# Az Európai Unió L 33/2017

| | ISSN 1977-0731 |
| --- | --- |
| Az Európai Unió
  Hivatalos Lapja | L 33 |
| | |
| Magyar nyelvű kiadás | Jogszabályok | 60. évfolyam2017. február 8. |

ISSN 1977-0731

Az Európai Unió

Hivatalos Lapja

L 33

Magyar nyelvű kiadás

Jogszabályok

60. évfolyam2017. február 8.

---

| Tartalom | | II   Nem jogalkotási aktusok | Oldal |
| --- | --- | --- | --- |
| | | RENDELETEK |
| | * | A Bizottság (EU) 2017/207 felhatalmazáson alapuló rendelete (2016. október 3.) a Menekültügyi, a Migrációs és az Integrációs Alapra, valamint a rendőrségi együttműködés, a bűnmegelőzés és a bűnözés elleni küzdelem, valamint a válságkezelés pénzügyi támogatására szolgáló eszközre vonatkozó általános rendelkezések megállapításáról szóló 514/2014/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet szerinti közös monitoring és értékelési keretről | 1 |
| | * | A Bizottság (EU) 2017/208 felhatalmazáson alapuló rendelete (2016. október 31.) az 575/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletnek egy negatív piaci forgatókönyv által egy intézmény származtatott ügyleteire gyakorolt hatásból eredő biztosítéknyújtási kötelezettségeknek megfelelő, további likviditási kiáramlásokra vonatkozó szabályozástechnikai standardok tekintetében történő kiegészítéséről (
  1
  ) | 14 |
| | * | A Bizottság (EU) 2017/209 végrehajtási rendelete (2017. február 2.) egyes áruk Kombinált Nómenklatúra szerinti besorolásáról | 16 |
| | * | A Bizottság (EU) 2017/210 végrehajtási rendelete (2017. február 7.) a Talaromyces versatilis sp. nov. IMI CC 378536 és a Talaromyces versatilis sp. nov DSM 26702 által termelt endo-1,4-béta-xilanáz és endo-1,3(4)-béta-glükanáz készítmény tojótyúkok takarmány-adalékanyagaként történő felhasználásának engedélyezéséről (az engedély jogosultja az Adisseo France S.A.S.) (
  1
  ) | 19 |
| | * | A Bizottság (EU) 2017/211 végrehajtási rendelete (2017. február 7.) a Bacillus subtilis (LMG-S 15136) által termelt endo-1,4-béta-xilanázt (EC 3.2.1.8) tartalmazó készítmény baromfi, elválasztott malacok és hízósertések takarmány-adalékanyagaként történő felhasználásának engedélyezéséről, valamint az 1259/2004/EK, az 1206/2005/EK és a 322/2009/EK rendelet módosításáról és az 516/2007/EK rendelet hatályon kívül helyezéséről (az engedély jogosultja: Beldem, a Puratos NV vállalata) (
  1
  ) | 23 |
| | * | A Bizottság (EU) 2017/212 rendelete (2017. február 7.) a kiskérődzők pestisét vizsgáló uniós referencialaboratórium kijelöléséről, a laboratórium részére külön felelősségi körök és feladatok meghatározásáról és a 882/2004/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet VII. mellékletének módosításáról (
  1
  ) | 27 |
| | | A Bizottság (EU) 2017/213 végrehajtási rendelete (2017. február 7.) az egyes gyümölcs- és zöldségfélék behozatali árának meghatározására szolgáló behozatali átalányértékek megállapításáról | 31 |

Tartalom

II   Nem jogalkotási aktusok

Oldal

RENDELETEK

*

A Bizottság (EU) 2017/207 felhatalmazáson alapuló rendelete (2016. október 3.) a Menekültügyi, a Migrációs és az Integrációs Alapra, valamint a rendőrségi együttműködés, a bűnmegelőzés és a bűnözés elleni küzdelem, valamint a válságkezelés pénzügyi támogatására szolgáló eszközre vonatkozó általános rendelkezések megállapításáról szóló 514/2014/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet szerinti közös monitoring és értékelési keretről

1

*

A Bizottság (EU) 2017/208 felhatalmazáson alapuló rendelete (2016. október 31.) az 575/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletnek egy negatív piaci forgatókönyv által egy intézmény származtatott ügyleteire gyakorolt hatásból eredő biztosítéknyújtási kötelezettségeknek megfelelő, további likviditási kiáramlásokra vonatkozó szabályozástechnikai standardok tekintetében történő kiegészítéséről (
  1
  )

1

14

*

A Bizottság (EU) 2017/209 végrehajtási rendelete (2017. február 2.) egyes áruk Kombinált Nómenklatúra szerinti besorolásáról

16

*

A Bizottság (EU) 2017/210 végrehajtási rendelete (2017. február 7.) a Talaromyces versatilis sp. nov. IMI CC 378536 és a Talaromyces versatilis sp. nov DSM 26702 által termelt endo-1,4-béta-xilanáz és endo-1,3(4)-béta-glükanáz készítmény tojótyúkok takarmány-adalékanyagaként történő felhasználásának engedélyezéséről (az engedély jogosultja az Adisseo France S.A.S.) (
  1
  )

Talaromyces versatilis

Talaromyces versatilis

1

19

*

A Bizottság (EU) 2017/211 végrehajtási rendelete (2017. február 7.) a Bacillus subtilis (LMG-S 15136) által termelt endo-1,4-béta-xilanázt (EC 3.2.1.8) tartalmazó készítmény baromfi, elválasztott malacok és hízósertések takarmány-adalékanyagaként történő felhasználásának engedélyezéséről, valamint az 1259/2004/EK, az 1206/2005/EK és a 322/2009/EK rendelet módosításáról és az 516/2007/EK rendelet hatályon kívül helyezéséről (az engedély jogosultja: Beldem, a Puratos NV vállalata) (
  1
  )

Bacillus subtilis

1

23

*

A Bizottság (EU) 2017/212 rendelete (2017. február 7.) a kiskérődzők pestisét vizsgáló uniós referencialaboratórium kijelöléséről, a laboratórium részére külön felelősségi körök és feladatok meghatározásáról és a 882/2004/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet VII. mellékletének módosításáról (
  1
  )

1

27

A Bizottság (EU) 2017/213 végrehajtási rendelete (2017. február 7.) az egyes gyümölcs- és zöldségfélék behozatali árának meghatározására szolgáló behozatali átalányértékek megállapításáról

31

| | |
| --- | --- |
| | (1)   EGT-vonatkozású szöveg. |

---

(1)   EGT-vonatkozású szöveg.

1

| HU | Azok a jogi aktusok, amelyek címe normál szedéssel jelenik meg, a mezőgazdasági ügyek napi intézésére vonatkoznak, és rendszerint csak korlátozott ideig maradnak hatályban.
  Valamennyi más jogszabály címét vastagon szedik, és előtte csillag szerepel. |
| --- | --- |

HU

Azok a jogi aktusok, amelyek címe normál szedéssel jelenik meg, a mezőgazdasági ügyek napi intézésére vonatkoznak, és rendszerint csak korlátozott ideig maradnak hatályban.

Valamennyi más jogszabály címét vastagon szedik, és előtte csillag szerepel.

---

II Nem jogalkotási aktusok

RENDELETEK

| 2017.2.8. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 33/1 |
| --- | --- | --- | --- |

2017.2.8.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 33/1

---

A BIZOTTSÁG (EU) 2017/207 FELHATALMAZÁSON ALAPULÓ RENDELETE

(2016. október 3.)

a Menekültügyi, a Migrációs és az Integrációs Alapra, valamint a rendőrségi együttműködés, a bűnmegelőzés és a bűnözés elleni küzdelem, valamint a válságkezelés pénzügyi támogatására szolgáló eszközre vonatkozó általános rendelkezések megállapításáról szóló 514/2014/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet szerinti közös monitoring és értékelési keretről

AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,

tekintettel a Menekültügyi, a Migrációs és az Integrációs Alapra, valamint a rendőrségi együttműködés, a bűnmegelőzés és a bűnözés elleni küzdelem, valamint a válságkezelés pénzügyi támogatására szolgáló eszközre vonatkozó általános rendelkezések megállapításáról szóló, 2014. április 16-i 514/2014/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletre (1) és különösen annak 55. cikke (4) bekezdésére,

mivel:

| (1) | Annak érdekében, hogy támogassák a Bizottság által a 514/2014/EU rendelet és a 2. cikkben említett specifikus rendeletek alapján végzett monitoringot és értékelést, valamint lehetőség legyen uniós szinten integrált elemzésre, a tagállamoknak a monitoring- és értékelési tevékenységek során a lehetséges mértékben egységes megközelítést kell követniük. |
| --- | --- |

(1)

Annak érdekében, hogy támogassák a Bizottság által a 514/2014/EU rendelet és a 2. cikkben említett specifikus rendeletek alapján végzett monitoringot és értékelést, valamint lehetőség legyen uniós szinten integrált elemzésre, a tagállamoknak a monitoring- és értékelési tevékenységek során a lehetséges mértékben egységes megközelítést kell követniük.

| (2) | A tagállamok monitoring- és értékelési szakemberei együttműködtek a Bizottsággal az 514/2014/EU rendelet és a specifikus rendeletek végrehajtásának értékeléséhez alkalmazandó közös eredmény- és hatásmutatók kialakításában. E mutatók kiegészítik a közös mutatóknak az 513/2014/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet (2) II. mellékletében, az 515/2014/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet (3) IV. mellékletében, valamint az 516/2014/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet (4) IV. mellékletében említett listáját. |
| --- | --- |

(2)

A tagállamok monitoring- és értékelési szakemberei együttműködtek a Bizottsággal az 514/2014/EU rendelet és a specifikus rendeletek végrehajtásának értékeléséhez alkalmazandó közös eredmény- és hatásmutatók kialakításában. E mutatók kiegészítik a közös mutatóknak az 513/2014/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet (2) II. mellékletében, az 515/2014/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet (3) IV. mellékletében, valamint az 516/2014/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet (4) IV. mellékletében említett listáját.

| (3) | A tagállamok monitoring- és értékelési szakemberei együttműködtek a Bizottsággal a nemzeti programok tagállami végrehajtásának értékeléséhez alkalmazandó közös értékelési kérdések kialakításában. Az értékelési kérdések megfelelnek az 514/2014/EU rendelet 55. cikkének (3) és (6) bekezdésében meghatározott követelményeknek. |
| --- | --- |

(3)

A tagállamok monitoring- és értékelési szakemberei együttműködtek a Bizottsággal a nemzeti programok tagállami végrehajtásának értékeléséhez alkalmazandó közös értékelési kérdések kialakításában. Az értékelési kérdések megfelelnek az 514/2014/EU rendelet 55. cikkének (3) és (6) bekezdésében meghatározott követelményeknek.

| (4) | Az Egyesült Királyságra és Írországra nézve az 514/2014/EU rendelet kötelező, és ebből következően e rendelet is kötelező. |
| --- | --- |

(4)

Az Egyesült Királyságra és Írországra nézve az 514/2014/EU rendelet kötelező, és ebből következően e rendelet is kötelező.

| (5) | Dániára nézve sem az 514/2014/EU rendelet, sem e rendelet nem kötelező és nem alkalmazandó, |
| --- | --- |

(5)

Dániára nézve sem az 514/2014/EU rendelet, sem e rendelet nem kötelező és nem alkalmazandó,

ELFOGADTA EZT A RENDELETET:

1. cikk

Mindegyik tagállam a felelős hatóságon belül kijelöl egy, a monitoringért és értékelésért felelős koordinátort, és meghatározza e koordinátor feladatkörét.

A monitoring és értékelés koordinátorai a Bizottság által támogatott hálózatépítés révén:

| a) | megosztják a monitoringot és az értékelést szolgáló bevált gyakorlatokkal kapcsolatos szakismeretet; |
| --- | --- |

a)

megosztják a monitoringot és az értékelést szolgáló bevált gyakorlatokkal kapcsolatos szakismeretet;

| b) | közreműködnek az 514/2014/EU rendelet 55. cikkében meghatározott és a jelen rendelet révén kiegészített közös monitoring és értékelési keret végrehajtásában; |
| --- | --- |

b)

közreműködnek az 514/2014/EU rendelet 55. cikkében meghatározott és a jelen rendelet révén kiegészített közös monitoring és értékelési keret végrehajtásában;

| c) | elősegítik a nemzeti programok végrehajtásának az 514/2014/EU rendelet 56. és 57. cikkében meghatározott és a jelen rendelet révén kiegészített értékelését; valamint |
| --- | --- |

c)

elősegítik a nemzeti programok végrehajtásának az 514/2014/EU rendelet 56. és 57. cikkében meghatározott és a jelen rendelet révén kiegészített értékelését; valamint

| d) | együttműködnek a Bizottsággal az értékelések elvégzéséhez az 514/2014/EU rendelet 56. cikkének (3) bekezdésének megfelelően iránymutatást nyújtó dokumentum létrehozásában. |
| --- | --- |

d)

együttműködnek a Bizottsággal az értékelések elvégzéséhez az 514/2014/EU rendelet 56. cikkének (3) bekezdésének megfelelően iránymutatást nyújtó dokumentum létrehozásában.

2. cikk

(1)   Az 514/2014/EU rendelet 57. cikkének (1) bekezdésében említett értékelő jelentések a Bizottság által elkészítendő sablont követik, amely tartalmazza majd az ezen rendelet I. és II. mellékletében meghatározott értékelési kérdéseket.

(2)   Az értékelő jelentések a III. és IV. mellékletben meghatározott mutatókat alkalmazzák. A Bizottság az III. és IV. mellékletben felsorolt mutatók meghatározását, forrását és alapértékét az értékelés elvégzéséhez az 514/2014/EU rendelet 56. cikkének (3) bekezdésének megfelelően iránymutatást nyújtó dokumentumban állapítja meg.

(3)   A tagállamok az értékelő jelentéseket a 802/2014/EU bizottsági végrehajtási rendelet (5) 2. cikke által létrehozott elektronikus adatcsererendszer („SFC 2014”) alkalmazásával nyújtják be.

(4)   Az 514/2014/EU rendelet 12. cikkének (3) és (4) bekezdésével összhangban a felelős hatóság – e dokumentumoknak a Bizottsághoz való benyújtását megelőzően – konzultál a monitoringbizottsággal az éves végrehajtási jelentésekről, valamint az értékelő jelentések következtetéseinek és ajánlásainak nyomon követéséről.

3. cikk

Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő huszadik napon lép hatályba.

Ez a rendelet a Szerződéseknek megfelelően teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó a tagállamokban.

Kelt Brüsszelben, 2016. október 3-án.

a Bizottság részéről

az elnök

Jean-Claude JUNCKER

---

(1)  
  HL L 150., 2014.5.20., 112. o.

1

(2)  Az Európai Parlament és a Tanács 2014. április 16-i 513/2014/EU rendelete a Belső Biztonsági Alap részét képező, a rendőrségi együttműködés, a bűnmegelőzés és a bűnözés elleni küzdelem, valamint a válságkezelés pénzügyi támogatására szolgáló eszköz létrehozásáról és a 2007/125/IB tanácsi határozat hatályon kívül helyezéséről (HL L 150., 2014.5.20., 93. o.).

2

(3)  Az Európai Parlament és a Tanács 2014. április 16-i 515/2014/EU rendelete a Belső Biztonsági Alap részét képező, a külső határok és a vízumügy pénzügyi támogatására szolgáló eszköz létrehozásáról és az 574/2007/EK határozat hatályon kívül helyezéséről (HL L 150., 2014.5.20., 143. o.).

3

(4)  Az Európai Parlament és a Tanács 2014. április 16-i 516/2014/EU rendelete a Menekültügyi, Migrációs és Integrációs Alap létrehozásáról, a 2008/381/EK tanácsi határozat módosításáról, valamint az 573/2007/EK és az 575/2007/EK európai parlamenti és tanácsi határozatok és a 2007/435/EK tanácsi határozat hatályon kívül helyezéséről (HL L 150., 2014.5.20., 168. o.).

4

(5)  A Bizottság 2014. július 24-i 802/2014/EU végrehajtási rendelete a Menekültügyi, a Migrációs és az Integrációs Alapra, valamint a rendőrségi együttműködés, a bűnmegelőzés és a bűnözés elleni küzdelem, valamint a válságkezelés pénzügyi támogatására szolgáló eszközre vonatkozó általános rendelkezések megállapításáról szóló 514/2014/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet értelmében a nemzeti programok mintájának meghatározásáról, valamint a Bizottság és a tagállamok közötti elektronikus adatcsererendszer feltételeinek megállapításáról (HL L 219., 2014.7.25., 22. o.).

5

---

I. MELLÉKLET

A Menekültügyi, a Migrációs és az Integrációs Alapra vonatkozó, az 514/2014/EU rendelet 56. és 57. cikkében említett tagállami és bizottsági értékelő jelentésekben alkalmazandó értékelő kérdések listája

Eredményesség

| (1) | Hogyan járult hozzá a Menekültügyi, a Migrációs és az Integrációs Alap (a továbbiakban: az Alap) az 516/2014/EU rendeletben meghatározott célok eléréséhez?






  a) | Hogyan járult hozzá az Alap a közös európai menekültügyi rendszer valamennyi vonatkozásának megerősítéséhez és fejlesztéséhez, beleértve annak külső dimenzióját is?






  i. | Milyen előrelépés történt a menekültügyi eljárás megerősítése és fejlesztése felé, és hogyan járult hozzá az Alap ezen előrelépés megvalósításához? |
| --- | --- | --- | --- |

(1)

a)

Hogyan járult hozzá az Alap a közös európai menekültügyi rendszer valamennyi vonatkozásának megerősítéséhez és fejlesztéséhez, beleértve annak külső dimenzióját is?

i.

Milyen előrelépés történt a menekültügyi eljárás megerősítése és fejlesztése felé, és hogyan járult hozzá az Alap ezen előrelépés megvalósításához?

| ii. | Milyen előrelépés történt a befogadási feltételek javítása és fejlesztése felé, és hogyan járult hozzá az Alap ezen előrelépés megvalósításához? |
| --- | --- |

ii.

Milyen előrelépés történt a befogadási feltételek javítása és fejlesztése felé, és hogyan járult hozzá az Alap ezen előrelépés megvalósításához?

| iii. | Milyen előrelépés történt a képesítési irányelvben (és annak módosításaiban) megállapított jogi keretek sikeres megvalósítása felé, és hogyan járult hozzá az Alap ezen előrelépés megvalósításához? |
| --- | --- |

iii.

Milyen előrelépés történt a képesítési irányelvben (és annak módosításaiban) megállapított jogi keretek sikeres megvalósítása felé, és hogyan járult hozzá az Alap ezen előrelépés megvalósításához?

| iv. | Milyen előrelépés történt a tagállamok menekültügyi politikáik és eljárásaik fejlesztésére, nyomon követésére és értékelésére vonatkozó képességei erősítése felé, és hogyan járult hozzá az Alap ezen előrelépés megvalósításához? |
| --- | --- |

iv.

Milyen előrelépés történt a tagállamok menekültügyi politikáik és eljárásaik fejlesztésére, nyomon követésére és értékelésére vonatkozó képességei erősítése felé, és hogyan járult hozzá az Alap ezen előrelépés megvalósításához?

| v. | Milyen előrelépés történt a nemzeti áttelepítési programok, stratégiák és egyéb humanitárius befogadási programok kialakítása, fejlesztése és végrehajtása terén, és hogyan járult hozzá az Alap ezen előrelépés megvalósításához? |
| --- | --- |

v.

