība,

SOWAER

| — | kā norāda Beļģija (180), Valonijas valdība kā SOWAER 100 % akcionārs apstiprina ieguldījumu programmu un uzrauga tās īstenošanu, |
| --- | --- |

—

kā norāda Beļģija (180), Valonijas valdība kā SOWAER 100 % akcionārs apstiprina ieguldījumu programmu un uzrauga tās īstenošanu,

180

SOWAER

| — | SOWAER Valonijas reģiona vārdā pārvalda finanšu daļas lidostu apsaimniekošanas sabiedrībās (tostarp BSCA), lai nodrošinātu valsts līdzdalību šajās apsaimniekošanas sabiedrībās un to stratēģijas atbilstību Valonijas valdības pieņemtajām nostādnēm. |
| --- | --- |

—

SOWAER Valonijas reģiona vārdā pārvalda finanšu daļas lidostu apsaimniekošanas sabiedrībās (tostarp BSCA), lai nodrošinātu valsts līdzdalību šajās apsaimniekošanas sabiedrībās un to stratēģijas atbilstību Valonijas valdības pieņemtajām nostādnēm.

SOWAER

BSCA

| b) | Aspekti, kas attiecas uz analizējamajiem pasākumiem |
| --- | --- |

b)

Aspekti, kas attiecas uz analizējamajiem pasākumiem

i)   2002. gada SOWAER un BSCA nolīgums

SOWAER

BSCA

| (479) | Valonijas valdība ar 2001. gada 23. maija lēmumu apstiprināja SOWAER finanšu plānu. Šajā finanšu plānā ir iekļauta ieguldījumu programma Šarleruā lidostai. Minētā programma ir pievienota pielikumā 2002. gada SOWAER un BSCA nolīgumam. |
| --- | --- |

(479)

Valonijas valdība ar 2001. gada 23. maija lēmumu apstiprināja SOWAER finanšu plānu. Šajā finanšu plānā ir iekļauta ieguldījumu programma Šarleruā lidostai. Minētā programma ir pievienota pielikumā 2002. gada SOWAER un BSCA nolīgumam.

SOWAER

SOWAER

BSCA

| (480) | Attiecībā uz tās maksas summu, kura joprojām jāsedz BSCA par infrastruktūras pieejamību un vairāku pakalpojumu apmaksu, šī summa ir atkarīga no reģiona BSCA izmaksātās subsīdijas, kas sedz standarta maksu. |
| --- | --- |

(480)

Attiecībā uz tās maksas summu, kura joprojām jāsedz BSCA par infrastruktūras pieejamību un vairāku pakalpojumu apmaksu, šī summa ir atkarīga no reģiona BSCA izmaksātās subsīdijas, kas sedz standarta maksu.

BSCA

BSCA

ii)   2003. gada ieguldījumu lēmums

| (481) | Ar 2003. gada 3. aprīļa lēmumu valdība pieņēma 2003. gada ieguldījumu programmu. |
| --- | --- |

(481)

Ar 2003. gada 3. aprīļa lēmumu valdība pieņēma 2003. gada ieguldījumu programmu.

iii)   SOWAER 2002. gadā parakstītā kapitāla palielināšana

SOWAER

| (482) | Ar 2001. gada 23. maija lēmumu par SOWAER finanšu plānu reģions apstiprināja principu par pakāpenisku kapitāla iepludināšanu Valonijas lidostu apsaimniekošanas sabiedrībās (181). Minētajā datumā SOWAER finanšu plāns paredzēja “iegādāties kapitāldaļu BSCA par kopējo summu +/– BEF 60 miljonu apmērā (...) un pēc tam, sadalot to pa trim gadiem, trīs reizes pa 30 miljoniem (600 miljonu kapitālā SOWAER 25 % daļa būtu 150 miljoni)”, proti, kapitāla iepludināšanu EUR 3,718 miljonu apmērā sadalot pa trim gadiem. |
| --- | --- |

(482)

Ar 2001. gada 23. maija lēmumu par SOWAER finanšu plānu reģions apstiprināja principu par pakāpenisku kapitāla iepludināšanu Valonijas lidostu apsaimniekošanas sabiedrībās (181). Minētajā datumā SOWAER finanšu plāns paredzēja “iegādāties kapitāldaļu BSCA par kopējo summu +/– BEF 60 miljonu apmērā (...) un pēc tam, sadalot to pa trim gadiem, trīs reizes pa 30 miljoniem (600 miljonu kapitālā SOWAER 25 % daļa būtu 150 miljoni)”, proti, kapitāla iepludināšanu EUR 3,718 miljonu apmērā sadalot pa trim gadiem.

SOWAER

181

SOWAER

BSCA

SOWAER

| (483) | No iepriekš teiktā Komisija secina, ka 2002. gada nolīgumi, 2002. gada kapitāla palielinājums un 2003. gada lēmums par ieguldīšanu ir pasākumi, kas attiecināmi uz valsti. |
| --- | --- |

(483)

No iepriekš teiktā Komisija secina, ka 2002. gada nolīgumi, 2002. gada kapitāla palielinājums un 2003. gada lēmums par ieguldīšanu ir pasākumi, kas attiecināmi uz valsti.

6.1.4.   Konkurences izkropļojums un ietekme uz tirdzniecību

Konkurences izkropļojums un ietekme uz tirdzniecību

| (484) | BSCA kā Šarleruā lidostas apsaimniekotājs konkurē ar citu lidostu platformu apsaimniekotājiem, kas apkalpo to pašu apkalpošanas zonu. Komisija jo īpaši konstatē, ka lidosta Bruxelles-National atrodas 69 km attālumā, braucot pa autoceļu, Ljēžas lidosta – 78 km attālumā, lidosta Lille-Lesquin – 121 km attālumā, bet lidosta Maastricht-Aachen – 126 km attālumā (182). Šīs lidostas, kas konkurē ar Šarleruā, atrodas Beļģijā vai citās dalībvalstīs. |
| --- | --- |

(484)

BSCA kā Šarleruā lidostas apsaimniekotājs konkurē ar citu lidostu platformu apsaimniekotājiem, kas apkalpo to pašu apkalpošanas zonu. Komisija jo īpaši konstatē, ka lidosta Bruxelles-National atrodas 69 km attālumā, braucot pa autoceļu, Ljēžas lidosta – 78 km attālumā, lidosta Lille-Lesquin – 121 km attālumā, bet lidosta Maastricht-Aachen – 126 km attālumā (182). Šīs lidostas, kas konkurē ar Šarleruā, atrodas Beļģijā vai citās dalībvalstīs.

BSCA

Bruxelles-National

Lille-Lesquin

Maastricht-Aachen

182

| (485) | BSCA tīmekļa vietne apstiprina šādu Šarleruā lidostas starptautisko nozīmību – Šarleruā lidosta “atrodas 45 minūšu brauciena attālumā no Briseles centra, dienvidos no Nīderlandes, ziemeļrietumos no Francijas un Luksemburgas un rietumos no Vācijas, divu stundu brauciena attālumā no tādām lielām pilsētām kā Ķelne, Parīze un Amsterdama”; tās apkalpošanas zona “aptver piecus miljonus potenciālo pasažieru mazāk nekā stundas brauciena attālumā un vairāk nekā 15 miljonus mazāk nekā divu stundu brauciena attālumā” (183). |
| --- | --- |

(485)

BSCA tīmekļa vietne apstiprina šādu Šarleruā lidostas starptautisko nozīmību – Šarleruā lidosta “atrodas 45 minūšu brauciena attālumā no Briseles centra, dienvidos no Nīderlandes, ziemeļrietumos no Francijas un Luksemburgas un rietumos no Vācijas, divu stundu brauciena attālumā no tādām lielām pilsētām kā Ķelne, Parīze un Amsterdama”; tās apkalpošanas zona “aptver piecus miljonus potenciālo pasažieru mazāk nekā stundas brauciena attālumā un vairāk nekā 15 miljonus mazāk nekā divu stundu brauciena attālumā” (183).

BSCA

183

| (486) | Pasākumi par labu BSCA, ciktāl tie rada BSCA ekonomiskas priekšrocības, mudina aviosabiedrības un pasažierus izvēlēties Šarleruā lidostu – un tādējādi tās apsaimniekotāju BSCA –, nevis citas lidostas, kas apkalpo to pašu apkalpošanas zonu, tostarp lidostas citās dalībvalstīs. Tāpēc tie var apdraudēt konkurenci starp lidostu apsaimniekotājiem un ietekmēt tirdzniecību starp dalībvalstīm. |
| --- | --- |

(486)

Pasākumi par labu BSCA, ciktāl tie rada BSCA ekonomiskas priekšrocības, mudina aviosabiedrības un pasažierus izvēlēties Šarleruā lidostu – un tādējādi tās apsaimniekotāju BSCA –, nevis citas lidostas, kas apkalpo to pašu apkalpošanas zonu, tostarp lidostas citās dalībvalstīs. Tāpēc tie var apdraudēt konkurenci starp lidostu apsaimniekotājiem un ietekmēt tirdzniecību starp dalībvalstīm.

BSCA

BSCA

BSCA

6.1.5.   Secinājums par atbalsta BSCA esību

Secinājums par atbalsta BSCA esību

| (487) | Ņemot vērā iepriekš pausto, Komisija uzskata, ka 2002. gada nolīgumi un 2003. gada ieguldījumu lēmums ir valsts atbalsts, ko saņēma BSCA. Komisija neizslēdz iespēju, ka arī BSCA kapitāla palielinājums, kuru SOWAER parakstīja 2002. gadā, var būt valsts atbalsts, ko saņēma BSCA. |
| --- | --- |

(487)

Ņemot vērā iepriekš pausto, Komisija uzskata, ka 2002. gada nolīgumi un 2003. gada ieguldījumu lēmums ir valsts atbalsts, ko saņēma BSCA. Komisija neizslēdz iespēju, ka arī BSCA kapitāla palielinājums, kuru SOWAER parakstīja 2002. gadā, var būt valsts atbalsts, ko saņēma BSCA.

BSCA

BSCA

SOWAER

BSCA

6.2.   Valsts atbalsta Ryanair esība

Valsts atbalsta Ryanair

| (488) | Lai noteiktu, vai pasākumi par labu Ryanair ir valsts atbalsts, Komisija vispirms pārbaudīs, vai 2010. gada papildinājums ir attiecināms uz valsti (6.2.1. iedaļa), tad Komisija pārbaudīs, vai citi pasākumi par labu Ryanair radīja priekšrocības Ryanair (6.2.2. iedaļa). |
| --- | --- |

(488)

Lai noteiktu, vai pasākumi par labu Ryanair ir valsts atbalsts, Komisija vispirms pārbaudīs, vai 2010. gada papildinājums ir attiecināms uz valsti (6.2.1. iedaļa), tad Komisija pārbaudīs, vai citi pasākumi par labu Ryanair radīja priekšrocības Ryanair (6.2.2. iedaļa).

Ryanair

Ryanair

Ryanair

6.2.1.   2010. gada papildinājuma attiecināmība uz valsti

2010. gada papildinājuma attiecināmība uz valsti

| (489) | Šajā punktā Komisija pārbaudīs, vai 2010. gada papildinājuma noslēgšana ir attiecināma uz valsti. Kā Tiesa konstatēja spriedumā lietā Stardust (184): “Tikai ar faktu, ka uzņēmumu kontrolē valsts, nepietiek, lai šāda uzņēmuma pasākumus uzskatītu par attiecināmiem uz (...) valsti. Ir arī jāpārbauda, vai publiskas iestādes jāuzskata par jebkādā veidā iesaistītām šā pasākuma īstenošanā.” Tiesa spriedumā lietā Stardust arī norāda, ka “publiska uzņēmuma veikta pasākuma attiecināmību uz valsti var noteikt, pamatojoties uz rādītāju kopumu, kas izriet no konkrētās lietas apstākļiem un pasākuma veikšanas konteksta”. |
| --- | --- |

(489)

Šajā punktā Komisija pārbaudīs, vai 2010. gada papildinājuma noslēgšana ir attiecināma uz valsti. Kā Tiesa konstatēja spriedumā lietā Stardust (184): “Tikai ar faktu, ka uzņēmumu kontrolē valsts, nepietiek, lai šāda uzņēmuma pasākumus uzskatītu par attiecināmiem uz (...) valsti. Ir arī jāpārbauda, vai publiskas iestādes jāuzskata par jebkādā veidā iesaistītām šā pasākuma īstenošanā.” Tiesa spriedumā lietā Stardust arī norāda, ka “publiska uzņēmuma veikta pasākuma attiecināmību uz valsti var noteikt, pamatojoties uz rādītāju kopumu, kas izriet no konkrētās lietas apstākļiem un pasākuma veikšanas konteksta”.

Stardust

184

Stardust

a)   Par īpašumtiesībām uz kapitālu un balsīm, kas piesaistītas uzņēmuma emitētajām kapitāla daļām

| (490) | 2010. gada 6. decembrī, kad tika noslēgts 2010. gada papildinājums līgumam ar Ryanair, BSCA kapitāla turētāji bija šādi:






  — | 22,56 % turēja SOWAER – sabiedrība, kas pilnībā pieder reģionam un atrodas tā ekskluzīvā kontrolē, |
| --- | --- | --- |

(490)

2010. gada 6. decembrī, kad tika noslēgts 2010. gada papildinājums līgumam ar Ryanair, BSCA kapitāla turētāji bija šādi:

Ryanair

BSCA

—

22,56 % turēja SOWAER – sabiedrība, kas pilnībā pieder reģionam un atrodas tā ekskluzīvā kontrolē,

SOWAER

| — | 27,65 % turēja Sogepa (“Valonijas Vadības un līdzdalības sabiedrība”) – reģiona finanšu atzars, kas sniedz atbalstu uzņēmumiem, kuri tiek pārstrukturēti, un ir sabiedrība, kas pilnībā pieder reģionam un atrodas tā ekskluzīvā kontrolē, |
| --- | --- |

—

27,65 % turēja Sogepa (“Valonijas Vadības un līdzdalības sabiedrība”) – reģiona finanšu atzars, kas sniedz atbalstu uzņēmumiem, kuri tiek pārstrukturēti, un ir sabiedrība, kas pilnībā pieder reģionam un atrodas tā ekskluzīvā kontrolē,

Sogepa

| — | 19,16 % turēja Sambrivest – riska kapitāla sabiedrība, kas 50 % apmērā pieder reģionam un atrodas reģiona un privāto akcionāru kopīgā kontrolē (185), |
| --- | --- |

—

19,16 % turēja Sambrivest – riska kapitāla sabiedrība, kas 50 % apmērā pieder reģionam un atrodas reģiona un privāto akcionāru kopīgā kontrolē (185),

Sambrivest

185

| — | 2,32 % turēja Igretec (Intercommunale pour la Gestion et la Réalisation d'Etudes Techniques et Economiques – Starpkopienu uzņēmums tehnisku un ekonomisku pētījumu vadībai un īstenošanai), |
| --- | --- |

—

2,32 % turēja Igretec (Intercommunale pour la Gestion et la Réalisation d'Etudes Techniques et Economiques – Starpkopienu uzņēmums tehnisku un ekonomisku pētījumu vadībai un īstenošanai),

Igretec

Intercommunale pour la Gestion et la Réalisation d

Etudes Techniques et Economiques

| — | 27,65 % turēja Belgian Airport – pilnībā privāta sabiedrība, ko veido Itālijas grupa SAVE un Beļģijas sabiedrība Holding Communal SA. |
| --- | --- |

—

27,65 % turēja Belgian Airport – pilnībā privāta sabiedrība, ko veido Itālijas grupa SAVE un Beļģijas sabiedrība Holding Communal SA.

Belgian Airport

SAVE

Holding Communal SA

Tā kā SOWAER un Sogepa piederēja vairāk nekā puse BSCA akciju un tās pilnībā piederēja reģionam, valsts varas iestādes turēja lielāko daļu BSCA kapitāla un tām bija akcijām piesaistīto balsu vairākums.

SOWAER

Sogepa

BSCA

BSCA

b)   Par iespēju iecelt amatā vairāk nekā pusi vadības struktūras locekļu

| (491) | Laikā, kad tika noslēgts 2010. gada 6. decembra papildinājums, spēkā esošie BSCA statūti paredzēja (186):

  “
  BSCA valdes sastāvā ir ne vairāk kā 19 valdes locekļi:






  i) | 12 administratori, kas iecelti amatā pēc A kategorijas akcionāru priekšlikuma (187); |
| --- | --- | --- |

(491)

Laikā, kad tika noslēgts 2010. gada 6. decembra papildinājums, spēkā esošie BSCA statūti paredzēja (186):

BSCA

186

“
  BSCA valdes sastāvā ir ne vairāk kā 19 valdes locekļi:

BSCA

i)

12 administratori, kas iecelti amatā pēc A kategorijas akcionāru priekšlikuma (187);

187

| ii) | 4 administratori, kas iecelti amatā pēc C kategorijas akcionāru priekšlikuma (188); |
| --- | --- |

ii)

4 administratori, kas iecelti amatā pēc C kategorijas akcionāru priekšlikuma (188);

188

| iii) | 3 neatkarīgi administratori, no kuriem divus ieceļ amatā pēc A kategorijas akcionāru priekšlikuma, un viņu kandidatūras iepriekš apstiprina reģions, un viens neatkarīgs administrators, kuru ieceļ amatā pēc C kategorijas akcionāru priekšlikuma (...). |
| --- | --- |

iii)

3 neatkarīgi administratori, no kuriem divus ieceļ amatā pēc A kategorijas akcionāru priekšlikuma, un viņu kandidatūras iepriekš apstiprina reģions, un viens neatkarīgs administrators, kuru ieceļ amatā pēc C kategorijas akcionāru priekšlikuma (...).

Attiecībā uz 12 administratoriem, kuri minēti i) punktā, divas kandidatūras ierosina Sambrinvest, vienu Igretec un divas Sogepa (...).

Sambrinvest

Igretec

Sogepa

A kategorijas akcionāru ierosinātās kandidatūras vienmēr iepriekš saņem apstiprinājumu no Valonijas reģiona, izņemot tomēr tās, kuras ierosina Igretec, Sambrinvest un Sogepa.
  ”

Igretec, Sambrinvest

Sogepa.

| (492) | Tādējādi administratoru vairākumu (12 no 19) ieceļ amatā:






  — | vai nu ar reģiona apstiprinājumu (9 administratorus, no kuriem 7 ir A kategorijas un 2 neatkarīgi administratori), |
| --- | --- | --- |

(492)

Tādējādi administratoru vairākumu (12 no 19) ieceļ amatā:

—

vai nu ar reģiona apstiprinājumu (9 administratorus, no kuriem 7 ir A kategorijas un 2 neatkarīgi administratori),

| — | vai pēc tādu struktūru priekšlikuma, kas atrodas reģiona ekskluzīvā kontrolē (3 administratorus, kurus ieceļ amatā pēc Igretec un Sogepa priekšlikuma). |
| --- | --- |

—

vai pēc tādu struktūru priekšlikuma, kas atrodas reģiona ekskluzīvā kontrolē (3 administratorus, kurus ieceļ amatā pēc Igretec un Sogepa priekšlikuma).

Igretec

Sogepa

| (493) | Pat izslēdzot abus neatkarīgos administratorus, administratoru vairākumu (10) ieceļ amatā vai nu ar reģiona apstiprinājumu (7), vai pēc tādu struktūru priekšlikuma, kas atrodas reģiona ekskluzīvā kontrolē (3). |
| --- | --- |

(493)

Pat izslēdzot abus neatkarīgos administratorus, administratoru vairākumu (10) ieceļ amatā vai nu ar reģiona apstiprinājumu (7), vai pēc tādu struktūru priekšlikuma, kas atrodas reģiona ekskluzīvā kontrolē (3).

| (494) | Tādējādi brīdī, kad tika noslēgts 2010. gada papildinājums, bija izpildīti trīs kritēriji, kas izvirzīti Pārredzamības direktīvā. Tomēr šie kritēriji ļauj tikai pieņemt, ka valsts varas iestāžu ietekme bija dominējoša. Kā norādīts Pārredzamības direktīvas 2. pantā, jāpārbauda arī spēkā esošie noteikumi, lai noteiktu, vai valsts varas iestādēm bija dominējoša ietekme. |
| --- | --- |

(494)

Tādējādi brīdī, kad tika noslēgts 2010. gada papildinājums, bija izpildīti trīs kritēriji, kas izvirzīti Pārredzamības direktīvā. Tomēr šie kritēriji ļauj tikai pieņemt, ka valsts varas iestāžu ietekme bija dominējoša. Kā norādīts Pārredzamības direktīvas 2. pantā, jāpārbauda arī spēkā esošie noteikumi, lai noteiktu, vai valsts varas iestādēm bija dominējoša ietekme.

c)   Par spēkā esošajiem noteikumiem, lai noteiktu, vai valsts varas iestādēm bija dominējoša ietekme

| (495) | Akcionāru nolīguma, kas noslēgts 2009. gada jūnijā starp SOWAER, Sogepa, Sambrinvest un Igretec, no vienas puses, un Belgian Airports (Save), no otras puses, 4.2.3. punkts, kas atkārtots BSCA statūtu 16. punktā un bija spēkā laikā, kad tika noslēgts 2010. gada papildinājums, paredzēja, ka C kategorijas administratoriem, kuri iecelti amatā pēc Belgian Airports priekšlikuma, ir veto tiesības attiecībā uz vairākām lēmumu kategorijām:

  “(...) Lēmumus pieņem ar valdes locekļu balsu vienkāršu vairākumu, izņemot lēmumus, kas attiecas uz šādiem jautājumiem, kuriem nepieciešama arī visu C kategorijas administratoru piekrišana:






  i) | jebkuras izmaiņas uzņēmējdarbības plānā; |
| --- | --- | --- |

(495)

Akcionāru nolīguma, kas noslēgts 2009. gada jūnijā starp SOWAER, Sogepa, Sambrinvest un Igretec, no vienas puses, un Belgian Airports (Save), no otras puses, 4.2.3. punkts, kas atkārtots BSCA statūtu 16. punktā un bija spēkā laikā, kad tika noslēgts 2010. gada papildinājums, paredzēja, ka C kategorijas administratoriem, kuri iecelti amatā pēc Belgian Airports priekšlikuma, ir veto tiesības attiecībā uz vairākām lēmumu kategorijām:

SOWAER, Sogepa, Sambrinvest

Igretec

Belgian Airports

Save

BSCA

Belgian Airports

“(...) Lēmumus pieņem ar valdes locekļu balsu vienkāršu vairākumu, izņemot lēmumus, kas attiecas uz šādiem jautājumiem, kuriem nepieciešama arī visu C kategorijas administratoru piekrišana:

i)

jebkuras izmaiņas uzņēmējdarbības plānā;

| ii) | jaunu uzņēmējdarbības plānu pieņemšana, kad beidzas 2009.–2012. gada uzņēmējdarbības plāns, un visas izmaiņas tajos; |
| --- | --- |

ii)

jaunu uzņēmējdarbības plānu pieņemšana, kad beidzas 2009.–2012. gada uzņēmējdarbības plāns, un visas izmaiņas tajos;

| iii) | jebkuri lēmumi, kas atkāpjas no spēkā esošā uzņēmējdarbības plāna, oficiāli to neizmainot; |
| --- | --- |

iii)

jebkuri lēmumi, kas atkāpjas no spēkā esošā uzņēmējdarbības plāna, oficiāli to neizmainot;

| iv) | Sabiedrības gada budžeta pieņemšana (jo īpaši attiecībā uz attīstību, ieguldījumiem, projektiem, pētījumiem, aprīkojumu, netiešajām izmaksām un personāla izmaksām) un jebkuras izmaiņas tajā par summu, kas pārsniedz EUR 100 000; |
| --- | --- |

iv)

Sabiedrības gada budžeta pieņemšana (jo īpaši attiecībā uz attīstību, ieguldījumiem, projektiem, pētījumiem, aprīkojumu, netiešajām izmaksām un personāla izmaksām) un jebkuras izmaiņas tajā par summu, kas pārsniedz EUR 100 000;

| v) | priekšlikums ierosināt pilnsapulcē izmaiņas dividenžu politikā; |
| --- | --- |

v)

priekšlikums ierosināt pilnsapulcē izmaiņas dividenžu politikā;

| vi) | jebkura līguma vai nolīguma starp Sabiedrību un Valonijas reģionu vai jebkuru sabiedrību, ko šis reģions tieši vai netieši kontrolē, apstiprināšana; |
| --- | --- |

vi)

jebkura līguma vai nolīguma starp Sabiedrību un Valonijas reģionu vai jebkuru sabiedrību, ko šis reģions tieši vai netieši kontrolē, apstiprināšana;

| vii) | attiecības starp Sabiedrību un Ryanair; |
| --- | --- |

vii)

attiecības starp Sabiedrību un Ryanair;

Ryanair

| viii) | deleģēta administratora iecelšana amatā un atsaukšana; |
| --- | --- |

viii)

deleģēta administratora iecelšana amatā un atsaukšana;

| ix) | jebkurš Sabiedrības lēmums par faktiem, kas minēti sūdzībā, kuru Belgian Airports iesniedz SOWAER saskaņā ar nolīgumu par akciju nodošanu; |
| --- | --- |

ix)

jebkurš Sabiedrības lēmums par faktiem, kas minēti sūdzībā, kuru Belgian Airports iesniedz SOWAER saskaņā ar nolīgumu par akciju nodošanu;

Belgian Airports

SOWAER

| x) | jebkurš lēmums par attiecībām starp BSCA un BSCA-Security apsardzes (drošības) jomā; un |
| --- | --- |

x)

jebkurš lēmums par attiecībām starp BSCA un BSCA-Security apsardzes (drošības) jomā; un

BSCA

BSCA-Security

| xi) | (...) jebkura kopuzņēmuma izveide, izmaiņas tā noteikumos, darbības izbeigšana vai likvidēšana un cita stratēģiskā sadarbība, kas neattiecas uz Save vai ar to saistīto sabiedrību akcionāriem.” |
| --- | --- |

xi)

(...) jebkura kopuzņēmuma izveide, izmaiņas tā noteikumos, darbības izbeigšana vai likvidēšana un cita stratēģiskā sadarbība, kas neattiecas uz Save vai ar to saistīto sabiedrību akcionāriem.”

Save

| (496) | Komisija secina, ka laikā, kad tika noslēgts 2010. gada papildinājums, nevienu svarīgu lēmumu par BSCA lietu pārvaldību nevarēja pieņemt bez Belgian Airports piekrišanas. Tādējādi BSCA bija privāto un valsts akcionāru kopīgā kontrolē un neatradās vienīgi valsts akcionāru dominējošā ietekmē. |
| --- | --- |

(496)

Komisija secina, ka laikā, kad tika noslēgts 2010. gada papildinājums, nevienu svarīgu lēmumu par BSCA lietu pārvaldību nevarēja pieņemt bez Belgian Airports piekrišanas. Tādējādi BSCA bija privāto un valsts akcionāru kopīgā kontrolē un neatradās vienīgi valsts akcionāru dominējošā ietekmē.

BSCA

Belgian Airports

BSCA

| (497) | Šajā ziņā jānorāda, ka Belgian Airports veto tiesības varēja izmantot jautājumā par attiecībām starp BSCA un Ryanair (sal. ar iv) punktu 495. apsvērumā). Tāpēc bez Belgian Airports piekrišanas BSCA nevarēja izpildīt iespējamos valsts varas iestāžu norādījumus attiecībā uz 2010. gada papildinājuma noslēgšanu. |
| --- | --- |

(497)

Šajā ziņā jānorāda, ka Belgian Airports veto tiesības varēja izmantot jautājumā par attiecībām starp BSCA un Ryanair (sal. ar iv) punktu 495. apsvērumā). Tāpēc bez Belgian Airports piekrišanas BSCA nevarēja izpildīt iespējamos valsts varas iestāžu norādījumus attiecībā uz 2010. gada papildinājuma noslēgšanu.

Belgian Airports

BSCA

Ryanair

Belgian Airports

BSCA

| (498) | Turklāt valdes sēžu protokolu pārbaude attiecībā uz 2010. gada papildinājuma noslēgšanu, jo īpaši 2010. gada 25. februāra un 29. aprīļa sēdes protokolu pārbaude, neliecina par šādu norādījumu esību. |
| --- | --- |

(498)

Turklāt valdes sēžu protokolu pārbaude attiecībā uz 2010. gada papildinājuma noslēgšanu, jo īpaši 2010. gada 25. februāra un 29. aprīļa sēdes protokolu pārbaude, neliecina par šādu norādījumu esību.

| (499) | 2010. gada 25. februāra sēdē BSCA valde vienbalsīgi izteica piekrišanu nolīguma ar Ryanair priekšlikumam. |
| --- | --- |

(499)

2010. gada 25. februāra sēdē BSCA valde vienbalsīgi izteica piekrišanu nolīguma ar Ryanair priekšlikumam.

BSCA

Ryanair

| (500) | Komisija no tā secina, ka BSCA lēmums noslēgt 2010. gada papildinājumu nolīgumam ar Ryanair nav attiecināms uz valsti. |
| --- | --- |

(500)

Komisija no tā secina, ka BSCA lēmums noslēgt 2010. gada papildinājumu nolīgumam ar Ryanair nav attiecināms uz valsti.

BSCA

Ryanair

6.2.2.   Kritērija par uzņēmēju tirgus ekonomikas apstākļos piemērošana

Kritērija par uzņēmēju tirgus ekonomikas apstākļos piemērošana

| (501) | Lai noteiktu, vai valsts pasākums ir atbalsts, jānosaka, vai saņēmēja uzņēmums iegūst ekonomisku priekšrocību, ko tas nebūtu guvis parastos tirgus apstākļos (189). |
| --- | --- |

(501)

Lai noteiktu, vai valsts pasākums ir atbalsts, jānosaka, vai saņēmēja uzņēmums iegūst ekonomisku priekšrocību, ko tas nebūtu guvis parastos tirgus apstākļos (189).

189

| (502) | Lai noteiktu, vai i) 2001. gada nolīgumi, ii) 2004. gada 11. jūnija ministra rīkojums un BSCA2004. gada 24. jūnija vēstule, iii) 2005. gada papildinājums un iv) BSCA cesija, nododot daļas, kas tai piederēja Promocy, radīja priekšrocības Ryanair, Komisija pārbaudīja, vai, pieņemot šos pasākumus, struktūra, kas tos piešķīra, rīkojās kā uzņēmējs tirgus ekonomikas apstākļos. |
| --- | --- |

(502)

Lai noteiktu, vai i) 2001. gada nolīgumi, ii) 2004. gada 11. jūnija ministra rīkojums un BSCA2004. gada 24. jūnija vēstule, iii) 2005. gada papildinājums un iv) BSCA cesija, nododot daļas, kas tai piederēja Promocy, radīja priekšrocības Ryanair, Komisija pārbaudīja, vai, pieņemot šos pasākumus, struktūra, kas tos piešķīra, rīkojās kā uzņēmējs tirgus ekonomikas apstākļos.

BSCA

BSCA

Promocy

Ryanair

6.2.2.1.   
  Struktūras, kas piešķīra pasākumus, noteikšana

Struktūras, kas piešķīra pasākumus, noteikšana

| (503) | Vispārējā tiesa 2008. gada 17. decembra sprieduma par 2004. gada lēmumu 102. punktā secināja, ka “Komisijas atteikšanās izvērtēt visas Valonijas reģiona un BSCA piešķirtās priekšrocības un Valonijas reģionam veiktajiem pasākumiem piemērot privātā investora tirgus ekonomikā principu, neraugoties uz šīs divas vienības saistošo ekonomisko saikni, ir bijusi kļūda tiesību piemērošanā”. |
| --- | --- |

(503)

Vispārējā tiesa 2008. gada 17. decembra sprieduma par 2004. gada lēmumu 102. punktā secināja, ka “Komisijas atteikšanās izvērtēt visas Valonijas reģiona un BSCA piešķirtās priekšrocības un Valonijas reģionam veiktajiem pasākumiem piemērot privātā investora tirgus ekonomikā principu, neraugoties uz šīs divas vienības saistošo ekonomisko saikni, ir bijusi kļūda tiesību piemērošanā”.

| (504) | Lai piemērotu kritēriju par privātu uzņēmēju tirgus ekonomikas apstākļos i) 2001. gada nolīgumiem, ii) 2004. gada 11. jūnija ministra rīkojumam un BSCA2004. gada 24. jūnija vēstulei, iii) 2005. gada papildinājumam un iv) BSCA cesijai, nododot daļas, kas tai piederēja Promocy, Komisija tādējādi secina, ka, ņemot vērā ekonomiskās un organiskās saiknes starp reģionu/SOWAER un BSCA laikā, kad šie pasākumi tika piešķirti (190), struktūra, kas piešķīra pasākumus, ir viss kopums, ko veido reģions, SOWAER un BSCA (turpmāk “reģions-SOWAER-BSCA”). |
| --- | --- |

(504)

Lai piemērotu kritēriju par privātu uzņēmēju tirgus ekonomikas apstākļos i) 2001. gada nolīgumiem, ii) 2004. gada 11. jūnija ministra rīkojumam un BSCA2004. gada 24. jūnija vēstulei, iii) 2005. gada papildinājumam un iv) BSCA cesijai, nododot daļas, kas tai piederēja Promocy, Komisija tādējādi secina, ka, ņemot vērā ekonomiskās un organiskās saiknes starp reģionu/SOWAER un BSCA laikā, kad šie pasākumi tika piešķirti (190), struktūra, kas piešķīra pasākumus, ir viss kopums, ko veido reģions, SOWAER un BSCA (turpmāk “reģions-SOWAER-BSCA”).

BSCA

BSCA

Promocy

SOWAER

BSCA

190

SOWAER

BSCA

SOWAER-BSCA

| (505) | Tādējādi abi 2001. gada līgumi jāuzskata par vienotu pasākumu (turpmāk “2001. gada līgumi”). Arī 2004. gada 11. jūnija ministra rīkojums un BSCA2004. gada 24. jūnija vēstule (turpmāk “2004. gada pagaidu komerciālā sistēma”) jāuzskata par vienu un to pašu pasākumu. |
| --- | --- |

(505)

Tādējādi abi 2001. gada līgumi jāuzskata par vienotu pasākumu (turpmāk “2001. gada līgumi”). Arī 2004. gada 11. jūnija ministra rīkojums un BSCA2004. gada 24. jūnija vēstule (turpmāk “2004. gada pagaidu komerciālā sistēma”) jāuzskata par vienu un to pašu pasākumu.

BSCA

| (506) | Attiecīgi, lai piemērotu kritēriju par uzņēmēju tirgus ekonomikas apstākļos, arī finanšu plūsmu starp šīm trim struktūrām nepieciešams anulēt un to finanšu pārskatus konsolidēt. |
| --- | --- |

(506)

Attiecīgi, lai piemērotu kritēriju par uzņēmēju tirgus ekonomikas apstākļos, arī finanšu plūsmu starp šīm trim struktūrām nepieciešams anulēt un to finanšu pārskatus konsolidēt.

6.2.2.2.   
  Kritērija par uzņēmēju tirgus ekonomikas apstākļos piemērošana

Kritērija par uzņēmēju tirgus ekonomikas apstākļos piemērošana

| (507) | Lai noteiktu, vai pasākumi, kas minēti 3.2. iedaļā, atbilst kritērijam par uzņēmēju tirgus ekonomikas apstākļos, Komisija saskaņā ar aviācijas pamatnostādņu 53. punktu analizēja (191):






  a) | vai cena, kāda tiek iekasēta par lidostas pakalpojumiem, atbilst tirgus cenai; |
| --- | --- | --- |

(507)

Lai noteiktu, vai pasākumi, kas minēti 3.2. iedaļā, atbilst kritērijam par uzņēmēju tirgus ekonomikas apstākļos, Komisija saskaņā ar aviācijas pamatnostādņu 53. punktu analizēja (191):

191

a)

vai cena, kāda tiek iekasēta par lidostas pakalpojumiem, atbilst tirgus cenai;

| b) | vai ir iespējams pierādīt, veicot ex ante analīzi, ka nolīgumiem ar Ryanair attiecībā uz kopumu, ko veidoja “reģions-SOWAER-BSCA”, bija jārada pozitīva robežietekme uz ieņēmumiem. |
| --- | --- |

b)

vai ir iespējams pierādīt, veicot ex ante analīzi, ka nolīgumiem ar Ryanair attiecībā uz kopumu, ko veidoja “reģions-SOWAER-BSCA”, bija jārada pozitīva robežietekme uz ieņēmumiem.

ex ante

Ryanair

SOWAER-BSCA

a)   Maksas, ko par lidostas pakalpojumiem iekasēja Šarleruā, salīdzinājums ar tirgus cenu

| (508) | Komisija nopietni apšauba, ka pašlaik ir iespējams identificēt atbilstošu salīdzinošo rādītāju ticamas “tirgus cenas” noteikšanai par pakalpojumiem, kurus sniedz lidostu apsaimniekotāji. |
| --- | --- |

(508)

Komisija nopietni apšauba, ka pašlaik ir iespējams identificēt atbilstošu salīdzinošo rādītāju ticamas “tirgus cenas” noteikšanai par pakalpojumiem, kurus sniedz lidostu apsaimniekotāji.

| (509) | Būtībā kritērija par uzņēmēju tirgus ekonomikas apstākļos piemērošana, atsaucoties uz vidējo cenu, kas novērota citos līdzīgos tirgos, ir iespējama, ja šo tirgus cenu var pamatoti noteikt vai izsecināt no citiem tirgus rādītājiem. Tomēr šī metode nav vienlīdz piemērota lidostas pakalpojumu gadījumā. Tāpēc izmaksu un ieņēmumu struktūrai ir tendence dažādās lidostās būtiski atšķirties. Šādas izmaksas un ieņēmumi ir atkarīgi no lidostas attīstības stāvokļa, to apkalpojošo aviosabiedrību skaita, pasažieru satiksmes kapacitātes, infrastruktūras stāvokļa, reglamentējošiem noteikumiem, kas dalībvalstīs var atšķirties, kā arī no deficīta un saistībām, ko lidosta ir uzņēmusies iepriekš (192). |
| --- | --- |

(509)

Būtībā kritērija par uzņēmēju tirgus ekonomikas apstākļos piemērošana, atsaucoties uz vidējo cenu, kas novērota citos līdzīgos tirgos, ir iespējama, ja šo tirgus cenu var pamatoti noteikt vai izsecināt no citiem tirgus rādītājiem. Tomēr šī metode nav vienlīdz piemērota lidostas pakalpojumu gadījumā. Tāpēc izmaksu un ieņēmumu struktūrai ir tendence dažādās lidostās būtiski atšķirties. Šādas izmaksas un ieņēmumi ir atkarīgi no lidostas attīstības stāvokļa, to apkalpojošo aviosabiedrību skaita, pasažieru satiksmes kapacitātes, infrastruktūras stāvokļa, reglamentējošiem noteikumiem, kas dalībvalstīs var atšķirties, kā arī no deficīta un saistībām, ko lidosta ir uzņēmusies iepriekš (192).

192

| (510) | Turklāt gaisa satiksmes tirgus liberalizācija sarežģī jebkādu salīdzinošu analīzi. Kā liecina šis gadījums, komerciālās prakses starp lidostām un aviosabiedrībām ne vienmēr ir balstītas uz publiski pieejamo cenu sarakstu atsevišķiem pakalpojumiem. Būtībā šīs komerciālās attiecības ir ļoti daudzveidīgas. Tās ietver risku dalīšanu attiecībā uz apmeklētību un ar to saistītajām komerciālajām un finanšu saistībām, stimulēšanas mehānismu vispārināšanu (piemēram, ar atlaidēm, kas saistītas ar maršrutu vai pārvadāto pasažieru skaitu), kā arī risku pārdalīšanas variācijas līgumu darbības laikā. Tādējādi šie darījumi ir savstarpēji grūti salīdzināmi, pamatojoties uz cenu par vienu turp un atpakaļ reisu vai vienu pasažieri. |
| --- | --- |

(510)

Turklāt gaisa satiksmes tirgus liberalizācija sarežģī jebkādu salīdzinošu analīzi. Kā liecina šis gadījums, komerciālās prakses starp lidostām un aviosabiedrībām ne vienmēr ir balstītas uz publiski pieejamo cenu sarakstu atsevišķiem pakalpojumiem. Būtībā šīs komerciālās attiecības ir ļoti daudzveidīgas. Tās ietver risku dalīšanu attiecībā uz apmeklētību un ar to saistītajām komerciālajām un finanšu saistībām, stimulēšanas mehānismu vispārināšanu (piemēram, ar atlaidēm, kas saistītas ar maršrutu vai pārvadāto pasažieru skaitu), kā arī risku pārdalīšanas variācijas līgumu darbības laikā. Tādējādi šie darījumi ir savstarpēji grūti salīdzināmi, pamatojoties uz cenu par vienu turp un atpakaļ reisu vai vienu pasažieri.

| (511) | Ryanair atbalsta uzskatu, ka ir iespējams piemērot principu par uzņēmēju tirgus ekonomikas apstākļos, pamatojoties uz salīdzinājumu ar citu Eiropas lidostu komerciālo praksi. Ryanair atsaucas uz Oxera2011. gada 2. oktobra pētījumu, kas salīdzinājumam piedāvā Glāzgovas Prestvīkas un Liverpūles Džona Lenona lidostas. |
| --- | --- |

(511)

Ryanair atbalsta uzskatu, ka ir iespējams piemērot principu par uzņēmēju tirgus ekonomikas apstākļos, pamatojoties uz salīdzinājumu ar citu Eiropas lidostu komerciālo praksi. Ryanair atsaucas uz Oxera2011. gada 2. oktobra pētījumu, kas salīdzinājumam piedāvā Glāzgovas Prestvīkas un Liverpūles Džona Lenona lidostas.

Ryanair

Ryanair

Oxera

| (512) | Komisijai tomēr ir nopietnas šaubas par šo divu salīdzināmo lidostu piemērotību, lai varētu novērtēt Šarleruā lidostas stāvokli, jo Glāzgovas Prestvīkas lidostas ieņēmumu struktūra lielākoties pamatojas uz kravas pārvadājumiem, kuru nav Šarleruā. Turklāt abas minētās lidostas pēdējos gados ir saņēmušas valsts finansējumu. |
| --- | --- |

(512)

Komisijai tomēr ir nopietnas šaubas par šo divu salīdzināmo lidostu piemērotību, lai varētu novērtēt Šarleruā lidostas stāvokli, jo Glāzgovas Prestvīkas lidostas ieņēmumu struktūra lielākoties pamatojas uz kravas pārvadājumiem, kuru nav Šarleruā. Turklāt abas minētās lidostas pēdējos gados ir saņēmušas valsts finansējumu.

| (513) | Turklāt, kā pierādīts iepriekš, analizējamie darījumi izmanto vairākas “cenas”, proti, jo īpaši dažādas lidostas maksas, lidlauka pakalpojumu cenas un attiecībā uz vairākiem pasākumiem arī iemaksas par labu Promocy, kas atbild par mārketinga darbu. Tādējādi katrs šāds darījums rada sarežģītas finanšu plūsmas starp lidostas apsaimniekotāju un aviosabiedrību ar tās meitasuzņēmumiem. |
| --- | --- |

(513)

Turklāt, kā pierādīts iepriekš, analizējamie darījumi izmanto vairākas “cenas”, proti, jo īpaši dažādas lidostas maksas, lidlauka pakalpojumu cenas un attiecībā uz vairākiem pasākumiem arī iemaksas par labu Promocy, kas atbild par mārketinga darbu. Tādējādi katrs šāds darījums rada sarežģītas finanšu plūsmas starp lidostas apsaimniekotāju un aviosabiedrību ar tās meitasuzņēmumiem.

Promocy

| (514) | Tādējādi tikai lidostas maksas salīdzināšana starp BSCA piemēroto maksu Ryanair un salīdzināmās lidostās piemēroto lidostu maksu nesniegtu nekādas lietderīgas norādes par uzņēmēja tirgus ekonomikas apstākļos principa ievērošanu. Lai piemērotu derīgu salīdzinošo metodi darījumiem, uz kuriem attiecas šis novērtējums, vismaz būtu nepieciešams atrast salīdzināmu darījumu kopumu līdzīga mēroga lidostās, kas jo īpaši ietvertu līdzvērtīgus mārketinga pakalpojumus un līdzvērtīgus lidlauka pakalpojumus. Šāda salīdzināmu darījumu modeļa meklējumi būtu neiespējami, jo darījumi, uz kuriem attiecas šis novērtējums, ir pārāk sarežģīti un specifiski, turklāt lidlauka pakalpojumu un mārketinga pakalpojumu cenas reti ir publiski pieejamas, tāpēc to izmantošana salīdzinājuma bāzes veidošanai būtu sarežģīta. |
| --- | --- |

(514)

Tādējādi tikai lidostas maksas salīdzināšana starp BSCA piemēroto maksu Ryanair un salīdzināmās lidostās piemēroto lidostu maksu nesniegtu nekādas lietderīgas norādes par uzņēmēja tirgus ekonomikas apstākļos principa ievērošanu. Lai piemērotu derīgu salīdzinošo metodi darījumiem, uz kuriem attiecas šis novērtējums, vismaz būtu nepieciešams atrast salīdzināmu darījumu kopumu līdzīga mēroga lidostās, kas jo īpaši ietvertu līdzvērtīgus mārketinga pakalpojumus un līdzvērtīgus lidlauka pakalpojumus. Šāda salīdzināmu darījumu modeļa meklējumi būtu neiespējami, jo darījumi, uz kuriem attiecas šis novērtējums, ir pārāk sarežģīti un specifiski, turklāt lidlauka pakalpojumu un mārketinga pakalpojumu cenas reti ir publiski pieejamas, tāpēc to izmantošana salīdzinājuma bāzes veidošanai būtu sarežģīta.

BSCA

Ryanair

| (515) | Visbeidzot, pieņemot, ka uz derīgas salīdzinošās analīzes pamata būtu iespējams noteikt, ka attiecīgās “cenas” dažādajos darījumos, uz kuriem attiecas šī izmeklēšana, ir līdzvērtīgas “tirgus cenai”, kas noteikta, izmantojot salīdzināmu darījumu modeli, vai augstākas par to, Komisija tik un tā nevarētu secināt, ka šie darījumi atbilst tirgus cenai, ja izrādītos, ka to veikšanas brīdī lidostas apsaimniekotājs varēja gaidīt, ka to radītās robežizmaksas pārsniegs robežienākumus. Būtībā uzņēmējs tirgus ekonomikas apstākļos nekādā veidā nav ieinteresēts piedāvāt preces vai pakalpojumus par “tirgus cenu”, ja šāda rīcība rada papildu zaudējumus. |
| --- | --- |

(515)

Visbeidzot, pieņemot, ka uz derīgas salīdzinošās analīzes pamata būtu iespējams noteikt, ka attiecīgās “cenas” dažādajos darījumos, uz kuriem attiecas šī izmeklēšana, ir līdzvērtīgas “tirgus cenai”, kas noteikta, izmantojot salīdzināmu darījumu modeli, vai augstākas par to, Komisija tik un tā nevarētu secināt, ka šie darījumi atbilst tirgus cenai, ja izrādītos, ka to veikšanas brīdī lidostas apsaimniekotājs varēja gaidīt, ka to radītās robežizmaksas pārsniegs robežienākumus. Būtībā uzņēmējs tirgus ekonomikas apstākļos nekādā veidā nav ieinteresēts piedāvāt preces vai pakalpojumus par “tirgus cenu”, ja šāda rīcība rada papildu zaudējumus.

| (516) | Saistībā ar minēto analīzi Komisija uzskata par lietderīgu atgādināt, ka pēc aviācijas pamatnostādņu pieņemšanas Beļģija un ieinteresētās personas tika aicinātas izteikt piezīmes attiecībā uz minēto pamatnostādņu noteikumu piemērošanu šajā lietā. Šajā gadījumā ne Beļģija, ne ieinteresētās personas, izņemot Ryanair, nav pēc būtības apstrīdējušas Komisijas pieeju, saskaņā ar kuru, tiklīdz nav iespējams noteikt piemērotu salīdzināšanas kritēriju, lai noteiktu ticamu tirgus cenu par lidostu sniegtajiem pakalpojumiem aviosabiedrībām, vispiemērotākais kritērijs starp abām pusēm noslēgto vienošanos novērtēšanai ir to papildu rentabilitātes ex ante analīze. |
| --- | --- |

(516)

Saistībā ar minēto analīzi Komisija uzskata par lietderīgu atgādināt, ka pēc aviācijas pamatnostādņu pieņemšanas Beļģija un ieinteresētās personas tika aicinātas izteikt piezīmes attiecībā uz minēto pamatnostādņu noteikumu piemērošanu šajā lietā. Šajā gadījumā ne Beļģija, ne ieinteresētās personas, izņemot Ryanair, nav pēc būtības apstrīdējušas Komisijas pieeju, saskaņā ar kuru, tiklīdz nav iespējams noteikt piemērotu salīdzināšanas kritēriju, lai noteiktu ticamu tirgus cenu par lidostu sniegtajiem pakalpojumiem aviosabiedrībām, vispiemērotākais kritērijs starp abām pusēm noslēgto vienošanos novērtēšanai ir to papildu rentabilitātes ex ante analīze.

Ryanair

ex ante

b)   Pasākumu rentabilitātes ex ante analīze

ex ante

| (517) | Ņemot vērā iepriekš minēto, Komisija uzskata, ka šajā gadījumā jāpiemēro pamatnostādnēs vispārīgi atbalstītā pieeja attiecībā uz valsts atbalstu lidostām un aviokompānijām saistībā ar kritērija par uzņēmēju tirgus ekonomikas apstākļos piemērošanu attiecībās starp lidostām un aviosabiedrībām, t. i., ex ante papildu rentabilitātes analīze. Šo pieeju pamato fakts, ka lidostas apsaimniekotājs var būt objektīvi ieinteresēts noslēgt darījumu ar aviosabiedrību, ja viņam ir pamatots iemesls gaidīt, ka šāds darījums paaugstinās viņa peļņu (vai mazinās zaudējumus) salīdzinājumā ar situāciju, kurā šāds darījums netiktu noslēgts (193), neatkarīgi no jebkādiem salīdzinājumiem ar nosacījumiem, kurus citu lidostu apsaimniekotāji piedāvā aviosabiedrībām vai kurus tas pats apsaimniekotājs piedāvā citām aviosabiedrībām. |
| --- | --- |

(517)

Ņemot vērā iepriekš minēto, Komisija uzskata, ka šajā gadījumā jāpiemēro pamatnostādnēs vispārīgi atbalstītā pieeja attiecībā uz valsts atbalstu lidostām un aviokompānijām saistībā ar kritērija par uzņēmēju tirgus ekonomikas apstākļos piemērošanu attiecībās starp lidostām un aviosabiedrībām, t. i., ex ante papildu rentabilitātes analīze. Šo pieeju pamato fakts, ka lidostas apsaimniekotājs var būt objektīvi ieinteresēts noslēgt darījumu ar aviosabiedrību, ja viņam ir pamatots iemesls gaidīt, ka šāds darījums paaugstinās viņa peļņu (vai mazinās zaudējumus) salīdzinājumā ar situāciju, kurā šāds darījums netiktu noslēgts (193), neatkarīgi no jebkādiem salīdzinājumiem ar nosacījumiem, kurus citu lidostu apsaimniekotāji piedāvā aviosabiedrībām vai kurus tas pats apsaimniekotājs piedāvā citām aviosabiedrībām.

ex ante

193

| (518) | Kā norādīts aviācijas pamatnostādņu 63. punktā, “Komisija uzskata, ka vienošanās, kas noslēgtas starp aviokompānijām un lidostu, var uzskatīt, ka tās izpilda TED kritēriju, ja tās, skatoties no ex ante perspektīvas, inkrementāli palīdz uzlabot lidostas rentabilitāti. Lidostai, noslēdzot vienošanos ar aviokompāniju (...), būtu jāpierāda, ka vienošanās darbības laikā tā ir spējīga segt visus izdevumus, kas izriet no vienošanās, ar samērīgu peļņas normu, balstoties uz pamatotām vidējā termiņa perspektīvām” (194). |
| --- | --- |

(518)

Kā norādīts aviācijas pamatnostādņu 63. punktā, “Komisija uzskata, ka vienošanās, kas noslēgtas starp aviokompānijām un lidostu, var uzskatīt, ka tās izpilda TED kritēriju, ja tās, skatoties no ex ante perspektīvas, inkrementāli palīdz uzlabot lidostas rentabilitāti. Lidostai, noslēdzot vienošanos ar aviokompāniju (...), būtu jāpierāda, ka vienošanās darbības laikā tā ir spējīga segt visus izdevumus, kas izriet no vienošanās, ar samērīgu peļņas normu, balstoties uz pamatotām vidējā termiņa perspektīvām” (194).

ex ante

194

| (519) | Komisija uzsver, ka aviācijas pamatnostādņu 63. punktā minētais kritērijs atbilst loģikai, kāda piemīt kritērijam par uzņēmēju tirgus ekonomikas apstākļos, taču šis kritērijs, kas atsaucas uz vienošanos, kas noslēgta starp lidostām un konkrētām aviosabiedrībām, nevis uz vispārīgo uzņēmējdarbības plānu, kā parasti dara, piemērojot kritēriju par uzņēmēju tirgus ekonomikas apstākļos, ir precizēts tikai nesen. Attiecīgi Komisija atzīst, ka dalībvalstīm un attiecīgajiem uzņēmējiem var būt grūti iesniegt dokumentus, kas būtu sagatavoti laikā, kad pasākums tika piešķirts, un precīzi atbilstu aviācijas pamatnostādņu 63. punkta prasībām, jo šīs vienošanās tika noslēgtas pirms daudziem gadiem. Komisija ņēma vērā šos apsvērumus, piemērojot nolīgumiem ar Ryanair kritēriju par privātu uzņēmēju tirgus ekonomikas apstākļos. |
| --- | --- |

(519)

Komisija uzsver, ka aviācijas pamatnostādņu 63. punktā minētais kritērijs atbilst loģikai, kāda piemīt kritērijam par uzņēmēju tirgus ekonomikas apstākļos, taču šis kritērijs, kas atsaucas uz vienošanos, kas noslēgta starp lidostām un konkrētām aviosabiedrībām, nevis uz vispārīgo uzņēmējdarbības plānu, kā parasti dara, piemērojot kritēriju par uzņēmēju tirgus ekonomikas apstākļos, ir precizēts tikai nesen. Attiecīgi Komisija atzīst, ka dalībvalstīm un attiecīgajiem uzņēmējiem var būt grūti iesniegt dokumentus, kas būtu sagatavoti laikā, kad pasākums tika piešķirts, un precīzi atbilstu aviācijas pamatnostādņu 63. punkta prasībām, jo šīs vienošanās tika noslēgtas pirms daudziem gadiem. Komisija ņēma vērā šos apsvērumus, piemērojot nolīgumiem ar Ryanair kritēriju par privātu uzņēmēju tirgus ekonomikas apstākļos.

