# Uradni list L 16/2017

| | ISSN 1977-0804 |
| --- | --- |
| Uradni list
  Evropske unije | L 16 |
| | |
| Slovenska izdaja | Zakonodaja | Letnik 6020. januar 2017 |

ISSN 1977-0804

Uradni list

Evropske unije

L 16

Slovenska izdaja

Zakonodaja

Letnik 6020. januar 2017

---

| Vsebina | | II   Nezakonodajni akti | Stran |
| --- | --- | --- | --- |
| | | UREDBE |
| | * | Izvedbena uredba Komisije (EU) 2017/93 z dne 10. januarja 2017 o vpisu imena v register zaščitenih označb porekla in zaščitenih geografskih označb (Miel Villuercas-Ibores (ZOP)) | 1 |
| | * | Izvedbena uredba Komisije (EU) 2017/94 z dne 19. januarja 2017 o uvedbi dokončne protidampinške dajatve na uvoz natrijevega glukonata s poreklom iz Ljudske republike Kitajske na podlagi pregleda zaradi izteka ukrepa v skladu s členom 11(2) Uredbe (EU) 2016/1036 Evropskega parlamenta in Sveta | 3 |
| | | Izvedbena uredba Komisije (EU) 2017/95 z dne 19. januarja 2017 o določitvi koeficienta dodelitve, ki se bo uporabil za količine v zahtevkih za uvozna dovoljenja in zahtevkih za uvozne pravice, vloženih od 1. do 7. januarja 2017, v okviru tarifnih kvot, ki so z Uredbo (ES) št. 616/2007 odprte v sektorju za perutnino | 24 |
| | | Izvedbena uredba Komisije (EU) 2017/96 z dne 19. januarja 2017 o določitvi najnižje prodajne cene za posneto mleko v prahu za tretji delni razpis v okviru razpisnega postopka, odprtega z Izvedbeno uredbo (EU) 2016/2080 | 27 |
| | | SKLEPI |
| | * | Sklep Komisije (EU) 2017/97 z dne 4. julija 2016 o državni pomoči SA.40168 – (2015/C) (ex SA.33584 – 2013/C (ex 2011/NN)), ki jo je Nizozemska odobrila profesionalnemu nogometnemu klubu Willem II v Tilburgu
  (notificirano pod dokumentarno številko C(2016) 4061)

   (
  1
  ) | 28 |
| | * | Izvedbeni sklep Komisije (EU) 2017/98 z dne 18. januarja 2017 o spremembi Priloge k Izvedbenemu sklepu 2013/519/EU glede vzorca veterinarskega spričevala za uvoz v Unijo psov, mačk in belih dihurjev
  (notificirano pod dokumentarno številko C(2017) 123)

   (
  1
  ) | 37 |
| | * | Izvedbeni sklep Komisije (EU) 2017/99 z dne 18. januarja 2017 o spremembi Odločbe 93/195/EGS glede pogojev v zvezi z zdravjem živali in izdajanjem veterinarskih spričeval za ponovni vstop registriranih konjev za dirke, tekmovanja in kulturne prireditve po začasnem izvozu v Mehiko in Združene države Amerike ter o spremembi Priloge I k Odločbi 2004/211/ES glede vnosa za Kitajsko in Mehiko na seznamu tretjih držav in njihovih delov, iz katerih je dovoljen uvoz živih enoprstih kopitarjev ter njihovega semena, jajčnih celic in zarodkov v Unijo
  (notificirano pod dokumentarno številko C(2017) 128)

   (
  1
  ) | 44 |
| | * | Sklep Evropske centralne banke (EU) 2017/100 z dne 11. januarja 2017 o spremembi Sklepa (EU) 2015/774 o programu nakupa vrednostnih papirjev javnega sektorja na sekundarnih trgih (ECB/2017/1) | 51 |
| | * | Sklep Evropske centralne banke (EU) 2017/101 z dne 11. januarja 2017 o spremembi Sklepa ECB/2014/40 o izvajanju tretjega programa nakupa kritih obveznic (ECB/2017/2) | 53 |
| | * | Sklep Evropske centralne banke (EU) 2017/102 z dne 11. januarja 2017 o spremembi Sklepa (EU) 2015/5 o izvajanju programa nakupa listinjenih vrednostnih papirjev (ECB/2017/3) | 55 |
| | * | Sklep Evropske centralne banke (EU) 2017/103 z dne 11. januarja 2017 o spremembi Sklepa (EU) 2016/948 o izvajanju programa nakupa vrednostnih papirjev podjetniškega sektorja (ECB/2017/4) | 57 |

Vsebina

II   Nezakonodajni akti

Stran

UREDBE

*

Izvedbena uredba Komisije (EU) 2017/93 z dne 10. januarja 2017 o vpisu imena v register zaščitenih označb porekla in zaščitenih geografskih označb (Miel Villuercas-Ibores (ZOP))

1

*

Izvedbena uredba Komisije (EU) 2017/94 z dne 19. januarja 2017 o uvedbi dokončne protidampinške dajatve na uvoz natrijevega glukonata s poreklom iz Ljudske republike Kitajske na podlagi pregleda zaradi izteka ukrepa v skladu s členom 11(2) Uredbe (EU) 2016/1036 Evropskega parlamenta in Sveta

3

Izvedbena uredba Komisije (EU) 2017/95 z dne 19. januarja 2017 o določitvi koeficienta dodelitve, ki se bo uporabil za količine v zahtevkih za uvozna dovoljenja in zahtevkih za uvozne pravice, vloženih od 1. do 7. januarja 2017, v okviru tarifnih kvot, ki so z Uredbo (ES) št. 616/2007 odprte v sektorju za perutnino

24

Izvedbena uredba Komisije (EU) 2017/96 z dne 19. januarja 2017 o določitvi najnižje prodajne cene za posneto mleko v prahu za tretji delni razpis v okviru razpisnega postopka, odprtega z Izvedbeno uredbo (EU) 2016/2080

27

SKLEPI

*

Sklep Komisije (EU) 2017/97 z dne 4. julija 2016 o državni pomoči SA.40168 – (2015/C) (ex SA.33584 – 2013/C (ex 2011/NN)), ki jo je Nizozemska odobrila profesionalnemu nogometnemu klubu Willem II v Tilburgu
  (notificirano pod dokumentarno številko C(2016) 4061)

   (
  1
  )

(notificirano pod dokumentarno številko C(2016) 4061)

1

28

*

Izvedbeni sklep Komisije (EU) 2017/98 z dne 18. januarja 2017 o spremembi Priloge k Izvedbenemu sklepu 2013/519/EU glede vzorca veterinarskega spričevala za uvoz v Unijo psov, mačk in belih dihurjev
  (notificirano pod dokumentarno številko C(2017) 123)

   (
  1
  )

(notificirano pod dokumentarno številko C(2017) 123)

1

37

*

Izvedbeni sklep Komisije (EU) 2017/99 z dne 18. januarja 2017 o spremembi Odločbe 93/195/EGS glede pogojev v zvezi z zdravjem živali in izdajanjem veterinarskih spričeval za ponovni vstop registriranih konjev za dirke, tekmovanja in kulturne prireditve po začasnem izvozu v Mehiko in Združene države Amerike ter o spremembi Priloge I k Odločbi 2004/211/ES glede vnosa za Kitajsko in Mehiko na seznamu tretjih držav in njihovih delov, iz katerih je dovoljen uvoz živih enoprstih kopitarjev ter njihovega semena, jajčnih celic in zarodkov v Unijo
  (notificirano pod dokumentarno številko C(2017) 128)

   (
  1
  )

(notificirano pod dokumentarno številko C(2017) 128)

1

44

*

Sklep Evropske centralne banke (EU) 2017/100 z dne 11. januarja 2017 o spremembi Sklepa (EU) 2015/774 o programu nakupa vrednostnih papirjev javnega sektorja na sekundarnih trgih (ECB/2017/1)

51

*

Sklep Evropske centralne banke (EU) 2017/101 z dne 11. januarja 2017 o spremembi Sklepa ECB/2014/40 o izvajanju tretjega programa nakupa kritih obveznic (ECB/2017/2)

53

*

Sklep Evropske centralne banke (EU) 2017/102 z dne 11. januarja 2017 o spremembi Sklepa (EU) 2015/5 o izvajanju programa nakupa listinjenih vrednostnih papirjev (ECB/2017/3)

55

*

Sklep Evropske centralne banke (EU) 2017/103 z dne 11. januarja 2017 o spremembi Sklepa (EU) 2016/948 o izvajanju programa nakupa vrednostnih papirjev podjetniškega sektorja (ECB/2017/4)

57

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Besedilo velja za EGP. |

---

(1)   Besedilo velja za EGP.

1

| SL | Akti z rahlo natisnjenimi naslovi so tisti, ki se nanašajo na dnevno upravljanje kmetijskih zadev in so splošno veljavni za omejeno obdobje.
  Naslovi vseh drugih aktov so v mastnem tisku in pred njimi stoji zvezdica. |
| --- | --- |

SL

Akti z rahlo natisnjenimi naslovi so tisti, ki se nanašajo na dnevno upravljanje kmetijskih zadev in so splošno veljavni za omejeno obdobje.

Naslovi vseh drugih aktov so v mastnem tisku in pred njimi stoji zvezdica.

---

II Nezakonodajni akti

UREDBE

| 20.1.2017 | SL | Uradni list Evropske unije | L 16/1 |
| --- | --- | --- | --- |

20.1.2017

SL

Uradni list Evropske unije

L 16/1

---

IZVEDBENA UREDBA KOMISIJE (EU) 2017/93

z dne 10. januarja 2017

o vpisu imena v register zaščitenih označb porekla in zaščitenih geografskih označb (Miel Villuercas-Ibores (ZOP))

EVROPSKA KOMISIJA JE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije,

ob upoštevanju Uredbe (EU) št. 1151/2012 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 21. novembra 2012 o shemah kakovosti kmetijskih proizvodov in živil (1) ter zlasti člena 52(2) Uredbe,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | V skladu s členom 50(2)(a) Uredbe (EU) št. 1151/2012 je bil zahtevek Španije za registracijo imena „Miel Villuercas-Ibores“ objavljen v Uradnem listu Evropske unije (2). |
| --- | --- |

(1)

V skladu s členom 50(2)(a) Uredbe (EU) št. 1151/2012 je bil zahtevek Španije za registracijo imena „Miel Villuercas-Ibores“ objavljen v Uradnem listu Evropske unije (2).

| (2) | Ker v skladu s členom 51 Uredbe (EU) št. 1151/2012 Komisija ni prejela nobenega ugovora, bi bilo treba ime „Miel Villuercas-Ibores“ registrirati – |
| --- | --- |

(2)

Ker v skladu s členom 51 Uredbe (EU) št. 1151/2012 Komisija ni prejela nobenega ugovora, bi bilo treba ime „Miel Villuercas-Ibores“ registrirati –

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

Ime „Miel Villuercas-Ibores“ (ZOP) se registrira.

Ime iz prvega odstavka opredeljuje proizvod skupine 1.4 Drugi proizvodi živalskega izvora (jajca, med, različni mlečni proizvodi razen masla itn.) iz Priloge XI k Izvedbeni uredbi Komisije (EU) št. 668/2014 (3).

Člen 2

Ta uredba začne veljati dvajseti dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Bruslju, 10. januarja 2017

Za Komisijo

V imenu predsednika

Phil HOGAN

Član Komisije

---

(1)  
  UL L 343, 14.12.2012, str. 1.

1

(2)  
  UL C 331, 9.9.2016, str. 7.

2

(3)  Izvedbena uredba Komisije (EU) št. 668/2014 z dne 13. junija 2014 o pravilih za uporabo Uredbe (EU) št. 1151/2012 Evropskega parlamenta in Sveta o shemah kakovosti kmetijskih proizvodov in živil (UL L 179, 19.6.2014, str. 36).

3

---

| 20.1.2017 | SL | Uradni list Evropske unije | L 16/3 |
| --- | --- | --- | --- |

20.1.2017

SL

Uradni list Evropske unije

L 16/3

---

IZVEDBENA UREDBA KOMISIJE (EU) 2017/94

z dne 19. januarja 2017

o uvedbi dokončne protidampinške dajatve na uvoz natrijevega glukonata s poreklom iz Ljudske republike Kitajske na podlagi pregleda zaradi izteka ukrepa v skladu s členom 11(2) Uredbe (EU) 2016/1036 Evropskega parlamenta in Sveta

EVROPSKA KOMISIJA JE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije,

ob upoštevanju Uredbe (EU) 2016/1036 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 8. junija 2016 o zaščiti proti dampinškemu uvozu iz držav, ki niso članice Evropske unije (1) („osnovna uredba“), in zlasti člena 11(2) Uredbe,

ob upoštevanju naslednjega:

1.   POSTOPEK

POSTOPEK

1.1   Veljavni ukrepi

Veljavni ukrepi

| (1) | Svet je po protidampinški preiskavi („prvotna preiskava“) z Izvedbeno uredbo Sveta (EU) št. 965/2010 (2) uvedel dokončno protidampinško dajatev na uvoz natrijevega glukonata, številka CUS (Customs Union and Statistics) 0023277-9 in registrska številka CAS (Chemical Abstracts Service) 527-07-1, ki se trenutno uvršča pod oznako KN ex 2918 16 00 (oznaka TARIC 2918160010) („natrijev glukonat“), s poreklom iz Ljudske republike Kitajske („LRK“ ali „zadevna država“). |
| --- | --- |

(1)

Svet je po protidampinški preiskavi („prvotna preiskava“) z Izvedbeno uredbo Sveta (EU) št. 965/2010 (2) uvedel dokončno protidampinško dajatev na uvoz natrijevega glukonata, številka CUS (Customs Union and Statistics) 0023277-9 in registrska številka CAS (Chemical Abstracts Service) 527-07-1, ki se trenutno uvršča pod oznako KN ex 2918 16 00 (oznaka TARIC 2918160010) („natrijev glukonat“), s poreklom iz Ljudske republike Kitajske („LRK“ ali „zadevna država“).

2

| (2) | Prvotni ukrepi so bili uvedeni v obliki dajatve ad valorem v višini 53,2 %, razen za družbi Shandong Kaison Biochemical Co., Ltd (5,6 %) in Qingdao Kehai Biochemistry Co., Ltd (27,1 %). |
| --- | --- |

(2)

Prvotni ukrepi so bili uvedeni v obliki dajatve ad valorem v višini 53,2 %, razen za družbi Shandong Kaison Biochemical Co., Ltd (5,6 %) in Qingdao Kehai Biochemistry Co., Ltd (27,1 %).

ad valorem

1.2   Zahtevek za pregled zaradi izteka ukrepa

Zahtevek za pregled zaradi izteka ukrepa

| (3) | Po objavi obvestila o bližnjem izteku (3) veljavnih ukrepov je Komisija 1. julija 2015 prejela zahtevek za začetek pregleda zaradi izteka teh ukrepov v skladu s členom 11(2) Uredbe Sveta (ES) št. 1225/2009 (4). |
| --- | --- |

(3)

Po objavi obvestila o bližnjem izteku (3) veljavnih ukrepov je Komisija 1. julija 2015 prejela zahtevek za začetek pregleda zaradi izteka teh ukrepov v skladu s členom 11(2) Uredbe Sveta (ES) št. 1225/2009 (4).

3

4

| (4) | Zahtevek sta vložila dva proizvajalca Unije, in sicer Jungbunzlauer SA in Roquette Italia S.p.A. („vložnika“). |
| --- | --- |

(4)

Zahtevek sta vložila dva proizvajalca Unije, in sicer Jungbunzlauer SA in Roquette Italia S.p.A. („vložnika“).

| (5) | Zahtevek je bil utemeljen s tem, da bi iztek ukrepov verjetno povzročil nadaljevanje dampinga in nadaljevanje ali ponovitev škode za industrijo Unije. |
| --- | --- |

(5)

Zahtevek je bil utemeljen s tem, da bi iztek ukrepov verjetno povzročil nadaljevanje dampinga in nadaljevanje ali ponovitev škode za industrijo Unije.

1.3   Začetek

Začetek

| (6) | Evropska komisija („Komisija“) je 27. oktobra 2015 na podlagi člena 11(2) Uredbe (ES) št. 1225/2009 začela protidampinško preiskavo v zvezi z uvozom natrijevega glukonata s poreklom iz LRK v Unijo. Obvestilo o začetku je objavila v Uradnem listu Evropske unije (5) („obvestilo o začetku“). |
| --- | --- |

(6)

Evropska komisija („Komisija“) je 27. oktobra 2015 na podlagi člena 11(2) Uredbe (ES) št. 1225/2009 začela protidampinško preiskavo v zvezi z uvozom natrijevega glukonata s poreklom iz LRK v Unijo. Obvestilo o začetku je objavila v Uradnem listu Evropske unije (5) („obvestilo o začetku“).

Uradnem listu Evropske unije

5

1.4   Primerljiva država

Primerljiva država

| (7) | Komisija je v obvestilu o začetku objavila, da namerava tako kot v prvotni preiskavi uporabiti Združene države Amerike („ZDA“) kot tretjo državo s tržnim gospodarstvom („primerljiva država“) v smislu člena 2(7)(a) osnovne uredbe. Komisija je strani pozvala, naj predložijo pripombe glede ustreznosti te izbire. Pripomb ni predložila nobena od strani. |
| --- | --- |

(7)

Komisija je v obvestilu o začetku objavila, da namerava tako kot v prvotni preiskavi uporabiti Združene države Amerike („ZDA“) kot tretjo državo s tržnim gospodarstvom („primerljiva država“) v smislu člena 2(7)(a) osnovne uredbe. Komisija je strani pozvala, naj predložijo pripombe glede ustreznosti te izbire. Pripomb ni predložila nobena od strani.

| (8) | Komisija je zbrala informacije o proizvajalcih natrijevega glukonata v drugih potencialnih primerljivih državah in navezala stik s Kanado, Indijo, Japonsko, Pakistanom, Srbijo, Južno Afriko, Južno Korejo, Švico in ZDA ter vse znane proizvajalce natrijevega glukonata v teh državah pozvala, naj predložijo potrebne informacije. Odgovorila je ena kanadska družba, ki je navedla, da ne proizvaja natrijevega glukonata, ampak z njim trguje. Samo en ameriški proizvajalec je predložil izpolnjen vprašalnik in privolil v preveritveni obisk. |
| --- | --- |

(8)

Komisija je zbrala informacije o proizvajalcih natrijevega glukonata v drugih potencialnih primerljivih državah in navezala stik s Kanado, Indijo, Japonsko, Pakistanom, Srbijo, Južno Afriko, Južno Korejo, Švico in ZDA ter vse znane proizvajalce natrijevega glukonata v teh državah pozvala, naj predložijo potrebne informacije. Odgovorila je ena kanadska družba, ki je navedla, da ne proizvaja natrijevega glukonata, ampak z njim trguje. Samo en ameriški proizvajalec je predložil izpolnjen vprašalnik in privolil v preveritveni obisk.

1.5   Zainteresirane strani

Zainteresirane strani

| (9) | Komisija je v obvestilu o začetku zainteresirane strani pozvala, naj se ji javijo, če želijo sodelovati v preiskavi. Poleg tega je Komisija izrecno obvestila znane proizvajalce Unije, znane proizvajalce izvoznike, kitajske organe, znane uvoznike in uporabnike o začetku preiskave ter jih povabila k sodelovanju. |
| --- | --- |

(9)

Komisija je v obvestilu o začetku zainteresirane strani pozvala, naj se ji javijo, če želijo sodelovati v preiskavi. Poleg tega je Komisija izrecno obvestila znane proizvajalce Unije, znane proizvajalce izvoznike, kitajske organe, znane uvoznike in uporabnike o začetku preiskave ter jih povabila k sodelovanju.

| (10) | Zainteresirane strani so imele možnost, da pisno izrazijo svoja stališča in zahtevajo zaslišanje v rokih iz obvestila o začetku. Vsem zainteresiranim stranem, ki so zahtevale zaslišanje in dokazale, da zanj obstajajo posebni razlogi, je bilo zaslišanje odobreno. Zainteresirane strani so imele možnost, da predložijo pripombe o začetku preiskave in zahtevajo zaslišanje pred Komisijo in/ali pooblaščencem za zaslišanje v trgovinskih postopkih. |
| --- | --- |

(10)

Zainteresirane strani so imele možnost, da pisno izrazijo svoja stališča in zahtevajo zaslišanje v rokih iz obvestila o začetku. Vsem zainteresiranim stranem, ki so zahtevale zaslišanje in dokazale, da zanj obstajajo posebni razlogi, je bilo zaslišanje odobreno. Zainteresirane strani so imele možnost, da predložijo pripombe o začetku preiskave in zahtevajo zaslišanje pred Komisijo in/ali pooblaščencem za zaslišanje v trgovinskih postopkih.

(a)   
  Vzorčenje

Vzorčenje

| (11) | Komisija je v obvestilu o začetku navedla, da bo morda izbrala vzorec zainteresiranih strani v skladu s členom 17 osnovne uredbe. |
| --- | --- |

(11)

Komisija je v obvestilu o začetku navedla, da bo morda izbrala vzorec zainteresiranih strani v skladu s členom 17 osnovne uredbe.

Vzorčenje proizvajalcev izvoznikov iz LRK

Vzorčenje proizvajalcev izvoznikov iz LRK

| (12) | Da bi se Komisija lahko odločila, ali je vzorčenje potrebno, in da bi v tem primeru lahko izbrala vzorec, je vse znane proizvajalce izvoznike iz LRK pozvala, naj zagotovijo informacije, določene v obvestilu o začetku. Poleg tega je misijo Ljudske republike Kitajske pri Evropski uniji pozvala, naj opredeli morebitne druge proizvajalce izvoznike, ki bi bili lahko zainteresirani za sodelovanje v preiskavi, in/ali stopi v stik z njimi. |
| --- | --- |

(12)

Da bi se Komisija lahko odločila, ali je vzorčenje potrebno, in da bi v tem primeru lahko izbrala vzorec, je vse znane proizvajalce izvoznike iz LRK pozvala, naj zagotovijo informacije, določene v obvestilu o začetku. Poleg tega je misijo Ljudske republike Kitajske pri Evropski uniji pozvala, naj opredeli morebitne druge proizvajalce izvoznike, ki bi bili lahko zainteresirani za sodelovanje v preiskavi, in/ali stopi v stik z njimi.

| (13) | Samo en proizvajalec izvoznik iz zadevne države je zagotovil zahtevane informacije in se strinjal z vključitvijo v vzorec. Zato vzorčenje ni bilo potrebno. |
| --- | --- |

(13)

Samo en proizvajalec izvoznik iz zadevne države je zagotovil zahtevane informacije in se strinjal z vključitvijo v vzorec. Zato vzorčenje ni bilo potrebno.

Vzorčenje uvoznikov

Vzorčenje uvoznikov

| (14) | Da bi se Komisija lahko odločila, ali je vzorčenje potrebno, in da bi v tem primeru lahko izbrala vzorec, je štiri znane nepovezane uvoznike pozvala, naj zagotovijo informacije, določene v obvestilu o začetku. |
| --- | --- |

(14)

Da bi se Komisija lahko odločila, ali je vzorčenje potrebno, in da bi v tem primeru lahko izbrala vzorec, je štiri znane nepovezane uvoznike pozvala, naj zagotovijo informacije, določene v obvestilu o začetku.

| (15) | Dva nepovezana uvoznika sta predložila zahtevane informacije in se strinjala z vključitvijo v vzorec. Zaradi majhnega števila se je Komisija odločila, da vzorčenje ni potrebno. |
| --- | --- |

(15)

Dva nepovezana uvoznika sta predložila zahtevane informacije in se strinjala z vključitvijo v vzorec. Zaradi majhnega števila se je Komisija odločila, da vzorčenje ni potrebno.

(b)   
  Izpolnjeni vprašalniki

Izpolnjeni vprašalniki

| (16) | Komisija je vprašalnike poslala dvema proizvajalcema Unije, dvema nepovezanima uvoznikoma, osmim znanim uporabnikom, desetim trgovcem na debelo, kitajskemu proizvajalcu izvozniku, ki se je odzval med vzorčenjem, in enemu proizvajalcu iz ZDA, ki so se štele za primerljivi trg. |
| --- | --- |

(16)

Komisija je vprašalnike poslala dvema proizvajalcema Unije, dvema nepovezanima uvoznikoma, osmim znanim uporabnikom, desetim trgovcem na debelo, kitajskemu proizvajalcu izvozniku, ki se je odzval med vzorčenjem, in enemu proizvajalcu iz ZDA, ki so se štele za primerljivi trg.

| (17) | Izpolnjene vprašalnike so predložili dva proizvajalca Unije, dva nepovezana uvoznika, en uporabnik, pet trgovcev na debelo, kitajski proizvajalec izvoznik in proizvajalec na primerljivem trgu. |
| --- | --- |

(17)

Izpolnjene vprašalnike so predložili dva proizvajalca Unije, dva nepovezana uvoznika, en uporabnik, pet trgovcev na debelo, kitajski proizvajalec izvoznik in proizvajalec na primerljivem trgu.

(c)   
  Preveritveni obiski

Preveritveni obiski

| (18) | Komisija je zbrala in preverila vse informacije, ki so bile po njenem mnenju potrebne za ugotovitev verjetnosti nadaljevanja ali ponovitve dampinga in škode ter za ugotovitev interesa Unije. Preveritveni obiski na podlagi člena 16 osnovne uredbe so bili opravljeni v prostorih naslednjih družb: | proizvajalca Unije:






  — | Jungbunzlauer SA, Marckolsheim, Francija, in ena povezana družba, |
| --- | --- | --- | --- |

(18)

Komisija je zbrala in preverila vse informacije, ki so bile po njenem mnenju potrebne za ugotovitev verjetnosti nadaljevanja ali ponovitve dampinga in škode ter za ugotovitev interesa Unije. Preveritveni obiski na podlagi člena 16 osnovne uredbe so bili opravljeni v prostorih naslednjih družb:

proizvajalca Unije:

—

Jungbunzlauer SA, Marckolsheim, Francija, in ena povezana družba,

| — | Roquette Italy SpA, Cassano Spinola, Italija; |
| --- | --- |

—

Roquette Italy SpA, Cassano Spinola, Italija;

| | uvoznika:






  — | Ceda Chemicals Limited, Knutsford, Združeno kraljestvo, |
| --- | --- | --- |

uvoznika:

—

Ceda Chemicals Limited, Knutsford, Združeno kraljestvo,

| — | Norkem, Knutsford, Združeno kraljestvo; |
| --- | --- |

—

Norkem, Knutsford, Združeno kraljestvo;

| | proizvajalec izvoznik iz LRK:






  — | Shandong Kaison Biochemical Co., Ltd („SKB“), Rizhao City, Shandong Province, LRK; |
| --- | --- | --- |

proizvajalec izvoznik iz LRK:

—

Shandong Kaison Biochemical Co., Ltd („SKB“), Rizhao City, Shandong Province, LRK;

| | proizvajalec v primerljivi državi:






  — | PMP Fermentation Products, Inc, Peoria, Združene države Amerike. |
| --- | --- | --- |

proizvajalec v primerljivi državi:

—

PMP Fermentation Products, Inc, Peoria, Združene države Amerike.

1.6   Obdobje preiskave in obravnavano obdobje

Obdobje preiskave in obravnavano obdobje

| (19) | Preiskava glede verjetnosti nadaljevanja ali ponovitve dampinga in škode je zajela obdobje od 1. oktobra 2014 do 30. septembra 2015 („obdobje preiskave v zvezi s pregledom“ ali „OPP“). Proučitev gibanja, pomembnega za oceno verjetnosti nadaljevanja ali ponovitve škode, je zajemala obdobje od 1. januarja 2012 do konca obdobja preiskave v zvezi s pregledom („obravnavano obdobje“). |
| --- | --- |

(19)

Preiskava glede verjetnosti nadaljevanja ali ponovitve dampinga in škode je zajela obdobje od 1. oktobra 2014 do 30. septembra 2015 („obdobje preiskave v zvezi s pregledom“ ali „OPP“). Proučitev gibanja, pomembnega za oceno verjetnosti nadaljevanja ali ponovitve škode, je zajemala obdobje od 1. januarja 2012 do konca obdobja preiskave v zvezi s pregledom („obravnavano obdobje“).

2.   ZADEVNI IZDELEK IN PODOBNI IZDELEK

ZADEVNI IZDELEK IN PODOBNI IZDELEK

2.1   Zadevni izdelek

Zadevni izdelek

| (20) | Izdelek, ki se pregleduje, je suh natrijev glukonat, številka CUS (Customs Union and Statistics) 0023277-9 in registrska številka CAS (Chemical Abstracts Service) 527-07-1, s poreklom iz LRK („izdelek, ki se pregleduje“ ali „natrijev glukonat“), ki se trenutno uvršča pod oznako KN ex 2918 16 00 (oznaka TARIC 2918160010). |
| --- | --- |

(20)

Izdelek, ki se pregleduje, je suh natrijev glukonat, številka CUS (Customs Union and Statistics) 0023277-9 in registrska številka CAS (Chemical Abstracts Service) 527-07-1, s poreklom iz LRK („izdelek, ki se pregleduje“ ali „natrijev glukonat“), ki se trenutno uvršča pod oznako KN ex 2918 16 00 (oznaka TARIC 2918160010).

| (21) | Suh natrijev glukonat se pretežno uporablja v gradbeni industriji kot upočasnjevalec in plastifikator za beton ter v drugih industrijah kot sredstvo za obdelovanje kovinskih površin (odstranitev rje, oksidov in maščob) ter čiščenje steklenic in industrijske opreme. Izdelek se lahko prav tako uporablja v živilski in farmacevtski industriji. |
| --- | --- |

(21)

Suh natrijev glukonat se pretežno uporablja v gradbeni industriji kot upočasnjevalec in plastifikator za beton ter v drugih industrijah kot sredstvo za obdelovanje kovinskih površin (odstranitev rje, oksidov in maščob) ter čiščenje steklenic in industrijske opreme. Izdelek se lahko prav tako uporablja v živilski in farmacevtski industriji.

| (22) | Zadevni izdelek zajema več vrst, ki so v vprašalniku opredeljene kot kontrolne številke izdelka („PCN“). Vsaka PCN upošteva čistost, velikost delcev in embalažo, kot je bilo ugotovljeno v prvotni preiskavi. |
| --- | --- |

(22)

Zadevni izdelek zajema več vrst, ki so v vprašalniku opredeljene kot kontrolne številke izdelka („PCN“). Vsaka PCN upošteva čistost, velikost delcev in embalažo, kot je bilo ugotovljeno v prvotni preiskavi.

2.2   Podobni izdelek

Podobni izdelek

| (23) | Preiskava je pokazala, da imajo suh natrijev glukonat, ki ga proizvaja in prodaja industrija Unije v Uniji, suh natrijev glukonat, proizveden in prodan na domačem trgu v ZDA, ki so bile izbrane kot primerljiva država, kot je pojasnjeno v uvodnih izjavah 60 do 62, suh natrijev glukonat, proizveden in prodan na domačem trgu na Kitajskem, ter suh natrijev glukonat, proizveden na Kitajskem in prodan v Uniji, v bistvu enake osnovne fizikalne in tehnične značilnosti in uporabe. |
| --- | --- |

(23)

Preiskava je pokazala, da imajo suh natrijev glukonat, ki ga proizvaja in prodaja industrija Unije v Uniji, suh natrijev glukonat, proizveden in prodan na domačem trgu v ZDA, ki so bile izbrane kot primerljiva država, kot je pojasnjeno v uvodnih izjavah 60 do 62, suh natrijev glukonat, proizveden in prodan na domačem trgu na Kitajskem, ter suh natrijev glukonat, proizveden na Kitajskem in prodan v Uniji, v bistvu enake osnovne fizikalne in tehnične značilnosti in uporabe.

| (24) | Komisija je zato sklenila, da so si ti izdelki podobni v smislu člena 1(4) osnovne uredbe. |
| --- | --- |

(24)

Komisija je zato sklenila, da so si ti izdelki podobni v smislu člena 1(4) osnovne uredbe.

3.   VERJETNOST NADALJEVANJA ALI PONOVITVE DAMPINGA

VERJETNOST NADALJEVANJA ALI PONOVITVE DAMPINGA

3.1   Uvodne ugotovitve

Uvodne ugotovitve

| (25) | V skladu s členom 11(2) osnovne uredbe je bilo proučeno, ali obstaja verjetnost, da bi se zaradi izteka veljavnosti obstoječih ukrepov damping nadaljeval ali ponovil. |
| --- | --- |

(25)

V skladu s členom 11(2) osnovne uredbe je bilo proučeno, ali obstaja verjetnost, da bi se zaradi izteka veljavnosti obstoječih ukrepov damping nadaljeval ali ponovil.

| (26) | Kot je navedeno v uvodni izjavi 13 zgoraj, je v tej preiskavi sodeloval le en kitajski proizvajalec izvoznik. Ta družba je v OPP pokrivala ves izvoz natrijevega glukonata iz LRK v Unijo. Zato je Komisija menila, da ima zadostne informacije za oceno izvozne cene in stopnje dampinga v OPP (oddelek 3.2). |
| --- | --- |

(26)

Kot je navedeno v uvodni izjavi 13 zgoraj, je v tej preiskavi sodeloval le en kitajski proizvajalec izvoznik. Ta družba je v OPP pokrivala ves izvoz natrijevega glukonata iz LRK v Unijo. Zato je Komisija menila, da ima zadostne informacije za oceno izvozne cene in stopnje dampinga v OPP (oddelek 3.2).

| (27) | Vendar je ta proizvajalec izvoznik predstavljal le 2–7 % celotne proizvodne zmogljivosti in le 5–10 % celotne proizvodnje natrijevega glukonata v LRK. Poleg tega je njegov izvoz v tretje države v OPP obsegal le 23–28 % celotnega izvoza iz LRK v tretje države (točne teže edinega sodelujočega kitajskega proizvajalca izvoznika v celotni kitajski proizvodnji zmogljivosti, celotne proizvodnje in celotnega izvoza zaradi zaupnosti ni mogoče razkriti). Glede na navedeno in glede na to, da drugi kitajski proizvajalci natrijevega glukonata v LRK niso sodelovali, je Komisija menila, da nima zadostnih informacij za proučitev verjetnosti nadaljevanja ali ponovitve dampinga, zato je morala razvoj uvoza v primeru razveljavitve ukrepov oceniti na podlagi dostopnih dejstev v skladu s členom 18 osnovne uredbe (oddelek 3.3.). |
| --- | --- |

(27)

Vendar je ta proizvajalec izvoznik predstavljal le 2–7 % celotne proizvodne zmogljivosti in le 5–10 % celotne proizvodnje natrijevega glukonata v LRK. Poleg tega je njegov izvoz v tretje države v OPP obsegal le 23–28 % celotnega izvoza iz LRK v tretje države (točne teže edinega sodelujočega kitajskega proizvajalca izvoznika v celotni kitajski proizvodnji zmogljivosti, celotne proizvodnje in celotnega izvoza zaradi zaupnosti ni mogoče razkriti). Glede na navedeno in glede na to, da drugi kitajski proizvajalci natrijevega glukonata v LRK niso sodelovali, je Komisija menila, da nima zadostnih informacij za proučitev verjetnosti nadaljevanja ali ponovitve dampinga, zato je morala razvoj uvoza v primeru razveljavitve ukrepov oceniti na podlagi dostopnih dejstev v skladu s členom 18 osnovne uredbe (oddelek 3.3.).

| (28) | Kitajski organi so bili ustrezno obveščeni, da lahko Komisija zaradi nizke stopnje sodelovanja kitajskih proizvajalcev izvoznikov uporabi člen 18 osnovne uredbe. V zvezi s tem ni bila prejeta nobena pripomba. |
| --- | --- |

(28)

Kitajski organi so bili ustrezno obveščeni, da lahko Komisija zaradi nizke stopnje sodelovanja kitajskih proizvajalcev izvoznikov uporabi člen 18 osnovne uredbe. V zvezi s tem ni bila prejeta nobena pripomba.

| (29) | Ugotovitve iz oddelka 3.3 zato temeljijo na dostopnih dejstvih. Za ta namen so se uporabile informacije, ki jih je zagotovil sodelujoči proizvajalec izvoznik, zahtevek za pregled zaradi izteka ukrepa, stališča vložnikov, statistični podatki Eurostata, podatki, ki so jih zbrale države članice v skladu s členom 14(6) osnovne uredbe („zbirka podatkov iz člena 14(6)“) in javno dostopne informacije na internetu (6). V zvezi s kitajsko zbirko statističnih podatkov o izvozu je struktura kodiranja natrijevega glukonata zajela tudi druge izdelke, ki niso predmet te preiskave, zato v zbirki podatkov ni bilo mogoče določiti izključno količine natrijevega glukonata. Zato tega vira informacij ni bilo mogoče uporabiti. |
| --- | --- |

(29)

Ugotovitve iz oddelka 3.3 zato temeljijo na dostopnih dejstvih. Za ta namen so se uporabile informacije, ki jih je zagotovil sodelujoči proizvajalec izvoznik, zahtevek za pregled zaradi izteka ukrepa, stališča vložnikov, statistični podatki Eurostata, podatki, ki so jih zbrale države članice v skladu s členom 14(6) osnovne uredbe („zbirka podatkov iz člena 14(6)“) in javno dostopne informacije na internetu (6). V zvezi s kitajsko zbirko statističnih podatkov o izvozu je struktura kodiranja natrijevega glukonata zajela tudi druge izdelke, ki niso predmet te preiskave, zato v zbirki podatkov ni bilo mogoče določiti izključno količine natrijevega glukonata. Zato tega vira informacij ni bilo mogoče uporabiti.

6

3.2   Damping v Uniji v obdobju preiskave v zvezi s pregledom

Damping v Uniji v obdobju preiskave v zvezi s pregledom

3.2.1   Normalna vrednost

Normalna vrednost

| (30) | V prvotni preiskavi je bila tržnogospodarska obravnava („TGO“) odobrena edinemu kitajskemu proizvajalcu izvozniku, ki je sodeloval v tej preiskavi (Shandong Kaison Biochemicals ali „SKB“). Zato je bila normalna vrednost za tega proizvajalca izvoznika določena na podlagi njegovih podatkov o proizvodnji in prodaji. |
| --- | --- |

(30)

V prvotni preiskavi je bila tržnogospodarska obravnava („TGO“) odobrena edinemu kitajskemu proizvajalcu izvozniku, ki je sodeloval v tej preiskavi (Shandong Kaison Biochemicals ali „SKB“). Zato je bila normalna vrednost za tega proizvajalca izvoznika določena na podlagi njegovih podatkov o proizvodnji in prodaji.

| (31) | Komisija je v skladu s členom 2(2) osnovne uredbe najprej proučila, ali je celotni obseg domače prodaje sodelujočega proizvajalca izvoznika reprezentativen. Domača prodaja je reprezentativna, če je celotni obseg domače prodaje podobnega izdelka neodvisnim strankam na domačem trgu proizvajalca izvoznika v OPP predstavljal vsaj 5 % njegovega celotnega obsega izvoza zadevnega izdelka v Unijo. Za sodelujočega proizvajalca izvoznika je bilo torej ugotovljeno, da je bil njegov celotni obseg prodaje podobnega izdelka na domačem trgu reprezentativen. |
| --- | --- |

(31)

Komisija je v skladu s členom 2(2) osnovne uredbe najprej proučila, ali je celotni obseg domače prodaje sodelujočega proizvajalca izvoznika reprezentativen. Domača prodaja je reprezentativna, če je celotni obseg domače prodaje podobnega izdelka neodvisnim strankam na domačem trgu proizvajalca izvoznika v OPP predstavljal vsaj 5 % njegovega celotnega obsega izvoza zadevnega izdelka v Unijo. Za sodelujočega proizvajalca izvoznika je bilo torej ugotovljeno, da je bil njegov celotni obseg prodaje podobnega izdelka na domačem trgu reprezentativen.

| (32) | Komisija je nato opredelila vrste izdelka, prodane na domačem trgu, ki so bile enake vrstam izdelka, prodanim za izvoz v Unijo, ali primerljive z njimi. |
| --- | --- |

(32)

Komisija je nato opredelila vrste izdelka, prodane na domačem trgu, ki so bile enake vrstam izdelka, prodanim za izvoz v Unijo, ali primerljive z njimi.

| (33) | Komisija je nato v skladu s členom 2(2) osnovne uredbe proučila, ali je domača prodaja sodelujočega proizvajalca izvoznika na njegovem domačem trgu reprezentativna za posamezne vrste izdelka, kot so navedene v uvodni izjavi 22, ki so enake vrstam, prodanim za izvoz v Unijo, ali primerljive z njimi. Domača prodaja vrste izdelka je reprezentativna, če celotni obseg domače prodaje te vrste izdelka neodvisnim strankam v OPP predstavlja vsaj 5 % celotnega obsega izvoza v Unijo. Komisija je ugotovila, da za eno vrsto izdelka ni bilo domače prodaje zaradi razlike v embalaži, domača prodaja drugih vrst izdelka pa je bila reprezentativna. |
| --- | --- |

(33)

Komisija je nato v skladu s členom 2(2) osnovne uredbe proučila, ali je domača prodaja sodelujočega proizvajalca izvoznika na njegovem domačem trgu reprezentativna za posamezne vrste izdelka, kot so navedene v uvodni izjavi 22, ki so enake vrstam, prodanim za izvoz v Unijo, ali primerljive z njimi. Domača prodaja vrste izdelka je reprezentativna, če celotni obseg domače prodaje te vrste izdelka neodvisnim strankam v OPP predstavlja vsaj 5 % celotnega obsega izvoza v Unijo. Komisija je ugotovila, da za eno vrsto izdelka ni bilo domače prodaje zaradi razlike v embalaži, domača prodaja drugih vrst izdelka pa je bila reprezentativna.

| (34) | Komisija je nato v skladu s členom 2(4) osnovne uredbe za vsako vrsto izdelka določila delež dobičkonosne prodaje neodvisnim strankam na domačem trgu v OPP, da bi se odločila, ali bo za izračun normalne vrednosti uporabila dejansko domačo prodajo. |
| --- | --- |

(34)

Komisija je nato v skladu s členom 2(4) osnovne uredbe za vsako vrsto izdelka določila delež dobičkonosne prodaje neodvisnim strankam na domačem trgu v OPP, da bi se odločila, ali bo za izračun normalne vrednosti uporabila dejansko domačo prodajo.

| (35) | Normalna vrednost temelji na dejanski domači ceni za posamezno vrsto izdelka ne glede na to, ali je bila navedena prodaja dobičkonosna ali ne:






  (a) | če je obseg prodaje vrste izdelka, prodane po neto prodajni ceni, enaki izračunanim proizvodnim stroškom ali višji od njih, zajemal več kot 80 % celotnega obsega prodaje te vrste izdelka ter |
| --- | --- | --- |

(35)

Normalna vrednost temelji na dejanski domači ceni za posamezno vrsto izdelka ne glede na to, ali je bila navedena prodaja dobičkonosna ali ne:

(a)

če je obseg prodaje vrste izdelka, prodane po neto prodajni ceni, enaki izračunanim proizvodnim stroškom ali višji od njih, zajemal več kot 80 % celotnega obsega prodaje te vrste izdelka ter

| (b) | če je tehtana povprečna prodajna cena navedene vrste izdelka enaka proizvodnim stroškom na enoto ali višja od njih. |
| --- | --- |

(b)

če je tehtana povprečna prodajna cena navedene vrste izdelka enaka proizvodnim stroškom na enoto ali višja od njih.

| (36) | V tem primeru je normalna vrednost tehtano povprečje cen celotne domače prodaje navedene vrste izdelka v OPP. |
| --- | --- |

(36)

V tem primeru je normalna vrednost tehtano povprečje cen celotne domače prodaje navedene vrste izdelka v OPP.

| (37) | Normalna vrednost je dejanska domača cena za posamezno vrsto izdelka, in sicer izključno pri dobičkonosni domači prodaji teh vrst izdelka v OPP:






  (a) | če obseg dobičkonosne prodaje vrste izdelka predstavlja 80 % ali manj celotnega obsega prodaje te vrste izdelka ali |
| --- | --- | --- |

(37)

Normalna vrednost je dejanska domača cena za posamezno vrsto izdelka, in sicer izključno pri dobičkonosni domači prodaji teh vrst izdelka v OPP:

(a)

če obseg dobičkonosne prodaje vrste izdelka predstavlja 80 % ali manj celotnega obsega prodaje te vrste izdelka ali

| (b) | če je tehtana povprečna cena te vrste izdelka nižja od proizvodnih stroškov na enoto. |
| --- | --- |

(b)

če je tehtana povprečna cena te vrste izdelka nižja od proizvodnih stroškov na enoto.

| (38) | Analiza domače prodaje je pokazala, da je bilo 18–23 % vse domače prodaje dobičkonosne in da je bila tehtana povprečna prodajna cena višja od stroškov proizvodnje. V skladu s tem se je normalna vrednost izračunala le kot tehtano povprečje dobičkonosne prodaje. |
| --- | --- |

(38)

Analiza domače prodaje je pokazala, da je bilo 18–23 % vse domače prodaje dobičkonosne in da je bila tehtana povprečna prodajna cena višja od stroškov proizvodnje. V skladu s tem se je normalna vrednost izračunala le kot tehtano povprečje dobičkonosne prodaje.

| (39) | Za vrsto izdelka brez domače prodaje v okviru običajnega poteka trgovine je Komisija konstruirala normalno vrednost v skladu s členom 2(3) in (6) osnovne uredbe. |
| --- | --- |

(39)

Za vrsto izdelka brez domače prodaje v okviru običajnega poteka trgovine je Komisija konstruirala normalno vrednost v skladu s členom 2(3) in (6) osnovne uredbe.

| (40) | Normalna vrednost je bila konstruirana tako, da se je povprečnim proizvodnim stroškom podobnega izdelka sodelujočega proizvajalca izvoznika v OPP dodalo naslednje:






  (a) | tehtano povprečje prodajnih, splošnih in administrativnih stroškov („PSA-stroški“) sodelujočega proizvajalca izvoznika, ki so v OPP nastali pri domači prodaji podobnega izdelka v okviru običajnega poteka trgovine, in |
| --- | --- | --- |

(40)

Normalna vrednost je bila konstruirana tako, da se je povprečnim proizvodnim stroškom podobnega izdelka sodelujočega proizvajalca izvoznika v OPP dodalo naslednje:

(a)

tehtano povprečje prodajnih, splošnih in administrativnih stroškov („PSA-stroški“) sodelujočega proizvajalca izvoznika, ki so v OPP nastali pri domači prodaji podobnega izdelka v okviru običajnega poteka trgovine, in

| (b) | tehtani povprečni dobiček, ki ga je v OPP dosegel sodelujoči proizvajalec izvoznik pri domači prodaji podobnega izdelka v okviru običajnega poteka trgovine. |
| --- | --- |

(b)

tehtani povprečni dobiček, ki ga je v OPP dosegel sodelujoči proizvajalec izvoznik pri domači prodaji podobnega izdelka v okviru običajnega poteka trgovine.