Milyen előrelépés történt a nemzeti áttelepítési programok, stratégiák és egyéb humanitárius befogadási programok kialakítása, fejlesztése és végrehajtása terén, és hogyan járult hozzá az Alap ezen előrelépés megvalósításához?

| b) | Hogyan járult hozzá az Alap a tagállamokba irányuló legális migráció támogatásához a tagállamok gazdasági és társadalmi szükségleteivel – például a munkaerő-piaci igényekkel – összhangban, védve ugyanakkor a tagállamok bevándorlási rendszereinek integritását, továbbá a harmadik országbeli állampolgárok hatékony integrációjának elősegítéséhez?






  i. | Milyen előrelépés történt a tagállamokba irányuló, azok gazdasági és társadalmi szükségleteikkel – mint például a munkaerőpiaci igények – összhangban levő legális migráció támogatása felé, és hogyan járult hozzá ehhez az Alap? |
| --- | --- | --- |

b)

Hogyan járult hozzá az Alap a tagállamokba irányuló legális migráció támogatásához a tagállamok gazdasági és társadalmi szükségleteivel – például a munkaerő-piaci igényekkel – összhangban, védve ugyanakkor a tagállamok bevándorlási rendszereinek integritását, továbbá a harmadik országbeli állampolgárok hatékony integrációjának elősegítéséhez?

i.

Milyen előrelépés történt a tagállamokba irányuló, azok gazdasági és társadalmi szükségleteikkel – mint például a munkaerőpiaci igények – összhangban levő legális migráció támogatása felé, és hogyan járult hozzá ehhez az Alap?

| ii. | Milyen előrelépés történt a harmadik országbeli állampolgárok tényleges integrációja felé, és hogyan járult hozzá az Alap ezen előrelépés megvalósításához? |
| --- | --- |

ii.

Milyen előrelépés történt a harmadik országbeli állampolgárok tényleges integrációja felé, és hogyan járult hozzá az Alap ezen előrelépés megvalósításához?

| iii. | Milyen előrelépés történt a tagállamok közötti együttműködés támogatása felé, tekintettel a tagállamok bevándorlási rendszerei integritásának megőrzése érdekében, és hogyan járult hozzá az Alap ezen előrelépés megvalósításához? |
| --- | --- |

iii.

Milyen előrelépés történt a tagállamok közötti együttműködés támogatása felé, tekintettel a tagállamok bevándorlási rendszerei integritásának megőrzése érdekében, és hogyan járult hozzá az Alap ezen előrelépés megvalósításához?

| iv. | Milyen előrelépés történt a tagállamokbeli integrációs és legális migrációs kapacitások bővítése felé, és hogyan járult hozzá az Alap ezen előrelépés megvalósításához? |
| --- | --- |

iv.

Milyen előrelépés történt a tagállamokbeli integrációs és legális migrációs kapacitások bővítése felé, és hogyan járult hozzá az Alap ezen előrelépés megvalósításához?

| c) | Hogyan járult hozzá az Alap az illegális bevándorlás elleni küzdelemhez hozzájáruló, tisztességes és hatékony visszatérési stratégiák előmozdításához a tagállamokban, hangsúlyt fektetve a visszatérés fenntarthatóságára és a származási vagy tranzitországokba való tényleges visszafogadásra?






  i. | Milyen előrelépés történt a visszatérési eljárásokhoz társuló intézkedések támogatása felé, és hogyan járult hozzá az Alap ezen előrelépés megvalósításához? |
| --- | --- | --- |

c)

Hogyan járult hozzá az Alap az illegális bevándorlás elleni küzdelemhez hozzájáruló, tisztességes és hatékony visszatérési stratégiák előmozdításához a tagállamokban, hangsúlyt fektetve a visszatérés fenntarthatóságára és a származási vagy tranzitországokba való tényleges visszafogadásra?

i.

Milyen előrelépés történt a visszatérési eljárásokhoz társuló intézkedések támogatása felé, és hogyan járult hozzá az Alap ezen előrelépés megvalósításához?

| ii. | Milyen előrelépés történt a visszatérési intézkedések (önkéntes és kényszerített) hatékony végrehajtása felé, és hogyan járult hozzá az Alap ezen előrelépés megvalósításához? |
| --- | --- |

ii.

Milyen előrelépés történt a visszatérési intézkedések (önkéntes és kényszerített) hatékony végrehajtása felé, és hogyan járult hozzá az Alap ezen előrelépés megvalósításához?

| iii. | Milyen előrelépés történt a tagállamok közötti, és/vagy a harmadik országok hatóságaival történő, a visszatérési intézkedésekkel kapcsolatos gyakorlati együttműködés fokozása felé. és hogyan járult hozzá az Alap ezen előrelépés megvalósításához? |
| --- | --- |

iii.

Milyen előrelépés történt a tagállamok közötti, és/vagy a harmadik országok hatóságaival történő, a visszatérési intézkedésekkel kapcsolatos gyakorlati együttműködés fokozása felé. és hogyan járult hozzá az Alap ezen előrelépés megvalósításához?

| iv. | Milyen előrelépés történt a visszatérési kapacitások bővítése felé, és hogyan járult hozzá az Alap ezen előrelépés megvalósításához? |
| --- | --- |

iv.

Milyen előrelépés történt a visszatérési kapacitások bővítése felé, és hogyan járult hozzá az Alap ezen előrelépés megvalósításához?

| d) | Hogyan járult hozzá az Alap a tagállamok közötti szolidaritás és felelősség megosztás előmozdításához többek között gyakorlati együttműködés révén, különösen azon tagállamok vonatkozásában, amelyeket a leginkább érintenek a migrációs és menekültáramlások?






  i. | Hogyan járult hozzá az Alap a menedékkérelmezők átadásához (az (EU) 2015/1523 (1) és (EU) 2015/1601 (2) tanácsi határozatok szerinti áthelyezés)? |
| --- | --- | --- |

d)

Hogyan járult hozzá az Alap a tagállamok közötti szolidaritás és felelősség megosztás előmozdításához többek között gyakorlati együttműködés révén, különösen azon tagállamok vonatkozásában, amelyeket a leginkább érintenek a migrációs és menekültáramlások?

i.

Hogyan járult hozzá az Alap a menedékkérelmezők átadásához (az (EU) 2015/1523 (1) és (EU) 2015/1601 (2) tanácsi határozatok szerinti áthelyezés)?

| ii. | Hogyan járult hozzá az Alap a nemzetközi védelemben részesülő személyek tagállamok közötti átadásához? |
| --- | --- |

ii.

Hogyan járult hozzá az Alap a nemzetközi védelemben részesülő személyek tagállamok közötti átadásához?

| e) | Hogyan járult hozzá az Alap a sürgős intézkedést igénylő, kellően indokolt veszélyhelyzetekkel szembenéző tagállamok támogatásához?






  i. | Milyen veszélyhelyzeti intézkedésekre került sor? |
| --- | --- | --- |

e)

Hogyan járult hozzá az Alap a sürgős intézkedést igénylő, kellően indokolt veszélyhelyzetekkel szembenéző tagállamok támogatásához?

i.

Milyen veszélyhelyzeti intézkedésekre került sor?

| ii. | Hogyan járultak hozzá az Alap keretében végrehajtott veszélyhelyzeti intézkedések a tagállamok sürgős szükségleteire történő válaszadáshoz? |
| --- | --- |

ii.

Hogyan járultak hozzá az Alap keretében végrehajtott veszélyhelyzeti intézkedések a tagállamok sürgős szükségleteire történő válaszadáshoz?

| iii. | Melyek voltak a veszélyhelyzeti intézkedések fő eredményei? |
| --- | --- |

iii.

Melyek voltak a veszélyhelyzeti intézkedések fő eredményei?

Hatékonyság (az Alap általános célkitűzései ésszerű költségek árán valósultak meg?)

| (2) | Az Alap céljai milyen mértékben valósultak meg ésszerű költségek árán a telepített pénzügyi – és humánerőforrásokban kifejezve? Milyen intézkedések történtek a csalás és egyéb szabálytalanságok megelőzése, felderítése, jelentése és nyomon követése érdekében, és ezek milyen eredménnyel jártak? |
| --- | --- |

(2)

Relevancia (Az Alap által finanszírozott beavatkozások céljai a tényleges szükségletekhez igazodtak-e?)

| (3) | A tagállamok által a nemzeti programokba foglalt célok megfeleltek-e a megállapított szükségleteknek? Az éves munkaprogramban (uniós intézkedések) megállapított célok a tényleges szükségletekre irányultak-e? Az éves munkaprogramban (veszélyhelyzeti intézkedések) megállapított célok a tényleges szükségletekre irányultak-e? A tagállamok milyen intézkedéseket hoztak a változó szükségletekre válaszul? |
| --- | --- |

(3)

Koherencia (A nemzeti program alapban szereplő célok összhangban voltak-e a más uniós forrásokból finanszírozott, és hasonló munkaterületre vonatkozó célokkal? Biztosították-e a koherenciát az Alap végrehajtása során is?)

| (4) | A programozási fázis során sor került-e hasonló célokra irányuló beavatkozások értékelésére, és figyelembe vették-e ezen értékeléseket? Létrehoztak-e koordinációs mechanizmusokat az Alap és hasonló célokra irányuló beavatkozások között a végrehajtási időszakra? Az Alap révén végrehajtott intézkedések koherensek-e a hasonló célokkal rendelkező beavatkozásokkal, és nem állnak-e ellentétben azokkal? |
| --- | --- |

(4)

Komplementaritás (A nemzeti programban megállapított célok és az azoknak megfelelő végrehajtott intézkedések kölcsönösen kiegészítették-e egymást az egyéb szakpolitikák keretében megállapítottakkal, különösen azokkal, amelyeket a tagállam követ?)

| (5) | A programozási fázis során sor került-e komplementer célokra irányuló beavatkozások értékelésére, és figyelembe vették-e ezeket? Létrehoztak-e koordinációs mechanizmusokat az Alap és hasonló célokra irányuló beavatkozások között, hogy biztosítsák a komplementaritást a végrehajtási időszak során? Használtak-e a pénzügyi eszközök közötti átfedések megelőzésére szolgáló eszközöket? |
| --- | --- |

(5)

Uniós hozzáadott érték (Járt-e az uniós támogatás bármilyen hozzáadott értékkel?)

| (6) | Melyek az Alapból származó támogatással járó hozzáadott érték fő típusai (terjedelem, hatókör, szerep, folyamat)? Végrehajtotta volna-e a tagállam az Alap hatálya alá tartozó uniós politikák végrehajtásához szükséges intézkedéseket az Alap támogatása nélkül? Melyek lennének az Alapból származó támogatás nyújtása megszakításának legvalószínűbb következményei? Az Alapból finanszírozott intézkedések milyen mértékben jártak előnyökkel uniós szinten? |
| --- | --- |

(6)

Fenntarthatóság (az Alap által támogatott projektek pozitív hatásai várhatóan megmaradnak-e az Alapból származó támogatás megszűnése után is?)

| (7) | Melyek a tagállamok által elfogadott fő intézkedések, amelyek célja az Alapból származó támogatással végrehajtott projektek eredményei fenntarthatóságának biztosítása (mind a programozási, mind a végrehajtási fázisban)? Bevezettek-e mechanizmusokat annak biztosítására, hogy a programozási és végrehajtási fázisokban legyen fenntarthatósági ellenőrzés? Az Alapból fenntartott intézkedések eredményei/hasznai várhatóan milyen mértékben fognak később folytatódni? |
| --- | --- |

(7)

Az adminisztratív terhek egyszerűsítése és csökkentése (leegyszerűsítették-e az Alap irányítási eljárásait és csökkentették-e az adminisztratív terheket a kedvezményezettek érdekében?)

| (8) | Az Alap által bevezetett innovatív eljárások (egyszerűsített költség opció, több éves programozás, nemzeti támogathatósági szabályok, átfogóbb nemzeti programok, melyek teret adnak a rugalmasságnak) egyszerűsítéssel jártak-e az Alap kedvezményezettjei számára? |
| --- | --- |

(8)

---

(1)  A Tanács 2015. szeptember 14-i (EU) 2015/1523 határozata a nemzetközi védelem területén Olaszország és Görögország érdekében elfogadott átmeneti intézkedések megállapításáról (HL L 239., 2015.9.15., 146. o.).

(2)  A Tanács 2015. szeptember 22-i (EU) 2015/1601 határozata a nemzetközi védelem területén Olaszország és Görögország érdekében elfogadott átmeneti intézkedések megállapításáról (HL L 248., 2015.9.24., 80. o.)

---

II. MELLÉKLET

A Belső Biztonsági Alapra vonatkozó, a 514/2014/EU rendelet 56. és 57. cikkében említett tagállami és bizottsági értékelő jelentésekben alkalmazandó értékelő kérdések listája

Eredményesség

| (1) | Hogyan járult hozzá a Belső Biztonsági Alap az 515/2014/EU rendeletben meghatározott általános cél eléréséhez?






  a) | Hogyan járult hozzá az Alap a következő konkrét célok eléréséhez: | a közös vízumpolitika támogatása a jogszerű utazás megkönnyítése érdekében; |
| --- | --- | --- | --- |

(1)

a)

Hogyan járult hozzá az Alap a következő konkrét célok eléréséhez:

a közös vízumpolitika támogatása a jogszerű utazás megkönnyítése érdekében;

| | magas színvonalú szolgáltatás nyújtása a vízumkérelmezőknek; |
| --- | --- |

magas színvonalú szolgáltatás nyújtása a vízumkérelmezőknek;

| | a harmadik országbeli állampolgárokkal való egyenlő bánásmód biztosítása és |
| --- | --- |

a harmadik országbeli állampolgárokkal való egyenlő bánásmód biztosítása és

| | az illegális migráció kezelése?






  i. | Milyen előrelépés történt a jogszerű utazás megkönnyítésére irányuló közös vízumpolitika kialakítása és végrehajtása terén, és hogyan járult hozzá az Alap ezen előrelépés megvalósításához? |
| --- | --- | --- |

az illegális migráció kezelése?

i.

Milyen előrelépés történt a jogszerű utazás megkönnyítésére irányuló közös vízumpolitika kialakítása és végrehajtása terén, és hogyan járult hozzá az Alap ezen előrelépés megvalósításához?

| ii. | Milyen előrelépés történt a tagállamok között a jobb konzuli lefedettség és a harmonizált vízumkibocsátási gyakorlatok felé, és hogyan járult hozzá az Alap ezen előrelépés megvalósításához? |
| --- | --- |

ii.

Milyen előrelépés történt a tagállamok között a jobb konzuli lefedettség és a harmonizált vízumkibocsátási gyakorlatok felé, és hogyan járult hozzá az Alap ezen előrelépés megvalósításához?

| iii. | Milyen előrelépés történt a vízumokkal kapcsolatos uniós vívmányok alkalmazásának biztosítása felé, és hogyan járult hozzá az Alap ezen előrelépés megvalósításához? |
| --- | --- |

iii.

Milyen előrelépés történt a vízumokkal kapcsolatos uniós vívmányok alkalmazásának biztosítása felé, és hogyan járult hozzá az Alap ezen előrelépés megvalósításához?

| iv. | Milyen előrelépés történt a tagállamok azon hozzájárulása terén, hogy erősödjön a harmadik országbeli állampolgároknak a tagállamok területére történő beáramlása – és ezen belül az illegális bevándorlás megelőzése és kezelése – tekintetében a harmadik országokban folytatott tagállami tevékenységekkel kapcsolatos együttműködés, illetve a harmadik országokkal folytatott együttműködés, és hogyan járult hozzá az Alap ezen előrelépés megvalósításához? |
| --- | --- |

iv.

Milyen előrelépés történt a tagállamok azon hozzájárulása terén, hogy erősödjön a harmadik országbeli állampolgároknak a tagállamok területére történő beáramlása – és ezen belül az illegális bevándorlás megelőzése és kezelése – tekintetében a harmadik országokban folytatott tagállami tevékenységekkel kapcsolatos együttműködés, illetve a harmadik országokkal folytatott együttműködés, és hogyan járult hozzá az Alap ezen előrelépés megvalósításához?

| v. | Milyen előrelépés történt a közös vízumpolitikának IT rendszerek, ezek kommunikációs infrastruktúrája és felszerelései létrehozása és működtetése révén történő támogatása terén, és hogyan járult hozzá az Alap ezen előrelépés megvalósításához? |
| --- | --- |

v.

Milyen előrelépés történt a közös vízumpolitikának IT rendszerek, ezek kommunikációs infrastruktúrája és felszerelései létrehozása és működtetése révén történő támogatása terén, és hogyan járult hozzá az Alap ezen előrelépés megvalósításához?

| vi. | Hogyan járult hozzá az 515/2014/EU rendelet 10. cikke szerinti műveleti támogatás a közös vízumpolitikára vonatkozó konkrét cél megvalósításához? |
| --- | --- |

vi.

Hogyan járult hozzá az 515/2014/EU rendelet 10. cikke szerinti műveleti támogatás a közös vízumpolitikára vonatkozó konkrét cél megvalósításához?

| b) | Hogyan járult hozzá az Alap a következő konkrét célokhoz: | az integrált határigazgatás támogatása, beleértve a határigazgatáshoz kapcsolódó intézkedések további, az uniós előírásoknak megfelelő harmonizálásának ösztönzését, valamint a tagállamok közötti és a tagállamok és az Európai Unió Tagállamai Külső Határain Való Operatív Együttműködési Igazgatásért Felelős Európai Ügynökség közötti információcserét is? |
| --- | --- | --- |

b)

Hogyan járult hozzá az Alap a következő konkrét célokhoz:

az integrált határigazgatás támogatása, beleértve a határigazgatáshoz kapcsolódó intézkedések további, az uniós előírásoknak megfelelő harmonizálásának ösztönzését, valamint a tagállamok közötti és a tagállamok és az Európai Unió Tagállamai Külső Határain Való Operatív Együttműködési Igazgatásért Felelős Európai Ügynökség közötti információcserét is?

| | Egyrészt a külső határok egységes és magas szintű ellenőrzésének és védelmének – beleértve az illegális bevándorlás kezelését is –, másrészt a külső határokon a zökkenőmentes határátkelésnek a schengeni vívmányokkal összhangban történő biztosítása, mindeközben biztosítva a nemzetközi védelemhez való hozzáférést az arra rászorulók számára, összhangban a tagállamok által az emberi jogok területén vállalt kötelezettségekkel, a visszaküldés tilalmának elvét is ideértve?






  i. | Milyen előrelépés történt politikák kialakítása, végrehajtása és betartatásának előmozdítása terén tekintettel annak biztosítására, hogy a belső határok átlépése során a személyeket ne vessék alá semmilyen ellenőrzésnek, és hogyan járult hozzá az Alap ezen előrelépés eléréséhez? |
| --- | --- | --- |

Egyrészt a külső határok egységes és magas szintű ellenőrzésének és védelmének – beleértve az illegális bevándorlás kezelését is –, másrészt a külső határokon a zökkenőmentes határátkelésnek a schengeni vívmányokkal összhangban történő biztosítása, mindeközben biztosítva a nemzetközi védelemhez való hozzáférést az arra rászorulók számára, összhangban a tagállamok által az emberi jogok területén vállalt kötelezettségekkel, a visszaküldés tilalmának elvét is ideértve?

i.

Milyen előrelépés történt politikák kialakítása, végrehajtása és betartatásának előmozdítása terén tekintettel annak biztosítására, hogy a belső határok átlépése során a személyeket ne vessék alá semmilyen ellenőrzésnek, és hogyan járult hozzá az Alap ezen előrelépés eléréséhez?

| ii. | Milyen előrelépés történt a személyek ellenőrzésének végrehajtása és a külső határok átlépésének hatékony ellenőrzése felé, és hogyan járult hozzá az Alap ezen előrelépés megvalósításához? |
| --- | --- |

ii.