Ryanair

| (520) | Saskaņā ar aviācijas pamatnostādņu 64. punktu, “[l]ai novērtētu, vai vienošanās, ko lidosta noslēgusi ar aviokompāniju, izpilda TED kritēriju, būtu jāņem vērā gaidāmie no aviokompānijas darbības izrietošie ieņēmumi no darbībām, kas nav saistītas ar aeronavigāciju, un lidostas maksa, no kā atņemtas atlaides, tirgvedības atbalsts vai stimulu shēmas. Tāpat ir jāņem vērā visas gaidāmās izmaksas, kas inkrementāli radīsies lidostai saistībā ar aviokompānijas darbību lidostā (...). Savukārt izmaksas, kas lidostai rastos jebkurā gadījumā neatkarīgi no vienošanās ar aviokompāniju, nebūtu jāņem vērā, veicot TED kritērija izvērtējumu”. (Zemsvītras piezīmes nav iekļautas.) |
| --- | --- |

(520)

Saskaņā ar aviācijas pamatnostādņu 64. punktu, “[l]ai novērtētu, vai vienošanās, ko lidosta noslēgusi ar aviokompāniju, izpilda TED kritēriju, būtu jāņem vērā gaidāmie no aviokompānijas darbības izrietošie ieņēmumi no darbībām, kas nav saistītas ar aeronavigāciju, un lidostas maksa, no kā atņemtas atlaides, tirgvedības atbalsts vai stimulu shēmas. Tāpat ir jāņem vērā visas gaidāmās izmaksas, kas inkrementāli radīsies lidostai saistībā ar aviokompānijas darbību lidostā (...). Savukārt izmaksas, kas lidostai rastos jebkurā gadījumā neatkarīgi no vienošanās ar aviokompāniju, nebūtu jāņem vērā, veicot TED kritērija izvērtējumu”. (Zemsvītras piezīmes nav iekļautas.)

| (521) | Turklāt saskaņā ar iepriekš minēto pamatnostādņu 66. punktu: “Izvērtējot lidostu/aviokompāniju vienošanās, Komisija ņems arī vērā apmēru, kādā izvērtējamās vienošanās var uzskatīt par lidostas vispārējas stratēģijas īstenošanu, ar kuru paredzēts panākt lidostas rentabilitāti vismaz ilgtermiņā.” (195) |
| --- | --- |

(521)

Turklāt saskaņā ar iepriekš minēto pamatnostādņu 66. punktu: “Izvērtējot lidostu/aviokompāniju vienošanās, Komisija ņems arī vērā apmēru, kādā izvērtējamās vienošanās var uzskatīt par lidostas vispārējas stratēģijas īstenošanu, ar kuru paredzēts panākt lidostas rentabilitāti vismaz ilgtermiņā.” (195)

195

| (522) | Tāpēc Komisija saskaņā ar iepriekš minētajiem principiem piemēro kritēriju par uzņēmēju tirgus ekonomikas apstākļos šādiem pasākumiem. |
| --- | --- |

(522)

Tāpēc Komisija saskaņā ar iepriekš minētajiem principiem piemēro kritēriju par uzņēmēju tirgus ekonomikas apstākļos šādiem pasākumiem.

i)   2001. gada līgumi

| (523) | Nolūkā noteikt, vai 2001. gada līgumi no ex ante viedokļa veicināja rentabilitāti struktūrai, kas piešķīra atbalstu saskaņā ar aviācijas pamatnostādņu 63. punktu, Komisija noteica, vai 2001. gada līgumu neto pašreizējā vērtība (turpmāk “NPV”) bija pozitīva attiecībā uz struktūru “reģions-SOWAER-BSCA”. Alternatīvs scenārijs ir situācija, kurā 2001. gada līgumi netiktu noslēgti un kurā struktūra “reģions-SOWAER-BSCA” izvēlētos atteikties no ieņēmumiem, ko dotu attiecīgo līgumu radītā papildu satiksme, un nesegt izmaksas, ko šī satiksme radītu. |
| --- | --- |

(523)

Nolūkā noteikt, vai 2001. gada līgumi no ex ante viedokļa veicināja rentabilitāti struktūrai, kas piešķīra atbalstu saskaņā ar aviācijas pamatnostādņu 63. punktu, Komisija noteica, vai 2001. gada līgumu neto pašreizējā vērtība (turpmāk “NPV”) bija pozitīva attiecībā uz struktūru “reģions-SOWAER-BSCA”. Alternatīvs scenārijs ir situācija, kurā 2001. gada līgumi netiktu noslēgti un kurā struktūra “reģions-SOWAER-BSCA” izvēlētos atteikties no ieņēmumiem, ko dotu attiecīgo līgumu radītā papildu satiksme, un nesegt izmaksas, ko šī satiksme radītu.

ex ante

SOWAER-BSCA

SOWAER-BSCA

Papildu uzņēmējdarbības plāna rekonstrukcija

| (524) | Pirms 2001. gada līgumiem BSCA izstrādāja uzņēmējdarbības plānu. Tomēr šis uzņēmējdarbības plāns, no vienas puses, attiecās ne tikai uz ieņēmumiem, ko deva Ryanair radītā satiksme, bet arī uz ieņēmumiem, ko deva citu aviosabiedrību radītā satiksme. No otras puses, tas identificēja vienīgi BSCA ieņēmumus un izmaksas, kaut arī, lai piemērotu kritēriju par uzņēmēju tirgus ekonomikas apstākļos, ir jāņem vērā tas, ka struktūra, kura noslēdza 2001. gada līgumus ar Ryanair, ir struktūra “reģions-SOWAER-BSCA”. Tāpēc šo uzņēmējdarbības plānu var izmantot kā datu avotu, bet tas ir jāpārstrādā, lai to varētu izmantot kritērija par uzņēmēju tirgus ekonomikas apstākļos piemērošanai. |
| --- | --- |

(524)

Pirms 2001. gada līgumiem BSCA izstrādāja uzņēmējdarbības plānu. Tomēr šis uzņēmējdarbības plāns, no vienas puses, attiecās ne tikai uz ieņēmumiem, ko deva Ryanair radītā satiksme, bet arī uz ieņēmumiem, ko deva citu aviosabiedrību radītā satiksme. No otras puses, tas identificēja vienīgi BSCA ieņēmumus un izmaksas, kaut arī, lai piemērotu kritēriju par uzņēmēju tirgus ekonomikas apstākļos, ir jāņem vērā tas, ka struktūra, kura noslēdza 2001. gada līgumus ar Ryanair, ir struktūra “reģions-SOWAER-BSCA”. Tāpēc šo uzņēmējdarbības plānu var izmantot kā datu avotu, bet tas ir jāpārstrādā, lai to varētu izmantot kritērija par uzņēmēju tirgus ekonomikas apstākļos piemērošanai.

BSCA

Ryanair

BSCA

Ryanair

SOWAER-BSCA

| (525) | Tādējādi Komisija rekonstruēja to, kas būtu uzņēmējdarbības plāns, kuru izstrādājusi struktūra “reģions-SOWAER-BSCA”, lai novērtētu šo līgumu gaidāmo rentabilitāti, un rekonstrukcijā tika iekļauti vienīgi tie saimniecisko darbību radītie robežieņēmumi un robežizmaksas, kas saistīti ar šiem līgumiem. Šim nolūkam Komisija izmantoja BSCA vispārīgo uzņēmējdarbības plānu (to, kas attiecās uz visām lidostas darbībām, nevis īpaši uz 2001. gada līgumiem), kas bija pieejams pirms 2001. gada līgumu noslēgšanas. Pamatojoties uz šo vispārīgo uzņēmējdarbības plānu, Komisija konstruēja papildu uzņēmējdarbības plānu, iekļaujot tajā tikai attiecināmās saimnieciskās darbības (proti, ņemot vērā vienīgi tos ieņēmumus un izmaksas, kas saistītas ar Ryanair satiksmi), izdalot atsevišķi to satiksmi, robežizmaksas un robežieņēmumus, kas līgumu ar Ryanair slēgšanas laikā bija gaidāmi no to noslēgšanas (196). Pēc tam Komisija no tā atvasināja uzņēmējdarbības plānu struktūrai “reģions-SOWAER-BSCA”, pievienojot reģiona un SOWAER robežizmaksas un robežieņēmumus, kas saistīti ar šiem līgumiem, un neitralizējot iekšējās plūsmas struktūrā “reģions-SOWAER-BSCA”. |
| --- | --- |

(525)

Tādējādi Komisija rekonstruēja to, kas būtu uzņēmējdarbības plāns, kuru izstrādājusi struktūra “reģions-SOWAER-BSCA”, lai novērtētu šo līgumu gaidāmo rentabilitāti, un rekonstrukcijā tika iekļauti vienīgi tie saimniecisko darbību radītie robežieņēmumi un robežizmaksas, kas saistīti ar šiem līgumiem. Šim nolūkam Komisija izmantoja BSCA vispārīgo uzņēmējdarbības plānu (to, kas attiecās uz visām lidostas darbībām, nevis īpaši uz 2001. gada līgumiem), kas bija pieejams pirms 2001. gada līgumu noslēgšanas. Pamatojoties uz šo vispārīgo uzņēmējdarbības plānu, Komisija konstruēja papildu uzņēmējdarbības plānu, iekļaujot tajā tikai attiecināmās saimnieciskās darbības (proti, ņemot vērā vienīgi tos ieņēmumus un izmaksas, kas saistītas ar Ryanair satiksmi), izdalot atsevišķi to satiksmi, robežizmaksas un robežieņēmumus, kas līgumu ar Ryanair slēgšanas laikā bija gaidāmi no to noslēgšanas (196). Pēc tam Komisija no tā atvasināja uzņēmējdarbības plānu struktūrai “reģions-SOWAER-BSCA”, pievienojot reģiona un SOWAER robežizmaksas un robežieņēmumus, kas saistīti ar šiem līgumiem, un neitralizējot iekšējās plūsmas struktūrā “reģions-SOWAER-BSCA”.

SOWAER-BSCA

BSCA

Ryanair

Ryanair

196

SOWAER-BSCA

SOWAER

SOWAER-BSCA

Paredzamās robežizmaksas

Paredzamās ieguldījumu robežizmaksas

| (526) | Nolūkā noteikt, vai ieguldījumu izmaksu daļa ir jāņem vērā, nosakot saistībā ar 2001. gada līgumiem paredzamās ieguldījumu robežizmaksas, Komisija saskaņā ar aviācijas pamatnostādņu 64. punktu pārbaudīja, vai lēmums par ieguldījumu programmu Šarleruā lidostai tika pieņemts saistībā ar 2001. gada līgumiem vai pilnīgi neatkarīgi no tiem. |
| --- | --- |

(526)

Nolūkā noteikt, vai ieguldījumu izmaksu daļa ir jāņem vērā, nosakot saistībā ar 2001. gada līgumiem paredzamās ieguldījumu robežizmaksas, Komisija saskaņā ar aviācijas pamatnostādņu 64. punktu pārbaudīja, vai lēmums par ieguldījumu programmu Šarleruā lidostai tika pieņemts saistībā ar 2001. gada līgumiem vai pilnīgi neatkarīgi no tiem.

| (527) | Komisija konstatē, ka no 1990. gadu beigām, proti, pirms 2001. gada līgumu parakstīšanas, reģions vēlējās attīstīt šo lidostu, lai paplašinātu saimniecisko darbību savā teritorijā. Tādējādi reģionālās politikas deklarācijā, kas apstiprināta 1999. gada 15. jūlijā, Valonijas parlaments atzina, ka reģionālas lidostas ir ekonomikas attīstības centri un rada daudz darba vietu Valonijas reģionā (197). Valonijas valdībai 2000. gada 8. novembrī iesniegtajā notā (šī nota bija paredzēta Valonijas valdības informēšanai, lai tā pieņemtu lēmumu par ieguldījumu programmas apstiprināšanu) par ekonomiku atbildīgais ministrs uzsver, ka ir svarīgi “ļaut lidostai ieņemt savu lomu reģiona ekonomikas stimulēšanā, nodrošināt tai visu infrastruktūru, kas nepieciešama vispārējai attīstībai”. |
| --- | --- |

(527)

Komisija konstatē, ka no 1990. gadu beigām, proti, pirms 2001. gada līgumu parakstīšanas, reģions vēlējās attīstīt šo lidostu, lai paplašinātu saimniecisko darbību savā teritorijā. Tādējādi reģionālās politikas deklarācijā, kas apstiprināta 1999. gada 15. jūlijā, Valonijas parlaments atzina, ka reģionālas lidostas ir ekonomikas attīstības centri un rada daudz darba vietu Valonijas reģionā (197). Valonijas valdībai 2000. gada 8. novembrī iesniegtajā notā (šī nota bija paredzēta Valonijas valdības informēšanai, lai tā pieņemtu lēmumu par ieguldījumu programmas apstiprināšanu) par ekonomiku atbildīgais ministrs uzsver, ka ir svarīgi “ļaut lidostai ieņemt savu lomu reģiona ekonomikas stimulēšanā, nodrošināt tai visu infrastruktūru, kas nepieciešama vispārējai attīstībai”.

197

| (528) | Kā apgalvo Beļģija, no 1990. gadu beigām (un tātad pirms 2001. gada līgumiem) esošās infrastruktūras tehnisko ierobežojumu dēļ (198) bija skaidrs, ka jābūvē jauns terminālis teritorijas ziemeļu daļā. Vairākus zemes gabalus jau bija ekspropriējis uzņēmums Intercommunale Igretec, kas bija atbildīgs par “Aeropoles” izveidi. Reģions arī pats veica ekspropriācijas 1990. gados, un 1999. gadā Intercommunale tam cedēja atpakaļ savu ekspropriēto zemi. Uz šīs zemes tika uzbūvēts jaunais pasažieru terminālis. |
| --- | --- |

(528)

Kā apgalvo Beļģija, no 1990. gadu beigām (un tātad pirms 2001. gada līgumiem) esošās infrastruktūras tehnisko ierobežojumu dēļ (198) bija skaidrs, ka jābūvē jauns terminālis teritorijas ziemeļu daļā. Vairākus zemes gabalus jau bija ekspropriējis uzņēmums Intercommunale Igretec, kas bija atbildīgs par “Aeropoles” izveidi. Reģions arī pats veica ekspropriācijas 1990. gados, un 1999. gadā Intercommunale tam cedēja atpakaļ savu ekspropriēto zemi. Uz šīs zemes tika uzbūvēts jaunais pasažieru terminālis.

198

Intercommunale Igretec

Intercommunale

| (529) | Sanāksmē, kas notika 2000. gada 20. jūlijā, Valonijas reģions apstiprināja pamatnolīguma nostādnes attiecībā uz daudzgadu ieguldījumu programmu Šarleruā lidostā, jo īpaši minot “koncepciju par jaunu pasažieru termināli”, paredzot kopējo budžetu EUR 113 740 000 apmērā. Reģions 2000. gada 8. novembrī pieņēma lēmumu, izpildot savu 2000. gada 20. jūlija lēmumu, un grozīja daudzgadu ieguldījumu programmas pieņēmumus. Lai gan šie lēmumi reģionam nebija juridiski saistoši, tie apliecina, ka reģions lika pamatus ieguldījumu programmai jau sen pirms 2001. gada līgumu parakstīšanas. |
| --- | --- |

(529)

Sanāksmē, kas notika 2000. gada 20. jūlijā, Valonijas reģions apstiprināja pamatnolīguma nostādnes attiecībā uz daudzgadu ieguldījumu programmu Šarleruā lidostā, jo īpaši minot “koncepciju par jaunu pasažieru termināli”, paredzot kopējo budžetu EUR 113 740 000 apmērā. Reģions 2000. gada 8. novembrī pieņēma lēmumu, izpildot savu 2000. gada 20. jūlija lēmumu, un grozīja daudzgadu ieguldījumu programmas pieņēmumus. Lai gan šie lēmumi reģionam nebija juridiski saistoši, tie apliecina, ka reģions lika pamatus ieguldījumu programmai jau sen pirms 2001. gada līgumu parakstīšanas.

koncepciju par jaunu pasažieru termināli

| (530) | 2000. gada 8. novembra lēmuma pamatā jo īpaši ir par ekonomiku atbildīgā ministra nota, un tas atsaucas uz diviem reģiona pasūtītiem pētījumiem, kas veikti 1990. gadu beigās un 2000. gadu sākumā:






  — | pētījums, kuru veica International Air Transport Association (Starptautiskā gaisa pārvadātāju asociācija, turpmāk “
  IATA
  ”): šis pētījums noteica trīs risinājumus, kā attīstīt pasažieru satiksmi Šarleruā lidostā, pamatojoties uz pieņēmumiem par pasažieru skaita pieaugumu regulārajos reisos, čarterreisos un darījumu reisos, |
| --- | --- | --- |

(530)

2000. gada 8. novembra lēmuma pamatā jo īpaši ir par ekonomiku atbildīgā ministra nota, un tas atsaucas uz diviem reģiona pasūtītiem pētījumiem, kas veikti 1990. gadu beigās un 2000. gadu sākumā:

—

pētījums, kuru veica International Air Transport Association (Starptautiskā gaisa pārvadātāju asociācija, turpmāk “
  IATA
  ”): šis pētījums noteica trīs risinājumus, kā attīstīt pasažieru satiksmi Šarleruā lidostā, pamatojoties uz pieņēmumiem par pasažieru skaita pieaugumu regulārajos reisos, čarterreisos un darījumu reisos,

International Air Transport Association

IATA

| — | pētījums, kuru veica Tractebel un kas noslēdzās 2000. gada aprīlī: šā pētījuma mērķis bija izstrādāt infrastruktūras attīstības plānu, pamatojoties uz IATA pētījuma komerciālajiem pieņēmumiem (“augstais scenārijs”). |
| --- | --- |

—

pētījums, kuru veica Tractebel un kas noslēdzās 2000. gada aprīlī: šā pētījuma mērķis bija izstrādāt infrastruktūras attīstības plānu, pamatojoties uz IATA pētījuma komerciālajiem pieņēmumiem (“augstais scenārijs”).

Tractebel

IATA

Minēto pētījumu kopsavilkums, kuru ministrs iesniedza Valonijas valdībai, atsaucas uz vispārīgiem pieņēmumiem par satiksmi, un netiek apgalvots, ka šie pieņēmumi saistās ar kādu konkrētu sabiedrību vai nākotnē paredzētu līgumu.

| (531) | BSCA valde 2001. gada 31. jūlijā tika iepazīstināta ar “stratēģisko nostādņu notu”, kas pievienota BSCA 2001. gada uzņēmējdarbības plānam. Saskaņā ar šo notu BSCA jātiecas piesaistīt zemo cenu aviosabiedrības un, iespējams, arī Austrumu valstu aviosabiedrības. Šī nota uzsver, ka BSCA ir noteikti jāpiesaista jaunas aviosabiedrības (papildus Ryanair) un Šarleruā ir sevi jāprezentē kā potenciālu galamērķi, kur izvietot jaunas bāzes, kuras zemo cenu sabiedrības piedāvātu nākotnē. |
| --- | --- |

(531)

BSCA valde 2001. gada 31. jūlijā tika iepazīstināta ar “stratēģisko nostādņu notu”, kas pievienota BSCA 2001. gada uzņēmējdarbības plānam. Saskaņā ar šo notu BSCA jātiecas piesaistīt zemo cenu aviosabiedrības un, iespējams, arī Austrumu valstu aviosabiedrības. Šī nota uzsver, ka BSCA ir noteikti jāpiesaista jaunas aviosabiedrības (papildus Ryanair) un Šarleruā ir sevi jāprezentē kā potenciālu galamērķi, kur izvietot jaunas bāzes, kuras zemo cenu sabiedrības piedāvātu nākotnē.

BSCA

BSCA

BSCA

BSCA

Ryanair

| (532) | BSCA 2001. gada uzņēmējdarbības plāns apliecina arī to, ka ieguldījumi jaunajā terminālī un jo īpaši tā būvniecība bija paredzēta ne tikai tādēļ, lai apmierinātu Ryanair vajadzības, bet gan apmierināt visu to aviosabiedrību vajadzības, kuras Šarleruā lidosta varētu piesaistīt. Būtībā, kā liecina šis uzņēmējdarbības plāns, pasažieru skaitam, kuri izlido ar aviosabiedrību Ryanair, līdz 2015. gadam bija paredzēts palielināties tikai no 360 000 līdz 700 000 pasažieru (sal. ar tabulu, kas iekļauta 536. apsvērumā). Šādam pieaugumam lielākoties vajadzēja notikt 2001.–2003. gadā, proti, pirms jaunā termināļa atklāšanas, kas tolaik bija ieplānota 2005. gadā. Tādējādi reģions un BSCA plānoja, ka ieguldījumu radīto satiksmes apjoma palielinājumu nodrošinās citas aviosabiedrības, nevis Ryanair. |
| --- | --- |

(532)

BSCA 2001. gada uzņēmējdarbības plāns apliecina arī to, ka ieguldījumi jaunajā terminālī un jo īpaši tā būvniecība bija paredzēta ne tikai tādēļ, lai apmierinātu Ryanair vajadzības, bet gan apmierināt visu to aviosabiedrību vajadzības, kuras Šarleruā lidosta varētu piesaistīt. Būtībā, kā liecina šis uzņēmējdarbības plāns, pasažieru skaitam, kuri izlido ar aviosabiedrību Ryanair, līdz 2015. gadam bija paredzēts palielināties tikai no 360 000 līdz 700 000 pasažieru (sal. ar tabulu, kas iekļauta 536. apsvērumā). Šādam pieaugumam lielākoties vajadzēja notikt 2001.–2003. gadā, proti, pirms jaunā termināļa atklāšanas, kas tolaik bija ieplānota 2005. gadā. Tādējādi reģions un BSCA plānoja, ka ieguldījumu radīto satiksmes apjoma palielinājumu nodrošinās citas aviosabiedrības, nevis Ryanair.

BSCA

Ryanair

Ryanair

BSCA

Ryanair

| (533) | Reģions un BSCA neveica šos ieguldījumus tādēļ, lai palielinātu tieši Ryanair pasažieru skaitu, bet gan nolūkā izmantot lielo satiksmes potenciālu, kas nebija konkrēti piesaistīts vienai aviosabiedrībai. Komisija no tā secina, ka šos ieguldījumus nevar konkrēti saistīt tikai ar Ryanair. Tādējādi nav pareizi saistīt papildu ieguldījumu izmaksas ar 2001. gada līgumiem. |
| --- | --- |

(533)

Reģions un BSCA neveica šos ieguldījumus tādēļ, lai palielinātu tieši Ryanair pasažieru skaitu, bet gan nolūkā izmantot lielo satiksmes potenciālu, kas nebija konkrēti piesaistīts vienai aviosabiedrībai. Komisija no tā secina, ka šos ieguldījumus nevar konkrēti saistīt tikai ar Ryanair. Tādējādi nav pareizi saistīt papildu ieguldījumu izmaksas ar 2001. gada līgumiem.

BSCA

Ryanair

Ryanair

Paredzamās darbības robežizmaksas

| (534) | Darbības robežizmaksas, kas paredzamas saistībā ar 2001. gada līgumiem, ir vienādas ar paredzamajām darbības izmaksām, kas tieši saistāmas ar Ryanair, un Komisija tām pieskaita arī daļu no paredzamajām netiešajām darbības izmaksām proporcionāli Ryanair pasažieru skaitam, salīdzinot ar kopējo pasažieru skaitu. Komisija uzsver, ka šādā gadījumā, ja 2001. gada līgumu neto pašreizējā vērtība būs pozitīva, tas būs a fortiori gadījumā, ja paredzamās darbības robežizmaksas tiktu noteiktas ar lineāras regresijas palīdzību, kā piedāvāts Oxera pētījumā, kas iesniegts Ryanair. |
| --- | --- |

(534)

Darbības robežizmaksas, kas paredzamas saistībā ar 2001. gada līgumiem, ir vienādas ar paredzamajām darbības izmaksām, kas tieši saistāmas ar Ryanair, un Komisija tām pieskaita arī daļu no paredzamajām netiešajām darbības izmaksām proporcionāli Ryanair pasažieru skaitam, salīdzinot ar kopējo pasažieru skaitu. Komisija uzsver, ka šādā gadījumā, ja 2001. gada līgumu neto pašreizējā vērtība būs pozitīva, tas būs a fortiori gadījumā, ja paredzamās darbības robežizmaksas tiktu noteiktas ar lineāras regresijas palīdzību, kā piedāvāts Oxera pētījumā, kas iesniegts Ryanair.

Ryanair

Ryanair

a fortiori

Oxera

Ryanair

Paredzamie robežieņēmumi

| (535) | Pretēji Ryanair uzskatam Komisijas analīze izslēdz jebkuru atlikuma vērtību līgumam ar Ryanair, jo reklāmas ilgtermiņa ietekme uz kopējo satiksmes apjomu Šarleruā ir nepietiekami dokumentēta un grūti izmērāma. |
| --- | --- |

(535)

Pretēji Ryanair uzskatam Komisijas analīze izslēdz jebkuru atlikuma vērtību līgumam ar Ryanair, jo reklāmas ilgtermiņa ietekme uz kopējo satiksmes apjomu Šarleruā ir nepietiekami dokumentēta un grūti izmērāma.

Ryanair

Ryanair

2001. gada līgumu neto pašreizējā vērtība

| (536) | Neto pašreizējās vērtības aprēķinu rezultāti ir iekļauti 21. tabulā. Tie liecina par papildu pozitīvo ietekmi, ko Ryanair radīja visos aplūkotajos gados.

  21. tabula


  2001. gada pasākuma paredzamā naudas plūsma | 2001 | 2002 | 2003 | 2004 | 2005 | 2006 | 2007 | 2008 | 2009 | 2010 | 2011 | 2012 | 2013 | 2014 | 2015 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Ryanair izlidojošo pasažieru skaits | 360 000 | 600 000 | 700 000 | 700 000 | 700 000 | 700 000 | 700 000 | 700 000 | 700 000 | 700 000 | 700 000 | 700 000 | 700 000 | 700 000 | 700 000 |
| Kopējais izlidojošo pasažieru skaits | 384 400 | 627 800 | 732 800 | 797 800 | 867 800 | 931 034 | 1 078 275 | 1 208 523 | 1 333 779 | 1 459 042 | 1 524 314 | 1 565 343 | 1 608 418 | 1 653 642 | 1 701 120 |
| Ieņēmumi uz vienu izlidojošo pasažieri |
| Pasažieru nodeva | 7,00 | 7,00 | 7,00 | 7,00 | 7,00 | 7,50 | 7,50 | 8,00 | 8,00 | 8,00 | 8,00 | 8,00 | 8,00 | 8,00 | 8,00 |
| Iekāpšanas maksa | 1,00 | 1,00 | 1,00 | 1,00 | 1,00 | 1,13 | 1,13 | 1,13 | 1,13 | 1,13 | 1,30 | 1,30 | 1,30 | 1,30 | 1,30 |
| Degviela | [0,3–0,7] | [0,3–0,7] | [0,3–0,7] | [0,3–0,7] | [0,3–0,7] | [0,3–0,7] | [0,3–0,7] | [0,3–0,7] | [0,3–0,7] | [0,3–0,7] | [0,3–0,7] | [0,3–0,7] | [0,3–0,7] | [0,3–0,7] | [0.3–0.7] |
| Beznodokļu tirdzniecība | [3–4] | [3–4] | [3–4] | [3–4] | 0,00 | 0,00 | 0,00 | 0,00 | 0,00 | 0,00 | 0,00 | 0,00 | 0,00 | 0,00 | 0,00 |
| Cita tirdzniecība | [0–0,5] | [0–0,5] | [0–0,5] | [0–0,5] | [0–0,5] | [0–0,5] | [0–0,5] | [0–0,5] | [0–0,5] | [0–0,5] | [0–0,5] | [0–0,5] | [0–0,5] | [0–0,5] | [0–0,5] |
| Horeca | [0–0,5] | [0–0,5] | [0–0,5] | [0–0,5] | [0–0,5] | [0–0,5] | [0–0,5] | [0–0,5] | [0–0,5] | [0–0,5] | [0–0,5] | [0–0,5] | [0–0,5] | [0–0,5] | [0–0,5] |
| Autostāvvieta | [2–4] | [2–4] | [2–4] | [2–4] | [2–4] | [2–4] | [2–4] | [2–4] | [2–4] | [2–4] | [2–4] | [2–4] | [2–4] | [2–4] | [2–4] |
| Pārkraušana | [1–1,3] | [1–1,3] | [1–1,3] | [1–1,3] | [1–1,3] | [1–1,3] | [1–1,3] | [1–1,3] | [1–1,3] | [1–1,3] | [1–1,3] | [1–1,3] | [1–1,3] | [1–1,3] | [1–1,3] |
| Komisijas maksa/pārdošana | [0–0,5] | [0–0,5] | [0–0,5] | [0–0,5] | [0–0,5] | [0–0,5] | [0–0,5] | [0–0,5] | [0–0,5] | [0–0,5] | [0–0,5] | [0–0,5] | [0–0,5] | [0–0,5] | [0–0,5] |
| Kopā | [14–17] | [14–17] | [14–17] | [14–17] | [14–17] | [14–17] | [14–17] | [14–17] | [14–17] | [14–17] | [14–17] | [14–17] | [14–17] | [14–17] | [14–17] |
| Izmaksas uz vienu izlidojošo pasažieri |
| Veicināšanas iemaksa | 4,00 | 4,00 | 4,00 | 4,00 | 4,00 | 4,00 | 4,00 | 4,00 | 4,00 | 4,00 | 4,00 | 4,00 | 4,00 | 4,00 | 4,00 |
| Pirkumi beznodokļu tirdzniecībā | [1,5–2,5] | [1,5–2,5] | [1,5–2,5] | [1,5–2,5] | 0,00 | 0,00 | 0,00 | 0,00 | 0,00 | 0,00 | 0,00 | 0,00 | 0,00 | 0,00 | 0,00 |
| Vides aizsardzības fonds |
| Citas preces un pakalpojumi | [1,5–2,5] | [1,5–2,5] | [1,5–2,5] | [1,5–2,5] | [1,5–2,5] | [1,5–2,5] | [1,5–2,5] | [1,5–2,5] | [1,5–2,5] | [1,5–2,5] | [1,5–2,5] | [1,5–2,5] | [1,5–2,5] | [1,5–2,5] | [1.5–2.5] |
| Algas un sociālais nodrošinājums | [4–5] | [4–5] | [4–5] | [4–5] | [4–5] | [4–5] | [4–5] | [4–5] | [4–5] | [4–5] | [4–5] | [4–5] | [4–5] | [4–5] | [4–5] |
| Starpsumma | [10–13] | [10–13] | [10–13] | [10–13] | [10–13] | [10–13] | [10–13] | [10–13] | [10–13] | [10–13] | [10–13] | [10–13] | [10–13] | [10–13] | [10–13] |
| “Mārketinga iemaksa” | 1,21 | 1,23 | 1,7 | 0,55 | 0,23 | 0,23 | 0,23 | 0,11 | 0,00 | 0,00 | 0,00 | 0,00 | 0,00 | 0,00 | 0,00 |
| Kopā | [10–14] | [10–14] | [10–14] | [10–14] | [10–14] | [10–14] | [10–14] | [10–14] | [10–14] | [10–14] | [10–14] | [10–14] | [10–14] | [10–14] | [10–14] |
| Kopējie ieņēmumi uz vienu izlidojošo Ryanair pasažieri | [14–17] | [14–17] | [14–17] | [14–17] | [14–17] | [14–17] | [14–17] | [14–17] | [14–17] | [14–17] | [14–17] | [14–17] | [14–17] | [14–17] | [14–17] |
| Kopējās izmaksas uz vienu izlidojošo Ryanair pasažieri | [10–14] | [10–14] | [10–14] | [10–14] | [10–14] | [10–14] | [10–14] | [10–14] | [10–14] | [10–14] | [10–14] | [10–14] | [10–14] | [10–14] | [10–14] |
| Papildu iemaksa uz vienu Ryanair pasažieri | [1,5–5,5] | [1,5–5,5] | [1,5–5,5] | [1,5–5,5] | [1,5–5,5] | [1,5–5,5] | [1,5–5,5] | [1,5–5,5] | [1,5–5,5] | [1,5–5,5] | [1,5–5,5] | [1,5–5,5] | [1,5–5,5] | [1,5–5,5] | [1,5–5,5] |
| Kopējā Ryanair papildu iemaksa (miljonos EUR) | [0,5–4] | [0,5–4] | [0,5–4] | [0,5–4] | [0,5–4] | [0,5–4] | [0,5–4] | [0,5–4] | [0,5–4] | [0,5–4] | [0,5–4] | [0,5–4] | [0,5–4] | [0,5–4] | [0,5–4] |

(536)

Neto pašreizējās vērtības aprēķinu rezultāti ir iekļauti 21. tabulā. Tie liecina par papildu pozitīvo ietekmi, ko Ryanair radīja visos aplūkotajos gados.

Ryanair

21. tabula

21. tabula

2001. gada pasākuma paredzamā naudas plūsma

2001. gada pasākuma paredzamā naudas plūsma

2001

2002

2003

2004

2005

2006

2007

2008

2009

2010

2011

2012

2013

2014

2015

Ryanair izlidojošo pasažieru skaits

Ryanair

360 000

600 000

700 000

700 000

700 000

700 000

700 000

700 000

700 000

700 000

700 000

700 000

700 000

700 000

700 000

Kopējais izlidojošo pasažieru skaits

384 400

627 800

732 800

797 800

867 800

931 034

1 078 275

1 208 523

1 333 779

1 459 042

1 524 314

1 565 343

1 608 418

1 653 642

1 701 120

Ieņēmumi uz vienu izlidojošo pasažieri

Pasažieru nodeva

7,00

7,00

7,00

7,00

7,00

7,50

7,50

8,00

8,00

8,00

8,00

8,00

8,00

8,00

8,00

Iekāpšanas maksa

1,00

1,00

1,00

1,00

1,00

1,13

1,13

1,13

1,13

1,13

1,30

1,30

1,30

1,30

1,30

Degviela

[0,3–0,7]

[0,3–0,7]

[0,3–0,7]

[0,3–0,7]

[0,3–0,7]

[0,3–0,7]

[0,3–0,7]

[0,3–0,7]

[0,3–0,7]

[0,3–0,7]

[0,3–0,7]

[0,3–0,7]

[0,3–0,7]

[0,3–0,7]

[0.3–0.7]

Beznodokļu tirdzniecība

[3–4]

[3–4]

[3–4]

[3–4]

0,00

0,00

0,00

0,00

0,00

0,00

0,00

0,00

0,00

0,00

0,00

Cita tirdzniecība

[0–0,5]

[0–0,5]

[0–0,5]

[0–0,5]

[0–0,5]

[0–0,5]

[0–0,5]

[0–0,5]

[0–0,5]

[0–0,5]

[0–0,5]

[0–0,5]

[0–0,5]

[0–0,5]

[0–0,5]

Horeca

[0–0,5]

[0–0,5]

[0–0,5]

[0–0,5]

[0–0,5]

[0–0,5]

[0–0,5]

[0–0,5]

[0–0,5]

[0–0,5]

[0–0,5]

[0–0,5]

[0–0,5]

[0–0,5]

[0–0,5]

Autostāvvieta

[2–4]

[2–4]

[2–4]

[2–4]

[2–4]

[2–4]

[2–4]

[2–4]

[2–4]

[2–4]

[2–4]

[2–4]

[2–4]

[2–4]

[2–4]

Pārkraušana

[1–1,3]

[1–1,3]

[1–1,3]

[1–1,3]

[1–1,3]

[1–1,3]

[1–1,3]

[1–1,3]

[1–1,3]

[1–1,3]

[1–1,3]

[1–1,3]

[1–1,3]

[1–1,3]

[1–1,3]

Komisijas maksa/pārdošana

[0–0,5]

[0–0,5]

[0–0,5]

[0–0,5]

[0–0,5]

[0–0,5]

[0–0,5]

[0–0,5]

[0–0,5]

[0–0,5]

[0–0,5]

[0–0,5]

[0–0,5]

[0–0,5]

[0–0,5]

Kopā

[14–17]

[14–17]

[14–17]

[14–17]

[14–17]

[14–17]

[14–17]

[14–17]

[14–17]

[14–17]

[14–17]

[14–17]

[14–17]

[14–17]

[14–17]

Izmaksas uz vienu izlidojošo pasažieri

Veicināšanas iemaksa

4,00

4,00

4,00

4,00

4,00

4,00

4,00

4,00

4,00

4,00

4,00

4,00

4,00

4,00

4,00

Pirkumi beznodokļu tirdzniecībā

[1,5–2,5]

[1,5–2,5]

[1,5–2,5]

[1,5–2,5]

0,00

0,00

0,00

0,00

0,00

0,00

0,00

0,00

0,00

0,00

0,00

Vides aizsardzības fonds

Citas preces un pakalpojumi

[1,5–2,5]

[1,5–2,5]

[1,5–2,5]

[1,5–2,5]

[1,5–2,5]

[1,5–2,5]

[1,5–2,5]

[1,5–2,5]

[1,5–2,5]

[1,5–2,5]

[1,5–2,5]

[1,5–2,5]

[1,5–2,5]

[1,5–2,5]

[1.5–2.5]

Algas un sociālais nodrošinājums

[4–5]

[4–5]

[4–5]

[4–5]

[4–5]

[4–5]

[4–5]

[4–5]

[4–5]

[4–5]

[4–5]

[4–5]

[4–5]

[4–5]

[4–5]

Starpsumma

[10–13]

[10–13]

[10–13]

[10–13]

[10–13]

[10–13]

[10–13]

[10–13]

[10–13]

[10–13]

[10–13]

[10–13]

[10–13]

[10–13]

[10–13]

“Mārketinga iemaksa”

1,21

1,23

1,7

0,55

0,23

0,23

0,23

0,11

0,00

0,00

0,00

0,00

0,00

0,00

0,00

Kopā

[10–14]

[10–14]

[10–14]

[10–14]

[10–14]

[10–14]

[10–14]

[10–14]

[10–14]

[10–14]

[10–14]

[10–14]

[10–14]

[10–14]

[10–14]

Kopējie ieņēmumi uz vienu izlidojošo Ryanair pasažieri

Ryanair

[14–17]

[14–17]

[14–17]

[14–17]

[14–17]

[14–17]

[14–17]

[14–17]

[14–17]

[14–17]

[14–17]

[14–17]

[14–17]

[14–17]

[14–17]

Kopējās izmaksas uz vienu izlidojošo Ryanair pasažieri

Ryanair

[10–14]

[10–14]

[10–14]

[10–14]

[10–14]

[10–14]

[10–14]

[10–14]

[10–14]

[10–14]

[10–14]

[10–14]

[10–14]

[10–14]

[10–14]

Papildu iemaksa uz vienu Ryanair pasažieri

Ryanair

[1,5–5,5]

[1,5–5,5]

[1,5–5,5]

[1,5–5,5]

[1,5–5,5]

[1,5–5,5]

[1,5–5,5]

[1,5–5,5]

[1,5–5,5]

[1,5–5,5]

[1,5–5,5]

[1,5–5,5]

[1,5–5,5]

[1,5–5,5]

[1,5–5,5]

Kopējā Ryanair papildu iemaksa (miljonos EUR)

Ryanair

[0,5–4]

[0,5–4]

[0,5–4]

[0,5–4]

[0,5–4]

[0,5–4]

[0,5–4]

[0,5–4]

[0,5–4]

[0,5–4]

[0,5–4]

[0,5–4]

[0,5–4]

[0,5–4]

[0,5–4]

| (537) | Tā kā Ryanair papildu iemaksa ir pozitīva visos apskatītajos gados, līguma neto pašreizējā vērtība noteikti būs pozitīva neatkarīgi no attiecīgā kapitāla vidējām svērtajām izmaksām. |
| --- | --- |

(537)

Tā kā Ryanair papildu iemaksa ir pozitīva visos apskatītajos gados, līguma neto pašreizējā vērtība noteikti būs pozitīva neatkarīgi no attiecīgā kapitāla vidējām svērtajām izmaksām.

Ryanair

| (538) | Tomēr Komisija kā piemēru aprēķināja NPV, pamatojoties uz vidējām izmaksām robežās no 8,7 % līdz 9 %. Līgumu NPV aprēķināšanai izmantotā diskonta likme ir atbalstu piešķīrušās struktūras kapitāla vidējās svērtās izmaksas piešķiršanas brīdī. Šajā gadījumā ieņēmumi un izmaksas, kas saistītas ar līgumu ar Ryanair, ietekmē BSCA finanšu pārskatus. Tāpēc Komisija izvēlējās kā diskonta likmi izmantot BSCA kapitāla izmaksas. Aprēķinot kapitāla vidējās svērtās izmaksas attiecībā uz BSCA, tika izmantoti dažādi pieņēmumi:






  — | finansējums vienīgi no pašu kapitāla, |
| --- | --- | --- |

(538)

Tomēr Komisija kā piemēru aprēķināja NPV, pamatojoties uz vidējām izmaksām robežās no 8,7 % līdz 9 %. Līgumu NPV aprēķināšanai izmantotā diskonta likme ir atbalstu piešķīrušās struktūras kapitāla vidējās svērtās izmaksas piešķiršanas brīdī. Šajā gadījumā ieņēmumi un izmaksas, kas saistītas ar līgumu ar Ryanair, ietekmē BSCA finanšu pārskatus. Tāpēc Komisija izvēlējās kā diskonta likmi izmantot BSCA kapitāla izmaksas. Aprēķinot kapitāla vidējās svērtās izmaksas attiecībā uz BSCA, tika izmantoti dažādi pieņēmumi:

Ryanair

BSCA

BSCA

BSCA

—

finansējums vienīgi no pašu kapitāla,

| — | riska prēmija 5,51 % (199) apmērā, |
| --- | --- |

—

riska prēmija 5,51 % (199) apmērā,

199

| — | beta koeficients 0,69 (199), |
| --- | --- |

—

beta koeficients 0,69 (199),

199

| — | bez riska izvietotā kapitāla izmaksas pirms nodokļiem no 4,9 % līdz 5,2 % apmērā, |
| --- | --- |

—

bez riska izvietotā kapitāla izmaksas pirms nodokļiem no 4,9 % līdz 5,2 % apmērā,

| — | nodokļu likme 40,2 % apmērā. |
| --- | --- |

—

nodokļu likme 40,2 % apmērā.

| (539) | Tāpat, piemēram, pamatojoties uz vidējo likmi no 8,7 % līdz 9 %, proti, 8,85 %, Komisija secināja, ka neto pašreizējā vērtība bija pozitīva un sasniedza EUR 19,5 miljonus.

  22. tabula


  2001. gada pasākuma neto pašreizējā vērtība (NPV)







  (miljonos EUR) |
| --- | --- |
| | Diskonta likme 8,85 % |
| NPV | 19,5 |

(539)

Tāpat, piemēram, pamatojoties uz vidējo likmi no 8,7 % līdz 9 %, proti, 8,85 %, Komisija secināja, ka neto pašreizējā vērtība bija pozitīva un sasniedza EUR 19,5 miljonus.

22. tabula

22. tabula

2001. gada pasākuma neto pašreizējā vērtība (NPV)

2001. gada pasākuma neto pašreizējā vērtība (NPV)

(miljonos EUR)

Diskonta likme 8,85 %

NPV

19,5

Šī pozitīvā NPV vērtība, kā arī pozitīvās iemaksas par visiem gadiem, pierāda, ka bija pamats sagaidīt – 2001. gada līgumi palielinās “reģiona-SOWAER-BSCA
  ” rentabilitāti.

SOWAER-BSCA

| (540) | Attiecībā uz reģiona apņemšanos atlīdzināt Ryanair zaudējumus, kas šai sabiedrībai radīsies, ja laikā no 2001. līdz 2016. gadam mainīsies lidostas maksas lielums vai lidostas darbalaiks, Komisija norāda, ka šī atlīdzība nevar pārsniegt tiešos zaudējumus, ko minētās izmaiņas rada Ryanair. Attiecīgi, pieņemot, ka reģions izmaksā atlīdzību Ryanair saskaņā ar šo noteikumu, Ryanair nenonāks labvēlīgākā situācijā nekā gadījumā, ja reģions izpildītu savu apņemšanos. Tādējādi šis noteikums nerada papildu priekšrocības Ryanair. |
| --- | --- |

(540)

Attiecībā uz reģiona apņemšanos atlīdzināt Ryanair zaudējumus, kas šai sabiedrībai radīsies, ja laikā no 2001. līdz 2016. gadam mainīsies lidostas maksas lielums vai lidostas darbalaiks, Komisija norāda, ka šī atlīdzība nevar pārsniegt tiešos zaudējumus, ko minētās izmaiņas rada Ryanair. Attiecīgi, pieņemot, ka reģions izmaksā atlīdzību Ryanair saskaņā ar šo noteikumu, Ryanair nenonāks labvēlīgākā situācijā nekā gadījumā, ja reģions izpildītu savu apņemšanos. Tādējādi šis noteikums nerada papildu priekšrocības Ryanair.

Ryanair

Ryanair

Ryanair

Ryanair

Ryanair

| (541) | Turklāt saskaņā ar aviācijas pamatnostādņu 66. punktu šie līgumi iekļaujas vispārējā stratēģiskā sistēmā, kuras mērķis ir nodrošināt lidostas rentabilitāti vismaz ilgtermiņā. BSCA stratēģija paredzēja attīstīt satiksmi Šarleruā lidostā, lai jo īpaši palielinātu ieņēmumus un tādējādi pilnīgāk segtu nemainīgās izmaksas, nodrošinot rentabilitāti. Šim nolūkam BSCA nolēma specializēties tādos segmentos kā tuvie un vidēja attāluma tiešie reisi, jo īpaši attiecībā uz zemo cenu reisiem. Šādas BSCA stratēģijas pamatā bija pētījumi, kas 1990. gadu beigās tika uzticēti ārējiem konsultantiem. Kā liecina vairāki šādi pētījumi (200), Šarleruā lidostai ir salīdzinošas priekšrocības, attīstoties šajā segmentā, piemēram, zemās izmaksas. Tāpat, saskaņā ar BSCA2001. gada 31. jūlija“stratēģisko nostādņu notu”BSCA mērķis bija sasniegt 2,5 līdz 3 miljonus pasažieru (201) līdz 2010. gadam, un tas saskaņā ar šo notu “nešķiet utopiski, ņemot vērā Ryanair bāzes atvēršanu un gaisa pārvadājumu palielināšanos”. Tādējādi 2001. gada līgumi iekļaujas šajā satiksmes un ieņēmumu palielināšanās stratēģijā. |
| --- | --- |

(541)

Turklāt saskaņā ar aviācijas pamatnostādņu 66. punktu šie līgumi iekļaujas vispārējā stratēģiskā sistēmā, kuras mērķis ir nodrošināt lidostas rentabilitāti vismaz ilgtermiņā. BSCA stratēģija paredzēja attīstīt satiksmi Šarleruā lidostā, lai jo īpaši palielinātu ieņēmumus un tādējādi pilnīgāk segtu nemainīgās izmaksas, nodrošinot rentabilitāti. Šim nolūkam BSCA nolēma specializēties tādos segmentos kā tuvie un vidēja attāluma tiešie reisi, jo īpaši attiecībā uz zemo cenu reisiem. Šādas BSCA stratēģijas pamatā bija pētījumi, kas 1990. gadu beigās tika uzticēti ārējiem konsultantiem. Kā liecina vairāki šādi pētījumi (200), Šarleruā lidostai ir salīdzinošas priekšrocības, attīstoties šajā segmentā, piemēram, zemās izmaksas. Tāpat, saskaņā ar BSCA2001. gada 31. jūlija“stratēģisko nostādņu notu”BSCA mērķis bija sasniegt 2,5 līdz 3 miljonus pasažieru (201) līdz 2010. gadam, un tas saskaņā ar šo notu “nešķiet utopiski, ņemot vērā Ryanair bāzes atvēršanu un gaisa pārvadājumu palielināšanos”. Tādējādi 2001. gada līgumi iekļaujas šajā satiksmes un ieņēmumu palielināšanās stratēģijā.

BSCA

BSCA

BSCA

200

BSCA

BSCA

201

| (542) | Tā kā tika izpildīts kritērijs par privātu uzņēmēju tirgus ekonomikas apstākļos, 2001. gada līgumi nav valsts atbalsts. |
| --- | --- |

(542)

Tā kā tika izpildīts kritērijs par privātu uzņēmēju tirgus ekonomikas apstākļos, 2001. gada līgumi nav valsts atbalsts.

ii)   2004. gada provizoriskais komerciālais pamatnolīgums

| (543) | Lai noteiktu, vai 2004. gada komerciālais pamatnolīgums no ex ante viedokļa veicināja rentabilitāti struktūrai, kas piešķīra atbalstu saskaņā ar aviācijas pamatnostādņu 63. punktu, Komisija noteica, vai 2004. gada komerciālā pamatnolīguma NPV bija pozitīva attiecībā uz struktūru “reģions-SOWAER-BSCA”. Lēmuma par 2004. gada komerciālā pamatnolīguma pieņemšanu alternatīva būtu līguma neslēgšana ar Ryanair un ar to saistītā atteikšanās no papildu ieņēmumiem un izmaksām, kas saistītas ar Ryanair satiksmi. |
| --- | --- |

(543)

Lai noteiktu, vai 2004. gada komerciālais pamatnolīgums no ex ante viedokļa veicināja rentabilitāti struktūrai, kas piešķīra atbalstu saskaņā ar aviācijas pamatnostādņu 63. punktu, Komisija noteica, vai 2004. gada komerciālā pamatnolīguma NPV bija pozitīva attiecībā uz struktūru “reģions-SOWAER-BSCA”. Lēmuma par 2004. gada komerciālā pamatnolīguma pieņemšanu alternatīva būtu līguma neslēgšana ar Ryanair un ar to saistītā atteikšanās no papildu ieņēmumiem un izmaksām, kas saistītas ar Ryanair satiksmi.

ex ante

SOWAER-BSCA

Ryanair

Ryanair

| (544) | 2004. gada 22. janvārī, pirms 2004. gada provizoriskā komerciālā pamatnolīguma noslēgšanas, BSCA atjaunināja savu uzņēmējdarbības plānu. Kā apgalvo Beļģija, 2004. gada 22. janvāra uzņēmējdarbības plāns tika sagatavots saistībā ar 2004. gada lēmumu, lai apstiprinātu jauno priekšlikumu, kas bija jāiesniedz Ryanair (202). Taču šis uzņēmējdarbības plāns, no vienas puses, attiecās ne tikai uz ieņēmumiem, ko deva Ryanair radītā satiksme, bet arī uz ieņēmumiem, ko deva citu aviosabiedrību radītā satiksme. No otras puses, tas identificēja vienīgi BSCA ieņēmumus un izmaksas, kaut arī, lai piemērotu kritēriju par uzņēmēju tirgus ekonomikas apstākļos, ir jāņem vērā tas, ka struktūra, kura noslēdza 2004. gada provizorisko komerciālo pamatnolīgumu ar Ryanair, ir struktūra “reģions-SOWAER-BSCA”. |
| --- | --- |

(544)

2004. gada 22. janvārī, pirms 2004. gada provizoriskā komerciālā pamatnolīguma noslēgšanas, BSCA atjaunināja savu uzņēmējdarbības plānu. Kā apgalvo Beļģija, 2004. gada 22. janvāra uzņēmējdarbības plāns tika sagatavots saistībā ar 2004. gada lēmumu, lai apstiprinātu jauno priekšlikumu, kas bija jāiesniedz Ryanair (202). Taču šis uzņēmējdarbības plāns, no vienas puses, attiecās ne tikai uz ieņēmumiem, ko deva Ryanair radītā satiksme, bet arī uz ieņēmumiem, ko deva citu aviosabiedrību radītā satiksme. No otras puses, tas identificēja vienīgi BSCA ieņēmumus un izmaksas, kaut arī, lai piemērotu kritēriju par uzņēmēju tirgus ekonomikas apstākļos, ir jāņem vērā tas, ka struktūra, kura noslēdza 2004. gada provizorisko komerciālo pamatnolīgumu ar Ryanair, ir struktūra “reģions-SOWAER-BSCA”.

BSCA

Ryanair

202

Ryanair

BSCA

Ryanair

SOWAER-BSCA

| (545) | Tāpēc Komisija rekonstruēja uzņēmējdarbības plānu struktūrai “reģions-SOWAER-BSCA”, iekļaujot tajā vienīgi saimnieciskās darbības ieņēmumus un izmaksas, kas saistītas ar 2004. gada komerciālo pamatnolīgumu. Šim nolūkam Komisija izmantoja BSCA2004. gada 22. janvāra vispārīgo uzņēmējdarbības plānu un piemēroja to pašu metodiku, ko tā izmantoja attiecībā uz 2001. gada līgumiem un kas aprakstīta 525. apsvērumā. |
| --- | --- |

(545)

Tāpēc Komisija rekonstruēja uzņēmējdarbības plānu struktūrai “reģions-SOWAER-BSCA”, iekļaujot tajā vienīgi saimnieciskās darbības ieņēmumus un izmaksas, kas saistītas ar 2004. gada komerciālo pamatnolīgumu. Šim nolūkam Komisija izmantoja BSCA2004. gada 22. janvāra vispārīgo uzņēmējdarbības plānu un piemēroja to pašu metodiku, ko tā izmantoja attiecībā uz 2001. gada līgumiem un kas aprakstīta 525. apsvērumā.