3.2.2   Izvozna cena

Izvozna cena

| (41) | Edini sodelujoči proizvajalec izvoznik je izdelke izvažal v Unijo neposredno neodvisnim strankam. Zato je bila izvozna cena tista, ki se je dejansko plačevala ali se plačuje za zadevni izdelek ob prodaji za izvoz v Unijo, v skladu s členom 2(8) osnovne uredbe. |
| --- | --- |

(41)

Edini sodelujoči proizvajalec izvoznik je izdelke izvažal v Unijo neposredno neodvisnim strankam. Zato je bila izvozna cena tista, ki se je dejansko plačevala ali se plačuje za zadevni izdelek ob prodaji za izvoz v Unijo, v skladu s členom 2(8) osnovne uredbe.

3.2.3   Primerjava

Primerjava

| (42) | Komisija je primerjala normalno vrednost in izvozno ceno na podlagi franko tovarna. |
| --- | --- |

(42)

Komisija je primerjala normalno vrednost in izvozno ceno na podlagi franko tovarna.

| (43) | Če je Komisija to lahko upravičila s potrebo po zagotovitvi poštene primerjave, je v skladu s členom 2(10) osnovne uredbe normalno vrednost in/ali izvozno ceno prilagodila za razlike, ki so vplivale na cene in njihovo primerljivost. Prilagoditve so bile izvedene za manipulativne stroške, stroške natovarjanja in druge tozadevne stroške v zadevni državi, prevozne stroške (domači in čezmorski prevoz), stroške zavarovanja, stroške pakiranja, stroške kreditov in nevračljivi DDV. |
| --- | --- |

(43)

Če je Komisija to lahko upravičila s potrebo po zagotovitvi poštene primerjave, je v skladu s členom 2(10) osnovne uredbe normalno vrednost in/ali izvozno ceno prilagodila za razlike, ki so vplivale na cene in njihovo primerljivost. Prilagoditve so bile izvedene za manipulativne stroške, stroške natovarjanja in druge tozadevne stroške v zadevni državi, prevozne stroške (domači in čezmorski prevoz), stroške zavarovanja, stroške pakiranja, stroške kreditov in nevračljivi DDV.

3.2.4   Stopnja dampinga

Stopnja dampinga

| (44) | Komisija je primerjala tehtano povprečno normalno vrednost vsake vrste podobnega izdelka s tehtano povprečno izvozno ceno ustrezne vrste zadevnega izdelka v skladu s členom 2(11) in (12) osnovne uredbe. |
| --- | --- |

(44)

Komisija je primerjala tehtano povprečno normalno vrednost vsake vrste podobnega izdelka s tehtano povprečno izvozno ceno ustrezne vrste zadevnega izdelka v skladu s členom 2(11) in (12) osnovne uredbe.

| (45) | Na podlagi tega je bilo v OPP tehtano povprečje ugotovljene stopnje dampinga, izraženo kot odstotek cene CIF meja Unije brez plačane dajatve, 2,6 %. Pri ravni te stopnje dampinga bi bilo treba upoštevati dejstvo, da je v OPP izvoz iz LRK na trg Unije izvajal le edini kitajski proizvajalec izvoznik, ki mu je bila v prvotni preiskavi odobrena TGO, kot je pojasnjeno v uvodnih izjavah 26 in 30. |
| --- | --- |

(45)

Na podlagi tega je bilo v OPP tehtano povprečje ugotovljene stopnje dampinga, izraženo kot odstotek cene CIF meja Unije brez plačane dajatve, 2,6 %. Pri ravni te stopnje dampinga bi bilo treba upoštevati dejstvo, da je v OPP izvoz iz LRK na trg Unije izvajal le edini kitajski proizvajalec izvoznik, ki mu je bila v prvotni preiskavi odobrena TGO, kot je pojasnjeno v uvodnih izjavah 26 in 30.

3.3   Razvoj uvoza v primeru razveljavitve ukrepov

Razvoj uvoza v primeru razveljavitve ukrepov

| (46) | Poleg ugotovitve dampinga v OPP je Komisija analizirala, ali obstaja verjetnost nadaljevanja dampinga v primeru izteka ukrepov. Analizirala je naslednje elemente: proizvodno zmogljivost in neizkoriščeno zmogljivost v LRK, razvoj povpraševanja v LRK, izvoz iz LRK v druge tretje države, stopnjo dampinga kitajskega izvoza v drugih tretjih državah in privlačnost trga Unije. |
| --- | --- |

(46)

Poleg ugotovitve dampinga v OPP je Komisija analizirala, ali obstaja verjetnost nadaljevanja dampinga v primeru izteka ukrepov. Analizirala je naslednje elemente: proizvodno zmogljivost in neizkoriščeno zmogljivost v LRK, razvoj povpraševanja v LRK, izvoz iz LRK v druge tretje države, stopnjo dampinga kitajskega izvoza v drugih tretjih državah in privlačnost trga Unije.

| (47) | Kot je omenjeno v uvodnih izjavah 27 do 29, je sodeloval le en proizvajalec izvoznik iz LRK. Ugotovitve v spodnjih oddelkih so zato temeljile na dostopnih dejstvih v skladu s členom 18 osnovne uredbe. Za ta namen je Komisija uporabila informacije, ki jih je predložil sodelujoči proizvajalec izvoznik, zahtevek za pregled zaradi izteka ukrepa, stališča vložnikov, statistične podatke Eurostata, podatke, ki so jih zbrale države članice v skladu s členom 14(6) osnovne uredbe („zbirka podatkov iz člena 14(6)“), in javno dostopne informacije na internetu, kot je pojasnjeno v uvodni izjavi 29. |
| --- | --- |

(47)

Kot je omenjeno v uvodnih izjavah 27 do 29, je sodeloval le en proizvajalec izvoznik iz LRK. Ugotovitve v spodnjih oddelkih so zato temeljile na dostopnih dejstvih v skladu s členom 18 osnovne uredbe. Za ta namen je Komisija uporabila informacije, ki jih je predložil sodelujoči proizvajalec izvoznik, zahtevek za pregled zaradi izteka ukrepa, stališča vložnikov, statistične podatke Eurostata, podatke, ki so jih zbrale države članice v skladu s členom 14(6) osnovne uredbe („zbirka podatkov iz člena 14(6)“), in javno dostopne informacije na internetu, kot je pojasnjeno v uvodni izjavi 29.

| (48) | Opozoriti je treba, da se je obseg uvoza povečal za 77 %, kar v absolutnem smislu pomeni povečanje za 1 774 ton (z 2 291 ton leta 2005 na 4 095 ton v obdobju prvotne preiskave). Ustrezni kitajski tržni delež se je povečal z 12,8 % na 24,9 % na koncu obdobja prvotne preiskave pred uvedbo ukrepov. |
| --- | --- |

(48)

Opozoriti je treba, da se je obseg uvoza povečal za 77 %, kar v absolutnem smislu pomeni povečanje za 1 774 ton (z 2 291 ton leta 2005 na 4 095 ton v obdobju prvotne preiskave). Ustrezni kitajski tržni delež se je povečal z 12,8 % na 24,9 % na koncu obdobja prvotne preiskave pred uvedbo ukrepov.

3.3.1   Proizvodna zmogljivost, neizkoriščena zmogljivost in razvoj povpraševanja v LRK

Proizvodna zmogljivost, neizkoriščena zmogljivost in razvoj povpraševanja v LRK

| (49) | Proizvodna zmogljivost edinega sodelujočega kitajskega izvoznika je bila v OPP trikrat večja od potrošnje Unije. Njegova stopnja izkoriščenosti zmogljivosti je bila 75–80 %. Iz tega sledi, da je samo neizkoriščena zmogljivost te družbe več kot pol večja od potrošnje Unije. |
| --- | --- |

(49)

Proizvodna zmogljivost edinega sodelujočega kitajskega izvoznika je bila v OPP trikrat večja od potrošnje Unije. Njegova stopnja izkoriščenosti zmogljivosti je bila 75–80 %. Iz tega sledi, da je samo neizkoriščena zmogljivost te družbe več kot pol večja od potrošnje Unije.

| (50) | Poleg tega na podlagi informacij, ki so bile predložene v zahtevku in navzkrižno preverjene z javno dostopnimi informacijami, omenjenimi v uvodni izjavi 29, natrijev glukonat proizvaja 40 proizvajalcev v LRK, pri čemer je bila leta 2014 celotna proizvodnja zmogljivost 1 000 000–1 200 000 ton, kar je pomenilo približno 50-odstotno povečanje v primerjavi z letom 2010. Leta 2014 so kitajski proizvajalci izkoristili le približno pol svoje proizvodne zmogljivosti, saj so proizvedli le približno 550 000 ton. |
| --- | --- |

(50)

Poleg tega na podlagi informacij, ki so bile predložene v zahtevku in navzkrižno preverjene z javno dostopnimi informacijami, omenjenimi v uvodni izjavi 29, natrijev glukonat proizvaja 40 proizvajalcev v LRK, pri čemer je bila leta 2014 celotna proizvodnja zmogljivost 1 000 000–1 200 000 ton, kar je pomenilo približno 50-odstotno povečanje v primerjavi z letom 2010. Leta 2014 so kitajski proizvajalci izkoristili le približno pol svoje proizvodne zmogljivosti, saj so proizvedli le približno 550 000 ton.

| (51) | Glede na zahtevek za pregled zaradi izteka ukrepa je bilo ocenjeno, da je leta 2014 kitajsko povpraševanje na domačem trgu znašalo 400 000–500 000 ton, kar pomeni, da je bila za izvoz na voljo zmogljivost približno 600 000–700 000 ton. V OPP je potrošnja v Uniji znašala 16 000–22 000 ton, kar pomeni, da je neizkoriščena zmogljivost v LRK približno 30-krat večja od potrošnje natrijevega glukonata v Uniji. |
| --- | --- |

(51)

Glede na zahtevek za pregled zaradi izteka ukrepa je bilo ocenjeno, da je leta 2014 kitajsko povpraševanje na domačem trgu znašalo 400 000–500 000 ton, kar pomeni, da je bila za izvoz na voljo zmogljivost približno 600 000–700 000 ton. V OPP je potrošnja v Uniji znašala 16 000–22 000 ton, kar pomeni, da je neizkoriščena zmogljivost v LRK približno 30-krat večja od potrošnje natrijevega glukonata v Uniji.

| (52) | Povpraševanje po natrijevem glukonatu v LRK je zelo odvisno od gradbeništva. V gradbeništvu se uporablja kot dodatek za beton, ki se proizvaja iz natrijevega glukonata. Ni izključeno, da bi se lahko na podlagi možne rasti gradbeništva v LRK potrošnja natrijevega glukonata na kitajskem domačem trgu povečala. Vendar neizkoriščena zmogljivost v LRK znatno presega potrošnjo Unije, zato je kljub možni rasti domače potrošnje v LRK verjetno, da bo neizkoriščena zmogljivost še naprej ostala znatna in imela velik potencial za izvoz na trg Unije. |
| --- | --- |

(52)

Povpraševanje po natrijevem glukonatu v LRK je zelo odvisno od gradbeništva. V gradbeništvu se uporablja kot dodatek za beton, ki se proizvaja iz natrijevega glukonata. Ni izključeno, da bi se lahko na podlagi možne rasti gradbeništva v LRK potrošnja natrijevega glukonata na kitajskem domačem trgu povečala. Vendar neizkoriščena zmogljivost v LRK znatno presega potrošnjo Unije, zato je kljub možni rasti domače potrošnje v LRK verjetno, da bo neizkoriščena zmogljivost še naprej ostala znatna in imela velik potencial za izvoz na trg Unije.

3.3.2   Obseg izvoza v druge tretje države in izvozne cene zanje

Obseg izvoza v druge tretje države in izvozne cene zanje

| (53) | Zaradi razlogov iz uvodne izjave 29 kitajske zbirke podatkov ni bilo mogoče uporabiti za analizo kitajskega izvoza natrijevega glukonata v tretje države. |
| --- | --- |

(53)

Zaradi razlogov iz uvodne izjave 29 kitajske zbirke podatkov ni bilo mogoče uporabiti za analizo kitajskega izvoza natrijevega glukonata v tretje države.

| (54) | Na podlagi informacij, predloženih v zahtevku, po potrebi prilagojenih in navzkrižno preverjenih z javno dostopnimi informacijami, kot je opisano v uvodni izjavi 29, je bilo ugotovljeno, da se je obseg kitajskega izvoza v druge tretje države med letoma 2012 in 2014 skupno povečal za približno 45 % in leta 2014 dosegel približno 116 000 ton. |
| --- | --- |

(54)

Na podlagi informacij, predloženih v zahtevku, po potrebi prilagojenih in navzkrižno preverjenih z javno dostopnimi informacijami, kot je opisano v uvodni izjavi 29, je bilo ugotovljeno, da se je obseg kitajskega izvoza v druge tretje države med letoma 2012 in 2014 skupno povečal za približno 45 % in leta 2014 dosegel približno 116 000 ton.

| (55) | Javno dostopne informacije o povprečnih kitajskih izvoznih cenah na trgih drugih tretjih držav niso bile na voljo. Cene edinega sodelujočega kitajskega proizvajalca za druge tretje države so se med letoma 2012 in 2014 znižale ter so leta 2012 znašale 600–660 EUR/tono in leta 2014 500–550 EUR/tono. V OPP so se izvozne cene edinega sodelujočega kitajskega proizvajalca v primerjavi z letom 2014 zvišale in rahlo presegle 600 EUR/tono. Te cene so bile usklajene s kitajskimi izvoznimi cenami za druge tretje države, ki so jih predložili vložniki, razen v OPP, za katerega so vložniki navedli, da so se kitajske cene za druge tretje države še naprej nižale do ravni 539–583 EUR/tono. |
| --- | --- |

(55)

Javno dostopne informacije o povprečnih kitajskih izvoznih cenah na trgih drugih tretjih držav niso bile na voljo. Cene edinega sodelujočega kitajskega proizvajalca za druge tretje države so se med letoma 2012 in 2014 znižale ter so leta 2012 znašale 600–660 EUR/tono in leta 2014 500–550 EUR/tono. V OPP so se izvozne cene edinega sodelujočega kitajskega proizvajalca v primerjavi z letom 2014 zvišale in rahlo presegle 600 EUR/tono. Te cene so bile usklajene s kitajskimi izvoznimi cenami za druge tretje države, ki so jih predložili vložniki, razen v OPP, za katerega so vložniki navedli, da so se kitajske cene za druge tretje države še naprej nižale do ravni 539–583 EUR/tono.

3.3.3   Damping v drugih tretjih državah

Damping v drugih tretjih državah

| (56) | Zaradi razlogov, pojasnjenih v uvodni izjavi 27, so bila za analizo verjetnega nadaljevanja dampinga v primeru izteka ukrepov uporabljena dostopna dejstva v skladu s členom 18 osnovne uredbe. |
| --- | --- |

(56)

Zaradi razlogov, pojasnjenih v uvodni izjavi 27, so bila za analizo verjetnega nadaljevanja dampinga v primeru izteka ukrepov uporabljena dostopna dejstva v skladu s členom 18 osnovne uredbe.

| (57) | Čeprav javno dostopne informacije o kitajskih izvoznih cenah za trge drugih tretjih držav niso bile na voljo, so vložniki predložili informacije, ki so kazale, da so bile povprečne cene vseh drugih kitajskih proizvajalcev izvoznikov za druge tretje države v skladu s povprečno izvozno ceno edinega sodelujočega kitajskega proizvajalca izvoznika za druge tretje države, kot je opisano v uvodni izjavi 55. |
| --- | --- |

(57)

Čeprav javno dostopne informacije o kitajskih izvoznih cenah za trge drugih tretjih držav niso bile na voljo, so vložniki predložili informacije, ki so kazale, da so bile povprečne cene vseh drugih kitajskih proizvajalcev izvoznikov za druge tretje države v skladu s povprečno izvozno ceno edinega sodelujočega kitajskega proizvajalca izvoznika za druge tretje države, kot je opisano v uvodni izjavi 55.

| (58) | Da bi Komisija ocenila dampinške prakse kitajskih proizvajalcev izvoznikov v drugih tretjih državah, je izvedla dva izračuna stopnje dampinga, pri čemer je kot referenčno merilo za izvoz drugih kitajskih proizvajalcev izvoznikov pri prvem uporabila povprečno izvozno ceno kitajskih proizvajalcev izvoznikov za druge tretje države, ki so jo navedli vložniki, pri drugem pa podrobne izvozne transakcije, ki jih je navedel SKB (edini sodelujoči kitajski proizvajalec izvoznik) v svojem izpolnjenem protidampinškem vprašalniku za pet svojih največjih izvoznih trgov. |
| --- | --- |

(58)

Da bi Komisija ocenila dampinške prakse kitajskih proizvajalcev izvoznikov v drugih tretjih državah, je izvedla dva izračuna stopnje dampinga, pri čemer je kot referenčno merilo za izvoz drugih kitajskih proizvajalcev izvoznikov pri prvem uporabila povprečno izvozno ceno kitajskih proizvajalcev izvoznikov za druge tretje države, ki so jo navedli vložniki, pri drugem pa podrobne izvozne transakcije, ki jih je navedel SKB (edini sodelujoči kitajski proizvajalec izvoznik) v svojem izpolnjenem protidampinškem vprašalniku za pet svojih največjih izvoznih trgov.

| (59) | V zvezi s tem je treba opozoriti, da je bil med prvotno preiskavo sodelujoči proizvajalec izvoznik edina družba, ki ji je bila odobrena TGO. Iz tega sledi, da bi bilo treba za druge kitajske proizvajalce izvoznike normalno vrednost izračunati v skladu s členom 2(7)(a) osnovne uredbe, tj. na podlagi cene ali konstruirane vrednosti v tretji državi s tržnim gospodarstvom („primerljiva država“). V ta namen je bilo treba izbrati primerljivo državo. |
| --- | --- |

(59)

V zvezi s tem je treba opozoriti, da je bil med prvotno preiskavo sodelujoči proizvajalec izvoznik edina družba, ki ji je bila odobrena TGO. Iz tega sledi, da bi bilo treba za druge kitajske proizvajalce izvoznike normalno vrednost izračunati v skladu s členom 2(7)(a) osnovne uredbe, tj. na podlagi cene ali konstruirane vrednosti v tretji državi s tržnim gospodarstvom („primerljiva država“). V ta namen je bilo treba izbrati primerljivo državo.

| (60) | Kot je omenjeno v uvodni izjavi 8, je v preiskavi sodeloval le proizvajalec iz ZDA, ki je predložil v celoti izpolnjen vprašalnik in privolil v preveritveni obisk. |
| --- | --- |

(60)

Kot je omenjeno v uvodni izjavi 8, je v preiskavi sodeloval le proizvajalec iz ZDA, ki je predložil v celoti izpolnjen vprašalnik in privolil v preveritveni obisk.

| (61) | Komisija je ugotovila, da ZDA izpolnjujejo merila za ustrezno primerljivo državo, saj so količine, prodane na tem trgu, dovolj velike, obstaja pa tudi znatna konkurenca na trgu med domačo proizvodnjo in uvozom iz drugih držav, in sicer LRK, Italije in Francije. Poleg tega za ZDA ni bila uvedena protidampinška dajatev na zadevni izdelek. |
| --- | --- |

(61)

Komisija je ugotovila, da ZDA izpolnjujejo merila za ustrezno primerljivo državo, saj so količine, prodane na tem trgu, dovolj velike, obstaja pa tudi znatna konkurenca na trgu med domačo proizvodnjo in uvozom iz drugih držav, in sicer LRK, Italije in Francije. Poleg tega za ZDA ni bila uvedena protidampinška dajatev na zadevni izdelek.

| (62) | Glede na navedeno je bilo sklenjeno, da ZDA predstavljajo ustrezno primerljivo državo v skladu s členom 2(7)(a) osnovne uredbe in da se informacije, prejete od edinega sodelujočega proizvajalca v primerljivi državi, uporabijo kot podlaga za določitev normalne vrednosti za proizvajalce izvoznike, ki jim TGO v prvotni preiskavi ni bila odobrena. |
| --- | --- |

(62)

Glede na navedeno je bilo sklenjeno, da ZDA predstavljajo ustrezno primerljivo državo v skladu s členom 2(7)(a) osnovne uredbe in da se informacije, prejete od edinega sodelujočega proizvajalca v primerljivi državi, uporabijo kot podlaga za določitev normalne vrednosti za proizvajalce izvoznike, ki jim TGO v prvotni preiskavi ni bila odobrena.

| (63) | V zvezi s prvim izračunom dampinga iz uvodne izjave 58 je Komisija v skladu s členom 2(11) in (12) osnovne uredbe primerjala tehtano povprečno normalno vrednost edinega sodelujočega proizvajalca v primerljivi državi s povprečno izvozno ceno kitajskih proizvajalcev izvoznikov, ki so jo predložili vložniki, na ravni franko tovarna. Če je Komisija to lahko upravičila s potrebo po zagotovitvi poštene primerjave, je v skladu s členom 2(10) osnovne uredbe normalno vrednost in/ali izvozno ceno prilagodila za razlike, ki so vplivale na cene in njihovo primerljivost. Prilagoditve so bile izvedene za prevozne stroške, manipulativne stroške in druge tozadevne stroške, stroške pakiranja in nevračljivi DDV, ki so bili ocenjeni na podlagi izpolnjenega vprašalnika sodelujočega proizvajalca izvoznika v LRK. |
| --- | --- |

(63)

V zvezi s prvim izračunom dampinga iz uvodne izjave 58 je Komisija v skladu s členom 2(11) in (12) osnovne uredbe primerjala tehtano povprečno normalno vrednost edinega sodelujočega proizvajalca v primerljivi državi s povprečno izvozno ceno kitajskih proizvajalcev izvoznikov, ki so jo predložili vložniki, na ravni franko tovarna. Če je Komisija to lahko upravičila s potrebo po zagotovitvi poštene primerjave, je v skladu s členom 2(10) osnovne uredbe normalno vrednost in/ali izvozno ceno prilagodila za razlike, ki so vplivale na cene in njihovo primerljivost. Prilagoditve so bile izvedene za prevozne stroške, manipulativne stroške in druge tozadevne stroške, stroške pakiranja in nevračljivi DDV, ki so bili ocenjeni na podlagi izpolnjenega vprašalnika sodelujočega proizvajalca izvoznika v LRK.

| (64) | Na podlagi tega je bilo ugotovljeno, da je bila stopnja kitajskega dampinškega izvoza v druge tretje države več kot 70-odstotna. |
| --- | --- |

(64)

Na podlagi tega je bilo ugotovljeno, da je bila stopnja kitajskega dampinškega izvoza v druge tretje države več kot 70-odstotna.

| (65) | Kar zadeva drugi izračun dampinga iz uvodne izjave 58, pri katerem so zaradi razlogov, navedenih v uvodni izjavi 57, kot referenčno merilo za izvoz drugih kitajskih proizvajalcev izvoznikov uporabljene podrobne izvozne transakcije, ki jih je SKB navedel v svojem izpolnjenem protidampinškem vprašalniku za svojih pet največjih izvoznih trgov, je bila normalna vrednost izračunana, kot je pojasnjeno v uvodnih izjavah 59 do 63. |
| --- | --- |

(65)

Kar zadeva drugi izračun dampinga iz uvodne izjave 58, pri katerem so zaradi razlogov, navedenih v uvodni izjavi 57, kot referenčno merilo za izvoz drugih kitajskih proizvajalcev izvoznikov uporabljene podrobne izvozne transakcije, ki jih je SKB navedel v svojem izpolnjenem protidampinškem vprašalniku za svojih pet največjih izvoznih trgov, je bila normalna vrednost izračunana, kot je pojasnjeno v uvodnih izjavah 59 do 63.

| (66) | Izvozna cena je bila tista, ki se je dejansko plačevala ali se plačuje za zadevni izdelek ob prodaji za izvoz v pet največjih tretjih držav, v skladu s členom 2(8) osnovne uredbe. |
| --- | --- |

(66)

Izvozna cena je bila tista, ki se je dejansko plačevala ali se plačuje za zadevni izdelek ob prodaji za izvoz v pet največjih tretjih držav, v skladu s členom 2(8) osnovne uredbe.

| (67) | Komisija je primerjala tehtano povprečno normalno vrednost vsake vrste podobnega izdelka s tehtano povprečno izvozno ceno ustrezne vrste zadevnega izdelka za pet največjih drugih tretjih držav na ravni franko tovarna v skladu s členom 2(11) in (12) osnovne uredbe. Če je Komisija to lahko upravičila s potrebo po zagotovitvi poštene primerjave, je v skladu s členom 2(10) osnovne uredbe normalno vrednost in/ali izvozno ceno prilagodila za razlike, ki so vplivale na cene in njihovo primerljivost. |
| --- | --- |

(67)

Komisija je primerjala tehtano povprečno normalno vrednost vsake vrste podobnega izdelka s tehtano povprečno izvozno ceno ustrezne vrste zadevnega izdelka za pet največjih drugih tretjih držav na ravni franko tovarna v skladu s členom 2(11) in (12) osnovne uredbe. Če je Komisija to lahko upravičila s potrebo po zagotovitvi poštene primerjave, je v skladu s členom 2(10) osnovne uredbe normalno vrednost in/ali izvozno ceno prilagodila za razlike, ki so vplivale na cene in njihovo primerljivost.

| (68) | Prilagoditve so bile izvedene za manipulativne stroške, stroške natovarjanja in druge tozadevne stroške v zadevni državi, prevozne stroške (domači in čezmorski prevoz), stroške zavarovanja, stroške pakiranja, stroške kreditov in nevračljivi DDV. |
| --- | --- |

(68)

Prilagoditve so bile izvedene za manipulativne stroške, stroške natovarjanja in druge tozadevne stroške v zadevni državi, prevozne stroške (domači in čezmorski prevoz), stroške zavarovanja, stroške pakiranja, stroške kreditov in nevračljivi DDV.

| (69) | Na podlagi tega je bilo ugotovljeno, da je bila stopnja kitajskega dampinškega izvoza v druge tretje države približno 50-odstotna. |
| --- | --- |

(69)

Na podlagi tega je bilo ugotovljeno, da je bila stopnja kitajskega dampinškega izvoza v druge tretje države približno 50-odstotna.

| (70) | Poleg tega je bila zaradi celovitosti in primerjave izračunana tudi stopnja dampinga za izvoz SKB na trge drugih tretjih držav, in sicer na podlagi podatkov SKB. Tako je bila ugotovljena stopnja dampinga, ki je znašala približno 8,3 %. |
| --- | --- |

(70)

Poleg tega je bila zaradi celovitosti in primerjave izračunana tudi stopnja dampinga za izvoz SKB na trge drugih tretjih držav, in sicer na podlagi podatkov SKB. Tako je bila ugotovljena stopnja dampinga, ki je znašala približno 8,3 %.

| (71) | Razlika med stopnjama dampinga iz uvodnih izjav 64 in 69 ter tistima iz uvodnih izjav 45 in 70 izhaja iz dejstva, da prvi temeljita na podatkih o normalni vrednosti na primerljivem trgu, kot je pojasnjeno v uvodni izjavi 59, drugi, ugotovljeni za edinega sodelujočega kitajskega proizvajalca izvoznika, pa temeljita na normalni vrednosti, določeni na podlagi njegovih podatkov o proizvodnji in prodaji, saj mu je bila v prvotni preiskavi odobrena TGO, kot je pojasnjeno v uvodnih izjavah 30 do 40. Poleg tega je stopnja dampinga iz uvodne izjave 45, izračunana za edinega sodelujočega kitajskega proizvajalca izvoznika v OPP, povezana z izvozom na trg Unije, kjer so prevladovale višje cene, medtem ko so vse druge izračunane stopnje dampinga povezane z izvozom na trge drugih tretjih držav. |
| --- | --- |

(71)

Razlika med stopnjama dampinga iz uvodnih izjav 64 in 69 ter tistima iz uvodnih izjav 45 in 70 izhaja iz dejstva, da prvi temeljita na podatkih o normalni vrednosti na primerljivem trgu, kot je pojasnjeno v uvodni izjavi 59, drugi, ugotovljeni za edinega sodelujočega kitajskega proizvajalca izvoznika, pa temeljita na normalni vrednosti, določeni na podlagi njegovih podatkov o proizvodnji in prodaji, saj mu je bila v prvotni preiskavi odobrena TGO, kot je pojasnjeno v uvodnih izjavah 30 do 40. Poleg tega je stopnja dampinga iz uvodne izjave 45, izračunana za edinega sodelujočega kitajskega proizvajalca izvoznika v OPP, povezana z izvozom na trg Unije, kjer so prevladovale višje cene, medtem ko so vse druge izračunane stopnje dampinga povezane z izvozom na trge drugih tretjih držav.

| (72) | Kitajske dampinške prakse, vzpostavljene v drugih tretjih državah, so močan pokazatelj verjetnega gibanja cen kitajskih proizvajalcev izvoznikov v Uniji v primeru izteka ukrepov. |
| --- | --- |

(72)

Kitajske dampinške prakse, vzpostavljene v drugih tretjih državah, so močan pokazatelj verjetnega gibanja cen kitajskih proizvajalcev izvoznikov v Uniji v primeru izteka ukrepov.

3.3.4   Privlačnost trga Unije

Privlačnost trga Unije

| (73) | Za oceno privlačnosti trga Unije in verjetnosti, da bo izvoz iz LRK v primeru izteka ukrepov usmerjen na trg Unije, so bili analizirani tako obseg in cene kitajskega izvoza na trge drugih tretjih držav kot cene na kitajskem domačem trgu v primerjavi s povprečnimi cenami na trgu Unije. |
| --- | --- |

(73)

Za oceno privlačnosti trga Unije in verjetnosti, da bo izvoz iz LRK v primeru izteka ukrepov usmerjen na trg Unije, so bili analizirani tako obseg in cene kitajskega izvoza na trge drugih tretjih držav kot cene na kitajskem domačem trgu v primerjavi s povprečnimi cenami na trgu Unije.

| (74) | Obseg kitajskega izvoza v druge tretje države se je med letoma 2012 in 2014 na splošno povečal za približno 45 % in leta 2014 dosegel približno 116 000 ton. |
| --- | --- |

(74)

Obseg kitajskega izvoza v druge tretje države se je med letoma 2012 in 2014 na splošno povečal za približno 45 % in leta 2014 dosegel približno 116 000 ton.

| (75) | Ker ni bilo drugih informacij, so se v zvezi z domačimi cenami, kot je pojasnjeno v uvodnih izjavah 27 do 29 zgoraj, kot referenčno merilo uporabile domače cene edinega sodelujočega kitajskega proizvajalca izvoznika. Primerjava kaže, da so bile povprečne cene na trgu Unije leta 2014 za 43–55 % višje od povprečnih domačih cen v LRK, v OPP pa za 27–35 % višje od povprečnih domačih cen v LRK. |
| --- | --- |

(75)

Ker ni bilo drugih informacij, so se v zvezi z domačimi cenami, kot je pojasnjeno v uvodnih izjavah 27 do 29 zgoraj, kot referenčno merilo uporabile domače cene edinega sodelujočega kitajskega proizvajalca izvoznika. Primerjava kaže, da so bile povprečne cene na trgu Unije leta 2014 za 43–55 % višje od povprečnih domačih cen v LRK, v OPP pa za 27–35 % višje od povprečnih domačih cen v LRK.

| (76) | Glede kitajskih izvoznih cen v drugih tretjih državah je bilo na podlagi podatkov, ki so jih predložili vložniki, ugotovljeno, da so bile v skladu z izvoznimi cenami edinega sodelujočega kitajskega proizvajalca izvoznika v drugih tretjih državah, kot je pojasnjeno v uvodni izjavi 55. Ugotovljeno je bilo, da so bile povprečne cene na trgu Unije leta 2014 v povprečju za 25–45 % višje od kitajskih izvoznih cen na trgih drugih tretjih držav, v OPP pa za 20–40 % višje od kitajskih izvoznih cen na trgih drugih tretjih držav. Glede ravni cen edinega sodelujočega kitajskega izvoznika v drugih tretjih državah je bilo ugotovljeno, da so bile v OPP za 20–30 % nižje od cen industrije Unije. |
| --- | --- |

(76)

Glede kitajskih izvoznih cen v drugih tretjih državah je bilo na podlagi podatkov, ki so jih predložili vložniki, ugotovljeno, da so bile v skladu z izvoznimi cenami edinega sodelujočega kitajskega proizvajalca izvoznika v drugih tretjih državah, kot je pojasnjeno v uvodni izjavi 55. Ugotovljeno je bilo, da so bile povprečne cene na trgu Unije leta 2014 v povprečju za 25–45 % višje od kitajskih izvoznih cen na trgih drugih tretjih držav, v OPP pa za 20–40 % višje od kitajskih izvoznih cen na trgih drugih tretjih držav. Glede ravni cen edinega sodelujočega kitajskega izvoznika v drugih tretjih državah je bilo ugotovljeno, da so bile v OPP za 20–30 % nižje od cen industrije Unije.

| (77) | Zaradi teh znatno višjih ravni cen bo v primeru razveljavitve protidampinških ukrepov trg Unije privlačen za kitajske izvoznike. |
| --- | --- |

(77)

Zaradi teh znatno višjih ravni cen bo v primeru razveljavitve protidampinških ukrepov trg Unije privlačen za kitajske izvoznike.

| (78) | Interes kitajskih proizvajalcev izvoznikov za izvoz na trg Unije potrjuje tudi stalna prisotnost SKB na trgu Unije. Kljub veljavnim ukrepom je ta družba skoraj podvojila svoj obseg izvoza v Unijo ter v obdobju med prvotno preiskavo in sedanjim OPP povečala svoj tržni delež za približno 50 %. |
| --- | --- |

(78)

Interes kitajskih proizvajalcev izvoznikov za izvoz na trg Unije potrjuje tudi stalna prisotnost SKB na trgu Unije. Kljub veljavnim ukrepom je ta družba skoraj podvojila svoj obseg izvoza v Unijo ter v obdobju med prvotno preiskavo in sedanjim OPP povečala svoj tržni delež za približno 50 %.

3.3.5   Sklep o verjetnosti nadaljevanja dampinga

Sklep o verjetnosti nadaljevanja dampinga

| (79) | Glede na ocenjeno znatno neizkoriščeno zmogljivost v LRK, ki bi se lahko uporabila za izvoz v Unijo po dampinških cenah, ter ob upoštevanju privlačnosti trga Unije in gibanja cen kitajskih izvoznikov na trgih drugih tretjih držav je Komisija sklenila, da obstaja velika verjetnost, da bi razveljavitev protidampinških ukrepov pomenila veliko povečanje obsega dampinškega uvoza natrijevega glukonata iz LRK v Unijo. |
| --- | --- |

(79)

Glede na ocenjeno znatno neizkoriščeno zmogljivost v LRK, ki bi se lahko uporabila za izvoz v Unijo po dampinških cenah, ter ob upoštevanju privlačnosti trga Unije in gibanja cen kitajskih izvoznikov na trgih drugih tretjih držav je Komisija sklenila, da obstaja velika verjetnost, da bi razveljavitev protidampinških ukrepov pomenila veliko povečanje obsega dampinškega uvoza natrijevega glukonata iz LRK v Unijo.

4.   VERJETNOST NADALJEVANJA ALI PONOVITVE ŠKODE

VERJETNOST NADALJEVANJA ALI PONOVITVE ŠKODE

4.1   Opredelitev pojmov industrija Unije in proizvodnja Unije

Opredelitev pojmov industrija Unije in proizvodnja Unije

| (80) | Sodelujoča proizvajalca Unije Jungbunzlauer SA in Roquette Italia S.p.A. sta predstavljala 100 % proizvodnje Unije. |
| --- | --- |

(80)

Sodelujoča proizvajalca Unije Jungbunzlauer SA in Roquette Italia S.p.A. sta predstavljala 100 % proizvodnje Unije.

| (81) | Zato se šteje, da predstavljata „industrijo Unije“ v smislu člena 4(1) osnovne uredbe. |
| --- | --- |

(81)

Zato se šteje, da predstavljata „industrijo Unije“ v smislu člena 4(1) osnovne uredbe.

| (82) | Ker industrijo Unije sestavljata le dva proizvajalca, so vse številke, povezane z občutljivimi podatki, povezanimi z družbama, zaradi zaupnosti indeksirane ali navedene v razponu. |
| --- | --- |

(82)

Ker industrijo Unije sestavljata le dva proizvajalca, so vse številke, povezane z občutljivimi podatki, povezanimi z družbama, zaradi zaupnosti indeksirane ali navedene v razponu.

4.2   Potrošnja Unije

Potrošnja Unije

| (83) | Komisija je potrošnjo Unije določila na podlagi celotnega obsega prodaje industrije Unije na trgu Unije, ugotovljenega po preverjanju izpolnjenih vprašalnikov obeh proizvajalcev Unije, na podlagi celotnega obsega uvoza, kot je na voljo v podatkih Eurostata, in na podlagi preverjenih podatkov sodelujočega kitajskega proizvajalca izvoznika. |
| --- | --- |

(83)

Komisija je potrošnjo Unije določila na podlagi celotnega obsega prodaje industrije Unije na trgu Unije, ugotovljenega po preverjanju izpolnjenih vprašalnikov obeh proizvajalcev Unije, na podlagi celotnega obsega uvoza, kot je na voljo v podatkih Eurostata, in na podlagi preverjenih podatkov sodelujočega kitajskega proizvajalca izvoznika.

| (84) | Potrošnja Unije se je gibala na naslednji način:

  Preglednica 1


  Potrošnja Unije | 2012 | 2013 | 2014 | OPP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Celotna potrošnja Unije (v tonah) | 13 000 –19 000 | 14 000 –20 000 | 16 000 –22 000 | 16 000 –22 000 |
| Indeks (2012 = 100) | 100 | 109 | 119 | 122 |
| Vir: Izpolnjeni vprašalniki in Eurostat. |

(84)

Potrošnja Unije se je gibala na naslednji način:

Preglednica 1

Preglednica 1

Potrošnja Unije

Potrošnja Unije

2012

2013

2014

OPP

Celotna potrošnja Unije (v tonah)

13 000 –19 000

14 000 –20 000

16 000 –22 000

16 000 –22 000

Indeks (2012 = 100)

Indeks (2012 = 100)

100

100

109

109

119

119

122

122

Vir: Izpolnjeni vprašalniki in Eurostat.