Milyen előrelépés történt a személyek ellenőrzésének végrehajtása és a külső határok átlépésének hatékony ellenőrzése felé, és hogyan járult hozzá az Alap ezen előrelépés megvalósításához?

| iii. | Milyen előrelépés történt egy integrált, szolidaritáson és felelősségen alapuló külső határigazgatási rendszer fokozatos létrehozása felé, és hogyan járult hozzá az Alap ezen előrelépés megvalósításához? |
| --- | --- |

iii.

Milyen előrelépés történt egy integrált, szolidaritáson és felelősségen alapuló külső határigazgatási rendszer fokozatos létrehozása felé, és hogyan járult hozzá az Alap ezen előrelépés megvalósításához?

| iv. | Milyen előrelépés történt a határigazgatással kapcsolatos uniós vívmányok alkalmazásának biztosítása felé, és hogyan járult hozzá az Alap ezen előrelépés megvalósításához? |
| --- | --- |

iv.

Milyen előrelépés történt a határigazgatással kapcsolatos uniós vívmányok alkalmazásának biztosítása felé, és hogyan járult hozzá az Alap ezen előrelépés megvalósításához?

| v. | Milyen előrelépés történt a külső határokon a helyzetismeret és a tagállamok reagálási kapacitásai bővítésének támogatása felé, és hogyan járult hozzá az Alap ezen előrelépés megvalósításához? |
| --- | --- |

v.

Milyen előrelépés történt a külső határokon a helyzetismeret és a tagállamok reagálási kapacitásai bővítésének támogatása felé, és hogyan járult hozzá az Alap ezen előrelépés megvalósításához?

| vi. | Milyen előrelépés történt a külső határokon a határellenőrzéseket és a határ megfigyelését támogató IT rendszerek, ezek kommunikációs infrastruktúrája és felszerelései létrehozása és működtetése terén, és hogyan járult hozzá az Alap ezen előrelépés megvalósításához? |
| --- | --- |

vi.

Milyen előrelépés történt a külső határokon a határellenőrzéseket és a határ megfigyelését támogató IT rendszerek, ezek kommunikációs infrastruktúrája és felszerelései létrehozása és működtetése terén, és hogyan járult hozzá az Alap ezen előrelépés megvalósításához?

| vii. | Milyen előrelépés történt olyan támogató szolgáltatások felé, amelyek a külső határokon sürgős intézkedést igénylő, kellően indokolt veszélyhelyzetekben nyújthatóak a tagállamoknak, és a sürgősségi segély hogyan járult hozzá ezek megvalósításához? Milyen veszélyhelyzeti intézkedésekre került sor? Hogyan járultak hozzá az Alap keretében végrehajtott veszélyhelyzeti intézkedések a tagállamok sürgős szükségleteire történő válaszadáshoz? Melyek voltak a veszélyhelyzeti intézkedések fő eredményei? |
| --- | --- |

vii.

Milyen előrelépés történt olyan támogató szolgáltatások felé, amelyek a külső határokon sürgős intézkedést igénylő, kellően indokolt veszélyhelyzetekben nyújthatóak a tagállamoknak, és a sürgősségi segély hogyan járult hozzá ezek megvalósításához? Milyen veszélyhelyzeti intézkedésekre került sor? Hogyan járultak hozzá az Alap keretében végrehajtott veszélyhelyzeti intézkedések a tagállamok sürgős szükségleteire történő válaszadáshoz? Melyek voltak a veszélyhelyzeti intézkedések fő eredményei?

| viii. | Hogyan járult hozzá az 515/2014/EU rendelet 10. cikke szerinti műveleti támogatás a határigazgatásra vonatkozó konkrét cél megvalósításához? |
| --- | --- |

viii.

Hogyan járult hozzá az 515/2014/EU rendelet 10. cikke szerinti műveleti támogatás a határigazgatásra vonatkozó konkrét cél megvalósításához?

| (2) | Hogyan járult hozzá az Alap az 513/2014/EU rendeletben meghatározott célok eléréséhez?






  a) | Hogyan járult hozzá az Alap a következő konkrét célokhoz: | A határon átnyúló, súlyos és szervezett bűnözés megelőzése, ideértve a terrorizmus elleni küzdelmet? |
| --- | --- | --- | --- |

(2)

a)

Hogyan járult hozzá az Alap a következő konkrét célokhoz:

A határon átnyúló, súlyos és szervezett bűnözés megelőzése, ideértve a terrorizmus elleni küzdelmet?

| | A tagállamok bűnüldöző szervei és egyéb nemzeti hatóságai közötti koordináció és együttműködés megerősítése, beleértve az Europolt vagy más érintett uniós szerveket, valamint az érintett harmadik országokat és nemzetközi szervezeteket is?






  i. | Milyen előrelépés történt a tagállamok a határon átnyúló, súlyos és szervezett bűnözés, ideértve a terrorizmus elleni küzdelmet, elleni fellépésre való képessége, valamint az e téren folytatott kölcsönös együttműködésük megerősítésétől várt eredmények elérése terén, és hogyan járult hozzá az Alap ezen előrelépés eléréséhez? |
| --- | --- | --- |

A tagállamok bűnüldöző szervei és egyéb nemzeti hatóságai közötti koordináció és együttműködés megerősítése, beleértve az Europolt vagy más érintett uniós szerveket, valamint az érintett harmadik országokat és nemzetközi szervezeteket is?

i.

Milyen előrelépés történt a tagállamok a határon átnyúló, súlyos és szervezett bűnözés, ideértve a terrorizmus elleni küzdelmet, elleni fellépésre való képessége, valamint az e téren folytatott kölcsönös együttműködésük megerősítésétől várt eredmények elérése terén, és hogyan járult hozzá az Alap ezen előrelépés eléréséhez?

| ii. | Milyen előrelépés történt a tagállamok hatóságai, az Europol és más érintett uniós testületek valamint adott esetben harmadik országok és nemzetközi szervezetek közötti igazgatási és műveleti koordináció és együttműködés fejlesztése felé, és hogyan járult hozzá az Alap ezen előrelépés eléréséhez? |
| --- | --- |

ii.

Milyen előrelépés történt a tagállamok hatóságai, az Europol és más érintett uniós testületek valamint adott esetben harmadik országok és nemzetközi szervezetek közötti igazgatási és műveleti koordináció és együttműködés fejlesztése felé, és hogyan járult hozzá az Alap ezen előrelépés eléréséhez?

| iii. | Milyen előrelépés történt az uniós képzési politikák végrehajtása keretében képzési rendszerek – így a technikai és szakmai készségekre, valamint az emberi jogokkal és alapvető szabadságokkal kapcsolatos kötelezettségekre irányuló tudásra irányuló képzések – kialakítása felé, ideértve az uniós jog végrehajtására vonatkozó konkrét csereprogramokat is, és hogyan járult hozzá az Alap ezen előrelépés megvalósításához? |
| --- | --- |

iii.

Milyen előrelépés történt az uniós képzési politikák végrehajtása keretében képzési rendszerek – így a technikai és szakmai készségekre, valamint az emberi jogokkal és alapvető szabadságokkal kapcsolatos kötelezettségekre irányuló tudásra irányuló képzések – kialakítása felé, ideértve az uniós jog végrehajtására vonatkozó konkrét csereprogramokat is, és hogyan járult hozzá az Alap ezen előrelépés megvalósításához?

| iv. | Milyen előrelépés történt a bűncselekmények, ideértve a terrorizmust is, tanúinak és áldozatainak azonosítását és támogatását célzó intézkedések, biztonsági mechanizmusok és bevált gyakorlatok kialakítása felé, és hogyan járult hozzá az Alap ezen előrelépés megvalósításához? |
| --- | --- |

iv.

Milyen előrelépés történt a bűncselekmények, ideértve a terrorizmust is, tanúinak és áldozatainak azonosítását és támogatását célzó intézkedések, biztonsági mechanizmusok és bevált gyakorlatok kialakítása felé, és hogyan járult hozzá az Alap ezen előrelépés megvalósításához?

| b) | Hogyan járult hozzá az Alap a tagállamoknak a biztonsághoz kapcsolódó kockázatok és válságok eredményes kezeléséhez, valamint az emberek és a kritikus infrastruktúra terrortámadások és más biztonsághoz kapcsolódó események elleni védelméhez szükséges képességei fejlesztéséhez?






  i. | Milyen előrelépés történt a tagállamoknak a kritikus infrastruktúra valamennyi gazdasági szektorban – ideértve a köz- és magánszféra partnerségeket is – történő védelméhez kapcsolódó igazgatási és műveleti képességei megerősítése, valamint a know-how és a tapasztalat Unión belüli és az érintett harmadik országokkal történő koordinációja, cseréje, terjesztése és az ezzel kapcsolatos együttműködés fejlesztése felé, és az Alap hogyan járult hozzá ezen előrelépés megvalósításához? |
| --- | --- | --- |

b)

Hogyan járult hozzá az Alap a tagállamoknak a biztonsághoz kapcsolódó kockázatok és válságok eredményes kezeléséhez, valamint az emberek és a kritikus infrastruktúra terrortámadások és más biztonsághoz kapcsolódó események elleni védelméhez szükséges képességei fejlesztéséhez?

i.

Milyen előrelépés történt a tagállamoknak a kritikus infrastruktúra valamennyi gazdasági szektorban – ideértve a köz- és magánszféra partnerségeket is – történő védelméhez kapcsolódó igazgatási és műveleti képességei megerősítése, valamint a know-how és a tapasztalat Unión belüli és az érintett harmadik országokkal történő koordinációja, cseréje, terjesztése és az ezzel kapcsolatos együttműködés fejlesztése felé, és az Alap hogyan járult hozzá ezen előrelépés megvalósításához?

| ii. | Milyen előrelépés történt a meglevő, szektorspecifikus korai előrejelzésben és válsághelyzeti együttműködésben érintett uniós és nemzeti szintű szereplők közötti biztonságos kapcsolatok és hatékony együttműködés kialakítása felé, és az Alap hogyan járult hozzá ezen előrelépés megvalósításához? |
| --- | --- |

ii.

Milyen előrelépés történt a meglevő, szektorspecifikus korai előrejelzésben és válsághelyzeti együttműködésben érintett uniós és nemzeti szintű szereplők közötti biztonságos kapcsolatok és hatékony együttműködés kialakítása felé, és az Alap hogyan járult hozzá ezen előrelépés megvalósításához?

| iii. | Milyen előrelépés történt a tagállamok és az Unió átfogó veszély- és kockázatértékelés készítésével kapcsolatos igazgatási és műveleti kapacitásai fejlesztése felé, és az Alap hogyan járult hozzá ezen előrelépés eléréséhez? |
| --- | --- |

iii.

Milyen előrelépés történt a tagállamok és az Unió átfogó veszély- és kockázatértékelés készítésével kapcsolatos igazgatási és műveleti kapacitásai fejlesztése felé, és az Alap hogyan járult hozzá ezen előrelépés eléréséhez?

Hatékonyság (az Alap eredményeit ésszerű költségek árán érték el?)

| (3) | Az Alap várt eredményeit milyen mértékben érték el ésszerű költségek árán a telepített pénzügyi – és humánerőforrásokban kifejezve? Milyen intézkedések történtek a csalás és egyéb szabálytalanságok megelőzése, felderítése, jelentése és nyomon követése érdekében, és ezek milyen eredménnyel jártak? |
| --- | --- |

(3)

Relevancia (Az Alap által finanszírozott beavatkozások céljai a tényleges szükségletekhez igazodtak-e?)

| (4) | A tagállamok által a nemzeti programjaikba foglalt célok megfeleltek-e a megállapított szükségleteknek? Az éves munkaprogramban (uniós intézkedések) megállapított célok a tényleges szükségletekre irányultak-e? Az éves munkaprogramban (veszélyhelyzeti intézkedések) megállapított célok a tényleges szükségletekre irányultak-e? A tagállamok milyen intézkedéseket hoztak a változó szükségletekre válaszul? |
| --- | --- |

(4)

Koherencia (A nemzeti programban szereplő célok összhangban voltak-e a más uniós forrásokból finanszírozott, és hasonló munkaterületre alkalmazott célokkal? Biztosították-e a koherenciát az Alap végrehajtása során is?)

| (5) | A programozási fázis során sor került-e hasonló célokra irányuló beavatkozások értékelésére, és figyelembe vették-e ezeket? Létrehoztak-e koordinációs mechanizmusokat az Alap és hasonló célokra irányuló beavatkozások között a végrehajtási időszakra? Az Alap révén végrehajtott intézkedések koherensek-e a hasonló célokkal rendelkező beavatkozásokkal, és nem állnak-e ellentétben azokkal? |
| --- | --- |

(5)

Komplementaritás (A nemzeti programban megállapított célok és az azoknak megfelelő végrehajtott intézkedések kölcsönösen kiegészítették-e egymást az egyéb szakpolitikák keretében megállapítottakkal, különösen azokkal, amelyeket a tagállam követ)?

| (6) | A programozási fázis során sor került-e komplementer célokra irányuló beavatkozások értékelésére, és figyelembe vették-e ezeket? Létrehoztak-e koordinációs mechanizmusokat az Alap és hasonló célokra irányuló beavatkozások között a végrehajtási időszak idejére, hogy biztosítsák a komplementaritást a végrehajtási időszak során? Használtak-e a pénzügyi eszközök közötti átfedések megelőzésére szolgáló eszközöket? |
| --- | --- |

(6)

Uniós hozzáadott érték (Járt-e az uniós támogatás bármilyen hozzáadott értékkel?)

| (7) | Melyek az Alapból származó támogatással járó hozzáadott érték fő típusai (terjedelem, hatókör, szerep, folyamat)? Végrehajtotta volna-e a tagállam az Alap által támogatott területeken az uniós politikák végrehajtásához szükséges intézkedéseket az Alap támogatása nélkül? Melyek lennének az Alapból származó támogatás nyújtása megszakításának legvalószínűbb következményei? Az Alapból finanszírozott intézkedések milyen mértékben jártak előnyökkel uniós szinten? Mi volt a műveleti támogatás hozzáadott értéke? |
| --- | --- |

(7)

Fenntarthatóság (az Alap által támogatott projektek pozitív hatásai várhatóan megmaradnak-e az Alapból származó támogatás megszűnése után is?)

| (8) | Melyek a tagállamok által elfogadott fő intézkedések, amelyek célja az Alapból származó támogatással végrehajtott projektek eredményei fenntarthatóságának biztosítása (mind a programozási, mind a végrehajtási fázisban)? Bevezettek-e mechanizmusokat annak biztosítására, hogy a programozási és végrehajtási fázisokban legyen fenntarthatósági ellenőrzés? Az Alapból fenntartott intézkedések eredményei/hasznai várhatóan milyen mértékben fognak később folytatódni? Milyen intézkedéseket fogadtak el a műveleti támogatásnak köszönhetően elvégzett intézkedések folytonosságának biztosítása érdekében? |
| --- | --- |

(8)

Az adminisztratív terhek egyszerűsítése és csökkentése (leegyszerűsítették-e az Alap irányítási eljárásait és csökkentették-e az adminisztratív terheket a kedvezményezettek érdekében?)

| (9) | Az Alap által bevezetett innovatív eljárások (egyszerűsített költség opció, több éves programozás, nemzeti támogathatósági szabályok, átfogóbb nemzeti programok, melyek teret adnak a rugalmasságnak, műveleti támogatás) egyszerűsítéssel jártak-e az Alap kedvezményezettjei számára? |
| --- | --- |

(9)

---

III. MELLÉKLET

Az 514/2014/EU rendelet 56. és 57. cikkében említett tagállami és bizottsági értékelő jelentésekben alkalmazandó közös eredmény- és hatásmutatók listája

Az 516/2014/EU rendelet konkrét célkitűzéseinek értékelése során alkalmazandó mutatók

1.   Az egyedi célkitűzések szerint csoportosított mutatók

| a) | A közös európai menekültügyi rendszer valamennyi vonatkozásának megerősítése és fejlesztése, beleértve annak külső dimenzióját:






  i. | A kísérő nélküli kiskorúak számára a Menekültügyi, Migrációs és Integrációs Alap (a továbbiakban: az Alap) támogatásával kialakított férőhelyek száma a kísérő nélküli kiskorúak számára kialakított összes férőhely számához viszonyítva; |
| --- | --- | --- |

a)

A közös európai menekültügyi rendszer valamennyi vonatkozásának megerősítése és fejlesztése, beleértve annak külső dimenzióját:

i.

A kísérő nélküli kiskorúak számára a Menekültügyi, Migrációs és Integrációs Alap (a továbbiakban: az Alap) támogatásával kialakított férőhelyek száma a kísérő nélküli kiskorúak számára kialakított összes férőhely számához viszonyítva;

| ii. | az első fokon folyamatban lévő ügyek mennyisége, időtartam szerint; |
| --- | --- |

ii.

az első fokon folyamatban lévő ügyek mennyisége, időtartam szerint;

| iii. | a fellebbezési szakaszban hozott jogerős kedvező határozatok aránya; |
| --- | --- |

iii.

a fellebbezési szakaszban hozott jogerős kedvező határozatok aránya;

| iv. | a befogadási rendszerben lévő személyek száma (a beszámolási időszak végén rögzített mennyiség); |
| --- | --- |

iv.

a befogadási rendszerben lévő személyek száma (a beszámolási időszak végén rögzített mennyiség);

| v. | a befogadási rendszerben lévő személyek száma a menedékkérők számához viszonyítva; |
| --- | --- |

v.

a befogadási rendszerben lévő személyek száma a menedékkérők számához viszonyítva;

| vi. | a kísérő nélküli kiskorúak számára kialakított szálláshelyek száma a kísérő nélküli kiskorúak számához viszonyítva; |
| --- | --- |

vi.

a kísérő nélküli kiskorúak számára kialakított szálláshelyek száma a kísérő nélküli kiskorúak számához viszonyítva;

| vii. | az ugyanazon harmadik országból származó menedékkérők első fokon/legfelsőbb fokon való tagállami elismerési arányainak konvergenciája |
| --- | --- |

vii.

az ugyanazon harmadik országból származó menedékkérők első fokon/legfelsőbb fokon való tagállami elismerési arányainak konvergenciája

| b) | a tagállamokba irányuló legális migráció támogatása a tagállamok gazdasági és társadalmi szükségleteivel – például a munkaerő-piaci igényekkel – összhangban, védve ugyanakkor a tagállamok bevándorlási rendszereinek integritását, továbbá a harmadik országbeli állampolgárok hatékony integrációjának elősegítése.






  i. | a „huzamos tartózkodási engedéllyel rendelkező” jogállású harmadik országbeli állampolgárok aránya a harmadik országbeli állampolgárok teljes számán belül; |
| --- | --- | --- |

b)

a tagállamokba irányuló legális migráció támogatása a tagállamok gazdasági és társadalmi szükségleteivel – például a munkaerő-piaci igényekkel – összhangban, védve ugyanakkor a tagállamok bevándorlási rendszereinek integritását, továbbá a harmadik országbeli állampolgárok hatékony integrációjának elősegítése.

i.

a „huzamos tartózkodási engedéllyel rendelkező” jogállású harmadik országbeli állampolgárok aránya a harmadik országbeli állampolgárok teljes számán belül;

| ii. | foglalkoztatási ráta: a harmadik országbeli állampolgárok és a fogadó ország állampolgárai közötti eltérés; |
| --- | --- |

ii.

foglalkoztatási ráta: a harmadik országbeli állampolgárok és a fogadó ország állampolgárai közötti eltérés;

| iii. | munkanélküliségi ráta a harmadik országbeli állampolgárok és a fogadó ország állampolgárai közötti eltérés; |
| --- | --- |

iii.

munkanélküliségi ráta a harmadik országbeli állampolgárok és a fogadó ország állampolgárai közötti eltérés;

| iv. | aktivitási ráta a harmadik országbeli állampolgárok és a fogadó ország állampolgárai közötti eltérés; |
| --- | --- |

iv.