SOWAER-BSCA

BSCA

| (546) | Lai noteiktu robežizmaksas, kas saistāmas ar 2004. gada provizorisko komerciālo pamatnolīgumu, Komisija jo īpaši pārbaudīja, vai reģionam, SOWAER vai BSCA būtu jāveic kādi ieguldījumi saistībā ar 2004. gada komerciālo pamatnolīgumu. Jāatgādina, ka 2004. gada komerciālais pamatnolīgums tika noslēgts, lai aizpildītu juridisko vakuumu, ko radīja 2001. gada līgumu anulēšana saskaņā ar Komisijas 2004. gada lēmumu. Saskaņā ar šo komerciālo pamatnolīgumu struktūrai “reģions-SOWAER-BSCA” nebija pienākuma veikt jaunus ieguldījumus. Lēmumi par ieguldījumiem, kas paredzēti 2002. gada SOWAER un BSCA nolīgumā, kā arī 2003. gada ieguldījumiem, jau bija pieņemti un darbi uzsākti. Turklāt, kā norādīts 533. apsvērumā, ieguldījumu programma, kas iekļauta 2002. gada SOWAER un BSCA nolīgumā, iespējams, būtu pieņemta arī gadījumā, ja nebūtu līgumu ar Ryanair. Tas pats attiecas arī uz 2003. gada grozījumu ieguldījumu programmā, kas atbilst tai pašai lidostas attīstības loģikai, iespēju robežās paredzot dažādus klientus, proti, aviosabiedrības. Komisija no tā secina, ka nav pareizi saistīt papildu ieguldījumu izmaksas ar 2004. gada provizorisko komerciālo pamatnolīgumu. |
| --- | --- |

(546)

Lai noteiktu robežizmaksas, kas saistāmas ar 2004. gada provizorisko komerciālo pamatnolīgumu, Komisija jo īpaši pārbaudīja, vai reģionam, SOWAER vai BSCA būtu jāveic kādi ieguldījumi saistībā ar 2004. gada komerciālo pamatnolīgumu. Jāatgādina, ka 2004. gada komerciālais pamatnolīgums tika noslēgts, lai aizpildītu juridisko vakuumu, ko radīja 2001. gada līgumu anulēšana saskaņā ar Komisijas 2004. gada lēmumu. Saskaņā ar šo komerciālo pamatnolīgumu struktūrai “reģions-SOWAER-BSCA” nebija pienākuma veikt jaunus ieguldījumus. Lēmumi par ieguldījumiem, kas paredzēti 2002. gada SOWAER un BSCA nolīgumā, kā arī 2003. gada ieguldījumiem, jau bija pieņemti un darbi uzsākti. Turklāt, kā norādīts 533. apsvērumā, ieguldījumu programma, kas iekļauta 2002. gada SOWAER un BSCA nolīgumā, iespējams, būtu pieņemta arī gadījumā, ja nebūtu līgumu ar Ryanair. Tas pats attiecas arī uz 2003. gada grozījumu ieguldījumu programmā, kas atbilst tai pašai lidostas attīstības loģikai, iespēju robežās paredzot dažādus klientus, proti, aviosabiedrības. Komisija no tā secina, ka nav pareizi saistīt papildu ieguldījumu izmaksas ar 2004. gada provizorisko komerciālo pamatnolīgumu.

SOWAER

BSCA

SOWAER-BSCA

SOWAER

BSCA

SOWAER

BSCA

Ryanair

| (547) | Pamatojoties uz šiem pieņēmumiem, Komisija noteica, ka naudas plūsmas, kas ir būtiskas, analizējot 2004. gada komerciālā pamatnolīguma rentabilitāti, ir šādas.

  23. tabula


  2004. gada pasākuma paredzamā naudas plūsma | 2004 | 2005 | 2006 | 2007 | 2008 | 2009 | 2010 | 2011 | 2012 | 2013 | 2014 | 2015 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Ryanair izlidojošo pasažieru skaits | 1 033 941 | 1 223 941 | 1 223 941 | 1 223 941 | 1 223 941 | 1 223 941 | 1 223 941 | 1 223 941 | 1 223 941 | 1 223 941 | 1 223 941 | 1 223 941 |
| Kopējais izlidojošo pasažieru skaits | 1 099 944 | 1 292 535 | 1 295 174 | 1 346 381 | 1 397 587 | 1 448 794 | 1 500 000 | 1 500 000 | 1 500 000 | 1 500 000 | 1 500 000 | 1 500 000 |
| Ieņēmumi uz vienu izlidojošo pasažieri |
| Pasažieru nodeva | 7,00 | 7,00 | 7,50 | 7,50 | 8,00 | 8,00 | 8,00 | 8,00 | 8,00 | 8,00 | 8,00 | 8,00 |
| Iekāpšanas maksa | 1,00 | 1,00 | 1,13 | 1,13 | 1,13 | 1,13 | 1,13 | 1,30 | 1,30 | 1,30 | 1,30 | 1,30 |
| Pārkraušana | [1–1,3] | [1–1,3] | [1–1,3] | [1–1,3] | [1–1,3] | [1–1,3] | [1–1,3] | [1–1,3] | [1–1,3] | [1–1,3] | [1–1,3] | [1–1,3] |
| Degviela | [0,05–0,15] | [0,05–0,15] | [0,05–0,15] | [0,05–0,15] | [0,05–0,15] | [0,05–0,15] | [0,05–0,15] | [0,05–0,15] | [0,05–0,15] | [0,05–0,15] | [0,05–0,15] | [0,05–0,15] |
| Komerciālās koncesijas | [5–9] | [5–9] | [5–9] | [5–9] | [5–9] | [5–9] | [5–9] | [5–9] | [5–9] | [5–9] | [5–9] | [5–9] |
| Kopā | [14–20] | [14–20] | [14–20] | [14–20] | [14–20] | [14–20] | [14–20] | [14–20] | [14–20] | [14–20] | [14–20] | [14–20] |
| Izmaksas uz vienu izlidojošo pasažieri |
| Veicināšanas iemaksa | 4,00 | 4,00 | 4,00 | 4,00 | 4,00 | 4,00 | 4,00 | 4,00 | 4,00 | 4,00 | 4,00 | 4,00 |
| Citas preces un pakalpojumi | [1,5–2,5] | [1,5–2,5] | [1,5–2,5] | [1,5–2,5] | [1,5–2,5] | [1,5–2,5] | [1,5–2,5] | [1,5–2,5] | [1,5–2,5] | [1,5–2,5] | [1,5–2,5] | [1,5–2,5] |
| Algas un sociālais nodrošinājums | [4–5] | [4–5] | [4–5] | [4–5] | [4–5] | [4–5] | [4–5] | [4–5] | [4–5] | [4–5] | [4–5] | [4–5] |
| Starpsumma | [9,5–11,5] | [9,5–11,5] | [9,5–11,5] | [9,5–11,5] | [9,5–11,5] | [9,5–11,5] | [9,5–11,5] | [9,5–11,5] | [9,5–11,5] | [9,5–11,5] | [9,5–11,5] | [9,5–11,5] |
| Sākšanas izdevumi | 0,34 | 0,18 | 0,04 | 0,00 | 0,00 | 0,00 | 0,00 | 0,00 | 0,00 | 0,00 | 0,00 | 0,00 |
| Kopā | [9,5–11,5] | [9,5–11,5] | [9,5–11,5] | [9,5–11,5] | [9,5–11,5] | [9,5–11,5] | [9,5–11,5] | [9,5–11,5] | [9,5–11,5] | [9,5–11,5] | [9,5–11,5] | [9,5–11,5] |
| Kopējie ieņēmumi uz vienu izlidojošo Ryanair pasažieri | [14–20] | [14–20] | [14–20] | [14–20] | [14–20] | [14–20] | [14–20] | [14–20] | [14–20] | [14–20] | [14–20] | [14–20] |
| Kopējās izmaksas uz vienu izlidojošo Ryanair pasažieri | [9,5–11,5] | [9,5–11,5] | [9,5–11,5] | [9,5–11,5] | [9,5–11,5] | [9,5–11,5] | [9,5–11,5] | [9,5–11,5] | [9,5–11,5] | [9,5–11,5] | [9,5–11,5] | [9,5–11,5] |
| Papildu iemaksa uz vienu Ryanair pasažieri | [3–9] | [3–9] | [3–9] | [3–9] | [3–9] | [3–9] | [3–9] | [3–9] | [3–9] | [3–9] | [3–9] | [3–9] |
| Kopējā Ryanair papildu iemaksa (miljonos EUR) | [3–11] | [3–11] | [3–11] | [3–11] | [3–11] | [3–11] | [3–11] | [3–11] | [3–11] | [3–11] | [3–11] | [3–11] |

(547)

Pamatojoties uz šiem pieņēmumiem, Komisija noteica, ka naudas plūsmas, kas ir būtiskas, analizējot 2004. gada komerciālā pamatnolīguma rentabilitāti, ir šādas.

23. tabula

23. tabula

2004. gada pasākuma paredzamā naudas plūsma

2004. gada pasākuma paredzamā naudas plūsma

2004

2005

2006

2007

2008

2009

2010

2011

2012

2013

2014

2015

Ryanair izlidojošo pasažieru skaits

Ryanair

1 033 941

1 223 941

1 223 941

1 223 941

1 223 941

1 223 941

1 223 941

1 223 941

1 223 941

1 223 941

1 223 941

1 223 941

Kopējais izlidojošo pasažieru skaits

1 099 944

1 292 535

1 295 174

1 346 381

1 397 587

1 448 794

1 500 000

1 500 000

1 500 000

1 500 000

1 500 000

1 500 000

Ieņēmumi uz vienu izlidojošo pasažieri

Pasažieru nodeva

7,00

7,00

7,50

7,50

8,00

8,00

8,00

8,00

8,00

8,00

8,00

8,00

Iekāpšanas maksa

1,00

1,00

1,13

1,13

1,13

1,13

1,13

1,30

1,30

1,30

1,30

1,30

Pārkraušana

[1–1,3]

[1–1,3]

[1–1,3]

[1–1,3]

[1–1,3]

[1–1,3]

[1–1,3]

[1–1,3]

[1–1,3]

[1–1,3]

[1–1,3]

[1–1,3]

Degviela

[0,05–0,15]

[0,05–0,15]

[0,05–0,15]

[0,05–0,15]

[0,05–0,15]

[0,05–0,15]

[0,05–0,15]

[0,05–0,15]

[0,05–0,15]

[0,05–0,15]

[0,05–0,15]

[0,05–0,15]

Komerciālās koncesijas

[5–9]

[5–9]

[5–9]

[5–9]

[5–9]

[5–9]

[5–9]

[5–9]

[5–9]

[5–9]

[5–9]

[5–9]

Kopā

[14–20]

[14–20]

[14–20]

[14–20]

[14–20]

[14–20]

[14–20]

[14–20]

[14–20]

[14–20]

[14–20]

[14–20]

Izmaksas uz vienu izlidojošo pasažieri

Veicināšanas iemaksa

4,00

4,00

4,00

4,00

4,00

4,00

4,00

4,00

4,00

4,00

4,00

4,00

Citas preces un pakalpojumi

[1,5–2,5]

[1,5–2,5]

[1,5–2,5]

[1,5–2,5]

[1,5–2,5]

[1,5–2,5]

[1,5–2,5]

[1,5–2,5]

[1,5–2,5]

[1,5–2,5]

[1,5–2,5]

[1,5–2,5]

Algas un sociālais nodrošinājums

[4–5]

[4–5]

[4–5]

[4–5]

[4–5]

[4–5]

[4–5]

[4–5]

[4–5]

[4–5]

[4–5]

[4–5]

Starpsumma

[9,5–11,5]

[9,5–11,5]

[9,5–11,5]

[9,5–11,5]

[9,5–11,5]

[9,5–11,5]

[9,5–11,5]

[9,5–11,5]

[9,5–11,5]

[9,5–11,5]

[9,5–11,5]

[9,5–11,5]

Sākšanas izdevumi

0,34

0,18

0,04

0,00

0,00

0,00

0,00

0,00

0,00

0,00

0,00

0,00

Kopā

[9,5–11,5]

[9,5–11,5]

[9,5–11,5]

[9,5–11,5]

[9,5–11,5]

[9,5–11,5]

[9,5–11,5]

[9,5–11,5]

[9,5–11,5]

[9,5–11,5]

[9,5–11,5]

[9,5–11,5]

Kopējie ieņēmumi uz vienu izlidojošo Ryanair pasažieri

Ryanair

[14–20]

[14–20]

[14–20]

[14–20]

[14–20]

[14–20]

[14–20]

[14–20]

[14–20]

[14–20]

[14–20]

[14–20]

Kopējās izmaksas uz vienu izlidojošo Ryanair pasažieri

Ryanair

[9,5–11,5]

[9,5–11,5]

[9,5–11,5]

[9,5–11,5]

[9,5–11,5]

[9,5–11,5]

[9,5–11,5]

[9,5–11,5]

[9,5–11,5]

[9,5–11,5]

[9,5–11,5]

[9,5–11,5]

Papildu iemaksa uz vienu Ryanair pasažieri

Ryanair

[3–9]

[3–9]

[3–9]

[3–9]

[3–9]

[3–9]

[3–9]

[3–9]

[3–9]

[3–9]

[3–9]

[3–9]

Kopējā Ryanair papildu iemaksa (miljonos EUR)

Ryanair

[3–11]

[3–11]

[3–11]

[3–11]

[3–11]

[3–11]

[3–11]

[3–11]

[3–11]

[3–11]

[3–11]

[3–11]

| (548) | Šīs plūsmas liecina par papildu pozitīvo ietekmi, ko Ryanair radīja visos apskatītajos gados. Tāpat komerciālajam pamatnolīgumam noteikti ir pozitīva neto pašreizējā vērtība neatkarīgi no izvēlētā kapitāla vidējām svērtajām izmaksām. |
| --- | --- |

(548)

Šīs plūsmas liecina par papildu pozitīvo ietekmi, ko Ryanair radīja visos apskatītajos gados. Tāpat komerciālajam pamatnolīgumam noteikti ir pozitīva neto pašreizējā vērtība neatkarīgi no izvēlētā kapitāla vidējām svērtajām izmaksām.

Ryanair

| (549) | Tomēr, piemēram, lai aprēķinātu 2004. gada pasākuma NPV, Komisija noteica izmantojamo diskonta likmi. Šī likme ir atbalstu piešķīrušās struktūras kapitāla vidējās svērtās izmaksas piešķiršanas brīdī. Kā norādīts 538. apsvērumā, Komisija ņēma vērā BSCA kapitāla izmaksu vidējās svērtās izmaksas. Komisija aplēsa, ka šīs izmaksas sasniedz 9,7 %, pamatojoties uz šādiem pieņēmumiem:






  — | finansējums vienīgi no pašu kapitāla, |
| --- | --- | --- |

(549)

Tomēr, piemēram, lai aprēķinātu 2004. gada pasākuma NPV, Komisija noteica izmantojamo diskonta likmi. Šī likme ir atbalstu piešķīrušās struktūras kapitāla vidējās svērtās izmaksas piešķiršanas brīdī. Kā norādīts 538. apsvērumā, Komisija ņēma vērā BSCA kapitāla izmaksu vidējās svērtās izmaksas. Komisija aplēsa, ka šīs izmaksas sasniedz 9,7 %, pamatojoties uz šādiem pieņēmumiem:

BSCA

—

finansējums vienīgi no pašu kapitāla,

| — | riska prēmija 5,72 % (203) apmērā, |
| --- | --- |

—

riska prēmija 5,72 % (203) apmērā,

203

| — | beta koeficients 0,95 (203), |
| --- | --- |

—

beta koeficients 0,95 (203),

203

| — | bez riska izvietotā kapitāla izmaksas pirms nodokļiem robežās no 4,2 % līdz 4,4 %. |
| --- | --- |

—

bez riska izvietotā kapitāla izmaksas pirms nodokļiem robežās no 4,2 % līdz 4,4 %.

| (550) | Turpmākā tabula raksturo 2004. gada komerciālā pamatnolīguma neto pašreizējās vērtības aprēķina rezultātus, pamatojoties uz diskonta likmi 9,7 %.

  24. tabula


  2004. gada pasākuma neto pašreizējā vērtība (NPV)







  (miljonos EUR) |
| --- | --- |
| | Diskonta likme 9,7 % |
| NPV | 53 |

(550)

Turpmākā tabula raksturo 2004. gada komerciālā pamatnolīguma neto pašreizējās vērtības aprēķina rezultātus, pamatojoties uz diskonta likmi 9,7 %.

24. tabula

24. tabula

2004. gada pasākuma neto pašreizējā vērtība (NPV)

2004. gada pasākuma neto pašreizējā vērtība (NPV)

(miljonos EUR)

Diskonta likme 9,7 %

NPV

53

Šī pozitīvā NPV apstiprina, ka bija sagaidāms – 2004. gada komerciālais pamatnolīgums palielinās “reģiona-SOWAER-BSCA
  ” rentabilitāti.

SOWAER-BSCA

| (551) | Aviācijas pamatnostādņu 66. punkts paredz, ka šiem līgumiem jāiekļaujas vispārējā stratēģiskā sistēmā, kuras mērķis ir nodrošināt lidostas rentabilitāti vismaz ilgtermiņā. Šim nolūkam 2004. gada 15. aprīļa sanāksmē BSCA valde pieņēma zināšanai priekšlikumus, kas iesniegti Ryanair, un pilnvaroja “deleģēto administratoru veikt pārbaudi par BSCA uzņēmējdarbības plānu un izmērīt attiecīgo priekšlikumu iespējamo ietekmi”. “Vispārējai analīzei arī jāapstiprina, ka jebkurā aspektā lidostas ilgtspēja un nākotne nekādā gadījumā netiks apdraudēta un BSCA ilgtermiņā ir pietiekamas turpmākās attīstības iespējas”. Nākamajā sanāksmē 2004. gada 6. maijā“valde konstatēja, ka priekšlikumi, kas nesen apspriesti Dublinā ar Ryanair pārstāvjiem, ņemot vērā lidostas paredzamo attīstību, varētu nodrošināt Šarleruā sabiedrības Ryanair darbības saglabāšanu uz sākotnējā uzņēmējdarbības plāna nosacījumiem (...)”. Tā kā sākotnējais uzņēmējdarbības plāns pats iekļaujas ilgtermiņa attīstības stratēģijā, Komisija no tā secina, ka arī 2004. gada komerciālais pamatnolīgums iekļaujas šajā stratēģijā. |
| --- | --- |

(551)

Aviācijas pamatnostādņu 66. punkts paredz, ka šiem līgumiem jāiekļaujas vispārējā stratēģiskā sistēmā, kuras mērķis ir nodrošināt lidostas rentabilitāti vismaz ilgtermiņā. Šim nolūkam 2004. gada 15. aprīļa sanāksmē BSCA valde pieņēma zināšanai priekšlikumus, kas iesniegti Ryanair, un pilnvaroja “deleģēto administratoru veikt pārbaudi par BSCA uzņēmējdarbības plānu un izmērīt attiecīgo priekšlikumu iespējamo ietekmi”. “Vispārējai analīzei arī jāapstiprina, ka jebkurā aspektā lidostas ilgtspēja un nākotne nekādā gadījumā netiks apdraudēta un BSCA ilgtermiņā ir pietiekamas turpmākās attīstības iespējas”. Nākamajā sanāksmē 2004. gada 6. maijā“valde konstatēja, ka priekšlikumi, kas nesen apspriesti Dublinā ar Ryanair pārstāvjiem, ņemot vērā lidostas paredzamo attīstību, varētu nodrošināt Šarleruā sabiedrības Ryanair darbības saglabāšanu uz sākotnējā uzņēmējdarbības plāna nosacījumiem (...)”. Tā kā sākotnējais uzņēmējdarbības plāns pats iekļaujas ilgtermiņa attīstības stratēģijā, Komisija no tā secina, ka arī 2004. gada komerciālais pamatnolīgums iekļaujas šajā stratēģijā.

BSCA

Ryanair

BSCA

BSCA

Ryanair

Ryanair

| (552) | Tā kā tika izpildīts kritērijs par privātu uzņēmēju tirgus ekonomikas apstākļos, 2004. gada komerciālais pamatnolīgums nav valsts atbalsts. |
| --- | --- |

(552)

Tā kā tika izpildīts kritērijs par privātu uzņēmēju tirgus ekonomikas apstākļos, 2004. gada komerciālais pamatnolīgums nav valsts atbalsts.

iii)   2005. gada līgums

| (553) | Lai noteiktu, vai 2005. gada līgums no ex ante viedokļa veicināja rentabilitāti struktūrai, kas piešķīra atbalstu saskaņā ar aviācijas pamatnostādņu 63. punktu, Komisija noteica, vai 2005. gada līguma NPV bija pozitīva attiecībā uz struktūru “reģions-SOWAER-BSCA”. Alternatīva iespēja bija atteikties no līguma ar Ryanair, kad 2006. gada martā beigtos derīguma termiņš BSCA2004. gada 24. jūnija vēstulei Ryanair. |
| --- | --- |

(553)

Lai noteiktu, vai 2005. gada līgums no ex ante viedokļa veicināja rentabilitāti struktūrai, kas piešķīra atbalstu saskaņā ar aviācijas pamatnostādņu 63. punktu, Komisija noteica, vai 2005. gada līguma NPV bija pozitīva attiecībā uz struktūru “reģions-SOWAER-BSCA”. Alternatīva iespēja bija atteikties no līguma ar Ryanair, kad 2006. gada martā beigtos derīguma termiņš BSCA2004. gada 24. jūnija vēstulei Ryanair.

ex ante

SOWAER-BSCA

Ryanair

BSCA

Ryanair

| (554) | Lai aprēķinātu NPV, Komisija rekonstruēja uzņēmējdarbības plānu struktūrai “reģions-SOWAER-BSCA”, iekļaujot tajā vienīgi saimnieciskās darbības ieņēmumus un izmaksas, kas saistītas ar 2005. gada līgumu. Šim nolūkam Komisija izmantoja BSCA2004. gada 24. janvāra vispārīgo uzņēmējdarbības plānu, kas, kā apgalvo Beļģija, ir uzņēmējdarbības plāns, kas sagatavots saistībā ar 2004. gada lēmumu, lai apstiprinātu jauno priekšlikumu, kas bija jāiesniedz Ryanair, un tas lika nosūtīt Ryanair2005. gada 9. decembra priekšlikumu (204). Pēc tam Komisija piemēroja to pašu metodiku, ko tā izmantoja attiecībā uz 2001. gada līgumiem un kas aprakstīta 524. apsvērumā. |
| --- | --- |

(554)

Lai aprēķinātu NPV, Komisija rekonstruēja uzņēmējdarbības plānu struktūrai “reģions-SOWAER-BSCA”, iekļaujot tajā vienīgi saimnieciskās darbības ieņēmumus un izmaksas, kas saistītas ar 2005. gada līgumu. Šim nolūkam Komisija izmantoja BSCA2004. gada 24. janvāra vispārīgo uzņēmējdarbības plānu, kas, kā apgalvo Beļģija, ir uzņēmējdarbības plāns, kas sagatavots saistībā ar 2004. gada lēmumu, lai apstiprinātu jauno priekšlikumu, kas bija jāiesniedz Ryanair, un tas lika nosūtīt Ryanair2005. gada 9. decembra priekšlikumu (204). Pēc tam Komisija piemēroja to pašu metodiku, ko tā izmantoja attiecībā uz 2001. gada līgumiem un kas aprakstīta 524. apsvērumā.

SOWAER-BSCA

BSCA

Ryanair

Ryanair

204

| (555) | Lai noteiktu robežizmaksas, kas saistāmas ar 2005. gada līgumu, Komisija jo īpaši pārbaudīja, vai reģionam, SOWAER vai BSCA būtu jāveic kādi ieguldījumi saistībā ar 2005. gada līgumu. Saskaņā ar šo līgumu struktūrai “reģions-SOWAER-BSCA” nebija pienākuma veikt jaunus ieguldījumus. Lēmumi par ieguldījumiem, kas paredzēti 2002. gada SOWAER un BSCA nolīgumā, un par 2003. gada ieguldījumiem jau bija pieņemti, un darbi uzsākti. Turklāt, kā norādīts 533. apsvērumā, ieguldījumu programma, kas iekļauta 2002. gada SOWAER un BSCA nolīgumā, iespējams, būtu pieņemta arī gadījumā, ja nebūtu līgumu ar Ryanair. Tas pats attiecas arī uz 2003. gada grozījumu ieguldījumu programmā, kas atbilst tai pašai lidostas attīstības loģikai, iespēju robežās paredzot dažādus klientus, proti, aviosabiedrības. Komisija no tā secina, ka nav pareizi saistīt papildu ieguldījumu izmaksas ar 2005. gada līgumu. |
| --- | --- |

(555)

Lai noteiktu robežizmaksas, kas saistāmas ar 2005. gada līgumu, Komisija jo īpaši pārbaudīja, vai reģionam, SOWAER vai BSCA būtu jāveic kādi ieguldījumi saistībā ar 2005. gada līgumu. Saskaņā ar šo līgumu struktūrai “reģions-SOWAER-BSCA” nebija pienākuma veikt jaunus ieguldījumus. Lēmumi par ieguldījumiem, kas paredzēti 2002. gada SOWAER un BSCA nolīgumā, un par 2003. gada ieguldījumiem jau bija pieņemti, un darbi uzsākti. Turklāt, kā norādīts 533. apsvērumā, ieguldījumu programma, kas iekļauta 2002. gada SOWAER un BSCA nolīgumā, iespējams, būtu pieņemta arī gadījumā, ja nebūtu līgumu ar Ryanair. Tas pats attiecas arī uz 2003. gada grozījumu ieguldījumu programmā, kas atbilst tai pašai lidostas attīstības loģikai, iespēju robežās paredzot dažādus klientus, proti, aviosabiedrības. Komisija no tā secina, ka nav pareizi saistīt papildu ieguldījumu izmaksas ar 2005. gada līgumu.

SOWAER

BSCA

SOWAER-BSCA

SOWAER

BSCA

SOWAER

BSCA

Ryanair

| (556) | Pamatojoties uz šiem pieņēmumiem, Komisija noteica, ka naudas plūsmas, kas ir būtiskas, analizējot 2005. gada pasākuma rentabilitāti, ir šādas.

  25. tabula


  2005. gada pasākuma paredzamā naudas plūsma | 2006 | 2007 | 2008 | 2009 | 2010 | 2011 | 2012 | 2013 | 2014 | 2015 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Ryanair izlidojošo pasažieru skaits | 1 155 498 | 1 258 976 | 1 499 999 | 1 749 999 | 1 749 999 | 1 749 999 | 1 749 999 | 1 749 999 | 1 749 999 | 1 749 999 |
| Kopējais izlidojošo pasažieru skaits | 1 226 732 | 1 381 415 | 1 644 635 | 1 894 635 | 1 894 635 | 1 894 635 | 1 894 635 | 1 894 635 | 1 894 635 | 1 894 635 |
| Ieņēmumi uz vienu izlidojošo pasažieri |
| Pasažieru nodeva | 2,33 | 0,00 | 0,00 | 0,00 | 0,00 | 0,00 | 0,00 | 0,00 | 0,00 | 0,00 |
| Nolaišanās maksa | [1–1,2] | [1–1,2] | [1–1,2] | [1–1,2] | [1–1,2] | [1–1,2] | [1–1,2] | [1–1,2] | [1–1,2] | [1–1,2] |
| Komerciālās koncesijas | [6–10] | [6–10] | [6–10] | [6–10] | [6–10] | [6–10] | [6–10] | [6–10] | [6–10] | [6–10] |
| Pārkraušana | [3–6] | [3–6] | [3–6] | [3–6] | [3–6] | [3–6] | [3–6] | [3–6] | [3–6] | [3–6] |
| Degviela | [0,05–0,15] | [0,05–0,15] | [0,05–0,15] | [0,05–0,15] | [0,05–0,15] | [0,05–0,15] | [0,05–0,15] | [0,05–0,15] | [0,05–0,15] | [0,05–0,15] |
| Maksa par infrastruktūras pieejamību | [0–0,5] | [0–0,5] | [0–0,5] | [0–0,5] | [0–0,5] | [0–0,5] | [0–0,5] | [0–0,5] | [0–0,5] | [0–0,5] |
| Kopā | [12–17] | [12–17] | [12–17] | [12–17] | [12–17] | [12–17] | [12–17] | [12–17] | [12–17] | [12–17] |
| Izmaksas uz vienu izlidojošo pasažieri |
| Veicināšanas iemaksa | 0,92 | 0,00 | 0,00 | 0,00 | 0,00 | 0,00 | 0,00 | 0,00 | 0,00 | 0,00 |
| Pirkumi beznodokļu tirdzniecībā | | | | | | | | | | |
| Līdzekļi vides aizsardzībai | | | | | | | | | | |
| Citas preces un pakalpojumi | [1,5–2,5] | [1,5–2,5] | [1,5–2,5] | [1,5–2,5] | [1,5–2,5] | [1,5–2,5] | [1,5–2,5] | [1,5–2,5] | [1,5–2,5] | [1,5–2,5] |
| Algas un sociālais nodrošinājums | [4–5] | [4–5] | [4–5] | [4–5] | [4–5] | [4–5] | [4–5] | [4–5] | [4–5] | [4–5] |
| Sākšanas izdevumi | 0,05 | | | | | | | | | |
| Starpsumma | [5,5–7,5] | [5,5–7,5] | [5,5–7,5] | [5,5–7,5] | [5,5–7,5] | [5,5–7,5] | [5,5–7,5] | [5,5–7,5] | [5,5–7,5] | [5,5–7,5] |
| Nemainīgās izmaksas uz vienu pasažieri | [0–0,1] | 0,00 | 0,00 | 0,00 | 0,00 | 0,00 | 0,00 | 0,00 | 0,00 | 0,00 |
| Kopējās izmaksas uz vienu izlidojošo pasažieri | [5,5–7,5] | [5,5–7,5] | [5,5–7,5] | [5,5–7,5] | [5,5–7,5] | [5,5–7,5] | [5,5–7,5] | [5,5–7,5] | [5,5–7,5] | [5,5–7,5] |
| Kopējā papildu iemaksa uz vienu izlidojošo Ryanair pasažieri pirms ieguldījumiem (EUR) | [5–10] | [5–10] | [5–10] | [5–10] | [5–10] | [5–10] | [5–10] | [5–10] | [5–10] | [5–10] |
| Kopējā Ryanair papildu iemaksa pirms ieguldījumiem (miljonos EUR) | [6–17] | [6–17] | [6–17] | [6–17] | [6–17] | [6–17] | [6–17] | [6–17] | [6–17] | [6–17] |

(556)

Pamatojoties uz šiem pieņēmumiem, Komisija noteica, ka naudas plūsmas, kas ir būtiskas, analizējot 2005. gada pasākuma rentabilitāti, ir šādas.

25. tabula

25. tabula

2005. gada pasākuma paredzamā naudas plūsma

2005. gada pasākuma paredzamā naudas plūsma

2006

2007

2008

2009

2010

2011

2012

2013

2014

2015

Ryanair izlidojošo pasažieru skaits

Ryanair

1 155 498

1 258 976

1 499 999

1 749 999

1 749 999

1 749 999

1 749 999

1 749 999

1 749 999

1 749 999

Kopējais izlidojošo pasažieru skaits

1 226 732

1 381 415

1 644 635

1 894 635

1 894 635

1 894 635

1 894 635

1 894 635

1 894 635

1 894 635

Ieņēmumi uz vienu izlidojošo pasažieri

Pasažieru nodeva

2,33

0,00

0,00

0,00

0,00

0,00

0,00

0,00

0,00

0,00

Nolaišanās maksa

[1–1,2]

[1–1,2]

[1–1,2]

[1–1,2]

[1–1,2]

[1–1,2]

[1–1,2]

[1–1,2]

[1–1,2]

[1–1,2]

Komerciālās koncesijas

[6–10]

[6–10]

[6–10]

[6–10]

[6–10]

[6–10]

[6–10]

[6–10]

[6–10]

[6–10]

Pārkraušana

[3–6]

[3–6]

[3–6]

[3–6]

[3–6]

[3–6]

[3–6]

[3–6]

[3–6]

[3–6]

Degviela

[0,05–0,15]

[0,05–0,15]

[0,05–0,15]

[0,05–0,15]

[0,05–0,15]

[0,05–0,15]

[0,05–0,15]

[0,05–0,15]

[0,05–0,15]

[0,05–0,15]

Maksa par infrastruktūras pieejamību

[0–0,5]

[0–0,5]

[0–0,5]

[0–0,5]

[0–0,5]

[0–0,5]

[0–0,5]

[0–0,5]

[0–0,5]

[0–0,5]

Kopā

[12–17]

[12–17]

[12–17]

[12–17]

[12–17]

[12–17]

[12–17]

[12–17]

[12–17]

[12–17]

Izmaksas uz vienu izlidojošo pasažieri

Veicināšanas iemaksa

0,92

0,00

0,00

0,00

0,00

0,00

0,00

0,00

0,00

0,00

Pirkumi beznodokļu tirdzniecībā

Līdzekļi vides aizsardzībai

Citas preces un pakalpojumi

[1,5–2,5]

[1,5–2,5]

[1,5–2,5]

[1,5–2,5]

[1,5–2,5]

[1,5–2,5]

[1,5–2,5]

[1,5–2,5]

[1,5–2,5]

[1,5–2,5]

Algas un sociālais nodrošinājums

[4–5]

[4–5]

[4–5]

[4–5]

[4–5]

[4–5]

[4–5]

[4–5]

[4–5]

[4–5]

Sākšanas izdevumi

0,05

Starpsumma

[5,5–7,5]

[5,5–7,5]

[5,5–7,5]

[5,5–7,5]

[5,5–7,5]

[5,5–7,5]

[5,5–7,5]

[5,5–7,5]

[5,5–7,5]

[5,5–7,5]

Nemainīgās izmaksas uz vienu pasažieri

[0–0,1]

0,00

0,00

0,00

0,00

0,00

0,00

0,00

0,00

0,00

Kopējās izmaksas uz vienu izlidojošo pasažieri

[5,5–7,5]

[5,5–7,5]

[5,5–7,5]

[5,5–7,5]

[5,5–7,5]

[5,5–7,5]

[5,5–7,5]

[5,5–7,5]

[5,5–7,5]

[5,5–7,5]

Kopējā papildu iemaksa uz vienu izlidojošo Ryanair pasažieri pirms ieguldījumiem (EUR)

Ryanair

[5–10]

[5–10]

[5–10]

[5–10]

[5–10]

[5–10]

[5–10]

[5–10]

[5–10]

[5–10]

Kopējā Ryanair papildu iemaksa pirms ieguldījumiem (miljonos EUR)

Ryanair

[6–17]

[6–17]

[6–17]

[6–17]

[6–17]

[6–17]

[6–17]

[6–17]

[6–17]

[6–17]

| (557) | Šīs plūsmas liecina par papildu pozitīvo ietekmi, ko Ryanair radīja visos apskatītajos gados. Tā 2005. gada līgumam noteikti ir pozitīva neto pašreizējā vērtība neatkarīgi no izvēlētā kapitāla vidējām svērtajām izmaksām. |
| --- | --- |

(557)

Šīs plūsmas liecina par papildu pozitīvo ietekmi, ko Ryanair radīja visos apskatītajos gados. Tā 2005. gada līgumam noteikti ir pozitīva neto pašreizējā vērtība neatkarīgi no izvēlētā kapitāla vidējām svērtajām izmaksām.

Ryanair

| (558) | Tomēr, piemēram, lai aprēķinātu 2005. gada pasākuma NPV, Komisija noteica izmantojamo diskonta likmi. Šī likme ir atbalstu piešķīrušās struktūras kapitāla vidējās svērtās izmaksas piešķiršanas brīdī. Kā norādīts 538. apsvērumā, Komisija ņēma vērā BSCA kapitāla izmaksu vidējās svērtās izmaksas. Komisija aplēsa, ka šīs izmaksas sasniedz 9,3 %, pamatojoties uz šādiem pieņēmumiem:






  — | finansējums vienīgi no pašu kapitāla, |
| --- | --- | --- |

(558)

Tomēr, piemēram, lai aprēķinātu 2005. gada pasākuma NPV, Komisija noteica izmantojamo diskonta likmi. Šī likme ir atbalstu piešķīrušās struktūras kapitāla vidējās svērtās izmaksas piešķiršanas brīdī. Kā norādīts 538. apsvērumā, Komisija ņēma vērā BSCA kapitāla izmaksu vidējās svērtās izmaksas. Komisija aplēsa, ka šīs izmaksas sasniedz 9,3 %, pamatojoties uz šādiem pieņēmumiem:

BSCA

—

finansējums vienīgi no pašu kapitāla,

| — | riska prēmija 5,74 % (205) apmērā, |
| --- | --- |

—

riska prēmija 5,74 % (205) apmērā,

205

| — | beta koeficients 0,97 (205), |
| --- | --- |

—

beta koeficients 0,97 (205),

205

| — | bez riska izvietotā kapitāla izmaksas pirms nodokļiem svārstās no 3,5 % līdz 3,9 %. |
| --- | --- |

—

bez riska izvietotā kapitāla izmaksas pirms nodokļiem svārstās no 3,5 % līdz 3,9 %.

| (559) | Turpmākā tabula raksturo 2005. gada līguma pašreizējās vērtības aprēķina rezultātus, pamatojoties uz diskonta likmi 9,3 %.

  26. tabula


  2005. gada pasākuma neto pašreizējā vērtība (NPV)







  (miljonos EUR) |
| --- | --- |
| | Diskonta likme 9,3 % |
| NPV | 80,6 |

(559)

Turpmākā tabula raksturo 2005. gada līguma pašreizējās vērtības aprēķina rezultātus, pamatojoties uz diskonta likmi 9,3 %.

26. tabula

26. tabula

2005. gada pasākuma neto pašreizējā vērtība (NPV)

2005. gada pasākuma neto pašreizējā vērtība (NPV)

(miljonos EUR)

Diskonta likme 9,3 %

NPV

80,6

Šī pozitīvā NPV pierāda, ka bija sagaidāms – 2005. gada līgums palielinās “reģiona-SOWAER-BSCA
  ” rentabilitāti.

SOWAER-BSCA

| (560) | Attiecībā uz nosacījumu, kas minēts aviācijas pamatnostādņu 66. punktā, saskaņā ar kuru šim līgumam jāiekļaujas vispārējā stratēģiskā sistēmā, kuras mērķis ir nodrošināt lidostas rentabilitāti, 2005. gada 8. decembra nota, ar kuru BSCA valdi iepazīstināja ar BSCA komerciālo priekšlikumu Ryanair, norāda, ka šā priekšlikuma pamatā ir uzņēmējdarbības plāns 2006.–2015. gadam. Tas paredzēja, ka valdei jānodrošina, lai minētais plāns panāk pieņemamu un pietiekamu rentabilitāti, kas amortizētu nākotnē gaidāmās svārstības saistībā ar budžeta aplēsēm (zemsvītras piezīme norāda, ka šis uzņēmējdarbības plāns ir sagatavots, izmantojot izmaksu un ieņēmumu aptuvenas aplēses). BSCA atgādina, ka tarifiem, ko piemēro lidlauka pakalpojumiem (“pārkraušanai”), “jānodrošina izmaksu segšana un jārada pamatota peļņas norma”. Tālāk šajā notā BSCA norāda, ka “izmaksas, kas saistītas ar lidlauka pakalpojumiem, un to pamatotība ir stūrakmens, uz kā pamatots priekšlikums Ryanair. Liela šo izmaksu daļa ir nemainīga vai daļēji mainīga, un tādējādi izmaksas uz vienu pasažieri ir atkarīgas no pārvadāto pasažieru skaita. Minimālais rotāciju skaits ir paredzēts komerciālajā piedāvājumā (ar Ryanair), un šā minimuma neievērošana pilnīgi noteikti ietekmēs pārkraušanas darbību radītos zaudējumus BSCA kopumā. To novēršanai ir paredzētas soda sankcijas”. No šīs informācijas Komisija secināja, ka pat gadījumā, ja BSCA komerciālais piedāvājums Ryanair radīja vairākus riskus BSCA ieskatā, jo īpaši risku, ka rentabilitāte būs nepietiekama, pieņemot, ka Ryanair satiksme būs mazāka par paredzēto, šā priekšlikuma pamatā tomēr bija attīstības stratēģija, ar kuru BSCA plānoja, izmantojot Ryanair radīto satiksmi, samazināt izmaksas uz vienu pasažieri un tādējādi nodrošināt pietiekamu peļņas normu. |
| --- | --- |

(560)

Attiecībā uz nosacījumu, kas minēts aviācijas pamatnostādņu 66. punktā, saskaņā ar kuru šim līgumam jāiekļaujas vispārējā stratēģiskā sistēmā, kuras mērķis ir nodrošināt lidostas rentabilitāti, 2005. gada 8. decembra nota, ar kuru BSCA valdi iepazīstināja ar BSCA komerciālo priekšlikumu Ryanair, norāda, ka šā priekšlikuma pamatā ir uzņēmējdarbības plāns 2006.–2015. gadam. Tas paredzēja, ka valdei jānodrošina, lai minētais plāns panāk pieņemamu un pietiekamu rentabilitāti, kas amortizētu nākotnē gaidāmās svārstības saistībā ar budžeta aplēsēm (zemsvītras piezīme norāda, ka šis uzņēmējdarbības plāns ir sagatavots, izmantojot izmaksu un ieņēmumu aptuvenas aplēses). BSCA atgādina, ka tarifiem, ko piemēro lidlauka pakalpojumiem (“pārkraušanai”), “jānodrošina izmaksu segšana un jārada pamatota peļņas norma”. Tālāk šajā notā BSCA norāda, ka “izmaksas, kas saistītas ar lidlauka pakalpojumiem, un to pamatotība ir stūrakmens, uz kā pamatots priekšlikums Ryanair. Liela šo izmaksu daļa ir nemainīga vai daļēji mainīga, un tādējādi izmaksas uz vienu pasažieri ir atkarīgas no pārvadāto pasažieru skaita. Minimālais rotāciju skaits ir paredzēts komerciālajā piedāvājumā (ar Ryanair), un šā minimuma neievērošana pilnīgi noteikti ietekmēs pārkraušanas darbību radītos zaudējumus BSCA kopumā. To novēršanai ir paredzētas soda sankcijas”. No šīs informācijas Komisija secināja, ka pat gadījumā, ja BSCA komerciālais piedāvājums Ryanair radīja vairākus riskus BSCA ieskatā, jo īpaši risku, ka rentabilitāte būs nepietiekama, pieņemot, ka Ryanair satiksme būs mazāka par paredzēto, šā priekšlikuma pamatā tomēr bija attīstības stratēģija, ar kuru BSCA plānoja, izmantojot Ryanair radīto satiksmi, samazināt izmaksas uz vienu pasažieri un tādējādi nodrošināt pietiekamu peļņas normu.

BSCA

BSCA

Ryanair

BSCA

BSCA

Ryanair

Ryanair

BSCA

BSCA

Ryanair

BSCA

Ryanair

BSCA

Ryanair

| (561) | Tā kā tika izpildīts kritērijs par privātu uzņēmēju, 2005. gada līgums nav valsts atbalsts. |
| --- | --- |

(561)

Tā kā tika izpildīts kritērijs par privātu uzņēmēju, 2005. gada līgums nav valsts atbalsts.

iv)   BSCA daļu uzņēmumā Promocy cesija Ryanair

BSCA

Promocy

Ryanair

| (562) | BSCA2010. gada 31. martā cedēja Ryanair savu daļu Promocy 50 % apmērā. BSCA pārdeva šīs akcijas par to bilances vērtību (proti, EUR 100 par vienu akciju) par kopējo summu EUR 31 100. Visi BSCA kā Promocy akcionāra riski un pienākumi tika nodoti Ryanair. |
| --- | --- |

(562)

BSCA2010. gada 31. martā cedēja Ryanair savu daļu Promocy 50 % apmērā. BSCA pārdeva šīs akcijas par to bilances vērtību (proti, EUR 100 par vienu akciju) par kopējo summu EUR 31 100. Visi BSCA kā Promocy akcionāra riski un pienākumi tika nodoti Ryanair.

BSCA

Ryanair

Promocy

BSCA

BSCA

Promocy

Ryanair

| (563) | Šīs cesijas brīdī Promocy naudas līdzekļi bija EUR 261 073 (aktīvu bilance, kapitāla atskaitījumi un likumā noteiktā rezerve) (206). BSCA tādējādi cedēja savas daļas Promocy, nododot tās Ryanair par summu, kas par EUR 99 436 bija mazāka par pusi no Promocy naudas līdzekļiem cesijas brīdī. |
| --- | --- |

(563)

Šīs cesijas brīdī Promocy naudas līdzekļi bija EUR 261 073 (aktīvu bilance, kapitāla atskaitījumi un likumā noteiktā rezerve) (206). BSCA tādējādi cedēja savas daļas Promocy, nododot tās Ryanair par summu, kas par EUR 99 436 bija mazāka par pusi no Promocy naudas līdzekļiem cesijas brīdī.

Promocy

206

BSCA

Promocy

Ryanair

Promocy

| (564) | Tomēr Beļģija uzsver, ka cesijas brīdī pastāvēja nodokļu strīds. BSCA būtu jāsedz puse izdevumu, ja tā saglabātu savas daļas Promocy. Tāpēc, kā apgalvo Beļģija, BSCA nolēma pārdot savas daļas par to bilances vērtību. |
| --- | --- |

(564)

Tomēr Beļģija uzsver, ka cesijas brīdī pastāvēja nodokļu strīds. BSCA būtu jāsedz puse izdevumu, ja tā saglabātu savas daļas Promocy. Tāpēc, kā apgalvo Beļģija, BSCA nolēma pārdot savas daļas par to bilances vērtību.

BSCA

Promocy

BSCA

| (565) | Beļģija nosūtīja 2010. gada 24. februāra atgādinājumu BSCA finanšu direktoram, adresējot to BSCA valdei un iesakot apstiprināt BSCA veikto cesiju, kad tā pārdeva daļas Promocy par bilances vērtību. Šajā atgādinājumā bija norādīts, ka Promocy vairs neturpina darbu no brīža, kad 2005. gadā tika noslēgts jauns līgums ar Ryanair. Atklājoties informācijai par iepriekš minēto strīdu un pēc tam sākoties tiesas procesam, bija nolemts atstāt Promocy pasīvā stāvoklī. Pēc tam, ņemot vērā šā tiesas procesa lēno norisi, BSCA un Ryanair nolēma likvidēt Promocy. Kā norādīts atgādinājumā, BSCA ierosināja Ryanair sadalīt neto aktīvus, kas tolaik bija aptuveni EUR 350 000 vērtībā. Ryanair atbildēja, ka labāk būtu “iztukšot” neto aktīvus, tērējot tos turpmākiem mārketinga pasākumiem. Ņemot vērā tiesas procesa esību, BSCA iebilda pret mārketinga darbības atsākšanu. Lai izkļūtu no strupceļa, BSCA piedāvāja Ryanair cedēt tai savas daļas par bilances vērtību, proti, EUR 31 100, un tas notiktu, pamatojoties uz parakstītu vienošanos ar BSCA kā Promocy administratora tūlītēju atkāpšanos. Atgādinājumā norādīts, ka BSCA revidenti un juridiskā padome deva piekrišanu, “apzinoties, tāpat kā mēs, ka tā, iespējams, ir vienīgā izeja”. Atgādinājuma autors ieteica valdei apstiprināt šo cesiju, un valde to izdarīja vienprātīgi. |
| --- | --- |

(565)

Beļģija nosūtīja 2010. gada 24. februāra atgādinājumu BSCA finanšu direktoram, adresējot to BSCA valdei un iesakot apstiprināt BSCA veikto cesiju, kad tā pārdeva daļas Promocy par bilances vērtību. Šajā atgādinājumā bija norādīts, ka Promocy vairs neturpina darbu no brīža, kad 2005. gadā tika noslēgts jauns līgums ar Ryanair. Atklājoties informācijai par iepriekš minēto strīdu un pēc tam sākoties tiesas procesam, bija nolemts atstāt Promocy pasīvā stāvoklī. Pēc tam, ņemot vērā šā tiesas procesa lēno norisi, BSCA un Ryanair nolēma likvidēt Promocy. Kā norādīts atgādinājumā, BSCA ierosināja Ryanair sadalīt neto aktīvus, kas tolaik bija aptuveni EUR 350 000 vērtībā. Ryanair atbildēja, ka labāk būtu “iztukšot” neto aktīvus, tērējot tos turpmākiem mārketinga pasākumiem. Ņemot vērā tiesas procesa esību, BSCA iebilda pret mārketinga darbības atsākšanu. Lai izkļūtu no strupceļa, BSCA piedāvāja Ryanair cedēt tai savas daļas par bilances vērtību, proti, EUR 31 100, un tas notiktu, pamatojoties uz parakstītu vienošanos ar BSCA kā Promocy administratora tūlītēju atkāpšanos. Atgādinājumā norādīts, ka BSCA revidenti un juridiskā padome deva piekrišanu, “apzinoties, tāpat kā mēs, ka tā, iespējams, ir vienīgā izeja”. Atgādinājuma autors ieteica valdei apstiprināt šo cesiju, un valde to izdarīja vienprātīgi.

BSCA

BSCA

BSCA

Promocy

Promocy

Ryanair

Promocy

BSCA

Ryanair

Promocy

BSCA

Ryanair

Ryanair

BSCA

BSCA

Ryanair

BSCA

Promocy

BSCA

| (566) | Komisija uzskata, ka Beļģija ir sniegusi pietiekamu informāciju par strīda esību un apjomu, nosūtot Komisijai paziņojumus par nodokļu labojumiem (207). |
| --- | --- |

(566)

Komisija uzskata, ka Beļģija ir sniegusi pietiekamu informāciju par strīda esību un apjomu, nosūtot Komisijai paziņojumus par nodokļu labojumiem (207).

207

| (567) | Tādējādi Komisija uzskata, ka BSCA rīkojās kā uzņēmējs tirgus ekonomikas apstākļos, iebilstot pret mārketinga darbības atsākšanu un piedāvājot Ryanair cedēt tai savas daļas par to bilances vērtību, lai izkļūtu no strupceļa. Šis pasākums tāpēc nav valsts atbalsts. |
| --- | --- |

(567)

Tādējādi Komisija uzskata, ka BSCA rīkojās kā uzņēmējs tirgus ekonomikas apstākļos, iebilstot pret mārketinga darbības atsākšanu un piedāvājot Ryanair cedēt tai savas daļas par to bilances vērtību, lai izkļūtu no strupceļa. Šis pasākums tāpēc nav valsts atbalsts.

BSCA

Ryanair

v)   2010. gada papildinājums

| (568) | Komisija 6.2.1. iedaļā pierādīja, ka 2010. gada papildinājuma noslēgšanas laikā BSCA līdzekļi nebija valsts līdzekļi, turklāt BSCA lēmums noslēgt 2010. gada papildinājumu nebija attiecināms uz valsti. |
| --- | --- |

(568)

Komisija 6.2.1. iedaļā pierādīja, ka 2010. gada papildinājuma noslēgšanas laikā BSCA līdzekļi nebija valsts līdzekļi, turklāt BSCA lēmums noslēgt 2010. gada papildinājumu nebija attiecināms uz valsti.

BSCA

BSCA

| (569) | Tomēr, pieņemot situāciju, kurā tiktu atzīts, ka šāds Komisijas slēdziens nav pamatots un ka 2010. gada papildinājums faktiski tika piešķirts no valsts līdzekļiem, bet lēmums par 2010. gada papildinājuma piešķiršanu bija attiecināms uz valsti, būtu jāpārbauda, vai 2010. gada papildinājums radīja priekšrocības Ryanair. |
| --- | --- |

(569)

Tomēr, pieņemot situāciju, kurā tiktu atzīts, ka šāds Komisijas slēdziens nav pamatots un ka 2010. gada papildinājums faktiski tika piešķirts no valsts līdzekļiem, bet lēmums par 2010. gada papildinājuma piešķiršanu bija attiecināms uz valsti, būtu jāpārbauda, vai 2010. gada papildinājums radīja priekšrocības Ryanair.

Ryanair

| (570) | Šādā gadījumā būtu pamats uzskatīt, ka struktūra, kas piešķīra pasākumu, ir “reģions-SOWAER-BSCA”. Tad būtu jāpārbauda, vai “reģions-SOWAER-BSCA” rīkojās kā uzņēmējs tirgus ekonomikas apstākļos, noslēdzot 2010. gada papildinājumu. |
| --- | --- |

(570)

Šādā gadījumā būtu pamats uzskatīt, ka struktūra, kas piešķīra pasākumu, ir “reģions-SOWAER-BSCA”. Tad būtu jāpārbauda, vai “reģions-SOWAER-BSCA” rīkojās kā uzņēmējs tirgus ekonomikas apstākļos, noslēdzot 2010. gada papildinājumu.

SOWAER-BSCA

SOWAER-BSCA

| (571) | 2010. gada papildinājums paredz:






  — | atkāpi no personu ar ierobežotām pārvietošanās spējām maksas vispārīgā līmeņa, saskaņā ar kuru Ryanair maksā [10–30] euro centus par vienu pasažieri par gadu, kas ilgst no 2009. gada 1. februāra līdz 2010. gada 31. janvārim; turklāt personu ar ierobežotām pārvietošanās spējām maksas indeksācijas kārtība paredz samazināt šo tarifu proporcionāli Ryanair radītajam satiksmes pieaugumam (208), |
| --- | --- | --- |

(571)

2010. gada papildinājums paredz:

—

atkāpi no personu ar ierobežotām pārvietošanās spējām maksas vispārīgā līmeņa, saskaņā ar kuru Ryanair maksā [10–30] euro centus par vienu pasažieri par gadu, kas ilgst no 2009. gada 1. februāra līdz 2010. gada 31. janvārim; turklāt personu ar ierobežotām pārvietošanās spējām maksas indeksācijas kārtība paredz samazināt šo tarifu proporcionāli Ryanair radītajam satiksmes pieaugumam (208),

Ryanair

Ryanair

208

| — | samazinājumu [10–50] euro centu apmērā par vienu pasažieri, kas piešķirts Ryanair, pamatojoties uz lidlauka pakalpojumu tarifikāciju. |
| --- | --- |

—

samazinājumu [10–50] euro centu apmērā par vienu pasažieri, kas piešķirts Ryanair, pamatojoties uz lidlauka pakalpojumu tarifikāciju.