Vir:

| (85) | Potrošnja Unije se je v obravnavanem obdobju stalno povečevala in se skupno povečala za 22 %. |
| --- | --- |

(85)

Potrošnja Unije se je v obravnavanem obdobju stalno povečevala in se skupno povečala za 22 %.

4.3   Uvoz iz zadevne države

Uvoz iz zadevne države

4.3.1   Obseg in tržni delež uvoza iz zadevne države

Obseg in tržni delež uvoza iz zadevne države

| (86) | Komisija je obseg uvoza določila na podlagi podatkov Eurostata in preverjenih izpolnjenih vprašalnikov sodelujočega kitajskega proizvajalca izvoznika, ki je predstavljal 100 % celotnega kitajskega uvoza v OPP. |
| --- | --- |

(86)

Komisija je obseg uvoza določila na podlagi podatkov Eurostata in preverjenih izpolnjenih vprašalnikov sodelujočega kitajskega proizvajalca izvoznika, ki je predstavljal 100 % celotnega kitajskega uvoza v OPP.

| (87) | Uvoz iz zadevne države v Unijo se je gibal na naslednji način:

  Preglednica 2


  Obseg uvoza in tržni delež | 2012 | 2013 | 2014 | OPP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Kitajski uvoz (v tonah) | 500–2 500 | 500–2 500 | 500–2 500 | 500–2 500 |
| Indeks (2012 = 100) | 100 | 110 | 122 | 109 |
| Kitajski tržni delež (%) | 4–16 | 4–16 | 4–16 | 3–15 |
| Indeks (2012 = 100) | 100 | 100 | 103 | 89 |
| Vir: Izpolnjeni vprašalniki in Eurostat. |

(87)

Uvoz iz zadevne države v Unijo se je gibal na naslednji način:

Preglednica 2

Preglednica 2

Obseg uvoza in tržni delež

Obseg uvoza in tržni delež

2012

2013

2014

OPP

Kitajski uvoz (v tonah)

500–2 500

500–2 500

500–2 500

500–2 500

Indeks (2012 = 100)

Indeks (2012 = 100)

100

100

110

110

122

122

109

109

Kitajski tržni delež (%)

4–16

4–16

4–16

3–15

Indeks (2012 = 100)

Indeks (2012 = 100)

100

100

100

100

103

103

89

89

Vir: Izpolnjeni vprašalniki in Eurostat.

Vir

| (88) | V obravnavanem obdobju se je obseg kitajskega uvoza skupno povečal za 9 %. Med letoma 2012 in 2014 se je najprej povečal za 22 % in se nato v OPP zmanjšal za 13 %. Ker pa je kitajski uvoz le delno sledil povečanju potrošnje Unije, se je razvoj kitajskega tržnega deleža gibal drugače. Tako je med letoma 2012 in 2013 ostal stabilen, se leta 2014 rahlo povečal (tj. za 3 %) in se od leta 2014 do OPP zmanjšal za 14 %. Skupno se je v obravnavanem obdobju kitajski tržni delež zmanjšal za 11 %. Vendar je edini sodelujoči kitajski proizvajalec izvoznik, kot je navedeno v uvodni izjavi 78, uspel podvojiti svoj obseg izvoza v Unijo ter tržni delež povečati za 50 % po dampinških cenah v primerjavi z obdobjem prvotne preiskave. |
| --- | --- |

(88)

V obravnavanem obdobju se je obseg kitajskega uvoza skupno povečal za 9 %. Med letoma 2012 in 2014 se je najprej povečal za 22 % in se nato v OPP zmanjšal za 13 %. Ker pa je kitajski uvoz le delno sledil povečanju potrošnje Unije, se je razvoj kitajskega tržnega deleža gibal drugače. Tako je med letoma 2012 in 2013 ostal stabilen, se leta 2014 rahlo povečal (tj. za 3 %) in se od leta 2014 do OPP zmanjšal za 14 %. Skupno se je v obravnavanem obdobju kitajski tržni delež zmanjšal za 11 %. Vendar je edini sodelujoči kitajski proizvajalec izvoznik, kot je navedeno v uvodni izjavi 78, uspel podvojiti svoj obseg izvoza v Unijo ter tržni delež povečati za 50 % po dampinških cenah v primerjavi z obdobjem prvotne preiskave.

4.3.2   Uvozne cene iz zadevne države in nelojalno nižanje prodajnih cen

Uvozne cene iz zadevne države in nelojalno nižanje prodajnih cen

| (89) | Komisija je gibanje cen kitajskega uvoza določila na podlagi podatkov Eurostata. |
| --- | --- |

(89)

Komisija je gibanje cen kitajskega uvoza določila na podlagi podatkov Eurostata.

| (90) | Povprečna cena uvoza iz zadevne države v Unijo se je gibala na naslednji način:

  Preglednica 3


  Uvozne cene (v EUR/tono) | 2012 | 2013 | 2014 | OPP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Kitajske uvozne cene (v EUR/tono) | 680–750 | 600–670 | 600–670 | 670–740 |
| Indeks (2012 = 100) | 100 | 89 | 89 | 98 |
| Vir: Eurostat. |

(90)

Povprečna cena uvoza iz zadevne države v Unijo se je gibala na naslednji način:

Preglednica 3

Preglednica 3

Uvozne cene (v EUR/tono)

Uvozne cene (v EUR/tono)

2012

2013

2014

OPP

Kitajske uvozne cene (v EUR/tono)

680–750

600–670

600–670

670–740

Indeks (2012 = 100)

Indeks (2012 = 100)

100

100

89

89

89

89

98

98

Vir: Eurostat.

Vir:

| (91) | V obravnavanem obdobju so se povprečne uvozne cene skupno znižale za 2 %. Med letoma 2012 in 2013 so se uvozne cene znižale za 11 %, leta 2014 so ostale na enaki ravni, v OPP pa so se zvišale za 9 %. |
| --- | --- |

(91)

V obravnavanem obdobju so se povprečne uvozne cene skupno znižale za 2 %. Med letoma 2012 in 2013 so se uvozne cene znižale za 11 %, leta 2014 so ostale na enaki ravni, v OPP pa so se zvišale za 9 %.

| (92) | Komisija je določila nelojalno nižanje prodajnih cen sodelujočega proizvajalca izvoznika v OPP tako, da je primerjala:






  — | tehtane povprečne prodajne cene za posamezno vrsto izdelka proizvajalcev Unije, zaračunane nepovezanim strankam na trgu Unije in prilagojene na raven cene franko tovarna, in |
| --- | --- | --- |

(92)

Komisija je določila nelojalno nižanje prodajnih cen sodelujočega proizvajalca izvoznika v OPP tako, da je primerjala:

—

tehtane povprečne prodajne cene za posamezno vrsto izdelka proizvajalcev Unije, zaračunane nepovezanim strankam na trgu Unije in prilagojene na raven cene franko tovarna, in

| — | ustrezno tehtano povprečje cen za posamezno uvoženo vrsto izdelka, zaračunanih prvi neodvisni stranki na trgu Unije in določenih na podlagi cene CIF (stroški, zavarovanje in prevoznina) z ustreznimi prilagoditvami za protidampinške in carinske dajatve ter stroške po uvozu. |
| --- | --- |

—

ustrezno tehtano povprečje cen za posamezno uvoženo vrsto izdelka, zaračunanih prvi neodvisni stranki na trgu Unije in določenih na podlagi cene CIF (stroški, zavarovanje in prevoznina) z ustreznimi prilagoditvami za protidampinške in carinske dajatve ter stroške po uvozu.

| (93) | Primerjava cen je bila izvedena za vsako vrsto transakcije posebej na isti ravni trgovine in po morebitni ustrezni prilagoditvi ter odbitku rabatov in popustov. Rezultat primerjave je bil izražen kot odstotek tehtane povprečne cene industrije Unije v OPP. Pokazal je, da sodelujoči proizvajalec izvoznik v OPP ni nelojalno nižal prodajnih cen, tudi če se protidampinške dajatve ne upoštevajo. Vendar je sodelujoči proizvajalec izvoznik, čeprav je v OPP zajemal 100 % kitajskega uvoza, predstavljal le 2–7 % celotne kitajske proizvodne zmogljivosti. |
| --- | --- |

(93)

Primerjava cen je bila izvedena za vsako vrsto transakcije posebej na isti ravni trgovine in po morebitni ustrezni prilagoditvi ter odbitku rabatov in popustov. Rezultat primerjave je bil izražen kot odstotek tehtane povprečne cene industrije Unije v OPP. Pokazal je, da sodelujoči proizvajalec izvoznik v OPP ni nelojalno nižal prodajnih cen, tudi če se protidampinške dajatve ne upoštevajo. Vendar je sodelujoči proizvajalec izvoznik, čeprav je v OPP zajemal 100 % kitajskega uvoza, predstavljal le 2–7 % celotne kitajske proizvodne zmogljivosti.

4.4   Uvoz iz drugih tretjih držav

Uvoz iz drugih tretjih držav

| (94) | Uvoz iz tretjih držav, razen zadevne države, v Unijo se je gibal na naslednji način:

  Preglednica 4


  Tržni delež drugih tretjih držav | 2012 | 2013 | 2014 | OPP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Uvoz (v tonah) | 0–300 | 0–500 | 0–400 | 0–300 |
| Indeks (2012 = 100) | 100 | 582 | 256 | 132 |
| Tržni delež (%) | 0–1 | 1–2 | 0–1 | 0–1 |
| Indeks (2012 = 100) | 100 | 543 | 217 | 109 |
| Vir: Eurostat. |

(94)

Uvoz iz tretjih držav, razen zadevne države, v Unijo se je gibal na naslednji način:

Preglednica 4

Preglednica 4

Tržni delež drugih tretjih držav

Tržni delež drugih tretjih držav

2012

2013

2014

OPP

Uvoz (v tonah)

0–300

0–500

0–400

0–300

Indeks (2012 = 100)

Indeks (2012 = 100)

100

100

582

582

256

256

132

132

Tržni delež (%)

0–1

1–2

0–1

0–1

Indeks (2012 = 100)

Indeks (2012 = 100)

100

100

543

543

217

217

109

109

Vir: Eurostat.

Vir:

| (95) | Tržni delež uvoza iz tretjih držav je v obravnavanem obdobju predstavljal največ 2 % in v OPP manj kot 1 %. |
| --- | --- |

(95)

Tržni delež uvoza iz tretjih držav je v obravnavanem obdobju predstavljal največ 2 % in v OPP manj kot 1 %.

4.5   Gospodarski položaj industrije Unije

Gospodarski položaj industrije Unije

4.5.1   Splošne opombe

Splošne opombe

| (96) | V skladu s členom 3(5) osnovne uredbe je preiskava učinka dampinškega uvoza na industrijo Unije vključevala proučitev vseh gospodarskih kazalnikov, ki vplivajo na stanje industrije Unije v obravnavanem obdobju. Komisija je te kazalnike proučila na podlagi preverjenih izpolnjenih vprašalnikov proizvajalcev Unije. |
| --- | --- |

(96)

V skladu s členom 3(5) osnovne uredbe je preiskava učinka dampinškega uvoza na industrijo Unije vključevala proučitev vseh gospodarskih kazalnikov, ki vplivajo na stanje industrije Unije v obravnavanem obdobju. Komisija je te kazalnike proučila na podlagi preverjenih izpolnjenih vprašalnikov proizvajalcev Unije.

4.5.2   Kazalniki škode

Kazalniki škode

4.5.2.1   Proizvodnja, proizvodna zmogljivost in izkoriščenost zmogljivosti

Proizvodnja, proizvodna zmogljivost in izkoriščenost zmogljivosti

| (97) | Celotna proizvodnja Unije, proizvodna zmogljivost in izkoriščenost zmogljivosti so se v obravnavanem obdobju gibale na naslednji način:

  Preglednica 5


  Proizvodnja, proizvodna zmogljivost in izkoriščenost zmogljivosti | 2012 | 2013 | 2014 | OPP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Proizvodnja (v tonah) | 38 000 –58 000 | 33 000 –53 000 | 34 000 –54 000 | 35 000 –55 000 |
| Indeks (2012 = 100) | 100 | 90 | 92 | 94 |
| Proizvodna zmogljivost (v tonah) | 50 000 –70 000 | 50 000 –70 000 | 50 000 –70 000 | 50 000 –70 000 |
| Indeks (2012 = 100) | 100 | 100 | 100 | 100 |
| Izkoriščenost zmogljivosti (%) | 70–90 | 65–85 | 65–85 | 65–85 |
| Indeks (2012 = 100) | 100 | 90 | 92 | 94 |
| Vir: Izpolnjeni vprašalniki. |

(97)

Celotna proizvodnja Unije, proizvodna zmogljivost in izkoriščenost zmogljivosti so se v obravnavanem obdobju gibale na naslednji način:

Preglednica 5

Preglednica 5

Proizvodnja, proizvodna zmogljivost in izkoriščenost zmogljivosti

Proizvodnja, proizvodna zmogljivost in izkoriščenost zmogljivosti

2012

2013

2014

OPP

Proizvodnja (v tonah)

38 000 –58 000

33 000 –53 000

34 000 –54 000

35 000 –55 000

Indeks (2012 = 100)

Indeks (2012 = 100)

100

100

90

90

92

92

94

94

Proizvodna zmogljivost (v tonah)

50 000 –70 000

50 000 –70 000

50 000 –70 000

50 000 –70 000

Indeks (2012 = 100)

Indeks (2012 = 100)

100

100

100

100

100

100

100

100

Izkoriščenost zmogljivosti (%)

70–90

65–85

65–85

65–85

Indeks (2012 = 100)

Indeks (2012 = 100)

100

100

90

90

92

92

94

94

Vir: Izpolnjeni vprašalniki.

Vir:

| (98) | Obseg proizvodnje se je med letoma 2012 in 2013 zmanjšal za 10 % in se nato od leta 2014 do OPP rahlo povečal. Skupno se je obseg proizvodnje v obravnavanem obdobju zmanjšal za 6 %. To zmanjšanje proizvodnje je posledica zmanjšanja obsega izvoza v obravnavanem obdobju za 30–40 %, ki se je le delno nadomestilo s povečanjem domače prodaje, opisanim v preglednici 6. |
| --- | --- |

(98)

Obseg proizvodnje se je med letoma 2012 in 2013 zmanjšal za 10 % in se nato od leta 2014 do OPP rahlo povečal. Skupno se je obseg proizvodnje v obravnavanem obdobju zmanjšal za 6 %. To zmanjšanje proizvodnje je posledica zmanjšanja obsega izvoza v obravnavanem obdobju za 30–40 %, ki se je le delno nadomestilo s povečanjem domače prodaje, opisanim v preglednici 6.

| (99) | Proizvodna zmogljivost je v celotnem obravnavanem obdobju ostala nespremenjena. |
| --- | --- |

(99)

Proizvodna zmogljivost je v celotnem obravnavanem obdobju ostala nespremenjena.

4.5.2.2   Obseg prodaje, tržni delež in uporaba za lastne potrebe

Obseg prodaje, tržni delež in uporaba za lastne potrebe

| (100) | Obseg prodaje in tržni delež industrije Unije sta se v obravnavanem obdobju gibala na naslednji način:

  Preglednica 6


  Obseg prodaje in tržni delež | 2012 | 2013 | 2014 | OPP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Obseg prodaje na trgu Unije (v tonah) | 11 500 –17 500 | 12 500 –18 500 | 14 000 –20 000 | 15 000 –21 000 |
| Indeks (2012 = 100) | 100 | 107 | 118 | 123 |
| Tržni delež industrije Unije (%) | 84–96 | 84–96 | 84–96 | 85–97 |
| Indeks (2012 = 100) | 100 | 100 | 100 | 101 |
| Vir: Izpolnjeni vprašalniki in Eurostat. |

(100)

Obseg prodaje in tržni delež industrije Unije sta se v obravnavanem obdobju gibala na naslednji način:

Preglednica 6

Preglednica 6

Obseg prodaje in tržni delež

Obseg prodaje in tržni delež

2012

2013

2014

OPP

Obseg prodaje na trgu Unije (v tonah)

11 500 –17 500

12 500 –18 500

14 000 –20 000

15 000 –21 000

Indeks (2012 = 100)

Indeks (2012 = 100)

100

100

107

107

118

118

123

123

Tržni delež industrije Unije (%)

84–96

84–96

84–96

85–97

Indeks (2012 = 100)

Indeks (2012 = 100)

100

100

100

100

100

100

101

101

Vir: Izpolnjeni vprašalniki in Eurostat.

Vir:

| (101) | Industrija Unije je uspela slediti povečanju potrošnje Unije, tako da je nenehno povečevala svoj obseg prodaje, ki se je v obravnavanem obdobju skupno povečal za 23 %. |
| --- | --- |

(101)

Industrija Unije je uspela slediti povečanju potrošnje Unije, tako da je nenehno povečevala svoj obseg prodaje, ki se je v obravnavanem obdobju skupno povečal za 23 %.

| (102) | Ker je obseg prodaje tesno sledil ugotovljenemu gibanju potrošnje Unije, je tržni delež industrije Unije od leta 2012 do 2014 ostal nespremenjen in se je v OPP povečal le za 1 %. |
| --- | --- |

(102)

Ker je obseg prodaje tesno sledil ugotovljenemu gibanju potrošnje Unije, je tržni delež industrije Unije od leta 2012 do 2014 ostal nespremenjen in se je v OPP povečal le za 1 %.

| (103) | Uporaba za lastne potrebe, ki je v obravnavanem obdobju ostala praktično nespremenjena, kot je navedeno v preglednici spodaj, ni vplivala na ugotovljeno gibanje glede proizvodnje in izkoriščenosti zmogljivosti.

  Preglednica 7


  Uporaba za lastne potrebe | 2012 | 2013 | 2014 | OPP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Uporaba za lastne potrebe (v tonah) | 9 000 –19 000 | 9 000 –19 000 | 9 000 –19 000 | 9 000 –19 000 |
| Indeks (2012 = 100) | 100 | 100 | 100 | 101 |
| Vir: Izpolnjeni vprašalniki. |

(103)

Uporaba za lastne potrebe, ki je v obravnavanem obdobju ostala praktično nespremenjena, kot je navedeno v preglednici spodaj, ni vplivala na ugotovljeno gibanje glede proizvodnje in izkoriščenosti zmogljivosti.

Preglednica 7

Preglednica 7

Uporaba za lastne potrebe

Uporaba za lastne potrebe

2012

2013

2014

OPP

Uporaba za lastne potrebe (v tonah)

9 000 –19 000

9 000 –19 000

9 000 –19 000

9 000 –19 000

Indeks (2012 = 100)

Indeks (2012 = 100)

100

100

100

100

100

100

101

101

Vir: Izpolnjeni vprašalniki.

Vir:

4.5.2.3   Rast

Rast

| (104) | Obseg domače prodaje industrije Unije je tesno sledil gibanju domače potrošnje in se v obravnavanem obdobju povečal za 23 %. Zato je industrija Unije v celotnem obravnavanem obdobju ohranila stabilno raven tržnega deleža. |
| --- | --- |

(104)

Obseg domače prodaje industrije Unije je tesno sledil gibanju domače potrošnje in se v obravnavanem obdobju povečal za 23 %. Zato je industrija Unije v celotnem obravnavanem obdobju ohranila stabilno raven tržnega deleža.

4.5.2.4   Zaposlenost in produktivnost

Zaposlenost in produktivnost

| (105) | Zaposlenost in produktivnost sta se v obravnavanem obdobju gibali na naslednji način:

  Preglednica 8


  Zaposlenost in produktivnost | 2012 | 2013 | 2014 | OPP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Število zaposlenih | 0–100 | 0–100 | 0–100 | 0–100 |
| Indeks (2012 = 100) | 100 | 99 | 101 | 103 |
| Produktivnost (v tonah/zaposlenega) | 500–1 500 | 500–1 500 | 500–1 500 | 500–1 500 |
| Indeks (2012 = 100) | 100 | 91 | 91 | 91 |
| Vir: Izpolnjeni vprašalniki. |

(105)

Zaposlenost in produktivnost sta se v obravnavanem obdobju gibali na naslednji način:

Preglednica 8

Preglednica 8

Zaposlenost in produktivnost

Zaposlenost in produktivnost

2012

2013

2014

OPP

Število zaposlenih

0–100

0–100

0–100

0–100

Indeks (2012 = 100)

Indeks (2012 = 100)

100

100

99

99

101

101

103

103

Produktivnost (v tonah/zaposlenega)

500–1 500

500–1 500

500–1 500

500–1 500

Indeks (2012 = 100)

Indeks (2012 = 100)

100

100

91

91

91

91

91

91

Vir: Izpolnjeni vprašalniki.

Vir:

| (106) | Število zaposlenih v industriji Unije je v celotnem obravnavanem obdobju ostalo skoraj nespremenjeno. Zaradi zmanjšanja proizvodnje in stabilne zaposlenosti se je produktivnost v obravnavanem obdobju zmanjšala. |
| --- | --- |

(106)

Število zaposlenih v industriji Unije je v celotnem obravnavanem obdobju ostalo skoraj nespremenjeno. Zaradi zmanjšanja proizvodnje in stabilne zaposlenosti se je produktivnost v obravnavanem obdobju zmanjšala.

| (107) | Preiskava je pokazala, da zaradi visoke stopnje avtomatizacije industrija Unije ne bi mogla zmanjšati števila zaposlenih sorazmerno z zmanjšanjem proizvodnje. |
| --- | --- |

(107)

Preiskava je pokazala, da zaradi visoke stopnje avtomatizacije industrija Unije ne bi mogla zmanjšati števila zaposlenih sorazmerno z zmanjšanjem proizvodnje.

4.5.2.5   Višina stopnje dampinga in okrevanje od preteklega dampinga

Višina stopnje dampinga in okrevanje od preteklega dampinga

| (108) | V preiskavi je bilo ugotovljeno, kot je navedeno v uvodni izjavi 45, da se je uvoz natrijevega glukonata iz LRK na trg Unije nadaljeval po dampinških cenah. |
| --- | --- |

(108)

V preiskavi je bilo ugotovljeno, kot je navedeno v uvodni izjavi 45, da se je uvoz natrijevega glukonata iz LRK na trg Unije nadaljeval po dampinških cenah.

| (109) | Industrija Unije je imela koristi od veljavnih protidampinških ukrepov in začela okrevati od preteklega dampinga. V obravnavanem obdobju je svoj obseg prodaje dejansko povečala za 23 %, tržni delež pa za 1 %. Vendar se okrevanje od preteklega dampinga ne more šteti za konsolidirano, zlasti glede na gibanje dobičkonosnosti, kot je opisano v uvodni izjavi 123, ki je v letih 2012 in 2013 ostala negativna in bila šele v OPP pozitivna. |
| --- | --- |

(109)

Industrija Unije je imela koristi od veljavnih protidampinških ukrepov in začela okrevati od preteklega dampinga. V obravnavanem obdobju je svoj obseg prodaje dejansko povečala za 23 %, tržni delež pa za 1 %. Vendar se okrevanje od preteklega dampinga ne more šteti za konsolidirano, zlasti glede na gibanje dobičkonosnosti, kot je opisano v uvodni izjavi 123, ki je v letih 2012 in 2013 ostala negativna in bila šele v OPP pozitivna.

4.5.2.6   Cene in dejavniki, ki vplivajo na cene

Cene in dejavniki, ki vplivajo na cene

| (110) | Tehtano povprečje prodajnih cen na enoto proizvajalcev Unije pri prodaji nepovezanim strankam v Uniji se je v obravnavanem obdobju gibalo na naslednji način:

  Preglednica 9


  Prodajne cene v Uniji in proizvodni stroški na enoto | 2012 | 2013 | 2014 | OPP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Povprečna prodajna cena na enoto v Uniji (v EUR/tono) | 740–810 | 730–800 | 700–770 | 700–770 |
| Indeks (2012 = 100) | 100 | 99 | 94 | 95 |
| Vir: Izpolnjeni vprašalniki. |

(110)

Tehtano povprečje prodajnih cen na enoto proizvajalcev Unije pri prodaji nepovezanim strankam v Uniji se je v obravnavanem obdobju gibalo na naslednji način:

Preglednica 9

Preglednica 9

Prodajne cene v Uniji in proizvodni stroški na enoto

Prodajne cene v Uniji in proizvodni stroški na enoto

2012

2013

2014

OPP

Povprečna prodajna cena na enoto v Uniji (v EUR/tono)

740–810

730–800

700–770

700–770

Indeks (2012 = 100)

Indeks (2012 = 100)

100

100

99

99

94

94

95

95

Vir: Izpolnjeni vprašalniki.

Vir:

| (111) | Povprečne prodajne cene industrije Unije so se v obravnavanem obdobju znižale za 5 %. Cene so se med letoma 2012 in 2014 stalno nižale in se v OPP le rahlo zvišale. |
| --- | --- |

(111)

Povprečne prodajne cene industrije Unije so se v obravnavanem obdobju znižale za 5 %. Cene so se med letoma 2012 in 2014 stalno nižale in se v OPP le rahlo zvišale.

| (112) | Proizvodni stroški industrije Unije so se v obravnavanem obdobju gibali na naslednji način:

  Preglednica 10


  Proizvodni stroški na enoto | 2012 | 2013 | 2014 | OPP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Proizvodni stroški na enoto (v EUR/tono) | | | | |
| Indeks (2012 = 100) | 100 | 98 | 86 | 80 |
| Vir: Izpolnjeni vprašalniki. |

(112)

Proizvodni stroški industrije Unije so se v obravnavanem obdobju gibali na naslednji način:

Preglednica 10

Preglednica 10

Proizvodni stroški na enoto

Proizvodni stroški na enoto

2012

2013

2014

OPP

Proizvodni stroški na enoto (v EUR/tono)

Indeks (2012 = 100)

Indeks (2012 = 100)

100

100

98

98

86

86

80

80

Vir: Izpolnjeni vprašalniki.

Vir:

| (113) | V obravnavanem obdobju so se proizvodni stroški na enoto zmanjšali za 20 %. To je delno posledica znižanja cen surovin, kot je podrobneje opisano v uvodni izjavi 114 spodaj, in delno znižanja stroškov, zaradi katerega so se znižali različni deli celotnih proizvodnih stroškov, pri čemer so se v obravnavanem obdobju izrazito znižali zlasti vzdrževalni stroški. |
| --- | --- |

(113)

V obravnavanem obdobju so se proizvodni stroški na enoto zmanjšali za 20 %. To je delno posledica znižanja cen surovin, kot je podrobneje opisano v uvodni izjavi 114 spodaj, in delno znižanja stroškov, zaradi katerega so se znižali različni deli celotnih proizvodnih stroškov, pri čemer so se v obravnavanem obdobju izrazito znižali zlasti vzdrževalni stroški.

| (114) | Proizvajalci Unije so glede na stopnjo integracije svojega proizvodnega procesa kot glavno surovino uporabili koruzo ali glukozni sirup na osnovi koruze. Ker te surovine predstavljajo pomemben del proizvodnih stroškov, je znižanje njihove cene v obravnavanem obdobju predstavljalo 25–35 % znižanja proizvodnih stroškov. Vsako zvišanje cene koruze ali glukoznega sirupa na osnovi koruze bi lahko torej takoj poslabšalo stanje industrije Unije, izboljšano zaradi znižanja proizvodnih stroškov. |
| --- | --- |

(114)

Proizvajalci Unije so glede na stopnjo integracije svojega proizvodnega procesa kot glavno surovino uporabili koruzo ali glukozni sirup na osnovi koruze. Ker te surovine predstavljajo pomemben del proizvodnih stroškov, je znižanje njihove cene v obravnavanem obdobju predstavljalo 25–35 % znižanja proizvodnih stroškov. Vsako zvišanje cene koruze ali glukoznega sirupa na osnovi koruze bi lahko torej takoj poslabšalo stanje industrije Unije, izboljšano zaradi znižanja proizvodnih stroškov.

| (115) | Znižanje proizvodnih stroškov je v obravnavanem obdobju povzročilo znižanje povprečnih prodajnih cen na enoto za le 5 %, saj je industrija Unije še vedno okrevala po izgubah, ki so v predhodnih obdobjih nastale zaradi preteklih dampinških praks. |
| --- | --- |

(115)

Znižanje proizvodnih stroškov je v obravnavanem obdobju povzročilo znižanje povprečnih prodajnih cen na enoto za le 5 %, saj je industrija Unije še vedno okrevala po izgubah, ki so v predhodnih obdobjih nastale zaradi preteklih dampinških praks.

4.5.2.7   Stroški dela

Stroški dela

| (116) | Povprečni stroški dela proizvajalcev Unije so se v obravnavanem obdobju gibali na naslednji način:

  Preglednica 11


  Povprečni stroški dela na zaposlenega | 2012 | 2013 | 2014 | OPP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Indeks (2012 = 100) | 100 | 93 | 104 | 107 |
| Vir: Izpolnjeni vprašalniki. |

(116)

Povprečni stroški dela proizvajalcev Unije so se v obravnavanem obdobju gibali na naslednji način:

Preglednica 11

Preglednica 11

Povprečni stroški dela na zaposlenega

Povprečni stroški dela na zaposlenega

2012

2013

2014

OPP

Indeks (2012 = 100)

Indeks (2012 = 100)

100

100

93

93

104

104

107

107

Vir: Izpolnjeni vprašalniki.

Vir:

| (117) | Povprečni stroški dela so se v obravnavanem obdobju zvišali za 7 %. Ker delovna sila predstavlja le manjši del proizvodnih stroškov, se to v nobenem primeru ne bi smelo šteti za pomenljiv kazalnik v analizi gospodarskega položaja industrije Unije. |
| --- | --- |

(117)

Povprečni stroški dela so se v obravnavanem obdobju zvišali za 7 %. Ker delovna sila predstavlja le manjši del proizvodnih stroškov, se to v nobenem primeru ne bi smelo šteti za pomenljiv kazalnik v analizi gospodarskega položaja industrije Unije.

4.5.2.8   Zaloge

Zaloge

| (118) | Ravni zalog proizvajalcev Unije so se v obravnavanem obdobju gibale na naslednji način:

  Preglednica 12


  Zaloge | 2012 | 2013 | 2014 | OPP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Končne zaloge (v tonah) | 4 000 –8 000 | 3 000 –7 000 | 1 000 –5 000 | 1 000 –5 000 |
| Indeks (2012 = 100) | 100 | 89 | 47 | 43 |
| Končne zaloge kot delež proizvodnje (%) | 8–16 | 8–16 | 2–11 | 2–10 |
| Indeks (2012 = 100) | 100 | 99 | 51 | 46 |
| Vir: Izpolnjeni vprašalniki. |

(118)

Ravni zalog proizvajalcev Unije so se v obravnavanem obdobju gibale na naslednji način:

Preglednica 12

Preglednica 12

Zaloge

Zaloge

2012

2013

2014

OPP

Končne zaloge (v tonah)

4 000 –8 000

3 000 –7 000

1 000 –5 000

1 000 –5 000

Indeks (2012 = 100)

Indeks (2012 = 100)

100

100

89

89

47

47

43

43

Končne zaloge kot delež proizvodnje (%)

8–16

8–16

2–11

2–10

Indeks (2012 = 100)

Indeks (2012 = 100)

100

100

99

99

51

51

46

46

Vir: Izpolnjeni vprašalniki.

Vir:

| (119) | Raven zalog se je v obravnavanem obdobju zmanjšala za 54 %. |
| --- | --- |

(119)

Raven zalog se je v obravnavanem obdobju zmanjšala za 54 %.

| (120) | Ugotovljeno je bilo, da je bila raven zalog v OPP normalna. |
| --- | --- |

(120)

Ugotovljeno je bilo, da je bila raven zalog v OPP normalna.

4.5.2.9   Dobičkonosnost, denarni tok, naložbe, donosnost naložb in zmožnost zbiranja kapitala

Dobičkonosnost, denarni tok, naložbe, donosnost naložb in zmožnost zbiranja kapitala

| (121) | Dobičkonosnost, denarni tok, naložbe in donosnost naložb industrije Unije so se v obravnavanem obdobju gibali na naslednji način:

  Preglednica 13


  Dobičkonosnost, denarni tok, naložbe in donosnost naložb | 2012 | 2013 | 2014 | OPP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Dobičkonosnost prodaje nepovezanim strankam v Uniji (v % prihodka od prodaje) | – 20–0 | – 15–+ 5 | – 10–+ 10 | – 5–+ 15 |
| Indeks (2012 = 100) | 100 | 101 | 111 | 118 |
| Denarni tok (v EUR) | –3 400 000 – 1 400 000 | – 1 600 000 – + 400 000 | 700 000 – 2 700 000 | 1 200 000 – 3 200 000 |
| Indeks (2012 = 100) | 100 | 182 | 284 | 309 |
| Naložbe (v EUR) | 300 000  – 1 000 000 | 100 000  – 800 000 | 100 000  – 700 000 | 0 – 600 000 |
| Indeks (2012 = 100) | 100 | 66 | 56 | 35 |
| Donosnost naložb (%) | – 20–0 | – 20–0 | – 10–+ 10 | 0–20 |
| Indeks (2012 = 100) | 100 | 99 | 111 | 122 |
| Vir: Izpolnjeni vprašalniki. |

(121)

Dobičkonosnost, denarni tok, naložbe in donosnost naložb industrije Unije so se v obravnavanem obdobju gibali na naslednji način:

Preglednica 13

Preglednica 13

Dobičkonosnost, denarni tok, naložbe in donosnost naložb

Dobičkonosnost, denarni tok, naložbe in donosnost naložb

2012

2013

2014

OPP

Dobičkonosnost prodaje nepovezanim strankam v Uniji (v % prihodka od prodaje)

– 20–0

– 15–+ 5

– 10–+ 10

– 5–+ 15

Indeks (2012 = 100)

Indeks (2012 = 100)

100

100

101

101

111

111

118

118

Denarni tok (v EUR)

–3 400 000 – 1 400 000

– 1 600 000 – + 400 000

700 000 – 2 700 000

1 200 000 – 3 200 000

Indeks (2012 = 100)

Indeks (2012 = 100)

100

100

182

182

284

284

309

309

Naložbe (v EUR)

300 000  – 1 000 000

100 000  – 800 000

100 000  – 700 000

0 – 600 000

Indeks (2012 = 100)

Indeks (2012 = 100)

100

100

66

66

56

56

35

35

Donosnost naložb (%)

– 20–0

– 20–0

– 10–+ 10

0–20

Indeks (2012 = 100)

Indeks (2012 = 100)

100

100

99

99

111

111

122

122

Vir: Izpolnjeni vprašalniki.

Vir:

| (122) | Komisija je dobičkonosnost proizvajalcev Unije določila tako, da je neto dobiček pred obdavčitvijo pri prodaji podobnega izdelka nepovezanim strankam v Uniji izrazila kot odstotek prihodkov od te prodaje. |
| --- | --- |

(122)

Komisija je dobičkonosnost proizvajalcev Unije določila tako, da je neto dobiček pred obdavčitvijo pri prodaji podobnega izdelka nepovezanim strankam v Uniji izrazila kot odstotek prihodkov od te prodaje.

| (123) | Industrija Unije je v prvih dveh letih obravnavanega obdobja ustvarjala izgubo in leta 2014 le skoraj pokrila izgubo. Šele v OPP se je dobičkonosnost približala ravni ciljnega dobička iz prvotne preiskave, vendar je ni dosegla. Poudariti je treba, da je bilo to pozno izboljšanje posledica znižanja proizvodnih stroškov zaradi ugodnega gibanja cen koruze in glukoznega sirupa na osnovi koruze, kot je pojasnjeno v uvodni izjavi 114. Zato bi se lahko zaradi kakršnega koli zvišanja cen teh surovin, ki so odvisne od nihanja cen zaradi podnebja in letine, nedavno dosežena dobičkonosnost takoj poslabšala. |
| --- | --- |

(123)

Industrija Unije je v prvih dveh letih obravnavanega obdobja ustvarjala izgubo in leta 2014 le skoraj pokrila izgubo. Šele v OPP se je dobičkonosnost približala ravni ciljnega dobička iz prvotne preiskave, vendar je ni dosegla. Poudariti je treba, da je bilo to pozno izboljšanje posledica znižanja proizvodnih stroškov zaradi ugodnega gibanja cen koruze in glukoznega sirupa na osnovi koruze, kot je pojasnjeno v uvodni izjavi 114. Zato bi se lahko zaradi kakršnega koli zvišanja cen teh surovin, ki so odvisne od nihanja cen zaradi podnebja in letine, nedavno dosežena dobičkonosnost takoj poslabšala.

| (124) | Denarni tok, ki je zmožnost proizvajalcev Unije, da sami financirajo svoje dejavnosti, je bil prvi dve leti negativen in je postal pozitiven šele v drugi polovici obravnavanega obdobja. |
| --- | --- |

(124)

Denarni tok, ki je zmožnost proizvajalcev Unije, da sami financirajo svoje dejavnosti, je bil prvi dve leti negativen in je postal pozitiven šele v drugi polovici obravnavanega obdobja.

| (125) | Denarni tok se je delno izboljšal zaradi naložb, ki so se v obravnavanem obdobju zmanjšale za 65 % in jih v primerjavi z bruto vrednostjo osnovnih sredstev, uporabljenih za proizvodnjo zadevnega izdelka, skoraj ni bilo. Izboljšanje denarnega toka je bilo tudi rezultat izboljšane dobičkonosnosti, ki je bila, kot je pojasnjeno v uvodni izjavi 123, zlasti posledica ugodnega gibanja cen koruze in glukoznega sirupa na osnovi koruze. Zato bi se lahko zaradi kakršnega koli zvišanja cen teh surovin, ki so odvisne od nihanja cen zaradi podnebja in letine, izboljšan denarni tok takoj poslabšal. |
| --- | --- |

(125)

Denarni tok se je delno izboljšal zaradi naložb, ki so se v obravnavanem obdobju zmanjšale za 65 % in jih v primerjavi z bruto vrednostjo osnovnih sredstev, uporabljenih za proizvodnjo zadevnega izdelka, skoraj ni bilo. Izboljšanje denarnega toka je bilo tudi rezultat izboljšane dobičkonosnosti, ki je bila, kot je pojasnjeno v uvodni izjavi 123, zlasti posledica ugodnega gibanja cen koruze in glukoznega sirupa na osnovi koruze. Zato bi se lahko zaradi kakršnega koli zvišanja cen teh surovin, ki so odvisne od nihanja cen zaradi podnebja in letine, izboljšan denarni tok takoj poslabšal.

| (126) | Opozoriti je treba tudi, da nizke ravni naložb in vzdrževalnih stroškov (glej uvodno izjavo 113) ob začasno izboljšanem denarnem toku in dobičkonosnosti dolgoročno niso trajnostne, saj bodo postopno povzročile propadanje proizvodnih obratov. To bi na koncu lahko vplivalo na proizvodne stroške in učinkovitost proizvodnega procesa. V vsakem primeru se lahko potrebne naložbe in vzdrževalni stroški le preložijo na poznejše obdobje z odloženim negativnim vplivom na denarni tok in dobičkonosnost. |
| --- | --- |

(126)

Opozoriti je treba tudi, da nizke ravni naložb in vzdrževalnih stroškov (glej uvodno izjavo 113) ob začasno izboljšanem denarnem toku in dobičkonosnosti dolgoročno niso trajnostne, saj bodo postopno povzročile propadanje proizvodnih obratov. To bi na koncu lahko vplivalo na proizvodne stroške in učinkovitost proizvodnega procesa. V vsakem primeru se lahko potrebne naložbe in vzdrževalni stroški le preložijo na poznejše obdobje z odloženim negativnim vplivom na denarni tok in dobičkonosnost.

| (127) | Donosnost naložb je dobiček v odstotkih neto knjigovodske vrednosti naložb. Prvi dve leti obravnavanega obdobja je bila negativna in je postala pozitivna šele v OPP. Ker sta donosnost naložb in dobičkonosnost zelo povezana kazalnika škode, je bilo izboljšanje donosnosti naložb neposreden rezultat izboljšanja dobičkonosnosti. Izboljšanje donosnosti naložb je bilo zato tudi v veliki meri rezultat ugodnega gibanja cen koruze in glukoznega sirupa na osnovi koruze, opisanega v uvodni izjavi 123. Zato bi se lahko zaradi vsakega zvišanja cen teh surovin, ki so odvisne od nihanja cen zaradi podnebja in letine, nedavno izboljšanje donosnosti naložb takoj poslabšalo. |
| --- | --- |

(127)

Donosnost naložb je dobiček v odstotkih neto knjigovodske vrednosti naložb. Prvi dve leti obravnavanega obdobja je bila negativna in je postala pozitivna šele v OPP. Ker sta donosnost naložb in dobičkonosnost zelo povezana kazalnika škode, je bilo izboljšanje donosnosti naložb neposreden rezultat izboljšanja dobičkonosnosti. Izboljšanje donosnosti naložb je bilo zato tudi v veliki meri rezultat ugodnega gibanja cen koruze in glukoznega sirupa na osnovi koruze, opisanega v uvodni izjavi 123. Zato bi se lahko zaradi vsakega zvišanja cen teh surovin, ki so odvisne od nihanja cen zaradi podnebja in letine, nedavno izboljšanje donosnosti naložb takoj poslabšalo.

| (128) | Industrija Unije je dotok novega kapitala v dejavnost v zvezi z natrijevim glukonatom ohranila na najnižji ravni, tako da je znižala svoje ravni naložb na skoraj zanemarljiv znesek, kot je pojasnjeno v uvodnih izjavah 125 in 126. Zato zmožnosti zbiranja kapitala ni bilo mogoče analizirati. |
| --- | --- |

(128)

Industrija Unije je dotok novega kapitala v dejavnost v zvezi z natrijevim glukonatom ohranila na najnižji ravni, tako da je znižala svoje ravni naložb na skoraj zanemarljiv znesek, kot je pojasnjeno v uvodnih izjavah 125 in 126. Zato zmožnosti zbiranja kapitala ni bilo mogoče analizirati.