aktivitási ráta a harmadik országbeli állampolgárok és a fogadó ország állampolgárai közötti eltérés;

| v. | az oktatást és a képzést korán elhagyók aránya: a harmadik országbeli állampolgárok és a fogadó ország állampolgárai közötti eltérés; |
| --- | --- |

v.

az oktatást és a képzést korán elhagyók aránya: a harmadik országbeli állampolgárok és a fogadó ország állampolgárai közötti eltérés;

| vi. | a felsőfokú végzettséggel rendelkező 30–34 év közöttiek aránya: a harmadik országbeli állampolgárok és a fogadó ország állampolgárai közötti eltérés; |
| --- | --- |

vi.

a felsőfokú végzettséggel rendelkező 30–34 év közöttiek aránya: a harmadik országbeli állampolgárok és a fogadó ország állampolgárai közötti eltérés;

| vii. | a szegénység vagy a társadalmi kirekesztődés kockázatának kitettek aránya: a harmadik országbeli állampolgárok és a fogadó ország állampolgárai közötti eltérés. |
| --- | --- |

vii.

a szegénység vagy a társadalmi kirekesztődés kockázatának kitettek aránya: a harmadik országbeli állampolgárok és a fogadó ország állampolgárai közötti eltérés.

| c) | az illegális bevándorlás elleni küzdelmet támogató, tisztességes és hatékony visszatérési stratégiák előmozdítása a tagállamokban, hangsúlyt fektetve a visszatérés fenntarthatóságára és a hatékony visszafogadásra a származási vagy tranzitországokban:






  i. | az Alap által támogatott kitoloncolások száma az ország területének elhagyására felszólító határozatot követő visszatérések teljes számához viszonyítva; |
| --- | --- | --- |

c)

az illegális bevándorlás elleni küzdelmet támogató, tisztességes és hatékony visszatérési stratégiák előmozdítása a tagállamokban, hangsúlyt fektetve a visszatérés fenntarthatóságára és a hatékony visszafogadásra a származási vagy tranzitországokban:

i.

az Alap által támogatott kitoloncolások száma az ország területének elhagyására felszólító határozatot követő visszatérések teljes számához viszonyítva;

| ii. | az Alap által támogatott közös visszatérési műveletek keretében visszatérő személyek száma az Alap által támogatott visszatérések teljes számához viszonyítva; |
| --- | --- |

ii.

az Alap által támogatott közös visszatérési műveletek keretében visszatérő személyek száma az Alap által támogatott visszatérések teljes számához viszonyítva;

| iii. | az Alapból társfinanszírozott, visszatérést megelőző vagy visszatérést követő visszailleszkedési támogatásban részesült visszatérő személyek száma az Alap által támogatott önkéntes visszatérések teljes számához viszonyítva; |
| --- | --- |

iii.

az Alapból társfinanszírozott, visszatérést megelőző vagy visszatérést követő visszailleszkedési támogatásban részesült visszatérő személyek száma az Alap által támogatott önkéntes visszatérések teljes számához viszonyítva;

| iv. | az Alap támogatásával létrehozott/felújított idegenrendészeti fogdák férőhelyeinek száma, az idegenrendészeti fogdák férőhelyeinek teljes számához viszonyítva; |
| --- | --- |

iv.

az Alap támogatásával létrehozott/felújított idegenrendészeti fogdák férőhelyeinek száma, az idegenrendészeti fogdák férőhelyeinek teljes számához viszonyítva;

| v. | az ország területének elhagyására felszólító határozatot követő visszatérések száma az ország területének elhagyására felszólított harmadik országbeli állampolgárok számához viszonyítva; |
| --- | --- |

v.

az ország területének elhagyására felszólító határozatot követő visszatérések száma az ország területének elhagyására felszólított harmadik országbeli állampolgárok számához viszonyítva;

| vi. | az elutasított menedékkérők számára kiállított kiutasítási határozatok; |
| --- | --- |

vi.

az elutasított menedékkérők számára kiállított kiutasítási határozatok;

| vii. | az elutasított menedékkérők tényleges visszatérései. |
| --- | --- |

vii.

az elutasított menedékkérők tényleges visszatérései.

2.   A hatékonyság, a hozzáadott érték és a fenntarthatóság mutatói, az 514/2014/EU rendeletnek megfelelően

| d) | a hatékonyság, a hozzáadott érték és a fenntarthatóság méréséhez és értékeléséhez:






  i. | a teljes munkaidős egyenértékben kifejezett létszám a Menekültügyi, Migrációs és Integrációs Alap végrehajtásával foglalkozó felelős hatóságnál, a felhatalmazott hatóságnál és az audithatóságnál, amelyhez a fizetést technikai segítségnyújtás vagy a nemzeti költségvetés biztosítja, a végrehajtott projektek számához és az adott pénzügyi évre igényelt finanszírozás összegéhez viszonyítva; |
| --- | --- | --- |

d)

a hatékonyság, a hozzáadott érték és a fenntarthatóság méréséhez és értékeléséhez:

i.

a teljes munkaidős egyenértékben kifejezett létszám a Menekültügyi, Migrációs és Integrációs Alap végrehajtásával foglalkozó felelős hatóságnál, a felhatalmazott hatóságnál és az audithatóságnál, amelyhez a fizetést technikai segítségnyújtás vagy a nemzeti költségvetés biztosítja, a végrehajtott projektek számához és az adott pénzügyi évre igényelt finanszírozás összegéhez viszonyítva;

| ii. | technikai segítségnyújtás és a projektek adminisztratív (közvetett) költsége együttesen, az adott pénzügyi évre igényelt finanszírozás összegéhez viszonyítva; |
| --- | --- |

ii.

technikai segítségnyújtás és a projektek adminisztratív (közvetett) költsége együttesen, az adott pénzügyi évre igényelt finanszírozás összegéhez viszonyítva;

| iii. | az Alap felhasználási aránya. |
| --- | --- |

iii.

az Alap felhasználási aránya.

---

IV. MELLÉKLET

Az 514/2014/EU rendelet 56. és 57. cikkében említett tagállami és bizottsági értékelő jelentésekben alkalmazandó közös eredmény- és hatásmutatók listája

A Belső Biztonsági Alap részét képező, a rendőrségi együttműködés, a bűnmegelőzés és a bűnözés elleni küzdelem, valamint a válságkezelés pénzügyi támogatására szolgáló eszköz létrehozásáról szóló 513/2014/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet, valamint a Belső Biztonsági Alap részét képező, a külső határok és a vízumügy pénzügyi támogatására szolgáló eszköz létrehozásáról szóló 515/2014/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet egyedi célkitűzéseinek értékelése során alkalmazandó mutatók

1.   Az egyedi célkitűzések szerint csoportosított mutatók

| a) | A közös vízumpolitika támogatása annak érdekében, hogy megkönnyítsék a jogszerű utazást, magas színvonalú szolgáltatást biztosítsanak a vízumkérelmezők számára, biztosítsák a harmadik országok állampolgáraival szemben alkalmazott egyenlő bánásmódot, és kezeljék az illegális bevándorlást:






  i. | a Belső Biztonsági Alap (a továbbiakban: az Alap) támogatásával a vízumügy területén végrehajtott schengeni értékelő kiküldetések száma; |
| --- | --- | --- |

a)

A közös vízumpolitika támogatása annak érdekében, hogy megkönnyítsék a jogszerű utazást, magas színvonalú szolgáltatást biztosítsanak a vízumkérelmezők számára, biztosítsák a harmadik országok állampolgáraival szemben alkalmazott egyenlő bánásmódot, és kezeljék az illegális bevándorlást:

i.

a Belső Biztonsági Alap (a továbbiakban: az Alap) támogatásával a vízumügy területén végrehajtott schengeni értékelő kiküldetések száma;

| ii. | A schengeni értékelések vízumügy területére irányuló, az Alap támogatásával kezelt ajánlásainak száma, a kiadott ajánlások teljes számához viszonyítva; |
| --- | --- |

ii.

A schengeni értékelések vízumügy területére irányuló, az Alap támogatásával kezelt ajánlásainak száma, a kiadott ajánlások teljes számához viszonyítva;

| iii. | azon személyek száma, akik esetében a konzulátusok az Alap támogatásával azonosították, hogy hamis úti okmányt használnak; |
| --- | --- |

iii.

azon személyek száma, akik esetében a konzulátusok az Alap támogatásával azonosították, hogy hamis úti okmányt használnak;

| iv. | azon vízumkérelmezők száma, akik a lakóhelyük szerinti országon kívül kényszerülnek schengeni vízumot kérelmezni; |
| --- | --- |

iv.

azon vízumkérelmezők száma, akik a lakóhelyük szerinti országon kívül kényszerülnek schengeni vízumot kérelmezni;

| v. | azon vízumkötelezettség alá eső országok száma, ahol a jelen lévő vagy képviselettel rendelkező tagállamok száma növekedett. |
| --- | --- |

v.

azon vízumkötelezettség alá eső országok száma, ahol a jelen lévő vagy képviselettel rendelkező tagállamok száma növekedett.

| b) | az integrált határigazgatás támogatása, beleértve a határigazgatáshoz kapcsolódó intézkedések további, az uniós előírásoknak megfelelő harmonizálásának ösztönzését, valamint a tagállamok közötti és a tagállamok és az Európai Unió Tagállamai Külső Határain Való Operatív Együttműködési Igazgatásért Felelős Európai Ügynökség (Frontex) közötti információcserét is egyrészt a külső határok egységes és magas szintű ellenőrzésének és védelmének – beleértve az illegális bevándorlás kezelését is –, másrészt a külső határokon a zökkenőmentes határátkelésnek a schengeni vívmányokkal összhangban történő biztosítása érdekében, mindeközben biztosítva a nemzetközi védelemhez való hozzáférést az arra rászorulók számára, összhangban a tagállamok által az emberi jogok területén vállalt kötelezettségekkel, a visszaküldés tilalmának elvét is ideértve:






  i. | az Alap támogatásával a határügy területén végrehajtott schengeni értékelő kiküldetések száma; |
| --- | --- | --- |

b)

az integrált határigazgatás támogatása, beleértve a határigazgatáshoz kapcsolódó intézkedések további, az uniós előírásoknak megfelelő harmonizálásának ösztönzését, valamint a tagállamok közötti és a tagállamok és az Európai Unió Tagállamai Külső Határain Való Operatív Együttműködési Igazgatásért Felelős Európai Ügynökség (Frontex) közötti információcserét is egyrészt a külső határok egységes és magas szintű ellenőrzésének és védelmének – beleértve az illegális bevándorlás kezelését is –, másrészt a külső határokon a zökkenőmentes határátkelésnek a schengeni vívmányokkal összhangban történő biztosítása érdekében, mindeközben biztosítva a nemzetközi védelemhez való hozzáférést az arra rászorulók számára, összhangban a tagállamok által az emberi jogok területén vállalt kötelezettségekkel, a visszaküldés tilalmának elvét is ideértve:

i.

az Alap támogatásával a határügy területén végrehajtott schengeni értékelő kiküldetések száma;

| ii. | A schengeni értékelések határügy területére irányuló, az Alap támogatásával kezelt ajánlásainak száma, a kiadott ajánlások teljes számához viszonyítva; |
| --- | --- |

ii.

A schengeni értékelések határügy területére irányuló, az Alap támogatásával kezelt ajánlásainak száma, a kiadott ajánlások teljes számához viszonyítva;

| iii. | a Frontex által koordinált műveletek során használt olyan felszerelések száma, amelyeket az Alap támogatásával vásároltak, a Frontex által koordinált műveletek során használt felszerelések teljes számához viszonyítva; |
| --- | --- |

iii.

a Frontex által koordinált műveletek során használt olyan felszerelések száma, amelyeket az Alap támogatásával vásároltak, a Frontex által koordinált műveletek során használt felszerelések teljes számához viszonyítva;

| iv. | az EU külső határain észlelt szabálytalan határátlépések száma a) a határátkelőhelyek között; b) a határátkelőhelyeken; |
| --- | --- |

iv.

az EU külső határain észlelt szabálytalan határátlépések száma a) a határátkelőhelyek között; b) a határátkelőhelyeken;

| v. | A Schengeni Információs Rendszer második generációjában (SIS II) végrehajtott lekérdezések száma |
| --- | --- |

v.

A Schengeni Információs Rendszer második generációjában (SIS II) végrehajtott lekérdezések száma

| vi. | azon személyek száma, akik esetében a határátkelőhelyeken azonosították, hogy hamis úti okmányt használnak; |
| --- | --- |

vi.

azon személyek száma, akik esetében a határátkelőhelyeken azonosították, hogy hamis úti okmányt használnak;

| c) | Bűnmegelőzés, a határon átnyúló, súlyos és szervezett bűnözés, ideértve a terrorizmus elleni küzdelmet, valamint a tagállamok bűnüldöző szervei és egyéb nemzeti hatóságai közötti koordináció és együttműködés megerősítését, beleértve az Europolt vagy más érintett uniós szerveket, valamint az érintett harmadik országokat és nemzetközi szervezeteket is:






  i. | az Alap támogatásával megvalósuló, szervezett bűnözői csoportok felgöngyölítéséhez vezető fellépések eredményei; |
| --- | --- | --- |

c)

Bűnmegelőzés, a határon átnyúló, súlyos és szervezett bűnözés, ideértve a terrorizmus elleni küzdelmet, valamint a tagállamok bűnüldöző szervei és egyéb nemzeti hatóságai közötti koordináció és együttműködés megerősítését, beleértve az Europolt vagy más érintett uniós szerveket, valamint az érintett harmadik országokat és nemzetközi szervezeteket is:

i.

az Alap támogatásával megvalósuló, szervezett bűnözői csoportok felgöngyölítéséhez vezető fellépések eredményei;

| ii. | az 513/2014/EU rendelet hatálya alá tartozó fellépések eredményeként befagyasztott, lefoglalt és elkobzott, bűncselekményből származó vagyoni eszközök száma/értéke; |
| --- | --- |

ii.

az 513/2014/EU rendelet hatálya alá tartozó fellépések eredményeként befagyasztott, lefoglalt és elkobzott, bűncselekményből származó vagyoni eszközök száma/értéke;

| iii. | az 513/2014/EU rendelet hatálya alá tartozó fellépések eredményeként a rendőrségi nyilvántartásba kerülő bűncselekmények, gyanúsítottak, büntetőeljárás alá vonások és elítélések száma; |
| --- | --- |

iii.

az 513/2014/EU rendelet hatálya alá tartozó fellépések eredményeként a rendőrségi nyilvántartásba kerülő bűncselekmények, gyanúsítottak, büntetőeljárás alá vonások és elítélések száma;

| iv. | az Alap szervezett bűnözéssel kapcsolatos hatálya alá tartozó kábítószer-lefoglalások mennyisége; |
| --- | --- |

iv.

az Alap szervezett bűnözéssel kapcsolatos hatálya alá tartozó kábítószer-lefoglalások mennyisége;

| v. | a bűncselekmények olyan áldozatainak száma, akik védelemben vagy támogatásban részesültek; |
| --- | --- |

v.

a bűncselekmények olyan áldozatainak száma, akik védelemben vagy támogatásban részesültek;

| vi. | a prümi kereten belül folytatott információcsere volumene (a DNS-adategyezések teljes éves számának, az ujjnyomategyezések teljes éves számának, valamint a gépjármű-nyilvántartási adatok egyezései teljes éves számának mérése alapján); |
| --- | --- |

vi.

a prümi kereten belül folytatott információcsere volumene (a DNS-adategyezések teljes éves számának, az ujjnyomategyezések teljes éves számának, valamint a gépjármű-nyilvántartási adatok egyezései teljes éves számának mérése alapján);

| vii. | a Biztonságos Információcsere Hálózati Alkalmazáson (SIENA) belül folytatott információcsere volumene (a tagállamok, az Europol és harmadik felek által kezdeményezett SIENA-ügyek, valamint a tagállamok, az Europol és harmadik felek által megosztott SIENA-üzenetek éves számának mérése alapján); |
| --- | --- |

vii.

a Biztonságos Információcsere Hálózati Alkalmazáson (SIENA) belül folytatott információcsere volumene (a tagállamok, az Europol és harmadik felek által kezdeményezett SIENA-ügyek, valamint a tagállamok, az Europol és harmadik felek által megosztott SIENA-üzenetek éves számának mérése alapján);

| viii. | az Europol Információs Rendszer révén megosztott adatok volumene (az Europol Információs Rendszerben a tagállamok által rögzített személyek és tárgyak (gyanúsítottak, elítéltek), valamint a tagállamok által az Europol Információs Rendszerben végrehajtott lekérdezések éves számának mérése alapján). |
| --- | --- |

viii.

az Europol Információs Rendszer révén megosztott adatok volumene (az Europol Információs Rendszerben a tagállamok által rögzített személyek és tárgyak (gyanúsítottak, elítéltek), valamint a tagállamok által az Europol Információs Rendszerben végrehajtott lekérdezések éves számának mérése alapján).

| d) | A tagállamok és az Unió azon kapacitásainak fokozása, hogy hatékonyan kezeljék a biztonsági vonatkozású kockázatokat és válságokat, valamint felkészüljenek azokra, és megvédjék a polgárokat és a kritikus infrastruktúrát a terrortámadásokkal és egyéb biztonsági vonatkozású eseményekkel szemben:






  i. | a terrorista merényletek volumene (a meghiúsult, megakadályozott és végrehajtott terrorista merényletek száma és a terrorista merényletek áldozatai számának mérése alapján). |
| --- | --- | --- |

d)

A tagállamok és az Unió azon kapacitásainak fokozása, hogy hatékonyan kezeljék a biztonsági vonatkozású kockázatokat és válságokat, valamint felkészüljenek azokra, és megvédjék a polgárokat és a kritikus infrastruktúrát a terrortámadásokkal és egyéb biztonsági vonatkozású eseményekkel szemben:

i.

a terrorista merényletek volumene (a meghiúsult, megakadályozott és végrehajtott terrorista merényletek száma és a terrorista merényletek áldozatai számának mérése alapján).

2.   A hatékonyság, a hozzáadott érték és a fenntarthatóság mutatói, az 514/2014/EU rendeletnek megfelelően

| e) | A hatékonyság, a hozzáadott érték és a fenntarthatóság méréséhez és értékeléséhez:






  i. | a teljes munkaidős egyenértékben kifejezett létszám az Alap végrehajtásával foglalkozó felelős hatóságnál, a felhatalmazott hatóságnál és az audithatóságnál, amelyhez a fizetést technikai segítségnyújtás vagy a nemzeti költségvetés biztosítja, a végrehajtott projektek számához és az adott pénzügyi évre igényelt finanszírozás összegéhez viszonyítva; |
| --- | --- | --- |

e)

A hatékonyság, a hozzáadott érték és a fenntarthatóság méréséhez és értékeléséhez:

i.

a teljes munkaidős egyenértékben kifejezett létszám az Alap végrehajtásával foglalkozó felelős hatóságnál, a felhatalmazott hatóságnál és az audithatóságnál, amelyhez a fizetést technikai segítségnyújtás vagy a nemzeti költségvetés biztosítja, a végrehajtott projektek számához és az adott pénzügyi évre igényelt finanszírozás összegéhez viszonyítva;

| ii. | technikai segítségnyújtás és a projektek adminisztratív (közvetett) költsége együttesen, az adott pénzügyi évre igényelt finanszírozás összegéhez viszonyítva; |
| --- | --- |

ii.

technikai segítségnyújtás és a projektek adminisztratív (közvetett) költsége együttesen, az adott pénzügyi évre igényelt finanszírozás összegéhez viszonyítva;

| iii. | Az Alap felhasználási aránya; |
| --- | --- |

iii.