Ryanair

| (572) | Kā apgalvo Beļģija, šis papildinājums ir rezultāts BSCA un Ryanair sarunām pēc tam, kad attiecībā uz BSCA samazinājās lidlauka pakalpojumu izmaksas, jo Ryanair ieviesa jaunas procedūras, piemēram, maksu par reģistrēto bagāžu (kas būtiski samazināja reģistrējamās bagāžas apjomu) un obligātu bagāžas reģistrāciju internetā. Kā apgalvo Beļģija, BSCA nolēma dalīties ar Ryanair peļņā, ko deva šāds izmaksu samazinājums, apmaiņā pret Ryanair apņemšanos izvietot Šarleruā bāzē vēl četrus gaisa kuģus. |
| --- | --- |

(572)

Kā apgalvo Beļģija, šis papildinājums ir rezultāts BSCA un Ryanair sarunām pēc tam, kad attiecībā uz BSCA samazinājās lidlauka pakalpojumu izmaksas, jo Ryanair ieviesa jaunas procedūras, piemēram, maksu par reģistrēto bagāžu (kas būtiski samazināja reģistrējamās bagāžas apjomu) un obligātu bagāžas reģistrāciju internetā. Kā apgalvo Beļģija, BSCA nolēma dalīties ar Ryanair peļņā, ko deva šāds izmaksu samazinājums, apmaiņā pret Ryanair apņemšanos izvietot Šarleruā bāzē vēl četrus gaisa kuģus.

BSCA

Ryanair

BSCA

Ryanair

BSCA

Ryanair

Ryanair

| (573) | 2010. gada 6. decembra papildinājuma parakstīšana notika pēc šādiem notikumiem:






  — | Ryanair ieviesa jaunas procedūras, piemēram, obligātu bagāžas reģistrāciju internetā (web check-in) un maksu par reģistrēto bagāžu, tā būtiski samazinot reģistrējamās bagāžas apjomu un ļaujot BSCA ietaupīt, |
| --- | --- | --- |

(573)

2010. gada 6. decembra papildinājuma parakstīšana notika pēc šādiem notikumiem:

—

Ryanair ieviesa jaunas procedūras, piemēram, obligātu bagāžas reģistrāciju internetā (web check-in) un maksu par reģistrēto bagāžu, tā būtiski samazinot reģistrējamās bagāžas apjomu un ļaujot BSCA ietaupīt,

Ryanair

web check-in

BSCA

| — | 2009. gada maijā BSCA ar Ryanair apsprieda iespējamo gaisa kuģu skaita palielināšanu un lidlauka pakalpojumu (“pārkraušanas”) maksas samazināšanu pēc jauno Ryanair procedūru ieviešanas, |
| --- | --- |

—

2009. gada maijā BSCA ar Ryanair apsprieda iespējamo gaisa kuģu skaita palielināšanu un lidlauka pakalpojumu (“pārkraušanas”) maksas samazināšanu pēc jauno Ryanair procedūru ieviešanas,

BSCA

Ryanair

Ryanair

| — | 2009. gada 30. novembrī
  Ryanair rakstīja BSCA
   (209), piedāvājot noslēgt vienošanos attiecībā uz lidlauka pakalpojumu maksas samazināšanu par [10–50] euro centiem, un tas atbilda pusei no BSCA ietaupījumiem, kas radās saistībā ar Ryanair ieviestajām jaunajām procedūrām. Ryanair arī norādīja, ka nevēlas neko maksāt par personām ar ierobežotām pārvietošanās spējām. Turklāt Ryanair apstiprināja savus plānus attiecībā uz ekspansiju Šarleruā, |
| --- | --- |

—

2009. gada 30. novembrī
  Ryanair rakstīja BSCA
   (209), piedāvājot noslēgt vienošanos attiecībā uz lidlauka pakalpojumu maksas samazināšanu par [10–50] euro centiem, un tas atbilda pusei no BSCA ietaupījumiem, kas radās saistībā ar Ryanair ieviestajām jaunajām procedūrām. Ryanair arī norādīja, ka nevēlas neko maksāt par personām ar ierobežotām pārvietošanās spējām. Turklāt Ryanair apstiprināja savus plānus attiecībā uz ekspansiju Šarleruā,

Ryanair

BSCA

209

BSCA

Ryanair

Ryanair

Ryanair

| — | BSCA priekšsēdētājs 2009. gada 2. decembrī rakstīja Ryanair, ka, lai varētu izskatīt iespēju piešķirt tai jaunas laika nišas, vispirms nepieciešams, lai Ryanair iesniedz pieprasījumu BSCA valdei samazināt lidlauka pakalpojumu maksu, |
| --- | --- |

—

BSCA priekšsēdētājs 2009. gada 2. decembrī rakstīja Ryanair, ka, lai varētu izskatīt iespēju piešķirt tai jaunas laika nišas, vispirms nepieciešams, lai Ryanair iesniedz pieprasījumu BSCA valdei samazināt lidlauka pakalpojumu maksu,

BSCA

Ryanair

Ryanair

BSCA

| — | kā apgalvo Beļģija, tas notika pēc vienošanās mutvārdos par šo ekspansiju un izmaksu samazināšanu (Beļģija norāda, ka šajā posmā nebija rakstveida līguma, ņemot vērā nepieciešamību iesniegt dokumentus valdei un joprojām nepabeigto diskusiju par personām ar ierobežotām pārvietošanās spējām), |
| --- | --- |

—

kā apgalvo Beļģija, tas notika pēc vienošanās mutvārdos par šo ekspansiju un izmaksu samazināšanu (Beļģija norāda, ka šajā posmā nebija rakstveida līguma, ņemot vērā nepieciešamību iesniegt dokumentus valdei un joprojām nepabeigto diskusiju par personām ar ierobežotām pārvietošanās spējām),

| — | BSCA finanšu direktors 2010. gada 8. janvārī iesniedza BSCA valdei iekšēju notu un finanšu dokumentus, lai pierādītu ieinteresētību uzņemt vēl četrus gaisa kuģus ar nosacījumiem, par kuriem panākta vienošanās (t. i., par [10–50] euro centiem samazinot pārkraušanas maksu uz vienu pasažieri). Minētie dokumenti bija šādi:






  — | peļņas un zaudējumu prognoze, kas pierāda, ka rezultātus ietekmēs fakts, ka Ryanair izvietos četrus papildu gaisa kuģus savā bāzē Šarleruā, |
| --- | --- | --- |

—

BSCA finanšu direktors 2010. gada 8. janvārī iesniedza BSCA valdei iekšēju notu un finanšu dokumentus, lai pierādītu ieinteresētību uzņemt vēl četrus gaisa kuģus ar nosacījumiem, par kuriem panākta vienošanās (t. i., par [10–50] euro centiem samazinot pārkraušanas maksu uz vienu pasažieri). Minētie dokumenti bija šādi:

BSCA

BSCA

—

peļņas un zaudējumu prognoze, kas pierāda, ka rezultātus ietekmēs fakts, ka Ryanair izvietos četrus papildu gaisa kuģus savā bāzē Šarleruā,

Ryanair

| — | darblapa, kas ļauj BSCA noteikt sarunu robežas, lai varētu piešķirt Ryanair lidlauka pakalpojumu maksas papildu atlaidi, vienlaikus saglabājot pietiekamu rentabilitāti lidlauka pakalpojumiem un palielinot ieņēmumus no komerciālām darbībām, kas nav saistītas ar aeronavigāciju (beznodokļu tirdzniecība, Horeca, autostāvvietas, autobuss u. c.), |
| --- | --- |

—

darblapa, kas ļauj BSCA noteikt sarunu robežas, lai varētu piešķirt Ryanair lidlauka pakalpojumu maksas papildu atlaidi, vienlaikus saglabājot pietiekamu rentabilitāti lidlauka pakalpojumiem un palielinot ieņēmumus no komerciālām darbībām, kas nav saistītas ar aeronavigāciju (beznodokļu tirdzniecība, Horeca, autostāvvietas, autobuss u. c.),

BSCA

Ryanair

Horeca

| — | 2010. gada 24. februārī
  Ryanair visbeidzot piekrita maksāt [10–30] euro centus par izlidojošo pasažieri kā maksu par personām ar ierobežotām pārvietošanās spējām, ja tiek ievērots nosacījums, ka šī summa turpmākajos gados tiks samazināta proporcionāli Ryanair satiksmes pieaugumam Šarleruā, |
| --- | --- |

—

2010. gada 24. februārī
  Ryanair visbeidzot piekrita maksāt [10–30] euro centus par izlidojošo pasažieri kā maksu par personām ar ierobežotām pārvietošanās spējām, ja tiek ievērots nosacījums, ka šī summa turpmākajos gados tiks samazināta proporcionāli Ryanair satiksmes pieaugumam Šarleruā,

Ryanair

Ryanair

| — | 2010. gada 29. aprīlī papildinājuma projekts tika apspriests BSCA valdē; BSCA ģenerāldirektors norādīja, ka šis papildinājums jau tiek piemērots (četru gaisa kuģu ierašanās 2010. gada vasaras sezonā), |
| --- | --- |

—

2010. gada 29. aprīlī papildinājuma projekts tika apspriests BSCA valdē; BSCA ģenerāldirektors norādīja, ka šis papildinājums jau tiek piemērots (četru gaisa kuģu ierašanās 2010. gada vasaras sezonā),

BSCA

BSCA

| — | 2010. gada 6. decembrī
  BSCA un Ryanair apstiprināja 2010. gada papildinājumu, kas jau tiek piemērots. |
| --- | --- |

—

2010. gada 6. decembrī
  BSCA un Ryanair apstiprināja 2010. gada papildinājumu, kas jau tiek piemērots.

BSCA

Ryanair

1.   Attiecībā uz BSCA piešķirto lidlauka pakalpojumu maksas samazinājumu par [10–50] euro centiem

BSCA

| (574) | Pirmkārt, Komisija uzsver, ka šā samazinājuma apjoms ir tikai puse no BSCA ietaupījumiem, kas iegūti Ryanair ieviesto procedūru dēļ. Komisija arī konstatē, ka Ryanair bija zināms (210)
  BSCA iegūto ietaupījumu apjoms, un attiecībā uz BSCA šis apstāklis sarunas apgrūtināja. |
| --- | --- |

(574)

Pirmkārt, Komisija uzsver, ka šā samazinājuma apjoms ir tikai puse no BSCA ietaupījumiem, kas iegūti Ryanair ieviesto procedūru dēļ. Komisija arī konstatē, ka Ryanair bija zināms (210)
  BSCA iegūto ietaupījumu apjoms, un attiecībā uz BSCA šis apstāklis sarunas apgrūtināja.

BSCA

Ryanair

Ryanair

210

BSCA

BSCA

| (575) | Otrkārt, Komisija atzīst, ka BSCA bija arī ievērojami grūtāk atteikties piešķirt šādu samazinājumu tāpēc, ka Ryanair plānoja izvietot savā Šarleruā bāzē četrus papildu gaisa kuģus. Tā, zinot, ka Ryanair satiksmes apjoms 2009. gadā sasniedza 3 289 725 pasažierus, un pieņemot, ka puse no tiem bija izlidojošie pasažieri, samazinājums [10–50] euro centi par vienu izlidojošo pasažieri neļāva BSCA nopelnīt EUR [500 000–2 000 000], proti, būtiski mazāk par EBIT (211) palielinājumu par [3–7] miljoniem, ko saskaņā ar BSCA aprēķiniem varēja gaidīt no četriem papildu gaisa kuģiem (212). |
| --- | --- |

(575)

Otrkārt, Komisija atzīst, ka BSCA bija arī ievērojami grūtāk atteikties piešķirt šādu samazinājumu tāpēc, ka Ryanair plānoja izvietot savā Šarleruā bāzē četrus papildu gaisa kuģus. Tā, zinot, ka Ryanair satiksmes apjoms 2009. gadā sasniedza 3 289 725 pasažierus, un pieņemot, ka puse no tiem bija izlidojošie pasažieri, samazinājums [10–50] euro centi par vienu izlidojošo pasažieri neļāva BSCA nopelnīt EUR [500 000–2 000 000], proti, būtiski mazāk par EBIT (211) palielinājumu par [3–7] miljoniem, ko saskaņā ar BSCA aprēķiniem varēja gaidīt no četriem papildu gaisa kuģiem (212).

BSCA

Ryanair

Ryanair

BSCA

EBIT

211

212

2.   Attiecībā uz personu ar ierobežotām pārvietošanās spējām maksas samazinājumu par [10–30] euro centiem, kas piešķirts Ryanair

Ryanair

| (576) | Beļģija apgalvo, ka Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (EK) Nr. 1107/2006 (213) paredz iespēju (un nevis pienākumu) noteikt maksu personām ar ierobežotām pārvietošanās spējām, lai atgūtu lidostām radušās izmaksas (214). Kā apgalvo Beļģija, BSCA bija ļoti grūti iekasēt šo maksu no aviosabiedrībām. BSCA centās atgūt no Ryanair daļu no personu ar ierobežotām pārvietošanās spējām pakalpojuma organizācijas izmaksām, taču Ryanair vienmēr atteicās maksāt BSCA ieplānoto maksu, jo apstrīdēja tās summu vairāku iemeslu dēļ (215). Kā apgalvo Beļģija, 2010. gada papildinājums ļāva panākt vienošanos ar Ryanair par maksas par personām ar ierobežotām pārvietošanās spējām nomaksu, protams, par mazāku summu, nekā paredzēja vispārīgais tarifs, taču tā nebija nulle. |
| --- | --- |

(576)

Beļģija apgalvo, ka Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (EK) Nr. 1107/2006 (213) paredz iespēju (un nevis pienākumu) noteikt maksu personām ar ierobežotām pārvietošanās spējām, lai atgūtu lidostām radušās izmaksas (214). Kā apgalvo Beļģija, BSCA bija ļoti grūti iekasēt šo maksu no aviosabiedrībām. BSCA centās atgūt no Ryanair daļu no personu ar ierobežotām pārvietošanās spējām pakalpojuma organizācijas izmaksām, taču Ryanair vienmēr atteicās maksāt BSCA ieplānoto maksu, jo apstrīdēja tās summu vairāku iemeslu dēļ (215). Kā apgalvo Beļģija, 2010. gada papildinājums ļāva panākt vienošanos ar Ryanair par maksas par personām ar ierobežotām pārvietošanās spējām nomaksu, protams, par mazāku summu, nekā paredzēja vispārīgais tarifs, taču tā nebija nulle.

213

214

BSCA

BSCA

Ryanair

Ryanair

BSCA

215

Ryanair

| (577) | Komisija konstatē, ka līdz 2010. gadam Ryanair nemaksāja maksu par personām ar ierobežotām pārvietošanās spējām, un, šķiet, ka BSCA nespēja to iekasēt no Ryanair. Tādējādi vienošanās, kaut arī par mazāku summu, uzlaboja BSCA rentabilitāti. |
| --- | --- |

(577)

Komisija konstatē, ka līdz 2010. gadam Ryanair nemaksāja maksu par personām ar ierobežotām pārvietošanās spējām, un, šķiet, ka BSCA nespēja to iekasēt no Ryanair. Tādējādi vienošanās, kaut arī par mazāku summu, uzlaboja BSCA rentabilitāti.

Ryanair

BSCA

Ryanair

BSCA

| (578) | Komisija arī norāda, ka samazinājums par [10–30] euro centiem par vienu izlidojošo pasažieri nozīmē, ka BSCA nenopelna aptuveni EUR [100 000–300 000] (216). Pieskaitot samazinājumam par [10–50] euro centiem par vienu izlidojošo pasažieri maksu par lidlauka pakalpojumiem, kopējā BSCA nenopelnītā summa sasniedz aptuveni EUR [0,6–2,3] miljonus, proti, ievērojami mazāk par EBIT (217) palielinājumu par [3–7] miljoniem, ko saskaņā ar BSCA aprēķiniem varēja gaidīt no četriem papildu gaisa kuģiem (218). |
| --- | --- |

(578)

Komisija arī norāda, ka samazinājums par [10–30] euro centiem par vienu izlidojošo pasažieri nozīmē, ka BSCA nenopelna aptuveni EUR [100 000–300 000] (216). Pieskaitot samazinājumam par [10–50] euro centiem par vienu izlidojošo pasažieri maksu par lidlauka pakalpojumiem, kopējā BSCA nenopelnītā summa sasniedz aptuveni EUR [0,6–2,3] miljonus, proti, ievērojami mazāk par EBIT (217) palielinājumu par [3–7] miljoniem, ko saskaņā ar BSCA aprēķiniem varēja gaidīt no četriem papildu gaisa kuģiem (218).

BSCA

216

BSCA

EBIT

217

BSCA

218

| (579) | Attiecībā uz nosacījumu, kas minēts pamatnostādņu 66. punktā, saskaņā ar kuru nolīgumam ir jāatbilst vispārējai stratēģijai, kā nodrošināt lidostas rentabilitāti, 2010. gada papildinājums, šķiet, ir 2005. gada līguma salīdzinoši ierobežots uzlabojums – nevis šā līguma pārstrādāta redakcija –, un pats pamatojas uz attīstības stratēģiju, ar kuru BSCA vēlējās, izmantojot Ryanair piesaistīto satiksmi, palielināt ieņēmumus no aeronavigācijas un ne-aeronavigācijas darbībām, vienlaikus samazinot izmaksas uz vienu pasažieri, un tādējādi nodrošināt pietiekamu peļņas normu vairāk vai mazāk ilgstošā laikposmā. |
| --- | --- |

(579)

Attiecībā uz nosacījumu, kas minēts pamatnostādņu 66. punktā, saskaņā ar kuru nolīgumam ir jāatbilst vispārējai stratēģijai, kā nodrošināt lidostas rentabilitāti, 2010. gada papildinājums, šķiet, ir 2005. gada līguma salīdzinoši ierobežots uzlabojums – nevis šā līguma pārstrādāta redakcija –, un pats pamatojas uz attīstības stratēģiju, ar kuru BSCA vēlējās, izmantojot Ryanair piesaistīto satiksmi, palielināt ieņēmumus no aeronavigācijas un ne-aeronavigācijas darbībām, vienlaikus samazinot izmaksas uz vienu pasažieri, un tādējādi nodrošināt pietiekamu peļņas normu vairāk vai mazāk ilgstošā laikposmā.

BSCA

Ryanair

| (580) | Pieņemot, ka var uzskatīt – 2010. gada papildinājums tika piešķirts no valsts līdzekļiem un lēmums par 2010. gada papildinājuma piešķiršanu bija attiecināms uz valsti –, jāsecina, ka “reģions-SOWAER-BSCA” rīkojās kā uzņēmējs tirgus ekonomikas apstākļos, noslēdzot 2010. gada papildinājumu, un tas neveido valsts atbalstu. |
| --- | --- |

(580)

Pieņemot, ka var uzskatīt – 2010. gada papildinājums tika piešķirts no valsts līdzekļiem un lēmums par 2010. gada papildinājuma piešķiršanu bija attiecināms uz valsti –, jāsecina, ka “reģions-SOWAER-BSCA” rīkojās kā uzņēmējs tirgus ekonomikas apstākļos, noslēdzot 2010. gada papildinājumu, un tas neveido valsts atbalstu.

SOWAER-BSCA

6.2.3.   
  Secinājums par valsts atbalsta Ryanair esību

Secinājums par valsts atbalsta Ryanair

| (581) | Komisija secina:






  — | 2010. gada papildinājums netika piešķirts no valsts līdzekļiem, un lēmums par 2010. gada papildinājuma piešķiršanu nebija attiecināms uz valsti, |
| --- | --- | --- |

(581)

Komisija secina:

—

2010. gada papildinājums netika piešķirts no valsts līdzekļiem, un lēmums par 2010. gada papildinājuma piešķiršanu nebija attiecināms uz valsti,

| — | i) 2001. gada nolīgumi, ii) 2004. gada 11. jūnija ministra rīkojums un BSCA
  2004. gada 24. jūnija vēstule, iii) 2005. gada papildinājums un iv) BSCA cesija, nododot daļas, kas tai piederēja Promocy, atbilst kritērijam par uzņēmēju tirgus ekonomikas apstākļos. |
| --- | --- |

—

i) 2001. gada nolīgumi, ii) 2004. gada 11. jūnija ministra rīkojums un BSCA
  2004. gada 24. jūnija vēstule, iii) 2005. gada papildinājums un iv) BSCA cesija, nododot daļas, kas tai piederēja Promocy, atbilst kritērijam par uzņēmēju tirgus ekonomikas apstākļos.

BSCA

BSCA

Promocy

Tādējādi pasākumi par labu Ryanair nav valsts atbalsts.

Ryanair

6.3.   
  BSCA atbalstam piešķirto pasākumu saderība ar iekšējo tirgu

BSCA

| (582) | Kā secināts 487. apsvērumā, 2002. gada nolīgumi un 2003. gada ieguldījumu lēmums ir valsts atbalsts, ko saņēma BSCA. Šie atbalsta pasākumi nozīmē, ka no 2002. gada nolīgumiem un 2003. gada ieguldījumu lēmuma izriet, ka ir jāmaksā ļoti maza koncesijas maksa par infrastruktūru, kuru dara pieejamu reģions-SOWAER, par sniegtajiem pakalpojumiem un piešķirtajām subsīdijām, un tā būs tik maza, kamēr beigsies apakšdomēna koncesija, kas piešķirta BSCA, proti, līdz 2040. gadam. Tādējādi šis atbalsts ļauj BSCA samazināt darbības izmaksas, šajā gadījumā – koncesijas maksu. Attiecīgi – tas ir atbalsts darbībai, kas tiek saņemts no 2002. gada un tiks saņemts līdz pat 2040. gadam, ja netiks pieņemti korekcijas pasākumi, lai mainītu kārtību, kādā aprēķina koncesijas maksu. Turklāt, lai atspēkotu apgalvojumu, ka minētais atbalsts varētu būt atbalsts ieguldījumiem, jāatgādina, ka tieši SOWAER, nevis BSCA, ir jāīsteno un jāfinansē ieguldījumu programma, kas pievienota pielikumā SOWAER un BSCA nolīgumam, un ka SOWAER pieder ēkas un infrastruktūra, kurā veic minētos ieguldījumus. Komisijas apzinātie atbalsta pasākumi līdz ar to neparedz atvieglot ieguldījumu izmaksas, kuras parasti būtu jāsedz BSCA, un tie nav atbalsts ieguldījumiem, bet gan atbalsts darbībai. |
| --- | --- |

(582)

Kā secināts 487. apsvērumā, 2002. gada nolīgumi un 2003. gada ieguldījumu lēmums ir valsts atbalsts, ko saņēma BSCA. Šie atbalsta pasākumi nozīmē, ka no 2002. gada nolīgumiem un 2003. gada ieguldījumu lēmuma izriet, ka ir jāmaksā ļoti maza koncesijas maksa par infrastruktūru, kuru dara pieejamu reģions-SOWAER, par sniegtajiem pakalpojumiem un piešķirtajām subsīdijām, un tā būs tik maza, kamēr beigsies apakšdomēna koncesija, kas piešķirta BSCA, proti, līdz 2040. gadam. Tādējādi šis atbalsts ļauj BSCA samazināt darbības izmaksas, šajā gadījumā – koncesijas maksu. Attiecīgi – tas ir atbalsts darbībai, kas tiek saņemts no 2002. gada un tiks saņemts līdz pat 2040. gadam, ja netiks pieņemti korekcijas pasākumi, lai mainītu kārtību, kādā aprēķina koncesijas maksu. Turklāt, lai atspēkotu apgalvojumu, ka minētais atbalsts varētu būt atbalsts ieguldījumiem, jāatgādina, ka tieši SOWAER, nevis BSCA, ir jāīsteno un jāfinansē ieguldījumu programma, kas pievienota pielikumā SOWAER un BSCA nolīgumam, un ka SOWAER pieder ēkas un infrastruktūra, kurā veic minētos ieguldījumus. Komisijas apzinātie atbalsta pasākumi līdz ar to neparedz atvieglot ieguldījumu izmaksas, kuras parasti būtu jāsedz BSCA, un tie nav atbalsts ieguldījumiem, bet gan atbalsts darbībai.

BSCA

SOWAER

BSCA

BSCA

SOWAER

BSCA

SOWAER

BSCA

SOWAER

BSCA

| (583) | Šīs iedaļas mērķis ir noteikt, vai minētais atbalsts darbībai, ko saņēma BSCA, var būt saderīgs ar iekšējo tirgu. Turklāt, kā secināts 487. apsvērumā, Komisija neizslēdz iespēju, ka arī BSCA kapitāla palielinājums, kuru SOWAER parakstīja 2002. gadā, var būt valsts atbalsts, ko saņēma BSCA. Attiecībā uz kapitāla palielināšanu, ja šis pasākums ir atbalsts, tas arī ir atbalsts darbībai. Turpmāk Komisija iekļaus šo kapitāla palielināšanu analīzē par saderību, pamatojoties uz pieņēmumu, ka tā uzskatāma par atbalstu. |
| --- | --- |

(583)

Šīs iedaļas mērķis ir noteikt, vai minētais atbalsts darbībai, ko saņēma BSCA, var būt saderīgs ar iekšējo tirgu. Turklāt, kā secināts 487. apsvērumā, Komisija neizslēdz iespēju, ka arī BSCA kapitāla palielinājums, kuru SOWAER parakstīja 2002. gadā, var būt valsts atbalsts, ko saņēma BSCA. Attiecībā uz kapitāla palielināšanu, ja šis pasākums ir atbalsts, tas arī ir atbalsts darbībai. Turpmāk Komisija iekļaus šo kapitāla palielināšanu analīzē par saderību, pamatojoties uz pieņēmumu, ka tā uzskatāma par atbalstu.

BSCA

BSCA

SOWAER

BSCA

6.3.1.   Saderība, pamatojoties uz LESD 106. panta 2. punktu

Saderība, pamatojoties uz LESD 106. panta 2. punktu

| (584) | Kā apgalvo Beļģija (sal. ar 5.1.2.2. iedaļu), subsīdija, kuru reģions maksā par vairākiem pakalpojumiem, kas saistīti ar lidostas darbību, pieņemot, ka Komisija var atzīt, ka tā ir atbalsts, jebkurā gadījumā ir saderīga ar iekšējo tirgu, pamatojoties uz LESD 106. panta 2. punktu. |
| --- | --- |

(584)

Kā apgalvo Beļģija (sal. ar 5.1.2.2. iedaļu), subsīdija, kuru reģions maksā par vairākiem pakalpojumiem, kas saistīti ar lidostas darbību, pieņemot, ka Komisija var atzīt, ka tā ir atbalsts, jebkurā gadījumā ir saderīga ar iekšējo tirgu, pamatojoties uz LESD 106. panta 2. punktu.

| (585) | Komisija 410. apsvērumā izklāstīja iemeslus, kāpēc tā uzskata, ka saimnieciska rakstura pakalpojumi, par kuriem reģions maksā subsīdiju, nevar būt vispārējas tautsaimnieciskas nozīmes pakalpojumi. |
| --- | --- |

(585)

Komisija 410. apsvērumā izklāstīja iemeslus, kāpēc tā uzskata, ka saimnieciska rakstura pakalpojumi, par kuriem reģions maksā subsīdiju, nevar būt vispārējas tautsaimnieciskas nozīmes pakalpojumi.

| (586) | Turklāt Komisija uzskata, ka ir jāpārbauda saderība pasākumam, kas izriet no 2002. gada nolīgumiem kopumā (proti, koncesijas maksai, kas ir mazāka par tirgus cenas noteikto maksu, ņemot vērā subsīdijas, ko reģions maksā BSCA), nevis tikai reģiona subsīdijas saderība. |
| --- | --- |

(586)

Turklāt Komisija uzskata, ka ir jāpārbauda saderība pasākumam, kas izriet no 2002. gada nolīgumiem kopumā (proti, koncesijas maksai, kas ir mazāka par tirgus cenas noteikto maksu, ņemot vērā subsīdijas, ko reģions maksā BSCA), nevis tikai reģiona subsīdijas saderība.

BSCA

| (587) | Komisija secina, ka pasākumus par labu BSCA nevar atzīt par saderīgiem ar iekšējo tirgu, pamatojoties uz Līguma 106. panta 2. punktu vai uz lēmumiem un pamatnolīgumiem, kuru pamatā ir LESD 106. panta 2. punkts. |
| --- | --- |

(587)

Komisija secina, ka pasākumus par labu BSCA nevar atzīt par saderīgiem ar iekšējo tirgu, pamatojoties uz Līguma 106. panta 2. punktu vai uz lēmumiem un pamatnolīgumiem, kuru pamatā ir LESD 106. panta 2. punkts.

BSCA

6.3.2.   Saderība, pamatojoties uz LESD 107. panta 3. punktu

Saderība, pamatojoties uz LESD 107. panta 3. punktu

| (588) | Saskaņā ar LESD 107. panta 3. punkta c) apakšpunktu atbalstu, kas veicina konkrētu saimniecisko darbību vai konkrētu tautsaimniecības jomu attīstību, ja šādam atbalstam nav tāds nelabvēlīgs iespaids uz tirdzniecības apstākļiem, kas ir pretrunā kopīgām interesēm, var uzskatīt par saderīgu ar iekšējo tirgu. |
| --- | --- |

(588)

Saskaņā ar LESD 107. panta 3. punkta c) apakšpunktu atbalstu, kas veicina konkrētu saimniecisko darbību vai konkrētu tautsaimniecības jomu attīstību, ja šādam atbalstam nav tāds nelabvēlīgs iespaids uz tirdzniecības apstākļiem, kas ir pretrunā kopīgām interesēm, var uzskatīt par saderīgu ar iekšējo tirgu.

| (589) | Saskaņā ar aviācijas pamatnostādņu, kas stājās spēkā 2014. gada 4. aprīlī, 172. punktu Komisija “piemēros šajās pamatnostādnēs izklāstītos principus visām lietām, kas attiecas uz darbības atbalstu (izskatīšanā esoši paziņojumi un nelikumīgs nepaziņots atbalsts) lidostām, pat ja atbalsts piešķirts pirms 2014. gada 4. aprīļa un pārejas perioda sākuma”. |
| --- | --- |

(589)

Saskaņā ar aviācijas pamatnostādņu, kas stājās spēkā 2014. gada 4. aprīlī, 172. punktu Komisija “piemēros šajās pamatnostādnēs izklāstītos principus visām lietām, kas attiecas uz darbības atbalstu (izskatīšanā esoši paziņojumi un nelikumīgs nepaziņots atbalsts) lidostām, pat ja atbalsts piešķirts pirms 2014. gada 4. aprīļa un pārejas perioda sākuma”.

| (590) | Kā apgalvo vairākas personas, aviācijas pamatnostādņu piemērošana atbalstam, kas piešķirts pirms minēto pamatnostādņu spēkā stāšanās, būtu pretrunā vispārējiem tiesību principiem (sal. ar 4.1.2. iedaļas b) punktu). |
| --- | --- |

(590)

Kā apgalvo vairākas personas, aviācijas pamatnostādņu piemērošana atbalstam, kas piešķirts pirms minēto pamatnostādņu spēkā stāšanās, būtu pretrunā vispārējiem tiesību principiem (sal. ar 4.1.2. iedaļas b) punktu).

| (591) | Šajā jomā Komisija uzsver, ka Tiesa spriedumā lietā Vizcaya (219) konstatēja:






  — | ka jaunu noteikumu piemērošana atbalstam, kas sniegts bez paziņošanas, neattiecas uz iepriekšējo situāciju, bet gan uz esošo situāciju, |
| --- | --- | --- |

(591)

Šajā jomā Komisija uzsver, ka Tiesa spriedumā lietā Vizcaya (219) konstatēja:

Vizcaya

219

—

ka jaunu noteikumu piemērošana atbalstam, kas sniegts bez paziņošanas, neattiecas uz iepriekšējo situāciju, bet gan uz esošo situāciju,

| — | ka Savienības noteikumu efektīvai piemērošanai ir nepieciešams, lai Komisija varētu jebkurā brīdī pielāgot novērtējumu šīs politikas vajadzībām, un |
| --- | --- |

—

ka Savienības noteikumu efektīvai piemērošanai ir nepieciešams, lai Komisija varētu jebkurā brīdī pielāgot novērtējumu šīs politikas vajadzībām, un

| — | ka dalībvalsts, kas nav paziņojusi Komisijai atbalsta shēmu, nevar pamatoti gaidīt, ka šī shēma tiks novērtēta attiecībā uz noteikumiem, kas bija spēkā tās pieņemšanas brīdī. |
| --- | --- |

—

ka dalībvalsts, kas nav paziņojusi Komisijai atbalsta shēmu, nevar pamatoti gaidīt, ka šī shēma tiks novērtēta attiecībā uz noteikumiem, kas bija spēkā tās pieņemšanas brīdī.

Tiesa no tā secināja, ka attiecīgajā lietā Komisija nav pārkāpusi atpakaļejoša spēka neesības principu un juridiskās noteiktības principu, piemērojot jaunos noteikumus, lai novērtētu saderību atbalstam, kas sniegts bez paziņošanas.

| (592) | Komisija uzskata, ka, tāpat kā lietā Vizcaya, arī atbalsts par labu BSCA tika sniegts bez paziņošanas. Tā uzskata, ka aviācijas pamatnostādņu 172. punkta piemērošana attiecīgajiem pasākumiem nav pretrunā vispārējiem tiesību principiem. |
| --- | --- |

(592)

Komisija uzskata, ka, tāpat kā lietā Vizcaya, arī atbalsts par labu BSCA tika sniegts bez paziņošanas. Tā uzskata, ka aviācijas pamatnostādņu 172. punkta piemērošana attiecīgajiem pasākumiem nav pretrunā vispārējiem tiesību principiem.

Vizcaya,

BSCA

| (593) | Saskaņā ar aviācijas pamatnostādņu 137. punktu: “Darbības atbalstu, kas piešķirts pirms pārejas perioda sākuma (tai skaitā atbalstu, kas izmaksāts pirms 2014. gada 4. aprīļa), var atzīt par saderīgu apjomā, kas atbilst nesegtajām darbības izmaksām, ja ir izpildīti 5.1.2. iedaļas nosacījumi, izņemot 115., 119., 121., 122., 123., 126. līdz 130., 132., 133. un 134. punktu. Jo īpaši, novērtējot pirms 2014. gada 4. aprīļa piešķirta darbības atbalsta saderīgumu, Komisija ņems vērā konkurences kropļojumus.” |
| --- | --- |

(593)

Saskaņā ar aviācijas pamatnostādņu 137. punktu: “Darbības atbalstu, kas piešķirts pirms pārejas perioda sākuma (tai skaitā atbalstu, kas izmaksāts pirms 2014. gada 4. aprīļa), var atzīt par saderīgu apjomā, kas atbilst nesegtajām darbības izmaksām, ja ir izpildīti 5.1.2. iedaļas nosacījumi, izņemot 115., 119., 121., 122., 123., 126. līdz 130., 132., 133. un 134. punktu. Jo īpaši, novērtējot pirms 2014. gada 4. aprīļa piešķirta darbības atbalsta saderīgumu, Komisija ņems vērā konkurences kropļojumus.”

| (594) | Lai stimulētu aeronavigācijas nozares attīstību, aviācijas pamatnostādnes tādējādi nodala atbalstu, kas piešķirts pirms pārejas perioda sākuma (tostarp atbalstu, kas izmaksāts pirms 2014. gada 4. aprīļa), no vēlāk piešķirtā atbalsta. |
| --- | --- |

(594)

Lai stimulētu aeronavigācijas nozares attīstību, aviācijas pamatnostādnes tādējādi nodala atbalstu, kas piešķirts pirms pārejas perioda sākuma (tostarp atbalstu, kas izmaksāts pirms 2014. gada 4. aprīļa), no vēlāk piešķirtā atbalsta.

| (595) | Nosacījumi, kas minēti aviācijas pamatnostādņu 5.1.2. iedaļā, ir šādi:






  — | ieguldījums precīzi definēta kopīgu interešu mērķa sasniegšanā, |
| --- | --- | --- |

(595)

Nosacījumi, kas minēti aviācijas pamatnostādņu 5.1.2. iedaļā, ir šādi:

—

ieguldījums precīzi definēta kopīgu interešu mērķa sasniegšanā,

| — | valsts iejaukšanās nepieciešamība, |
| --- | --- |

—

valsts iejaukšanās nepieciešamība,

| — | valsts atbalsta kā politikas instrumenta piemērotība, |
| --- | --- |

—

valsts atbalsta kā politikas instrumenta piemērotība,

| — | stimulējošas ietekmes pastāvēšana, |
| --- | --- |

—

stimulējošas ietekmes pastāvēšana,

| — | atbalsta summas samērīgums (līdz nepieciešamajam minimumam ierobežots atbalsts), |
| --- | --- |

—

atbalsta summas samērīgums (līdz nepieciešamajam minimumam ierobežots atbalsts),

| — | nevēlamas negatīvas ietekmes uz konkurenci un tirdzniecību novēršana. |
| --- | --- |

—

nevēlamas negatīvas ietekmes uz konkurenci un tirdzniecību novēršana.

| (596) | Komisija tāpēc pārbaudīs, vai atbalsts, kas piešķirts BSCA, proti, 2002. gada nolīgumi, ieguldījumu lēmums un BSCA kapitāla palielināšana, kuru parakstīja SOWAER (attiecībā uz šo pēdējo pasākumu turpmāk pieņemot, ka tas ir valsts atbalsts), atbilst katram no šiem nosacījumiem. |
| --- | --- |

(596)

Komisija tāpēc pārbaudīs, vai atbalsts, kas piešķirts BSCA, proti, 2002. gada nolīgumi, ieguldījumu lēmums un BSCA kapitāla palielināšana, kuru parakstīja SOWAER (attiecībā uz šo pēdējo pasākumu turpmāk pieņemot, ka tas ir valsts atbalsts), atbilst katram no šiem nosacījumiem.

BSCA

BSCA

SOWAER

6.3.2.1.   
  Ieguldījums precīzi definēta kopīgu interešu mērķa sasniegšanā

Ieguldījums precīzi definēta kopīgu interešu mērķa sasniegšanā

| (597) | Aviācijas pamatnostādņu 113. punktā minēti šādi kopīgu interešu mērķi:






  “a) | palielina Savienības iedzīvotāju mobilitāti un savienojumus starp reģioniem, izveidojot piekļuves punktus iekšējiem lidojumiem Savienībā; vai |
| --- | --- | --- |

(597)

Aviācijas pamatnostādņu 113. punktā minēti šādi kopīgu interešu mērķi:

“a)

palielina Savienības iedzīvotāju mobilitāti un savienojumus starp reģioniem, izveidojot piekļuves punktus iekšējiem lidojumiem Savienībā; vai

| b) | ir vērsts uz satiksmes pārslodzes novēršanu lidostās, kas ir svarīgākie Eiropas Savienības transporta mezgli; vai |
| --- | --- |

b)

ir vērsts uz satiksmes pārslodzes novēršanu lidostās, kas ir svarīgākie Eiropas Savienības transporta mezgli; vai

| c) | veicina reģionālo attīstību.” |
| --- | --- |

c)

veicina reģionālo attīstību.”

| (598) | Šajā gadījumā atbalsts tika piešķirts, lai veicinātu reģionālo attīstību. Būtībā ziņojumi, kas iesniegti, lai pamatotu valdības lēmumus, pamato ieinteresētību šajos ieguldījumos ar lidostas attīstības pozitīvo ietekmi uz ekonomiku un nodarbinātību Šarleruā un tās reģionā (220). Risinot problēmas, kas saistītas ar Šarleruā reģiona kā bijušā rūpnieciskā rajona pārveidi, lidostas teritorija tajā tika noteikta par jaunu attīstības centru, kas integrē pētniecību un tehnoloģiju izstrādi, augsto tehnoloģiju nozares un atvērtību Eiropas ekonomikai. Valdības ministra notā ir norādīts: “Ar reģionālās politikas deklarāciju, kas pieņemta 1999. gada 15. jūlijā, Valonijas parlaments atzina, ka reģionālās lidostas ir Valonijas reģionam svarīgi ekonomikas attīstības un darba vietu radīšanas centri gan no ekonomikas viedokļa, gan vides un transporta jomā. Galvenie mērķi ir šādi:






  — | sniegt īpašu atbalstu saimnieciskās darbības attīstībai, dodot priekšroku sinerģijai ar lidostas darbību (...), lai infrastruktūras veidotāja sabiedriskas nozīmes uzdevumus atbalstītu privātā iniciatīva, kas rada darba vietas, |
| --- | --- | --- |

(598)

Šajā gadījumā atbalsts tika piešķirts, lai veicinātu reģionālo attīstību. Būtībā ziņojumi, kas iesniegti, lai pamatotu valdības lēmumus, pamato ieinteresētību šajos ieguldījumos ar lidostas attīstības pozitīvo ietekmi uz ekonomiku un nodarbinātību Šarleruā un tās reģionā (220). Risinot problēmas, kas saistītas ar Šarleruā reģiona kā bijušā rūpnieciskā rajona pārveidi, lidostas teritorija tajā tika noteikta par jaunu attīstības centru, kas integrē pētniecību un tehnoloģiju izstrādi, augsto tehnoloģiju nozares un atvērtību Eiropas ekonomikai. Valdības ministra notā ir norādīts: “Ar reģionālās politikas deklarāciju, kas pieņemta 1999. gada 15. jūlijā, Valonijas parlaments atzina, ka reģionālās lidostas ir Valonijas reģionam svarīgi ekonomikas attīstības un darba vietu radīšanas centri gan no ekonomikas viedokļa, gan vides un transporta jomā. Galvenie mērķi ir šādi:

220

—

sniegt īpašu atbalstu saimnieciskās darbības attīstībai, dodot priekšroku sinerģijai ar lidostas darbību (...), lai infrastruktūras veidotāja sabiedriskas nozīmes uzdevumus atbalstītu privātā iniciatīva, kas rada darba vietas,

| — | strādāt pie lidostas darbības stratēģiskas integrācijas citos personu un preču pārvadāšanas tīklos, |
| --- | --- |

—

strādāt pie lidostas darbības stratēģiskas integrācijas citos personu un preču pārvadāšanas tīklos,

| — | (...), |
| --- | --- |

—

(...),

| — | pastiprināt vides aizsardzību un cīņu pret troksni. |
| --- | --- |

—

pastiprināt vides aizsardzību un cīņu pret troksni.

(...) Tādēļ, lai lidosta varētu pildīt savu funkciju kā reģiona ekonomikas virzītājspēks, ir svarīgi nodrošināt to ar pilnīgu infrastruktūru vispārējā attīstības plāna ietvaros.”

| (599) | Iepriekš minētā nota apkopo arī rezultātus no vairākiem pētījumiem, kas veikti, lai sniegtu ievirzi Valonijas lidostu attīstības politikai. Tractebel veiktais pētījums sniedz novērtējumu par ekonomiskajiem ieguvumiem un darba vietām, ko radītu viena miljona un divu miljonu pasažieru mērķi. No tā izriet, ka viens miljons pasažieru radītu 6 364 darba vietas, bet divi miljoni pasažieru – 8 090 darba vietas. |
| --- | --- |

(599)

Iepriekš minētā nota apkopo arī rezultātus no vairākiem pētījumiem, kas veikti, lai sniegtu ievirzi Valonijas lidostu attīstības politikai. Tractebel veiktais pētījums sniedz novērtējumu par ekonomiskajiem ieguvumiem un darba vietām, ko radītu viena miljona un divu miljonu pasažieru mērķi. No tā izriet, ka viens miljons pasažieru radītu 6 364 darba vietas, bet divi miljoni pasažieru – 8 090 darba vietas.

Tractebel

| (600) | Pieņemot, ka kapitāla palielinājums, kuru parakstīja SOWAER, ir atbalsts, šāda kapitāla palielinājuma mērķis būtu ļaut BSCA novērst iespējamo bankrotu tā, lai BSCA varētu turpināt darbu un līdz ar to sasniegt iepriekšējā apsvērumā minēto sabiedriskas nozīmes mērķi. |
| --- | --- |

(600)

Pieņemot, ka kapitāla palielinājums, kuru parakstīja SOWAER, ir atbalsts, šāda kapitāla palielinājuma mērķis būtu ļaut BSCA novērst iespējamo bankrotu tā, lai BSCA varētu turpināt darbu un līdz ar to sasniegt iepriekšējā apsvērumā minēto sabiedriskas nozīmes mērķi.

SOWAER

BSCA

BSCA

| (601) | Pamatojoties uz pašlaik pieejamajiem datiem, Komisija konstatē, ka atbalsts ir faktiski veicinājis Šarleruā reģiona attīstību, ļaujot pārveidot viduvēju lidostu par lielu reģionālo lidostu ar gandrīz septiņiem miljoniem pasažieru gadā un radot būtisku saimniecisko darbību gan lidostā, gan tās apkārtnē. Attiecībā uz darba vietām, kā liecina Beļģijas Valsts bankas pētījums, kura pamatā ir 2009. gada dati, Šarleruā lidosta ir tieši nodrošinājusi 1 323 pilnas slodzes ekvivalenta darba vietas un netieši radījusi 1 525 pilnas slodzes ekvivalenta darba vietas. |
| --- | --- |

(601)

Pamatojoties uz pašlaik pieejamajiem datiem, Komisija konstatē, ka atbalsts ir faktiski veicinājis Šarleruā reģiona attīstību, ļaujot pārveidot viduvēju lidostu par lielu reģionālo lidostu ar gandrīz septiņiem miljoniem pasažieru gadā un radot būtisku saimniecisko darbību gan lidostā, gan tās apkārtnē. Attiecībā uz darba vietām, kā liecina Beļģijas Valsts bankas pētījums, kura pamatā ir 2009. gada dati, Šarleruā lidosta ir tieši nodrošinājusi 1 323 pilnas slodzes ekvivalenta darba vietas un netieši radījusi 1 525 pilnas slodzes ekvivalenta darba vietas.

| (602) | Komisija uzskata, ka šis atbalsts ir veicinājis precīzi definēta sabiedriskas nozīmes mērķa sasniegšanu, proti, Šarleruā un tās reģiona ekonomisko attīstību. |
| --- | --- |

(602)

Komisija uzskata, ka šis atbalsts ir veicinājis precīzi definēta sabiedriskas nozīmes mērķa sasniegšanu, proti, Šarleruā un tās reģiona ekonomisko attīstību.

| (603) | Tomēr vēl jāpārbauda saskaņā ar aviācijas pamatnostādņu 114. punktu, vai šis atbalsts nesekmē nerentablu lidostu darbības pārklāšanos. |
| --- | --- |

(603)

Tomēr vēl jāpārbauda saskaņā ar aviācijas pamatnostādņu 114. punktu, vai šis atbalsts nesekmē nerentablu lidostu darbības pārklāšanos.

| (604) | Šajā gadījumā Komisija uzskata, ka lidostas izmantošanas perspektīvas, kas raksturotas 2000.–2001. gadā veiktajos pētījumos (221), proti, īsi pirms šo pasākumu pieņemšanas, bija pietiekamas ieguldījumu pamatošanai. No šiem pētījumiem būtībā izriet, ka Šarleruā lidosta bija pieprasīta, jo īpaši zemo cenu segmentā, kurā lidosta Bruxelles-National tolaik nedarbojās. Šarleruā lidostas attīstība un tās apsaimniekotāja BSCA rentabilitāte a posteriori apliecina šādu attīstības perspektīvu esību. Tā, 2013. gada beigās BSCA pašreizējie ieņēmumi pirms nodokļiem sasniedza EUR 14,86 miljonus, proti, vairāk par valsts atbalsta summu, ko tā minētajā gadā saņēma (atbalsta summas ir norādītas 34. tabulā). |
| --- | --- |

(604)

Šajā gadījumā Komisija uzskata, ka lidostas izmantošanas perspektīvas, kas raksturotas 2000.–2001. gadā veiktajos pētījumos (221), proti, īsi pirms šo pasākumu pieņemšanas, bija pietiekamas ieguldījumu pamatošanai. No šiem pētījumiem būtībā izriet, ka Šarleruā lidosta bija pieprasīta, jo īpaši zemo cenu segmentā, kurā lidosta Bruxelles-National tolaik nedarbojās. Šarleruā lidostas attīstība un tās apsaimniekotāja BSCA rentabilitāte a posteriori apliecina šādu attīstības perspektīvu esību. Tā, 2013. gada beigās BSCA pašreizējie ieņēmumi pirms nodokļiem sasniedza EUR 14,86 miljonus, proti, vairāk par valsts atbalsta summu, ko tā minētajā gadā saņēma (atbalsta summas ir norādītas 34. tabulā).

221

Bruxelles-National

BSCA

a posteriori

BSCA

| (605) | Protams, kā norādīts 484. apsvērumā un papildināts 626. apsvērumā, Šarleruā lidostas apkalpošanas zona daudzējādā ziņā pārklājas ar lidostas Bruxelles-National apkalpošanas zonu. Kā parādīts no 627. līdz 641. apsvērumam, atbalsts izraisīja būtiskus konkurences izkropļojumus, kas ietekmēja pasažieru skaita pieaugumu lidostā Bruxelles-National segmentā, kas aptver tuvos un vidēja attāluma tiešos reisus. Tādējādi lidostā Bruxelles-National paliek pāri neizmantotas jaudas (kā apgalvo Brussels Airport Company – lidostas Bruxelles-National apsaimniekotājs – Bruxelles-National jauda sasniedz 28 miljonus pasažieru). |
| --- | --- |

(605)

Protams, kā norādīts 484. apsvērumā un papildināts 626. apsvērumā, Šarleruā lidostas apkalpošanas zona daudzējādā ziņā pārklājas ar lidostas Bruxelles-National apkalpošanas zonu. Kā parādīts no 627. līdz 641. apsvērumam, atbalsts izraisīja būtiskus konkurences izkropļojumus, kas ietekmēja pasažieru skaita pieaugumu lidostā Bruxelles-National segmentā, kas aptver tuvos un vidēja attāluma tiešos reisus. Tādējādi lidostā Bruxelles-National paliek pāri neizmantotas jaudas (kā apgalvo Brussels Airport Company – lidostas Bruxelles-National apsaimniekotājs – Bruxelles-National jauda sasniedz 28 miljonus pasažieru).

Bruxelles-National

Bruxelles-National

Bruxelles-National

Brussels Airport Company

Bruxelles-National

Bruxelles-National

| (606) | Tomēr no brīža, kad 2002. un 2003. gadā tika piešķirts atbalsts BSCA, satiksme lidostā Bruxelles National vienmēr saglabājās virs 14 miljoniem pasažieru, proti, sasniedzot pusi no tās teorētiskās jaudas. No 2002. gada (222) šī satiksme palielinājās (izņemot 2009. gadu), lai gan izaugsme bija mērena, salīdzinot ar Šarleruā lidostas izaugsmi.

  27. tabula


  Pasažieru skaita izmaiņas lidostā Bruxelles-National un Šarleruā


















  (miljonos) |
| --- | --- |
| | 2002 | 2003 | 2004 | 2005 | 2006 | 2007 | 2008 | 2009 | 2010 | 2011 | 2012 | 2013 |
| Bruxelles-National | 14,4 | 15,2 | 15,6 | 16,1 | 16,7 | 17,8 | 18,5 | 17 | 17,1 | 18,8 | 18,9 | 19,1 |
| Šarleruā | 1,3 | 1,8 | 2,0 | 1,9 | 2,2 | 2,5 | 3,0 | 3,9 | 5,2 | 5,9 | 6,5 | 6,8 |
| Avoti: brusselsairport.be un charleroi-airport.com. |

(606)

Tomēr no brīža, kad 2002. un 2003. gadā tika piešķirts atbalsts BSCA, satiksme lidostā Bruxelles National vienmēr saglabājās virs 14 miljoniem pasažieru, proti, sasniedzot pusi no tās teorētiskās jaudas. No 2002. gada (222) šī satiksme palielinājās (izņemot 2009. gadu), lai gan izaugsme bija mērena, salīdzinot ar Šarleruā lidostas izaugsmi.

BSCA

Bruxelles National

222

27. tabula

27. tabula

Pasažieru skaita izmaiņas lidostā Bruxelles-National un Šarleruā

Pasažieru skaita izmaiņas lidostā Bruxelles-National

(miljonos)

2002

2003

2004

2005

2006

2007

2008

2009

2010

2011

2012

2013

Bruxelles-National

14,4

15,2

15,6

16,1

16,7

17,8

18,5

17

17,1

18,8

18,9

19,1

Šarleruā

1,3

1,8

2,0

1,9

2,2

2,5

3,0

3,9

5,2

5,9

6,5

6,8

Avoti: brusselsairport.be un charleroi-airport.com.

Avoti:

EBIT
   (223) rādītājs BAC ir pozitīvs vismaz no 2006. gada [...].

EBIT

223

BAC

| (607) | Tādējādi Komisija konstatē, ka, lai gan atbalsts BSCA ietekmēja pasažieru satiksmes izaugsmi lidostā Bruxelles-National un apjomradīto ietaupījumu dēļ samazināja BAC rentabilitāti, tomēr tas neizraisīja nerentablu lidostu darbības pārklāšanos. Tas jo īpaši ir izskaidrojams ar gaisa pārvadājumu pakalpojumu lielo blīvumu (224) un ievērojamo pieprasījumu (225) Šarleruā lidostas un lidostas Bruxelles-National apkalpošanas zonās, kas ļāva abām lidostām saglabāt rentabilitāti. |
| --- | --- |

(607)

Tādējādi Komisija konstatē, ka, lai gan atbalsts BSCA ietekmēja pasažieru satiksmes izaugsmi lidostā Bruxelles-National un apjomradīto ietaupījumu dēļ samazināja BAC rentabilitāti, tomēr tas neizraisīja nerentablu lidostu darbības pārklāšanos. Tas jo īpaši ir izskaidrojams ar gaisa pārvadājumu pakalpojumu lielo blīvumu (224) un ievērojamo pieprasījumu (225) Šarleruā lidostas un lidostas Bruxelles-National apkalpošanas zonās, kas ļāva abām lidostām saglabāt rentabilitāti.