4.5.3   Sklep o škodi

Sklep o škodi

| (129) | V obravnavanem obdobju sta se obseg prodaje in tržni delež gibala pozitivno, saj je industrija Unije uspela slediti povečani potrošnji. Vendar to v obravnavanem obdobju ni preprečilo zmanjšanja proizvodnje in izkoriščenosti zmogljivosti. |
| --- | --- |

(129)

V obravnavanem obdobju sta se obseg prodaje in tržni delež gibala pozitivno, saj je industrija Unije uspela slediti povečani potrošnji. Vendar to v obravnavanem obdobju ni preprečilo zmanjšanja proizvodnje in izkoriščenosti zmogljivosti.

| (130) | Kazalniki škode, povezani s finančno uspešnostjo industrije Unije (dobičkonosnost, denarni tok in donosnost naložbe), so bili prva tri leta obravnavanega obdobja negativni ali v najboljšem primeru skoraj enaki nič in so pozitivne ravni kazali šele v OPP, razen denarnega toka, ki je postal pozitiven že leta 2014. |
| --- | --- |

(130)

Kazalniki škode, povezani s finančno uspešnostjo industrije Unije (dobičkonosnost, denarni tok in donosnost naložbe), so bili prva tri leta obravnavanega obdobja negativni ali v najboljšem primeru skoraj enaki nič in so pozitivne ravni kazali šele v OPP, razen denarnega toka, ki je postal pozitiven že leta 2014.

| (131) | Vendar se pozitivno gibanje dobičkonosnosti, denarnega toka in donosnosti naložb ne more šteti za stabilno, saj se je uresničilo šele proti koncu obravnavanega obdobja (denarni tok) in v OPP (dobičkonosnost in donosnost naložb). Poleg tega je bila pozitivna raven vseh treh kazalnikov v OPP predvsem rezultat znižanja stroškov za glavne surovine (koruza in glukozni sirup na osnovi koruze), ki so odvisni od nihanj, kot je pojasnjeno v uvodnih izjavah 123, 125 in 127, ter prihrankov na področju kapitalskih naložb in vzdrževalnih stroškov, ki dolgoročno niso trajnostni (glej uvodno izjavo 126). Še več, raven dobičkonosnosti, dosežena v OPP, je ostala nižja od ciljnega dobička, opredeljenega v prvotni preiskavi. |
| --- | --- |

(131)

Vendar se pozitivno gibanje dobičkonosnosti, denarnega toka in donosnosti naložb ne more šteti za stabilno, saj se je uresničilo šele proti koncu obravnavanega obdobja (denarni tok) in v OPP (dobičkonosnost in donosnost naložb). Poleg tega je bila pozitivna raven vseh treh kazalnikov v OPP predvsem rezultat znižanja stroškov za glavne surovine (koruza in glukozni sirup na osnovi koruze), ki so odvisni od nihanj, kot je pojasnjeno v uvodnih izjavah 123, 125 in 127, ter prihrankov na področju kapitalskih naložb in vzdrževalnih stroškov, ki dolgoročno niso trajnostni (glej uvodno izjavo 126). Še več, raven dobičkonosnosti, dosežena v OPP, je ostala nižja od ciljnega dobička, opredeljenega v prvotni preiskavi.

| (132) | Komisija je glede na navedeno sklenila, da je industrija Unije začela okrevati od preteklega dampinga v OPP in da v OPP ni utrpela znatne škode v smislu člena 3(5) osnovne uredbe. Vendar je preiskava pokazala tudi, da finančna uspešnost industrije Unije ni bila zadostna, da bi lahko zagotovila dolgoročno uspešno poslovanje. |
| --- | --- |

(132)

Komisija je glede na navedeno sklenila, da je industrija Unije začela okrevati od preteklega dampinga v OPP in da v OPP ni utrpela znatne škode v smislu člena 3(5) osnovne uredbe. Vendar je preiskava pokazala tudi, da finančna uspešnost industrije Unije ni bila zadostna, da bi lahko zagotovila dolgoročno uspešno poslovanje.

4.6   Verjetnost ponovitve škode

Verjetnost ponovitve škode

| (133) | Da se oceni verjetnost ponovitve škode, se je upoštevalo več dejavnikov, in sicer proizvodna zmogljivost in neizkoriščena zmogljivost v LRK, obseg izvoza kitajskih proizvajalcev izvoznikov na trge drugih tretjih držav, cene kitajskega izvoza na trge drugih tretjih držav in kitajske domače cene, privlačnost trga Unije ter ugotovitve prvotne preiskave. |
| --- | --- |

(133)

Da se oceni verjetnost ponovitve škode, se je upoštevalo več dejavnikov, in sicer proizvodna zmogljivost in neizkoriščena zmogljivost v LRK, obseg izvoza kitajskih proizvajalcev izvoznikov na trge drugih tretjih držav, cene kitajskega izvoza na trge drugih tretjih držav in kitajske domače cene, privlačnost trga Unije ter ugotovitve prvotne preiskave.

| (134) | Kitajska neizkoriščena zmogljivost je bila v OPP med 600 000 in 700 000 tonami, kot je ugotovljeno v uvodni izjavi 51, in je bila približno 30-krat večja od potrošnje v Uniji, ki je bila med 16 000 in 22 000 tonami. Tudi če bi se del te neizkoriščene zmogljivosti, kot je navedeno v uvodni izjavi 52, uporabil za potencialno večje povpraševanje v LRK ali drugih tretjih državah, bi za izvoz v Unijo še vedno ostalo na voljo zelo veliko neizkoriščene zmogljivosti. |
| --- | --- |

(134)

Kitajska neizkoriščena zmogljivost je bila v OPP med 600 000 in 700 000 tonami, kot je ugotovljeno v uvodni izjavi 51, in je bila približno 30-krat večja od potrošnje v Uniji, ki je bila med 16 000 in 22 000 tonami. Tudi če bi se del te neizkoriščene zmogljivosti, kot je navedeno v uvodni izjavi 52, uporabil za potencialno večje povpraševanje v LRK ali drugih tretjih državah, bi za izvoz v Unijo še vedno ostalo na voljo zelo veliko neizkoriščene zmogljivosti.

| (135) | Kot je opisano v uvodni izjavi 54, se je velik obseg izvoza iz Kitajske v druge tretje države še povečal. Izvoz v druge tretje države se je med letoma 2012 in 2014 povečal za približno 45 % in leta 2014 dosegel približno 116 000 ton. Samo ta vrednost predstavlja več kot šestkratno potrošnjo Unije v istem obdobju. |
| --- | --- |

(135)

Kot je opisano v uvodni izjavi 54, se je velik obseg izvoza iz Kitajske v druge tretje države še povečal. Izvoz v druge tretje države se je med letoma 2012 in 2014 povečal za približno 45 % in leta 2014 dosegel približno 116 000 ton. Samo ta vrednost predstavlja več kot šestkratno potrošnjo Unije v istem obdobju.

| (136) | Kot je ugotovljeno v uvodni izjavi 76, je bila v OPP povprečna cena kitajskega izvoza v druge tretje države za 20–40 % nižja od povprečne cene industrije Unije. Glede na uporabljeno metodologijo so stopnje dampinga kitajskih proizvajalcev izvoznikov v drugih tretjih državah presegale 70 % ali vsaj približno 50 %, kot je ugotovljeno v uvodnih izjavah 64 in 69. Ob upoštevanju podatkov edinega sodelujočega proizvajalca izvoznika je bila stopnja dampinga, kot je pojasnjeno v uvodni izjavi 70, 8,3 %. |
| --- | --- |

(136)

Kot je ugotovljeno v uvodni izjavi 76, je bila v OPP povprečna cena kitajskega izvoza v druge tretje države za 20–40 % nižja od povprečne cene industrije Unije. Glede na uporabljeno metodologijo so stopnje dampinga kitajskih proizvajalcev izvoznikov v drugih tretjih državah presegale 70 % ali vsaj približno 50 %, kot je ugotovljeno v uvodnih izjavah 64 in 69. Ob upoštevanju podatkov edinega sodelujočega proizvajalca izvoznika je bila stopnja dampinga, kot je pojasnjeno v uvodni izjavi 70, 8,3 %.

| (137) | Kot je ugotovljeno v uvodnih izjavah 75 in 76, je bila povprečna cena na trgu Unije za 27–35 % višja od povprečne domače cene v LRK, v OPP pa za 20–40 % višja od povprečne kitajske izvozne cene na trgih drugih tretjih držav. Glede ravni cen edinega sodelujočega kitajskega izvoznika v drugih tretjih državah je bilo ugotovljeno, da so bile v OPP za 20–30 % nižje od cen industrije Unije. |
| --- | --- |

(137)

Kot je ugotovljeno v uvodnih izjavah 75 in 76, je bila povprečna cena na trgu Unije za 27–35 % višja od povprečne domače cene v LRK, v OPP pa za 20–40 % višja od povprečne kitajske izvozne cene na trgih drugih tretjih držav. Glede ravni cen edinega sodelujočega kitajskega izvoznika v drugih tretjih državah je bilo ugotovljeno, da so bile v OPP za 20–30 % nižje od cen industrije Unije.

| (138) | Na podlagi tega je mogoče sklepati, da je trg Unije v smislu cen zelo privlačen v primerjavi s kitajskim domačim trgom in trgi tretjih držav. Privlačnost trga Unije potrjuje vedno večja prisotnost družbe SKB, ki je obseg svojega izvoza podvojila in svoj tržni delež povečala za 50 %, kot je ugotovljeno v uvodni izjavi 78. |
| --- | --- |

(138)

Na podlagi tega je mogoče sklepati, da je trg Unije v smislu cen zelo privlačen v primerjavi s kitajskim domačim trgom in trgi tretjih držav. Privlačnost trga Unije potrjuje vedno večja prisotnost družbe SKB, ki je obseg svojega izvoza podvojila in svoj tržni delež povečala za 50 %, kot je ugotovljeno v uvodni izjavi 78.

| (139) | Zato je verjetno, da bodo v primeru razveljavitve ukrepov kitajski proizvajalci izvozniki naprej izvažali ali začeli izvažati v Unijo v velikem obsegu in po dampinških cenah, s čimer bodo verjetno znatno nelojalno nižali prodajne cene industrije Unije (20–40 % na podlagi gibanja cen, ugotovljenega pri nesodelujočih proizvajalcih izvoznikih v drugih tretjih državah). Dejansko je verjetno, da se bodo cene gibale enako ali podobno, kot je bilo ugotovljeno v drugih tretjih državah, saj bi to kitajskim proizvajalcem izvoznikom omogočilo, da (ponovno) pridobijo tržni delež na trgu Unije. Natrijev glukonat je zlasti blago, pri katerem je cena daleč najpomembnejši in odločilen dejavnik. |
| --- | --- |

(139)

Zato je verjetno, da bodo v primeru razveljavitve ukrepov kitajski proizvajalci izvozniki naprej izvažali ali začeli izvažati v Unijo v velikem obsegu in po dampinških cenah, s čimer bodo verjetno znatno nelojalno nižali prodajne cene industrije Unije (20–40 % na podlagi gibanja cen, ugotovljenega pri nesodelujočih proizvajalcih izvoznikih v drugih tretjih državah). Dejansko je verjetno, da se bodo cene gibale enako ali podobno, kot je bilo ugotovljeno v drugih tretjih državah, saj bi to kitajskim proizvajalcem izvoznikom omogočilo, da (ponovno) pridobijo tržni delež na trgu Unije. Natrijev glukonat je zlasti blago, pri katerem je cena daleč najpomembnejši in odločilen dejavnik.

| (140) | Da se oceni verjetni vpliv večjega obsega uvoza po nizkih cenah s Kitajske na trg Unije na položaj industrije Unije v primeru razveljavitve ukrepov, je bilo analizirano tudi gibanje v obravnavanem obdobju prvotne preiskave. Ugotovljeno je bilo, da je kitajski uvoz v obdobju prvotne preiskave nelojalno nižal prodajne cene industrije Unije za 13–29 %. V obravnavanem obdobju prvotne preiskave se je obseg kitajskega uvoza povečal za 77 %, kar v absolutnem smislu pomeni povečanje za 1 774 ton (z 2 291 ton leta 2005 na 4 095 ton v obdobju prvotne preiskave). Povečanje se je štelo za znatno ter je povzročilo zlasti zmanjšanje dobičkonosnosti industrije Unije za 80 % in zmanjšanje njenega obsega prodaje za 20 %. Na podlagi tega je bilo v prvotni preiskavi sklenjeno, da je industrija Unije utrpela znatno škodo. |
| --- | --- |

(140)

Da se oceni verjetni vpliv večjega obsega uvoza po nizkih cenah s Kitajske na trg Unije na položaj industrije Unije v primeru razveljavitve ukrepov, je bilo analizirano tudi gibanje v obravnavanem obdobju prvotne preiskave. Ugotovljeno je bilo, da je kitajski uvoz v obdobju prvotne preiskave nelojalno nižal prodajne cene industrije Unije za 13–29 %. V obravnavanem obdobju prvotne preiskave se je obseg kitajskega uvoza povečal za 77 %, kar v absolutnem smislu pomeni povečanje za 1 774 ton (z 2 291 ton leta 2005 na 4 095 ton v obdobju prvotne preiskave). Povečanje se je štelo za znatno ter je povzročilo zlasti zmanjšanje dobičkonosnosti industrije Unije za 80 % in zmanjšanje njenega obsega prodaje za 20 %. Na podlagi tega je bilo v prvotni preiskavi sklenjeno, da je industrija Unije utrpela znatno škodo.

| (141) | V verjetnem scenariju, da bo v primeru razveljavitve ukrepov prišlo do znatnega obsega kitajskega uvoza po nizkih dampinških cenah na trg Unije, je verjetno, da se bo Unija odzvala podobno, kot je bilo ugotovljeno v prvotni preiskavi, in da bo torej imel vpliv večjega obsega uvoza s Kitajske po cenah, ki so bistveno nižje od cen industrije Unije, podobne učinke kot v obdobju prvotne preiskave. Zlasti je glede na cenovno zelo občutljiv trg tega izdelka in bistveno nižje ravni cen na trgih drugih tretjih držav verjetno, da bo Unija prisiljena zmanjšati svoj obseg prodaje in obseg proizvodnje ter znižati svoje cene, kar bo negativno vplivalo na dobičkonosnost. Dejansko bi cenovna občutljivost tega izdelka poslabšala vpliv kakršnega koli cenovnega pritiska na trg Unije. Zaradi tega bi se izboljšanje industrije Unije, ki se je uresničilo šele v OPP, izničilo, pri čemer bi se finančni položaj industrije Unije verjetno močno poslabšal. |
| --- | --- |

(141)

V verjetnem scenariju, da bo v primeru razveljavitve ukrepov prišlo do znatnega obsega kitajskega uvoza po nizkih dampinških cenah na trg Unije, je verjetno, da se bo Unija odzvala podobno, kot je bilo ugotovljeno v prvotni preiskavi, in da bo torej imel vpliv večjega obsega uvoza s Kitajske po cenah, ki so bistveno nižje od cen industrije Unije, podobne učinke kot v obdobju prvotne preiskave. Zlasti je glede na cenovno zelo občutljiv trg tega izdelka in bistveno nižje ravni cen na trgih drugih tretjih držav verjetno, da bo Unija prisiljena zmanjšati svoj obseg prodaje in obseg proizvodnje ter znižati svoje cene, kar bo negativno vplivalo na dobičkonosnost. Dejansko bi cenovna občutljivost tega izdelka poslabšala vpliv kakršnega koli cenovnega pritiska na trg Unije. Zaradi tega bi se izboljšanje industrije Unije, ki se je uresničilo šele v OPP, izničilo, pri čemer bi se finančni položaj industrije Unije verjetno močno poslabšal.

| (142) | Še en pokazatelj možnega vpliva povečanja kitajskega uvoza po nizkih cenah na industrijo Unije v primeru razveljavitve ukrepov so razmere, s katerimi se industrija Unije sooča na področju izvoza v druge tretje države. V teh državah, kjer ni veljavnih protidampinških ukrepov in kjer je bilo ugotovljeno, da je kitajski uvoz dampinški, se je obseg izvoza industrije Unije zmanjšal za 30–40 %. |
| --- | --- |

(142)

Še en pokazatelj možnega vpliva povečanja kitajskega uvoza po nizkih cenah na industrijo Unije v primeru razveljavitve ukrepov so razmere, s katerimi se industrija Unije sooča na področju izvoza v druge tretje države. V teh državah, kjer ni veljavnih protidampinških ukrepov in kjer je bilo ugotovljeno, da je kitajski uvoz dampinški, se je obseg izvoza industrije Unije zmanjšal za 30–40 %.

| (143) | Komisija je na podlagi navedenega sklenila, da v primeru razveljavitve ukrepov obstaja velika verjetnost ponovitve škode. |
| --- | --- |

(143)

Komisija je na podlagi navedenega sklenila, da v primeru razveljavitve ukrepov obstaja velika verjetnost ponovitve škode.

5.   INTERES UNIJE

INTERES UNIJE

| (144) | V skladu s členom 21 osnovne uredbe je Komisija proučila, ali je uvedba protidampinških ukrepov na uvoz natrijevega glukonata s poreklom iz LRK na podlagi ugotovitev sedanjega pregleda zaradi izteka ukrepa v interesu Unije kot celote. Ugotavljanje interesa Unije je temeljilo na oceni vseh vključenih interesov, vključno z interesi industrije Unije, uvoznikov, uporabnikov in trgovcev na debelo. Vse zainteresirane strani so imele možnost, da izrazijo svoja stališča v skladu s členom 21(2) osnovne uredbe. |
| --- | --- |

(144)

V skladu s členom 21 osnovne uredbe je Komisija proučila, ali je uvedba protidampinških ukrepov na uvoz natrijevega glukonata s poreklom iz LRK na podlagi ugotovitev sedanjega pregleda zaradi izteka ukrepa v interesu Unije kot celote. Ugotavljanje interesa Unije je temeljilo na oceni vseh vključenih interesov, vključno z interesi industrije Unije, uvoznikov, uporabnikov in trgovcev na debelo. Vse zainteresirane strani so imele možnost, da izrazijo svoja stališča v skladu s členom 21(2) osnovne uredbe.

5.1   Interes industrije Unije

Interes industrije Unije

| (145) | Gospodarski položaj industrije Unije se je po uvedbi protidampinških ukrepov leta 2010 še izboljšal. |
| --- | --- |

(145)

Gospodarski položaj industrije Unije se je po uvedbi protidampinških ukrepov leta 2010 še izboljšal.

| (146) | Vendar je preiskava pokazala, da je industrija Unije še vedno ranljiva, kot je pojasnjeno v uvodnih izjavah 131 in 132. |
| --- | --- |

(146)

Vendar je preiskava pokazala, da je industrija Unije še vedno ranljiva, kot je pojasnjeno v uvodnih izjavah 131 in 132.

| (147) | Zato je v primeru razveljavitve ukrepov verjetno, da se bo škoda ponovila, saj bo industrija Unije izgubila stranke in izkusila pritisk zaradi zniževanja cen v korist kitajskih proizvajalcev izvoznikov, za katere se pričakuje, da bodo povečali obseg uvoza po nizkih dampinških cenah. Podobne razmere so bile ugotovljene v drugih tretjih državah, kot je opisano v uvodni izjavi 142. |
| --- | --- |

(147)

Zato je v primeru razveljavitve ukrepov verjetno, da se bo škoda ponovila, saj bo industrija Unije izgubila stranke in izkusila pritisk zaradi zniževanja cen v korist kitajskih proizvajalcev izvoznikov, za katere se pričakuje, da bodo povečali obseg uvoza po nizkih dampinških cenah. Podobne razmere so bile ugotovljene v drugih tretjih državah, kot je opisano v uvodni izjavi 142.

| (148) | Ohranitev ukrepov pa bi industriji Unije omogočila, da še naprej okreva od preteklega dampinga in utrdi svoj položaj. |
| --- | --- |

(148)

Ohranitev ukrepov pa bi industriji Unije omogočila, da še naprej okreva od preteklega dampinga in utrdi svoj položaj.

5.2   Interes nepovezanih uvoznikov

Interes nepovezanih uvoznikov

| (149) | Ob začetku je bil navezan stik s štirimi znanimi nepovezanimi uvozniki. Dva sta posredovala izpolnjena vprašalnika. Predstavljala sta 30–50 % kitajskega uvoza v OPP in sta nasprotovala ukrepom. |
| --- | --- |

(149)

Ob začetku je bil navezan stik s štirimi znanimi nepovezanimi uvozniki. Dva sta posredovala izpolnjena vprašalnika. Predstavljala sta 30–50 % kitajskega uvoza v OPP in sta nasprotovala ukrepom.

| (150) | Ugotovljeno je bilo, da je bil v njunih prihodkih od prodaje delež natrijevega glukonata manj kot 5-odstoten. Poleg tega sta bila oba uvoznika dobičkonosna na splošno in tudi na področju dejavnosti, povezane z natrijevim glukonatom. |
| --- | --- |

(150)

Ugotovljeno je bilo, da je bil v njunih prihodkih od prodaje delež natrijevega glukonata manj kot 5-odstoten. Poleg tega sta bila oba uvoznika dobičkonosna na splošno in tudi na področju dejavnosti, povezane z natrijevim glukonatom.

| (151) | Komisija je na podlagi tega menila, da bo morebiten vpliv nadaljevanja ukrepov na uvoznike omejen. |
| --- | --- |

(151)

Komisija je na podlagi tega menila, da bo morebiten vpliv nadaljevanja ukrepov na uvoznike omejen.

5.3   Interes uporabnikov

Interes uporabnikov

| (152) | Vprašalniki so bili poslani osmim znanim uporabnikom. Izpolnil ga je le en uporabnik, ki je nasprotoval ukrepom. |
| --- | --- |

(152)

Vprašalniki so bili poslani osmim znanim uporabnikom. Izpolnil ga je le en uporabnik, ki je nasprotoval ukrepom.

| (153) | Sodelujoči uporabnik v OPP ni uvažal iz LRK, saj je natrijev glukonat dobavljal izključno pri enem od proizvajalcev Unije. Pri tem uporabniku je natrijev glukonat predstavljal manj kot 5 % proizvodnih stroškov končnih izdelkov, ki so vsebovali natrijev glukonat. Poleg tega je njegova dejavnost, ki je vključevala natrijev glukonat, v OPP predstavljala manj kot 20 % vseh prihodkov od prodaje. Ugotovljeno je bilo tudi, da je ta uporabnik na splošno dobičkonosen. Na podlagi omejenega vpliva, ki bi ga lahko na proizvodne stroške tega uporabnika imelo kakršno koli nihanje cen natrijevega glukonata, se pričakuje, da bo morebiten vpliv nadaljevanja ukrepov nanj omejen. |
| --- | --- |

(153)

Sodelujoči uporabnik v OPP ni uvažal iz LRK, saj je natrijev glukonat dobavljal izključno pri enem od proizvajalcev Unije. Pri tem uporabniku je natrijev glukonat predstavljal manj kot 5 % proizvodnih stroškov končnih izdelkov, ki so vsebovali natrijev glukonat. Poleg tega je njegova dejavnost, ki je vključevala natrijev glukonat, v OPP predstavljala manj kot 20 % vseh prihodkov od prodaje. Ugotovljeno je bilo tudi, da je ta uporabnik na splošno dobičkonosen. Na podlagi omejenega vpliva, ki bi ga lahko na proizvodne stroške tega uporabnika imelo kakršno koli nihanje cen natrijevega glukonata, se pričakuje, da bo morebiten vpliv nadaljevanja ukrepov nanj omejen.

| (154) | Komisija je ob upoštevanju sklepa glede sodelujočega uporabnika in nizke stopnje sodelovanja uporabnikov sklenila, da bo morebiten vpliv nadaljevanja ukrepov na uporabnike omejen. |
| --- | --- |

(154)

Komisija je ob upoštevanju sklepa glede sodelujočega uporabnika in nizke stopnje sodelovanja uporabnikov sklenila, da bo morebiten vpliv nadaljevanja ukrepov na uporabnike omejen.

5.4   Interes trgovcev na debelo

Interes trgovcev na debelo

| (155) | Odzvalo se je pet trgovcev na debelo, ki so predložili izpolnjene vprašalnike. Trije so ukrepe podpirali, dva pa stališča nista izrazila. Vseh pet trgovcev na debelo je natrijev glukonat kupovalo pri proizvajalcu Unije in zadevnega izdelka niso uvažali s Kitajske. Dejavnost, ki je vključevala natrijev glukonat, je v obravnavanem obdobju pri vseh družbah predstavljala zanemarljiv del vseh prihodkov od prodaje. |
| --- | --- |

(155)

Odzvalo se je pet trgovcev na debelo, ki so predložili izpolnjene vprašalnike. Trije so ukrepe podpirali, dva pa stališča nista izrazila. Vseh pet trgovcev na debelo je natrijev glukonat kupovalo pri proizvajalcu Unije in zadevnega izdelka niso uvažali s Kitajske. Dejavnost, ki je vključevala natrijev glukonat, je v obravnavanem obdobju pri vseh družbah predstavljala zanemarljiv del vseh prihodkov od prodaje.

| (156) | Komisija je na podlagi tega sklenila, da bo morebiten vpliv nadaljevanja ukrepov na trgovce na debelo verjetno zanemarljiv. |
| --- | --- |

(156)

Komisija je na podlagi tega sklenila, da bo morebiten vpliv nadaljevanja ukrepov na trgovce na debelo verjetno zanemarljiv.

5.5   Sklep o interesu Unije

Sklep o interesu Unije

| (157) | Na podlagi navedenega je Komisija sklenila, da ni prepričljivih razlogov, zaradi katerih ohranitev ukrepov za uvoz natrijevega glukonata s poreklom iz LRK ne bi bila v interesu Unije. |
| --- | --- |

(157)

Na podlagi navedenega je Komisija sklenila, da ni prepričljivih razlogov, zaradi katerih ohranitev ukrepov za uvoz natrijevega glukonata s poreklom iz LRK ne bi bila v interesu Unije.

6.   PROTIDAMPINŠKI UKREPI

PROTIDAMPINŠKI UKREPI

6.1   Ukrepi

Ukrepi

| (158) | Vse zainteresirane strani so bile obveščene o bistvenih dejstvih in premislekih, na podlagi katerih je bilo predvideno, da se ohranijo veljavni protidampinški ukrepi. Odobreno jim je bilo tudi obdobje, v katerem so lahko predložile pripombe v zvezi s tem razkritjem. Po razkritju ni nobena stran predložila pripomb. |
| --- | --- |

(158)

Vse zainteresirane strani so bile obveščene o bistvenih dejstvih in premislekih, na podlagi katerih je bilo predvideno, da se ohranijo veljavni protidampinški ukrepi. Odobreno jim je bilo tudi obdobje, v katerem so lahko predložile pripombe v zvezi s tem razkritjem. Po razkritju ni nobena stran predložila pripomb.

| (159) | Iz navedenega sledi, da bi bilo treba v skladu s členom 11(2) osnovne uredbe ohraniti protidampinške ukrepe, ki se uporabljajo za uvoz natrijevega glukonata iz LRK in so bili uvedeni z Uredbo Komisije (EU) št. 377/2010 (7). |
| --- | --- |

(159)

Iz navedenega sledi, da bi bilo treba v skladu s členom 11(2) osnovne uredbe ohraniti protidampinške ukrepe, ki se uporabljajo za uvoz natrijevega glukonata iz LRK in so bili uvedeni z Uredbo Komisije (EU) št. 377/2010 (7).

7

6.2   Posebno spremljanje

Posebno spremljanje

| (160) | Da se zmanjša tveganje izogibanja zaradi velike razlike v stopnjah dajatve, se šteje, da so v tem primeru potrebni posebni ukrepi za zagotovitev pravilne uporabe protidampinških dajatev. |
| --- | --- |

(160)

Da se zmanjša tveganje izogibanja zaradi velike razlike v stopnjah dajatve, se šteje, da so v tem primeru potrebni posebni ukrepi za zagotovitev pravilne uporabe protidampinških dajatev.

| (161) | Družbe, za katere veljajo posamezne protidampinške dajatve, morajo carinskim organom držav članic predložiti veljaven trgovinski račun. Ta račun mora biti v skladu z zahtevami iz člena 1(3) te uredbe. Za uvoz, za katerega navedeni račun ni predložen, bi bilo treba uporabiti protidampinško dajatev, ki se uporablja za „vse druge družbe“. |
| --- | --- |

(161)

Družbe, za katere veljajo posamezne protidampinške dajatve, morajo carinskim organom držav članic predložiti veljaven trgovinski račun. Ta račun mora biti v skladu z zahtevami iz člena 1(3) te uredbe. Za uvoz, za katerega navedeni račun ni predložen, bi bilo treba uporabiti protidampinško dajatev, ki se uporablja za „vse druge družbe“.

| (162) | V primeru, da bi se po uvedbi zadevnih ukrepov znatno povečal obseg izvoza družb, za katere veljajo nižje individualne stopnje dajatve, bi se takšno povečanje obsega lahko obravnavalo kot sprememba v vzorcu trgovanja, nastala zaradi uvedbe ukrepov v smislu člena 13(1) osnovne uredbe. V takšnih okoliščinah in če so izpolnjeni pogoji, se lahko začne preiskava proti izogibanju. S to preiskavo se lahko med drugim prouči potreba po odpravi individualnih stopenj dajatve in posledični uvedbi dajatve na ravni države. |
| --- | --- |

(162)

V primeru, da bi se po uvedbi zadevnih ukrepov znatno povečal obseg izvoza družb, za katere veljajo nižje individualne stopnje dajatve, bi se takšno povečanje obsega lahko obravnavalo kot sprememba v vzorcu trgovanja, nastala zaradi uvedbe ukrepov v smislu člena 13(1) osnovne uredbe. V takšnih okoliščinah in če so izpolnjeni pogoji, se lahko začne preiskava proti izogibanju. S to preiskavo se lahko med drugim prouči potreba po odpravi individualnih stopenj dajatve in posledični uvedbi dajatve na ravni države.

| (163) | Ta uredba je v skladu z mnenjem odbora, ustanovljenega s členom 15(1) Uredbe (EU) 2016/1036 – |
| --- | --- |

(163)

Ta uredba je v skladu z mnenjem odbora, ustanovljenega s členom 15(1) Uredbe (EU) 2016/1036 –

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

1.   Uvede se dokončna protidampinška dajatev na uvoz natrijevega glukonata, številka CUS (Customs Union and Statistics) 0023277-9 in registrska številka CAS (Chemical Abstracts Service) 527-07-1, ki se trenutno uvršča pod oznako KN ex 2918 16 00 (oznaka TARIC 2918160010), s poreklom iz Ljudske republike Kitajske.

2.   Stopnje dokončne protidampinške dajatve, ki se uporabljajo za neto ceno franko meja Unije pred plačilom dajatve za izdelek iz odstavka 1, ki ga proizvajajo spodaj navedene družbe, so:

| Družba | Dokončna protidampinška dajatev (%) | Dodatna oznaka TARIC |
| --- | --- | --- |
| Shandong Kaison Biochemical Co., Ltd | 5,6 | A972 |
| Qingdao Kehai Biochemistry Co. Ltd | 27,1 | A973 |
| Vse druge družbe | 53,2 | A999 |

Družba

Dokončna protidampinška dajatev (%)

Dodatna oznaka TARIC

Shandong Kaison Biochemical Co., Ltd

5,6

A972

Qingdao Kehai Biochemistry Co. Ltd

27,1

A973

Vse druge družbe

53,2

A999

3.   Pogoj za uporabo individualnih stopenj dajatve, določenih za družbe iz odstavka 2, je predložitev veljavnega trgovinskega računa carinskim organom držav članic, ki vsebuje izjavo z datumom in podpisom uradnika subjekta, ki izdaja take račune, ter njegovim imenom in funkcijo, in sicer:
  „Podpisani potrjujem, da je (količina) natrijevega glukonata, prodanega za izvoz v Evropsko unijo, ki ga zajema ta račun, proizvedla družba (ime in naslov družbe) (dodatna oznaka TARIC) v Ljudski republiki Kitajski. Izjavljam, da so podatki na tem računu popolni in resnični.“
  Če tak račun ni predložen, se uporablja dajatev, ki velja za „vse druge družbe“.

4.   Če ni določeno drugače, se uporabljajo ustrezne veljavne določbe o carinskih dajatvah.

Člen 2

Ta uredba začne veljati dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Bruslju, 19. januarja 2017

Za Komisijo

Predsednik

Jean-Claude JUNCKER

---

(1)  
  UL L 176, 30.6.2016, str. 21.

1

(2)  Izvedbena uredba Sveta (EU) št. 965/2010 z dne 25. oktobra 2010 o uvedbi dokončne protidampinške dajatve in dokončnem pobiranju začasne dajatve, uvedene na uvoz natrijevega glukonata s poreklom iz Ljudske republike Kitajske (UL L 282, 28.10.2010, str. 24).

2

(3)  Uredba Sveta (ES) št. 1225/2009 o zaščiti proti dampinškemu uvozu iz držav, ki niso članice Evropske skupnosti (UL C 47, 10.2.2015, str. 3).

3

(4)  Uredba Sveta (ES) št. 1225/2009 z dne 30. novembra 2009 o zaščiti proti dampinškemu uvozu iz držav, ki niso članice Evropske skupnosti (UL L 343, 22.12.2009, str. 51). Ta uredba je bila kodificirana z osnovno uredbo.

4

(5)  Obvestilo o začetku pregleda zaradi izteka protidampinških ukrepov za uvoz natrijevega glukonata s poreklom iz Ljudske republike Kitajske (UL C 355, 27.10.2015, str. 18).

5

(6)  https://www.prlog.org/12459353-sodium-gluconate-producers-in-china-see-sharp-increase-in-exports-in-2014.html

6

(7)  Uredba Komisije (EU) št. 377/2010 z dne 3. maja 2010 o uvedbi protidampinške dajatve na uvoz natrijevega glukonata s poreklom iz Ljudske republike Kitajske(UL L 111, 4.5.2010, str. 5).

7

---

| 20.1.2017 | SL | Uradni list Evropske unije | L 16/24 |
| --- | --- | --- | --- |

20.1.2017

SL

Uradni list Evropske unije

L 16/24

---

IZVEDBENA UREDBA KOMISIJE (EU) 2017/95

z dne 19. januarja 2017

o določitvi koeficienta dodelitve, ki se bo uporabil za količine v zahtevkih za uvozna dovoljenja in zahtevkih za uvozne pravice, vloženih od 1. do 7. januarja 2017, v okviru tarifnih kvot, ki so z Uredbo (ES) št. 616/2007 odprte v sektorju za perutnino

EVROPSKA KOMISIJA JE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije,

ob upoštevanju Uredbe (EU) št. 1308/2013 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 17. decembra 2013 o vzpostavitvi skupne ureditve trgov kmetijskih proizvodov in razveljavitvi uredb Sveta (EGS) št. 922/72, (EGS) št. 234/79, (ES) št. 1037/2001 in (ES) št. 1234/2007 (1) ter zlasti člena 188(1) in (3) Uredbe,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Uredba Komisije (ES) št. 616/2007 (2) je odprla letne tarifne kvote za uvoz proizvodov iz sektorja za perutnino s poreklom iz Brazilije, Tajske in drugih tretjih držav. |
| --- | --- |

(1)

Uredba Komisije (ES) št. 616/2007 (2) je odprla letne tarifne kvote za uvoz proizvodov iz sektorja za perutnino s poreklom iz Brazilije, Tajske in drugih tretjih držav.

| (2) | Količine v zahtevkih za uvozna dovoljenja, ki so bili vloženi od 1. do 7. januarja 2017 za podobdobje od 1. aprila do 30. junija 2017, so za nekatere kvote višje od razpoložljivih količin. Zato bi bilo treba z določitvijo koeficienta dodelitve, ki se bo uporabil za zahtevane količine, izračunanega v skladu s členom 7(2) Uredbe Komisije (ES) št. 1301/2006 (3), določiti, v kakšnem obsegu se lahko izdajo uvozna dovoljenja. |
| --- | --- |

(2)

Količine v zahtevkih za uvozna dovoljenja, ki so bili vloženi od 1. do 7. januarja 2017 za podobdobje od 1. aprila do 30. junija 2017, so za nekatere kvote višje od razpoložljivih količin. Zato bi bilo treba z določitvijo koeficienta dodelitve, ki se bo uporabil za zahtevane količine, izračunanega v skladu s členom 7(2) Uredbe Komisije (ES) št. 1301/2006 (3), določiti, v kakšnem obsegu se lahko izdajo uvozna dovoljenja.

| (3) | Količine v zahtevkih za uvozne pravice, ki so bili vloženi od 1. do 7. januarja 2017 za podobdobje od 1. aprila do 30. junija 2017, so za nekatere kvote višje od razpoložljivih količin. Zato bi bilo treba z določitvijo koeficienta dodelitve, ki se bo uporabil za zahtevane količine, izračunanega v skladu s členom 6(3) Uredbe (ES) št. 1301/2006 v povezavi s členom 7(2) Uredbe (ES) št. 1301/2006, določiti, v kakšnem obsegu se lahko odobrijo uvozne pravice. |
| --- | --- |

(3)

Količine v zahtevkih za uvozne pravice, ki so bili vloženi od 1. do 7. januarja 2017 za podobdobje od 1. aprila do 30. junija 2017, so za nekatere kvote višje od razpoložljivih količin. Zato bi bilo treba z določitvijo koeficienta dodelitve, ki se bo uporabil za zahtevane količine, izračunanega v skladu s členom 6(3) Uredbe (ES) št. 1301/2006 v povezavi s členom 7(2) Uredbe (ES) št. 1301/2006, določiti, v kakšnem obsegu se lahko odobrijo uvozne pravice.

| (4) | Da bi zagotovili učinkovitost ukrepa, bi morala ta uredba začeti veljati na dan objave v Uradnem listu Evropske unije – |
| --- | --- |

(4)

Da bi zagotovili učinkovitost ukrepa, bi morala ta uredba začeti veljati na dan objave v Uradnem listu Evropske unije –

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

1.   Količine v zahtevkih za uvozna dovoljenja, vloženih v skladu z Uredbo (ES) št. 616/2007 za podobdobje od 1. aprila do 30. junija 2017, se pomnožijo s koeficientom dodelitve iz dela A Priloge k tej uredbi.

2.   Količine v zahtevkih za uvozne pravice, vloženih v skladu z Uredbo (ES) št. 616/2007 za podobdobje od 1. aprila do 30. junija 2017, se pomnožijo s koeficientom dodelitve iz dela B Priloge k tej uredbi.

Člen 2

Ta uredba začne veljati na dan objave v Uradnem listu Evropske unije.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Bruslju, 19. januarja 2017

Za Komisijo

V imenu predsednika

Jerzy PLEWA

Generalni direktor

Generalni direktorat za kmetijstvo in razvoj podeželja

---

(1)  
  UL L 347, 20.12.2013, str. 671.

1

(2)  Uredba Komisije (ES) št. 616/2007 z dne 4. junija 2007 o odprtju in upravljanju tarifnih kvot Skupnosti v sektorju za perutnino s poreklom iz Brazilije, Tajske in drugih tretjih držav (UL L 142, 5.6.2007, str. 3).

2

(3)  Uredba Komisije (ES) št. 1301/2006 z dne 31. avgusta 2006 o določitvi skupnih pravil za upravljanje uvoznih tarifnih kvot za kmetijske proizvode, ki se upravljajo s sistemom uvoznih dovoljenj (UL L 238, 1.9.2006, str. 13).

3

---

PRILOGA

DEL A

| Št. skupine | Zaporedna številka | Koeficient dodelitve – zahtevki, vloženi za podobdobje od 1. aprila do 30. junija 2017
  (%) |
| --- | --- | --- |
| 1 | 09.4211 | 0,273598 |
| 2 | 09.4212 | 39,659846 |
| 4A | 09.4214 | 29,761716 |
| 09.4251 | 0,475143 |
| 09.4252 | — |
| 6A | 09.4216 | 0,281611 |
| 09.4260 | 0,313976 |
| 7 | 09.4217 | — |
| 8 | 09.4218 | — |

Št. skupine

Zaporedna številka

Koeficient dodelitve – zahtevki, vloženi za podobdobje od 1. aprila do 30. junija 2017

(%)

1

09.4211

0,273598

2

09.4212

39,659846

4A

09.4214

29,761716

09.4251

0,475143

09.4252

—

6A

09.4216

0,281611

09.4260

0,313976

7

09.4217

—

8

09.4218

—

DEL B

| Št. skupine | Zaporedna številka | Koeficient dodelitve – zahtevki, vloženi za podobdobje od 1. aprila do 30. junija 2017
  (%) |
| --- | --- | --- |
| 5A | 09.4215 | 0,506436 |
| 09.4254 | 0,571640 |
| 09.4255 | — |
| 09.4256 | — |

Št. skupine

Zaporedna številka

Koeficient dodelitve – zahtevki, vloženi za podobdobje od 1. aprila do 30. junija 2017

(%)

5A

09.4215

0,506436

09.4254

0,571640

09.4255

—

09.4256

—

---

| 20.1.2017 | SL | Uradni list Evropske unije | L 16/27 |
| --- | --- | --- | --- |

20.1.2017

SL

Uradni list Evropske unije

L 16/27

---

IZVEDBENA UREDBA KOMISIJE (EU) 2017/96

z dne 19. januarja 2017

o določitvi najnižje prodajne cene za posneto mleko v prahu za tretji delni razpis v okviru razpisnega postopka, odprtega z Izvedbeno uredbo (EU) 2016/2080

EVROPSKA KOMISIJA JE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije,

ob upoštevanju Uredbe (EU) št. 1308/2013 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 17. decembra 2013 o vzpostavitvi skupne ureditve trgov kmetijskih proizvodov in razveljavitvi uredb Sveta (EGS) št. 922/72, (EGS) št. 234/79, (ES) št. 1037/2001 in (ES) št. 1234/2007 (1),

ob upoštevanju Izvedbene uredbe Komisije (EU) 2016/1240 z dne 18. maja 2016 o pravilih za uporabo Uredbe (EU) št. 1308/2013 Evropskega parlamenta in Sveta glede javne intervencije in pomoči za zasebno skladiščenje (2) ter zlasti člena 32 Izvedbene uredbe,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Z Izvedbeno uredbo Komisije (EU) 2016/2080 (3) se je začela prodaja posnetega mleka v prahu z razpisnim postopkom. |
| --- | --- |

(1)

Z Izvedbeno uredbo Komisije (EU) 2016/2080 (3) se je začela prodaja posnetega mleka v prahu z razpisnim postopkom.

| (2) | Glede na ponudbe, predložene za tretji delni razpis, ni treba določiti najnižje prodajne cene. |
| --- | --- |

(2)

Glede na ponudbe, predložene za tretji delni razpis, ni treba določiti najnižje prodajne cene.

| (3) | Ukrepi iz te uredbe so v skladu z mnenjem Upravljalnega odbora za skupno ureditev kmetijskih trgov – |
| --- | --- |

(3)

Ukrepi iz te uredbe so v skladu z mnenjem Upravljalnega odbora za skupno ureditev kmetijskih trgov –

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

Za tretji delni razpis za prodajo posnetega mleka v prahu v okviru razpisnega postopka, odprtega z Izvedbeno uredbo (EU) 2016/2080, katerega rok za predložitev ponudb je potekel 17. januarja 2017, se najnižja prodajna cena ne določi.