Az Alap felhasználási aránya;

| iv. | A beszerzés után 2 évvel használatban lévő felszerelések száma/az Alap révén beszerzett felszerelések száma (> EUR 10 000); |
| --- | --- |

iv.

A beszerzés után 2 évvel használatban lévő felszerelések száma/az Alap révén beszerzett felszerelések száma (> EUR 10 000);

| v. | az Alap révén beszerzett felszerelések fenntartási költségének aránya az Alapból társfinanszírozott fellépésekhez nyújtott teljes uniós hozzájáruláson belül. |
| --- | --- |

v.

az Alap révén beszerzett felszerelések fenntartási költségének aránya az Alapból társfinanszírozott fellépésekhez nyújtott teljes uniós hozzájáruláson belül.

---

| 2017.2.8. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 33/14 |
| --- | --- | --- | --- |

2017.2.8.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 33/14

---

A BIZOTTSÁG (EU) 2017/208 FELHATALMAZÁSON ALAPULÓ RENDELETE

(2016. október 31.)

az 575/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletnek egy negatív piaci forgatókönyv által egy intézmény származtatott ügyleteire gyakorolt hatásból eredő biztosítéknyújtási kötelezettségeknek megfelelő, további likviditási kiáramlásokra vonatkozó szabályozástechnikai standardok tekintetében történő kiegészítéséről

(EGT-vonatkozású szöveg)

AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,

tekintettel a hitelintézetekre és befektetési vállalkozásokra vonatkozó prudenciális követelményekről és a 648/2012/EU rendelet módosításáról szóló, 2013. június 26-i 575/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletre (1) és különösen annak 423. cikke (3) bekezdésének negyedik albekezdésére,

mivel:

| (1) | Az 575/2013/EU rendelet 423. cikkének (3) bekezdése értelmében az intézményeknek további kiáramlást kell biztosítaniuk, amely megfelel egy negatív piaci forgatókönyv által az intézmény származtatott ügyleteire, finanszírozási ügyleteire és egyéb szerződéseire gyakorolt hatásból eredő biztosítéknyújtási kötelezettségeknek, amennyiben e hatás lényeges. Tekintve a lényegességgel kapcsolatos megfontolásokat, sürgősen meg kell határozni a további kiáramlást, amely megfelel egy negatív piaci forgatókönyv által az intézmény származtatott ügyleteire gyakorolt hatásból eredő biztosítéknyújtási kötelezettségeknek, miközben az egy negatív piaci forgatókönyv által az intézmény finanszírozási ügyleteire és egyéb szerződéseire gyakorolt hatásból eredő biztosítéknyújtási kötelezettségek lényegességét csak következő lépésként kell figyelembe venni. |
| --- | --- |

(1)

Az 575/2013/EU rendelet 423. cikkének (3) bekezdése értelmében az intézményeknek további kiáramlást kell biztosítaniuk, amely megfelel egy negatív piaci forgatókönyv által az intézmény származtatott ügyleteire, finanszírozási ügyleteire és egyéb szerződéseire gyakorolt hatásból eredő biztosítéknyújtási kötelezettségeknek, amennyiben e hatás lényeges. Tekintve a lényegességgel kapcsolatos megfontolásokat, sürgősen meg kell határozni a további kiáramlást, amely megfelel egy negatív piaci forgatókönyv által az intézmény származtatott ügyleteire gyakorolt hatásból eredő biztosítéknyújtási kötelezettségeknek, miközben az egy negatív piaci forgatókönyv által az intézmény finanszírozási ügyleteire és egyéb szerződéseire gyakorolt hatásból eredő biztosítéknyújtási kötelezettségek lényegességét csak következő lépésként kell figyelembe venni.

| (2) | Tekintve, hogy az 575/2013/EU rendelet 423. cikkének (3) bekezdése a biztosítéknyújtási kötelezettségekre utal, a bevezetésre kerülő szabályokat a fedezeti biztosítékkal ellátott származtatott ügyletekre kell korlátozni, ideértve a 30 napon belül lejáró ügyleteket is. |
| --- | --- |

(2)

Tekintve, hogy az 575/2013/EU rendelet 423. cikkének (3) bekezdése a biztosítéknyújtási kötelezettségekre utal, a bevezetésre kerülő szabályokat a fedezeti biztosítékkal ellátott származtatott ügyletekre kell korlátozni, ideértve a 30 napon belül lejáró ügyleteket is.

| (3) | Az intézmények és származékos piacok számára történő egyenlő versenyfeltételek biztosítása érdekében a további fedezetkiáramlások kiszámításának alapját a Bázeli Bankfelügyeleti Bizottság (a továbbiakban: BCBS) által a piaci értékelés változásai tekintetében kidolgozott, múltbeli adatokon alapuló megközelítésnek kell képeznie a további fedezetkiáramlások meghatározása céljából, amely megközelítés e célból a megelőző 24 hónapban valamennyi 30 napos időszak végén, a portfólió szintjén megvalósult, legnagyobb aggregált, összesített nettó fedezeti kiáramlást vagy beáramlást használja. |
| --- | --- |

(3)

Az intézmények és származékos piacok számára történő egyenlő versenyfeltételek biztosítása érdekében a további fedezetkiáramlások kiszámításának alapját a Bázeli Bankfelügyeleti Bizottság (a továbbiakban: BCBS) által a piaci értékelés változásai tekintetében kidolgozott, múltbeli adatokon alapuló megközelítésnek kell képeznie a további fedezetkiáramlások meghatározása céljából, amely megközelítés e célból a megelőző 24 hónapban valamennyi 30 napos időszak végén, a portfólió szintjén megvalósult, legnagyobb aggregált, összesített nettó fedezeti kiáramlást vagy beáramlást használja.

| (4) | Az Európai Bankhatóság (a továbbiakban: EBH) benyújtotta a Bizottsághoz a szabályozástechnikai standardtervezeteket. Az 1093/2010/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet (2) 10. cikkében meghatározott eljárással összhangban azonban a Bizottság arról tájékoztatta az EBH-t, hogy nem kívánja jóváhagyni a szóban forgó szabályozástechnikai standardtervezeteket, kellően megindokolva a jóváhagyás megtagadását. Az EBH újból benyújtotta a szabályozástechnikai standardtervezetet hivatalos vélemény formájában, elfogadva a Bizottság javasolt megközelítését, amely szigorúan a BCBS múltbeli adatokon alapuló módszerére támaszkodik. |
| --- | --- |

(4)

Az Európai Bankhatóság (a továbbiakban: EBH) benyújtotta a Bizottsághoz a szabályozástechnikai standardtervezeteket. Az 1093/2010/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet (2) 10. cikkében meghatározott eljárással összhangban azonban a Bizottság arról tájékoztatta az EBH-t, hogy nem kívánja jóváhagyni a szóban forgó szabályozástechnikai standardtervezeteket, kellően megindokolva a jóváhagyás megtagadását. Az EBH újból benyújtotta a szabályozástechnikai standardtervezetet hivatalos vélemény formájában, elfogadva a Bizottság javasolt megközelítését, amely szigorúan a BCBS múltbeli adatokon alapuló módszerére támaszkodik.

| (5) | E rendelet alapját az EBH-nak a Bizottsághoz újból benyújtott szabályozástechnikai standardtervezete képezi. |
| --- | --- |

(5)

E rendelet alapját az EBH-nak a Bizottsághoz újból benyújtott szabályozástechnikai standardtervezete képezi.

| (6) | Az EBH nyilvános konzultációt folytatott az e rendelet alapját képező szabályozástechnikai standardtervezetekről, elemezte az esetleges kapcsolódó költségeket és hasznot, továbbá kikérte az 1093/2010/EU rendelet 37. cikkével összhangban létrehozott banki érdekképviseleti csoport véleményét, |
| --- | --- |

(6)

Az EBH nyilvános konzultációt folytatott az e rendelet alapját képező szabályozástechnikai standardtervezetekről, elemezte az esetleges kapcsolódó költségeket és hasznot, továbbá kikérte az 1093/2010/EU rendelet 37. cikkével összhangban létrehozott banki érdekképviseleti csoport véleményét,

ELFOGADTA EZT A RENDELETET:

1. cikk

Az intézmény származtatott ügyleteinek lényegessége

(1)   Az 575/2013/EU rendelet 423. cikke (3) bekezdése első albekezdésének alkalmazásában valamely intézmény származtatott ügyletei akkor tekintendők lényegesnek, ha ezen ügyletek névleges összegeinek összessége a megelőző két évben bármikor meghaladja az 575/2013/EU rendelet 412. cikkének (1) bekezdésében említett nettó likviditáskiáramlások 10 %-át.

(2)   Az (1) bekezdés alkalmazásában a nettó likviditáskiáramlásokat az 575/2013/EU rendelet 423. cikke (3) bekezdésének első albekezdésében említett további kiáramlási elem nélkül kell kiszámítani.

2. cikk

Olyan további kiáramlás kiszámítása, amely megfelel egy negatív piaci forgatókönyv által az intézmény származtatott ügyleteire gyakorolt hatásból eredő biztosítéknyújtási kötelezettségeknek

(1)   Az e rendelet 1. cikkének alkalmazásában lényegesnek minősülő további kiáramlás, amely megfelel egy negatív piaci forgatókönyv által az intézmény származtatott ügyleteire gyakorolt hatásból eredő biztosítéknyújtási kötelezettségeknek, az 575/2013/EU rendelet 412. cikkének (1) bekezdésében említett likviditásfedezeti követelmény kiszámításának időpontját megelőző 24 hónapban megvalósult, legnagyobb abszolút nettó 30 napos fedezetkiáramlás lesz.

(2)   Az intézmények az ügyletek beáramlásait vagy kiáramlásait csak nettó alapon kezelhetik, amennyiben azokat ugyanazon nettósítási keretmegállapodás keretében hajtják végre. Az abszolút nettó fedezetáramlás a megvalósult kiáramlásokon és beáramlásokon alapul, valamint a nettósítás az intézmény portfóliójának szintjén kerül kiszámításra.

3. cikk

Hatálybalépés

Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő huszadik napon lép hatályba.

Európai Unió Hivatalos Lapjában

Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.

Kelt Brüsszelben, 2016. október 31-én.

a Bizottság részéről

az elnök

Jean-Claude JUNCKER

---

(1)  
  HL L 176., 2013.6.27., 1. o.

1

(2)  Az Európai Parlament és a Tanács 2010. november 24-i 1093/2010/EU rendelete az európai felügyeleti hatóság (Európai Bankhatóság) létrehozásáról, a 716/2009/EK határozat módosításáról és a 2009/78/EK bizottsági határozat hatályon kívül helyezéséről (HL L 331., 2010.12.15., 12. o.).

2

---

| 2017.2.8. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 33/16 |
| --- | --- | --- | --- |

2017.2.8.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 33/16

---

A BIZOTTSÁG (EU) 2017/209 VÉGREHAJTÁSI RENDELETE

(2017. február 2.)

egyes áruk Kombinált Nómenklatúra szerinti besorolásáról

AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,

tekintettel az Uniós Vámkódex létrehozásáról szóló, 2013. október 9-i 952/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletre (1) és különösen annak 57. cikke (4) bekezdésére és 58. cikke (2) bekezdésére,

mivel:

| (1) | A 2658/87/EGK tanácsi rendelet (2) mellékletét képező Kombinált Nómenklatúra egységes alkalmazása érdekében intézkedéseket szükséges elfogadni az e rendelet mellékletében meghatározott áruk besorolásáról. |
| --- | --- |

(1)

A 2658/87/EGK tanácsi rendelet (2) mellékletét képező Kombinált Nómenklatúra egységes alkalmazása érdekében intézkedéseket szükséges elfogadni az e rendelet mellékletében meghatározott áruk besorolásáról.

| (2) | A 2658/87/EGK rendelet meghatározza a Kombinált Nómenklatúra értelmezésére vonatkozó általános szabályokat. Ezeket a szabályokat kell alkalmazni bármely más olyan nómenklatúrára vonatkozóan is, amely részben vagy egészben a Kombinált Nómenklatúrán alapul, vagy azt bármilyen további albontással egészíti ki, és amelyet az árukereskedelemhez kapcsolódó tarifális és más intézkedések alkalmazása céljából az Unió valamely más rendelkezése hoz létre. |
| --- | --- |

(2)

A 2658/87/EGK rendelet meghatározza a Kombinált Nómenklatúra értelmezésére vonatkozó általános szabályokat. Ezeket a szabályokat kell alkalmazni bármely más olyan nómenklatúrára vonatkozóan is, amely részben vagy egészben a Kombinált Nómenklatúrán alapul, vagy azt bármilyen további albontással egészíti ki, és amelyet az árukereskedelemhez kapcsolódó tarifális és más intézkedések alkalmazása céljából az Unió valamely más rendelkezése hoz létre.

| (3) | Az említett általános szabályok értelmében a mellékletben szereplő táblázat 1. oszlopában leírt árukat a táblázat 3. oszlopában feltüntetett indokok alapján a 2. oszlopban megjelölt KN-kód alá kell besorolni. |
| --- | --- |

(3)

Az említett általános szabályok értelmében a mellékletben szereplő táblázat 1. oszlopában leírt árukat a táblázat 3. oszlopában feltüntetett indokok alapján a 2. oszlopban megjelölt KN-kód alá kell besorolni.

| (4) | Indokolt úgy rendelkezni, hogy az e rendelet hatálya alá tartozó áruk tekintetében kibocsátott, de az e rendelet rendelkezéseivel összhangban nem álló kötelező érvényű tarifális felvilágosítást a jogosult – a 952/2013/EU rendelet 34. cikkének (9) bekezdésével összhangban – meghatározott ideig továbbra is felhasználhatja. Ezt az időszakot három hónapban kell meghatározni. |
| --- | --- |

(4)

Indokolt úgy rendelkezni, hogy az e rendelet hatálya alá tartozó áruk tekintetében kibocsátott, de az e rendelet rendelkezéseivel összhangban nem álló kötelező érvényű tarifális felvilágosítást a jogosult – a 952/2013/EU rendelet 34. cikkének (9) bekezdésével összhangban – meghatározott ideig továbbra is felhasználhatja. Ezt az időszakot három hónapban kell meghatározni.

| (5) | Az e rendeletben előírt intézkedések összhangban vannak a Vámkódexbizottság véleményével, |
| --- | --- |

(5)

Az e rendeletben előírt intézkedések összhangban vannak a Vámkódexbizottság véleményével,

ELFOGADTA EZT A RENDELETET:

1. cikk

A melléklet táblázatának 1. oszlopában leírt árukat a Kombinált Nómenklatúrában a táblázat 2. oszlopában megjelölt KN-kód alá kell besorolni.

2. cikk

Az e rendelet rendelkezéseivel összhangban nem álló kötelező érvényű tarifális felvilágosítás – a 952/2013/EU rendelet 34. cikkének (9) bekezdésével összhangban – e rendelet hatálybalépésének időpontjától kezdve három hónapig továbbra is felhasználható.

3. cikk

Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő huszadik napon lép hatályba.

Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.

Kelt Brüsszelben, 2017. február 2-án.

a Bizottság részéről,

az elnök nevében,

Stephen QUEST

főigazgató

Adóügyi és Vámuniós Főigazgatóság

---

(1)  
  HL L 269., 2013.10.10., 1. o.

1

(2)  A Tanács 2658/87/EGK rendelete (1987. július 23.) a vám- és a statisztikai nómenklatúráról, valamint a Közös Vámtarifáról (HL L 256., 1987.9.7., 1. o.).

2

---

MELLÉKLET

| Árumegnevezés | Besorolás
  (KN-kód) | Indokolás |
| --- | --- | --- |
| (1) | (2) | (3) |
| Három termék, a kiskereskedelmi forgalom számára egybecsomagolva:






  a) | egy körülbelül 8 × 14 cm méretű, körülbelül 75 üres lapból álló jegyzettömb (a hátsó lap tartalmazza az elérhetőségeket a pótjegyzettömbök beszerzéséhez). A lapok tetejükön ragasztottak és perforáltak azért, hogy az egyes lapokat el lehessen távolítani. A hátulja és az elejének egy kis része kartonnal beborított; |

Árumegnevezés

Besorolás

(KN-kód)

Indokolás

(1)

(2)

(3)

Három termék, a kiskereskedelmi forgalom számára egybecsomagolva:

a)

egy körülbelül 8 × 14 cm méretű, körülbelül 75 üres lapból álló jegyzettömb (a hátsó lap tartalmazza az elérhetőségeket a pótjegyzettömbök beszerzéséhez). A lapok tetejükön ragasztottak és perforáltak azért, hogy az egyes lapokat el lehessen távolítani. A hátulja és az elejének egy kis része kartonnal beborított;

| b) | egy körülbelül 32 × 10 cm méretű, belül kartonnal megerősített, műanyag lapokból készült jegyzettömbtartó. A jegyzettömb kartonrészét be kell csúsztatni egy, a tartón lévő bevágásba. A tartó, amelyet rá lehet hajtani a jegyzettömbre azért, hogy beborítsa, a felső részén magában foglal egy átlátszó műanyagzsebet, valamint egy gumírozott textilanyagokból készült hurkot golyóstoll rögzítésére; |
| --- | --- |

b)

egy körülbelül 32 × 10 cm méretű, belül kartonnal megerősített, műanyag lapokból készült jegyzettömbtartó. A jegyzettömb kartonrészét be kell csúsztatni egy, a tartón lévő bevágásba. A tartó, amelyet rá lehet hajtani a jegyzettömbre azért, hogy beborítsa, a felső részén magában foglal egy átlátszó műanyagzsebet, valamint egy gumírozott textilanyagokból készült hurkot golyóstoll rögzítésére;

| c) | egy körülbelül 10 cm hosszú, vékony műanyag golyóstoll a textilhurokba belehelyezve. |
| --- | --- |

c)

egy körülbelül 10 cm hosszú, vékony műanyag golyóstoll a textilhurokba belehelyezve.

(Lásd a képet) (*1)

4820 10 30

A besorolást a Kombinált Nómenklatúra értelmezésére vonatkozó 1., 3. b) és 6. általános szabály, valamint a 4820 , a 4820 10 és a 4820 10 30  KN-kód szövege határozza meg.

A termékek a 3. b) általános értelmezési szabály értelmében a kiskereskedelmi forgalom számára kiszerelt készletet alkotnak. A készlet használatával összefüggésben a jegyzettömbnek van lényeges szerepe, amely papírt biztosít kisebb jegyzetek vagy üzenetek írásához. A tartó csak egyfajta burkolatot biztosít a jegyzettömbnek a szennyeződés és gyűrődés ellen. Figyelembe véve a műanyag golyóstoll objektív jellemzőit (méret, kialakítás és érték), az nem képezi a készlet lényeges alkotórészét. Bármely más tollal vagy ceruzával is lehet írni a jegyzettömbre. Ezért a készlet lényeges jellemzőjét a jegyzettömb adja meg.

A jegyzettömböt a 4820 vámtarifaszám alá kell besorolni, amelybe mindenfajta jegyzetfüzetek (noteszek) és jegyzettömbök tartoznak (lásd a Harmonizált Rendszer Magyarázat 4820 vámtarifaszámhoz tartozó magyarázata első bekezdésének (1) pontját).

Következésképpen a készletet a 4820 10 30 KN-kód alá kell besorolni mint „jegyzetfüzet (notesz), írótömb és előjegyzési tömb”.

---

(*1)  A kép csupán tájékoztató jellegű.

---

| 2017.2.8. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 33/19 |
| --- | --- | --- | --- |

2017.2.8.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 33/19

---

A BIZOTTSÁG (EU) 2017/210 VÉGREHAJTÁSI RENDELETE

(2017. február 7.)

a Talaromyces versatilis sp. nov. IMI CC 378536 és a Talaromyces versatilis sp. nov DSM 26702 által termelt endo-1,4-béta-xilanáz és endo-1,3(4)-béta-glükanáz készítmény tojótyúkok takarmány-adalékanyagaként történő felhasználásának engedélyezéséről (az engedély jogosultja az Adisseo France S.A.S.)