BSCA

Bruxelles-National

BAC

224

225

Bruxelles-National

6.3.2.2.   
  Valsts iejaukšanās nepieciešamība

Valsts iejaukšanās nepieciešamība

| (608) | Kā norādīts aviācijas pamatnostādņu 116. un 118. punktā, “valsts atbalsts būtu jāvērš uz situācijām, kurās atbalsts var sniegt reālus uzlabojumus, kurus nevar nodrošināt tirgus. (...) Pašreizējos tirgus apstākļos nepieciešamība pēc publiska finansējuma, ar ko finansēt darbības izmaksas, augstu pastāvīgo izmaksu dēļ būs atšķirīga atkarībā no lidostas lieluma, un parasti tā būs proporcionāli lielāka mazāku lidostu gadījumā”. Komisija uzskata, ka lidostām, kuras uzņem no viena līdz trim miljoniem pasažieru gadā, “parasti jāspēj pašām segt lielāko daļu ekspluatācijas izmaksu” un ka lidostas, kuras uzņem vairāk par trim miljoniem pasažieru gadā, “parasti ir rentablas ekspluatācijas līmenī, un arī tām ir jāspēj segt ekspluatācijas izmaksas”. |
| --- | --- |

(608)

Kā norādīts aviācijas pamatnostādņu 116. un 118. punktā, “valsts atbalsts būtu jāvērš uz situācijām, kurās atbalsts var sniegt reālus uzlabojumus, kurus nevar nodrošināt tirgus. (...) Pašreizējos tirgus apstākļos nepieciešamība pēc publiska finansējuma, ar ko finansēt darbības izmaksas, augstu pastāvīgo izmaksu dēļ būs atšķirīga atkarībā no lidostas lieluma, un parasti tā būs proporcionāli lielāka mazāku lidostu gadījumā”. Komisija uzskata, ka lidostām, kuras uzņem no viena līdz trim miljoniem pasažieru gadā, “parasti jāspēj pašām segt lielāko daļu ekspluatācijas izmaksu” un ka lidostas, kuras uzņem vairāk par trim miljoniem pasažieru gadā, “parasti ir rentablas ekspluatācijas līmenī, un arī tām ir jāspēj segt ekspluatācijas izmaksas”.

| (609) | Komisija tomēr norāda, ka aviācijas pamatnostādņu 119. punkts, saskaņā ar kuru “[t]ādēļ Komisija uzskata, ka lidostas ikgadējā pasažieru plūsma nedrīkst pārsniegt trīs miljonus pasažieru, lai lidosta būtu tiesīga saņemt darbības atbalstu” (226) , nav piemērojams atbalstam, kas piešķirts pirms 2014. gada 4. aprīļa. |
| --- | --- |

(609)

Komisija tomēr norāda, ka aviācijas pamatnostādņu 119. punkts, saskaņā ar kuru “[t]ādēļ Komisija uzskata, ka lidostas ikgadējā pasažieru plūsma nedrīkst pārsniegt trīs miljonus pasažieru, lai lidosta būtu tiesīga saņemt darbības atbalstu” (226) , nav piemērojams atbalstam, kas piešķirts pirms 2014. gada 4. aprīļa.

[t]ādēļ Komisija uzskata, ka lidostas ikgadējā pasažieru plūsma nedrīkst pārsniegt trīs miljonus pasažieru, lai lidosta būtu tiesīga saņemt darbības atbalstu

226

| (610) | Laikā, kad 2002. un 2003. gadā tika pieņemti lēmumi par šiem pasākumiem, satiksmes apjoms Šarleruā lidostā bija robežās no viena līdz diviem miljoniem pasažieru. BSCA 2002. gada uzņēmējdarbības plāns paredzēja, ka 2011. gadā satiksme pārsniegs trīs miljonus pasažieru. |
| --- | --- |

(610)

Laikā, kad 2002. un 2003. gadā tika pieņemti lēmumi par šiem pasākumiem, satiksmes apjoms Šarleruā lidostā bija robežās no viena līdz diviem miljoniem pasažieru. BSCA 2002. gada uzņēmējdarbības plāns paredzēja, ka 2011. gadā satiksme pārsniegs trīs miljonus pasažieru.

BSCA

| (611) | BSCA 2002. gada uzņēmējdarbības plāns arī paredzēja, ka, pat saņemot atbalstu, BSCA kļūs rentabla tikai 2005. gadā (faktiski BSCA kļuva rentabla 2004. gadā). Tādējādi, ja koncesijas maksa būtu vienāda ar maksu, kas atbilst tirgus cenai, reģions un SOWAER varētu gaidīt, ka BSCA radīsies ekspluatācijas zaudējumi vismaz pirmajos gados un ka tas izraisīs finansiālas grūtības, apdraudot Šarleruā lidostas darbību un attīstību, tādējādi arī atbalstam izvirzītā ekonomikas attīstības mērķa sasniegšanu. Tāpat, ja nebūtu 2002. gada kapitāla palielinājuma, BSCA rastos finansiālas grūtības, kas apdraudētu Šarleruā lidostas darbību un attīstību. Turklāt bez šā atbalsta BSCA būtu spiesta prasīt no Ryanair un citām aviosabiedrībām ievērojami augstāku aeronavigācijas maksu, lai nodrošinātu savu finansiālo līdzsvaru. Šādi pieņemot, ir iespējams, ka Ryanair – BSCA galvenais klients – būtu nolēmis pārcelt savu bāzi no Šarleruā uz citu lidostu, proti, būtiski samazināt darbību šajā lidostā, un arī tas apdraudētu lidostas attīstību un ieguvumus, ko reģions gaidīja attiecībā uz ekonomikas attīstību. |
| --- | --- |

(611)

BSCA 2002. gada uzņēmējdarbības plāns arī paredzēja, ka, pat saņemot atbalstu, BSCA kļūs rentabla tikai 2005. gadā (faktiski BSCA kļuva rentabla 2004. gadā). Tādējādi, ja koncesijas maksa būtu vienāda ar maksu, kas atbilst tirgus cenai, reģions un SOWAER varētu gaidīt, ka BSCA radīsies ekspluatācijas zaudējumi vismaz pirmajos gados un ka tas izraisīs finansiālas grūtības, apdraudot Šarleruā lidostas darbību un attīstību, tādējādi arī atbalstam izvirzītā ekonomikas attīstības mērķa sasniegšanu. Tāpat, ja nebūtu 2002. gada kapitāla palielinājuma, BSCA rastos finansiālas grūtības, kas apdraudētu Šarleruā lidostas darbību un attīstību. Turklāt bez šā atbalsta BSCA būtu spiesta prasīt no Ryanair un citām aviosabiedrībām ievērojami augstāku aeronavigācijas maksu, lai nodrošinātu savu finansiālo līdzsvaru. Šādi pieņemot, ir iespējams, ka Ryanair – BSCA galvenais klients – būtu nolēmis pārcelt savu bāzi no Šarleruā uz citu lidostu, proti, būtiski samazināt darbību šajā lidostā, un arī tas apdraudētu lidostas attīstību un ieguvumus, ko reģions gaidīja attiecībā uz ekonomikas attīstību.

BSCA

BSCA

BSCA

SOWAER

BSCA

BSCA

BSCA

Ryanair

Ryanair

BSCA

| (612) | Pamatojoties uz 2002. gada uzņēmējdarbības plānu, Komisija uzskata, ka 2002. un 2003. gada atbalsts bija nepieciešams. |
| --- | --- |

(612)

Pamatojoties uz 2002. gada uzņēmējdarbības plānu, Komisija uzskata, ka 2002. un 2003. gada atbalsts bija nepieciešams.

6.3.2.3.   
  Valsts atbalsta kā politikas instrumenta piemērotība

Valsts atbalsta kā politikas instrumenta piemērotība

| (613) | Aviācijas pamatnostādņu 120. punkts paredz, ka “[d]alībvalstīm ir jāpierāda, ka atbalsts ir piemērots, lai sasniegtu paredzēto mērķi vai atrisinātu problēmas, kuru risināšanai šis atbalsts ir paredzēts. Atbalsta pasākums netiks uzskatīts par saderīgu ar iekšējo tirgu, ja mazāk kropļojoši politikas instrumenti vai atbalsta instrumenti ļauj sasniegt to pašu mērķi”. |
| --- | --- |

(613)

Aviācijas pamatnostādņu 120. punkts paredz, ka “[d]alībvalstīm ir jāpierāda, ka atbalsts ir piemērots, lai sasniegtu paredzēto mērķi vai atrisinātu problēmas, kuru risināšanai šis atbalsts ir paredzēts. Atbalsta pasākums netiks uzskatīts par saderīgu ar iekšējo tirgu, ja mazāk kropļojoši politikas instrumenti vai atbalsta instrumenti ļauj sasniegt to pašu mērķi”.

| (614) | Saistībā ar aviācijas pamatnostādņu 121.–123. punktu pat tad, ja minētie punkti šajā gadījumā formāli nav piemērojami, var pārbaudīt, vai eksistēja politikas instruments, kas ļautu sasniegt to pašu mērķi, vēl vairāk sekmējot lidostas efektīvu apsaimniekošanu. Instrumenti, ar ko iepriekš nosaka atbalsta summu, lai segtu paredzamo finansējuma deficītu, ir tie instrumenti, kas sekmē lidostas efektīvu apsaimniekošanu. |
| --- | --- |

(614)

Saistībā ar aviācijas pamatnostādņu 121.–123. punktu pat tad, ja minētie punkti šajā gadījumā formāli nav piemērojami, var pārbaudīt, vai eksistēja politikas instruments, kas ļautu sasniegt to pašu mērķi, vēl vairāk sekmējot lidostas efektīvu apsaimniekošanu. Instrumenti, ar ko iepriekš nosaka atbalsta summu, lai segtu paredzamo finansējuma deficītu, ir tie instrumenti, kas sekmē lidostas efektīvu apsaimniekošanu.

| (615) | BSCA maksātā koncesijas maksa tiek noteikta ex ante un tādējādi stimulē BSCA apsaimniekot lidostu efektīvi. Savukārt, ja reģiona par pakalpojumiem maksātā subsīdija patiešām ir atkarīga no izmaksām, nevis no vienreizēja maksājuma, kas definēts ex ante, šīs subsīdijas daļa, kas attiecas uz saimnieciska rakstura pakalpojumiem, joprojām ir salīdzinoši neliela. Tāpat, 2002. gada kapitāla palielinājums ir vienreizēja iejaukšanās, kas tāpēc neizriet no vienreizēja maksājuma, kas definēts ex ante, taču tā ir summa, kas ir relatīvi ierobežota, salīdzinot ar atbalsta summām, kas izriet no 2002. gada nolīgumiem un 2003. gada ieguldījumu lēmuma. Tādējādi Komisija secina, ka atbalsts BSCA saglabā stimulus BSCA apsaimniekot lidostu efektīvi un ir piemērots politikas instruments. |
| --- | --- |

(615)

BSCA maksātā koncesijas maksa tiek noteikta ex ante un tādējādi stimulē BSCA apsaimniekot lidostu efektīvi. Savukārt, ja reģiona par pakalpojumiem maksātā subsīdija patiešām ir atkarīga no izmaksām, nevis no vienreizēja maksājuma, kas definēts ex ante, šīs subsīdijas daļa, kas attiecas uz saimnieciska rakstura pakalpojumiem, joprojām ir salīdzinoši neliela. Tāpat, 2002. gada kapitāla palielinājums ir vienreizēja iejaukšanās, kas tāpēc neizriet no vienreizēja maksājuma, kas definēts ex ante, taču tā ir summa, kas ir relatīvi ierobežota, salīdzinot ar atbalsta summām, kas izriet no 2002. gada nolīgumiem un 2003. gada ieguldījumu lēmuma. Tādējādi Komisija secina, ka atbalsts BSCA saglabā stimulus BSCA apsaimniekot lidostu efektīvi un ir piemērots politikas instruments.

BSCA

ex ante

BSCA

ex ante

ex ante

BSCA

BSCA

6.3.2.4.   
  Stimulējošas ietekmes esība

Stimulējošas ietekmes esība

| (616) | Aviācijas pamatnostādņu 124. punkts norāda, ka “[d]arbības atbalstam ir stimulējoša ietekme, ja ir ticams, ka bez darbības atbalsta un ņemot vērā iespējamo ieguldījumu atbalstu un pasažieru plūsmas apjomu, saimnieciskās darbības līmenis attiecīgajā lidostā tiktu būtiski samazināts”. |
| --- | --- |

(616)

Aviācijas pamatnostādņu 124. punkts norāda, ka “[d]arbības atbalstam ir stimulējoša ietekme, ja ir ticams, ka bez darbības atbalsta un ņemot vērā iespējamo ieguldījumu atbalstu un pasažieru plūsmas apjomu, saimnieciskās darbības līmenis attiecīgajā lidostā tiktu būtiski samazināts”.

[d]arbības atbalstam ir stimulējoša ietekme, ja ir ticams, ka bez darbības atbalsta un ņemot vērā iespējamo ieguldījumu atbalstu un pasažieru plūsmas apjomu, saimnieciskās darbības līmenis attiecīgajā lidostā tiktu būtiski samazināts

| (617) | Atbalsts BSCA nodrošināja Šarleruā lidostas modernizāciju un tās jaudas palielināšanu, vienlaikus saglabājot BSCA darbības izmaksas līmenī, kas ļāva piedāvāt un uzturēt pievilcīgus nosacījumus aviosabiedrībām, kas lietoja lidostu, jo īpaši Ryanair, neradot būtiskas finansiālas grūtības. Būtībā, kā norādīts 611. apsvērumā, bez šā atbalsta BSCA būtu spiesta prasīt no Ryanair un citām aviosabiedrībām ievērojami augstāku aeronavigācijas maksu. Šādi pieņemot, iespējams, ka Ryanair – BSCA galvenais klients – būtu nolēmis pārvietot savu bāzi no Šarleruā uz citu lidostu, proti, būtiski samazināt darbību šajā lidostā. |
| --- | --- |

(617)

Atbalsts BSCA nodrošināja Šarleruā lidostas modernizāciju un tās jaudas palielināšanu, vienlaikus saglabājot BSCA darbības izmaksas līmenī, kas ļāva piedāvāt un uzturēt pievilcīgus nosacījumus aviosabiedrībām, kas lietoja lidostu, jo īpaši Ryanair, neradot būtiskas finansiālas grūtības. Būtībā, kā norādīts 611. apsvērumā, bez šā atbalsta BSCA būtu spiesta prasīt no Ryanair un citām aviosabiedrībām ievērojami augstāku aeronavigācijas maksu. Šādi pieņemot, iespējams, ka Ryanair – BSCA galvenais klients – būtu nolēmis pārvietot savu bāzi no Šarleruā uz citu lidostu, proti, būtiski samazināt darbību šajā lidostā.

BSCA

BSCA

Ryanair

BSCA

Ryanair

Ryanair

BSCA

| (618) | Komisija no tā secina, ka bez šā atbalsta Šarleruā lidostas saimnieciskās darbības līmenis, iespējams, būtu ievērojami zemāks. Tādējādi Komisija secina, ka minētajam atbalstam bija stimulējoša ietekme. |
| --- | --- |

(618)

Komisija no tā secina, ka bez šā atbalsta Šarleruā lidostas saimnieciskās darbības līmenis, iespējams, būtu ievērojami zemāks. Tādējādi Komisija secina, ka minētajam atbalstam bija stimulējoša ietekme.

6.3.2.5.   
  Atbalsta summas samērīgums (līdz nepieciešamajam minimumam ierobežots atbalsts)

Atbalsta summas samērīgums (līdz nepieciešamajam minimumam ierobežots atbalsts)

| (619) | Aviācijas pamatnostādņu 125. punkts norāda, ka, “[l]ai darbības atbalsts būtu samērīgs, tam ir jāaprobežojas ar minimumu, kas nepieciešams, lai atbalstītā darbība notiktu”. |
| --- | --- |

(619)

Aviācijas pamatnostādņu 125. punkts norāda, ka, “[l]ai darbības atbalsts būtu samērīgs, tam ir jāaprobežojas ar minimumu, kas nepieciešams, lai atbalstītā darbība notiktu”.

| (620) | Nolūkā noteikt, vai atbalsts ir samērīgs, jāpārbauda, vai BSCA uzņēmējdarbības plāns (kurā paredzēts šis atbalsts) ļauj BSCA cerēt uz peļņu, kas nepārsniedz pamatotu peļņu. |
| --- | --- |

(620)

Nolūkā noteikt, vai atbalsts ir samērīgs, jāpārbauda, vai BSCA uzņēmējdarbības plāns (kurā paredzēts šis atbalsts) ļauj BSCA cerēt uz peļņu, kas nepārsniedz pamatotu peļņu.

BSCA

BSCA

| (621) | BSCA 2002. gada uzņēmējdarbības plāns paredzēja, ka atdeve no pašu kapitāla, kas prognozēta 2002.–2015. gadam, būs 8,3 %, bet atdeve no ieguldītā kapitāla – 9,6 %. Ņemot vērā to, ka nolūkā piemērot kritēriju par uzņēmēju tirgus ekonomikas apstākļos Komisija aplēsa, ka atdeves likme no pašu kapitāla 9 % apmērā ir gaidāma 2002. gadā (227), Komisija secina, ka peļņa, kas plānota ex ante, nepārsniedz pamatotu līmeni. Tā kā atbalsts tika plānots tā, lai nodrošinātu BSCA iespēju segt izmaksas un gūt peļņu, kas nepārsniedz pamatotu līmeni, 2002. un 2003. gada atbalsta pasākumus var uzskatīt par samērīgiem. |
| --- | --- |

(621)

BSCA 2002. gada uzņēmējdarbības plāns paredzēja, ka atdeve no pašu kapitāla, kas prognozēta 2002.–2015. gadam, būs 8,3 %, bet atdeve no ieguldītā kapitāla – 9,6 %. Ņemot vērā to, ka nolūkā piemērot kritēriju par uzņēmēju tirgus ekonomikas apstākļos Komisija aplēsa, ka atdeves likme no pašu kapitāla 9 % apmērā ir gaidāma 2002. gadā (227), Komisija secina, ka peļņa, kas plānota ex ante, nepārsniedz pamatotu līmeni. Tā kā atbalsts tika plānots tā, lai nodrošinātu BSCA iespēju segt izmaksas un gūt peļņu, kas nepārsniedz pamatotu līmeni, 2002. un 2003. gada atbalsta pasākumus var uzskatīt par samērīgiem.

BSCA

227

ex ante

BSCA

6.3.2.6.   

  Nevēlamas negatīvas ietekmes uz konkurenci un tirdzniecību novēršana

Nevēlamas negatīvas ietekmes uz konkurenci un tirdzniecību novēršana

| (622) | Aviācijas pamatnostādņu 137. punkts uzsver, ka ir svarīgi novērtēt atbalsta radīto konkurences izkropļojumu attiecībā uz atbalstu, kas piešķirts pirms 2014. gada 4. aprīļa. Būtībā tas norāda, ka, “[j]o īpaši, novērtējot pirms 2014. gada 4. aprīļa piešķirta darbības atbalsta saderīgumu, Komisija ņems vērā konkurences kropļojumus”. |
| --- | --- |

(622)

Aviācijas pamatnostādņu 137. punkts uzsver, ka ir svarīgi novērtēt atbalsta radīto konkurences izkropļojumu attiecībā uz atbalstu, kas piešķirts pirms 2014. gada 4. aprīļa. Būtībā tas norāda, ka, “[j]o īpaši, novērtējot pirms 2014. gada 4. aprīļa piešķirta darbības atbalsta saderīgumu, Komisija ņems vērā konkurences kropļojumus”.

| (623) | Turklāt aviācijas pamatnostādņu 131. punkts norāda, ka, “[i]zvērtējot darbības atbalsta saderīgumu, Komisija ņems vērā konkurences kropļojumus un ietekmi uz tirdzniecību. Ja lidosta atrodas citas tādas lidostas aptvēruma teritorijā, kuras jauda nav pilnībā izmantota, darījumdarbības plānā, kas balstās uz pamatotām prognozēm par pasažieru un kravu plūsmu, ir jānosaka iespējamā ietekme uz plūsmas apjomu citās lidostās, kuras atrodas attiecīgajā aptvēruma teritorijā”. |
| --- | --- |

(623)

Turklāt aviācijas pamatnostādņu 131. punkts norāda, ka, “[i]zvērtējot darbības atbalsta saderīgumu, Komisija ņems vērā konkurences kropļojumus un ietekmi uz tirdzniecību. Ja lidosta atrodas citas tādas lidostas aptvēruma teritorijā, kuras jauda nav pilnībā izmantota, darījumdarbības plānā, kas balstās uz pamatotām prognozēm par pasažieru un kravu plūsmu, ir jānosaka iespējamā ietekme uz plūsmas apjomu citās lidostās, kuras atrodas attiecīgajā aptvēruma teritorijā”.

a)   Apkalpošanas zonas un konkurējošo lidostu apzināšana

| (624) | Kā apgalvo Beļģija, Šarleruā lidostas apkalpošanas zona atrodas divu stundu brauciena attālumā un aptver 15 miljonus personu, kuras var kļūt par zemo cenu aviosabiedrību klientiem. Šī zona aptver Beļģiju, Francijas ziemeļu daļu, Nīderlandes dienvidu daļu, Luksemburgas ziemeļu daļu un pašus Vācijas rietumus. |
| --- | --- |

(624)

Kā apgalvo Beļģija, Šarleruā lidostas apkalpošanas zona atrodas divu stundu brauciena attālumā un aptver 15 miljonus personu, kuras var kļūt par zemo cenu aviosabiedrību klientiem. Šī zona aptver Beļģiju, Francijas ziemeļu daļu, Nīderlandes dienvidu daļu, Luksemburgas ziemeļu daļu un pašus Vācijas rietumus.

| (625) | Šarleruā tuvumā atrodas vairākas lidostas, kuru apkalpošanas zonas pārklājas ar Šarleruā: Ljēža (49 minūšu brauciena pa autoceļu un 78 km attālumā), tomēr jāprecizē, ka Ljēžas lidosta ir specializējusies kravas pārvadājumos, Lille (viena stunda 12 minūtes un 121 km), kā arī lidosta Bruxelles-National (46 min un 69 km (228)) (229). |
| --- | --- |

(625)

Šarleruā tuvumā atrodas vairākas lidostas, kuru apkalpošanas zonas pārklājas ar Šarleruā: Ljēža (49 minūšu brauciena pa autoceļu un 78 km attālumā), tomēr jāprecizē, ka Ljēžas lidosta ir specializējusies kravas pārvadājumos, Lille (viena stunda 12 minūtes un 121 km), kā arī lidosta Bruxelles-National (46 min un 69 km (228)) (229).

Bruxelles-National

228

229

| (626) | Šarleruā lidostas apkalpošanas zona daudzējādā ziņā pārklājas ar lidostas Bruxelles-National apkalpošanas zonu. Šī pārklāšanās zona jo īpaši ietver Briseles galvaspilsētas reģionu, kas ir visblīvāk apdzīvotā teritorija no visas pārklāšanās zonas, ar 1,2 miljoniem iedzīvotāju. Lai gan Šarleruā lidosta atrodas ievērojami tālāk no Briseles par lidostu Bruxelles-National, pārbrauciena laiks no Briseles centra līdz Šarleruā pa autoceļu vien par aptuveni 30 minūtēm pārsniedz pārbrauciena laiku līdz lidostai Bruxelles-National.

  28. tabula


  Attālumi un pārbrauciena laiki starp Briseles centru, Šarleruā lidostu un lidostu Bruxelles-National









  No Briseles centra uz... | Šarleruā | Bruxelles-National |
| --- | --- | --- | --- |
| Attālums | 46 km | 12 km |
| Ar automašīnu | 45 min | 16 min |
| Ar autobusu | 45 min | 18 min |
| Ar vilcienu | 50 min (caur Dienvidu Šarleruā) | 17 min |
| Avots: Komisijas 2013. gada 27. februāra lēmums par Ryanair / Aer Lingus. |

(626)

Šarleruā lidostas apkalpošanas zona daudzējādā ziņā pārklājas ar lidostas Bruxelles-National apkalpošanas zonu. Šī pārklāšanās zona jo īpaši ietver Briseles galvaspilsētas reģionu, kas ir visblīvāk apdzīvotā teritorija no visas pārklāšanās zonas, ar 1,2 miljoniem iedzīvotāju. Lai gan Šarleruā lidosta atrodas ievērojami tālāk no Briseles par lidostu Bruxelles-National, pārbrauciena laiks no Briseles centra līdz Šarleruā pa autoceļu vien par aptuveni 30 minūtēm pārsniedz pārbrauciena laiku līdz lidostai Bruxelles-National.

Bruxelles-National

Bruxelles-National

Bruxelles-National

28. tabula

28. tabula

Attālumi un pārbrauciena laiki starp Briseles centru, Šarleruā lidostu un lidostu Bruxelles-National

Attālumi un pārbrauciena laiki starp Briseles centru, Šarleruā lidostu un lidostu Bruxelles-National

No Briseles centra uz...

Šarleruā

Bruxelles-National

Attālums

46 km

12 km

Ar automašīnu

45 min

16 min

Ar autobusu

45 min

18 min

Ar vilcienu

50 min (caur Dienvidu Šarleruā)

17 min

Avots: Komisijas 2013. gada 27. februāra lēmums par Ryanair / Aer Lingus.

Avots:

Ryanair / Aer Lingus

b)   Atbalsta radīto konkurences izkropļojumu analīze

| (627) | Atbalsta radītie konkurences izkropļojumi var izpausties tāpēc, ka:






  — | BSCA piesaista Šarleruā aviosabiedrības, kuras šī lidosta nespētu piesaistīt bez atbalsta un kuras varētu izmantot savus resursus (gaisa kuģus un apkalpi) citās lidostās, jo īpaši tuvākajās, piemēram, Bruxelles-National, |
| --- | --- | --- |

(627)

Atbalsta radītie konkurences izkropļojumi var izpausties tāpēc, ka:

—

BSCA piesaista Šarleruā aviosabiedrības, kuras šī lidosta nespētu piesaistīt bez atbalsta un kuras varētu izmantot savus resursus (gaisa kuģus un apkalpi) citās lidostās, jo īpaši tuvākajās, piemēram, Bruxelles-National,

BSCA

Bruxelles-National

| — | atbalsts var ietekmēt tādu noteiktu pasažieru kategoriju izvēli, kuri izlidošanas un galamērķu prasību dēļ var izvēlēties starp pakalpojumu, kur izlidošana vai galamērķis ir Šarleruā, un pakalpojumu, kur izlidošana vai galamērķis ir Bruxelles-National. Būtībā šādus pasažierus var piesaistīt ar zemām cenām, kuras piedāvā aviosabiedrības, kas darbojas Šarleruā (un šīs cenas būtu augstākas, ja nebūtu atbalsta BSCA), kaitējot aviosabiedrībām, kas darbojas lidostā Bruxelles-National. |
| --- | --- |

—

atbalsts var ietekmēt tādu noteiktu pasažieru kategoriju izvēli, kuri izlidošanas un galamērķu prasību dēļ var izvēlēties starp pakalpojumu, kur izlidošana vai galamērķis ir Šarleruā, un pakalpojumu, kur izlidošana vai galamērķis ir Bruxelles-National. Būtībā šādus pasažierus var piesaistīt ar zemām cenām, kuras piedāvā aviosabiedrības, kas darbojas Šarleruā (un šīs cenas būtu augstākas, ja nebūtu atbalsta BSCA), kaitējot aviosabiedrībām, kas darbojas lidostā Bruxelles-National.

Bruxelles-National

BSCA

Bruxelles-National

i)   Pārbaude attiecībā uz Šarleruā lidostas un lidostas Bruxelles-National piedāvāto pakalpojumu aizvietojamību

Bruxelles-National

| (628) | Kā apgalvo Beļģija, attiecībā uz nepamatotas negatīvas ietekmes uz konkurenci neesību vai novēršanu Komisijai jāanalizē laiks, kad valsts finansējums tika piešķirts, lai varētu novērtēt šā nosacījuma izpildi. Beļģija arī apgalvo, ka Šarleruā lidostas attīstības cēlonis ir jauna tirgus radīšana konkrētā segmentā, kas atbalsta piešķiršanas brīdī vispār nebija vai bija ļoti maz attīstīts lidostā Bruxelles-National, proti, zemo cenu segmentā. Turklāt divi neatkarīgu ekspertu – Roland Berger International Management Consultant un GTM – veikti pētījumi konstatēja lidostas Bruxelles-National atrašanos tuvu pārslodzei, kā arī to, ka abu lidostu klientūra nepārklājās. Sabiedrībām, kuras apkalpoja Briseles lidostu, tolaik nebija nekādas intereses par Šarleruā lidostu, un arī Ryanair, kas ir galvenais Šarleruā lidostas lietotājs, tolaik nebija nekādas stratēģijas darboties lielajās lidostās. Šarleruā lidosta 2000. gadā pieredzēja arī atpazīstamības trūkumu, kā to apliecina GTM un Roland Berger International Management Consultant pētījumi. Infrastruktūra bija saspiesta, ierobežota un maz apmeklēta. Šī lidosta piedāvāja tikai vienu regulāru maršrutu un vairākus čarterreisus vasarā. Attiecīgi, kā apgalvo Beļģija, nav iespējams arī uzskatīt, ka tolaik Šarleruā lidosta varētu konkurēt ar lidostu Bruxelles-National. Visbeidzot, lidosta Bruxelles-National bija privileģēta infrastruktūras jomā (vairāki termināļi, vairāki skrejceļi utt.), un tā bija arī pieejamāka, jo atrodas tuvu galvaspilsētai un tai ir dzelzceļa savienojums, kura nav Šarleruā lidostai. |
| --- | --- |

(628)

Kā apgalvo Beļģija, attiecībā uz nepamatotas negatīvas ietekmes uz konkurenci neesību vai novēršanu Komisijai jāanalizē laiks, kad valsts finansējums tika piešķirts, lai varētu novērtēt šā nosacījuma izpildi. Beļģija arī apgalvo, ka Šarleruā lidostas attīstības cēlonis ir jauna tirgus radīšana konkrētā segmentā, kas atbalsta piešķiršanas brīdī vispār nebija vai bija ļoti maz attīstīts lidostā Bruxelles-National, proti, zemo cenu segmentā. Turklāt divi neatkarīgu ekspertu – Roland Berger International Management Consultant un GTM – veikti pētījumi konstatēja lidostas Bruxelles-National atrašanos tuvu pārslodzei, kā arī to, ka abu lidostu klientūra nepārklājās. Sabiedrībām, kuras apkalpoja Briseles lidostu, tolaik nebija nekādas intereses par Šarleruā lidostu, un arī Ryanair, kas ir galvenais Šarleruā lidostas lietotājs, tolaik nebija nekādas stratēģijas darboties lielajās lidostās. Šarleruā lidosta 2000. gadā pieredzēja arī atpazīstamības trūkumu, kā to apliecina GTM un Roland Berger International Management Consultant pētījumi. Infrastruktūra bija saspiesta, ierobežota un maz apmeklēta. Šī lidosta piedāvāja tikai vienu regulāru maršrutu un vairākus čarterreisus vasarā. Attiecīgi, kā apgalvo Beļģija, nav iespējams arī uzskatīt, ka tolaik Šarleruā lidosta varētu konkurēt ar lidostu Bruxelles-National. Visbeidzot, lidosta Bruxelles-National bija privileģēta infrastruktūras jomā (vairāki termināļi, vairāki skrejceļi utt.), un tā bija arī pieejamāka, jo atrodas tuvu galvaspilsētai un tai ir dzelzceļa savienojums, kura nav Šarleruā lidostai.

Bruxelles-National

Roland Berger International Management Consultant

GTM

Bruxelles-National

Ryanair

GTM

Roland Berger International Management Consultant

Bruxelles-National

Bruxelles-National

| (629) | Attiecībā uz Beļģijas piezīmēm Komisijai radās šādi apsvērumi:






  — | pat pieņemot, ka saderības analīzes nolūkā pārbaudē par atbalsta ietekmi uz konkurences izkropļojumiem jāņem vērā laiks, kad atbalsts tika piešķirts, tomēr būtu jāņem vērā arī šā atbalsta īstermiņa un ilgtermiņa ietekme, kuru varēja paredzēt atbalsta piešķiršanas brīdī. Atbalsta piešķiršanas brīdī varēja paredzēt, ka šis atbalsts ļaus BSCA piedāvāt ļoti vilinošus tarifus par pakalpojumiem, kurus tā spēs piedāvāt jo īpaši, pateicoties SOWAER veiktajiem ieguldījumiem, un šie ieguldījumi rezultātā būtiski uzlaboja Šarleruā lidostas jaudu. Šajā ziņā var atgādināt, ka 2002. gada uzņēmējdarbības plāns paredzēja būtisku satiksmes intensificēšanos Šarleruā lidostā, tās apjomam pārsniedzot no 1,2 miljoniem pasažieru 2002. gadā līdz gandrīz trim miljoniem pasažieru 2010. gadā. Tādējādi atbalsta BSCA piešķiršanas brīdī bija skaidrs, ka šis atbalsts nodrošinās ļoti strauju BSCA attīstību un ka nevar izslēgt faktu, ka šī attīstība daļēji kaitēs konkurējošām lidostām, jo īpaši lidostai Bruxelles-National, |
| --- | --- | --- |

(629)

Attiecībā uz Beļģijas piezīmēm Komisijai radās šādi apsvērumi:

—

pat pieņemot, ka saderības analīzes nolūkā pārbaudē par atbalsta ietekmi uz konkurences izkropļojumiem jāņem vērā laiks, kad atbalsts tika piešķirts, tomēr būtu jāņem vērā arī šā atbalsta īstermiņa un ilgtermiņa ietekme, kuru varēja paredzēt atbalsta piešķiršanas brīdī. Atbalsta piešķiršanas brīdī varēja paredzēt, ka šis atbalsts ļaus BSCA piedāvāt ļoti vilinošus tarifus par pakalpojumiem, kurus tā spēs piedāvāt jo īpaši, pateicoties SOWAER veiktajiem ieguldījumiem, un šie ieguldījumi rezultātā būtiski uzlaboja Šarleruā lidostas jaudu. Šajā ziņā var atgādināt, ka 2002. gada uzņēmējdarbības plāns paredzēja būtisku satiksmes intensificēšanos Šarleruā lidostā, tās apjomam pārsniedzot no 1,2 miljoniem pasažieru 2002. gadā līdz gandrīz trim miljoniem pasažieru 2010. gadā. Tādējādi atbalsta BSCA piešķiršanas brīdī bija skaidrs, ka šis atbalsts nodrošinās ļoti strauju BSCA attīstību un ka nevar izslēgt faktu, ka šī attīstība daļēji kaitēs konkurējošām lidostām, jo īpaši lidostai Bruxelles-National,

BSCA

SOWAER

BSCA

BSCA

Bruxelles-National

| — | Beļģija norāda, ka laikā, kad tika pabeigti Roland Berger International Management Consultant un GTM pētījumi, lidosta Bruxelles-National bija tuvu pārslodzei. Komisija tomēr konstatē, ka atbalsta pasākumu piešķiršanas brīdī, proti, 2002. gada aprīlī un 2003. gada aprīlī, aviosabiedrība Sabena bija bankrotējusi un satiksmi lidostā Bruxelles National jau daudzējādā ziņā ietekmēja šis bankrots, samazinot pasažieru skaitu no 19,7 miljoniem 2001. gadā līdz 14,4 miljoniem 2002. gadā. Tādējādi atbalsta pasākumu piešķiršanas brīdī lidosta Bruxelles-National nebija tuvu pārslodzei. |
| --- | --- |

—

Beļģija norāda, ka laikā, kad tika pabeigti Roland Berger International Management Consultant un GTM pētījumi, lidosta Bruxelles-National bija tuvu pārslodzei. Komisija tomēr konstatē, ka atbalsta pasākumu piešķiršanas brīdī, proti, 2002. gada aprīlī un 2003. gada aprīlī, aviosabiedrība Sabena bija bankrotējusi un satiksmi lidostā Bruxelles National jau daudzējādā ziņā ietekmēja šis bankrots, samazinot pasažieru skaitu no 19,7 miljoniem 2001. gadā līdz 14,4 miljoniem 2002. gadā. Tādējādi atbalsta pasākumu piešķiršanas brīdī lidosta Bruxelles-National nebija tuvu pārslodzei.

Roland Berger International Management Consultant

GTM

Bruxelles-National

Sabena

Bruxelles National

Bruxelles-National

| (630) | Attiecībā uz jautājumu par Šarleruā lidostas un lidostas Bruxelles-National piedāvāto pakalpojumu aizvietojamību Komisija atzina, ka šīs abas lidostas nebija pilnībā aizvietojamas:






  — | ņemot vērā Šarleruā relatīvo tālumu no Briseles pilsētas centra un tās “zemo cenu” profilu (gan attiecībā uz infrastruktūru, gan aviosabiedrībām, kas to izmantoja, un piedāvātajiem pakalpojumiem), Šarleruā lidosta nebija alternatīva lidostai Bruxelles-National vairākām pasažieru kategorijām (jo īpaši ceļotājiem darba vajadzībās, kuri ir visjutīgākie attiecībā uz laika faktoru), |
| --- | --- | --- |

(630)

Attiecībā uz jautājumu par Šarleruā lidostas un lidostas Bruxelles-National piedāvāto pakalpojumu aizvietojamību Komisija atzina, ka šīs abas lidostas nebija pilnībā aizvietojamas:

Bruxelles-National

—

ņemot vērā Šarleruā relatīvo tālumu no Briseles pilsētas centra un tās “zemo cenu” profilu (gan attiecībā uz infrastruktūru, gan aviosabiedrībām, kas to izmantoja, un piedāvātajiem pakalpojumiem), Šarleruā lidosta nebija alternatīva lidostai Bruxelles-National vairākām pasažieru kategorijām (jo īpaši ceļotājiem darba vajadzībās, kuri ir visjutīgākie attiecībā uz laika faktoru),

Bruxelles-National

| — | Šarleruā lidostas profils ir “tiešo lidojumu” lidosta, kas piemērota tuvajiem reisiem, tāpēc tā nevarēja būt nopietna alternatīva lidostai Bruxelles-National attiecībā uz tādām aviosabiedrībām kā Brussels Airlines, kas veica tālos reisus un/vai izmantoja “
  hub-and-spoke
  ” (rumbas un spieķu) modeli, proti, nodrošināja tālsatiksmes tīklu izlidošanai no “rumbas” lidostas ar tranzīta pasažieriem, kas nokļūst “rumbā” ar tuvo un vidēja attāluma pārvadātāju tīkla palīdzību, |
| --- | --- |

—

Šarleruā lidostas profils ir “tiešo lidojumu” lidosta, kas piemērota tuvajiem reisiem, tāpēc tā nevarēja būt nopietna alternatīva lidostai Bruxelles-National attiecībā uz tādām aviosabiedrībām kā Brussels Airlines, kas veica tālos reisus un/vai izmantoja “
  hub-and-spoke
  ” (rumbas un spieķu) modeli, proti, nodrošināja tālsatiksmes tīklu izlidošanai no “rumbas” lidostas ar tranzīta pasažieriem, kas nokļūst “rumbā” ar tuvo un vidēja attāluma pārvadātāju tīkla palīdzību,

Bruxelles-National

Brussels Airlines

hub-and-spoke

| — | lidosta Bruxelles-National nevar veidot drošu alternatīvu Šarleruā lidostai attiecībā uz vairākām pasažieru kategorijām, kurām ļoti svarīga ir cena. |
| --- | --- |

—

lidosta Bruxelles-National nevar veidot drošu alternatīvu Šarleruā lidostai attiecībā uz vairākām pasažieru kategorijām, kurām ļoti svarīga ir cena.

Bruxelles-National

| (631) | Tomēr šie piedāvājumi daļēji pārklājas. Pat ja ir taisnība, ka šī pārklāšanās atbalsta piešķiršanas brīdī bija mazāk izteikta, tā tomēr jau pastāvēja. Turklāt var paredzēt, ka atbalsta dēļ abu lidostu piedāvājumi kļūs konkurētspējīgāki. Tā Šarleruā lidosta piedāvā reisus, kas var ieinteresēt daļu no lidostas Bruxelles-National klientūras, kas izmanto tuvos un vidēja attāluma reisus. Turpmāk sniegtie dati raksturo savienojumu skaita izmaiņas attiecībā uz izlidošanu no Šarleruā lidostas, un to vidū ir arī maršruti, kuriem lidosta Bruxelles-National piedāvā izlidošanu uz to pašu galamērķi.

  29. tabula


  Maršruti ar izlidošanu no Šarleruā lidostas, tostarp tie, kuros tas pats galamērķis tiek apkalpots ar izlidošanu no lidostas Bruxelles-National | 2001 | 2002 | 2003 | 2004 | 2005 | 2006 | 2007 | 2008 | 2009 | 2010 | 2011 | 2012 | 2013 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Savienojumu skaits, izlidojot no Šarleruā lidostas | 7 | 9 | 11 | 17 | 14 | 26 | 33 | 52 | 67 | 84 | 91 | 97 | 102 |
| Tostarp savienojumi, kuros tas pats galamērķis tiek apkalpots ar izlidošanu no lidostas Bruxelles-National | 5 | 5 | 7 | 9 | 9 | 16 | 21 | 32 | 38 | 53 | 60 | 63 | 63 |
| Avots: Beļģijas 2014. gada 7. februāra vēstules 11. pielikums. |

(631)

Tomēr šie piedāvājumi daļēji pārklājas. Pat ja ir taisnība, ka šī pārklāšanās atbalsta piešķiršanas brīdī bija mazāk izteikta, tā tomēr jau pastāvēja. Turklāt var paredzēt, ka atbalsta dēļ abu lidostu piedāvājumi kļūs konkurētspējīgāki. Tā Šarleruā lidosta piedāvā reisus, kas var ieinteresēt daļu no lidostas Bruxelles-National klientūras, kas izmanto tuvos un vidēja attāluma reisus. Turpmāk sniegtie dati raksturo savienojumu skaita izmaiņas attiecībā uz izlidošanu no Šarleruā lidostas, un to vidū ir arī maršruti, kuriem lidosta Bruxelles-National piedāvā izlidošanu uz to pašu galamērķi.

Bruxelles-National

Bruxelles-National

29. tabula

29. tabula

Maršruti ar izlidošanu no Šarleruā lidostas, tostarp tie, kuros tas pats galamērķis tiek apkalpots ar izlidošanu no lidostas Bruxelles-National

Maršruti ar izlidošanu no Šarleruā lidostas, tostarp tie, kuros tas pats galamērķis tiek apkalpots ar izlidošanu no lidostas Bruxelles-National

2001

2002

2003

2004

2005

2006

2007

2008

2009

2010

2011

2012

2013

Savienojumu skaits, izlidojot no Šarleruā lidostas

7

9

11

17

14

26

33

52

67

84

91

97

102

Tostarp savienojumi, kuros tas pats galamērķis tiek apkalpots ar izlidošanu no lidostas Bruxelles-National

Bruxelles-National

5

5

7

9

9

16

21

32

38

53

60

63

63

Avots: Beļģijas 2014. gada 7. februāra vēstules 11. pielikums.

Avots:

| (632) | Tādējādi savienojumu skaits, kuros vienādus piedāvājumus nodrošina Šarleruā lidosta un lidosta Bruxelles-National, būtiski palielinās (no pieciem 2002. gadā līdz 63 savienojumiem 2013. gadā), tā radot arī spēcīgu konkurences spiedienu uz lidostu Bruxelles-National. |
| --- | --- |

(632)

Tādējādi savienojumu skaits, kuros vienādus piedāvājumus nodrošina Šarleruā lidosta un lidosta Bruxelles-National, būtiski palielinās (no pieciem 2002. gadā līdz 63 savienojumiem 2013. gadā), tā radot arī spēcīgu konkurences spiedienu uz lidostu Bruxelles-National.

Bruxelles-National

Bruxelles-National

ii)   Pārbaude par atbalsta ietekmi

| (633) | Kā apgalvo lidostas Bruxelles-National apsaimniekotājs (turpmāk “BAC”), ņemot vērā šo būtisko pārklāšanos starp savienojumiem ar izlidošanu no Šarleruā lidostas un galamērķiem, kas tiek apkalpoti ar izlidošanu no lidostas Bruxelles-National, atbalsta, kas ļauj BSCA piedāvāt aviosabiedrībām īpaši pievilcīgus tarifus, ietekme uz lidostu Bruxelles-National ir ļoti liela. Konkurences izkropļojumi ir īpaši spēcīgi tuvajos reisos, jo maksas apjoms salīdzinoši vairāk ietekmē tuvo reisu cenas, nevis cenas tālajiem reisiem. |
| --- | --- |

(633)

Kā apgalvo lidostas Bruxelles-National apsaimniekotājs (turpmāk “BAC”), ņemot vērā šo būtisko pārklāšanos starp savienojumiem ar izlidošanu no Šarleruā lidostas un galamērķiem, kas tiek apkalpoti ar izlidošanu no lidostas Bruxelles-National, atbalsta, kas ļauj BSCA piedāvāt aviosabiedrībām īpaši pievilcīgus tarifus, ietekme uz lidostu Bruxelles-National ir ļoti liela. Konkurences izkropļojumi ir īpaši spēcīgi tuvajos reisos, jo maksas apjoms salīdzinoši vairāk ietekmē tuvo reisu cenas, nevis cenas tālajiem reisiem.

Bruxelles-National

BAC

Bruxelles-National

BSCA

Bruxelles-National

| (634) | 30. tabula pierāda to pasažieru skaita izmaiņas, kuri izlido un ielido ar tuvajiem reisiem Šarleruā un Bruxelles-National (Bruxelles-National un Šarleruā nekonkurē tālajos reisos, jo Šarleruā tādus nepiedāvā).

  30. tabula


  Pasažieru skaita izmaiņas (miljonos) “tuvajos” reisos, izlidojot un ielidojot Bruxelles-National (BRU) un Šarleruā (CRL) | BRU | CRL | BRU+CRL |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| | Tuvo reisu tirgus (pasažieru skaits miljonos) | Izmaiņas gada laikā (%) | Tuvo reisu tirgus (pasažieru skaits miljonos) | Izmaiņas gada laikā (%) | Tuvo reisu tirgus (pasažieru skaits miljonos) | Izmaiņas gada laikā (%) |
| 2004 | 11,8 | | 2,0 | | 13,8 | |
| 2005 | 12,2 | 4 | 1,9 | – 5 | 14,1 | 2 |
| 2006 | 12,5 | 3 | 2,2 | 16 | 14,7 | 4 |
| 2007 | 13,4 | 8 | 2,4 | 9 | 15,8 | 7 |
| 2008 | 13,2 | – 1 | 2,9 | 21 | 16,1 | 2 |
| 2009 | 11,7 | – 11 | 3,9 | 35 | 15,6 | – 3 |
| 2010 | 11,3 | – 3 | 5,2 | 33 | 16,5 | 6 |
| 2011 | 12,2 | 7 | 5,9 | 14 | 18,1 | 9 |
| 2012 | 12,1 | – 1 | 6,5 | 10 | 18,6 | 3 |
| 2013 | 12,4 | 3 | 6,8 | 4 | 19,2 | 3 |
| Avots:
  BAC2014. gada 8. maija piezīmes. |

(634)

30. tabula pierāda to pasažieru skaita izmaiņas, kuri izlido un ielido ar tuvajiem reisiem Šarleruā un Bruxelles-National (Bruxelles-National un Šarleruā nekonkurē tālajos reisos, jo Šarleruā tādus nepiedāvā).

Bruxelles-National

Bruxelles-National

30. tabula

30. tabula

Pasažieru skaita izmaiņas (miljonos) “tuvajos” reisos, izlidojot un ielidojot Bruxelles-National (BRU) un Šarleruā (CRL)

Pasažieru skaita izmaiņas (miljonos) “tuvajos” reisos, izlidojot un ielidojot Bruxelles-National

BRU

CRL

BRU

CRL

BRU+CRL

Tuvo reisu tirgus (pasažieru skaits miljonos)

Izmaiņas gada laikā (%)

Tuvo reisu tirgus (pasažieru skaits miljonos)

Izmaiņas gada laikā (%)

Tuvo reisu tirgus (pasažieru skaits miljonos)

Izmaiņas gada laikā (%)

2004

11,8

2,0

13,8

2005

12,2

4

1,9

– 5

14,1

2

2006

12,5

3

2,2

16

14,7

4

2007

13,4

8

2,4

9

15,8

7

2008

13,2

– 1

2,9

21

16,1

2

2009

11,7

– 11

3,9

35

15,6

– 3

2010

11,3

– 3

5,2

33

16,5

6

2011

12,2

7

5,9

14

18,1

9

2012

12,1

– 1

6,5

10

18,6

3

2013

12,4

3

6,8

4

19,2

3

Avots:
  BAC2014. gada 8. maija piezīmes.

Avots:

BAC

| (635) | Tabula, kas iekļauta 634. apsvērumā, pierāda, ka, lai gan 2004. gadā Šarleruā satiksme veidoja tikai 17 % no Bruxelles-National satiksmes tuvo reisu segmentā, 2013. gadā tā sasniedza gandrīz 55 %. Šarleruā lidostas izaugsme bija īpaši spēcīga 2008.–2010. gadā, lai gan tajā pašā laikā tuvo reisu satiksme lidostā Bruxelles-National samazinājās. Šāda būtiska Šarleruā lidostas attīstība laikā no 2008. līdz 2010. gadam ir daļēji izskaidrojama ar jaunā termināļa atvēršanu 2008. gadā, ko finansēja SOWAER, bet šajā lēmumā jau tika noteikts, ka BSCA par to nemaksāja tirgus cenu. |
| --- | --- |

(635)

Tabula, kas iekļauta 634. apsvērumā, pierāda, ka, lai gan 2004. gadā Šarleruā satiksme veidoja tikai 17 % no Bruxelles-National satiksmes tuvo reisu segmentā, 2013. gadā tā sasniedza gandrīz 55 %. Šarleruā lidostas izaugsme bija īpaši spēcīga 2008.–2010. gadā, lai gan tajā pašā laikā tuvo reisu satiksme lidostā Bruxelles-National samazinājās. Šāda būtiska Šarleruā lidostas attīstība laikā no 2008. līdz 2010. gadam ir daļēji izskaidrojama ar jaunā termināļa atvēršanu 2008. gadā, ko finansēja SOWAER, bet šajā lēmumā jau tika noteikts, ka BSCA par to nemaksāja tirgus cenu.

Bruxelles-National

Bruxelles-National

SOWAER

BSCA

| (636) | Kā apgalvo BAC, šāda situācija liek zaudēt peļņu, un minētie zaudējumi sasniedz 2,5 miljonus pasažieru, proti, katru gadu tiek zaudēti EUR 50 miljoni. BAC lēš, ka no četriem miljoniem Šarleruā papildu pasažieru 2011. gadā, salīdzinot ar 2005. gadu, iespējams, tikai 1,5 miljoni bija jauni klienti, bet pārējie 2,5 miljoni bija pasažieri, kuri citos apstākļos būtu ieradušies vai palikuši Bruxelles-National. |
| --- | --- |

(636)

Kā apgalvo BAC, šāda situācija liek zaudēt peļņu, un minētie zaudējumi sasniedz 2,5 miljonus pasažieru, proti, katru gadu tiek zaudēti EUR 50 miljoni. BAC lēš, ka no četriem miljoniem Šarleruā papildu pasažieru 2011. gadā, salīdzinot ar 2005. gadu, iespējams, tikai 1,5 miljoni bija jauni klienti, bet pārējie 2,5 miljoni bija pasažieri, kuri citos apstākļos būtu ieradušies vai palikuši Bruxelles-National.

BAC

BAC

Bruxelles-National

iii)   Secinājums

| (637) | Komisija secina:






  — | Šarleruā lidosta un lidosta Bruxelles-National konkurē attiecībā uz vairākiem tuvajiem un vidēja attāluma tiešajiem reisiem un noteiktiem lietotājiem, |
| --- | --- | --- |

(637)

Komisija secina:

—

Šarleruā lidosta un lidosta Bruxelles-National konkurē attiecībā uz vairākiem tuvajiem un vidēja attāluma tiešajiem reisiem un noteiktiem lietotājiem,

Bruxelles-National

| — | lidosta Bruxelles-National nav pārslogota, |
| --- | --- |

—

lidosta Bruxelles-National nav pārslogota,

Bruxelles-National

| — | atbalsts ļāva BSCA piedāvāt aviosabiedrībām īpaši pievilcīgus tarifus attiecībā uz lidostas pakalpojumiem. Komisija uzskata, ka bez šā atbalsta BSCA noteikti nespētu panākt, ka Ryanair izmanto Šarleruā lidostu kā bāzi lielam reisu skaitam. Turklāt Šarleruā lidostas attīstība bija jo spēcīgāka tāpēc, ka reģions nolēma ieguldīt lielus līdzekļus šajā lidostā un tādējādi palielināt tās jaudu; lidosta šādi pārgāja no savas teorētiskās viena miljona pasažieru jaudas pirms ieguldījumiem, kas tika veikti saskaņā ar 2002. un 2003. gada pasākumiem, uz teorētisku trīs miljonu pasažieru jaudu pēc šiem ieguldījumiem (ņemot vērā to, ka reālā jauda faktiski bija lielāka, kā to apliecina dati par satiksmi Šarleruā lidostā, termināļa nominālās jaudas pārsniegšana lielākoties bija iespējama, pazeminot tajā pasažieru ērtību līmeni un/vai veicot uzlabojumus, kuriem nebija vajadzīgi lieli ieguldījumi). |
| --- | --- |

—

atbalsts ļāva BSCA piedāvāt aviosabiedrībām īpaši pievilcīgus tarifus attiecībā uz lidostas pakalpojumiem. Komisija uzskata, ka bez šā atbalsta BSCA noteikti nespētu panākt, ka Ryanair izmanto Šarleruā lidostu kā bāzi lielam reisu skaitam. Turklāt Šarleruā lidostas attīstība bija jo spēcīgāka tāpēc, ka reģions nolēma ieguldīt lielus līdzekļus šajā lidostā un tādējādi palielināt tās jaudu; lidosta šādi pārgāja no savas teorētiskās viena miljona pasažieru jaudas pirms ieguldījumiem, kas tika veikti saskaņā ar 2002. un 2003. gada pasākumiem, uz teorētisku trīs miljonu pasažieru jaudu pēc šiem ieguldījumiem (ņemot vērā to, ka reālā jauda faktiski bija lielāka, kā to apliecina dati par satiksmi Šarleruā lidostā, termināļa nominālās jaudas pārsniegšana lielākoties bija iespējama, pazeminot tajā pasažieru ērtību līmeni un/vai veicot uzlabojumus, kuriem nebija vajadzīgi lieli ieguldījumi).