Člen 2

Ta uredba začne veljati na dan objave v Uradnem listu Evropske unije.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Bruslju, 19. januarja 2017

Za Komisijo

V imenu predsednika

Jerzy PLEWA

Generalni direktor

Generalni direktorat za kmetijstvo in razvoj podeželja

---

(1)  
  UL L 347, 20.12.2013, str. 671.

1

(2)  
  UL L 206, 30.7.2016, str. 71.

2

(3)  Izvedbena uredba Komisije (EU) 2016/2080 z dne 25. novembra 2016 o začetku prodaje posnetega mleka v prahu z razpisnim postopkom (UL L 321, 29.11.2016, str. 45).

3

---

SKLEPI

| 20.1.2017 | SL | Uradni list Evropske unije | L 16/28 |
| --- | --- | --- | --- |

20.1.2017

SL

Uradni list Evropske unije

L 16/28

---

SKLEP KOMISIJE (EU) 2017/97

z dne 4. julija 2016

o državni pomoči SA.40168 – (2015/C) (ex SA.33584 – 2013/C (ex 2011/NN)), ki jo je Nizozemska odobrila profesionalnemu nogometnemu klubu Willem II v Tilburgu

(notificirano pod dokumentarno številko C(2016) 4061)

(Besedilo v nizozemskem jeziku je edino verodostojno)

(Besedilo velja za EGP)

EVROPSKA KOMISIJA JE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije in zlasti prvega pododstavka člena 108(2) Pogodbe,

ob upoštevanju Sporazuma o Evropskem gospodarskem prostoru in zlasti člena 62(1)(a) Sporazuma,

ob pozivu vsem zainteresiranim stranem, naj predložijo svoje pripombe v skladu s členom 108(2) Pogodbe (1), in ob upoštevanju teh pripomb,

ob upoštevanju naslednjega:

1.   POSTOPEK

POSTOPEK

| (1) | Komisija je leta 2010 prejela obvestilo državljana, da naj bi Nizozemska odobrila pomoč profesionalnemu nogometnemu klubu Willem II v Tilburgu. Ta pritožba je bila evidentirana pod številko zadeve SA.31122. Komisija je v letih 2010 in 2011 prejela tudi pritožbe glede ukrepov v korist drugih profesionalnih nogometnih klubov na Nizozemskem, in sicer MVV v Maastrichtu, FC Den Bosch v 's-ertogenboschu, PSV v Eindhovnu in NEC v Nijmegenu. Z dopisom z dne 2. septembra 2011 je Nizozemska Komisiji predložila dodatne informacije o ukrepu za klub Willem II. |
| --- | --- |

(1)

Komisija je leta 2010 prejela obvestilo državljana, da naj bi Nizozemska odobrila pomoč profesionalnemu nogometnemu klubu Willem II v Tilburgu. Ta pritožba je bila evidentirana pod številko zadeve SA.31122. Komisija je v letih 2010 in 2011 prejela tudi pritožbe glede ukrepov v korist drugih profesionalnih nogometnih klubov na Nizozemskem, in sicer MVV v Maastrichtu, FC Den Bosch v 's-ertogenboschu, PSV v Eindhovnu in NEC v Nijmegenu. Z dopisom z dne 2. septembra 2011 je Nizozemska Komisiji predložila dodatne informacije o ukrepu za klub Willem II.

| (2) | Z dopisom z dne 6. marca 2013 je Komisija obvestila Nizozemsko, da se je odločila sprožiti postopek iz člena 108(2) Pogodbe v zvezi z ukrepi v korist profesionalnih nogometnih klubov Willem II, NEC, MVV, PSV in FC Den Bosch. |
| --- | --- |

(2)

Z dopisom z dne 6. marca 2013 je Komisija obvestila Nizozemsko, da se je odločila sprožiti postopek iz člena 108(2) Pogodbe v zvezi z ukrepi v korist profesionalnih nogometnih klubov Willem II, NEC, MVV, PSV in FC Den Bosch.

| (3) | Odločitev Komisije, da sproži postopek (v nadaljnjem besedilu: odločitev o sprožitvi postopka), je bila objavljena v Uradnem listu Evropske unije (2). Komisija je pozvala zainteresirane strani, naj predložijo pripombe o zadevnih ukrepih. |
| --- | --- |

(3)

Odločitev Komisije, da sproži postopek (v nadaljnjem besedilu: odločitev o sprožitvi postopka), je bila objavljena v Uradnem listu Evropske unije (2). Komisija je pozvala zainteresirane strani, naj predložijo pripombe o zadevnih ukrepih.

Uradnem listu Evropske unije

2

| (4) | Nizozemska je predložila pripombe v okviru postopka o ukrepu v korist Willema II v dopisih z dne 31. maja 2013 in 12. novembra 2013. Nizozemska je prav tako odgovorila na zahtevo za dodatne informacije z dopisom z dne 11. februarja 2014. |
| --- | --- |

(4)

Nizozemska je predložila pripombe v okviru postopka o ukrepu v korist Willema II v dopisih z dne 31. maja 2013 in 12. novembra 2013. Nizozemska je prav tako odgovorila na zahtevo za dodatne informacije z dopisom z dne 11. februarja 2014.

| (5) | Komisija je prejela pripombe občine Tilburg (v nadaljnjem besedilu: občina) kot zainteresirane strani o ukrepu za Willem II. Posredovala jih je Nizozemski, ki je dobila priložnost za odziv; njene pripombe so bile predložene z dopisom z dne 12. novembra 2013 in na sestanku, ki je potekal 20. marca 2014. |
| --- | --- |

(5)

Komisija je prejela pripombe občine Tilburg (v nadaljnjem besedilu: občina) kot zainteresirane strani o ukrepu za Willem II. Posredovala jih je Nizozemski, ki je dobila priložnost za odziv; njene pripombe so bile predložene z dopisom z dne 12. novembra 2013 in na sestanku, ki je potekal 20. marca 2014.

| (6) | Po objavi odločitve o sprožitvi postopka in v soglasju z Nizozemsko so preiskave v zvezi z različnimi klubi potekale ločeno. Preiskava v zvezi s klubom Willem II je bila evidentirana pod številko zadeve SA.40168. |
| --- | --- |

(6)

Po objavi odločitve o sprožitvi postopka in v soglasju z Nizozemsko so preiskave v zvezi z različnimi klubi potekale ločeno. Preiskava v zvezi s klubom Willem II je bila evidentirana pod številko zadeve SA.40168.

2.   PODROBEN OPIS UKREPA

PODROBEN OPIS UKREPA

2.1   Ukrep in njegov upravičenec

Ukrep in njegov upravičenec

| (7) | Nacionalna nogometna zveza Koninklijke Nederlandse Voetbal Bond (v nadaljnjem besedilu: KNVB) je krovna organizacija profesionalnega in ljubiteljskega tekmovanja v nogometu. Na Nizozemskem je profesionalni nogomet organiziran po dvotirnem sistemu. V sezoni 2014/2015 je sodelovalo 38 klubov, od teh jih 18 igra v najvišji ligi (eredivisie) in 20 v nižji ligi (eerste divisie). |
| --- | --- |

(7)

Nacionalna nogometna zveza Koninklijke Nederlandse Voetbal Bond (v nadaljnjem besedilu: KNVB) je krovna organizacija profesionalnega in ljubiteljskega tekmovanja v nogometu. Na Nizozemskem je profesionalni nogomet organiziran po dvotirnem sistemu. V sezoni 2014/2015 je sodelovalo 38 klubov, od teh jih 18 igra v najvišji ligi (eredivisie) in 20 v nižji ligi (eerste divisie).

eredivisie

eerste divisie

| (8) | Willem II je bil ustanovljen leta 1898 in je profesionalni nogometni klub od uvedbe profesionalnega nogometa na Nizozemskem leta 1954. Willem II igra domače tekme na stadionu Koning Willem II (v nadaljnjem besedilu: stadion) v Tilburgu. Klub je v sezoni 2010/2011 iz najvišje lige nazadoval v nižjo ligo. Ponovno je napredoval v letu 2012 in ponovno nazadoval v letu 2013. V letu 2014 je ponovno napredoval v najvišjo ligo. V sezoni 2005/2006 je Willem II zadnjič sodeloval v evropskem klubskem tekmovanju (pokal UEFA). |
| --- | --- |

(8)

Willem II je bil ustanovljen leta 1898 in je profesionalni nogometni klub od uvedbe profesionalnega nogometa na Nizozemskem leta 1954. Willem II igra domače tekme na stadionu Koning Willem II (v nadaljnjem besedilu: stadion) v Tilburgu. Klub je v sezoni 2010/2011 iz najvišje lige nazadoval v nižjo ligo. Ponovno je napredoval v letu 2012 in ponovno nazadoval v letu 2013. V letu 2014 je ponovno napredoval v najvišjo ligo. V sezoni 2005/2006 je Willem II zadnjič sodeloval v evropskem klubskem tekmovanju (pokal UEFA).

Koning Willem II

| (9) | Sedanja pravna oblika kluba je Willem II Tilburg B.V. Subjekt Willem II Tilburg B.V. (v nadaljnjem besedilu: Willem II) je upravičenec do ukrepa. Klub je v lasti fundacije Stichting Beheer betaald voetbalorganisatie Willem II Tilburg. Obstaja ločena zveza (Vereniging) Willem II. Willem II je srednje veliko podjetje, ki je leta 2012 zaposlovalo 53 oseb. Njegov letni promet je v knjigovodskem letu 2008/2009 znašal 11,4 milijona EUR, v knjigovodskem letu 2009/2010 pa 9,9 milijona EUR. |
| --- | --- |

(9)

Sedanja pravna oblika kluba je Willem II Tilburg B.V. Subjekt Willem II Tilburg B.V. (v nadaljnjem besedilu: Willem II) je upravičenec do ukrepa. Klub je v lasti fundacije Stichting Beheer betaald voetbalorganisatie Willem II Tilburg. Obstaja ločena zveza (Vereniging) Willem II. Willem II je srednje veliko podjetje, ki je leta 2012 zaposlovalo 53 oseb. Njegov letni promet je v knjigovodskem letu 2008/2009 znašal 11,4 milijona EUR, v knjigovodskem letu 2009/2010 pa 9,9 milijona EUR.

Willem II Tilburg B.V.

Willem II Tilburg B.V.

Stichting Beheer betaald voetbalorganisatie Willem II Tilburg.

Vereniging

| (10) | Občina in Willem II sta leta 2004 sklenila pogodbo, s katero je občina postala edini lastnik (3) stadiona, Willem II pa je z njo pridobil zakup za uporabo stadiona. V zakupni pogodbi je bilo določeno, da občina klubu Willem II odda v najem stadion, za katerega naj bi ta plačeval letno najemnino v višini 1 001 731 EUR, povečano za DDV in spremenljive stroške. Najemnina je bila določena na podlagi stroškov naložbe, amortizacijske dobe 30 let in obrestne mere 5,5 %, ki jo je občina uporabljala ob sklenitvi pogodbe. Pogoji za 30-letni zakup so bili oblikovani za zagotovitev uporabe stadiona, ki ne bo vplivala na proračun občine. Komisija je v točki 51 odločitve o sprožitvi postopka, da takrat dogovorjena merila zagotavljajo, da je Willem II plačal najemnino za kritje vseh stroškov, s čimer se je preprečila vsakršna pomoč za tekoče poslovanje nogometnega kluba. Najemnina za uporabo zemljišča je bila v razponu najemnin, ki jih plačujejo drugi, vendar nad povprečjem. Willem II je bil med letoma 2004 in 2008 zmožen plačevati najemnino. |
| --- | --- |

(10)

Občina in Willem II sta leta 2004 sklenila pogodbo, s katero je občina postala edini lastnik (3) stadiona, Willem II pa je z njo pridobil zakup za uporabo stadiona. V zakupni pogodbi je bilo določeno, da občina klubu Willem II odda v najem stadion, za katerega naj bi ta plačeval letno najemnino v višini 1 001 731 EUR, povečano za DDV in spremenljive stroške. Najemnina je bila določena na podlagi stroškov naložbe, amortizacijske dobe 30 let in obrestne mere 5,5 %, ki jo je občina uporabljala ob sklenitvi pogodbe. Pogoji za 30-letni zakup so bili oblikovani za zagotovitev uporabe stadiona, ki ne bo vplivala na proračun občine. Komisija je v točki 51 odločitve o sprožitvi postopka, da takrat dogovorjena merila zagotavljajo, da je Willem II plačal najemnino za kritje vseh stroškov, s čimer se je preprečila vsakršna pomoč za tekoče poslovanje nogometnega kluba. Najemnina za uporabo zemljišča je bila v razponu najemnin, ki jih plačujejo drugi, vendar nad povprečjem. Willem II je bil med letoma 2004 in 2008 zmožen plačevati najemnino.

3

| (11) | V nogometni sezoni 2009/2010 se je Willem II spopadal s finančnimi težavami, maja 2010 pa je oznanil, da je na robu stečaja. Občina, ki je že prej odložila plačilo najemnine za leto 2009, se je 31. maja 2010 odločila za znižanje najemnine in drugih stroškov z učinkom za nazaj do leta 2004. Učinek te odločitve je bilo zmanjšanje v višini 0,4 milijona EUR letnega zneska, ki ga je dolgoval nogometni klub v šestih letih, kar je privedlo do plačila – v dveh tranšah – 2,4 milijona EUR za Willem II, to je znesek, od katerega se je odbila neplačana najemnina za leto 2009. Nov zakup, ki je nadomestil zakup iz leta 2004, je bil sklenjen 31. oktobra 2011. |
| --- | --- |

(11)

V nogometni sezoni 2009/2010 se je Willem II spopadal s finančnimi težavami, maja 2010 pa je oznanil, da je na robu stečaja. Občina, ki je že prej odložila plačilo najemnine za leto 2009, se je 31. maja 2010 odločila za znižanje najemnine in drugih stroškov z učinkom za nazaj do leta 2004. Učinek te odločitve je bilo zmanjšanje v višini 0,4 milijona EUR letnega zneska, ki ga je dolgoval nogometni klub v šestih letih, kar je privedlo do plačila – v dveh tranšah – 2,4 milijona EUR za Willem II, to je znesek, od katerega se je odbila neplačana najemnina za leto 2009. Nov zakup, ki je nadomestil zakup iz leta 2004, je bil sklenjen 31. oktobra 2011.

| (12) | Odločitev občine z dne 31. maja 2010 je temeljila na pogoju, da Willem II izpolnjuje obveznosti iz načrta za prestrukturiranje, katerega cilj je ponovna vzpostavitev dolgoročne sposobnosti preživetja kluba Willem II. Pogoji tega načrta so vključevali obveznost četrtletnega finančnega poročanja, uravnotežen proračun za naslednjo nogometno sezono, poiskati način za sanacijo bilance stanja, zahtevo za spoštovanje norm nacionalne nogometne zveze za plače igralcev ter vzpostavitev nove strukture upravljanja in nadzora. Ukrepe, ki jih je sprejel Willem II za izpolnjevanje teh pogojev, je občina pozneje štela za zadovoljive, zato je sprostila drugo tranšo v višini 2,4 milijona EUR. |
| --- | --- |

(12)

Odločitev občine z dne 31. maja 2010 je temeljila na pogoju, da Willem II izpolnjuje obveznosti iz načrta za prestrukturiranje, katerega cilj je ponovna vzpostavitev dolgoročne sposobnosti preživetja kluba Willem II. Pogoji tega načrta so vključevali obveznost četrtletnega finančnega poročanja, uravnotežen proračun za naslednjo nogometno sezono, poiskati način za sanacijo bilance stanja, zahtevo za spoštovanje norm nacionalne nogometne zveze za plače igralcev ter vzpostavitev nove strukture upravljanja in nadzora. Ukrepe, ki jih je sprejel Willem II za izpolnjevanje teh pogojev, je občina pozneje štela za zadovoljive, zato je sprostila drugo tranšo v višini 2,4 milijona EUR.

| (13) | Nizozemska načrta dodelitve 2,4 milijona EUR za Willem II ni priglasila Komisiji v skladu s členom 108(3) Pogodbe. Komisija prav tako ni bila obveščena o odločitvi, sprejeti v letu 2009, da se odloži plačilo letne najemnine za sezono 2009/2010. |
| --- | --- |

(13)

Nizozemska načrta dodelitve 2,4 milijona EUR za Willem II ni priglasila Komisiji v skladu s členom 108(3) Pogodbe. Komisija prav tako ni bila obveščena o odločitvi, sprejeti v letu 2009, da se odloži plačilo letne najemnine za sezono 2009/2010.

2.2   Možni učinki pomoči

Možni učinki pomoči

| (14) | Nizozemska je podvomila o vplivu morebitne pomoči na notranji trg za klube, ki ne igrajo nogometa na evropski ravni. Vendar se profesionalni nogometni klubi štejejo za podjetja in so predmet nadzora državne pomoči. Nogomet je oblika plačane zaposlitve in zagotavlja storitve za plačilo; razvil je visoko raven profesionalnosti in s tem se je povečal njegov gospodarski učinek (4). |
| --- | --- |

(14)

Nizozemska je podvomila o vplivu morebitne pomoči na notranji trg za klube, ki ne igrajo nogometa na evropski ravni. Vendar se profesionalni nogometni klubi štejejo za podjetja in so predmet nadzora državne pomoči. Nogomet je oblika plačane zaposlitve in zagotavlja storitve za plačilo; razvil je visoko raven profesionalnosti in s tem se je povečal njegov gospodarski učinek (4).

4

| (15) | Profesionalni nogometni klubi so vključeni v gospodarske dejavnosti na več trgih poleg sodelovanja na nogometnih tekmovanjih, ki imajo mednarodno razsežnost, kot na primer trg za prestop poklicnih igralcev, oglaševanje, sponzorstvo, trženje ali medijska pokritost. Pomoč profesionalnemu nogometnemu klubu krepi njegov položaj na vsakem od teh trgov, ki večinoma zajemajo več držav članic. Če se torej državna sredstva uporabljajo za selektivno prednost profesionalnemu nogometnemu klubu, ne glede na ligo, v kateri igra, taka pomoč verjetno izkrivlja konkurenco, kar vpliva na trgovino med državami članicami v smislu člena 107(1) Pogodbe (5). |
| --- | --- |

(15)

Profesionalni nogometni klubi so vključeni v gospodarske dejavnosti na več trgih poleg sodelovanja na nogometnih tekmovanjih, ki imajo mednarodno razsežnost, kot na primer trg za prestop poklicnih igralcev, oglaševanje, sponzorstvo, trženje ali medijska pokritost. Pomoč profesionalnemu nogometnemu klubu krepi njegov položaj na vsakem od teh trgov, ki večinoma zajemajo več držav članic. Če se torej državna sredstva uporabljajo za selektivno prednost profesionalnemu nogometnemu klubu, ne glede na ligo, v kateri igra, taka pomoč verjetno izkrivlja konkurenco, kar vpliva na trgovino med državami članicami v smislu člena 107(1) Pogodbe (5).

5

2.3   Razlogi za sprožitev postopka

Razlogi za sprožitev postopka

| (16) | V odločitvi o sprožitvi postopka je Komisija prišla do predhodne ugotovitve, da je občina zagotovila selektivno prednost klubu Willem II z uporabo državnih sredstev in zato zagotovila pomoč temu nogometnemu klubu. Komisija je tudi sprejela stališče, da ukrepi pomoči profesionalnim nogometnim klubom verjetno izkrivljajo konkurenco in vplivajo na trgovino med državami članicami v smislu člena 107(1) Pogodbe. |
| --- | --- |

(16)

V odločitvi o sprožitvi postopka je Komisija prišla do predhodne ugotovitve, da je občina zagotovila selektivno prednost klubu Willem II z uporabo državnih sredstev in zato zagotovila pomoč temu nogometnemu klubu. Komisija je tudi sprejela stališče, da ukrepi pomoči profesionalnim nogometnim klubom verjetno izkrivljajo konkurenco in vplivajo na trgovino med državami članicami v smislu člena 107(1) Pogodbe.

| (17) | V odločitvi o sprožitvi postopka je Komisija ugotovila, da je Willem II v času, ko je bila pomoč dodeljena, že bil v finančnih težavah. Da bi Komisija ocenila združljivost pomoči s Smernicami o državni pomoči za reševanje in prestrukturiranje podjetij v težavah (6) (v nadaljnjem besedilu: smernice), je zahtevala informacije o skladnosti z vsemi zahtevami, določenimi v smernicah. |
| --- | --- |

(17)

V odločitvi o sprožitvi postopka je Komisija ugotovila, da je Willem II v času, ko je bila pomoč dodeljena, že bil v finančnih težavah. Da bi Komisija ocenila združljivost pomoči s Smernicami o državni pomoči za reševanje in prestrukturiranje podjetij v težavah (6) (v nadaljnjem besedilu: smernice), je zahtevala informacije o skladnosti z vsemi zahtevami, določenimi v smernicah.

6

| (18) | Komisija zlasti ni mogla preveriti, ali so bili upoštevani pogoji iz točk od 34 od 37 smernic o naravi in uresničevanju načrta prestrukturiranja. Komisija tudi ni mogla preveriti, ali so bili sprejeti ustrezni izravnalni ukrepi v smislu točk od 38 do 42. Poleg tega je treba dokazati, da je bila pomoč omejena na najmanjši znesek, ki je potreben, da upravičenec sam plača ustrezen prispevek k prestrukturiranju, in da bo spoštovano načelo „enkrat in zadnjič“. |
| --- | --- |

(18)

Komisija zlasti ni mogla preveriti, ali so bili upoštevani pogoji iz točk od 34 od 37 smernic o naravi in uresničevanju načrta prestrukturiranja. Komisija tudi ni mogla preveriti, ali so bili sprejeti ustrezni izravnalni ukrepi v smislu točk od 38 do 42. Poleg tega je treba dokazati, da je bila pomoč omejena na najmanjši znesek, ki je potreben, da upravičenec sam plača ustrezen prispevek k prestrukturiranju, in da bo spoštovano načelo „enkrat in zadnjič“.

3.   PRIPOMBE NIZOZEMSKE

PRIPOMBE NIZOZEMSKE

| (19) | Nizozemska se ni strinjala, da ukrep za prestrukturiranje zakupne pogodbe za stadion, pomeni državno pomoč. Po mnenju Nizozemske je občina kot lastnica stadiona uporabila tržne pogoje in ravnala v skladu z načelom vlagatelja v tržnem gospodarstvu in načelom upnika, ko je v letu 2009 odložila najemnino za stadion za glavnega uporabnika ter v letu 2010 znižala najemnino in druge pogodbene pogoje z retroaktivnim učinkom. V primeru stečaja bi Willem II izgubil licenco za profesionalni nogomet. Občini bi ostal nogometni stadion, ki bi lahko bil koristen za druge dejavnosti le s precejšnjimi naložbenimi stroški. Nizozemska je trdila, da je bila nižja najemnina v skladu z najemninami, ki so se plačevale drugje za druge stadione, zato naj bi bila v skladu s tržnimi pogoji. |
| --- | --- |

(19)

Nizozemska se ni strinjala, da ukrep za prestrukturiranje zakupne pogodbe za stadion, pomeni državno pomoč. Po mnenju Nizozemske je občina kot lastnica stadiona uporabila tržne pogoje in ravnala v skladu z načelom vlagatelja v tržnem gospodarstvu in načelom upnika, ko je v letu 2009 odložila najemnino za stadion za glavnega uporabnika ter v letu 2010 znižala najemnino in druge pogodbene pogoje z retroaktivnim učinkom. V primeru stečaja bi Willem II izgubil licenco za profesionalni nogomet. Občini bi ostal nogometni stadion, ki bi lahko bil koristen za druge dejavnosti le s precejšnjimi naložbenimi stroški. Nizozemska je trdila, da je bila nižja najemnina v skladu z najemninami, ki so se plačevale drugje za druge stadione, zato naj bi bila v skladu s tržnimi pogoji.

| (20) | Podredno je Nizozemska trdila, da tudi če bi bil ukrep državna pomoč, bi bil združljiv z notranjim trgom. Ti argumenti temeljijo, prvič, na dopisu v zvezi s športno infrastrukturo, ki ga je Komisija Nizozemski poslala 11. julija 2002. V njem je Komisija opisala nekatere pogoje, pod katerimi financiranja športne infrastrukture ne bi štela za državno pomoč. Drugič, trditve temeljijo na smernicah in členu 107(3)(c) Pogodbe. |
| --- | --- |

(20)

Podredno je Nizozemska trdila, da tudi če bi bil ukrep državna pomoč, bi bil združljiv z notranjim trgom. Ti argumenti temeljijo, prvič, na dopisu v zvezi s športno infrastrukturo, ki ga je Komisija Nizozemski poslala 11. julija 2002. V njem je Komisija opisala nekatere pogoje, pod katerimi financiranja športne infrastrukture ne bi štela za državno pomoč. Drugič, trditve temeljijo na smernicah in členu 107(3)(c) Pogodbe.

| (21) | V zvezi s prestrukturiranjem kluba Willem II je Nizozemska opisala finančni položaj tega kluba. V knjigovodskem letu 2008/2009 (7) je Willem II ustvaril izgubo v višini 3,9 milijona EUR ob prometu 11,4 milijona EUR, lastniški kapital [eigen vermogen] pa se je s 4,1 milijona EUR zmanjšal na 0,2 milijona EUR. Willem II je v letu 2009/2010 (8) ustvaril izgubo v višini 4,4 milijona EUR ob prometu 9,9 milijona EUR. Kljub dodelitvi pomoči v višini 2,4 milijona EUR s strani občine se je njegov lastniški kapital dodatno zmanjšal z –0,2 milijona EUR na –2,1 milijona EUR. |
| --- | --- |

(21)

V zvezi s prestrukturiranjem kluba Willem II je Nizozemska opisala finančni položaj tega kluba. V knjigovodskem letu 2008/2009 (7) je Willem II ustvaril izgubo v višini 3,9 milijona EUR ob prometu 11,4 milijona EUR, lastniški kapital [eigen vermogen] pa se je s 4,1 milijona EUR zmanjšal na 0,2 milijona EUR. Willem II je v letu 2009/2010 (8) ustvaril izgubo v višini 4,4 milijona EUR ob prometu 9,9 milijona EUR. Kljub dodelitvi pomoči v višini 2,4 milijona EUR s strani občine se je njegov lastniški kapital dodatno zmanjšal z –0,2 milijona EUR na –2,1 milijona EUR.

7

eigen vermogen

8

| (22) | Vsak nizozemski profesionalni nogometni klub potrebuje dovoljenje KNVB, in to prejme le, če izpolnjuje različne obveznosti. Ena od obveznosti, ki so določene v sistemu, se nanaša na finančno trdnost kluba. Vsako sezono mora klub do 1. novembra, 1. marca in 15. junija predložiti finančno poročilo, v katerem med drugim prikaže svoj trenutni finančni položaj in proračun za naslednjo sezono. Na podlagi teh poročil so klubi razvrščeni v tri kategorije (1 – nezadostno, 2 – zadostno, 3 – dobro). Od klubov v kategoriji 1 se lahko zahteva, da predložijo načrt za izboljšave, da bi dosegli kategorijo 2 ali 3. Če klub ne ravna v skladu z načrtom, lahko KNVB proti njemu uvede sankcije, vključno z uradnim opozorilom, zmanjšanjem točk iz tekmovanj in – kot skrajna kazen – preklicem licence. Nizozemski profesionalni nogometni klub, ki razglasi stečaj, izgubi licenco. Če se ustanovi naslednik kluba, ta v profesionalno nogometno ligo ne more vstopiti neposredno, temveč začne v drugi najvišji amaterski ligi. Willem II je s težavami tvegal izgubo licence za udeležbo na profesionalnih nogometnih tekmovanjih. Leta 2010 je bil uvrščen v kategorijo 1. |
| --- | --- |

(22)

Vsak nizozemski profesionalni nogometni klub potrebuje dovoljenje KNVB, in to prejme le, če izpolnjuje različne obveznosti. Ena od obveznosti, ki so določene v sistemu, se nanaša na finančno trdnost kluba. Vsako sezono mora klub do 1. novembra, 1. marca in 15. junija predložiti finančno poročilo, v katerem med drugim prikaže svoj trenutni finančni položaj in proračun za naslednjo sezono. Na podlagi teh poročil so klubi razvrščeni v tri kategorije (1 – nezadostno, 2 – zadostno, 3 – dobro). Od klubov v kategoriji 1 se lahko zahteva, da predložijo načrt za izboljšave, da bi dosegli kategorijo 2 ali 3. Če klub ne ravna v skladu z načrtom, lahko KNVB proti njemu uvede sankcije, vključno z uradnim opozorilom, zmanjšanjem točk iz tekmovanj in – kot skrajna kazen – preklicem licence. Nizozemski profesionalni nogometni klub, ki razglasi stečaj, izgubi licenco. Če se ustanovi naslednik kluba, ta v profesionalno nogometno ligo ne more vstopiti neposredno, temveč začne v drugi najvišji amaterski ligi. Willem II je s težavami tvegal izgubo licence za udeležbo na profesionalnih nogometnih tekmovanjih. Leta 2010 je bil uvrščen v kategorijo 1.

| (23) | Nizozemska je navedla, da je bila zaradi teh težav odločitev občine, da Willemu II dodeli 2,4 milijona EUR, podrejena več pogojem, določenim v načrtu za prestrukturiranje, ki ga je pripravil Willem II (9). Načrt je bil oblikovan tako, da se zdrav finančni položaj doseže v treh letih. Cilj načrta je bil tudi, da se izpolnijo zahteve KNVB za pridobitev statusa kategorije 2 (zadostno) do konca poslovnega leta 2012/2013. Že decembra 2011 je klub dobil status kategorije 2 s strani KNVB. |
| --- | --- |

(23)

Nizozemska je navedla, da je bila zaradi teh težav odločitev občine, da Willemu II dodeli 2,4 milijona EUR, podrejena več pogojem, določenim v načrtu za prestrukturiranje, ki ga je pripravil Willem II (9). Načrt je bil oblikovan tako, da se zdrav finančni položaj doseže v treh letih. Cilj načrta je bil tudi, da se izpolnijo zahteve KNVB za pridobitev statusa kategorije 2 (zadostno) do konca poslovnega leta 2012/2013. Že decembra 2011 je klub dobil status kategorije 2 s strani KNVB.

9

| (24) | Načrt prestrukturiranja je dovoljeval novemu vodstvu, da zmanjša število zaposlenih in igralcev. V njem je bilo predvideno, da se bo število pogodbenih igralcev zmanjšalo. Več igralcev bi prestopilo, obstoječe pogodbe bi se podaljšale za nižje plačilo, nove pogodbe bi bile sklenjene brez plačila za prestop ali pa bi bili igralci najeti pri drugih klubih. Cilj načrta je bil zmanjšati stroške zaposlenih in igralcev s 77 % na manj kot 55 %. |
| --- | --- |

(24)

Načrt prestrukturiranja je dovoljeval novemu vodstvu, da zmanjša število zaposlenih in igralcev. V njem je bilo predvideno, da se bo število pogodbenih igralcev zmanjšalo. Več igralcev bi prestopilo, obstoječe pogodbe bi se podaljšale za nižje plačilo, nove pogodbe bi bile sklenjene brez plačila za prestop ali pa bi bili igralci najeti pri drugih klubih. Cilj načrta je bil zmanjšati stroške zaposlenih in igralcev s 77 % na manj kot 55 %.

| (25) | Devet zasebnih podjetij se je v letu 2009 dogovorilo za skupno posojilo 2,25 milijona EUR za Willem II v času, ko so se pojavile finančne težave. Leta 2010 jih je bilo mogoče prepričati, da podaljšajo trajanje posojil, da ne vložijo zahtevkov do vzpostavitve zadostne likvidnosti kluba Willem II in da sprejmejo nižje obresti na te terjatve; šest od njih je šlo še dalj in odpisalo 10 % svojih terjatev. Cilj načrta prestrukturiranja je bil omogočiti klubu Willem II, da v treh letih doseže zmerne dobičke iz poslovanja. Načrt se je izkazal za realnega. Willem II je v poslovnih letih 2010/2011 in 2011/2012 ustvaril dobiček približno 0,3 milijona EUR ter manjše zneske v letu 2012/2013; do 30. junija 2012 je izboljšal položaj lastniškega kapitala na –1,4 milijona EUR, do 30. junija 2013 pa na –1,3 milijona EUR in dosegel pozitivno poslovanje v knjigovodskem letu 2013/2014. |
| --- | --- |

(25)

Devet zasebnih podjetij se je v letu 2009 dogovorilo za skupno posojilo 2,25 milijona EUR za Willem II v času, ko so se pojavile finančne težave. Leta 2010 jih je bilo mogoče prepričati, da podaljšajo trajanje posojil, da ne vložijo zahtevkov do vzpostavitve zadostne likvidnosti kluba Willem II in da sprejmejo nižje obresti na te terjatve; šest od njih je šlo še dalj in odpisalo 10 % svojih terjatev. Cilj načrta prestrukturiranja je bil omogočiti klubu Willem II, da v treh letih doseže zmerne dobičke iz poslovanja. Načrt se je izkazal za realnega. Willem II je v poslovnih letih 2010/2011 in 2011/2012 ustvaril dobiček približno 0,3 milijona EUR ter manjše zneske v letu 2012/2013; do 30. junija 2012 je izboljšal položaj lastniškega kapitala na –1,4 milijona EUR, do 30. junija 2013 pa na –1,3 milijona EUR in dosegel pozitivno poslovanje v knjigovodskem letu 2013/2014.

4.   PRIPOMBE ZAINTERESIRANIH STRANI

PRIPOMBE ZAINTERESIRANIH STRANI

| (26) | Občina je predložila pripombe v postopku, ki so pretežno enake kot pripombe, ki jih je predložila Nizozemska. Občina je predložila tudi posebne informacije o finančnem položaju kluba Willem II v letu 2009 in študijo, ki jo je novembra 2013 opravila revizijska hiša Deloitte Financial Advisory Services o stroških različnih možnosti, ki jih je imela občina v letu 2010, da bi utemeljila svoje stališče, da so bili ukrepi, sprejeti leta 2009 in 2010, razumni. |
| --- | --- |

(26)

Občina je predložila pripombe v postopku, ki so pretežno enake kot pripombe, ki jih je predložila Nizozemska. Občina je predložila tudi posebne informacije o finančnem položaju kluba Willem II v letu 2009 in študijo, ki jo je novembra 2013 opravila revizijska hiša Deloitte Financial Advisory Services o stroških različnih možnosti, ki jih je imela občina v letu 2010, da bi utemeljila svoje stališče, da so bili ukrepi, sprejeti leta 2009 in 2010, razumni.

5.   OCENA UKREPA

OCENA UKREPA

5.1   Obstoj državne pomoči v skladu s členom 107(1) Pogodbe

Obstoj državne pomoči v skladu s členom 107(1) Pogodbe

| (27) | V skladu s členom 107(1) Pogodbe je državna pomoč pomoč, ki jo dodeli država članica, ali kakršna koli vrsta pomoči iz državnih sredstev, ki izkrivlja ali bi lahko izkrivljala konkurenco, tako da daje gospodarsko prednosti posameznim podjetjem ali proizvodnji posameznega blaga, kolikor prizadene trgovino med državami članicami. Pogoji, določeni v členu 107(1) Pogodbe, so kumulativni in za to, da se ukrep opredeli kot državna pomoč, morajo biti izpolnjeni vsi pogoji. |
| --- | --- |

(27)

V skladu s členom 107(1) Pogodbe je državna pomoč pomoč, ki jo dodeli država članica, ali kakršna koli vrsta pomoči iz državnih sredstev, ki izkrivlja ali bi lahko izkrivljala konkurenco, tako da daje gospodarsko prednosti posameznim podjetjem ali proizvodnji posameznega blaga, kolikor prizadene trgovino med državami članicami. Pogoji, določeni v členu 107(1) Pogodbe, so kumulativni in za to, da se ukrep opredeli kot državna pomoč, morajo biti izpolnjeni vsi pogoji.

| (28) | Na podlagi odločitve o sprožitvi postopka Komisija ocenjuje obstoj državne pomoči v odločitvi občine iz leta 2009, da prekine plačilo najemnine za uporabo stadiona kluba Willem II, in odločitvi občine iz maja 2010, da z retroaktivnim učinkom zniža najemnino in druge stroške uporabe stadiona. Komisija ugotavlja, da sta ukrepa tesno povezana glede njunega časovnega razporeda, namena in položaja kluba Willem II, zato jih je treba obravnavati skupaj. |
| --- | --- |

(28)

Na podlagi odločitve o sprožitvi postopka Komisija ocenjuje obstoj državne pomoči v odločitvi občine iz leta 2009, da prekine plačilo najemnine za uporabo stadiona kluba Willem II, in odločitvi občine iz maja 2010, da z retroaktivnim učinkom zniža najemnino in druge stroške uporabe stadiona. Komisija ugotavlja, da sta ukrepa tesno povezana glede njunega časovnega razporeda, namena in položaja kluba Willem II, zato jih je treba obravnavati skupaj.

5.1.1   Financiranje iz državnih sredstev

Financiranje iz državnih sredstev

| (29) | O obeh ukrepih je odločala občina, in imata neposredne finančne posledice za njen proračun, zato vključujeta uporabo državnih sredstev. Prenos državnih sredstev lahko obstaja v različnih oblikah, kot so neposredna nepovratna sredstva, posojila, jamstva, neposredne naložbe v kapital podjetij in prejemki v naravi. Odpoved prihodkom, ki bi se sicer plačali državi, se prav tako šteje za prenos državnih sredstev. |
| --- | --- |

(29)

O obeh ukrepih je odločala občina, in imata neposredne finančne posledice za njen proračun, zato vključujeta uporabo državnih sredstev. Prenos državnih sredstev lahko obstaja v različnih oblikah, kot so neposredna nepovratna sredstva, posojila, jamstva, neposredne naložbe v kapital podjetij in prejemki v naravi. Odpoved prihodkom, ki bi se sicer plačali državi, se prav tako šteje za prenos državnih sredstev.

