# Jurnalul Oficial L 22/2017

| | ISSN 1977-0782 |
| --- | --- |
| Jurnalul Oficial
  al Uniunii Europene | L 22 |
| | |
| Ediţia în limba română | Legislaţie | Anul 6027 ianuarie 2017 |

ISSN 1977-0782

Jurnalul Oficial

al Uniunii Europene

L 22

Ediţia în limba română

Legislaţie

Anul 6027 ianuarie 2017

---

| Cuprins | | II   Acte fără caracter legislativ | Pagina |
| --- | --- | --- | --- |
| | | REGULAMENTE |
| | * | Regulamentul (EU) 2017/135 al Consiliului din 23 ianuarie 2017 de modificare a Regulamentului (UE) 2016/1903 privind stabilirea, pentru anul 2017, a posibilităților de pescuit pentru anumite stocuri de pește și grupuri de stocuri de pește aplicabile în Marea Baltică | 1 |
| | * | Regulamentul de punere în aplicare (UE) 2017/136 al Comisiei din 16 ianuarie 2017 de aprobare a unei modificări care nu este minoră a caietului de sarcini al unei denumiri înregistrate în Registrul denumirilor de origine protejate și al indicațiilor geografice protejate [Ossau-Iraty (DOP)] | 4 |
| | * | Regulamentul de punere în aplicare (UE) 2017/137 al Comisiei din 16 ianuarie 2017 de aprobare a unei modificări care nu este minoră a caietului de sarcini al unei denumiri înregistrate în Registrul denumirilor de origine protejate și al indicațiilor geografice protejate [Pomme de terre de l'île de Ré (DOP)] | 5 |
| | * | Regulamentul de punere în aplicare (UE) 2017/138 al Comisiei din 16 ianuarie 2017 de înregistrare a unei denumiri în Registrul denumirilor de origine protejate și al indicațiilor geografice protejate [Raclette de Savoie (IGP)] | 6 |
| | * | Regulamentul de punere în aplicare (UE) 2017/139 al Comisiei din 25 ianuarie 2017 de modificare a Regulamentului (CE) nr. 1484/95 în ceea ce privește stabilirea prețurilor reprezentative în sectorul cărnii de pasăre și în cel al ouălor, precum și pentru ovalbumină | 8 |
| | * | Regulamentul (UE) 2017/140 al Comisiei din 26 ianuarie 2017 de desemnare a laboratorului de referință al UE pentru boli cauzate de virusurile Capripox (dermatoza nodulară contagioasă și variola ovină și caprină), de stabilire a responsabilităților și a sarcinilor suplimentare atribuite laboratorului respectiv și de modificare a anexei VII la Regulamentul (CE) nr. 882/2004 al Parlamentului European și al Consiliului (
  1
  ) | 10 |
| | * | Regulamentul de punere în aplicare (UE) 2017/141 al Comisiei din 26 ianuarie 2017 de instituire a unor taxe antidumping definitive la importurile de anumite accesorii de țevărie pentru sudat cap la cap, din oțel inoxidabil, chiar finisate, originare din Republica Populară Chineză și Taiwan | 14 |
| | * | Regulamentul de punere în aplicare (UE) 2017/142 al Comisiei din 26 ianuarie 2017 de modificare pentru a 258-a oară a Regulamentului (CE) nr. 881/2002 al Consiliului de instituire a unor măsuri restrictive specifice împotriva anumitor persoane și entități asociate cu organizațiile ISIL (Da'esh) și Al-Qaida | 54 |
| | | Regulamentul de punere în aplicare (UE) 2017/143 al Comisiei din 26 ianuarie 2017 de stabilire a valorilor forfetare de import pentru fixarea prețului de intrare pentru anumite fructe și legume | 56 |
| | | Regulamentul de punere în aplicare (UE) 2017/144 al Comisiei din 26 ianuarie 2017 privind eliberarea licențelor de import de orez în cadrul contingentelor tarifare deschise pentru subperioada ianuarie 2017 prin Regulamentul de punere în aplicare (UE) nr. 1273/2011 | 58 |
| | | DECIZII |
| | * | Decizia (UE) 2017/145 a Comisiei din 25 ianuarie 2017 privind menținerea cu o restricție în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene a trimiterii la standardul armonizat EN 14904:2006 Suprafețe pentru activități sportive. Suprafețe pentru activități multisportive în sală. Specificație, în conformitate cu Regulamentul (UE) nr. 305/2011 al Parlamentului European și al Consiliului (
  1
  ) | 62 |
| | | RECOMANDĂRI |
| | * | Recomandarea (UE) 2017/146 a Comisiei din 21 decembrie 2016 privind statul de drept în Polonia, care vine în completarea Recomandării (UE) 2016/1374 | 65 |
| | | ACTE ADOPTATE DE ORGANISME CREATE PRIN ACORDURI INTERNAŢIONALE |
| | * | Decizia nr. 1/2016 a Consiliului de stabilizare și de asociere UE-Bosnia și Herțegovina din 9 decembrie 2016 de înlocuire a Protocolului 2 la Acordul de stabilizare și de asociere dintre Comunitățile Europene și statele membre ale acestora, pe de o parte, și Bosnia și Herțegovina, pe de altă parte, privind definirea noțiunii de produse originare și metodele de cooperare administrativă [2017/147] | 82 |

Cuprins

II   Acte fără caracter legislativ

Pagina

REGULAMENTE

*

Regulamentul (EU) 2017/135 al Consiliului din 23 ianuarie 2017 de modificare a Regulamentului (UE) 2016/1903 privind stabilirea, pentru anul 2017, a posibilităților de pescuit pentru anumite stocuri de pește și grupuri de stocuri de pește aplicabile în Marea Baltică

1

*

Regulamentul de punere în aplicare (UE) 2017/136 al Comisiei din 16 ianuarie 2017 de aprobare a unei modificări care nu este minoră a caietului de sarcini al unei denumiri înregistrate în Registrul denumirilor de origine protejate și al indicațiilor geografice protejate [Ossau-Iraty (DOP)]

4

*

Regulamentul de punere în aplicare (UE) 2017/137 al Comisiei din 16 ianuarie 2017 de aprobare a unei modificări care nu este minoră a caietului de sarcini al unei denumiri înregistrate în Registrul denumirilor de origine protejate și al indicațiilor geografice protejate [Pomme de terre de l'île de Ré (DOP)]

5

*

Regulamentul de punere în aplicare (UE) 2017/138 al Comisiei din 16 ianuarie 2017 de înregistrare a unei denumiri în Registrul denumirilor de origine protejate și al indicațiilor geografice protejate [Raclette de Savoie (IGP)]

6

*

Regulamentul de punere în aplicare (UE) 2017/139 al Comisiei din 25 ianuarie 2017 de modificare a Regulamentului (CE) nr. 1484/95 în ceea ce privește stabilirea prețurilor reprezentative în sectorul cărnii de pasăre și în cel al ouălor, precum și pentru ovalbumină

8

*

Regulamentul (UE) 2017/140 al Comisiei din 26 ianuarie 2017 de desemnare a laboratorului de referință al UE pentru boli cauzate de virusurile Capripox (dermatoza nodulară contagioasă și variola ovină și caprină), de stabilire a responsabilităților și a sarcinilor suplimentare atribuite laboratorului respectiv și de modificare a anexei VII la Regulamentul (CE) nr. 882/2004 al Parlamentului European și al Consiliului (
  1
  )

1

10

*

Regulamentul de punere în aplicare (UE) 2017/141 al Comisiei din 26 ianuarie 2017 de instituire a unor taxe antidumping definitive la importurile de anumite accesorii de țevărie pentru sudat cap la cap, din oțel inoxidabil, chiar finisate, originare din Republica Populară Chineză și Taiwan

14

*

Regulamentul de punere în aplicare (UE) 2017/142 al Comisiei din 26 ianuarie 2017 de modificare pentru a 258-a oară a Regulamentului (CE) nr. 881/2002 al Consiliului de instituire a unor măsuri restrictive specifice împotriva anumitor persoane și entități asociate cu organizațiile ISIL (Da'esh) și Al-Qaida

54

Regulamentul de punere în aplicare (UE) 2017/143 al Comisiei din 26 ianuarie 2017 de stabilire a valorilor forfetare de import pentru fixarea prețului de intrare pentru anumite fructe și legume

56

Regulamentul de punere în aplicare (UE) 2017/144 al Comisiei din 26 ianuarie 2017 privind eliberarea licențelor de import de orez în cadrul contingentelor tarifare deschise pentru subperioada ianuarie 2017 prin Regulamentul de punere în aplicare (UE) nr. 1273/2011

58

DECIZII

*

Decizia (UE) 2017/145 a Comisiei din 25 ianuarie 2017 privind menținerea cu o restricție în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene a trimiterii la standardul armonizat EN 14904:2006 Suprafețe pentru activități sportive. Suprafețe pentru activități multisportive în sală. Specificație, în conformitate cu Regulamentul (UE) nr. 305/2011 al Parlamentului European și al Consiliului (
  1
  )

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

1

62

RECOMANDĂRI

*

Recomandarea (UE) 2017/146 a Comisiei din 21 decembrie 2016 privind statul de drept în Polonia, care vine în completarea Recomandării (UE) 2016/1374

65

ACTE ADOPTATE DE ORGANISME CREATE PRIN ACORDURI INTERNAŢIONALE

*

Decizia nr. 1/2016 a Consiliului de stabilizare și de asociere UE-Bosnia și Herțegovina din 9 decembrie 2016 de înlocuire a Protocolului 2 la Acordul de stabilizare și de asociere dintre Comunitățile Europene și statele membre ale acestora, pe de o parte, și Bosnia și Herțegovina, pe de altă parte, privind definirea noțiunii de produse originare și metodele de cooperare administrativă [2017/147]

82

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Text cu relevanță pentru SEE. |

---

(1)   Text cu relevanță pentru SEE.

1

| RO | Actele ale căror titluri sunt tipărite cu caractere drepte sunt acte de gestionare curentă adoptate în cadrul politicii agricole şi care au, în general, o perioadă de valabilitate limitată.
  Titlurile celorlalte acte sunt tipărite cu caractere aldine şi sunt precedate de un asterisc. |
| --- | --- |

RO

Actele ale căror titluri sunt tipărite cu caractere drepte sunt acte de gestionare curentă adoptate în cadrul politicii agricole şi care au, în general, o perioadă de valabilitate limitată.

Titlurile celorlalte acte sunt tipărite cu caractere aldine şi sunt precedate de un asterisc.

---

II Acte fără caracter legislativ

REGULAMENTE

| 27.1.2017 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | L 22/1 |
| --- | --- | --- | --- |

27.1.2017

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

L 22/1

---

REGULAMENTUL (EU) 2017/135 AL CONSILIULUI

din 23 ianuarie 2017

de modificare a Regulamentului (UE) 2016/1903 privind stabilirea, pentru anul 2017, a posibilităților de pescuit pentru anumite stocuri de pește și grupuri de stocuri de pește aplicabile în Marea Baltică

CONSILIUL UNIUNII EUROPENE,

având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, în special articolul 43 alineatul (3),

având în vedere propunerea Comisiei Europene,

întrucât:

| (1) | Regulamentul (UE) 2016/1903 al Consiliului (1) stabilește posibilitățile de pescuit pentru cod din subdiviziunile ICES 22-24 (denumite în continuare „stocul de cod din vestul Mării Baltice”) pentru perioada de la 1 ianuarie până la 31 ianuarie și de la 1 aprilie la 31 decembrie 2017. |
| --- | --- |

(1)

Regulamentul (UE) 2016/1903 al Consiliului (1) stabilește posibilitățile de pescuit pentru cod din subdiviziunile ICES 22-24 (denumite în continuare „stocul de cod din vestul Mării Baltice”) pentru perioada de la 1 ianuarie până la 31 ianuarie și de la 1 aprilie la 31 decembrie 2017.

| (2) | În decembrie 2016, Comitetul științific, tehnic și economic pentru pescuit (CSTEP) a publicat o evaluare științifică privind impactul încetării activităților de pescuit pentru stocul de cod din vestul Mării Baltice în perioada cuprinsă între 1 februarie și 31 martie 2017. Respectiva evaluare confirmă faptul că încetarea activităților de pescuit va fi benefică pentru stocul respectiv. |
| --- | --- |

(2)

În decembrie 2016, Comitetul științific, tehnic și economic pentru pescuit (CSTEP) a publicat o evaluare științifică privind impactul încetării activităților de pescuit pentru stocul de cod din vestul Mării Baltice în perioada cuprinsă între 1 februarie și 31 martie 2017. Respectiva evaluare confirmă faptul că încetarea activităților de pescuit va fi benefică pentru stocul respectiv.

| (3) | Încetarea prevăzută în Regulamentul (UE) 2016/1903 se aplică, de asemenea, pescuitului de cod de către navele cu o lungime totală mai mică de 15 metri în zonele cu o adâncime mai mică de 20 de metri. Cu toate acestea, evaluarea realizată de CSTEP prevede că limitarea pescuitului de cod în astfel de zone pentru astfel de nave nu va contribui în mod semnificativ la refacerea stocului în cauză. |
| --- | --- |

(3)

Încetarea prevăzută în Regulamentul (UE) 2016/1903 se aplică, de asemenea, pescuitului de cod de către navele cu o lungime totală mai mică de 15 metri în zonele cu o adâncime mai mică de 20 de metri. Cu toate acestea, evaluarea realizată de CSTEP prevede că limitarea pescuitului de cod în astfel de zone pentru astfel de nave nu va contribui în mod semnificativ la refacerea stocului în cauză.

| (4) | În plus, interzicerea completă a pescuitului în vestul Mării Baltice ar putea avea un efect nedorit asupra altor stocuri de cod din Marea Baltică, în special asupra stocurilor estice, având în vedere posibila deplasare a activităților de pescuit. |
| --- | --- |

(4)

În plus, interzicerea completă a pescuitului în vestul Mării Baltice ar putea avea un efect nedorit asupra altor stocuri de cod din Marea Baltică, în special asupra stocurilor estice, având în vedere posibila deplasare a activităților de pescuit.

| (5) | În plus, autorizarea pescuitului pentru navele cu o lungime totală mai mică de 15 metri în zone cu adâncimea apei mai mică de 20 de metri va permite unui număr limitat de pescari să își continue activitățile de pescuit și să pescuiască alte specii decât codul. |
| --- | --- |

(5)

În plus, autorizarea pescuitului pentru navele cu o lungime totală mai mică de 15 metri în zone cu adâncimea apei mai mică de 20 de metri va permite unui număr limitat de pescari să își continue activitățile de pescuit și să pescuiască alte specii decât codul.

| (6) | Prin urmare, este proporțional să se acorde navelor cu o lungime totală mai mică de 15 metri dreptul de a pescui în zone cu adâncimea apei mai mică de 20 de metri. |
| --- | --- |

(6)

Prin urmare, este proporțional să se acorde navelor cu o lungime totală mai mică de 15 metri dreptul de a pescui în zone cu adâncimea apei mai mică de 20 de metri.

| (7) | Cu toate acestea, nu ar trebui să se acorde posibilități de pescuit navelor pentru traulare în pereche, indiferent de lungimea lor, având în vedere capacitatea de pescuit considerabilă a acestor nave. |
| --- | --- |

(7)

Cu toate acestea, nu ar trebui să se acorde posibilități de pescuit navelor pentru traulare în pereche, indiferent de lungimea lor, având în vedere capacitatea de pescuit considerabilă a acestor nave.

| (8) | Pentru a asigura eficacitatea controlului și monitorizării zonei de pescuit cu adâncimea apei mai mică de 20 de metri, este necesar să se asigure că toate navele în cauză sunt echipate cu un sistem de monitorizare a navelor în conformitate cu articolul 9 alineatul (2) din Regulamentul (CE) nr. 1224/2009 al Consiliului (2). Prin urmare, articolul 9 alineatul (5) din regulamentul menționat, care permite statelor membre să scutească navele de pescuit cu o lungime totală mai mică de 15 metri de obligația de a fi echipate cu un sistem de monitorizare a navelor, nu ar trebui să se aplice în ceea ce privește pescuitul stocului de cod din vestul Mării Baltice. |
| --- | --- |

(8)

Pentru a asigura eficacitatea controlului și monitorizării zonei de pescuit cu adâncimea apei mai mică de 20 de metri, este necesar să se asigure că toate navele în cauză sunt echipate cu un sistem de monitorizare a navelor în conformitate cu articolul 9 alineatul (2) din Regulamentul (CE) nr. 1224/2009 al Consiliului (2). Prin urmare, articolul 9 alineatul (5) din regulamentul menționat, care permite statelor membre să scutească navele de pescuit cu o lungime totală mai mică de 15 metri de obligația de a fi echipate cu un sistem de monitorizare a navelor, nu ar trebui să se aplice în ceea ce privește pescuitul stocului de cod din vestul Mării Baltice.

| (9) | Pentru a asigura exploatarea durabilă a stocului de cod din vestul Mării Baltice, în conformitate cu Regulamentul (UE) 2016/1139 al Parlamentului European și al Consiliului (3), flexibilitatea de la an la an stabilită prin articolul 15 alineatul (9) din Regulamentul (UE) nr. 1380/2013 al Parlamentului European și al Consiliului (4) în scopul aplicării obligației de debarcare nu ar trebui să se aplice în ceea ce privește stocul respectiv. |
| --- | --- |

(9)

Pentru a asigura exploatarea durabilă a stocului de cod din vestul Mării Baltice, în conformitate cu Regulamentul (UE) 2016/1139 al Parlamentului European și al Consiliului (3), flexibilitatea de la an la an stabilită prin articolul 15 alineatul (9) din Regulamentul (UE) nr. 1380/2013 al Parlamentului European și al Consiliului (4) în scopul aplicării obligației de debarcare nu ar trebui să se aplice în ceea ce privește stocul respectiv.

| (10) | Prin urmare, Regulamentul (UE) 2016/1903 ar trebui modificat în consecință. |
| --- | --- |

(10)

Prin urmare, Regulamentul (UE) 2016/1903 ar trebui modificat în consecință.

| (11) | Interzicerea pescuitului de cod în subdiviziunile ICES 22-24 instituită prin Regulamentul (UE) 2016/1903 va intra în vigoare la 1 februarie 2017. Pentru o eficiență deplină, prezentul regulament ar trebui, prin urmare, să se aplice de la aceeași dată și să intre în vigoare în ziua următoare datei publicării sale, |
| --- | --- |

(11)

Interzicerea pescuitului de cod în subdiviziunile ICES 22-24 instituită prin Regulamentul (UE) 2016/1903 va intra în vigoare la 1 februarie 2017. Pentru o eficiență deplină, prezentul regulament ar trebui, prin urmare, să se aplice de la aceeași dată și să intre în vigoare în ziua următoare datei publicării sale,

ADOPTĂ PREZENTUL REGULAMENT:

Articolul 1

În anexa la Regulamentul (UE) 2016/1903, rubrica referitoare la codul din subdiviziunile ICES 22-24 se înlocuiește cu următorul text:

| „Specie: | Cod

  Gadus morhua | Zona: | Subdiviziunile 22-24
  (COD/3BC+24) |
| --- | --- | --- | --- |
| Danemarca | 2 444 | | |
| Germania | 1 194 | | |
| Estonia | 54 | | |
| Finlanda | 48 | | |
| Letonia | 202 | | |
| Lituania | 131 | | |
| Polonia | 654 | | |
| Suedia | 870 | | |
| Uniune | 5 597 | | |
| TAC | 5 597  (5) | | TAC analitică
  Articolul 3 alineatele (2) și (3) din Regulamentul (CE) nr. 847/96 nu se aplică.
  Articolul 4 din Regulamentul (CE) nr. 847/96 nu se aplică.
  Articolul 15 alineatul (9) din Regulamentul (UE) nr. 1380/2013 nu se aplică. |

„Specie:

Cod

Gadus morhua

Zona:

Subdiviziunile 22-24

(COD/3BC+24)

Danemarca

2 444

Germania

1 194

Estonia

54

Finlanda

48

Letonia

202

Lituania

131

Polonia

654

Suedia

870

Uniune

5 597

TAC

5 597  (5)

TAC analitică

Articolul 3 alineatele (2) și (3) din Regulamentul (CE) nr. 847/96 nu se aplică.

Articolul 4 din Regulamentul (CE) nr. 847/96 nu se aplică.

Articolul 15 alineatul (9) din Regulamentul (UE) nr. 1380/2013 nu se aplică.

Articolul 2

Prezentul regulament intră în vigoare în ziua următoare datei publicării în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene.

Prezentul regulament este obligatoriu în toate elementele sale și se aplică direct în toate statele membre.

Adoptat la Bruxelles, 23 ianuarie 2017.

Pentru Consiliu

Președintele

R. GALDES

---

(1)  Regulamentul (UE) 2016/1903 al Consiliului din 28 octombrie 2016 privind stabilirea, pentru anul 2017, a posibilităților de pescuit pentru anumite stocuri de pește și grupuri de stocuri de pește aplicabile în Marea Baltică și de modificare a Regulamentului (UE) 2016/72 (JO L 295, 29.10.2016, p. 1).

1

(2)  Regulamentul (CE) nr. 1224/2009 al Consiliului din 20 noiembrie 2009 de stabilire a unui sistem comunitar de control pentru asigurarea respectării normelor politicii comune în domeniul pescuitului, de modificare a Regulamentelor (CE) nr. 847/96, (CE) nr. 2371/2002, (CE) nr. 811/2004, (CE) nr. 768/2005, (CE) nr. 2115/2005, (CE) nr. 2166/2005, (CE) nr. 388/2006, (CE) nr. 509/2007, (CE) nr. 676/2007, (CE) nr. 1098/2007, (CE) nr. 1300/2008, (CE) nr. 1342/2008 și de abrogare a Regulamentelor (CEE) nr. 2847/93, (CE) nr. 1627/94 și (CE) nr. 1966/2006 (JO L 343 22.12.2009, p. 1).

2

(3)  Regulamentul (UE) 2016/1139 al Parlamentului European și al Consiliului din 6 iulie 2016 de stabilire a unui plan multianual pentru stocurile de cod, hering și șprot din Marea Baltică și pentru activitățile de pescuit care exploatează stocurile respective, de modificare a Regulamentului (CE) nr. 2187/2005 al Consiliului și de abrogare a Regulamentului (CE) nr. 1098/2007 al Consiliului (JO L 191, 15.7.2016, p. 1).

3

(4)  Regulamentul (UE) nr. 1380/2013 al Parlamentului European și al Consiliului din 11 decembrie 2013 privind politica comună în domeniul pescuitului, de modificare a Regulamentelor (CE) nr. 1954/2003 și (CE) nr. 1224/2009 ale Consiliului și de abrogare a Regulamentelor (CE) nr. 2371/2002 și (CE) nr. 639/2004 ale Consiliului și a Deciziei 2004/585/CE a Consiliului (JO L 354, 28.12.2013, p. 22).

4

(5)  Această cotă poate fi pescuită de la 1 ianuarie la 31 ianuarie 2017 și de la 1 aprilie la 31 decembrie 2017. Cu toate acestea, navele de pescuit cu o lungime totală mai mică de 15 metri (cu excepția navelor pentru traulare în pereche) care sunt echipate cu un sistem de monitorizare a navelor în conformitate cu articolul 9 alineatul (2) din Regulamentul (CE) nr. 1224/2009 sunt autorizate să pescuiască această cotă și de la 1 februarie la 31 martie 2017, în zonele cu o adâncime mai mică de 20 de metri. Articolul 9 alineatul (5) din Regulamentul (CE) nr. 1224/2009 nu se aplică.”

5

---

| 27.1.2017 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | L 22/4 |
| --- | --- | --- | --- |

27.1.2017

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

L 22/4

---

REGULAMENTUL DE PUNERE ÎN APLICARE (UE) 2017/136 AL COMISIEI

din 16 ianuarie 2017

de aprobare a unei modificări care nu este minoră a caietului de sarcini al unei denumiri înregistrate în Registrul denumirilor de origine protejate și al indicațiilor geografice protejate [Ossau-Iraty (DOP)]

COMISIA EUROPEANĂ,

având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene,

având în vedere Regulamentul (UE) nr. 1151/2012 al Parlamentului European și al Consiliului din 21 noiembrie 2012 privind sistemele din domeniul calității produselor agricole și alimentare (1), în special articolul 52 alineatul (2),

întrucât:

| (1) | În conformitate cu articolul 53 alineatul (1) primul paragraf din Regulamentul (UE) nr. 1151/2012, Comisia a examinat cererea Franței de aprobare a unei modificări a caietului de sarcini al denumirii de origine protejate „Ossau-Iraty”, înregistrată în temeiul Regulamentului (CE) nr. 1107/96 al Comisiei (2), astfel cum a fost modificat prin Regulamentul de punere în aplicare (UE) 2015/194 (3). |
| --- | --- |

(1)

În conformitate cu articolul 53 alineatul (1) primul paragraf din Regulamentul (UE) nr. 1151/2012, Comisia a examinat cererea Franței de aprobare a unei modificări a caietului de sarcini al denumirii de origine protejate „Ossau-Iraty”, înregistrată în temeiul Regulamentului (CE) nr. 1107/96 al Comisiei (2), astfel cum a fost modificat prin Regulamentul de punere în aplicare (UE) 2015/194 (3).

| (2) | Întrucât modificarea respectivă nu este minoră în sensul articolului 53 alineatul (2) din Regulamentul (UE) nr. 1151/2012, Comisia a publicat cererea de modificare în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene (4), în conformitate cu articolul 50 alineatul (2) litera (a) din regulamentul respectiv. |
| --- | --- |

(2)

Întrucât modificarea respectivă nu este minoră în sensul articolului 53 alineatul (2) din Regulamentul (UE) nr. 1151/2012, Comisia a publicat cererea de modificare în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene (4), în conformitate cu articolul 50 alineatul (2) litera (a) din regulamentul respectiv.

| (3) | Deoarece Comisiei nu i s-a comunicat nicio declarație de opoziție în conformitate cu articolul 51 din Regulamentul (UE) nr. 1151/2012, modificarea caietului de sarcini ar trebui aprobată, |
| --- | --- |

(3)

Deoarece Comisiei nu i s-a comunicat nicio declarație de opoziție în conformitate cu articolul 51 din Regulamentul (UE) nr. 1151/2012, modificarea caietului de sarcini ar trebui aprobată,

ADOPTĂ PREZENTUL REGULAMENT:

Articolul 1

Se aprobă modificarea caietului de sarcini publicată în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene cu privire la denumirea „Ossau-Iraty” (DOP).

Articolul 2

Prezentul regulament intră în vigoare în a douăzecea zi de la data publicării în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene.

Prezentul regulament este obligatoriu în toate elementele sale și se aplică direct în toate statele membre.

Adoptat la Bruxelles, 16 ianuarie 2017.

Pentru Comisie,

pentru președinte

Phil HOGAN

Membru al Comisiei

---

(1)  
  JO L 343, 14.12.2012, p. 1.

1

(2)  Regulamentul (CE) nr. 1107/96 al Comisiei din 12 iunie 1996 privind înregistrarea indicațiilor geografice și a denumirilor de origine în conformitate cu procedura prevăzută la articolul 17 din Regulamentul (CEE) nr. 2081/92 al Consiliului (JO L 148, 21.6.1996, p. 1).

2

(3)  Regulamentul de punere în aplicare (UE) 2015/194 al Comisiei din 5 februarie 2015 de aprobare a unei modificări care nu este minoră din caietul de sarcini al unei denumiri înregistrate în Registrul denumirilor de origine protejate și al indicațiilor geografice protejate [Ossau-Iraty (DOP)] (JO L 33, 10.2.2015, p. 5).

3

(4)  
  JO C 334, 10.9.2016, p. 17.

4

---

| 27.1.2017 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | L 22/5 |
| --- | --- | --- | --- |

27.1.2017

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

L 22/5

---

REGULAMENTUL DE PUNERE ÎN APLICARE (UE) 2017/137 AL COMISIEI

din 16 ianuarie 2017

de aprobare a unei modificări care nu este minoră a caietului de sarcini al unei denumiri înregistrate în Registrul denumirilor de origine protejate și al indicațiilor geografice protejate [Pomme de terre de l'île de Ré (DOP)]

COMISIA EUROPEANĂ,

având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene,

având în vedere Regulamentul (UE) nr. 1151/2012 al Parlamentului European și al Consiliului din 21 noiembrie 2012 privind sistemele din domeniul calității produselor agricole și alimentare (1), în special articolul 52 alineatul (2),

întrucât:

| (1) | În conformitate cu articolul 53 alineatul (1) primul paragraf din Regulamentul (UE) nr. 1151/2012, Comisia a examinat cererea Franței de aprobare a unei modificări a caietului de sarcini al denumirii de origine protejate „Pomme de terre de l'île de Ré”, înregistrată în temeiul Regulamentului (CE) nr. 1187/2000 al Comisiei (2), astfel cum a fost modificat prin Regulamentul de punere în aplicare (UE) nr. 172/2014 (3). |
| --- | --- |

(1)

În conformitate cu articolul 53 alineatul (1) primul paragraf din Regulamentul (UE) nr. 1151/2012, Comisia a examinat cererea Franței de aprobare a unei modificări a caietului de sarcini al denumirii de origine protejate „Pomme de terre de l'île de Ré”, înregistrată în temeiul Regulamentului (CE) nr. 1187/2000 al Comisiei (2), astfel cum a fost modificat prin Regulamentul de punere în aplicare (UE) nr. 172/2014 (3).

| (2) | Întrucât modificarea respectivă nu este minoră în sensul articolului 53 alineatul (2) din Regulamentul (UE) nr. 1151/2012, Comisia a publicat cererea de modificare în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene (4), în conformitate cu articolul 50 alineatul (2) litera (a) din regulamentul respectiv. |
| --- | --- |

(2)

Întrucât modificarea respectivă nu este minoră în sensul articolului 53 alineatul (2) din Regulamentul (UE) nr. 1151/2012, Comisia a publicat cererea de modificare în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene (4), în conformitate cu articolul 50 alineatul (2) litera (a) din regulamentul respectiv.

| (3) | Deoarece Comisiei nu i s-a comunicat nicio declarație de opoziție în conformitate cu articolul 51 din Regulamentul (UE) nr. 1151/2012, modificarea caietului de sarcini ar trebui aprobată, |
| --- | --- |

(3)

Deoarece Comisiei nu i s-a comunicat nicio declarație de opoziție în conformitate cu articolul 51 din Regulamentul (UE) nr. 1151/2012, modificarea caietului de sarcini ar trebui aprobată,

ADOPTĂ PREZENTUL REGULAMENT:

Articolul 1

Se aprobă modificarea caietului de sarcini publicată în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene cu privire la denumirea „Pomme de terre de l'île de Ré” (DOP).

Articolul 2

Prezentul regulament intră în vigoare în a douăzecea zi de la data publicării în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene.

Prezentul regulament este obligatoriu în toate elementele sale și se aplică direct în toate statele membre.

Adoptat la Bruxelles, 16 ianuarie 2017.

Pentru Comisie,

pentru președinte

Phil HOGAN

Membru al Comisiei

---

(1)  
  JO L 343, 14.12.2012, p. 1.

1

(2)  Regulamentul (CE) nr. 1187/2000 al Comisiei din 5 iunie 2000 de completare a anexei la Regulamentul (CE) nr. 2400/96 privind înscrierea anumitor denumiri în „Registrul denumirilor de origine protejate și al indicațiilor geografice protejate”, prevăzut în Regulamentul (CEE) nr. 2081/92 al Consiliului privind protecția indicațiilor geografice și a denumirilor de origine ale produselor agricole și alimentare (JO L 133, 6.6.2000, p. 19).

2

(3)  Regulamentul de punere în aplicare (UE) nr. 172/2014 al Comisiei din 20 februarie 2014 de aprobare a unei modificări care nu este minoră din caietul de sarcini al unei denumiri înregistrate în Registrul denumirilor de origine protejate și al indicațiilor geografice protejate [Pomme de terre de l'île de Ré (DOP)] (JO L 55, 25.2.2014, p. 5).

3

(4)  
  JO C 355, 28.9.2016, p. 5.

4

---

| 27.1.2017 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | L 22/6 |
| --- | --- | --- | --- |

27.1.2017

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

L 22/6

---

REGULAMENTUL DE PUNERE ÎN APLICARE (UE) 2017/138 AL COMISIEI

din 16 ianuarie 2017

de înregistrare a unei denumiri în Registrul denumirilor de origine protejate și al indicațiilor geografice protejate [Raclette de Savoie (IGP)]

COMISIA EUROPEANĂ,

având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene,

având în vedere Regulamentul (UE) nr. 1151/2012 al Parlamentului European și al Consiliului din 21 noiembrie 2012 privind sistemele din domeniul calității produselor agricole și alimentare (1), în special articolul 52 alineatul (2),

întrucât:

| (1) | În conformitate cu articolul 50 alineatul (2) litera (a) din Regulamentul (UE) nr. 1151/2012, cererea de înregistrare a denumirii „Raclette de Savoie”, depusă de Franța, a fost publicată în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene (2). |
| --- | --- |

(1)

În conformitate cu articolul 50 alineatul (2) litera (a) din Regulamentul (UE) nr. 1151/2012, cererea de înregistrare a denumirii „Raclette de Savoie”, depusă de Franța, a fost publicată în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene (2).

| (2) | Printr-o scrisoare din 23 noiembrie 2015, autoritățile franceze au comunicat Comisiei că, în temeiul articolului 15 alineatul (4) din Regulamentul (UE) nr. 1151/2012, s-a acordat o perioadă tranzitorie, cu încheiere la 31 decembrie 2017, pentru doi operatori care sunt stabiliți pe teritoriul Franței și care îndeplinesc condițiile prevăzute la articolul menționat. Cu ocazia procedurii naționale de opoziție, acești operatori, care au comercializat în mod legal și permanent „Raclette de Savoie” cel puțin în perioada celor cinci ani anteriori depunerii cererii, depuseseră deja o opoziție referitoare la intervalul raportului „lipide/materie uscată” din brânză și, respectiv, la procentajul minim al rației de bază a vacilor de lapte care trebuie să provină din furaje grosiere verzi. Operatorii în cauză sunt următorii: SCA des producteurs de Reblochon de la vallée de Thônes, Route d'Annecy BP 38, 74230 Thones și GAEC Le Seysselan, Vallod, 74190 Seyssel. |
| --- | --- |

(2)

Printr-o scrisoare din 23 noiembrie 2015, autoritățile franceze au comunicat Comisiei că, în temeiul articolului 15 alineatul (4) din Regulamentul (UE) nr. 1151/2012, s-a acordat o perioadă tranzitorie, cu încheiere la 31 decembrie 2017, pentru doi operatori care sunt stabiliți pe teritoriul Franței și care îndeplinesc condițiile prevăzute la articolul menționat. Cu ocazia procedurii naționale de opoziție, acești operatori, care au comercializat în mod legal și permanent „Raclette de Savoie” cel puțin în perioada celor cinci ani anteriori depunerii cererii, depuseseră deja o opoziție referitoare la intervalul raportului „lipide/materie uscată” din brânză și, respectiv, la procentajul minim al rației de bază a vacilor de lapte care trebuie să provină din furaje grosiere verzi. Operatorii în cauză sunt următorii: SCA des producteurs de Reblochon de la vallée de Thônes, Route d'Annecy BP 38, 74230 Thones și GAEC Le Seysselan, Vallod, 74190 Seyssel.

| (3) | Deoarece Comisiei nu i s-a comunicat nicio declarație de opoziție în conformitate cu articolul 51 din Regulamentul (UE) nr. 1151/2012, denumirea „Raclette de Savoie” trebuie, prin urmare, înregistrată. |
| --- | --- |

(3)

Deoarece Comisiei nu i s-a comunicat nicio declarație de opoziție în conformitate cu articolul 51 din Regulamentul (UE) nr. 1151/2012, denumirea „Raclette de Savoie” trebuie, prin urmare, înregistrată.

ADOPTĂ PREZENTUL REGULAMENT:

Articolul 1

Denumirea „Raclette de Savoie” (IGP) este înregistrată.

Denumirea menționată la primul paragraf identifică un produs din clasa 1.3 Brânzeturi din anexa XI la Regulamentul de punere în aplicare (UE) nr. 668/2014 al Comisiei (3).

Articolul 2

Protecția acordată în temeiul articolului 1 nu aduce atingere perioadei tranzitorii acordate de Franța ca urmare a Decretului din 29 octombrie 2015 referitor la omologarea caietului de sarcini privind denumirea „Raclette de Savoie”, publicat la 7 noiembrie 2015 în Jurnalul Oficial al Republicii Franceze în temeiul articolului 15 alineatul (4) din Regulamentul (UE) nr. 1151/2012, în favoarea operatorilor care îndeplinesc condițiile articolului în cauză.

Articolul 3

Prezentul regulament intră în vigoare în a douăzecea zi de la data publicării în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene.

Prezentul regulament este obligatoriu în toate elementele sale și se aplică direct în toate statele membre.

Adoptat la Bruxelles, 16 ianuarie 2017.

Pentru Comisie,

pentru președinte

Phil HOGAN

Membru al Comisiei

---

(1)  
  JO L 343, 14.12.2012, p. 1.

1

(2)  
  JO C 261, 19.7.2016, p. 16.

2

(3)  Regulamentul de punere în aplicare (UE) nr. 668/2014 al Comisiei din 13 iunie 2014 de stabilire a normelor de aplicare a Regulamentului (UE) nr. 1151/2012 al Parlamentului European și al Consiliului privind sistemele din domeniul calității produselor agricole și alimentare (JO L 179, 19.6.2014, p. 36).

3

---

| 27.1.2017 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | L 22/8 |
| --- | --- | --- | --- |

27.1.2017

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

L 22/8

---

REGULAMENTUL DE PUNERE ÎN APLICARE (UE) 2017/139 AL COMISIEI

din 25 ianuarie 2017

de modificare a Regulamentului (CE) nr. 1484/95 în ceea ce privește stabilirea prețurilor reprezentative în sectorul cărnii de pasăre și în cel al ouălor, precum și pentru ovalbumină

COMISIA EUROPEANĂ,

având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene,

având în vedere Regulamentul (UE) nr. 1308/2013 al Parlamentului European și al Consiliului din 17 decembrie 2013 de instituire a unei organizări comune a piețelor produselor agricole și de abrogare a Regulamentelor (CEE) nr. 922/72, (CEE) nr. 234/79, (CE) nr. 1037/2001 și (CE) nr. 1234/2007 ale Consiliului (1), în special articolul 183 litera (b),

având în vedere Regulamentul (UE) nr. 510/2014 al Parlamentului European și al Consiliului din 16 aprilie 2014 de stabilire a regimului comercial aplicabil anumitor mărfuri rezultate din transformarea produselor agricole și de abrogare a Regulamentelor (CE) nr. 1216/2009 și (CE) nr. 614/2009 ale Consiliului (2), în special articolul 5 alineatul (6) litera (a),

întrucât:

| (1) | Regulamentul (CE) nr. 1484/95 al Comisiei (3) a stabilit normele de aplicare a sistemului de taxe la import suplimentare și a fixat prețurile reprezentative în sectorul cărnii de pasăre și în cel al ouălor, precum și pentru ovalbumină. |
| --- | --- |

(1)

Regulamentul (CE) nr. 1484/95 al Comisiei (3) a stabilit normele de aplicare a sistemului de taxe la import suplimentare și a fixat prețurile reprezentative în sectorul cărnii de pasăre și în cel al ouălor, precum și pentru ovalbumină.

| (2) | Din controlul regulat al datelor pe baza cărora se stabilesc prețurile reprezentative pentru produsele din sectorul cărnii de pasăre și din cel al ouălor, precum și pentru ovalbumină, rezultă că este necesară modificarea prețurilor reprezentative pentru importurile de anumite produse, ținând cont de variațiile prețurilor în funcție de origine. |
| --- | --- |

(2)

Din controlul regulat al datelor pe baza cărora se stabilesc prețurile reprezentative pentru produsele din sectorul cărnii de pasăre și din cel al ouălor, precum și pentru ovalbumină, rezultă că este necesară modificarea prețurilor reprezentative pentru importurile de anumite produse, ținând cont de variațiile prețurilor în funcție de origine.

| (3) | Prin urmare, Regulamentul (CE) nr. 1484/95 ar trebui modificat în consecință. |
| --- | --- |

(3)

Prin urmare, Regulamentul (CE) nr. 1484/95 ar trebui modificat în consecință.

| (4) | Deoarece este necesar să se asigure aplicarea măsurii respective cât mai rapid posibil după ce devin disponibile datele actualizate, prezentul regulament ar trebui să intre în vigoare la data publicării sale, |
| --- | --- |

(4)

Deoarece este necesar să se asigure aplicarea măsurii respective cât mai rapid posibil după ce devin disponibile datele actualizate, prezentul regulament ar trebui să intre în vigoare la data publicării sale,

ADOPTĂ PREZENTUL REGULAMENT:

Articolul 1

Anexa I la Regulamentul (CE) nr. 1484/95 se înlocuiește cu textul din anexa la prezentul regulament.

Articolul 2

Prezentul regulament intră în vigoare la data publicării în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene.

Prezentul regulament este obligatoriu în toate elementele sale și se aplică direct în toate statele membre.

Adoptat la Bruxelles, 25 ianuarie 2017.

Pentru Comisie,

pentru președinte

Jerzy PLEWA

Director general

Direcția Generală Agricultură și Dezvoltare Rurală

---

(1)  
  JO L 347, 20.12.2013, p. 671.

1

(2)  
  JO L 150, 20.5.2014, p. 1.

2

(3)  Regulamentul (CE) nr. 1484/95 al Comisiei din 28 iunie 1995 de stabilire a normelor de aplicare a sistemului de drepturi de import suplimentare și de fixare a prețurilor reprezentative în sectoarele cărnii de pasăre și ouălor și pentru albumina din ouă, și de abrogare a Regulamentului nr. 163/67/CEE (JO L 145, 29.6.1995, p. 47).

3

---

ANEXĂ

„ANEXA I

| Codul NC | Denumirea mărfurilor | Prețul reprezentativ
  (în EUR/100 kg) | Garanția menționată la articolul 3
  (în EUR/100 kg) | Originea (1) |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 0207 12 10 | Carcase de pui congelate, denumite «pui 70 %» | 118,5 | 0 | AR |
| 0207 12 90 | Carcase de pui congelate, denumite «pui 65 %» | 143,6 | 0 | AR |
| 169,9 | 0 | BR |
| 0207 14 10 | Bucăți dezosate, congelate, de cocoși sau de găini | 283,3 | 5 | AR |
| 181,7 | 39 | BR |
| 284,9 | 5 | CL |
| 228,5 | 21 | TH |
| 0207 27 10 | Bucăți dezosate, congelate, de curcani sau de curci | 335,5 | 0 | BR |
| 344,5 | 0 | CL |
| 0408 91 80 | Ouă fără coajă, uscate | 350,2 | 0 | AR |
| 1602 32 11 | Preparate nefierte din cocoși sau din găini | 181,4 | 34 | BR |

Codul NC

Denumirea mărfurilor

Prețul reprezentativ

(în EUR/100 kg)

Garanția menționată la articolul 3

(în EUR/100 kg)

Originea (1)

0207 12 10

Carcase de pui congelate, denumite «pui 70 %»

118,5

0

AR

0207 12 90

Carcase de pui congelate, denumite «pui 65 %»

143,6

0

AR

169,9

0

BR

0207 14 10

Bucăți dezosate, congelate, de cocoși sau de găini

283,3

5

AR

181,7

39

BR

284,9

5

CL

228,5

21

TH

0207 27 10

Bucăți dezosate, congelate, de curcani sau de curci

335,5

0

BR

344,5

0

CL

0408 91 80

Ouă fără coajă, uscate

350,2

0

AR

1602 32 11

Preparate nefierte din cocoși sau din găini

181,4

34

BR

---

(1)  Nomenclatorul țărilor stabilit prin Regulamentul (UE) nr. 1106/2012 al Comisiei din 27 noiembrie 2012 de punere în aplicare a Regulamentului (CE) nr. 471/2009 al Parlamentului European și al Consiliului privind statisticile comunitare privind comerțul exterior cu țările terțe, în ceea ce privește actualizarea nomenclatorului țărilor și teritoriilor (JO L 328, 28.11.2012, p. 7). Codul «ZZ» reprezintă «alte origini».”

1

---

| 27.1.2017 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | L 22/10 |
| --- | --- | --- | --- |

27.1.2017

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

L 22/10

---

REGULAMENTUL (UE) 2017/140 AL COMISIEI

din 26 ianuarie 2017

de desemnare a laboratorului de referință al UE pentru boli cauzate de virusurile Capripox (dermatoza nodulară contagioasă și variola ovină și caprină), de stabilire a responsabilităților și a sarcinilor suplimentare atribuite laboratorului respectiv și de modificare a anexei VII la Regulamentul (CE) nr. 882/2004 al Parlamentului European și al Consiliului

(Text cu relevanță pentru SEE)

COMISIA EUROPEANĂ,

având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene,

având în vedere Regulamentul (CE) nr. 882/2004 al Parlamentului European și al Consiliului din 29 aprilie 2004 privind controalele oficiale efectuate pentru a asigura verificarea conformității cu legislația privind hrana pentru animale și produsele alimentare și cu normele de sănătate animală și de bunăstare a animalelor (1), în special articolul 32 alineatele (5) și (6),

întrucât:

| (1) | Regulamentul (CE) nr. 882/2004 prevede sarcinile, atribuțiile și cerințele generale ale laboratoarelor de referință ale UE pentru produsele alimentare, hrana pentru animale și sănătatea animală. Laboratoarele de referință ale UE pentru sănătatea animală și animale vii sunt enumerate în secțiunea II din anexa VII la regulamentul menționat. |
| --- | --- |

(1)

Regulamentul (CE) nr. 882/2004 prevede sarcinile, atribuțiile și cerințele generale ale laboratoarelor de referință ale UE pentru produsele alimentare, hrana pentru animale și sănătatea animală. Laboratoarele de referință ale UE pentru sănătatea animală și animale vii sunt enumerate în secțiunea II din anexa VII la regulamentul menționat.

| (2) | Nu există încă un laborator de referință al UE pentru bolile cauzate de virusurile Capripox (dermatoza nodulară contagioasă și variola ovină și caprină). Laboratoarele de referință ale UE ar trebui să acopere domeniile legislației privind hrana pentru animale, produsele alimentare și sănătatea animală în care sunt necesare rezultate analitice și diagnostice precise. În cazul focarelor de boli provocate de virusuri Capripox este nevoie de rezultate analitice și diagnostice precise. |
| --- | --- |

(2)

Nu există încă un laborator de referință al UE pentru bolile cauzate de virusurile Capripox (dermatoza nodulară contagioasă și variola ovină și caprină). Laboratoarele de referință ale UE ar trebui să acopere domeniile legislației privind hrana pentru animale, produsele alimentare și sănătatea animală în care sunt necesare rezultate analitice și diagnostice precise. În cazul focarelor de boli provocate de virusuri Capripox este nevoie de rezultate analitice și diagnostice precise.

| (3) | La 30 iunie 2016, Comisia a lansat o cerere de candidaturi pentru selectarea și desemnarea unui laborator de referință al UE în domeniul bolilor provocate de virusurile Capripox (dermatoza nodulară contagioasă și variola ovină și caprină). Laboratorul selectat, „Veterinary and Agrochemical Research Centre – CODA-CERVA” (Centrul de cercetări veterinare și agrochimice – CODA-CERVA) ar trebui să fie desemnat ca laborator de referință al UE în domeniul bolilor provocate de virusurile Capripox (dermatoza nodulară contagioasă și variola ovină și caprină). |
| --- | --- |

(3)

La 30 iunie 2016, Comisia a lansat o cerere de candidaturi pentru selectarea și desemnarea unui laborator de referință al UE în domeniul bolilor provocate de virusurile Capripox (dermatoza nodulară contagioasă și variola ovină și caprină). Laboratorul selectat, „Veterinary and Agrochemical Research Centre – CODA-CERVA” (Centrul de cercetări veterinare și agrochimice – CODA-CERVA) ar trebui să fie desemnat ca laborator de referință al UE în domeniul bolilor provocate de virusurile Capripox (dermatoza nodulară contagioasă și variola ovină și caprină).

| (4) | Pe lângă funcțiile și atribuțiile generale stabilite la articolul 32 alineatul (2) din Regulamentul (CE) nr. 882/2004, laboratorului selectat ar trebui să i se atribuie anumite sarcini și responsabilități specifice. |
| --- | --- |

(4)

Pe lângă funcțiile și atribuțiile generale stabilite la articolul 32 alineatul (2) din Regulamentul (CE) nr. 882/2004, laboratorului selectat ar trebui să i se atribuie anumite sarcini și responsabilități specifice.

| (5) | Prin urmare, secțiunea II din anexa VII la Regulamentul (CE) nr. 882/2004 ar trebui modificată în consecință. |
| --- | --- |

(5)

Prin urmare, secțiunea II din anexa VII la Regulamentul (CE) nr. 882/2004 ar trebui modificată în consecință.

| (6) | Măsurile prevăzute în prezentul regulament sunt conforme cu avizul Comitetului permanent pentru plante, animale, produse alimentare și hrană pentru animale, |
| --- | --- |

(6)

Măsurile prevăzute în prezentul regulament sunt conforme cu avizul Comitetului permanent pentru plante, animale, produse alimentare și hrană pentru animale,

ADOPTĂ PREZENTUL REGULAMENT:

Articolul 1

Laboratorul „Veterinary and Agrochemical Research Centre – CODA-CERVA” din Bruxelles, Belgia, este desemnat ca laborator de referință al Uniunii (UE) în domeniul bolilor provocate de virusurile Capripox (dermatoza nodulară contagioasă și variola ovină și caprină).

Responsabilitățile și sarcinile suplimentare atribuite acestui laborator sunt prevăzute în anexă.

Articolul 2

În secțiunea II din anexa VII la Regulamentul (CE) nr. 882/2004 se adaugă punctul 19 după cum urmează:

| „19. | Laborator de referință al UE pentru bolile cauzate de virusurile Capripox (dermatoza nodulară contagioasă și variola ovină și caprină)





  Veterinary and Agrochemical Research Centre – CODA-CERVA |
| --- | --- |
| Operational Directorate Viral Diseases |
| Unit Vesicular and Exotic Diseases |
| Groeselenberg 99 |
| 1180 Bruxelles |
| Belgia”. |

„19.

Veterinary and Agrochemical Research Centre – CODA-CERVA

Operational Directorate Viral Diseases

Unit Vesicular and Exotic Diseases

Groeselenberg 99

1180 Bruxelles

Belgia”.

Articolul 3

Prezentul regulament intră în vigoare în a douăzecea zi de la data publicării în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene.

Prezentul regulament este obligatoriu în toate elementele sale și se aplică direct în toate statele membre.

Adoptat la Bruxelles, 26 ianuarie 2017.

Pentru Comisie

Președintele

Jean-Claude JUNCKER

---

(1)  
  JO L 165, 30.4.2004, p. 1.

1

---

ANEXĂ

Responsabilități și sarcini ale laboratorului de referință al UE pentru boli cauzate de virusurile Capripox (dermatoza nodulară contagioasă și variola ovină și caprină)

Pe lângă funcțiile și atribuțiile generale ale laboratoarelor de referință ale UE din sectorul sănătății animale, prevăzute la articolul 32 alineatul (2) din Regulamentul (CE) nr. 882/2004, laboratorul de referință al UE pentru boli cauzate de virusurile Capripox (dermatoza nodulară contagioasă și variola ovină și caprină) are următoarele responsabilități și sarcini:

| 1. | Să asigure legătura dintre laboratoarele naționale ale statelor membre și să propună metode optime care să permită diagnosticarea bolilor provocate de virusurile Capripox (dermatoza nodulară contagioasă și variola ovină și caprină) în efectivul de animale, în special prin:







  (a) | realizarea caracterizării genomice, efectuarea analizei filogenetice (relația cu alte tulpini ale aceluiași virus) și stocarea tulpinilor de virusuri Capripox pentru a facilita serviciile de diagnosticare din Uniune și, în cazurile în care este relevant și necesar, de exemplu, pentru urmărirea situației epidemiologice sau verificarea diagnosticului; |
| --- | --- | --- |

1.

Să asigure legătura dintre laboratoarele naționale ale statelor membre și să propună metode optime care să permită diagnosticarea bolilor provocate de virusurile Capripox (dermatoza nodulară contagioasă și variola ovină și caprină) în efectivul de animale, în special prin:

(a)

realizarea caracterizării genomice, efectuarea analizei filogenetice (relația cu alte tulpini ale aceluiași virus) și stocarea tulpinilor de virusuri Capripox pentru a facilita serviciile de diagnosticare din Uniune și, în cazurile în care este relevant și necesar, de exemplu, pentru urmărirea situației epidemiologice sau verificarea diagnosticului;

| (b) | constituirea și menținerea unei colecții actualizate de tulpini și tipuri de virusuri Capripox și de seruri specifice și alți reactivi necesari pentru diagnosticarea bolilor atunci când sau dacă sunt disponibili; |
| --- | --- |

(b)

constituirea și menținerea unei colecții actualizate de tulpini și tipuri de virusuri Capripox și de seruri specifice și alți reactivi necesari pentru diagnosticarea bolilor atunci când sau dacă sunt disponibili;

| (c) | armonizarea diagnosticului și asigurarea calității testării în cadrul Uniunii prin organizarea și efectuarea periodică de teste comparative între laboratoare și de exerciții externe de asigurare a calității în ceea ce privește diagnosticarea bolilor respective la nivelul Uniunii și prin transmiterea periodică a rezultatelor testelor de acest gen Comisiei, statelor membre și laboratoarelor naționale desemnate pentru diagnosticarea bolilor respective; |
| --- | --- |

(c)

armonizarea diagnosticului și asigurarea calității testării în cadrul Uniunii prin organizarea și efectuarea periodică de teste comparative între laboratoare și de exerciții externe de asigurare a calității în ceea ce privește diagnosticarea bolilor respective la nivelul Uniunii și prin transmiterea periodică a rezultatelor testelor de acest gen Comisiei, statelor membre și laboratoarelor naționale desemnate pentru diagnosticarea bolilor respective;

| (d) | colectarea cunoștințelor de specialitate cu privire la bolile respective, pentru a le permite diagnosticarea diferențială rapidă, în special, față de alte boli virale relevante; |
| --- | --- |

(d)

colectarea cunoștințelor de specialitate cu privire la bolile respective, pentru a le permite diagnosticarea diferențială rapidă, în special, față de alte boli virale relevante;

| (e) | efectuarea de studii de cercetare în vederea elaborării unor metode îmbunătățite de control al bolii în colaborare cu laboratoarele naționale desemnate pentru diagnosticarea bolilor respective, după cum s-a convenit cu Comisia; |
| --- | --- |

(e)

efectuarea de studii de cercetare în vederea elaborării unor metode îmbunătățite de control al bolii în colaborare cu laboratoarele naționale desemnate pentru diagnosticarea bolilor respective, după cum s-a convenit cu Comisia;

| (f) | consilierea Comisiei în privința aspectelor științifice legate de virusurile Capripox și, în special, privind selectarea și utilizarea tulpinilor vaccinale de virusuri Capripox. |
| --- | --- |

(f)

consilierea Comisiei în privința aspectelor științifice legate de virusurile Capripox și, în special, privind selectarea și utilizarea tulpinilor vaccinale de virusuri Capripox.

| 2. | Să sprijine funcțiile laboratoarele naționale ale statelor membre desemnate pentru diagnosticarea bolilor provocate de virusurile Capripox (dermatoza nodulară contagioasă și variola ovină și caprină), în special prin:







  (a) | depozitarea și furnizarea serurilor standard și a altor reactivi de referință, cum ar fi virusuri, antigeni inactivați sau linii celulare, către respectivele laboratoare în vederea standardizării testelor de diagnosticare și a reactivilor utilizați în fiecare stat membru, în cazul în care sunt necesare identificarea agentului și/sau utilizarea testelor serologice; |
| --- | --- | --- |

2.

Să sprijine funcțiile laboratoarele naționale ale statelor membre desemnate pentru diagnosticarea bolilor provocate de virusurile Capripox (dermatoza nodulară contagioasă și variola ovină și caprină), în special prin:

(a)

depozitarea și furnizarea serurilor standard și a altor reactivi de referință, cum ar fi virusuri, antigeni inactivați sau linii celulare, către respectivele laboratoare în vederea standardizării testelor de diagnosticare și a reactivilor utilizați în fiecare stat membru, în cazul în care sunt necesare identificarea agentului și/sau utilizarea testelor serologice;

| (b) | sprijinirea în mod activ a diagnosticării bolilor în legătură cu suspiciunea și cu confirmarea apariției unor focare în statele membre prin primirea de tipuri de virusuri Capripox în scopul confirmării diagnosticului, al caracterizării virusului, precum și în vederea contribuirii la investigații și studii epidemiologice. Comunicarea fără întârziere a rezultatelor acestor activități Comisiei, statelor membre și laboratoarelor naționale desemnate pentru diagnosticarea bolilor respective. |
| --- | --- |

(b)

sprijinirea în mod activ a diagnosticării bolilor în legătură cu suspiciunea și cu confirmarea apariției unor focare în statele membre prin primirea de tipuri de virusuri Capripox în scopul confirmării diagnosticului, al caracterizării virusului, precum și în vederea contribuirii la investigații și studii epidemiologice. Comunicarea fără întârziere a rezultatelor acestor activități Comisiei, statelor membre și laboratoarelor naționale desemnate pentru diagnosticarea bolilor respective.

| 3. | Să furnizeze informații și să desfășoare activități de formare suplimentare, în special prin:







  (a) | facilitarea asigurării de activități de formare, de cursuri și ateliere de formare și de actualizare a cunoștințelor destinate laboratoarelor naționale desemnate pentru diagnosticarea bolilor cauzate de virusurile Capripox și experților în diagnosticul de laborator cu scopul de a armoniza tehnicile de diagnostic pentru bolile respective pe întreg teritoriul Uniunii; |
| --- | --- | --- |

3.

Să furnizeze informații și să desfășoare activități de formare suplimentare, în special prin:

(a)

facilitarea asigurării de activități de formare, de cursuri și ateliere de formare și de actualizare a cunoștințelor destinate laboratoarelor naționale desemnate pentru diagnosticarea bolilor cauzate de virusurile Capripox și experților în diagnosticul de laborator cu scopul de a armoniza tehnicile de diagnostic pentru bolile respective pe întreg teritoriul Uniunii;

| (b) | participarea la forumuri internaționale consacrate, în special, standardizării metodelor analitice pentru aceste boli și punerii lor în aplicare; |
| --- | --- |

(b)

participarea la forumuri internaționale consacrate, în special, standardizării metodelor analitice pentru aceste boli și punerii lor în aplicare;

| (c) | colaborarea cu laboratoarele competente relevante din țări terțe în care bolile respective sunt predominante în ceea ce privește metodele de diagnostic pentru bolile cauzate de virusurile Capripox; |
| --- | --- |

(c)

colaborarea cu laboratoarele competente relevante din țări terțe în care bolile respective sunt predominante în ceea ce privește metodele de diagnostic pentru bolile cauzate de virusurile Capripox;

| (d) | revizuirea, cu ocazia reuniunii anuale a laboratoarelor naționale desemnate în vederea diagnosticării bolilor cauzate de virusurile Capripox, a cerințele relevante de testare stabilite în Codul sanitar pentru animale terestre și în Manualul de teste de diagnostic și vaccinuri pentru animale terestre ale Organizației Mondiale pentru Sănătatea Animalelor (OIE); |
| --- | --- |

(d)

revizuirea, cu ocazia reuniunii anuale a laboratoarelor naționale desemnate în vederea diagnosticării bolilor cauzate de virusurile Capripox, a cerințele relevante de testare stabilite în Codul sanitar pentru animale terestre și în Manualul de teste de diagnostic și vaccinuri pentru animale terestre ale Organizației Mondiale pentru Sănătatea Animalelor (OIE);

| (e) | acordarea de asistență Comisiei la revizuirea recomandărilor OIE incluse în Codul sanitar pentru animale terestre și din Manualul de teste de diagnostic și vaccinuri pentru animale terestre; |
| --- | --- |

(e)

acordarea de asistență Comisiei la revizuirea recomandărilor OIE incluse în Codul sanitar pentru animale terestre și din Manualul de teste de diagnostic și vaccinuri pentru animale terestre;

| (f) | preocuparea de a se informa cu privire la progresele realizate în domeniul epidemiologiei bolilor cauzate de virusurile Capripox. |
| --- | --- |

(f)

preocuparea de a se informa cu privire la progresele realizate în domeniul epidemiologiei bolilor cauzate de virusurile Capripox.

---

| 27.1.2017 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | L 22/14 |
| --- | --- | --- | --- |

27.1.2017

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

L 22/14

---

REGULAMENTUL DE PUNERE ÎN APLICARE (UE) 2017/141 AL COMISIEI

din 26 ianuarie 2017

de instituire a unor taxe antidumping definitive la importurile de anumite accesorii de țevărie pentru sudat cap la cap, din oțel inoxidabil, chiar finisate, originare din Republica Populară Chineză și Taiwan

COMISIA EUROPEANĂ,

având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene,

având în vedere Regulamentul (UE) 2016/1036 al Parlamentului European și al Consiliului din 8 iunie 2016 privind protecția împotriva importurilor care fac obiectul unui dumping din partea țărilor care nu sunt membre ale Uniunii Europene (1) (denumit în continuare „regulamentul de bază”), în special articolul 9 alineatul (4),

întrucât:

1.   PROCEDURA

PROCEDURA

1.1.   Deschiderea

Deschiderea

| (1) | La 29 octombrie 2015, în conformitate cu articolul 5 din Regulamentul (CE) nr. 1225/2009 al Consiliului (2), Comisia a anunțat printr-un aviz („avizul de deschidere”) publicat în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene (3) deschiderea unei proceduri antidumping privind importurile în Uniunea Europeană de anumite accesorii de țevărie pentru sudat cap la cap, din oțel inoxidabil, chiar finisate, originare din Republica Populară Chineză („RPC”) și Taiwan („țările în cauză”). |
| --- | --- |

(1)

La 29 octombrie 2015, în conformitate cu articolul 5 din Regulamentul (CE) nr. 1225/2009 al Consiliului (2), Comisia a anunțat printr-un aviz („avizul de deschidere”) publicat în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene (3) deschiderea unei proceduri antidumping privind importurile în Uniunea Europeană de anumite accesorii de țevărie pentru sudat cap la cap, din oțel inoxidabil, chiar finisate, originare din Republica Populară Chineză („RPC”) și Taiwan („țările în cauză”).

2

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

3

| (2) | Procedura a fost deschisă ca urmare a unei plângeri depuse la 14 septembrie 2015 de Comitetul de apărare a industriei de accesorii din oțel sudate cap la cap al Uniunii Europene („reclamantul”) în numele producătorilor reprezentând 37 %-48 % din producția totală a Uniunii. S-a prezentat un singur producător care și-a exprimat opoziția. |
| --- | --- |

(2)

Procedura a fost deschisă ca urmare a unei plângeri depuse la 14 septembrie 2015 de Comitetul de apărare a industriei de accesorii din oțel sudate cap la cap al Uniunii Europene („reclamantul”) în numele producătorilor reprezentând 37 %-48 % din producția totală a Uniunii. S-a prezentat un singur producător care și-a exprimat opoziția.

| (3) | Prin urmare, pragurile relevante sunt cele prevăzute la articolul 5 alineatul (4) din regulamentul de bază, și anume nu se deschide o anchetă, în conformitate cu alineatul (1), decât în cazul în care s-a stabilit, pe baza unei examinări a gradului de susținere sau de opoziție a producătorilor produsului similar din cadrul Uniunii față de plângerea formulată, că plângerea a fost depusă de industria Uniunii sau în numele acesteia. Plângerea este considerată a fi fost depusă de către industria Uniunii sau în numele acesteia în cazul în care este susținută de către producătorii din Uniune ale căror producții colective constituie mai mult de 50 % din producția totală a produsului similar realizată de către partea industriei Uniunii care își exprimă susținerea sau opoziția față de plângere. Cu toate acestea, nu se deschide o anchetă în cazul în care căreia producătorii din Uniune care susțin în mod expres plângerea reprezintă mai puțin de 25 % din producția totală a produsului similar fabricat de industria Uniunii, aceste condiții fiind îndeplinite la momentul deschiderii procedurii. Odată deschisă ancheta, nu este necesar să fie îndeplinite condițiile privind reprezentativitatea pe parcursul întregii anchete. Curtea a confirmat acest lucru pentru situația în care o societate își retrage sprijinul exprimat față de plângere (4); același raționament se aplică prin analogie și în situația în care definiția produsului se modifică. |
| --- | --- |

(3)

Prin urmare, pragurile relevante sunt cele prevăzute la articolul 5 alineatul (4) din regulamentul de bază, și anume nu se deschide o anchetă, în conformitate cu alineatul (1), decât în cazul în care s-a stabilit, pe baza unei examinări a gradului de susținere sau de opoziție a producătorilor produsului similar din cadrul Uniunii față de plângerea formulată, că plângerea a fost depusă de industria Uniunii sau în numele acesteia. Plângerea este considerată a fi fost depusă de către industria Uniunii sau în numele acesteia în cazul în care este susținută de către producătorii din Uniune ale căror producții colective constituie mai mult de 50 % din producția totală a produsului similar realizată de către partea industriei Uniunii care își exprimă susținerea sau opoziția față de plângere. Cu toate acestea, nu se deschide o anchetă în cazul în care căreia producătorii din Uniune care susțin în mod expres plângerea reprezintă mai puțin de 25 % din producția totală a produsului similar fabricat de industria Uniunii, aceste condiții fiind îndeplinite la momentul deschiderii procedurii. Odată deschisă ancheta, nu este necesar să fie îndeplinite condițiile privind reprezentativitatea pe parcursul întregii anchete. Curtea a confirmat acest lucru pentru situația în care o societate își retrage sprijinul exprimat față de plângere (4); același raționament se aplică prin analogie și în situația în care definiția produsului se modifică.