BSCA

BSCA

Ryanair

| (638) | Komisija no tā secina, ka atbalsts radīja būtiskus konkurences izkropļojumus, kas kaitēja ar Šarleruā lidostu konkurējošām lidostām, galvenokārt lidostai Bruxelles-National. Attiecībā uz 2002. gada kapitāla palielinājumu, pieņemot, ka tas bija atbalsts, šis palielinājums veicināja minētos konkurences izkropļojumus, jo novērsa BSCA finansiālās grūtības, un tā varēja īstenot Šarleruā lidostas attīstīšanu. Tomēr minētā konkurences izkropļojumu veicināšana bija mērena, jo attiecās uz konkrētu iejaukšanās pasākumu, kura summa bija ierobežota, salīdzinot ar atbalsta summām, kuras radīja citi šajā analīzē apskatītie pasākumi, un lielāka iejaukšanās notika lidostas attīstības sākumposmā, kad tās satiksmes apjoms vēl bija mērens, salīdzinot ar satiksmes apjomu lidostā Bruxelles-National. |
| --- | --- |

(638)

Komisija no tā secina, ka atbalsts radīja būtiskus konkurences izkropļojumus, kas kaitēja ar Šarleruā lidostu konkurējošām lidostām, galvenokārt lidostai Bruxelles-National. Attiecībā uz 2002. gada kapitāla palielinājumu, pieņemot, ka tas bija atbalsts, šis palielinājums veicināja minētos konkurences izkropļojumus, jo novērsa BSCA finansiālās grūtības, un tā varēja īstenot Šarleruā lidostas attīstīšanu. Tomēr minētā konkurences izkropļojumu veicināšana bija mērena, jo attiecās uz konkrētu iejaukšanās pasākumu, kura summa bija ierobežota, salīdzinot ar atbalsta summām, kuras radīja citi šajā analīzē apskatītie pasākumi, un lielāka iejaukšanās notika lidostas attīstības sākumposmā, kad tās satiksmes apjoms vēl bija mērens, salīdzinot ar satiksmes apjomu lidostā Bruxelles-National.

Bruxelles-National

BSCA

Bruxelles-National

| (639) | Komisija konstatē, ka satiksme Šarleruā lidostā pēc atbalsta piešķiršanas palielinājās vairāk nekā piecas reizes (230) (šāda izaugsme būtiski pārsniedza vidējos lidostu izaugsmes rādītājus), kaut arī satiksme lidostā Bruxelles-National tuvo un vidēja attāluma tiešo reisu segmentā saglabājās nemainīga no 2004. gada. Tas a posteriori apstiprina, ka Šarleruā lidostas izaugsme daļēji notika, kaitējot Bruxelles-National izaugsmei. Komisija arī konstatē, ka Šarleruā lidostas ietekme konkurences cīņā kļuva īpaši spēcīga no 2008. gada, kad palielinājās tās jauda, kuru it īpaši nodrošināja SOWAER veiktie ieguldījumi. |
| --- | --- |

(639)

Komisija konstatē, ka satiksme Šarleruā lidostā pēc atbalsta piešķiršanas palielinājās vairāk nekā piecas reizes (230) (šāda izaugsme būtiski pārsniedza vidējos lidostu izaugsmes rādītājus), kaut arī satiksme lidostā Bruxelles-National tuvo un vidēja attāluma tiešo reisu segmentā saglabājās nemainīga no 2004. gada. Tas a posteriori apstiprina, ka Šarleruā lidostas izaugsme daļēji notika, kaitējot Bruxelles-National izaugsmei. Komisija arī konstatē, ka Šarleruā lidostas ietekme konkurences cīņā kļuva īpaši spēcīga no 2008. gada, kad palielinājās tās jauda, kuru it īpaši nodrošināja SOWAER veiktie ieguldījumi.

230

Bruxelles-National

a posteriori

Bruxelles-National

SOWAER

| (640) | Komisija arī konstatē, ka no 2014. gada sākuma lidosta Bruxelles-National uzņēma Ryanair un sāka attīstīt zemo cenu segmentu. Tā jau bija uzņēmusi Vueling. Tāpēc pastāv risks, ka konkurence starp abām lidostām nākotnē vēl vairāk saasināsies, jo tās abas var piesaistīt vienas un tās pašas aviosabiedrības un tos pašus klientūras segmentus. |
| --- | --- |

(640)

Komisija arī konstatē, ka no 2014. gada sākuma lidosta Bruxelles-National uzņēma Ryanair un sāka attīstīt zemo cenu segmentu. Tā jau bija uzņēmusi Vueling. Tāpēc pastāv risks, ka konkurence starp abām lidostām nākotnē vēl vairāk saasināsies, jo tās abas var piesaistīt vienas un tās pašas aviosabiedrības un tos pašus klientūras segmentus.

Bruxelles-National

Ryanair

Vueling

| (641) | Pamatojoties uz šo informāciju, Komisija secina, ka atbalsts izraisīja būtiskus konkurences izkropļojumus, samazinot BSCA darbības izmaksas neparasti mazas koncesijas maksas iespaidā. Protams, šie izkropļojumi pirmajos gados pēc attiecīgā atbalsta piešķiršanas bija ierobežoti, proti, 2002. un 2003. gadā, kad ieguldījumi vēl nebija pilnībā veikti un Šarleruā lidosta vēl reģistrēja ierobežotu satiksmes apjomu, taču pēc tam tie palielinājās, bet patlaban ir ļoti ievērojami. |
| --- | --- |

(641)

Pamatojoties uz šo informāciju, Komisija secina, ka atbalsts izraisīja būtiskus konkurences izkropļojumus, samazinot BSCA darbības izmaksas neparasti mazas koncesijas maksas iespaidā. Protams, šie izkropļojumi pirmajos gados pēc attiecīgā atbalsta piešķiršanas bija ierobežoti, proti, 2002. un 2003. gadā, kad ieguldījumi vēl nebija pilnībā veikti un Šarleruā lidosta vēl reģistrēja ierobežotu satiksmes apjomu, taču pēc tam tie palielinājās, bet patlaban ir ļoti ievērojami.

BSCA

6.3.2.7.   
  Secinājums par atbalsta BSCA saderību, pamatojoties uz LESD 107. panta 3. punktu

Secinājums par atbalsta BSCA

| (642) | Komisija secina, ka atbalsts BSCA sekmēja reģiona ekonomikas attīstību, taču tam bija arī ievērojama un arvien pieaugoša ietekme uz lidostām, kas konkurēja ar Šarleruā lidostu, jo īpaši uz lidostu Bruxelles-National. |
| --- | --- |

(642)

Komisija secina, ka atbalsts BSCA sekmēja reģiona ekonomikas attīstību, taču tam bija arī ievērojama un arvien pieaugoša ietekme uz lidostām, kas konkurēja ar Šarleruā lidostu, jo īpaši uz lidostu Bruxelles-National.

BSCA

Bruxelles-National

| (643) | Komisija norāda, ka gadījumā, ja atbalsts būtu piešķirts pēc aviācijas pamatnostādņu spēkā stāšanās, proti, pēc 2014. gada 4. aprīļa, to nevarētu uzskatīt par saderīgu ar iekšējo tirgu. Būtībā aviācijas pamatnostādņu 119. punkts paredz, ka “lidostas ikgadējā pasažieru plūsma nedrīkst pārsniegt trīs miljonus pasažieru, lai lidosta būtu tiesīga saņemt darbības atbalstu”. |
| --- | --- |

(643)

Komisija norāda, ka gadījumā, ja atbalsts būtu piešķirts pēc aviācijas pamatnostādņu spēkā stāšanās, proti, pēc 2014. gada 4. aprīļa, to nevarētu uzskatīt par saderīgu ar iekšējo tirgu. Būtībā aviācijas pamatnostādņu 119. punkts paredz, ka “lidostas ikgadējā pasažieru plūsma nedrīkst pārsniegt trīs miljonus pasažieru, lai lidosta būtu tiesīga saņemt darbības atbalstu”.

| (644) | Šis atbalsts tika piešķirts pirms 2014. gada 4. aprīļa, un aviācijas pamatnostādņu 119. punktu tam nepiemēro. Tomēr saskaņā ar aviācijas pamatnostādnēm Komisijai jāanalizē nelikumīgais darbības atbalsts, kas piešķirts lidostām, ņemot vērā šā atbalsta izraisītos konkurences izkropļojumus (231). Kā uzskata Komisija, šī prasība nozīmē novērtēt attiecīgo atbalstu tā, lai norādītu, no vienas puses, tā pozitīvo ietekmi uz izvirzītā sabiedriskas nozīmes mērķa sasniegšanu, no otras puses, negatīvo ietekmi uz konkurenci un tirdzniecību. Šajā gadījumā tika noteikts, ka atbalstam bija ievērojama pozitīva ietekme uz Šarleruā un tās reģiona ekonomikas attīstību, ko var atzīt par sabiedriskas nozīmes mērķi, kas pamato atbalstu darbībai, bet vienlaikus tas radīja negatīvu ietekmi, kas kļuvusi ievērojama un arvien palielinās, laika gaitā kļūstot ļoti liela. |
| --- | --- |

(644)

Šis atbalsts tika piešķirts pirms 2014. gada 4. aprīļa, un aviācijas pamatnostādņu 119. punktu tam nepiemēro. Tomēr saskaņā ar aviācijas pamatnostādnēm Komisijai jāanalizē nelikumīgais darbības atbalsts, kas piešķirts lidostām, ņemot vērā šā atbalsta izraisītos konkurences izkropļojumus (231). Kā uzskata Komisija, šī prasība nozīmē novērtēt attiecīgo atbalstu tā, lai norādītu, no vienas puses, tā pozitīvo ietekmi uz izvirzītā sabiedriskas nozīmes mērķa sasniegšanu, no otras puses, negatīvo ietekmi uz konkurenci un tirdzniecību. Šajā gadījumā tika noteikts, ka atbalstam bija ievērojama pozitīva ietekme uz Šarleruā un tās reģiona ekonomikas attīstību, ko var atzīt par sabiedriskas nozīmes mērķi, kas pamato atbalstu darbībai, bet vienlaikus tas radīja negatīvu ietekmi, kas kļuvusi ievērojama un arvien palielinās, laika gaitā kļūstot ļoti liela.

231

| (645) | Šajā gadījumā, ņemot vērā to, ka atbalsta negatīvā ietekme, kas sākumā bija ierobežota, laika gaitā pastāvīgi palielinās, sasniedzot pārāk lielu apjomu, Komisija uzskata, ka reģionam–SOWAER no kāda noteikta datuma būtu jāprasa, lai BSCA maksā koncesijas maksu atbilstoši līmenim, kas tika noteikts attiecīgo pasākumu piešķiršanas brīdī – 2002. un 2003. gadā –, lai reģions–SOWAER būtu rīkojies vis-à-vis BSCA kā uzņēmējs tirgus ekonomikas apstākļos, kas dara pieejamu savu infrastruktūru, paredzot tās rentabilitāti. Tādējādi BSCA līdz attiecīgajam datumam būtu saņēmusi darbības atbalstu kā pārāk mazu koncesijas maksu tikai pārejas posmā, bet ne ilgāk. |
| --- | --- |

(645)

Šajā gadījumā, ņemot vērā to, ka atbalsta negatīvā ietekme, kas sākumā bija ierobežota, laika gaitā pastāvīgi palielinās, sasniedzot pārāk lielu apjomu, Komisija uzskata, ka reģionam–SOWAER no kāda noteikta datuma būtu jāprasa, lai BSCA maksā koncesijas maksu atbilstoši līmenim, kas tika noteikts attiecīgo pasākumu piešķiršanas brīdī – 2002. un 2003. gadā –, lai reģions–SOWAER būtu rīkojies vis-à-vis BSCA kā uzņēmējs tirgus ekonomikas apstākļos, kas dara pieejamu savu infrastruktūru, paredzot tās rentabilitāti. Tādējādi BSCA līdz attiecīgajam datumam būtu saņēmusi darbības atbalstu kā pārāk mazu koncesijas maksu tikai pārejas posmā, bet ne ilgāk.

SOWAER

BSCA

SOWAER

vis-à-vis BSCA

BSCA

| (646) | Komisija uzskata, ka, lai samazinātu atbalsta negatīvo ietekmi uz konkurenci un tirdzniecību līdz pieņemamam līmenim un lai šis atbalsts būtu saderīgs ar iekšējo tirgu, nepieciešams izmantot šo pieeju a posteriori, proti, i) atgūt no BSCA atbalsta summas, kas saņemtas pēc attiecīgā datuma, un ii) pielāgot koncesijas maksas aprēķināšanas kārtību laikposmam pēc šā lēmuma pieņemšanas un līdz pat BSCA izmantotās koncesijas perioda beigām tādā veidā, lai šajā periodā BSCA maksātu reģionam–SOWAER koncesijas maksu atbilstoši līmenim, kas tika noteikts attiecīgo pasākumu piešķiršanas laikā – 2002. un 2003. gadā –, lai reģions–SOWAER būtu rīkojies vis-à-vis BSCA kā uzņēmējs tirgus ekonomikas apstākļos. |
| --- | --- |

(646)

Komisija uzskata, ka, lai samazinātu atbalsta negatīvo ietekmi uz konkurenci un tirdzniecību līdz pieņemamam līmenim un lai šis atbalsts būtu saderīgs ar iekšējo tirgu, nepieciešams izmantot šo pieeju a posteriori, proti, i) atgūt no BSCA atbalsta summas, kas saņemtas pēc attiecīgā datuma, un ii) pielāgot koncesijas maksas aprēķināšanas kārtību laikposmam pēc šā lēmuma pieņemšanas un līdz pat BSCA izmantotās koncesijas perioda beigām tādā veidā, lai šajā periodā BSCA maksātu reģionam–SOWAER koncesijas maksu atbilstoši līmenim, kas tika noteikts attiecīgo pasākumu piešķiršanas laikā – 2002. un 2003. gadā –, lai reģions–SOWAER būtu rīkojies vis-à-vis BSCA kā uzņēmējs tirgus ekonomikas apstākļos.

a posteriori

BSCA

BSCA

BSCA

SOWAER

SOWAER

vis-à-vis BSCA

| (647) | Attiecīgais datums, kas izriet no pozitīvās ietekmes uz vietējās ekonomikas attīstību līdzsvarošanas ar negatīvo ietekmi uz konkurenci, nevar pamatoties tikai uz ekonomiskās analīzes metodes piemērošanu, un tam noteikti nepieciešams, lai Komisija izmantotu lielu piesardzību, ko tā ievēro jautājumā par valsts atbalsta saderību ar iekšējo tirgu. |
| --- | --- |

(647)

Attiecīgais datums, kas izriet no pozitīvās ietekmes uz vietējās ekonomikas attīstību līdzsvarošanas ar negatīvo ietekmi uz konkurenci, nevar pamatoties tikai uz ekonomiskās analīzes metodes piemērošanu, un tam noteikti nepieciešams, lai Komisija izmantotu lielu piesardzību, ko tā ievēro jautājumā par valsts atbalsta saderību ar iekšējo tirgu.

| (648) | Šajā ziņā Komisija norāda, ka aviācijas pamatnostādņu spēkā stāšanās 2014. gada 4. aprīlī bija būtisks pavērsiens jautājumā par publisko atbalstu lidostām, jo saskaņā ar aviācijas pamatnostādnēm no minētā datuma dalībvalstis vairs nevar piešķirt jaunu darbības atbalstu lidostām vairāk nekā ar trim miljoniem pasažieru. Šā noteikuma mērķis acīmredzami ir ierobežot no 2014. gada 4. aprīļa lidostām piešķirtā darbības atbalsta negatīvo ietekmi uz konkurenci. Komisija uzskata, ka šis datums ir piemērots atskaites punkts arī šajā gadījumā un to var uzskatīt par brīdi, no kura sākot BSCA būtu jāpārtrauc maksāt pārāk maza koncesijas maksa saskaņā ar 2002. un 2003. gada pasākumiem. Attiecībā uz 2002. gada kapitāla palielinājumu, ņemot vērā informāciju, kas minēta 638. apsvērumā, un faktu, ka šis pasākums tika piešķirts pirms 2014. gada 4. aprīļa, Komisija uzskata, ka gadījumā, ja šis pasākums ir valsts atbalsts, tas ir saderīgs ar iekšējo tirgu. |
| --- | --- |

(648)

Šajā ziņā Komisija norāda, ka aviācijas pamatnostādņu spēkā stāšanās 2014. gada 4. aprīlī bija būtisks pavērsiens jautājumā par publisko atbalstu lidostām, jo saskaņā ar aviācijas pamatnostādnēm no minētā datuma dalībvalstis vairs nevar piešķirt jaunu darbības atbalstu lidostām vairāk nekā ar trim miljoniem pasažieru. Šā noteikuma mērķis acīmredzami ir ierobežot no 2014. gada 4. aprīļa lidostām piešķirtā darbības atbalsta negatīvo ietekmi uz konkurenci. Komisija uzskata, ka šis datums ir piemērots atskaites punkts arī šajā gadījumā un to var uzskatīt par brīdi, no kura sākot BSCA būtu jāpārtrauc maksāt pārāk maza koncesijas maksa saskaņā ar 2002. un 2003. gada pasākumiem. Attiecībā uz 2002. gada kapitāla palielinājumu, ņemot vērā informāciju, kas minēta 638. apsvērumā, un faktu, ka šis pasākums tika piešķirts pirms 2014. gada 4. aprīļa, Komisija uzskata, ka gadījumā, ja šis pasākums ir valsts atbalsts, tas ir saderīgs ar iekšējo tirgu.

BSCA

| (649) | Noslēgumā Komisija atzīst, ka:






  — | pasākumi, kurus Beļģija īstenoja par labu BSCA saskaņā ar 2002. gada nolīgumiem un 2003. gada ieguldījumu lēmumu, ir valsts atbalsts, kas saderīgs ar iekšējo tirgu, pamatojoties uz LESD 107. panta 3. punkta c) apakšpunktu, līdz 2014. gada 3. aprīlim, bet valsts atbalsts, kas sniegts no 2014. gada 4. aprīļa, nav saderīgs ar iekšējo tirgu, |
| --- | --- | --- |

(649)

Noslēgumā Komisija atzīst, ka:

—

pasākumi, kurus Beļģija īstenoja par labu BSCA saskaņā ar 2002. gada nolīgumiem un 2003. gada ieguldījumu lēmumu, ir valsts atbalsts, kas saderīgs ar iekšējo tirgu, pamatojoties uz LESD 107. panta 3. punkta c) apakšpunktu, līdz 2014. gada 3. aprīlim, bet valsts atbalsts, kas sniegts no 2014. gada 4. aprīļa, nav saderīgs ar iekšējo tirgu,

BSCA

| — | pieņemot, ka BSCA kapitāla palielinājums, kuru SOWAER parakstīja 2002. gada 3. decembrī, ir valsts atbalsts LESD 107. panta 1. punkta nozīmē, tas ir valsts atbalsts, kas saderīgs ar iekšējo tirgu, pamatojoties uz LESD 107. panta 3. punkta c) apakšpunktu. |
| --- | --- |

—

pieņemot, ka BSCA kapitāla palielinājums, kuru SOWAER parakstīja 2002. gada 3. decembrī, ir valsts atbalsts LESD 107. panta 1. punkta nozīmē, tas ir valsts atbalsts, kas saderīgs ar iekšējo tirgu, pamatojoties uz LESD 107. panta 3. punkta c) apakšpunktu.

BSCA

SOWAER

6.4.   Noilguma perioda piemērojamība atbalstam par labu BSCA

Noilguma perioda piemērojamība atbalstam par labu BSCA

| (650) | Procedūras regulas 15. pants paredz, ka uz valsts atbalsta atgūšanu attiecas desmit gadu noilguma periods. Noilguma periods sākas dienā, kad nelikumīgais atbalsts tiek piešķirts saņēmējam. |
| --- | --- |

(650)

Procedūras regulas 15. pants paredz, ka uz valsts atbalsta atgūšanu attiecas desmit gadu noilguma periods. Noilguma periods sākas dienā, kad nelikumīgais atbalsts tiek piešķirts saņēmējam.

| (651) | Kā apgalvo Beļģija, uz subsīdiju, kuru reģions maksāja BSCA par vairākiem BSCA pakalpojumiem, kas saistīti ar lidostas darbību, attiecas noilgums, kas paredzēts Procedūras regulas 15. pantā. Kā apgalvo Beļģija, šī subsīdija tika piešķirta 1991. gada 9. jūlijā – dienā, kad tika noslēgts reģiona un BSCA nolīgums un tam pievienotā specifikācija. Kā apgalvo Beļģija, no šā datuma, neraugoties uz dažādu noteikumu pieņemšanu, kuri neietekmē principu par to, ka reģionam obligāti jāatlīdzina šīs izmaksas, minētās subsīdijas izmaksa kļuva par reģiona pienākumu. Šī prasība neattiecas vienīgi uz dažiem pakalpojumiem, kuriem nav saimnieciska rakstura un kuri minēti 2008. gada 15. janvāra papildinājumā Nr. 6. |
| --- | --- |

(651)

Kā apgalvo Beļģija, uz subsīdiju, kuru reģions maksāja BSCA par vairākiem BSCA pakalpojumiem, kas saistīti ar lidostas darbību, attiecas noilgums, kas paredzēts Procedūras regulas 15. pantā. Kā apgalvo Beļģija, šī subsīdija tika piešķirta 1991. gada 9. jūlijā – dienā, kad tika noslēgts reģiona un BSCA nolīgums un tam pievienotā specifikācija. Kā apgalvo Beļģija, no šā datuma, neraugoties uz dažādu noteikumu pieņemšanu, kuri neietekmē principu par to, ka reģionam obligāti jāatlīdzina šīs izmaksas, minētās subsīdijas izmaksa kļuva par reģiona pienākumu. Šī prasība neattiecas vienīgi uz dažiem pakalpojumiem, kuriem nav saimnieciska rakstura un kuri minēti 2008. gada 15. janvāra papildinājumā Nr. 6.

BSCA

BSCA

BSCA

| (652) | Vispirms Komisija atgādina: kā izklāstīts 415. apsvērumā, Komisija uzskata, ka tai jāpārbauda subsīdija attiecībā uz vairākiem pakalpojumiem, kas saistīti ar lidostas darbību, kā arī citiem koncesijas sistēmas elementiem (infrastruktūras pieejamību un koncesijas maksu). |
| --- | --- |

(652)

Vispirms Komisija atgādina: kā izklāstīts 415. apsvērumā, Komisija uzskata, ka tai jāpārbauda subsīdija attiecībā uz vairākiem pakalpojumiem, kas saistīti ar lidostas darbību, kā arī citiem koncesijas sistēmas elementiem (infrastruktūras pieejamību un koncesijas maksu).

| (653) | Pat pieņemot, ka reģiona izmaksāto subsīdiju par vairākiem pakalpojumiem, kas saistīti ar lidostas darbību, varētu novērtēt neatkarīgi no SOWAER un BSCA nolīguma, Komisija tomēr noraida analīzi, saskaņā ar kuru pasākums, ar ko piešķir šo subsīdiju, nebūtu nekādā veidā būtiski mainīts. Gluži pretēji – Komisija uzskata, ka ikviens no turpmāk minētajiem trim grozījumiem ir būtiski izmainījis šo pasākumu. |
| --- | --- |

(653)

Pat pieņemot, ka reģiona izmaksāto subsīdiju par vairākiem pakalpojumiem, kas saistīti ar lidostas darbību, varētu novērtēt neatkarīgi no SOWAER un BSCA nolīguma, Komisija tomēr noraida analīzi, saskaņā ar kuru pasākums, ar ko piešķir šo subsīdiju, nebūtu nekādā veidā būtiski mainīts. Gluži pretēji – Komisija uzskata, ka ikviens no turpmāk minētajiem trim grozījumiem ir būtiski izmainījis šo pasākumu.

SOWAER

BSCA

6.4.1.   
  2002. gada 29. marta papildinājums Nr. 3

2002. gada 29. marta papildinājums Nr. 3

| (654) | Komisija konstatē, ka saskaņā ar reģiona un BSCA1991. gada 9. jūlija nolīguma pielikumā pievienotās specifikācijas 25. punktu reģions uzņēmās segt ugunsdzēsības un uzturēšanas pakalpojumu izmaksas tikai uz pārejas laiku. |
| --- | --- |

(654)

Komisija konstatē, ka saskaņā ar reģiona un BSCA1991. gada 9. jūlija nolīguma pielikumā pievienotās specifikācijas 25. punktu reģions uzņēmās segt ugunsdzēsības un uzturēšanas pakalpojumu izmaksas tikai uz pārejas laiku.

BSCA

| (655) | Šis pārejas laiks tika pagarināts līdz 2000. gada 1. janvārim saskaņā ar nolīguma pielikumā pievienotās specifikācijas papildinājumu Nr. 2. |
| --- | --- |

(655)

Šis pārejas laiks tika pagarināts līdz 2000. gada 1. janvārim saskaņā ar nolīguma pielikumā pievienotās specifikācijas papildinājumu Nr. 2.

| (656) | Par 2000. un 2001. gada subsīdijas “ugunsdzēsības un uzturēšanas” izdevumiem Valonijas reģions maksāja BSCA, atsaucoties uz citiem juridiskiem pamatiem, nevis uz reģiona un BSCA nolīgumu (232), jo attiecīgie dokumenti radīja reģionam saistības vis-à-vis BSCA tikai par 2000. un 2001. gadu. |
| --- | --- |

(656)

Par 2000. un 2001. gada subsīdijas “ugunsdzēsības un uzturēšanas” izdevumiem Valonijas reģions maksāja BSCA, atsaucoties uz citiem juridiskiem pamatiem, nevis uz reģiona un BSCA nolīgumu (232), jo attiecīgie dokumenti radīja reģionam saistības vis-à-vis BSCA tikai par 2000. un 2001. gadu.

BSCA

BSCA

232

vis-à-vis BSCA

| (657) | Attiecībā uz 2002. gadu Beļģija apgalvo, ka, lai arī reģions aizvien bija plānojis arī turpmāk piešķirt kompensāciju par šīm izmaksām, SOWAER izveide un jauna tiesiskā regulējuma ieviešana aizkavēja minētās kompensācijas pagarinājuma formalizēšanu. Kā apgalvo Beļģija, šīs atbildības saglabāšana tika apstiprināta 2001. gada 5. jūlija vēstulē, kuru BSCA nosūtīja Valonijas transporta un aprīkojuma pārvaldei, galvenajos punktos izklāstot BSCA 2002. gada budžetu saistībā ar šo pakalpojumu izmaksām, pēc tālruņa sarunas, kurā, kā apgalvo Beļģija, reģions apliecināja, ka segs minēto pakalpojumu izmaksas par 2002. gadu. |
| --- | --- |

(657)

Attiecībā uz 2002. gadu Beļģija apgalvo, ka, lai arī reģions aizvien bija plānojis arī turpmāk piešķirt kompensāciju par šīm izmaksām, SOWAER izveide un jauna tiesiskā regulējuma ieviešana aizkavēja minētās kompensācijas pagarinājuma formalizēšanu. Kā apgalvo Beļģija, šīs atbildības saglabāšana tika apstiprināta 2001. gada 5. jūlija vēstulē, kuru BSCA nosūtīja Valonijas transporta un aprīkojuma pārvaldei, galvenajos punktos izklāstot BSCA 2002. gada budžetu saistībā ar šo pakalpojumu izmaksām, pēc tālruņa sarunas, kurā, kā apgalvo Beļģija, reģions apliecināja, ka segs minēto pakalpojumu izmaksas par 2002. gadu.

SOWAER

BSCA

BSCA

| (658) | Kā norādīts 71. un 72. apsvērumā, reģiona un BSCA koncesijas nolīguma 2002. gada 29. marta papildinājums Nr. 3 groza reģiona un BSCA nolīguma 3.2. punktu un paredz, ka Valonijas reģions atlīdzina izdevumus (izmaksas un ieguldījumus), kas saistīti ar ugunsdzēsības un uzturēšanas pakalpojumiem. Papildinājums Nr. 3 groza arī specifikācijas 25. punktu un paredz, ka koncesionārs iesniedz koncesijas izdevējai iestādei budžetu par ugunsdzēsības un uzturēšanas pozīcijām un nodrošina atsevišķu ienākuma veidošanas kontu, kuru koncesijas izdevēja iestāde var jebkurā brīdī analizēt un kontrolēt. |
| --- | --- |

(658)

Kā norādīts 71. un 72. apsvērumā, reģiona un BSCA koncesijas nolīguma 2002. gada 29. marta papildinājums Nr. 3 groza reģiona un BSCA nolīguma 3.2. punktu un paredz, ka Valonijas reģions atlīdzina izdevumus (izmaksas un ieguldījumus), kas saistīti ar ugunsdzēsības un uzturēšanas pakalpojumiem. Papildinājums Nr. 3 groza arī specifikācijas 25. punktu un paredz, ka koncesionārs iesniedz koncesijas izdevējai iestādei budžetu par ugunsdzēsības un uzturēšanas pozīcijām un nodrošina atsevišķu ienākuma veidošanas kontu, kuru koncesijas izdevēja iestāde var jebkurā brīdī analizēt un kontrolēt.

BSCA

BSCA

| (659) | Komisija uzskata, ka reģiona un BSCA koncesijas nolīguma 2002. gada 29. marta papildinājums Nr. 3 būtiski ietekmē šo pasākumu. Faktiski papildinājums Nr. 3 paredz reģiona rakstveida apņemšanos segt izmaksas, kas saistītas ar ugunsdzēsības un uzturēšanas pakalpojumiem, kaut arī no 2002. gada 1. janvāra vairs nepastāvēja reģiona rakstveida apņemšanās, ko piemēro BSCA apmaksātajām summām. |
| --- | --- |

(659)

Komisija uzskata, ka reģiona un BSCA koncesijas nolīguma 2002. gada 29. marta papildinājums Nr. 3 būtiski ietekmē šo pasākumu. Faktiski papildinājums Nr. 3 paredz reģiona rakstveida apņemšanos segt izmaksas, kas saistītas ar ugunsdzēsības un uzturēšanas pakalpojumiem, kaut arī no 2002. gada 1. janvāra vairs nepastāvēja reģiona rakstveida apņemšanās, ko piemēro BSCA apmaksātajām summām.

BSCA

BSCA

| (660) | Papildinājums Nr. 3 groza arī reģiona un BSCA nolīguma 3.2. punktu un paredz, ka reģions kompensē izdevumus (izmaksas un ieguldījumus), kas saistīti ar ugunsdzēsības un uzturēšanas pakalpojumiem. Tas groza arī specifikācijas 25. punktu un paredz, ka koncesionārs iesniedz koncesijas izdevējai iestādei budžetu par ugunsdzēsības un uzturēšanas pozīcijām un nodrošina atsevišķu ienākuma veidošanas kontu, kuru koncesijas izdevēja iestāde var jebkurā brīdī analizēt un kontrolēt. Šajā ziņā Komisija uzsver, ka papildinājums Nr. 3 paredz iekļaut minētajā ienākuma veidošanas kontā arī tās izmaksas, ko rada ieguldījumi un/vai šo ieguldījumu amortizācijas maksājumi, kaut arī iepriekš tā nebija paredzēts. |
| --- | --- |

(660)

Papildinājums Nr. 3 groza arī reģiona un BSCA nolīguma 3.2. punktu un paredz, ka reģions kompensē izdevumus (izmaksas un ieguldījumus), kas saistīti ar ugunsdzēsības un uzturēšanas pakalpojumiem. Tas groza arī specifikācijas 25. punktu un paredz, ka koncesionārs iesniedz koncesijas izdevējai iestādei budžetu par ugunsdzēsības un uzturēšanas pozīcijām un nodrošina atsevišķu ienākuma veidošanas kontu, kuru koncesijas izdevēja iestāde var jebkurā brīdī analizēt un kontrolēt. Šajā ziņā Komisija uzsver, ka papildinājums Nr. 3 paredz iekļaut minētajā ienākuma veidošanas kontā arī tās izmaksas, ko rada ieguldījumi un/vai šo ieguldījumu amortizācijas maksājumi, kaut arī iepriekš tā nebija paredzēts.

BSCA

| (661) | Pamatojoties uz šiem elementiem, Komisija uzskata, ka subsīdija, kuru reģions maksāja BSCA par vairākiem BSCA pakalpojumiem, kas saistīti ar lidostas darbību, tika iedibināta vai jebkurā gadījumā būtiski izmainīta ar reģiona un BSCA nolīguma 2002. gada 29. marta papildinājumu Nr. 3. |
| --- | --- |

(661)

Pamatojoties uz šiem elementiem, Komisija uzskata, ka subsīdija, kuru reģions maksāja BSCA par vairākiem BSCA pakalpojumiem, kas saistīti ar lidostas darbību, tika iedibināta vai jebkurā gadījumā būtiski izmainīta ar reģiona un BSCA nolīguma 2002. gada 29. marta papildinājumu Nr. 3.

BSCA

BSCA

BSCA

6.4.2.   Reģiona un BSCA nolīguma 2006. gada 10. marta papildinājums Nr. 5

Reģiona un BSCA

| (662) | Ar turpmāk minētajiem noteikumiem reģiona un BSCA nolīguma 2006. gada 10. marta papildinājums Nr. 5 būtiski izmainīja papildinājumu Nr. 3:






  — | saskaņā ar reģiona un BSCA nolīguma 3.2.2. punktu, kas grozīts ar papildinājumu Nr. 5, reģions kompensē izdevumus, kas radušies BSCA attiecībā uz “pakalpojumiem, kas saistīti ar ugunsdrošību, satiksmes drošību uz zemes un drošību lidostas teritorijā”, kaut arī iepriekš reģions kompensēja izdevumus, kurus BSCA apmaksāja par “uzturēšanas un ugunsdzēsības” pakalpojumiem. Kā apgalvo Beļģija, šā jaunā formulējuma mērķis bija precīzāk definēt izmaksas, kuras sedz Valonijas reģions, bet tas būtiski neietekmē apmaksāto pakalpojumu apjomu. Komisija tomēr konstatē, ka, pat pieņemot, ka var ignorēt izmaiņas to pakalpojumu formulējumā, par kuriem BSCA saņem kompensāciju, apraksts par izdevumiem, kurus sedz saskaņā ar specifikācijas 25. punktu, kas grozīts ar papildinājumu Nr. 5, atšķiras ar to, ka tajā ir iekļauti vairāki izdevumi, kas iepriekš nebija minēti, proti, “pakalpojumi, kas saistīti ar satiksmes drošību uz zemes un drošību lidostas teritorijā, tostarp lidostas teritorijas kārtējā uzturēšana, (...) neliela apjoma darbi saistībā ar skrejceļa un pievedceļu asfaltēšanu, kārtējo uzturēšanu un remontēšanu, skrejceļa apgaismojuma un marķējuma uzturēšana un saglabāšana darba gatavībā, pļaušanas darbi, skrejceļa un tā marķējuma attīrīšana, sniega izvešana un jebkuri citi pakalpojumi, kas nodrošina satiksmes drošību uz zemes un lidostas teritorijas un infrastruktūras drošību, izņemot lidostas zonas komercplatībās”, |
| --- | --- | --- |

(662)

Ar turpmāk minētajiem noteikumiem reģiona un BSCA nolīguma 2006. gada 10. marta papildinājums Nr. 5 būtiski izmainīja papildinājumu Nr. 3:

BSCA

—

saskaņā ar reģiona un BSCA nolīguma 3.2.2. punktu, kas grozīts ar papildinājumu Nr. 5, reģions kompensē izdevumus, kas radušies BSCA attiecībā uz “pakalpojumiem, kas saistīti ar ugunsdrošību, satiksmes drošību uz zemes un drošību lidostas teritorijā”, kaut arī iepriekš reģions kompensēja izdevumus, kurus BSCA apmaksāja par “uzturēšanas un ugunsdzēsības” pakalpojumiem. Kā apgalvo Beļģija, šā jaunā formulējuma mērķis bija precīzāk definēt izmaksas, kuras sedz Valonijas reģions, bet tas būtiski neietekmē apmaksāto pakalpojumu apjomu. Komisija tomēr konstatē, ka, pat pieņemot, ka var ignorēt izmaiņas to pakalpojumu formulējumā, par kuriem BSCA saņem kompensāciju, apraksts par izdevumiem, kurus sedz saskaņā ar specifikācijas 25. punktu, kas grozīts ar papildinājumu Nr. 5, atšķiras ar to, ka tajā ir iekļauti vairāki izdevumi, kas iepriekš nebija minēti, proti, “pakalpojumi, kas saistīti ar satiksmes drošību uz zemes un drošību lidostas teritorijā, tostarp lidostas teritorijas kārtējā uzturēšana, (...) neliela apjoma darbi saistībā ar skrejceļa un pievedceļu asfaltēšanu, kārtējo uzturēšanu un remontēšanu, skrejceļa apgaismojuma un marķējuma uzturēšana un saglabāšana darba gatavībā, pļaušanas darbi, skrejceļa un tā marķējuma attīrīšana, sniega izvešana un jebkuri citi pakalpojumi, kas nodrošina satiksmes drošību uz zemes un lidostas teritorijas un infrastruktūras drošību, izņemot lidostas zonas komercplatībās”,

BSCA

BSCA

BSCA

BSCA

| — | subsīdija ir ierobežota, kaut arī iepriekš tā nebija; šis ierobežojums, izrādās, ir piemērojams no brīža, kad pirmoreiz stājas spēkā papildinājums Nr. 5, tāpēc tas no pirmā gada ietekmē subsīdijas summu, ko reģions maksā BSCA, |
| --- | --- |

—

subsīdija ir ierobežota, kaut arī iepriekš tā nebija; šis ierobežojums, izrādās, ir piemērojams no brīža, kad pirmoreiz stājas spēkā papildinājums Nr. 5, tāpēc tas no pirmā gada ietekmē subsīdijas summu, ko reģions maksā BSCA,

BSCA

| — | subsīdijas summa jāpārskata līdz 2009. gada jūlijam (233). |
| --- | --- |

—

subsīdijas summa jāpārskata līdz 2009. gada jūlijam (233).

233

| (663) | Pamatojoties uz šiem dažādajiem elementiem, Komisija uzskata, ka pasākumu būtiski ietekmēja reģiona un BSCA nolīguma 2006. gada 10. marta papildinājuma Nr. 5 pieņemšana. |
| --- | --- |

(663)

Pamatojoties uz šiem dažādajiem elementiem, Komisija uzskata, ka pasākumu būtiski ietekmēja reģiona un BSCA nolīguma 2006. gada 10. marta papildinājuma Nr. 5 pieņemšana.

BSCA

6.4.3.   Reģiona un BSCA nolīguma 2008. gada 15. janvāra papildinājums Nr. 6

Reģiona un BSCA

| (664) | Reģiona un BSCA nolīguma 2008. gada 15. janvāra papildinājums Nr. 6 būtiski mainīja papildinājumu Nr. 5, ievērojami paplašinot pakalpojumu apjomu, par kuriem reģions maksāja subsīdiju BSCA, jo turpmāk minētie pakalpojumi ietvēra reisu uzraudzību un reģistrāciju, provizorisku reisu plānošanu, gaisa kuģu izvietošanu un apsardzi. Tādējādi, kā izklāstīts 6.1.1. iedaļā, Komisija uzskata, ka šie pakalpojumi, izņemot apsardzes pakalpojumus, ir saimnieciska rakstura pakalpojumi. |
| --- | --- |

(664)

Reģiona un BSCA nolīguma 2008. gada 15. janvāra papildinājums Nr. 6 būtiski mainīja papildinājumu Nr. 5, ievērojami paplašinot pakalpojumu apjomu, par kuriem reģions maksāja subsīdiju BSCA, jo turpmāk minētie pakalpojumi ietvēra reisu uzraudzību un reģistrāciju, provizorisku reisu plānošanu, gaisa kuģu izvietošanu un apsardzi. Tādējādi, kā izklāstīts 6.1.1. iedaļā, Komisija uzskata, ka šie pakalpojumi, izņemot apsardzes pakalpojumus, ir saimnieciska rakstura pakalpojumi.

BSCA

BSCA

6.4.4.   Secinājums

Secinājums

| (665) | Komisija no tā secina, ka subsīdija, kuru reģions maksāja BSCA par vairākiem pakalpojumiem, kas saistīti ar lidostas darbību, nav uzskatāma par pasākumu, kas bija spēkā pastāvīgi un nekādi netika būtiski izmainīts no 1991. gada. Minētās subsīdijas izmaksas pamatā ir vairāki jauni pasākumi, ko piemēro pēc kārtas. Šajā lēmumā analizētie pasākumi ir: a) reģiona un BSCA nolīguma 2002. gada 29. marta papildinājums Nr. 3; b) reģiona un BSCA nolīguma 2006. gada 10. marta papildinājums Nr. 5; un c) reģiona un BSCA nolīguma 2008. gada 15. janvāra papildinājums Nr. 6. |
| --- | --- |

(665)

Komisija no tā secina, ka subsīdija, kuru reģions maksāja BSCA par vairākiem pakalpojumiem, kas saistīti ar lidostas darbību, nav uzskatāma par pasākumu, kas bija spēkā pastāvīgi un nekādi netika būtiski izmainīts no 1991. gada. Minētās subsīdijas izmaksas pamatā ir vairāki jauni pasākumi, ko piemēro pēc kārtas. Šajā lēmumā analizētie pasākumi ir: a) reģiona un BSCA nolīguma 2002. gada 29. marta papildinājums Nr. 3; b) reģiona un BSCA nolīguma 2006. gada 10. marta papildinājums Nr. 5; un c) reģiona un BSCA nolīguma 2008. gada 15. janvāra papildinājums Nr. 6.

BSCA

BSCA

BSCA

BSCA

| (666) | Pasākumiem no a) līdz c) nevar piemērot desmit gadu noilgumu, jo ir pagājuši mazāk nekā desmit gadi no to piešķiršanas brīža līdz 2011. gada 20. aprīlim – datumam, kurā Komisija nosūtīja Beļģijai pirmo informācijas pieprasījumu par atbalstu, ko saņēma BSCA. Tādējādi, kā norādīts Procedūras regulas 15. pantā, jebkurš pasākums, ko veic Komisija vai dalībvalsts pēc Komisijas lūguma attiecībā uz nelikumīgo atbalstu, pārtrauc noilguma periodu. Komisija no tā secina, ka noilgums, kas paredzēts Procedūras regulas 15. pantā, nav piemērojams atbalstam par labu BSCA, kas analizēts šajā lēmumā. |
| --- | --- |

(666)

Pasākumiem no a) līdz c) nevar piemērot desmit gadu noilgumu, jo ir pagājuši mazāk nekā desmit gadi no to piešķiršanas brīža līdz 2011. gada 20. aprīlim – datumam, kurā Komisija nosūtīja Beļģijai pirmo informācijas pieprasījumu par atbalstu, ko saņēma BSCA. Tādējādi, kā norādīts Procedūras regulas 15. pantā, jebkurš pasākums, ko veic Komisija vai dalībvalsts pēc Komisijas lūguma attiecībā uz nelikumīgo atbalstu, pārtrauc noilguma periodu. Komisija no tā secina, ka noilgums, kas paredzēts Procedūras regulas 15. pantā, nav piemērojams atbalstam par labu BSCA, kas analizēts šajā lēmumā.

BSCA

BSCA

6.5.   Tiesiskās paļāvības principa piemērojamība subsīdijai, kuru reģions maksā par vairākiem pakalpojumiem saistībā ar lidostas darbību

Tiesiskās paļāvības principa piemērojamība subsīdijai, kuru reģions maksā par vairākiem pakalpojumiem saistībā ar lidostas darbību

| (667) | Procedūras regulas 14. panta 1. punkts nosaka to, ka “Komisija neprasa atbalsta atgūšanu, ja tas būtu pretrunā ar kādu Kopienas tiesību vispārēju principu”. Jo īpaši Komisija nevar pieprasīt atgūt atbalstu, uz kuru, kaut arī tas piešķirts 10 gadu periodā, kas minēts Procedūras regulas 15. panta 1. punktā, attiecas tiesiskās paļāvības princips – attiecībā uz saņēmēju kopumā –, kas izriet no Komisijas rīcības vai nostājas pagātnē. |
| --- | --- |

(667)

Procedūras regulas 14. panta 1. punkts nosaka to, ka “Komisija neprasa atbalsta atgūšanu, ja tas būtu pretrunā ar kādu Kopienas tiesību vispārēju principu”. Jo īpaši Komisija nevar pieprasīt atgūt atbalstu, uz kuru, kaut arī tas piešķirts 10 gadu periodā, kas minēts Procedūras regulas 15. panta 1. punktā, attiecas tiesiskās paļāvības princips – attiecībā uz saņēmēju kopumā –, kas izriet no Komisijas rīcības vai nostājas pagātnē.

| (668) | Kā norādīts šā lēmuma 5.4. iedaļā, Beļģija apgalvo, ka tās subsīdijas atgūšana, kuru reģions maksāja par vairākiem pakalpojumiem, kas saistīti ar lidostas darbību, būtu pretrunā tiesiskās paļāvības principam. |
| --- | --- |

(668)

Kā norādīts šā lēmuma 5.4. iedaļā, Beļģija apgalvo, ka tās subsīdijas atgūšana, kuru reģions maksāja par vairākiem pakalpojumiem, kas saistīti ar lidostas darbību, būtu pretrunā tiesiskās paļāvības principam.

| (669) | Tomēr Tiesa ir nolēmusi, ka nelikumīga atbalsta saņēmējs parasti nevar atsaukties uz tiesisko paļāvību (234). Būtībā saņēmējam bija jāpārbauda, vai viņam piešķirtais atbalsts ir paziņots Komisijai un saņēmis tās apstiprinājumu. Šajā ziņā Komisija atgādina, ka atbalsts par labu BSCA netika paziņots Komisijai. |
| --- | --- |

(669)

Tomēr Tiesa ir nolēmusi, ka nelikumīga atbalsta saņēmējs parasti nevar atsaukties uz tiesisko paļāvību (234). Būtībā saņēmējam bija jāpārbauda, vai viņam piešķirtais atbalsts ir paziņots Komisijai un saņēmis tās apstiprinājumu. Šajā ziņā Komisija atgādina, ka atbalsts par labu BSCA netika paziņots Komisijai.

234

BSCA

6.5.1.   Konkrētu solījumu neesība

Konkrētu solījumu neesība

| (670) | Turklāt, kā norādīja Tiesa (235), neviens nevar atsaukties uz tiesiskās paļāvības principa pārkāpumu, “ja administrācija nav devusi konkrētus solījumus (...)”. |
| --- | --- |

(670)

Turklāt, kā norādīja Tiesa (235), neviens nevar atsaukties uz tiesiskās paļāvības principa pārkāpumu, “ja administrācija nav devusi konkrētus solījumus (...)”.

235

| (671) | Beļģija apgalvo, ka, tā kā Komisija 2004. gada lēmumā nav minējusi nevienu iebildumu, BSCA ir saņēmusi konkrētus solījumus, ka šī subsīdija nevar būt valsts atbalsts. Beļģija jo īpaši atsaucas uz 2004. gada lēmuma 214. apsvērumu, kurā Komisija norāda, ka tā “neapstrīd Valonijas iestāžu likumīgās tiesības arī turpmāk segt uzturēšanas un ugunsdzēsības izmaksas”. Tā norāda, ka šādu tiesisko paļāvību nostiprināja arī Komisijas lēmumu pieņemšanas prakse, īpaši dalījums saimnieciska rakstura un ne-saimnieciska rakstura darbībās, kā tiek atkārtoti norādīts Komisijas lēmumā par Leipcigas–Halles lidostu. |
| --- | --- |

(671)

Beļģija apgalvo, ka, tā kā Komisija 2004. gada lēmumā nav minējusi nevienu iebildumu, BSCA ir saņēmusi konkrētus solījumus, ka šī subsīdija nevar būt valsts atbalsts. Beļģija jo īpaši atsaucas uz 2004. gada lēmuma 214. apsvērumu, kurā Komisija norāda, ka tā “neapstrīd Valonijas iestāžu likumīgās tiesības arī turpmāk segt uzturēšanas un ugunsdzēsības izmaksas”. Tā norāda, ka šādu tiesisko paļāvību nostiprināja arī Komisijas lēmumu pieņemšanas prakse, īpaši dalījums saimnieciska rakstura un ne-saimnieciska rakstura darbībās, kā tiek atkārtoti norādīts Komisijas lēmumā par Leipcigas–Halles lidostu.

BSCA

| (672) | Komisija uzskata, ka iebildumu neesība 2004. gada lēmumā par atbalstu, ko saņēma BSCA, nav uzskatāma par “konkrētiem solījumiem”. Komisija atgādina, ka ne 2002. gada sākšanas lēmums, ne arī 2004. gada galīgais lēmums neanalizē pasākumus par labu BSCA. Attiecībā uz 2004. gada lēmuma 214. apsvērumu Komisija uzsver, ka šis apsvērums jāskata kontekstā. No šā konteksta izriet, ka attiecīgais apsvērums nav jāizprot kā pasākuma apstiprinājums attiecībā uz tā atbilstību noteikumiem par valsts atbalstu, bet tikai kā paskaidrojums pamatojumam, saskaņā ar kuru Komisija neanalizē šā pasākuma atbilstību noteikumiem valsts atbalsta jomā, bet gan nenoteiktību attiecībā uz to, ka reģions finansiāli atbild par vairākiem pakalpojumiem, kas minēti BSCA uzņēmējdarbības plānā, lai 2001. gada līgumiem varētu piemērot kritēriju par privātu uzņēmēju tirgus ekonomikas apstākļos. |
| --- | --- |

(672)

Komisija uzskata, ka iebildumu neesība 2004. gada lēmumā par atbalstu, ko saņēma BSCA, nav uzskatāma par “konkrētiem solījumiem”. Komisija atgādina, ka ne 2002. gada sākšanas lēmums, ne arī 2004. gada galīgais lēmums neanalizē pasākumus par labu BSCA. Attiecībā uz 2004. gada lēmuma 214. apsvērumu Komisija uzsver, ka šis apsvērums jāskata kontekstā. No šā konteksta izriet, ka attiecīgais apsvērums nav jāizprot kā pasākuma apstiprinājums attiecībā uz tā atbilstību noteikumiem par valsts atbalstu, bet tikai kā paskaidrojums pamatojumam, saskaņā ar kuru Komisija neanalizē šā pasākuma atbilstību noteikumiem valsts atbalsta jomā, bet gan nenoteiktību attiecībā uz to, ka reģions finansiāli atbild par vairākiem pakalpojumiem, kas minēti BSCA uzņēmējdarbības plānā, lai 2001. gada līgumiem varētu piemērot kritēriju par privātu uzņēmēju tirgus ekonomikas apstākļos.

BSCA

BSCA

BSCA

| (673) | Kā minēts šā lēmuma 397.–399. apsvērumā, Komisija apstrīd, ka no lēmuma par Leipcigas–Halles lidostu 182. un 183. apsvēruma būtu iespējams secināt, ka Komisija agrāk būtu atzinusi, ka uzdevumi, kas salīdzināmi ar uzturēšanu un satiksmes drošību, kuri definēti reģiona un BSCA nolīgumā, attiektos uz valsts varas funkcijām. |
| --- | --- |

(673)

Kā minēts šā lēmuma 397.–399. apsvērumā, Komisija apstrīd, ka no lēmuma par Leipcigas–Halles lidostu 182. un 183. apsvēruma būtu iespējams secināt, ka Komisija agrāk būtu atzinusi, ka uzdevumi, kas salīdzināmi ar uzturēšanu un satiksmes drošību, kuri definēti reģiona un BSCA nolīgumā, attiektos uz valsts varas funkcijām.

BSCA

6.5.2.   Izmaiņu paredzamība nostādnēs

Izmaiņu paredzamība nostādnēs

| (674) | Kā nolēma Tiesa (236), “[j]a rūpīgs un pieredzējis uzņēmējs var paredzēt tāda Kopienu pasākuma veikšanu, kas var skart tā intereses, tas uz šo principu nevar atsaukties, kad minētais pasākums tiek īstenots” (237). |
| --- | --- |

(674)

Kā nolēma Tiesa (236), “[j]a rūpīgs un pieredzējis uzņēmējs var paredzēt tāda Kopienu pasākuma veikšanu, kas var skart tā intereses, tas uz šo principu nevar atsaukties, kad minētais pasākums tiek īstenots” (237).

236

237

| (675) | Kā apgalvo Beļģija, neviena pazīme nelika BSCA domāt, ka Komisija 2012. gadā pārskatīs pasākumu, pret kuru tā neko neiebilda 2004. gadā un kuru Vispārējā tiesa neapšaubīja 2008. gadā. |
| --- | --- |

(675)

Kā apgalvo Beļģija, neviena pazīme nelika BSCA domāt, ka Komisija 2012. gadā pārskatīs pasākumu, pret kuru tā neko neiebilda 2004. gadā un kuru Vispārējā tiesa neapšaubīja 2008. gadā.

BSCA

| (676) | Komisija noliedz, ka tā būtu pieņēmusi nostāju par pasākumiem BSCA atbalstam, pieņemot 2004. gada lēmumu. Tādējādi 2012. gada lēmums nav uzskatāms par izmaiņām Komisijas nostādnēs. |
| --- | --- |

(676)

Komisija noliedz, ka tā būtu pieņēmusi nostāju par pasākumiem BSCA atbalstam, pieņemot 2004. gada lēmumu. Tādējādi 2012. gada lēmums nav uzskatāms par izmaiņām Komisijas nostādnēs.