(EGT-vonatkozású szöveg)

AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,

tekintettel a takarmányozási célra felhasznált adalékanyagokról szóló, 2003. szeptember 22-i 1831/2003/EK európai parlamenti és tanácsi rendeletre (1) és különösen annak 9. cikke (2) bekezdésére,

mivel:

| (1) | Az 1831/2003/EK rendelet rendelkezik a takarmányozási célra felhasznált adalékanyagok engedélyezéséről, az engedély megadásának feltételeiről és az engedélyezési eljárásokról. |
| --- | --- |

(1)

Az 1831/2003/EK rendelet rendelkezik a takarmányozási célra felhasznált adalékanyagok engedélyezéséről, az engedély megadásának feltételeiről és az engedélyezési eljárásokról.

| (2) | A Bizottsághoz az 1831/2003/EK rendelet 7. cikkének megfelelően kérelmet nyújtottak be a Talaromyces versatilis sp. nov. IMI CC 378536 és a Talaromyces versatilis sp. nov. DSM 26702 által termelt endo-1,4-béta-xilanáz EC 3.2.1.8 és endo-1,3(4)-béta-glükanáz EC 3.2.1.6 készítmény engedélyezésére vonatkozóan. A kérelemhez csatolták az 1831/2003/EK rendelet 7. cikkének (3) bekezdésében előírt adatokat és dokumentumokat. |
| --- | --- |

(2)

A Bizottsághoz az 1831/2003/EK rendelet 7. cikkének megfelelően kérelmet nyújtottak be a Talaromyces versatilis sp. nov. IMI CC 378536 és a Talaromyces versatilis sp. nov. DSM 26702 által termelt endo-1,4-béta-xilanáz EC 3.2.1.8 és endo-1,3(4)-béta-glükanáz EC 3.2.1.6 készítmény engedélyezésére vonatkozóan. A kérelemhez csatolták az 1831/2003/EK rendelet 7. cikkének (3) bekezdésében előírt adatokat és dokumentumokat.

| (3) | A szóban forgó kérelem az „állattenyésztésben alkalmazott adalékanyagok” adalékanyag-kategóriába sorolandó, a Talaromyces versatilis sp. nov. IMI CC 378536 és a Talaromyces versatilis sp. nov. DSM 26702 által termelt endo-1,4-béta-xilanáz EC 3.2.1.8 és endo-1,3(4)-béta-glükanáz EC 3.2.1.6 készítmény tojótyúkok takarmány-adalékanyagaként történő felhasználásának engedélyezésére vonatkozik. |
| --- | --- |

(3)

A szóban forgó kérelem az „állattenyésztésben alkalmazott adalékanyagok” adalékanyag-kategóriába sorolandó, a Talaromyces versatilis sp. nov. IMI CC 378536 és a Talaromyces versatilis sp. nov. DSM 26702 által termelt endo-1,4-béta-xilanáz EC 3.2.1.8 és endo-1,3(4)-béta-glükanáz EC 3.2.1.6 készítmény tojótyúkok takarmány-adalékanyagaként történő felhasználásának engedélyezésére vonatkozik.

| (4) | E készítmény felhasználását brojlercsirkék, tojórécék, valamint kisebb hízó- és tojóbaromfifajok takarmány-adalékanyagaként az (EU) 2015/661 bizottsági rendelet (2), hízó- és tenyészpulykák takarmány-adalékanyagaként pedig az (EU) 2015/2304 bizottsági végrehajtási rendelet (3) engedélyezte 10 évre. |
| --- | --- |

(4)

E készítmény felhasználását brojlercsirkék, tojórécék, valamint kisebb hízó- és tojóbaromfifajok takarmány-adalékanyagaként az (EU) 2015/661 bizottsági rendelet (2), hízó- és tenyészpulykák takarmány-adalékanyagaként pedig az (EU) 2015/2304 bizottsági végrehajtási rendelet (3) engedélyezte 10 évre.

| (5) | Az Európai Élelmiszerbiztonsági Hatóság (a továbbiakban: Hatóság) 2016. május 25-i véleményében (4) megállapította, hogy a Talaromyces versatilis sp. nov. IMI CC 378536 és a Talaromyces versatilis sp. nov. DSM 26702 által termelt endo-1,4-béta-xilanáz EC 3.2.1.8 és endo-1,3(4)-béta-glükanáz EC 3.2.1.6 készítmény a javasolt felhasználási feltételek mellett nincs káros hatással sem az állati és emberi egészségre, sem a környezetre, és javítja a tojótyúkok teljesítményét. A Hatóság úgy ítélte meg, hogy nem szükséges a forgalomba hozatalt követő egyedi nyomonkövetési előírásokat elrendelni. A Hatóság ellenőrizte továbbá a takarmányban található takarmány-adalékanyagra vonatkozó analitikai módszerről szóló, az 1831/2003/EK rendelettel létrehozott referencialaboratórium által benyújtott jelentést. |
| --- | --- |

(5)

Az Európai Élelmiszerbiztonsági Hatóság (a továbbiakban: Hatóság) 2016. május 25-i véleményében (4) megállapította, hogy a Talaromyces versatilis sp. nov. IMI CC 378536 és a Talaromyces versatilis sp. nov. DSM 26702 által termelt endo-1,4-béta-xilanáz EC 3.2.1.8 és endo-1,3(4)-béta-glükanáz EC 3.2.1.6 készítmény a javasolt felhasználási feltételek mellett nincs káros hatással sem az állati és emberi egészségre, sem a környezetre, és javítja a tojótyúkok teljesítményét. A Hatóság úgy ítélte meg, hogy nem szükséges a forgalomba hozatalt követő egyedi nyomonkövetési előírásokat elrendelni. A Hatóság ellenőrizte továbbá a takarmányban található takarmány-adalékanyagra vonatkozó analitikai módszerről szóló, az 1831/2003/EK rendelettel létrehozott referencialaboratórium által benyújtott jelentést.

| (6) | A Talaromyces versatilis sp. nov. IMI CC 378536 és a Talaromyces versatilis sp. nov. DSM 26702 által termelt endo-1,4-béta-xilanáz EC 3.2.1.8 és endo-1,3(4)-béta-glükanáz EC 3.2.1.6 készítmény értékelése azt mutatja, hogy az 1831/2003/EK rendelet 5. cikkében előírt engedélyezési feltételek teljesülnek. Ennek megfelelően a szóban forgó készítmény használatát az e rendelet mellékletében meghatározottak szerint engedélyezni kell. |
| --- | --- |

(6)

A Talaromyces versatilis sp. nov. IMI CC 378536 és a Talaromyces versatilis sp. nov. DSM 26702 által termelt endo-1,4-béta-xilanáz EC 3.2.1.8 és endo-1,3(4)-béta-glükanáz EC 3.2.1.6 készítmény értékelése azt mutatja, hogy az 1831/2003/EK rendelet 5. cikkében előírt engedélyezési feltételek teljesülnek. Ennek megfelelően a szóban forgó készítmény használatát az e rendelet mellékletében meghatározottak szerint engedélyezni kell.

| (7) | Az e rendeletben előírt intézkedések összhangban vannak a Növények, Állatok, Élelmiszerek és Takarmányok Állandó Bizottságának véleményével, |
| --- | --- |

(7)

Az e rendeletben előírt intézkedések összhangban vannak a Növények, Állatok, Élelmiszerek és Takarmányok Állandó Bizottságának véleményével,

ELFOGADTA EZT A RENDELETET:

1. cikk

A mellékletben meghatározott, az „állattenyésztésben alkalmazott adalékanyagok” adalékanyag-kategóriába és az „emészthetőséget fokozó anyagok” funkcionális csoportba tartozó készítmény takarmány-adalékanyagként történő felhasználása a mellékletben meghatározott feltételek mellett engedélyezett.

2. cikk

Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő huszadik napon lép hatályba.

Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.

Kelt Brüsszelben, 2017. február 7-én.

a Bizottság részéről

az elnök

Jean-Claude JUNCKER

---

(1)  
  HL L 268., 2003.10.18., 29. o.

1

(2)  A Bizottság (EU) 2015/661 végrehajtási rendelete (2015. április 28.) a Talaromyces versatilis sp. nov. IMI CC 378536 és a Talaromyces versatilis sp. nov. DSM 26702. által termelt endo-1,4-béta-xilanáz és endo-1,3(4)-béta-glükanáz készítmény brojlercsirkék, tojójércék, kisebb hízó- és tojóbaromfifajok takarmány-adalékanyagaként történő felhasználásának engedélyezéséről (az engedély jogosultja az Adisseo France S.A.S.) (HL L 110., 2015.4.29., 1. o.).

2

Talaromyces versatilis

Talaromyces versatilis

(3)  A Bizottság (EU) 2015/2304 végrehajtási rendelete (2015. december 10.) a Talaromyces versatilis sp. nov. IMI CC 378536 és a Talaromyces versatilis sp. nov. DSM 26702 által termelt endo-1,4-béta-xilanáz és endo-1,3(4)-béta-glükanáz készítmény hízó- és tenyészpulykák takarmány-adalékanyagaként történő felhasználásának engedélyezéséről (az engedély jogosultja az Adisseo France S.A.S.) (HL L 326., 2015.12.11., 39. o.).

3

Talaromyces versatilis sp. nov

Talaromyces versatilis sp. nov

(4)  
  The EFSA Journal (2016); 14(6):4510.

4

The EFSA Journal (2016)

---

MELLÉKLET

| Az adalékanyag azonosító száma | Az engedély jogosultjának neve | Adalékanyag | Összetétel, kémiai képlet, leírás, analitikai módszer | Állatfaj vagy -kategória | Maximális életkor | Legkisebb tartalom | Legnagyobb tartalom | Egyéb rendelkezések | Az engedély lejárta |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Aktivitási egység/kg 12 %-os nedvességtartalmú teljes értékű takarmányban |
| Kategória: állattenyésztésben alkalmazott adalékanyagok. Funkcionális csoport: emészthetőséget fokozó anyag |
| 4a22 | Adisseo France S.A.S. | Endo-1,4-béta-xilanáz EC 3.2.1.8
  és
  Endo-1,3(4)-béta-glükanáz EC 3.2.1.6 | Az adalékanyag összetétele

  A Talaromyces versatilis sp. nov. IMI CC 378536 és a Talaromyces versatilis sp. nov. DSM 26702 által termelt endo-1,4-béta-xilanáz (EC 3.2.1.8) és endo-1,3(4)-béta-glükanáz (EC 3.2.1.6) készítmény, amelynek minimális aktivitása:






  — | szilárd formában: endo-1,4-béta-xilanáz 22 000 VU/g és endo-1,3(4)-béta-glükanáz 15 200 VU (1) /g; |

Az adalékanyag azonosító száma

Az engedély jogosultjának neve

Adalékanyag

Összetétel, kémiai képlet, leírás, analitikai módszer

Állatfaj vagy -kategória

Maximális életkor

Legkisebb tartalom

Legnagyobb tartalom

Egyéb rendelkezések

Az engedély lejárta

Aktivitási egység/kg 12 %-os nedvességtartalmú teljes értékű takarmányban

Kategória: állattenyésztésben alkalmazott adalékanyagok. Funkcionális csoport: emészthetőséget fokozó anyag

4a22

Adisseo France S.A.S.

Endo-1,4-béta-xilanáz EC 3.2.1.8

és

Endo-1,3(4)-béta-glükanáz EC 3.2.1.6

Az adalékanyag összetétele

A Talaromyces versatilis sp. nov. IMI CC 378536 és a Talaromyces versatilis sp. nov. DSM 26702 által termelt endo-1,4-béta-xilanáz (EC 3.2.1.8) és endo-1,3(4)-béta-glükanáz (EC 3.2.1.6) készítmény, amelynek minimális aktivitása:

—

szilárd formában: endo-1,4-béta-xilanáz 22 000 VU/g és endo-1,3(4)-béta-glükanáz 15 200 VU (1) /g;

| — | folyékony formában: endo-1,4-béta-xilanáz 5 500 VU/ml és endo-1,3(4)-béta-glükanáz 3 800 VU/ml. |
| --- | --- |

—

folyékony formában: endo-1,4-béta-xilanáz 5 500 VU/ml és endo-1,3(4)-béta-glükanáz 3 800 VU/ml.

A hatóanyag jellemzése

A Talaromyces versatilis sp. nov. IMI CC 378536 és a Talaromyces versatilis sp. nov. DSM 26702 által termelt endo-1,4-béta-xilanáz (EC 3.2.1.8) és endo-1,3(4)-béta-glükanáz (EC 3.2.1.6).

Analitikai módszer
   (2)

Az endo-1,4-béta-xilanáz aktivitásának mennyiségi meghatározására:

| — | viszkozitásmérő módszer, amely az endo-1,4-béta-xilanáz és a xilántartalmú szubsztrát (búza-arabinoxilán) reakciója során bekövetkező viszkozitáscsökkenésen alapul. |
| --- | --- |

—

viszkozitásmérő módszer, amely az endo-1,4-béta-xilanáz és a xilántartalmú szubsztrát (búza-arabinoxilán) reakciója során bekövetkező viszkozitáscsökkenésen alapul.

Az endo-1,3(4)-béta-glükanáz aktivitásának meghatározására:

| — | viszkozitásmérő módszer, amely az endo-1,3(4)-béta-glükanáz és a glükántartalmú szubsztrát (árpa-béta-glükán) 5,5 pH-nál, 30 °C-on történő reakciója során bekövetkező viszkozitáscsökkenésen alapul. |
| --- | --- |

—

viszkozitásmérő módszer, amely az endo-1,3(4)-béta-glükanáz és a glükántartalmú szubsztrát (árpa-béta-glükán) 5,5 pH-nál, 30 °C-on történő reakciója során bekövetkező viszkozitáscsökkenésen alapul.

Tojótyúkok

—

Endo-1,4-béta-xilanáz 1 100 VU

Endo-1,3(4)-béta-glükanáz 760 VU

—

| 1. | Az adalékanyag és az előkeverék használati utasításában fel kell tüntetni a tárolási feltételeket és a pelletálási stabilitást. |
| --- | --- |

1.

Az adalékanyag és az előkeverék használati utasításában fel kell tüntetni a tárolási feltételeket és a pelletálási stabilitást.

| 2. | Az adalékanyag és az előkeverékek felhasználóira vonatkozóan a takarmányipari vállalkozóknak munkafolyamatokat és szervezeti intézkedéseket kell meghatározniuk a használatból fakadó lehetséges kockázatok kezelésére. Ha a kockázatokat e folyamatokkal vagy intézkedésekkel nem lehet kiküszöbölni vagy minimálisra csökkenteni, akkor az adalékanyagot és az előkeverékeket egyéni védőeszközökkel, többek között védőmaszkkal és bőrvédő eszközökkel kell használni. |
| --- | --- |

2.

Az adalékanyag és az előkeverékek felhasználóira vonatkozóan a takarmányipari vállalkozóknak munkafolyamatokat és szervezeti intézkedéseket kell meghatározniuk a használatból fakadó lehetséges kockázatok kezelésére. Ha a kockázatokat e folyamatokkal vagy intézkedésekkel nem lehet kiküszöbölni vagy minimálisra csökkenteni, akkor az adalékanyagot és az előkeverékeket egyéni védőeszközökkel, többek között védőmaszkkal és bőrvédő eszközökkel kell használni.

2027. február 28.

---

(1)  1 VU (viszkozimetriás egység) az az enzimmennyiség, amely 30 °C-on, 5,5 pH-nál olyan mértékben hidrolizálja az anyagot (árpa-béta-glükánt, illetve búza-arabinoxilánt), hogy az oldat viszkozitása csökkenjen, és relatív fluiditása 1 (dimenzió nélküli egység)/perc mértékben változzon.

(2)  Az analitikai módszerek részletes leírása a referencialaboratórium honlapján található: https://ec.europa.eu/jrc/en/eurl/feed-additives/evaluation-reports

---

| 2017.2.8. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 33/23 |
| --- | --- | --- | --- |

2017.2.8.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 33/23

---

A BIZOTTSÁG (EU) 2017/211 VÉGREHAJTÁSI RENDELETE

(2017. február 7.)

a Bacillus subtilis (LMG-S 15136) által termelt endo-1,4-béta-xilanázt (EC 3.2.1.8) tartalmazó készítmény baromfi, elválasztott malacok és hízósertések takarmány-adalékanyagaként történő felhasználásának engedélyezéséről, valamint az 1259/2004/EK, az 1206/2005/EK és a 322/2009/EK rendelet módosításáról és az 516/2007/EK rendelet hatályon kívül helyezéséről (az engedély jogosultja: Beldem, a Puratos NV vállalata)

(EGT-vonatkozású szöveg)

AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,

tekintettel a takarmányozási célra felhasznált adalékanyagokról szóló, 2003. szeptember 22-i 1831/2003/EK európai parlamenti és tanácsi rendeletre (1) és különösen annak 9. cikke (2) bekezdésére,

mivel:

| (1) | Az 1831/2003/EK rendelet rendelkezik a takarmányozási célra felhasznált adalékanyagok engedélyezéséről, az engedély megadásának feltételeiről és az engedélyezési eljárásokról. Az említett rendelet 10. cikke előírja a 70/524/EGK tanácsi irányelv (2) alapján engedélyezett adalékanyagok újraértékelését. |
| --- | --- |

(1)

Az 1831/2003/EK rendelet rendelkezik a takarmányozási célra felhasznált adalékanyagok engedélyezéséről, az engedély megadásának feltételeiről és az engedélyezési eljárásokról. Az említett rendelet 10. cikke előírja a 70/524/EGK tanácsi irányelv (2) alapján engedélyezett adalékanyagok újraértékelését.

| (2) | A Bacillus subtilis (LMG-S 15136) által termelt endo-1,4-béta-xilanázt (EC 3.2.1.8) tartalmazó készítmény takarmányokban való felhasználását a 70/524/EGK irányelvvel összhangban időbeli korlátozás nélkül engedélyezte hízócsirkék (brojlercsirkék) esetében az 1259/2004/EK bizottsági rendelet (3), elválasztott malacok esetében az 1206/2005/EK bizottsági rendelet (4), hízósertések és hízópulykák esetében az 516/2007/EK bizottsági rendelet (5), tojótyúkok esetében pedig a 322/2009/EK bizottsági rendelet (6). Az említett készítményt ezt követően az 1831/2003/EK rendelet 10. cikkének (1) bekezdése szerint meglévő termékként felvették a takarmány-adalékanyagok nyilvántartásába. Emellett az említett készítmény kacsáknál történő felhasználását a 242/2007/EK bizottsági rendelet (7) 10 évre engedélyezte az 1831/2003/EK rendelettel összhangban. |
| --- | --- |

(2)

A Bacillus subtilis (LMG-S 15136) által termelt endo-1,4-béta-xilanázt (EC 3.2.1.8) tartalmazó készítmény takarmányokban való felhasználását a 70/524/EGK irányelvvel összhangban időbeli korlátozás nélkül engedélyezte hízócsirkék (brojlercsirkék) esetében az 1259/2004/EK bizottsági rendelet (3), elválasztott malacok esetében az 1206/2005/EK bizottsági rendelet (4), hízósertések és hízópulykák esetében az 516/2007/EK bizottsági rendelet (5), tojótyúkok esetében pedig a 322/2009/EK bizottsági rendelet (6). Az említett készítményt ezt követően az 1831/2003/EK rendelet 10. cikkének (1) bekezdése szerint meglévő termékként felvették a takarmány-adalékanyagok nyilvántartásába. Emellett az említett készítmény kacsáknál történő felhasználását a 242/2007/EK bizottsági rendelet (7) 10 évre engedélyezte az 1831/2003/EK rendelettel összhangban.