5.1.2   Gospodarska prednost

Gospodarska prednost

| (30) | Ukrepi morajo zagotavljati gospodarsko prednost klubu Willem II, ki te ne bi imel pod običajnimi tržnimi pogoji. Nizozemska in občina trdita, da je občina ravnala v skladu z načelom vlagatelja v tržnem gospodarstvu in načelom upnika v tržnem gospodarstvu, zato ni omogočila nikakršne prednosti klubu Willem II. Komisija se s to analizo ne strinja iz naslednjih razlogov. |
| --- | --- |

(30)

Ukrepi morajo zagotavljati gospodarsko prednost klubu Willem II, ki te ne bi imel pod običajnimi tržnimi pogoji. Nizozemska in občina trdita, da je občina ravnala v skladu z načelom vlagatelja v tržnem gospodarstvu in načelom upnika v tržnem gospodarstvu, zato ni omogočila nikakršne prednosti klubu Willem II. Komisija se s to analizo ne strinja iz naslednjih razlogov.

| (31) | Kadar se finančni položaj podjetja izboljša zaradi posredovanja države, je mogoče predvidevati, da obstaja prednost. To se oceni tako, da se finančni položaj podjetja po ukrepu primerja z njegovim finančnim položajem, če ukrep ne bi bil uveden. Brez posredovanja bi klub ostal v finančnih težavah, obstajala bi nevarnost, da gre v stečaj in je nazadoval v nižjo ligo. Ni sporno, da se je finančni položaj kluba Willem II vidno izboljšal z ukrepi, ki so predmet preiskave. |
| --- | --- |

(31)

Kadar se finančni položaj podjetja izboljša zaradi posredovanja države, je mogoče predvidevati, da obstaja prednost. To se oceni tako, da se finančni položaj podjetja po ukrepu primerja z njegovim finančnim položajem, če ukrep ne bi bil uveden. Brez posredovanja bi klub ostal v finančnih težavah, obstajala bi nevarnost, da gre v stečaj in je nazadoval v nižjo ligo. Ni sporno, da se je finančni položaj kluba Willem II vidno izboljšal z ukrepi, ki so predmet preiskave.

| (32) | To ne bi pomenilo neupravičene prednosti, če bi občina lahko dokazala, da je ravnala v skladu z načelom vlagatelja v tržnem gospodarstvu in z načelom upnika v tržnem gospodarstvu. Komisija ugotavlja, da je občina leta 2004 pridobila polno lastništvo stadiona. Za to pridobitev je plačala ekonomsko vrednost stadiona, ki je bila določena na podlagi zunanje strokovne ocene. Občina je leta 2004 sklenila zakup s klubom Willem II ob polnem vedenju, da stadion ni večnamenska arena, temveč nogometni stadion, katerega glavni uporabnik je Willem II, in da so možnosti njegove uporabe za druge dejavnosti razen nogometa zelo omejene. Občina je torej vedela, da je uporaba stadiona odvisna od nadaljnje zmožnosti, da Willem II plačuje najemnino in druge stroške, določene v pogodbi. Vlagatelj v tržnem gospodarstvu ne bi prevzel takega tveganja ali pa bi ga prevzel le v zameno za ustrezno stopnjo dobička in zavarovanje pred kakršno koli možnostjo plačilne nesposobnosti glavnega uporabnika. |
| --- | --- |

(32)

To ne bi pomenilo neupravičene prednosti, če bi občina lahko dokazala, da je ravnala v skladu z načelom vlagatelja v tržnem gospodarstvu in z načelom upnika v tržnem gospodarstvu. Komisija ugotavlja, da je občina leta 2004 pridobila polno lastništvo stadiona. Za to pridobitev je plačala ekonomsko vrednost stadiona, ki je bila določena na podlagi zunanje strokovne ocene. Občina je leta 2004 sklenila zakup s klubom Willem II ob polnem vedenju, da stadion ni večnamenska arena, temveč nogometni stadion, katerega glavni uporabnik je Willem II, in da so možnosti njegove uporabe za druge dejavnosti razen nogometa zelo omejene. Občina je torej vedela, da je uporaba stadiona odvisna od nadaljnje zmožnosti, da Willem II plačuje najemnino in druge stroške, določene v pogodbi. Vlagatelj v tržnem gospodarstvu ne bi prevzel takega tveganja ali pa bi ga prevzel le v zameno za ustrezno stopnjo dobička in zavarovanje pred kakršno koli možnostjo plačilne nesposobnosti glavnega uporabnika.

| (33) | Ko je občina leta 2010 obvestila občinski svet, da je Willem II na robu stečaja, je ugotovila tudi, da je bila uporaba stadiona od leta 2004 nevtralna za proračun. Če najem iz leta 2004 ni ustvaril razumnega dobička, so bile spremembe zakupnih pogojev leta 2010 z retroaktivnim učinkom izvedene ob zavedanju, da bo to za uporabo od leta 2004 pomenilo izgubo. To izključuje oceno, da sklep iz leta 2010 o znižanju višine najemnine ustreza načelu vlagatelja v tržnem gospodarstvu. Noben komercialni akter ne bi pristal na retroaktivno spremembo najemnine, za katero ni mogoče zagotoviti donosnosti naložbe. |
| --- | --- |

(33)

Ko je občina leta 2010 obvestila občinski svet, da je Willem II na robu stečaja, je ugotovila tudi, da je bila uporaba stadiona od leta 2004 nevtralna za proračun. Če najem iz leta 2004 ni ustvaril razumnega dobička, so bile spremembe zakupnih pogojev leta 2010 z retroaktivnim učinkom izvedene ob zavedanju, da bo to za uporabo od leta 2004 pomenilo izgubo. To izključuje oceno, da sklep iz leta 2010 o znižanju višine najemnine ustreza načelu vlagatelja v tržnem gospodarstvu. Noben komercialni akter ne bi pristal na retroaktivno spremembo najemnine, za katero ni mogoče zagotoviti donosnosti naložbe.

| (34) | Nizozemska in občina kljub temu trdita, da je občina z odločitvijo, da ublaži breme dolga, ravnala v skladu z načelom upnika v tržnem gospodarstvu. V zvezi s tem se sklicujeta na dejstvo, da je več velikih upnikov odpisalo del svojih terjatev zoper klub Willem II. Sklicujejo se tudi na del v odločitvi o sprožitvi postopka, v katerem je Komisija sklenila, da ukrepi občine Arnhem v korist nogometnega kluba Vitesse ne pomenijo državne pomoči. |
| --- | --- |

(34)

Nizozemska in občina kljub temu trdita, da je občina z odločitvijo, da ublaži breme dolga, ravnala v skladu z načelom upnika v tržnem gospodarstvu. V zvezi s tem se sklicujeta na dejstvo, da je več velikih upnikov odpisalo del svojih terjatev zoper klub Willem II. Sklicujejo se tudi na del v odločitvi o sprožitvi postopka, v katerem je Komisija sklenila, da ukrepi občine Arnhem v korist nogometnega kluba Vitesse ne pomenijo državne pomoči.

| (35) | Komisija v zvezi s tem najprej ugotavlja, da odločitve, sprejete leta 2009, da se začasno ustavi plačilo najemnine, in leta 2010, da se z retroaktivnim učinkom zmanjšajo najemnina in druge obveznosti plačila za uporabo stadiona, niso bile sprejete hkrati z ustreznimi ukrepi drugih upnikov. Občina je poleg tega leta 2010 klubu Willem II dodelila znesek v višini 2,4 milijona EUR, kar je dvakrat več, kot znaša njena terjatev zoper klub Willem II za enoletno najemnino. Občina je zahtevala, da se Willem II pogodi z drugimi upniki, da očisti svojo bilanco stanja, vendar ni postavila pogojev za ta pogajanja, ki bi bili skladni s pogoji njenega posredovanja. Argument, da profesionalni nogometni klub v stečaju izgubi svojo licenco in da bi občini ostal nogometni stadion, ki bi bil lahko uporaben za druge dejavnosti samo s precejšnjimi naložbenimi stroški, ni prepričljiv. V primeru stečaja bi se za uporabnika stadiona lahko ustanovil naslednik kluba. Vsekakor ne bi smel vstopiti v profesionalno nogometno ligo, ampak bi moral začeti na ravni druge najvišje amaterske lige. Imel pa bi možnost, da uporablja stadion in da se v bližnji prihodnosti vrne v profesionalno ligo ter tako prispeva k dohodku iz zakupa stadiona. |
| --- | --- |

(35)

Komisija v zvezi s tem najprej ugotavlja, da odločitve, sprejete leta 2009, da se začasno ustavi plačilo najemnine, in leta 2010, da se z retroaktivnim učinkom zmanjšajo najemnina in druge obveznosti plačila za uporabo stadiona, niso bile sprejete hkrati z ustreznimi ukrepi drugih upnikov. Občina je poleg tega leta 2010 klubu Willem II dodelila znesek v višini 2,4 milijona EUR, kar je dvakrat več, kot znaša njena terjatev zoper klub Willem II za enoletno najemnino. Občina je zahtevala, da se Willem II pogodi z drugimi upniki, da očisti svojo bilanco stanja, vendar ni postavila pogojev za ta pogajanja, ki bi bili skladni s pogoji njenega posredovanja. Argument, da profesionalni nogometni klub v stečaju izgubi svojo licenco in da bi občini ostal nogometni stadion, ki bi bil lahko uporaben za druge dejavnosti samo s precejšnjimi naložbenimi stroški, ni prepričljiv. V primeru stečaja bi se za uporabnika stadiona lahko ustanovil naslednik kluba. Vsekakor ne bi smel vstopiti v profesionalno nogometno ligo, ampak bi moral začeti na ravni druge najvišje amaterske lige. Imel pa bi možnost, da uporablja stadion in da se v bližnji prihodnosti vrne v profesionalno ligo ter tako prispeva k dohodku iz zakupa stadiona.

| (36) | Nizozemska se je sklicevala tudi na dopis Komisije z dne 11. julija 2002, v katerem je opisala nekatere pogoje, pod katerimi bo razmislila, ali financiranje športne infrastrukture ne pomeni državne pomoči. Ti pogoji bi vključevali večnamenskost arene, enakopraven dostop in primernost uporabnine. |
| --- | --- |

(36)

Nizozemska se je sklicevala tudi na dopis Komisije z dne 11. julija 2002, v katerem je opisala nekatere pogoje, pod katerimi bo razmislila, ali financiranje športne infrastrukture ne pomeni državne pomoči. Ti pogoji bi vključevali večnamenskost arene, enakopraven dostop in primernost uporabnine.

| (37) | Vendar v obravnavanem primeru te ugotovitve ne morejo pripeljati do sklepa, da Willem II ni pridobil neupravičene prednosti. Sporno bi lahko bilo že to, ali so trditve iz dopisa z dne 11. julija 2002 še vedno relevantne glede na sodno prakso Sodišča, v kateri se javne naložbe v infrastrukturo, ki je na voljo za javno uporabo, obravnavajo kot državna pomoč (10). V obravnavani zadevi pa je odločilno, da sta občina in Willem II leta 2004 sklenila pogodbo, s katero sta se dogovorila za letno najemnino v višini 1 001 731 EUR. Če je plačilo dogovorjene najemnine najprej odloženo v soglasju z občino in če je najemnina nato retroaktivno znižana, občina s tem Willemu II daje finančno prednost, ki je sicer ne bi imel in je zasebni vlagatelj običajno ne bi odobril. |
| --- | --- |

(37)

Vendar v obravnavanem primeru te ugotovitve ne morejo pripeljati do sklepa, da Willem II ni pridobil neupravičene prednosti. Sporno bi lahko bilo že to, ali so trditve iz dopisa z dne 11. julija 2002 še vedno relevantne glede na sodno prakso Sodišča, v kateri se javne naložbe v infrastrukturo, ki je na voljo za javno uporabo, obravnavajo kot državna pomoč (10). V obravnavani zadevi pa je odločilno, da sta občina in Willem II leta 2004 sklenila pogodbo, s katero sta se dogovorila za letno najemnino v višini 1 001 731 EUR. Če je plačilo dogovorjene najemnine najprej odloženo v soglasju z občino in če je najemnina nato retroaktivno znižana, občina s tem Willemu II daje finančno prednost, ki je sicer ne bi imel in je zasebni vlagatelj običajno ne bi odobril.

10

| (38) | Zato Komisija ni prepričana, da je občina ravnala kot udeleženec v tržnem gospodarstvu, naj bo to v vlogi vlagatelja ali upnika ali oboje. Zato Komisija ugotavlja, da je zagotovila finančno podporo, da se prepreči stečaj kluba Willem II, česar zasebni tržni udeleženec ne bi zagotovil in kar torej pomeni prednost. |
| --- | --- |

(38)

Zato Komisija ni prepričana, da je občina ravnala kot udeleženec v tržnem gospodarstvu, naj bo to v vlogi vlagatelja ali upnika ali oboje. Zato Komisija ugotavlja, da je zagotovila finančno podporo, da se prepreči stečaj kluba Willem II, česar zasebni tržni udeleženec ne bi zagotovil in kar torej pomeni prednost.

5.1.3   Vpliv na trgovino in konkurenco

Vpliv na trgovino in konkurenco

| (39) | Nizozemska je podvomila o vplivu morebitne pomoči na notranji trg za klube, ki ne igrajo nogometa na evropski ravni. Kot je poudarjeno v uvodni izjavi 14, Komisija v zvezi s tem opozarja, da profesionalni nogometni klubi štejejo za podjetja in so predmet nadzora državne pomoči. Nogomet je oblika plačane zaposlitve in zagotavlja storitve za plačilo; razvil je visoko raven profesionalnosti in s tem se je povečal njegov gospodarski učinek. |
| --- | --- |

(39)

Nizozemska je podvomila o vplivu morebitne pomoči na notranji trg za klube, ki ne igrajo nogometa na evropski ravni. Kot je poudarjeno v uvodni izjavi 14, Komisija v zvezi s tem opozarja, da profesionalni nogometni klubi štejejo za podjetja in so predmet nadzora državne pomoči. Nogomet je oblika plačane zaposlitve in zagotavlja storitve za plačilo; razvil je visoko raven profesionalnosti in s tem se je povečal njegov gospodarski učinek.

| (40) | Poleg tega je Willem II potencialni udeleženec evropskih nogometnih tekmovanj in je v preteklosti dejansko sodeloval na enem od takih tekmovanj. Kot profesionalni nogometni klub je ob udeležbi na nogometnih tekmovanjih, ki imajo mednarodno razsežnost, vključen tudi v več drugih gospodarskih dejavnosti, kot so trg za prestop poklicnih igralcev, oglaševanje, sponzorstvo, trženje ali medijska pokritost. Pomoč profesionalnemu nogometnemu klubu krepi njegov položaj na vsakem od teh trgov, ki večinoma zajemajo več držav članic. Zato, kot je navedeno v uvodni izjavi 15, če se državna sredstva uporabijo, da se zagotovi selektivna prednost profesionalnemu nogometnemu klubu ne glede na ligo, v kateri igra, taka pomoč lahko izkrivi konkurenco in vpliva na trgovino med državami članicami v smislu člena 107(1) Pogodbe. |
| --- | --- |

(40)

Poleg tega je Willem II potencialni udeleženec evropskih nogometnih tekmovanj in je v preteklosti dejansko sodeloval na enem od takih tekmovanj. Kot profesionalni nogometni klub je ob udeležbi na nogometnih tekmovanjih, ki imajo mednarodno razsežnost, vključen tudi v več drugih gospodarskih dejavnosti, kot so trg za prestop poklicnih igralcev, oglaševanje, sponzorstvo, trženje ali medijska pokritost. Pomoč profesionalnemu nogometnemu klubu krepi njegov položaj na vsakem od teh trgov, ki večinoma zajemajo več držav članic. Zato, kot je navedeno v uvodni izjavi 15, če se državna sredstva uporabijo, da se zagotovi selektivna prednost profesionalnemu nogometnemu klubu ne glede na ligo, v kateri igra, taka pomoč lahko izkrivi konkurenco in vpliva na trgovino med državami članicami v smislu člena 107(1) Pogodbe.

5.2   Ocena na podlagi člena 107(3)(c) Pogodbe

Ocena na podlagi člena 107(3)(c) Pogodbe

| (41) | Komisija mora oceniti, ali se ukrep pomoči v korist kluba Willem II lahko šteje za združljivega z notranjim trgom. Nobeno od odstopanj iz člena 107(2) Pogodbe ne velja za zadevni ukrep pomoči. Komisija glede odstopanj iz člena 107(3) Pogodbe ugotavlja, da nobena od nizozemskih regij ne spada v odstopanje iz člena 107(3)(a) Pogodbe. Zadevni ukrep pomoči ne pospešuje izvedbe pomembnega projekta skupnega evropskega interesa niti ni namenjena za odpravljanje resne motnje v nizozemskem gospodarstvu v smislu člena 107(3)(b) Pogodbe. Za ukrep pomoči tudi ni mogoče trditi, da pospešuje kulturo in ohranja kulturno dediščino v smislu člena 107(3)(d) Pogodbe. |
| --- | --- |

(41)

Komisija mora oceniti, ali se ukrep pomoči v korist kluba Willem II lahko šteje za združljivega z notranjim trgom. Nobeno od odstopanj iz člena 107(2) Pogodbe ne velja za zadevni ukrep pomoči. Komisija glede odstopanj iz člena 107(3) Pogodbe ugotavlja, da nobena od nizozemskih regij ne spada v odstopanje iz člena 107(3)(a) Pogodbe. Zadevni ukrep pomoči ne pospešuje izvedbe pomembnega projekta skupnega evropskega interesa niti ni namenjena za odpravljanje resne motnje v nizozemskem gospodarstvu v smislu člena 107(3)(b) Pogodbe. Za ukrep pomoči tudi ni mogoče trditi, da pospešuje kulturo in ohranja kulturno dediščino v smislu člena 107(3)(d) Pogodbe.

5.2.1   Upoštevne smernice

Upoštevne smernice

| (42) | V zvezi z odstopanjem iz člena 107(3)(c) Pogodbe za pomoč za pospeševanje razvoja določenih gospodarskih dejavnosti je pomoč lahko združljiva s skupnim trgom, kadar ne spreminja trgovinskih pogojev v obsegu, ki bi bil v nasprotju s skupnimi interesi. |
| --- | --- |

(42)

V zvezi z odstopanjem iz člena 107(3)(c) Pogodbe za pomoč za pospeševanje razvoja določenih gospodarskih dejavnosti je pomoč lahko združljiva s skupnim trgom, kadar ne spreminja trgovinskih pogojev v obsegu, ki bi bil v nasprotju s skupnimi interesi.

| (43) | Za oceno ukrepov pomoči na podlagi člena 107(3)(c) Pogodbe je Komisija izdala več uredb, okvirov, smernic in obvestil o obliki pomoči in horizontalnih ali sektorskih namenih, za katere se pomoč dodeli. Ker se je Willem II, ko so bili sprejeti ukrepi, spopadal s finančnimi težavami in je bila pomoč občine dana za reševanje teh težav, je primerno oceniti, ali so bila upoštevana in izpolnjena merila, določena v smernicah (11). |
| --- | --- |

(43)

Za oceno ukrepov pomoči na podlagi člena 107(3)(c) Pogodbe je Komisija izdala več uredb, okvirov, smernic in obvestil o obliki pomoči in horizontalnih ali sektorskih namenih, za katere se pomoč dodeli. Ker se je Willem II, ko so bili sprejeti ukrepi, spopadal s finančnimi težavami in je bila pomoč občine dana za reševanje teh težav, je primerno oceniti, ali so bila upoštevana in izpolnjena merila, določena v smernicah (11).

11

| (44) | Komisija je julija 2014 objavila nove smernice o državni pomoči za reševanje in prestrukturiranje nefinančnih podjetij v težavah (12). Vendar se te ne uporabljajo za to nepriglašeno pomoč, ki je bila dodeljena v letih 2009 in 2010. V skladu s točko 137 novih smernic naj bi enako veljalo samo za kakršne koli pomoči za reševanje ali prestrukturiranje, dodeljene brez predhodne odobritve, če je del pomoči ali vsa pomoč dodeljena po datumu objave navedenih smernic v Uradnem listu Evropske unije. V skladu s točko 138 novih smernic bo Komisija v vseh drugih primerih pomoč proučila na podlagi smernic, ki so veljale ob dodelitvi pomoči, zato v obravnavani zadevi veljajo tiste, ki so se uporabljale pred letom 2014. |
| --- | --- |

(44)

Komisija je julija 2014 objavila nove smernice o državni pomoči za reševanje in prestrukturiranje nefinančnih podjetij v težavah (12). Vendar se te ne uporabljajo za to nepriglašeno pomoč, ki je bila dodeljena v letih 2009 in 2010. V skladu s točko 137 novih smernic naj bi enako veljalo samo za kakršne koli pomoči za reševanje ali prestrukturiranje, dodeljene brez predhodne odobritve, če je del pomoči ali vsa pomoč dodeljena po datumu objave navedenih smernic v Uradnem listu Evropske unije. V skladu s točko 138 novih smernic bo Komisija v vseh drugih primerih pomoč proučila na podlagi smernic, ki so veljale ob dodelitvi pomoči, zato v obravnavani zadevi veljajo tiste, ki so se uporabljale pred letom 2014.

12

Uradnem listu Evropske unije

5.2.2   Willem II kot podjetje v težavah

Willem II kot podjetje v težavah

| (45) | V skladu s točko 10(a) smernic je treba šteti, da je družba z omejeno odgovornostjo v težavah, kadar je več kot polovica njenega vpisanega kapitala izgubljena in kadar je več kot četrtina tega kapitala izgubljena v preteklih 12 mesecih. V knjigovodskem letu 2008/2009 (13) je Willem II ustvaril izgubo v višini 3,9 milijona EUR ob prometu 11,4 milijona EUR, lastniški kapital [eigen vermogen] pa se je s 4,1 milijona EUR zmanjšal na 0,2 milijona EUR. Willem II je v letu 2009/2010 (14) ustvaril izgubo v višini 4,4 milijona EUR ob prometu 9,9 milijona EUR. Kljub dodelitvi pomoči v višini 2,4 milijona EUR s strani občine se je njegov lastniški kapital dodatno zmanjšal z –0,2 milijona EUR na –2,1 milijona EUR. Willem II je bilo zato očitno podjetje v težavah. Nizozemska te okoliščine ne izpodbija. Zato bo združljivost državne pomoči za Willem II ocenjena na podlagi smernic. |
| --- | --- |

(45)

V skladu s točko 10(a) smernic je treba šteti, da je družba z omejeno odgovornostjo v težavah, kadar je več kot polovica njenega vpisanega kapitala izgubljena in kadar je več kot četrtina tega kapitala izgubljena v preteklih 12 mesecih. V knjigovodskem letu 2008/2009 (13) je Willem II ustvaril izgubo v višini 3,9 milijona EUR ob prometu 11,4 milijona EUR, lastniški kapital [eigen vermogen] pa se je s 4,1 milijona EUR zmanjšal na 0,2 milijona EUR. Willem II je v letu 2009/2010 (14) ustvaril izgubo v višini 4,4 milijona EUR ob prometu 9,9 milijona EUR. Kljub dodelitvi pomoči v višini 2,4 milijona EUR s strani občine se je njegov lastniški kapital dodatno zmanjšal z –0,2 milijona EUR na –2,1 milijona EUR. Willem II je bilo zato očitno podjetje v težavah. Nizozemska te okoliščine ne izpodbija. Zato bo združljivost državne pomoči za Willem II ocenjena na podlagi smernic.

13

eigen vermogen

14

5.2.3   Obnova dolgoročne sposobnosti preživetja

Obnova dolgoročne sposobnosti preživetja

| (46) | V oddelku 3.2 smernic je določeno, da mora biti dodelitev pomoči pogojena z izvajanjem načrta za prestrukturiranje (glej točke od 34 do 37 smernic), ki mora v razumnem roku obnoviti dolgoročno sposobnost preživetja podjetja. V zvezi s tem Komisija ugotavlja, da je bila odločitev občine, da dodeli 2,4 milijona EUR Willemu II, podrejena več pogojem, kot je bilo navedeno v uvodni izjavi 12. Ti pogoji so bili osnova za načrt prestrukturiranja, ki ga je pripravil Willem II (15). |
| --- | --- |

(46)

V oddelku 3.2 smernic je določeno, da mora biti dodelitev pomoči pogojena z izvajanjem načrta za prestrukturiranje (glej točke od 34 do 37 smernic), ki mora v razumnem roku obnoviti dolgoročno sposobnost preživetja podjetja. V zvezi s tem Komisija ugotavlja, da je bila odločitev občine, da dodeli 2,4 milijona EUR Willemu II, podrejena več pogojem, kot je bilo navedeno v uvodni izjavi 12. Ti pogoji so bili osnova za načrt prestrukturiranja, ki ga je pripravil Willem II (15).

15

| (47) | Načrt je bil oblikovan tako, da vodi do zdravega finančnega položaja v treh letih, izpolnjuje tudi zahteve KNVB, da ta še vedno izdaja licenco klubu Willem II za profesionalna tekmovanja in pridobitev statusa kategorije 2 do konca poslovnega leta 2012/2013. |
| --- | --- |

(47)

Načrt je bil oblikovan tako, da vodi do zdravega finančnega položaja v treh letih, izpolnjuje tudi zahteve KNVB, da ta še vedno izdaja licenco klubu Willem II za profesionalna tekmovanja in pridobitev statusa kategorije 2 do konca poslovnega leta 2012/2013.

| (48) | Načrt prestrukturiranja predvideva novo vodstvo ter znatno zmanjšanje števila zaposlenih in igralcev. Več igralcev je prestopilo, obstoječe pogodbe so bile podaljšale za nižje plačilo, nove pogodbe so bile sklenjene brez plačila za prestop. To je povzročilo znižanje stroškov za zaposlene in igralce za 30 % v dveh letih po sprejetju načrta. Poleg 2,4 milijona EUR od občine bi si Willem II nadaljnji prispevek v višini 2,25 milijona EUR lahko zagotovil iz zasebnega sektorja. |
| --- | --- |

(48)

Načrt prestrukturiranja predvideva novo vodstvo ter znatno zmanjšanje števila zaposlenih in igralcev. Več igralcev je prestopilo, obstoječe pogodbe so bile podaljšale za nižje plačilo, nove pogodbe so bile sklenjene brez plačila za prestop. To je povzročilo znižanje stroškov za zaposlene in igralce za 30 % v dveh letih po sprejetju načrta. Poleg 2,4 milijona EUR od občine bi si Willem II nadaljnji prispevek v višini 2,25 milijona EUR lahko zagotovil iz zasebnega sektorja.

| (49) | Komisija ugotavlja, da načrt prestrukturiranja obravnava vzroke za finančne težave Willema II, zlasti stroške igralcev v obliki plač in plačil za prestop. Willem II predvideva varčevanje pri svoji osnovni dejavnosti. Načrt prestrukturiranja ni odvisen od zunanjih dejavnikov, za katere si Willem II lahko prizadeva, ne more pa jih popolnoma nadzorovati, kot je iskanje novih sponzorjev in povečanje števila gledalcev. Čeprav sta finančni položaj in zlasti negativni lastniški kapital kluba Willem II še vedno zaskrbljujoča, se pričakuje nadaljnje izboljšanje finančnega stanja kluba in tudi njegovo nadaljnje delovanje kot profesionalni nogometni klub. Razvoj dejansko kaže, da je bil načrt realen. KNVB je klubu podelil status kategorije 2 že decembra 2011. Willem II je uspel realizirati dobiček iz poslovanja v višini 0,3 milijona EUR v letih 2010/2011 in 2011/2012, s čimer se je njegov položaj z vidika lastniškega kapitala do 30. junija 2012 izboljšal na –1,4 milijona EUR. |
| --- | --- |

(49)

Komisija ugotavlja, da načrt prestrukturiranja obravnava vzroke za finančne težave Willema II, zlasti stroške igralcev v obliki plač in plačil za prestop. Willem II predvideva varčevanje pri svoji osnovni dejavnosti. Načrt prestrukturiranja ni odvisen od zunanjih dejavnikov, za katere si Willem II lahko prizadeva, ne more pa jih popolnoma nadzorovati, kot je iskanje novih sponzorjev in povečanje števila gledalcev. Čeprav sta finančni položaj in zlasti negativni lastniški kapital kluba Willem II še vedno zaskrbljujoča, se pričakuje nadaljnje izboljšanje finančnega stanja kluba in tudi njegovo nadaljnje delovanje kot profesionalni nogometni klub. Razvoj dejansko kaže, da je bil načrt realen. KNVB je klubu podelil status kategorije 2 že decembra 2011. Willem II je uspel realizirati dobiček iz poslovanja v višini 0,3 milijona EUR v letih 2010/2011 in 2011/2012, s čimer se je njegov položaj z vidika lastniškega kapitala do 30. junija 2012 izboljšal na –1,4 milijona EUR.

5.2.4   Izravnalni ukrepi

Izravnalni ukrepi

| (50) | V točkah od 38 do 42 smernic je določeno, da mora upravičenec sprejeti izravnalne ukrepe, da se zmanjša učinek izkrivljanja pomoči in njeni negativni učinki na trgovinske pogoje. V točki 80 odločitve o sprožitvi postopka je Komisija ugotovila posebno naravo profesionalnega nogometa s tega vidika in predlagala številne ukrepe, ki bi se za profesionalni nogomet lahko razlagali kot izravnalni ukrepi v smislu smernic, kot so omejevanje njenih registriranih igralcev v mejah, ki jih dovoljuje nacionalna zveza, zgornja meja za plače pod običajnimi standardi v sektorju, prepoved stroškov prestopa za nove igralce za določeno obdobje ali povečanje dejavnosti v korist družbe. S sprejetjem omejitev števila igralcev ali njihovih plač bi klub sprejel tudi slabši konkurenčni položaj v primerjavi z drugimi klubi brez teh omejitev. Prepoved o nadomestilih za prestop omejuje izbiro novih tekmovalnih igralcev. |
| --- | --- |

(50)

V točkah od 38 do 42 smernic je določeno, da mora upravičenec sprejeti izravnalne ukrepe, da se zmanjša učinek izkrivljanja pomoči in njeni negativni učinki na trgovinske pogoje. V točki 80 odločitve o sprožitvi postopka je Komisija ugotovila posebno naravo profesionalnega nogometa s tega vidika in predlagala številne ukrepe, ki bi se za profesionalni nogomet lahko razlagali kot izravnalni ukrepi v smislu smernic, kot so omejevanje njenih registriranih igralcev v mejah, ki jih dovoljuje nacionalna zveza, zgornja meja za plače pod običajnimi standardi v sektorju, prepoved stroškov prestopa za nove igralce za določeno obdobje ali povečanje dejavnosti v korist družbe. S sprejetjem omejitev števila igralcev ali njihovih plač bi klub sprejel tudi slabši konkurenčni položaj v primerjavi z drugimi klubi brez teh omejitev. Prepoved o nadomestilih za prestop omejuje izbiro novih tekmovalnih igralcev.

| (51) | Komisija ugotavlja, da je Willem II v skladu z načrtom dejansko zmanjšal število zaposlenih in igralcev. Število zaposlenih se je zmanjšalo z 79 v sezoni 2009/2010 na 61 v sezoni 2010/2011 in na 53 v sezoni 2011/2012. Število registriranih igralcev se je zmanjšalo z 31 na 27. Stroški plač (16) so bili znižani na 48 % prometa, kar je precej manj od standarda UEFA, ki znaša 70 % samo za igralce. Plačila za prestop za nove igralce se med prestrukturiranjem ne izvajajo. Ti ukrepi so oslabili ekipo kluba in tako prispevali k njegovemu nazadovanju v drugo ligo ob koncu sezon 2010/2011 in 2012/2013. Komisija navaja tudi več izdatkov kluba za javno korist v okviru treniranja amaterjev. Komisija meni, da so bili izvedeni izravnalni ukrepi, ki jih zahtevajo smernice, kar je oslabilo konkurenčni položaj kluba Willem II v profesionalnem nogometu. |
| --- | --- |

(51)

Komisija ugotavlja, da je Willem II v skladu z načrtom dejansko zmanjšal število zaposlenih in igralcev. Število zaposlenih se je zmanjšalo z 79 v sezoni 2009/2010 na 61 v sezoni 2010/2011 in na 53 v sezoni 2011/2012. Število registriranih igralcev se je zmanjšalo z 31 na 27. Stroški plač (16) so bili znižani na 48 % prometa, kar je precej manj od standarda UEFA, ki znaša 70 % samo za igralce. Plačila za prestop za nove igralce se med prestrukturiranjem ne izvajajo. Ti ukrepi so oslabili ekipo kluba in tako prispevali k njegovemu nazadovanju v drugo ligo ob koncu sezon 2010/2011 in 2012/2013. Komisija navaja tudi več izdatkov kluba za javno korist v okviru treniranja amaterjev. Komisija meni, da so bili izvedeni izravnalni ukrepi, ki jih zahtevajo smernice, kar je oslabilo konkurenčni položaj kluba Willem II v profesionalnem nogometu.

16

5.2.5   Pomoč, omejena na najmanjšo potrebno

Pomoč, omejena na najmanjšo potrebno

| (52) | Komisija tudi ugotavlja, da je načrt za prestrukturiranje poleg izvedenih notranjih varčevanj pretežno financiran s strani zunanjih zasebnih subjektov. Devet zasebnih podjetij se je v letu 2009 dogovorilo za skupno posojilo 2,25 milijona EUR za Willem II v času, ko so se pojavile finančne težave. Leta 2010 jih je bilo mogoče prepričati, da so podaljšala trajanje posojil in niso vložila zahtevkov za svoje terjatve, dokler jih Willem II ne bo zmožen plačati. Sprejela so tudi nižjo obrestno mero v višini 3 %. Šest od njih se je dalo prepričati, da so v celoti odpisala 10 % svojih terjatev. S tem je izpolnjena zahteva iz točke 44 smernic, po kateri naj bi bilo za srednja podjetja, kot je Willem II, najmanj 40 % stroškov za prestrukturiranje krito iz prispevka upravičenca, vključno z zunanjim financiranjem, kar dokazuje prepričanje v sposobnost preživetja upravičenca. |
| --- | --- |

(52)

Komisija tudi ugotavlja, da je načrt za prestrukturiranje poleg izvedenih notranjih varčevanj pretežno financiran s strani zunanjih zasebnih subjektov. Devet zasebnih podjetij se je v letu 2009 dogovorilo za skupno posojilo 2,25 milijona EUR za Willem II v času, ko so se pojavile finančne težave. Leta 2010 jih je bilo mogoče prepričati, da so podaljšala trajanje posojil in niso vložila zahtevkov za svoje terjatve, dokler jih Willem II ne bo zmožen plačati. Sprejela so tudi nižjo obrestno mero v višini 3 %. Šest od njih se je dalo prepričati, da so v celoti odpisala 10 % svojih terjatev. S tem je izpolnjena zahteva iz točke 44 smernic, po kateri naj bi bilo za srednja podjetja, kot je Willem II, najmanj 40 % stroškov za prestrukturiranje krito iz prispevka upravičenca, vključno z zunanjim financiranjem, kar dokazuje prepričanje v sposobnost preživetja upravičenca.

| (53) | Znesek pomoči je bil potreben. V skladu z načrtom prestrukturiranja naj bi ta omogočil zmerno pozitiven rezultat v sezonah 2010/2011 in 2011/2012 ter počasi izboljšal lastniški kapital. Načrt ne dovoljuje klubu Willem II, da kupi nove igralce ali jih privabi z višjimi plačami. |
| --- | --- |

(53)

Znesek pomoči je bil potreben. V skladu z načrtom prestrukturiranja naj bi ta omogočil zmerno pozitiven rezultat v sezonah 2010/2011 in 2011/2012 ter počasi izboljšal lastniški kapital. Načrt ne dovoljuje klubu Willem II, da kupi nove igralce ali jih privabi z višjimi plačami.

5.2.6   Spremljanje in letno poročilo

Spremljanje in letno poročilo

| (54) | Točka 49 smernic določa, da država članica o ustreznem izvajanju načrta za prestrukturiranje pošilja redna podrobna poročila. Točka 51 določa manj stroge pogoje za mala in srednja podjetja, za katera se šteje za zadostno letno pošiljanje kopij bilance stanja in bilance uspeha. Nizozemska se je zavezala k predložitvi teh poročil. |
| --- | --- |

(54)

Točka 49 smernic določa, da država članica o ustreznem izvajanju načrta za prestrukturiranje pošilja redna podrobna poročila. Točka 51 določa manj stroge pogoje za mala in srednja podjetja, za katera se šteje za zadostno letno pošiljanje kopij bilance stanja in bilance uspeha. Nizozemska se je zavezala k predložitvi teh poročil.

5.2.7   Načelo o enkratni pomoči (enkrat in zadnjič)

Načelo o enkratni pomoči (enkrat in zadnjič)

| (55) | V skladu s točkami od 72 do 77 smernic je Nizozemska potrdila, da Willem II ni prejel pomoči za reševanje ali prestrukturiranje v desetih letih pred dodelitvijo zadevne pomoči. Zavezala se je tudi, da v naslednjih desetih letih klubu ne bo dodelila nikakršne nove pomoči za reševanje ali prestrukturiranje. |
| --- | --- |

(55)

V skladu s točkami od 72 do 77 smernic je Nizozemska potrdila, da Willem II ni prejel pomoči za reševanje ali prestrukturiranje v desetih letih pred dodelitvijo zadevne pomoči. Zavezala se je tudi, da v naslednjih desetih letih klubu ne bo dodelila nikakršne nove pomoči za reševanje ali prestrukturiranje.

6.   SKLEPNA UGOTOVITEV

SKLEPNA UGOTOVITEV

| (56) | Komisija ugotavlja, da je Nizozemska nezakonito izvedla pomoč klubu Willem II, s čimer je kršila člen 108(3) Pogodbe. Državna pomoč v višini 2,4 milijona EUR, ki je bila dodeljena klubu Willem II med letoma 2009 in 2010, izpolnjuje pogoje za pomoč za prestrukturiranje iz smernic in se lahko šteje za združljivo z notranjim trgom v skladu s členom 107(3)(c) Pogodbe – |
| --- | --- |

(56)

Komisija ugotavlja, da je Nizozemska nezakonito izvedla pomoč klubu Willem II, s čimer je kršila člen 108(3) Pogodbe. Državna pomoč v višini 2,4 milijona EUR, ki je bila dodeljena klubu Willem II med letoma 2009 in 2010, izpolnjuje pogoje za pomoč za prestrukturiranje iz smernic in se lahko šteje za združljivo z notranjim trgom v skladu s členom 107(3)(c) Pogodbe –

SPREJELA NASLEDNJI SKLEP:

Člen 1

Državna pomoč v višini 2,4 milijona EUR, ki jo je Nizozemska izvedla v korist nogometnega kluba Willem II v Tilburgu, je združljiva z notranjim trgom v smislu člena 107(3)(c) Pogodbe o delovanju Evropske unije.

Člen 2

Ta sklep je naslovljen na Kraljevino Nizozemsko.

V Bruslju, 4. julija 2016

Za Komisijo

Margrethe VESTAGER

Članica Komisije

---

(1)  Sklep Komisije v zadevi SA.33584 (2013/C) (ex 2011/NN) – Nizozemska pomoč nekaterim nizozemskim profesionalnim nogometnim klubom v obdobju 2008–2011 – Poziv k predložitvi pripomb na podlagi člena 108(2) Pogodbe o delovanju Evropske unije (UL C 116, 23.4.2013, str. 19).

1

(2)  Glej opombo 1.

2

(3)  Pred sklenitvijo pogodbe je bila občina zakoniti lastnik stadiona in zemljišča, na katerem ta stoji, medtem ko je imel Willem II ekonomsko lastništvo stadiona, v katerega je vložil svoj denar.

3

(4)  Zadeva Olympique Lyonnais, C-325/08, ECLI:EU:C:2010:143, točki 27 in 28; zadeva Meca-Medina in Majcen proti Komisiji, C-519/04 P, ECLI:EU:C:2006:492, točka 22, in zadeva Bosman, C-415/93, ECLI:EU:C:1995:463, točka 73.

4

Olympique Lyonnais,

Meca-Medina in Majcen proti Komisiji,

Bosman

(5)  Odločitve Komisije glede Nemčije z dne 20. marca 2013 v zadevah Multifunktionsarena der Stadt Erfurt (SA.35135 (2012/N), točka 12) in Multifunktionsarena der Stadt Jena (SA.35440 (2012/N), povzetek v UL C 140, 18.5.2013, str. 1) ter z dne 2. oktobra 2013 v zadevi Fußballstadion Chemnitz (SA.36105 (2013/N), povzetek v UL C 50, 21.2.2014, str. 1, točke od 12 do 14); odločitve Komisije glede Španije z dne 18. decembra 2013 v zadevi o morebitni državni pomoči štirim španskim profesionalnim nogometnim klubom (zadeva SA.29769 (2013/C), točka 28); v zadevi Real Madrid CF (zadeva SA.33754 (2013/C), točka 20) in v zadevi o domnevni pomoči trem nogometnim klubom v Valencii (zadeva SA.36387 (2013/C), točka 16, objavljena v UL C 69, 7.3.2014, str. 99).

5

Multifunktionsarena der Stadt Erfurt

Multifunktionsarena der Stadt Jena

Fußballstadion Chemnitz

Real Madrid CF

(6)  Sporočilo Komisije – Smernice Skupnosti o državni pomoči za reševanje in prestrukturiranje podjetij v težavah (UL C 244, 1.10.2004, str. 2). Uporaba navedenih smernic je bila podaljšana s Sporočilom Komisije o podaljšanju uporabe Smernic Skupnosti o državni pomoči za reševanje in prestrukturiranje podjetij v težavah z dne 1. oktobra 2004 (UL C 296, 2.10.2012, str. 3).

6

(7)  
  30.6.2008–1.7.2009.

7

(8)  
  30.6.2009–1.7.2010.

8

(9)  Plan van aanpak Willem II z dne 23. julija 2010.

9

(10)  Na primer sodba Sodišča z dne 19. decembra 2012 v zadevi Mitteldeutsche Flughafen AG in Flughafen Leipzig Halle GmbH proti Komisiji, C-288/11, ECLI:EU:C:2012:821.

10

Mitteldeutsche Flughafen AG in Flughafen Leipzig Halle GmbH proti Komisiji

(11)  Glej opombo 6.

11

(12)  Sporočilo Komisije – Smernice o državni pomoči za reševanje in prestrukturiranje nefinančnih podjetij v težavah (UL C 249, 31.7.2014, str. 1).

12

(13)  
  30.6.2008–1.7.2009.

13

(14)  
  30.6.2009–1.7.2010.

14

(15)  Glej opombo 9.

15

(16)  Finančni izkazi za Willem II ne ločujejo plač igralcev od drugih zaposlenih.