BSCA

| (677) | Komisija arī noliedz, ka šis lēmums būtu uzskatāms par izmaiņām Komisijas lēmumu pieņemšanas praksē attiecībā uz dalījumu starp saimnieciska un ne-saimnieciska rakstura darbībām. Attiecībā uz lēmumu par Leipcigas–Halles lidostu, kuru Beļģija citē nolūkā pierādīt iespējamās izmaiņas Komisijas nostādnēs, Komisija noliedz, ka no šā lēmuma varētu secināt to, ka Komisija iepriekš būtu atzinusi: uzdevumi, kas salīdzināmi ar uzturēšanu / satiksmes drošību, būtu valsts varas iestāžu kompetence (sal. ar 397.–399. apsvērumu). |
| --- | --- |

(677)

Komisija arī noliedz, ka šis lēmums būtu uzskatāms par izmaiņām Komisijas lēmumu pieņemšanas praksē attiecībā uz dalījumu starp saimnieciska un ne-saimnieciska rakstura darbībām. Attiecībā uz lēmumu par Leipcigas–Halles lidostu, kuru Beļģija citē nolūkā pierādīt iespējamās izmaiņas Komisijas nostādnēs, Komisija noliedz, ka no šā lēmuma varētu secināt to, ka Komisija iepriekš būtu atzinusi: uzdevumi, kas salīdzināmi ar uzturēšanu / satiksmes drošību, būtu valsts varas iestāžu kompetence (sal. ar 397.–399. apsvērumu).

| (678) | Visbeidzot, Komisija uzskata, ka nelikumīga un nesaderīga atbalsta, kas piešķirts BSCA, atgūšana nav pretrunā tiesiskās paļāvības principam. |
| --- | --- |

(678)

Visbeidzot, Komisija uzskata, ka nelikumīga un nesaderīga atbalsta, kas piešķirts BSCA, atgūšana nav pretrunā tiesiskās paļāvības principam.

BSCA

7.   SECINĀJUMS UN KVANTITATĪVS NOVĒRTĒJUMS ATTIECĪBĀ UZ ATBALSTU, KAS ATGŪSTAMS NO BSCA

SECINĀJUMS UN KVANTITATĪVS NOVĒRTĒJUMS ATTIECĪBĀ UZ ATBALSTU, KAS ATGŪSTAMS NO BSCA

7.1.   
  BSCA nelikumīgi piešķirtais atbalsts

BSCA

| (679) | Komisija konstatē, ka, apstiprinot 2002. gada nolīgumus un 2003. gada ieguldījumu lēmumu, Beļģija ir nelikumīgi piešķīrusi atbalstu BSCA, pārkāpjot LESD 108. panta 3. punktu. Šo atbalstu veido starpība starp maksu, ko prasītu uzņēmējs tirgus ekonomikas apstākļos (turpmāk “maksa, kas atbilst tirgus cenai”), un maksu, ko BSCA faktiski maksāja reģionam–SOWAER. |
| --- | --- |

(679)

Komisija konstatē, ka, apstiprinot 2002. gada nolīgumus un 2003. gada ieguldījumu lēmumu, Beļģija ir nelikumīgi piešķīrusi atbalstu BSCA, pārkāpjot LESD 108. panta 3. punktu. Šo atbalstu veido starpība starp maksu, ko prasītu uzņēmējs tirgus ekonomikas apstākļos (turpmāk “maksa, kas atbilst tirgus cenai”), un maksu, ko BSCA faktiski maksāja reģionam–SOWAER.

BSCA

BSCA

SOWAER

| (680) | Maksa, kas atbilst tirgus cenai, ir maksa, kura BSCA būtu jāmaksā tādā veidā, lai abiem pasākumiem (2002. gada nolīgumiem un 2003. gada ieguldījumu lēmumam) neto pašreizējā vērtība attiecībā uz reģionu–SOWAER būtu nulle. Komisija noteica maksu, kas atbilst tirgus cenai, saskaņā ar pamatojumu, kas izklāstīts 6.1.2.2. iedaļā, un tas ļāva noteikt, ka 2002. gada nolīgumi un 2003. gada ieguldījumu lēmums nodrošināja koncesijas maksu, kas bija mazāka par to, kādu prasītu uzņēmējs tirgus ekonomikas apstākļos, pamatojoties uz paredzamo rentabilitāti. |
| --- | --- |

(680)

Maksa, kas atbilst tirgus cenai, ir maksa, kura BSCA būtu jāmaksā tādā veidā, lai abiem pasākumiem (2002. gada nolīgumiem un 2003. gada ieguldījumu lēmumam) neto pašreizējā vērtība attiecībā uz reģionu–SOWAER būtu nulle. Komisija noteica maksu, kas atbilst tirgus cenai, saskaņā ar pamatojumu, kas izklāstīts 6.1.2.2. iedaļā, un tas ļāva noteikt, ka 2002. gada nolīgumi un 2003. gada ieguldījumu lēmums nodrošināja koncesijas maksu, kas bija mazāka par to, kādu prasītu uzņēmējs tirgus ekonomikas apstākļos, pamatojoties uz paredzamo rentabilitāti.

BSCA

SOWAER

| (681) | Komisija uzskata, ka saprātīgs uzņēmējs neprasītu, lai pēc 2002. gada SOWAER un BSCA nolīguma parakstīšanas BSCA maksātu šo maksu atbilstoši ieguldījumiem, kurus SOWAER apņēmās veikt saskaņā ar minēto nolīgumu, kaut arī šie ieguldījumi netika veikti un BSCA nesaņēma no tiem gaidītos ieņēmumus. Saprātīgs uzņēmējs piekristu, ka šī maksa nepalielinās līdz brīdim, kad apsaimniekotājs var sākt izmantot jaunos ieguldījumus. Pretējā gadījumā apsaimniekotājs riskētu nonākt naudas grūtībās to gadu laikā, kad viņš vēl nevarētu gūt ieņēmumus no jaunās infrastruktūras izmantošanas. Komisija arī konstatē, ka 2002. gada SOWAER un BSCA apakškoncesijas nolīgums paredzēja 2007. gadā palielināt koncesijas maksu, proti, divus gadus pēc tolaik plānotās jaunā termināļa nodošanas ekspluatācijā (2005. gadā). Tādējādi Komisija uzskata, ka saprātīgs uzņēmējs būtu piekritis, ka BSCA maksā nemainīgu maksu saskaņā ar 2002. gada SOWAER un BSCA nolīgumu divus gadu pēc tā gada beigām, kad tiek nodots ekspluatācijā jaunais terminālis (proti, 2007. gadā), bet būtu prasījis, lai BSCA pēc šā datuma maksā tādu maksu, kas atbilst tirgus cenai, proti, maksu, kas ļautu struktūrai “reģions–SOWAER” iegūt neto pašreizējo vērtību nulles līmenī visā minētajā laikposmā. |
| --- | --- |

(681)

Komisija uzskata, ka saprātīgs uzņēmējs neprasītu, lai pēc 2002. gada SOWAER un BSCA nolīguma parakstīšanas BSCA maksātu šo maksu atbilstoši ieguldījumiem, kurus SOWAER apņēmās veikt saskaņā ar minēto nolīgumu, kaut arī šie ieguldījumi netika veikti un BSCA nesaņēma no tiem gaidītos ieņēmumus. Saprātīgs uzņēmējs piekristu, ka šī maksa nepalielinās līdz brīdim, kad apsaimniekotājs var sākt izmantot jaunos ieguldījumus. Pretējā gadījumā apsaimniekotājs riskētu nonākt naudas grūtībās to gadu laikā, kad viņš vēl nevarētu gūt ieņēmumus no jaunās infrastruktūras izmantošanas. Komisija arī konstatē, ka 2002. gada SOWAER un BSCA apakškoncesijas nolīgums paredzēja 2007. gadā palielināt koncesijas maksu, proti, divus gadus pēc tolaik plānotās jaunā termināļa nodošanas ekspluatācijā (2005. gadā). Tādējādi Komisija uzskata, ka saprātīgs uzņēmējs būtu piekritis, ka BSCA maksā nemainīgu maksu saskaņā ar 2002. gada SOWAER un BSCA nolīgumu divus gadu pēc tā gada beigām, kad tiek nodots ekspluatācijā jaunais terminālis (proti, 2007. gadā), bet būtu prasījis, lai BSCA pēc šā datuma maksā tādu maksu, kas atbilst tirgus cenai, proti, maksu, kas ļautu struktūrai “reģions–SOWAER” iegūt neto pašreizējo vērtību nulles līmenī visā minētajā laikposmā.

SOWAER

BSCA

BSCA

SOWAER

BSCA

SOWAER

BSCA

BSCA

SOWAER

BSCA

BSCA

SOWAER

| (682) | 31. tabula raksturo: | a) mainīgās BSCA koncesijas maksas, kas plānotas saskaņā ar noteikumiem, kuri bija spēkā 2002. gada pasākuma piešķiršanas brīdī (238); |
| --- | --- | --- |

(682)

31. tabula raksturo:

a) mainīgās BSCA koncesijas maksas, kas plānotas saskaņā ar noteikumiem, kuri bija spēkā 2002. gada pasākuma piešķiršanas brīdī (238);

BSCA

238

| | b) papildu koncesijas maksa, kas aprēķināta kā nemainīga ikgadēja summa, kura tiek indeksēta pēc 2 % likmes gadā atbilstoši inflācijai (239) un kura BSCA būtu jāmaksā no 2007. gada, lai koncesijas maksa, kas jāmaksā BSCA, atbilstu koncesijas maksai, kas atbilst tirgus cenai, apmaiņā pret 2002. gada nolīgumiem (240); |
| --- | --- |

b) papildu koncesijas maksa, kas aprēķināta kā nemainīga ikgadēja summa, kura tiek indeksēta pēc 2 % likmes gadā atbilstoši inflācijai (239) un kura BSCA būtu jāmaksā no 2007. gada, lai koncesijas maksa, kas jāmaksā BSCA, atbilstu koncesijas maksai, kas atbilst tirgus cenai, apmaiņā pret 2002. gada nolīgumiem (240);

239

BSCA

BSCA

240

| | c) papildu koncesijas maksa, kas aprēķināta kā nemainīga ikgadēja summa, kura tiek indeksēta pēc 2 % likmes gadā atbilstoši inflācijai un kura BSCA būtu jāmaksā no 2008. gada, lai koncesijas maksa, kas jāmaksā BSCA, atbilstu koncesijas maksai, kas atbilst tirgus cenai, apmaiņā pret 2003. gada ieguldījumu lēmumu (241); |
| --- | --- |

c) papildu koncesijas maksa, kas aprēķināta kā nemainīga ikgadēja summa, kura tiek indeksēta pēc 2 % likmes gadā atbilstoši inflācijai un kura BSCA būtu jāmaksā no 2008. gada, lai koncesijas maksa, kas jāmaksā BSCA, atbilstu koncesijas maksai, kas atbilst tirgus cenai, apmaiņā pret 2003. gada ieguldījumu lēmumu (241);

BSCA

BSCA

241

| | (a + b + c) ir gaidāmās koncesijas maksas, kas atbilst tirgus cenai: to lielumi ir tādi, lai 2002. gada nolīgumu un 2003. gada ieguldījumu lēmuma neto pašreizējā vērtība būtu nulle. |
| --- | --- |

(a + b + c) ir gaidāmās koncesijas maksas, kas atbilst tirgus cenai: to lielumi ir tādi, lai 2002. gada nolīgumu un 2003. gada ieguldījumu lēmuma neto pašreizējā vērtība būtu nulle.

31. tabula

31. tabula

Plānotās koncesijas maksas, kas atbilst tirgus cenai

Plānotās koncesijas maksas, kas atbilst tirgus cenai

| (EUR) |
| --- |
| | a) BSCA koncesijas maksas, kas plānotas 2002. gada pasākuma piešķiršanas laikā | b) koncesijas maksas, kas pieskaitāmas a) tādā veidā, lai 2002. gada pasākuma NPV būtu nulle | c) koncesijas maksas, kas pieskaitāmas tādā veidā, lai 2003. gada ieguldījumu lēmuma NPV būtu nulle | (a + b + c) koncesijas maksas, kas atbilst tirgus cenai |
| 2002 | 883 689 | 0 | 0 | 883 689 |
| 2003 | 901 363 | 0 | 0 | 901 363 |
| 2004 | 919 390 | 0 | 0 | 919 390 |
| 2005 | 937 778 | 0 | 0 | 937 778 |
| 2006 | 956 533 | 0 | 0 | 956 533 |
| 2007 | 2 651 067 | 8 301 157 | 0 | 10 952 224 |
| 2008 | 2 704 088 | 8 467 180 | 2 391 141 | 13 562 409 |
| 2009 | 2 758 170 | 8 636 524 | 2 438 964 | 13 833 658 |
| 2010 | 2 813 334 | 8 809 254 | 2 487 743 | 14 110 331 |
| 2011 | 2 869 600 | 8 985 440 | 2 537 498 | 14 392 538 |
| 2012 | 2 926 992 | 9 165 148 | 2 588 248 | 14 680 388 |
| 2013 | 2 985 532 | 9 348 451 | 2 640 013 | 14 973 996 |
| 2014 | 3 045 243 | 9 535 420 | 2 692 814 | 15 273 477 |
| 2015 | 3 106 148 | 9 726 129 | 2 746 670 | 15 578 947 |

(EUR)

a) BSCA koncesijas maksas, kas plānotas 2002. gada pasākuma piešķiršanas laikā

BSCA

b) koncesijas maksas, kas pieskaitāmas a) tādā veidā, lai 2002. gada pasākuma NPV būtu nulle

c) koncesijas maksas, kas pieskaitāmas tādā veidā, lai 2003. gada ieguldījumu lēmuma NPV būtu nulle

(a + b + c) koncesijas maksas, kas atbilst tirgus cenai

2002

883 689

0

0

883 689

2003

901 363

0

0

901 363

2004

919 390

0

0

919 390

2005

937 778

0

0

937 778

2006

956 533

0

0

956 533

2007

2 651 067

8 301 157

0

10 952 224

2008

2 704 088

8 467 180

2 391 141

13 562 409

2009

2 758 170

8 636 524

2 438 964

13 833 658

2010

2 813 334

8 809 254

2 487 743

14 110 331

2011

2 869 600

8 985 440

2 537 498

14 392 538

2012

2 926 992

9 165 148

2 588 248

14 680 388

2013

2 985 532

9 348 451

2 640 013

14 973 996

2014

3 045 243

9 535 420

2 692 814

15 273 477

2015

3 106 148

9 726 129

2 746 670

15 578 947

| (683) | Tā kā darbi aizkavējās un terminālis galu galā tika nodots ekspluatācijā 2007. gadā, Komisija uzskata, ka BSCA bija jāmaksā maksa, kas atbilst tirgus cenai, no 2009. gada beigām, proti, no 2010. gada 1. janvāra. Komisija uzskata, ka darbu aizkavēšanās par diviem gadiem bija jāsedz reģionam un SOWAER, nevis BSCA, jo šīs abas struktūras bija atbildīgas par ieguldījumu īstenošanu. Tāpēc Komisija uzskata, ka BSCA jāmaksā koncesijas maksa, kas atbilst tirgus cenai, tikai 2009. gada beigās, turklāt šai koncesijas maksai nebūtu jāpalielinās, salīdzinot ar gadījumu, ja tā būtu jāmaksā 2007. gada beigās, kā bija paredzēts 2002. gada SOWAER un BSCA nolīgumā. |
| --- | --- |

(683)

Tā kā darbi aizkavējās un terminālis galu galā tika nodots ekspluatācijā 2007. gadā, Komisija uzskata, ka BSCA bija jāmaksā maksa, kas atbilst tirgus cenai, no 2009. gada beigām, proti, no 2010. gada 1. janvāra. Komisija uzskata, ka darbu aizkavēšanās par diviem gadiem bija jāsedz reģionam un SOWAER, nevis BSCA, jo šīs abas struktūras bija atbildīgas par ieguldījumu īstenošanu. Tāpēc Komisija uzskata, ka BSCA jāmaksā koncesijas maksa, kas atbilst tirgus cenai, tikai 2009. gada beigās, turklāt šai koncesijas maksai nebūtu jāpalielinās, salīdzinot ar gadījumu, ja tā būtu jāmaksā 2007. gada beigās, kā bija paredzēts 2002. gada SOWAER un BSCA nolīgumā.

BSCA

SOWAER

BSCA

BSCA

SOWAER

BSCA

| (684) | Tā ir mainīga maksa, kas faktiski jāmaksā BSCA (un tai jāpieskaita b) un c) maksa, kas raksturota 31. tabulā), un tā jāņem vērā, nosakot koncesijas maksas, kas atbilst tirgus cenai, kuras bija jāmaksā BSCA un kuras tai būtu jāmaksā nākotnē. Izrādās, ka pat gadījumā, ja satiksmes apjoms būtiski pārsniegtu to, kas tika plānots 2002. gadā, faktiski maksājamās maksas (raksturotas 32. tabulas a) kolonnā) atbilst mainīgajām koncesijas maksām (raksturotas 31. tabulas a) kolonnā), kuras gaidāmas tāpēc, ka mainīgajai koncesijas maksai no 2002. gada ir noteikts ierobežojums. |
| --- | --- |

(684)

Tā ir mainīga maksa, kas faktiski jāmaksā BSCA (un tai jāpieskaita b) un c) maksa, kas raksturota 31. tabulā), un tā jāņem vērā, nosakot koncesijas maksas, kas atbilst tirgus cenai, kuras bija jāmaksā BSCA un kuras tai būtu jāmaksā nākotnē. Izrādās, ka pat gadījumā, ja satiksmes apjoms būtiski pārsniegtu to, kas tika plānots 2002. gadā, faktiski maksājamās maksas (raksturotas 32. tabulas a) kolonnā) atbilst mainīgajām koncesijas maksām (raksturotas 31. tabulas a) kolonnā), kuras gaidāmas tāpēc, ka mainīgajai koncesijas maksai no 2002. gada ir noteikts ierobežojums.

BSCA

BSCA

| (685) | 32. tabula raksturo koncesijas maksas, kas atbilst tirgus cenai, veidojošos elementus.

  32. tabula


  Koncesijas maksas, kas atbilst tirgus cenai, ņemot vērā darbu aizkavēšanos
   (242)










  (EUR) |
| --- | --- |
| | a) BSCA koncesijas maksas, kas plānotas 2002. gada pasākuma piešķiršanas laikā | b) koncesijas maksas, kas pieskaitāmas a) tādā veidā, lai 2002. gada pasākuma NPV būtu nulle | c) koncesijas maksas, kas pieskaitāmas tādā veidā, lai 2003. gada ieguldījumu lēmuma NPV būtu nulle | (a + b + c) koncesijas maksas, kas atbilst tirgus cenai |
| 2002 | 883 689 | 0 | 0 | 883 689 |
| 2003 | 901 363 | 0 | 0 | 901 363 |
| 2004 | 919 390 | 0 | 0 | 919 390 |
| 2005 | 937 778 | 0 | 0 | 937 778 |
| 2006 | 956 533 | 0 | 0 | 956 533 |
| 2007 | 2 651 067 | 0 | 0 | 2 651 067 |
| 2008 | 2 704 088 | 0 | 0 | 2 704 088 |
| 2009 | 2 758 170 | 0 | 0 | 2 758 170 |
| 2010 | 2 813 334 | 8 809 254 | 2 487 743 | 14 110 331 |
| 2011 | 2 869 600 | 8 985 440 | 2 537 498 | 14 392 538 |
| 2012 | 2 926 992 | 9 165 148 | 2 588 248 | 14 680 388 |
| 2013 | 2 985 532 | 9 348 451 | 2 640 013 | 14 973 996 |
| 2014 | 3 045 243 | 9 535 420 | 2 692 814 | 15 273 477 |
| 2015 | 3 106 148 | 9 726 129 | 2 746 670 | 15 578 947 |

(685)

32. tabula raksturo koncesijas maksas, kas atbilst tirgus cenai, veidojošos elementus.

32. tabula

32. tabula

Koncesijas maksas, kas atbilst tirgus cenai, ņemot vērā darbu aizkavēšanos
   (242)

Koncesijas maksas, kas atbilst tirgus cenai, ņemot vērā darbu aizkavēšanos

242

(EUR)

a) BSCA koncesijas maksas, kas plānotas 2002. gada pasākuma piešķiršanas laikā

BSCA

b) koncesijas maksas, kas pieskaitāmas a) tādā veidā, lai 2002. gada pasākuma NPV būtu nulle

c) koncesijas maksas, kas pieskaitāmas tādā veidā, lai 2003. gada ieguldījumu lēmuma NPV būtu nulle

(a + b + c) koncesijas maksas, kas atbilst tirgus cenai

2002

883 689

0

0

883 689

2003

901 363

0

0

901 363

2004

919 390

0

0

919 390

2005

937 778

0

0

937 778

2006

956 533

0

0

956 533

2007

2 651 067

0

0

2 651 067

2008

2 704 088

0

0

2 704 088

2009

2 758 170

0

0

2 758 170

2010

2 813 334

8 809 254

2 487 743

14 110 331

2011

2 869 600

8 985 440

2 537 498

14 392 538

2012

2 926 992

9 165 148

2 588 248

14 680 388

2013

2 985 532

9 348 451

2 640 013

14 973 996

2014

3 045 243

9 535 420

2 692 814

15 273 477

2015

3 106 148

9 726 129

2 746 670

15 578 947

| (686) | Vispārīgāk raugoties, pēc 2013. gada, piemēram, par 2013 + n. gadu, koncesijas maksa, kas atbilst tirgus cenai, sasniedz: a) + (9 348 451 + 2 640 013) × (1,02)n, proti, a) + 11 988 464 × (1,02)n, kur a) ir koncesijas maksas mainīgā daļa, kas BSCA jāmaksā par 2013 + n. gadu. Kā paskaidrots 685. apsvēruma beigās, par 2014. un 2015. gadu a) daļa, iespējams, tiks ierobežota. Aprēķinot koncesijas maksas, kas atbilst tirgus cenai, neto pašreizējo vērtību attiecībā uz 2002. un 2003. gada pasākumiem, Komisija pieņēma, ka pēc 2015. gada ierobežojuma nebūs. Tādējādi no 2016. gada šīs atbilstošās maksas a) daļa būs vienāda ar 35 % no aeronavigācijas ieņēmumiem. |
| --- | --- |

(686)

Vispārīgāk raugoties, pēc 2013. gada, piemēram, par 2013 + n. gadu, koncesijas maksa, kas atbilst tirgus cenai, sasniedz: a) + (9 348 451 + 2 640 013) × (1,02)n, proti, a) + 11 988 464 × (1,02)n, kur a) ir koncesijas maksas mainīgā daļa, kas BSCA jāmaksā par 2013 + n. gadu. Kā paskaidrots 685. apsvēruma beigās, par 2014. un 2015. gadu a) daļa, iespējams, tiks ierobežota. Aprēķinot koncesijas maksas, kas atbilst tirgus cenai, neto pašreizējo vērtību attiecībā uz 2002. un 2003. gada pasākumiem, Komisija pieņēma, ka pēc 2015. gada ierobežojuma nebūs. Tādējādi no 2016. gada šīs atbilstošās maksas a) daļa būs vienāda ar 35 % no aeronavigācijas ieņēmumiem.

n

n

BSCA

| (687) | Pamatojoties uz iepriekš izklāstītajiem pieņēmumiem un metodēm un pieņemot, ka koncesijas maksa, ko maksā BSCA, saglabāsies nemainīga, Komisija secina, ka 2002. gada nolīgumu un 2003. gada ieguldījumu lēmuma rezultātā BSCA saņēma un līdz 2015. gada 31. decembrim saņems atbalsta summas (bez procentiem), kas atbilst 32. tabulas b) un c) kolonnas summai. Šīs atbalsta summas ir iekļautas turpmākajā tabulā.

  33. tabula


  Atbalsta summas, ko BSCA saņems līdz 2015. gada 31. decembrim (bez procentiem), pieņemot, ka BSCA koncesijas maksa saglabāsies nemainīga līdz 2015. gada 31. decembrim









  (EUR) |
| --- | --- |
| | Atbalsts, kas saistīts ar 2002. gada pasākumu (bez procentiem) | Atbalsts, kas saistīts ar 2003. gada pasākumu (bez procentiem) | Kopējais atbalsts (bez procentiem) |
| 2002 | 0 | 0 | 0 |
| 2003 | 0 | 0 | 0 |
| 2004 | 0 | 0 | 0 |
| 2005 | 0 | 0 | 0 |
| 2006 | 0 | 0 | 0 |
| 2007 | 0 | 0 | 0 |
| 2008 | 0 | 0 | 0 |
| 2009 | 0 | 0 | 0 |
| 2010 | 8 809 254 | 2 487 743 | 11 296 997 |
| 2011 | 8 985 440 | 2 537 498 | 11 522 938 |
| 2012 | 9 165 148 | 2 588 248 | 11 753 396 |
| 2013 | 9 348 451 | 2 640 013 | 11 988 464 |
| 2014 | 9 535 420 | 2 692 814 | 12 228 234 |
| 2015 | 9 726 129 | 2 746 670 | 12 472 799 |
| Kopā | 55 569 842 | 15 692 986 | 71 262 828 |

(687)

Pamatojoties uz iepriekš izklāstītajiem pieņēmumiem un metodēm un pieņemot, ka koncesijas maksa, ko maksā BSCA, saglabāsies nemainīga, Komisija secina, ka 2002. gada nolīgumu un 2003. gada ieguldījumu lēmuma rezultātā BSCA saņēma un līdz 2015. gada 31. decembrim saņems atbalsta summas (bez procentiem), kas atbilst 32. tabulas b) un c) kolonnas summai. Šīs atbalsta summas ir iekļautas turpmākajā tabulā.

BSCA

BSCA

33. tabula

33. tabula

Atbalsta summas, ko BSCA saņems līdz 2015. gada 31. decembrim (bez procentiem), pieņemot, ka BSCA koncesijas maksa saglabāsies nemainīga līdz 2015. gada 31. decembrim

Atbalsta summas, ko BSCA

BSCA

(EUR)

Atbalsts, kas saistīts ar 2002. gada pasākumu (bez procentiem)

Atbalsts, kas saistīts ar 2003. gada pasākumu (bez procentiem)

Kopējais atbalsts (bez procentiem)

2002

0

0

0

2003

0

0

0

2004

0

0

0

2005

0

0

0

2006

0

0

0

2007

0

0

0

2008

0

0

0

2009

0

0

0

2010

8 809 254

2 487 743

11 296 997

2011

8 985 440

2 537 498

11 522 938

2012

9 165 148

2 588 248

11 753 396

2013

9 348 451

2 640 013

11 988 464

2014

9 535 420

2 692 814

12 228 234

2015

9 726 129

2 746 670

12 472 799

Kopā

55 569 842

15 692 986

71 262 828

| (688) | Līdz 2014. gada 1. oktobrim – šā lēmuma datumam – 2002. gada nolīgumu un 2003. gada ieguldījumu lēmuma rezultātā BSCA bija saņēmusi šādas atbalsta summas (243) (bez procentiem).

  34. tabula


  Atbalsta summas, ko BSCA saņēma līdz 2014. gada 30. septembrim (bez procentiem)









  (EUR) |
| --- | --- |
| | Atbalsts, kas saistīts ar 2002. gada pasākumu (bez procentiem) un saņemts līdz 2014. gada 30. septembrim | Atbalsts, kas saistīts ar 2003. gada pasākumu (bez procentiem) un saņemts līdz 2014. gada 30. septembrim | Kopējais atbalsts (bez procentiem), kas saņemts līdz 2014. gada 30. septembrim |
| 2002 | 0 | 0 | 0 |
| 2003 | 0 | 0 | 0 |
| 2004 | 0 | 0 | 0 |
| 2005 | 0 | 0 | 0 |
| 2006 | 0 | 0 | 0 |
| 2007 | 0 | 0 | 0 |
| 2008 | 0 | 0 | 0 |
| 2009 | 0 | 0 | 0 |
| 2010 | 8 809 254 | 2 487 743 | 11 296 997 |
| 2011 | 8 985 440 | 2 537 498 | 11 522 938 |
| 2012 | 9 165 148 | 2 588 248 | 11 753 396 |
| 2013 | 9 348 451 | 2 640 013 | 11 988 464 |
| 30.9.2014. | 7 131 972 | 2 014 077 | 9 146 049 |
| Kopā | 43 440 265 | 12 267 579 | 55 707 844 |

(688)

Līdz 2014. gada 1. oktobrim – šā lēmuma datumam – 2002. gada nolīgumu un 2003. gada ieguldījumu lēmuma rezultātā BSCA bija saņēmusi šādas atbalsta summas (243) (bez procentiem).

BSCA

243

34. tabula

34. tabula

Atbalsta summas, ko BSCA saņēma līdz 2014. gada 30. septembrim (bez procentiem)

Atbalsta summas, ko BSCA

(EUR)

Atbalsts, kas saistīts ar 2002. gada pasākumu (bez procentiem) un saņemts līdz 2014. gada 30. septembrim

Atbalsts, kas saistīts ar 2003. gada pasākumu (bez procentiem) un saņemts līdz 2014. gada 30. septembrim

Kopējais atbalsts (bez procentiem), kas saņemts līdz 2014. gada 30. septembrim

2002

0

0

0

2003

0

0

0

2004

0

0

0

2005

0

0

0

2006

0

0

0

2007

0

0

0

2008

0

0

0

2009

0

0

0

2010

8 809 254

2 487 743

11 296 997

2011

8 985 440

2 537 498

11 522 938

2012

9 165 148

2 588 248

11 753 396

2013

9 348 451

2 640 013

11 988 464

30.9.2014.

7 131 972

2 014 077

9 146 049

Kopā

43 440 265

12 267 579

55 707 844

7.2.   Atgūstamais atbalsts

Atgūstamais atbalsts

| (689) | Ņemot vērā 6.3.2. iedaļas secinājumus par BSCA saņemtā atbalsta saderību, vienīgi starpība starp maksu, kas atbilst tirgus cenai (kura aprēķināta atbilstoši metodēm, kas atspoguļotas 680.–683. apsvērumā), un to maksu, kuru BSCA maksāja no 2014. gada 4. aprīļa, ir atgūstams valsts atbalsts. |
| --- | --- |

(689)

Ņemot vērā 6.3.2. iedaļas secinājumus par BSCA saņemtā atbalsta saderību, vienīgi starpība starp maksu, kas atbilst tirgus cenai (kura aprēķināta atbilstoši metodēm, kas atspoguļotas 680.–683. apsvērumā), un to maksu, kuru BSCA maksāja no 2014. gada 4. aprīļa, ir atgūstams valsts atbalsts.

BSCA

BSCA

| (690) | Tā kā laikposmā no 2014. gada 4. aprīļa līdz 1. oktobrim ietilpst 180 dienas, atgūstamais atbalsts (bez procentiem) līdz 2014. gada 1. oktobrim sasniedz (180 / 365) × EUR 12 228 234, proti, EUR 6 030 362. |
| --- | --- |

(690)

Tā kā laikposmā no 2014. gada 4. aprīļa līdz 1. oktobrim ietilpst 180 dienas, atgūstamais atbalsts (bez procentiem) līdz 2014. gada 1. oktobrim sasniedz (180 / 365) × EUR 12 228 234, proti, EUR 6 030 362.

| (691) | Turklāt, tā kā koncesijas maksa, kas jāmaksā BSCA, netiks paaugstināta līdz tādas maksas līmenim, kas atbilst tirgus cenai, BSCA turpinās saņemt nelikumīgu un nesaderīgu atbalstu, kura summas būs jāatgūst. |
| --- | --- |

(691)

Turklāt, tā kā koncesijas maksa, kas jāmaksā BSCA, netiks paaugstināta līdz tādas maksas līmenim, kas atbilst tirgus cenai, BSCA turpinās saņemt nelikumīgu un nesaderīgu atbalstu, kura summas būs jāatgūst.

BSCA

BSCA

| (692) | Gadījumā, ja 2014. gada laikā koncesijas maksa, ko maksā BSCA, tiktu paaugstināta līdz tādas koncesijas maksas līmenim, kas atbilst tirgus cenai un kas norādīta 32. tabulā, atgūstamā atbalsta summa (bez procentiem) jāaprēķina atbilstoši šādai formulai:
  N ir dienu skaits laikposmā starp 2014. gada 4. aprīli un datumu, kurā koncesijas maksa, ko maksā BSCA, tiek paaugstināta līdz tādas koncesijas maksas līmenim, kas atbilst tirgus cenai.
  Atgūstamā atbalsta summa (bez procentiem) = (N / 365) × atbalsta summa par 2014. gadu
  = (N / 365) × EUR 12 228 234 |
| --- | --- |

(692)

Gadījumā, ja 2014. gada laikā koncesijas maksa, ko maksā BSCA, tiktu paaugstināta līdz tādas koncesijas maksas līmenim, kas atbilst tirgus cenai un kas norādīta 32. tabulā, atgūstamā atbalsta summa (bez procentiem) jāaprēķina atbilstoši šādai formulai:

BSCA

N ir dienu skaits laikposmā starp 2014. gada 4. aprīli un datumu, kurā koncesijas maksa, ko maksā BSCA, tiek paaugstināta līdz tādas koncesijas maksas līmenim, kas atbilst tirgus cenai.

BSCA

Atgūstamā atbalsta summa (bez procentiem) = (N / 365) × atbalsta summa par 2014. gadu

= (N / 365) × EUR 12 228 234

| (693) | Gadījumā, ja 2015. gada laikā koncesijas maksa, ko maksā BSCA, tiktu paaugstināta līdz tādas koncesijas maksas līmenim, kas atbilst tirgus cenai un kas norādīta 32. tabulā, atgūstamā atbalsta summa (bez procentiem) jāaprēķina atbilstoši šādai formulai:
  N′ ir dienu skaits laikposmā starp 2015. gada 1. janvāri un datumu, kurā koncesijas maksa, ko maksā BSCA, tiek paaugstināta līdz koncesijas maksas līmenim, kas atbilst tirgus cenai.
  Atgūstamā atbalsta summa (bez procentiem)
  = atgūstamā atbalsta summa par 2014. gadu (bez procentiem) + atgūstamā atbalsta summa par 2015. gadu (bez procentiem)
  = ((dienu skaits no 2014. gada 4. aprīļa līdz 31. decembrim) / 365) × atbalsta summa par 2014. gadu + (N′ / 365) × atbalsta summa par 2015. gadu
  = (272 / 365) × 12 228 234 + (N′ / 365) × 12 472 799

  = 9 112 547 + N′ × EUR 34 172 |
| --- | --- |

(693)

Gadījumā, ja 2015. gada laikā koncesijas maksa, ko maksā BSCA, tiktu paaugstināta līdz tādas koncesijas maksas līmenim, kas atbilst tirgus cenai un kas norādīta 32. tabulā, atgūstamā atbalsta summa (bez procentiem) jāaprēķina atbilstoši šādai formulai:

BSCA

N′ ir dienu skaits laikposmā starp 2015. gada 1. janvāri un datumu, kurā koncesijas maksa, ko maksā BSCA, tiek paaugstināta līdz koncesijas maksas līmenim, kas atbilst tirgus cenai.

BSCA

Atgūstamā atbalsta summa (bez procentiem)

= atgūstamā atbalsta summa par 2014. gadu (bez procentiem) + atgūstamā atbalsta summa par 2015. gadu (bez procentiem)

= ((dienu skaits no 2014. gada 4. aprīļa līdz 31. decembrim) / 365) × atbalsta summa par 2014. gadu + (N′ / 365) × atbalsta summa par 2015. gadu

= (272 / 365) × 12 228 234 + (N′ / 365) × 12 472 799

= 9 112 547 + N′ × EUR 34 172

| (694) | Beļģijas iestādēm ir jāatgūst summa, kas aprēķināta saskaņā ar formulām, kuras minētas 692. un 693. apsvērumā, četru mēnešu laikā, skaitot no šā lēmuma paziņošanas datuma. |
| --- | --- |

(694)

Beļģijas iestādēm ir jāatgūst summa, kas aprēķināta saskaņā ar formulām, kuras minētas 692. un 693. apsvērumā, četru mēnešu laikā, skaitot no šā lēmuma paziņošanas datuma.

| (695) | Beļģijas iestādēm ir jāpapildina atgūstamā summa ar atgūšanas procentiem, kas aprēķināti no datuma, kurā attiecīgais atbalsts tika nodots uzņēmumu rīcībā, proti, katra atbalsta faktiskās piešķiršanas datuma, un tā līdz pilnīgai atgūšanai (244) saskaņā ar Komisijas Regulas (EK) Nr. 794/2004 (245) V nodaļu. Komisija uzskata, ka atbalsta piešķiršanas datums atbilst datumiem, kad samaksāta maksa, kas mazāka par tirgus cenu, kā noteikts SOWAER un BSCA nolīgumos, kas bija spēkā attiecīgā maksājuma veikšanas brīdī. |
| --- | --- |

(695)

Beļģijas iestādēm ir jāpapildina atgūstamā summa ar atgūšanas procentiem, kas aprēķināti no datuma, kurā attiecīgais atbalsts tika nodots uzņēmumu rīcībā, proti, katra atbalsta faktiskās piešķiršanas datuma, un tā līdz pilnīgai atgūšanai (244) saskaņā ar Komisijas Regulas (EK) Nr. 794/2004 (245) V nodaļu. Komisija uzskata, ka atbalsta piešķiršanas datums atbilst datumiem, kad samaksāta maksa, kas mazāka par tirgus cenu, kā noteikts SOWAER un BSCA nolīgumos, kas bija spēkā attiecīgā maksājuma veikšanas brīdī.

244

245

SOWAER

BSCA

| (696) | Šis lēmums neliedz iespēju atgūt citu iespējamo valsts atbalstu, kas piešķirts BSCA un nav apskatīts šajā lēmumā. |
| --- | --- |

(696)

Šis lēmums neliedz iespēju atgūt citu iespējamo valsts atbalstu, kas piešķirts BSCA un nav apskatīts šajā lēmumā.

BSCA

| (697) | Beļģija 2014. gada 7. maija vēstulē piekrita, ka šīs lietas ietvaros, ņemot vērā Komisijas dienestu apņemšanos iespējami ātri iesniegt tai arī lēmuma tulkojumu nīderlandiešu valodā, Komisija izņēmuma kārtā saskaņā ar LESD 297. pantu var Beļģijai paziņot šo lēmumu franču valodā. Beļģija piekrita, ka vienīgi šā lēmuma teksts franču valodā ir autentisks un ka lēmums stājas spēkā ar paziņojumu franču valodā. |
| --- | --- |

(697)

Beļģija 2014. gada 7. maija vēstulē piekrita, ka šīs lietas ietvaros, ņemot vērā Komisijas dienestu apņemšanos iespējami ātri iesniegt tai arī lēmuma tulkojumu nīderlandiešu valodā, Komisija izņēmuma kārtā saskaņā ar LESD 297. pantu var Beļģijai paziņot šo lēmumu franču valodā. Beļģija piekrita, ka vienīgi šā lēmuma teksts franču valodā ir autentisks un ka lēmums stājas spēkā ar paziņojumu franču valodā.

IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.

1. pants

1.   Pasākumi par labu Ryanair Ltd (turpmāk “Ryanair”), proti, Valonijas valdības 2001. gada 6. novembra saistības pret Ryanair, 2001. gada 2. decembra līgums starp BSCA un Ryanair, 2001. gada 12. decembra nolīgums par Promocy, 2002. gada 31. janvāra līgums starp Promocy un Leading Verge, 2004. gada 11. jūnija ministra rīkojums, 2004. gada 24. jūnijaBSCA vēstule Ryanair, 2005. gada 9. decembra komerciālais līgums starp BSCA un Ryanair, 2010. gada 6. decembra papildinājums Nr. 6 līgumam starp BSCA un Ryanair un BSCA daļu uzņēmumā Promocy2010. gada 31. marta cesija, nav valsts atbalsts par labu Ryanair Ltd Līguma par Eiropas Savienības darbību 107. panta 1. punkta nozīmē.

2.   Pasākumi par labu Brussels South Charleroi Airport (turpmāk “BSCA”), ko veido 2006. gada 4. aprīļa nolīgums starp Valonijas lidostu sabiedrību (turpmāk “SOWAER”) un BSCA, 2006. gada 10. marta papildinājums Nr. 5 nolīgumam starp Valonijas reģionu un BSCA un 2008. gada 15. janvāra papildinājums Nr. 6 nolīgumam starp Valonijas reģionu un BSCA, nav valsts atbalsts par labu BSCA Līguma par Eiropas Savienības darbību 107. panta 1. punkta nozīmē.

2. pants

1.   Pasākumi, kurus nelikumīgi īstenojusi Beļģija, pārkāpjot Līguma par Eiropas Savienības darbību 108. panta 3. punktu, par labu BSCA saskaņā ar 2002. gada 15. aprīļa apakškoncesijas nolīgumu starp SOWAER un BSCA un 2002. gada 29. marta papildinājumu Nr. 3 nolīgumam starp Valonijas reģionu un BSCA, kā arī saskaņā ar 2003. gada 3. aprīļa Valonijas reģiona ieguldījumu lēmumu, līdz 2014. gada 3. aprīlim ir uzskatāmi par valsts atbalstu, kas saderīgs ar iekšējo tirgu, pamatojoties uz Līguma par Eiropas Savienības darbību 107. panta 3. punkta c) apakšpunktu.

2.   Pieņemot, ka BSCA kapitāla palielinājums, kuru SOWAER parakstīja 2002. gada 3. decembrī, ir valsts atbalsts Līguma par Eiropas Savienības darbību 107. panta 1. punkta nozīmē, tas ir valsts atbalsts, kas saderīgs ar iekšējo tirgu, pamatojoties uz Līguma par Eiropas Savienības darbību 107. panta 3. punkta c) apakšpunktu.

3. pants

Pasākumi, kurus nelikumīgi īstenojusi Beļģija, pārkāpjot Līguma par Eiropas Savienības darbību 108. panta 3. punktu, par labu BSCA saskaņā ar 2002. gada 15. aprīļa apakškoncesijas nolīgumu starp SOWAER un BSCA un 2002. gada 29. marta papildinājumu Nr. 3 nolīgumam starp Valonijas reģionu un BSCA, kā arī saskaņā ar 2003. gada 3. aprīļa Valonijas reģiona ieguldījumu lēmumu, no 2014. gada 4. aprīļa ir uzskatāmi par valsts atbalstu, kas nav saderīgs ar iekšējo tirgu saskaņā ar minētā līguma 107. panta 1. punktu.

4. pants

1.   Beļģijai ir pienākums izbeigt atbalstu, kas minēts 3. pantā, paaugstinot koncesijas maksu, kas jāmaksā BSCA, vismaz līdz tādas koncesijas maksas līmenim, kura atbilst tirgus cenai, un atgūstot no saņēmēja tās atbalsta summas, kas saņemtas saskaņā ar pasākumiem, kuri minēti 3. pantā, sākot no 2014. gada 4. aprīļa.

2.   Atgūstamajās summās ir iekļaujami procenti, sākot no datuma, kad atbalsts nodots saņēmēja rīcībā, līdz šo summu faktiskai atgūšanai.

3.   Procentus aprēķina gan parāda pamatsummai, gan procentiem saskaņā ar Komisijas Regulas (EK) Nr. 794/2004 V nodaļu.

4.   Beļģija no šā lēmuma pieņemšanas dienas atceļ visus 3. pantā minētā atbalsta neizpildītos maksājumus.

5. pants

1.   Šā lēmuma 3. pantā minētā atbalsta atgūšana ir tūlītēja un faktiska.

2.   Beļģija nodrošina šā lēmuma izpildi četru mēnešu laikā no tā paziņošanas dienas.

6. pants

1.   Divu mēnešu laikā pēc šā lēmuma paziņošanas Beļģija iesniedz Komisijai šādu informāciju:

| a) | datumus, kuros BSCA samaksāja koncesijas maksas par 2014. gadu, un aprēķinus par atgūšanas procentiem; |
| --- | --- |

a)

datumus, kuros BSCA samaksāja koncesijas maksas par 2014. gadu, un aprēķinus par atgūšanas procentiem;

| b) | šā lēmuma izpildei jau pieņemto vai paredzēto pasākumu sīku aprakstu; |
| --- | --- |

b)

šā lēmuma izpildei jau pieņemto vai paredzēto pasākumu sīku aprakstu;

| c) | dokumentus, kas pierāda, ka saņēmējs ir brīdināts par atbalsta atmaksāšanu. |
| --- | --- |

c)

dokumentus, kas pierāda, ka saņēmējs ir brīdināts par atbalsta atmaksāšanu.

2.   Beļģija līdz 3. pantā minētā atbalsta pilnīgai atgūšanai regulāri informē Komisiju par šā lēmuma izpildei noteikto valsts pasākumu īstenošanas gaitu. Pēc vienkārša Komisijas pieprasījuma tā tūlīt sniedz informāciju gan par jau veiktajiem, gan plānotajiem pasākumiem, lai panāktu šā lēmuma izpildi. Tā iesniedz arī sīku informāciju par atbalsta summām un procentiem, kas jau atgūti no atbalsta saņēmēja.

7. pants

Šis lēmums ir adresēts Beļģijas Karalistei.

Briselē, 2014. gada 1. oktobrī

Komisijas vārdā –

priekšsēdētāja vietnieks

Joaquín ALMUNIA

---

(1)  No 2009. gada 1. decembra EK līguma 87. un 88. pants attiecīgi kļuva par 107. un 108. pantu Līgumā par Eiropas Savienības darbību (LESD). Abi noteikumu kopumi pēc būtības ir identiski. Šajā lēmumā atsauces uz LESD 107. un 108. pantu vajadzības gadījumā jāsaprot kā atsauces uz EK līguma 87. un 88. pantu. LESD arī ieviesa vairākas izmaiņas terminoloģijā, piemēram, aizstājot “Kopienu” ar “Savienību”, “kopējo tirgu” ar “iekšējo tirgu” un “Pirmās instances tiesu” ar “Vispārējo tiesu”. Šajā lēmumā ir izmantota LESD terminoloģija.

1

(2)  
  OV C 248, 17.8.2012., 1. lpp.

2

(3)  SG (2002) D/233141.

3

(4)  
  OV C 18, 25.1.2003., 3. lpp.

4

(5)  Komisijas 2004. gada 12. februāra Lēmums 2004/393/EK “Valonijas reģiona un Briseles Dienvidu–Šarleruā lidostas radītās priekšrocības aviokompānijai Ryanair, tai uzsākot darbību Šarleruā” (OV L 137, 30.4.2004., 1. lpp.).

5

Ryanair

(6)  Vispārējās tiesas 2008. gada 17. decembra spriedums Ryanair/Komisija T-196/04, ECLI:EU:T:2008:585, II–3646. lpp.

6

Ryanair

(7)  Sk. 2. zemsvītras piezīmi.

7

(8)  
  OV C 99, 4.4.2014., 3. lpp.

8

(9)  Beļģijas 2014. gada 24. februāra nota.

9

(10)  Reģiona un BSCA nolīguma 3.2. punkts.

10

BSCA

(11)  Saskaņā ar specifikācijas 12. punktu ugunsdzēsības pakalpojums ir definēts, atsaucoties uz Starptautiskās Civilās aviācijas organizācijas standartiem.

11

(12)  Saskaņā ar specifikācijas 12. un 19. punktu uzturēšanas pakalpojums ir definēts kā “tehnisks pakalpojums ēku, skrejceļu, apkārtējo teritoriju, transportlīdzekļu u. c. uzturēšanai”, kā arī “tādas zemes, ēku un ēku aprīkojuma un iekārtu uzturēšana, kas nodota koncesijā vai valdījumā tādā veidā, lai visu laiku būtu izmantojama paredzētajam nolūkam”.

12

(13)  Reģiona un BSCA nolīguma 10.1. punkts.

13

BSCA

(14)  Saskaņā ar reģiona un BSCA nolīguma 13.2. punktu BSCA uzņemas atbildību par koncesijas apgabala uzkopšanu un uzturēšanu. Tai jānodrošina arī visi nepieciešamie mazie vai lielie remontdarbi. Tomēr šā nolīguma papildinājums Nr. 1 ierobežo BSCA atbildību tikai attiecībā uz tādiem lieliem remontdarbiem, ko izraisa steidzamu uzturēšanas darbu neveikšana.

14

BSCA

BSCA

BSCA

(15)  Reģiona un BSCA nolīguma pielikumā iekļautās specifikācijas 22. punkts.

15

BSCA

(16)  Reģiona un BSCA nolīguma 18. punkts.

16

BSCA

(17)  Saskaņā ar 1999. gada 16. decembra Dekrētu par Valonijas reģiona vispārējiem budžeta izdevumiem 2000. budžeta gadā un Valonijas valdības 2000. gada 27. septembra Rīkojumu, ar ko piešķir ekspluatācijas subsīdiju BSCA, kas paredzēta izdevumu segšanai saistībā ar Šarleruā lidostas ugunsdzēsības un uzturēšanas pakalpojumiem 2000. gadā.

17

BSCA

(18)  Saskaņā ar 2000. gada 14. decembra Dekrētu par Valonijas reģiona vispārējiem budžeta izdevumiem 2001. budžeta gadā un Valonijas valdības 2001. gada 4. oktobra Rīkojumu, ar ko piešķir ekspluatācijas subsīdiju BSCA, kas paredzēta izdevumu segšanai saistībā ar Šarleruā lidostas ugunsdzēsības un uzturēšanas pakalpojumiem 2001. gadā.

18

BSCA

(19)  Minētais pētījums bija veltīts Briseles Dienvidu–Šarleruā lidostas attīstības plānam vidējā termiņā (5 gadi) un ilgtermiņā (20 gadi). Tas atsaucās uz jaunā Ziemeļu termināļa projektu un precīzi raksturoja piedāvātos ieguldījumus.

19

(20)  Šis pētījums izcēla Šarleruā lidostas potenciālās nišas un jo īpaši iespēju atvērt bāzi zemo izmaksu reisiem, norādot uz Ryanair. Pētījums raksturoja ieguldījumus, kas nepieciešami lidostas attīstībai – skrejceļu sistēma, ekspropriācijas, sanitārija un dažādi tīkli, uzbēršanas un rakšanas darbi, jaunais terminālis, autostāvvietu pakalpojumi un privāta piekļuve lidostai, publiska piekļuve pa autoceļiem un citas pozīcijas (degviela, vadības tornis, ritošais sastāvs u. c.).

20

Ryanair

(21)  Minētais pētījums apstiprināja Šarleruā lidostas attīstības segmentu, proti, zemo cenu aviosabiedrības, reģionālās aviosabiedrības un čartera aviosabiedrības. Pētījums apstiprināja, ka Ryanair bija straujas satiksmes attīstības iespēja īstermiņā, izveidojot bāzi pieciem gaisa kuģiem. Šis pētījums analizēja arī tehniskos nosacījumus saistībā ar aviosabiedrību Easyjet un Go piesaisti, kā arī reģionālajām un čartera aviosabiedrībām.

21

Ryanair

Easyjet

Go

(22)  Tehniskie ierobežojumi bija saistīti ar nepieciešamību uzstādīt III kategorijas ILS sistēmu (instrumentālās nolaišanās sistēmu), lai nodrošinātu nolaišanos sliktas redzamības apstākļos, jo tas bija nepieciešams, lai varētu piesaistīt aviosabiedrības ar bāzētiem gaisa kuģiem un regulārām satiksmes līnijām. Tolaik saimnieciskās darbības parka “Aeropole” projekts savā sākotnējā plānā bija paredzēts ievērojami tālāk uz dienvidiem, tādējādi tas neļautu attīstīt lidostas infrastruktūras.

22

ILS

(23)  Pēc tam bija paredzēta arī Valonijas reģiona transporta sabiedrības (Société Régionale Wallonne du Transport, SRWT) finansiāla iejaukšanās, kas galu galā tika atcelta. Iepriekš minētā piezīme arī norādīja, ka “tāpēc ir jāpielāgo arī esošie dokumenti (koncesijas nolīgums un tā pielikumos iekļautā specifikācija un protokoli), lai ņemtu vērā jauno formulu, kas tiks izmantota ieguldījumu finansēšanai”.

23

Société Régionale Wallonne du Transport, SRWT

(24)  Iesniegts kā Beļģijas 2003. gada 26. augusta vēstules 19. pielikums.

24

(25)  Iesniegts kā Beļģijas 2014. gada 24. februāra vēstules 2. pielikums.

25

(26)  Reģiona un BSCA
  2002. gada 29. marta nolīguma papildinājums Nr. 3, 3.2.2. punkts.

26

BSCA

(27)  Minētie uzdevumi ietver: i) visas informācijas apkopošanu par gaisa kuģu kustību; ii) dažādu gaisa kuģu dokumentu apkopošanu; un iii) gaisa kuģu stāvvietu plānošanu un apsaimniekošanu.

27

(28)  Gaisa kuģu aizvadīšana līdz stāvvietai.

28

(29)  Ar apsardzi saistītie pakalpojumi ietver “skrīninga pārbaudi, attālinātu novērošanu, kontroles apgaitas un patruļas, piekļuves kontroli un apmeklētāju nozīmīšu izsniegšanu”. Apsardzes uzdevumi tiek deleģēti BSCA Security, sabiedrībai, kurā 51 % daļu pieder Valonijas reģionam un 49 % – BSCA.

29

BSCA Security

BSCA

(30)  Drošuma un drošības uzdevumi Šarleruā lidostā tiek uzticēti BSCA saskaņā ar 2007. gada 19. decembra Dekrētu, ar ko groza 1994. gada 23. jūnija Dekrētu par Valonijas reģionam būtisku lidostu un lidlauku izveidi un ekspluatāciju. Tāpat saskaņā ar šo dekrētu BSCA deleģē drošības uzdevumus BSCA Security, sabiedrībai ar ierobežotu atbildību, kura izveidota šim nolūkam un kuras kapitāls 49 % apmērā pieder BSCA, bet 51 % apmērā – reģionam.