4

| (4) | În etapa de deschidere, potrivit afirmațiilor uneia dintre părțile interesate, Comisia a calculat în mod eronat reprezentativitatea reclamantului privind producția totală a industriei Uniunii. Aceasta a susținut că reclamantul respectiv nu poate reprezenta 43 %-49 % din producția Uniunii, întrucât, în procedura anterioară care a vizat un produs similar, opt societăți reprezentaseră 48 % din producția Uniunii. Comisia a remarcat faptul că, deși definițiile produselor din cele două anchete sunt într-adevăr similare, definiția exactă a produsului și perioada vizată de ancheta actuală diferă de definiția produsului și perioada vizată de ancheta precedentă. Prin urmare, evaluările efectuate și rezultatele acestora au fost diferite (și anume, în cadrul anchetei de față s-au prezentat producători din Uniune diferiți de cei prezenți la ancheta deschisă în 2012; iar acei producători din Uniune au fost definiți pe baza produsului similar care a făcut obiectul anchetei din 2012). Nota de la dosar privind reprezentativitatea din data de 28 octombrie 2015 stabilește producția totală a produsului similar în Uniune la 8 600 de tone pentru perioada cuprinsă între 1 aprilie 2014 și 31 martie 2015. Pentru ancheta precedentă deschisă în 2012, nota de la dosar privind reprezentativitatea din data de 9 noiembrie 2012 a stabilit producția totală a produsului similar în Uniune la 21 600 de tone. |
| --- | --- |

(4)

În etapa de deschidere, potrivit afirmațiilor uneia dintre părțile interesate, Comisia a calculat în mod eronat reprezentativitatea reclamantului privind producția totală a industriei Uniunii. Aceasta a susținut că reclamantul respectiv nu poate reprezenta 43 %-49 % din producția Uniunii, întrucât, în procedura anterioară care a vizat un produs similar, opt societăți reprezentaseră 48 % din producția Uniunii. Comisia a remarcat faptul că, deși definițiile produselor din cele două anchete sunt într-adevăr similare, definiția exactă a produsului și perioada vizată de ancheta actuală diferă de definiția produsului și perioada vizată de ancheta precedentă. Prin urmare, evaluările efectuate și rezultatele acestora au fost diferite (și anume, în cadrul anchetei de față s-au prezentat producători din Uniune diferiți de cei prezenți la ancheta deschisă în 2012; iar acei producători din Uniune au fost definiți pe baza produsului similar care a făcut obiectul anchetei din 2012). Nota de la dosar privind reprezentativitatea din data de 28 octombrie 2015 stabilește producția totală a produsului similar în Uniune la 8 600 de tone pentru perioada cuprinsă între 1 aprilie 2014 și 31 martie 2015. Pentru ancheta precedentă deschisă în 2012, nota de la dosar privind reprezentativitatea din data de 9 noiembrie 2012 a stabilit producția totală a produsului similar în Uniune la 21 600 de tone.

| (5) | Aceeași parte interesată a afirmat că numărul societăților care susțin plângerea este scăzut, respectiv trei din 16 producători din Uniune, și a solicitat Comisiei să investigheze motivele pentru care ceilalți producători din Uniune nu s-au pronunțat. Ca răspuns la această observație, Comisia a remarcat faptul că numărul de producători care susțin o plângere nu contează la momentul deschiderii unei proceduri, ci doar contribuția acestora la volumul de producție al industriei Uniunii astfel cum este definită în articolul 5 alineatul (4) din regulamentul de bază. |
| --- | --- |

(5)

Aceeași parte interesată a afirmat că numărul societăților care susțin plângerea este scăzut, respectiv trei din 16 producători din Uniune, și a solicitat Comisiei să investigheze motivele pentru care ceilalți producători din Uniune nu s-au pronunțat. Ca răspuns la această observație, Comisia a remarcat faptul că numărul de producători care susțin o plângere nu contează la momentul deschiderii unei proceduri, ci doar contribuția acestora la volumul de producție al industriei Uniunii astfel cum este definită în articolul 5 alineatul (4) din regulamentul de bază.

| (6) | În plus, partea interesată a pus la îndoială includerea unui producător din Uniune în definiția industriei Uniunii, întrucât acesta fabrica accesorii cu o valoare adăugată semnificativ mai mare decât ceilalți producători din Uniune. Totuși, ancheta a confirmat că acest producător din Uniune fabrica și comercializa, de asemenea, produsul similar și de aceea includerea sa în eșantion a fost justificată. Examinarea a vizat doar acele volume ale producătorului respectiv care se încadrează în domeniul de aplicare al anchetei. Prin urmare, afirmația a fost respinsă. |
| --- | --- |

(6)

În plus, partea interesată a pus la îndoială includerea unui producător din Uniune în definiția industriei Uniunii, întrucât acesta fabrica accesorii cu o valoare adăugată semnificativ mai mare decât ceilalți producători din Uniune. Totuși, ancheta a confirmat că acest producător din Uniune fabrica și comercializa, de asemenea, produsul similar și de aceea includerea sa în eșantion a fost justificată. Examinarea a vizat doar acele volume ale producătorului respectiv care se încadrează în domeniul de aplicare al anchetei. Prin urmare, afirmația a fost respinsă.

1.2.   Părțile vizate de procedură

Părțile vizate de procedură

| (7) | Comisia a informat în mod oficial reclamantul, toți producătorii, importatorii, operatorii comerciali și utilizatorii din cadrul Uniunii cunoscuți ca fiind interesați și asociațiile acestora, precum și producătorii-exportatori și autoritățile țărilor în cauză cu privire la deschiderea anchetei. |
| --- | --- |

(7)

Comisia a informat în mod oficial reclamantul, toți producătorii, importatorii, operatorii comerciali și utilizatorii din cadrul Uniunii cunoscuți ca fiind interesați și asociațiile acestora, precum și producătorii-exportatori și autoritățile țărilor în cauză cu privire la deschiderea anchetei.

| (8) | De asemenea, Comisia a contactat producătorii din Brazilia, India, Malaysia, Coreea de Sud, Elveția, Thailanda și Statele Unite ale Americii (în continuare „SUA”), țări care au fost incluse în avizul de deschidere ca posibile țări analoge în vederea stabilirii unei valori normale pentru RPC. |
| --- | --- |

(8)

De asemenea, Comisia a contactat producătorii din Brazilia, India, Malaysia, Coreea de Sud, Elveția, Thailanda și Statele Unite ale Americii (în continuare „SUA”), țări care au fost incluse în avizul de deschidere ca posibile țări analoge în vederea stabilirii unei valori normale pentru RPC.

| (9) | Părților interesate li s-a oferit posibilitatea de a-și face cunoscute punctele de vedere în scris și de a solicita o audiere până la termenul fixat în avizul de deschidere. Au fost audiate toate părțile interesate care au solicitat acest lucru și care au demonstrat că există motive speciale care să justifice audierea. |
| --- | --- |

(9)

Părților interesate li s-a oferit posibilitatea de a-și face cunoscute punctele de vedere în scris și de a solicita o audiere până la termenul fixat în avizul de deschidere. Au fost audiate toate părțile interesate care au solicitat acest lucru și care au demonstrat că există motive speciale care să justifice audierea.

1.3.   Eșantionarea

Eșantionarea

| (10) | În avizul de deschidere, Comisia a afirmat că ar putea include părțile interesate în eșantion, în conformitate cu articolul 17 din regulamentul de bază. |
| --- | --- |

(10)

În avizul de deschidere, Comisia a afirmat că ar putea include părțile interesate în eșantion, în conformitate cu articolul 17 din regulamentul de bază.

(a)   Eșantionarea producătorilor din Uniune

| (11) | În avizul de deschidere, Comisia a precizat că, având în vedere numărul mare de producători din Uniune implicați în anchetă, va limita analiza la un număr rezonabil de producători din Uniune. La momentul deschiderii, s-au prezentat producătorii menționați în considerentul 2, și anume un producător din Uniune și un grup de două filiale, cu sediul în Uniune și care fabrică produsul similar. |
| --- | --- |

(11)

În avizul de deschidere, Comisia a precizat că, având în vedere numărul mare de producători din Uniune implicați în anchetă, va limita analiza la un număr rezonabil de producători din Uniune. La momentul deschiderii, s-au prezentat producătorii menționați în considerentul 2, și anume un producător din Uniune și un grup de două filiale, cu sediul în Uniune și care fabrică produsul similar.

| (12) | În urma publicării avizului de deschidere, un alt producător din Uniune a solicitat să fie inclus în eșantion. Prin urmare, cei patru producători cooperanți din Uniune au fost incluși în eșantion. Producătorii din Uniune incluși în eșantion au reprezentat aproximativ 47 % din producția totală estimată a Uniunii, iar eșantionul a fost considerat a fi reprezentativ pentru industria Uniunii. |
| --- | --- |

(12)

În urma publicării avizului de deschidere, un alt producător din Uniune a solicitat să fie inclus în eșantion. Prin urmare, cei patru producători cooperanți din Uniune au fost incluși în eșantion. Producătorii din Uniune incluși în eșantion au reprezentat aproximativ 47 % din producția totală estimată a Uniunii, iar eșantionul a fost considerat a fi reprezentativ pentru industria Uniunii.

| (13) | Totuși, unul dintre producătorii din Uniune incluși în eșantion, și anume Springer GmbH, a informat ulterior Comisia cu privire la decizia sa de a nu coopera. Prin urmare, acest producător nu a fost examinat în continuare. Cu toate acestea, Comisia a ajuns la concluzia că cei trei producători din Uniune rămași în eșantion, care reprezentau aproximativ 43 % din producția totală estimată a Uniunii, erau totuși reprezentativi pentru industria Uniunii. Producătorul din Uniune respectiv a mai informat Comisia nu numai că era producător din Uniune, ci și că, de asemenea, avea un regim de perfecționare pasivă cu un producător chinez. |
| --- | --- |

(13)

Totuși, unul dintre producătorii din Uniune incluși în eșantion, și anume Springer GmbH, a informat ulterior Comisia cu privire la decizia sa de a nu coopera. Prin urmare, acest producător nu a fost examinat în continuare. Cu toate acestea, Comisia a ajuns la concluzia că cei trei producători din Uniune rămași în eșantion, care reprezentau aproximativ 43 % din producția totală estimată a Uniunii, erau totuși reprezentativi pentru industria Uniunii. Producătorul din Uniune respectiv a mai informat Comisia nu numai că era producător din Uniune, ci și că, de asemenea, avea un regim de perfecționare pasivă cu un producător chinez.

| (14) | În plus, Comisia a evaluat impactul excluderii accesoriilor cu flanșă și cu grad redus de rugozitate (a se vedea punctul 2.2 de mai jos) asupra reprezentativității eșantionului. S-a constatat că producția de accesorii cu flanșă și cu grad redus de rugozitate nu a fost substanțială nici în ceea ce privește producătorii din Uniune incluși în eșantion, nici în ceea ce privește producția totală a Uniunii și, prin urmare, nu a avut niciun impact asupra reprezentativității eșantionului deja selectat. |
| --- | --- |

(14)

În plus, Comisia a evaluat impactul excluderii accesoriilor cu flanșă și cu grad redus de rugozitate (a se vedea punctul 2.2 de mai jos) asupra reprezentativității eșantionului. S-a constatat că producția de accesorii cu flanșă și cu grad redus de rugozitate nu a fost substanțială nici în ceea ce privește producătorii din Uniune incluși în eșantion, nici în ceea ce privește producția totală a Uniunii și, prin urmare, nu a avut niciun impact asupra reprezentativității eșantionului deja selectat.

| (15) | O parte interesată a afirmat că alți producători din Uniune decât cei care susțin plângerea și-au crescut vânzările pe parcursul perioadei 2010-2015, precum și volumul și prețurile de vânzare, potrivit statisticilor Eurostat referitoare la comerțul în interiorul Uniunii. |
| --- | --- |

(15)

O parte interesată a afirmat că alți producători din Uniune decât cei care susțin plângerea și-au crescut vânzările pe parcursul perioadei 2010-2015, precum și volumul și prețurile de vânzare, potrivit statisticilor Eurostat referitoare la comerțul în interiorul Uniunii.

| (16) | Comisia a analizat posibilul prejudiciu cauzat de importurile din țările în cauză pentru industria Uniunii, inclusiv pentru toți producătorii din Uniune, cu ajutorul datelor macroeconomice (a se vedea considerentele 193-207). În plus, Comisia a remarcat că partea respectivă și-a bazat analiza pe codurile NC, incluzând nu numai produsul în cauză, ci și produsele din afara domeniului de aplicare al prezentei anchete. În plus, în general, volumul raportat în statisticile referitoare la comerțul în interiorul Uniunii nu se referă numai la producția Uniunii, ci și la revânzarea produselor importate. Prin urmare, nu s-a putut trage o concluzie cu privire la prețurile de vânzare sau volumul producătorilor din Uniune. În orice caz, datele microeconomice ale eșantionului sunt considerate reprezentative pentru industria Uniunii. Neincluderea producătorilor care nu fac parte din categoria reclamanților în aceste date este consecința faptului că aceștia nu și-au manifestat interesul pentru a fi incluși în eșantion. |
| --- | --- |

(16)

Comisia a analizat posibilul prejudiciu cauzat de importurile din țările în cauză pentru industria Uniunii, inclusiv pentru toți producătorii din Uniune, cu ajutorul datelor macroeconomice (a se vedea considerentele 193-207). În plus, Comisia a remarcat că partea respectivă și-a bazat analiza pe codurile NC, incluzând nu numai produsul în cauză, ci și produsele din afara domeniului de aplicare al prezentei anchete. În plus, în general, volumul raportat în statisticile referitoare la comerțul în interiorul Uniunii nu se referă numai la producția Uniunii, ci și la revânzarea produselor importate. Prin urmare, nu s-a putut trage o concluzie cu privire la prețurile de vânzare sau volumul producătorilor din Uniune. În orice caz, datele microeconomice ale eșantionului sunt considerate reprezentative pentru industria Uniunii. Neincluderea producătorilor care nu fac parte din categoria reclamanților în aceste date este consecința faptului că aceștia nu și-au manifestat interesul pentru a fi incluși în eșantion.

(b)   Eșantionarea importatorilor

| (17) | Pentru a permite Comisiei să decidă dacă eșantionarea este necesară și, în caz afirmativ, să selecteze un eșantion, toți importatorii neafiliați au fost invitați să se prezinte și să furnizeze Comisiei informațiile specificate în avizul de deschidere. |
| --- | --- |

(17)

Pentru a permite Comisiei să decidă dacă eșantionarea este necesară și, în caz afirmativ, să selecteze un eșantion, toți importatorii neafiliați au fost invitați să se prezinte și să furnizeze Comisiei informațiile specificate în avizul de deschidere.

| (18) | Trei importatori neafiliați au furnizat informații și au fost de acord să fie incluși în eșantion. Împreună, aceștia au reprezentat 10 % din volumele estimate importate din RPC și Taiwan în cursul perioadei de anchetă. Întrucât Comisia a considerat că este în măsură să îi examineze pe toți importatorii care s-au prezentat, nu a fost necesară eșantionarea. |
| --- | --- |

(18)

Trei importatori neafiliați au furnizat informații și au fost de acord să fie incluși în eșantion. Împreună, aceștia au reprezentat 10 % din volumele estimate importate din RPC și Taiwan în cursul perioadei de anchetă. Întrucât Comisia a considerat că este în măsură să îi examineze pe toți importatorii care s-au prezentat, nu a fost necesară eșantionarea.

(c)   Eșantionarea producătorilor-exportatori din Taiwan

| (19) | Pentru a permite Comisiei să decidă dacă eșantionarea este necesară și, în caz afirmativ, să selecteze un eșantion, toți producătorii-exportatori din Taiwan au fost invitați în avizul de deschidere să se prezinte și să furnizeze Comisiei informațiile specificate în avizul de deschidere. Informațiile privind deschiderea anchetei și avizul de deschidere (care a inclus un formular de eșantionare) au fost trimise celor 10 societăți din Taiwan identificate în plângere drept producători-exportatori ai produsului în cauză către Uniune. În plus, reprezentanța Taipeiului în Uniunea Europeană a fost invitată să identifice și/sau să contacteze producători-exportatori suplimentari, dacă este cazul. |
| --- | --- |

(19)

Pentru a permite Comisiei să decidă dacă eșantionarea este necesară și, în caz afirmativ, să selecteze un eșantion, toți producătorii-exportatori din Taiwan au fost invitați în avizul de deschidere să se prezinte și să furnizeze Comisiei informațiile specificate în avizul de deschidere. Informațiile privind deschiderea anchetei și avizul de deschidere (care a inclus un formular de eșantionare) au fost trimise celor 10 societăți din Taiwan identificate în plângere drept producători-exportatori ai produsului în cauză către Uniune. În plus, reprezentanța Taipeiului în Uniunea Europeană a fost invitată să identifice și/sau să contacteze producători-exportatori suplimentari, dacă este cazul.

| (20) | Patru producători-exportatori din Taiwan au furnizat informațiile solicitate în avizul de deschidere și au acceptat să fie incluși în eșantion. Luând în considerare numărul de producători-exportatori taiwanezi cooperanți, eșantionarea nu a fost considerată necesară. |
| --- | --- |

(20)

Patru producători-exportatori din Taiwan au furnizat informațiile solicitate în avizul de deschidere și au acceptat să fie incluși în eșantion. Luând în considerare numărul de producători-exportatori taiwanezi cooperanți, eșantionarea nu a fost considerată necesară.

| (21) | În cursul anchetei, două dintre cele patru societăți și-au exprimat dorința de a nu coopera în continuare. Comisia a informat aceste societăți că, în conformitate cu articolul 18 alineatul (1) din regulamentul de bază, pot fi stabilite constatări preliminare sau finale, pozitive sau negative, pe baza datelor disponibile. |
| --- | --- |

(21)

În cursul anchetei, două dintre cele patru societăți și-au exprimat dorința de a nu coopera în continuare. Comisia a informat aceste societăți că, în conformitate cu articolul 18 alineatul (1) din regulamentul de bază, pot fi stabilite constatări preliminare sau finale, pozitive sau negative, pe baza datelor disponibile.

(d)   Eșantionarea producătorilor-exportatori din RPC, cererile de acordare a tratamentului de societate care funcționează în condițiile unei economii de piață (TEP) și cererile de examinare individuală

| (22) | Pentru a permite Comisiei să decidă dacă eșantionarea este necesară și, în caz afirmativ, să selecteze un eșantion, toți producătorii-exportatori din RPC au fost invitați să se prezinte și să furnizeze Comisiei informațiile specificate în avizul de deschidere. În plus, misiunea Republicii Populare Chineze în Uniunea Europeană a fost invitată să identifice și/sau să contacteze producători-exportatori suplimentari, dacă este cazul. |
| --- | --- |

(22)

Pentru a permite Comisiei să decidă dacă eșantionarea este necesară și, în caz afirmativ, să selecteze un eșantion, toți producătorii-exportatori din RPC au fost invitați să se prezinte și să furnizeze Comisiei informațiile specificate în avizul de deschidere. În plus, misiunea Republicii Populare Chineze în Uniunea Europeană a fost invitată să identifice și/sau să contacteze producători-exportatori suplimentari, dacă este cazul.

| (23) | Nouă producători-exportatori din RPC au furnizat informațiile solicitate și au cerut să fie incluși în eșantion. În conformitate cu articolul 17 alineatul (1) din regulamentul de bază, Comisia a selectat un eșantion de patru societăți sau grupuri de societăți, reprezentând aproximativ 79 % din exporturile efectuate de producătorii-exportatori cooperanți către Uniune și un procent estimat de 35 % din cantitățile totale exportate din RPC către Uniune în cursul perioadei de anchetă. Criteriul utilizat pentru a selecta cele patru societăți incluse în eșantion a fost volumul de export al produsului în cauză către Uniune în cursul perioadei de anchetă. În conformitate cu articolul 17 alineatul (2) din regulamentul de bază, toți producătorii-exportatori în cauză cunoscuți, precum și autoritățile din țara în cauză, au fost consultați cu privire la selectarea eșantionului, fără a se primi observații. |
| --- | --- |

(23)

Nouă producători-exportatori din RPC au furnizat informațiile solicitate și au cerut să fie incluși în eșantion. În conformitate cu articolul 17 alineatul (1) din regulamentul de bază, Comisia a selectat un eșantion de patru societăți sau grupuri de societăți, reprezentând aproximativ 79 % din exporturile efectuate de producătorii-exportatori cooperanți către Uniune și un procent estimat de 35 % din cantitățile totale exportate din RPC către Uniune în cursul perioadei de anchetă. Criteriul utilizat pentru a selecta cele patru societăți incluse în eșantion a fost volumul de export al produsului în cauză către Uniune în cursul perioadei de anchetă. În conformitate cu articolul 17 alineatul (2) din regulamentul de bază, toți producătorii-exportatori în cauză cunoscuți, precum și autoritățile din țara în cauză, au fost consultați cu privire la selectarea eșantionului, fără a se primi observații.

| (24) | În cursul examinării, una dintre cele patru societăți incluse în eșantion și-a exprimat dorința de a nu coopera în continuare. Comisia a informat această societate că, în conformitate cu articolul 18 alineatul (1) din regulamentul de bază, pot fi stabilite constatări preliminare sau finale, pozitive sau negative, pe baza datelor disponibile. |
| --- | --- |

(24)

În cursul examinării, una dintre cele patru societăți incluse în eșantion și-a exprimat dorința de a nu coopera în continuare. Comisia a informat această societate că, în conformitate cu articolul 18 alineatul (1) din regulamentul de bază, pot fi stabilite constatări preliminare sau finale, pozitive sau negative, pe baza datelor disponibile.

| (25) | Niciunul dintre producătorii-exportatori cooperanți din RPC nu a solicitat aplicarea tratamentului de societate care funcționează în condițiile unei economii de piață („TEP”). Cu toate acestea, cinci producători-exportatori din RPC care nu au fost incluși în eșantion au solicitat o examinare individuală în temeiul articolului 17 alineatul (3) din regulamentul de bază. După cum se menționează în considerentul (99), nu s-a dat curs acestor solicitări. |
| --- | --- |

(25)

Niciunul dintre producătorii-exportatori cooperanți din RPC nu a solicitat aplicarea tratamentului de societate care funcționează în condițiile unei economii de piață („TEP”). Cu toate acestea, cinci producători-exportatori din RPC care nu au fost incluși în eșantion au solicitat o examinare individuală în temeiul articolului 17 alineatul (3) din regulamentul de bază. După cum se menționează în considerentul (99), nu s-a dat curs acestor solicitări.

1.4.   Răspunsurile la chestionar

Răspunsurile la chestionar

| (26) | S-au trimis chestionare celor patru societăți din Taiwan și celor patru societăți incluse în eșantion din RPC, celor patru producători din Uniune incluși în eșantion și celor trei importatori incluși în eșantion. |
| --- | --- |

(26)

S-au trimis chestionare celor patru societăți din Taiwan și celor patru societăți incluse în eșantion din RPC, celor patru producători din Uniune incluși în eșantion și celor trei importatori incluși în eșantion.

| (27) | S-au primit răspunsuri la chestionare doar de la două societăți din Taiwan, trei din RPC, trei producători din Uniune și trei importatori. |
| --- | --- |

(27)

S-au primit răspunsuri la chestionare doar de la două societăți din Taiwan, trei din RPC, trei producători din Uniune și trei importatori.

| (28) | În urma comunicării constatărilor provizorii, s-a mai primit un răspuns la chestionar de la unul dintre producătorii din țările potențial analoge situat în Elveția. |
| --- | --- |

(28)

În urma comunicării constatărilor provizorii, s-a mai primit un răspuns la chestionar de la unul dintre producătorii din țările potențial analoge situat în Elveția.

1.5.   Vizitele de verificare

Vizitele de verificare

| (29) | Comisia a căutat și a verificat toate informațiile considerate necesare în vederea stabilirii prezenței dumpingului, a prejudiciului care rezultă din acesta și a interesului Uniunii. S-au efectuat vizite de verificare, în conformitate cu articolul 16 din regulamentul de bază, la sediile următoarelor societăți/asociații:






  — | producători din Uniune:






  — | OSTP Sweden AB, Suedia; |
| --- | --- | --- | --- |

(29)

Comisia a căutat și a verificat toate informațiile considerate necesare în vederea stabilirii prezenței dumpingului, a prejudiciului care rezultă din acesta și a interesului Uniunii. S-au efectuat vizite de verificare, în conformitate cu articolul 16 din regulamentul de bază, la sediile următoarelor societăți/asociații:

—

producători din Uniune:

—

OSTP Sweden AB, Suedia;

| — | OSTP Finland OY, Finlanda; |
| --- | --- |

—

OSTP Finland OY, Finlanda;

| — | Erne Fittings, Austria; |
| --- | --- |

—

Erne Fittings, Austria;

| — | importatori neafiliați:






  — | Arcus Nederland BV, Țările de Jos; |
| --- | --- | --- |

—

importatori neafiliați:

—

Arcus Nederland BV, Țările de Jos;

| — | producători-exportatori din Taiwan:






  — | Ta Chen Stainless Pipes Co. Ltd, Taichung; |
| --- | --- | --- |

—

producători-exportatori din Taiwan:

—

Ta Chen Stainless Pipes Co. Ltd, Taichung;

| — | King Lai Hygienic Materials Co. Ltd Tainan; |
| --- | --- |

—

King Lai Hygienic Materials Co. Ltd Tainan;

| — | producători-exportatori din RPC






  — | Suzhou Yuli Pipeline Industry Co. Ltd și societățile sale afiliate, Suzhou, Jiangsu și Shanghai; |
| --- | --- | --- |

—

producători-exportatori din RPC

—

Suzhou Yuli Pipeline Industry Co. Ltd și societățile sale afiliate, Suzhou, Jiangsu și Shanghai;

| — | Zhejiang Jndia Pipeline Industry Co. Ltd, Wenzhou; |
| --- | --- |

—

Zhejiang Jndia Pipeline Industry Co. Ltd, Wenzhou;

| — | Zhejiang Good Fittings Co. Ltd, Wenzhou. |
| --- | --- |

—

Zhejiang Good Fittings Co. Ltd, Wenzhou.

| (30) | De asemenea, s-a efectuat o vizită de verificare la sediul societății elvețiene Rohrbogen AG (Basel), considerată drept producător din țări potențial analoge. Această vizită de verificare a avut loc după comunicarea constatărilor provizorii. |
| --- | --- |

(30)

De asemenea, s-a efectuat o vizită de verificare la sediul societății elvețiene Rohrbogen AG (Basel), considerată drept producător din țări potențial analoge. Această vizită de verificare a avut loc după comunicarea constatărilor provizorii.

1.6.   Comunicarea constatărilor provizorii

Comunicarea constatărilor provizorii

| (31) | În etapa provizorie a anchetei, Comisia a decis să nu se instituie măsuri antidumping provizorii. Principalul motiv al acestei decizii a fost căutarea în curs de desfășurare a unei țări analoge adecvate pe baza căreia să se stabilească valoarea normală pentru producătorii-exportatori chinezi. În lipsa stabilirii unei marje de dumping pentru RPC, nu s-a putut stabili nici nivelul importurilor care fac obiectul unui dumping, cumulate din ambele țări în cauză. Deși erau disponibile date referitoare la industria Uniunii în vederea analizării diferiților indicatori de prejudiciu, volumul și prețurile importurilor care fac obiectul unui dumping reprezintă un element indispensabil în stabilirea prejudiciului, în conformitate cu articolul 3 din regulamentul de bază. Prin urmare, în etapa provizorie a anchetei nu s-a stabilit prejudiciul și, în consecință, nici legătura de cauzalitate dintre prejudiciu și importurile care fac obiectul unui dumping. |
| --- | --- |

(31)

În etapa provizorie a anchetei, Comisia a decis să nu se instituie măsuri antidumping provizorii. Principalul motiv al acestei decizii a fost căutarea în curs de desfășurare a unei țări analoge adecvate pe baza căreia să se stabilească valoarea normală pentru producătorii-exportatori chinezi. În lipsa stabilirii unei marje de dumping pentru RPC, nu s-a putut stabili nici nivelul importurilor care fac obiectul unui dumping, cumulate din ambele țări în cauză. Deși erau disponibile date referitoare la industria Uniunii în vederea analizării diferiților indicatori de prejudiciu, volumul și prețurile importurilor care fac obiectul unui dumping reprezintă un element indispensabil în stabilirea prejudiciului, în conformitate cu articolul 3 din regulamentul de bază. Prin urmare, în etapa provizorie a anchetei nu s-a stabilit prejudiciul și, în consecință, nici legătura de cauzalitate dintre prejudiciu și importurile care fac obiectul unui dumping.

| (32) | Părților interesate li s-au comunicat constatări provizorii la 13 iulie 2016. În urma comunicării constatărilor provizorii, s-au primit observații de la un producător-exportator din Taiwan, un producător-exportator chinez, Camera de Comerț a importatorilor și a exportatorilor de metale, minerale și produse chimice din China („CCCMC”) și de la reclamant. Toate aceste observații sunt analizate în următoarele considerente. |
| --- | --- |

(32)

Părților interesate li s-au comunicat constatări provizorii la 13 iulie 2016. În urma comunicării constatărilor provizorii, s-au primit observații de la un producător-exportator din Taiwan, un producător-exportator chinez, Camera de Comerț a importatorilor și a exportatorilor de metale, minerale și produse chimice din China („CCCMC”) și de la reclamant. Toate aceste observații sunt analizate în următoarele considerente.

1.7.   Comunicarea constatărilor finale

Comunicarea constatărilor finale

| (33) | Părțile interesate au primit documentul de comunicare a constatărilor finale la 27 octombrie 2016. Comisia a invitat părțile interesate să prezinte observații scrise și/sau să solicite o audiere în fața Comisiei și/sau a consilierului-auditor în cadrul procedurilor comerciale până la 16 noiembrie 2016. |
| --- | --- |

(33)

Părțile interesate au primit documentul de comunicare a constatărilor finale la 27 octombrie 2016. Comisia a invitat părțile interesate să prezinte observații scrise și/sau să solicite o audiere în fața Comisiei și/sau a consilierului-auditor în cadrul procedurilor comerciale până la 16 noiembrie 2016.

| (34) | Trei producători-exportatori chinezi, CCCMC, doi importatori din Uniune și reclamantul au prezentat observații în urma comunicării constatărilor finale, producătorul din Uniune care avea un regim de perfecționare pasivă a solicitat o audiere cu consilierul-auditor, iar CCCMC a solicitat o audiere cu serviciile Comisiei. |
| --- | --- |

(34)

Trei producători-exportatori chinezi, CCCMC, doi importatori din Uniune și reclamantul au prezentat observații în urma comunicării constatărilor finale, producătorul din Uniune care avea un regim de perfecționare pasivă a solicitat o audiere cu consilierul-auditor, iar CCCMC a solicitat o audiere cu serviciile Comisiei.

| (35) | În timpul audierii cu consilierul-auditor, producătorul din Uniune a solicitat ca produsele care sunt reimportate în urma perfecționării pasive să fie scutite de la plata taxelor, deoarece acestea nu cauzează un prejudiciu industriei Uniunii, întrucât suprapunerea cu producția reclamanților este foarte redusă și nu ar fi în interesul Uniunii să se impună taxe, având în vedere statutul său de IMM, faptul că a primit fonduri structurale ale UE pentru a-și înființa fabrica și faptul că impunerea taxelor ar duce la încetarea activității sale. Comisia a invitat părțile interesate să își exprime opiniile în acest sens. |
| --- | --- |

(35)

În timpul audierii cu consilierul-auditor, producătorul din Uniune a solicitat ca produsele care sunt reimportate în urma perfecționării pasive să fie scutite de la plata taxelor, deoarece acestea nu cauzează un prejudiciu industriei Uniunii, întrucât suprapunerea cu producția reclamanților este foarte redusă și nu ar fi în interesul Uniunii să se impună taxe, având în vedere statutul său de IMM, faptul că a primit fonduri structurale ale UE pentru a-și înființa fabrica și faptul că impunerea taxelor ar duce la încetarea activității sale. Comisia a invitat părțile interesate să își exprime opiniile în acest sens.

| (36) | În plus, un producător-exportator chinez a solicitat corectarea numelui său, care fusese ortografiat greșit, iar un importator din Uniune a propus o definire mai exactă a „accesoriilor cu grad redus de rugozitate”, aceste solicitări fiind acceptate de Comisie. |
| --- | --- |

(36)

În plus, un producător-exportator chinez a solicitat corectarea numelui său, care fusese ortografiat greșit, iar un importator din Uniune a propus o definire mai exactă a „accesoriilor cu grad redus de rugozitate”, aceste solicitări fiind acceptate de Comisie.

| (37) | În ceea ce privește comunicarea constatărilor finale, doi producători-exportatori chinezi și CCCMC au susținut că termenul prevăzut de Comisie pentru prezentarea observațiilor de către părțile interesate a fost inadecvat și nu le-a permis să abordeze pe deplin și în mod exhaustiv toate datele și argumentele, acestea fiind prezentate pentru prima dată în comunicarea constatărilor finale. Ei au considerat că aceasta este o încălcare gravă a dreptului la apărare a părților interesate în această procedură. |
| --- | --- |

(37)

În ceea ce privește comunicarea constatărilor finale, doi producători-exportatori chinezi și CCCMC au susținut că termenul prevăzut de Comisie pentru prezentarea observațiilor de către părțile interesate a fost inadecvat și nu le-a permis să abordeze pe deplin și în mod exhaustiv toate datele și argumentele, acestea fiind prezentate pentru prima dată în comunicarea constatărilor finale. Ei au considerat că aceasta este o încălcare gravă a dreptului la apărare a părților interesate în această procedură.

| (38) | Comisia a observat că o procedură antidumping inițiată în conformitate cu articolul 5 din regulamentul de bază se desfășoară sub rezerva unor termene stricte. Părțile interesate în cauză au fost informate cu privire la decizia Comisiei de a nu impune măsuri provizorii și la propunerea Comisiei de instituire a unor măsuri definitive și au avut timp suficient la dispoziție pentru a răspunde. În temeiul articolului 20 alineatul (5) din regulamentul de bază, Comisia trebuie să stabilească un termen de cel puțin 10 zile pentru transmiterea de observații după comunicarea constatărilor finale. Comisia a respectat această cerință prin acordarea unei perioade de 22 de zile. Nicio parte interesată nu a solicitat extinderea acestei perioade. De asemenea, s-a subliniat faptul că nu s-au putut comunica date suplimentare în etapa provizorie, nu numai în ceea ce privește constatările privind dumpingul referitor la RPC, ci și în ceea ce privește prejudiciul. În lipsa stabilirii unei marje de dumping pentru RPC, nu s-a putut stabili nivelul importurilor care fac obiectul unui dumping din țările în cauză. Deși sunt disponibile date referitoare la industria Uniunii în vederea analizării diferiților indicatori de prejudiciu, volumul și prețurile importurilor care fac obiectul unui dumping reprezintă un element indispensabil în stabilirea prejudiciului, în conformitate cu articolul 3 din regulamentul de bază. Prin urmare, în etapa provizorie a anchetei, nu s-a putut stabili existența niciunui prejudiciu. Prin urmare, cererea a fost respinsă. |
| --- | --- |

(38)

Comisia a observat că o procedură antidumping inițiată în conformitate cu articolul 5 din regulamentul de bază se desfășoară sub rezerva unor termene stricte. Părțile interesate în cauză au fost informate cu privire la decizia Comisiei de a nu impune măsuri provizorii și la propunerea Comisiei de instituire a unor măsuri definitive și au avut timp suficient la dispoziție pentru a răspunde. În temeiul articolului 20 alineatul (5) din regulamentul de bază, Comisia trebuie să stabilească un termen de cel puțin 10 zile pentru transmiterea de observații după comunicarea constatărilor finale. Comisia a respectat această cerință prin acordarea unei perioade de 22 de zile. Nicio parte interesată nu a solicitat extinderea acestei perioade. De asemenea, s-a subliniat faptul că nu s-au putut comunica date suplimentare în etapa provizorie, nu numai în ceea ce privește constatările privind dumpingul referitor la RPC, ci și în ceea ce privește prejudiciul. În lipsa stabilirii unei marje de dumping pentru RPC, nu s-a putut stabili nivelul importurilor care fac obiectul unui dumping din țările în cauză. Deși sunt disponibile date referitoare la industria Uniunii în vederea analizării diferiților indicatori de prejudiciu, volumul și prețurile importurilor care fac obiectul unui dumping reprezintă un element indispensabil în stabilirea prejudiciului, în conformitate cu articolul 3 din regulamentul de bază. Prin urmare, în etapa provizorie a anchetei, nu s-a putut stabili existența niciunui prejudiciu. Prin urmare, cererea a fost respinsă.

| (39) | În urma observațiilor și a cererilor unora dintre părțile interesate după comunicarea constatărilor finale, Comisia a comunicat date și informații suplimentare. Această comunicare suplimentară a avut loc la 25 noiembrie 2016. S-au primit observații ulterioare de la doi producători-exportatori chinezi, CCCMC, reclamant și trei importatori din Uniune. |
| --- | --- |

(39)

În urma observațiilor și a cererilor unora dintre părțile interesate după comunicarea constatărilor finale, Comisia a comunicat date și informații suplimentare. Această comunicare suplimentară a avut loc la 25 noiembrie 2016. S-au primit observații ulterioare de la doi producători-exportatori chinezi, CCCMC, reclamant și trei importatori din Uniune.

| (40) | În timpul audierii cu consilierul-auditor, reclamantul a solicitat să nu se acorde exceptarea pentru un regim de perfecționare pasivă prezentat de unul dintre producătorii din Uniune, astfel cum se explică la considerentul 35 de mai sus, întrucât producătorul din Uniune respectiv importă și el produsul în cauză fabricat în China În plus, contrar celor pretinse, produsele sale sunt în concurență cu produsul fabricat de industria Uniunii. În cursul aceleiași audieri, reclamantul a mai explicat că majoritatea operatorilor comerciali din Uniune depozitează produse care dețin o dublă certificare, atât în conformitate cu standardele EN/DIN, cât și cu ASME/ANSI. În plus, contrar afirmațiilor unuia dintre operatorii comerciali, produsele care fac obiectul unor standarde diferite sunt interschimbabile. |
| --- | --- |

(40)

În timpul audierii cu consilierul-auditor, reclamantul a solicitat să nu se acorde exceptarea pentru un regim de perfecționare pasivă prezentat de unul dintre producătorii din Uniune, astfel cum se explică la considerentul 35 de mai sus, întrucât producătorul din Uniune respectiv importă și el produsul în cauză fabricat în China În plus, contrar celor pretinse, produsele sale sunt în concurență cu produsul fabricat de industria Uniunii. În cursul aceleiași audieri, reclamantul a mai explicat că majoritatea operatorilor comerciali din Uniune depozitează produse care dețin o dublă certificare, atât în conformitate cu standardele EN/DIN, cât și cu ASME/ANSI. În plus, contrar afirmațiilor unuia dintre operatorii comerciali, produsele care fac obiectul unor standarde diferite sunt interschimbabile.

| (41) | Doi producători-exportatori chinezi și CCCMC și-au reiterat afirmațiile, în special în ceea ce privește lipsa comunicării constatărilor prejudiciului în etapa provizorie, lucru care, în opinia lor, nu a putut fi justificat de lipsa datelor. |
| --- | --- |

(41)

Doi producători-exportatori chinezi și CCCMC și-au reiterat afirmațiile, în special în ceea ce privește lipsa comunicării constatărilor prejudiciului în etapa provizorie, lucru care, în opinia lor, nu a putut fi justificat de lipsa datelor.

| (42) | Ca răspuns la cele de mai sus, după cum consideră Comisia, concluziile privind indicatorii de prejudiciu pot fi comunicate numai după stabilirea volumului importurilor care fac obiectul unui dumping. În acest caz particular, în etapa provizorie, nu s-a putut stabili existența niciunui dumping pentru RPC. Faptul că fuseseră colectate datele brute pentru indicatorii de prejudiciu nu înseamnă că se putea stabili o concluzie privind indicatorii de prejudiciu. Comisia a efectuat o comunicare adecvată în sensul articolului 20 din regulamentul de bază. Comisia consideră că drepturile la apărare ale acestor părți interesate au fost respectate. |
| --- | --- |

(42)

Ca răspuns la cele de mai sus, după cum consideră Comisia, concluziile privind indicatorii de prejudiciu pot fi comunicate numai după stabilirea volumului importurilor care fac obiectul unui dumping. În acest caz particular, în etapa provizorie, nu s-a putut stabili existența niciunui dumping pentru RPC. Faptul că fuseseră colectate datele brute pentru indicatorii de prejudiciu nu înseamnă că se putea stabili o concluzie privind indicatorii de prejudiciu. Comisia a efectuat o comunicare adecvată în sensul articolului 20 din regulamentul de bază. Comisia consideră că drepturile la apărare ale acestor părți interesate au fost respectate.

1.8.   Perioada de anchetă și perioada examinată

Perioada de anchetă și perioada examinată

| (43) | Ancheta privind dumpingul a vizat perioada cuprinsă între 1 octombrie 2014 și 30 septembrie 2015 (denumită în continuare „perioadă de anchetă” sau „PA”). |
| --- | --- |

(43)

Ancheta privind dumpingul a vizat perioada cuprinsă între 1 octombrie 2014 și 30 septembrie 2015 (denumită în continuare „perioadă de anchetă” sau „PA”).

| (44) | Examinarea tendințelor relevante pentru evaluarea prejudiciului a cuprins perioada de la 1 ianuarie 2012 până la sfârșitul perioadei de anchetă (denumită în continuare „perioada examinată”). |
| --- | --- |

(44)

Examinarea tendințelor relevante pentru evaluarea prejudiciului a cuprins perioada de la 1 ianuarie 2012 până la sfârșitul perioadei de anchetă (denumită în continuare „perioada examinată”).

| (45) | În urma comunicării concluziilor definitive, potrivit afirmațiilor mai multor părți interesate, Comisia ar fi trebuit să examineze perioada 2010 – PA, și nu perioada 2012 – PA. Practica obișnuită a Comisiei este de a utiliza o perioadă de patru ani pentru a analiza tendințele privind prejudiciul. Părțile nu au prezentat nicio dovadă care să susțină concluzia potrivit căreia perioada examinată a fost inadecvată. |
| --- | --- |

(45)

În urma comunicării concluziilor definitive, potrivit afirmațiilor mai multor părți interesate, Comisia ar fi trebuit să examineze perioada 2010 – PA, și nu perioada 2012 – PA. Practica obișnuită a Comisiei este de a utiliza o perioadă de patru ani pentru a analiza tendințele privind prejudiciul. Părțile nu au prezentat nicio dovadă care să susțină concluzia potrivit căreia perioada examinată a fost inadecvată.

| (46) | În urma comunicării suplimentare, doi producători-exportatori chinezi și CCCMC și-au reiterat afirmația privind perioada examinată pentru tendințele prejudiciului. După cum s-a arătat mai sus, practica standard a Comisiei este de a utiliza o perioadă de patru ani pentru evaluarea prejudiciului, având în vedere marja sa mare de apreciere în ceea ce privește anchetele în materie de protecție comercială. În plus, părțile interesate nu au prezentat nicio dovadă convingătoare că i-ar fi cerut Comisiei să se abată de la practica sa standard. În plus, cazul (5) la care fac referire părțile interesate s-a încheiat prin retragerea plângerii. Prin urmare, nu s-a putut stabili existența unui prejudiciu în acest caz. Mai mult, produsul care a făcut obiectul prezentei anchete diferă de produsul în cauză vizat de ancheta încheiată. Prin urmare, această afirmație a fost respinsă. |
| --- | --- |

(46)

În urma comunicării suplimentare, doi producători-exportatori chinezi și CCCMC și-au reiterat afirmația privind perioada examinată pentru tendințele prejudiciului. După cum s-a arătat mai sus, practica standard a Comisiei este de a utiliza o perioadă de patru ani pentru evaluarea prejudiciului, având în vedere marja sa mare de apreciere în ceea ce privește anchetele în materie de protecție comercială. În plus, părțile interesate nu au prezentat nicio dovadă convingătoare că i-ar fi cerut Comisiei să se abată de la practica sa standard. În plus, cazul (5) la care fac referire părțile interesate s-a încheiat prin retragerea plângerii. Prin urmare, nu s-a putut stabili existența unui prejudiciu în acest caz. Mai mult, produsul care a făcut obiectul prezentei anchete diferă de produsul în cauză vizat de ancheta încheiată. Prin urmare, această afirmație a fost respinsă.

5

2.   PRODUSUL ÎN CAUZĂ ȘI PRODUSUL SIMILAR

PRODUSUL ÎN CAUZĂ ȘI PRODUSUL SIMILAR

2.1.   Produsul în cauză

Produsul în cauză

| (47) | Produsul care face obiectul prezentei anchete este reprezentat de accesorii de țevărie pentru sudat cap la cap, din tipuri de oțel inoxidabil austenitic de diferite calități, care corespund tipurilor AISI 304, 304L, 316, 316L, 316Ti, 321 și 321H și echivalentelor acestora în celelalte norme, cu un diametru exterior de maximum 406,4 mm și cu o grosime a peretelui care nu depășește 16 mm, cu un grad de rugozitate minim de 0,8 micrometri, fără flanșe, chiar finisate, originare din RPC și Taiwan. Produsul se încadrează la codurile NC ex 7307 23 10 și ex 7307 23 90. |
| --- | --- |

(47)

Produsul care face obiectul prezentei anchete este reprezentat de accesorii de țevărie pentru sudat cap la cap, din tipuri de oțel inoxidabil austenitic de diferite calități, care corespund tipurilor AISI 304, 304L, 316, 316L, 316Ti, 321 și 321H și echivalentelor acestora în celelalte norme, cu un diametru exterior de maximum 406,4 mm și cu o grosime a peretelui care nu depășește 16 mm, cu un grad de rugozitate minim de 0,8 micrometri, fără flanșe, chiar finisate, originare din RPC și Taiwan. Produsul se încadrează la codurile NC ex 7307 23 10 și ex 7307 23 90.

| (48) | Produsul în cauză este fabricat în principal prin tăierea și prelucrarea tuburilor și a țevilor. Produsul în cauză este utilizat pentru racordarea tuburilor și a țevilor din oțel inoxidabil și se prezintă sub diferite forme: coturi, reductoare, teuri și capace. |
| --- | --- |

(48)

Produsul în cauză este fabricat în principal prin tăierea și prelucrarea tuburilor și a țevilor. Produsul în cauză este utilizat pentru racordarea tuburilor și a țevilor din oțel inoxidabil și se prezintă sub diferite forme: coturi, reductoare, teuri și capace.

| (49) | Produsul în cauză este utilizat într-o gamă largă de industrii producătoare de bunuri de consum și de aplicații finale. De exemplu:






  — | industria petrochimică; |
| --- | --- | --- |

(49)

Produsul în cauză este utilizat într-o gamă largă de industrii producătoare de bunuri de consum și de aplicații finale. De exemplu:

—

industria petrochimică;

| — | industria băuturilor și a prelucrării produselor alimentare și industria farmaceutică; |
| --- | --- |

—

industria băuturilor și a prelucrării produselor alimentare și industria farmaceutică;

| — | construcția de nave; |
| --- | --- |

—

construcția de nave;

| — | producția de energie, centrale electrice; |
| --- | --- |

—

producția de energie, centrale electrice;

| — | construcții și instalații industriale. |
| --- | --- |

—

construcții și instalații industriale.

| (50) | În urma comunicării constatărilor finale, potrivit afirmațiilor unuia dintre importatorii din Uniune, capacele nu ar trebui să fie incluse în definiția produsului, deoarece acestea nu sunt produse prin tăierea și prelucrarea țevilor. |
| --- | --- |

(50)

În urma comunicării constatărilor finale, potrivit afirmațiilor unuia dintre importatorii din Uniune, capacele nu ar trebui să fie incluse în definiția produsului, deoarece acestea nu sunt produse prin tăierea și prelucrarea țevilor.

| (51) | Ca răspuns la această afirmație, se remarcă faptul că produsul în cauză este „în esență”, dar nu „exclusiv”, fabricat prin tăierea și prelucrarea tuburilor și a țevilor. De asemenea, se remarcă și că, din punctul de vedere al perspectivei pieței, capacele sunt tipuri de accesorii și sunt prezentate ca atare în cataloagele companiilor. Prin urmare, cererea a fost respinsă. |
| --- | --- |

(51)

Ca răspuns la această afirmație, se remarcă faptul că produsul în cauză este „în esență”, dar nu „exclusiv”, fabricat prin tăierea și prelucrarea tuburilor și a țevilor. De asemenea, se remarcă și că, din punctul de vedere al perspectivei pieței, capacele sunt tipuri de accesorii și sunt prezentate ca atare în cataloagele companiilor. Prin urmare, cererea a fost respinsă.

| (52) | În urma comunicării concluziilor definitive, mai multe părți au afirmat că produsele importate și producția Uniunii nu sunt interschimbabile din punct de vedere tehnic din cauza standardelor tehnice diferite, și anume EN/DIN și ASME/ANSI, sau că produsele fabricate în conformitate cu standardele EN/DIN ar trebui excluse din definiția produsului. |
| --- | --- |

(52)

În urma comunicării concluziilor definitive, mai multe părți au afirmat că produsele importate și producția Uniunii nu sunt interschimbabile din punct de vedere tehnic din cauza standardelor tehnice diferite, și anume EN/DIN și ASME/ANSI, sau că produsele fabricate în conformitate cu standardele EN/DIN ar trebui excluse din definiția produsului.

| (53) | În primul rând, este important să se clarifice faptul că atât industria Uniunii, cât și producătorii-exportatori care fac obiectul anchetei, fabrică produse în conformitate cu ambele tipuri de standarde tehnice. Acest lucru este valabil și pentru societățile incluse în eșantion. În plus, utilajele utilizate pentru producerea la standarde diferite sunt aceleași, iar procesul de producție este același. |
| --- | --- |

(53)

În primul rând, este important să se clarifice faptul că atât industria Uniunii, cât și producătorii-exportatori care fac obiectul anchetei, fabrică produse în conformitate cu ambele tipuri de standarde tehnice. Acest lucru este valabil și pentru societățile incluse în eșantion. În plus, utilajele utilizate pentru producerea la standarde diferite sunt aceleași, iar procesul de producție este același.

| (54) | În al doilea rând, ancheta și o audiere cu producătorul din Uniune care, de asemenea, are un regim de perfecționare pasivă au arătat că există o comparabilitate între caracteristicile fizice, tehnice și chimice ale produselor aprobate conform standardelor EN/DIN și ASME/ANSI. Întrucât standardele pot impune mici diferențe în ceea ce privește grosimea și rezistența, aceste diferențe variază pentru fiecare tip de produs, iar pentru multe tipuri de produse există o suprapunere substanțială sau completă. |
| --- | --- |

(54)

În al doilea rând, ancheta și o audiere cu producătorul din Uniune care, de asemenea, are un regim de perfecționare pasivă au arătat că există o comparabilitate între caracteristicile fizice, tehnice și chimice ale produselor aprobate conform standardelor EN/DIN și ASME/ANSI. Întrucât standardele pot impune mici diferențe în ceea ce privește grosimea și rezistența, aceste diferențe variază pentru fiecare tip de produs, iar pentru multe tipuri de produse există o suprapunere substanțială sau completă.

| (55) | În al treilea rând, cele două tipuri de produse sunt în concurență. Chiar dacă este adevărat că, pentru anumite proiecte, specificațiile vor impune utilizarea standardelor EN/DIN sau ASME/ANSI, la momentul în care inginerii vor decide cu privire la alegerea standardului, cele două seturi de specificații vor fi în concurență. Acest lucru este dovedit prin faptul că utilizarea standardelor EN/DIN și ASME/ANSI diferă de la un stat membru la altul, în funcție de modelele istorice, dar nu există nimic care să împiedice proiectele noi să utilizeze oricare dintre aceste standarde oriunde în Uniune. |
| --- | --- |

(55)

În al treilea rând, cele două tipuri de produse sunt în concurență. Chiar dacă este adevărat că, pentru anumite proiecte, specificațiile vor impune utilizarea standardelor EN/DIN sau ASME/ANSI, la momentul în care inginerii vor decide cu privire la alegerea standardului, cele două seturi de specificații vor fi în concurență. Acest lucru este dovedit prin faptul că utilizarea standardelor EN/DIN și ASME/ANSI diferă de la un stat membru la altul, în funcție de modelele istorice, dar nu există nimic care să împiedice proiectele noi să utilizeze oricare dintre aceste standarde oriunde în Uniune.

| (56) | În cele din urmă, există chiar și o concurență directă după alegerea standardului în cazul în care standardele se suprapun complet, așa cum este cazul pentru anumite tipuri de produse. |
| --- | --- |

(56)

În cele din urmă, există chiar și o concurență directă după alegerea standardului în cazul în care standardele se suprapun complet, așa cum este cazul pentru anumite tipuri de produse.

| (57) | De asemenea, Comisia remarcă faptul că, în pofida solicitărilor specifice adresate importatorului cooperant, Comisia nu a primit nicio dovadă care să demonstreze că produsul similar și produsul în cauză nu se află în concurență. |
| --- | --- |

(57)

De asemenea, Comisia remarcă faptul că, în pofida solicitărilor specifice adresate importatorului cooperant, Comisia nu a primit nicio dovadă care să demonstreze că produsul similar și produsul în cauză nu se află în concurență.

| (58) | Prin urmare, afirmația a fost respinsă. |
| --- | --- |

(58)

Prin urmare, afirmația a fost respinsă.

| (59) | În urma comunicării unor constatări suplimentare, mai multe părți interesate, inclusiv un importator neafiliat, au confirmat constatările de mai sus ale anchetei. Aceste părți interesate au reiterat faptul că standardele ASME/ANSI și EN/DIN sunt interschimbabile în mare măsură. În plus, o parte interesată a afirmat că furnizorii de țevi și tuburi din Uniune livrează produse cu dublă certificare și că orice producător al produsului în cauză poate obține dubla certificare. Partea interesată a mai declarat că, de fapt, majoritatea stocurilor operatorilor comerciali ai produsului în cauză și ai produsului similar au dublă certificare. |
| --- | --- |

(59)

În urma comunicării unor constatări suplimentare, mai multe părți interesate, inclusiv un importator neafiliat, au confirmat constatările de mai sus ale anchetei. Aceste părți interesate au reiterat faptul că standardele ASME/ANSI și EN/DIN sunt interschimbabile în mare măsură. În plus, o parte interesată a afirmat că furnizorii de țevi și tuburi din Uniune livrează produse cu dublă certificare și că orice producător al produsului în cauză poate obține dubla certificare. Partea interesată a mai declarat că, de fapt, majoritatea stocurilor operatorilor comerciali ai produsului în cauză și ai produsului similar au dublă certificare.

| (60) | În absența altor observații suplimentare despre standardele privind produsele, afirmația că produsul în cauză și produsul similar ar fi trebuit să fie analizate separat pe baza standardelor ASME/ANSI și EN/DIN a fost respinsă. |
| --- | --- |

(60)

În absența altor observații suplimentare despre standardele privind produsele, afirmația că produsul în cauză și produsul similar ar fi trebuit să fie analizate separat pe baza standardelor ASME/ANSI și EN/DIN a fost respinsă.

2.2.   Produse excluse din definiția produsului în cauză

Produse excluse din definiția produsului în cauză

2.2.1.   Accesorii cu grad redus de rugozitate

Accesorii cu grad redus de rugozitate

| (61) | Trei importatori neafiliați, CCCMC și doi producători-exportatori din China au susținut că definiția produsului nu face o distincție suficient de clară între accesoriile industriale și așa-numitele „accesorii sanitare”, cu toate că acestea au caracteristici fizice diferite. În plus, aceștia au afirmat că industria Uniunii nu produce „accesorii sanitare” și că, prin urmare, numai „accesoriile industriale” ar trebui să fie incluse în prezenta procedură antidumping. |
| --- | --- |

(61)

Trei importatori neafiliați, CCCMC și doi producători-exportatori din China au susținut că definiția produsului nu face o distincție suficient de clară între accesoriile industriale și așa-numitele „accesorii sanitare”, cu toate că acestea au caracteristici fizice diferite. În plus, aceștia au afirmat că industria Uniunii nu produce „accesorii sanitare” și că, prin urmare, numai „accesoriile industriale” ar trebui să fie incluse în prezenta procedură antidumping.

| (62) | În cursul unei audieri comune, cei trei importatori neafiliați au prezentat dovezi în sprijinul afirmației lor și au demonstrat o serie de diferențe esențiale între accesoriile „industriale” și cele „sanitare”, în funcție de caracteristicile fizice, modul de ambalare, utilizarea finală și nivelul prețurilor. |
| --- | --- |

(62)

În cursul unei audieri comune, cei trei importatori neafiliați au prezentat dovezi în sprijinul afirmației lor și au demonstrat o serie de diferențe esențiale între accesoriile „industriale” și cele „sanitare”, în funcție de caracteristicile fizice, modul de ambalare, utilizarea finală și nivelul prețurilor.

| (63) | A fost necesară o redefinire a diferenței prin prisma caracteristicilor fizice, iar distincția adecvată s-a bazat pe rugozitatea suprafeței accesoriilor. În loc să se folosească termenul de accesorii „sanitare”, este adecvat să se facă referire la „accesorii cu grad redus de rugozitate”, și anume accesorii cu finisaj al suprafețelor cu o valoare medie a rugozității (roughness average – Ra) mai mică de 0,8 micrometri. Aceste accesorii sunt utilizate în industria alimentară și a băuturilor, industria semiconductorilor, industria farmaceutică și a sănătății. |
| --- | --- |

(63)

A fost necesară o redefinire a diferenței prin prisma caracteristicilor fizice, iar distincția adecvată s-a bazat pe rugozitatea suprafeței accesoriilor. În loc să se folosească termenul de accesorii „sanitare”, este adecvat să se facă referire la „accesorii cu grad redus de rugozitate”, și anume accesorii cu finisaj al suprafețelor cu o valoare medie a rugozității (roughness average – Ra) mai mică de 0,8 micrometri. Aceste accesorii sunt utilizate în industria alimentară și a băuturilor, industria semiconductorilor, industria farmaceutică și a sănătății.

roughness average

| (64) | Există diferențe importante în ceea ce privește netezimea și finisarea suprafeței. Extremitățile accesoriilor cu grad scăzut de rugozitate sunt în mod normal rectangulare (spre deosebire de cele cu capetele teșite) și, în general, grosimea peretelui și diametrul exterior sunt mai mici. Nu este suficient de vizibil faptul că există standarde separate și nici că materia primă folosită la fabricarea accesoriilor cu grad scăzut de rugozitate constă întotdeauna în rulouri laminate la rece sau tuburi trase la rece (spre deosebire de cele laminate la cald, folosite pentru accesoriile cu grad ridicat de rugozitate). În ultimul rând, accesoriile cu grad scăzut de rugozitate sunt ambalate individual într-o pungă de plastic, în timp ce accesoriile cu grad ridicat de rugozitate sunt ambalate în vrac, în cutie de carton. |
| --- | --- |

(64)

Există diferențe importante în ceea ce privește netezimea și finisarea suprafeței. Extremitățile accesoriilor cu grad scăzut de rugozitate sunt în mod normal rectangulare (spre deosebire de cele cu capetele teșite) și, în general, grosimea peretelui și diametrul exterior sunt mai mici. Nu este suficient de vizibil faptul că există standarde separate și nici că materia primă folosită la fabricarea accesoriilor cu grad scăzut de rugozitate constă întotdeauna în rulouri laminate la rece sau tuburi trase la rece (spre deosebire de cele laminate la cald, folosite pentru accesoriile cu grad ridicat de rugozitate). În ultimul rând, accesoriile cu grad scăzut de rugozitate sunt ambalate individual într-o pungă de plastic, în timp ce accesoriile cu grad ridicat de rugozitate sunt ambalate în vrac, în cutie de carton.

| (65) | Acestea nu sunt interschimbabile: industria care utilizează accesorii cu grad scăzut de rugozitate nu poate folosi accesorii cu grad ridicat de rugozitate din cauza cerințelor de igienă; pe de altă parte, accesoriile cu grad scăzut de rugozitate nu sunt potrivite pentru aplicațiile care folosesc accesorii cu grad înalt de rugozitate, din cauza cerințelor acestora de rezistență la presiuni și temperaturi mai scăzute și a nivelurilor mai ridicate ale prețurilor. Examinarea a arătat că nivelul prețurilor accesoriilor cu grad redus de rugozitate este, în medie, de două până la de trei ori mai mare pe kilogram. Acest lucru se datorează în principal utilizării intensive a forței de muncă pentru lustruire și unui control suplimentar al calității. |
| --- | --- |

(65)

Acestea nu sunt interschimbabile: industria care utilizează accesorii cu grad scăzut de rugozitate nu poate folosi accesorii cu grad ridicat de rugozitate din cauza cerințelor de igienă; pe de altă parte, accesoriile cu grad scăzut de rugozitate nu sunt potrivite pentru aplicațiile care folosesc accesorii cu grad înalt de rugozitate, din cauza cerințelor acestora de rezistență la presiuni și temperaturi mai scăzute și a nivelurilor mai ridicate ale prețurilor. Examinarea a arătat că nivelul prețurilor accesoriilor cu grad redus de rugozitate este, în medie, de două până la de trei ori mai mare pe kilogram. Acest lucru se datorează în principal utilizării intensive a forței de muncă pentru lustruire și unui control suplimentar al calității.

| (66) | Întrucât chestionarele fuseseră deja trimise la momentul audierii, nu a mai fost posibilă o modificare fundamentală pentru raportarea codului numeric al produsului (denumit în continuare „PCN”). Totuși, prin adăugarea caracteristicii fizice unice a „rugozității” sub formă de coloană în tabelul referitor la tranzacții și a unui criteriu suplimentar în tabelul referitor la costul de producție din răspunsul la chestionar, se poate face distincția între cele două tipuri de accesorii. Atât industria Uniunii, cât și importatorii din Uniune, au convenit în cele din urmă că accesoriile cu o valoare medie a rugozității (Ra) suprafeței mai mică de 0,8 micrometri nu trebuie considerate drept produs în cauză. Prin urmare, în etapa provizorie a anchetei, serviciile Comisiei au considerat că aceste accesorii ar trebui excluse din domeniul de aplicare al anchetei. |
| --- | --- |

(66)

Întrucât chestionarele fuseseră deja trimise la momentul audierii, nu a mai fost posibilă o modificare fundamentală pentru raportarea codului numeric al produsului (denumit în continuare „PCN”). Totuși, prin adăugarea caracteristicii fizice unice a „rugozității” sub formă de coloană în tabelul referitor la tranzacții și a unui criteriu suplimentar în tabelul referitor la costul de producție din răspunsul la chestionar, se poate face distincția între cele două tipuri de accesorii. Atât industria Uniunii, cât și importatorii din Uniune, au convenit în cele din urmă că accesoriile cu o valoare medie a rugozității (Ra) suprafeței mai mică de 0,8 micrometri nu trebuie considerate drept produs în cauză. Prin urmare, în etapa provizorie a anchetei, serviciile Comisiei au considerat că aceste accesorii ar trebui excluse din domeniul de aplicare al anchetei.

| (67) | În urma comunicării constatărilor provizorii, unul dintre producătorii chinezi incluși în eșantion a afirmat că accesoriile cu grad scăzut de rugozitate nu ar trebui să fie excluse din definiția produsului. Societatea în cauză a contestat, de asemenea, declarațiile făcute de părțile interesate în ceea ce privește diferențele dintre caracteristicile fizice, materialele de ambalare, nivelurile de cost/preț, precum și absența interschimbabilității dintre accesoriile cu grad scăzut și cele cu grad ridicat de rugozitate. Totuși, problemele referitoare la diferențele dintre caracteristicile fizice, materialele de ambalare și nivelurile de preț între accesoriile cu grad scăzut și cele cu grad ridicat de rugozitate au fost verificate și confirmate la fața locului în Taiwan. Prin urmare, această afirmație a fost respinsă. |
| --- | --- |

(67)

În urma comunicării constatărilor provizorii, unul dintre producătorii chinezi incluși în eșantion a afirmat că accesoriile cu grad scăzut de rugozitate nu ar trebui să fie excluse din definiția produsului. Societatea în cauză a contestat, de asemenea, declarațiile făcute de părțile interesate în ceea ce privește diferențele dintre caracteristicile fizice, materialele de ambalare, nivelurile de cost/preț, precum și absența interschimbabilității dintre accesoriile cu grad scăzut și cele cu grad ridicat de rugozitate. Totuși, problemele referitoare la diferențele dintre caracteristicile fizice, materialele de ambalare și nivelurile de preț între accesoriile cu grad scăzut și cele cu grad ridicat de rugozitate au fost verificate și confirmate la fața locului în Taiwan. Prin urmare, această afirmație a fost respinsă.

2.2.2.   Accesorii cu flanșe

Accesorii cu flanșe

| (68) | Un producător-exportator chinezo-taiwanez a susținut că accesoriile cu flanșe, și anume accesoriile cu extremități în formă de flanșe, nu reprezintă produsul în cauză astfel cum este definit în avizul de deschidere. |
| --- | --- |

(68)

Un producător-exportator chinezo-taiwanez a susținut că accesoriile cu flanșe, și anume accesoriile cu extremități în formă de flanșe, nu reprezintă produsul în cauză astfel cum este definit în avizul de deschidere.

| (69) | Trebuie menționat că forma extremității determină tehnica ce poate fi utilizată pentru conectarea accesoriilor la tuburi. Tehnicile folosite pentru a produce accesorii pentru sudare cap la cap sunt diferite de cele folosite pentru accesoriile cu flanșe. Accesoriile pentru sudare cap la cap sunt produse folosind tehnica de sudare, în timp ce pentru producția de accesorii cu flanșe se folosește tehnica de fixare și îmbinare cu șuruburi. În plus, în notele explicative la codurile NC, la definiția produsului se specifică faptul că extremitățile unui accesoriu pentru sudare cap la cap trebuie să fie tăiate rectangular sau șanfrenate pentru a facilita sudarea lor de tuburi. |
| --- | --- |

(69)

Trebuie menționat că forma extremității determină tehnica ce poate fi utilizată pentru conectarea accesoriilor la tuburi. Tehnicile folosite pentru a produce accesorii pentru sudare cap la cap sunt diferite de cele folosite pentru accesoriile cu flanșe. Accesoriile pentru sudare cap la cap sunt produse folosind tehnica de sudare, în timp ce pentru producția de accesorii cu flanșe se folosește tehnica de fixare și îmbinare cu șuruburi. În plus, în notele explicative la codurile NC, la definiția produsului se specifică faptul că extremitățile unui accesoriu pentru sudare cap la cap trebuie să fie tăiate rectangular sau șanfrenate pentru a facilita sudarea lor de tuburi.

| (70) | De asemenea, s-a constatat că producția de accesorii cu flanșe presupune costuri suplimentare, din cauza unei mai mari utilizări de materii prime și intermediare și a unui proces de fabricație mai elaborat. Din punctul de vedere al procesului de producție, accesoriile pentru sudare cap la cap pot fi considerate produse semifinite pentru producția de accesorii cu flanșe. |
| --- | --- |

(70)

De asemenea, s-a constatat că producția de accesorii cu flanșe presupune costuri suplimentare, din cauza unei mai mari utilizări de materii prime și intermediare și a unui proces de fabricație mai elaborat. Din punctul de vedere al procesului de producție, accesoriile pentru sudare cap la cap pot fi considerate produse semifinite pentru producția de accesorii cu flanșe.

| (71) | Industria Uniunii a fost de acord cu ideea că accesoriile cu flanșe reprezentau un produs diferit și cu excluderea acestora din definiția produsului. |
| --- | --- |

(71)

Industria Uniunii a fost de acord cu ideea că accesoriile cu flanșe reprezentau un produs diferit și cu excluderea acestora din definiția produsului.

| (72) | Serviciile Comisiei au considerat încă din etapa provizorie a examinării că accesoriile cu flanșe ar trebui să fie excluse din domeniul de aplicare a anchetei. Nu s-au primit observații de la părțile interesate care să conteste această constatare și, prin urmare, această decizie este menținută. |
| --- | --- |

(72)

Serviciile Comisiei au considerat încă din etapa provizorie a examinării că accesoriile cu flanșe ar trebui să fie excluse din domeniul de aplicare a anchetei. Nu s-au primit observații de la părțile interesate care să conteste această constatare și, prin urmare, această decizie este menținută.