| (3) | Az 1831/2003/EK rendelet 7. cikkével összefüggésben értelmezett 10. cikke (2) bekezdésének megfelelően kérelmet nyújtottak be a Bacillus subtilis (LMG-S 15136) által termelt endo-1,4-béta-xilanázt (EC 3.2.1.8) tartalmazó készítmény brojlercsirkék, elválasztott malacok és hízósertések takarmány-adalékanyagaként való újraértékelése iránt. A kérelmező az adalékanyagnak az „állattenyésztésben alkalmazott adalékanyagok” adalékanyag-kategóriába való besorolását kérte. A kérelemhez csatolták az 1831/2003/EK rendelet 7. cikkének (3) bekezdésében előírt adatokat és dokumentumokat. |
| --- | --- |

(3)

Az 1831/2003/EK rendelet 7. cikkével összefüggésben értelmezett 10. cikke (2) bekezdésének megfelelően kérelmet nyújtottak be a Bacillus subtilis (LMG-S 15136) által termelt endo-1,4-béta-xilanázt (EC 3.2.1.8) tartalmazó készítmény brojlercsirkék, elválasztott malacok és hízósertések takarmány-adalékanyagaként való újraértékelése iránt. A kérelmező az adalékanyagnak az „állattenyésztésben alkalmazott adalékanyagok” adalékanyag-kategóriába való besorolását kérte. A kérelemhez csatolták az 1831/2003/EK rendelet 7. cikkének (3) bekezdésében előírt adatokat és dokumentumokat.

| (4) | Az Európai Élelmiszerbiztonsági Hatóság (a továbbiakban: Hatóság) 2016. július 13-i véleményében (8) megállapította, hogy a Bacillus subtilis (LMG-S 15136) által termelt endo-1,4-béta-xilanázt (EC 3.2.1.8) tartalmazó készítmény a javasolt felhasználási feltételek mellett nincs káros hatással sem az állati és emberi egészségre, sem a környezetre. A Hatóság ezenfelül arra a következtetésre jutott, hogy a készítmény használata hatékony lehet brojlercsirkék, tojótyúkok, elválasztott malacok és hízósertések esetében. E megállapítás a tojójércékre és a tenyésztyúkokra is kiterjeszthető. A Hatóság továbbá úgy ítélte meg, hogy a hatékonyságra vonatkozó következtetést extrapolálni lehet a kisebb hízó-, tenyész- és tojóbaromfifajokra is. A Hatóság úgy ítélte meg, hogy nem szükséges rendelkezni a forgalomba hozatal utáni nyomon követésre vonatkozó egyedi előírásokról. A Hatóság ellenőrizte továbbá a takarmányban található takarmány-adalékanyagra vonatkozó analitikai módszerről szóló, az 1831/2003/EK rendelettel létrehozott referencialaboratórium által benyújtott jelentést. |
| --- | --- |

(4)

Az Európai Élelmiszerbiztonsági Hatóság (a továbbiakban: Hatóság) 2016. július 13-i véleményében (8) megállapította, hogy a Bacillus subtilis (LMG-S 15136) által termelt endo-1,4-béta-xilanázt (EC 3.2.1.8) tartalmazó készítmény a javasolt felhasználási feltételek mellett nincs káros hatással sem az állati és emberi egészségre, sem a környezetre. A Hatóság ezenfelül arra a következtetésre jutott, hogy a készítmény használata hatékony lehet brojlercsirkék, tojótyúkok, elválasztott malacok és hízósertések esetében. E megállapítás a tojójércékre és a tenyésztyúkokra is kiterjeszthető. A Hatóság továbbá úgy ítélte meg, hogy a hatékonyságra vonatkozó következtetést extrapolálni lehet a kisebb hízó-, tenyész- és tojóbaromfifajokra is. A Hatóság úgy ítélte meg, hogy nem szükséges rendelkezni a forgalomba hozatal utáni nyomon követésre vonatkozó egyedi előírásokról. A Hatóság ellenőrizte továbbá a takarmányban található takarmány-adalékanyagra vonatkozó analitikai módszerről szóló, az 1831/2003/EK rendelettel létrehozott referencialaboratórium által benyújtott jelentést.

| (5) | A Hatóság megállapította továbbá, hogy a hízópulykák tekintetében két vizsgálat bizonyítékot szolgáltatott arra, hogy a készítmény pozitív hatással van a kifejlett állatok testtömegére és a takarmánybevitel-súlygyarapodás arányára. A Hatóság nem tekintette jelentősnek azt a harmadik vizsgálatot, amely az engedélyezéssel összefüggésben a korábbi értékelés során már kimutatott és elfogadott értéknél jelentősen magasabb takarmánybevitel-súlygyarapodás arányt állapított meg. Mivel ezeket a bizonyítékokat – a hosszú időre visszatekintő felhasználás mellett – a tenyésztéstechnikai paraméterek javulására utaló fontos mutatóknak tekintették, a Hatóság megállapította, hogy a szolgáltatott adatok teljesítik az adalékanyag hízópulykák esetében való hatékonyságának alátámasztására vonatkozó feltételeket. |
| --- | --- |

(5)

A Hatóság megállapította továbbá, hogy a hízópulykák tekintetében két vizsgálat bizonyítékot szolgáltatott arra, hogy a készítmény pozitív hatással van a kifejlett állatok testtömegére és a takarmánybevitel-súlygyarapodás arányára. A Hatóság nem tekintette jelentősnek azt a harmadik vizsgálatot, amely az engedélyezéssel összefüggésben a korábbi értékelés során már kimutatott és elfogadott értéknél jelentősen magasabb takarmánybevitel-súlygyarapodás arányt állapított meg. Mivel ezeket a bizonyítékokat – a hosszú időre visszatekintő felhasználás mellett – a tenyésztéstechnikai paraméterek javulására utaló fontos mutatóknak tekintették, a Hatóság megállapította, hogy a szolgáltatott adatok teljesítik az adalékanyag hízópulykák esetében való hatékonyságának alátámasztására vonatkozó feltételeket.

| (6) | A Bacillus subtilis (LMG-S 15136) által termelt endo-1,4-béta-xilanázt (EC 3.2.1.8) tartalmazó készítmény értékelése azt mutatja, hogy az 1831/2003/EK rendelet 5. cikkében előírt engedélyezési feltételek teljesülnek. Ennek megfelelően a szóban forgó készítmény használatát az e rendelet mellékletében meghatározottak szerint engedélyezni kell. |
| --- | --- |

(6)

A Bacillus subtilis (LMG-S 15136) által termelt endo-1,4-béta-xilanázt (EC 3.2.1.8) tartalmazó készítmény értékelése azt mutatja, hogy az 1831/2003/EK rendelet 5. cikkében előírt engedélyezési feltételek teljesülnek. Ennek megfelelően a szóban forgó készítmény használatát az e rendelet mellékletében meghatározottak szerint engedélyezni kell.

| (7) | Az 1259/2004/EK, az 1206/2005/EK és a 322/2009/EK rendeletet ennek megfelelően módosítani kell. Az 516/2007/EK rendeletet hatályon kívül kell helyezni. |
| --- | --- |

(7)

Az 1259/2004/EK, az 1206/2005/EK és a 322/2009/EK rendeletet ennek megfelelően módosítani kell. Az 516/2007/EK rendeletet hatályon kívül kell helyezni.

| (8) | mivel semmilyen biztonsági ok nem indokolja az engedélyezési feltételek módosításának azonnali alkalmazását, átmeneti időszakot kell biztosítani az érdekelt felek számára, hogy felkészülhessenek az engedélyezésből adódó új követelmények teljesítésére. |
| --- | --- |

(8)

mivel semmilyen biztonsági ok nem indokolja az engedélyezési feltételek módosításának azonnali alkalmazását, átmeneti időszakot kell biztosítani az érdekelt felek számára, hogy felkészülhessenek az engedélyezésből adódó új követelmények teljesítésére.

| (9) | Az e rendeletben előírt intézkedések összhangban vannak a Növények, Állatok, Élelmiszerek és Takarmányok Állandó Bizottságának véleményével, |
| --- | --- |

(9)

Az e rendeletben előírt intézkedések összhangban vannak a Növények, Állatok, Élelmiszerek és Takarmányok Állandó Bizottságának véleményével,

ELFOGADTA EZT A RENDELETET:

1. cikk

Engedélyezés

A mellékletben meghatározott, az „állattenyésztésben alkalmazott adalékanyagok” adalékanyag-kategóriába és az „emészthetőséget fokozó anyagok” funkcionális csoportba tartozó készítmény takarmány-adalékanyagként történő felhasználása a mellékletben meghatározott feltételek mellett engedélyezett.

2. cikk

Az 1259/2004/EK rendelet módosítása

Az 1259/2004/EK rendelet VI. mellékletét el kell hagyni.

3. cikk

Az 1206/2005/EK rendelet módosítása

Az 1206/2005/EK rendelet I. mellékletében az E 1606, endo-1,4-béta-xilanáz (EC 3.2.1.8)-ra vonatkozó bejegyzést el kell hagyni.

4. cikk

A 322/2009/EK rendelet módosítása

A 322/2009/EK rendelet I. mellékletét el kell hagyni.

5. cikk

Hatályon kívül helyezés

Az 516/2007/EK rendelet hatályát veszti.

6. cikk

Átmeneti intézkedések

A mellékletben szereplő készítmény és az azt tartalmazó takarmányok, amelyeket 2017. augusztus 28. előtt állítottak elő és címkéztek fel a 2017. február 28. előtt alkalmazandó szabályoknak megfelelően, a meglévő készletek kimerüléséig továbbra is forgalomba hozhatók és használhatók.

7. cikk

Hatálybalépés

Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő huszadik napon lép hatályba.

Európai Unió Hivatalos Lapjában

Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.

Kelt Brüsszelben, 2017. február 7-én.

a Bizottság részéről

az elnök

Jean-Claude JUNCKER

---

(1)  
  HL L 268., 2003.10.18., 29. o.

1

(2)  A Tanács 70/524/EGK irányelve (1970. november 23.) a takarmány-adalékanyagokról (HL L 270., 1970.12.14., 1. o.).

2

(3)  A Bizottság 1259/2004/EK rendelete (2004. július 8.) egyes, takarmányokra vonatkozóan már engedélyezett adalékanyagok állandó engedélyezéséről (HL L 239., 2004.7.9., 8. o.).

3

(4)  A Bizottság 1206/2005/EK rendelete (2005. július 27.) a takarmányokban lévő egyes adalékanyagok végleges engedélyezéséről (HL L 197., 2005.7.28., 12. o.).

4

(5)  A Bizottság 516/2007/EK rendelete (2007. május 10.) takarmány-adalékanyag végleges engedélyezéséről (HL L 122., 2007.5.11., 22. o.).

5

(6)  A Bizottság 322/2009/EK rendelete (2009. április 20.) egyes adalékanyagok takarmányokban való felhasználásának végleges engedélyezéséről (HL L 101., 2009.4.21., 9. o.).

6

(7)  A Bizottság 242/2007/EK rendelete (2007. március 6.) az endo-1,4-béta xilanáz EC 3.2.1.8 (Belfeed B1100MP és Belfeed B1100ML) takarmány-adalékanyagként való engedélyezéséről (EGT-vonatkozású szöveg) (HL L 73., 2007.3.13., 1. o.).

7

(8)  
  The EFSA Journal (2016); 14(9):4562.

8

The EFSA Journal

---

MELLÉKLET

| Az adalékanyag azonosító száma | Az engedély jogosultjának neve | Adalékanyag | Összetétel, kémiai képlet, leírás, analitikai módszer | Állatfaj vagy -kategória | Maximális életkor | Legkisebb tartalom | Legnagyobb tartalom | Egyéb rendelkezések | Az engedély lejárta |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Aktivitási egység/kg 12 %-os nedvességtartalmú teljes értékű takarmányban |
| Kategória: állattenyésztésben alkalmazott adalékanyagok. Funkcionális csoport: emészthetőséget fokozó anyag |
| 4a1606i | Beldem, a Puratos NV vállalata | Endo-1,4-béta-xilanáz EC 3.2.1.8 | Az adalékanyag összetétele

  A Bacillus subtilis (LMG-S 15136) által termelt endo-1,4-béta-xilanázt (EC 3.2.1.8) tartalmazó készítmény, amelynek minimális aktivitása 400 IU (1)/g
  Szilárd és folyékony formában | Baromfi | — | 10 IU | — | 1. | Az adalékanyag és az előkeverék használati utasításában fel kell tüntetni a tárolási feltételeket és a pelletálási stabilitást. |

Az adalékanyag azonosító száma

Az engedély jogosultjának neve

Adalékanyag

Összetétel, kémiai képlet, leírás, analitikai módszer

Állatfaj vagy -kategória

Maximális életkor

Legkisebb tartalom

Legnagyobb tartalom

Egyéb rendelkezések

Az engedély lejárta

Aktivitási egység/kg 12 %-os nedvességtartalmú teljes értékű takarmányban

Kategória: állattenyésztésben alkalmazott adalékanyagok. Funkcionális csoport: emészthetőséget fokozó anyag

4a1606i

Beldem, a Puratos NV vállalata

Endo-1,4-béta-xilanáz EC 3.2.1.8

Az adalékanyag összetétele

A Bacillus subtilis (LMG-S 15136) által termelt endo-1,4-béta-xilanázt (EC 3.2.1.8) tartalmazó készítmény, amelynek minimális aktivitása 400 IU (1)/g

Szilárd és folyékony formában

Baromfi

—

10 IU

—

1.

Az adalékanyag és az előkeverék használati utasításában fel kell tüntetni a tárolási feltételeket és a pelletálási stabilitást.

| 2. | Legfeljebb 35 kg-os elválasztott malacok esetében való alkalmazásra. |
| --- | --- |

2.

Legfeljebb 35 kg-os elválasztott malacok esetében való alkalmazásra.

| 3. | Az adalékanyag és az előkeverékek felhasználóira vonatkozóan a takarmányipari vállalkozóknak munkafolyamatokat és szervezeti intézkedéseket kell meghatározniuk a használatból fakadó lehetséges kockázatok kezelésére. Ha a kockázatokat e folyamatokkal vagy intézkedésekkel nem lehet felszámolni vagy minimálisra csökkenteni, akkor az adalékanyagot és az előkeverékeket egyéni védőeszközzel, többek között védőmaszkkal kell használni. |
| --- | --- |

3.

Az adalékanyag és az előkeverékek felhasználóira vonatkozóan a takarmányipari vállalkozóknak munkafolyamatokat és szervezeti intézkedéseket kell meghatározniuk a használatból fakadó lehetséges kockázatok kezelésére. Ha a kockázatokat e folyamatokkal vagy intézkedésekkel nem lehet felszámolni vagy minimálisra csökkenteni, akkor az adalékanyagot és az előkeverékeket egyéni védőeszközzel, többek között védőmaszkkal kell használni.

2027. február 28.

A hatóanyag jellemzése

A Bacillus subtilis (LMG-S 15136) által termelt endo-1,4-béta-xilanáz (EC 3.2.1.8)

Elválasztott malacok

—

10 IU

—

Analitikai módszer
   (2)

A xilanáz takarmány-adalékanyagban való aktivitásának számszerű meghatározására:

| — | kolorimetriás módszer: nyírfa-xilán szubsztrátból 3,5-dinitroszalicilsav (DNS) jelenlétében, xilanáz hatására felszabaduló redukáló cukrok mérése |
| --- | --- |

—

kolorimetriás módszer: nyírfa-xilán szubsztrátból 3,5-dinitroszalicilsav (DNS) jelenlétében, xilanáz hatására felszabaduló redukáló cukrok mérése

A xilanáz előkeverékekben és takarmányban való aktivitásának számszerű meghatározására:

| — | kolorimetriás módszer: azurinnal keresztkötött búza-arabinoxilán szubsztrátból xilanáz hatására felszabaduló vízoldható festék mérése |
| --- | --- |

—

kolorimetriás módszer: azurinnal keresztkötött búza-arabinoxilán szubsztrátból xilanáz hatására felszabaduló vízoldható festék mérése

Hízósertés

—

10 IU

—

---

(1)  1 IU az az enzimmennyiség, amely nyírfa-xilánból 4,5 pH-nál és 30 °C-on percenként egy mikromol redukálócukrot (xilózegyenértéket) szabadít fel.

(2)  Az analitikai módszerek részletes leírása a referencialaboratórium honlapján található: https://ec.europa.eu/jrc/en/eurl/feed-additives/evaluation-reports

---

| 2017.2.8. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 33/27 |
| --- | --- | --- | --- |

2017.2.8.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 33/27

---

A BIZOTTSÁG (EU) 2017/212 RENDELETE

(2017. február 7.)

a kiskérődzők pestisét vizsgáló uniós referencialaboratórium kijelöléséről, a laboratórium részére külön felelősségi körök és feladatok meghatározásáról és a 882/2004/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet VII. mellékletének módosításáról

(EGT-vonatkozású szöveg)

AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,

tekintettel a takarmány- és élelmiszerjog, valamint az állat-egészségügyi és az állatok kíméletére vonatkozó szabályok követelményeinek történő megfelelés ellenőrzésének biztosítása céljából végrehajtott hatósági ellenőrzésekről szóló, 2004. április 29-i 882/2004/EK európai parlamenti és tanácsi rendeletre (1) és különösen annak 32. cikke (5) és (6) bekezdésére,

mivel:

| (1) | A 882/2004/EK rendelet meghatározza az élelmiszereket és a takarmányokat, valamint az állat-egészségügyi kérdéseket vizsgáló uniós referencialaboratóriumok általános feladatait, kötelezettségeit és a velük szemben támasztott követelményeket. Az állat-egészségügyi kérdéseket, illetve élő állatokat vizsgáló uniós referencialaboratóriumokat az említett rendelet VII. mellékletének II. része sorolja fel. |
| --- | --- |

(1)

A 882/2004/EK rendelet meghatározza az élelmiszereket és a takarmányokat, valamint az állat-egészségügyi kérdéseket vizsgáló uniós referencialaboratóriumok általános feladatait, kötelezettségeit és a velük szemben támasztott követelményeket. Az állat-egészségügyi kérdéseket, illetve élő állatokat vizsgáló uniós referencialaboratóriumokat az említett rendelet VII. mellékletének II. része sorolja fel.

| (2) | Nincs még kijelölve a kiskérődzők pestisét vizsgáló uniós referencialaboratórium. Az uniós referencialaboratóriumok tevékenységének ki kell terjednie a takarmány- és élelmiszerjog, valamint az állategészségügy minden olyan területére, ahol pontos analitikai és diagnosztikai eredményekre van szükség. A kiskérődzők pestisének kitörésekor pontos analitikai és diagnosztikai eredményekre van szükség. |
| --- | --- |

(2)

Nincs még kijelölve a kiskérődzők pestisét vizsgáló uniós referencialaboratórium. Az uniós referencialaboratóriumok tevékenységének ki kell terjednie a takarmány- és élelmiszerjog, valamint az állategészségügy minden olyan területére, ahol pontos analitikai és diagnosztikai eredményekre van szükség. A kiskérődzők pestisének kitörésekor pontos analitikai és diagnosztikai eredményekre van szükség.

| (3) | A Bizottság 2016. június 30-án pályázati felhívást tett közzé a kiskérődzők pestisét vizsgáló uniós referencialaboratórium kiválasztása és kijelölése céljából. A kiválasztott laboratóriumot – „Centre de coopération internationale en recherche agronomique pour le développement (CIRAD)” – ki kell jelölni a kiskérődzők pestisét vizsgáló uniós referencialaboratóriumnak. |
| --- | --- |

(3)

A Bizottság 2016. június 30-án pályázati felhívást tett közzé a kiskérődzők pestisét vizsgáló uniós referencialaboratórium kiválasztása és kijelölése céljából. A kiválasztott laboratóriumot – „Centre de coopération internationale en recherche agronomique pour le développement (CIRAD)” – ki kell jelölni a kiskérődzők pestisét vizsgáló uniós referencialaboratóriumnak.

| (4) | A 882/2004/EK rendelet 32. cikkének (2) bekezdésében megjelölt általános feladatok és kötelezettségek mellett a kiválasztott laboratóriumnak külön feladatokat és felelősségi köröket kell ellátnia. Ezek elsősorban a tagállami nemzeti referencialaboratóriumokkal való kapcsolattartásra, a nemzeti laboratóriumok tevékenységének támogatására, és a kiskérődzők pestisének diagnosztizálására szolgáló legmegfelelőbb módszerek biztosítására terjednek ki. |
| --- | --- |

(4)

A 882/2004/EK rendelet 32. cikkének (2) bekezdésében megjelölt általános feladatok és kötelezettségek mellett a kiválasztott laboratóriumnak külön feladatokat és felelősségi köröket kell ellátnia. Ezek elsősorban a tagállami nemzeti referencialaboratóriumokkal való kapcsolattartásra, a nemzeti laboratóriumok tevékenységének támogatására, és a kiskérődzők pestisének diagnosztizálására szolgáló legmegfelelőbb módszerek biztosítására terjednek ki.

| (5) | A 882/2004/EK rendelet VII. mellékletének II. részét ezért ennek megfelelően módosítani kell. |
| --- | --- |

(5)

A 882/2004/EK rendelet VII. mellékletének II. részét ezért ennek megfelelően módosítani kell.

| (6) | Az e rendeletben előírt intézkedések összhangban vannak a Növények, Állatok, Élelmiszerek és Takarmányok Állandó Bizottságának véleményével, |
| --- | --- |

(6)

Az e rendeletben előírt intézkedések összhangban vannak a Növények, Állatok, Élelmiszerek és Takarmányok Állandó Bizottságának véleményével,

ELFOGADTA EZT A RENDELETET:

1. cikk

A „Centre de coopération internationale en recherche agronomique pour le développement (CIRAD)” (Montpellier, Franciaország) a kiskérődzők pestisének vizsgálatára kijelölt uniós referencialaboratórium.