16

---

| 20.1.2017 | SL | Uradni list Evropske unije | L 16/37 |
| --- | --- | --- | --- |

20.1.2017

SL

Uradni list Evropske unije

L 16/37

---

IZVEDBENI SKLEP KOMISIJE (EU) 2017/98

z dne 18. januarja 2017

o spremembi Priloge k Izvedbenemu sklepu 2013/519/EU glede vzorca veterinarskega spričevala za uvoz v Unijo psov, mačk in belih dihurjev

(notificirano pod dokumentarno številko C(2017) 123)

(Besedilo velja za EGP)

EVROPSKA KOMISIJA JE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije,

ob upoštevanju Direktive Sveta 92/65/EGS z dne 13. julija 1992 o zahtevah zdravstvenega varstva živali za trgovino in za uvoz v Skupnost živali, semena, jajčnih celic in zarodkov, za katere ne veljajo zahteve zdravstvenega varstva živali, določene v posebnih pravilih Skupnosti iz Priloge A(I) k Direktivi 90/425/EGS (1), in zlasti točke (b) prvega pododstavka člena 17(2) Direktive,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Direktiva 92/65/EGS določa, da se psi, mačke in beli dihurji lahko uvažajo v Unijo le z odobrenih ozemelj ali iz tretjih držav in jih spremlja veterinarsko spričevalo, ki ustreza vzorcu, pripravljenemu v skladu s postopkom iz navedene direktive. V delu 1 Priloge k Izvedbenemu sklepu Komisije 2013/519/EU (2) je določen vzorec veterinarskega spričevala. |
| --- | --- |

(1)

Direktiva 92/65/EGS določa, da se psi, mačke in beli dihurji lahko uvažajo v Unijo le z odobrenih ozemelj ali iz tretjih držav in jih spremlja veterinarsko spričevalo, ki ustreza vzorcu, pripravljenemu v skladu s postopkom iz navedene direktive. V delu 1 Priloge k Izvedbenemu sklepu Komisije 2013/519/EU (2) je določen vzorec veterinarskega spričevala.

| (2) | V vzorcu veterinarskega spričevala je sklic na zahtevani uspešni test imunskega odziva na cepljenje proti steklini, ki bi ga bilo treba izvesti na vzorcih krvi psov, mačk in belih dihurjev, ki prihajajo z ozemlja ali iz tretje države ali so načrtovani za tranzit preko ozemlja ali tretje države s seznama v Prilogi I k Odločbi Komisije 2004/211/ES (3) ali delu 1 Priloge II k Uredbi Komisije (EU) št. 206/2010 (4). |
| --- | --- |

(2)

V vzorcu veterinarskega spričevala je sklic na zahtevani uspešni test imunskega odziva na cepljenje proti steklini, ki bi ga bilo treba izvesti na vzorcih krvi psov, mačk in belih dihurjev, ki prihajajo z ozemlja ali iz tretje države ali so načrtovani za tranzit preko ozemlja ali tretje države s seznama v Prilogi I k Odločbi Komisije 2004/211/ES (3) ali delu 1 Priloge II k Uredbi Komisije (EU) št. 206/2010 (4).

| (3) | Zaradi ponavljajočega ponarejanja laboratorijskih poročil o rezultatih testov titracije protiteles proti steklini je od uradnikov, pristojnih za potrjevanje na ozemljih ali v tretjih državah, primerno zahtevati, da bi bilo treba zadovoljive rezultate navedenih testov potrditi samo, če je bila preverjena avtentičnost laboratorijskega poročila. V ta namen bi bilo treba v vzorec veterinarskega spričevala vključiti posebno navodilo. |
| --- | --- |

(3)

Zaradi ponavljajočega ponarejanja laboratorijskih poročil o rezultatih testov titracije protiteles proti steklini je od uradnikov, pristojnih za potrjevanje na ozemljih ali v tretjih državah, primerno zahtevati, da bi bilo treba zadovoljive rezultate navedenih testov potrditi samo, če je bila preverjena avtentičnost laboratorijskega poročila. V ta namen bi bilo treba v vzorec veterinarskega spričevala vključiti posebno navodilo.

| (4) | Poleg tega so si uradniki, pristojni za certificiranje v tretjih državah, napačno razlagali vnos, ki se nanaša na datum začetka uporabe ali odčitanja vtetoviranega znamenja ali transponderja psov, mačk ali belih dihurjev v delu I vzorca veterinarskega spričevala, kar je povzročilo težave pri veterinarskih pregledih na mejnih kontrolnih točkah. V izogib kakršnim koli nesporazumom bi bilo treba navedeni vnos črtati iz dela I vzorca veterinarskega spričevala, ki opisuje živali, in ga vključiti v del II navedenega spričevala, ki se nanaša na certificiranje živali. V del II bi bilo prav tako treba vključiti posebno navodilo v zvezi s preverjanjem označevanja. |
| --- | --- |

(4)

Poleg tega so si uradniki, pristojni za certificiranje v tretjih državah, napačno razlagali vnos, ki se nanaša na datum začetka uporabe ali odčitanja vtetoviranega znamenja ali transponderja psov, mačk ali belih dihurjev v delu I vzorca veterinarskega spričevala, kar je povzročilo težave pri veterinarskih pregledih na mejnih kontrolnih točkah. V izogib kakršnim koli nesporazumom bi bilo treba navedeni vnos črtati iz dela I vzorca veterinarskega spričevala, ki opisuje živali, in ga vključiti v del II navedenega spričevala, ki se nanaša na certificiranje živali. V del II bi bilo prav tako treba vključiti posebno navodilo v zvezi s preverjanjem označevanja.

| (5) | Prilogo k Izvedbenemu sklepu 2013/519/EU bi bilo zato treba ustrezno spremeniti. |
| --- | --- |

(5)

Prilogo k Izvedbenemu sklepu 2013/519/EU bi bilo zato treba ustrezno spremeniti.

| (6) | Za preprečitev motenj pri uvozu v Unijo pošiljk psov, mačk in belih dihurjev bi bilo treba uporabo spričeval, izdanih v skladu s pravili Unije, ki se uporabljajo pred datumom začetka uporabe tega sklepa, v prehodnem obdobju pod določenimi pogoji odobriti. |
| --- | --- |

(6)

Za preprečitev motenj pri uvozu v Unijo pošiljk psov, mačk in belih dihurjev bi bilo treba uporabo spričeval, izdanih v skladu s pravili Unije, ki se uporabljajo pred datumom začetka uporabe tega sklepa, v prehodnem obdobju pod določenimi pogoji odobriti.

| (7) | Ukrepi iz tega sklepa so v skladu z mnenjem Stalnega odbora za rastline, živali, hrano in krmo – |
| --- | --- |

(7)

Ukrepi iz tega sklepa so v skladu z mnenjem Stalnega odbora za rastline, živali, hrano in krmo –

SPREJELA NASLEDNJI SKLEP:

Člen 1

Priloga k Izvedbenemu sklepu 2013/519/EU se spremeni v skladu s Prilogo k temu sklepu.

Člen 2

V prehodnem obdobju do 30. junija 2017 države članice odobrijo uvoz v Unijo psov, mačk in belih dihurjev, ki jim je priloženo veterinarsko spričevalo, izdano najpozneje 31. maja 2017 v skladu z vzorcem iz dela 1 Priloge k Izvedbenemu sklepu 2013/519/EU, v različici pred spremembami, uvedenimi s tem sklepom.

Člen 3

Ta sklep se uporablja od 1. junija 2017.

Člen 4

Ta sklep je naslovljen na države članice.

V Bruslju, 18. januarja 2017

Za Komisijo

Vytenis ANDRIUKAITIS

Član Komisije

---

(1)  
  UL L 268, 14.9.1992, str. 54.

1

(2)  Izvedbeni sklep Komisije 2013/519/EU z dne 21. oktobra 2013 o določitvi seznama tretjih držav in ozemelj, ki so odobrene za uvoz psov, mačk in belih dihurjev, ter vzorca veterinarskega spričevala za tak uvoz (UL L 281, 23.10.2013, str. 20).

2

(3)  Odločba Komisije 2004/211/ES z dne 6. januarja 2004 o uvedbi seznama tretjih držav in delov njihovega ozemlja, s katerih države članice dovolijo uvoz živih kopitarjev in semena, jajčnih celic in zarodkov vrste kopitarji, ter o spremembi odločb 93/195/EGS in 94/63/ES (UL L 73, 11.3.2004, str. 1).

3

(4)  Uredba Komisije (EU) št. 206/2010 z dne 12. marca 2010 o seznamih tretjih držav, njihovih ozemelj ali delov, iz katerih se odobri vnos nekaterih živali in svežega mesa v Evropsko unijo, ter o zahtevah za izdajo veterinarskih spričeval (UL L 73, 20.3.2010, str. 1).

4

---

PRILOGA

V Prilogi se del 1 nadomesti z naslednjim:

„DEL 1

Vzorec veterinarskega spričevala za uvoz psov, mačk in belih dihurjev v Unijo

DRŽAVA:

Veterinarsko spričevalo Evropski uniji

Del I: Podrobnosti odpremljene pošiljke

I.1. Pošiljatelj

Ime

Naslov

Država

Telefon

I.2. Referenčna številka spričevala

I.2.a.

I.3. Osrednji pristojni organ

I.4. Lokalni pristojni organ

I.5. Prejemnik

Ime

Naslov

Država

Telefon

I.6.

I.7. Država porekla

Oznaka ISO

I.8.

I.9. Namembna država

Oznaka ISO

I.10. Namemb-na regija

Oznaka

I.11. Kraj izvora

Ime Številka odobritve

Naslov

Ime Številka odobritve

Naslov

Ime Številka odobritve

Naslov

I.12. Namembni kraj

Ime Številka odobritve

Naslov

I.13. Kraj natovarjanja

I.14. Datum pošiljanja

I.15. Prevozno sredstvo

Letalo Ladja Železniški vagon

Cestno prevozno sredstvo Drugo

Identifikacija

Dokumentarne reference

I.16. Mejna kontrolna točka vstopa v EU

I.17.

I.18. Opis blaga

I.19. Oznaka blaga (oznaka HS)

010619

I.20. Količina

I.21.

I.22. Število pakiranj

I.23. Številka zalivke/kontejnerja

I.24.

I.25. Blago s spričevalom za:

Drugo Hišne živali Odobrene ustanove

I.26.

I.27. Za uvoz ali vstop v EU

I.28. Identifikacija blaga

Vrsta (znanstveno ime)

Identifikacijski sistem

Identifikacijska številka

Datum rojstva [dd/mm/llll]

DRŽAVA

Uvoz psov, mačk, belih dihurjev v Unijo

II. Potrdilo o zdravstvenem stanju

II.a. Referenčna številka spričevala

II.b.

Podpisani uradni veterinar (vstavite ime tretje države) potrjujem, da živali iz rubrike I.28:

II.1. prihajajo z gospodarstev ali iz podjetij iz rubrike I.11, ki so registrirana pri pristojnih organih in zanje ne veljajo nobene prepovedi na podlagi zdravja živali, kjer se živali redno pregledujejo in ki izpolnjujejo zahteve za zagotovitev dobrobiti živali;

II.2. med pregledom veterinarja, ki ga je pooblastil pristojni organ, tj. v 48 urah pred odpremo, niso kazale nobenih znakov bolezni in so bile primerne za predvideni prevoz;

(1) bodisi [II.3. so namenjene za ustanovo, inštitut ali središče iz rubrike I.12 in so odobrene v skladu s Prilogo C k Direktivi Sveta 92/65/EGS ter prihajajo z ozemlja ali iz tretje države s seznama v Prilogi II k Izvedbeni uredbi Komisije (EU) št. 577/2013.]

(1) bodisi [II.3. so stare vsaj 12 tednov v trenutku cepljenja proti steklini in je minilo najmanj 21 dni od zaključka primarnega cepljenja proti steklini (2), opravljenega v skladu z zahtevami o veljavnosti iz Priloge III k Uredbi (EU) št. 576/2013 Evropskega parlamenta in Sveta, vsa nadaljnja ponovna cepljenja pa so bila opravljena v obdobju veljavnosti predhodnega cepljenja (3);] ter

(1) bodisi [II.3.1. prihajajo z ozemlja ali iz tretje države s seznama v Prilogi II k Izvedbeni uredbi Komisije (EU) št. 577/2013, podrobnosti o trenutnem cepljenju proti steklini pa so določene v tabeli];

(1) bodisi [II.3.1. prihajajo z ozemlja ali iz tretje države ali so načrtovane za tranzit preko ozemlja ali tretje države s seznama v Prilogi I k Odločbi Komisije 2004/211/ES ali delu 1 Priloge II k Uredbi Komisije (EU) št. 206/2010, s testom titracije protiteles proti steklini (4), opravljenem na vzorcu krvi, ki ga je veterinar, pooblaščen s strani pristojnega organa, odvzel najmanj 30 dni po predhodnem cepljenju in najmanj tri mesece pred datumom izdaje tega spričevala, pa je bil dokazan titer protiteles v višini vsaj 0,5 IE/ml (5), vsakršno poznejše ponovno cepljenje je bilo opravljeno v obdobju veljavnosti predhodnega cepljenja, podrobnosti o trenutnem cepljenju proti steklini in datum vzorčenja za testiranje imunskega odziva pa so navedeni v spodnji tabeli:

Del II: Certificiranje

Transponder ali vtetovirano znamenje

Datum cepljenja [dd/mm/llll]

Ime in proizvajalec cepiva

Serijska številka

Veljavnost cepljenja

Datum vzorčenja krvi [dd/mm/llll]

Črkovno-številčna oznaka na živali

Datum vsaditve in/ali odčitanja (6) [dd/mm/llll]

od [dd/mm/llll]

do [dd/mm/llll]

];

(1) bodisi [II.4. so psi, namenjeni v državo članico s seznama v Prilogi I k Delegirani uredbi Komisije (EU) št. 1152/2011 in so bili zdravljeni zaradi Echinococcus multilocularis, podrobnosti zdravljenja, ki ga je opravil veterinar v skladu s členom 7 Delegirane uredbe Komisije (EU) št. 1152/2011 (7) (8), pa so navedene v spodnji tabeli.]

(1) bodisi [II.4. niso bile zdravljene zaradi Echinococcus multilocularis.]

DRŽAVA

Uvoz psov, mačk, belih dihurjev v Unijo

II. Potrdilo o zdravstvenem stanju

II.a. Referenčna številka spričevala

II.b.

Črkovno-številčna oznaka transponderja ali vtetoviranega znamenja na psu

Zdravljenje zaradi ehinokoka

Lečeči veterinar

Ime in proizvajalec zdravila

Datum [dd/mm/llll] in čas zdravljenja [00:00]

Ime z velikimi tiskanimi črkami, žig in podpis

]

Opombe

(a) To spričevalo se uporablja za pse (Canis lupus familiaris), mačke (Felis silvestris catus) in bele dihurje (Mustela putorius furo).

(b) To spričevalo velja 10 dni od datuma izdaje s strani uradnega veterinarja. V primeru prevoza po morju se navedeno obdobje 10 dni podaljša za dodatno obdobje, ki ustreza trajanju potovanja po morju.

Del I:

Rubrika I.11: Kraj izvora: ime in naslov odpremnega obrata. Navedite številko odobritve ali registracije.

Rubrika I.12: Namembni kraj: obvezno navedite, kadar so živali namenjene za ustanovo, inštitut ali središče, odobreno v skladu s Prilogo C k Direktivi Sveta 92/65/EGS.

Rubrika I.25: Blago s spričevalom za: navedite ‚drugo‘, kadar se živali premikajo v skladu s členom 5(4) Uredbe (EU) št. 576/2013 Evropskega parlamenta in Sveta.

Rubrika I.28: Identifikacijski sistem: izberite transponder ali vtetovirano znamenje.

Identifikacijska številka: navedite črkovno-številčno oznako transponderja ali vtetoviranega znamenja.

Del II:

(1) Neustrezno črtati.

(2) Kakršno koli obnovitveno cepljenje se šteje za primarno cepljenje, če ni opravljeno v obdobju veljavnosti predhodnega cepljenja.

(3) Spričevalu se priloži overjena kopija z identifikacijo in podrobnostmi cepljenja zadevnih živali.

(4) Test titracije protiteles proti steklini iz točke II.3.1:

— opravljen mora biti na vzorcu, ki ga odvzame veterinar, pooblaščen s strani pristojnega organa, vsaj 30 dni po datumu cepljenja in tri mesece pred datumom uvoza;

— mora izmeriti stopnjo nevtralizacijskih protiteles proti steklini v serumu, ki mora znašati vsaj 0,5 IE/ml;

— mora opraviti laboratorij, odobren v skladu s členom 3 Odločbe Sveta 2000/258/ES (seznam odobrenih laboratorijev je na voljo na http://ec.europa.eu/food/animals/pet-movement/approved-labs_en);

DRŽAVA

Uvoz psov, mačk, belih dihurjev v Unijo

II. Potrdilo o zdravstvenem stanju

II.a. Referenčna številka spričevala

II.b.

— ni treba ponoviti pri živali, ki je bila po testu z zadovoljivimi rezultati ponovno cepljena proti steklini v obdobju veljavnosti predhodnega cepljenja.

Overjena kopija uradnega poročila iz odobrenega laboratorija o rezultatu testa protiteles proti steklini iz točke II.3.1 se priloži spričevalu.

(5) Z overitvijo teh rezultatov uradni veterinar potrjuje, da je na najboljši možen način in po potrebi v stiku z laboratorijem, navedenim v poročilu, preveril avtentičnost laboratorijskega poročila o rezultatih testa titracije protiteles iz točke II.3.1.

(6) V povezavi z opombo 3 je treba označevanja zadevnih živali z vsaditvijo transponderja ali z jasno čitljivim vtetoviranim znamenjem, ki je bilo vtetovirano pred 3. julijem 2011, preveriti pred vsakim vnosom v to spričevalo in jih je treba vedno opraviti pred vsakim cepljenjem, ali, kadar je to primerno, testiranjem, opravljenim na navedenih živalih.

(7) Zdravljenje zaradi Echinococcus multilocularis iz točke II.4 mora:

— opraviti veterinar v obdobju največ 120 ur in najmanj 24 ur pred načrtovanim vstopom psov v eno od držav članic ali njihovih delov s seznama v Prilogi I k Delegirani uredbi Komisije (EU) št. 1152/2011;

— pri njem se mora uporabiti odobreno zdravilo, ki vsebuje ustrezno dozo prazikvantela ali farmakološko aktivnih snovi, ki same ali skupaj dokazano zmanjšujejo obremenitev z odraslimi in nezrelimi črevesnimi oblikami Echinococcus multilocularis pri zadevnih gostiteljskih vrstah.

(8) Tabelo iz točke II.4 je treba uporabiti za dokumentiranje podrobnosti o nadaljnjem zdravljenju, če se opravi po datumu podpisa spričevala in pred načrtovanim vstopom v eno od držav članic ali njihovih delov s seznama v Prilogi I k Delegirani uredbi Komisije (EU) št. 1152/2011.

Uradni veterinar

Ime (s tiskanimi črkami): Izobrazba in naziv:

Datum: Podpis:

Žig:

---

| 20.1.2017 | SL | Uradni list Evropske unije | L 16/44 |
| --- | --- | --- | --- |

20.1.2017

SL

Uradni list Evropske unije

L 16/44

---

IZVEDBENI SKLEP KOMISIJE (EU) 2017/99

z dne 18. januarja 2017

o spremembi Odločbe 93/195/EGS glede pogojev v zvezi z zdravjem živali in izdajanjem veterinarskih spričeval za ponovni vstop registriranih konjev za dirke, tekmovanja in kulturne prireditve po začasnem izvozu v Mehiko in Združene države Amerike ter o spremembi Priloge I k Odločbi 2004/211/ES glede vnosa za Kitajsko in Mehiko na seznamu tretjih držav in njihovih delov, iz katerih je dovoljen uvoz živih enoprstih kopitarjev ter njihovega semena, jajčnih celic in zarodkov v Unijo

(notificirano pod dokumentarno številko C(2017) 128)

(Besedilo velja za EGP)

EVROPSKA KOMISIJA JE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije,

ob upoštevanju Direktive Sveta 92/65/EGS z dne 13. julija 1992 o zahtevah zdravstvenega varstva živali za trgovino in za uvoz v Skupnost živali, semena, jajčnih celic in zarodkov, za katere ne veljajo zahteve zdravstvenega varstva živali, določene v posebnih pravilih Skupnosti iz Priloge A(I) k Direktivi 90/425/EGS (1), in zlasti člena 17(3)(a) Direktive,

ob upoštevanju Direktive Sveta 2009/156/ES z dne 30. novembra 2009 o pogojih v zvezi z zdravstvenim varstvom živali, ki ureja premike in uvoz kopitarjev iz tretjih držav (2), in zlasti člena 12(1) in (4) ter uvodnega stavka in točk (a) in (b) člena 19 Direktive,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Direktiva 2009/156/ES določa pogoje v zvezi z zdravstvenim varstvom živali pri uvozu živih enoprstih kopitarjev v Unijo. Določa, da se uvoz enoprstih kopitarjev v Unijo dovoli le iz tistih tretjih držav, ki izpolnjujejo nekatere zahteve v zvezi z zdravstvenim varstvom živali. |
| --- | --- |

(1)

Direktiva 2009/156/ES določa pogoje v zvezi z zdravstvenim varstvom živali pri uvozu živih enoprstih kopitarjev v Unijo. Določa, da se uvoz enoprstih kopitarjev v Unijo dovoli le iz tistih tretjih držav, ki izpolnjujejo nekatere zahteve v zvezi z zdravstvenim varstvom živali.

| (2) | Odločba Komisije 93/195/EGS (3) določa vzorce veterinarskih spričeval za ponovni vstop v Unijo registriranih konjev po začasnem izvozu za udeležbo na dirkah, tekmovanjih in kulturnih prireditvah. Vzorec veterinarskega spričevala v Prilogi II k navedeni odločbi med drugim določa, da so bili registrirani konji, začasno izvoženi za obdobje, ki ni daljše od 30 dni, od svojega izstopa iz Unije lahko samo v tretji državi, iz katere v skladu s spričevalom lahko ponovno vstopijo v Unijo, ali v tretji državi iz iste skupine zdravstvenega statusa živali iz Priloge I k navedeni odločbi. |
| --- | --- |

(2)

Odločba Komisije 93/195/EGS (3) določa vzorce veterinarskih spričeval za ponovni vstop v Unijo registriranih konjev po začasnem izvozu za udeležbo na dirkah, tekmovanjih in kulturnih prireditvah. Vzorec veterinarskega spričevala v Prilogi II k navedeni odločbi med drugim določa, da so bili registrirani konji, začasno izvoženi za obdobje, ki ni daljše od 30 dni, od svojega izstopa iz Unije lahko samo v tretji državi, iz katere v skladu s spričevalom lahko ponovno vstopijo v Unijo, ali v tretji državi iz iste skupine zdravstvenega statusa živali iz Priloge I k navedeni odločbi.

| (3) | Konjeniški prireditvi LG Global Champions Tour bosta potekali pod okriljem mednarodne konjeniške zveze Fédération Équestre Internationale v Miamiju v Združenih državah Amerike in na metropolitanskem območju Ciudad de México v Mehiki, in sicer od 30. marca do 30. aprila 2017. |
| --- | --- |

(3)

Konjeniški prireditvi LG Global Champions Tour bosta potekali pod okriljem mednarodne konjeniške zveze Fédération Équestre Internationale v Miamiju v Združenih državah Amerike in na metropolitanskem območju Ciudad de México v Mehiki, in sicer od 30. marca do 30. aprila 2017.

| (4) | Ker bosta prireditvi LG Global Champions Tour v Združenih državah in na metropolitanskem območju Ciudad de México potekali ob visoki stopnji uradnega veterinarskega nadzora, je mogoče določiti posebne pogoje v zvezi z zdravjem živali in izdajanjem veterinarskih spričeval za ponovni vstop v Unijo konjev, ki so bili začasno izvoženi za obdobje, ki ni daljše od 30 dni, za udeležbo na navedenih konjeniških prireditvah. |
| --- | --- |

(4)

Ker bosta prireditvi LG Global Champions Tour v Združenih državah in na metropolitanskem območju Ciudad de México potekali ob visoki stopnji uradnega veterinarskega nadzora, je mogoče določiti posebne pogoje v zvezi z zdravjem živali in izdajanjem veterinarskih spričeval za ponovni vstop v Unijo konjev, ki so bili začasno izvoženi za obdobje, ki ni daljše od 30 dni, za udeležbo na navedenih konjeniških prireditvah.

| (5) | Odločbo 93/195/EGS bi bilo treba spremeniti, da se dovoli ponovni vstop registriranih konjev za dirke, tekmovanja in kulturne prireditve v Unijo med 30. marcem in 30. aprilom 2017 po začasnem izvozu za udeležbo na prireditvah LG Global Champions Tour v Miamiju in Ciudad de México ter da se določi vzorec veterinarskega spričevala, ki bo zajemal take registrirane konje. |
| --- | --- |

(5)

Odločbo 93/195/EGS bi bilo treba spremeniti, da se dovoli ponovni vstop registriranih konjev za dirke, tekmovanja in kulturne prireditve v Unijo med 30. marcem in 30. aprilom 2017 po začasnem izvozu za udeležbo na prireditvah LG Global Champions Tour v Miamiju in Ciudad de México ter da se določi vzorec veterinarskega spričevala, ki bo zajemal take registrirane konje.

| (6) | Odločbo 93/195/EGS bi bilo zato treba ustrezno spremeniti. |
| --- | --- |

(6)

Odločbo 93/195/EGS bi bilo zato treba ustrezno spremeniti.

| (7) | Odločba Komisije 2004/211/ES (4) je vzpostavila seznam tretjih držav ali, kadar se uporablja regionalizacija, njihovih delov, iz katerih države članice lahko dovolijo uvoz enoprstih kopitarjev in njihovega semena, jajčnih celic in zarodkov, ter določa druge pogoje, ki se uporabljajo za takšen uvoz. Navedeni seznam je v Prilogi I k Odločbi 2004/211/ES. |
| --- | --- |

(7)

Odločba Komisije 2004/211/ES (4) je vzpostavila seznam tretjih držav ali, kadar se uporablja regionalizacija, njihovih delov, iz katerih države članice lahko dovolijo uvoz enoprstih kopitarjev in njihovega semena, jajčnih celic in zarodkov, ter določa druge pogoje, ki se uporabljajo za takšen uvoz. Navedeni seznam je v Prilogi I k Odločbi 2004/211/ES.

| (8) | Zaradi organizacije tridesetdnevnih konjeniških prireditev LG Global Champions Tour v letih 2014, 2015 in 2016 pod pokroviteljstvom Mednarodne konjeniške zveze (FEI) so pristojni kitajski organi zaprosili, da se del metropolitanskega območja Šanghaja prizna za območje, prosto bolezni konjev. |
| --- | --- |

(8)

Zaradi organizacije tridesetdnevnih konjeniških prireditev LG Global Champions Tour v letih 2014, 2015 in 2016 pod pokroviteljstvom Mednarodne konjeniške zveze (FEI) so pristojni kitajski organi zaprosili, da se del metropolitanskega območja Šanghaja prizna za območje, prosto bolezni konjev.

| (9) | Zaradi jamstev in informacij, ki so jih predložili kitajski organi, in da bi se lahko za omejeno obdobje dovolil ponovni vstop registriranih konjev v Unijo po začasnem izvozu na določen del ozemlja Kitajske v skladu z zahtevami iz Odločbe Komisije 93/195/EGS, je Komisija sprejela izvedbene sklepe 2014/127/EU (5), (EU) 2015/557 (6) in (EU) 2016/361 (7), s katerimi je začasno odobrila regijo CN-2. |
| --- | --- |

(9)

Zaradi jamstev in informacij, ki so jih predložili kitajski organi, in da bi se lahko za omejeno obdobje dovolil ponovni vstop registriranih konjev v Unijo po začasnem izvozu na določen del ozemlja Kitajske v skladu z zahtevami iz Odločbe Komisije 93/195/EGS, je Komisija sprejela izvedbene sklepe 2014/127/EU (5), (EU) 2015/557 (6) in (EU) 2016/361 (7), s katerimi je začasno odobrila regijo CN-2.

| (10) | Pristojni kitajski organi so zaprosili, da se regija CN-2 za namene prireditve LG Global Champions Tour 2017 pod pokroviteljstvom Mednarodne konjeniške zveze (FEI) prizna za območje, prosto bolezni konjev. Ker bo ta prireditev potekala pod istimi pogoji v zvezi z zdravjem živali in karanteno, kot so se uporabljali v letih 2014, 2015 in 2016, je za regijo CN-2 primerno prilagoditi datum v stolpcu 15 tabele v Prilogi I k Odločbi 2004/211/ES, da se začasno odobri samo navedeno območje. |
| --- | --- |

(10)

Pristojni kitajski organi so zaprosili, da se regija CN-2 za namene prireditve LG Global Champions Tour 2017 pod pokroviteljstvom Mednarodne konjeniške zveze (FEI) prizna za območje, prosto bolezni konjev. Ker bo ta prireditev potekala pod istimi pogoji v zvezi z zdravjem živali in karanteno, kot so se uporabljali v letih 2014, 2015 in 2016, je za regijo CN-2 primerno prilagoditi datum v stolpcu 15 tabele v Prilogi I k Odločbi 2004/211/ES, da se začasno odobri samo navedeno območje.

| (11) | Ker je metropolitansko območje Ciudad de México regija z visoko nadmorsko višino z zmanjšanim tveganjem vektorskega prenosa vezikularnega stomatitisa ali nekaterih podtipov venezuelskega encefalomielitisa enoprstih kopitarjev, bi bilo treba dovoliti ponovni vstop v Unijo registriranih konjev za dirke, tekmovanja in kulturne prireditve po njihovem začasnem izvozu za obdobje med 30. marcem 2017 in 30. aprilom 2017, krajše od 30 dni, na metropolitansko območje Ciudad de México, tj. v regijo, ki je bila več kot dve leti prosta venezuelskega encefalomielitisa enoprstih kopitarjev. Treba je spremeniti vnos za Mehiko na seznamu v Prilogi I k Odločbi 2004/211/ES. |
| --- | --- |

(11)

Ker je metropolitansko območje Ciudad de México regija z visoko nadmorsko višino z zmanjšanim tveganjem vektorskega prenosa vezikularnega stomatitisa ali nekaterih podtipov venezuelskega encefalomielitisa enoprstih kopitarjev, bi bilo treba dovoliti ponovni vstop v Unijo registriranih konjev za dirke, tekmovanja in kulturne prireditve po njihovem začasnem izvozu za obdobje med 30. marcem 2017 in 30. aprilom 2017, krajše od 30 dni, na metropolitansko območje Ciudad de México, tj. v regijo, ki je bila več kot dve leti prosta venezuelskega encefalomielitisa enoprstih kopitarjev. Treba je spremeniti vnos za Mehiko na seznamu v Prilogi I k Odločbi 2004/211/ES.

| (12) | Odločbo 2004/211/ES bi bilo zato treba ustrezno spremeniti. |
| --- | --- |

(12)

Odločbo 2004/211/ES bi bilo zato treba ustrezno spremeniti.

| (13) | Ukrepi iz tega sklepa so v skladu z mnenjem Stalnega odbora za rastline, živali, hrano in krmo – |
| --- | --- |

(13)

Ukrepi iz tega sklepa so v skladu z mnenjem Stalnega odbora za rastline, živali, hrano in krmo –

SPREJELA NASLEDNJI SKLEP:

Člen 1

Odločba 93/195/EGS se spremeni:

| 1. | V členu 1 se zadnja alinea nadomesti z naslednjim:






  „— | so se udeležili konjeniških prireditev LG Global Champions Tour v Miamiju, v Združenih državah Amerike, in v Ciudad de México, v Mehiki, in izpolnjujejo zahteve, določene v veterinarskem spričevalu v skladu z vzorcem veterinarskega spričevala iz Priloge X k tej odločbi.“ |
| --- | --- | --- |

1.

V členu 1 se zadnja alinea nadomesti z naslednjim:

„—

so se udeležili konjeniških prireditev LG Global Champions Tour v Miamiju, v Združenih državah Amerike, in v Ciudad de México, v Mehiki, in izpolnjujejo zahteve, določene v veterinarskem spričevalu v skladu z vzorcem veterinarskega spričevala iz Priloge X k tej odločbi.“

| 2. | Priloga X se nadomesti z besedilom iz Priloge I k temu sklepu. |
| --- | --- |

2.

Priloga X se nadomesti z besedilom iz Priloge I k temu sklepu.

Člen 2

Priloga I k Odločbi 2004/211/ES se spremeni v skladu s Prilogo II k temu sklepu.

Člen 3

Ta sklep je naslovljen na države članice.

V Bruslju, 18. januarja 2017

Za Komisijo

Vytenis ANDRIUKAITIS

Član Komisije

---

(1)  
  UL L 268, 14.9.1992, str. 54.

1

(2)  
  UL L 192, 23.7.2010, str. 1.

2

(3)  Odločba Komisije 93/195/EGS z dne 2. februarja 1993 o pogojih v zvezi z zdravstvenim varstvom živali in izdajanju veterinarskih spričeval za ponovni vstop registriranih konjev za dirke, tekmovanja in kulturne prireditve po začasnem izvozu (UL L 86, 6.4.1993, str. 1).

3

(4)  Odločba Komisije 2004/211/ES z dne 6. januarja 2004 o uvedbi seznama tretjih držav in delov njihovega ozemlja, s katerih države članice dovolijo uvoz živih kopitarjev in semena, jajčnih celic in zarodkov vrste kopitarji, ter o spremembi odločb 93/195/EGS in 94/63/ES (UL L 73, 11.3.2004, str. 1).

4

(5)  Izvedbeni sklep Komisije 2014/127/EU z dne 7. marca 2014 o spremembi Priloge I k Odločbi 2004/211/ES v zvezi z uvrstitvijo Kitajske na seznam tretjih držav in njihovih delov, iz katerih je dovoljen uvoz živih enoprstih kopitarjev ter semena, jajčnih celic in zarodkov enoprstih kopitarjev v Unijo (UL L 70, 11.3.2014, str. 28).

5

(6)  Izvedbeni sklep Komisije (EU) 2015/557 z dne 31. marca 2015 o spremembi Priloge I k Odločbi 2004/211/ES v zvezi z uvrstitvijo Kitajske na seznam tretjih držav in njihovih delov, iz katerih je dovoljen uvoz živih enoprstih kopitarjev ter njihovega semena, jajčnih celic in zarodkov v Unijo (UL L 92, 8.4.2015, str. 107).

6

(7)  Izvedbeni sklep Komisije (EU) 2016/361 z dne 10. marca 2016 o spremembi Priloge I k Odločbi 2004/211/ES v zvezi z uvrstitvijo Kitajske na seznam tretjih držav in njihovih delov, iz katerih je dovoljen uvoz živih enoprstih kopitarjev ter njihovega semena, jajčnih celic in zarodkov v Unijo (UL L 67, 12.3.2016, str. 57).

7

---

PRILOGA I

„PRILOGA X

VETERINARSKO SPRIČEVALO

za ponovni vstop registriranih konjev v Unijo po začasnem izvozu v Združene države Amerike in Mehiko za obdobje, ki ni daljše od 30 dni, za udeležbo na tekmovanjih v Miamiju in na metropolitanskem območju Ciudad de México

Št. spričevala:

Posebna prireditev:

Udeležba na prireditvah LG Global Champions Tour v Miamiju, v Združenih državah Amerike, in na metropolitanskem območju Ciudad de México, v Mehiki

Tretja država odpošiljanja: Mehika (3)/Združene države Amerike (3)

Odgovorno ministrstvo: (ime ministrstva)

I. Identifikacija konja

(a) Št. identifikacijskega dokumenta:

(b) Potrdil:

(ime pristojnega organa)

II. Poreklo konja

Konj se odpošlje (i)z:

(kraj odpošiljanja)

v/na:

(namembni kraj)

z letalom:

(številka leta)

Ime in naslov pošiljatelja:

Ime in naslov prejemnika:

III. Podatki o zdravstvenem stanju

Podpisani potrjujem, da zgoraj opisani konj izpolnjuje naslednje zahteve:

(a) prihaja iz tretje države, v kateri je treba obvezno prijaviti naslednje bolezni: konjsko kugo, spolno kugo konj, smrkavost, encefalomielitis enoprstih kopitarjev (vseh vrst, vključno z venezuelskim encefalomielitisom enoprstih kopitarjev), infekciozno anemijo enoprstih kopitarjev, vezikularni stomatitis, steklino, vranični prisad;

(b) je bil pregledan danes in ne kaže kliničnih znakov bolezni (1);

(c) ni namenjen za zakol v okviru nacionalnega programa za izkoreninjenje kužnih ali nalezljivih bolezni;

(d) je od vstopa v tretjo državo ali, v primeru uradne regionalizacije v skladu z zakonodajo Unije, na del ozemlja tretje države (2) prebival na gospodarstvih pod veterinarskim nadzorom ter bil nastanjen v ločenih hlevih in ni prišel v stik z enoprstimi kopitarji z nižjim zdravstvenim statusom, razen med tekmovanjem;

(e) prihaja z ozemlja ali, v primeru uradne regionalizacije v skladu z zakonodajo Unije, z dela tretje države, v kateri:

(i) se v zadnjih dveh letih ni pojavil venezuelski encefalomielitis enoprstih kopitarjev;

(ii) se v zadnjih šestih mesecih ni pojavila spolna kuga konj;

(iii) se v zadnjih šestih mesecih ni pojavila smrkavost konj;

(f) ne prihaja z ozemlja ali dela ozemlja tretje države, ki v skladu z zakonodajo Unije velja za okuženo s konjsko kugo;

(g) ne prihaja z gospodarstva, za katerega je veljala prepoved zaradi zdravja živali, niti ni prišel v stik z enoprstimi kopitarji z gospodarstva, za katerega je veljala prepoved zaradi zdravja živali, ki je zajemala naslednje pogoje:

(i) če se z gospodarstva ni odstranilo vseh živali vrst, dovzetnih za eno ali več bolezni, navedenih v nadaljnjem besedilu, je prepoved trajala:

— v primeru encefalomielitisa enoprstih kopitarjev šest mesecev, od dneva zakola ali odstranitve okuženih enoprstih kopitarjev iz prostorov,

— v primeru infekciozne anemije enoprstih kopitarjev tako dolgo, dokler dva Cogginsova preskusa, ki se opravita na vzorcih preostalih živali po zakolu okuženih živali, nista bila negativna v razmaku treh mesecev,

— v primeru stekline en mesec od zadnjega ugotovljenega primera,

— v primeru vraničnega prisada 15 dni od zadnjega ugotovljenega primera;

(ii) če so bile vse živali vrst, dovzetnih za bolezni, zaklane ali odstranjene z gospodarstva, traja obdobje prepovedi 30 dni ali v primeru vraničnega prisada 15 dni od dne čiščenja in dezinfekcije prostorov po uničenju ali odstranitvi živali;

(h) prihaja z gospodarstva, ki:

(i) ni imelo prepovedi zaradi vezikularnega stomatitisa in žival ni bila v stiku z enoprstimi kopitarji z gospodarstva, za katerega je veljala prepoved zadnjih šest mesecev (3); ali

(ii) 30 dni pred odpošiljanjem ni bilo okuženo z vezikularnim stomatitisom in na katerem je bila žival v 30 dneh pred odpošiljanjem zaščitena pred vektorskimi insekti ter je bila na njej izvedena ena izmed naslednjih zdravstvenih preiskav na vzorcu krvi, ki je bil odvzet ne prej kot 21 dni po začetku obdobja zaščite pred vektorji:

— test nevtralizacije virusa, ki je pokazal negativen rezultat pri razredčini seruma 1 proti 12 (3),

— serološki test, ki je pokazal negativen rezultat v skladu s točko B(2) poglavja 2.1.19 Priročnika o diagnostičnih testih in cepivih za kopenske živali Svetovne organizacije za zdravje živali (OIE) (3);

(i) po moji najboljši vednosti 15 dni pred izdajo tega spričevala ni bil v stiku z enoprstimi kopitarji, obolelimi za kužno ali nalezljivo boleznijo.

IV. Podatki o bivanju in karanteni:

(a) Konj je vstopil na ozemlje Mehike (3)/Združenih držav Amerika (3) dne (4).

(b) Konj je v Mehiko (3)/Združene države Amerike (3) prispel iz države članice Evropske unije ali iz Mehike (3)/Združenih držav Amerike (3).

(c) Glede na razpoložljive podatke se konj izven Evropske unije ni zadrževal neprekinjeno 30 dni ali več, vključno z dnem načrtovane vrnitve v skladu s tem spričevalom, in od izhoda iz Evropske unije ni bil zunaj Mehike ali Združenih držav Amerike.

V. Konj bo poslan v vozilu, vnaprej očiščenem in razkuženem z razkužilom, ki je uradno odobreno v tretji državi odpošiljanja, ter oblikovanem tako, da iztrebki, stelja ali krma med prevozom ne morejo padati z vozila.

VI. To spričevalo velja 10 dni.

Datum

Kraj

Žig in podpis uradnega veterinarja (1)

Ime z velikimi tiskanimi črkami in službeni naziv.

(1) Barva žiga in podpisa se mora razlikovati od barve tiska.

(1) Spričevalo mora biti izdano na dan natovarjanja konja za odpošiljanje v Evropsko unijo ali na zadnji delovni dan pred vkrcanjem.

(2) Odločba Komisije 2004/211/ES z dne 6. januarja 2004 o uvedbi seznama tretjih držav in delov njihovega ozemlja, s katerih države članice dovolijo uvoz živih kopitarjev in semena, jajčnih celic in zarodkov vrste kopitarji, ter o spremembi odločb 93/195/EGS in 94/63/ES (UL L 73, 11.3.2004, str. 1).

(3) Neustrezno črtati.

(4) Vstavite datum vstopa [dd/mm/llll].

---

PRILOGA II

Tabela v Prilogi I k Odločbi 2004/211/ES se spremeni:

| 1. | V stolpcu 15 vrstice, ki se nanaša na regijo CN-2 Kitajske, se besede „veljavno od 15. aprila do 15. maja 2016“ nadomestijo z besedami: „veljavno od 20. aprila do 20. maja 2017“. |
| --- | --- |

1.

V stolpcu 15 vrstice, ki se nanaša na regijo CN-2 Kitajske, se besede „veljavno od 15. aprila do 15. maja 2016“ nadomestijo z besedami: „veljavno od 20. aprila do 20. maja 2017“.

| 2. | V stolpcu 15 vrstice, ki se nanaša na regijo MX-1 Mehike, se besede „veljavno od 30. marca do 30. aprila 2016“ nadomestijo z besedami: „veljavno od 30. marca do 30. aprila 2017“. |
| --- | --- |

2.

V stolpcu 15 vrstice, ki se nanaša na regijo MX-1 Mehike, se besede „veljavno od 30. marca do 30. aprila 2016“ nadomestijo z besedami: „veljavno od 30. marca do 30. aprila 2017“.