2.3.   Produsul similar

Produsul similar

| (73) | Examinarea a arătat că următoarele produse au aceleași caracteristici fizice de bază, precum și aceleași utilizări de bază:






  (a) | produsul în cauză; |
| --- | --- | --- |

(73)

Examinarea a arătat că următoarele produse au aceleași caracteristici fizice de bază, precum și aceleași utilizări de bază:

(a)

produsul în cauză;

| (b) | produsul fabricat și vândut pe piața internă din Taiwan (care a fost, de asemenea, utilizată ca țară analogă pentru RPC – a se vedea considerentul 105); |
| --- | --- |

(b)

produsul fabricat și vândut pe piața internă din Taiwan (care a fost, de asemenea, utilizată ca țară analogă pentru RPC – a se vedea considerentul 105);

| (c) | produsul fabricat și vândut în Uniune de către industria Uniunii. |
| --- | --- |

(c)

produsul fabricat și vândut în Uniune de către industria Uniunii.

| (74) | Prin urmare, Comisia a decis că respectivele produse sunt produse similare în sensul articolului 1 alineatul (4) din regulamentul de bază. |
| --- | --- |

(74)

Prin urmare, Comisia a decis că respectivele produse sunt produse similare în sensul articolului 1 alineatul (4) din regulamentul de bază.

3.   DUMPINGUL

DUMPINGUL

3.1.   Taiwan

Taiwan

3.1.1.   Introducere

Introducere

| (75) | După cum se indică la considerentul 27, numai două societăți din Taiwan au cooperat la anchetă, furnizând răspunsuri complete la chestionarele antidumping. Vânzările înregistrate de aceste societăți au reprezentat 36 % din importurile produsului în cauză în Uniune din Taiwan în cursul perioadei de anchetă. |
| --- | --- |

(75)

După cum se indică la considerentul 27, numai două societăți din Taiwan au cooperat la anchetă, furnizând răspunsuri complete la chestionarele antidumping. Vânzările înregistrate de aceste societăți au reprezentat 36 % din importurile produsului în cauză în Uniune din Taiwan în cursul perioadei de anchetă.

| (76) | Una dintre societățile cooperante a produs în principal accesorii care nu sunt incluse în definiția revizuită a produsului care face obiectul examinării, după cum se explică în considerentele 61-71 [accesorii cu finisaj al suprafețelor exterioare cu o valoare medie a rugozității (Ra) mai mică de 0,8 micrometri și/sau accesorii cu flanșe]. Acest producător nu a înregistrat vânzări interne ale produsului similar în cursul perioadei de anchetă. |
| --- | --- |

(76)

Una dintre societățile cooperante a produs în principal accesorii care nu sunt incluse în definiția revizuită a produsului care face obiectul examinării, după cum se explică în considerentele 61-71 [accesorii cu finisaj al suprafețelor exterioare cu o valoare medie a rugozității (Ra) mai mică de 0,8 micrometri și/sau accesorii cu flanșe]. Acest producător nu a înregistrat vânzări interne ale produsului similar în cursul perioadei de anchetă.

| (77) | În schimb, principala activitate a celei de a doua societăți cooperante constă în producția la scară largă a celor mai multe tipuri standard de accesorii, care sunt incluse în domeniul de aplicare al anchetei. Societatea folosește în activitatea sa exclusiv țevi sudate din oțel din clasele 304 și 316 și produce numai coturi și teuri (teurile având același diametru al țevii principale și al celei de ramificație, care nu sunt sudate, ci produse dintr-o singură bucată de țeavă cu centrul „tras” pentru a îi da formă de T). Acest producător nu a înregistrat vânzări interne ale produsului similar în cursul perioadei de anchetă. |
| --- | --- |

(77)

În schimb, principala activitate a celei de a doua societăți cooperante constă în producția la scară largă a celor mai multe tipuri standard de accesorii, care sunt incluse în domeniul de aplicare al anchetei. Societatea folosește în activitatea sa exclusiv țevi sudate din oțel din clasele 304 și 316 și produce numai coturi și teuri (teurile având același diametru al țevii principale și al celei de ramificație, care nu sunt sudate, ci produse dintr-o singură bucată de țeavă cu centrul „tras” pentru a îi da formă de T). Acest producător nu a înregistrat vânzări interne ale produsului similar în cursul perioadei de anchetă.

3.1.2.   Valoarea normală

Valoarea normală

| (78) | În cazul ambilor producători-exportatori din Taiwan, din cauza lipsei vânzărilor interne ale produsului similar, valoarea normală a fost calculată în conformitate cu articolul 2 alineatele (3) și (6) din regulamentul de bază adăugând la costul mediu de fabricație al produsului în cauză costurile de vânzare, cheltuielile administrative și generale (costurile „VAG”) suportate, precum și un profit rezonabil. |
| --- | --- |

(78)

În cazul ambilor producători-exportatori din Taiwan, din cauza lipsei vânzărilor interne ale produsului similar, valoarea normală a fost calculată în conformitate cu articolul 2 alineatele (3) și (6) din regulamentul de bază adăugând la costul mediu de fabricație al produsului în cauză costurile de vânzare, cheltuielile administrative și generale (costurile „VAG”) suportate, precum și un profit rezonabil.

| (79) | În cazul primei societăți cooperante, valoarea costurilor VAG și profitul au fost determinate în conformitate cu articolul 2 alineatul (6) litera (b) din regulamentul de bază, adică pe baza sumelor reale aplicabile producției și vânzărilor în cadrul operațiunilor comerciale normale pentru aceeași categorie generală de produse pentru producătorul în cauză pe piața internă a țării de origine, și anume vânzărilor interne de accesorii cu finisaj al suprafețelor cu o valoare medie a rugozității (Ra) mai mică de 0,8 micrometri. |
| --- | --- |

(79)

În cazul primei societăți cooperante, valoarea costurilor VAG și profitul au fost determinate în conformitate cu articolul 2 alineatul (6) litera (b) din regulamentul de bază, adică pe baza sumelor reale aplicabile producției și vânzărilor în cadrul operațiunilor comerciale normale pentru aceeași categorie generală de produse pentru producătorul în cauză pe piața internă a țării de origine, și anume vânzărilor interne de accesorii cu finisaj al suprafețelor cu o valoare medie a rugozității (Ra) mai mică de 0,8 micrometri.

| (80) | În cazul celei de a doua societăți cooperante, din cauza lipsei vânzărilor interne proprii ale produsului similar sau din aceeași categorie generală de produse, s-a aplicat articolul 2 alineatul (6) litera (c) din regulamentul de bază. În acest scop, pentru calcularea valorii normale, Comisia a utilizat aceleași valori ale costurilor VAG și ale profitului utilizate pentru prima societate, acestea fiind singurele date disponibile și verificate și făcând referire la vânzările aceleiași categorii generale de produs pe piața din Taiwan. |
| --- | --- |

(80)

În cazul celei de a doua societăți cooperante, din cauza lipsei vânzărilor interne proprii ale produsului similar sau din aceeași categorie generală de produse, s-a aplicat articolul 2 alineatul (6) litera (c) din regulamentul de bază. În acest scop, pentru calcularea valorii normale, Comisia a utilizat aceleași valori ale costurilor VAG și ale profitului utilizate pentru prima societate, acestea fiind singurele date disponibile și verificate și făcând referire la vânzările aceleiași categorii generale de produs pe piața din Taiwan.

| (81) | În urma comunicării constatărilor provizorii, cel de al doilea producător-exportator din Taiwan a ridicat anumite obiecții împotriva utilizării datelor de la primul producător din Taiwan pentru calcularea valorii sale normale. În primul rând, societatea a susținut (pe baza versiunii publice a răspunsului la chestionar și a răspunsurilor celuilalt producător la scrisoarea prin care i se solicita o completare) că primul producător nu poate fi considerat sub nicio formă un producător-exportator al produsului în cauză, deoarece se presupune că produce și exportă către Uniune numai tipurile de produse care au fost excluse din definiția produsului, și anume accesorii cu grad scăzut de rugozitate și accesorii cu flanșe. În al doilea rând, societatea a susținut că utilizarea cifrelor VAG ale unei singure societăți în scopul calculării valorii normale pentru o altă societate contrazice concluziile organului de apel al OMC (6), potrivit cărora nu pot fi utilizate costurile VAG ale unei singure societăți pentru a calcula valori normale. |
| --- | --- |

(81)

În urma comunicării constatărilor provizorii, cel de al doilea producător-exportator din Taiwan a ridicat anumite obiecții împotriva utilizării datelor de la primul producător din Taiwan pentru calcularea valorii sale normale. În primul rând, societatea a susținut (pe baza versiunii publice a răspunsului la chestionar și a răspunsurilor celuilalt producător la scrisoarea prin care i se solicita o completare) că primul producător nu poate fi considerat sub nicio formă un producător-exportator al produsului în cauză, deoarece se presupune că produce și exportă către Uniune numai tipurile de produse care au fost excluse din definiția produsului, și anume accesorii cu grad scăzut de rugozitate și accesorii cu flanșe. În al doilea rând, societatea a susținut că utilizarea cifrelor VAG ale unei singure societăți în scopul calculării valorii normale pentru o altă societate contrazice concluziile organului de apel al OMC (6), potrivit cărora nu pot fi utilizate costurile VAG ale unei singure societăți pentru a calcula valori normale.

6

| (82) | Ca răspuns la afirmațiile de mai sus, Comisia a stabilit în cursul verificării la fața locului, la sediul societății în cauză, că o parte din producția și vânzările societății către Uniune în cursul perioadei de anchetă (și anume accesorii pentru instalații de vid cu un tratament suplimentar al suprafeței care a determinat o rugozitate a suprafeței mai mare de 0,8 micrometri) se încadrează în definiția produsului care face obiectul prezentei examinări. Prin urmare, societatea a fost considerată producător-exportator al produsului în cauză și s-a calculat o marjă de dumping pentru această societate. Trebuie subliniat faptul că societatea în cauză nu comercializa acest tip de produs pe piața internă din Taiwan în cursul perioadei de anchetă, ceea ce afectează metodologia de calculare a valorii normale pentru cei doi producători-exportatori din Taiwan, astfel cum se explică la considerentele 79 și 80. În al doilea rând, trebuie remarcat și faptul că decizia organului de apel al OMC citată de partea interesată face referire la situația descrisă în articolul 2 alineatul (6) litera (a) din regulamentul de bază; și anume, la utilizarea mediei ponderate a costurilor VAG ale altor producători în legătură cu producția și vânzările produsului similar pe piața internă a țării de origine. Totuși, în acest caz, calcularea valorii normale s-a bazat pe articolul 2 alineatul (6) litera (c) din regulamentul de bază; și anume cu costurile VAG determinate pe baza „oricărei alte metode rezonabile, cu condiția ca suma reprezentând profitul stabilită astfel să nu depășească profitul realizat în mod normal de alți exportatori sau producători din vânzări de produse din aceeași categorie generală pe piața internă a țării de origine”. Având în vedere cele de mai sus, Comisia își menține decizia cu privire la sursa datelor utilizate pentru calcularea valorii normale. Trebuie remarcat faptul că, în această privință, Comisia a analizat și sursa alternativă de date pentru stabilirea costurilor VAG în vederea calculării valorii normale, și anume datele furnizate de către producătorul cooperant analog din Elveția. Cifra în cauză nu a fost furnizată pentru PA, dar confirmă faptul că, pentru exercițiile financiare corespunzătoare anilor 2014 și 2015, se afla în intervalul cuprins între 8 % și 12 %, fiind comparabilă cu valoarea VAG ajustată utilizată în cele din urmă în calcul, astfel cum se indică în considerentul 86. |
| --- | --- |

(82)

Ca răspuns la afirmațiile de mai sus, Comisia a stabilit în cursul verificării la fața locului, la sediul societății în cauză, că o parte din producția și vânzările societății către Uniune în cursul perioadei de anchetă (și anume accesorii pentru instalații de vid cu un tratament suplimentar al suprafeței care a determinat o rugozitate a suprafeței mai mare de 0,8 micrometri) se încadrează în definiția produsului care face obiectul prezentei examinări. Prin urmare, societatea a fost considerată producător-exportator al produsului în cauză și s-a calculat o marjă de dumping pentru această societate. Trebuie subliniat faptul că societatea în cauză nu comercializa acest tip de produs pe piața internă din Taiwan în cursul perioadei de anchetă, ceea ce afectează metodologia de calculare a valorii normale pentru cei doi producători-exportatori din Taiwan, astfel cum se explică la considerentele 79 și 80. În al doilea rând, trebuie remarcat și faptul că decizia organului de apel al OMC citată de partea interesată face referire la situația descrisă în articolul 2 alineatul (6) litera (a) din regulamentul de bază; și anume, la utilizarea mediei ponderate a costurilor VAG ale altor producători în legătură cu producția și vânzările produsului similar pe piața internă a țării de origine. Totuși, în acest caz, calcularea valorii normale s-a bazat pe articolul 2 alineatul (6) litera (c) din regulamentul de bază; și anume cu costurile VAG determinate pe baza „oricărei alte metode rezonabile, cu condiția ca suma reprezentând profitul stabilită astfel să nu depășească profitul realizat în mod normal de alți exportatori sau producători din vânzări de produse din aceeași categorie generală pe piața internă a țării de origine”. Având în vedere cele de mai sus, Comisia își menține decizia cu privire la sursa datelor utilizate pentru calcularea valorii normale. Trebuie remarcat faptul că, în această privință, Comisia a analizat și sursa alternativă de date pentru stabilirea costurilor VAG în vederea calculării valorii normale, și anume datele furnizate de către producătorul cooperant analog din Elveția. Cifra în cauză nu a fost furnizată pentru PA, dar confirmă faptul că, pentru exercițiile financiare corespunzătoare anilor 2014 și 2015, se afla în intervalul cuprins între 8 % și 12 %, fiind comparabilă cu valoarea VAG ajustată utilizată în cele din urmă în calcul, astfel cum se indică în considerentul 86.

| (83) | Producătorul-exportator taiwanez a mai afirmat că datele critice utilizate pentru stabilirea valorii normale au fost comunicate inadecvat. Într-adevăr, din motive de confidențialitate a informațiilor comerciale, această comunicare specifică nu putea dezvălui costurile VAG, profitul și ajustările costurilor utilizate în calcule. Societatea, cunoscând propriul cost de fabricație, putea estima cu ușurință ajustarea medie globală efectuată. Totuși, aceasta a solicitat comunicarea valorilor specifice ale anumitor elemente de calcul, și anume costurile VAG și nivelurile de profit, nivelurile ajustărilor valorii normale privind costurile și prețurile și ajustarea TVA-ului la valoarea normală. |
| --- | --- |

(83)

Producătorul-exportator taiwanez a mai afirmat că datele critice utilizate pentru stabilirea valorii normale au fost comunicate inadecvat. Într-adevăr, din motive de confidențialitate a informațiilor comerciale, această comunicare specifică nu putea dezvălui costurile VAG, profitul și ajustările costurilor utilizate în calcule. Societatea, cunoscând propriul cost de fabricație, putea estima cu ușurință ajustarea medie globală efectuată. Totuși, aceasta a solicitat comunicarea valorilor specifice ale anumitor elemente de calcul, și anume costurile VAG și nivelurile de profit, nivelurile ajustărilor valorii normale privind costurile și prețurile și ajustarea TVA-ului la valoarea normală.

| (84) | Ca răspuns la această cerere, trebuie subliniat faptul că cifrele exacte ale costurilor VAG, profitul și ajustările costurilor aplicate pentru calcularea valorii normale nu pot fi dezvăluite, deoarece datele provin de la o singură societate, care este un concurent taiwanez al societății ce solicită aceste informații, iar această societate a solicitat un tratament confidențial, deoarece datele conțin secrete de afaceri. Această cerere este, în mod evident, justificată. Totuși, cele mai importante cifre, și anume costurile VAG și profitul utilizate pentru calculul final, sunt dezvăluite sub formă de intervale în considerentul 86 de mai jos. De asemenea, trebuie remarcat faptul că nivelul de ajustare a costurilor a fost foarte scăzut și a avut un impact nesemnificativ asupra nivelului valorii normale și al marjei de dumping. Nu s-au aplicat ajustări asupra prețurilor, întrucât prețurile de pe piața internă nu au fost utilizate pentru calcularea valorii normale. De asemenea, în cazul Taiwanului, nu s-a făcut nicio ajustare a TVA-ului la valoarea normală. |
| --- | --- |

(84)

Ca răspuns la această cerere, trebuie subliniat faptul că cifrele exacte ale costurilor VAG, profitul și ajustările costurilor aplicate pentru calcularea valorii normale nu pot fi dezvăluite, deoarece datele provin de la o singură societate, care este un concurent taiwanez al societății ce solicită aceste informații, iar această societate a solicitat un tratament confidențial, deoarece datele conțin secrete de afaceri. Această cerere este, în mod evident, justificată. Totuși, cele mai importante cifre, și anume costurile VAG și profitul utilizate pentru calculul final, sunt dezvăluite sub formă de intervale în considerentul 86 de mai jos. De asemenea, trebuie remarcat faptul că nivelul de ajustare a costurilor a fost foarte scăzut și a avut un impact nesemnificativ asupra nivelului valorii normale și al marjei de dumping. Nu s-au aplicat ajustări asupra prețurilor, întrucât prețurile de pe piața internă nu au fost utilizate pentru calcularea valorii normale. De asemenea, în cazul Taiwanului, nu s-a făcut nicio ajustare a TVA-ului la valoarea normală.

| (85) | În cele din urmă, această societate a susținut că nivelul costurilor VAG și al profitului concurentului său nu este reprezentativ pentru ea. Aceasta a afirmat că celălalt producător din Taiwan desfășoară o activitate de producție la scară redusă și vinde produse extrem de specializate, în timp ce ea era implicată în producția masivă și vânzarea de produse standard. |
| --- | --- |

(85)

În cele din urmă, această societate a susținut că nivelul costurilor VAG și al profitului concurentului său nu este reprezentativ pentru ea. Aceasta a afirmat că celălalt producător din Taiwan desfășoară o activitate de producție la scară redusă și vinde produse extrem de specializate, în timp ce ea era implicată în producția masivă și vânzarea de produse standard.

| (86) | Într-adevăr, s-a confirmat în timpul vizitelor de verificare că produsele fabricate și vândute de către cele două societăți sunt diferite și, prin urmare, structurile costurilor VAG ale acestora sunt, de asemenea, diferite. Prin urmare, Comisia a decis să reducă nivelul costurilor VAG utilizate pentru calcularea valorii normale pentru acest al doilea producător-exportator cooperant proporțional cu costurile cu forța de muncă aferentă controlului calității, cercetării și dezvoltării. Acest lucru a dus la o reducere a ajustării costurilor VAG la nivelul de 7 %-13 %, exprimat ca procent din cifra de afaceri, care a redus ulterior nivelul marjei sale individuale de dumping. În același timp, Comisia a considerat că marja de profit utilizată pentru calcularea valorii normale (1 %-5 % din cifra de afaceri) a fost rezonabilă. Ajustarea generală finală la costurile de fabricație efectuată la calcularea valorii normale pentru producătorul-exportator în cauză a fost de 15,36 %. |
| --- | --- |

(86)

Într-adevăr, s-a confirmat în timpul vizitelor de verificare că produsele fabricate și vândute de către cele două societăți sunt diferite și, prin urmare, structurile costurilor VAG ale acestora sunt, de asemenea, diferite. Prin urmare, Comisia a decis să reducă nivelul costurilor VAG utilizate pentru calcularea valorii normale pentru acest al doilea producător-exportator cooperant proporțional cu costurile cu forța de muncă aferentă controlului calității, cercetării și dezvoltării. Acest lucru a dus la o reducere a ajustării costurilor VAG la nivelul de 7 %-13 %, exprimat ca procent din cifra de afaceri, care a redus ulterior nivelul marjei sale individuale de dumping. În același timp, Comisia a considerat că marja de profit utilizată pentru calcularea valorii normale (1 %-5 % din cifra de afaceri) a fost rezonabilă. Ajustarea generală finală la costurile de fabricație efectuată la calcularea valorii normale pentru producătorul-exportator în cauză a fost de 15,36 %.

3.1.3.   Prețul de export

Prețul de export

| (87) | Cei doi producători-exportatori cooperanți au realizat vânzări la export către Uniune direct către clienți independenți situați în Uniune. |
| --- | --- |

(87)

Cei doi producători-exportatori cooperanți au realizat vânzări la export către Uniune direct către clienți independenți situați în Uniune.

| (88) | Prețurile de export au fost stabilite pe baza prețurilor efectiv plătite sau de plătit pentru produsul în cauză la momentul vânzării la export din țara exportatoare în conformitate cu articolul 2 alineatul (8) din regulamentul de bază. |
| --- | --- |

(88)

Prețurile de export au fost stabilite pe baza prețurilor efectiv plătite sau de plătit pentru produsul în cauză la momentul vânzării la export din țara exportatoare în conformitate cu articolul 2 alineatul (8) din regulamentul de bază.

3.1.4.   Comparație și marjele de dumping

Comparație și marjele de dumping

| (89) | Valoarea normală și prețul de export al producătorilor-exportatori cooperanți au fost comparate pe o bază franco fabrică. |
| --- | --- |

(89)

Valoarea normală și prețul de export al producătorilor-exportatori cooperanți au fost comparate pe o bază franco fabrică.

| (90) | Pentru a asigura o comparație echitabilă între valoarea normală și prețul de export, s-au operat ajustări pentru a ține seama, în conformitate cu articolul 2 alineatul (10) din regulamentul de bază, de diferențele care influențează prețurile și comparabilitatea acestora. |
| --- | --- |

(90)

Pentru a asigura o comparație echitabilă între valoarea normală și prețul de export, s-au operat ajustări pentru a ține seama, în conformitate cu articolul 2 alineatul (10) din regulamentul de bază, de diferențele care influențează prețurile și comparabilitatea acestora.

| (91) | Pe această bază, s-au făcut ajustări cu privire la costurile de transport, de navlu și de asigurare, la costurile de manipulare, încărcare și la costurile auxiliare, costurile de ambalare, costurile de credit, reduceri și comisioane despre care s-a demonstrat că afectează comparabilitatea prețurilor. Totalul ajustărilor s-a situat în intervalul cuprins între 1 % și 10 %, pe baza valorilor reale raportate de către producătorii-exportatori din Taiwan și verificate la fața locului. Aceste cifre sunt cele raportate pentru elementele de cost relevante de către societățile din Taiwan și au fost dezvăluite acestora pentru verificare în comunicările de informații specifice. |
| --- | --- |

(91)

Pe această bază, s-au făcut ajustări cu privire la costurile de transport, de navlu și de asigurare, la costurile de manipulare, încărcare și la costurile auxiliare, costurile de ambalare, costurile de credit, reduceri și comisioane despre care s-a demonstrat că afectează comparabilitatea prețurilor. Totalul ajustărilor s-a situat în intervalul cuprins între 1 % și 10 %, pe baza valorilor reale raportate de către producătorii-exportatori din Taiwan și verificate la fața locului. Aceste cifre sunt cele raportate pentru elementele de cost relevante de către societățile din Taiwan și au fost dezvăluite acestora pentru verificare în comunicările de informații specifice.

| (92) | Se remarcă faptul că, la efectuarea calculului, Comisia a respins o ajustare pentru conversia valutară solicitată de către una dintre părțile interesate. Partea respectivă a solicitat Comisiei să utilizeze în locul cursului de schimb de la data facturării, cursul de schimb valabil la data plății. Regulamentul de bază prevede că, în mod normal, data facturării este luată în considerare pentru stabilirea cursului de schimb, dar că, în situații excepționale, se poate folosi și o dată anterioară (data contractului, de exemplu). Totuși, regulamentul de bază nu oferă niciun temei juridic pentru utilizarea unei date ulterioare datei facturării. Raționamentul este că, la data facturării, prețul este fix, iar societatea nu mai are nicio influență asupra deciziei de a practica dumpingul sau nu. În orice caz, chiar dacă a fost posibilă utilizarea unei date ulterioare, quod non, așa cum s-a explicat deja în comunicarea constatărilor provizorii, reclamantul nu a demonstrat că a fost îndeplinită condiția suplimentară, și anume o modificare substanțială a cursului de schimb. |
| --- | --- |

(92)

Se remarcă faptul că, la efectuarea calculului, Comisia a respins o ajustare pentru conversia valutară solicitată de către una dintre părțile interesate. Partea respectivă a solicitat Comisiei să utilizeze în locul cursului de schimb de la data facturării, cursul de schimb valabil la data plății. Regulamentul de bază prevede că, în mod normal, data facturării este luată în considerare pentru stabilirea cursului de schimb, dar că, în situații excepționale, se poate folosi și o dată anterioară (data contractului, de exemplu). Totuși, regulamentul de bază nu oferă niciun temei juridic pentru utilizarea unei date ulterioare datei facturării. Raționamentul este că, la data facturării, prețul este fix, iar societatea nu mai are nicio influență asupra deciziei de a practica dumpingul sau nu. În orice caz, chiar dacă a fost posibilă utilizarea unei date ulterioare, quod non, așa cum s-a explicat deja în comunicarea constatărilor provizorii, reclamantul nu a demonstrat că a fost îndeplinită condiția suplimentară, și anume o modificare substanțială a cursului de schimb.

quod non

| (93) | În conformitate cu articolul 2 alineatele (11) și (12) din regulamentul de bază, pentru fiecare societate cooperantă, valoarea normală medie ponderată a fiecărui tip de produs similar a fost comparată cu prețul de export mediu ponderat al tipului corespunzător de produs în cauză. |
| --- | --- |

(93)

În conformitate cu articolul 2 alineatele (11) și (12) din regulamentul de bază, pentru fiecare societate cooperantă, valoarea normală medie ponderată a fiecărui tip de produs similar a fost comparată cu prețul de export mediu ponderat al tipului corespunzător de produs în cauză.

| (94) | Astfel, marjele de dumping medii ponderate, exprimate ca procent din prețul CIF la frontiera Uniunii, înainte de vămuire, sunt următoarele:






  Societate | Marja de dumping stabilită (%) |
| --- | --- | --- |
| King Lai Hygienic Materials Co., Ltd | 0,0 |
| Ta Chen Stainless Pipes Co., Ltd | 5,1 |

(94)

Astfel, marjele de dumping medii ponderate, exprimate ca procent din prețul CIF la frontiera Uniunii, înainte de vămuire, sunt următoarele:

Societate

Marja de dumping stabilită (%)

King Lai Hygienic Materials Co., Ltd

0,0

Ta Chen Stainless Pipes Co., Ltd

5,1

| (95) | Pentru producătorii care nu au cooperat, Comisia a trebuit să se bazeze pe datele disponibile, în conformitate cu articolul 18 alineatul (6) din regulamentul de bază. Având în vedere faptul că nu au cooperat la examinare, producătorii-exportatori în cauză nu au avut obligația de a transmite date specifice privind societățile lor pe baza cărora comportamentul lor real privind exportul să poată fi evaluat și, astfel, Comisia este obligată să utilizeze cele mai bune informații disponibile în acest sens. În conformitate cu practica sa decizională, Comisia face distincție în acest scop între anchetele în care gradul de cooperare este ridicat (adică peste 80 % din exporturile raportate către Uniune) și situațiile în care gradul de cooperare este scăzut (cooperare mai mică sau egală cu 80 %). În cazul de față, nivelul de cooperare a fost mult sub nivelul de 80 %. Într-o astfel de situație, Comisia consideră că cea mai mare rată de dumping a producătorilor cooperanți nu constituie o bună aproximare pentru rata de dumping a producătorilor care nu au cooperat, din următoarele motive: trebuie să se suspecteze că unul dintre motivele pentru care atât de mulți producători au decis să nu coopereze este că erau conștienți de faptul că ratele lor de dumping ar fi fost mult mai mari decât cele ale producătorilor cooperanți. Faptul că, în cazul de față, s-a renunțat la cooperare în timpul anchetei, sprijină această idee. Prin urmare, Comisia consideră că rata de dumping a producătorilor care nu au cooperat este reflectată cel mai bine la nivelul celei mai ridicate marje de dumping stabilite pentru un tip de produs reprezentativ în ceea ce privește volumul, și anume reprezentând mai mult de 10 % din exporturile către Uniune, pentru producătorul-exportator cooperant în cazul căruia s-a constatat dumpingul. |
| --- | --- |

(95)

Pentru producătorii care nu au cooperat, Comisia a trebuit să se bazeze pe datele disponibile, în conformitate cu articolul 18 alineatul (6) din regulamentul de bază. Având în vedere faptul că nu au cooperat la examinare, producătorii-exportatori în cauză nu au avut obligația de a transmite date specifice privind societățile lor pe baza cărora comportamentul lor real privind exportul să poată fi evaluat și, astfel, Comisia este obligată să utilizeze cele mai bune informații disponibile în acest sens. În conformitate cu practica sa decizională, Comisia face distincție în acest scop între anchetele în care gradul de cooperare este ridicat (adică peste 80 % din exporturile raportate către Uniune) și situațiile în care gradul de cooperare este scăzut (cooperare mai mică sau egală cu 80 %). În cazul de față, nivelul de cooperare a fost mult sub nivelul de 80 %. Într-o astfel de situație, Comisia consideră că cea mai mare rată de dumping a producătorilor cooperanți nu constituie o bună aproximare pentru rata de dumping a producătorilor care nu au cooperat, din următoarele motive: trebuie să se suspecteze că unul dintre motivele pentru care atât de mulți producători au decis să nu coopereze este că erau conștienți de faptul că ratele lor de dumping ar fi fost mult mai mari decât cele ale producătorilor cooperanți. Faptul că, în cazul de față, s-a renunțat la cooperare în timpul anchetei, sprijină această idee. Prin urmare, Comisia consideră că rata de dumping a producătorilor care nu au cooperat este reflectată cel mai bine la nivelul celei mai ridicate marje de dumping stabilite pentru un tip de produs reprezentativ în ceea ce privește volumul, și anume reprezentând mai mult de 10 % din exporturile către Uniune, pentru producătorul-exportator cooperant în cazul căruia s-a constatat dumpingul.

| (96) | După ajustarea costurilor VAG utilizate pentru calcularea marjei de dumping pentru producătorul-exportator cooperant din Taiwan, astfel cum se descrie în considerentul 86, marja de dumping la nivel național, exprimată ca procent din prețul CIF la frontiera Uniunii, înainte de vămuire, se ridică la 12,1 %. |
| --- | --- |

(96)

După ajustarea costurilor VAG utilizate pentru calcularea marjei de dumping pentru producătorul-exportator cooperant din Taiwan, astfel cum se descrie în considerentul 86, marja de dumping la nivel național, exprimată ca procent din prețul CIF la frontiera Uniunii, înainte de vămuire, se ridică la 12,1 %.

| (97) | În urma comunicării constatărilor finale, reclamantul a susținut în această privință că taxa reziduală pentru Taiwan ar trebui să se bazeze pe plângere și să se ridice la 34,8 %. Reclamantul a susținut că majoritatea producătorilor taiwanezi ai produsului în cauză nu au cooperat în mod deliberat în cadrul procedurii, pentru a nu permite Comisiei să utilizeze vânzările lor interne la calcularea valorii normale. Prin urmare, potrivit reclamantului, calculele pentru stabilirea valorii normale din cadrul plângerii, care s-au bazat pe prețurile practicate pe piața internă din Taiwan, ar trebui să fie utilizate drept cele mai bune date disponibile. |
| --- | --- |

(97)

În urma comunicării constatărilor finale, reclamantul a susținut în această privință că taxa reziduală pentru Taiwan ar trebui să se bazeze pe plângere și să se ridice la 34,8 %. Reclamantul a susținut că majoritatea producătorilor taiwanezi ai produsului în cauză nu au cooperat în mod deliberat în cadrul procedurii, pentru a nu permite Comisiei să utilizeze vânzările lor interne la calcularea valorii normale. Prin urmare, potrivit reclamantului, calculele pentru stabilirea valorii normale din cadrul plângerii, care s-au bazat pe prețurile practicate pe piața internă din Taiwan, ar trebui să fie utilizate drept cele mai bune date disponibile.

| (98) | Ca răspuns la cele de mai sus, se observă că, pentru calcularea taxei reziduale pentru Taiwan, Comisia utilizează cele mai bune date disponibile bazate pe datele colectate și verificate în cadrul examinării. Prin urmare, solicitarea este respinsă. |
| --- | --- |

(98)

Ca răspuns la cele de mai sus, se observă că, pentru calcularea taxei reziduale pentru Taiwan, Comisia utilizează cele mai bune date disponibile bazate pe datele colectate și verificate în cadrul examinării. Prin urmare, solicitarea este respinsă.

3.2.   Republica Populară Chineză

Republica Populară Chineză

3.2.1.   Țară analogă

.

Țară analogă

| (99) | În conformitate cu articolul 2 alineatul (7) litera (a) din regulamentul de bază, valoarea normală pentru producătorii-exportatori cărora nu li s-a aplicat TEP trebuie să fie stabilită pe baza prețurilor sau a valorii construite într-o țară terță care are economie de piață („țară analogă”). Niciunul dintre producătorii-exportatori cooperanți nu a solicitat TEP. |
| --- | --- |

(99)

În conformitate cu articolul 2 alineatul (7) litera (a) din regulamentul de bază, valoarea normală pentru producătorii-exportatori cărora nu li s-a aplicat TEP trebuie să fie stabilită pe baza prețurilor sau a valorii construite într-o țară terță care are economie de piață („țară analogă”). Niciunul dintre producătorii-exportatori cooperanți nu a solicitat TEP.

| (100) | Reclamantul a propus SUA ca potențială țară analogă. În plus, în conformitate cu informațiile disponibile, fabricarea produsului similar are loc în mai multe țări din întreaga lume, cum ar fi Brazilia, India, Japonia, Malaysia, Coreea, Elveția și Thailanda. Toate aceste țări au fost considerate drept potențiale țări analoge. |
| --- | --- |

(100)

Reclamantul a propus SUA ca potențială țară analogă. În plus, în conformitate cu informațiile disponibile, fabricarea produsului similar are loc în mai multe țări din întreaga lume, cum ar fi Brazilia, India, Japonia, Malaysia, Coreea, Elveția și Thailanda. Toate aceste țări au fost considerate drept potențiale țări analoge.

| (101) | Toți producătorii cunoscuți (52) ai produsului similar din țările menționate mai sus au fost contactați, dar niciunul dintre aceștia nu a cooperat. Doar o societate din Malaysia a fost de acord să coopereze, însă a furnizat informații insuficiente. Societatea nu a fost în măsură să furnizeze date per PCN privind costurile și prețurile de pe piața internă. Prin urmare, datele sale insuficiente nu au putut fi folosite pentru determinarea valorii normale. În plus, trebuie reținut că societatea în cauză din Malaysia a refuzat verificarea la fața locului a datelor furnizate. |
| --- | --- |

(101)

Toți producătorii cunoscuți (52) ai produsului similar din țările menționate mai sus au fost contactați, dar niciunul dintre aceștia nu a cooperat. Doar o societate din Malaysia a fost de acord să coopereze, însă a furnizat informații insuficiente. Societatea nu a fost în măsură să furnizeze date per PCN privind costurile și prețurile de pe piața internă. Prin urmare, datele sale insuficiente nu au putut fi folosite pentru determinarea valorii normale. În plus, trebuie reținut că societatea în cauză din Malaysia a refuzat verificarea la fața locului a datelor furnizate.

| (102) | Într-o etapă ulterioară, un producător elvețian s-a prezentat în calitate de producător analog potențial și a acceptat să coopereze. Societatea a transmis răspunsul la chestionar solicitat, care a fost verificat la fața locului. Cu toate acestea, având în vedere gama destul de limitată de tipuri de produse fabricate de această societate în comparație cu gama largă de tipuri de produse exportate de producătorii-exportatori chinezi incluși în eșantion către Uniune, Comisia a decis că datele furnizate de către societatea elvețiană ar fi nepotrivite pentru determinarea valorii normale pentru producătorii-exportatori chinezi. În acest sens, se observă faptul că doar 4,6 % din tipurile de produse exportate către Uniune de către producătorii chinezi care acoperă 4,2 % din volumul exporturilor din China s-au potrivit direct tipurilor de produse fabricate de producătorul elvețian. În cazul Taiwanului, utilizat în cele din urmă drept țară analogă, nivelul de concordanță directă cu tipurile de produse exportate către Uniune de producătorii chinezi a fost de 7,7 %, pentru numărul de tipuri de produse și de 11,1 % pentru volumul de export. |
| --- | --- |

(102)

Într-o etapă ulterioară, un producător elvețian s-a prezentat în calitate de producător analog potențial și a acceptat să coopereze. Societatea a transmis răspunsul la chestionar solicitat, care a fost verificat la fața locului. Cu toate acestea, având în vedere gama destul de limitată de tipuri de produse fabricate de această societate în comparație cu gama largă de tipuri de produse exportate de producătorii-exportatori chinezi incluși în eșantion către Uniune, Comisia a decis că datele furnizate de către societatea elvețiană ar fi nepotrivite pentru determinarea valorii normale pentru producătorii-exportatori chinezi. În acest sens, se observă faptul că doar 4,6 % din tipurile de produse exportate către Uniune de către producătorii chinezi care acoperă 4,2 % din volumul exporturilor din China s-au potrivit direct tipurilor de produse fabricate de producătorul elvețian. În cazul Taiwanului, utilizat în cele din urmă drept țară analogă, nivelul de concordanță directă cu tipurile de produse exportate către Uniune de producătorii chinezi a fost de 7,7 %, pentru numărul de tipuri de produse și de 11,1 % pentru volumul de export.

| (103) | În această situație, Comisia a decis să folosească cealaltă țară care face obiectul anchetei, și anume Taiwan, ca țară analogă, în pofida argumentelor prezentate inițial de către reclamanți, care susțin că societățile din Taiwan fabrică în principal tipuri de accesorii bazate pe tuburi sudate ca materie primă (spre deosebire de producătorii chinezi, care folosesc în principal tuburi fără sudură). Același argument a fost prezentat și de către producătorii-exportatori chinezi. Pe de altă parte, în afirmațiile făcute în urma comunicării constatărilor provizorii, CCCMC a considerat că datele privind costul de fabricație din Taiwan ar fi mai potrivite ca bază de calcul al valorii normale decât datele de la producătorii din Uniune, care, de asemenea, au fost analizate de Comisie ca alternativă în comunicarea concluziilor provizorii. |
| --- | --- |

(103)

În această situație, Comisia a decis să folosească cealaltă țară care face obiectul anchetei, și anume Taiwan, ca țară analogă, în pofida argumentelor prezentate inițial de către reclamanți, care susțin că societățile din Taiwan fabrică în principal tipuri de accesorii bazate pe tuburi sudate ca materie primă (spre deosebire de producătorii chinezi, care folosesc în principal tuburi fără sudură). Același argument a fost prezentat și de către producătorii-exportatori chinezi. Pe de altă parte, în afirmațiile făcute în urma comunicării constatărilor provizorii, CCCMC a considerat că datele privind costul de fabricație din Taiwan ar fi mai potrivite ca bază de calcul al valorii normale decât datele de la producătorii din Uniune, care, de asemenea, au fost analizate de Comisie ca alternativă în comunicarea concluziilor provizorii.

| (104) | Taiwan a fost considerată o țară analogă adecvată, deoarece, contrar celor pretinse de reclamanți și în pofida utilizării diferite a materiilor prime, datele furnizate au permis o metodologie adecvată de atribuire a costurilor în raport cu diferitele caracteristici ale codificării produsului. În plus, nivelul de concurență pe piața din Taiwan este mare, deoarece există cel puțin 10 producători interni cunoscuți ai produsului în cauză, iar acest lucru se reflectă și într-o prezență puternică a importurilor de diferite origini, în condițiile în care nivelul taxelor vamale este moderat (între 7,5 % și 10 %). |
| --- | --- |

(104)

Taiwan a fost considerată o țară analogă adecvată, deoarece, contrar celor pretinse de reclamanți și în pofida utilizării diferite a materiilor prime, datele furnizate au permis o metodologie adecvată de atribuire a costurilor în raport cu diferitele caracteristici ale codificării produsului. În plus, nivelul de concurență pe piața din Taiwan este mare, deoarece există cel puțin 10 producători interni cunoscuți ai produsului în cauză, iar acest lucru se reflectă și într-o prezență puternică a importurilor de diferite origini, în condițiile în care nivelul taxelor vamale este moderat (între 7,5 % și 10 %).

| (105) | Din motivele de mai sus, Comisia a decis să utilizeze Taiwan ca țară analogă pentru RPC. |
| --- | --- |

(105)

Din motivele de mai sus, Comisia a decis să utilizeze Taiwan ca țară analogă pentru RPC.

| (106) | În urma comunicării constatărilor finale, doi producători-exportatori chinezi și CCCMC au susținut că alegerea Taiwanului ca țară analogă a fost inadecvată, deoarece costurile de fabricație utilizate au fost furnizate doar de o societate din Taiwan care nu înregistrase vânzări pe piața internă. Părțile în cauză au mai susținut că gradul de potrivire a produselor comparabile a fost prea redus. Gradul redus de potrivire a fost susținut și de un importator al Uniunii. După cum a mai arătat acesta din urmă, China nu putea fi comparată cu Taiwan, deoarece cele două entități au niveluri diferite de ale Indicelui Dezvoltării Umane („IDU”) și ale PIB-ului pe cap de locuitor. |
| --- | --- |

(106)

În urma comunicării constatărilor finale, doi producători-exportatori chinezi și CCCMC au susținut că alegerea Taiwanului ca țară analogă a fost inadecvată, deoarece costurile de fabricație utilizate au fost furnizate doar de o societate din Taiwan care nu înregistrase vânzări pe piața internă. Părțile în cauză au mai susținut că gradul de potrivire a produselor comparabile a fost prea redus. Gradul redus de potrivire a fost susținut și de un importator al Uniunii. După cum a mai arătat acesta din urmă, China nu putea fi comparată cu Taiwan, deoarece cele două entități au niveluri diferite de ale Indicelui Dezvoltării Umane („IDU”) și ale PIB-ului pe cap de locuitor.

| (107) | Cu privire la aceste afirmații, se reamintește mai întâi că decizia OMC (7) implică faptul că pentru toate tipurile de produse exportate de producătorii-exportatori chinezi ar trebui să se atribuie o valoare normală. Comisia consideră că datele constatate la nivelul unui producător-exportator dintr-o țară analogă sunt suficiente și pentru tipurile de produse rămase, întrucât tipurile identificate permit un calcul suplimentar pentru tipurile de produse lipsă. Faptul că există numai un astfel de producător-exportator nu este în niciun caz excepțional sau o practică nouă. Regulamentul de bază prevede, de asemenea, că valoarea normală poate fi calculată pe baza costului de producție în absența vânzărilor pe piața internă. În al doilea rând, se reamintește faptul că nivelurile IDU și PIB nu fac parte dintre factorii care sunt luați în considerare pentru a stabili dacă o țară analogă este adecvată. Pentru a determina țara analogă adecvată, Comisia procedează astfel cum se explică în considerentul 104. Prin urmare, argumentele de mai sus au fost respinse. |
| --- | --- |

(107)

Cu privire la aceste afirmații, se reamintește mai întâi că decizia OMC (7) implică faptul că pentru toate tipurile de produse exportate de producătorii-exportatori chinezi ar trebui să se atribuie o valoare normală. Comisia consideră că datele constatate la nivelul unui producător-exportator dintr-o țară analogă sunt suficiente și pentru tipurile de produse rămase, întrucât tipurile identificate permit un calcul suplimentar pentru tipurile de produse lipsă. Faptul că există numai un astfel de producător-exportator nu este în niciun caz excepțional sau o practică nouă. Regulamentul de bază prevede, de asemenea, că valoarea normală poate fi calculată pe baza costului de producție în absența vânzărilor pe piața internă. În al doilea rând, se reamintește faptul că nivelurile IDU și PIB nu fac parte dintre factorii care sunt luați în considerare pentru a stabili dacă o țară analogă este adecvată. Pentru a determina țara analogă adecvată, Comisia procedează astfel cum se explică în considerentul 104. Prin urmare, argumentele de mai sus au fost respinse.

7

| (108) | În cele din urmă, doi producători-exportatori chinezi și CCCMC au adresat întrebări cu privire la un pretins viciu grav de procedură potrivit căruia Comisia a calculat marjele de dumping ale producătorilor chinezi pe baza dispozițiilor privind economia planificată (non-market economy – NME) din regulamentul de bază. Părțile au susținut că autoritatea legală de a aplica metodologia NME pentru stabilirea valorii normale pentru producătorii-exportatori chinezi expiră la 11 decembrie 2016. Prin urmare, potrivit părților în cauză, pentru orice măsuri antidumping definitive adoptate după această dată, cum va fi cazul în această procedură, Comisia este obligată în temeiul legislației OMC să aplice metodologia standard de calcul al dumpingului. |
| --- | --- |

(108)

În cele din urmă, doi producători-exportatori chinezi și CCCMC au adresat întrebări cu privire la un pretins viciu grav de procedură potrivit căruia Comisia a calculat marjele de dumping ale producătorilor chinezi pe baza dispozițiilor privind economia planificată (non-market economy – NME) din regulamentul de bază. Părțile au susținut că autoritatea legală de a aplica metodologia NME pentru stabilirea valorii normale pentru producătorii-exportatori chinezi expiră la 11 decembrie 2016. Prin urmare, potrivit părților în cauză, pentru orice măsuri antidumping definitive adoptate după această dată, cum va fi cazul în această procedură, Comisia este obligată în temeiul legislației OMC să aplice metodologia standard de calcul al dumpingului.

non-market economy

| (109) | În această privință, Comisia constată că nu dispune de nicio marjă de apreciere pentru a stabili dacă să aplice sau nu normele în vigoare astfel cum se prevede în regulamentul de bază. Prin urmare, această afirmație a fost respinsă. |
| --- | --- |

(109)

În această privință, Comisia constată că nu dispune de nicio marjă de apreciere pentru a stabili dacă să aplice sau nu normele în vigoare astfel cum se prevede în regulamentul de bază. Prin urmare, această afirmație a fost respinsă.

3.2.2.   Valoarea normală

Valoarea normală

| (110) | Astfel cum se explică în considerentul (103), valoarea normală pentru producătorii-exportatori din RPC a fost determinată pe baza valorii construite în țara analogă, în acest caz Taiwan, în conformitate cu articolul 2 alineatul (7) litera (a) din regulamentul de bază. |
| --- | --- |

(110)

Astfel cum se explică în considerentul (103), valoarea normală pentru producătorii-exportatori din RPC a fost determinată pe baza valorii construite în țara analogă, în acest caz Taiwan, în conformitate cu articolul 2 alineatul (7) litera (a) din regulamentul de bază.

| (111) | În plus, din cauza lipsei vânzărilor interne ale produsului similar în Taiwan, valoarea normală a fost calculată în conformitate cu articolul 2 alineatele (3) și (6) din regulamentul de bază, adăugând la costul mediu de fabricație al produsului în cauză costurile VAG suportate, precum și profitul realizat pe piața din Taiwan în cursul perioadei de anchetă. |
| --- | --- |

(111)

În plus, din cauza lipsei vânzărilor interne ale produsului similar în Taiwan, valoarea normală a fost calculată în conformitate cu articolul 2 alineatele (3) și (6) din regulamentul de bază, adăugând la costul mediu de fabricație al produsului în cauză costurile VAG suportate, precum și profitul realizat pe piața din Taiwan în cursul perioadei de anchetă.

| (112) | Ca bază pentru stabilirea costurilor de fabricație, Comisia a utilizat datele unuia dintre producătorii cooperanți din Taiwan (Ta Chen). Trebuie remarcat faptul că cel de al doilea producător cooperant din Taiwan (King Lai) a avut un volum foarte limitat de producție a produsului în cauză în cursul perioadei de anchetă, iar această producție se referea la tipuri de produse extrem de specializate. În cadrul acestei mici părți a producției sale, care este considerată în continuare a fi produsul în cauză, King Lai fabrică produse care ar putea fi considerate accesorii cu grad scăzut de rugozitate, dar cu aplicarea unui tratament suplimentar pe suprafață, ceea ce determină o creștere a rugozității suprafeței acestora peste 0,8 micrometri și, prin urmare, în conformitate cu definiția din considerentul 47, reprezintă produsul în cauză. Aceste accesorii au costuri foarte ridicate de fabricație și luarea lor în considerare ar denatura calculele. În plus, aceste tipuri de produse nu sunt exportate către UE de producătorii chinezi incluși în eșantion (deși ar putea fi incluse în PCN-urile lor, întrucât rugozitatea nu este unul dintre parametrii de care se ține cont la construcția PCN). Prin urmare, datele privind costurile de fabricație ale acestei societăți au fost considerate de către Comisie drept inadecvate pentru calcularea valorii normale pentru producătorii chinezi. |
| --- | --- |

(112)

Ca bază pentru stabilirea costurilor de fabricație, Comisia a utilizat datele unuia dintre producătorii cooperanți din Taiwan (Ta Chen). Trebuie remarcat faptul că cel de al doilea producător cooperant din Taiwan (King Lai) a avut un volum foarte limitat de producție a produsului în cauză în cursul perioadei de anchetă, iar această producție se referea la tipuri de produse extrem de specializate. În cadrul acestei mici părți a producției sale, care este considerată în continuare a fi produsul în cauză, King Lai fabrică produse care ar putea fi considerate accesorii cu grad scăzut de rugozitate, dar cu aplicarea unui tratament suplimentar pe suprafață, ceea ce determină o creștere a rugozității suprafeței acestora peste 0,8 micrometri și, prin urmare, în conformitate cu definiția din considerentul 47, reprezintă produsul în cauză. Aceste accesorii au costuri foarte ridicate de fabricație și luarea lor în considerare ar denatura calculele. În plus, aceste tipuri de produse nu sunt exportate către UE de producătorii chinezi incluși în eșantion (deși ar putea fi incluse în PCN-urile lor, întrucât rugozitatea nu este unul dintre parametrii de care se ține cont la construcția PCN). Prin urmare, datele privind costurile de fabricație ale acestei societăți au fost considerate de către Comisie drept inadecvate pentru calcularea valorii normale pentru producătorii chinezi.

| (113) | În ceea ce privește construirea valorii normale, potrivit unui importator din Uniune, costurile de fabricație ale societății taiwaneze King Lai nu puteau fi utilizate ca bază pentru calcularea valorii normale pentru societățile chineze, întrucât King Lai produce un produs diferit care nu poate fi considerat accesoriu industrial și întrucât, de asemenea, acesta implică o metodă de producție diferită și profituri diferite. |
| --- | --- |

(113)

În ceea ce privește construirea valorii normale, potrivit unui importator din Uniune, costurile de fabricație ale societății taiwaneze King Lai nu puteau fi utilizate ca bază pentru calcularea valorii normale pentru societățile chineze, întrucât King Lai produce un produs diferit care nu poate fi considerat accesoriu industrial și întrucât, de asemenea, acesta implică o metodă de producție diferită și profituri diferite.

| (114) | Ca răspuns la această afirmație, după cum se reamintește, Comisia nu a utilizat niciun fel de date privind costurile de fabricație ale societății King Lai pentru comparația cu alte societăți. Pentru construirea valorii normale a altor societăți, Comisia a utilizat numai costurile VAG și profitul generat de aceeași categorie generală de produs vândut pe piața internă, ale societății King Lai, în conformitate cu articolul 2 alineatul (6) litera (c) din regulamentul de bază. De asemenea, după cum se reamintește, costurile VAG utilizate pentru aceste calcule au fost ajustate pentru a ține seama de diferențele dintre produsele fabricate de King Lai și alte societăți. În ceea ce privește profitul utilizat, se subliniază că acesta nu se află într-un interval diferit (1 %-5 %) de cel al altor societăți. |
| --- | --- |

(114)

Ca răspuns la această afirmație, după cum se reamintește, Comisia nu a utilizat niciun fel de date privind costurile de fabricație ale societății King Lai pentru comparația cu alte societăți. Pentru construirea valorii normale a altor societăți, Comisia a utilizat numai costurile VAG și profitul generat de aceeași categorie generală de produs vândut pe piața internă, ale societății King Lai, în conformitate cu articolul 2 alineatul (6) litera (c) din regulamentul de bază. De asemenea, după cum se reamintește, costurile VAG utilizate pentru aceste calcule au fost ajustate pentru a ține seama de diferențele dintre produsele fabricate de King Lai și alte societăți. În ceea ce privește profitul utilizat, se subliniază că acesta nu se află într-un interval diferit (1 %-5 %) de cel al altor societăți.

| (115) | Același importator din Uniune a mai susținut că al doilea producător din Taiwan, Ta Chen, ale cărui costuri de fabricație au fost folosite ca bază de calcul pentru valoarea normală a producătorilor-exportatori chinezi, este o societate mare și integrată și, ca atare, este capabil să își „optimizeze costurile”. Astfel, societatea în cauză nu poate fi comparată cu micile fabrici din China. |
| --- | --- |

(115)

Același importator din Uniune a mai susținut că al doilea producător din Taiwan, Ta Chen, ale cărui costuri de fabricație au fost folosite ca bază de calcul pentru valoarea normală a producătorilor-exportatori chinezi, este o societate mare și integrată și, ca atare, este capabil să își „optimizeze costurile”. Astfel, societatea în cauză nu poate fi comparată cu micile fabrici din China.

| (116) | În această privință, după cum reamintește Comisia, costurile de producție ale producătorilor chinezi nu au fost incluse în analiza efectuată în această procedură, întrucât niciunul dintre producătorii chinezi nu a solicitat acordarea statutului de TEP. Cu toate acestea, trebuie subliniat faptul că presupusele „costuri optimizate” ale producătorului taiwanez pot avea ca rezultat doar o valoare normală construită mai mică și, prin urmare, marje de dumping mai mici pentru producătorii-exportatori chinezi. |
| --- | --- |

(116)

În această privință, după cum reamintește Comisia, costurile de producție ale producătorilor chinezi nu au fost incluse în analiza efectuată în această procedură, întrucât niciunul dintre producătorii chinezi nu a solicitat acordarea statutului de TEP. Cu toate acestea, trebuie subliniat faptul că presupusele „costuri optimizate” ale producătorului taiwanez pot avea ca rezultat doar o valoare normală construită mai mică și, prin urmare, marje de dumping mai mici pentru producătorii-exportatori chinezi.

| (117) | Luând în considerare faptul că doar un număr limitat de tipuri de produse exportate către Uniune de către producătorii-exportatori chinezi incluși în eșantion a putut fi identificat în Taiwan, Comisia a calculat valoarea normală a tipurilor de produse rămase pe baza costurilor de fabricație ale celor mai asemănătoare tipuri de produse fabricate în Taiwan pentru a realiza o comparație completă și corectă, bazată pe costurile de fabricație ajustate pentru:






  (a) | diferențele de materie primă utilizată – pe baza datelor de cost verificate, furnizate de industria Uniunii, conform cărora accesoriile fabricate din tuburi fără sudură sunt de 2,12 până la de 2,97 ori mai scump de produs decât cele din tuburi sudate; |
| --- | --- | --- |

(117)

Luând în considerare faptul că doar un număr limitat de tipuri de produse exportate către Uniune de către producătorii-exportatori chinezi incluși în eșantion a putut fi identificat în Taiwan, Comisia a calculat valoarea normală a tipurilor de produse rămase pe baza costurilor de fabricație ale celor mai asemănătoare tipuri de produse fabricate în Taiwan pentru a realiza o comparație completă și corectă, bazată pe costurile de fabricație ajustate pentru:

(a)

diferențele de materie primă utilizată – pe baza datelor de cost verificate, furnizate de industria Uniunii, conform cărora accesoriile fabricate din tuburi fără sudură sunt de 2,12 până la de 2,97 ori mai scump de produs decât cele din tuburi sudate;

| (b) | diferențele de clasă a oțelului – pe baza datelor verificate, furnizate de industria Uniunii, conform cărora se face o ajustare a costului oțelului de o anumită clasă la costul celei mai ieftine clase de oțel utilizate pentru accesoriile produse pe baza țevilor sudate ca materie primă; această ajustare variază de la 1,49 până la de 3,60 ori, în funcție de clasele de oțel utilizate; |
| --- | --- |

(b)

diferențele de clasă a oțelului – pe baza datelor verificate, furnizate de industria Uniunii, conform cărora se face o ajustare a costului oțelului de o anumită clasă la costul celei mai ieftine clase de oțel utilizate pentru accesoriile produse pe baza țevilor sudate ca materie primă; această ajustare variază de la 1,49 până la de 3,60 ori, în funcție de clasele de oțel utilizate;

| (c) | diferențele de formă – pe baza diferențelor de preț observate în tranzacțiile de vânzare ale exportatorilor chinezi, conform cărora un cot este considerat a fi forma de bază, iar alte forme (teuri, reductoare, capace și forme speciale) sunt de 1,08 până la de 1,74 ori mai scumpe. |
| --- | --- |

(c)

diferențele de formă – pe baza diferențelor de preț observate în tranzacțiile de vânzare ale exportatorilor chinezi, conform cărora un cot este considerat a fi forma de bază, iar alte forme (teuri, reductoare, capace și forme speciale) sunt de 1,08 până la de 1,74 ori mai scumpe.

| (118) | În declarația sa în urma comunicării constatărilor provizorii, CCCMC a propus o bază alternativă pentru ajustarea punctelor (a) și (b) și a prezentat date de pe piețele chineze în acest sens. Totuși, aceste date sunt, în primul rând, neverificate și, în al doilea rând, provin dintr-o țară cu economie planificată. Prin urmare, folosirea lor ar presupune negarea metodologiei de țară analogă pentru calcularea valorii normale. Prin urmare, această afirmație a CCCMC a fost respinsă. |
| --- | --- |

(118)

În declarația sa în urma comunicării constatărilor provizorii, CCCMC a propus o bază alternativă pentru ajustarea punctelor (a) și (b) și a prezentat date de pe piețele chineze în acest sens. Totuși, aceste date sunt, în primul rând, neverificate și, în al doilea rând, provin dintr-o țară cu economie planificată. Prin urmare, folosirea lor ar presupune negarea metodologiei de țară analogă pentru calcularea valorii normale. Prin urmare, această afirmație a CCCMC a fost respinsă.

| (119) | În urma comunicării constatărilor finale, CCCMC, precum și doi producători-exportatori chinezi, au afirmat că ajustarea datelor privind costurile din Taiwan pe baza datelor privind costurile industriei Uniunii a fost nerezonabilă. Părțile în cauză au făcut referire la practica comună a Uniunii de a nu face acest lucru în cazuri anterioare. |
| --- | --- |

(119)

În urma comunicării constatărilor finale, CCCMC, precum și doi producători-exportatori chinezi, au afirmat că ajustarea datelor privind costurile din Taiwan pe baza datelor privind costurile industriei Uniunii a fost nerezonabilă. Părțile în cauză au făcut referire la practica comună a Uniunii de a nu face acest lucru în cazuri anterioare.

| (120) | După cum s-a menționat mai sus, practica anterioară a UE a fost revizuită în lumina hotărârii OMC menționate în considerentul 107. Pentru a construi valorile normale ale tipurilor de produse lipsă, Comisia s-a bazat pe datele privind costurile din Taiwan și a ajustat costurile constatate și verificate prin aplicarea unor ajustări proporționale care au fost constatate la nivelul costului de producție al industriei Uniunii. CCCMC nu a putut să justifice de ce acest lucru a fost nerezonabil și/sau să propună o abordare alternativă. |
| --- | --- |

(120)

După cum s-a menționat mai sus, practica anterioară a UE a fost revizuită în lumina hotărârii OMC menționate în considerentul 107. Pentru a construi valorile normale ale tipurilor de produse lipsă, Comisia s-a bazat pe datele privind costurile din Taiwan și a ajustat costurile constatate și verificate prin aplicarea unor ajustări proporționale care au fost constatate la nivelul costului de producție al industriei Uniunii. CCCMC nu a putut să justifice de ce acest lucru a fost nerezonabil și/sau să propună o abordare alternativă.

| (121) | În urma comunicării constatărilor suplimentare, CCCMC și cei doi producători-exportatori chinezi și-au reiterat obiecția față de utilizarea datelor industriei Uniunii pentru ajustarea costurilor de fabricație utilizate la construirea valorii normale pentru tipurile de produse lipsă. După cum au subliniat părțile, Comisia nu a furnizat dovezi care să arate că diferențele de costuri ale materiilor prime pe piața UE ar fi la același nivel cu cele de pe piața taiwaneză. În plus, părțile și-au reiterat afirmația potrivit căreia Comisia ar putea folosi diferențele dintre prețurile de vânzare la export din China ale accesoriilor fără sudură și sudate pentru ajustarea de mai sus, întrucât prețurile de vânzare „reflectă, într-o oarecare măsură, tendința diferențelor dintre costurile de producție”. |
| --- | --- |

(121)

În urma comunicării constatărilor suplimentare, CCCMC și cei doi producători-exportatori chinezi și-au reiterat obiecția față de utilizarea datelor industriei Uniunii pentru ajustarea costurilor de fabricație utilizate la construirea valorii normale pentru tipurile de produse lipsă. După cum au subliniat părțile, Comisia nu a furnizat dovezi care să arate că diferențele de costuri ale materiilor prime pe piața UE ar fi la același nivel cu cele de pe piața taiwaneză. În plus, părțile și-au reiterat afirmația potrivit căreia Comisia ar putea folosi diferențele dintre prețurile de vânzare la export din China ale accesoriilor fără sudură și sudate pentru ajustarea de mai sus, întrucât prețurile de vânzare „reflectă, într-o oarecare măsură, tendința diferențelor dintre costurile de producție”.

| (122) | Ca răspuns la afirmațiile de mai sus, după cum se subliniază mai întâi, Comisia nu a putut compara nivelul ajustărilor pentru tipurile de țevi utilizate ca materii prime sau clasele de oțel cu datele de pe piața taiwaneză, întrucât producătorul taiwanez ale cărui costuri de fabricație au fost utilizate ca bază pentru construirea valorii normale pur și simplu nu a folosit anumite tipuri de materii prime. Acesta a fost motivul principal pentru care Comisia nu a luat deloc în considerare varianta de a căuta datele de cost lipsă în afara pieței țării analoge. În al doilea rând, în ceea ce privește utilizarea prețurilor practicate în China, se reamintește faptul că niciunul dintre producătorii-exportatori chinezi nu a solicitat acordarea TEP în această procedură. Prin urmare, costurile de producție din China nu au fost nici disponibile, nici analizate. Astfel, Comisia nu poate trage nicio concluzie cu privire la diferențele privind „măsura în care” prețurile de vânzare reflectă diferențele dintre costurile de producție ale diferitelor tipuri de accesorii (8). În plus, chiar și în cazul în care astfel de concluzii ar putea fi trase, ele s-ar aplica costurilor de producție dintr-o țară NME (fără economie de piață). Prin urmare, afirmațiile de mai sus au fost respinse. |
| --- | --- |

(122)

Ca răspuns la afirmațiile de mai sus, după cum se subliniază mai întâi, Comisia nu a putut compara nivelul ajustărilor pentru tipurile de țevi utilizate ca materii prime sau clasele de oțel cu datele de pe piața taiwaneză, întrucât producătorul taiwanez ale cărui costuri de fabricație au fost utilizate ca bază pentru construirea valorii normale pur și simplu nu a folosit anumite tipuri de materii prime. Acesta a fost motivul principal pentru care Comisia nu a luat deloc în considerare varianta de a căuta datele de cost lipsă în afara pieței țării analoge. În al doilea rând, în ceea ce privește utilizarea prețurilor practicate în China, se reamintește faptul că niciunul dintre producătorii-exportatori chinezi nu a solicitat acordarea TEP în această procedură. Prin urmare, costurile de producție din China nu au fost nici disponibile, nici analizate. Astfel, Comisia nu poate trage nicio concluzie cu privire la diferențele privind „măsura în care” prețurile de vânzare reflectă diferențele dintre costurile de producție ale diferitelor tipuri de accesorii (8). În plus, chiar și în cazul în care astfel de concluzii ar putea fi trase, ele s-ar aplica costurilor de producție dintr-o țară NME (fără economie de piață). Prin urmare, afirmațiile de mai sus au fost respinse.

8

| (123) | Aceste părți interesate și-au exprimat îndoiala și cu privire la ajustări, întrucât accesoriile fabricate din tuburi fără sudură sunt de 2,12 până la de 2,97 ori mai scump de produs decât cele din tuburi sudate. Acestea au făcut referire la o afirmație nefondată a CCCMC formulată în urma comunicării concluziilor provizorii cu privire la nivelurile prețurilor, potrivit căreia diferența dintre tuburile sudate și cele fără sudură este estimată a fi mai mică de 30 % din prețul tuburilor sudate. |
| --- | --- |

(123)

Aceste părți interesate și-au exprimat îndoiala și cu privire la ajustări, întrucât accesoriile fabricate din tuburi fără sudură sunt de 2,12 până la de 2,97 ori mai scump de produs decât cele din tuburi sudate. Acestea au făcut referire la o afirmație nefondată a CCCMC formulată în urma comunicării concluziilor provizorii cu privire la nivelurile prețurilor, potrivit căreia diferența dintre tuburile sudate și cele fără sudură este estimată a fi mai mică de 30 % din prețul tuburilor sudate.

| (124) | În această privință, se constată că ajustarea efectuată de Comisie se bazează pe diferența de cost observată între accesoriile fabricate din tuburi fără sudură și accesoriile fabricate din tuburi sudate, și nu pe diferența de preț dintre tuburile sudate și cele fără sudură ca atare. De asemenea, trebuie remarcat faptul că niciunul dintre producătorii-exportatori chinezi nu a solicitat acordarea TEP. Ca o consecință, producătorii-exportatori chinezi nu au prezentat date privind costul de producție și au continuat să facă acest lucru chiar și atunci când puneau la îndoială modalitatea de stabilire a costurilor și diferențele stabilite de Comisie. În plus, listele de prețuri standard sunt chiar mai departe de costurile și prețurile stabilite, deoarece acestea nu indică prețurile aplicate efectiv, și cu atât mai puțin nivelurile de costuri. |
| --- | --- |

(124)

În această privință, se constată că ajustarea efectuată de Comisie se bazează pe diferența de cost observată între accesoriile fabricate din tuburi fără sudură și accesoriile fabricate din tuburi sudate, și nu pe diferența de preț dintre tuburile sudate și cele fără sudură ca atare. De asemenea, trebuie remarcat faptul că niciunul dintre producătorii-exportatori chinezi nu a solicitat acordarea TEP. Ca o consecință, producătorii-exportatori chinezi nu au prezentat date privind costul de producție și au continuat să facă acest lucru chiar și atunci când puneau la îndoială modalitatea de stabilire a costurilor și diferențele stabilite de Comisie. În plus, listele de prețuri standard sunt chiar mai departe de costurile și prețurile stabilite, deoarece acestea nu indică prețurile aplicate efectiv, și cu atât mai puțin nivelurile de costuri.

| (125) | În sprijinul propunerilor proprii, părțile interesate au furnizat o analiză a diferențelor bazată pe nivelurile de preț ale producătorilor Zhejiang Good și Zhejiang Jndia, concluzionând cu ajutorul acestora că ajustările prețurilor aplicabile ar trebui să se situeze între 0,43 și 1,70, respectiv între 0,64 și 1,80. |
| --- | --- |

(125)

În sprijinul propunerilor proprii, părțile interesate au furnizat o analiză a diferențelor bazată pe nivelurile de preț ale producătorilor Zhejiang Good și Zhejiang Jndia, concluzionând cu ajutorul acestora că ajustările prețurilor aplicabile ar trebui să se situeze între 0,43 și 1,70, respectiv între 0,64 și 1,80.

| (126) | Pe lângă faptul că aceste intervale se referă la prețuri, și nu la costuri, faptul că accesoriile fabricate din tuburi sudate sunt vândute uneori la prețuri mai mari decât accesoriile fabricate din tuburi fără sudură nu justifică faptul că aceste costuri ar trebui să fie mai mari. Nivelurile de prețuri menționate ilustrează mai degrabă absența completă a unei legături economice între costurile și prețul cotat clienților sau, în mod alternativ, înseamnă că alți factori au avut un rol, cum ar fi dimensiunea comenzii. Din motive de confidențialitate, Comisia nu poate divulga cifrele care au stat la bază, dar poate dezvălui date concrete suplimentare, potrivit cărora ajustările efectuate de la accesoriile din tuburi sudate la accesoriile din tuburi fără sudură utilizate pentru comparație conform descrierii PCN sunt următoarele:






  de la W1 la S1 | 2,97; |
| --- | --- | --- |
| de la W2 la S2 | 2,21; |
| de la W3 la S3 | 2,14; |
| de la W4 la S4 | 2,12. |

(126)

Pe lângă faptul că aceste intervale se referă la prețuri, și nu la costuri, faptul că accesoriile fabricate din tuburi sudate sunt vândute uneori la prețuri mai mari decât accesoriile fabricate din tuburi fără sudură nu justifică faptul că aceste costuri ar trebui să fie mai mari. Nivelurile de prețuri menționate ilustrează mai degrabă absența completă a unei legături economice între costurile și prețul cotat clienților sau, în mod alternativ, înseamnă că alți factori au avut un rol, cum ar fi dimensiunea comenzii. Din motive de confidențialitate, Comisia nu poate divulga cifrele care au stat la bază, dar poate dezvălui date concrete suplimentare, potrivit cărora ajustările efectuate de la accesoriile din tuburi sudate la accesoriile din tuburi fără sudură utilizate pentru comparație conform descrierii PCN sunt următoarele:

de la W1 la S1

2,97;

de la W2 la S2

2,21;

de la W3 la S3

2,14;

de la W4 la S4

2,12.