A laboratórium külön felelősségi köreit és feladatait a melléklet tartalmazza.

2. cikk

A 882/2004/EK rendelet VII. mellékletének II. része a következő 20. ponttal egészül ki:

| „20. | A kiskérődzők pestisét vizsgáló uniós referencialaboratórium





  Centre de coopération internationale en recherche agronomique pour le développement (CIRAD) |
| --- | --- |
| TA A-15/G, |
| Campus International de Baillarguet |
| 34398 Montpellier Cedex, |
| Franciaország”. |

„20.

Centre de coopération internationale en recherche agronomique pour le développement (CIRAD)

TA A-15/G,

Campus International de Baillarguet

34398 Montpellier Cedex,

Franciaország”.

3. cikk

Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő huszadik napon lép hatályba.

Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.

Kelt Brüsszelben, 2017. február 7-én.

a Bizottság részéről

az elnök

Jean-Claude JUNCKER

---

(1)  
  HL L 165., 2004.4.30., 1. o.

1

---

MELLÉKLET

A kiskérődzők pestisét vizsgáló uniós referencialaboratórium felelősségi körei és feladatai

Az állat-egészségügyi ágazat uniós referencialaboratóriumainak a 882/2004/EK rendelet 32. cikkének (2) bekezdésében foglalt általános feladatai és kötelezettségei mellett a kiskérődzők pestisét vizsgáló uniós referencialaboratóriumra az alábbiakban meghatározott külön felelősségi körök és feladatok hárulnak:

| 1. | A tagállami referencialaboratóriumokkal való kapcsolattartás és az állatállományban a kiskérődzők pestisének diagnosztizálására szolgáló legmegfelelőbb módszerek biztosítása különösen a következők révén:






  a) | az uniós diagnosztikai szolgáltatások megkönnyítése érdekében, valamint adott esetben és amennyiben szükséges, például járványügyi nyomon követés vagy diagnózis ellenőrzése céljából a kiskérődzők pestisét okozó vírusok tipizálása, valamint teljes antigén- és genomkarakterizálása, filogenetikai elemzése (a vírus kapcsolata ugyanazon vírus más törzseivel) és vírustörzseinek tárolása; |
| --- | --- | --- |

1.

A tagállami referencialaboratóriumokkal való kapcsolattartás és az állatállományban a kiskérődzők pestisének diagnosztizálására szolgáló legmegfelelőbb módszerek biztosítása különösen a következők révén:

a)

az uniós diagnosztikai szolgáltatások megkönnyítése érdekében, valamint adott esetben és amennyiben szükséges, például járványügyi nyomon követés vagy diagnózis ellenőrzése céljából a kiskérődzők pestisét okozó vírusok tipizálása, valamint teljes antigén- és genomkarakterizálása, filogenetikai elemzése (a vírus kapcsolata ugyanazon vírus más törzseivel) és vírustörzseinek tárolása;

| b) | a kiskérődzők pestisének vírustörzsei és izolátumai, valamint a megbetegedés elleni különleges szérumok és más reagensek naprakész gyűjteményének létrehozása és fenntartása, ha és amennyiben ezek rendelkezésre állnak; |
| --- | --- |

b)

a kiskérődzők pestisének vírustörzsei és izolátumai, valamint a megbetegedés elleni különleges szérumok és más reagensek naprakész gyűjteményének létrehozása és fenntartása, ha és amennyiben ezek rendelkezésre állnak;

| c) | a diagnózisok harmonizálása és a vizsgálat szakszerűségének biztosítása az Unióban azáltal, hogy az említett betegség uniós szintű diagnózisára vonatkozóan a laboratóriumok között időszakos összehasonlító vizsgálatokat, valamint külső minőségbiztosítási tevékenységeket szervez és végez, és e vizsgálatok eredményeit időszakosan továbbítja a Bizottságnak, a tagállamoknak és az érintett nemzeti referencialaboratóriumoknak; |
| --- | --- |

c)

a diagnózisok harmonizálása és a vizsgálat szakszerűségének biztosítása az Unióban azáltal, hogy az említett betegség uniós szintű diagnózisára vonatkozóan a laboratóriumok között időszakos összehasonlító vizsgálatokat, valamint külső minőségbiztosítási tevékenységeket szervez és végez, és e vizsgálatok eredményeit időszakosan továbbítja a Bizottságnak, a tagállamoknak és az érintett nemzeti referencialaboratóriumoknak;

| d) | a szükséges szakértelem biztosítása az említett betegséggel kapcsolatban különösen a más releváns vírusos betegségekkel való gyors differenciáldiagnózis lehetővé tétele céljából; |
| --- | --- |

d)

a szükséges szakértelem biztosítása az említett betegséggel kapcsolatban különösen a más releváns vírusos betegségekkel való gyors differenciáldiagnózis lehetővé tétele céljából;

| e) | kutatási tanulmányok végzése az említett betegség vizsgálatára kijelölt nemzeti referencialaboratóriummal együttműködésben, a Bizottsággal egyetértésben, hatékonyabb járványvédelmi módszerek kidolgozása céljából; |
| --- | --- |

e)

kutatási tanulmányok végzése az említett betegség vizsgálatára kijelölt nemzeti referencialaboratóriummal együttműködésben, a Bizottsággal egyetértésben, hatékonyabb járványvédelmi módszerek kidolgozása céljából;

| f) | tanácsadás a Bizottság számára a kiskérődzők pestisére vonatkozó tudományos kérdésekben, különös tekintettel a kiskérődzők pestise vakcinatörzseinek kiválasztására és alkalmazására. |
| --- | --- |

f)

tanácsadás a Bizottság számára a kiskérődzők pestisére vonatkozó tudományos kérdésekben, különös tekintettel a kiskérődzők pestise vakcinatörzseinek kiválasztására és alkalmazására.

| 2. | A kiskérődzők pestisének diagnosztizálására kijelölt tagállami referencialaboratóriumok tevékenységének támogatása, különösen az alábbiak révén:






  a) | standard szérumok és más referenciareagensek, például vírusok, inaktivált antigének vagy sejtvonalak raktározása és biztosítása az említett laboratóriumok számára a tagállamokban alkalmazott diagnosztikai vizsgálatok és reagensek szabványosítása érdekében, amennyiben a kórokozó meghatározására és/vagy szerológiai vizsgálatok alkalmazására van szükség; |
| --- | --- | --- |

2.

A kiskérődzők pestisének diagnosztizálására kijelölt tagállami referencialaboratóriumok tevékenységének támogatása, különösen az alábbiak révén:

a)

standard szérumok és más referenciareagensek, például vírusok, inaktivált antigének vagy sejtvonalak raktározása és biztosítása az említett laboratóriumok számára a tagállamokban alkalmazott diagnosztikai vizsgálatok és reagensek szabványosítása érdekében, amennyiben a kórokozó meghatározására és/vagy szerológiai vizsgálatok alkalmazására van szükség;

| b) | a tagállamokban a betegség kitörésének gyanújával és megerősítésével kapcsolatos diagnózisok felállításában való aktív közreműködés a kiskérődzők pestise izolátumainak megerősítő diagnózis és vírusjellemzés érdekében való fogadása révén, továbbá a járványügyi vizsgálatokhoz és tanulmányokhoz való hozzájárulás. Az említett tevékenységek haladéktalan bejelentése a Bizottságnak, a tagállamoknak és az érintett nemzeti referencialaboratóriumoknak. |
| --- | --- |

b)

a tagállamokban a betegség kitörésének gyanújával és megerősítésével kapcsolatos diagnózisok felállításában való aktív közreműködés a kiskérődzők pestise izolátumainak megerősítő diagnózis és vírusjellemzés érdekében való fogadása révén, továbbá a járványügyi vizsgálatokhoz és tanulmányokhoz való hozzájárulás. Az említett tevékenységek haladéktalan bejelentése a Bizottságnak, a tagállamoknak és az érintett nemzeti referencialaboratóriumoknak.

| 3. | Információk nyújtása és továbbképzés szervezése, különösen az alábbiak szerint:






  a) | a kiskérődzők pestisének diagnosztizálására kijelölt nemzeti referencialaboratóriumok és a laboratóriumi diagnosztikai szakemberek számára a képzések, az ismeretek felfrissítését szolgáló kurzusok és műhelytalálkozók biztosításának elősegítése az említett betegséggel kapcsolatos diagnosztikai módszerek Unión belüli harmonizálása céljával; |
| --- | --- | --- |

3.

Információk nyújtása és továbbképzés szervezése, különösen az alábbiak szerint:

a)

a kiskérődzők pestisének diagnosztizálására kijelölt nemzeti referencialaboratóriumok és a laboratóriumi diagnosztikai szakemberek számára a képzések, az ismeretek felfrissítését szolgáló kurzusok és műhelytalálkozók biztosításának elősegítése az említett betegséggel kapcsolatos diagnosztikai módszerek Unión belüli harmonizálása céljával;

| b) | nemzetközi fórumokon való részvétel, különösen az említett betegséggel kapcsolatos analitikai módszerek és végrehajtásuk egységesítése terén; |
| --- | --- |

b)

nemzetközi fórumokon való részvétel, különösen az említett betegséggel kapcsolatos analitikai módszerek és végrehajtásuk egységesítése terén;

| c) | a kiskérődzők pestise diagnosztizálásának módszerei tekintetében együttműködés olyan harmadik országok e téren tevékenykedő illetékes laboratóriumaival, ahol gyakori e betegség; |
| --- | --- |

c)

a kiskérődzők pestise diagnosztizálásának módszerei tekintetében együttműködés olyan harmadik országok e téren tevékenykedő illetékes laboratóriumaival, ahol gyakori e betegség;

| d) | a kiskérődzők pestisének diagnosztizálására kijelölt nemzeti referencialaboratóriumok éves értekezletén a Nemzetközi Állatjárványügyi Hivatal (OIE) által a Szárazföldi Állatok Egészségügyi Kódexében és A szárazföldi állatoknál alkalmazott diagnosztikai vizsgálatok és vakcinák kézikönyvében meghatározott, vonatkozó vizsgálati ajánlások felülvizsgálata; |
| --- | --- |

d)

a kiskérődzők pestisének diagnosztizálására kijelölt nemzeti referencialaboratóriumok éves értekezletén a Nemzetközi Állatjárványügyi Hivatal (OIE) által a Szárazföldi Állatok Egészségügyi Kódexében és A szárazföldi állatoknál alkalmazott diagnosztikai vizsgálatok és vakcinák kézikönyvében meghatározott, vonatkozó vizsgálati ajánlások felülvizsgálata;

| e) | a Bizottság segítése a Szárazföldi Állatok Egészségügyi Kódexében, valamint A szárazföldi állatoknál alkalmazott diagnosztikai vizsgálatok és vakcinák kézikönyvében található OIE-ajánlások felülvizsgálatában; |
| --- | --- |

e)

a Bizottság segítése a Szárazföldi Állatok Egészségügyi Kódexében, valamint A szárazföldi állatoknál alkalmazott diagnosztikai vizsgálatok és vakcinák kézikönyvében található OIE-ajánlások felülvizsgálatában;

| f) | a kiskérődzők pestisének járványtanával kapcsolatos fejlemények figyelemmel kísérése. |
| --- | --- |

f)

a kiskérődzők pestisének járványtanával kapcsolatos fejlemények figyelemmel kísérése.

---

| 2017.2.8. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 33/31 |
| --- | --- | --- | --- |

2017.2.8.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 33/31

---

A BIZOTTSÁG (EU) 2017/213 VÉGREHAJTÁSI RENDELETE

(2017. február 7.)

az egyes gyümölcs- és zöldségfélék behozatali árának meghatározására szolgáló behozatali átalányértékek megállapításáról

AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,

tekintettel a mezőgazdasági termékpiacok közös szervezésének létrehozásáról és a 922/72/EGK, a 234/79/EGK, az 1037/2001/EK és az 1234/2007/EK tanácsi rendelet hatályon kívül helyezéséről szóló, 2013. december 17-i 1308/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletre (1),

tekintettel az 1234/2007/EK tanácsi rendeletnek a gyümölcs- és zöldség-, valamint a feldolgozottgyümölcs- és feldolgozottzöldség-ágazatra alkalmazandó részletes szabályainak a megállapításáról szóló, 2011. június 7-i 543/2011/EU bizottsági végrehajtási rendeletre (2) és különösen annak 136. cikke (1) bekezdésére,

mivel:

| (1) | Az Uruguayi Forduló többoldalú kereskedelmi tárgyalásai eredményeinek megfelelően az 543/2011/EU végrehajtási rendelet a XVI. mellékletének A. részében szereplő termékek és időszakok tekintetében meghatározza azokat a szempontokat, amelyek alapján a Bizottság rögzíti a harmadik országokból történő behozatalra vonatkozó átalányértékeket. |
| --- | --- |

(1)

Az Uruguayi Forduló többoldalú kereskedelmi tárgyalásai eredményeinek megfelelően az 543/2011/EU végrehajtási rendelet a XVI. mellékletének A. részében szereplő termékek és időszakok tekintetében meghatározza azokat a szempontokat, amelyek alapján a Bizottság rögzíti a harmadik országokból történő behozatalra vonatkozó átalányértékeket.

| (2) | Az 543/2011/EU végrehajtási rendelet 136. cikke (1) bekezdése alapján a behozatali átalányérték számítására munkanaponként, változó napi adatok figyelembevételével kerül sor. Ezért helyénvaló előírni, hogy e rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetésének napján lépjen hatályba, |
| --- | --- |

(2)

Az 543/2011/EU végrehajtási rendelet 136. cikke (1) bekezdése alapján a behozatali átalányérték számítására munkanaponként, változó napi adatok figyelembevételével kerül sor. Ezért helyénvaló előírni, hogy e rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetésének napján lépjen hatályba,

ELFOGADTA EZT A RENDELETET:

1. cikk

Az 543/2011/EU végrehajtási rendelet 136. cikkében említett behozatali átalányértékeket e rendelet melléklete határozza meg.

2. cikk

Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetésének napján lép hatályba.

Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.

Kelt Brüsszelben, 2017. február 7-én.

a Bizottság részéről,

az elnök nevében,

Jerzy PLEWA

főigazgató

Mezőgazdasági és Vidékfejlesztési Főigazgatóság

---

(1)  
  HL L 347., 2013.12.20., 671. o.

1

(2)  
  HL L 157., 2011.6.15., 1. o.

2

---

MELLÉKLET

Az egyes gyümölcs- és zöldségfélék behozatali árának meghatározására szolgáló behozatali átalányértékek

| (EUR/100 kg) |
| --- |
| KN-kód | Országkód (1) | Behozatali átalányérték |
| 0702 00 00 | MA | 125,6 |
| TN | 311,6 |
| TR | 151,5 |
| ZZ | 196,2 |
| 0707 00 05 | MA | 81,3 |
| TR | 187,9 |
| ZZ | 134,6 |
| 0709 91 00 | EG | 181,2 |
| ZZ | 181,2 |
| 0709 93 10 | MA | 109,8 |
| TR | 223,6 |
| ZZ | 166,7 |
| 0805 10 22 , 0805 10 24 , 0805 10 28 | EG | 40,2 |
| IL | 80,7 |
| MA | 48,4 |
| TN | 56,6 |
| TR | 77,1 |
| ZZ | 60,6 |
| 0805 21 10 , 0805 21 90 , 0805 29 00 | EG | 91,5 |
| IL | 133,7 |
| JM | 112,4 |
| MA | 89,6 |
| TR | 83,0 |
| ZZ | 102,0 |
| 0805 22 00 | IL | 88,5 |
| MA | 96,1 |
| ZZ | 92,3 |
| 0805 50 10 | EG | 85,5 |
| TR | 89,1 |
| ZZ | 87,3 |
| 0808 10 80 | CN | 139,4 |
| US | 205,0 |
| ZZ | 172,2 |
| 0808 30 90 | CL | 181,7 |
| CN | 112,8 |
| TR | 154,0 |
| ZA | 98,4 |
| ZZ | 136,7 |

(EUR/100 kg)

KN-kód

Országkód (1)

Behozatali átalányérték

0702 00 00

MA

125,6

TN

311,6

TR

151,5

ZZ

196,2

0707 00 05

MA

81,3

TR

187,9

ZZ

134,6

0709 91 00

EG

181,2

ZZ

181,2

0709 93 10

MA

109,8

TR

223,6

ZZ

166,7

0805 10 22 , 0805 10 24 , 0805 10 28

EG

40,2

IL

80,7

MA

48,4

TN

56,6

TR

77,1

ZZ

60,6

0805 21 10 , 0805 21 90 , 0805 29 00

EG

91,5

IL

133,7

JM

112,4

MA

89,6

TR

83,0

ZZ

102,0

0805 22 00

IL

88,5

MA

96,1

ZZ

92,3

0805 50 10

EG

85,5

TR

89,1

ZZ

87,3

0808 10 80

CN

139,4

US

205,0

ZZ

172,2

0808 30 90

CL

181,7

CN

112,8

TR

154,0

ZA

98,4

ZZ

136,7

---

(1)  Az országoknak a Közösség harmadik országokkal folytatott külkereskedelmére vonatkozó statisztikáról szóló 471/2009/EK európai parlamenti és tanácsi rendeletnek az országok és területek nómenklatúrájának frissítése tekintetében történő végrehajtásáról szóló, 2012. november 27-i 1106/2012/EU bizottsági rendeletben (HL L 328., 2012.11.28., 7. o.) meghatározott nómenklatúrája szerint. A „ZZ” jelentése „egyéb származás”.

---