---

| 20.1.2017 | SL | Uradni list Evropske unije | L 16/51 |
| --- | --- | --- | --- |

20.1.2017

SL

Uradni list Evropske unije

L 16/51

---

SKLEP EVROPSKE CENTRALNE BANKE (EU) 2017/100

z dne 11. januarja 2017

o spremembi Sklepa (EU) 2015/774 o programu nakupa vrednostnih papirjev javnega sektorja na sekundarnih trgih (ECB/2017/1)

SVET EVROPSKE CENTRALNE BANKE JE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije in zlasti prve alinee člena 127(2) Pogodbe,

ob upoštevanju Statuta Evropskega sistema centralnih bank in Evropske centralne banke ter zlasti drugega pododstavka člena 12.1 v povezavi s prvo alineo člena 3.1 in členom 18.1 Statuta,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | S Sklepom Evropske centralne banke (EU) 2015/774 (ECB/2015/10) (1) se je vzpostavil program nakupa vrednostnih papirjev javnega sektorja na sekundarnih trgih, s katerim so se tedanji Eurosistemovi programi nakupa vrednostnih papirjev razširili na vrednostne papirje javnega sektorja. Program nakupa vrednostnih papirjev javnega sektorja na sekundarnih trgih je poleg tretjega programa nakupa kritih obveznic, programa nakupa listinjenih vrednostnih papirjev in programa nakupa vrednostnih papirjev podjetniškega sektorja del razširjenega programa nakupa vrednostnih papirjev. Cilj programa nakupa vrednostnih papirjev je dodatno okrepiti transmisijo denarne politike, olajšati kreditiranje gospodarstva v euroobmočju, omiliti posojilne pogoje za gospodinjstva in podjetja ter prispevati k vrnitvi stopnje inflacije na raven, ki je v srednjeročnem obdobju pod 2 %, vendar blizu te vrednosti, kar je skladno s poglavitnim ciljem Evropske centralne banke (ECB), da ohranja stabilnost cen. |
| --- | --- |

(1)

S Sklepom Evropske centralne banke (EU) 2015/774 (ECB/2015/10) (1) se je vzpostavil program nakupa vrednostnih papirjev javnega sektorja na sekundarnih trgih, s katerim so se tedanji Eurosistemovi programi nakupa vrednostnih papirjev razširili na vrednostne papirje javnega sektorja. Program nakupa vrednostnih papirjev javnega sektorja na sekundarnih trgih je poleg tretjega programa nakupa kritih obveznic, programa nakupa listinjenih vrednostnih papirjev in programa nakupa vrednostnih papirjev podjetniškega sektorja del razširjenega programa nakupa vrednostnih papirjev. Cilj programa nakupa vrednostnih papirjev je dodatno okrepiti transmisijo denarne politike, olajšati kreditiranje gospodarstva v euroobmočju, omiliti posojilne pogoje za gospodinjstva in podjetja ter prispevati k vrnitvi stopnje inflacije na raven, ki je v srednjeročnem obdobju pod 2 %, vendar blizu te vrednosti, kar je skladno s poglavitnim ciljem Evropske centralne banke (ECB), da ohranja stabilnost cen.

| (2) | Kupovanje vrednostnih papirjev v okviru programa nakupa vrednostnih papirjev je sorazmeren ukrep za zmanjševanje tveganj v zvezi z obeti glede gibanja cen, saj bo dodatno olajšalo denarne in finančne pogoje, vključno s tistimi, ki so pomembni za posojilne pogoje za nefinančne družbe in gospodinjstva v euroobmočju, in s tem podpiralo skupno potrošnjo in naložbe v euroobmočju ter nazadnje prispevalo k vrnitvi stopnje inflacije na raven, ki je v srednjeročnem obdobju pod 2 %, vendar blizu te vrednosti. Program nakupa vrednostnih papirjev je v celoti skladen z obveznostmi, ki jih imajo centralne banke Eurosistema na podlagi Pogodb, vključno s prepovedjo denarnega financiranja, in ne ogroža delovanja Eurosistema v skladu z načelom odprtega tržnega gospodarstva s svobodno konkurenco. |
| --- | --- |

(2)

Kupovanje vrednostnih papirjev v okviru programa nakupa vrednostnih papirjev je sorazmeren ukrep za zmanjševanje tveganj v zvezi z obeti glede gibanja cen, saj bo dodatno olajšalo denarne in finančne pogoje, vključno s tistimi, ki so pomembni za posojilne pogoje za nefinančne družbe in gospodinjstva v euroobmočju, in s tem podpiralo skupno potrošnjo in naložbe v euroobmočju ter nazadnje prispevalo k vrnitvi stopnje inflacije na raven, ki je v srednjeročnem obdobju pod 2 %, vendar blizu te vrednosti. Program nakupa vrednostnih papirjev je v celoti skladen z obveznostmi, ki jih imajo centralne banke Eurosistema na podlagi Pogodb, vključno s prepovedjo denarnega financiranja, in ne ogroža delovanja Eurosistema v skladu z načelom odprtega tržnega gospodarstva s svobodno konkurenco.

| (3) | Svet ECB je 8. decembra 2016 v skladu s pooblastili za zagotavljanje stabilnosti cen odločil, da je treba za doseganje ciljev programa nakupa vrednostnih papirjev prilagoditi nekatere parametre tega programa. Prilagoditve so skladne s pooblastili Sveta ECB na področju denarne politike in v celoti skladne z obveznostmi, ki jih imajo centralne banke Eurosistema na podlagi Pogodb, ter ustrezno upoštevajo vidike obvladovanja tveganj. |
| --- | --- |

(3)

Svet ECB je 8. decembra 2016 v skladu s pooblastili za zagotavljanje stabilnosti cen odločil, da je treba za doseganje ciljev programa nakupa vrednostnih papirjev prilagoditi nekatere parametre tega programa. Prilagoditve so skladne s pooblastili Sveta ECB na področju denarne politike in v celoti skladne z obveznostmi, ki jih imajo centralne banke Eurosistema na podlagi Pogodb, ter ustrezno upoštevajo vidike obvladovanja tveganj.

| (4) | Natančneje, predvideno trajanje nakupov v okviru programa nakupa vrednostnih papirjev bi bilo treba podaljšati do konca decembra 2017 ali po potrebi za dalj časa in v vsakem primeru do takrat, ko bo Svet ECB ugotovil trajno prilagoditev gibanja inflacije, ki je skladna s ciljem doseganja stopnje inflacije v srednjeročnem obdobju pod 2 %, vendar blizu te vrednosti. |
| --- | --- |

(4)

Natančneje, predvideno trajanje nakupov v okviru programa nakupa vrednostnih papirjev bi bilo treba podaljšati do konca decembra 2017 ali po potrebi za dalj časa in v vsakem primeru do takrat, ko bo Svet ECB ugotovil trajno prilagoditev gibanja inflacije, ki je skladna s ciljem doseganja stopnje inflacije v srednjeročnem obdobju pod 2 %, vendar blizu te vrednosti.

| (5) | Obseg likvidnosti, ki se zagotovi trgu prek vseh nakupov v okviru programa nakupa vrednostnih papirjev v posameznem mesecu, bi moral še do konca marca 2017 znašati 80 milijard EUR. Od aprila 2017 bi moral skupni obseg nakupov v okviru programa nakupa vrednostnih papirjev v posameznem mesecu znašati 60 milijard EUR, in sicer do konca decembra 2017 ali po potrebi dalj časa in v vsakem primeru do takrat, ko bo Svet ECB ugotovil trajno prilagoditev gibanja inflacije, ki je skladna z njegovim inflacijskim ciljem. Če bi se medtem poslabšali obeti ali finančni pogoji ne bi bili več skladni z nadaljnjim napredkom k trajni prilagoditvi gibanja inflacije, namerava Svet ECB povečati obseg programa in/ali podaljšati njegovo trajanje. |
| --- | --- |

(5)

Obseg likvidnosti, ki se zagotovi trgu prek vseh nakupov v okviru programa nakupa vrednostnih papirjev v posameznem mesecu, bi moral še do konca marca 2017 znašati 80 milijard EUR. Od aprila 2017 bi moral skupni obseg nakupov v okviru programa nakupa vrednostnih papirjev v posameznem mesecu znašati 60 milijard EUR, in sicer do konca decembra 2017 ali po potrebi dalj časa in v vsakem primeru do takrat, ko bo Svet ECB ugotovil trajno prilagoditev gibanja inflacije, ki je skladna z njegovim inflacijskim ciljem. Če bi se medtem poslabšali obeti ali finančni pogoji ne bi bili več skladni z nadaljnjim napredkom k trajni prilagoditvi gibanja inflacije, namerava Svet ECB povečati obseg programa in/ali podaljšati njegovo trajanje.

| (6) | Da se zagotovi nadaljnje nemoteno izvajanje nakupov v okviru programa nakupa vrednostnih papirjev med njegovim predvidenim trajanjem, bi bilo treba razširiti razpon zapadlosti v programu nakupa vrednostnih papirjev javnega sektorja na sekundarnih trgih s skrajšanjem minimalne preostale zapadlosti primernih vrednostnih papirjev z dveh let na eno leto. Poleg tega bi bilo treba v okviru programa nakupa vrednostnih papirjev dovoliti nakupe vrednostnih papirjev z donosom do zapadlosti, ki je nižji od obrestne mere za odprto ponudbo mejnega depozita ECB, kolikor je to potrebno. |
| --- | --- |

(6)

Da se zagotovi nadaljnje nemoteno izvajanje nakupov v okviru programa nakupa vrednostnih papirjev med njegovim predvidenim trajanjem, bi bilo treba razširiti razpon zapadlosti v programu nakupa vrednostnih papirjev javnega sektorja na sekundarnih trgih s skrajšanjem minimalne preostale zapadlosti primernih vrednostnih papirjev z dveh let na eno leto. Poleg tega bi bilo treba v okviru programa nakupa vrednostnih papirjev dovoliti nakupe vrednostnih papirjev z donosom do zapadlosti, ki je nižji od obrestne mere za odprto ponudbo mejnega depozita ECB, kolikor je to potrebno.

| (7) | Zato je treba Sklep (EU) 2015/774 (ECB/2015/10) ustrezno spremeniti – |
| --- | --- |

(7)

Zato je treba Sklep (EU) 2015/774 (ECB/2015/10) ustrezno spremeniti –

SPREJEL NASLEDNJI SKLEP:

Člen 1

Spremembi

Sklep (EU) 2015/774 (ECB/2015/10) se spremeni:

| 1. | v členu 3 se odstavek 3 nadomesti z naslednjim:

  „3.   Da so dolžniški vrednostni papirji v smislu odstavkov 1 do 2 primerni za nakup v okviru programa nakupa vrednostnih papirjev javnega sektorja na sekundarnih trgih, morajo imeti takrat, ko jih kupi ustrezna centralna banka Eurosistema, preostalo zapadlost najmanj eno leto in največ 30 let. Da bi omogočili nemoteno izvajanje, so tržni dolžniški instrumenti s preostalo zapadlostjo 30 let in 364 dni primerni v okviru programa nakupa vrednostnih papirjev javnega sektorja na sekundarnih trgih. Nacionalne centralne banke izvajajo tudi nadomestne nakupe tržnih dolžniških vrednostnih papirjev, ki jih izdajo mednarodne organizacije in multilateralne razvojne banke, če ni mogoče doseči predvidenih zneskov nakupa tržnih dolžniških vrednostnih papirjev, ki jih izdajo centralna, regionalna ali lokalna država in priznane agencije.“; |
| --- | --- |

1.

v členu 3 se odstavek 3 nadomesti z naslednjim:

„3.   Da so dolžniški vrednostni papirji v smislu odstavkov 1 do 2 primerni za nakup v okviru programa nakupa vrednostnih papirjev javnega sektorja na sekundarnih trgih, morajo imeti takrat, ko jih kupi ustrezna centralna banka Eurosistema, preostalo zapadlost najmanj eno leto in največ 30 let. Da bi omogočili nemoteno izvajanje, so tržni dolžniški instrumenti s preostalo zapadlostjo 30 let in 364 dni primerni v okviru programa nakupa vrednostnih papirjev javnega sektorja na sekundarnih trgih. Nacionalne centralne banke izvajajo tudi nadomestne nakupe tržnih dolžniških vrednostnih papirjev, ki jih izdajo mednarodne organizacije in multilateralne razvojne banke, če ni mogoče doseči predvidenih zneskov nakupa tržnih dolžniških vrednostnih papirjev, ki jih izdajo centralna, regionalna ali lokalna država in priznane agencije.“;

| 2. | v členu 3 se odstavek 5 nadomesti z naslednjim:

  „5.   Nakupi nominalnih tržnih dolžniških instrumentov z negativnim donosom do zapadlosti (ali najnižjim potencialnim donosom), ki je enak obrestni meri za odprto ponudbo mejnega depozita ali višji od te obrestne mere, so dovoljeni. Nakupi nominalnih tržnih dolžniških instrumentov z negativnim donosom do zapadlosti (ali najnižjim potencialnim donosom), ki je nižji od obrestne mere za odprto ponudbo mejnega depozita, so dovoljeni, kolikor je potrebno.“ |
| --- | --- |

2.

v členu 3 se odstavek 5 nadomesti z naslednjim:

„5.   Nakupi nominalnih tržnih dolžniških instrumentov z negativnim donosom do zapadlosti (ali najnižjim potencialnim donosom), ki je enak obrestni meri za odprto ponudbo mejnega depozita ali višji od te obrestne mere, so dovoljeni. Nakupi nominalnih tržnih dolžniških instrumentov z negativnim donosom do zapadlosti (ali najnižjim potencialnim donosom), ki je nižji od obrestne mere za odprto ponudbo mejnega depozita, so dovoljeni, kolikor je potrebno.“

Člen 2

Začetek veljavnosti

Ta sklep začne veljati 13. januarja 2017.

V Frankfurtu na Majni, 11. januarja 2017

Za Svet ECB

Predsednik ECB

Mario DRAGHI

---

(1)  Sklep Evropske centralne banke (EU) 2015/774 z dne 4. marca 2015 o programu nakupa vrednostnih papirjev javnega sektorja na sekundarnih trgih (ECB/2015/10) (UL L 121, 14.5.2015, str. 20).

1

---

| 20.1.2017 | SL | Uradni list Evropske unije | L 16/53 |
| --- | --- | --- | --- |

20.1.2017

SL

Uradni list Evropske unije

L 16/53

---

SKLEP EVROPSKE CENTRALNE BANKE (EU) 2017/101

z dne 11. januarja 2017

o spremembi Sklepa ECB/2014/40 o izvajanju tretjega programa nakupa kritih obveznic (ECB/2017/2)

SVET EVROPSKE CENTRALNE BANKE JE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije in zlasti prve alinee člena 127(2) Pogodbe,

ob upoštevanju Statuta Evropskega sistema centralnih bank in Evropske centralne banke ter zlasti drugega pododstavka člena 12.1 v povezavi s prvo alineo člena 3.1 in členom 18.1 Statuta,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | S Sklepom ECB/2014/40 (1) se je vzpostavil tretji program nakupa kritih obveznic. Tretji program nakupa kritih obveznic je poleg programa nakupa listinjenih vrednostnih papirjev, programa nakupa vrednostnih papirjev javnega sektorja na sekundarnih trgih in programa nakupa vrednostnih papirjev podjetniškega sektorja del razširjenega programa nakupa vrednostnih papirjev. Cilj programa nakupa vrednostnih papirjev je dodatno okrepiti transmisijo denarne politike, olajšati kreditiranje gospodarstva v euroobmočju, omiliti posojilne pogoje za gospodinjstva in podjetja ter prispevati k vrnitvi stopnje inflacije na raven, ki je v srednjeročnem obdobju pod 2 %, vendar blizu te vrednosti, kar je skladno s poglavitnim ciljem Evropske centralne banke (ECB), da ohranja stabilnost cen. |
| --- | --- |

(1)

S Sklepom ECB/2014/40 (1) se je vzpostavil tretji program nakupa kritih obveznic. Tretji program nakupa kritih obveznic je poleg programa nakupa listinjenih vrednostnih papirjev, programa nakupa vrednostnih papirjev javnega sektorja na sekundarnih trgih in programa nakupa vrednostnih papirjev podjetniškega sektorja del razširjenega programa nakupa vrednostnih papirjev. Cilj programa nakupa vrednostnih papirjev je dodatno okrepiti transmisijo denarne politike, olajšati kreditiranje gospodarstva v euroobmočju, omiliti posojilne pogoje za gospodinjstva in podjetja ter prispevati k vrnitvi stopnje inflacije na raven, ki je v srednjeročnem obdobju pod 2 %, vendar blizu te vrednosti, kar je skladno s poglavitnim ciljem Evropske centralne banke (ECB), da ohranja stabilnost cen.

| (2) | Kupovanje vrednostnih papirjev v okviru programa nakupa vrednostnih papirjev je sorazmeren ukrep za zmanjševanje tveganj v zvezi z obeti glede gibanja cen, saj bo dodatno olajšalo denarne in finančne pogoje, vključno s tistimi, ki so pomembni za posojilne pogoje za nefinančne družbe in gospodinjstva v euroobmočju, in s tem podpiralo skupno potrošnjo in naložbe v euroobmočju ter nazadnje prispevalo k vrnitvi stopnje inflacije na raven, ki je v srednjeročnem obdobju pod 2 %, vendar blizu te vrednosti. Program nakupa vrednostnih papirjev je v celoti skladen z obveznostmi, ki jih imajo centralne banke Eurosistema na podlagi Pogodb, vključno s prepovedjo denarnega financiranja, in ne ogroža delovanja Eurosistema v skladu z načelom odprtega tržnega gospodarstva s svobodno konkurenco. |
| --- | --- |

(2)

Kupovanje vrednostnih papirjev v okviru programa nakupa vrednostnih papirjev je sorazmeren ukrep za zmanjševanje tveganj v zvezi z obeti glede gibanja cen, saj bo dodatno olajšalo denarne in finančne pogoje, vključno s tistimi, ki so pomembni za posojilne pogoje za nefinančne družbe in gospodinjstva v euroobmočju, in s tem podpiralo skupno potrošnjo in naložbe v euroobmočju ter nazadnje prispevalo k vrnitvi stopnje inflacije na raven, ki je v srednjeročnem obdobju pod 2 %, vendar blizu te vrednosti. Program nakupa vrednostnih papirjev je v celoti skladen z obveznostmi, ki jih imajo centralne banke Eurosistema na podlagi Pogodb, vključno s prepovedjo denarnega financiranja, in ne ogroža delovanja Eurosistema v skladu z načelom odprtega tržnega gospodarstva s svobodno konkurenco.

| (3) | Svet ECB je 8. decembra 2016 v skladu s pooblastili za zagotavljanje stabilnosti cen odločil, da je treba za doseganje ciljev programa nakupa vrednostnih papirjev prilagoditi nekatere parametre tega programa. Prilagoditve so skladne s pooblastili Sveta ECB na področju denarne politike in v celoti skladne z obveznostmi, ki jih imajo centralne banke Eurosistema na podlagi Pogodb, ter ustrezno upoštevajo vidike obvladovanja tveganj. |
| --- | --- |

(3)

Svet ECB je 8. decembra 2016 v skladu s pooblastili za zagotavljanje stabilnosti cen odločil, da je treba za doseganje ciljev programa nakupa vrednostnih papirjev prilagoditi nekatere parametre tega programa. Prilagoditve so skladne s pooblastili Sveta ECB na področju denarne politike in v celoti skladne z obveznostmi, ki jih imajo centralne banke Eurosistema na podlagi Pogodb, ter ustrezno upoštevajo vidike obvladovanja tveganj.

| (4) | Natančneje, predvideno trajanje nakupov v okviru programa nakupa vrednostnih papirjev bi bilo treba podaljšati do konca decembra 2017 ali po potrebi za dalj časa in v vsakem primeru do takrat, ko bo Svet ECB ugotovil trajno prilagoditev gibanja inflacije, ki je skladna s ciljem doseganja stopnje inflacije v srednjeročnem obdobju pod 2 %, vendar blizu te vrednosti. |
| --- | --- |

(4)

Natančneje, predvideno trajanje nakupov v okviru programa nakupa vrednostnih papirjev bi bilo treba podaljšati do konca decembra 2017 ali po potrebi za dalj časa in v vsakem primeru do takrat, ko bo Svet ECB ugotovil trajno prilagoditev gibanja inflacije, ki je skladna s ciljem doseganja stopnje inflacije v srednjeročnem obdobju pod 2 %, vendar blizu te vrednosti.

| (5) | Obseg likvidnosti, ki se zagotovi trgu prek vseh nakupov v okviru programa nakupa vrednostnih papirjev v posameznem mesecu, bi moral še do konca marca 2017 znašati 80 milijard EUR. Od aprila 2017 bi moral skupni obseg nakupov v okviru programa nakupa vrednostnih papirjev v posameznem mesecu znašati 60 milijard EUR, in sicer do konca decembra 2017 ali po potrebi dalj časa in v vsakem primeru do takrat, ko bo Svet ECB ugotovil trajno prilagoditev gibanja inflacije, ki je skladna z njegovim inflacijskim ciljem. Če bi se medtem poslabšali obeti ali finančni pogoji ne bi bili več skladni z nadaljnjim napredkom k trajni prilagoditvi gibanja inflacije, namerava Svet ECB povečati obseg programa in/ali podaljšati njegovo trajanje. |
| --- | --- |

(5)

Obseg likvidnosti, ki se zagotovi trgu prek vseh nakupov v okviru programa nakupa vrednostnih papirjev v posameznem mesecu, bi moral še do konca marca 2017 znašati 80 milijard EUR. Od aprila 2017 bi moral skupni obseg nakupov v okviru programa nakupa vrednostnih papirjev v posameznem mesecu znašati 60 milijard EUR, in sicer do konca decembra 2017 ali po potrebi dalj časa in v vsakem primeru do takrat, ko bo Svet ECB ugotovil trajno prilagoditev gibanja inflacije, ki je skladna z njegovim inflacijskim ciljem. Če bi se medtem poslabšali obeti ali finančni pogoji ne bi bili več skladni z nadaljnjim napredkom k trajni prilagoditvi gibanja inflacije, namerava Svet ECB povečati obseg programa in/ali podaljšati njegovo trajanje.

| (6) | Da se zagotovi nadaljnje nemoteno izvajanje nakupov v okviru programa nakupa vrednostnih papirjev med njegovim predvidenim trajanjem, bi bilo treba v okviru tega programa dovoliti nakupe vrednostnih papirjev z donosom do zapadlosti, ki je nižji od obrestne mere za odprto ponudbo mejnega depozita ECB, kolikor je to potrebno. |
| --- | --- |

(6)

Da se zagotovi nadaljnje nemoteno izvajanje nakupov v okviru programa nakupa vrednostnih papirjev med njegovim predvidenim trajanjem, bi bilo treba v okviru tega programa dovoliti nakupe vrednostnih papirjev z donosom do zapadlosti, ki je nižji od obrestne mere za odprto ponudbo mejnega depozita ECB, kolikor je to potrebno.

| (7) | Zato je treba Sklep ECB/2014/40 ustrezno spremeniti – |
| --- | --- |

(7)

Zato je treba Sklep ECB/2014/40 ustrezno spremeniti –

SPREJEL NASLEDNJI SKLEP:

Člen 1

Sprememba

V členu 2 Sklepa ECB/2014/40 se doda naslednja točka 7:

| „7. | Nakupi nominalnih kritih obveznic z negativnim donosom do zapadlosti (ali najnižjim potencialnim donosom), ki je enak obrestni meri za odprto ponudbo mejnega depozita ali višji od te obrestne mere, so dovoljeni. Nakupi nominalnih kritih obveznic z negativnim donosom do zapadlosti (ali najnižjim potencialnim donosom), ki je nižji od obrestne mere za odprto ponudbo mejnega depozita, so dovoljeni, kolikor je potrebno.“ |
| --- | --- |

„7.

Člen 2

Začetek veljavnosti

Ta sklep začne veljati 13. januarja 2017.

V Frankfurtu na Majni, 11. januarja 2017

Za Svet ECB

Predsednik ECB

Mario DRAGHI

---

(1)  Sklep ECB/2014/40 z dne 15. oktobra 2014 o izvajanju tretjega programa nakupa kritih obveznic (UL L 335, 22.11.2014, str. 22).

1

---

| 20.1.2017 | SL | Uradni list Evropske unije | L 16/55 |
| --- | --- | --- | --- |

20.1.2017

SL

Uradni list Evropske unije

L 16/55

---

SKLEP EVROPSKE CENTRALNE BANKE (EU) 2017/102

z dne 11. januarja 2017

o spremembi Sklepa (EU) 2015/5 o izvajanju programa nakupa listinjenih vrednostnih papirjev (ECB/2017/3)

SVET EVROPSKE CENTRALNE BANKE JE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije in zlasti prve alinee člena 127(2) Pogodbe,

ob upoštevanju Statuta Evropskega sistema centralnih bank in Evropske centralne banke ter zlasti drugega pododstavka člena 12.1 v povezavi s prvo alineo člena 3.1 in členom 18.1 Statuta,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | S Sklepom Evropske centralne banke (EU) 2015/5 (ECB/2014/45) (1) se je vzpostavil program nakupa listinjenih vrednostnih papirjev. Program nakupa listinjenih vrednostnih papirjev je poleg tretjega programa nakupa kritih obveznic, programa nakupa vrednostnih papirjev javnega sektorja na sekundarnih trgih in programa nakupa vrednostnih papirjev podjetniškega sektorja del razširjenega programa nakupa vrednostnih papirjev. Cilj programa nakupa vrednostnih papirjev je dodatno okrepiti transmisijo denarne politike, olajšati kreditiranje gospodarstva v euroobmočju, omiliti posojilne pogoje za gospodinjstva in podjetja ter prispevati k vrnitvi stopnje inflacije na raven, ki je v srednjeročnem obdobju pod 2 %, vendar blizu te vrednosti, kar je skladno s poglavitnim ciljem Evropske centralne banke (ECB), da ohranja stabilnost cen. |
| --- | --- |

(1)

S Sklepom Evropske centralne banke (EU) 2015/5 (ECB/2014/45) (1) se je vzpostavil program nakupa listinjenih vrednostnih papirjev. Program nakupa listinjenih vrednostnih papirjev je poleg tretjega programa nakupa kritih obveznic, programa nakupa vrednostnih papirjev javnega sektorja na sekundarnih trgih in programa nakupa vrednostnih papirjev podjetniškega sektorja del razširjenega programa nakupa vrednostnih papirjev. Cilj programa nakupa vrednostnih papirjev je dodatno okrepiti transmisijo denarne politike, olajšati kreditiranje gospodarstva v euroobmočju, omiliti posojilne pogoje za gospodinjstva in podjetja ter prispevati k vrnitvi stopnje inflacije na raven, ki je v srednjeročnem obdobju pod 2 %, vendar blizu te vrednosti, kar je skladno s poglavitnim ciljem Evropske centralne banke (ECB), da ohranja stabilnost cen.

| (2) | Kupovanje vrednostnih papirjev v okviru programa nakupa vrednostnih papirjev je sorazmeren ukrep za zmanjševanje tveganj v zvezi z obeti glede gibanja cen, saj bo dodatno olajšalo denarne in finančne pogoje, vključno s tistimi, ki so pomembni za posojilne pogoje za nefinančne družbe in gospodinjstva v euroobmočju, in s tem podpiralo skupno potrošnjo in naložbe v euroobmočju ter nazadnje prispevalo k vrnitvi stopnje inflacije na raven, ki je v srednjeročnem obdobju pod 2 %, vendar blizu te vrednosti. Program nakupa vrednostnih papirjev je v celoti skladen z obveznostmi, ki jih imajo centralne banke Eurosistema na podlagi Pogodb, vključno s prepovedjo denarnega financiranja, in ne ogroža delovanja Eurosistema v skladu z načelom odprtega tržnega gospodarstva s svobodno konkurenco. |
| --- | --- |

(2)

Kupovanje vrednostnih papirjev v okviru programa nakupa vrednostnih papirjev je sorazmeren ukrep za zmanjševanje tveganj v zvezi z obeti glede gibanja cen, saj bo dodatno olajšalo denarne in finančne pogoje, vključno s tistimi, ki so pomembni za posojilne pogoje za nefinančne družbe in gospodinjstva v euroobmočju, in s tem podpiralo skupno potrošnjo in naložbe v euroobmočju ter nazadnje prispevalo k vrnitvi stopnje inflacije na raven, ki je v srednjeročnem obdobju pod 2 %, vendar blizu te vrednosti. Program nakupa vrednostnih papirjev je v celoti skladen z obveznostmi, ki jih imajo centralne banke Eurosistema na podlagi Pogodb, vključno s prepovedjo denarnega financiranja, in ne ogroža delovanja Eurosistema v skladu z načelom odprtega tržnega gospodarstva s svobodno konkurenco.

| (3) | Svet ECB je 8. decembra 2016 v skladu s pooblastili za zagotavljanje stabilnosti cen odločil, da je treba za doseganje ciljev programa nakupa vrednostnih papirjev prilagoditi nekatere parametre tega programa. Prilagoditve so skladne s pooblastili Sveta ECB na področju denarne politike in v celoti skladne z obveznostmi, ki jih imajo centralne banke Eurosistema na podlagi Pogodb, ter ustrezno upoštevajo vidike obvladovanja tveganj. |
| --- | --- |

(3)

Svet ECB je 8. decembra 2016 v skladu s pooblastili za zagotavljanje stabilnosti cen odločil, da je treba za doseganje ciljev programa nakupa vrednostnih papirjev prilagoditi nekatere parametre tega programa. Prilagoditve so skladne s pooblastili Sveta ECB na področju denarne politike in v celoti skladne z obveznostmi, ki jih imajo centralne banke Eurosistema na podlagi Pogodb, ter ustrezno upoštevajo vidike obvladovanja tveganj.

| (4) | Natančneje, predvideno trajanje nakupov v okviru programa nakupa vrednostnih papirjev bi bilo treba podaljšati do konca decembra 2017 ali po potrebi za dalj časa in v vsakem primeru do takrat, ko bo Svet ECB ugotovil trajno prilagoditev gibanja inflacije, ki je skladna s ciljem doseganja stopnje inflacije v srednjeročnem obdobju pod 2 %, vendar blizu te vrednosti. |
| --- | --- |

(4)

Natančneje, predvideno trajanje nakupov v okviru programa nakupa vrednostnih papirjev bi bilo treba podaljšati do konca decembra 2017 ali po potrebi za dalj časa in v vsakem primeru do takrat, ko bo Svet ECB ugotovil trajno prilagoditev gibanja inflacije, ki je skladna s ciljem doseganja stopnje inflacije v srednjeročnem obdobju pod 2 %, vendar blizu te vrednosti.

| (5) | Obseg likvidnosti, ki se zagotovi trgu prek vseh nakupov v okviru programa nakupa vrednostnih papirjev v posameznem mesecu, bi moral še do konca marca 2017 znašati 80 milijard EUR. Od aprila 2017 bi moral skupni obseg nakupov v okviru programa nakupa vrednostnih papirjev v posameznem mesecu znašati 60 milijard EUR, in sicer do konca decembra 2017 ali po potrebi dalj časa in v vsakem primeru do takrat, ko bo Svet ECB ugotovil trajno prilagoditev gibanja inflacije, ki je skladna z njegovim inflacijskim ciljem. Če bi se medtem poslabšali obeti ali finančni pogoji ne bi bili več skladni z nadaljnjim napredkom k trajni prilagoditvi gibanja inflacije, namerava Svet ECB povečati obseg programa in/ali podaljšati njegovo trajanje. |
| --- | --- |

(5)

Obseg likvidnosti, ki se zagotovi trgu prek vseh nakupov v okviru programa nakupa vrednostnih papirjev v posameznem mesecu, bi moral še do konca marca 2017 znašati 80 milijard EUR. Od aprila 2017 bi moral skupni obseg nakupov v okviru programa nakupa vrednostnih papirjev v posameznem mesecu znašati 60 milijard EUR, in sicer do konca decembra 2017 ali po potrebi dalj časa in v vsakem primeru do takrat, ko bo Svet ECB ugotovil trajno prilagoditev gibanja inflacije, ki je skladna z njegovim inflacijskim ciljem. Če bi se medtem poslabšali obeti ali finančni pogoji ne bi bili več skladni z nadaljnjim napredkom k trajni prilagoditvi gibanja inflacije, namerava Svet ECB povečati obseg programa in/ali podaljšati njegovo trajanje.

| (6) | Da se zagotovi nadaljnje nemoteno izvajanje nakupov v okviru programa nakupa vrednostnih papirjev med njegovim predvidenim trajanjem, bi bilo treba v okviru tega programa dovoliti nakupe vrednostnih papirjev z donosom do zapadlosti, ki je nižji od obrestne mere za odprto ponudbo mejnega depozita ECB, kolikor je to potrebno. |
| --- | --- |

(6)

Da se zagotovi nadaljnje nemoteno izvajanje nakupov v okviru programa nakupa vrednostnih papirjev med njegovim predvidenim trajanjem, bi bilo treba v okviru tega programa dovoliti nakupe vrednostnih papirjev z donosom do zapadlosti, ki je nižji od obrestne mere za odprto ponudbo mejnega depozita ECB, kolikor je to potrebno.

| (7) | Zato je treba Sklep (EU) 2015/5 (ECB/2014/45) ustrezno spremeniti – |
| --- | --- |

(7)

Zato je treba Sklep (EU) 2015/5 (ECB/2014/45) ustrezno spremeniti –

SPREJEL NASLEDNJI SKLEP:

Člen 1

Sprememba

V členu 2 Sklepa (EU) 2015/5 (ECB/2014/45) se doda naslednja točka 10:

| „10. | Nakupi nominalnih listinjenih vrednostnih papirjev z negativnim donosom do zapadlosti (ali najnižjim potencialnim donosom), ki je enak obrestni meri za odprto ponudbo mejnega depozita ali višji od te obrestne mere, so dovoljeni. Nakupi nominalnih listinjenih vrednostnih papirjev z negativnim donosom do zapadlosti (ali najnižjim potencialnim donosom), ki je nižji od obrestne mere za odprto ponudbo mejnega depozita, so dovoljeni, kolikor je potrebno.“ |
| --- | --- |

„10.

Člen 2

Začetek veljavnosti

Ta sklep začne veljati 13. januarja 2017.

V Frankfurtu na Majni, 11. januarja 2017

Za Svet ECB

Predsednik ECB

Mario DRAGHI

---

(1)  Sklep Evropske centralne banke (EU) 2015/5 z dne 19. novembra 2014 o izvajanju programa nakupa listinjenih vrednostnih papirjev (ECB/2014/45) (UL L 1, 6.1.2015, str. 4).

1

---

| 20.1.2017 | SL | Uradni list Evropske unije | L 16/57 |
| --- | --- | --- | --- |

20.1.2017

SL

Uradni list Evropske unije

L 16/57

---

SKLEP EVROPSKE CENTRALNE BANKE (EU) 2017/103

z dne 11. januarja 2017

o spremembi Sklepa (EU) 2016/948 o izvajanju programa nakupa vrednostnih papirjev podjetniškega sektorja (ECB/2017/4)

SVET EVROPSKE CENTRALNE BANKE JE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije in zlasti prve alinee člena 127(2) Pogodbe,

ob upoštevanju Statuta Evropskega sistema centralnih bank in Evropske centralne banke ter zlasti drugega pododstavka člena 12.1 v povezavi s prvo alineo člena 3.1 in členom 18.1 Statuta,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | S Sklepom Evropske centralne banke (EU) 2016/948 (ECB/2016/16) (1) se je vzpostavil program nakupa vrednostnih papirjev podjetniškega sektorja. Program nakupa vrednostnih papirjev podjetniškega sektorja je poleg tretjega programa nakupa kritih obveznic, programa nakupa listinjenih vrednostnih papirjev in programa nakupa vrednostnih papirjev javnega sektorja na sekundarnih trgih del razširjenega programa nakupa vrednostnih papirjev. Cilj programa nakupa vrednostnih papirjev je dodatno okrepiti transmisijo denarne politike, olajšati kreditiranje gospodarstva v euroobmočju, omiliti posojilne pogoje za gospodinjstva in podjetja ter prispevati k vrnitvi stopnje inflacije na raven, ki je v srednjeročnem obdobju pod 2 %, vendar blizu te vrednosti, kar je skladno s poglavitnim ciljem Evropske centralne banke (ECB), da ohranja stabilnost cen. |
| --- | --- |

(1)

S Sklepom Evropske centralne banke (EU) 2016/948 (ECB/2016/16) (1) se je vzpostavil program nakupa vrednostnih papirjev podjetniškega sektorja. Program nakupa vrednostnih papirjev podjetniškega sektorja je poleg tretjega programa nakupa kritih obveznic, programa nakupa listinjenih vrednostnih papirjev in programa nakupa vrednostnih papirjev javnega sektorja na sekundarnih trgih del razširjenega programa nakupa vrednostnih papirjev. Cilj programa nakupa vrednostnih papirjev je dodatno okrepiti transmisijo denarne politike, olajšati kreditiranje gospodarstva v euroobmočju, omiliti posojilne pogoje za gospodinjstva in podjetja ter prispevati k vrnitvi stopnje inflacije na raven, ki je v srednjeročnem obdobju pod 2 %, vendar blizu te vrednosti, kar je skladno s poglavitnim ciljem Evropske centralne banke (ECB), da ohranja stabilnost cen.

| (2) | Kupovanje vrednostnih papirjev v okviru programa nakupa vrednostnih papirjev je sorazmeren ukrep za zmanjševanje tveganj v zvezi z obeti glede gibanja cen, saj bo dodatno olajšalo denarne in finančne pogoje, vključno s tistimi, ki so pomembni za posojilne pogoje za nefinančne družbe in gospodinjstva v euroobmočju, in s tem podpiralo skupno potrošnjo in naložbe v euroobmočju ter nazadnje prispevalo k vrnitvi stopnje inflacije na raven, ki je v srednjeročnem obdobju pod 2 %, vendar blizu te vrednosti. Program nakupa vrednostnih papirjev je v celoti skladen z obveznostmi, ki jih imajo centralne banke Eurosistema na podlagi Pogodb, vključno s prepovedjo denarnega financiranja, in ne ogroža delovanja Eurosistema v skladu z načelom odprtega tržnega gospodarstva s svobodno konkurenco. |
| --- | --- |

(2)

Kupovanje vrednostnih papirjev v okviru programa nakupa vrednostnih papirjev je sorazmeren ukrep za zmanjševanje tveganj v zvezi z obeti glede gibanja cen, saj bo dodatno olajšalo denarne in finančne pogoje, vključno s tistimi, ki so pomembni za posojilne pogoje za nefinančne družbe in gospodinjstva v euroobmočju, in s tem podpiralo skupno potrošnjo in naložbe v euroobmočju ter nazadnje prispevalo k vrnitvi stopnje inflacije na raven, ki je v srednjeročnem obdobju pod 2 %, vendar blizu te vrednosti. Program nakupa vrednostnih papirjev je v celoti skladen z obveznostmi, ki jih imajo centralne banke Eurosistema na podlagi Pogodb, vključno s prepovedjo denarnega financiranja, in ne ogroža delovanja Eurosistema v skladu z načelom odprtega tržnega gospodarstva s svobodno konkurenco.

| (3) | Svet ECB je 8. decembra 2016 v skladu s pooblastili za zagotavljanje stabilnosti cen odločil, da je treba za doseganje ciljev programa nakupa vrednostnih papirjev prilagoditi nekatere parametre tega programa. Prilagoditve so skladne s pooblastili Sveta ECB na področju denarne politike in v celoti skladne z obveznostmi, ki jih imajo centralne banke Eurosistema na podlagi Pogodb, ter ustrezno upoštevajo vidike obvladovanja tveganj. |
| --- | --- |

(3)

Svet ECB je 8. decembra 2016 v skladu s pooblastili za zagotavljanje stabilnosti cen odločil, da je treba za doseganje ciljev programa nakupa vrednostnih papirjev prilagoditi nekatere parametre tega programa. Prilagoditve so skladne s pooblastili Sveta ECB na področju denarne politike in v celoti skladne z obveznostmi, ki jih imajo centralne banke Eurosistema na podlagi Pogodb, ter ustrezno upoštevajo vidike obvladovanja tveganj.

| (4) | Natančneje, predvideno trajanje nakupov v okviru programa nakupa vrednostnih papirjev bi bilo treba podaljšati do konca decembra 2017 ali po potrebi za dalj časa in v vsakem primeru do takrat, ko bo Svet ECB ugotovil trajno prilagoditev gibanja inflacije, ki je skladna s ciljem doseganja stopnje inflacije v srednjeročnem obdobju pod 2 %, vendar blizu te vrednosti. |
| --- | --- |

(4)

Natančneje, predvideno trajanje nakupov v okviru programa nakupa vrednostnih papirjev bi bilo treba podaljšati do konca decembra 2017 ali po potrebi za dalj časa in v vsakem primeru do takrat, ko bo Svet ECB ugotovil trajno prilagoditev gibanja inflacije, ki je skladna s ciljem doseganja stopnje inflacije v srednjeročnem obdobju pod 2 %, vendar blizu te vrednosti.

| (5) | Obseg likvidnosti, ki se zagotovi trgu prek vseh nakupov v okviru programa nakupa vrednostnih papirjev v posameznem mesecu, bi moral še do konca marca 2017 znašati 80 milijard EUR. Od aprila 2017 bi moral skupni obseg nakupov v okviru programa nakupa vrednostnih papirjev v posameznem mesecu znašati 60 milijard EUR, in sicer do konca decembra 2017 ali po potrebi dalj časa in v vsakem primeru do takrat, ko bo Svet ECB ugotovil trajno prilagoditev gibanja inflacije, ki je skladna z njegovim inflacijskim ciljem. Če bi se medtem poslabšali obeti ali finančni pogoji ne bi bili več skladni z nadaljnjim napredkom k trajni prilagoditvi gibanja inflacije, namerava Svet ECB povečati obseg programa in/ali podaljšati njegovo trajanje. |
| --- | --- |

(5)

Obseg likvidnosti, ki se zagotovi trgu prek vseh nakupov v okviru programa nakupa vrednostnih papirjev v posameznem mesecu, bi moral še do konca marca 2017 znašati 80 milijard EUR. Od aprila 2017 bi moral skupni obseg nakupov v okviru programa nakupa vrednostnih papirjev v posameznem mesecu znašati 60 milijard EUR, in sicer do konca decembra 2017 ali po potrebi dalj časa in v vsakem primeru do takrat, ko bo Svet ECB ugotovil trajno prilagoditev gibanja inflacije, ki je skladna z njegovim inflacijskim ciljem. Če bi se medtem poslabšali obeti ali finančni pogoji ne bi bili več skladni z nadaljnjim napredkom k trajni prilagoditvi gibanja inflacije, namerava Svet ECB povečati obseg programa in/ali podaljšati njegovo trajanje.

| (6) | Da se zagotovi nadaljnje nemoteno izvajanje nakupov v okviru programa nakupa vrednostnih papirjev med njegovim predvidenim trajanjem, bi bilo treba v okviru tega programa dovoliti nakupe vrednostnih papirjev z donosom do zapadlosti, ki je nižji od obrestne mere za odprto ponudbo mejnega depozita ECB, kolikor je to potrebno. |
| --- | --- |

(6)

Da se zagotovi nadaljnje nemoteno izvajanje nakupov v okviru programa nakupa vrednostnih papirjev med njegovim predvidenim trajanjem, bi bilo treba v okviru tega programa dovoliti nakupe vrednostnih papirjev z donosom do zapadlosti, ki je nižji od obrestne mere za odprto ponudbo mejnega depozita ECB, kolikor je to potrebno.

| (7) | Zato je treba Sklep (EU) 2016/948 (ECB/2016/16) ustrezno spremeniti – |
| --- | --- |

(7)

Zato je treba Sklep (EU) 2016/948 (ECB/2016/16) ustrezno spremeniti –

SPREJEL NASLEDNJI SKLEP:

Člen 1

Sprememba

V členu 2 Sklepa (EU) 2016/948 (ECB/2016/16) se točka 5 nadomesti z naslednjim:

„5.   Nakupi nominalnih podjetniških obveznic z negativnim donosom do zapadlosti (ali najnižjim potencialnim donosom), ki je enak obrestni meri za odprto ponudbo mejnega depozita ali višji od te obrestne mere, so dovoljeni. Nakupi nominalnih podjetniških obveznic z negativnim donosom do zapadlosti (ali najnižjim potencialnim donosom), ki je nižji od obrestne mere za odprto ponudbo mejnega depozita, so dovoljeni, kolikor je potrebno.“

Člen 2

Začetek veljavnosti

Ta sklep začne veljati 13. januarja 2017.

V Frankfurtu na Majni, 11. januarja 2017

Za Svet ECB

Predsednik ECB

Mario DRAGHI

---

(1)  Sklep Evropske centralne banke (EU) 2016/948 z dne 1. junija 2016 o izvajanju programa nakupa vrednostnih papirjev podjetniškega sektorja (ECB/2016/16) (UL L 157, 15.6.2016, str. 28).

1

---