Nu au fost necesare alte conversii pentru a construi tipurile de produse exportate de către producătorii-exportatori chinezi.

| (127) | Comisia a făcut ajustări suplimentare prin conversia costului oțelului din clasa cea mai ieftină W1 la alte clase și/sau alte grade bazate pe tuburi fără sudură folosind, din nou, date privind costul de producție al industriei Uniunii. Din nou, din motive de confidențialitate, Comisia nu poate divulga cifrele de bază, dar poate indica următoarele date concrete:






  de la W1 la S2 | 3,14; |
| --- | --- | --- |
| de la W1 la S3 | 3,60; |
| de la W1 la S4 | 3,16; |
| de la W1 la W3 | 1,69; |
| de la W1 la W4 | 1,49. |

(127)

Comisia a făcut ajustări suplimentare prin conversia costului oțelului din clasa cea mai ieftină W1 la alte clase și/sau alte grade bazate pe tuburi fără sudură folosind, din nou, date privind costul de producție al industriei Uniunii. Din nou, din motive de confidențialitate, Comisia nu poate divulga cifrele de bază, dar poate indica următoarele date concrete:

de la W1 la S2

3,14;

de la W1 la S3

3,60;

de la W1 la S4

3,16;

de la W1 la W3

1,69;

de la W1 la W4

1,49.

Nu au fost necesare alte conversii pentru a construi tipurile de produse exportate de către producătorii-exportatori chinezi.

| (128) | Comisia mai dorește să sublinieze faptul că, în observațiile asupra acestor factori de ajustare, părțile interesate nu se referă la nivelurile de preț ale celor doi producători-exportatori chinezi, așa cum au făcut pentru alte ajustări, cel mai probabil deoarece cifrele nu pun la îndoială metodologia Comisiei. |
| --- | --- |

(128)

Comisia mai dorește să sublinieze faptul că, în observațiile asupra acestor factori de ajustare, părțile interesate nu se referă la nivelurile de preț ale celor doi producători-exportatori chinezi, așa cum au făcut pentru alte ajustări, cel mai probabil deoarece cifrele nu pun la îndoială metodologia Comisiei.

| (129) | În ceea ce privește diferențele de formă, ajustările au fost efectuate pe baza datelor privind prețurile de vânzare ale celor patru producători-exportatori incluși în eșantion, care sunt mai cuprinzătoare decât cele aferente celor cei doi producători pe care îi reprezintă părțile interesate chineze.
  Luând în considerare nivelul prețului coturilor ca bază, proporțiile sunt următoarele:






  teuri | 1,08; |
| --- | --- | --- |
| reductoare | 1,22; |
| capace | 1,29; |
| alte forme | 1,74. |

(129)

În ceea ce privește diferențele de formă, ajustările au fost efectuate pe baza datelor privind prețurile de vânzare ale celor patru producători-exportatori incluși în eșantion, care sunt mai cuprinzătoare decât cele aferente celor cei doi producători pe care îi reprezintă părțile interesate chineze.

Luând în considerare nivelul prețului coturilor ca bază, proporțiile sunt următoarele:

teuri

1,08;

reductoare

1,22;

capace

1,29;

alte forme

1,74.

| (130) | Într-o etapă ulterioară a calculării valorii normale, Comisia a ajustat costurile de fabricație calculate în conformitate cu considerentele 112-117, prin adăugarea costurilor VAG și a profitului. Din cauza lipsei de vânzări interne ale produsului similar în cazul ambilor producători taiwanezi cooperanți și a lipsei de vânzări ale aceleiași categorii generale de produse pentru unul dintre aceștia (Ta Chen), s-a impus aplicarea articolului 2 alineatul (6) litera (c) din regulamentul de bază. În acest scop, Comisia a utilizat la construirea valorii normale aceleași valori ale costurilor VAG și ale profitului obținute de la cealaltă societate cooperantă din Taiwan (King Lai), singurele date disponibile și verificate făcând referire la vânzările aceleiași categorii generale de produs pe piața din Taiwan. |
| --- | --- |

(130)

Într-o etapă ulterioară a calculării valorii normale, Comisia a ajustat costurile de fabricație calculate în conformitate cu considerentele 112-117, prin adăugarea costurilor VAG și a profitului. Din cauza lipsei de vânzări interne ale produsului similar în cazul ambilor producători taiwanezi cooperanți și a lipsei de vânzări ale aceleiași categorii generale de produse pentru unul dintre aceștia (Ta Chen), s-a impus aplicarea articolului 2 alineatul (6) litera (c) din regulamentul de bază. În acest scop, Comisia a utilizat la construirea valorii normale aceleași valori ale costurilor VAG și ale profitului obținute de la cealaltă societate cooperantă din Taiwan (King Lai), singurele date disponibile și verificate făcând referire la vânzările aceleiași categorii generale de produs pe piața din Taiwan.

| (131) | Trebuie remarcat faptul că respectivele costuri VAG utilizate pentru calcularea valorii normale pentru producătorii-exportatori chinezi au fost ajustate (reduse), întrucât s-a constatat că cei trei producători chinezi incluși în eșantion produceau și vindeau în special produse standard, astfel cum se explică în considerentul 86. Nivelul final al ajustărilor valorii normale pentru costurile VAG și profit este, prin urmare, același cu cel prevăzut în considerentul respectiv. |
| --- | --- |

(131)

Trebuie remarcat faptul că respectivele costuri VAG utilizate pentru calcularea valorii normale pentru producătorii-exportatori chinezi au fost ajustate (reduse), întrucât s-a constatat că cei trei producători chinezi incluși în eșantion produceau și vindeau în special produse standard, astfel cum se explică în considerentul 86. Nivelul final al ajustărilor valorii normale pentru costurile VAG și profit este, prin urmare, același cu cel prevăzut în considerentul respectiv.

| (132) | În ceea ce privește ajustările pentru costurile VAG, cei doi producători-exportatori chinezi și CCCMC au convenit în cadrul observațiilor transmise în urma comunicării constatărilor finale că ar trebui să se facă o reducere la stabilirea costurilor VAG utilizate pentru construirea valorii normale. Acest lucru se datorează faptului că exportatorul taiwanez ale cărui date au fost utilizate în acest sens nu fabrică produsul standard. În același timp, aceste părți pun la îndoială caracterul corespunzător al evaluării Comisiei în ceea ce privește nivelul acestei reduceri. |
| --- | --- |

(132)

În ceea ce privește ajustările pentru costurile VAG, cei doi producători-exportatori chinezi și CCCMC au convenit în cadrul observațiilor transmise în urma comunicării constatărilor finale că ar trebui să se facă o reducere la stabilirea costurilor VAG utilizate pentru construirea valorii normale. Acest lucru se datorează faptului că exportatorul taiwanez ale cărui date au fost utilizate în acest sens nu fabrică produsul standard. În același timp, aceste părți pun la îndoială caracterul corespunzător al evaluării Comisiei în ceea ce privește nivelul acestei reduceri.

| (133) | Se observă în acest sens că ajustările au fost efectuate pe baza comparației dintre structura generală a costurilor VAG ale societății taiwaneze King Lai și cea a celei de a doua societăți taiwaneze, Ta Chen. Această abordare a fost adoptată deoarece King Lai a fost singura societate care a înregistrat vânzări pe piața internă din Taiwan (Ta Chen nu a avut vânzări interne ale produsului în cauză și nici ale altui produs din aceeași categorie generală de produse). Aceste ajustări sunt justificate, deoarece prima societate este un producător de produse specializate extrem de sofisticate, în timp ce a doua societate fabrică produse standard (astfel, unele componente ale costurilor VAG sunt în mod clar diferite). Pe baza acestei comparații, Comisia a scăzut din costurile VAG ale societății King Lai costurile de cercetare-dezvoltare și o parte din costurile cu forța de muncă asociate departamentului de control al calității. Nu au existat alte diferențe semnificative între cele două societăți în ceea ce privește alte categorii de costuri VAG. Mai trebuie subliniat faptul că, în această ajustare, Comisia a scăzut cele două categorii întregi de costuri VAG menționate mai sus. Astfel, Comisia a adoptat o abordare conservatoare la operarea acestei ajustări, efectuând o ajustare majoră, mai degrabă decât una redusă. |
| --- | --- |

(133)

Se observă în acest sens că ajustările au fost efectuate pe baza comparației dintre structura generală a costurilor VAG ale societății taiwaneze King Lai și cea a celei de a doua societăți taiwaneze, Ta Chen. Această abordare a fost adoptată deoarece King Lai a fost singura societate care a înregistrat vânzări pe piața internă din Taiwan (Ta Chen nu a avut vânzări interne ale produsului în cauză și nici ale altui produs din aceeași categorie generală de produse). Aceste ajustări sunt justificate, deoarece prima societate este un producător de produse specializate extrem de sofisticate, în timp ce a doua societate fabrică produse standard (astfel, unele componente ale costurilor VAG sunt în mod clar diferite). Pe baza acestei comparații, Comisia a scăzut din costurile VAG ale societății King Lai costurile de cercetare-dezvoltare și o parte din costurile cu forța de muncă asociate departamentului de control al calității. Nu au existat alte diferențe semnificative între cele două societăți în ceea ce privește alte categorii de costuri VAG. Mai trebuie subliniat faptul că, în această ajustare, Comisia a scăzut cele două categorii întregi de costuri VAG menționate mai sus. Astfel, Comisia a adoptat o abordare conservatoare la operarea acestei ajustări, efectuând o ajustare majoră, mai degrabă decât una redusă.

| (134) | Potrivit afirmațiilor suplimentare ale părților interesate, Comisia nu a comparat structura costurilor VAG între societatea taiwaneză în cauză și producătorii-exportatori chinezi. |
| --- | --- |

(134)

Potrivit afirmațiilor suplimentare ale părților interesate, Comisia nu a comparat structura costurilor VAG între societatea taiwaneză în cauză și producătorii-exportatori chinezi.

| (135) | În această privință, se reamintește că, din moment ce Taiwan este țara analogă, trebuie folosite costurile VAG taiwaneze asociate vânzărilor de pe piața internă a Taiwanului. Ajustarea acestora pe baza comparației cu costurile VAG ale producătorilor chinezi ar însemna utilizarea drept costuri de referință a costurilor din țara fără economie de piață. Cu toate acestea, se subliniază faptul că, în urma ajustării efectuate de către Comisie, costurile VAG utilizate pentru calcularea valorii normale au fost reduse la un nivel care nu este nerezonabil în comparație cu costurile VAG ale societăților chineze incluse în eșantion. De fapt, două din trei societăți chineze incluse în eșantion au raportat niveluri mai ridicate ale costurilor VAG decât nivelul utilizat pentru construirea valorii normale. |
| --- | --- |

(135)

În această privință, se reamintește că, din moment ce Taiwan este țara analogă, trebuie folosite costurile VAG taiwaneze asociate vânzărilor de pe piața internă a Taiwanului. Ajustarea acestora pe baza comparației cu costurile VAG ale producătorilor chinezi ar însemna utilizarea drept costuri de referință a costurilor din țara fără economie de piață. Cu toate acestea, se subliniază faptul că, în urma ajustării efectuate de către Comisie, costurile VAG utilizate pentru calcularea valorii normale au fost reduse la un nivel care nu este nerezonabil în comparație cu costurile VAG ale societăților chineze incluse în eșantion. De fapt, două din trei societăți chineze incluse în eșantion au raportat niveluri mai ridicate ale costurilor VAG decât nivelul utilizat pentru construirea valorii normale.

3.2.3.   Prețul de export

Prețul de export

| (136) | Producătorii-exportatori cooperanți au realizat vânzări la export în Uniune direct către clienți independenți sau prin intermediul unor societăți comerciale neafiliate situate în afara Uniunii. |
| --- | --- |

(136)

Producătorii-exportatori cooperanți au realizat vânzări la export în Uniune direct către clienți independenți sau prin intermediul unor societăți comerciale neafiliate situate în afara Uniunii.

| (137) | Prețurile de export au fost stabilite pe baza prețurilor efectiv plătite sau de plătit pentru produsul în cauză la momentul vânzării la export din țara exportatoare în conformitate cu articolul 2 alineatul (8) din regulamentul de bază. |
| --- | --- |

(137)

Prețurile de export au fost stabilite pe baza prețurilor efectiv plătite sau de plătit pentru produsul în cauză la momentul vânzării la export din țara exportatoare în conformitate cu articolul 2 alineatul (8) din regulamentul de bază.

3.2.4.   Comparație și marjele de dumping

Comparație și marjele de dumping

| (138) | Valoarea normală și prețul de export al producătorilor-exportatori cooperanți au fost comparate pe o bază franco fabrică. |
| --- | --- |

(138)

Valoarea normală și prețul de export al producătorilor-exportatori cooperanți au fost comparate pe o bază franco fabrică.

| (139) | Pentru a asigura o comparație echitabilă între valoarea normală și prețul de export, s-au operat ajustări pentru a ține seama, în conformitate cu articolul 2 alineatul (10) din regulamentul de bază, de diferențele care influențează prețurile și comparabilitatea acestora. |
| --- | --- |

(139)

Pentru a asigura o comparație echitabilă între valoarea normală și prețul de export, s-au operat ajustări pentru a ține seama, în conformitate cu articolul 2 alineatul (10) din regulamentul de bază, de diferențele care influențează prețurile și comparabilitatea acestora.

| (140) | Pe această bază, au fost făcute ajustări cu privire la costurile de transport, de navlu și de asigurare, la costurile de manipulare, încărcare și la costurile auxiliare, costurile de ambalare, costurile de credit, reduceri și comisioane în cazul în care s-a demonstrat că afectează comparabilitatea prețurilor. Ajustările totale s-au situat în intervalul cuprins între 5 % și 16 %, pe baza valorilor reale raportate de către producătorii-exportatori din China și verificate la fața locului. Aceste cifre sunt cele raportate pentru elementele de cost relevante de către societățile din China și au fost dezvăluite acestora pentru verificare în comunicarea informațiilor specifice. |
| --- | --- |

(140)

Pe această bază, au fost făcute ajustări cu privire la costurile de transport, de navlu și de asigurare, la costurile de manipulare, încărcare și la costurile auxiliare, costurile de ambalare, costurile de credit, reduceri și comisioane în cazul în care s-a demonstrat că afectează comparabilitatea prețurilor. Ajustările totale s-au situat în intervalul cuprins între 5 % și 16 %, pe baza valorilor reale raportate de către producătorii-exportatori din China și verificate la fața locului. Aceste cifre sunt cele raportate pentru elementele de cost relevante de către societățile din China și au fost dezvăluite acestora pentru verificare în comunicarea informațiilor specifice.

| (141) | China aplică o politică de rambursare numai parțială a TVA-ului la export și, în acest caz, TVA-ul de 8 % nu se rambursează. Pentru a asigura că valoarea normală a fost exprimată la același nivel de impozitare ca prețul de export, valoarea normală a fost ajustată în sensul majorării cu acea parte a TVA-ului aplicată la exportul de țevi și tuburi fără sudură, cu diametru mare, care nu a fost rambursată producătorilor-exportatori chinezi (9). |
| --- | --- |

(141)

China aplică o politică de rambursare numai parțială a TVA-ului la export și, în acest caz, TVA-ul de 8 % nu se rambursează. Pentru a asigura că valoarea normală a fost exprimată la același nivel de impozitare ca prețul de export, valoarea normală a fost ajustată în sensul majorării cu acea parte a TVA-ului aplicată la exportul de țevi și tuburi fără sudură, cu diametru mare, care nu a fost rambursată producătorilor-exportatori chinezi (9).

9

| (142) | Ajustarea de mai sus a fost comentată în cadrul observațiilor celor doi producători-exportatori chinezi și CCCMC în urma comunicării constatărilor finale. Părțile în cauză nu au descris principiul conform căruia TVA-ul nerambursat la export ar trebui să fie corectat. Totuși, întrucât valoarea normală este considerabil mai mare decât prețul de export, părțile interesate susțin că ajustarea de 8 % ar trebui să fie pusă în aplicare la prețul de export, invocând absența statutului de TEP și marjele de dumping mai mari. |
| --- | --- |

(142)

Ajustarea de mai sus a fost comentată în cadrul observațiilor celor doi producători-exportatori chinezi și CCCMC în urma comunicării constatărilor finale. Părțile în cauză nu au descris principiul conform căruia TVA-ul nerambursat la export ar trebui să fie corectat. Totuși, întrucât valoarea normală este considerabil mai mare decât prețul de export, părțile interesate susțin că ajustarea de 8 % ar trebui să fie pusă în aplicare la prețul de export, invocând absența statutului de TEP și marjele de dumping mai mari.

| (143) | În această privință, după cum se observă, Comisia a ajustat valoarea normală în conformitate cu hotărârea Tribunalului în cauza T-423/09. Prin urmare, această afirmație a fost respinsă. |
| --- | --- |

(143)

În această privință, după cum se observă, Comisia a ajustat valoarea normală în conformitate cu hotărârea Tribunalului în cauza T-423/09. Prin urmare, această afirmație a fost respinsă.

| (144) | În conformitate cu articolul 2 alineatele (11) și (12) din regulamentul de bază, pentru fiecare societate cooperantă, valoarea normală medie ponderată a fiecărui tip de produs similar a fost comparată cu prețul de export mediu ponderat al tipului corespunzător de produs în cauză. |
| --- | --- |

(144)

În conformitate cu articolul 2 alineatele (11) și (12) din regulamentul de bază, pentru fiecare societate cooperantă, valoarea normală medie ponderată a fiecărui tip de produs similar a fost comparată cu prețul de export mediu ponderat al tipului corespunzător de produs în cauză.

| (145) | Astfel, marjele de dumping medii ponderate, exprimate ca procent din prețul CIF la frontiera Uniunii, înainte de vămuire, sunt următoarele:






  Societate | Marja de dumping stabilită (%) |
| --- | --- | --- |
| Zhejiang Good Fittings Co., Ltd | 55,3 |
| Zhejiang Jndia Pipeline Industry Co., Ltd | 48,9 |
| Suzhou Yuli Pipeline Industry Co., Ltd (*1) | 30,7 |
| Jiangsu Judd Pipeline Industry Co., Ltd (*1) | 30,7 |
| Media ponderată | 41,9 |

(145)

Astfel, marjele de dumping medii ponderate, exprimate ca procent din prețul CIF la frontiera Uniunii, înainte de vămuire, sunt următoarele:

Societate

Marja de dumping stabilită (%)

Zhejiang Good Fittings Co., Ltd

55,3

Zhejiang Jndia Pipeline Industry Co., Ltd

48,9

Suzhou Yuli Pipeline Industry Co., Ltd (*1)

*1

30,7

Jiangsu Judd Pipeline Industry Co., Ltd (*1)

*1

30,7

Media ponderată

41,9

| (146) | Marja de dumping medie ponderată se aplică producătorilor-exportatori cooperanți din China neincluși în eșantion. |
| --- | --- |

(146)

Marja de dumping medie ponderată se aplică producătorilor-exportatori cooperanți din China neincluși în eșantion.

| (147) | În legătură cu cele de mai sus, un importator din Uniune a afirmat în cadrul observațiilor sale transmise în urma comunicării constatărilor finale că diferența dintre marjele de dumping calculate pentru societatea taiwaneză King Lai (0 %) și societatea sa afiliată din China (41,9 %) este nerezonabilă, deoarece cele două societăți fabrică aceleași tipuri de accesorii care sunt excluse din definiția produsului. |
| --- | --- |

(147)

În legătură cu cele de mai sus, un importator din Uniune a afirmat în cadrul observațiilor sale transmise în urma comunicării constatărilor finale că diferența dintre marjele de dumping calculate pentru societatea taiwaneză King Lai (0 %) și societatea sa afiliată din China (41,9 %) este nerezonabilă, deoarece cele două societăți fabrică aceleași tipuri de accesorii care sunt excluse din definiția produsului.

| (148) | Ca răspuns la cele de mai sus, se subliniază în primul rând că societatea taiwaneză King Lai nu a obținut o marjă de dumping de 0 %, deoarece produce accesorii excluse din definiția produsului, așa cum pare să fi înțeles acest importator din Uniune. Produsele excluse din definiția produsului nu au fost luate în considerare în calculul marjei de dumping pentru King Lai. Totuși, de asemenea, societatea a produs și a exportat către Uniune un volum mic de produse vizate de definiția produsului care face obiectul prezentei examinări. Astfel, pentru această societate, a trebuit să se calculeze o marjă de dumping, care s-a dovedit a fi negativă. Pe de altă parte, societatea King Lai din China nu a făcut parte din eșantion și, prin urmare, nu s-a calculat nicio marjă de dumping individuală pentru societate. Astfel, societatea a obținut marja de dumping medie ponderată a societăților chineze incluse în eșantion. Totuși, nu se aplică nicio taxă antidumping pentru un produs care nu este vizat de definiția produsului care face obiectul prezentei anchete. Astfel, dacă este corect că societatea King Lai din China exportă către UE un produs care nu este vizat de definiția produsului care face obiectul prezentei anchete, atunci aceasta nu va fi supusă taxelor antidumping la momentul importului. |
| --- | --- |

(148)

Ca răspuns la cele de mai sus, se subliniază în primul rând că societatea taiwaneză King Lai nu a obținut o marjă de dumping de 0 %, deoarece produce accesorii excluse din definiția produsului, așa cum pare să fi înțeles acest importator din Uniune. Produsele excluse din definiția produsului nu au fost luate în considerare în calculul marjei de dumping pentru King Lai. Totuși, de asemenea, societatea a produs și a exportat către Uniune un volum mic de produse vizate de definiția produsului care face obiectul prezentei examinări. Astfel, pentru această societate, a trebuit să se calculeze o marjă de dumping, care s-a dovedit a fi negativă. Pe de altă parte, societatea King Lai din China nu a făcut parte din eșantion și, prin urmare, nu s-a calculat nicio marjă de dumping individuală pentru societate. Astfel, societatea a obținut marja de dumping medie ponderată a societăților chineze incluse în eșantion. Totuși, nu se aplică nicio taxă antidumping pentru un produs care nu este vizat de definiția produsului care face obiectul prezentei anchete. Astfel, dacă este corect că societatea King Lai din China exportă către UE un produs care nu este vizat de definiția produsului care face obiectul prezentei anchete, atunci aceasta nu va fi supusă taxelor antidumping la momentul importului.

| (149) | Din cauza nivelului scăzut de cooperare al producătorilor-exportatori chinezi și urmând raționamentul din considerentul 95, marja de dumping la nivel național pentru RPC a fost stabilită la nivelul celei mai ridicate marje de dumping stabilite pentru un tip de produs reprezentativ în ceea ce privește volumul, pentru producătorul-exportator cooperant despre care s-a constatat că practica dumpingul. |
| --- | --- |

(149)

Din cauza nivelului scăzut de cooperare al producătorilor-exportatori chinezi și urmând raționamentul din considerentul 95, marja de dumping la nivel național pentru RPC a fost stabilită la nivelul celei mai ridicate marje de dumping stabilite pentru un tip de produs reprezentativ în ceea ce privește volumul, pentru producătorul-exportator cooperant despre care s-a constatat că practica dumpingul.

| (150) | Astfel, marjele de dumping la nivel național, exprimate ca procent din prețul CIF la frontiera Uniunii, înainte de vămuire, se ridică la 64,9 %. |
| --- | --- |

(150)

Astfel, marjele de dumping la nivel național, exprimate ca procent din prețul CIF la frontiera Uniunii, înainte de vămuire, se ridică la 64,9 %.

3.2.5.   Cereri de examinare individuală

Cereri de examinare individuală

| (151) | Cinci producători-exportatori chinezi care nu au fost incluși în eșantion au solicitat examinarea individuală în cadrul acestei proceduri. Având în vedere numărul mare de cereri, Comisia a concluzionat că ar fi nejustificat de împovărător pentru încheierea în timp util a procedurii să accepte aceste cereri. În această privință, se observă că acceptarea cererilor societăților în cauză ar determina mai mult decât dublarea numărului de societăți care ar solicita calcule individuale ale marjelor de dumping, având în vedere ca eșantionul inițial includea patru producători-exportatori. Se constată în continuare că unii dintre solicitanții examinării individuale fac parte din anumite grupuri. Conform răspunsurilor preliminare ale societăților în cauză (formulare de eșantionare), examinarea individuală ar necesita analiza și verificarea răspunsurilor la chestionar de la cel puțin 7 societăți. |
| --- | --- |

(151)

Cinci producători-exportatori chinezi care nu au fost incluși în eșantion au solicitat examinarea individuală în cadrul acestei proceduri. Având în vedere numărul mare de cereri, Comisia a concluzionat că ar fi nejustificat de împovărător pentru încheierea în timp util a procedurii să accepte aceste cereri. În această privință, se observă că acceptarea cererilor societăților în cauză ar determina mai mult decât dublarea numărului de societăți care ar solicita calcule individuale ale marjelor de dumping, având în vedere ca eșantionul inițial includea patru producători-exportatori. Se constată în continuare că unii dintre solicitanții examinării individuale fac parte din anumite grupuri. Conform răspunsurilor preliminare ale societăților în cauză (formulare de eșantionare), examinarea individuală ar necesita analiza și verificarea răspunsurilor la chestionar de la cel puțin 7 societăți.

4.   PREJUDICIUL

PREJUDICIUL

4.1.   Definiția industriei Uniunii și a producției Uniunii

Definiția industriei Uniunii și a producției Uniunii

| (152) | Pe baza informațiilor disponibile din plângere și ancheta ulterioară, produsul similar a fost fabricat de cel puțin 16 producători din Uniune în cursul perioadei de anchetă. Producătorii din Uniune reprezentând producția totală a Uniunii constituie industria Uniunii în sensul articolului 4 alineatul (1) din regulamentul de bază și vor fi denumiți în continuare „industria Uniunii”. |
| --- | --- |

(152)

Pe baza informațiilor disponibile din plângere și ancheta ulterioară, produsul similar a fost fabricat de cel puțin 16 producători din Uniune în cursul perioadei de anchetă. Producătorii din Uniune reprezentând producția totală a Uniunii constituie industria Uniunii în sensul articolului 4 alineatul (1) din regulamentul de bază și vor fi denumiți în continuare „industria Uniunii”.

| (153) | Producția totală a Uniunii în cursul perioadei de anchetă a fost stabilită la aproximativ 8 270 de tone. Comisia a stabilit această cifră pe baza răspunsurilor verificate la chestionarele primite din partea producătorilor din Uniune incluși în eșantion și a datelor estimative furnizate de reclamant. După cum se menționează în considerentele 11-13, a fost utilizată eșantionarea pentru examinarea eventualului prejudiciu suferit de industria Uniunii. Producătorii din Uniune care au fost selectați în eșantion au reprezentat aproximativ 43 % din producția totală estimată a produsului similar în Uniune. |
| --- | --- |

(153)

Producția totală a Uniunii în cursul perioadei de anchetă a fost stabilită la aproximativ 8 270 de tone. Comisia a stabilit această cifră pe baza răspunsurilor verificate la chestionarele primite din partea producătorilor din Uniune incluși în eșantion și a datelor estimative furnizate de reclamant. După cum se menționează în considerentele 11-13, a fost utilizată eșantionarea pentru examinarea eventualului prejudiciu suferit de industria Uniunii. Producătorii din Uniune care au fost selectați în eșantion au reprezentat aproximativ 43 % din producția totală estimată a produsului similar în Uniune.

| (154) | Una dintre părți a solicitat o explicație a motivului pentru care volumul producției totale a Uniunii a scăzut cu 80 de tone în perioada cuprinsă între comunicarea constatărilor provizorii și cea a constatărilor definitive. În comunicarea constatărilor provizorii, producția totală a Uniunii a fost estimată la aproximativ 8 350 de tone. Considerentul de mai sus arată că producția totală a Uniunii a fost stabilită la aproximativ 8 270 de tone. Motivul acestei diferențe este că, în etapa provizorie, serviciile Comisiei au estimat în mod eronat volumul de producție al unui producător din Uniune neinclus în eșantion. Acest producător din Uniune și-a încetat activitatea de producție în cursul perioadei de anchetă. Prin urmare, producția sa a fost recalculată luând în considerare încetarea activității. Comisia a confirmat că producția totală a Uniunii în cursul perioadei de anchetă a fost estimată la aproximativ 8 270 de tone. |
| --- | --- |

(154)

Una dintre părți a solicitat o explicație a motivului pentru care volumul producției totale a Uniunii a scăzut cu 80 de tone în perioada cuprinsă între comunicarea constatărilor provizorii și cea a constatărilor definitive. În comunicarea constatărilor provizorii, producția totală a Uniunii a fost estimată la aproximativ 8 350 de tone. Considerentul de mai sus arată că producția totală a Uniunii a fost stabilită la aproximativ 8 270 de tone. Motivul acestei diferențe este că, în etapa provizorie, serviciile Comisiei au estimat în mod eronat volumul de producție al unui producător din Uniune neinclus în eșantion. Acest producător din Uniune și-a încetat activitatea de producție în cursul perioadei de anchetă. Prin urmare, producția sa a fost recalculată luând în considerare încetarea activității. Comisia a confirmat că producția totală a Uniunii în cursul perioadei de anchetă a fost estimată la aproximativ 8 270 de tone.

| (155) | Având în vedere că societățile incluse în eșantion sunt reprezentate de un singur producător și de un grup de societăți, toate datele referitoare la indicatorii microeconomici au trebuit să fie indexate din motive de confidențialitate, în conformitate cu articolul 19 din regulamentul de bază. |
| --- | --- |

(155)

Având în vedere că societățile incluse în eșantion sunt reprezentate de un singur producător și de un grup de societăți, toate datele referitoare la indicatorii microeconomici au trebuit să fie indexate din motive de confidențialitate, în conformitate cu articolul 19 din regulamentul de bază.

4.2.   Consumul Uniunii

Consumul Uniunii

| (156) | Comisia a stabilit consumul la nivelul Uniunii pe baza volumului total estimat al vânzărilor realizate de industria Uniunii pe piața Uniunii și a volumului total al importurilor produsului în cauză în Uniune. |
| --- | --- |

(156)

Comisia a stabilit consumul la nivelul Uniunii pe baza volumului total estimat al vânzărilor realizate de industria Uniunii pe piața Uniunii și a volumului total al importurilor produsului în cauză în Uniune.

| (157) | Volumul vânzărilor produsului similar realizate de industria Uniunii a fost estimat pe baza datelor reale verificate, furnizate de producătorii incluși în eșantion în răspunsurile lor la chestionar și, pentru producătorii care nu au cooperat, pe baza datelor furnizate de reclamant. |
| --- | --- |

(157)

Volumul vânzărilor produsului similar realizate de industria Uniunii a fost estimat pe baza datelor reale verificate, furnizate de producătorii incluși în eșantion în răspunsurile lor la chestionar și, pentru producătorii care nu au cooperat, pe baza datelor furnizate de reclamant.

| (158) | După cum s-a explicat mai sus, în considerentul 47, produsul în cauză se încadrează la două coduri NC: ex 7307 23 10 și ex 7307 23 90. Totuși, aceste două coduri NC includ nu numai produsul în cauză, ci și produse care sunt în afara domeniului de aplicare al prezentei anchete. Prin urmare, s-a impus scăderea volumului importurilor din afara domeniului de aplicare al prezentei examinări din volumul total al importurilor înregistrate la codul NC menționat mai sus. |
| --- | --- |

(158)

După cum s-a explicat mai sus, în considerentul 47, produsul în cauză se încadrează la două coduri NC: ex 7307 23 10 și ex 7307 23 90. Totuși, aceste două coduri NC includ nu numai produsul în cauză, ci și produse care sunt în afara domeniului de aplicare al prezentei anchete. Prin urmare, s-a impus scăderea volumului importurilor din afara domeniului de aplicare al prezentei examinări din volumul total al importurilor înregistrate la codul NC menționat mai sus.

| (159) | Reclamantul a estimat volumul importurilor produsului în cauză pentru toate originile pe baza cunoștințelor sale privind piața. În ceea ce privește țările în cauză, se consideră că produsele care fac obiectul examinării au reprezentat marea majoritate a volumului raportat în conformitate cu cele două coduri NC de mai sus pentru RPC și Taiwan, de 90 % și, respectiv, 100 %. |
| --- | --- |

(159)

Reclamantul a estimat volumul importurilor produsului în cauză pentru toate originile pe baza cunoștințelor sale privind piața. În ceea ce privește țările în cauză, se consideră că produsele care fac obiectul examinării au reprezentat marea majoritate a volumului raportat în conformitate cu cele două coduri NC de mai sus pentru RPC și Taiwan, de 90 % și, respectiv, 100 %.

| (160) | Pentru a verifica această estimare, Comisia a utilizat informațiile primite în cursul unei anchete anterioare privind accesoriile din oțel inoxidabil, inițiate la 10 noiembrie 2012. Această examinare a vizat toate produsele clasificate la aceste două coduri NC, inclusiv produsul în cauză care face obiectul prezentei anchete. Din analiza efectuată, reiese că cel puțin 22,3 % din produsele exportate de către producătorii-exportatori chinezi încadrate la aceste coduri NC ar fi în afara sferei de aplicare a prezentei anchete. Pentru Taiwan, procentul furnizat de reclamant este confirmat, și anume 100 %. |
| --- | --- |

(160)

Pentru a verifica această estimare, Comisia a utilizat informațiile primite în cursul unei anchete anterioare privind accesoriile din oțel inoxidabil, inițiate la 10 noiembrie 2012. Această examinare a vizat toate produsele clasificate la aceste două coduri NC, inclusiv produsul în cauză care face obiectul prezentei anchete. Din analiza efectuată, reiese că cel puțin 22,3 % din produsele exportate de către producătorii-exportatori chinezi încadrate la aceste coduri NC ar fi în afara sferei de aplicare a prezentei anchete. Pentru Taiwan, procentul furnizat de reclamant este confirmat, și anume 100 %.

| (161) | În cazul RPC, Comisia a decis să ajusteze volumul importurilor pe baza celui mai prudent procent, și anume de 22,3 %. |
| --- | --- |

(161)

În cazul RPC, Comisia a decis să ajusteze volumul importurilor pe baza celui mai prudent procent, și anume de 22,3 %.

| (162) | În plus, consumul a fost ajustat suplimentar pentru volumul de accesorii cu flanșă/cu grad redus de rugozitate (a se vedea secțiunile 2.2.1 și 2.2.2), ambele tipuri de produse fiind excluse din definiția produsului vizat de examinare. Volumul importat a fost estimat pe baza răspunsurilor la chestionarul de eșantionare la aproximativ 150 de tone pentru RPC și 20 de tone pentru Taiwan. Prin urmare, aceste cantități au fost scăzute din volumul estimat al importurilor din RPC și Taiwan. Pentru industria Uniunii, examinarea a arătat că volumul produs și vândut de aceste tipuri de produse excluse este nesemnificativ. |
| --- | --- |

(162)

În plus, consumul a fost ajustat suplimentar pentru volumul de accesorii cu flanșă/cu grad redus de rugozitate (a se vedea secțiunile 2.2.1 și 2.2.2), ambele tipuri de produse fiind excluse din definiția produsului vizat de examinare. Volumul importat a fost estimat pe baza răspunsurilor la chestionarul de eșantionare la aproximativ 150 de tone pentru RPC și 20 de tone pentru Taiwan. Prin urmare, aceste cantități au fost scăzute din volumul estimat al importurilor din RPC și Taiwan. Pentru industria Uniunii, examinarea a arătat că volumul produs și vândut de aceste tipuri de produse excluse este nesemnificativ.

| (163) | Astfel, consumul din Uniune s-a stabilit după cum urmează:

  Tabelul 1


  Consumul la nivelul Uniunii (tone) | 2012 | 2013 | 2014 | PE |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Totalul consumului la nivelul Uniunii | 13 766 | 14 350 | 14 671 | 14 145 |
| Indice (2012 = 100) | 100 | 104 | 107 | 103 |
| Sursa: Eurostat, răspunsurile la chestionarul de eșantionare, răspunsurile verificate la chestionare și informațiile furnizate de către reclamant. |

(163)

Astfel, consumul din Uniune s-a stabilit după cum urmează:

Tabelul 1

Tabelul 1

Consumul la nivelul Uniunii (tone)

Consumul la nivelul Uniunii (tone)

2012

2013

2014

PE

Totalul consumului la nivelul Uniunii

13 766

14 350

14 671

14 145

Indice (2012 = 100)

Indice (2012 = 100)

100

100

104

104

107

107

103

103

Sursa: Eurostat, răspunsurile la chestionarul de eșantionare, răspunsurile verificate la chestionare și informațiile furnizate de către reclamant.

Sursa:

| (164) | Consumul la nivelul Uniunii a crescut cu 3 % între 2012 și perioada de anchetă. |
| --- | --- |

(164)

Consumul la nivelul Uniunii a crescut cu 3 % între 2012 și perioada de anchetă.

4.3.   Importurile din țările în cauză

Importurile din țările în cauză

4.3.1.   Evaluare cumulativă a efectelor importurilor din țările în cauză

Evaluare cumulativă a efectelor importurilor din țările în cauză

| (165) | Comisia a examinat dacă importurile de produs în cauză originare din țările în cauză ar trebui să fie evaluate cumulativ, în conformitate cu articolul 3 alineatul (4) din regulamentul de bază. |
| --- | --- |

(165)

Comisia a examinat dacă importurile de produs în cauză originare din țările în cauză ar trebui să fie evaluate cumulativ, în conformitate cu articolul 3 alineatul (4) din regulamentul de bază.

| (166) | Marjele de dumping stabilite în raport cu importurile provenite din RPC și Taiwan sunt rezumate mai sus, la considerentele 145 și 94. |
| --- | --- |

(166)

Marjele de dumping stabilite în raport cu importurile provenite din RPC și Taiwan sunt rezumate mai sus, la considerentele 145 și 94.

| (167) | Cu excepția societății King Lai, toate aceste marje se află deasupra pragului de minimis stabilit la articolul 9 alineatul (3) din regulamentul de bază. După cum se menționează în considerentul 94, volumul importurilor care nu au făcut obiectul unui dumping a fost nesemnificativ. În orice caz, aceste importuri care nu fac obiectul unui dumping au fost excluse din volumul total al importurilor din Taiwan ale produsului în cauză. |
| --- | --- |

(167)

Cu excepția societății King Lai, toate aceste marje se află deasupra pragului de minimis stabilit la articolul 9 alineatul (3) din regulamentul de bază. După cum se menționează în considerentul 94, volumul importurilor care nu au făcut obiectul unui dumping a fost nesemnificativ. În orice caz, aceste importuri care nu fac obiectul unui dumping au fost excluse din volumul total al importurilor din Taiwan ale produsului în cauză.

de minimis

| (168) | Volumul importurilor provenite din fiecare dintre țările în cauză nu a fost neglijabil în sensul articolului 5 alineatul (7) din regulamentul de bază. RPC și Taiwan au deținut, în cursul perioadei de anchetă, o cotă de piață de 22,9 % și, respectiv, 7,8 %, după cum se menționează în considerentul 181. |
| --- | --- |

(168)

Volumul importurilor provenite din fiecare dintre țările în cauză nu a fost neglijabil în sensul articolului 5 alineatul (7) din regulamentul de bază. RPC și Taiwan au deținut, în cursul perioadei de anchetă, o cotă de piață de 22,9 % și, respectiv, 7,8 %, după cum se menționează în considerentul 181.

| (169) | Condițiile de concurență între importurile care fac obiectul unui dumping provenite din țările în cauză și produsul similar au fost, de asemenea, similare. Într-adevăr, produsele importate au concurat între ele, precum și cu produsul în cauză fabricat în Uniune. Produsele sunt interschimbabile și au fost comercializate în Uniune prin intermediul canalelor de vânzări comparabile, fiind vândute unor categorii similare de clienți finali. |
| --- | --- |

(169)

Condițiile de concurență între importurile care fac obiectul unui dumping provenite din țările în cauză și produsul similar au fost, de asemenea, similare. Într-adevăr, produsele importate au concurat între ele, precum și cu produsul în cauză fabricat în Uniune. Produsele sunt interschimbabile și au fost comercializate în Uniune prin intermediul canalelor de vânzări comparabile, fiind vândute unor categorii similare de clienți finali.

| (170) | Prin urmare, toate criteriile prevăzute la articolul 3 alineatul (4) din regulamentul de bază au fost întrunite, iar importurile din țările în cauză au fost examinate cumulativ în scopul stabilirii prejudiciului. |
| --- | --- |

(170)

Prin urmare, toate criteriile prevăzute la articolul 3 alineatul (4) din regulamentul de bază au fost întrunite, iar importurile din țările în cauză au fost examinate cumulativ în scopul stabilirii prejudiciului.

| (171) | În urma comunicării concluziilor definitive, potrivit afirmațiilor mai multor părți, Comisia examinase insuficient condițiile de concurență atât între accesoriile din China și cele din Taiwan la importarea în Uniune, cât și între accesoriile importate și producția Uniunii. |
| --- | --- |

(171)

În urma comunicării concluziilor definitive, potrivit afirmațiilor mai multor părți, Comisia examinase insuficient condițiile de concurență atât între accesoriile din China și cele din Taiwan la importarea în Uniune, cât și între accesoriile importate și producția Uniunii.

| (172) | Aceste părți au afirmat, pe baza cunoștințelor proprii despre piață, că există diferențe semnificative între accesoriile produse și exportate din China și cele din Taiwan către Uniune. Părțile au considerat că nu a existat concurență între produsele exportate având în vedere proprietățile fizice ale produselor, măsura în care produsele pot servi unor utilizări finale identice sau similare și măsura în care consumatorii percep și tratează produsele ca mijloace alternative pentru executarea anumitor funcții pentru a satisface o anumită solicitare. |
| --- | --- |

(172)

Aceste părți au afirmat, pe baza cunoștințelor proprii despre piață, că există diferențe semnificative între accesoriile produse și exportate din China și cele din Taiwan către Uniune. Părțile au considerat că nu a existat concurență între produsele exportate având în vedere proprietățile fizice ale produselor, măsura în care produsele pot servi unor utilizări finale identice sau similare și măsura în care consumatorii percep și tratează produsele ca mijloace alternative pentru executarea anumitor funcții pentru a satisface o anumită solicitare.

| (173) | Aceste părți au susținut că ajustările ample efectuate de Comisie pentru a obține o anumită asemănare a comparabilității prețurilor între produsele chinezești și cele taiwaneze arată că există diferențe majore în ceea ce privește caracteristicile referitoare la materiile prime (tuburi fără sudură și tuburi sudate), clasele de calitate a oțelului și procesul de fabricație. Acest lucru are un impact asupra prețului care împiedică interschimbabilitatea lor pe piață. În plus, tendința prețurilor indică o diferență de preț între cele două origini. |
| --- | --- |

(173)

Aceste părți au susținut că ajustările ample efectuate de Comisie pentru a obține o anumită asemănare a comparabilității prețurilor între produsele chinezești și cele taiwaneze arată că există diferențe majore în ceea ce privește caracteristicile referitoare la materiile prime (tuburi fără sudură și tuburi sudate), clasele de calitate a oțelului și procesul de fabricație. Acest lucru are un impact asupra prețului care împiedică interschimbabilitatea lor pe piață. În plus, tendința prețurilor indică o diferență de preț între cele două origini.

| (174) | În primul rând, Comisia consideră că problema concurenței între diferitele tipuri de produse nu este decisivă pentru evaluarea prejudiciului. Atât timp cât toate tipurile de produse constituie un singur produs, din motivele expuse mai sus la considerentele 43-50, nu este necesar ca evaluarea prejudiciului să fie împărțită pe baza faptului că se presupune că diferitele tipuri de produse constituie piețe ale produsului separate din punctul de vedere al dreptului concurenței. |
| --- | --- |

(174)

În primul rând, Comisia consideră că problema concurenței între diferitele tipuri de produse nu este decisivă pentru evaluarea prejudiciului. Atât timp cât toate tipurile de produse constituie un singur produs, din motivele expuse mai sus la considerentele 43-50, nu este necesar ca evaluarea prejudiciului să fie împărțită pe baza faptului că se presupune că diferitele tipuri de produse constituie piețe ale produsului separate din punctul de vedere al dreptului concurenței.

| (175) | În al doilea rând, chiar dacă problema concurenței reale între tipurile de produse a fost relevantă, Comisia observă că afirmația privind absența concurenței nu este susținută de elemente de probă la dosar. De fapt, Comisia a constatat că produsele în cauză exportate de producătorul-exportator chinez și producătorii-exportatori taiwanezi se află, într-adevăr, în concurență pe piața Uniunii. Aceste produse sunt, în mare măsură, interschimbabile. Această concluzie a fost susținută de prețul mediu al produsului în cauză. Există o suprapunere clară, observându-se că produsul în cauză fabricat din tuburi fără sudură este similar ca preț cu produsul în cauză fabricat din tuburi sudate (10). În ceea ce privește concurența cu industria Uniunii, examinarea a confirmat că producătorii din Uniune incluși în eșantion au fabricat sau ar putea fabrica produse folosind ambele materii prime și toate tipurile de produse. Prin urmare, aceste afirmații au fost respinse, iar analiza cumulativă a efectelor importurilor a fost confirmată. |
| --- | --- |

(175)

În al doilea rând, chiar dacă problema concurenței reale între tipurile de produse a fost relevantă, Comisia observă că afirmația privind absența concurenței nu este susținută de elemente de probă la dosar. De fapt, Comisia a constatat că produsele în cauză exportate de producătorul-exportator chinez și producătorii-exportatori taiwanezi se află, într-adevăr, în concurență pe piața Uniunii. Aceste produse sunt, în mare măsură, interschimbabile. Această concluzie a fost susținută de prețul mediu al produsului în cauză. Există o suprapunere clară, observându-se că produsul în cauză fabricat din tuburi fără sudură este similar ca preț cu produsul în cauză fabricat din tuburi sudate (10). În ceea ce privește concurența cu industria Uniunii, examinarea a confirmat că producătorii din Uniune incluși în eșantion au fabricat sau ar putea fabrica produse folosind ambele materii prime și toate tipurile de produse. Prin urmare, aceste afirmații au fost respinse, iar analiza cumulativă a efectelor importurilor a fost confirmată.

10

| (176) | În urma comunicării concluziilor suplimentare, aceste părți interesate și-au reiterat afirmația că importurile din țările în cauză nu ar fi trebui să fie evaluate cumulativ. În această privință, după cum constată Comisia, chiar și în cazul în care concurența dintre importurile din țările în cauză este analizată pe baza PCN, rezultatele sunt aceleași, și anume există o concurență clară în materie de prețuri. Prin urmare, afirmația a fost respinsă. |
| --- | --- |

(176)

În urma comunicării concluziilor suplimentare, aceste părți interesate și-au reiterat afirmația că importurile din țările în cauză nu ar fi trebui să fie evaluate cumulativ. În această privință, după cum constată Comisia, chiar și în cazul în care concurența dintre importurile din țările în cauză este analizată pe baza PCN, rezultatele sunt aceleași, și anume există o concurență clară în materie de prețuri. Prin urmare, afirmația a fost respinsă.

| (177) | Aceste părți au mai susținut că producția unui producător din Uniune constă în principal în accesorii din clase speciale de oțel inoxidabil, în timp ce 70 % din producția chineză constă în principal în produse din oțel austenitic din seria 304 sau 316, clase de calitate standard, ceea ce înseamnă că aceste produse nu sunt în concurență. |
| --- | --- |

(177)

Aceste părți au mai susținut că producția unui producător din Uniune constă în principal în accesorii din clase speciale de oțel inoxidabil, în timp ce 70 % din producția chineză constă în principal în produse din oțel austenitic din seria 304 sau 316, clase de calitate standard, ceea ce înseamnă că aceste produse nu sunt în concurență.

| (178) | În legătură cu aceste afirmații, Comisia a observat că relația concurențială dintre produsul în cauză și produsul similar a fost confirmată de anchetă, astfel cum se arată la considerentul 174 de mai sus, în analiza cumulativă. În plus, în ceea ce privește calitatea oțelului, unul dintre producătorii din Uniune incluși în eșantion fabrica, într-adevăr, produsul similar din oțel inoxidabil de calități standard, reprezentând aproximativ 90 % din producția sa. Astfel, rezultă că produsele chinezești sunt în concurență directă cu produsele acestui producător din Uniune. Prin urmare, afirmația a fost respinsă. |
| --- | --- |

(178)

În legătură cu aceste afirmații, Comisia a observat că relația concurențială dintre produsul în cauză și produsul similar a fost confirmată de anchetă, astfel cum se arată la considerentul 174 de mai sus, în analiza cumulativă. În plus, în ceea ce privește calitatea oțelului, unul dintre producătorii din Uniune incluși în eșantion fabrica, într-adevăr, produsul similar din oțel inoxidabil de calități standard, reprezentând aproximativ 90 % din producția sa. Astfel, rezultă că produsele chinezești sunt în concurență directă cu produsele acestui producător din Uniune. Prin urmare, afirmația a fost respinsă.

| (179) | În absența oricăror altor observații suplimentare cu privire la articolul 3 alineatul (4) din regulamentul de bază, evaluarea cumulativă a importurilor din țările în cauză a fost confirmată. |
| --- | --- |

(179)

În absența oricăror altor observații suplimentare cu privire la articolul 3 alineatul (4) din regulamentul de bază, evaluarea cumulativă a importurilor din țările în cauză a fost confirmată.

4.3.2.   Volumul și cota de piață a importurilor din țările în cauză

Volumul și cota de piață a importurilor din țările în cauză

| (180) | Comisia a stabilit volumul importurilor pe baza informațiilor furnizate de baza de date a Eurostat, a cunoștințelor reclamantului privind piața și a altor informații aflate la dispoziția Comisiei (a se vedea considerentele 156-164). Cota de piață a importurilor a fost stabilită prin compararea volumelor importurilor cu consumul la nivelul Uniunii, astfel cum au fost raportate în tabelul 1 de mai sus.

  Tabelul 2


  Volumul importurilor (tone) și cota de piață | 2012 | 2013 | 2014 | PE |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Volumul importurilor care fac obiectul unui dumping din țările în cauză | 3 395 | 3 877 | 4 508 | 4 340 |
| Indice (2012 = 100) | 100 | 114 | 133 | 128 |
| Cota de piață a țărilor în cauză (cu excepția importurilor care nu fac obiectul unui dumping) (%) | 24,7 | 27,0 | 30,7 | 30,7 |
| Indice (2012 = 100) | 100 | 110 | 124 | 124 |
| Volumul importurilor din RPC | 2 686 | 2 759 | 3 248 | 3 238 |
| Indice (2012 = 100) | 100 | 103 | 121 | 121 |
| Cota de piață RPC (%) | 19,5 | 19,2 | 22,1 | 22,9 |
| Indice (2012 = 100) | 100 | 99 | 113 | 117 |
| Volumul importurilor care fac obiectul unui dumping din Taiwan | 709 | 1 118 | 1 260 | 1 102 |
| Indice (2012 = 100) | 100 | 158 | 178 | 155 |
| Cotă de piață Taiwan (cu excepția importurilor care nu fac obiectul unui dumping) (%) | 5,2 | 7,8 | 8,6 | 7,8 |
| Indice (2012 = 100) | 100 | 151 | 167 | 151 |
| Sursa: Eurostat, răspunsurile verificate la chestionare și informațiile furnizate de către reclamant. |

(180)

Comisia a stabilit volumul importurilor pe baza informațiilor furnizate de baza de date a Eurostat, a cunoștințelor reclamantului privind piața și a altor informații aflate la dispoziția Comisiei (a se vedea considerentele 156-164). Cota de piață a importurilor a fost stabilită prin compararea volumelor importurilor cu consumul la nivelul Uniunii, astfel cum au fost raportate în tabelul 1 de mai sus.

Tabelul 2

Tabelul 2

Volumul importurilor (tone) și cota de piață

Volumul importurilor (tone) și cota de piață

2012

2013

2014

PE

Volumul importurilor care fac obiectul unui dumping din țările în cauză

3 395

3 877

4 508

4 340

Indice (2012 = 100)

Indice (2012 = 100)

100

100

114

114

133

133

128

128

Cota de piață a țărilor în cauză (cu excepția importurilor care nu fac obiectul unui dumping) (%)

24,7

27,0

30,7

30,7

Indice (2012 = 100)

Indice (2012 = 100)

100

100

110

110

124

124

124

124

Volumul importurilor din RPC

2 686

2 759

3 248

3 238

Indice (2012 = 100)

Indice (2012 = 100)

100

100

103

103

121

121

121

121

Cota de piață RPC (%)

19,5

19,2

22,1

22,9

Indice (2012 = 100)

Indice (2012 = 100)

100

100

99

99

113

113

117

117

Volumul importurilor care fac obiectul unui dumping din Taiwan

709

1 118

1 260

1 102

Indice (2012 = 100)

Indice (2012 = 100)

100

100

158

158

178

178

155

155

Cotă de piață Taiwan (cu excepția importurilor care nu fac obiectul unui dumping) (%)

5,2

7,8

8,6

7,8

Indice (2012 = 100)

Indice (2012 = 100)

100

100

151

151

167

167

151

151

Sursa: Eurostat, răspunsurile verificate la chestionare și informațiile furnizate de către reclamant.

Sursa:

| (181) | Importurile în Uniune din țările în cauză au evoluat după cum urmează: |
| --- | --- |

(181)

Importurile în Uniune din țările în cauză au evoluat după cum urmează:

| (182) | Tabelul de mai sus arată, în cifre absolute, că importurile din țările în cauză au crescut semnificativ în cursul perioadei examinate (cu 28 %). Cota de piață corespunzătoare importurilor care fac obiectul unui dumping în Uniune a crescut cu 6 puncte procentuale în cursul perioadei examinate. |
| --- | --- |

(182)

Tabelul de mai sus arată, în cifre absolute, că importurile din țările în cauză au crescut semnificativ în cursul perioadei examinate (cu 28 %). Cota de piață corespunzătoare importurilor care fac obiectul unui dumping în Uniune a crescut cu 6 puncte procentuale în cursul perioadei examinate.

4.3.3.   Prețurile importurilor din țările în cauză și subcotarea prețurilor

Prețurile importurilor din țările în cauză și subcotarea prețurilor

| (183) | Pentru evoluția prețurilor de import, în absența unei surse alternative, Comisia a trebuit să se bazeze pe datele Eurostat pentru a stabili prețurile medii ale importurilor. Prețul mediu al importurilor în Uniune din țările în cauză a evoluat după cum urmează:

  Tabelul 3


  Prețuri de import (EUR/tone) | 2012 | 2013 | 2014 | PE |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| RPC | 8 285 | 8 078 | 6 916 | 6 936 |
| Indice (2012 = 100) | 100 | 98 | 83 | 84 |
| Taiwan | 7 543 | 5 189 | 4 653 | 5 840 |
| Indice (2012 = 100) | 100 | 69 | 62 | 77 |
| Sursa: Eurostat. |

(183)

Pentru evoluția prețurilor de import, în absența unei surse alternative, Comisia a trebuit să se bazeze pe datele Eurostat pentru a stabili prețurile medii ale importurilor. Prețul mediu al importurilor în Uniune din țările în cauză a evoluat după cum urmează:

Tabelul 3

Tabelul 3

Prețuri de import (EUR/tone)

Prețuri de import (EUR/tone)

2012

2013

2014

PE

RPC

8 285

8 078

6 916

6 936

Indice (2012 = 100)

Indice (2012 = 100)

100

100

98

98

83

83

84

84

Taiwan

7 543

5 189

4 653

5 840

Indice (2012 = 100)

Indice (2012 = 100)

100

100

69

69

62

62

77

77

Sursa: Eurostat.

Sursa:

| (184) | Prețurile medii ale importurilor care fac obiectul unui dumping din China au scăzut de la 8 285 EUR/tonă în 2012 la 6 936 EUR/tonă în cursul perioadei de anchetă. În cursul perioadei examinate (2012-PA), scăderea prețului unitar mediu al importurilor care fac obiectul unui dumping din China a fost de aproximativ 16 %. În aceeași perioadă, prețurile medii ale importurilor care fac obiectul unui dumping din Taiwan au scăzut de la 7 543 EUR/tonă în 2012 la 5 840 EUR/tonă în cursul perioadei de anchetă. În cursul perioadei examinate, scăderea prețului unitar mediu al importurilor care fac obiectul unui dumping din Taiwan a fost de aproximativ 23 %. |
| --- | --- |

(184)

Prețurile medii ale importurilor care fac obiectul unui dumping din China au scăzut de la 8 285 EUR/tonă în 2012 la 6 936 EUR/tonă în cursul perioadei de anchetă. În cursul perioadei examinate (2012-PA), scăderea prețului unitar mediu al importurilor care fac obiectul unui dumping din China a fost de aproximativ 16 %. În aceeași perioadă, prețurile medii ale importurilor care fac obiectul unui dumping din Taiwan au scăzut de la 7 543 EUR/tonă în 2012 la 5 840 EUR/tonă în cursul perioadei de anchetă. În cursul perioadei examinate, scăderea prețului unitar mediu al importurilor care fac obiectul unui dumping din Taiwan a fost de aproximativ 23 %.

| (185) | În urma comunicării concluziilor definitive, potrivit afirmațiilor unei părți interesate, Comisia ar fi trebuit să evalueze efectul scăderii prețului nichelului asupra prețului produsului în cauză în cursul perioadei de anchetă, întrucât evoluția prețului nichelului este un factor major ce influențează prețului oțelului inoxidabil. Deși este adevărat că nichelul este unul dintre principalii factori de cost pentru producția de țevi (materia primă a produsului în cauză), nu există nicio relație directă cu produsul în cauză. În plus, Comisia a constatat că prețul produsului în cauză nu se corelează cu prețul nichelului (11). Prin urmare, afirmația a fost respinsă. |
| --- | --- |

(185)

În urma comunicării concluziilor definitive, potrivit afirmațiilor unei părți interesate, Comisia ar fi trebuit să evalueze efectul scăderii prețului nichelului asupra prețului produsului în cauză în cursul perioadei de anchetă, întrucât evoluția prețului nichelului este un factor major ce influențează prețului oțelului inoxidabil. Deși este adevărat că nichelul este unul dintre principalii factori de cost pentru producția de țevi (materia primă a produsului în cauză), nu există nicio relație directă cu produsul în cauză. În plus, Comisia a constatat că prețul produsului în cauză nu se corelează cu prețul nichelului (11). Prin urmare, afirmația a fost respinsă.

11

| (186) | Comisia a evaluat subcotarea prețurilor pe parcursul perioadei de anchetă comparând:






  (a) | prețurile de vânzare medii ponderate pentru fiecare tip de produs al celor trei producători din Uniune percepute de la clienții neafiliați de pe piața Uniunii, ajustate la nivel franco fabrică; și |
| --- | --- | --- |

(186)

Comisia a evaluat subcotarea prețurilor pe parcursul perioadei de anchetă comparând:

(a)

prețurile de vânzare medii ponderate pentru fiecare tip de produs al celor trei producători din Uniune percepute de la clienții neafiliați de pe piața Uniunii, ajustate la nivel franco fabrică; și

| (b) | prețurile medii ponderate corespunzătoare la nivelul prețului CIF la frontiera Uniunii per tip de produs ale importurilor de la producătorii cooperanți din țările în cauză către primul client independent de pe piața Uniunii, cu ajustări adecvate pentru costurile ulterioare importului de 2 % și taxe la import de 3,7 %. |
| --- | --- |

(b)

prețurile medii ponderate corespunzătoare la nivelul prețului CIF la frontiera Uniunii per tip de produs ale importurilor de la producătorii cooperanți din țările în cauză către primul client independent de pe piața Uniunii, cu ajustări adecvate pentru costurile ulterioare importului de 2 % și taxe la import de 3,7 %.

| (187) | Compararea prețurilor a fost realizată per tip de produs pentru tranzacții la același nivel de comercializare, ajustate corespunzător pe baza costurilor reale acolo unde a fost necesar, și după scăderea rabaturilor și a reducerilor după cum au fost raportate de producătorii din Uniune incluși în eșantion. Rezultatul comparației a fost exprimat ca procent din cifra de afaceri a producătorilor din Uniune în cursul perioadei de anchetă. |
| --- | --- |

(187)

Compararea prețurilor a fost realizată per tip de produs pentru tranzacții la același nivel de comercializare, ajustate corespunzător pe baza costurilor reale acolo unde a fost necesar, și după scăderea rabaturilor și a reducerilor după cum au fost raportate de producătorii din Uniune incluși în eșantion. Rezultatul comparației a fost exprimat ca procent din cifra de afaceri a producătorilor din Uniune în cursul perioadei de anchetă.

| (188) | Pe baza celor expuse mai sus, s-a dovedit că importurile care fac obiectul unui dumping provenite din RPC și Taiwan au subcotat prețurile industriei din Uniune cu 59,4 %, respectiv cu 76,1 %. |
| --- | --- |

(188)

Pe baza celor expuse mai sus, s-a dovedit că importurile care fac obiectul unui dumping provenite din RPC și Taiwan au subcotat prețurile industriei din Uniune cu 59,4 %, respectiv cu 76,1 %.

4.4.   Situația economică a industriei Uniunii

Situația economică a industriei Uniunii

4.4.1.   Observații generale

Observații generale

| (189) | În conformitate cu articolul 3 alineatul (5) din regulamentul de bază, examinarea impactului importurilor care fac obiectul unui dumping asupra industriei din Uniune include o evaluare a tuturor indicatorilor economici care au influențat situația industriei Uniunii pe parcursul perioadei examinate. |
| --- | --- |

(189)

În conformitate cu articolul 3 alineatul (5) din regulamentul de bază, examinarea impactului importurilor care fac obiectul unui dumping asupra industriei din Uniune include o evaluare a tuturor indicatorilor economici care au influențat situația industriei Uniunii pe parcursul perioadei examinate.

| (190) | Pentru determinarea prejudiciului, Comisia a făcut distincție între indicatorii de prejudiciu macroeconomici și cei microeconomici. Comisia a evaluat indicatorii macroeconomici pe baza datelor și a informațiilor conținute în plângere și a statisticilor Eurostat, după caz, astfel încât datele să facă referire la toți producătorii din Uniune. Comisia a analizat indicatorii microeconomici pe baza datelor din răspunsurile la chestionar verificate corespunzător primite de la producătorii din Uniune incluși în eșantion. |
| --- | --- |

(190)

Pentru determinarea prejudiciului, Comisia a făcut distincție între indicatorii de prejudiciu macroeconomici și cei microeconomici. Comisia a evaluat indicatorii macroeconomici pe baza datelor și a informațiilor conținute în plângere și a statisticilor Eurostat, după caz, astfel încât datele să facă referire la toți producătorii din Uniune. Comisia a analizat indicatorii microeconomici pe baza datelor din răspunsurile la chestionar verificate corespunzător primite de la producătorii din Uniune incluși în eșantion.

| (191) | Indicatorii macroeconomici sunt: producția, capacitatea de producție, utilizarea capacității, volumul vânzărilor, cota de piață, creșterea, ocuparea forței de muncă, productivitatea, amploarea marjei de dumping și redresarea în urma practicilor de dumping anterioare. |
| --- | --- |

(191)

Indicatorii macroeconomici sunt: producția, capacitatea de producție, utilizarea capacității, volumul vânzărilor, cota de piață, creșterea, ocuparea forței de muncă, productivitatea, amploarea marjei de dumping și redresarea în urma practicilor de dumping anterioare.

| (192) | Indicatorii microeconomici sunt: prețurile unitare medii, costul unitar, costurile cu forța de muncă, stocurile, rentabilitatea, fluxul de lichidități, investițiile, randamentul investițiilor și capacitatea de a mobiliza capitaluri. |
| --- | --- |

(192)

Indicatorii microeconomici sunt: prețurile unitare medii, costul unitar, costurile cu forța de muncă, stocurile, rentabilitatea, fluxul de lichidități, investițiile, randamentul investițiilor și capacitatea de a mobiliza capitaluri.

4.4.2.   Indicatori macroeconomici

Indicatori macroeconomici

4.4.2.1.   Producția, capacitatea de producție și utilizarea capacității

Producția, capacitatea de producție și utilizarea capacității

| (193) | Totalul producției, al capacității de producție și al utilizării capacității din Uniune a evoluat în cursul perioadei examinate după cum urmează:

  Tabelul 4


  Producția, capacitatea de producție și utilizarea capacității | 2012 | 2013 | 2014 | PE |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Volumul producției | 8 967 | 8 780 | 8 304 | 8 272 |
| Indice (2012 = 100) | 100 | 98 | 93 | 92 |
| Capacitatea de producție | 22 779 | 21 194 | 21 163 | 19 721 |
| Indice (2012 = 100) | 100 | 93 | 93 | 87 |
| Utilizarea capacității (%) | 39 | 41 | 39 | 42 |
| Indice (2012 = 100) | 100 | 105 | 100 | 106 |
| Sursa: Răspunsurile verificate la chestionar și informațiile furnizate de reclamant. |

(193)

Totalul producției, al capacității de producție și al utilizării capacității din Uniune a evoluat în cursul perioadei examinate după cum urmează:

Tabelul 4

Tabelul 4

Producția, capacitatea de producție și utilizarea capacității

Producția, capacitatea de producție și utilizarea capacității

2012

2013

2014

PE

Volumul producției

8 967

8 780

8 304

8 272

Indice (2012 = 100)

Indice (2012 = 100)

100

100

98

98

93

93

92

92

Capacitatea de producție

22 779

21 194

21 163

19 721

Indice (2012 = 100)

Indice (2012 = 100)

100

100

93

93

93

93

87

87

Utilizarea capacității (%)

39

41

39

42

Indice (2012 = 100)

Indice (2012 = 100)

100

100

105

105

100

100

106

106

Sursa: Răspunsurile verificate la chestionar și informațiile furnizate de reclamant.