30

BSCA

BSCA

BSCA Security

BSCA

(*1)  Uz šo informāciju attiecas profesionālais noslēpums.

*1

(31)  
  Sambrinvest ir aktīvā riska kapitāla uzņēmums Šarleruā Tūnas (Charleroi-Thuin) apgabalā. Tā darbības mērķis ir MVU atbalstīšana un attīstīšana. Līdz 2012. gadam Sambrinvest par 50 % piederēja Valonijas reģionam.

31

Sambrinvest

Charleroi-Thuin

Sambrinvest

(32)  
  Igretec ir saīsinājums no Intercommunale pour la Gestion et la Réalisation d'Etudes Techniques et Economiques (Starpkopienu uzņēmums tehnisku un ekonomisku pētījumu vadībai un īstenošanai). Tas piedalās Šarleruā attīstīšanā un atjaunošanā, attīstot lidostu un tai līdzās esošo “Aeropoli”, labiekārtojot rūpnieciskās zonas; savukārt Igretec aptver 68 komūnas, lielākoties Eno (Hainaut) provincē. Uzņēmuma valdes priekšsēdētājs ir Valonijas reģiona ministru prezidents.

32

Igretec

Intercommunale pour la Gestion et la Réalisation d

Etudes Techniques et Economiques

Igretec

Hainaut

(33)  Valonijas Vadības un līdzdalības sabiedrība (Sogepa) ir privileģēts Valonijas reģiona finanšu instruments pārstrukturējamu uzņēmumu atbalstam. Tā iesaistās aizdevumu vai kapitāla veidā, un tā pārvalda daļas, obligācijas, avansa vai procentu maksājumus, kurus Valonijas reģions vai pati šī sabiedrība tur minētajos uzņēmumos, izmantojot valdības deleģētas pilnvaras.

33

Sogepa

(34)  
  2001. gada 23. maija lēmums “
  Lidostu attīstība, finanšu mehānisma izveide un specializētas sabiedrības radīšana
  ”. Ar šo lēmumu Valonijas valdība apstiprināja SOWAER statūtus, finanšu plānu un budžeta aplēses, kā arī vadības struktūru. Tā aicināja Sogepa sākt SOWAER izveidi un noteica, ka “vides aizsardzības pasākumu finansēšanu, izņemot atsevišķus jautājumus, SOWAER izskatīs, saskaņojot ar koncesionāriem”.

34

Lidostu attīstība, finanšu mehānisma izveide un specializētas sabiedrības radīšana

SOWAER

Sogepa

SOWAER

SOWAER

(35)  Beļģijas iestāžu 2011. gada 21. septembra un 2014. gada 6. februāra vēstules.

35

(36)  Šī sabiedrība tika likvidēta 2011. gadā.

36

(37)  Šī programma ir identiska programmai, kas minēta 41. apsvērumā.

37

(38)  Saskaņā ar SOWAER
  2003. gada 3. aprīļa notu Valonijas valdībai, piemērojot šo grozījumu, ieguldījumu programma palielinās no EUR 93 miljoniem līdz EUR 150,8 miljoniem, proti, par papildu EUR 57,8 miljoniem, no kuriem:

38

SOWAER

| a) | EUR 33 miljoni paredzēti pasažieru termināļa paplašināšanai, salīdzinot ar sākotnēji plānoto; |
| --- | --- |

a)

EUR 33 miljoni paredzēti pasažieru termināļa paplašināšanai, salīdzinot ar sākotnēji plānoto;

| b) | EUR 3 miljoni paredzēti vadības torņa būvniecības otrajam posmam; |
| --- | --- |

b)

EUR 3 miljoni paredzēti vadības torņa būvniecības otrajam posmam;

| c) | EUR 2 miljoni paredzēti drošuma un drošības programmai; |
| --- | --- |

c)

EUR 2 miljoni paredzēti drošuma un drošības programmai;

| d) | EUR 1,6 miljoni paredzēti, lai SOWAER varētu pārņemt budžeta aizdevumu; |
| --- | --- |

d)

EUR 1,6 miljoni paredzēti, lai SOWAER varētu pārņemt budžeta aizdevumu;

SOWAER

| e) | EUR 1,5 miljoni paredzēti zemes iegādes atjaunināšanai lidostas apkārtnē; |
| --- | --- |

e)

EUR 1,5 miljoni paredzēti zemes iegādes atjaunināšanai lidostas apkārtnē;

| f) | EUR 12 miljoni paredzēti, lai nodrošinātu jebkurus iespējamos atvilkumus un korekcijas; |
| --- | --- |

f)

EUR 12 miljoni paredzēti, lai nodrošinātu jebkurus iespējamos atvilkumus un korekcijas;

| g) | EUR 4,8 miljoni apzīmēti kā “izmaiņas”. |
| --- | --- |

g)

EUR 4,8 miljoni apzīmēti kā “izmaiņas”.

(39)  Sal. ar Beļģijas 2014. gada 6. februāra notu.

39

(40)  Minētajā summā nav iekļauta obligātā papildu ieguldījumu programma (kas netiek apskatīta šajā lēmumā) un ieguldījumi, kurus finansēja pati BSCA.

40

BSCA

(41)  
  SOWAER un BSCA 2002. gada nolīguma 11. punkts.

41

SOWAER

BSCA

(42)  Turpat.

42

(43)  
  SOWAER un BSCA 2002. gada nolīguma 11.3. punkts paredz, ka “
  BSCA iegūst atbrīvojumu no nemainīgās maksas atlīdzināšanas, ja tā nesaņem vai vairs nesaņem Valonijas reģiona subsīdiju tāda iemesla dēļ, kas nav saistīts ar izdarītu pārkāpumu vai nav atkarīgs no tās gribas”.

43

SOWAER

BSCA

BSCA

(44)  
  SOWAER un BSCA 2006. gada pakalpojumu nolīguma 12. punkts.

44

SOWAER

BSCA

(45)  No 2007. gada indeksācija notiek vienu reizi gadā. To aprēķina, pamatojoties uz Beļģijas patēriņa cenu indeksu.

45

(46)  Maksimālais ierobežojums EUR 956 533 apmērā atbilst EUR 883 689 robežvērtībai (kas paredzēta SOWAER un BSCA 2002. gada nolīgumā), palielinot par 2 % gadā.

46

SOWAER

BSCA

(47)  Saskaņā ar šo papildinājumu reģiona finansiālā kompensācija BSCA tagad ir paredzēta vienīgi “izdevumiem, kas saistīti ar lidostas zemes, konstrukciju un infrastruktūras izmantošanu, ko tās valdījumā nedevusi SOWAER, lai sniegtu pakalpojumus saistībā ar ugunsdrošību, satiksmes drošību uz zemes un drošību lidostas teritorijā”. Tāpēc šīs summas ir iekļautas reģiona budžetā kā “subsīdija BSCA, lai tā varētu nodrošināt sabiedrisko pakalpojumu uzdevumus, ekspluatējot lidostu”.

47

BSCA

SOWAER

BSCA

(48)  
  2006. gada 4. aprīļa pakalpojumu nolīguma 12.3. punkts paredz, ka “
  BSCA iegūst atbrīvojumu no pakalpojumu maksas atlīdzināšanas, ja tā nesaņem vai vairs nesaņem Valonijas reģiona finansiālo kompensāciju tāda iemesla dēļ, kas nav saistīts ar izdarītu pārkāpumu vai nav atkarīgs no tās gribas”.

48

BSCA

(49)  Šī summa tiek indeksēta līdz 2 % gadā. To piemēro platībām, kuras iekļauj pakārtotās koncesijas apjomā, sākot no dienas, kad SOWAER tās iegādājas.

49

SOWAER

(50)  Beļģijas 2014. gada 24. februāra vēstules 2. pielikums.

50

(51)  Beļģijas 2014. gada 24. februāra vēstules 2. pielikums.

51

(52)  Specifikācijas 12. punkts.

52

(53)  Turpat.

53

(54)  Specifikācijas 19. punkts.

54

(55)  Ieguldījumu izmaksas un/vai ieguldījumu amortizācijas maksa iepriekšējos dokumentos nebija minēta.

55

(56)  Pakalpojumi, kas saistīti ar ugunsdrošību, satiksmes drošību uz zemes un drošību lidostas teritorijā.

56

(57)  Beļģijas 2014. gada 5. februāra vēstules 10. pielikumā ir iekļauti BSCA Security statūti.

57

BSCA Security

(58)  Attiecīgajā daļā ir minēti arī pakalpojumi, kas saistīti ar satiksmes drošību uz zemes un drošību lidostas teritorijā.

58

(59)  Subsīdiju, kas izmaksāta par apsardzes un drošības pakalpojumiem, saņēma BSCA Security.

59

BSCA Security

(60)  Finanšu plānā norādīts, ka “attīstībai, kas plānota BSCA un SAB, būs nepieciešama būtiska pašu kapitāla palielināšana (papildus ārējam finansējumam) un tādējādi arī SOWAER veikta uzraudzība”.

60

BSCA

SAB

SOWAER

(61)  Pārējās daļas, kas radās, palielinot kapitālu, par kopējo summu aptuveni EUR 133 000 apmērā parakstīja vairāki mazākuma akcionāri: sabiedrības SONACA, Carolo Parking un Igretec.

61

SONACA

Carolo Parking

Igretec

(62)  
  BSCA
  2012. gada 6. jūlijā noslēdza jaunu līgumu ar Ryanair. Tā kā šis līgums nebija paredzēts ne pasākumos, kas minēti 2002. gada sākšanas lēmumā, ne tajos, kas minēti 2012. gada paplašināšanas lēmumā, tas netiek analizēts šajā lēmumā.

62

BSCA

Ryanair

(63)  Informācija, kas sniegta 2003. gada 24. jūnija sanāksmē, kurā piedalījās Komisija un Beļģijas iestādes.

63

(64)  Kaut arī nolaišanās maksu aprēķina atkarībā no svara uz vienu gaisa kuģa tonnu vispārējā kārtībā, kādu piemēro visiem, attiecībā uz Ryanair to aprēķināja, izmantojot atšķirīgu pamatu, un iekasēja par katru iekāpjošo pasažieri.

64

Ryanair

(65)  
  2001. gada 2. decembra līguma starp BSCA un Ryanair 1.3. punkts.

65

BSCA

Ryanair

(66)  
  2001. gada 2. decembra līguma starp BSCA un Ryanair 1.5. punkts.

66

BSCA

Ryanair

(67)  
  2001. gada 2. decembra līguma starp BSCA un Ryanair C pielikuma 4. punkts.

67

BSCA

Ryanair

(68)  
  2001. gada 2. decembra līguma starp BSCA un Ryanair 1.6. punkts un C pielikums.

68

BSCA

Ryanair

(69)  Maksa par katru izlidojošo pasažieri saskaņā ar datiem, kas sniegti Beļģijas iestāžu 2011. gada 14. jūlija atbildē. Maksas par laika posmu no 2001. līdz 2003. gadam ir vienādas ar 2004. gada maksām.

69

(70)  2001. gada līguma 2. punkts.

70

(71)  Vēstule, kas iesniegta Komisijai ar Beļģijas iestāžu 2004. gada 13. septembra sūtījumu. Šī vēstule tika sagatavota pēc “vienošanās memoranda”, kas tika parakstīts 2004. gada 8. aprīlī.

71

(72)  
  2004. gada 24. jūnija vēstules 3.b punkts.

72

(73)  Kopējais pasažieru skaits, kas izmantoja lidostu 2004. gadā, bija 2 034 140 (sk. 1. tabulu).

73

(74)  
  2005. gada 3. februāra Dekrēta par ekonomikas atveseļošanu un administratīvo vienkāršošanu 35. un 36. pants. Šīs prasības tika piemērotas Šarleruā lidostai ar 1991. gada koncesijas nolīguma starp reģionu un BSCA papildinājumu Nr. 4, kas 1. punktā paredz, ka “koncesionārs nosaka un iekasē no lietotājiem aeronavigācijas maksas summu, kas jāmaksā par viņa apsaimniekotās lidostas izmantošanu”.

74

BSCA

(75)  Beļģijas iestāžu 2011. gada 14. jūlija vēstule un http://www.charleroi-airport.com/b2b/redevances-aeroportuaires/vols-regulierscharters/index.html.

75

(76)  Maksa par katru izlidojošo pasažieri saskaņā ar datiem, kas sniegti Beļģijas iestāžu 2011. gada 14. jūlija atbildē.

76

(77)  Reģiona prognozēs nav ņemta vērā ne nolaišanās maksas ikgadējā indeksācija, ne arī Ryanair pasažieru skaita pieaugums, pārsniedzot 1,75 miljonus; šīs abas korekcijas rada pretēju ietekmi uz maksas par vienu pasažieri faktisko summu, ko samaksāja Ryanair.

77

Ryanair

Ryanair

(78)  Eiropas Parlamenta un Padomes 2006. gada 5. jūlija Regula (EK) Nr. 1107/2006 par invalīdu un personu ar ierobežotām pārvietošanās spējām tiesībām, ceļojot ar gaisa transportu (OV L 204, 26.7.2006., 1. lpp.).

78

(79)  Šo summu indeksē vienreiz gadā, sk.: http://www.charleroi-airport.com/b2b/redevances-aeroportuaires/vols-regulierscharters/index.html.

79

(80)  personu ar ierobežotām pārvietošanās spējām maksa N + 1 gadā = EUR [0,10 – 0,30] × Ryanair pasažieru skaits 2009. gadā / Ryanair pasažieru skaits N gadā. Ryanair pasažieru skaits 2009. gadā bija 3 289 725.

80

Ryanair

Ryanair

Ryanair

(81)  
  Promocy bija BSCA un Ryanair kopuzņēmums, kas izveidots saskaņā ar 2001. gada līgumiem.

81

Promocy

BSCA

Ryanair

(82)  Beļģijas atbilde, kas nosūtīta Komisijai 2014. gada 18. martā un ko sauc par “atbildi uz Komisijas 2014. gada 7. februāra informācijas pieprasījumu” (atbilde uz 18. jautājumu).

82

(83)  
  BAC apgalvo, ka privāts ieguldītājs rēķinātos ar ieguldījumu atdevi vismaz EUR 14 miljonu apmērā (5 %) no ieguldījuma EUR 281 miljona apmērā, kuru SOWAER ieguldīja BSCA infrastruktūrā. Tomēr SOWAER 2009. gadā saņēma atdevi tikai 0,66 % apmērā pēc uzņēmumu nodokļa nomaksas, un ne Valonijas reģions, ne SOWAER laikā no 2002. līdz 2007. gadam neguva citus ieņēmumus, piemēram, dividendes. Laikā no 2007. līdz 2009. gadam izmaksātās dividendes bija mazākas par EUR 400 000, un 2010. gadā Valonijas reģions saņēma kā dividendi EUR 4,66 miljonus. Turklāt BSCA infrastruktūras izmaksas, salīdzinot ar ieņēmumiem, 2009. gadā sasniedza tikai 6,7 %, kaut arī parasti tām vajadzētu būt vienai no lielākajām lidostas izmaksu pozīcijām. Tādējādi ikgadējās BAC amortizācijas izmaksas sasniedza 30 % no ikgadējiem ieņēmumiem.

83

BAC

SOWAER

BSCA

SOWAER

SOWAER

BSCA

BAC

(84)  Sk. 8. zemsvītras piezīmi.

84

(85)  Lēmums 2004/393/EK, 300. apsvērums.

85

(86)  Tiešās izmaksas vienam gaisa kuģim un vienai rotācijai, izlidojot no Bruxelles-National, tostarp nolaišanās maksa, pasažieru maksa, citas maksas un lidlauka pakalpojumu izmaksas. Pamatojoties uz 2003. gadā plānoto apjomu – 1 700 000 pasažieru, izmaksu starpība sasniedza EUR 23 miljonus.

86

Bruxelles-National

(87)  Padomes 1996. gada 15. oktobra Direktīva 96/67/EK par pieeju lidlauka sniegto pakalpojumu tirgum Kopienas lidostās (OV L 272, 25.10.1996., 36. lpp.). Direktīvā jaunākie grozījumi izdarīti ar Eiropas Parlamenta un Padomes 2003. gada 29. septembra Regulu (EK) Nr. 1882/2003, ar ko Padomes Lēmumam 1999/468/EK pielāgo noteikumus par komitejām, kuras palīdz Komisijai īstenot tai piešķirtās ieviešanas pilnvaras, kas noteiktas dokumentos, uz kuriem attiecas EK līguma 251. pantā minētā procedūra (OV L 284, 31.10.2003., 1. lpp.).

87

(88)  Uzņēmums kā piemēru min Šenonas lidostu Īrijā. Šenona piešķīra priekšrocības Ryanair uz laiku, kas netika pagarināts. Ryanair nolēma pārcelt savu darbību uz citu lidostu, un Šenona nesaņēma pamatoti gaidīto atdevi no ieguldījumiem.

88

Ryanair

Ryanair

(89)  Tiesas 1977. gada 22. marta spriedums Steinike&Weinlig / Vācija 78/76, ECLI:EU:C:1977:52, 595. lpp.: “Savukārt tāda dalībvalsts pienākuma iespējamo neizpildi, kas paredzēts Līgumā saistībā ar 92. pantā iekļauto aizliegumu, nevar pamatot ar apstākli, ka arī citas dalībvalstis nepilda šo pienākumu; vairāku konkurences traucējumu ietekmi uz tirdzniecību starp dalībvalstīm nevar savstarpēji neitralizēt, bet tā pretēji kumulatīva rakstura ietekmei nodara lielāku kaitējumu kopējam tirgum.” (24. punkts.)

89

Steinike&Weinlig /

(90)  Tarifi, kurus noteica Frankfurtes–Hānas un Londonas–Stanstedas lidostas, bija augstāki, un atlaides tur bija mazākas, kaut arī Ryanair apkalpoja 49 galamērķus ar izlidošanu no Londonas un 15 ar izlidošanu no Frankfurtes–Hānas, salīdzinot ar 9 galamērķiem, izlidojot no Šarleruā.

90

Ryanair

(91)  Vispārējās tiesas 2000. gada 12. decembra spriedums Aéroports de Paris / Komisija T-128/98, ECLI:EU:C:2000:290, II-3929. lpp.

91

Aéroports de Paris

(92)  Vispārējās tiesas 2004. gada 14. janvāra spriedums lietā Fleuren Compost BV / Komisija T-109/01, ECLI:EU:T:2004:4, II-127. lpp., 18. punkts.

92

Fleuren Compost BV

(93)  Komisijas 2008. gada 23. jūlija Lēmums 2008/948/EK par Vācijas Federatīvās Republikas pasākumiem par labu DHL un Leipcigas–Halles lidostai C 48/06 (ex N 227/06) (OV L 346, 23.12.2008., 1. lpp.), 291. apsvērums.

93

DHL

(94)  Sal. ar Beļģijas 2012. gada 23. maijā iesniegto apsvērumu 3. pielikumu.

94

(95)  Lēmums 2008/948/EK, 182. apsvērums.

95

(96)  Vispārējās tiesas 2011. gada 24. marta spriedums lietā Freistaat Sachsen / Komisija T-443/08 un Mitteldeutsche Flughafen un Flughafen Leipzig-Halle / Komisija T-455/08, ECLI:EU:T:2011:117, II-1311. lpp., 225. punkts.

96

Freistaat Sachsen

Mitteldeutsche Flughafen un Flughafen Leipzig-Halle

(97)  Sk. 89. zemsvītras piezīmi.

97

(98)  Tiesas 2003. gada 24. jūlija spriedums lietā Altmark Trans C-280/00, ECLI:EU:C:2003:415, I-7447. lpp.

98

Altmark Trans

(99)  Likuma par iestāžu reformu 6. panta 1. punkta X daļas 7. apakšpunkts, M.S., 1980. gada 15. augusts, 9434. lpp.

99

M.S.

(100)  Patlaban Belgocontrol.

100

Belgocontrol

(101)  
  M.S., 1990. gada 9. marts, 4439. lpp.

101

M.S.

(102)  Padomes 1996. gada 9. decembra Direktīva 96/82/EK par tādu smagu nelaimes gadījumu briesmu pārzināšanu, kuros iesaistītas bīstamas vielas (OV L 10, 14.1.1997., 13. lpp.), tā dēvētā Seveso direktīva.

102

(103)  To vidū nav minētas lidostas.

103

(104)  182. apsvērums.

104

(105)  Eiropas Parlamenta un Padomes 2002. gada 16. decembra Regula (EK) Nr. 2320/2002 par kopīgiem noteikumiem civilās aviācijas drošības jomā (OV L 355, 30.12.2002., 1. lpp.).

105

(106)  5.1. pants.

106

(107)  Beļģijas 2014. gada 24. februāra vēstulē iekļautais 15. pielikums.

107

(108)  Nota, kuru Valonijas valdība apstiprināja 2000. gada 8. novembrī, 2. lpp.

108

(109)  Komisijas 2005. gada 28. novembra Lēmums 2005/842/EK par EK līguma 86. panta 2. punkta piemērošanu valsts atbalstam attiecībā uz kompensāciju par sabiedriskajiem pakalpojumiem dažiem uzņēmumiem, kuriem uzticēts sniegt pakalpojumus ar vispārēju tautsaimniecisku nozīmi (OV L 312, 29.11.2005., 67. lpp.).

109

(110)  Komisijas 2009. gada 28. oktobra lēmums par atbalstu NN 54/09 Briseles galvaspilsētas reģiona IRIS tīkla valsts slimnīcu finansēšanai, vietne Europa.

110

IRIS

Europa.

(111)  Sk. 103. zemsvītras piezīmi.

111

(112)  Komisijas dienestu darba dokuments – bieži uzdotie jautājumi par Komisijas 2005. gada 28. novembra Lēmumu par EK Līguma 86. panta 2. punkta piemērošanu valsts atbalstam attiecībā uz kompensāciju par sabiedriskajiem pakalpojumiem dažiem uzņēmumiem, kas sniedz pakalpojumus ar vispārēju tautsaimniecisku nozīmi, un Kopienas nostādnēm valsts atbalstam attiecībā uz kompensāciju par sabiedrisko pakalpojumu sniegšanu, SEC(2007) 1516 final, 6. lpp.

112

(113)  Padomes 1999. gada 22. marta Regula (EK) Nr. 659/1999, ar ko nosaka sīki izstrādātus noteikumus Līguma par Eiropas Savienības darbību 108. panta piemērošanai (OV L 83, 27.3.1999., 1. lpp.).

113

(114)  Sk. Komisijas 2006. gada 15. decembra Regulas (EK) Nr. 1998/2006 par Līguma 87. un 88. panta piemērošanu de minimis atbalstam (OV L 379, 28.12.2006., 5. lpp.) 10. apsvērumu.

114

de minimis

(115)  Komisijas 2006. gada 1. augusta Lēmums, ar kuru tiek noteiktas Pamatnostādnes par atbalsta izbeigšanu no struktūrfondiem (2000.–2006. gads), COM(2006) 3424, nepublicēts, Europa vietne.

115

Europa

(116)  Vispārējās tiesas 2004. gada 14. janvāra spriedums lietā Fleuren Compost BV / Komisija T-109/01, ECLI:EU:T:2004:4, II-127. lpp., 74. punkts.

116

Fleuren Compost

(117)  Tiesas 2001. gada 15. februāra spriedums lietā Austrija/Komisija C-99/98, ECLI:EU:C:2001:94, I-1101. lpp., 34., 35. un 38. punkts.

117

(118)  2004. gada lēmuma 214. apsvērums.

118

(119)  Apvienotās lietas no C-180/98 līdz C-184/98 Pavlov u. c. (ECLI:EU:C:2000:428, I-6451. lpp.).

119

Pavlov

(120)  Tiesas 1987. gada 16. jūnija spriedums Komisija/Itālija 118/85, ECLI:EU:C:1987:283, 2599. lpp., 7. punkts; Tiesas 1998. gada 18. jūnija spriedums Komisija/Itālija C-35/96, ECLI:EU:C:1998:303, I-3851. lpp., 36. punkts; apvienotās lietas Pavlov u. c. no C-180/98 līdz C-184/98, ECLI:EU:C:2000:428, 75. punkts.

120

Pavlov

(121)  Iepriekš minētais spriedums lietā Leipzig-Halle, 102. un turpmākie punkti.

121

Leipzig-Halle

(122)  Vispārējās tiesas 2011. gada 24. marta spriedums apvienotajās lietās Flughafen Leipzig-Halle GmbH un Mitteldeutsche Flughafen AG / Komisija T-455/08, ECLI:EU:T:2011:117, Freistaat Sachsen un Land Sachsen-Anhalt / Komisija T-443/08 (turpmāk “spriedums lietā Leipzig-Halle
  ”), vēl nepublicēts, 93., 95., 100. un 119. punkts. Sk. arī Vispārējās tiesas 2000. gada 12. decembra spriedumu lietā Aéroports de Paris / Komisija T-128/98, ECLI:EU:T:2000:290, II-3929. lpp., ko apstiprina Tiesas 2002. gada 24. oktobra spriedums lietā Aéroports de Paris / Eiropas Kopienu Komisija C-82/01P, ECLI:EU:C:2002:617, I-9297. lpp. un 2008. gada 17. decembra spriedums lietā Ryanair/Komisija T-196/04, ECLI:EU:T:2008:585, II-3643. lpp., 88. punkts.

122

Flughafen Leipzig-Halle GmbH

Mitteldeutsche Flughafen AG

Freistaat Sachsen un Land Sachsen-Anhalt

Leipzig-Halle

Aéroports de Paris

Ryanair

(123)  Tiesas 1993. gada 17. februāra spriedums apvienotajās lietās Poucet/AGV C-159/91 un Pistre/Cancava C-160/91, ECLI:EU:C:1993:63, I-637. lpp.

123

Poucet/AGV

Pistre/Cancava

(124)  Turpat.

124

(125)  Spriedums ADP lietā.

125

ADP

(126)  Sk. 8. zemsvītras piezīmi.

126

(127)  Tiesas 1994. gada 10. janvāra spriedums SAT/Control C-364/92, ECLI:EU:C:1994:7, I-43. lpp., 30. punkts, Tiesas 2009. gada 26. marta spriedums Selex Sistemi Integrati / Komisija C-113/07, ECLI:EU:C:2009:191, I-2207. lpp., 71. punkts.

127

SAT/Control

Selex Sistemi Integrati

(128)  Aviācijas pamatnostādņu zemsvītras piezīme Nr. 29. Sk. arī Vispārējās tiesas 1996. gada 12. decembra spriedumu Compagnie nationale Air France /Komisija T-358/94, ECLI:EU:T:1996:194, II-2109. lpp., 79. punkts; Vispārējās tiesas 2004. gada 14. janvāra spriedumu Fleuren Compost BV / Komisija T-109/01, ECLI:EU:T:2004:4, II-127. lpp., 74. punkts; Vispārējās tiesas 2008. gada 2. decembra spriedumu Nuova Agricast Srl / Komisija T-362/05 un T-363/05, ECLI:EU:T:2008:541, II-297. lpp., 80. punkts; 2009. gada 30. novembra spriedumu Francija un France Telecom / Komisija T-427/04 un T-17/05, ECLI:EU:T:2009:474, II-4315. lpp., 321. punkts.

128

Compagnie nationale Air France

Fleuren Compost BV

Nuova Agricast Srl

Francija un France Telecom

(129)  Sal. ar šā lēmuma 228. apsvērumu.

129

(130)  Sk. 37. zemsvītras piezīmi.

130

(131)  Sk. 121. zemsvītras piezīmi.

131

(132)  Aviācijas pamatnostādņu 35. punkts.

132

(133)  Radionavigācijas sistēma, kas nodrošina palīdzību, nolaižoties sliktos laika apstākļos.

133

(134)  Komisijas 2014. gada 20. februāra Lēmums (ES) 2016/1698 par pasākumiem SA.22932 (11/C) (ex NN 37/07), ko Francija īstenojusi par labu lidostai Marseille Provence un aviosabiedrībām, kas izmanto šo lidostu (OV L 260, 27.9.2016., 1. lpp.).

134

Marseille Provence

(135)  Tiesas 1997. gada 18. marta spriedums Cali&Figli / Servizi ecologici porto di Genova C-343/95, ECLI:EU:C:1997:160, I-1547. lpp.; Komisijas 2003. gada 19. marta lēmums lietā N 309/2002 un Komisijas 2002. gada 16. oktobra lēmums lietā N 438/2002 – Subsīdijas ostu pārvaldēm valsts varas uzdevumu izpildei.

135

Cali&Figli / Servizi ecologici porto di Genova

(136)  Saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 2320/2002 aviācijas drošība ir “to pasākumu un cilvēku un dabas resursu kopums, kuri paredzēti, lai pasargātu civilo aviāciju no nelikumīgas iejaukšanās”. Kopīgajiem pamatstandartiem aviācijas drošības jomā pamatā ir ieteikumi, kas sniegti Eiropas Civilās aviācijas konferences (ECAC) dokumentā Nr. 30 un definēti Regulas (EK) Nr. 2320/2002 pielikumā.

136

ECAC

(137)  Sk. 129. zemsvītras piezīmi.

137

(138)  Pielikums, kas ir reģiona un BSCA nolīguma papildinājuma Nr. 6 neatņemama sastāvdaļa.

138

BSCA

(139)  Specifikācijas 25.2. punkts, kas grozīts ar reģiona un BSCA nolīguma 2008. gada 15. janvāra papildinājumu Nr. 6.

139

BSCA

(140)  Sk. 50. zemsvītras piezīmi.

140

(141)  Sk. 52. zemsvītras piezīmi.

141

(142)  Sk. 89. zemsvītras piezīmi.

142

(143)  Sk. 90. zemsvītras piezīmi.

143

(144)  Reisu uzraudzība un reģistrēšana paredz aizpildīt Valonijas administrācijas datubāzi, iekļaujot tajā informāciju par reisiem (pasažieru skaitu, reģistrāciju, pilota uzvārdu, gaisa kuģa tipu, reisa raksturu, izlidošanas vietu, gaisa kuģa svaru utt.).

144

(145)  Reisu plānošana attiecas uz sakariem, reisa plāniem, laika nišām, radio paziņojumiem un gaisa kuģu stāvvietu apsaimniekošanu.

145

(146)  Gaisa kuģu izvietošanai ir divi uzdevumi: i) izvietošana “stāvvietā”, ko īsteno zonu koordinators katra gaisa kuģa ielidošanas laikā; ii) “
  follow me
  ” (seko man) pakalpojums, kas nozīmē gaisa kuģa pavadīšanu transportlīdzeklī, un to izmanto vienīgi tiem pilotiem, kas nepārzina lidostu (darījumu aviācijā), vai lielas ietilpības lidmašīnām ar kodu D.

146

follow me

(147)  Sk. 85. zemsvītras piezīmi.

147

(148)  Tiesas 1996. gada 11. jūlija spriedums SFEI un citi C-39/94, ECLI:EU:C:1996:285, I-3547. lpp., 60. punkts; Tiesas 1999. gada 29. aprīļa spriedums Spānija/Komisija C-342/96, ECLI:EU:C:1999:210, I-2459. lpp., 41. punkts.

148

SFEI

(149)  Sk. 92. zemsvītras piezīmi.

149

(150)  Sk. 92. zemsvītras piezīmi.

150

(151)  
  OV C 8, 11.1.2012., 4. lpp.

151

(152)  Komisijas 2012. gada 25. jūlija Lēmums 2013/664/ES par pasākumu Nr. SA.23324 – C 25/07 (ex NN 26/07) – Somija Finavia, Airpro un Ryanair darbība lidostā Tampere-Pirkkala (OV L 309, 19.11.2013., 27. lpp.).

152

Somija Finavia

Airpro

Ryanair

Tampere-Pirkkala

(153)  Sal. ar Valonijas valdības ministra, kurš atbild par ekonomiku, 2000. gada 8. novembra notu.

153

(154)  Vispārējās tiesas 1999. gada 21. janvāra spriedums Neue Maxhütte Stahlwerke un Lech-Stahlwerke / Komisija T-129/95, T-2/96 un T-97/96, ECLI:EU:T:1999:7, II-17. lpp., 120. punkts.

154

Neue Maxhütte Stahlwerke

Lech-Stahlwerke

(155)  Pieauguma likme 2 % apmērā pati par sevi ir izmantota secīgajos nolīgumos, kas noslēgti starp reģionu, SOWAER un BSCA, piemēram, kā pieauguma likme, lai ierobežotu mainīgās maksas.

155

SOWAER

BSCA

(156)  Tiesas 1996. gada 11. jūlija spriedums SFEI C-39/94, ECLI:EU:C:1996:285, I-3547. lpp., 60. un 61. punkts.

156

SFEI

(157)  Noguldījumi, kas norādīti ieguldījumu programmā, kura paredzēta Šarleruā lidostai un pievienota pielikumā 2002. gada 15. aprīļa
  SOWAER un BSCA nolīgumam.

157

SOWAER

BSCA

(158)  Noguldījumi, kurus norādīja BSCA.

158

BSCA

(159)  Sal. ar 10. lappusi SOWAER uzņēmējdarbības plānā, kas pievienots pielikumā Valonijas reģiona 2001. gada 23. maija lēmumam.

159

SOWAER

(160)  Sal. ar 431. apsvēruma beigām.

160

(161)  
  Ex post analīze, kuras pamatā ir SOWAER bilance par 2002. gadu. Parāda attiecība pret pašu kapitālu gaisa pārvadājumu uzņēmumiem vidēji ir 35 %, kā liecina Damodaran: “Riska prēmijas citiem tirgiem”, 2001. gads (http://pages.stern.nyu.edu/~ADAMODAR/).

161

Ex post

SOWAER

Damodaran

(162)

162

Avots: Damodaran
  “Riska prēmijas citiem tirgiem”, 2001. gads (http://pages.stern.nyu.edu/~ADAMODAR/).

Avots

Damodaran

(163)  Beta koeficients ir galvenais elements finanšu aktīvu novērtēšanas modelī. Ar to mēra aktīva relatīvo rentabilitāti, salīdzinot ar tirgu.

163

(164)  Sk. 156. zemsvītras piezīmi.

164

(165)  Procentu likme Beļģijas desmitgadu obligācijām 2002. gada aprīlī.

165

(166)  Beļģijas nota “Valonijas atbilde uz 2014. gada 14. februārī informācijas pieprasījumu” (13. jautājums), kuru Komisija saņēma 2014. gada 7. februārī.

166

(167)  Beļģija uzskata, ka šie pakalpojumi ir “ar saimniecisko darbību nesaistīti pakalpojumi”.

167

(168)  Tiesas 1974. gada 2. jūlija spriedums 173/73 Itālija/Komisija, ECLI:EU:C:1974:71.

168

(169)  Sk. 155. zemsvītras piezīmi.

169

(170)  Sk. 156. zemsvītras piezīmi.

170

(171)  Procentu likme Beļģijas desmitgadu obligācijām 2003. gada aprīlī.

171

(172)  Vienlaikus palielinot, piemēram, pārkraušanas maksu, lai saglabātu kopējos ieņēmumus.

172

(173)  
  2007. gada 19. decembra dekrēts, ar ko groza 1994. gada 23. jūnija dekrētu par Valonijas reģionā esošo lidostu un lidlauku izveidi un ekspluatāciju.

173

(174)  Ziņojums, kuru Valonijas parlamenta Teritoriālās plānošanas, transporta, enerģētikas un mājokļu komisijas vārdā 2007. gada 6. decembrī nolasīja M. E Stoffels, par dekrēta projektu, ar ko groza 1994. gada 23. jūnija dekrētu par Valonijas reģionā esošo lidostu un lidlauku izveidi un ekspluatāciju.

174

M. E Stoffels

(175)  Vienota apsaimniekošana nozīmē uzticēt lidostu apsaimniekošanas sabiedrībām pilnīgu kontroli pār darbu ar klientiem, tostarp apsardzes un drošības uzdevumus.

175

(176)  Saskaņā ar Deloitte & Touche ziņojumu “no šīs analīzes izriet, ka gada vidējā rentabilitāte līdzekļiem, kas ieguldīti, pamatojoties uz laboto uzņēmējdarbības plānu, un par plānoto desmit gadu laikposmu, sasniedz 27 %”, un “šī peļņas likme jāsalīdzina ar tirgus riska rādītāju šāda veida darbībām, kas sasniedz 15 % gadā”.

176

Deloitte & Touche

(177)  Vispārējās tiesas 2011. gada 12. maija spriedums Région Nord-Pas-de-Calais apvienotajās lietās T-267/08 un T-279/08, ECLI:EU:T:2011:209, 108. punkts.

177

Région Nord-Pas-de-Calais

(178)  Turpat.

178

(179)  Tiesas 2002. gada 16. maija spriedums Francija/Komisija (Stardust Marine) C-482/99, ECLI:EU:C:2002:294, I-4397. lpp.

179

Stardust Marine

(180)  Beļģijas 2011. gada 21. septembra nota (2. jautājums).

180

(181)  Finanšu plānā norādīts, ka “attīstībai, kas plānota BSCA un SAB, būs nepieciešama būtiska pašu kapitāla palielināšana (papildus ārējam finansējumam) un tādējādi arī SOWAER veikta uzraudzība”.

181

BSCA

SAB

SOWAER

(182)  Attālumi norādīti saskaņā ar vietni: https://maps.google.com.

182

(183)  http://www.charleroi-airport.com/laeroport/localisation-et-bassin-dattraction/index.html

183

(184)  Sk. 174. zemsvītras piezīmi.

184

(185)  Sal. ar Beļģijas 2014. gada 13. maija notu (atbilde uz 1. jautājumu).

185

(186)  
  BSCA statūtu 11. punkts 2009. gada 10. decembrī.

186

BSCA

(187)  Statūtu 5. punkts paredz, ka “A kategorijas akcionārs var būt tikai Valonijas reģions vai jebkura specializēta sabiedrība, ko šis reģions izveidojis, sabiedrība ar ierobežotu atbildību Sambrinvest, Sogepa vai Igretec
  ”.

187

Sambrinvest, Sogepa

Igretec

(188)  Statūtu 5. punkts paredz, ka “C kategorijas akcionārs var būt tikai Belgian Airports un struktūras, kurām Belgian Airports var brīvi cedēt savas akcijas”.

188

Belgian Airports

Belgian Airports

(189)  Sk. jo īpaši Tiesas 1999. gada 29. aprīļa spriedumu Spānija/Komisija C-342/96, ECLI:EU:C:1999:210, I-2459. lpp., 41. punkts.

189

(190)  Proti, laikā, kad šie pasākumi tika piešķirti, BSCA bija valsts uzņēmums.

190

BSCA

(191)  Sk. 8. zemsvītras piezīmi.

191

(192)  Sk. Komisijas 2010. gada 27. janvāra Lēmumu 2011/60/ES par valsts atbalstu C 12/08 (ex NN 74/07) – Slovākija – Vienošanās starp Bratislavas lidostu un Ryanair (OV L 27, 1.2.2011., 24. lpp.), 88. un 89. apsvērumu.

192

Ryanair

(193)  Citiem vārdiem, gadījumos, kad gaidāmā papildu rentabilitāte no šā darījuma ir pozitīva.

193

(194)  Zemsvītras piezīmes nav iekļautas.

194

(195)  66. punkts.

195

(196)  Attiecībā uz papildu ekspluatācijas izmaksām (personāla un dažādu pirkumu izmaksām) Komisija izmantoja kopējo izmaksu datus no uzņēmējdarbības plāniem un veica regresiju, kas ļāva novērtēt veidu, kā šīs izmaksu pozīcijas mainījās atkarībā no satiksmes.

196

(197)

197

Avots: nota Valonijas valdībai, kas pievienota pielikumā Valonijas valdības 2000. gada 8. novembra sanāksmes protokolam.

Avots:

(198)  Sk. 22. zemsvītras piezīmi.

198

(199)  Sk. 156. zemsvītras piezīmi.

199

(200)  
  IATA, Roland Berger International, pētījums, ko pasūtīja Grands Travaux de Marseille.

200

IATA, Roland Berger International

Grands Travaux de Marseille

(201)  Ieskaitot izlidojošos un ielidojošos pasažierus.

201

(202)  Beļģijas atbilde, kas 2014. gada 18. martā nosūtīta Komisijai (atbilde uz 10. jautājumu).

202

(203)  Sk. 156. zemsvītras piezīmi.

203

(204)  Sk. 198. zemsvītras piezīmi.

204

(205)  Sk. 156. zemsvītras piezīmi.

205

(206)  Sk. 76. zemsvītras piezīmi.

206

(207)  Paziņojumus par nodokļu labojumiem Beļģija nosūtīja Komisijai 2014. gada 22. jūlijā. Promocy tos pārskatīja pēc cesijas. Tie attiecās uz 2003., 2004., 2005. un 2006. finanšu gadu un kopā veidoja summu aptuveni EUR 15 miljonu apmērā.

207

Promocy

(208)  Sk. 74. zemsvītras piezīmi.

208

(209)  
  Ryanair
  2009. gada 30. novembra vēstule BSCA, kuru Beļģija iesniedza 2014. gada 22. jūlijā.

209

Ryanair

BSCA

(210)  Sal. ar Ryanair
  2009. gada 30. novembra vēstuli.

210

Ryanair

(211)  Ienākumi pirms procentu un nodokļu atrēķināšanas.

211

(212)  Sal. ar peļņas un zaudējumu prognozēm, kas iesniegtas BSCA valdei.

212

BSCA

(213)  Eiropas Parlamenta un Padomes 2006. gada 5. jūlija Regula (EK) Nr. 1107/2006 par invalīdu un personu ar ierobežotām pārvietošanās spējām tiesībām, ceļojot ar gaisa transportu (OV L 204, 26.7.2006., 1. lpp.).

213

(214)  Regulas (EK) Nr. 1107/2006 8. panta 3. punkts paredz, ka, “[l]ai nodrošinātu šai palīdzībai finansējumu, lidostas vadības dienests var nediskriminējošā veidā noteikt īpašu maksu gaisa pārvadātājiem, kuri izmanto attiecīgo lidostu”.

214

(215)  Ir četri šādi iemesli:

215

| — | Ryanair reisos personu ar ierobežotām pārvietošanās spējām skaits gaisa kuģī ir ierobežots līdz četriem (pamatojoties uz atļaujām, ko izdevušas Īrijas iestādes, kas atbild par drošību izmantotajā šāda veida gaisa kuģī), bet citas aviosabiedrības, kas apkalpo Dienvidu Briseles Šarleruā lidostu, nav noteikušas maksimālo personu ar ierobežotām pārvietošanās spējām skaitu vienā reisā, |
| --- | --- |

—

Ryanair reisos personu ar ierobežotām pārvietošanās spējām skaits gaisa kuģī ir ierobežots līdz četriem (pamatojoties uz atļaujām, ko izdevušas Īrijas iestādes, kas atbild par drošību izmantotajā šāda veida gaisa kuģī), bet citas aviosabiedrības, kas apkalpo Dienvidu Briseles Šarleruā lidostu, nav noteikušas maksimālo personu ar ierobežotām pārvietošanās spējām skaitu vienā reisā,

Ryanair

| — | Ryanair paredz pienākumu informēt par personu ar ierobežotām pārvietošanās spējām klātbūtni gaisa kuģī 48 stundas iepriekš, pretējā gadījumā šis pakalpojums netiek nodrošināts; citas sabiedrības neparedz šāda veida pienākumu, un tas nozīmē BSCA atbildību, neraugoties uz iepriekšēja paziņojuma nesniegšanu, kā arī rada papildu izmaksas BSCA, |
| --- | --- |

—

Ryanair paredz pienākumu informēt par personu ar ierobežotām pārvietošanās spējām klātbūtni gaisa kuģī 48 stundas iepriekš, pretējā gadījumā šis pakalpojums netiek nodrošināts; citas sabiedrības neparedz šāda veida pienākumu, un tas nozīmē BSCA atbildību, neraugoties uz iepriekšēja paziņojuma nesniegšanu, kā arī rada papildu izmaksas BSCA,

Ryanair

BSCA

BSCA

| — | apstāklis, ka Ryanair ievēro ielidošanas un izlidošanas laiku, ļauj organizēt šo pakalpojumu efektīvāk, |
| --- | --- |

—

apstāklis, ka Ryanair ievēro ielidošanas un izlidošanas laiku, ļauj organizēt šo pakalpojumu efektīvāk,

Ryanair

| — | skaidra un plaši piemērota Ryanair procedūra attiecībā uz personām ar ierobežotām pārvietošanās spējām (lūdzot viņus ierasties lidostā ne vēlāk kā 1 stundu un 40 minūtes pirms reisa izlidošanas) ļauj BSCA optimizēt šo pakalpojumu un attiecīgi samazināt izmaksas salīdzinājumā ar citām aviosabiedrībām. |
| --- | --- |

—

skaidra un plaši piemērota Ryanair procedūra attiecībā uz personām ar ierobežotām pārvietošanās spējām (lūdzot viņus ierasties lidostā ne vēlāk kā 1 stundu un 40 minūtes pirms reisa izlidošanas) ļauj BSCA optimizēt šo pakalpojumu un attiecīgi samazināt izmaksas salīdzinājumā ar citām aviosabiedrībām.

Ryanair

BSCA

(216)  Zinot, ka Ryanair satiksmes apjoms 2009. gadā bija 3 289 725 pasažieri, un pieņemot, ka puse no tiem bija izlidojošie pasažieri.

216

Ryanair

(217)  Sk. 209. zemsvītras piezīmi.

217

(218)  Sk. 210. zemsvītras piezīmi.

218

(219)  Tiesas 2011. gada 9. jūnija spriedums apvienotajās lietās Diputación Foral de Vizcaya un citi / Komisija no C-465/09 Ρ līdz C-470/09 Ρ, ECLI:EU:C:2011:372.

219

Diputación Foral de Vizcaya

(220)  Sk., piemēram, Valonijas valdības notu, kas pievienota pielikumā 2000. gada 8. novembra lēmumam, 9. un turpmākās lpp.

220

(221)  
  Tractebel stratēģiskais pētījums par Šarleruā lidostas attīstību, kas tika pabeigts 2000. gada aprīlī. Roland Berger 2000. gada jūlija pētījums par Valonijas lidostu stratēģijas izstrādi. Pētījums, ko pasūtīja Grands travaux de Marseille par Šarleruā lidostas potenciālo attīstību.

221

Tractebel

Roland Berger

Grands travaux de Marseille

(222)  Pēc Sabena bankrota 2001. gada beigās satiksme Bruxelles-National samazinājās no 19,7 miljoniem 2001. gadā līdz 14,4 miljoniem 2002. gadā.

222

Sabena

Bruxelles-National

(223)  Sk. 209. zemsvītras piezīmi.

223

(224)  Abu lidostu apkalpošanas zonas aptver Briseles galvaspilsētas reģionu ar 1,2 miljoniem iedzīvotāju, un apdzīvotības blīvums tajā sasniedz 7 250 cilvēku uz kvadrātkilometru. Apdzīvotības blīvums Beļģijā (tas, protams, precīzi neatbilst abu lidostu apkalpošanas zonām) ir viens no lielākajiem pasaulē, sasniedzot 364 iedzīvotājus uz kvadrātkilometru.

224

(225)  Abu lidostu apkalpošanas zonas ietver Briseles galvaspilsētas reģionu. Tajā ir izvietotas ES iestādes, starptautiskās organizācijas un daudznacionālie uzņēmumi, tāpēc pieprasījums pēc aviopakalpojumiem ir liels. Turklāt iekšzemes kopprodukts uz vienu iedzīvotāju Beļģijā (tas, protams, precīzi neatbilst abu lidostu apkalpošanas zonām), izsakot pirktspējas standartos, par 20 % pārsniedz Eiropas Savienības vidējo rādītāju (avots: Eurostat).

225

avots

Eurostat

(226)  Faktiskā vidējā ikgadējā pasažieru plūsma divu iepriekšējo finanšu gadu laikā pirms gada, kurā atbalsts ir paziņots vai faktiski piešķirts vai izmaksāts (nepaziņota atbalsta gadījumā). Jaunizveidotas pasažieru lidostas gadījumā būtu jāņem vērā prognozētā vidējā ikgadējā pasažieru plūsma divu finanšu gadu laikā pēc komerciālu pasažieru gaisa pārvadājumu uzsākšanas. Šie ierobežojumi attiecas uz vienvirziena ceļotājiem, un tas nozīmē, piemēram, ka pasažieris, kas lido no lidostas un atpakaļ uz to, tiktu ieskaitīts divreiz. Tie attiecas uz individuāliem maršrutiem. Ja lidosta ir daļa no lidostu grupas, pasažieru skaitu nosaka katrai lidostai atsevišķi.

226

(227)  Konkrētāk – tika izmantota diskonta likme 9 % apmērā (sal. ar 437. apsvērumu); tās pamatā bija kapitāla vidējās svērtās izmaksas 9 %, bet to pamatā savukārt bija pašu kapitāla atdeves likme 9 % apmērā, jo SOWAER nebija parādu.

227

SOWAER

(228)  Salīdzinājumam – attālums starp Frankfurtes Hānas lidostu un Frankfurtes galveno lidostu ir 120 km.

228

(229)  Laiks un attālumi norādīti saskaņā ar vietni: https://maps.google.com.

229

(230)  Sk. 4. tabulu. Ikgadējā satiksmes statistika Šarleruā lidostā.

230

(231)  Sk. aviācijas pamatnostādņu 131. un 137. punktu.

231

(232)  Par 2000. gadu – 1999. gada 16. decembra Dekrēts par Valonijas reģiona vispārējiem budžeta izdevumiem 2000. budžeta gadā un Valonijas valdības 2000. gada 27. septembra Rīkojums, ar ko piešķir ekspluatācijas subsīdiju BSCA, kas paredzēta izdevumu segšanai saistībā ar Šarleruā lidostas ugunsdzēsības un uzturēšanas pakalpojumiem par 2000. gadu.

232

BSCA

Par 2001. gadu – 2000. gada 14. decembra Dekrēts par Valonijas reģiona vispārējiem budžeta izdevumiem 2001. budžeta gadā un Valonijas valdības 2001. gada 4. oktobra Rīkojums, ar ko piešķir ekspluatācijas subsīdiju BSCA, kas paredzēta izdevumu segšanai saistībā ar Šarleruā lidostas ugunsdzēsības un uzturēšanas pakalpojumiem par 2001. gadu.

BSCA

(233)  Šī pārskatīšana galu galā notika tikai 2013. gadā. Taču pārskatīšanas datuma noteikšana jebkurā gadījumā būtiski nemainīja šo pasākumu.

233

(234)  Tiesas 1990. gada 20. septembra spriedums Komisija/Vācija C-5/89, ECLI:EU:C:1990:320, I-3437. lpp., 14. punkts; Tiesas 1997. gada 14. janvāra spriedums Spānija/Komisija C-169/95, ECLI:EU:C:1997:10, I-135. lpp., 51. punkts; Tiesas 2005. gada 15. decembra spriedums Unicredito Italiano C-148/04, ECLI:EU:C:2005:774, I-11137. lpp., 104. punkts.

234

Unicredito Italiano

(235)  Tiesas 2006. gada 22. jūnija spriedums apvienotajās lietās Beļģija un Forum 187 / Komisija C-182/03 un C-217/03, ECLI:EU:C:2006:416, I-5479. lpp., 147. punkts.

235

Forum 187

(236)  Turpat.

236

(237)  Tiesas 1987. gada 11. marta spriedums Van den Bergh en Jurgens un Van Dijk Food Products Lopik / Komisija 265/85, ECLI:EU:C:1987:121, 1155. lpp., 44. punkts.

237

Van den Bergh en Jurgens

Van Dijk Food Products Lopik

(238)  Šīs maksas atbilst koncesijas maksas mainīgajai daļai, jo nemainīgo daļu, kas jāmaksā BSCA, kompensē Valonijas reģiona maksājumi BSCA.

238

BSCA

BSCA

(239)  2 % ir Eiropas Centrālās bankas mērķis inflācijas jomā.

239

(240)  Šīs papildu koncesijas maksas aprēķina, pamatojoties uz pieņēmumu, ka tās palielināsies par 2 % gadā.

240

(241)  Turpat.

241

(242)  Šīs tabulas pamatā ir pieņēmums, ka satiksme Šarleruā lidostā būs tāda, ka mainīgā koncesijas maksa a) saskaņā ar spēkā esošajiem noteikumiem būs ierobežota arī 2014. un 2015. gadā. Ja šis pieņēmums nebija pārbaudīts, summas, kas a) kolonnā norādītas par 2014. un 2015. gadu, bija jāaizstāj ar summām, kas BSCA jāmaksā kā mainīgā koncesijas maksa. Tas neietekmētu b) un c) kolonnu.

242

BSCA

(243)  Šīs summas ir tādas pašas kā iepriekšējā tabulā līdz 2013. gadam ieskaitot. Attiecībā uz 2014. gadu tika piemērots koeficients (273/365), un laikposms no 1. janvāra līdz 30. septembrim ietver 273 dienas.

243

(244)  Sk. iepriekš minētās Regulas (EK) Nr. 659/1999 14. panta 2. punktu.

244

(245)  Komisijas 2004. gada 21. aprīļa Regula (EK) Nr. 794/2004, ar ko īsteno Padomes Regulu (ES) 2015/1589, ar ko nosaka sīki izstrādātus noteikumus Līguma par Eiropas Savienības darbību 108. panta piemērošanai (OV L 140, 30.4.2004., 1. lpp.).

245

---

PIELIKUMS

Informācija par saņemtajām, atgūstamajām un jau atgūtajām summām

| Informācija par atbalsta saņēmēju | Saņemtā atbalsta kopsumma (*1) | Atgūstamā atbalsta kopsumma (*1)

  (pamatsumma) | Jau atmaksātā kopsumma (*1) |
| --- | --- | --- | --- |
| Pamatsumma | Procenti |
| | | | | |
| | | | | |
| | | | | |
| | | | | |
| | | | | |
| | | | | |
| | | | | |

Informācija par atbalsta saņēmēju

Saņemtā atbalsta kopsumma (*1)

Atgūstamā atbalsta kopsumma (*1)

(pamatsumma)

Jau atmaksātā kopsumma (*1)

Pamatsumma

Procenti

---

(*1)  Miljonos EUR.

---