Sursa:

| (194) | În perioada 2012-2013, volumul producției a rămas relativ stabil. În perioada cuprinsă între 2013 și perioada anchetei, volumul producției industriei Uniunii a scăzut cu 6 %. În cursul perioadei examinate, volumul producției a înregistrat o scădere globală de 8 %. |
| --- | --- |

(194)

În perioada 2012-2013, volumul producției a rămas relativ stabil. În perioada cuprinsă între 2013 și perioada anchetei, volumul producției industriei Uniunii a scăzut cu 6 %. În cursul perioadei examinate, volumul producției a înregistrat o scădere globală de 8 %.

| (195) | În același timp, capacitatea de producție a scăzut brusc cu 13 %. Acest lucru poate fi atribuit în principal încetării activității unui producător din Uniune, precum și unei scăderi a producției unui alt producător din Uniune, ceea ce a dus la scăderea cu aproximativ 3 600 de tone a capacității de producție. |
| --- | --- |

(195)

În același timp, capacitatea de producție a scăzut brusc cu 13 %. Acest lucru poate fi atribuit în principal încetării activității unui producător din Uniune, precum și unei scăderi a producției unui alt producător din Uniune, ceea ce a dus la scăderea cu aproximativ 3 600 de tone a capacității de producție.

| (196) | Cifrele raportate privind capacitatea se referă la capacitatea tehnică, ceea ce implică faptul că au fost luate în considerare ajustări, considerate ca fiind standarde de către industrie, în funcție de perioada de înființare, de întreținere, de obstrucționări și de alte impedimente normale. Totuși, aceasta este capacitatea de producție teoretică a industriei Uniunii. |
| --- | --- |

(196)

Cifrele raportate privind capacitatea se referă la capacitatea tehnică, ceea ce implică faptul că au fost luate în considerare ajustări, considerate ca fiind standarde de către industrie, în funcție de perioada de înființare, de întreținere, de obstrucționări și de alte impedimente normale. Totuși, aceasta este capacitatea de producție teoretică a industriei Uniunii.

| (197) | Este dificil de evaluat utilizarea capacității pentru această industrie, deoarece poate să difere în funcție de tipurile de echipamente folosite și de volumul produs. Unul dintre producătorii din Uniune incluși în eșantion a considerat că nivelul maxim de utilizare a capacității atins în trecut a fost de 60 %. Prin urmare, capacitatea de producție teoretică de mai sus este în mod clar exagerată în comparație cu capacitatea de producție reală. |
| --- | --- |

(197)

Este dificil de evaluat utilizarea capacității pentru această industrie, deoarece poate să difere în funcție de tipurile de echipamente folosite și de volumul produs. Unul dintre producătorii din Uniune incluși în eșantion a considerat că nivelul maxim de utilizare a capacității atins în trecut a fost de 60 %. Prin urmare, capacitatea de producție teoretică de mai sus este în mod clar exagerată în comparație cu capacitatea de producție reală.

| (198) | Rezultă de aici că utilizarea capacității a rămas scăzută în cursul perioadei examinate, situându-se la aproximativ 42 %. Având în vedere restructurarea unuia dintre producătorii din Uniune incluși în eșantion, precum și încetarea activității unui alt producător din Uniune, utilizarea capacității a crescut cu 3 puncte procentuale pe parcursul perioadei examinate. Utilizarea scăzută a capacității afectează absorbția costurilor fixe, care reprezintă una dintre cauzele rentabilității scăzute a industriei Uniunii în cursul perioadei examinate. |
| --- | --- |

(198)

Rezultă de aici că utilizarea capacității a rămas scăzută în cursul perioadei examinate, situându-se la aproximativ 42 %. Având în vedere restructurarea unuia dintre producătorii din Uniune incluși în eșantion, precum și încetarea activității unui alt producător din Uniune, utilizarea capacității a crescut cu 3 puncte procentuale pe parcursul perioadei examinate. Utilizarea scăzută a capacității afectează absorbția costurilor fixe, care reprezintă una dintre cauzele rentabilității scăzute a industriei Uniunii în cursul perioadei examinate.

4.4.2.2.   Volumul vânzărilor și cota de piață

Volumul vânzărilor și cota de piață

| (199) | Volumul vânzărilor industriei Uniunii în Uniune către clienți neafiliați și cota sa de piață au evoluat după cum urmează:

  Tabelul 5


  Volumul vânzărilor și cota de piață | 2012 | 2013 | 2014 | PE |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Volumul vânzărilor pe piața Uniunii (în tone) | 7 856 | 7 717 | 7 401 | 7 302 |
| Indice (2012 = 100) | 100 | 95 | 91 | 89 |
| Cota de piață (%) | 57,1 | 53,8 | 50,4 | 51,6 |
| Indice (2012 = 100) | 100 | 94 | 88 | 90 |
| Sursa: Eurostat, plângerea, răspunsurile verificate la chestionar și informațiile furnizate de către reclamant. |

(199)

Volumul vânzărilor industriei Uniunii în Uniune către clienți neafiliați și cota sa de piață au evoluat după cum urmează:

Tabelul 5

Tabelul 5

Volumul vânzărilor și cota de piață

Volumul vânzărilor și cota de piață

2012

2013

2014

PE

Volumul vânzărilor pe piața Uniunii (în tone)

7 856

7 717

7 401

7 302

Indice (2012 = 100)

Indice (2012 = 100)

100

100

95

95

91

91

89

89

Cota de piață (%)

57,1

53,8

50,4

51,6

Indice (2012 = 100)

Indice (2012 = 100)

100

100

94

94

88

88

90

90

Sursa: Eurostat, plângerea, răspunsurile verificate la chestionar și informațiile furnizate de către reclamant.

Sursa:

| (200) | În cursul perioadei examinate, volumul vânzărilor Uniunii a scăzut per ansamblu cu 11 %, în timp ce consumul din Uniune a crescut cu 3 %. Volumul vânzărilor produselor care fac obiectul unui dumping din Taiwan și China a crescut cu 945 de tone (21 % și, respectiv, 55 %), în timp ce consumul din Uniune a crescut cu 379 de tone. În contextul creșterii consumului pe piața Uniunii, scăderea vânzărilor și a cotei de piață a industriei Uniunii coincide cu o creștere a importurilor din țările în cauză. În plus, din cauza presiunii continue a prețurilor, exercitată de importurile care fac obiectul unui dumping, industria Uniunii a fost forțată să își reducă producția pentru a evita vânzarea la prețuri dezavantajoase. |
| --- | --- |

(200)

În cursul perioadei examinate, volumul vânzărilor Uniunii a scăzut per ansamblu cu 11 %, în timp ce consumul din Uniune a crescut cu 3 %. Volumul vânzărilor produselor care fac obiectul unui dumping din Taiwan și China a crescut cu 945 de tone (21 % și, respectiv, 55 %), în timp ce consumul din Uniune a crescut cu 379 de tone. În contextul creșterii consumului pe piața Uniunii, scăderea vânzărilor și a cotei de piață a industriei Uniunii coincide cu o creștere a importurilor din țările în cauză. În plus, din cauza presiunii continue a prețurilor, exercitată de importurile care fac obiectul unui dumping, industria Uniunii a fost forțată să își reducă producția pentru a evita vânzarea la prețuri dezavantajoase.

4.4.2.3.   Ocuparea forței de muncă și productivitatea

Ocuparea forței de muncă și productivitatea

| (201) | Ocuparea forței de muncă și productivitatea au evoluat în cursul perioadei examinate după cum urmează:

  Tabelul 6


  Ocuparea forței de muncă și productivitatea | 2012 | 2013 | 2014 | PE |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Numărul de angajați | 581 | 526 | 532 | 484 |
| Indice (2012 = 100) | 100 | 91 | 92 | 83 |
| Productivitatea (tone per angajat) | 15,4 | 16,7 | 15,6 | 17,0 |
| Indice (2012 = 100) | 100 | 108 | 101 | 110 |
| Sursa: Plângerea, răspunsurile verificate la chestionar și informațiile furnizate de către reclamant. |

(201)

Ocuparea forței de muncă și productivitatea au evoluat în cursul perioadei examinate după cum urmează:

Tabelul 6

Tabelul 6

Ocuparea forței de muncă și productivitatea

Ocuparea forței de muncă și productivitatea

2012

2013

2014

PE

Numărul de angajați

581

526

532

484

Indice (2012 = 100)

Indice (2012 = 100)

100

100

91

91

92

92

83

83

Productivitatea (tone per angajat)

Productivitatea (tone per angajat)

15,4

15,4

16,7

16,7

15,6

15,6

17,0

17,0

Indice (2012 = 100)

Indice (2012 = 100)

100

100

108

108

101

101

110

110

Sursa: Plângerea, răspunsurile verificate la chestionar și informațiile furnizate de către reclamant.

Sursa:

| (202) | Odată cu scăderea producției și a vânzărilor, s-a mai observat că gradul de ocupare a forței de muncă în industria Uniunii a scăzut în mod semnificativ. În urma disponibilizării mai multor angajați, s-a observat o scădere a gradului de ocupare a forței de muncă cu 17 %. În consecință, creșterea de 10 % a productivității forței de muncă a industriei Uniunii, măsurată ca producție pe persoană încadrată în muncă pe an, este mult mai mare față de creșterea cu 3 puncte procentuale a utilizării capacității (a se vedea considerentul 193). Acest lucru sugerează că industria Uniunii a încercat să se adapteze la condițiile de piață în schimbare (creșterea volumului importurilor care fac obiectul unui dumping) pentru a rămâne competitivă. |
| --- | --- |

(202)

Odată cu scăderea producției și a vânzărilor, s-a mai observat că gradul de ocupare a forței de muncă în industria Uniunii a scăzut în mod semnificativ. În urma disponibilizării mai multor angajați, s-a observat o scădere a gradului de ocupare a forței de muncă cu 17 %. În consecință, creșterea de 10 % a productivității forței de muncă a industriei Uniunii, măsurată ca producție pe persoană încadrată în muncă pe an, este mult mai mare față de creșterea cu 3 puncte procentuale a utilizării capacității (a se vedea considerentul 193). Acest lucru sugerează că industria Uniunii a încercat să se adapteze la condițiile de piață în schimbare (creșterea volumului importurilor care fac obiectul unui dumping) pentru a rămâne competitivă.

4.4.2.4.   Stocurile

Stocurile

| (203) | Nivelurile stocurilor producătorilor din Uniune au evoluat în perioada examinată după cum urmează

  Tabelul 7


  Stocurile | 2012 | 2013 | 2014 | PE |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Stocuri finale (tone) | 2 191 | 1 850 | 2 002 | 1 697 |
| Indice (2012 = 100) | 100 | 84 | 91 | 77 |
| Stocurile finale ca procent din producție (%) | 24,4 | 21,1 | 24,1 | 20,6 |
| Indice (2012 = 100) | 100 | 86 | 99 | 84 |
| Sursa: Răspunsurile verificate la chestionar și informațiile furnizate de reclamant. |

(203)

Nivelurile stocurilor producătorilor din Uniune au evoluat în perioada examinată după cum urmează

Tabelul 7

Tabelul 7

Stocurile

Stocurile

2012

2013

2014

PE

Stocuri finale (tone)

2 191

1 850

2 002

1 697

Indice (2012 = 100)

Indice (2012 = 100)

100

100

84

84

91

91

77

77

Stocurile finale ca procent din producție (%)

24,4

21,1

24,1

20,6

Indice (2012 = 100)

Indice (2012 = 100)

100

100

86

86

99

99

84

84

Sursa: Răspunsurile verificate la chestionar și informațiile furnizate de reclamant.

Sursa:

| (204) | În cursul perioadei examinate, nivelul stocurilor finale a scăzut cu 23 %. Majoritatea tipurilor de produs similar fabricate de industria Uniunii se bazează pe comenzi specifice din partea utilizatorilor. Totuși, industria trebuie, de asemenea, să aibă disponibile stocuri dintr-o gamă variată de produse pentru a putea concura cu timpul de livrare rapid al altor producători. Acest lucru este, de asemenea, confirmat prin analizarea evoluției stocurilor finale ca procent din producție. Acest indicator a rămas relativ stabil, la aproximativ 20 %-24 % din volumul de producție. |
| --- | --- |

(204)

În cursul perioadei examinate, nivelul stocurilor finale a scăzut cu 23 %. Majoritatea tipurilor de produs similar fabricate de industria Uniunii se bazează pe comenzi specifice din partea utilizatorilor. Totuși, industria trebuie, de asemenea, să aibă disponibile stocuri dintr-o gamă variată de produse pentru a putea concura cu timpul de livrare rapid al altor producători. Acest lucru este, de asemenea, confirmat prin analizarea evoluției stocurilor finale ca procent din producție. Acest indicator a rămas relativ stabil, la aproximativ 20 %-24 % din volumul de producție.

| (205) | S-a concluzionat că reducerea nivelului stocurilor a fost cauzată în principal de cerințele mai stricte privind capitalul circulant impuse de conducerea industriei Uniunii. |
| --- | --- |

(205)

S-a concluzionat că reducerea nivelului stocurilor a fost cauzată în principal de cerințele mai stricte privind capitalul circulant impuse de conducerea industriei Uniunii.

4.4.2.5.   Amploarea marjei de dumping

Amploarea marjei de dumping

| (206) | Cu excepția unui exportator minor din Taiwan, toate marjele de dumping au fost semnificativ superioare nivelului de minimis. Impactul amplorii marjelor de dumping efective mari asupra industriei Uniunii nu a fost neglijabil, având în vedere volumul și prețurile importurilor din țările în cauză. |
| --- | --- |

(206)

Cu excepția unui exportator minor din Taiwan, toate marjele de dumping au fost semnificativ superioare nivelului de minimis. Impactul amplorii marjelor de dumping efective mari asupra industriei Uniunii nu a fost neglijabil, având în vedere volumul și prețurile importurilor din țările în cauză.

de minimis

4.4.2.6.   Creșterea economică

Creșterea economică

| (207) | Consumul la nivelul Uniunii a crescut cu 3 % în cursul perioadei examinate, în timp ce volumul vânzărilor industriei Uniunii a scăzut cu 11 %. Indiferent de această creștere a consumului, industria Uniunii a pierdut din cota de piață. Pe de altă parte, cota de piață a importurilor din țările în cauză a crescut în cursul perioadei examinate. |
| --- | --- |

(207)

Consumul la nivelul Uniunii a crescut cu 3 % în cursul perioadei examinate, în timp ce volumul vânzărilor industriei Uniunii a scăzut cu 11 %. Indiferent de această creștere a consumului, industria Uniunii a pierdut din cota de piață. Pe de altă parte, cota de piață a importurilor din țările în cauză a crescut în cursul perioadei examinate.

4.4.3.   Indicatori microeconomici

Indicatori microeconomici

4.4.3.1.   Prețuri și factori care afectează prețurile

Prețuri și factori care afectează prețurile

| (208) | Prețurile de vânzare unitare medii ponderate ale producătorilor din Uniune către clienți neafiliați din Uniune au evoluat în cursul perioadei examinate după cum urmează în:

  Tabelul 8


  Prețurile de vânzare în Uniune | 2012 | 2013 | 2014 | PE |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Prețul de vânzare

  Indice (2012 = 100) | 100 | 95 | 96 | 95 |
| Costul de producție unitar

  Indice (2012 = 100) | 100 | 101 | 103 | 98 |
| Sursa: Răspunsurile verificate la chestionare. |

(208)

Prețurile de vânzare unitare medii ponderate ale producătorilor din Uniune către clienți neafiliați din Uniune au evoluat în cursul perioadei examinate după cum urmează în:

Tabelul 8

Tabelul 8

Prețurile de vânzare în Uniune

Prețurile de vânzare în Uniune

2012

2013

2014

PE

Prețul de vânzare

Indice (2012 = 100)

Indice (2012 = 100)

100

100

95

95

96

96

95

95

Costul de producție unitar

Indice (2012 = 100)

Indice (2012 = 100)

100

100

101

101

103

103

98

98

Sursa: Răspunsurile verificate la chestionare.

Sursa:

| (209) | Tabelul de mai sus indică evoluția prețului de vânzare unitar din Uniune în comparație cu costul de producție corespunzător. Prețul de vânzare unitar mediu a evoluat, în linii mari, în conformitate cu costul de producție. În perioada cuprinsă între 2014 și perioada de anchetă, s-a observat o scădere cu 2 % a costului de producție, afectată de reducerea prețului materiei prime principale, dar prețul de vânzare unitar a scăzut cu 5 %. |
| --- | --- |

(209)

Tabelul de mai sus indică evoluția prețului de vânzare unitar din Uniune în comparație cu costul de producție corespunzător. Prețul de vânzare unitar mediu a evoluat, în linii mari, în conformitate cu costul de producție. În perioada cuprinsă între 2014 și perioada de anchetă, s-a observat o scădere cu 2 % a costului de producție, afectată de reducerea prețului materiei prime principale, dar prețul de vânzare unitar a scăzut cu 5 %.

| (210) | În urma comunicării concluziilor definitive, potrivit unei părți interesate, Comisia nu a luat în considerare situația generală a pieței. În special, a existat o scădere a prețurilor la petrol, ceea ce a dus la scăderea costurilor produsului. Totuși, partea respectivă nu a prezentat nicio dovadă în sprijinul afirmației sale. În special, a rămas neclar modul exact în care scăderea prețului petrolului la nivel mondial ar avea vreo legătură cu costul de producție al acestui produs similar. În plus, analiza prejudiciului efectuată de Comisie a vizat o perioadă cuprinsă între 2012 și PA, în cursul căreia toate materiile prime, inclusiv energia, au fost luate în considerare. Prin urmare, afirmația a fost respinsă. |
| --- | --- |

(210)

În urma comunicării concluziilor definitive, potrivit unei părți interesate, Comisia nu a luat în considerare situația generală a pieței. În special, a existat o scădere a prețurilor la petrol, ceea ce a dus la scăderea costurilor produsului. Totuși, partea respectivă nu a prezentat nicio dovadă în sprijinul afirmației sale. În special, a rămas neclar modul exact în care scăderea prețului petrolului la nivel mondial ar avea vreo legătură cu costul de producție al acestui produs similar. În plus, analiza prejudiciului efectuată de Comisie a vizat o perioadă cuprinsă între 2012 și PA, în cursul căreia toate materiile prime, inclusiv energia, au fost luate în considerare. Prin urmare, afirmația a fost respinsă.

4.4.3.2.   Costurile cu forța de muncă

Costurile cu forța de muncă

| (211) | Costurile medii ale forței de muncă ale producătorilor din Uniune au evoluat pe parcursul perioadei examinate după cum urmează

  Tabelul 9


  Costurile medii cu forța de muncă per angajat | 2012 | 2013 | 2014 | PE |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Costuri medii cu forța de muncă, per angajat

  Indice (2012 = 100) | 100 | 111 | 110 | 110 |
| Sursa: Răspunsurile verificate la chestionare. |

(211)

Costurile medii ale forței de muncă ale producătorilor din Uniune au evoluat pe parcursul perioadei examinate după cum urmează

Tabelul 9

Tabelul 9

Costurile medii cu forța de muncă per angajat

Costurile medii cu forța de muncă per angajat

2012

2013

2014

PE

Costuri medii cu forța de muncă, per angajat

Indice (2012 = 100)

Indice (2012 = 100)

100

100

111

111

110

110

110

110

Sursa: Răspunsurile verificate la chestionare.

Sursa:

| (212) | În cursul perioadei examinate, salariul mediu per angajat a crescut cu 10 %, ceea ce depășește ușor creșterea generală a prețurilor în Uniune din cauza inflației. Acest lucru ar trebui totuși luat în considerare în contextul reducerilor masive de personal, astfel cum se explică la considerentele 201 și 202. |
| --- | --- |

(212)

În cursul perioadei examinate, salariul mediu per angajat a crescut cu 10 %, ceea ce depășește ușor creșterea generală a prețurilor în Uniune din cauza inflației. Acest lucru ar trebui totuși luat în considerare în contextul reducerilor masive de personal, astfel cum se explică la considerentele 201 și 202.

4.4.3.3.   Rentabilitatea, fluxul de lichidități, investițiile, randamentul investițiilor și capacitatea de a mobiliza capitaluri

Rentabilitatea, fluxul de lichidități, investițiile, randamentul investițiilor și capacitatea de a mobiliza capitaluri

| (213) | Rentabilitatea, fluxul de lichidități, investițiile și randamentul investițiilor producătorilor din Uniune au evoluat pe parcursul perioadei examinate după cum urmează:

  Tabelul 10


  Rentabilitatea, fluxul de lichidități, investițiile și randamentul investițiilor | 2012 | 2013 | 2014 | PE |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Rentabilitatea vânzărilor în Uniune către clienți neafiliați (% din cifra de afaceri din vânzări)

  Indice (2012 = 100) | 100 | 33 | 23 | 66 |
| Flux de lichidități

  Indice (2012 = 100) | 100 | 61 | 33 | 57 |
| Investiții

  Indice (2012 = 100) | 100 | 178 | 128 | 122 |
| Randamentul investițiilor

  Indice (2012 = 100) | 100 | 28 | 19 | 48 |
| Sursa: Răspunsurile verificate la chestionare. |

(213)

Rentabilitatea, fluxul de lichidități, investițiile și randamentul investițiilor producătorilor din Uniune au evoluat pe parcursul perioadei examinate după cum urmează:

Tabelul 10

Tabelul 10

Rentabilitatea, fluxul de lichidități, investițiile și randamentul investițiilor

Rentabilitatea, fluxul de lichidități, investițiile și randamentul investițiilor

2012

2013

2014

PE

Rentabilitatea vânzărilor în Uniune către clienți neafiliați (% din cifra de afaceri din vânzări)

Indice (2012 = 100)

Indice (2012 = 100)

100

100

33

33

23

23

66

66

Flux de lichidități

Indice (2012 = 100)

Indice (2012 = 100)

100

100

61

61

33

33

57

57

Investiții

Indice (2012 = 100)

Indice (2012 = 100)

100

100

178

178

128

128

122

122

Randamentul investițiilor

Indice (2012 = 100)

Indice (2012 = 100)

100

100

28

28

19

19

48

48

Sursa: Răspunsurile verificate la chestionare.

Sursa:

| (214) | Comisia a determinat rentabilitatea producătorilor din Uniune prin exprimarea pierderii nete înainte de impozitare aferente vânzărilor de produs similar către clienți neafiliați din Uniune ca procent din cifra de afaceri aferentă respectivelor vânzări. |
| --- | --- |

(214)

Comisia a determinat rentabilitatea producătorilor din Uniune prin exprimarea pierderii nete înainte de impozitare aferente vânzărilor de produs similar către clienți neafiliați din Uniune ca procent din cifra de afaceri aferentă respectivelor vânzări.

| (215) | Rentabilitatea a evoluat negativ de la [8 %-10 %] în 2012 la [2 %-4 %] în 2013 și 2014 și s-a îmbunătățit în perioada anchetei, atingând [4 %-6 %]. De-a lungul perioadei examinate, societățile incluse în eșantion au pierdut din volumul vânzărilor și din cota de piață și au decis să se concentreze asupra segmentelor cu prețuri ridicate în care au fost mai puțin prezente importurile ce au făcut obiectul unui dumping. Această strategie le-a permis să își mărească profitabilitatea în cursul perioadei de anchetă. |
| --- | --- |

(215)

Rentabilitatea a evoluat negativ de la [8 %-10 %] în 2012 la [2 %-4 %] în 2013 și 2014 și s-a îmbunătățit în perioada anchetei, atingând [4 %-6 %]. De-a lungul perioadei examinate, societățile incluse în eșantion au pierdut din volumul vânzărilor și din cota de piață și au decis să se concentreze asupra segmentelor cu prețuri ridicate în care au fost mai puțin prezente importurile ce au făcut obiectul unui dumping. Această strategie le-a permis să își mărească profitabilitatea în cursul perioadei de anchetă.

| (216) | Prin urmare, deși în 2013 și 2014 societățile incluse în eșantion nu au putut să transfere creșterile costului de producție către clienți, în cursul perioadei de anchetă rentabilitatea societăților incluse în eșantion ar putea beneficia de reducerea costului de producție, datorită unei capacități mai mari de utilizare și unei presiuni concurențiale mai mici în segmentele cu prețuri ridicate ale pieței. |
| --- | --- |

(216)

Prin urmare, deși în 2013 și 2014 societățile incluse în eșantion nu au putut să transfere creșterile costului de producție către clienți, în cursul perioadei de anchetă rentabilitatea societăților incluse în eșantion ar putea beneficia de reducerea costului de producție, datorită unei capacități mai mari de utilizare și unei presiuni concurențiale mai mici în segmentele cu prețuri ridicate ale pieței.

| (217) | Fluxul net de lichidități reprezintă capacitatea producătorilor din Uniune de a-și autofinanța activitățile. Evoluția fluxului net de lichidități a urmat o tendință descendentă (– 43 %), în special din cauza reducerii stocurilor. |
| --- | --- |

(217)

Fluxul net de lichidități reprezintă capacitatea producătorilor din Uniune de a-și autofinanța activitățile. Evoluția fluxului net de lichidități a urmat o tendință descendentă (– 43 %), în special din cauza reducerii stocurilor.

| (218) | Randamentul investițiilor a scăzut între 2012 și 2014 și și-a revenit în cursul perioadei de anchetă urmând tendința rentabilității. Industria din Uniune și-a crescut nivelul investițiilor cu 22 % între 2012 și perioada de anchetă. Totuși, această creștere de 22 % trebuie să fie analizată în contextul cifrelor absolute. Nivelul de investiții pentru eșantionul industriei Uniunii a fost sub un milion de euro în 2012 și a ajuns la un milion în timpul PA, în principal pentru cheltuielile legate de operațiunile normale de întreținere și echipamentele de siguranță. |
| --- | --- |

(218)

Randamentul investițiilor a scăzut între 2012 și 2014 și și-a revenit în cursul perioadei de anchetă urmând tendința rentabilității. Industria din Uniune și-a crescut nivelul investițiilor cu 22 % între 2012 și perioada de anchetă. Totuși, această creștere de 22 % trebuie să fie analizată în contextul cifrelor absolute. Nivelul de investiții pentru eșantionul industriei Uniunii a fost sub un milion de euro în 2012 și a ajuns la un milion în timpul PA, în principal pentru cheltuielile legate de operațiunile normale de întreținere și echipamentele de siguranță.

| (219) | Câteva părți au afirmat că scăderea rentabilității în perioada cuprinsă între 2012 și 2013 ar trebui să fie interpretată în lumina creșterii substanțiale a investițiilor la nivelul industriei Uniunii. Acestea au observat că investițiile au crescut cu 78 % între 2012 și 2013. În urma celei de a doua comunicări, aceste părți și-au reiterat afirmația și au declarat că majorarea de 78 % ar trebui să fie considerată drept o cheltuială de investiții „imensă”. |
| --- | --- |

(219)

Câteva părți au afirmat că scăderea rentabilității în perioada cuprinsă între 2012 și 2013 ar trebui să fie interpretată în lumina creșterii substanțiale a investițiilor la nivelul industriei Uniunii. Acestea au observat că investițiile au crescut cu 78 % între 2012 și 2013. În urma celei de a doua comunicări, aceste părți și-au reiterat afirmația și au declarat că majorarea de 78 % ar trebui să fie considerată drept o cheltuială de investiții „imensă”.

| (220) | În această privință, Comisia a observat că producătorii din Uniune nu au investit în îmbunătățirea metodei de producție, ci în echipamente obligatorii de siguranță și în întreținere, după cum se arată mai sus. Deși, într-adevăr, investițiile au crescut, în același timp, randamentul investițiilor a scăzut în mod substanțial. În plus, investițiile ar trebui să fie comparate cu vânzările totale ale produsului similar, iar investiția în cauză a reprezentat doar între 2-4 % din totalul vânzărilor produsului similar. În cele din urmă, investițiile reprezintă doar unul dintre indicatorii de prejudiciu și nu ar trebui să fie analizate în mod izolat. |
| --- | --- |

(220)

În această privință, Comisia a observat că producătorii din Uniune nu au investit în îmbunătățirea metodei de producție, ci în echipamente obligatorii de siguranță și în întreținere, după cum se arată mai sus. Deși, într-adevăr, investițiile au crescut, în același timp, randamentul investițiilor a scăzut în mod substanțial. În plus, investițiile ar trebui să fie comparate cu vânzările totale ale produsului similar, iar investiția în cauză a reprezentat doar între 2-4 % din totalul vânzărilor produsului similar. În cele din urmă, investițiile reprezintă doar unul dintre indicatorii de prejudiciu și nu ar trebui să fie analizate în mod izolat.

5.   CONCLUZIE PRIVIND PREJUDICIUL

CONCLUZIE PRIVIND PREJUDICIUL

| (221) | Se concluzionează că cei mai mulți indicatori de prejudiciu arată o tendință negativă pe parcursul perioadei examinate. În special, indicatorii de prejudiciu referitori la producție și la cota de piață a producătorilor din Uniune expun dificultățile grave cu care se confruntă industria Uniunii, precum și existența unei subcotări susținute. Singurul indicator pozitiv, și anume o ușoară îmbunătățire a rentabilității în cursul perioadei de anchetă, a fost obținut în detrimentul volumului vânzărilor și al cotei de piață prin transferul către segmentul cu prețuri ridicate. Acesta ar putea să nu fie de durată, dacă importurile care fac obiectul unui dumping intră și pe segmentele cu prețuri ridicate. Prin urmare, o evaluare a tuturor indicatorilor macro și microeconomici relevă o tendință generală negativă. Așadar, se poate concluziona că industria Uniunii a suferit un prejudiciu semnificativ în sensul articolului 3 alineatul (5) din regulamentul de bază. |
| --- | --- |

(221)

Se concluzionează că cei mai mulți indicatori de prejudiciu arată o tendință negativă pe parcursul perioadei examinate. În special, indicatorii de prejudiciu referitori la producție și la cota de piață a producătorilor din Uniune expun dificultățile grave cu care se confruntă industria Uniunii, precum și existența unei subcotări susținute. Singurul indicator pozitiv, și anume o ușoară îmbunătățire a rentabilității în cursul perioadei de anchetă, a fost obținut în detrimentul volumului vânzărilor și al cotei de piață prin transferul către segmentul cu prețuri ridicate. Acesta ar putea să nu fie de durată, dacă importurile care fac obiectul unui dumping intră și pe segmentele cu prețuri ridicate. Prin urmare, o evaluare a tuturor indicatorilor macro și microeconomici relevă o tendință generală negativă. Așadar, se poate concluziona că industria Uniunii a suferit un prejudiciu semnificativ în sensul articolului 3 alineatul (5) din regulamentul de bază.

6.   LEGĂTURA DE CAUZALITATE

LEGĂTURA DE CAUZALITATE

| (222) | În conformitate cu articolul 3 alineatul (6) din regulamentul de bază, Comisia a examinat dacă importurile care fac obiectul unui dumping provenite din țările în cauză au cauzat un prejudiciu important industriei din Uniune. În conformitate cu articolul 3 alineatul (7) din regulamentul de bază, Comisia a examinat, de asemenea, dacă și alți factori cunoscuți ar fi putut aduce în același timp un prejudiciu industriei Uniunii. Comisia s-a asigurat de faptul că niciun eventual prejudiciu cauzat de alți factori decât importurile care fac obiectul unui dumping provenite din țările în cauză nu a fost atribuit acestor importuri. |
| --- | --- |

(222)

În conformitate cu articolul 3 alineatul (6) din regulamentul de bază, Comisia a examinat dacă importurile care fac obiectul unui dumping provenite din țările în cauză au cauzat un prejudiciu important industriei din Uniune. În conformitate cu articolul 3 alineatul (7) din regulamentul de bază, Comisia a examinat, de asemenea, dacă și alți factori cunoscuți ar fi putut aduce în același timp un prejudiciu industriei Uniunii. Comisia s-a asigurat de faptul că niciun eventual prejudiciu cauzat de alți factori decât importurile care fac obiectul unui dumping provenite din țările în cauză nu a fost atribuit acestor importuri.

| (223) | Factorii respectivi sunt: importurile din țări terțe, performanța vânzărilor la export ale producătorilor din Uniune, utilizarea redusă a capacității industriei Uniunii și importurile care nu fac obiectul unui dumping din Taiwan. |
| --- | --- |

(223)

Factorii respectivi sunt: importurile din țări terțe, performanța vânzărilor la export ale producătorilor din Uniune, utilizarea redusă a capacității industriei Uniunii și importurile care nu fac obiectul unui dumping din Taiwan.

6.1.   Efectele importurilor care fac obiectul unui dumping

Efectele importurilor care fac obiectul unui dumping

| (224) | Prețurile de vânzare ale producătorilor-exportatori au scăzut în medie de la 8 129 EUR/tonă în 2012 la 6 658 EUR/tonă în cursul perioadei de anchetă (– 18,1 %). Prin reducerea continuă a prețului lor unitar de vânzare în cursul perioadei examinate, producătorii-exportatori din țările în cauză au reușit să își sporească semnificativ cota de piață din 2012 (24,7 %) până la perioada de anchetă (30,7 %). |
| --- | --- |

(224)

Prețurile de vânzare ale producătorilor-exportatori au scăzut în medie de la 8 129 EUR/tonă în 2012 la 6 658 EUR/tonă în cursul perioadei de anchetă (– 18,1 %). Prin reducerea continuă a prețului lor unitar de vânzare în cursul perioadei examinate, producătorii-exportatori din țările în cauză au reușit să își sporească semnificativ cota de piață din 2012 (24,7 %) până la perioada de anchetă (30,7 %).

| (225) | Începând cu 2012, creșterea continuă a importurilor din țările în cauză, la prețuri care le subcotează pe cele practicate de industria Uniunii, a avut un impact negativ clar asupra performanței financiare a industriei Uniunii. Într-adevăr, în timp ce industria Uniunii micșora costurile reducând locurile de muncă și închizând fabrici, volumul importurilor care făceau obiectul unui dumping a continuat să crească la prețuri tot mai mici, obligând industria Uniunii să își reducă volumul de vânzări. Drept consecință, industria Uniunii a pierdut din cota de piață și nu a fost în măsură să beneficieze de o creștere a consumului. |
| --- | --- |

(225)

Începând cu 2012, creșterea continuă a importurilor din țările în cauză, la prețuri care le subcotează pe cele practicate de industria Uniunii, a avut un impact negativ clar asupra performanței financiare a industriei Uniunii. Într-adevăr, în timp ce industria Uniunii micșora costurile reducând locurile de muncă și închizând fabrici, volumul importurilor care făceau obiectul unui dumping a continuat să crească la prețuri tot mai mici, obligând industria Uniunii să își reducă volumul de vânzări. Drept consecință, industria Uniunii a pierdut din cota de piață și nu a fost în măsură să beneficieze de o creștere a consumului.

| (226) | Având în vedere coincidența în timp stabilită în mod clar între, pe de o parte nivelul tot mai crescut al importurilor care fac obiectul unui dumping la prețuri în continuă scădere și, pe de altă parte, scăderea volumelor de vânzări suferită de industria Uniunii, se concluzionează că importurile care fac obiectul unui dumping au fost responsabile pentru situația prejudiciabilă a industriei Uniunii. |
| --- | --- |

(226)

Având în vedere coincidența în timp stabilită în mod clar între, pe de o parte nivelul tot mai crescut al importurilor care fac obiectul unui dumping la prețuri în continuă scădere și, pe de altă parte, scăderea volumelor de vânzări suferită de industria Uniunii, se concluzionează că importurile care fac obiectul unui dumping au fost responsabile pentru situația prejudiciabilă a industriei Uniunii.

| (227) | În urma comunicării concluziilor definitive, o parte interesată a afirmat că scăderea prețurilor de vânzare ale producătorilor-exportatori se explică prin scăderea prețului nichelului. Totuși, după cum s-a explicat mai sus în considerentul 185, nu există nicio corelație directă între prețul nichelului și prețurile de import. Prin urmare, afirmația a fost respinsă. |
| --- | --- |

(227)

În urma comunicării concluziilor definitive, o parte interesată a afirmat că scăderea prețurilor de vânzare ale producătorilor-exportatori se explică prin scăderea prețului nichelului. Totuși, după cum s-a explicat mai sus în considerentul 185, nu există nicio corelație directă între prețul nichelului și prețurile de import. Prin urmare, afirmația a fost respinsă.

| (228) | Câteva părți au susținut că prejudiciul suferit de industria Uniunii nu poate fi atribuit importurilor care fac obiectul unui dumping din țările în cauză, întrucât numai prețurile unui producător din Uniune inclus în eșantion au scăzut în cursul perioadei examinate, iar ceilalți producători din Uniune incluși în eșantion au putut să își mențină prețurile de vânzare. Această afirmație este respinsă din următoarele motive. Statisticile intracomunitare nu sunt fiabile în acest caz, deoarece se referă nu numai la produsul în cauză, ci și la alte tipuri de accesorii. În plus, industria Uniunii nu a înregistrat o scădere substanțială în cursul perioadei examinate (– 5 %); aceasta a fost, totuși, în detrimentul volumului său de vânzări, care a scăzut cu 11 %, precum și al cotei sale de piață, care a scăzut cu 5,5 % în aceeași perioadă. |
| --- | --- |

(228)

Câteva părți au susținut că prejudiciul suferit de industria Uniunii nu poate fi atribuit importurilor care fac obiectul unui dumping din țările în cauză, întrucât numai prețurile unui producător din Uniune inclus în eșantion au scăzut în cursul perioadei examinate, iar ceilalți producători din Uniune incluși în eșantion au putut să își mențină prețurile de vânzare. Această afirmație este respinsă din următoarele motive. Statisticile intracomunitare nu sunt fiabile în acest caz, deoarece se referă nu numai la produsul în cauză, ci și la alte tipuri de accesorii. În plus, industria Uniunii nu a înregistrat o scădere substanțială în cursul perioadei examinate (– 5 %); aceasta a fost, totuși, în detrimentul volumului său de vânzări, care a scăzut cu 11 %, precum și al cotei sale de piață, care a scăzut cu 5,5 % în aceeași perioadă.

| (229) | În urma celei de a doua comunicări, după cum au afirmat părțile interesate și contrar declarației Comisiei din considerentul 228 de mai sus, datele raportate către Eurostat reprezintă un indicator al comportamentului producătorilor din Uniune referitor la stabilirea prețurilor și, prin urmare, este corect să se precizeze că prețurile producătorilor din Uniune au rămas stabile în cursul perioadei examinate. În acest sens, Comisia constată următoarele. După cum s-a explicat mai sus, definiția codului NC relevant este mai amplă decât definiția produsului în cauză și a produsului similar (a se vedea considerentul 158 de mai sus). În plus, aceste părți interesate greșesc atunci când afirmă că producătorii din Uniune fabrică numai produsul similar care se încadrează în cele două coduri NC în cauză. Într-adevăr, industria Uniunii fabrică și produse care nu se încadrează în definiția produsului dată de prezentul regulament și care se încadrează la cele două coduri NC în cauză. Prin urmare, afirmația a fost respinsă. |
| --- | --- |

(229)

În urma celei de a doua comunicări, după cum au afirmat părțile interesate și contrar declarației Comisiei din considerentul 228 de mai sus, datele raportate către Eurostat reprezintă un indicator al comportamentului producătorilor din Uniune referitor la stabilirea prețurilor și, prin urmare, este corect să se precizeze că prețurile producătorilor din Uniune au rămas stabile în cursul perioadei examinate. În acest sens, Comisia constată următoarele. După cum s-a explicat mai sus, definiția codului NC relevant este mai amplă decât definiția produsului în cauză și a produsului similar (a se vedea considerentul 158 de mai sus). În plus, aceste părți interesate greșesc atunci când afirmă că producătorii din Uniune fabrică numai produsul similar care se încadrează în cele două coduri NC în cauză. Într-adevăr, industria Uniunii fabrică și produse care nu se încadrează în definiția produsului dată de prezentul regulament și care se încadrează la cele două coduri NC în cauză. Prin urmare, afirmația a fost respinsă.

| (230) | În absența oricăror altor observații suplimentare, Comisia a confirmat faptul că importurile care fac obiectul unui dumping ale produsului în cauză au cauzat un prejudiciu important industriei Uniunii. |
| --- | --- |

(230)

În absența oricăror altor observații suplimentare, Comisia a confirmat faptul că importurile care fac obiectul unui dumping ale produsului în cauză au cauzat un prejudiciu important industriei Uniunii.

6.2.   Efectele altor factori

Efectele altor factori

6.2.1.   Importurile din țări terțe

Importurile din țări terțe

| (231) | Volumul importurilor din țări terțe a evoluat pe parcursul perioadei examinate după cum urmează:

  Tabelul 11


  Volumul importurilor (tone) din alte țări și cota de piață | 2012 | 2013 | 2014 | PE |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Volumul importurilor din țări terțe | 2 515 | 2 755 | 2 762 | 2 503 |
| Indice (2012 = 100) | 100 | 110 | 110 | 100 |
| Cota de piață (%) | 18,3 | 19,2 | 18,8 | 17,7 |
| Volumul importurilor din Elveția | 1 217 | 1 340 | 1 476 | 1 503 |
| Indice (2012 = 100) | 100 | 110 | 121 | 123 |
| Cota de piață (%) | 8,8 | 9,3 | 10,1 | 10,6 |
| Volumul importurilor din Brazilia | 339 | 350 | 229 | 278 |
| Indice (2012 = 100) | 100 | 103 | 68 | 82 |
| Cota de piață (%) | 2,5 | 2,4 | 1,6 | 2,0 |
| Volumul importurilor din India | 120 | 146 | 204 | 201 |
| Indice (2012 = 100) | 100 | 121 | 169 | 167 |
| Cota de piață (%) | 0,9 | 1,0 | 1,4 | 1,4 |
| Volumul importurilor din Malaysia | 195 | 322 | 297 | 314 |
| Indice (2012 = 100) | 100 | 165 | 152 | 161 |
| Cota de piață (%) | 1,4 | 2,2 | 2,0 | 2,2 |
| Volumul importurilor din alte țări terțe | 642 | 595 | 554 | 205 |
| Indice (2012 = 100) | 100 | 93 | 86 | 32 |
| Cota de piață (%) | 4,7 | 4,2 | 3,8 | 1,5 |
| Sursa: Eurostat, plângerea, răspunsurile verificate la chestionar și informațiile furnizate de către reclamant. |

(231)

Volumul importurilor din țări terțe a evoluat pe parcursul perioadei examinate după cum urmează:

Tabelul 11

Tabelul 11

Volumul importurilor (tone) din alte țări și cota de piață

Volumul importurilor (tone) din alte țări și cota de piață

2012

2013

2014

PE

Volumul importurilor din țări terțe

2 515

2 755

2 762

2 503

Indice (2012 = 100)

100

100

110

110

110

110

100

100

Cota de piață (%)

18,3

19,2

18,8

17,7

Volumul importurilor din Elveția

1 217

1 340

1 476

1 503

Indice (2012 = 100)

Indice (2012 = 100)

100

100

110

110

121

121

123

123

Cota de piață (%)

8,8

9,3

10,1

10,6

Volumul importurilor din Brazilia

339

350

229

278

Indice (2012 = 100)

Indice (2012 = 100)

100

100

103

103

68

68

82

82

Cota de piață (%)

2,5

2,4

1,6

2,0

Volumul importurilor din India

120

146

204

201

Indice (2012 = 100)

Indice (2012 = 100)

100

100

121

121

169

169

167

167

Cota de piață (%)

0,9

1,0

1,4

1,4

Volumul importurilor din Malaysia

195

322

297

314

Indice (2012 = 100)

Indice (2012 = 100)

100

100

165

165

152

152

161

161

Cota de piață (%)

1,4

2,2

2,0

2,2

Volumul importurilor din alte țări terțe

642

595

554

205

Indice (2012 = 100)

Indice (2012 = 100)

100

100

93

93

86

86

32

32

Cota de piață (%)

4,7

4,2

3,8

1,5

Sursa: Eurostat, plângerea, răspunsurile verificate la chestionar și informațiile furnizate de către reclamant.

Sursa:

| (232) | Cel mai mare exportator al produsului în cauză către Uniune, după RPC, este Elveția, cu o cotă de piață de 10 %, comparativ cu cota RPC/Taiwan de 30,7 %. Prețurile acestor importuri au fost similare cu prețurile industriei Uniunii, adică 10 300 EUR/tonă. |
| --- | --- |

(232)

Cel mai mare exportator al produsului în cauză către Uniune, după RPC, este Elveția, cu o cotă de piață de 10 %, comparativ cu cota RPC/Taiwan de 30,7 %. Prețurile acestor importuri au fost similare cu prețurile industriei Uniunii, adică 10 300 EUR/tonă.

| (233) | Volumul și cota de piață a importurilor din toate celelalte origini au rămas stabile în cursul perioadei examinate, și anume la aproximativ 2 500 de tone și 37 %. Prin urmare, se poate concluziona că impactul acestor importuri nu a afectat legătura de cauzalitate dintre importurile care fac obiectul unui dumping din China/Taiwan și prejudiciul important suferit de industria Uniunii. |
| --- | --- |

(233)

Volumul și cota de piață a importurilor din toate celelalte origini au rămas stabile în cursul perioadei examinate, și anume la aproximativ 2 500 de tone și 37 %. Prin urmare, se poate concluziona că impactul acestor importuri nu a afectat legătura de cauzalitate dintre importurile care fac obiectul unui dumping din China/Taiwan și prejudiciul important suferit de industria Uniunii.

| (234) | Potrivit afirmațiilor câtorva părți interesate, Comisia ar fi trebuit să analizeze efectul prețului importurilor originare din India. În urma celei de a doua comunicări, această afirmație a fost reiterată, iar părțile au afirmat în continuare că prețurile medii practicate în India erau în cădere liberă în cursul perioadei examinate. Comisia a observat că importurile din India au o cotă de piață de 1,4 %. Prețul mediu al produsului similar originar din India a fost de aproximativ 9 500 EUR/tonă în cursul perioadei de anchetă. Deși este adevărat că prețul mediu al produsului originar din India a scăzut de la aproximativ 13 700 EUR/tonă în 2012 la aproximativ 9 500 EUR/tonă în perioada de anchetă, acesta era în continuare cu 27 % mai mare decât prețul mediu al produsului în cauză originar din China și cu 61 % mai mare în comparație cu prețurile din Taiwan. Prin urmare, aceste importuri nu au afectat legătura de cauzalitate. |
| --- | --- |

(234)

Potrivit afirmațiilor câtorva părți interesate, Comisia ar fi trebuit să analizeze efectul prețului importurilor originare din India. În urma celei de a doua comunicări, această afirmație a fost reiterată, iar părțile au afirmat în continuare că prețurile medii practicate în India erau în cădere liberă în cursul perioadei examinate. Comisia a observat că importurile din India au o cotă de piață de 1,4 %. Prețul mediu al produsului similar originar din India a fost de aproximativ 9 500 EUR/tonă în cursul perioadei de anchetă. Deși este adevărat că prețul mediu al produsului originar din India a scăzut de la aproximativ 13 700 EUR/tonă în 2012 la aproximativ 9 500 EUR/tonă în perioada de anchetă, acesta era în continuare cu 27 % mai mare decât prețul mediu al produsului în cauză originar din China și cu 61 % mai mare în comparație cu prețurile din Taiwan. Prin urmare, aceste importuri nu au afectat legătura de cauzalitate.

| (235) | Potrivit afirmațiilor câtorva părți interesate, Comisia ar fi trebuit să analizeze importurile produsului similar din Rusia. În schimb, reclamantul a susținut că aceste importuri nu ar trebui să fie luate în considerare pentru analiza legăturii de cauzalitate, deoarece produsele declarate ca încadrându-se în codurile NC în cauză nu sunt produse similare. |
| --- | --- |

(235)

Potrivit afirmațiilor câtorva părți interesate, Comisia ar fi trebuit să analizeze importurile produsului similar din Rusia. În schimb, reclamantul a susținut că aceste importuri nu ar trebui să fie luate în considerare pentru analiza legăturii de cauzalitate, deoarece produsele declarate ca încadrându-se în codurile NC în cauză nu sunt produse similare.

| (236) | Comisia a constatat că prețurile de import din Rusia, raportate de Eurostat pentru codurile NC în cauză, se situau în jurul valorii de 1 000 EUR/tonă în cursul perioadei de anchetă. Așadar, importurile din Rusia se referă la produse diferite de 7 ori mai ieftine în comparație cu importurile din China. Prin urmare, aceste importuri au fost considerate irelevante pentru analiza legăturii de cauzalitate. |
| --- | --- |

(236)

Comisia a constatat că prețurile de import din Rusia, raportate de Eurostat pentru codurile NC în cauză, se situau în jurul valorii de 1 000 EUR/tonă în cursul perioadei de anchetă. Așadar, importurile din Rusia se referă la produse diferite de 7 ori mai ieftine în comparație cu importurile din China. Prin urmare, aceste importuri au fost considerate irelevante pentru analiza legăturii de cauzalitate.

| (237) | În urma celei de a doua comunicări, câteva părți interesate au susținut că efectul importurilor originare din Rusia și India ar trebui să fie evaluat cumulativ. Astfel cum se menționează în considerentul (236) de mai sus, importurile originare din Rusia nu au fost luate în considerare în cadrul analizei legăturii de cauzalitate, deoarece Comisia a constatat că produsele originare din Rusia nu sunt vizate de definiția produsului în cauză și, prin urmare, nu sunt incluse în această anchetă. Din acest motiv, importurile respective nu pot fi evaluate cumulativ cu importurile originare din India. Prin urmare, afirmația a fost respinsă. |
| --- | --- |

(237)

În urma celei de a doua comunicări, câteva părți interesate au susținut că efectul importurilor originare din Rusia și India ar trebui să fie evaluat cumulativ. Astfel cum se menționează în considerentul (236) de mai sus, importurile originare din Rusia nu au fost luate în considerare în cadrul analizei legăturii de cauzalitate, deoarece Comisia a constatat că produsele originare din Rusia nu sunt vizate de definiția produsului în cauză și, prin urmare, nu sunt incluse în această anchetă. Din acest motiv, importurile respective nu pot fi evaluate cumulativ cu importurile originare din India. Prin urmare, afirmația a fost respinsă.

6.2.2.   Rezultatele vânzărilor la export ale industriei Uniunii

Rezultatele vânzărilor la export ale industriei Uniunii

| (238) | Volumul exporturilor producătorilor din Uniune a evoluat pe parcursul perioadei examinate după cum urmează:

  Tabelul 12


  Rezultatele la export | 2012 | 2013 | 2014 | PE |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Volumul exporturilor către clienți neafiliați | 645 | 553 | 530 | 596 |
| Indice (2012 = 100) | 100 | 86 | 82 | 92 |
| Preț mediu (EUR/tonă) | 13 567 | 12 386 | 11 890 | 11 619 |
| Indice (2012 = 100) | 100 | 91 | 88 | 86 |
| Sursa: Răspunsurile verificate la chestionare. |

(238)

Volumul exporturilor producătorilor din Uniune a evoluat pe parcursul perioadei examinate după cum urmează:

Tabelul 12

Tabelul 12

Rezultatele la export

Rezultatele la export

2012

2013

2014

PE

Volumul exporturilor către clienți neafiliați

645

553

530

596

Indice (2012 = 100)

Indice (2012 = 100)

100

100

86

86

82

82

92

92

Preț mediu (EUR/tonă)

13 567

12 386

11 890

11 619

Indice (2012 = 100)

Indice (2012 = 100)

100

100

91

91

88

88

86

86

Sursa: Răspunsurile verificate la chestionare.

Sursa:

| (239) | Potrivit datelor furnizate de producătorii din Uniune incluși în eșantion, prețurile de export au scăzut cu 14 % în cursul perioadei examinate, iar volumul exporturilor către clienții neafiliați din țări terțe a scăzut cu mai puțin de 1 % din totalul vânzărilor realizate de industria Uniunii. Totuși, pierderile suferite în cursul perioadei de anchetă nu au fost semnificative, reprezentând mai puțin de 0,8 % din totalul cifrei de afaceri a industriei Uniunii. |
| --- | --- |

(239)

Potrivit datelor furnizate de producătorii din Uniune incluși în eșantion, prețurile de export au scăzut cu 14 % în cursul perioadei examinate, iar volumul exporturilor către clienții neafiliați din țări terțe a scăzut cu mai puțin de 1 % din totalul vânzărilor realizate de industria Uniunii. Totuși, pierderile suferite în cursul perioadei de anchetă nu au fost semnificative, reprezentând mai puțin de 0,8 % din totalul cifrei de afaceri a industriei Uniunii.

| (240) | Prin urmare, se poate concluziona că activitatea de export a industriei Uniunii nu afectează legătura de cauzalitate. |
| --- | --- |

(240)

Prin urmare, se poate concluziona că activitatea de export a industriei Uniunii nu afectează legătura de cauzalitate.

6.2.3.   Gradul scăzut de utilizare a capacității industriei Uniunii

Gradul scăzut de utilizare a capacității industriei Uniunii

| (241) | Având în vedere gradul scăzut de utilizare a capacității societăților incluse în eșantion pe parcursul perioadei examinate, Comisia a investigat, de asemenea, dacă supracapacitatea ar fi putut contribui la prejudiciu sau chiar a distrus legătura de cauzalitate. În acest stadiu, Comisia consideră că acest lucru nu este adevărat. În primul rând, după cum s-a explicat mai sus în considerentul 197, societățile trebuie să aibă o capacitate teoretică importantă pentru a putea să satisfacă toate cerințele clienților, dar este nerealist să folosească această capacitate teoretică complet. În al doilea rând, industria Uniunii a fost profitabilă, cu o rată de utilizare a capacității mai mică în 2012, ceea ce indică faptul că prejudiciul nu este cauzat de supracapacitate. Prin urmare, se concluzionează că impactul acestui grad redus de utilizare a capacității este nesemnificativ și nu ar putea întrerupe legătura de cauzalitate. |
| --- | --- |

(241)

Având în vedere gradul scăzut de utilizare a capacității societăților incluse în eșantion pe parcursul perioadei examinate, Comisia a investigat, de asemenea, dacă supracapacitatea ar fi putut contribui la prejudiciu sau chiar a distrus legătura de cauzalitate. În acest stadiu, Comisia consideră că acest lucru nu este adevărat. În primul rând, după cum s-a explicat mai sus în considerentul 197, societățile trebuie să aibă o capacitate teoretică importantă pentru a putea să satisfacă toate cerințele clienților, dar este nerealist să folosească această capacitate teoretică complet. În al doilea rând, industria Uniunii a fost profitabilă, cu o rată de utilizare a capacității mai mică în 2012, ceea ce indică faptul că prejudiciul nu este cauzat de supracapacitate. Prin urmare, se concluzionează că impactul acestui grad redus de utilizare a capacității este nesemnificativ și nu ar putea întrerupe legătura de cauzalitate.

6.2.4.   Importurile care nu fac obiectul unui dumping din Taiwan

Importurile care nu fac obiectul unui dumping din Taiwan

| (242) | Volumul importurilor care nu fac obiectul unui dumping a fost nesemnificativ, respectiv de 300 kg în cursul perioadei de anchetă, comparativ cu consumul total înregistrat în Uniune, respectiv de 14 145 de tone. Prin urmare, se concluzionează că impactul acestor importuri asupra industriei Uniunii este nesemnificativ și, astfel, nu ar putea întrerupe legătura de cauzalitate. |
| --- | --- |

(242)

Volumul importurilor care nu fac obiectul unui dumping a fost nesemnificativ, respectiv de 300 kg în cursul perioadei de anchetă, comparativ cu consumul total înregistrat în Uniune, respectiv de 14 145 de tone. Prin urmare, se concluzionează că impactul acestor importuri asupra industriei Uniunii este nesemnificativ și, astfel, nu ar putea întrerupe legătura de cauzalitate.

6.3.   Concluzie privind legătura de cauzalitate

Concluzie privind legătura de cauzalitate

| (243) | S-a stabilit că există o legătură de cauzalitate între prejudiciul suferit de producătorii din Uniune și importurile care fac obiectul unui dumping provenite din țările în cauză. |
| --- | --- |

(243)

S-a stabilit că există o legătură de cauzalitate între prejudiciul suferit de producătorii din Uniune și importurile care fac obiectul unui dumping provenite din țările în cauză.

| (244) | Presiunea considerabilă a prețului și a volumului exercitată asupra industriei Uniunii de importurile în creștere care fac obiectul unui dumping din țările în cauză pe parcursul perioadei examinate nu a permis industriei Uniunii să beneficieze de redresarea lentă a pieței UE. Analiza indicatorilor de prejudiciu de mai sus arată că situația economică a industriei Uniunii în ansamblul său a fost afectată de o creștere a importurilor la prețuri reduse care fac obiectul unui dumping din RPC și Taiwan, care au subcotat prețurile din Uniune. Exportatorii din China/Taiwan au reușit să câștige o cotă de piață semnificativă (30,7 % în cursul perioadei de anchetă, comparativ cu o cotă de piață de 24,7 % în 2012) în detrimentul industriei Uniunii. Industria Uniunii a pierdut 5,5 puncte procentuale din cota sa de piață între 2012 și perioada de anchetă și 11 % din volumul de vânzări, în timp ce consumul a crescut pe piața Uniunii. |
| --- | --- |

(244)

Presiunea considerabilă a prețului și a volumului exercitată asupra industriei Uniunii de importurile în creștere care fac obiectul unui dumping din țările în cauză pe parcursul perioadei examinate nu a permis industriei Uniunii să beneficieze de redresarea lentă a pieței UE. Analiza indicatorilor de prejudiciu de mai sus arată că situația economică a industriei Uniunii în ansamblul său a fost afectată de o creștere a importurilor la prețuri reduse care fac obiectul unui dumping din RPC și Taiwan, care au subcotat prețurile din Uniune. Exportatorii din China/Taiwan au reușit să câștige o cotă de piață semnificativă (30,7 % în cursul perioadei de anchetă, comparativ cu o cotă de piață de 24,7 % în 2012) în detrimentul industriei Uniunii. Industria Uniunii a pierdut 5,5 puncte procentuale din cota sa de piață între 2012 și perioada de anchetă și 11 % din volumul de vânzări, în timp ce consumul a crescut pe piața Uniunii.

| (245) | Comisia a distins și a separat efectele tuturor factorilor cunoscuți referitori la situația industriei Uniunii de efectele prejudiciabile ale importurilor care fac obiectul unui dumping. S-a constatat că ceilalți factori identificați, și anume importurile din țări terțe, performanța vânzărilor la export ale producătorilor din Uniune, utilizarea redusă a capacității industriei Uniunii și importurile care nu fac obiectul unui dumping din Taiwan, nu afectează legătura de cauzalitate. Chiar și atunci când a fost luat în considerare efectul combinat al acestora, concluzia Comisiei a fost aceeași: în absența importurilor care fac obiectul unui dumping, industria Uniunii nu ar fi fost afectată negativ într-o asemenea măsură semnificativă. În special, cota de piață nu ar fi scăzut la asemenea niveluri și s-ar fi realizat o rentabilitate rezonabilă. |
| --- | --- |

(245)

Comisia a distins și a separat efectele tuturor factorilor cunoscuți referitori la situația industriei Uniunii de efectele prejudiciabile ale importurilor care fac obiectul unui dumping. S-a constatat că ceilalți factori identificați, și anume importurile din țări terțe, performanța vânzărilor la export ale producătorilor din Uniune, utilizarea redusă a capacității industriei Uniunii și importurile care nu fac obiectul unui dumping din Taiwan, nu afectează legătura de cauzalitate. Chiar și atunci când a fost luat în considerare efectul combinat al acestora, concluzia Comisiei a fost aceeași: în absența importurilor care fac obiectul unui dumping, industria Uniunii nu ar fi fost afectată negativ într-o asemenea măsură semnificativă. În special, cota de piață nu ar fi scăzut la asemenea niveluri și s-ar fi realizat o rentabilitate rezonabilă.

| (246) | Pe baza celor de mai sus, Comisia a concluzionat, în această etapă, că prejudiciul important suferit de industria Uniunii a fost cauzat de importurile care fac obiectul unui dumping provenite din țările în cauză și că ceilalți factori, avuți în vedere în mod individual sau colectiv, nu au rupt legătura de cauzalitate. |
| --- | --- |

(246)

Pe baza celor de mai sus, Comisia a concluzionat, în această etapă, că prejudiciul important suferit de industria Uniunii a fost cauzat de importurile care fac obiectul unui dumping provenite din țările în cauză și că ceilalți factori, avuți în vedere în mod individual sau colectiv, nu au rupt legătura de cauzalitate.

7.   INTERESUL UNIUNII

INTERESUL UNIUNII

| (247) | În conformitate cu articolul 21 din regulamentul de bază, Comisia a examinat dacă există motive imperioase pentru a concluziona că nu este în interesul Uniunii să adopte măsuri în cazul de față, în pofida stabilirii existenței unui dumping prejudiciabil. Determinarea interesului Uniunii s-a bazat pe evaluarea diferitelor interese implicate, printre care cele ale industriei Uniunii, ale importatorilor și ale utilizatorilor. |
| --- | --- |

(247)

În conformitate cu articolul 21 din regulamentul de bază, Comisia a examinat dacă există motive imperioase pentru a concluziona că nu este în interesul Uniunii să adopte măsuri în cazul de față, în pofida stabilirii existenței unui dumping prejudiciabil. Determinarea interesului Uniunii s-a bazat pe evaluarea diferitelor interese implicate, printre care cele ale industriei Uniunii, ale importatorilor și ale utilizatorilor.

7.1.   Interesul industriei Uniunii

Interesul industriei Uniunii

| (248) | Industria Uniunii este situată în 10 state membre (Austria, Republica Cehă, Danemarca, Finlanda, Franța, Germania, Italia, Polonia, Spania și Suedia) și utilizează în mod direct serviciile a aproximativ 500 de angajați în legătură cu accesoriile de țevărie pentru sudat cap la cap din oțel inoxidabil. |
| --- | --- |

(248)

Industria Uniunii este situată în 10 state membre (Austria, Republica Cehă, Danemarca, Finlanda, Franța, Germania, Italia, Polonia, Spania și Suedia) și utilizează în mod direct serviciile a aproximativ 500 de angajați în legătură cu accesoriile de țevărie pentru sudat cap la cap din oțel inoxidabil.

| (249) | Niciunul dintre producătorii cunoscuți nu s-a opus deschiderii anchetei. Astfel cum s-a arătat mai sus în cadrul analizei indicatorilor de prejudiciu, întreaga industrie a Uniunii s-a confruntat cu o deteriorare a situației sale și a fost afectată în mod negativ de importurile care fac obiectul unui dumping. |
| --- | --- |

(249)

Niciunul dintre producătorii cunoscuți nu s-a opus deschiderii anchetei. Astfel cum s-a arătat mai sus în cadrul analizei indicatorilor de prejudiciu, întreaga industrie a Uniunii s-a confruntat cu o deteriorare a situației sale și a fost afectată în mod negativ de importurile care fac obiectul unui dumping.

| (250) | Se estimează că instituirea unor taxe antidumping definitive va restabili condițiile de concurență echitabile pe piața Uniunii, ceea ce ar permite industriei din Uniune să se redreseze. Acest fapt ar duce la o îmbunătățire a rentabilității industriei Uniunii până la niveluri considerate necesare pentru această industrie care utilizează intens capitalul. Industria Uniunii a suferit prejudicii importante din cauza importurilor care fac obiectul unui dumping provenite din țările în cauză. Trebuie reamintit faptul că cei mai mulți indicatori de prejudiciu au arătat o tendință negativă pe parcursul perioadei examinate. |
| --- | --- |

(250)

Se estimează că instituirea unor taxe antidumping definitive va restabili condițiile de concurență echitabile pe piața Uniunii, ceea ce ar permite industriei din Uniune să se redreseze. Acest fapt ar duce la o îmbunătățire a rentabilității industriei Uniunii până la niveluri considerate necesare pentru această industrie care utilizează intens capitalul. Industria Uniunii a suferit prejudicii importante din cauza importurilor care fac obiectul unui dumping provenite din țările în cauză. Trebuie reamintit faptul că cei mai mulți indicatori de prejudiciu au arătat o tendință negativă pe parcursul perioadei examinate.

| (251) | În special, indicatorii de prejudiciu referitori la producție, capacitatea de producție și cota de piață a producătorilor din Uniune au fost grav afectați. Prin urmare, instituirea de măsuri este importantă pentru o redresare a pieței la un nivel care să reflecte absența dumpingului sau la un nivel care să nu cauzeze prejudicii, și pentru a permite tuturor producătorilor să opereze pe piața Uniunii în condiții comerciale echitabile. În schimb, în absența măsurilor, este foarte probabilă o deteriorare suplimentară a situației economice și financiare a industriei Uniunii. |
| --- | --- |

(251)

În special, indicatorii de prejudiciu referitori la producție, capacitatea de producție și cota de piață a producătorilor din Uniune au fost grav afectați. Prin urmare, instituirea de măsuri este importantă pentru o redresare a pieței la un nivel care să reflecte absența dumpingului sau la un nivel care să nu cauzeze prejudicii, și pentru a permite tuturor producătorilor să opereze pe piața Uniunii în condiții comerciale echitabile. În schimb, în absența măsurilor, este foarte probabilă o deteriorare suplimentară a situației economice și financiare a industriei Uniunii.

| (252) | În urma afirmației din considerentul 35 de mai sus, Comisia a verificat cererea (inclusiv o vizită de verificare la fața locului la sediul central al industriei Uniunii). Comisia a ajuns la concluzia că, în pofida cererii formulate: (i) produsele importate în cadrul regimului de perfecționare pasivă sunt în concurență directă cu produsele altor producători din Uniune; (ii) taxa impusă, și anume de 41,9 %, aplicabilă producătorului chinez cu care societatea din UE are regimul de perfecționare pasivă ar trebui să aibă un impact financiar limitat (10 %-15 %) asupra venitului producătorului din Uniune generat de afacerile asociate regimului de perfecționare pasivă; (iii) viabilitatea afacerilor producătorului din Uniune asociate regimului de perfecționare pasivă nu ar trebui să fie periclitată de impunerea unor măsuri și, ca urmare, numărul de angajați nu ar trebui să scadă, iar scopul fondurilor UE nu ar trebui să fie pus în pericol. Prin urmare, afirmația a fost respinsă. De asemenea, după cum reamintește Comisia în acest context, Codul vamal al Uniunii prevede ca regulă că, într-adevăr, se aplică taxe de protecție comercială în cazul regimurilor de perfecționare pasivă, dacă operațiunea efectuată în afara Uniunii conferă o origine nepreferențială bunului, așa cum pare a fi cazul de față. Dimpotrivă, nu s-ar aplica nicio taxă dacă și în măsura în care originea nepreferențială a bunurilor rămâne Uniunea. |
| --- | --- |

(252)

În urma afirmației din considerentul 35 de mai sus, Comisia a verificat cererea (inclusiv o vizită de verificare la fața locului la sediul central al industriei Uniunii). Comisia a ajuns la concluzia că, în pofida cererii formulate: (i) produsele importate în cadrul regimului de perfecționare pasivă sunt în concurență directă cu produsele altor producători din Uniune; (ii) taxa impusă, și anume de 41,9 %, aplicabilă producătorului chinez cu care societatea din UE are regimul de perfecționare pasivă ar trebui să aibă un impact financiar limitat (10 %-15 %) asupra venitului producătorului din Uniune generat de afacerile asociate regimului de perfecționare pasivă; (iii) viabilitatea afacerilor producătorului din Uniune asociate regimului de perfecționare pasivă nu ar trebui să fie periclitată de impunerea unor măsuri și, ca urmare, numărul de angajați nu ar trebui să scadă, iar scopul fondurilor UE nu ar trebui să fie pus în pericol. Prin urmare, afirmația a fost respinsă. De asemenea, după cum reamintește Comisia în acest context, Codul vamal al Uniunii prevede ca regulă că, într-adevăr, se aplică taxe de protecție comercială în cazul regimurilor de perfecționare pasivă, dacă operațiunea efectuată în afara Uniunii conferă o origine nepreferențială bunului, așa cum pare a fi cazul de față. Dimpotrivă, nu s-ar aplica nicio taxă dacă și în măsura în care originea nepreferențială a bunurilor rămâne Uniunea.

| (253) | Se concluzionează că instituirea unor taxe antidumping ar fi în interesul industriei Uniunii. Instituirea de măsuri antidumping ar permite industriei Uniunii să se redreseze de pe urma efectelor dumpingului prejudiciabil constatat. |
| --- | --- |

(253)

Se concluzionează că instituirea unor taxe antidumping ar fi în interesul industriei Uniunii. Instituirea de măsuri antidumping ar permite industriei Uniunii să se redreseze de pe urma efectelor dumpingului prejudiciabil constatat.

7.2.   Interesul importatorilor neafiliați

Interesul importatorilor neafiliați

| (254) | După cum se indică în considerentul 18, un singur importator a prezentat informații detaliate cu privire la impactul taxelor antidumping. Acest importator a considerat că efectul inițial va fi o creștere a prețurilor cu un impact negativ asupra performanței sale în ceea ce privește timpul de livrare și competitivitatea. Acest importator a mai declarat că va începe să se concentreze mai mult asupra altor țări producătoare de accesorii, cum ar fi de exemplu, Malaysia, Vietnam și Coreea. Cu toate acestea, procesul de selecție a unor parteneri noi din alte țări ar costa timp și bani. În plus, ar provoca o întrerupere la nivelul stocurilor și al calității produselor, care, la rândul său, ar avea un impact negativ asupra calității serviciilor furnizate clienților. |
| --- | --- |

(254)

După cum se indică în considerentul 18, un singur importator a prezentat informații detaliate cu privire la impactul taxelor antidumping. Acest importator a considerat că efectul inițial va fi o creștere a prețurilor cu un impact negativ asupra performanței sale în ceea ce privește timpul de livrare și competitivitatea. Acest importator a mai declarat că va începe să se concentreze mai mult asupra altor țări producătoare de accesorii, cum ar fi de exemplu, Malaysia, Vietnam și Coreea. Cu toate acestea, procesul de selecție a unor parteneri noi din alte țări ar costa timp și bani. În plus, ar provoca o întrerupere la nivelul stocurilor și al calității produselor, care, la rândul său, ar avea un impact negativ asupra calității serviciilor furnizate clienților.

| (255) | Totuși, s-a constatat că importatorii pot trece la alte surse de aprovizionare și, prin urmare, impactul negativ al măsurilor poate fi atenuat. |
| --- | --- |

(255)

Totuși, s-a constatat că importatorii pot trece la alte surse de aprovizionare și, prin urmare, impactul negativ al măsurilor poate fi atenuat.

| (256) | În urma comunicării concluziilor definitive, o parte interesată a contestat această constatare. Aceasta a susținut că producătorii din Uniune nu vor fi capabili să aprovizioneze piața Uniunii. În plus, producătorii existenți de accesorii cu sediul, de exemplu, în Malaysia și Thailanda, nu ar fi capabili să furnizeze produse în cantitatea și la calitatea necesare importatorilor din Uniune. |
| --- | --- |

(256)

În urma comunicării concluziilor definitive, o parte interesată a contestat această constatare. Aceasta a susținut că producătorii din Uniune nu vor fi capabili să aprovizioneze piața Uniunii. În plus, producătorii existenți de accesorii cu sediul, de exemplu, în Malaysia și Thailanda, nu ar fi capabili să furnizeze produse în cantitatea și la calitatea necesare importatorilor din Uniune.

| (257) | Comisia a respins această afirmație. Producătorii din Uniune funcționează în prezent, în medie, la 42 % din capacitatea lor. Prin urmare, este probabil ca aceștia să fie în măsură să își mărească producția și să aprovizioneze piața Uniunii mai mult decât în prezent. În plus, accesoriile sunt produse și în alte câteva țări terțe, cum ar fi India, Malaysia, Thailanda, Coreea sau Japonia. Prin urmare, Comisia consideră că nu există niciun risc de penurie a produsului pe piața Uniunii. |
| --- | --- |

(257)

Comisia a respins această afirmație. Producătorii din Uniune funcționează în prezent, în medie, la 42 % din capacitatea lor. Prin urmare, este probabil ca aceștia să fie în măsură să își mărească producția și să aprovizioneze piața Uniunii mai mult decât în prezent. În plus, accesoriile sunt produse și în alte câteva țări terțe, cum ar fi India, Malaysia, Thailanda, Coreea sau Japonia. Prin urmare, Comisia consideră că nu există niciun risc de penurie a produsului pe piața Uniunii.

| (258) | Din aceste motive, se concluzionează că instituirea măsurilor antidumping nu va avea efecte negative semnificative asupra importatorilor. |
| --- | --- |

(258)

Din aceste motive, se concluzionează că instituirea măsurilor antidumping nu va avea efecte negative semnificative asupra importatorilor.

7.3.   Interesul utilizatorilor

Interesul utilizatorilor

| (259) | Utilizatorii produsului în cauză și ai produsului similar provin din domenii industriale diferite. Factorul esențial pentru utilizatori este disponibilitatea produsului în cantitatea și la calitatea care se solicită. |
| --- | --- |

(259)

Utilizatorii produsului în cauză și ai produsului similar provin din domenii industriale diferite. Factorul esențial pentru utilizatori este disponibilitatea produsului în cantitatea și la calitatea care se solicită.

| (260) | Întrucât un singur utilizator a cooperat la anchetă, Comisia nu a putut cuantifica impactul măsurii asupra utilizatorilor la nivel extins. Totuși, din răspunsul acestui utilizator cooperant reiese că impactul oricărei măsuri antidumping asupra costurilor acestei societăți va fi nesemnificativ (mai mic de 1 % din cifra sa de afaceri). În orice caz, industria UE are capacitatea să satisfacă cererea UE și există și alte țări terțe care pot aproviziona UE, în cazul în care condițiile echitabile prevalează. |
| --- | --- |

(260)

Întrucât un singur utilizator a cooperat la anchetă, Comisia nu a putut cuantifica impactul măsurii asupra utilizatorilor la nivel extins. Totuși, din răspunsul acestui utilizator cooperant reiese că impactul oricărei măsuri antidumping asupra costurilor acestei societăți va fi nesemnificativ (mai mic de 1 % din cifra sa de afaceri). În orice caz, industria UE are capacitatea să satisfacă cererea UE și există și alte țări terțe care pot aproviziona UE, în cazul în care condițiile echitabile prevalează.

| (261) | Din aceste motive, s-a concluzionat că instituirea măsurilor antidumping nu va avea un impact semnificativ asupra utilizatorilor. |
| --- | --- |

(261)

Din aceste motive, s-a concluzionat că instituirea măsurilor antidumping nu va avea un impact semnificativ asupra utilizatorilor.

7.4.   Concluzie privind interesul Uniunii

Concluzie privind interesul Uniunii

| (262) | Având în vedere cele de mai sus, Comisia a concluzionat că nu există motive imperioase împotriva instituirii de măsuri asupra importurilor produsului în cauză din țările în cauză. |
| --- | --- |

(262)

Având în vedere cele de mai sus, Comisia a concluzionat că nu există motive imperioase împotriva instituirii de măsuri asupra importurilor produsului în cauză din țările în cauză.

| (263) | Orice efecte negative asupra importatorilor și utilizatorilor neafiliați sunt atenuate de disponibilitatea unor surse alternative de aprovizionare. |
| --- | --- |

(263)

Orice efecte negative asupra importatorilor și utilizatorilor neafiliați sunt atenuate de disponibilitatea unor surse alternative de aprovizionare.

| (264) | În plus, la analizarea impactului general al măsurilor antidumping asupra pieței Uniunii, efectele pozitive, în special asupra industriei Uniunii, par să fie mai ample decât eventualele efecte negative asupra celorlalte grupuri de interese. |
| --- | --- |

(264)

În plus, la analizarea impactului general al măsurilor antidumping asupra pieței Uniunii, efectele pozitive, în special asupra industriei Uniunii, par să fie mai ample decât eventualele efecte negative asupra celorlalte grupuri de interese.

8.   MĂSURI ANTIDUMPING DEFINITIVE

MĂSURI ANTIDUMPING DEFINITIVE

| (265) | Pe baza concluziilor la care a ajuns Comisia privind dumpingul, prejudiciul, cauzalitatea și interesul Uniunii, ar trebui instituite măsuri definitive pentru a permite redresarea industriei Uniunii în urma prejudiciului cauzat de importurile care fac obiectul unui dumping. |
| --- | --- |

(265)

Pe baza concluziilor la care a ajuns Comisia privind dumpingul, prejudiciul, cauzalitatea și interesul Uniunii, ar trebui instituite măsuri definitive pentru a permite redresarea industriei Uniunii în urma prejudiciului cauzat de importurile care fac obiectul unui dumping.

8.1.   Nivelul de eliminare a prejudiciului (marja de prejudiciu)

Nivelul de eliminare a prejudiciului (marja de prejudiciu)

| (266) | Pentru a stabili nivelul măsurilor, Comisia a stabilit, mai întâi, valoarea taxei necesare pentru a elimina prejudiciul suferit de industria Uniunii. |
| --- | --- |

(266)

Pentru a stabili nivelul măsurilor, Comisia a stabilit, mai întâi, valoarea taxei necesare pentru a elimina prejudiciul suferit de industria Uniunii.

| (267) | Prejudiciul ar fi eliminat dacă industria Uniunii ar fi în măsură să își acopere costurile de producție și să obțină un profit înainte de impozitul pe vânzările de produs similar pe piața din Uniune, care ar putea fi realizat în mod rezonabil în condiții normale de concurență de către un sector industrial de acest tip, și anume în absența importurilor care fac obiectul unui dumping. |
| --- | --- |

(267)

Prejudiciul ar fi eliminat dacă industria Uniunii ar fi în măsură să își acopere costurile de producție și să obțină un profit înainte de impozitul pe vânzările de produs similar pe piața din Uniune, care ar putea fi realizat în mod rezonabil în condiții normale de concurență de către un sector industrial de acest tip, și anume în absența importurilor care fac obiectul unui dumping.

| (268) | Pentru a stabili nivelul-țintă al profitului, Comisia a luat în considerare profiturile realizate în vânzările către părți neafiliate care sunt utilizate în scopul determinării nivelului de eliminare a prejudiciului. |
| --- | --- |

(268)

Pentru a stabili nivelul-țintă al profitului, Comisia a luat în considerare profiturile realizate în vânzările către părți neafiliate care sunt utilizate în scopul determinării nivelului de eliminare a prejudiciului.

| (269) | Marja-țintă a profitului a fost stabilită provizoriu la [7-12 %], în conformitate cu profiturile realizate din alte vânzări ale producătorilor din Uniune incluși în eșantion în 2012. Deși importurile din China și Taiwan erau deja prezente pe piața Uniunii, în 2012, prețurile importurilor care fac obiectul unui dumping nu scăzuseră încă în mod substanțial. Prin urmare, Comisia consideră rentabilitatea atinsă în 2012 ca fiind realizată în condiții normale de piață. |
| --- | --- |

(269)

Marja-țintă a profitului a fost stabilită provizoriu la [7-12 %], în conformitate cu profiturile realizate din alte vânzări ale producătorilor din Uniune incluși în eșantion în 2012. Deși importurile din China și Taiwan erau deja prezente pe piața Uniunii, în 2012, prețurile importurilor care fac obiectul unui dumping nu scăzuseră încă în mod substanțial. Prin urmare, Comisia consideră rentabilitatea atinsă în 2012 ca fiind realizată în condiții normale de piață.

| (270) | Comisia a calculat un preț neprejudiciabil al produsului similar pentru industria din Uniune prin adăugarea marjei de profit menționate mai sus de [7-12 %] la costul de producție al producătorilor din Uniune incluși în eșantion pe parcursul perioadei de anchetă. Costul de producție raportat de unul dintre cei trei producători din Uniune a fost recalculat pe baza costurilor standard (costul materiilor prime plus costul de conversie plus costurile VAG), întrucât costurile reale au fost nereprezentative din cauza cantității foarte mici produse pentru anumite PCN vândute în cursul perioadei de anchetă. |
| --- | --- |

(270)

Comisia a calculat un preț neprejudiciabil al produsului similar pentru industria din Uniune prin adăugarea marjei de profit menționate mai sus de [7-12 %] la costul de producție al producătorilor din Uniune incluși în eșantion pe parcursul perioadei de anchetă. Costul de producție raportat de unul dintre cei trei producători din Uniune a fost recalculat pe baza costurilor standard (costul materiilor prime plus costul de conversie plus costurile VAG), întrucât costurile reale au fost nereprezentative din cauza cantității foarte mici produse pentru anumite PCN vândute în cursul perioadei de anchetă.

| (271) | Comisia a determinat nivelul de eliminare a prejudiciului pe baza unei comparații între prețul de import mediu ponderat al producătorilor-exportatori cooperanți din țările în cauză, ajustat în mod corespunzător în funcție de costurile de import și de taxele vamale, astfel cum a fost stabilit pentru calcularea subcotării prețurilor, și prețul neprejudiciabil mediu ponderat al produsului similar vândut de producătorii din Uniune incluși în eșantion pe piața din Uniune în cursul perioadei de anchetă. Orice diferență rezultată din această comparație a fost exprimată ca procent din valoarea CIF de import medie ponderată. |
| --- | --- |

(271)

Comisia a determinat nivelul de eliminare a prejudiciului pe baza unei comparații între prețul de import mediu ponderat al producătorilor-exportatori cooperanți din țările în cauză, ajustat în mod corespunzător în funcție de costurile de import și de taxele vamale, astfel cum a fost stabilit pentru calcularea subcotării prețurilor, și prețul neprejudiciabil mediu ponderat al produsului similar vândut de producătorii din Uniune incluși în eșantion pe piața din Uniune în cursul perioadei de anchetă. Orice diferență rezultată din această comparație a fost exprimată ca procent din valoarea CIF de import medie ponderată.

| (272) | Ca urmare, marjele de subcotare variază de la 75,4 % la 127,1 %, atunci când se compară prețurile CIF din China cu prețurile EXW ale industriei Uniunii, și de la 104,4 % la 110,0 % atunci când se compară prețurile CIF din Taiwan cu prețurile EXW ale industriei Uniunii. |
| --- | --- |

(272)

Ca urmare, marjele de subcotare variază de la 75,4 % la 127,1 %, atunci când se compară prețurile CIF din China cu prețurile EXW ale industriei Uniunii, și de la 104,4 % la 110,0 % atunci când se compară prețurile CIF din Taiwan cu prețurile EXW ale industriei Uniunii.

| (273) | În urma comunicării concluziilor definitive, câteva părți au solicitat un calcul mai detaliat al prejudiciului. Comisia a fost de părere că toate părțile interesate au primit deja un calcul detaliat al prejudiciului. Comisia a urmat practicile sale standard pentru a comunica toate constatările relevante, respectând în mod corespunzător confidențialitatea datelor sursă. |
| --- | --- |

(273)

În urma comunicării concluziilor definitive, câteva părți au solicitat un calcul mai detaliat al prejudiciului. Comisia a fost de părere că toate părțile interesate au primit deja un calcul detaliat al prejudiciului. Comisia a urmat practicile sale standard pentru a comunica toate constatările relevante, respectând în mod corespunzător confidențialitatea datelor sursă.

| (274) | Mai multe părți au afirmat că este inadecvat ca prețul neprejudiciabil să se bazeze pe costul de producție al celor trei producători din Uniune incluși în eșantion, deoarece nu există nicio dovadă potrivit căreia costul lor de producție este reprezentativ la nivelul întregii industrii a Uniunii. Aceste părți nu au putut să explice motivele pentru care Comisia ar trebui să se abată de la practica normală de a utiliza costul de producție al producătorilor din Uniune incluși în eșantion în acest caz particular. În plus, contrar afirmației, examinarea a stabilit că, într-adevăr, costurile de producție ale celor trei producători din Uniune incluși în eșantion sunt reprezentative pentru industria Uniunii. În cursul examinării, Comisia nu a identificat niciun aspect sau element din care să rezulte că producătorii din Uniune incluși în eșantion aveau costuri de producție nereprezentative pentru produsul similar. |
| --- | --- |

(274)

Mai multe părți au afirmat că este inadecvat ca prețul neprejudiciabil să se bazeze pe costul de producție al celor trei producători din Uniune incluși în eșantion, deoarece nu există nicio dovadă potrivit căreia costul lor de producție este reprezentativ la nivelul întregii industrii a Uniunii. Aceste părți nu au putut să explice motivele pentru care Comisia ar trebui să se abată de la practica normală de a utiliza costul de producție al producătorilor din Uniune incluși în eșantion în acest caz particular. În plus, contrar afirmației, examinarea a stabilit că, într-adevăr, costurile de producție ale celor trei producători din Uniune incluși în eșantion sunt reprezentative pentru industria Uniunii. În cursul examinării, Comisia nu a identificat niciun aspect sau element din care să rezulte că producătorii din Uniune incluși în eșantion aveau costuri de producție nereprezentative pentru produsul similar.

| (275) | După cum au mai susținut aceste părți interesate, calculul marjelor de subcotare este eronat, întrucât statisticile arată că prețul mediu al unuia dintre cei trei producători din Uniune incluși în eșantion este semnificativ mai mare decât celelalte. Deși Comisia recunoaște că prețurile unuia dintre producătorii din Uniune sunt mai mari decât celelalte, a remarcat că analiza prețurilor la nivelul codului NC este înșelătoare, deoarece nu ia în considerare gama de produse de bază și faptul că anumite produse au fost excluse din definiția produsului. În plus, așa cum s-a arătat mai sus, calculul subcotării s-a efectuat pe baza costului de producție în funcție de tipul de produs. Astfel, s-a utilizat numai costul de producție pentru tipuri de produse similare. |
| --- | --- |

(275)

După cum au mai susținut aceste părți interesate, calculul marjelor de subcotare este eronat, întrucât statisticile arată că prețul mediu al unuia dintre cei trei producători din Uniune incluși în eșantion este semnificativ mai mare decât celelalte. Deși Comisia recunoaște că prețurile unuia dintre producătorii din Uniune sunt mai mari decât celelalte, a remarcat că analiza prețurilor la nivelul codului NC este înșelătoare, deoarece nu ia în considerare gama de produse de bază și faptul că anumite produse au fost excluse din definiția produsului. În plus, așa cum s-a arătat mai sus, calculul subcotării s-a efectuat pe baza costului de producție în funcție de tipul de produs. Astfel, s-a utilizat numai costul de producție pentru tipuri de produse similare.

| (276) | În plus, chiar în cazul în care Comisia ar elimina datele de cost ale acestui producător din Uniune și ar utiliza numai datele referitoare la costurile celorlalți producători din Uniune incluși în eșantion, rezultatele ar fi la același nivel. Marjele de subcotare bazate pe această metodologie variază de la 60 % la 95 %, atunci când se compară prețurile CIF din China cu prețurile țintă EXW ale industriei Uniunii. Totuși, acceptarea acestei afirmații nu ar avea niciun efect asupra măsurilor finale. În plus, ar presupune compararea unor tipuri de produse bazate pe materii prime complet diferite. Prin urmare, această afirmație a fost respinsă. |
| --- | --- |

(276)

În plus, chiar în cazul în care Comisia ar elimina datele de cost ale acestui producător din Uniune și ar utiliza numai datele referitoare la costurile celorlalți producători din Uniune incluși în eșantion, rezultatele ar fi la același nivel. Marjele de subcotare bazate pe această metodologie variază de la 60 % la 95 %, atunci când se compară prețurile CIF din China cu prețurile țintă EXW ale industriei Uniunii. Totuși, acceptarea acestei afirmații nu ar avea niciun efect asupra măsurilor finale. În plus, ar presupune compararea unor tipuri de produse bazate pe materii prime complet diferite. Prin urmare, această afirmație a fost respinsă.

| (277) | Mai multe părți au susținut că utilizarea costului standard în locul costului real a dus la un preț țintă distorsionat, întrucât nu s-a ținut cont de mai multe caracteristici ale produsului. În această privință, Comisia a constatat că nu luase în considerare costul de fabricație astfel cum fusese raportat de către un producător din Uniune inclus în eșantion, deoarece – contrar celor susținute de părțile interesate – utilizarea costului real de fabricație ar fi condus la un rezultat distorsionat. Prin utilizarea metodologiei standard de stabilire a costurilor, Comisia a fost în măsură să elimine distorsiunile cauzate de cantitățile scăzute nereprezentative. Prin urmare, Comisia a confirmat caracterul adecvat al metodologiei utilizate. |
| --- | --- |

(277)

Mai multe părți au susținut că utilizarea costului standard în locul costului real a dus la un preț țintă distorsionat, întrucât nu s-a ținut cont de mai multe caracteristici ale produsului. În această privință, Comisia a constatat că nu luase în considerare costul de fabricație astfel cum fusese raportat de către un producător din Uniune inclus în eșantion, deoarece – contrar celor susținute de părțile interesate – utilizarea costului real de fabricație ar fi condus la un rezultat distorsionat. Prin utilizarea metodologiei standard de stabilire a costurilor, Comisia a fost în măsură să elimine distorsiunile cauzate de cantitățile scăzute nereprezentative. Prin urmare, Comisia a confirmat caracterul adecvat al metodologiei utilizate.

| (278) | Mai multe părți au afirmat că metodologia utilizată pentru calculul subcotării ar trebui să se aplice în mod uniform, și anume că ar trebui să se utilizeze același grup de tipuri de produse pentru produsul în cauză și produsul similar. Comisia a recunoscut neajunsurile metodologiei utilizate inițial și a revizuit calculul subcotării în mod corespunzător. Comisia a remarcat faptul că această modificare a afectat numai tipurile de produse care utilizează tuburi sau țevi fără sudură ca materie primă și că i-a afectat numai pe acei producători-exportatori care utilizează materia primă menționată. Prin urmare, noile marje de subcotare variază de la 75,7 % la 112,2 %, atunci când se compară prețurile CIF din China cu prețurile țintă EXW ale industriei Uniunii. |
| --- | --- |

(278)

Mai multe părți au afirmat că metodologia utilizată pentru calculul subcotării ar trebui să se aplice în mod uniform, și anume că ar trebui să se utilizeze același grup de tipuri de produse pentru produsul în cauză și produsul similar. Comisia a recunoscut neajunsurile metodologiei utilizate inițial și a revizuit calculul subcotării în mod corespunzător. Comisia a remarcat faptul că această modificare a afectat numai tipurile de produse care utilizează tuburi sau țevi fără sudură ca materie primă și că i-a afectat numai pe acei producători-exportatori care utilizează materia primă menționată. Prin urmare, noile marje de subcotare variază de la 75,7 % la 112,2 %, atunci când se compară prețurile CIF din China cu prețurile țintă EXW ale industriei Uniunii.

| (279) | În urma celei de a doua comunicări, mai multe părți interesate au afirmat că a fost nepotrivit să se compare prețul producătorilor-exportatori cu prețul țintă stabilit pe baza clasei materialului pentru accesoriile produse din tuburi fără sudură. În plus, părțile au reiterat faptul că ar fi trebuit stabilit prețul țintă pentru fiecare tip de produs în loc ca el să se stabilească pentru fiecare clasă de material. |
| --- | --- |

(279)

În urma celei de a doua comunicări, mai multe părți interesate au afirmat că a fost nepotrivit să se compare prețul producătorilor-exportatori cu prețul țintă stabilit pe baza clasei materialului pentru accesoriile produse din tuburi fără sudură. În plus, părțile au reiterat faptul că ar fi trebuit stabilit prețul țintă pentru fiecare tip de produs în loc ca el să se stabilească pentru fiecare clasă de material.

| (280) | Comisia precizează că încearcă să efectueze calculul conform solicitării părților interesate, și anume printr-o analiză în funcție de PCN. Totuși, a constatat că rezultatele nu au fost fiabile pentru anumite PCN-uri din cauza cantităților semnificativ diferite importate în Uniune și fabricate de producătorii din Uniune. Prin urmare, Comisia a constatat că metodologia descrisă în considerentele 270 și 271 a fost mai adecvată și, ca urmare, această afirmație a fost respinsă. |
| --- | --- |

(280)

Comisia precizează că încearcă să efectueze calculul conform solicitării părților interesate, și anume printr-o analiză în funcție de PCN. Totuși, a constatat că rezultatele nu au fost fiabile pentru anumite PCN-uri din cauza cantităților semnificativ diferite importate în Uniune și fabricate de producătorii din Uniune. Prin urmare, Comisia a constatat că metodologia descrisă în considerentele 270 și 271 a fost mai adecvată și, ca urmare, această afirmație a fost respinsă.

| (281) | În absența altor observații suplimentare, Comisia a confirmat marjele de subcotare referitoare la Taiwan, astfel cum se menționează în considerentul 272 de mai sus. |
| --- | --- |

(281)

În absența altor observații suplimentare, Comisia a confirmat marjele de subcotare referitoare la Taiwan, astfel cum se menționează în considerentul 272 de mai sus.

8.2.   Măsuri definitive

Măsuri definitive

| (282) | Pe baza celor de mai sus, nivelurile taxei antidumping definitive, exprimate în raport cu prețul CIF la frontiera Uniunii, înainte de plata taxelor vamale, ar trebui să fie după cum urmează:








  Societate | Marjă de prejudiciu (%) | Marjă de dumping (%) | Nivelul taxei antidumping definitive (%) |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Taiwan: |
| King Lai Hygienic Materials Co., Ltd | — | 0,0 | 0,0 |
| Ta Chen Stainless Pipes Co., Ltd | 104,4 | 5,1 | 5,1 |
| Taxa reziduală | 110,0 | 12,1 | 12,1 |
| Republica Populară Chineză |
| Zhejiang Good Fittings Co., Ltd | 112,2 | 55,3 | 55,3 |
| Zhejiang Jndia Pipeline Industry Co., Ltd | 105,9 | 48,9 | 48,9 |
| Suzhou Yuli Pipeline Industry Co., Ltd (*2) | 75,7 | 30,7 | 30,7 |
| Jiangsu Judd Pipeline Industry Co., Ltd (*2) | 75,7 | 30,7 | 30,7 |
| Media ponderată (*3) | 93,1 | 41,9 | 41,9 |
| Taxa reziduală (*4) | 127,1 | 64,9 | 64,9 |

(282)

Pe baza celor de mai sus, nivelurile taxei antidumping definitive, exprimate în raport cu prețul CIF la frontiera Uniunii, înainte de plata taxelor vamale, ar trebui să fie după cum urmează:

Societate

Marjă de prejudiciu (%)

Marjă de dumping (%)

Nivelul taxei antidumping definitive (%)

Taiwan:

Taiwan:

King Lai Hygienic Materials Co., Ltd

—

0,0

0,0

Ta Chen Stainless Pipes Co., Ltd

104,4

5,1

5,1

Taxa reziduală

110,0

12,1

12,1

Republica Populară Chineză

Republica Populară Chineză

Zhejiang Good Fittings Co., Ltd

112,2

55,3

55,3

Zhejiang Jndia Pipeline Industry Co., Ltd

105,9

48,9

48,9

Suzhou Yuli Pipeline Industry Co., Ltd (*2)

*2

75,7

30,7

30,7

Jiangsu Judd Pipeline Industry Co., Ltd (*2)

*2

75,7

30,7

30,7

Media ponderată (*3)

*3

93,1

41,9

41,9

Taxa reziduală (*4)

*4

127,1

64,9

64,9

| (283) | Nivelurile taxei antidumping individuale aplicabile societăților precizate în prezentul regulament au fost stabilite pe baza constatărilor prezentei anchete. Prin urmare, ele au reflectat situația constatată în cursul prezentei anchete în ceea ce privește aceste societăți. Aceste niveluri ale taxei sunt aplicabile exclusiv importurilor de produs în cauză originar din țările în cauză, care a fost fabricat de către entitățile juridice menționate. Importurile de produs în cauză fabricat de orice altă societate care nu este menționată în mod specific în partea dispozitivă a prezentului regulament, inclusiv de entitățile afiliate societăților menționate în mod specific, ar trebui să facă obiectul taxei aplicabile „tuturor celorlalte societăți”. Ele nu ar trebui să facă obiectul niciuneia dintre taxele antidumping individuale. |
| --- | --- |

(283)

Nivelurile taxei antidumping individuale aplicabile societăților precizate în prezentul regulament au fost stabilite pe baza constatărilor prezentei anchete. Prin urmare, ele au reflectat situația constatată în cursul prezentei anchete în ceea ce privește aceste societăți. Aceste niveluri ale taxei sunt aplicabile exclusiv importurilor de produs în cauză originar din țările în cauză, care a fost fabricat de către entitățile juridice menționate. Importurile de produs în cauză fabricat de orice altă societate care nu este menționată în mod specific în partea dispozitivă a prezentului regulament, inclusiv de entitățile afiliate societăților menționate în mod specific, ar trebui să facă obiectul taxei aplicabile „tuturor celorlalte societăți”. Ele nu ar trebui să facă obiectul niciuneia dintre taxele antidumping individuale.

| (284) | O societate poate solicita aplicarea acestor niveluri ale taxei antidumping individuale în cazul în care se modifică numele entității sau în cazul în care înființează o nouă entitate de producție sau de vânzare. Cererea trebuie să fie adresată Comisiei. Cererea trebuie să conțină toate informațiile relevante, inclusiv: modificarea activităților societății legate de producție; vânzările pe piața internă și la export asociate, de exemplu, cu modificarea denumirii sau cu modificarea entităților de producție și de vânzare. Comisia va actualiza lista societăților cărora li se aplică taxe antidumping individuale, dacă o astfel de actualizare se justifică. |
| --- | --- |

(284)

O societate poate solicita aplicarea acestor niveluri ale taxei antidumping individuale în cazul în care se modifică numele entității sau în cazul în care înființează o nouă entitate de producție sau de vânzare. Cererea trebuie să fie adresată Comisiei. Cererea trebuie să conțină toate informațiile relevante, inclusiv: modificarea activităților societății legate de producție; vânzările pe piața internă și la export asociate, de exemplu, cu modificarea denumirii sau cu modificarea entităților de producție și de vânzare. Comisia va actualiza lista societăților cărora li se aplică taxe antidumping individuale, dacă o astfel de actualizare se justifică.

| (285) | Pentru a reduce la minimum riscurile de eludare ca urmare a unei diferențe dintre nivelurile taxei, sunt necesare măsuri speciale vizând asigurarea aplicării taxelor antidumping individuale. Societățile care fac obiectul taxelor antidumping individuale trebuie să prezinte o factură comercială valabilă autorităților vamale ale statelor membre. Factura trebuie să respecte cerințele prevăzute la articolul 1 alineatul (3) din prezentul regulament. Importurile care nu sunt însoțite de factura respectivă trebuie să facă obiectul taxei antidumping aplicabile „tuturor celorlalte societăți”. |
| --- | --- |

(285)

Pentru a reduce la minimum riscurile de eludare ca urmare a unei diferențe dintre nivelurile taxei, sunt necesare măsuri speciale vizând asigurarea aplicării taxelor antidumping individuale. Societățile care fac obiectul taxelor antidumping individuale trebuie să prezinte o factură comercială valabilă autorităților vamale ale statelor membre. Factura trebuie să respecte cerințele prevăzute la articolul 1 alineatul (3) din prezentul regulament. Importurile care nu sunt însoțite de factura respectivă trebuie să facă obiectul taxei antidumping aplicabile „tuturor celorlalte societăți”.

| (286) | Pentru a asigura o aplicare corespunzătoare a taxelor antidumping, taxa antidumping pentru toate celelalte societăți ar trebui să se aplice nu doar producătorilor-exportatori necooperanți în cadrul prezentei examinări, ci și producătorilor care nu au avut exporturi în Uniune în timpul perioadei de anchetă. |
| --- | --- |

(286)

Pentru a asigura o aplicare corespunzătoare a taxelor antidumping, taxa antidumping pentru toate celelalte societăți ar trebui să se aplice nu doar producătorilor-exportatori necooperanți în cadrul prezentei examinări, ci și producătorilor care nu au avut exporturi în Uniune în timpul perioadei de anchetă.

9.   DISPOZIȚII FINALE

DISPOZIȚII FINALE

| (287) | În interesul unei bune administrări, Comisia a invitat părțile interesate să prezinte observații scrise și/sau să solicite o audiere în fața Comisiei și/sau a consilierului-auditor în cadrul procedurilor comerciale într-un termen stabilit. |
| --- | --- |

(287)

În interesul unei bune administrări, Comisia a invitat părțile interesate să prezinte observații scrise și/sau să solicite o audiere în fața Comisiei și/sau a consilierului-auditor în cadrul procedurilor comerciale într-un termen stabilit.

| (288) | Măsurile prevăzute în prezentul regulament sunt conforme cu avizul comitetului instituit în temeiul articolului 15 alineatul (1) din Regulamentul (UE) nr. 2016/1036, |
| --- | --- |

(288)

Măsurile prevăzute în prezentul regulament sunt conforme cu avizul comitetului instituit în temeiul articolului 15 alineatul (1) din Regulamentul (UE) nr. 2016/1036,

ADOPTĂ PREZENTUL REGULAMENT:

Articolul 1

(1)   Se instituie o taxă antidumping definitivă asupra importurilor de accesorii de țevărie pentru sudat cap la cap, din tipuri de oțel inoxidabil austenitic de diferite calități, care corespund tipurilor AISI 304, 304L, 316, 316L, 316Ti, 321 și 321H și echivalentelor acestora în celelalte norme, cu un diametru exterior de maximum 406,4 mm și cu o grosime a peretelui care nu depășește 16 mm, cu un finisaj al suprafețelor exterioare cu o valoare medie a rugozității (Ra) de cel puțin 0,8 micrometri, fără flanșe, chiar finisate, originare din RPC și Taiwan. Produsul se încadrează la codurile NC ex 7307 23 10 și ex 7307 23 90 (coduri Taric 7307231015, 7307231025, 7307239015, 7307239025).

(2)   Nivelurile taxei antidumping definitive aplicabile produsului descris la alineatul (1) și fabricat de societățile comerciale enumerate mai jos sunt următoarele:

| Societate | Nivelul taxei antidumping definitive (%) | Cod adițional TARIC |
| --- | --- | --- |
| Taiwan |
| King Lai Hygienic Materials Co., Ltd | 0,0 | C175 |
| Ta Chen Stainless Pipes Co., Ltd | 5,1 | C176 |
| Toate celelalte societăți | 12,1 | C999 |
| Republica Populară Chineză |
| Zhejiang Good Fittings Co., Ltd | 55,3 | C177 |
| Zhejiang Jndia Pipeline Industry Co., Ltd | 48,9 | C178 |
| Suzhou Yuli Pipeline Industry Co., Ltd | 30,7 | C179 |
| Jiangsu Judd Pipeline Industry Co., Ltd | 30,7 | C180 |
| Toate celelalte societăți cooperante: |
| Alfa Laval Flow Equipment (Kunshan) Co., Ltd | 41,9 | C182 |
| Kunshan Kinglai Hygienic Materials Co., Ltd | 41,9 | C184 |
| Wifang Huoda Pipe Fittings Manufacture Co., Ltd | 41,9 | C186 |
| Yada Piping Solutions Co., Ltd | 41,9 | C187 |
| Jiangsu Huayang Metal Pipes Co., Ltd | 41,9 | C188 |
| Toate celelalte societăți | 64,9 | C999 |

Societate

Nivelul taxei antidumping definitive (%)

Cod adițional TARIC

Taiwan

King Lai Hygienic Materials Co., Ltd

0,0

C175

Ta Chen Stainless Pipes Co., Ltd

5,1

C176

Toate celelalte societăți

12,1

C999

Republica Populară Chineză

Zhejiang Good Fittings Co., Ltd

55,3

C177

Zhejiang Jndia Pipeline Industry Co., Ltd

48,9

C178

Suzhou Yuli Pipeline Industry Co., Ltd

30,7

C179

Jiangsu Judd Pipeline Industry Co., Ltd

30,7

C180

Toate celelalte societăți cooperante:

Alfa Laval Flow Equipment (Kunshan) Co., Ltd

41,9

C182

Kunshan Kinglai Hygienic Materials Co., Ltd

41,9

C184

Wifang Huoda Pipe Fittings Manufacture Co., Ltd

41,9

C186

Yada Piping Solutions Co., Ltd

41,9

C187

Jiangsu Huayang Metal Pipes Co., Ltd

41,9

C188

Toate celelalte societăți

64,9

C999

(3)   În cazul în care orice producător-exportator din Republica Populară Chineză prezintă Comisiei suficiente dovezi care să demonstreze faptul că:

| (a) | nu a exportat în Uniune produsul descris la articolul 1 alineatul (1) pe parcursul perioadei de anchetă (de la 1 octombrie 2014 la 30 septembrie 2015); |
| --- | --- |

(a)

nu a exportat în Uniune produsul descris la articolul 1 alineatul (1) pe parcursul perioadei de anchetă (de la 1 octombrie 2014 la 30 septembrie 2015);

| (b) | nu este afiliat niciunui exportator sau producător din Republica Populară Chineză care face obiectul măsurilor instituite prin prezentul regulament; și |
| --- | --- |

(b)

nu este afiliat niciunui exportator sau producător din Republica Populară Chineză care face obiectul măsurilor instituite prin prezentul regulament; și

| (c) | a exportat efectiv în Uniune produsul în cauză după încheierea perioadei de anchetă sau și-a asumat o obligație contractuală irevocabilă de a exporta o cantitate importantă în Uniune, tabelul de la articolul 1 alineatul (2) poate fi modificat prin adăugarea noului producător-exportator în lista societăților cooperante neincluse în eșantion, aplicându-i-se astfel nivelul taxei medii ponderate aplicabil societăților din eșantion. |
| --- | --- |

(c)

a exportat efectiv în Uniune produsul în cauză după încheierea perioadei de anchetă sau și-a asumat o obligație contractuală irevocabilă de a exporta o cantitate importantă în Uniune, tabelul de la articolul 1 alineatul (2) poate fi modificat prin adăugarea noului producător-exportator în lista societăților cooperante neincluse în eșantion, aplicându-i-se astfel nivelul taxei medii ponderate aplicabil societăților din eșantion.

(4)   Sub rezerva unor dispoziții contrare, se aplică dispozițiile în vigoare în materie de taxe vamale.

Articolul 2

Prezentul regulament intră în vigoare în ziua următoare datei publicării în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene.

Prezentul regulament este obligatoriu în toate elementele sale și se aplică direct în toate statele membre.

Adoptat la Bruxelles, 26 ianuarie 2017.

Pentru Comisie

Președintele

Jean-Claude JUNCKER

---

(1)  
  JO L 176, 30.6.2016, p. 21.

1

(2)  Regulamentul (CE) nr. 1225/2009 al Consiliului din 30 noiembrie 2009 privind protecția împotriva importurilor care fac obiectul unui dumping din partea țărilor care nu sunt membre ale Comunității Europene (JO L 343, 22.12.2009, p. 51).

2

(3)  
  JO C 357, 29.10.2015, p. 5.

3

(4)  Hotărârea Curții (Marea Cameră) din 8 septembrie 2015, cauza C-511/13 P, Philips Lighting Poland S.A. și Philips Lighting BV/Consiliul Uniunii Europene, Hangzhou Duralamp Electronics Co., Ltd, GE Hungary Ipari és Kereskedelmi Zrt. (GE Hungary Zrt.), Osram GmbH, Comisia Europeană.

4

(5)  Decizia 2013/440/UE a Comisiei din 20 august 2013 de încheiere a procedurii antidumping privind importurile de accesorii de tubulatură din oțel inoxidabil pentru sudat cap la cap, finisate sau nu, originare din Republica Populară Chineză și Taiwan (JO L 223, 21.8.2013, p. 13).

5

(6)  UE-India Lenjerie de pat (cauza AB-2000-13), punctul 76: „[...] utilizarea expresiei «medie ponderată» în combinație cu utilizarea cuvintelor «sume» și «exportatori sau producători» la plural, în textul articolului 2.2.2 punctul (ii) din [Acordul antidumping al OMC], anticipează în mod clar utilizarea datelor de la mai mulți exportatori sau producători. În concluzie, metoda de calcul al sumelor sau al costurilor VAG și al profiturilor stabilită în această dispoziție poate fi utilizată numai în cazul în care sunt disponibile date referitoare la mai mulți exportatori sau producători”.

6

(7)  Articolul 21.5 Raportul Organului de apel, UE – Măsuri antidumping definitive privind anumite elemente de fixare din fier sau oțel din China, WT/DS397/AB/RW.

7

(8)  De asemenea, trebuie avut în vedere faptul că prețurile practicate de sectorul siderurgic chinez sunt ele însele distorsionate din cauza activităților întreprinderilor de stat și a diverselor sisteme de subvenții. A se vedea, printre altele, Industria siderurgică: conservarea unor locuri de muncă și a unei creșteri durabile în Europa, COM(2016) 155 final; Subsidies to Chinese Industry: State Capitalism, Business Strategy and Trade Policy (Subvenții acordate industriei chineze: capitalismul de stat, strategia de afaceri și politica comercială), Usha C. V. Haley și George T. Haley, Oxford University Press, SUA, 25 aprilie 2013.

8

State Capitalism, Business Strategy and Trade Policy

(9)  Această metodă a fost acceptată de Tribunal în hotărârea sa din 16 decembrie 2011, cauza T-423/09, Dashiqiao/Consiliul, ECLI:EU:T:2011:764, punctele 34-50.

9

(*1)  Parte din grupul Yuli-Judd.

*1

(10)  Comparația între tipurile de produse similare vândute de producătorii-exportatori chinezi și producătorul-exportator taiwanez, și anume 45 de tipuri de produse, arată că prețurile medii ale accesoriilor fără sudură provenind din China sunt cu aproximativ 15 % mai mari în comparație cu prețul mediu al accesoriilor sudate provenind din Taiwan. Având în vedere calitatea cu mult superioară a tuburilor de oțel fără sudură și influența calității asupra deciziei de cumpărare, produsele sunt, prin urmare, în concurență, chiar și dacă se efectuează un test bazat pe dreptul concurenței.

10

(11)  Consultați site-ul internet al Bursei metalelor din Londra (London Metal Exchange, https://www.lme.com/en-gb/metals/non-ferrous/nickel/

11

(*2)  Parte din grupul Yuli-Judd.

*2

(*3)  Se aplică societăților cooperante neincluse în eșantion: Alfa Laval Flow Equipment (Kunshan) Co., Ltd, Kunshan Kinglai Hygienic Materials Co., Ltd, Wifang Huoda Pipe Fittings Manufacture Co., Ltd,Yada Piping Solutions Co., Ltd, Jiangsu Huayang Metal Pipes Co., Ltd.

*3

(*4)  Se aplică societăților care nu au cooperat și Shanghai Max Fittings Co., Ltd (societate inclusă inițial în eșantion, care a încetat ulterior să mai coopereze).

*4

---

| 27.1.2017 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | L 22/54 |
| --- | --- | --- | --- |

27.1.2017

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

L 22/54

---

REGULAMENTUL DE PUNERE ÎN APLICARE (UE) 2017/142 AL COMISIEI

din 26 ianuarie 2017

de modificare pentru a 258-a oară a Regulamentului (CE) nr. 881/2002 al Consiliului de instituire a unor măsuri restrictive specifice împotriva anumitor persoane și entități asociate cu organizațiile ISIL (Da'esh) și Al-Qaida

COMISIA EUROPEANĂ,

având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene,

având în vedere Regulamentul (CE) nr. 881/2002 al Consiliului din 27 mai 2002 de instituire a unor măsuri restrictive specifice împotriva anumitor persoane și entități asociate cu organizațiile ISIL (Da'esh) și Al-Qaida (1), în special articolul 7 alineatul (1) litera (a) și articolul 7a alineatul (5),

întrucât:

| (1) | Anexa I la Regulamentul (CE) nr. 881/2002 conține lista persoanelor, grupurilor și entităților cărora li se aplică înghețarea fondurilor și a resurselor economice în temeiul regulamentului menționat anterior. |
| --- | --- |

(1)

Anexa I la Regulamentul (CE) nr. 881/2002 conține lista persoanelor, grupurilor și entităților cărora li se aplică înghețarea fondurilor și a resurselor economice în temeiul regulamentului menționat anterior.

| (2) | La 19 ianuarie 2017, Comitetul pentru sancțiuni al Consiliului de Securitate al Organizației Națiunilor Unite a decis să modifice o mențiune de pe lista sa a persoanelor, grupurilor și entităților cărora li se aplică înghețarea fondurilor și a resurselor economice. Prin urmare, anexa I la Regulamentul (CE) nr. 881/2002 ar trebui modificată în consecință, |
| --- | --- |

(2)

La 19 ianuarie 2017, Comitetul pentru sancțiuni al Consiliului de Securitate al Organizației Națiunilor Unite a decis să modifice o mențiune de pe lista sa a persoanelor, grupurilor și entităților cărora li se aplică înghețarea fondurilor și a resurselor economice. Prin urmare, anexa I la Regulamentul (CE) nr. 881/2002 ar trebui modificată în consecință,

ADOPTĂ PREZENTUL REGULAMENT:

Articolul 1

Anexa I la Regulamentul (CE) nr. 881/2002 se modifică în conformitate cu anexa la prezentul regulament.

Articolul 2

Prezentul regulament intră în vigoare în ziua următoare datei publicării în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene.

Prezentul regulament este obligatoriu în toate elementele sale și se aplică direct în toate statele membre.

Adoptat la Bruxelles, 26 ianuarie 2017.

Pentru Comisie,

pentru președinte

Șeful interimar al Serviciului Instrumente de Politică Externă

---

(1)  
  JO L 139, 29.5.2002, p. 9.

1

---

ANEXĂ

La rubrica „Persoane fizice” din anexa I la Regulamentul (CE) nr. 881/2002, datele de identificare pentru următoarea mențiune se modifică astfel:

„Malik Muhammad Ishaq (alias Malik Ishaq). Adresa: Pakistan. Data nașterii: aproximativ 1959. Locul nașterii: Rahim Yar Khan, provincia Punjab, Pakistan. Naționalitate: pakistaneză. Alte informații: (a) descriere fizică: construcție solidă, ochi de culoare neagră, păr negru, ten de culoare maroniu mediu, cu barbă neagră bogată; (b) fotografie disponibilă pentru includerea în notificarea specială emisă de INTERPOL-Consiliul de Securitate al ONU. Data desemnării menționată la articolul 2a alineatul (4) litera (b): 14.3.2014.” se înlocuiește cu următorul text:

„Malik Muhammad Ishaq (alias Malik Ishaq). Adresa: Pakistan. Data nașterii: aproximativ 1959. Locul nașterii: Rahim Yar Khan, provincia Punjab, Pakistan. Cetățenie: pakistaneză. Alte informații: (a) descriere fizică: construcție solidă, ochi de culoare neagră, păr negru, ten de culoare maroniu mediu, cu barbă neagră bogată; (b) fotografie disponibilă pentru includerea în notificarea specială emisă de INTERPOL-Consiliul de Securitate al ONU. Ucis în Pakistan, la 28.7.2015. Data desemnării menționată la articolul 7d alineatul (2) litera (i): 14.3.2014.”

---

| 27.1.2017 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | L 22/56 |
| --- | --- | --- | --- |

27.1.2017

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

L 22/56

---

REGULAMENTUL DE PUNERE ÎN APLICARE (UE) 2017/143 AL COMISIEI

din 26 ianuarie 2017

de stabilire a valorilor forfetare de import pentru fixarea prețului de intrare pentru anumite fructe și legume

COMISIA EUROPEANĂ,

având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene,

având în vedere Regulamentul (UE) nr. 1308/2013 al Parlamentului European și al Consiliului din 17 decembrie 2013 de instituire a unei organizări comune a piețelor produselor agricole și de abrogare a Regulamentelor (CEE) nr. 922/72, (CEE) nr. 234/79, (CE) nr. 1037/2001 și (CE) nr. 1234/2007 ale Consiliului (1),

având în vedere Regulamentul de punere în aplicare (UE) nr. 543/2011 al Comisiei din 7 iunie 2011 de stabilire a normelor de aplicare a Regulamentului (CE) nr. 1234/2007 al Consiliului în ceea ce privește sectorul fructelor și legumelor și sectorul fructelor și legumelor prelucrate (2), în special articolul 136 alineatul (1),

întrucât:

| (1) | Regulamentul de punere în aplicare (UE) nr. 543/2011 prevede, ca urmare a rezultatelor negocierilor comerciale multilaterale din cadrul Rundei Uruguay, criteriile pentru stabilirea de către Comisie a valorilor forfetare de import din țări terțe pentru produsele și perioadele menționate în partea A din anexa XVI la regulamentul respectiv. |
| --- | --- |

(1)

Regulamentul de punere în aplicare (UE) nr. 543/2011 prevede, ca urmare a rezultatelor negocierilor comerciale multilaterale din cadrul Rundei Uruguay, criteriile pentru stabilirea de către Comisie a valorilor forfetare de import din țări terțe pentru produsele și perioadele menționate în partea A din anexa XVI la regulamentul respectiv.

| (2) | Valoarea forfetară de import se calculează în fiecare zi lucrătoare, în conformitate cu articolul 136 alineatul (1) din Regulamentul de punere în aplicare (UE) nr. 543/2011, ținând seama de datele zilnice variabile. Prin urmare, prezentul regulament trebuie să intre în vigoare la data publicării în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene, |
| --- | --- |

(2)

Valoarea forfetară de import se calculează în fiecare zi lucrătoare, în conformitate cu articolul 136 alineatul (1) din Regulamentul de punere în aplicare (UE) nr. 543/2011, ținând seama de datele zilnice variabile. Prin urmare, prezentul regulament trebuie să intre în vigoare la data publicării în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene,

ADOPTĂ PREZENTUL REGULAMENT:

Articolul 1

Valorile forfetare de import prevăzute la articolul 136 din Regulamentul de punere în aplicare (UE) nr. 543/2011 sunt stabilite în anexa la prezentul regulament.

Articolul 2

Prezentul regulament intră în vigoare la data publicării în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene.

Prezentul regulament este obligatoriu în toate elementele sale și se aplică direct în toate statele membre.

Adoptat la Bruxelles, 26 ianuarie 2017.

Pentru Comisie,

pentru președinte

Jerzy PLEWA

Director general

Direcția Generală Agricultură și Dezvoltare Rurală

---

(1)  
  JO L 347, 20.12.2013, p. 671.

1

(2)  
  JO L 157, 15.6.2011, p. 1.

2

---

ANEXĂ

Valorile forfetare de import pentru fixarea prețului de intrare pentru anumite fructe și legume

| (EUR/100 kg) |
| --- |
| Codul NC | Codul țării terțe (1) | Valoarea forfetară de import |
| 0702 00 00 | IL | 197,9 |
| MA | 130,3 |
| SN | 268,2 |
| TR | 158,7 |
| ZZ | 188,8 |
| 0707 00 05 | MA | 80,2 |
| TR | 205,8 |
| ZZ | 143,0 |
| 0709 91 00 | EG | 168,8 |
| ZZ | 168,8 |
| 0709 93 10 | MA | 276,3 |
| TR | 243,9 |
| ZZ | 260,1 |
| 0805 10 22 , 0805 10 24 , 0805 10 28 | EG | 43,6 |
| MA | 45,0 |
| TN | 60,1 |
| TR | 74,6 |
| ZZ | 55,8 |
| 0805 21 10 , 0805 21 90 , 0805 29 00 | EG | 83,8 |
| IL | 136,4 |
| JM | 109,0 |
| MA | 83,0 |
| TR | 86,8 |
| ZZ | 99,8 |
| 0805 22 00 | IL | 139,7 |
| MA | 77,0 |
| ZZ | 108,4 |
| 0805 50 10 | EG | 85,5 |
| TR | 75,8 |
| ZZ | 80,7 |
| 0808 10 80 | CN | 145,5 |
| US | 124,9 |
| ZZ | 135,2 |
| 0808 30 90 | CL | 307,7 |
| CN | 92,7 |
| TR | 154,0 |
| ZA | 84,4 |
| ZZ | 159,7 |

(EUR/100 kg)

Codul NC

Codul țării terțe (1)

Valoarea forfetară de import

0702 00 00

IL

197,9

MA

130,3

SN

268,2

TR

158,7

ZZ

188,8

0707 00 05

MA

80,2

TR

205,8

ZZ

143,0

0709 91 00

EG

168,8

ZZ

168,8

0709 93 10

MA

276,3

TR

243,9

ZZ

260,1

0805 10 22 , 0805 10 24 , 0805 10 28

EG

43,6

MA

45,0

TN

60,1

TR

74,6

ZZ

55,8

0805 21 10 , 0805 21 90 , 0805 29 00

EG

83,8

IL

136,4

JM

109,0

MA

83,0

TR

86,8

ZZ

99,8

0805 22 00

IL

139,7

MA

77,0

ZZ

108,4

0805 50 10

EG

85,5

TR

75,8

ZZ

80,7

0808 10 80

CN

145,5

US

124,9

ZZ

135,2

0808 30 90

CL

307,7

CN

92,7

TR

154,0

ZA

84,4

ZZ

159,7

---

(1)  Nomenclatura țărilor stabilită prin Regulamentul (UE) nr. 1106/2012 al Comisiei din 27 noiembrie 2012 de punere în aplicare a Regulamentului (CE) nr. 471/2009 al Parlamentului European și al Consiliului privind statisticile comunitare privind comerțul exterior cu țările terțe, în ceea ce privește actualizarea nomenclatorului țărilor și teritoriilor (JO L 328, 28.11.2012, p. 7). Codul „ZZ” desemnează „alte origini”.

---

| 27.1.2017 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | L 22/58 |
| --- | --- | --- | --- |

27.1.2017

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

L 22/58

---

REGULAMENTUL DE PUNERE ÎN APLICARE (UE) 2017/144 AL COMISIEI

din 26 ianuarie 2017

privind eliberarea licențelor de import de orez în cadrul contingentelor tarifare deschise pentru subperioada ianuarie 2017 prin Regulamentul de punere în aplicare (UE) nr. 1273/2011

COMISIA EUROPEANĂ,

având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene,

având în vedere Regulamentul (UE) nr. 1308/2013 al Parlamentului European și al Consiliului din 17 decembrie 2013 de instituire a unei organizări comune a piețelor produselor agricole și de abrogare a Regulamentelor (CEE) nr. 922/72, (CEE) nr. 234/79, (CE) nr. 1037/2001 și (CE) nr. 1234/2007 ale Consiliului (1), în special articolul 188,

întrucât:

| (1) | Regulamentul de punere în aplicare (UE) nr. 1273/2011 al Comisiei (2) a deschis și a stabilit modul de gestionare a anumitor contingente tarifare pentru importurile de orez și de brizură de orez, defalcate în funcție de țara de origine și eșalonate pe mai multe subperioade, în conformitate cu anexa I la regulamentul de punere în aplicare respectiv. |
| --- | --- |

(1)

Regulamentul de punere în aplicare (UE) nr. 1273/2011 al Comisiei (2) a deschis și a stabilit modul de gestionare a anumitor contingente tarifare pentru importurile de orez și de brizură de orez, defalcate în funcție de țara de origine și eșalonate pe mai multe subperioade, în conformitate cu anexa I la regulamentul de punere în aplicare respectiv.

| (2) | Ianuarie este prima subperioadă pentru contingentele prevăzute la articolul 1 alineatul (1) literele (a)-(d) din Regulamentul de punere în aplicare (UE) nr. 1273/2011. |
| --- | --- |

(2)

Ianuarie este prima subperioadă pentru contingentele prevăzute la articolul 1 alineatul (1) literele (a)-(d) din Regulamentul de punere în aplicare (UE) nr. 1273/2011.

| (3) | Din notificările efectuate în conformitate cu articolul 8 litera (a) din Regulamentul de punere în aplicare (UE) nr. 1273/2011 reiese că, pentru contingentele cu numărul de ordine 09.4112 — 09.4116 — 09.4117 — 09.4118 — 09.4119 — 09.4154 și 09.4166, cererile depuse în cursul primelor 10 zile lucrătoare ale lunii ianuarie 2017, în conformitate cu articolul 4 alineatul (1) din regulamentul de punere în aplicare menționat, au ca obiect o cantitate mai mare decât cea disponibilă. Prin urmare, este necesar să se determine în ce măsură se pot elibera licențele de import, stabilindu-se coeficientul de atribuire care urmează să fie aplicat cantităților solicitate pentru contingentele vizate, calculat în conformitate cu articolul 7 alineatul (2) din Regulamentul (CE) nr. 1301/2006 al Comisiei (3). |
| --- | --- |

(3)

Din notificările efectuate în conformitate cu articolul 8 litera (a) din Regulamentul de punere în aplicare (UE) nr. 1273/2011 reiese că, pentru contingentele cu numărul de ordine 09.4112 — 09.4116 — 09.4117 — 09.4118 — 09.4119 — 09.4154 și 09.4166, cererile depuse în cursul primelor 10 zile lucrătoare ale lunii ianuarie 2017, în conformitate cu articolul 4 alineatul (1) din regulamentul de punere în aplicare menționat, au ca obiect o cantitate mai mare decât cea disponibilă. Prin urmare, este necesar să se determine în ce măsură se pot elibera licențele de import, stabilindu-se coeficientul de atribuire care urmează să fie aplicat cantităților solicitate pentru contingentele vizate, calculat în conformitate cu articolul 7 alineatul (2) din Regulamentul (CE) nr. 1301/2006 al Comisiei (3).

| (4) | Notificările respective indică de asemenea că, pentru contingentele cu numărul de ordine 09.4127 — 09.4128 — 09.4148 — 09.4149 — 09.4150 — 09.4152 și 09.4153, cererile depuse în cursul primelor 10 zile lucrătoare ale lunii ianuarie 2017, în conformitate cu articolul 4 alineatul (1) din Regulamentul de punere în aplicare (UE) nr. 1273/2011, au ca obiect o cantitate mai mică decât cea disponibilă. |
| --- | --- |

(4)

Notificările respective indică de asemenea că, pentru contingentele cu numărul de ordine 09.4127 — 09.4128 — 09.4148 — 09.4149 — 09.4150 — 09.4152 și 09.4153, cererile depuse în cursul primelor 10 zile lucrătoare ale lunii ianuarie 2017, în conformitate cu articolul 4 alineatul (1) din Regulamentul de punere în aplicare (UE) nr. 1273/2011, au ca obiect o cantitate mai mică decât cea disponibilă.

| (5) | De asemenea, pentru contingentele cu numărul de ordine 09.4127 — 09.4128 — 09.4148 — 09.4149 — 09.4150 — 09.4152 — 09.4153 — 09.4154 — 09.4112 — 09.4116 — 09.4117 — 09.4118 — 09.4119 și 09.4166, este necesar să se fixeze cantitatea totală disponibilă pentru subperioada următoare, în conformitate cu articolul 5 primul paragraf din Regulamentul de punere în aplicare (UE) nr. 1273/2011. |
| --- | --- |

(5)

De asemenea, pentru contingentele cu numărul de ordine 09.4127 — 09.4128 — 09.4148 — 09.4149 — 09.4150 — 09.4152 — 09.4153 — 09.4154 — 09.4112 — 09.4116 — 09.4117 — 09.4118 — 09.4119 și 09.4166, este necesar să se fixeze cantitatea totală disponibilă pentru subperioada următoare, în conformitate cu articolul 5 primul paragraf din Regulamentul de punere în aplicare (UE) nr. 1273/2011.

| (6) | Pentru a se asigura o gestionare eficace a procedurii de eliberare a licențelor de import, prezentul regulament ar trebui să intre în vigoare imediat după publicare, |
| --- | --- |

(6)

Pentru a se asigura o gestionare eficace a procedurii de eliberare a licențelor de import, prezentul regulament ar trebui să intre în vigoare imediat după publicare,

ADOPTĂ PREZENTUL REGULAMENT:

Articolul 1

(1)   Pentru cererile de licență de import de orez din cadrul contingentelor cu numărul de ordine 09.4112 — 09.4116 — 09.4117 — 09.4118 — 09.4119 — 09.4154 și 09.4166 prevăzute de Regulamentul de punere în aplicare (UE) nr. 1273/2011, depuse în cursul primelor 10 zile lucrătoare ale lunii ianuarie 2017, se eliberează licențe pentru cantitatea solicitată, căreia i se aplică coeficientul de atribuire stabilit în anexa la prezentul regulament.

(2)   Cantitatea totală disponibilă pentru subperioada următoare în cadrul contingentelor cu numărul de ordine 09.4127 — 09.4128 — 09.4148 — 09.4149 — 09.4150 — 09.4152 — 09.4153 — 09.4154 — 09.4112 — 09.4116 — 09.4117 — 09.4118 — 09.4119 și 09.4166, prevăzute de Regulamentul de punere în aplicare (UE) nr. 1273/2011, este stabilită în anexa la prezentul regulament.

Articolul 2

Prezentul regulament intră în vigoare la data publicării în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene.

Prezentul regulament este obligatoriu în toate elementele sale și se aplică direct în toate statele membre.

Adoptat la Bruxelles, 26 ianuarie 2017.

Pentru Comisie,

pentru președinte

Jerzy PLEWA

Director general

Direcția Generală Agricultură și Dezvoltare Rurală

---

(1)  
  JO L 347, 20.12.2013, p. 671.

1

(2)  Regulamentul de punere în aplicare (UE) nr. 1273/2011 al Comisiei din 7 decembrie 2011 privind deschiderea și modul de gestionare a anumitor contingente tarifare pentru importurile de orez și de brizură de orez (JO L 325, 8.12.2011, p. 6).

2

(3)  Regulamentul (CE) nr. 1301/2006 al Comisiei din 31 august 2006 de stabilire a normelor comune pentru administrarea contingentelor tarifare de import pentru produsele agricole gestionate printr-un sistem de licențe de import (JO L 238, 1.9.2006, p. 13).

3

---

ANEXĂ

Cantități de atribuit pentru subperioada ianuarie 2016 și cantități disponibile pentru subperioada următoare, în temeiul Regulamentului de punere în aplicare (UE) nr. 1273/2011

| (a) | Contingentul de orez albit sau semialbit încadrat la codul NC 1006 30, prevăzut la articolul 1 alineatul (1) litera (a) din Regulamentul de punere în aplicare (UE) nr. 1273/2011








  Origine | Număr de ordine | Coeficient de atribuire pentru subperioada ianuarie 2017 | Cantitate totală disponibilă pentru subperioada aprilie 2017 (în kg) |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Statele Unite | 09.4127 | — (1) | 23 609 399 |
| Thailanda | 09.4128 | — (1) | 9 723 686 |
| Australia | 09.4129 | — (2) | 1 019 000 |
| Alte origini | 09.4130 | — (2) | 1 805 000 |

(a)

Contingentul de orez albit sau semialbit încadrat la codul NC 1006 30, prevăzut la articolul 1 alineatul (1) litera (a) din Regulamentul de punere în aplicare (UE) nr. 1273/2011

Origine

Număr de ordine

Coeficient de atribuire pentru subperioada ianuarie 2017

Cantitate totală disponibilă pentru subperioada aprilie 2017 (în kg)

Statele Unite

09.4127

— (1)

23 609 399

Thailanda

09.4128

— (1)

9 723 686

Australia

09.4129

— (2)

1 019 000

Alte origini

09.4130

— (2)

1 805 000

| (b) | Contingentul de orez decorticat încadrat la codul NC 1006 20, prevăzut la articolul 1 alineatul (1) litera (b) din Regulamentul de punere în aplicare (UE) nr. 1273/2011








  Origine | Număr de ordine | Coeficient de atribuire pentru subperioada ianuarie 2017 | Cantitate totală disponibilă pentru subperioada iulie 2017 (în kg) |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Toate țările | 09.4148 | — (3) | 1 610 500 |

(b)

Contingentul de orez decorticat încadrat la codul NC 1006 20, prevăzut la articolul 1 alineatul (1) litera (b) din Regulamentul de punere în aplicare (UE) nr. 1273/2011

Origine

Număr de ordine

Coeficient de atribuire pentru subperioada ianuarie 2017

Cantitate totală disponibilă pentru subperioada iulie 2017 (în kg)

Toate țările

09.4148

— (3)

1 610 500

| (c) | Contingentul de brizură de orez încadrată la codul NC 1006 40 00, prevăzut la articolul 1 alineatul (1) litera (c) din Regulamentul de punere în aplicare (UE) nr. 1273/2011








  Origine | Număr de ordine | Coeficient de atribuire pentru subperioada ianuarie 2017 | Cantitate totală disponibilă pentru subperioada iulie 2017 (în kg) |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Thailanda | 09.4149 | — (4) | 51 446 110 |
| Australia | 09.4150 | — (4) | 15 205 790 |
| Guyana | 09.4152 | — (5) | 11 000 000 |
| Statele Unite | 09.4153 | — (4) | 8 931 576 |
| Alte origini | 09.4154 | 15,766653 % | 6 000 002 |

(c)

Contingentul de brizură de orez încadrată la codul NC 1006 40 00, prevăzut la articolul 1 alineatul (1) litera (c) din Regulamentul de punere în aplicare (UE) nr. 1273/2011

Origine

Număr de ordine

Coeficient de atribuire pentru subperioada ianuarie 2017

Cantitate totală disponibilă pentru subperioada iulie 2017 (în kg)

Thailanda

09.4149

— (4)

51 446 110

Australia

09.4150

— (4)

15 205 790

Guyana

09.4152

— (5)

11 000 000

Statele Unite

09.4153

— (4)

8 931 576

Alte origini

09.4154

15,766653 %

6 000 002

| (d) | Contingentul de orez albit sau semialbit încadrat la codul NC 1006 30, prevăzut la articolul 1 alineatul (1) litera (d) din Regulamentul de punere în aplicare (UE) nr. 1273/2011








  Origine | Număr de ordine | Coeficient de atribuire pentru subperioada ianuarie 2017 | Cantitate totală disponibilă pentru subperioada iulie 2017 (în kg) |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Thailanda | 09.4112 | 0,740094 % | 0 |
| Statele Unite | 09.4116 | 1,705665 % | 0 |
| India | 09.4117 | 0,966338 % | 0 |
| Pakistan | 09.4118 | 0,722582 % | 0 |
| Alte origini | 09.4119 | 0,793650 % | 0 |
| Toate țările | 09.4166 | 0,574956 % | 17 011 014 |

(d)

Contingentul de orez albit sau semialbit încadrat la codul NC 1006 30, prevăzut la articolul 1 alineatul (1) litera (d) din Regulamentul de punere în aplicare (UE) nr. 1273/2011

Origine

Număr de ordine

Coeficient de atribuire pentru subperioada ianuarie 2017

Cantitate totală disponibilă pentru subperioada iulie 2017 (în kg)

Thailanda

09.4112

0,740094 %

0

Statele Unite

09.4116

1,705665 %

0

India

09.4117

0,966338 %

0

Pakistan

09.4118

0,722582 %

0

Alte origini

09.4119

0,793650 %

0

Toate țările

09.4166

0,574956 %

17 011 014

---

(1)  (1) Cererile acoperă cantități mai mici decât sau egale cu cele disponibile: prin urmare, toate cererile pot fi acceptate.

(2)  Nu există cantități disponibile pentru această subperioadă.

(3)  Cererile acoperă cantități mai mici decât sau egale cu cele disponibile: prin urmare, toate cererile pot fi acceptate.

(4)  Cererile acoperă cantități mai mici decât sau egale cu cele disponibile: prin urmare, toate cererile pot fi acceptate.

(5)  Pentru această subperioadă nu se aplică niciun coeficient de atribuire: nicio cerere de licență nu a fost comunicată Comisiei.

---

DECIZII

| 27.1.2017 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | L 22/62 |
| --- | --- | --- | --- |

27.1.2017

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

L 22/62

---

DECIZIA (UE) 2017/145 A COMISIEI

din 25 ianuarie 2017

privind menținerea cu o restricție în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene a trimiterii la standardul armonizat EN 14904:2006 „Suprafețe pentru activități sportive. Suprafețe pentru activități multisportive în sală. Specificație”, în conformitate cu Regulamentul (UE) nr. 305/2011 al Parlamentului European și al Consiliului

(Text cu relevanță pentru SEE)

COMISIA EUROPEANĂ,

având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene,

având în vedere Regulamentul (UE) nr. 305/2011 al Parlamentului European și al Consiliului din 9 martie 2011 de stabilire a unor condiții armonizate pentru comercializarea produselor pentru construcții și de abrogare a Directivei 89/106/CEE a Consiliului (1), în special articolul 18 alineatul (2),

întrucât:

| (1) | În temeiul Regulamentului (UE) nr. 305/2011, standardele armonizate prevăzute la articolul 17 trebuie să îndeplinească cerințele sistemului armonizat prevăzut în respectivul regulament sau prin intermediul său. |
| --- | --- |

(1)

În temeiul Regulamentului (UE) nr. 305/2011, standardele armonizate prevăzute la articolul 17 trebuie să îndeplinească cerințele sistemului armonizat prevăzut în respectivul regulament sau prin intermediul său.

| (2) | În martie 2006, Comitetul European de Standardizare (CEN) a adoptat standardul armonizat EN 14904:2006 „Suprafețe pentru activități sportive. Suprafețe pentru activități multisportive în sală. Specificație”. Trimiterea la standardul respectiv a fost publicată ulterior în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene (2). |
| --- | --- |

(2)

În martie 2006, Comitetul European de Standardizare (CEN) a adoptat standardul armonizat EN 14904:2006 „Suprafețe pentru activități sportive. Suprafețe pentru activități multisportive în sală. Specificație”. Trimiterea la standardul respectiv a fost publicată ulterior în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene (2).

| (3) | La 21 august 2015, Germania a lansat o obiecție formală în ceea ce privește standardul armonizat EN 14904:2006. Obiecția formală a vizat nota 1 din anexa ZA.1 la standardul respectiv cu privire la metodele și criteriile de evaluare pentru alte substanțe periculoase decât formaldehida sau pentaclorfenolul (PCP) și a cerut retragerea trimiterii la standard din Jurnalul Oficial al Uniunii Europene sau, în mod alternativ, o restricție prin care nota 1 din anexa ZA.1 la standardul respectiv să fie exclusă din domeniul de aplicare al trimiterii respective. |
| --- | --- |

(3)

La 21 august 2015, Germania a lansat o obiecție formală în ceea ce privește standardul armonizat EN 14904:2006. Obiecția formală a vizat nota 1 din anexa ZA.1 la standardul respectiv cu privire la metodele și criteriile de evaluare pentru alte substanțe periculoase decât formaldehida sau pentaclorfenolul (PCP) și a cerut retragerea trimiterii la standard din Jurnalul Oficial al Uniunii Europene sau, în mod alternativ, o restricție prin care nota 1 din anexa ZA.1 la standardul respectiv să fie exclusă din domeniul de aplicare al trimiterii respective.

| (4) | Potrivit Germaniei, standardul respectiv nu conține metode armonizate pentru evaluarea performanței produselor pentru construcții în cauză în ceea ce privește caracteristica esențială a substanțelor periculoase atunci când este vorba de alte substanțe periculoase decât formaldehida sau pentaclorfenolul (PCP). De fapt, nota 1 din anexa ZA.1 la standard precizează că alte cerințe referitoare la substanțele periculoase, inclusiv legislația națională, se pot aplica produselor care intră în domeniul de aplicare al standardului și că toate cerințele respective trebuie respectate atunci când este cazul. Germania a subliniat faptul că singurele clauze specifice referitoare la substanțele periculoase din standardul în cauză (clauzele 5.5 și 5.6) se referă la formaldehidă și pentaclorfenol (PCP). |
| --- | --- |

(4)

Potrivit Germaniei, standardul respectiv nu conține metode armonizate pentru evaluarea performanței produselor pentru construcții în cauză în ceea ce privește caracteristica esențială a substanțelor periculoase atunci când este vorba de alte substanțe periculoase decât formaldehida sau pentaclorfenolul (PCP). De fapt, nota 1 din anexa ZA.1 la standard precizează că alte cerințe referitoare la substanțele periculoase, inclusiv legislația națională, se pot aplica produselor care intră în domeniul de aplicare al standardului și că toate cerințele respective trebuie respectate atunci când este cazul. Germania a subliniat faptul că singurele clauze specifice referitoare la substanțele periculoase din standardul în cauză (clauzele 5.5 și 5.6) se referă la formaldehidă și pentaclorfenol (PCP).

| (5) | Germania a considerat că această lacună constituie o încălcare a articolului 17 alineatul (3) din Regulamentul (UE) nr. 305/2011, dat fiind că standardul în discuție nu îndeplinește în totalitate cerințele prevăzute în mandatul relevant, astfel cum se prevede la articolul 18. |
| --- | --- |

(5)

Germania a considerat că această lacună constituie o încălcare a articolului 17 alineatul (3) din Regulamentul (UE) nr. 305/2011, dat fiind că standardul în discuție nu îndeplinește în totalitate cerințele prevăzute în mandatul relevant, astfel cum se prevede la articolul 18.

| (6) | În plus, Germania a subliniat importanța unui tratament adecvat al emisiilor de alte substanțe periculoase, în special al emisiilor de compuși organici volatili (COV), în standardele armonizate, în special pentru produsele în cauză. |
| --- | --- |

(6)

În plus, Germania a subliniat importanța unui tratament adecvat al emisiilor de alte substanțe periculoase, în special al emisiilor de compuși organici volatili (COV), în standardele armonizate, în special pentru produsele în cauză.

| (7) | Din aceste motive, Germania a solicitat retragerea trimiterii la standardul respectiv sau, în mod alternativ, o restricție care să excludă nota 1 din anexa ZA.1 din domeniul de aplicare al trimiterii, astfel încât să se permită statelor membre să instituie dispoziții naționale pentru evaluarea performanței privind caracteristica esențială în cauză în ceea ce privește eliberarea de alte substanțe periculoase decât formaldehida sau pentaclorfenolul (PCP). |
| --- | --- |

(7)

Din aceste motive, Germania a solicitat retragerea trimiterii la standardul respectiv sau, în mod alternativ, o restricție care să excludă nota 1 din anexa ZA.1 din domeniul de aplicare al trimiterii, astfel încât să se permită statelor membre să instituie dispoziții naționale pentru evaluarea performanței privind caracteristica esențială în cauză în ceea ce privește eliberarea de alte substanțe periculoase decât formaldehida sau pentaclorfenolul (PCP).

| (8) | Atunci când se evaluează admisibilitatea argumentelor prezentate, trebuie să se precizeze că, în cazul în care cererea alternativă a Germaniei ar fi înțeleasă ca fiind o cerere separată având ca scop să permită statelor membre să instituie dispoziții naționale de stabilire a unor cerințe suplimentare, o astfel de cerere nu ar viza conținutul standardului EN 14904:2006 și, prin urmare, ar trebui să fie considerată inadmisibilă. Cu toate acestea, întrucât textul cererii vizează în mod clar restricționarea domeniului de aplicare al trimiterii la standardul respectiv, afirmațiile Germaniei privind consecințele unei astfel de restricționări ar trebui să fie considerate doar părți ale argumentației oferite în cadrul obiecției formale și, prin urmare, nu ar trebui să fie luate în considerare separat. |
| --- | --- |

(8)

Atunci când se evaluează admisibilitatea argumentelor prezentate, trebuie să se precizeze că, în cazul în care cererea alternativă a Germaniei ar fi înțeleasă ca fiind o cerere separată având ca scop să permită statelor membre să instituie dispoziții naționale de stabilire a unor cerințe suplimentare, o astfel de cerere nu ar viza conținutul standardului EN 14904:2006 și, prin urmare, ar trebui să fie considerată inadmisibilă. Cu toate acestea, întrucât textul cererii vizează în mod clar restricționarea domeniului de aplicare al trimiterii la standardul respectiv, afirmațiile Germaniei privind consecințele unei astfel de restricționări ar trebui să fie considerate doar părți ale argumentației oferite în cadrul obiecției formale și, prin urmare, nu ar trebui să fie luate în considerare separat.

| (9) | În conformitate cu articolul 17 alineatul (3) din Regulamentul (UE) nr. 305/2011, standardele armonizate trebuie să definească metodele și criteriile de evaluare a performanței produselor pentru construcții în ceea ce privește caracteristicile lor esențiale. Astfel cum a afirmat Germania, nota 1 din anexa ZA.1 la standardul EN 14904:2006 prezintă doar o trimitere la cerințele naționale în vigoare. În acest sens, standardul EN 14904:2006 nu respectă cerințele prevăzute la articolul 17 alineatul (3) din Regulamentul (UE) nr. 305/2011. |
| --- | --- |

(9)

În conformitate cu articolul 17 alineatul (3) din Regulamentul (UE) nr. 305/2011, standardele armonizate trebuie să definească metodele și criteriile de evaluare a performanței produselor pentru construcții în ceea ce privește caracteristicile lor esențiale. Astfel cum a afirmat Germania, nota 1 din anexa ZA.1 la standardul EN 14904:2006 prezintă doar o trimitere la cerințele naționale în vigoare. În acest sens, standardul EN 14904:2006 nu respectă cerințele prevăzute la articolul 17 alineatul (3) din Regulamentul (UE) nr. 305/2011.

| (10) | În plus, jurisprudența Curții de Justiție (3) indică faptul că statele membre nu au dreptul să instituie dispoziții naționale pentru evaluarea performanței în ceea ce privește oricare dintre caracteristicile esențiale care depășesc ceea ce a fost prevăzut în standardele armonizate, atunci când este vorba despre comercializarea sau utilizarea produselor pentru construcții reglementate de acestea. Prin urmare, conținutul standardului EN 14904:2006 este în contradicție și cu aceste principii. |
| --- | --- |

(10)

În plus, jurisprudența Curții de Justiție (3) indică faptul că statele membre nu au dreptul să instituie dispoziții naționale pentru evaluarea performanței în ceea ce privește oricare dintre caracteristicile esențiale care depășesc ceea ce a fost prevăzut în standardele armonizate, atunci când este vorba despre comercializarea sau utilizarea produselor pentru construcții reglementate de acestea. Prin urmare, conținutul standardului EN 14904:2006 este în contradicție și cu aceste principii.

| (11) | Prin urmare și având în vedere faptul că regulamentele sunt direct aplicabile, nota 1 din anexa ZA.1 la standardul EN 14904:2006 nu ar trebui să fie aplicată, indiferent de rezultatul prezentei proceduri de opoziție formală. |
| --- | --- |

(11)

Prin urmare și având în vedere faptul că regulamentele sunt direct aplicabile, nota 1 din anexa ZA.1 la standardul EN 14904:2006 nu ar trebui să fie aplicată, indiferent de rezultatul prezentei proceduri de opoziție formală.

| (12) | Cu toate acestea, dat fiind că jurisprudența Curții de Justiție (4) confirmă caracterul exhaustiv al sistemului armonizat instituit în Regulamentul (UE) nr. 305/2011 sau prin intermediul acestuia, invaliditatea notei 1 din anexa ZA.1 la standardul EN 14904:2006 nu implică faptul că statele membre pot să adopte dispoziții naționale pentru evaluarea performanței în ceea ce privește caracteristica esențială a substanțelor periculoase, cu privire la eliberarea altor substanțe periculoase decât formaldehida sau pentaclorfenolul (PCP). |
| --- | --- |

(12)

Cu toate acestea, dat fiind că jurisprudența Curții de Justiție (4) confirmă caracterul exhaustiv al sistemului armonizat instituit în Regulamentul (UE) nr. 305/2011 sau prin intermediul acestuia, invaliditatea notei 1 din anexa ZA.1 la standardul EN 14904:2006 nu implică faptul că statele membre pot să adopte dispoziții naționale pentru evaluarea performanței în ceea ce privește caracteristica esențială a substanțelor periculoase, cu privire la eliberarea altor substanțe periculoase decât formaldehida sau pentaclorfenolul (PCP).

| (13) | Pe baza conținutului standardului EN 14904:2006, precum și pe baza informațiilor prezentate de Germania, de celelalte state membre, de CEN și de industrie și după consultarea comitetelor instituite prin articolul 64 din Regulamentul (UE) nr. 305/2011 și prin articolul 22 din Regulamentul (UE) nr. 1025/2012 al Parlamentului European și al Consiliului (5), ar trebui precizat faptul că nu au fost exprimate obiecții substanțiale împotriva menținerii publicării trimiterii la standardul respectiv în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene. Excluderea notei 1 din anexa ZA.1 din domeniul de aplicare al trimiterii publicate în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene a generat preocupări legate de o interpretare a jurisprudenței Curții de Justiție conform căreia statele membre ar fi autorizate, în cazul în care ar considera că siguranța unui produs nu ar fi asigurată în mod suficient, să stabilească cerințe care restricționează libera circulație a produselor respective. Cu toate acestea, Curtea de Justiție însăși a declarat deja că o astfel de interpretare ar pune în discuție efectul util [(„effet utile”)] al armonizării în acest domeniu (6). |
| --- | --- |

(13)

Pe baza conținutului standardului EN 14904:2006, precum și pe baza informațiilor prezentate de Germania, de celelalte state membre, de CEN și de industrie și după consultarea comitetelor instituite prin articolul 64 din Regulamentul (UE) nr. 305/2011 și prin articolul 22 din Regulamentul (UE) nr. 1025/2012 al Parlamentului European și al Consiliului (5), ar trebui precizat faptul că nu au fost exprimate obiecții substanțiale împotriva menținerii publicării trimiterii la standardul respectiv în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene. Excluderea notei 1 din anexa ZA.1 din domeniul de aplicare al trimiterii publicate în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene a generat preocupări legate de o interpretare a jurisprudenței Curții de Justiție conform căreia statele membre ar fi autorizate, în cazul în care ar considera că siguranța unui produs nu ar fi asigurată în mod suficient, să stabilească cerințe care restricționează libera circulație a produselor respective. Cu toate acestea, Curtea de Justiție însăși a declarat deja că o astfel de interpretare ar pune în discuție efectul util [(„effet utile”)] al armonizării în acest domeniu (6).

| (14) | Prin urmare, așa-zisul caracter incomplet al standardului respectiv nu ar trebui să fie considerat un motiv suficient pentru a accepta prima cerere a Germaniei, retragerea completă a trimiterii la standardul EN 14904:2006 din Jurnalul Oficial al Uniunii Europene. Prin urmare, cererea respectivă ar trebui să fie respinsă. |
| --- | --- |

(14)

Prin urmare, așa-zisul caracter incomplet al standardului respectiv nu ar trebui să fie considerat un motiv suficient pentru a accepta prima cerere a Germaniei, retragerea completă a trimiterii la standardul EN 14904:2006 din Jurnalul Oficial al Uniunii Europene. Prin urmare, cererea respectivă ar trebui să fie respinsă.

| (15) | În ceea ce privește cererea alternativă de a restricționa trimiterea prin excluderea notei 1 din anexa ZA.1 din domeniul de aplicare al trimiterii, trebuie să se reamintească în primul rând faptul că, astfel cum s-a demonstrat deja, clauza respectivă nu este aplicabilă, indiferent de rezultatul prezentei proceduri de opoziție formală. Cu toate acestea, din motive de claritate, este necesar să se excludă în mod explicit din trimitere respectiva clauză invalidă. |
| --- | --- |

(15)

În ceea ce privește cererea alternativă de a restricționa trimiterea prin excluderea notei 1 din anexa ZA.1 din domeniul de aplicare al trimiterii, trebuie să se reamintească în primul rând faptul că, astfel cum s-a demonstrat deja, clauza respectivă nu este aplicabilă, indiferent de rezultatul prezentei proceduri de opoziție formală. Cu toate acestea, din motive de claritate, este necesar să se excludă în mod explicit din trimitere respectiva clauză invalidă.

| (16) | Prin urmare, trimiterea la standardul EN 14904:2006 ar trebui să fie menținută, dar este necesar să se introducă o restricție prin care să se excludă nota 1 din anexa ZA.1 la standardul în cauză din domeniul de aplicare al trimiterii, |
| --- | --- |

(16)

Prin urmare, trimiterea la standardul EN 14904:2006 ar trebui să fie menținută, dar este necesar să se introducă o restricție prin care să se excludă nota 1 din anexa ZA.1 la standardul în cauză din domeniul de aplicare al trimiterii,

ADOPTĂ PREZENTA DECIZIE:

Articolul 1

Trimiterea la standardul armonizat EN 14904:2006 „Suprafețe pentru activități sportive. Suprafețe pentru activități multisportive în sală. Specificație” ar trebui să fie menținută cu o restricție.

Comisia adaugă următoarea restricție în lista de trimiteri la standardele armonizate publicate în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene: „Nota 1 din anexa ZA.1 la standardul EN 14904:2006 este exclusă din domeniul de aplicare al trimiterii publicate.”

Articolul 2

Prezenta decizie intră în vigoare în a douăzecea zi de la data publicării în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene.

Adoptată la Bruxelles, 25 ianuarie 2017.

Pentru Comisie

Președintele

Jean-Claude JUNCKER

---

(1)  
  JO L 88, 4.4.2011, p. 5.

1

(2)  Comunicarea Comisiei în cadrul punerii în aplicare a Directivei 89/106/CEE a Consiliului (JO C 304, 13.12.2006, p. 1). Cea mai recentă publicare: Comunicarea Comisiei în cadrul punerii în aplicare a Regulamentului (UE) nr. 305/2011 al Parlamentului European și al Consiliului de stabilire a unor condiții armonizate pentru comercializarea produselor pentru construcții și de abrogare a Directivei 89/106/CEE a Consiliului (JO C 398, 28.10.2016, p. 7).

2

(3)  A se vedea în special hotărârea CEJ în cauza C-100/13 (Comisia/Germania), punctul 55 și următoarele.

3

(4)  A se vedea hotărârea CEJ în cauza C-100/13 (Comisia/Germania), punctul 62.

4

(5)  Regulamentul (UE) nr. 1025/2012 al Parlamentului European și al Consiliului din 25 octombrie 2012 privind standardizarea europeană, de modificare a Directivelor 89/686/CEE și 93/15/CEE ale Consiliului și a Directivelor 94/9/CE, 94/25/CE, 95/16/CE, 97/23/CE, 98/34/CE, 2004/22/CE, 2007/23/CE, 2009/23/CE și 2009/105/CE ale Parlamentului European și ale Consiliului și de abrogare a Deciziei 87/95/CEE a Consiliului și a Deciziei nr. 1673/2006/CE a Parlamentului European și a Consiliului (JO L 316, 14.11.2012, p. 12).

5

(6)  A se vedea hotărârea CEJ în cauza C-100/13 (Comisia/Germania), punctul 60.

6

---

RECOMANDĂRI

| 27.1.2017 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | L 22/65 |
| --- | --- | --- | --- |

27.1.2017

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

L 22/65

---

RECOMANDAREA (UE) 2017/146 A COMISIEI

din 21 decembrie 2016

privind statul de drept în Polonia, care vine în completarea Recomandării (UE) 2016/1374

COMISIA UNIUNII EUROPENE,

având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, în special articolul 292,

întrucât:

| (1) | La 27 iulie 2016, Comisia a adoptat o recomandare referitoare la statul de drept din Polonia (1), în care aceasta exprima o serie de îngrijorări cu privire la situația Curții Constituționale și recomanda modul în care acestea ar trebui abordate. |
| --- | --- |

(1)

La 27 iulie 2016, Comisia a adoptat o recomandare referitoare la statul de drept din Polonia (1), în care aceasta exprima o serie de îngrijorări cu privire la situația Curții Constituționale și recomanda modul în care acestea ar trebui abordate.

| (2) | Recomandarea Comisiei a fost adoptată conform Cadrului privind statul de drept (2). Acest Cadru privind statul de drept prezintă felul în care Comisia va reacționa în cazul apariției într-un stat membru al Uniunii a unor indicii clare de amenințări la adresa statului de drept și explică principiile pe care le presupune statul de drept. Cadrul privind statul de drept include orientări pentru un dialog între Comisie și statul membru în cauză, pentru a preveni apariția unei amenințări sistemice la adresa statului de drept, care s-ar putea transforma într-un „risc clar de încălcare gravă”, ce ar putea necesita aplicarea „procedurii prevăzute la articolul 7 din Tratatul UE”. În cazul în care există indicii clare de amenințare sistemică la adresa statului de drept într-un stat membru, Comisia poate iniția un dialog cu acel stat membru conform Cadrului privind statul de drept. |
| --- | --- |

(2)

Recomandarea Comisiei a fost adoptată conform Cadrului privind statul de drept (2). Acest Cadru privind statul de drept prezintă felul în care Comisia va reacționa în cazul apariției într-un stat membru al Uniunii a unor indicii clare de amenințări la adresa statului de drept și explică principiile pe care le presupune statul de drept. Cadrul privind statul de drept include orientări pentru un dialog între Comisie și statul membru în cauză, pentru a preveni apariția unei amenințări sistemice la adresa statului de drept, care s-ar putea transforma într-un „risc clar de încălcare gravă”, ce ar putea necesita aplicarea „procedurii prevăzute la articolul 7 din Tratatul UE”. În cazul în care există indicii clare de amenințare sistemică la adresa statului de drept într-un stat membru, Comisia poate iniția un dialog cu acel stat membru conform Cadrului privind statul de drept.

| (3) | Uniunea Europeană este fondată pe un set de valori comune, consacrate în articolul 2 din Tratatul privind Uniunea Europeană, printre care se numără respectul față de statul de drept. Dincolo de sarcina sa de a asigura respectarea legislației UE, Comisia este responsabilă, împreună cu Parlamentul European, statele membre și Consiliu, și de garantarea valorilor comune ale Uniunii. |
| --- | --- |

(3)

Uniunea Europeană este fondată pe un set de valori comune, consacrate în articolul 2 din Tratatul privind Uniunea Europeană, printre care se numără respectul față de statul de drept. Dincolo de sarcina sa de a asigura respectarea legislației UE, Comisia este responsabilă, împreună cu Parlamentul European, statele membre și Consiliu, și de garantarea valorilor comune ale Uniunii.

| (4) | Jurisprudența Curții de Justiție a Uniunii Europene și a Curții Europene pentru Drepturile Omului, precum și toate documentele Consiliului Europei, bazate în mare parte pe expertiza Comisiei pentru democrație prin drept („Comisia de la Veneția”), furnizează o listă neexhaustivă a acestor principii, definind astfel sensul de bază al statului de drept ca valoare comună a Uniunii, în conformitate cu articolul 2 din Tratatul UE. Printre aceste principii se numără legalitatea, care implică un proces de adoptare a legislației transparent, desfășurat în condiții de responsabilizare, democratic și pluralist; securitatea juridică; interzicerea caracterului arbitrar al puterilor executive; instanțe independente și imparțiale; un control jurisdicțional eficace, care să includă respectul față de drepturile fundamentale; și egalitatea în fața legii (3). Pe lângă susținerea acestor principii și valori, instituțiile de stat mai au datoria de a coopera în mod loial. |
| --- | --- |

(4)

Jurisprudența Curții de Justiție a Uniunii Europene și a Curții Europene pentru Drepturile Omului, precum și toate documentele Consiliului Europei, bazate în mare parte pe expertiza Comisiei pentru democrație prin drept („Comisia de la Veneția”), furnizează o listă neexhaustivă a acestor principii, definind astfel sensul de bază al statului de drept ca valoare comună a Uniunii, în conformitate cu articolul 2 din Tratatul UE. Printre aceste principii se numără legalitatea, care implică un proces de adoptare a legislației transparent, desfășurat în condiții de responsabilizare, democratic și pluralist; securitatea juridică; interzicerea caracterului arbitrar al puterilor executive; instanțe independente și imparțiale; un control jurisdicțional eficace, care să includă respectul față de drepturile fundamentale; și egalitatea în fața legii (3). Pe lângă susținerea acestor principii și valori, instituțiile de stat mai au datoria de a coopera în mod loial.

| (5) | În recomandarea sa din 27 iulie 2016, Comisia a explicat circumstanțele în care aceasta a decis, la 13 ianuarie 2016, să examineze situația în contextul Cadrului privind statul de drept și în care aceasta a adoptat, la 1 iunie 2016, un aviz cu privire la statul de drept din Polonia. În recomandare se explica și faptul că schimburile dintre Comisie și guvernul polonez nu au putut elimina îngrijorările Comisiei. |
| --- | --- |

(5)

În recomandarea sa din 27 iulie 2016, Comisia a explicat circumstanțele în care aceasta a decis, la 13 ianuarie 2016, să examineze situația în contextul Cadrului privind statul de drept și în care aceasta a adoptat, la 1 iunie 2016, un aviz cu privire la statul de drept din Polonia. În recomandare se explica și faptul că schimburile dintre Comisie și guvernul polonez nu au putut elimina îngrijorările Comisiei.

| (6) | În recomandarea sa, Comisia a ajuns la concluzia că există o amenințare sistemică la adresa statului de drept în Polonia și aceasta a recomandat autorităților poloneze să ia măsurile corespunzătoare pentru a aborda această amenințare în regim de urgență. |
| --- | --- |

(6)

În recomandarea sa, Comisia a ajuns la concluzia că există o amenințare sistemică la adresa statului de drept în Polonia și aceasta a recomandat autorităților poloneze să ia măsurile corespunzătoare pentru a aborda această amenințare în regim de urgență.

| (7) | În mod deosebit, Comisia a recomandat autorităților poloneze: (a) să execute integral hotărârile Curții Constituționale din 3 și 9 decembrie 2015, care cer ca cei trei judecători desemnați legal în octombrie 2015 de cea de a șaptea legislatură a Seimului să își poată prelua atribuțiile de judecători în cadrul Curții Constituționale și ca cei trei judecători desemnați de cea de a opta legislatură a Seimului fără un temei juridic valabil să nu își preia atribuțiile de judecători; (b) să publice și să execute hotărârile Curții Constituționale din 9 martie 2016 și să se asigure că publicarea hotărârilor viitoare se face automat și că nu depinde de vreo decizie a puterilor executive sau legislative; (c) să se asigure că orice reformă a Legii privind Curtea Constituțională respectă hotărârile acesteia, inclusiv hotărârile din 3 și 9 decembrie 2015 și pe cea din 9 martie 2016 și că ia pe deplin în considerare avizul Comisiei de la Veneția; și să se asigure că eficacitatea Curții Constituționale ca garant al Constituției nu este subminată de cerințe; (d) să se asigure că Curtea Constituțională poate controla compatibilitatea noii legi adoptate la 22 iulie 2016 privind Curtea Constituțională înainte de intrarea acesteia în vigoare și să publice și să execute pe deplin hotărârea Curții în acest sens; (e) să se abțină de la acțiuni sau declarații publice care ar putea submina legitimitatea sau eficiența Curții Constituționale. |
| --- | --- |

(7)

În mod deosebit, Comisia a recomandat autorităților poloneze: (a) să execute integral hotărârile Curții Constituționale din 3 și 9 decembrie 2015, care cer ca cei trei judecători desemnați legal în octombrie 2015 de cea de a șaptea legislatură a Seimului să își poată prelua atribuțiile de judecători în cadrul Curții Constituționale și ca cei trei judecători desemnați de cea de a opta legislatură a Seimului fără un temei juridic valabil să nu își preia atribuțiile de judecători; (b) să publice și să execute hotărârile Curții Constituționale din 9 martie 2016 și să se asigure că publicarea hotărârilor viitoare se face automat și că nu depinde de vreo decizie a puterilor executive sau legislative; (c) să se asigure că orice reformă a Legii privind Curtea Constituțională respectă hotărârile acesteia, inclusiv hotărârile din 3 și 9 decembrie 2015 și pe cea din 9 martie 2016 și că ia pe deplin în considerare avizul Comisiei de la Veneția; și să se asigure că eficacitatea Curții Constituționale ca garant al Constituției nu este subminată de cerințe; (d) să se asigure că Curtea Constituțională poate controla compatibilitatea noii legi adoptate la 22 iulie 2016 privind Curtea Constituțională înainte de intrarea acesteia în vigoare și să publice și să execute pe deplin hotărârea Curții în acest sens; (e) să se abțină de la acțiuni sau declarații publice care ar putea submina legitimitatea sau eficiența Curții Constituționale.

| (8) | Comisia a invitat guvernul polonez să rezolve problemele identificate în recomandare în decurs de trei luni și să informeze Comisia cu privire la măsurile întreprinse în acest sens. Comisia a menționat că este pregătită să continue dialogul constructiv cu guvernul polonez. |
| --- | --- |

(8)

Comisia a invitat guvernul polonez să rezolve problemele identificate în recomandare în decurs de trei luni și să informeze Comisia cu privire la măsurile întreprinse în acest sens. Comisia a menționat că este pregătită să continue dialogul constructiv cu guvernul polonez.

| (9) | La 30 iulie 2016, președintele republicii a semnat Legea din 22 iulie 2016, care a fost publicată în Monitorul Oficial la 1 august 2016. |
| --- | --- |

(9)

La 30 iulie 2016, președintele republicii a semnat Legea din 22 iulie 2016, care a fost publicată în Monitorul Oficial la 1 august 2016.

| (10) | La 11 august 2016, Curtea Constituțională a pronunțat o hotărâre cu privire la Legea din 22 iulie 2016 (4). În respectiva hotărâre s-a susținut faptul că o serie de dispoziții din legea menționată, care au fost identificate ca fiind un motiv de îngrijorare și de către Comisie în recomandarea sa, au fost declarate neconstituționale. Motivele neconstituționalității au fost, în special, principiul separației și echilibrului puterilor (5), al independenței instanțelor judecătorești și a tribunalelor de celelalte ramuri ale puterii (5) și al independenței judecătorilor (6), precum și principiul integrității și al eficienței instituțiilor publice (7). Cu toate acestea, guvernul polonez nu a recunoscut valabilitatea acestei hotărâri și nu a publicat-o în Monitorul Oficial. |
| --- | --- |

(10)

La 11 august 2016, Curtea Constituțională a pronunțat o hotărâre cu privire la Legea din 22 iulie 2016 (4). În respectiva hotărâre s-a susținut faptul că o serie de dispoziții din legea menționată, care au fost identificate ca fiind un motiv de îngrijorare și de către Comisie în recomandarea sa, au fost declarate neconstituționale. Motivele neconstituționalității au fost, în special, principiul separației și echilibrului puterilor (5), al independenței instanțelor judecătorești și a tribunalelor de celelalte ramuri ale puterii (5) și al independenței judecătorilor (6), precum și principiul integrității și al eficienței instituțiilor publice (7). Cu toate acestea, guvernul polonez nu a recunoscut valabilitatea acestei hotărâri și nu a publicat-o în Monitorul Oficial.

| (11) | La 16 august 2016, guvernul polonez a publicat 21 de hotărâri ale Curții, care au fost pronunțate în perioada cuprinsă între 6 aprilie 2016 și 19 iulie 2016. Se pare că publicarea acestor hotărâri a fost întemeiată pe articolul 89 din Legea din 22 iulie 2016, care a prevăzut că „hotărârile Curții, care au fost pronunțate cu încălcarea dispozițiilor Legii privind Curtea Constituțională din 25 iunie 2015, înainte de 20 iulie 2016, se publică în termen de 30 de zile de la intrarea în vigoare a prezentei legi, cu excepția hotărârilor referitoare la acte normative care au încetat să mai producă efecte”. Această dispoziție a fost una dintre dispozițiile declarate neconstituționale de către Curtea Constituțională în hotărârea sa din 11 august 2016. Mai mult decât atât, nici hotărârile din 9 martie 2016 și din 11 august 2016, nici cele 16 hotărâri pronunțate începând de la 11 august 2016 nu au fost publicate de către guvern. |
| --- | --- |

(11)

La 16 august 2016, guvernul polonez a publicat 21 de hotărâri ale Curții, care au fost pronunțate în perioada cuprinsă între 6 aprilie 2016 și 19 iulie 2016. Se pare că publicarea acestor hotărâri a fost întemeiată pe articolul 89 din Legea din 22 iulie 2016, care a prevăzut că „hotărârile Curții, care au fost pronunțate cu încălcarea dispozițiilor Legii privind Curtea Constituțională din 25 iunie 2015, înainte de 20 iulie 2016, se publică în termen de 30 de zile de la intrarea în vigoare a prezentei legi, cu excepția hotărârilor referitoare la acte normative care au încetat să mai producă efecte”. Această dispoziție a fost una dintre dispozițiile declarate neconstituționale de către Curtea Constituțională în hotărârea sa din 11 august 2016. Mai mult decât atât, nici hotărârile din 9 martie 2016 și din 11 august 2016, nici cele 16 hotărâri pronunțate începând de la 11 august 2016 nu au fost publicate de către guvern.

| (12) | La 18 august 2016, Parchetul polonez a informat cu privire la lansarea unei anchete penale împotriva președintelui Curții Constituționale pentru faptul că acesta nu a permis celor trei judecători numiți de noua guvernare din decembrie 2015 să își preia atribuțiile. |
| --- | --- |

(12)

La 18 august 2016, Parchetul polonez a informat cu privire la lansarea unei anchete penale împotriva președintelui Curții Constituționale pentru faptul că acesta nu a permis celor trei judecători numiți de noua guvernare din decembrie 2015 să își preia atribuțiile.

| (13) | La 14 septembrie 2016, Parlamentul European a adoptat o rezoluție referitoare la situația din Polonia (8), printre altele făcând apel la guvernul polonez să coopereze cu Comisia conform principiului cooperării loiale, astfel cum este prevăzut în tratat, și îndemnându-l să folosească termenul de trei luni acordat de către Comisie pentru a lua legătura cu toate partidele reprezentate în cadrul Seimului pentru a ajunge la un compromis prin care să se rezolve criza constituțională existentă, cu respectarea pe deplin a avizului Comisiei de la Veneția și a recomandării Comisiei. |
| --- | --- |

(13)

La 14 septembrie 2016, Parlamentul European a adoptat o rezoluție referitoare la situația din Polonia (8), printre altele făcând apel la guvernul polonez să coopereze cu Comisia conform principiului cooperării loiale, astfel cum este prevăzut în tratat, și îndemnându-l să folosească termenul de trei luni acordat de către Comisie pentru a lua legătura cu toate partidele reprezentate în cadrul Seimului pentru a ajunge la un compromis prin care să se rezolve criza constituțională existentă, cu respectarea pe deplin a avizului Comisiei de la Veneția și a recomandării Comisiei.

| (14) | La 30 septembrie 2016, un grup de membri ai Seimului au prezentat o nouă propunere legislativă cu privire la statutul judecătorilor din cadrul Curții Constituționale. Propunerea conține dispoziții cu privire la drepturile și obligațiile judecătorilor Curții, modalitățile de numire a judecătorilor din cadrul Curții, mandatul acestora și încetarea din funcție, precum și chestiuni legate de imunitate, integritatea personală și răspunderea disciplinară. |
| --- | --- |

(14)

La 30 septembrie 2016, un grup de membri ai Seimului au prezentat o nouă propunere legislativă cu privire la statutul judecătorilor din cadrul Curții Constituționale. Propunerea conține dispoziții cu privire la drepturile și obligațiile judecătorilor Curții, modalitățile de numire a judecătorilor din cadrul Curții, mandatul acestora și încetarea din funcție, precum și chestiuni legate de imunitate, integritatea personală și răspunderea disciplinară.

| (15) | La 14 octombrie 2016, Curtea de la Veneția a adoptat propriul aviz cu privire la Legea din 22 iulie 2016 (9). În cadrul avizului s-a menționat faptul că Legea conține unele îmbunătățiri față de Legea din 22 decembrie 2015 care a făcut obiectul avizului Comisiei de la Veneția din martie 2016. Cu toate acestea, s-a considerat că domeniul de aplicare al acestor îmbunătățiri este prea limitat, datorită faptului că există alte dispoziții ale legii adoptate care ar întârzia și ar împiedica în mod considerabil activitatea Curții, putând determina ineficacitatea acestei activități, și ar submina independența acesteia prin exercitarea în mod excesiv a controlului legislativ și executiv asupra funcționării acesteia. Printre alte astfel de dispoziții se numără, spre exemplu, cele privind amânarea unei cauze pentru o perioadă de maximum șase luni, în urma cererii formulate de patru judecători, privind posibilitatea procurorului general de a bloca o audiere ca urmare a absenței sale sau de a suspenda toate cazurile instituționale pentru o perioadă de șase luni urmată de o nouă înregistrare. De asemenea, avizul a criticat sistemul prin care candidații la funcția de președinte al Curții Constituționale sunt propuși președintelui republicii, ceea ce ar putea duce la situația în care este desemnat un candidat care nu se bucură de sprijinul unui număr considerabil de judecători. În plus, fără niciun temei juridic sau constituțional, s-a pretins că, în cancelaria primului ministru, s-a exercitat un control asupra valabilității hotărârilor Curții prin refuzul de a publica hotărârile acesteia. În cadrul avizului s-a subliniat totodată că problema numirii judecătorilor nu a fost soluționată, astfel cum a fost recomandat, și că punerea în aplicare a dispoziției Legii din 22 iulie 2016, care impune președintelui Curții să atribuie cauzele judecătorilor din decembrie, ar fi contrară hotărârilor Curții, care sunt aplicabile în mod universal și, prin urmare, obligatorii pentru toate autoritățile de stat, inclusiv pentru Curte și președintele acesteia. În concluzia avizului s-a menționat că, prin adoptarea legii, Parlamentul polonez și-a asumat competențe de control al constituționalității, de care nu dispunea atunci când a acționat în calitate de legiuitor cu statut ordinar. În cadrul avizului, s-a considerat că Parlamentul polonez și guvernul au continuat să conteste poziția Curții de arbitru final în materie constituțională și și-au atribuit lor înșiși această autoritate: acestea au creat noi obstacole în calea funcționării eficiente a Curții și au continuat să submineze independența acesteia. Prin faptul că au prelungit criza constituțională, acestea au împiedicat Curtea Constituțională, care nu poate să își îndeplinească rolul constituțional de protector al democrației, al statului de drept și al drepturilor omului, conform celor menționate în aviz. Guvernul polonez a decis să nu participe la ședința Comisiei de la Veneția din 14 octombrie 2016, deoarece a considerat că avizul Comisiei de la Veneția este părtinitor și nu ia în considerare poziția guvernului. |
| --- | --- |

(15)

La 14 octombrie 2016, Curtea de la Veneția a adoptat propriul aviz cu privire la Legea din 22 iulie 2016 (9). În cadrul avizului s-a menționat faptul că Legea conține unele îmbunătățiri față de Legea din 22 decembrie 2015 care a făcut obiectul avizului Comisiei de la Veneția din martie 2016. Cu toate acestea, s-a considerat că domeniul de aplicare al acestor îmbunătățiri este prea limitat, datorită faptului că există alte dispoziții ale legii adoptate care ar întârzia și ar împiedica în mod considerabil activitatea Curții, putând determina ineficacitatea acestei activități, și ar submina independența acesteia prin exercitarea în mod excesiv a controlului legislativ și executiv asupra funcționării acesteia. Printre alte astfel de dispoziții se numără, spre exemplu, cele privind amânarea unei cauze pentru o perioadă de maximum șase luni, în urma cererii formulate de patru judecători, privind posibilitatea procurorului general de a bloca o audiere ca urmare a absenței sale sau de a suspenda toate cazurile instituționale pentru o perioadă de șase luni urmată de o nouă înregistrare. De asemenea, avizul a criticat sistemul prin care candidații la funcția de președinte al Curții Constituționale sunt propuși președintelui republicii, ceea ce ar putea duce la situația în care este desemnat un candidat care nu se bucură de sprijinul unui număr considerabil de judecători. În plus, fără niciun temei juridic sau constituțional, s-a pretins că, în cancelaria primului ministru, s-a exercitat un control asupra valabilității hotărârilor Curții prin refuzul de a publica hotărârile acesteia. În cadrul avizului s-a subliniat totodată că problema numirii judecătorilor nu a fost soluționată, astfel cum a fost recomandat, și că punerea în aplicare a dispoziției Legii din 22 iulie 2016, care impune președintelui Curții să atribuie cauzele judecătorilor din decembrie, ar fi contrară hotărârilor Curții, care sunt aplicabile în mod universal și, prin urmare, obligatorii pentru toate autoritățile de stat, inclusiv pentru Curte și președintele acesteia. În concluzia avizului s-a menționat că, prin adoptarea legii, Parlamentul polonez și-a asumat competențe de control al constituționalității, de care nu dispunea atunci când a acționat în calitate de legiuitor cu statut ordinar. În cadrul avizului, s-a considerat că Parlamentul polonez și guvernul au continuat să conteste poziția Curții de arbitru final în materie constituțională și și-au atribuit lor înșiși această autoritate: acestea au creat noi obstacole în calea funcționării eficiente a Curții și au continuat să submineze independența acesteia. Prin faptul că au prelungit criza constituțională, acestea au împiedicat Curtea Constituțională, care nu poate să își îndeplinească rolul constituțional de protector al democrației, al statului de drept și al drepturilor omului, conform celor menționate în aviz. Guvernul polonez a decis să nu participe la ședința Comisiei de la Veneția din 14 octombrie 2016, deoarece a considerat că avizul Comisiei de la Veneția este părtinitor și nu ia în considerare poziția guvernului.

| (16) | La 26 octombrie 2016, un grup de membri ai Seimului au prezentat o nouă propunere legislativă cu privire la organizarea și desfășurarea procedurilor în cadrul Curții Constituționale. Propunerea conține dispoziții detaliate privind organizarea și desfășurarea procedurilor în cadrul Curții Constituționale, inclusiv reguli noi cu privire la alegerea președintelui și a vicepreședintelui Curții. Propunerea completează propunerea legislativă privind statutul judecătorilor Curții Constituționale, care a fost prezentată Seimului la 30 septembrie 2016 (a se vedea mai sus); ambele propuneri legislative sunt strâns legate între ele și intenționează să înlocuiască Legea din 22 iulie 2016. |
| --- | --- |

(16)

La 26 octombrie 2016, un grup de membri ai Seimului au prezentat o nouă propunere legislativă cu privire la organizarea și desfășurarea procedurilor în cadrul Curții Constituționale. Propunerea conține dispoziții detaliate privind organizarea și desfășurarea procedurilor în cadrul Curții Constituționale, inclusiv reguli noi cu privire la alegerea președintelui și a vicepreședintelui Curții. Propunerea completează propunerea legislativă privind statutul judecătorilor Curții Constituționale, care a fost prezentată Seimului la 30 septembrie 2016 (a se vedea mai sus); ambele propuneri legislative sunt strâns legate între ele și intenționează să înlocuiască Legea din 22 iulie 2016.

| (17) | La 27 octombrie 2016, în termenul de trei luni stabilit în recomandare, guvernul polonez a răspuns recomandării Comisiei. Răspunsul contestă din toate punctele de vedere poziția exprimată în recomandare și nu anunță nicio măsură nouă menită a elimina îngrijorările exprimate de Comisie cu privire la statul de drept. |
| --- | --- |

(17)

La 27 octombrie 2016, în termenul de trei luni stabilit în recomandare, guvernul polonez a răspuns recomandării Comisiei. Răspunsul contestă din toate punctele de vedere poziția exprimată în recomandare și nu anunță nicio măsură nouă menită a elimina îngrijorările exprimate de Comisie cu privire la statul de drept.

| (18) | La 31 octombrie 2016, Comitetul pentru Drepturile Omului al ONU a adoptat observațiile finale cu privire la cel de al șaptelea raport periodic al Poloniei. Acesta și-a exprimat îngrijorarea cu privire la impactul negativ al reformelor legislative, inclusiv al modificărilor aduse Legii privind Curtea Constituțională din noiembrie și decembrie 2015 și iulie 2016, precum și la nerespectarea hotărârilor Curții Constituționale; funcționarea și independența Curții și punerea în aplicare a Convenției. Comitetul și-a exprimat totodată îngrijorarea cu privire la refuzul primului ministru de a publica hotărârile din martie și august 2016 ale Curții, la eforturile guvernului de a schimba componența Curții prin mijloace pe care Curtea le-a considerat neconstituționale, precum și cu privire la acțiunile inițiate în justiție împotriva președintelui Curții pentru un presupus abuz de putere. Comitetul a concluzionat că Polonia ar trebui să asigure respectarea și protejarea integrității și independenței Curții Constituționale și a judecătorilor acesteia, precum și executarea tuturor hotărârilor acesteia. Comitetul a îndemnat Polonia să publice de îndată în mod oficial toate hotărârile Curții, să se abțină de la a introduce măsuri care împiedică funcționarea eficace a acesteia și să asigure un proces transparent și imparțial pentru numirea membrilor acesteia și securitatea mandatelor acestora, care să îndeplinească toate cerințele sub aspectul legalității în temeiul dreptului național și internațional. |
| --- | --- |

(18)

La 31 octombrie 2016, Comitetul pentru Drepturile Omului al ONU a adoptat observațiile finale cu privire la cel de al șaptelea raport periodic al Poloniei. Acesta și-a exprimat îngrijorarea cu privire la impactul negativ al reformelor legislative, inclusiv al modificărilor aduse Legii privind Curtea Constituțională din noiembrie și decembrie 2015 și iulie 2016, precum și la nerespectarea hotărârilor Curții Constituționale; funcționarea și independența Curții și punerea în aplicare a Convenției. Comitetul și-a exprimat totodată îngrijorarea cu privire la refuzul primului ministru de a publica hotărârile din martie și august 2016 ale Curții, la eforturile guvernului de a schimba componența Curții prin mijloace pe care Curtea le-a considerat neconstituționale, precum și cu privire la acțiunile inițiate în justiție împotriva președintelui Curții pentru un presupus abuz de putere. Comitetul a concluzionat că Polonia ar trebui să asigure respectarea și protejarea integrității și independenței Curții Constituționale și a judecătorilor acesteia, precum și executarea tuturor hotărârilor acesteia. Comitetul a îndemnat Polonia să publice de îndată în mod oficial toate hotărârile Curții, să se abțină de la a introduce măsuri care împiedică funcționarea eficace a acesteia și să asigure un proces transparent și imparțial pentru numirea membrilor acesteia și securitatea mandatelor acestora, care să îndeplinească toate cerințele sub aspectul legalității în temeiul dreptului național și internațional.

| (19) | La 7 noiembrie 2016, Curtea Constituțională a pronunțat o hotărâre privind constituționalitatea dispozițiilor Legii din 22 iulie 2016 privind alegerea președintelui și a vicepreședintelui Curții (10). Ar trebui precizat faptul că, din cauza refuzului a trei judecători ai Curții de a participa la judecarea cauzei (11) și având în vedere faptul că cei trei judecători desemnați legal în octombrie 2015 de cea de a șaptea legislatură a Seimului nu și-au preluat atribuțiile de judecători ai Curții, Curtea Constituțională a trebuit să își modifice componența, trecând de la un complet extins la un complet de cinci judecători. Curtea Constituțională nu a mai putut să pronunțe hotărâri în complet de judecată extins de la 11 august 2016. La 10 noiembrie 2016, a fost necesară suspendarea audierii unei cauze în complet extins, deoarece nu s-a putut întruni cvorumul pentru completul de judecată extins. În plus, la 30 noiembrie și la 8 decembrie 2016, Adunarea generală nu a reușit să adopte o rezoluție cu privire la prezentarea candidaților pentru funcția de președinte al Curții Constituționale, deoarece nu s-a putut întruni cvorumul prevăzut prin lege. |
| --- | --- |

(19)

La 7 noiembrie 2016, Curtea Constituțională a pronunțat o hotărâre privind constituționalitatea dispozițiilor Legii din 22 iulie 2016 privind alegerea președintelui și a vicepreședintelui Curții (10). Ar trebui precizat faptul că, din cauza refuzului a trei judecători ai Curții de a participa la judecarea cauzei (11) și având în vedere faptul că cei trei judecători desemnați legal în octombrie 2015 de cea de a șaptea legislatură a Seimului nu și-au preluat atribuțiile de judecători ai Curții, Curtea Constituțională a trebuit să își modifice componența, trecând de la un complet extins la un complet de cinci judecători. Curtea Constituțională nu a mai putut să pronunțe hotărâri în complet de judecată extins de la 11 august 2016. La 10 noiembrie 2016, a fost necesară suspendarea audierii unei cauze în complet extins, deoarece nu s-a putut întruni cvorumul pentru completul de judecată extins. În plus, la 30 noiembrie și la 8 decembrie 2016, Adunarea generală nu a reușit să adopte o rezoluție cu privire la prezentarea candidaților pentru funcția de președinte al Curții Constituționale, deoarece nu s-a putut întruni cvorumul prevăzut prin lege.

| (20) | La 1 decembrie 2016, Senatul a adoptat Legea din 30 noiembrie 2016 privind statutul juridic al judecătorilor din cadrul Curții Constituționale (denumită în continuare „Legea privind statutul judecătorilor”). |
| --- | --- |

(20)

La 1 decembrie 2016, Senatul a adoptat Legea din 30 noiembrie 2016 privind statutul juridic al judecătorilor din cadrul Curții Constituționale (denumită în continuare „Legea privind statutul judecătorilor”).

| (21) | La 2 decembrie 2016, Senatul a adoptat Legea din 30 noiembrie 2016 privind organizarea și desfășurarea procedurilor în cadrul Curții Constituționale (denumită în continuare „Legea privind organizarea și desfășurarea procedurilor”). |
| --- | --- |

(21)

La 2 decembrie 2016, Senatul a adoptat Legea din 30 noiembrie 2016 privind organizarea și desfășurarea procedurilor în cadrul Curții Constituționale (denumită în continuare „Legea privind organizarea și desfășurarea procedurilor”).

| (22) | La 14 decembrie 2016, Parlamentul European a desfășurat o dezbatere privind situația statului de drept din Polonia. În cursul acestei dezbateri, Comisia a solicitat autorităților poloneze, în regim de urgență, să nu pună în aplicare noile legi înainte de examinarea constituționalității acestora de către Curtea Constituțională. |
| --- | --- |

(22)

La 14 decembrie 2016, Parlamentul European a desfășurat o dezbatere privind situația statului de drept din Polonia. În cursul acestei dezbateri, Comisia a solicitat autorităților poloneze, în regim de urgență, să nu pună în aplicare noile legi înainte de examinarea constituționalității acestora de către Curtea Constituțională.

| (23) | La 15 decembrie 2016, Senatul a adoptat Legea din 13 decembrie 2016 de punere în aplicare a Legii privind organizarea și desfășurarea procedurilor și a Legii privind statutul judecătorilor (denumită în continuare „Legea de punere în aplicare”). |
| --- | --- |

(23)

La 15 decembrie 2016, Senatul a adoptat Legea din 13 decembrie 2016 de punere în aplicare a Legii privind organizarea și desfășurarea procedurilor și a Legii privind statutul judecătorilor (denumită în continuare „Legea de punere în aplicare”).

| (24) | La 19 decembrie 2016, președintele republicii a semnat cele trei acte legislative menționate mai sus, care au fost publicate în Monitorul Oficial. În aceeași zi, președintele republicii l-a numit pe judecătorul Julia Przyłębska, un judecător ales de noul Seim, în funcția de președinte în exercițiu al Curții Constituționale. |
| --- | --- |

(24)

La 19 decembrie 2016, președintele republicii a semnat cele trei acte legislative menționate mai sus, care au fost publicate în Monitorul Oficial. În aceeași zi, președintele republicii l-a numit pe judecătorul Julia Przyłębska, un judecător ales de noul Seim, în funcția de președinte în exercițiu al Curții Constituționale.

| (25) | La 20 decembrie 2016, judecătoarea Julia Przyłębska i-a admis pe cei trei judecători desemnați de cea de a opta legislatură a Seimului fără un temei juridic valabil să își preia atribuțiile în cadrul Curții și a convocat o reuniune a Adunării generale pentru aceeași zi. Având în vedere termenul scurt, un judecător nu a putut să participe la reuniune și a solicitat amânarea reuniunii pentru ziua următoare. Judecătorul Julia Przyłębska a refuzat și încă alți șapte judecători nu au participat la reuniune. La reuniune au participat doar șase judecători, inclusiv cei trei judecători desemnați ilegal, precum și doi candidați aleși, Julia Przyłębska și Mariusz Muszyński, ale căror candidaturi au fost propuse președintelui republicii. |
| --- | --- |

(25)

La 20 decembrie 2016, judecătoarea Julia Przyłębska i-a admis pe cei trei judecători desemnați de cea de a opta legislatură a Seimului fără un temei juridic valabil să își preia atribuțiile în cadrul Curții și a convocat o reuniune a Adunării generale pentru aceeași zi. Având în vedere termenul scurt, un judecător nu a putut să participe la reuniune și a solicitat amânarea reuniunii pentru ziua următoare. Judecătorul Julia Przyłębska a refuzat și încă alți șapte judecători nu au participat la reuniune. La reuniune au participat doar șase judecători, inclusiv cei trei judecători desemnați ilegal, precum și doi candidați aleși, Julia Przyłębska și Mariusz Muszyński, ale căror candidaturi au fost propuse președintelui republicii.

| (26) | La 21 decembrie 2016, președintele republicii a numit-o pe judecătoarea Julia Przyłębska în funcția de președinte al Curții Constituționale, |
| --- | --- |

(26)

La 21 decembrie 2016, președintele republicii a numit-o pe judecătoarea Julia Przyłębska în funcția de președinte al Curții Constituționale,

ADOPTĂ PREZENTA RECOMANDARE:

| 1. | Republica Polonă ar trebui să acorde atenția cuvenită analizei de mai jos a Comisiei și să ia măsurile prevăzute în secțiunea 7 a prezentei recomandări, astfel încât problemele identificate să fie soluționate în termenul indicat. |
| --- | --- |

1.

1.   DOMENIUL DE APLICARE AL RECOMANDĂRII

| 2. | Prezenta recomandare completează Recomandarea din 27 iulie 2016. Aceasta examinează îngrijorările exprimate în recomandarea respectivă care au fost abordate, expune îngrijorările rămase și enumeră o serie de noi îngrijorări ale Comisiei cu privire la statul de drept din Polonia, care au apărut de la momentul respectiv. Pe această bază, aceasta formulează recomandări destinate autorităților Poloniei privind modul de rezolvare a problemelor respective. Aceste îngrijorări se referă la următoarele aspecte:






  1. | desemnarea unor judecători ai Curții Constituționale și neexecutarea hotărârilor acesteia din 3 și 9 decembrie 2015, precum și din 11 august 2016, legate de aceste chestiuni; |
| --- | --- | --- |

2.

1.

desemnarea unor judecători ai Curții Constituționale și neexecutarea hotărârilor acesteia din 3 și 9 decembrie 2015, precum și din 11 august 2016, legate de aceste chestiuni;

| 2. | nepublicarea și neexecutarea unor hotărâri ale Curții Constituționale din martie 2016, inclusiv a hotărârilor din 9 martie și 11 august legate de acte legislative privind Curtea Constituțională; |
| --- | --- |

2.

nepublicarea și neexecutarea unor hotărâri ale Curții Constituționale din martie 2016, inclusiv a hotărârilor din 9 martie și 11 august legate de acte legislative privind Curtea Constituțională;

| 3. | funcționarea eficace a Curții Constituționale și eficacitatea controlului constituționalității noii legislații, mai ales ținând cont de legislația recent adoptată cu privire la Curtea Constituțională, în special Legea privind statutul judecătorilor, Legea privind organizarea și desfășurarea procedurilor și Legea de punere în aplicare; |
| --- | --- |

3.

funcționarea eficace a Curții Constituționale și eficacitatea controlului constituționalității noii legislații, mai ales ținând cont de legislația recent adoptată cu privire la Curtea Constituțională, în special Legea privind statutul judecătorilor, Legea privind organizarea și desfășurarea procedurilor și Legea de punere în aplicare;

| 4. | normele aplicabile pentru selecția candidaților la posturile de președinte și vicepreședinte al Curții Constituționale și numirea unui președinte în exercițiu al Curții Constituționale prevăzute în Legea privind organizarea și desfășurarea procedurilor și Legea de punere în aplicare. |
| --- | --- |

4.

normele aplicabile pentru selecția candidaților la posturile de președinte și vicepreședinte al Curții Constituționale și numirea unui președinte în exercițiu al Curții Constituționale prevăzute în Legea privind organizarea și desfășurarea procedurilor și Legea de punere în aplicare.

2.   NUMIREA UNOR JUDECĂTORI AI CURȚII CONSTITUȚIONALE

| 3. | În Recomandarea sa din 27 iulie 2016 (12), Comisia a recomandat autorităților poloneze să execute integral hotărârile Curții Constituționale din 3 și 9 decembrie 2015, care cer ca cei trei judecători desemnați în mod legal în octombrie 2015 de cea de a șaptea legislatură a Seimului să își poată prelua atribuțiile de judecători la Curtea Constituțională și ca cei trei judecători desemnați de cea de a opta legislatură a Seimului fără un temei juridic valabil să nu își preia atribuțiile de judecători. |
| --- | --- |

3.

| 4. | În ceea ce privește legea din 22 iulie 2016 referitoare la Curtea Constituțională, Comisia a constatat că aceasta este contrară hotărârilor Curții Constituționale din 3 și 9 decembrie. Conform articolului 90 (13), președintele Curții Constituționale trebuie să atribuie cauze tuturor judecătorilor care au depus jurământul în fața președintelui republicii, chiar dacă nu și-au preluat încă atribuțiile de judecători. Această dispoziție pare să vizeze situația celor trei judecători care au fost desemnați ilegal de cea de a opta legislatură a Seimului, în decembrie 2015. Aceasta ar permite judecătorilor respectivi să își preia atribuțiile, ocupând locurile vacante pentru care vechiul Seim nominalizase deja în mod legal trei judecători, astfel cum s-a susținut în hotărârile din 3 și 9 decembrie 2015. |
| --- | --- |

4.

| 5. | În hotărârea sa din 11 august 2016, Curtea Constituțională a considerat că articolul 90 din Legea din 22 iulie 2016 este neconstituțional, iar Comisia de la Veneția a confirmat, în avizul său din 14 octombrie 2016, faptul că această dispoziție nu este o soluție conformă cu principiul statului de drept (14). |
| --- | --- |

5.

| 6. | Cu toate acestea, guvernul polonez refuză în continuare să recunoască valabilitatea hotărârii din 11 august 2016 și să o publice în Monitorul Oficial (a se vedea secțiunea 3 de mai jos). |
| --- | --- |

6.

| 7. | În plus, noua lege privind statutul judecătorilor reintroduce o dispoziție (15) similară celei de la articolul 90 din Legea din 22 iulie 2016, care a fost declarată neconstituțională prin hotărârea din 11 august 2016. De asemenea, dispoziții prevăzute a propaga un efect similar sunt cuprinse în Legea privind organizarea și desfășurarea procedurilor (16) și în Legea de punere în aplicare (17). |
| --- | --- |

7.

| 8. | În răspunsul său din 27 octombrie 2016, guvernul polonez consideră că hotărârile din 3 și 9 decembrie 2015 ale Curții nu au precizat care sunt judecătorii care urmau să își preia atribuțiile și consideră că noua guvernare a Seimului a numit în mod legal cei cinci judecători în decembrie 2015. Acest raționament dă naștere la îngrijorări serioase cu privire la statul de drept, deoarece neagă orice efect al hotărârilor din decembrie și contrazice raționamentul Curții, astfel cum a fost reluat în mod consecvent, inclusiv în hotărârea din 11 august 2016. Din răspuns se deduce faptul că, cu sau fără hotărârile Curții, situația ar rămâne aceeași. |
| --- | --- |

8.

| 9. | S-a recunoscut în răspuns că în dispozitivul hotărârii din 3 decembrie 2015, Curtea Constituțională s-a referit la obligația ca un judecător ales de Seim să depună imediat jurământ în fața președintelui republicii. Acesta este însă de părere că hotărârea respectivă nu poate obliga alte autorități să aplice dispoziții în modul prevăzut într-un anumit caz. Această interpretare limitează impactul hotărârilor din 3 și 9 decembrie 2015 doar la obligația guvernului de a le publica, însă ar nega orice alt efect juridic și operațional al acestora, în special în ceea ce privește obligația depunerii jurământului de către judecătorii în cauză în fața președintelui republicii. Această interpretare este contrară principiului cooperării loiale între organele de stat care este, astfel cum s-a subliniat în avizele Comisiei de la Veneția, o condiție constituțională prealabilă într-un stat democratic guvernat de principiul statului de drept. |
| --- | --- |

9.

| 10. | În plus, Comisia atrage atenția că și Comisia de la Veneția consideră că o soluție la conflictul actual asupra structurii Curții Constituționale „trebuie să se bazeze pe obligația de a respecta și pune în aplicare integral hotărârile Curții Constituționale” și „prin urmare solicită tuturor organelor de stat și mai ales Seimului să respecte integral și să execute hotărârile” (18). |
| --- | --- |

10.

| 11. | În concluzie, Comisia consideră că autoritățile poloneze ar trebui să respecte și să pună în aplicare integral hotărârile Curții Constituționale pronunțate în 3 și 9 decembrie 2015. Aceste hotărâri cer ca instituțiile statului să coopereze în mod loial pentru a se asigura, conform statului de drept, că cei trei judecători care au fost desemnați de cea de a șaptea legislatură a Seimului își preiau atribuțiile de judecători ai Curții Constituționale și că cei trei judecători desemnați de cea de a opta legislatură fără un temei juridic valabil nu își preiau atribuțiile respective. Dispozițiile relevante din Legea din 22 iulie 2016 privind Curtea Constituțională dau naștere la îngrijorări serioase cu privire la statul de drept și au fost declarate neconstituționale prin hotărârea din 11 august 2016 privind Curtea Constituțională. De asemenea, această hotărâre ar trebui să fie respectată, publicată și pusă în aplicare de autoritățile poloneze. În plus, dispozițiile (19) prevăzute a ajunge la un rezultat similar, care sunt incluse în Legea privind statutul judecătorilor, în Legea privind organizarea și desfășurarea procedurilor și în Legea de punere în aplicare, sunt, de asemenea, incompatibile cu aceste hotărâri și nu trebuie să fie aplicate. |
| --- | --- |

11.

3.   NEPUBLICAREA ȘI NEAPLICAREA HOTĂRÂRII DIN 9 MARTIE 2016 A CURȚII CONSTITUȚIONALE ȘI A HOTĂRÂRILOR PRONUNȚATE DUPĂ 9 MARTIE 2016

| 12. | În recomandarea sa din 27 iulie 2016, Comisia a recomandat autorităților poloneze să publice și să pună în aplicare integral hotărârea Curții Constituționale din 9 martie 2016 și hotărârile ulterioare ale acesteia și să se asigure că publicarea hotărârilor viitoare se face automat și că nu depinde de vreo decizie a puterilor executive sau legislative. |
| --- | --- |

12.

| 13. | La 16 august 2016, guvernul polonez a publicat, în temeiul articolului 89 din Legea din 22 iulie 2016, 21 de hotărâri ale Curții Constituționale, care au fost pronunțate în perioada cuprinsă între 6 aprilie 2016 și 19 iulie 2016. Cu toate acestea, cele două hotărâri din 9 martie și din 11 august 2016 nu au fost încă publicate de guvernul polonez, contrar a ceea ce se solicitase în recomandarea Comisiei. Mai mult decât atât, niciuna din cele 16 hotărâri ale Curții Constituționale, pronunțate după data de 11 august 2016, nu au fost publicate până în prezent. |
| --- | --- |

13.

| 14. | Articolul 89 din Legea din 22 iulie 2016 a fost declarat neconstituțional de către Curtea Constituțională în hotărârea sa din 11 august 2016 din cauza incompatibilității acestuia cu principiile separației și echilibrului puterilor și independența instanțelor judecătorești și a tribunalelor față de alte ramuri ale puterii. |
| --- | --- |

14.

| 15. | Răspunsul guvernului polonez din 27 octombrie confirmă faptul că guvernul consideră în continuare că are competența de a verifica legalitatea hotărârilor Curții și că nu se poate asigura publicarea automată a hotărârilor. |
| --- | --- |

15.

| 16. | Articolul 114 alineatele (1) și (2) din Legea privind organizarea și desfășurarea procedurilor prevede că „Adjudecările sunt publicate în monitorul oficial corespunzător în conformitate cu principiile și astfel cum este prevăzut în Constituție și în actul din 20 iulie 2000 privind publicarea actelor normative și a altor acte juridice [...]”. Mai mult decât atât, este prevăzut faptul că „Președintele Curții dispune publicarea adjudecărilor.” Această dispoziție este ca atare un pas în direcția potrivită. |
| --- | --- |

16.

| 17. | Cu toate acestea, articolul 19 din Legea de punere în aplicare prevede că „Hotărârile și deciziile Curții adoptate cu încălcarea Legii privind Curtea Constituțională din 25 iunie 2015 [...] sau a Legii privind Curtea Constituțională din 22 iulie 2016 și emise înainte de data intrării în vigoare a legii menționate la articolul 1 sunt publicate în monitoarele oficiale relevante după ce președintele Curții a dispus publicarea acestora, cu excepția cazului în care acestea se referă la instrumente de reglementare care nu se mai aplică”. O dispoziție similară a fost declarată deja neconstituțională de către Curte în hotărârea sa din 11 august 2016. În recomandarea Comisiei s-a subliniat că menționarea faptului că hotărârile au fost pronunțate în mod ilegal este contrară principiului separației puterilor, deoarece nu este de competența Seimului să stabilească legalitatea hotărârilor (20). De asemenea, Comisia de la Veneția a confirmat această poziție în cele două avize ale sale (21). În plus, excluderea de la publicare a hotărârilor judecătorești referitoare la acte normative care nu mai sunt aplicabile, astfel cum se prevede la articolul 19 din Legea de punere în aplicare, exclude, în mod specific, hotărârile din 9 martie, 11 august și 7 noiembrie 2016. Atâta timp cât președintele Curții Constituționale nu a fost numit, această dispoziție împiedică publicarea completă a tuturor hotărârilor judecătorești. În plus, nu există nicio garanție că articolul 114 alineatul (2) din Legea privind organizarea și desfășurarea procedurilor va asigura publicarea de către viitorul președinte al Curții a tuturor hotărârilor adoptate anterior mandatului său. |
| --- | --- |

17.

| 18. | În concluzie, faptul că guvernul polonez a refuzat până acum să publice în Monitorul Oficial hotărârile din 9 martie și 11 august 2016 referitoare la acte legislative privind Curtea Constituțională, precum și toate celelalte hotărâri pronunțate de Curtea Constituțională după 11 august 2016, creează nesiguranță în ceea ce privește temeiul juridic al activității judiciare a Curții și efectele juridice ale deciziilor sale. Această nesiguranță subminează eficacitatea controlului constituționalității și dă naștere la îngrijorări serioase legate de respectarea statului de drept. Respectarea hotărârilor definitive este o cerință esențială, inerentă statului de drept. Refuzul de a publica o hotărâre definitivă cu caracter obligatoriu anulează efectul juridic și operațional automat al acesteia și încalcă principiile legalității și separației puterilor. |
| --- | --- |

18.

4.   REVIZUIREA LEGII PRIVIND CURTEA CONSTITUȚIONALĂ ȘI EFICIENȚA CONTROLULUI CONSTITUȚIONALITĂȚII NOI LEGISLAȚII

| 19. | În recomandarea sa din 27 iulie 2016, Comisia a examinat în mod detaliat Legea din 22 iulie 2016 și impactul acesteia, ținând cont de efectul pe care îl au dispozițiile atât individual, cât și combinat, precum și de jurisprudența anterioară a Curții Constituționale și de avizul Comisiei de la Veneția. Comisia a recomandat autorităților poloneze să se asigure că orice reformă a Legii privind Curtea Constituțională respectă hotărârile acesteia, inclusiv pe cele din 3 și 9 decembrie 2015 și pe cea din 9 martie 2016, și ia pe deplin în considerare avizul Comisiei de la Veneția din 11 martie 2016. În mod specific, Comisia a recomandat autorităților poloneze să se asigure că cerințe precum cele referitoare la cvorumul de prezență, tratarea cauzelor în ordine cronologică, posibilitatea ca Procurorul General să prevină examinarea cauzelor, amânarea deliberărilor sau măsurile tranzitorii care afectează cauzele în așteptare și le amână, nu subminează, fie separat, fie prin efectul combinat, eficacitatea Curții Constituționale ca garant al Constituției. |
| --- | --- |

19.

| 20. | În răspunsul său din 27 octombrie 2016, guvernul polonez nu a recunoscut faptul că majoritatea îngrijorărilor exprimate de către Comisie și de către Comisia de la Veneția nu au fost luate în considerare în Legea din 22 iulie 2016. Răspunsul contestă faptul că Curtea este împiedicată să exercite un control eficace referindu-se la faptul că aceasta a putut să pronunțe hotărâri în timpul așa-numitei crize constituționale. Acest argument nu este însă relevant, deoarece Curtea a putut face acest lucru tocmai prin faptul că nu a aplicat cerințele procedurale în cauză (hotărârea din 11 august 2016), iar guvernul refuză să publice aceste hotărâri ale Curții în încercarea de a evita ca acestea să producă efecte juridice. |
| --- | --- |

20.

| 21. | De asemenea, răspunsul prezintă scurte explicații referitoare la conformitatea legislației menționate anterior cu drepturile fundamentale. Comisia observă că aceste explicații ale guvernului nu elimină necesitatea efectuării de către Curtea Constituțională a unui control cu adevărat eficace al constituționalității. |
| --- | --- |

21.

| 22. | Răspunsul contestă, de asemenea, rolul fundamental al Curții Constituționale în asigurarea statului de drept în Polonia. Comisia contestă această afirmație. Curtea Constituțională este, într-adevăr, unul dintre principalii garanți ai statului de drept din Polonia, în special întrucât i s-a conferit sarcina de a se pronunța asupra constituționalității legilor poloneze. Din Constituția poloneză reiese în mod clar că Curtea Constituțională este competentă să se pronunțe cu privire la conformitatea statutelor și a acordurilor internaționale cu constituția, la conformitatea unui statut cu acorduri internaționale ratificate, a căror ratificare a necesitat autorizarea prealabilă prin statut, la conformitatea dispozițiilor juridice emise de organele centrale ale statului cu constituția, acorduri internaționale ratificate și statute, la conformitatea cu constituția a obiectivelor sau a activităților partidelor politice, precum și la sesizări privind încălcări ale constituționalității (22). Curtea Constituțională soluționează, de asemenea, litigiile privind autoritatea în rândul organelor constituționale centrale ale statului (23). Faptul că, în conformitate cu constituția, rolul instanței de stat este de a soluționa cazurile de încălcare a constituției sau a unui statut de către anumite persoane (24), și că președintele republicii asigură respectarea Constituției (25), nu afectează acest rol fundamental al Curții. |
| --- | --- |

22.

| 23. | Comisia ia act de faptul că Legea privind organizarea și desfășurarea procedurilor nu mai conține următoarele dispoziții din Legea din 22 iulie 2016 identificate în recomandare ca fiind un motiv de îngrijorare: articolul 26 alineatul (1) punctul 11g cu privire la trimiterea cauzelor pentru a fi judecate în plen extins (26), articolul 38 alineatul (3) cu privire la tratarea cauzelor în ordine cronologică (27), articolul 68 alineatele (5)-(8) privind amânarea deliberărilor (28), articolul 61 alineatul (6) privind posibilitatea Procurorului General de a împiedica examinarea cauzelor (29) și articolele 83-86 privind dispoziții tranzitorii pentru cauzele în așteptare (30). Comisia ia act de faptul că simpla publicare a hotărârii din 11 august 2016 a Curții Constituționale, care a declarat deja neconstituționalitatea acestor dispoziții, ar fi fost suficientă pentru a aborda aceste probleme, fără a fi necesară o nouă lege. |
| --- | --- |

23.

| 24. | În pofida acestor îmbunătățiri, Comisia constată totuși că mai există anumite îngrijorări. În mod specific, numărul judecătorilor care trebuie să participe în complet de judecată extins rămâne unsprezece, deși prin Legea din 1997 privind Curtea Constituțională și Legea din 25 iunie 2015 acesta a fost stabilit la nouă judecători. Astfel cum s-a subliniat în recomandare (31), acest lucru constituie o constrângere în procesul de luare a deciziilor al Curții Constituționale, în special în împrejurările actuale în care Curtea Constituțională are doar 12 judecători (deoarece cei trei judecători desemnați legal în octombrie 2015 de cea de a șaptea legislatură a Seimului nu și-au preluat atribuțiile de judecători). Riscul identificat în recomandare, în sensul că uneori este posibil să nu se întrunească cvorumul de prezență pentru un complet de judecată extins, s-a materializat deja (32). |
| --- | --- |

24.

| 25. | În plus, Legea privind organizarea și desfășurarea procedurilor, Legea privind statutul judecătorilor și Legea de punere în aplicare conțin alte dispoziții care au agravat anumite preocupări identificate în recomandare (a se vedea secțiunea 2 privind numirea judecătorilor și secțiunea 3 privind publicarea hotărârilor judecătorești), sau au introdus noi îngrijorări legate de situația judecătorilor (a se vedea secțiunea 4.1) și de numirea președintelui, a vicepreședintelui și a președintelui în exercițiu al Curții (a se vedea secțiunea 5). |
| --- | --- |

25.

4.1.   Îngrijorările legate de situația judecătorilor

4.1.1.   Proceduri disciplinare

| 26. | Articolul 26 din Legea privind statutul judecătorilor prevede: „Comiterea de către un judecător al Curții a abaterii menționate la articolul 24 alineatul (1) poate fi sesizată președintelui Curții de către [...] Președintele Republicii Polone la inițiativa Procurorului General, după consultarea Prim-președintelui Curții Supreme” (33). Articolul 27 alineatul (5) prevede:„Dacă responsabilul în materie disciplinară nu descoperă motive pentru inițierea unei proceduri disciplinare la solicitarea unei entități autorizate, acesta emite un ordin de neinițiere a unei astfel de proceduri. Autoritatea care a depus sesizarea prevăzută la articolul 26 poate depune o plângere în primă instanță în materie disciplinară în decurs de șapte zile de la transmiterea acestui ordin.” În temeiul articolului 27 alineatul (6), instanța respectivă examinează plângerea în termen de cel mult 14 zile de la data depunerii acesteia. Dacă se abrogă ordinul de neinițiere a unei proceduri disciplinare, dispozițiile instanței disciplinare cu privire la desfășurarea altor acțiuni sunt obligatorii pentru responsabilul disciplinar. |
| --- | --- |

26.

| 27. | În recomandarea sa privind statul de drept, Comisia a subliniat că, în ceea ce privește Legea din 22 decembrie 2015, că președintele republicii nu ar trebui să aibă puterea de a iniția proceduri disciplinare și a menționat că eliminarea unei astfel de dispoziții din Legea din 22 iulie 2016 este o îmbunătățire. Comisia reamintește totodată că dispoziția din Legea din 22 decembrie 2015, care a implicat și alte instituții ale statului în procedurile disciplinare privind judecătorii Curți, a fost declarată neconstituțională de către Curte în hotărârea sa din 9 martie 2016 și a fost criticată de Comisia de la Veneția în avizul său din 11 martie 2016. Prin urmare, Comisia își exprimă îngrijorarea cu privire la reintroducerea unei dispoziții care îi conferă președintelui republicii competența de a iniția proceduri disciplinare. Faptul că astfel de proceduri ar putea fi inițiate de instituții din afara sistemului judiciar, precum și faptul că astfel de instituții pot depune o plângere în primă instanță în materie disciplinară dacă responsabilul disciplinar nu descoperă motive pentru inițierea unei proceduri disciplinare, ar putea avea un impact asupra independenței Curții. |
| --- | --- |

27.

4.1.2.   Posibilitatea pensionării anticipate

| 28. | Articolul 10 din Legea de punere în aplicare prevede: „1. Judecătorii Curții, al căror mandat a început înainte de data intrării în vigoare a [Legii privind statutul judecătorilor], pot, în termen de o lună de la data intrării în vigoare a acesteia, să prezinte președintelui Curții o declarație care să ateste că aceștia ies la pensie ca urmare a instituirii, în timpul mandatului lor, de noi norme de reglementare a exercitării atribuțiilor de judecător al Curții, prevăzute la articolele 11 alineatul (3), 13 și 14 din prezentul act (34). 2. Actul de pensionare a unui judecător în conformitate cu alineatul (1) intră în vigoare în prima zi a lunii care urmează după luna în care a fost depusă declarația. Pensionarea se confirmă prin ordin al președintelui Curții.” |
| --- | --- |

28.

| 29. | Această dispoziție pare a fi un stimulent pentru pensionare anticipată, deoarece ar permite judecătorilor Curții – în mod excepțional – să beneficieze pe deplin de avantajele statutului de judecător pensionat, inclusiv de primirea unei pensii pentru limită de vârstă, fără a își fi încheiat mandatul. Pentru un judecător care nu mai dorește să își continue activitatea în condițiile noilor reguli, o astfel de posibilitate de pensionare anticipată ar fi mai avantajoasă decât simpla demisionare. Acordarea unui astfel de regim avantajos reprezintă o ingerință a puterii legislative în independența Curții, deoarece scopul acesteia este de a încuraja judecătorii actuali ai Curții de a demisiona înainte de încheierea mandatului lor și de a le influența decizia în acest sens. |
| --- | --- |

29.

4.1.3.   Alte dispoziții

| 30. | Legea privind statutul judecătorilor introduce noi cerințe pentru judecătorii Curții cu privire la participarea financiară în societăți comerciale (35), declarațiile de avere (36) și declarațiile privind activitatea economică a soțiilor/soților acestora (37). În plus, Legea stipulează consecințe semnificative în caz de neconformitate: neîndeplinirea obligațiilor în cauză atrage după sine demisionarea din funcția de judecător al Curții. Aceste dispoziții ar putea aduce în discuție probleme legate de proporționalitate și, astfel cum s-a constatat de către Curtea Supremă, probleme de constituționalitate (38). Din aceste motive, un control eficace al constituționalității acestor dispoziții este deosebit de important. |
| --- | --- |

30.

| 31. | Comisia menționează totodată faptul că Legea privind organizarea și desfășurarea procedurilor modifică semnificativ organizarea internă a Curții Constituționale, înlocuind Biroul Curții Constituționale cu două organisme noi: o grefă și un birou de servicii juridice al Curții (39). Legea de punere în aplicare prevede faptul că Biroul Curții Constituționale va fi desființat până la 31 decembrie 2017 (40) și că nu se oferă garanții angajaților actuali că vor rămâne angajați ai Curții după această dată (41). În contextul actual al litigiilor în curs de soluționare cu privire la Curtea Constituțională, alături de îngrijorările exprimate în secțiunea 5 din prezenta recomandare cu privire la numirea unui nou președinte și a unui președinte în exercițiu al Curții, o astfel de reorganizare ar putea să perpetueze instabilitatea Curții și să afecteze eficacitatea controlului constituționalității. |
| --- | --- |

31.

4.2.   Vacatio legis

| 32. | Principalele dispoziții din Legea de punere în aplicare va intra în vigoare fără vacatio legis (42), în ziua următoare datei publicării legii. Principalele dispoziții din Legea privind organizarea și desfășurarea procedurilor și din cea cu privire la statutul judecătorilor vor intra de asemenea în vigoare fără vacatio legis, în ziua următoare datei publicării legilor, inclusiv dispozițiile care permit „judecătorilor din decembrie” numiți ilegal să își preia atribuțiile (43). Dispozițiile Legii din 22 iulie 2016 privind Curtea Constituțională vor înceta să se aplice în ziua următoare datei publicării Legii de punere în aplicare (44). |
| --- | --- |

32.

| 33. | În consecință, Curtea Constituțională nu va putea să controleze constituționalitatea acestor dispoziții esențiale înainte de intrarea lor în vigoare. Un control constituțional în astfel de împrejurări nu ar mai putea fi considerat eficace. În acest sens, reamintim că în avizul său din 11 martie 2016, Comisia de la Veneția a subliniat faptul că Curtea Constituțională trebuie să aibă posibilitatea de a revizui un statut ordinar care reglementează funcționarea Curții înainte ca acest statut să intre în vigoare. |
| --- | --- |

33.

4.3.   Consecințele lipsei de eficiență a controlului constituționalității noii legislații

| 34. | Mai multe noi acte legislative deosebit de sensibile adoptate de Seim, adesea prin proceduri legislative accelerate, în special legea privind mass-media (45), o nouă lege a administrației publice (46), o lege care modifică legea Poliției și anumite alte legi (47), legile privind Parchetul (48) și o nouă lege privind Avocatul Poporului și de modificare a altor legi (49). Comisia a cerut explicații guvernului polonez privind situația și conținutul acestor acte legislative în scrisorile de la 1 februarie 2016 și 3 martie 2016, dar până acum nu a fost oferită nicio informație. Mai multe alte proiecte de legi sensibile au fost adoptate de către Seim, precum Legea Consiliului Național al Audiovizualului (50) și o nouă lege împotriva terorismului (51). |
| --- | --- |

34.

| 35. | Comisia consideră că, atâta vreme cât Curtea Constituțională este împiedicată să asigure un control al constituționalității eficient, nu va exista o examinare atentă a conformității cu Constituția, inclusiv în ceea ce privește drepturile fundamentale, a actelor legislative precum cele menționate mai sus. |
| --- | --- |

35.

| 36. | Comisia observă, de pildă, că noua legislație [mai cu seamă cea privind audiovizualul (52)] pune probleme legate de libertatea și pluralismul mass-media. Mai concret, noua lege a audiovizualului modifică regulile de numire a Consiliului de Administrație și a Consiliului Fiscal ale canalelor publice audiovizuale, supunându-le unui control din partea guvernului (a ministrului de finanțe), și nu din partea unui organism independent. Noua legislație mai prevede demiterea imediată a Consiliului de Administrație și a Consiliului Fiscal actuale. În acest sens, Comisia are dubii în ceea ce privește posibilitatea unor căi de atac în cazul persoanelor afectate de lege. La 13 decembrie 2016, Curtea Constituțională a pronunțat o hotărâre, statuând într-un complet de cinci judecători (53), în care a susținut că anumite dispoziții din legislație sunt neconstituționale. |
| --- | --- |

36.

| 37. | Legislația precum Legea privind administrația publică (54) este la fel de importantă din perspectiva statului de drept și din cea a drepturilor fundamentale. În acest sens, Comisia a cerut guvernului polonez explicații cu privire la posibilitatea unor căi de atac pentru persoanele afectate de lege, în scrisorile sale din 1 februarie și din 3 martie 2016 (55). Guvernul polonez încă nu a răspuns Comisiei în acest sens. |
| --- | --- |

37.

| 38. | Legea de modificare a legii Poliției și a altor legi (56) pot și ele să dea naștere la întrebări legate de respectarea drepturilor fundamentale, inclusiv drepturile la viața privată și la protecția datelor. La 28-29 aprilie 2016, o delegație a Comisiei de la Veneția a vizitat Varșovia pentru a discuta modificările aduse Legii Poliției și altor legi și a emis un aviz în sesiunea sa de lucru din 10-11 iunie 2016 (57). În aviz se afirmă, printre altele, că garanțiile procedurale și condițiile materiale stabilite de lege rămân insuficiente pentru a preveni abuzul și intervenția nejustificată în viața privată a indivizilor |
| --- | --- |

38.

| 39. | În plus, noua legislație împotriva terorismului poate da naștere la îngrijorări legate de conformitatea ei cu drepturile fundamentale (58) și face obiectul unui control al constituționalității. |
| --- | --- |

39.

| 40. | De asemenea, Legea din 13 decembrie de modificare a legii privind întrunirile (59) poate da naștere la întrebări legate de compatibilitatea sa cu drepturile fundamentale, în special libertatea de întrunire, astfel cum sunt consacrate în Convenția europeană a drepturilor omului (60). |
| --- | --- |

40.

| 41. | La 14 decembrie 2016, Biroul de presă al Cancelariei Seimului a emis o declarație cu privire la modificările aduse condițiilor în care mass-media poate lucra în Sejm și Senat, cu privire la care au fost exprimate îngrijorări în legătură cu respectarea libertății de exprimare și de informare. La 16 decembrie 2016, Seimul a votat Legea bugetară pentru 2017 în împrejurări controversate, în special întrucât s-a presupus că nu s-a întrunit cvorumul, un membru al Seimului a fost exclus de la vot și mass-media a fost împiedicată să înregistreze votul. Este nevoie de un control jurisdicțional eficace, inclusiv, acolo unde este cazul, de control al constituționalității acestor măsuri și a condițiilor în care acestea au fost adoptate. |
| --- | --- |

41.

| 42. | În concluzie, Comisia consideră că atâta vreme cât Curtea Constituțională este împiedicată să asigure un controlul al constituționalității eficient, nu va exista o examinare atentă a compatibilității actelor legislative cu drepturile fundamentale. Acest lucru dă naștere la îngrijorări serioase cu privire la statul de drept, mai cu seamă în condițiile în care mai multe noi acte legislative deosebit de sensibile au fost adoptate recent de Seim și ar trebui să existe un control al constituționalității acestora. |
| --- | --- |

42.

5.   NUMIREA PREȘEDINTELUI, A VICEPREȘEDINTELUI ȘI A PREȘEDINTELUI ÎN EXERCIȚIU AL CURȚII

| 43. | Noua lege privind organizarea și desfășurarea procedurilor conține dispoziții noi referitoare la selecția candidaților pentru funcția de președinte și de vicepreședinte al Curții, care urmează să fie prezentate președintelui republicii de către Adunarea Generală. Noua Lege de punere în aplicare conține, de asemenea, dispoziții referitoare la selecția candidaților pentru funcția de președinte al Curții și dispoziții care permit președintelui republicii să atribuie sarcini unui judecător care va îndeplini temporar atribuțiile președintelui Curții („președinte în exercițiu al Curții”). |
| --- | --- |

43.

| 44. | Comisia reamintește că articolul 194 alineatul (2) din Constituție prevede că președintele și vicepreședintele Curții Constituționale sunt numiți de către președintele republicii „din rândul candidaților propuși de către Adunarea Generală a judecătorilor Curții Constituționale”. Mandatul președintelui Curții s-a încheiat la 19 decembrie 2016. Mandatul actualului vice-președinte al Curții se va încheia la 26 iunie 2017. Cele două legi menționate la alineatul precedent au fost deja adoptate și semnate de președintele republicii. În plus, acestea au fost adoptate cu celeritate (proiectul de lege de punere în aplicare a fost prezentat Seimului la 24 noiembrie 2016) fără vacatio legis, ceea ce ar permite un control eficace al constituționalității. La momentul adoptării acestora, Curtea începuse deja procesul de selecție a candidaților pentru funcția de președinte al Curții, care urmau să fie propuși de președintele republicii, astfel cum se prevede prin Legea din 22 iulie 2016 (61). Însă Adunarea Generală nu a reușit să adopte o rezoluție cu privire la prezentarea candidaților pentru postul de președinte al Curții Constituționale, deoarece nu s-a putut întruni cvorumul prevăzut prin lege (62). |
| --- | --- |

44.

5.1.   Procedura de selecție a președintelui și a vicepreședintelui Curții

| 45. | Legea de punere în aplicare și Legea privind organizarea și desfășurarea procedurilor conține reguli noi privind procedura de prezentare a candidaților pentru funcția de președinte și vicepreședinte al Curții. Procedura din Legea de punere în aplicare (63) este concepută special pentru actuala procedură de alegere a președintelui Curții și se aplică în situațiile descrise la articolul 16 alineatul (1) (a se vedea secțiunea 5.3 de mai jos). Legea privind organizarea și desfășurarea procedurilor (64) prevede o procedură care se va aplica, în general, pentru viitoarele proceduri de alegeri pentru funcția de președinte și vicepreședinte al Curții și care este, în mare parte, similară cu procedura prevăzută în Legea de punere în aplicare. |
| --- | --- |

45.

| 46. | Noua procedură de selecție a candidaților pentru funcția de președinte al Curții impune celor trei „judecători din decembrie” desemnați în mod ilegal de noua legislatură a Seimului să participe la acest proces (65). Comisia consideră că o astfel de cerință determină neconstituționalitatea întregului proces de selecție (a se vedea secțiunea 2 de mai jos). În mod similar, faptul că „judecătorii din octombrie” aleși în mod legal nu pot participa la proces poate să aibă, de asemenea, un impact asupra rezultatelor și, prin urmare, să afecteze procesul. |
| --- | --- |

46.

| 47. | În plus, noua procedură nu garantează faptul că numai candidații care au primit sprijinul majorității Adunării generale a Curții sunt propuși președintelui republicii (66). Conform hotărârii Curții din 7 noiembrie 2016, articolul 194 alineatul (2) din Constituție trebuie înțeles în sensul că prevede că președintele Curții este numit de către președintele republicii din rândul candidaților care au obținut o majoritate a voturilor în cadrul Adunării generale a Curții. Aceasta determină incompatibilitatea noii proceduri cu hotărârea Curții Constituționale din 7 noiembrie 2016. În avizul său din 14 octombrie 2016, Comisia de la Veneția a subliniat, de asemenea, că este important ca procesul de selecție să garanteze faptul că numai candidații care beneficiază de sprijin semnificativ în cadrul Curții pot fi aleși drept candidați pentru a fi propuși președintelui republicii (67). |
| --- | --- |

47.

| 48. | Aceleași preocupări se referă la procedura de prezentare a candidaților pentru postul de vicepreședinte al Curții (68); această procedură este identică cu procedura de prezentare a candidaților pentru funcția de președinte prevăzută în Legea privind organizarea și desfășurarea procedurilor. |
| --- | --- |

48.

5.2.   Alegerea vicepreședintelui Curții

| 49. | De asemenea, Comisia observă faptul că Legea de punere în aplicare și Legea privind organizarea și desfășurarea procedurilor conțin o serie de dispoziții care neagă funcția de vicepreședinte al Curții Constituționale. Articolul 12 alineatul (3) din Legea privind organizarea și desfășurarea procedurilor permite președintelui Curții Constituționale să autorizeze un alt judecător, pe lângă vicepreședinte, pentru a îndeplini anumite competențe privind gestionarea activității Curții. Articolul 37 prevede că președintele Curții poate desemna un alt judecător care să îl înlocuiască în audierile desfășurate în complet de judecată extins (vicepreședintele nu este menționat). În plus, în cazul în care mandatul președintelui Curții se încheie, anumite funcții-cheie sunt preluate de către judecătorul „cu cea mai mare vechime cumulată” [articolul 11 alineatul (2)], sau de către „cel mai novice” judecător [articolul 11 alineatul (4)] și nu de către vicepreședinte. În plus, articolul 8 alineatul (2) prevede că președintele Curții trebuie să fie prezent în cadrul Adunării generale pentru ca o decizie emisă de aceasta să fie legitimă (cu excepția cazului în care se alege un nou președinte al Curții, astfel cum s-a menționat anterior), în timp ce în conformitate cu Legea din 22 iulie 2016, președintele sau vicepreședintele Curții este cel care are obligația să se prezinte în cadrul Adunării Generale. De asemenea, Legea nu mai prevede că vicepreședintele poate prezida Adunarea Generală, contrar Legii din 22 iulie 2016. În plus, articolul 17 alineatul (1) din Legea de punere în aplicare prevede că, pentru perioada ulterioară publicării legii până la numirea oficială a noului președinte al Curții, Curtea este condusă de către judecătorul pe care președintele republicii l-a însărcinat cu îndeplinirea atribuțiilor președintelui Curții (a se vedea secțiunea 5.3. de mai jos). |
| --- | --- |

49.

| 50. | Efectul combinat al acestor dispoziții contestă funcția specifică a vicepreședintelui de adjunct al președintelui Curții Constituționale. Funcția de vicepreședinte al Curții este recunoscută în Constituție. Chiar și în cazul în care Constituția nu precizează rolul vicepreședintelui, dispozițiile menționate la alineatul anterior subminează funcția de vicepreședinte și probabil pun problema constituționalității, ceea ce presupune un control eficace al constituționalității. |
| --- | --- |

50.

5.3.   Numirea unui „președinte în exercițiu al Curții”

| 51. | Articolul 17 alineatul (1) din Legea de punere în aplicare prevede: „În cazul în care este necesar să se pună în aplicare procedura de prezentare a candidaților pentru funcția de președinte al Curții, menționată la articolul 21, pentru perioada cuprinsă între ziua următoare datei la care se publică acest act și data numirii președintelui Curții, Curtea este condusă de către judecătorul Curții pe care președintele republicii l-a însărcinat, printr-o decizie, cu îndeplinirea sarcinilor de președinte al Curții.” Articolul 21 stabilește o procedură specifică de selecție a candidaților pentru funcția de președinte al Curții care urmează să fie propuși de către Adunarea Generală președintelui republicii (a se vedea mai sus). |
| --- | --- |

51.

| 52. | Articolul 17 alineatul (2) prevede: „Președintele republicii alege judecătorul din cadrul Curții însărcinat cu îndeplinirea atribuțiilor președintelui Curții din rândul judecătorilor Curții cu cea mai lungă perioadă de serviciu în instanțele ordinare sau în posturi ale administrației centrale care presupun aplicarea legii.” Articolul 17 alineatul (3) prevede ca noua procedură stabilită în Legea privind organizarea și desfășurarea procedurilor de selecție a candidaților pentru funcția de președinte al Curții să nu se aplice în acest caz. |
| --- | --- |

52.

| 53. | Articolul 16 alineatul (1) din Legea de punere în aplicare prevede: „În cazul în care, la data publicării prezentei legi, Adunarea Generală: 1) nu a fost convocată de președintele Curții, sau 2) a fost convocată de președintele Curții într-un mod incompatibil cu cerințele legii menționate la articolul 3, sau 3) nu a prezentat candidați pentru funcția de președinte al Curții președintelui republicii, sau 4) a prezentat candidați pentru funcția de președinte al Curții președintelui republicii, însă președintele republicii nu a numit președintele Curții, sau 5) a ales candidații pentru funcția de președinte al Curții cu încălcarea dispozițiilor legii menționate la articolul 3 – procedura de prezentare a candidaților pentru funcția de președinte al Curții se desfășoară în conformitate cu normele prevăzute la articolul 21 din prezenta lege.” |
| --- | --- |

53.

| 54. | Articolul 16 alineatul (2) prevede: „În cazurile menționate la punctul 1 alineatele (1)(5), toate acțiunile și instrumentele puse în aplicare în cadrul procedurii de prezentare a candidaților pentru funcția de președinte al Curții președintelui republicii se abrogă.” |
| --- | --- |

54.

| 55. | Președintelui în exercițiu al Curții i se conferă o gamă largă de competențe atâta timp cât nu există un președinte nou al Curții. În special, în conformitate cu articolul 18 din Legea de punere în aplicare, președintele în exercițiu permite „judecătorilor din decembrie” aleși în mod ilegal să își îndeplinească atribuțiile de judecători (a se vedea secțiunea 2 de mai sus) și conduce noul proces de selecție și exercită pe deplin competențele președintelui Curții, atâta timp cât nu există un președinte nou numit oficial (69). |
| --- | --- |

55.

| 56. | Aceste dispoziții care permit președintelui republicii să numească direct un președinte în exercițiu reprezintă un motiv serios de îngrijorare în ceea ce privește principiile separației puterilor și al independenței sistemului judiciar, astfel cum sunt protejate prin Constituția poloneză. Constituția nu prevede în mod specific funcția de președinte în exercițiu al Curții. Mai mult decât atât, competența acordată președintelui republicii de a numi un președinte în exercițiu al Curții pare să fie contrară articolului 194 alineatul (2) din Constituție, care prevede că președintele și vicepreședintele Curții sunt numiți de președintele republicii „din rândul candidaților propuși de către Adunarea Generală a judecătorilor Curții Constituționale”, în timp ce procedura prevăzută în Legea de punere în aplicare neagă existența unui astfel de rol al Adunării Generale. Hotărârea din 7 noiembrie 2016 a Curții confirmă faptul că persoanele candidate la funcția de președinte al Curții ar trebui să fie propuse de către Adunarea Generală. |
| --- | --- |

56.

| 57. | În plus, criteriile care urmează să fie utilizate de către președintele republicii în alegerea președintelui în exercițiu par să fie arbitrare. Alegerea ar trebui să se facă din rândul judecătorilor Curții cu cea mai lungă perioadă de activitate în instanțe ordinare sau în posturi ale administrației centrale. Aceste criterii par arbitrare, deoarece ar putea fi selectată o persoană fără experiență relevantă în sistemul judiciar, ci doar în administrația centrală, în timp ce o persoană care deține o experiență îndelungată în cadrul Curții însăși, dar nu în cadrul instanțelor judecătorești ordinare, nu ar putea fi selectată.
  De asemenea, aceste dispoziții ignoră orice măsuri anterioare luate în procesul de selecție de către Curte înainte de intrarea în vigoare a noii legi. Articolul 16 alineatul (3) din Legea din 22 iulie 2016 a solicitat Curții să inițieze procesul de selecție a candidatului între a 30-a și a 15-a zi înainte de încheierea mandatului președintelui în exercițiu. Articolul 16 alineatul (2) din Legea de punere în aplicare abrogă orice măsuri luate de către Curte pentru a îndeplini această obligație. O astfel de ingerință a puterii legislative în orice eventuală decizie luată anterior de către Curte dă naștere la îngrijorări în ceea ce privește independența sistemului judiciar și principiul cooperării loiale între organele de stat. |
| --- | --- |

57.

De asemenea, aceste dispoziții ignoră orice măsuri anterioare luate în procesul de selecție de către Curte înainte de intrarea în vigoare a noii legi. Articolul 16 alineatul (3) din Legea din 22 iulie 2016 a solicitat Curții să inițieze procesul de selecție a candidatului între a 30-a și a 15-a zi înainte de încheierea mandatului președintelui în exercițiu. Articolul 16 alineatul (2) din Legea de punere în aplicare abrogă orice măsuri luate de către Curte pentru a îndeplini această obligație. O astfel de ingerință a puterii legislative în orice eventuală decizie luată anterior de către Curte dă naștere la îngrijorări în ceea ce privește independența sistemului judiciar și principiul cooperării loiale între organele de stat.

5.4.   Numirea unui președinte al Curții la 21 decembrie 2016

| 58. | La 19 decembrie 2016, președintele republicii a numit-o pe judecătoarea Julia Przyłębska în funcția de președinte în exercițiu al Curții Constituționale. La 20 decembrie 2016, judecătoarea Julia Przyłębska le-a permis celor trei judecători desemnați de către a opta legislatură a Seimului fără un temei juridic valabil să își preia atribuțiile în cadrul Curții și a convocat o reuniune a Adunării Generale pentru aceeași zi. Având în vedere termenul scurt, un judecător nu a putut să participe la reuniune și a solicitat amânarea reuniunii pentru ziua următoare. Judecătoarea Julia Przyłębska a refuzat și încă alți șapte judecători nu au participat nici ei la reuniune. La reuniune au participat doar șase judecători, inclusiv cei trei judecători desemnați ilegal, precum și doi candidați aleși, Julia Przyłębska și Mariusz Muszyński, ale căror candidaturi au fost propuse președintelui republicii. La 21 decembrie 2016, președintele republicii a numit-o pe judecătoarea Julia Przyłębska în funcția de președinte al Curții Constituționale. |
| --- | --- |

58.

| 59. | Comisia consideră că această procedură, care a condus la numirea unui nou președinte al Curții, este, în esență, defectuoasă în ceea ce privește statul de drept. Așa cum s-a explicat anterior, procedura a fost condusă de un președinte în exercițiu, a cărui numire reprezintă un motiv serios de îngrijorare în ceea ce privește principiile separației puterilor și al independenței sistemului judiciar, astfel cum sunt protejate prin Constituția poloneză. În plus, faptul că procedura a permis celor trei „judecători din decembrie” desemnați ilegal de către noul Seim să participe la acest proces a determinat neconstituționalitatea întregului proces de selecție (a se vedea secțiunea 2 de mai jos). În mod similar, faptul că „judecătorii din octombrie” aleși în mod legal nu au putut participa la proces a avut, de asemenea, un impact asupra rezultatelor și, prin urmare, a afectat procesul. Mai mult decât atât, termenul foarte scurt pentru convocarea Adunării generale și refuzul de a amâna întâlnirea reprezintă motive serioase de îngrijorare. În cele din urmă, alegerea candidaților doar de către șase judecători este incompatibilă cu hotărârea Curții din 7 noiembrie 2016, conform căreia articolul 194 alineatul (2) din Constituție trebuie înțeles în sensul că prevede că președintele Curții este numit de către președintele republicii din rândul candidaților care au obținut o majoritate a voturilor în cadrul Adunării generale a Curții. |
| --- | --- |

59.

| 60. | Din aceste motive, Comisia consideră că aceste dispoziții privind numirea unui președinte în exercițiu al Curții și a unui președinte al Curții, precum și executarea acestora în data de 19, 20 și 21 decembrie 2016, amenință grav legitimitatea Curții Constituționale, afectând astfel eficacitatea controlului constituționalității. |
| --- | --- |

60.

6.   CONCLUZII PRIVIND AMENINȚĂRI SISTEMICE LA ADRESA STATULUI DE DREPT

| 61. | Pentru motivele expuse anterior, Comisia consideră că, deși unele dintre aspectele prezentate în recomandarea sa din 27 iulie 2016 au fost abordate, rămân încă nerezolvate o serie de probleme importante și, între timp, au apărut noi motive de îngrijorare. Prin urmare, Comisia este de părere că se menține situația unei amenințări sistemice la adresa statului de drept în Polonia, care a fost prezentată în recomandarea sa din 27 iulie 2016. În mod specific:






  1. | În ceea ce privește componența Curții Constituționale, hotărârile sale din 3 și 9 decembrie 2015 nu au fost încă puse în aplicare; prin urmare, cei trei judecători care au fost desemnați legal în octombrie 2015 de cea de a șaptea legislatură a Seimului nu își pot prelua atribuțiile de judecători la Curtea Constituțională. În curând apare o soluție, deoarece cele trei noi acte legislative adoptate în noiembrie și decembrie 2016 (70) prevăd ca cei trei judecători desemnați de cea de a opta legislatură a Seimului fără un temei juridic valabil să își preia atribuțiile de judecători. În plus, absența celor trei judecători desemnați legal în octombrie 2015 de cea de a șaptea legislatură a Seimului, coroborată cu cerințele de participare care rămân stricte, a amenințat, cu diferite ocazii, eficacitatea Curții din cauza unei lipse a cvorumului pentru adoptarea de rezoluții de către Adunarea Generală sau de hotărâri în complet de judecată extins. |
| --- | --- | --- |

61.

1.

În ceea ce privește componența Curții Constituționale, hotărârile sale din 3 și 9 decembrie 2015 nu au fost încă puse în aplicare; prin urmare, cei trei judecători care au fost desemnați legal în octombrie 2015 de cea de a șaptea legislatură a Seimului nu își pot prelua atribuțiile de judecători la Curtea Constituțională. În curând apare o soluție, deoarece cele trei noi acte legislative adoptate în noiembrie și decembrie 2016 (70) prevăd ca cei trei judecători desemnați de cea de a opta legislatură a Seimului fără un temei juridic valabil să își preia atribuțiile de judecători. În plus, absența celor trei judecători desemnați legal în octombrie 2015 de cea de a șaptea legislatură a Seimului, coroborată cu cerințele de participare care rămân stricte, a amenințat, cu diferite ocazii, eficacitatea Curții din cauza unei lipse a cvorumului pentru adoptarea de rezoluții de către Adunarea Generală sau de hotărâri în complet de judecată extins.

| 2. | În ceea ce privește publicarea hotărârilor, hotărârea Curții Constituționale din 9 martie 2016 nu a fost încă publicată în Monitorul Oficial. În plus, guvernul polonez refuză să publice hotărârea din 11 august 2016 referitoare la Legea din 22 iulie 2016 privind Curtea Constituțională, precum și toate celelalte hotărâri pronunțate după această dată, inclusiv hotărârea din 7 noiembrie 2016 cu privire la dispozițiile din Legea din 22 iulie 2016 privind selectarea candidaților pentru funcția de președinte al Curții. Prin urmare, incertitudinile persistă cu privire la temeiul juridic pe care Curtea trebuie să acționeze și la efectele juridice ale hotărârilor pronunțate de aceasta. Comisia constată că Legea privind organizarea și desfășurarea procedurilor conține o dispoziție care conferă președintelui Curții competența de a dispune publicarea hotărârilor judecătorești (71). Cu toate acestea, Legea de punere în aplicare împiedică în continuare publicarea anumitor hotărâri pronunțate de Curte, inclusiv hotărârile menționate anterior (72). |
| --- | --- |

2.

În ceea ce privește publicarea hotărârilor, hotărârea Curții Constituționale din 9 martie 2016 nu a fost încă publicată în Monitorul Oficial. În plus, guvernul polonez refuză să publice hotărârea din 11 august 2016 referitoare la Legea din 22 iulie 2016 privind Curtea Constituțională, precum și toate celelalte hotărâri pronunțate după această dată, inclusiv hotărârea din 7 noiembrie 2016 cu privire la dispozițiile din Legea din 22 iulie 2016 privind selectarea candidaților pentru funcția de președinte al Curții. Prin urmare, incertitudinile persistă cu privire la temeiul juridic pe care Curtea trebuie să acționeze și la efectele juridice ale hotărârilor pronunțate de aceasta. Comisia constată că Legea privind organizarea și desfășurarea procedurilor conține o dispoziție care conferă președintelui Curții competența de a dispune publicarea hotărârilor judecătorești (71). Cu toate acestea, Legea de punere în aplicare împiedică în continuare publicarea anumitor hotărâri pronunțate de Curte, inclusiv hotărârile menționate anterior (72).

| 3. | În ceea ce privește eficacitatea controlului constituționalității, Comisia consideră că, deși se pot observa anumite îmbunătățiri față de Legea din 22 iulie 2016, cele trei acte legislative noi adoptate în decembrie 2016 conțin o serie de dispoziții care nu respectă hotărârile anterioare ale Curții Constituționale și au adăugat noi motive de îngrijorare la cele identificate în recomandarea din 27 iulie 2016. |
| --- | --- |

3.

În ceea ce privește eficacitatea controlului constituționalității, Comisia consideră că, deși se pot observa anumite îmbunătățiri față de Legea din 22 iulie 2016, cele trei acte legislative noi adoptate în decembrie 2016 conțin o serie de dispoziții care nu respectă hotărârile anterioare ale Curții Constituționale și au adăugat noi motive de îngrijorare la cele identificate în recomandarea din 27 iulie 2016.

| 4. | Aceste motive noi de îngrijorare se referă, în special, la inițierea procedurii disciplinare, posibilitatea pensionării anticipate, noile cerințe pentru judecătorii Curții, modificările semnificative în ceea ce privește organizarea internă a Curții, procedura de selecție a candidaților la funcția de președinte și de vicepreședinte al Curții, rolul de vicepreședinte al Curții și numirea unui președinte în exercițiu al Curții. |
| --- | --- |

4.

Aceste motive noi de îngrijorare se referă, în special, la inițierea procedurii disciplinare, posibilitatea pensionării anticipate, noile cerințe pentru judecătorii Curții, modificările semnificative în ceea ce privește organizarea internă a Curții, procedura de selecție a candidaților la funcția de președinte și de vicepreședinte al Curții, rolul de vicepreședinte al Curții și numirea unui președinte în exercițiu al Curții.

| 5. | Comisia consideră, în special, că efectul combinat al dispozițiilor privind numirea unui președinte în exercițiu al Curții, procedura de selecție a candidaților la funcția de președinte și refuzul judecătorilor aleși de cea de a șaptea legislatură a Seimului de a depune jurământul, chiar dacă se prevede preluarea atribuțiilor celor trei judecători desemnați de cea de a opta legislatură a Seimului fără un temei juridic valabil, amenință grav legitimitatea Curții Constituționale, afectând astfel eficacitatea controlului constituționalității. În plus, atâta timp cât cei trei judecători desemnați în mod legal în octombrie 2015 de cea de a șaptea legislatură a Seimului nu își pot prelua atribuțiile de judecători la Curtea Constituțională, Comisia consideră că procesul de selecție a noului președinte al Curții rămâne în esență defectuos. |
| --- | --- |

5.

Comisia consideră, în special, că efectul combinat al dispozițiilor privind numirea unui președinte în exercițiu al Curții, procedura de selecție a candidaților la funcția de președinte și refuzul judecătorilor aleși de cea de a șaptea legislatură a Seimului de a depune jurământul, chiar dacă se prevede preluarea atribuțiilor celor trei judecători desemnați de cea de a opta legislatură a Seimului fără un temei juridic valabil, amenință grav legitimitatea Curții Constituționale, afectând astfel eficacitatea controlului constituționalității. În plus, atâta timp cât cei trei judecători desemnați în mod legal în octombrie 2015 de cea de a șaptea legislatură a Seimului nu își pot prelua atribuțiile de judecători la Curtea Constituțională, Comisia consideră că procesul de selecție a noului președinte al Curții rămâne în esență defectuos.

| 6. | De asemenea, Comisia menționează totodată că sincronizarea adoptării acestor trei acte legislative și lipsa unui vacatio legis corespunzător pentru o serie de dispoziții-cheie nu permit Curții Constituționale să revizuiască constituționalitatea acestora înainte de intrarea lor în vigoare. |
| --- | --- |

6.

De asemenea, Comisia menționează totodată că sincronizarea adoptării acestor trei acte legislative și lipsa unui vacatio legis corespunzător pentru o serie de dispoziții-cheie nu permit Curții Constituționale să revizuiască constituționalitatea acestora înainte de intrarea lor în vigoare.

| 7. | În plus, continuă să apară acțiuni și declarații publice din partea autorităților poloneze, care subminează legitimitatea și eficacitatea Curții Constituționale, inclusiv inițierea unei anchete penale împotriva președintelui Curții Constituționale. Comisia reamintește principiul cooperării loiale între organele de stat care este, astfel cum s-a subliniat în avizele Comisiei de la Veneția, o condiție constituțională prealabilă într-un stat democratic guvernat de principiul statului de drept. |
| --- | --- |

7.

În plus, continuă să apară acțiuni și declarații publice din partea autorităților poloneze, care subminează legitimitatea și eficacitatea Curții Constituționale, inclusiv inițierea unei anchete penale împotriva președintelui Curții Constituționale. Comisia reamintește principiul cooperării loiale între organele de stat care este, astfel cum s-a subliniat în avizele Comisiei de la Veneția, o condiție constituțională prealabilă într-un stat democratic guvernat de principiul statului de drept.

| 62. | Comisia este preocupată, în mod deosebit, de consecințele acestei situații a unei amenințări sistemice la adresa statului de drept:






  1. | Faptul că Curtea Constituțională este împiedicată să asigure un control al constituționalității eficient afectează integritatea, stabilitatea și buna funcționare a acesteia, care reprezintă garanții esențiale pentru funcționarea statului de drept în Polonia. În statele în care a fost instituit un sistem judiciar constituțional, eficiența acestuia este o componentă-cheie a statului de drept. În condițiile actuale, constituționalitatea legilor poloneze (73) nu mai poate fi garantată în mod efectiv. |
| --- | --- | --- |

62.

1.

Faptul că Curtea Constituțională este împiedicată să asigure un control al constituționalității eficient afectează integritatea, stabilitatea și buna funcționare a acesteia, care reprezintă garanții esențiale pentru funcționarea statului de drept în Polonia. În statele în care a fost instituit un sistem judiciar constituțional, eficiența acestuia este o componentă-cheie a statului de drept. În condițiile actuale, constituționalitatea legilor poloneze (73) nu mai poate fi garantată în mod efectiv.

| 2. | Încrederea în sistemul juridic polonez, în integritatea și coerența sa este grav afectat de refuzul guvernului polonez de a publica hotărârile Curții Constituționale. Acest lucru este confirmat de faptul că Curtea Supremă a considerat că este necesar să emită o rezoluție (74) în care declară că hotărârile Curții Constituționale prezintă un caracter obligatoriu chiar și în cazul în care acestea nu sunt publicate. Declarații similare au fost date de Consiliul Superior al Curții Administrative Supreme (75) și alte autorități, în special în Consiliul Național al Sistemului Judiciar din Polonia (76), Uniunea Națională a Barourilor (77) și Uniunea Națională a Avocaților (78). |
| --- | --- |

2.

Încrederea în sistemul juridic polonez, în integritatea și coerența sa este grav afectat de refuzul guvernului polonez de a publica hotărârile Curții Constituționale. Acest lucru este confirmat de faptul că Curtea Supremă a considerat că este necesar să emită o rezoluție (74) în care declară că hotărârile Curții Constituționale prezintă un caracter obligatoriu chiar și în cazul în care acestea nu sunt publicate. Declarații similare au fost date de Consiliul Superior al Curții Administrative Supreme (75) și alte autorități, în special în Consiliul Național al Sistemului Judiciar din Polonia (76), Uniunea Națională a Barourilor (77) și Uniunea Națională a Avocaților (78).

| 3. | Respectul față de statul de drept este nu doar o premisă obligatorie pentru protecția tuturor valorilor fundamentale enumerate în articolul 2 din TUE. Acesta reprezintă și o premisă pentru respectarea tuturor drepturilor și obligațiilor prevăzute în tratate și în dreptul internațional și pentru stabilirea unei încrederi reciproce între cetățeni, mediul de afaceri și autoritățile naționale, pe de o parte, și sistemele juridice ale tuturor statelor membre, pe de altă parte. |
| --- | --- |

3.

Respectul față de statul de drept este nu doar o premisă obligatorie pentru protecția tuturor valorilor fundamentale enumerate în articolul 2 din TUE. Acesta reprezintă și o premisă pentru respectarea tuturor drepturilor și obligațiilor prevăzute în tratate și în dreptul internațional și pentru stabilirea unei încrederi reciproce între cetățeni, mediul de afaceri și autoritățile naționale, pe de o parte, și sistemele juridice ale tuturor statelor membre, pe de altă parte.

| 63. | Comisia observă că, în decurs de un an, au fost adoptate șase acte legislative consecutive cu privire la Curtea Constituțională. Un astfel de activism legislativ fără consultarea adecvată a tuturor părților interesate și în absența unui spirit de cooperare loială care se impune între autoritățile de stat, este în detrimentul stabilității, al integrității și al funcționării corespunzătoare a Curții Constituționale. |
| --- | --- |

63.

7.   MĂSURI RECOMANDATE

| 64. | Comisia recomandă ca autoritățile poloneze să acționeze în consecință și să rezolve urgent această amenințare la adresa statului de drept. |
| --- | --- |

64.

| 65. | În mod deosebit, Comisia recomandă autorităților poloneze să ia următoarele măsuri deja solicitate în recomandarea sa din 27 iulie 2016:






  (a) | să pună în aplicare hotărârile Curții Constituționale din 3 și 9 decembrie 2015, care cer ca trei judecători desemnați legal în octombrie 2015 de către vechea guvernare să își preia atribuțiile de judecători ai Curții Constituționale și ca cei trei judecători desemnați de noua guvernare fără un temei juridic valabil să nu își preia atribuțiile de judecători fără a fi aleși în mod valabil; din acest motiv, președintele republicii este obligat să asigure depunerea în regim de urgență a jurământului de către cei trei judecători aleși în cadrul mandatului anterior de guvernare; |
| --- | --- | --- |

65.

(a)

să pună în aplicare hotărârile Curții Constituționale din 3 și 9 decembrie 2015, care cer ca trei judecători desemnați legal în octombrie 2015 de către vechea guvernare să își preia atribuțiile de judecători ai Curții Constituționale și ca cei trei judecători desemnați de noua guvernare fără un temei juridic valabil să nu își preia atribuțiile de judecători fără a fi aleși în mod valabil; din acest motiv, președintele republicii este obligat să asigure depunerea în regim de urgență a jurământului de către cei trei judecători aleși în cadrul mandatului anterior de guvernare;

| (b) | să publice și să pună în aplicare integral hotărârile Curții Constituționale din 9 martie 2016 și hotărârea din 11 august 2016 referitoare la Legea din 22 iulie 2016 privind Curtea Constituțională și alte hotărâri pronunțate după această dată, precum și hotărârile viitoare; |
| --- | --- |

(b)

să publice și să pună în aplicare integral hotărârile Curții Constituționale din 9 martie 2016 și hotărârea din 11 august 2016 referitoare la Legea din 22 iulie 2016 privind Curtea Constituțională și alte hotărâri pronunțate după această dată, precum și hotărârile viitoare;

| (c) | să se asigure că orice reformă a Legii privind Curtea Constituțională respectă hotărârile Curții Constituționale, ia în considerare pe deplin avizele Comisiei de la Veneția și se asigură de faptul că eficacitatea Curții Constituționale ca garant al Constituției nu este subminată; |
| --- | --- |

(c)

să se asigure că orice reformă a Legii privind Curtea Constituțională respectă hotărârile Curții Constituționale, ia în considerare pe deplin avizele Comisiei de la Veneția și se asigură de faptul că eficacitatea Curții Constituționale ca garant al Constituției nu este subminată;

| (d) | să se abțină de la acțiuni sau declarații publice care ar putea submina legitimitatea sau eficiența Curții Constituționale. |
| --- | --- |

(d)

să se abțină de la acțiuni sau declarații publice care ar putea submina legitimitatea sau eficiența Curții Constituționale.

| 66. | Pe lângă aceste măsuri, Comisia recomandă autorităților poloneze:






  (e) | să se asigure că Curtea Constituțională poate să desfășoare, în regim de urgență, controlul constituționalității Legii privind statutul judecătorilor, a Legii privind organizarea și desfășurarea procedurilor, precum și a Legii de punere în aplicare, și că hotărârile în cauză se publică fără întârziere și execută integral; |
| --- | --- | --- |

66.

(e)

să se asigure că Curtea Constituțională poate să desfășoare, în regim de urgență, controlul constituționalității Legii privind statutul judecătorilor, a Legii privind organizarea și desfășurarea procedurilor, precum și a Legii de punere în aplicare, și că hotărârile în cauză se publică fără întârziere și execută integral;

| (f) | să se asigure că nu are loc nicio numire a noului președinte al Curții Constituționale atâta timp cât hotărârile pronunțate de Curtea Constituțională cu privire la constituționalitatea noilor legi nu au fost publicate și puse în aplicare integral și atâta timp cât cei trei judecători care au fost desemnați legal în octombrie 2015 de cea de a șaptea legislatură a Seimului nu și-au preluat atribuțiile de judecători în cadrul Curții; |
| --- | --- |

(f)

să se asigure că nu are loc nicio numire a noului președinte al Curții Constituționale atâta timp cât hotărârile pronunțate de Curtea Constituțională cu privire la constituționalitatea noilor legi nu au fost publicate și puse în aplicare integral și atâta timp cât cei trei judecători care au fost desemnați legal în octombrie 2015 de cea de a șaptea legislatură a Seimului nu și-au preluat atribuțiile de judecători în cadrul Curții;

| (g) | să se asigure că, atâta timp cât nu a fost numit legal un nou președinte al Curții Constituționale, acesta este înlocuit de către vicepreședintele Curții, și nu de un președinte în exercițiu ori de către persoana desemnată ca președinte al Curții la 21 decembrie 2016. |
| --- | --- |

(g)

să se asigure că, atâta timp cât nu a fost numit legal un nou președinte al Curții Constituționale, acesta este înlocuit de către vicepreședintele Curții, și nu de un președinte în exercițiu ori de către persoana desemnată ca președinte al Curții la 21 decembrie 2016.

| 67. | Comisia subliniază că o cooperare loială între diferitele instituții de stat în ceea ce privește chestiunile legate de statul de drept este esențială pentru găsirea unei soluții la problemele actuale. |
| --- | --- |

67.

| 68. | Comisia invită guvernul polonez să rezolve problemele identificate în prezenta recomandare în decurs de trei luni de la primirea ei și să informeze Comisia cu privire la măsurile întreprinse în acest sens. |
| --- | --- |

68.

| 69. | Comisia reamintește, de asemenea, că recomandările adoptate în cadrul privind statul de drept nu împiedică activarea directă a mecanismelor prevăzute la articolul 7 din Tratatul UE, în cazul în care o deteriorare bruscă a situației într-un stat membru necesită o reacție mai puternică din partea UE (79). |
| --- | --- |

69.

| 70. | Pe baza prezentei recomandări, Comisia este pregătită să continue dialogul constructiv cu guvernul polonez. |
| --- | --- |

70.

Adoptată la Bruxelles, 21 decembrie 2016.

Pentru Comisie

Frans TIMMERMANS

Prim-vicepreședinte

---

(1)  Recomandarea (UE) 2016/1374 a Comisiei din 27 iulie 2016 privind statul de drept în Polonia (JO L 217, 12.8.2016, p. 53).

1

(2)  Comunicarea „Un nou cadru al UE pentru consolidarea statului de drept”, COM(2014) 158 final.

2

(3)  A se vedea COM(2014) 158 final, secțiunea 2, anexa I.

3

(4)  K 39/16.

4

(5)  Articolele 38 alineatele (3)-(6), 61 alineatul (6), 83 alineatul (2), 84-87 și 89 din Legea din 22 iulie 2016.

5

(6)  Articolele 26 alineatul (1) punctul (1) litera (g) și 68 alineatele (5)-(7) din Legea din 22 iulie 2016.

6

(7)  Articolele 38 alineatele (3)-(6), 61 alineatul (3), 61 alineatul (6), 68 alineatele (5)-(7), 83 alineatul (2) din Legea din 22 iulie 2016.

7

(8)  Rezoluția Parlamentului European din 14 septembrie 2016 referitoare la evoluțiile recente din Polonia și la impactul acestora asupra drepturilor fundamentale prevăzute în Carta drepturilor fundamentale a Uniunii Europene [2016/2774 (RSP)].

8

(9)  Avizul nr. 860/2016, CDL-AD(2016)026.

9

(10)  K 44/16.

10

(11)  A se vedea Ordonanța din 7 noiembrie 2016 a președintelui Curții Constituționale.

11

(12)  Secțiunea 2.

12

(13)  A se vedea, de asemenea, articolul 6 alineatul (7).

13

(14)  Avizul nr. 860/2016, CDL-AD(2016)026, paragraful 106.

14

(15)  A se vedea articolul 5.

15

(16)  A se vedea articolele 6 alineatul (1) și 11 alineatul (5).

16

(17)  A se vedea articolele 18 alineatul (2) și 21 alineatul (2).

17

(18)  Avizul nr. 833/2015, CDL-AD(2016)001, paragraful 136.

18

(19)  A se vedea notele de subsol de la paragraful 7.

19

(20)  A se vedea paragraful 23 din recomandare.

20

(21)  Avizul nr. 860/2016, paragraful 101; Avizul nr. 833/2015, punctele 43, 142 și 143.

21

(22)  Articolul 188 din Constituție.

22

(23)  Articolul 189 din Constituție.

23

(24)  Articolul 198 din Constituție se referă la președintele republicii, prim-ministru și membri ai Consiliului de Miniștri, președintele Băncii Naționale a Poloniei, președintele Camerei Supreme de Control, membri ai Consiliului Național de Radiodifuziune și Televiziune, persoane cărora prim-ministrul le-a acordat competențe de conducere la nivelul unui minister, precum și la comandantul suprem al forțelor armate.

24

(25)  Articolul 126 din Constituție.

25

(26)  A se vedea secțiunea 4.2.1 din recomandare.

26

(27)  A se vedea secțiunea 4.2.3 din recomandare.

27

(28)  A se vedea secțiunea 4.2.7 din recomandare.

28

(29)  A se vedea secțiunea 4.2.6 din recomandare.

29

(30)  A se vedea secțiunea 4.2.8 din recomandare.

30

(31)  A se vedea paragraful 43 din recomandare.

31

(32)  A se vedea considerentul 19 de mai sus.

32

(33)  Articolul 24 alineatul (1) prevede: Judecătorii Curții se supun procedurilor disciplinare desfășurate de către Curte pentru încălcarea legii, compromiterea demnității funcției de judecător al Curții, încălcarea codului de etică al judecătorilor Curții Constituționale sau manifestarea unui alt comportament neetic care ar putea submina încrederea în imparțialitatea sau independența acestora.

33

(34)  Articolul 11 alineatul (3) din Legea privind statutul judecătorilor se referă la normele privind participarea financiară a judecătorilor Curții în societăți comerciale; articolul 13 se referă la obligația judecătorilor Curții de a prezenta o declarație cu privire la activitatea soților/soțiilor lor; articolul 14 se referă la obligația judecătorilor Curții de a prezenta o declarație de avere.

34

(35)  Articolul 11 alineatul (3).

35

(36)  Articolul 14.

36

(37)  Articolul 13.

37

(38)  A se vedea avizul Curții Supreme cu privire la proiectul de lege din 12 octombrie 2016 privind statutul judecătorilor.

38

(39)  Articolele 16-32 prevăd dispoziții detaliate privind grefa și biroul de servicii juridice al Curții.

39

(40)  Articolul 11.

40

(41)  Articolul 13.

41

(42)  Articolul 23 specifică următoarele articole care intră în vigoare în ziua următoare datei publicării: articolele 13, 12 și 16-22. Următoarele articole intră în vigoare la 1 ianuarie 2018: articolele 4-5 și 8. Celelalte articole din proiectul de lege intră în vigoare la 14 de zile de la data publicării acestuia. Articolele care intră în vigoare în ziua următoare datei publicării se referă, printre altele, la numirea unui „președinte în exercițiu al Curții Constituționale”, integrarea celor trei „judecători din decembrie” aleși în mod ilegal și la noua procedură de desemnare a candidaților pentru funcția de Președinte al Curții Constituționale.

42

(43)  A se vedea articolele 1 și 2 din Legea de punere în aplicare. Alte dispoziții din cele două legi intră în vigoare la 14 de zile de la data publicării acestora. Doar articolele 16-32 din Legea privind organizarea și desfășurarea procedurilor vor intra în vigoare la 1 ianuarie 2018.

43

(44)  A se vedea articolele 3 și 23. Doar articolul 18 alineatele (1), (4) și (5) din Legea din 22 iulie privind condițiile de activitate administrativă și organizațională de la Curtea Constituțională și Biroul Curții Constituționale rămâne în vigoare până la 1 ianuarie 2018.

44

(45)  Legea de la 30 decembrie 2015 de modificare a Legii televiziunii și radiodifuziunii, publicată în Monitorul Oficial la 7 ianuarie 2016, actul 25.

45

(46)  Legea din 30 decembrie 2015 de modificare a Legii privind administrația publică și a altor acte, publicată în Monitorul Oficial la 8 ianuarie 2016, actul 34.

46

(47)  Legea din 15 ianuarie 2016 de modificare a Legii Poliției și a altor legi, publicată în Monitorul Oficial la 4 februarie 2016, actul 147.

47

(48)  Legea din 28 ianuarie 2016 privind Parchetul, publicată în Monitorul Oficial la 15 februarie 2016, actul 177; Legea din 28 ianuarie 2016 – Norme de punere în aplicare a legii – Legea privind Parchetul, publicată în Monitorul Oficial la 15 februarie 2016, actul 178.

48

(49)  Legea din 18 martie 2016 privind Avocatul Poporului și de modificare a altor legi. Legea a fost semnată de președintele republicii la miercuri, 4 mai 2016.

49

(50)  Legea din 22 iunie 2016 privind Consiliul Național al Audiovizualului. Legea a fost semnată de președintele republicii la 27 iunie 2016.

50

(51)  Legea din 10 iunie 2016 împotriva terorismului. Legea a fost semnată de președintele republicii la miercuri, 22 iunie 2016. În plus, Comisia mai observă că noua lege de modificare a Legii privind Consiliul Național al Audiovizualului și alte câteva legi au fost supuse atenției Centrului Național Legislativ, la 5 mai 2016, de către ministrul justiției.

51

(52)  Legea din 30 decembrie 2015 de completare a legii televiziunii și radiodifuziunii, publicată în Monitorul Oficial la 7 ianuarie 2016, actul 25, și Legea din 22 iunie 2016 privind Consiliul Național al Audiovizualului. Legea a fost semnată de președintele republicii la 27 iunie 2016.

52

(53)  K13/16.

53

(54)  Legea din 30 decembrie 2015 de modificare a Legii privind administrația publică și a altor acte, publicată în Monitorul Oficial la 8 ianuarie 2016, actul 34.

54

(55)  Scrisoarea din 1 februarie 2016, din partea prim-vicepreședintelui Timmermans către ministrul justiției, domnul Ziobro; Scrisoarea din 3 martie 2016, din partea prim-vicepreședintelui Timmermans către ministrul afacerilor externe, domnul Waszczykowski.

55

(56)  Legea din 15 ianuarie 2016 de modificare a Legii Poliției și a altor legi, publicată în Monitorul Oficial la 4 februarie 2016, actul 147.

56

(57)  Avizul nr. 839/2016. CDL-AD(2016)012.

57

(58)  Legea din 10 iunie 2016 împotriva terorismului. Legea a fost semnată de președintele republicii la miercuri, 22 iunie 2016.

58

(59)  Legea din 13 decembrie 2016 de modificare a legii privind întrunirile nu a fost încă semnată de președintele republicii.

59

(60)  Articolul 11.

60

(61)  În hotărârea sa din 7 noiembrie 2016, Curtea a examinat constituționalitatea dispozițiilor Legii din 22 iulie 2016 referitoare la procesul de selecție a candidaților pentru funcția de președinte al Curții. A se vedea paragraful 46.

61

(62)  A se vedea considerentul 19.

62

(63)  Articolul 21.

63

(64)  Articolul 11.

64

(65)  Articolul 21 alineatul (2) din Legea de punere în aplicare; articolul 11 alineatul (5) din Legea privind organizarea și desfășurarea procedurilor.

65

(66)  Articolul 21 alineatele (7)-(12) și articolul 22 din Legea de punere în aplicare; articolul 11 alineatele (7)-(15) din Legea privind organizarea și desfășurarea procedurilor.

66

(67)  Avizul nr. CDL-AD(2016)026, paragrafele 30 și 124.

67

(68)  Articolul 11 alineatul (15) din Legea privind organizarea și desfășurarea procedurilor.

68

(69)  Articolul 18 din Legea de punere în aplicare prevede că președintele în exercițiu al Curții conduce lucrările Curții Constituționale, reprezintă Curtea Constituțională pe plan extern, atribuie cauze judecătorilor Curții care au depus jurământul, desfășoară acțiuni în cazuri legate de legislația muncii care implică angajați ai Biroului Curții și exercită alte competențe și atribuții ale președintelui sau președintelui în exercițiu al Curții prevăzute prin Legea de punere în aplicare.

69

(70)  Articolul 5 din Legea privind statutul judecătorilor, articolele 6 alineatul (1) și 11 alineatul (5) din Legea privind organizarea și desfășurarea procedurilor și articolele 18 alineatul (2) și 21 alineatul (2) din Legea de punere în aplicare.

70

(71)  Articolul 114 alineatul (2).

71

(72)  Articolul 19.

72

(73)  Conform articolului 188 din Constituție, Curtea Constituțională urmează să se pronunțe cu privire la conformitatea statutelor și a acordurilor internaționale cu constituția, la conformitatea unui statut cu acorduri internaționale ratificate, a căror ratificare a necesitat autorizarea prealabilă prin statut, la conformitatea dispozițiilor juridice emise de organele centrale ale statului cu constituția, acorduri internaționale ratificate și statute, la conformitatea cu constituția a obiectivelor sau a activităților partidelor politice, precum și la sesizări privind încălcări ale constituționalității. Conform articolului 189 din Constituție, Curtea Constituțională soluționează, de asemenea, litigiile privind autoritatea în rândul organelor constituționale centrale ale statului.

73

(74)  Rezoluția din 26 aprilie 2016 a Adunării Generale a Curții Supreme din Polonia.

74

(75)  Rezoluția din 27 aprilie 2016 a Consiliului Superior al Curții Administrative Supreme.

75

(76)  Declarația din 7 aprilie 2016 a Consiliului Național al Sistemului Judiciar din Polonia.

76

(77)  Rezoluția din 12 martie 2016 a Uniunii Naționale a Barourilor.

77

(78)  Rezoluția din 12 martie 2016 a Uniunii Naționale a Avocaților.

78

(79)  Secțiunea 4.1. din Comunicarea „
  Un nou cadru al UE pentru consolidarea statului de drept,
  ” COM(2014) 158 final.

79

Un nou cadru al UE pentru consolidarea statului de drept,

---

ACTE ADOPTATE DE ORGANISME CREATE PRIN ACORDURI INTERNAŢIONALE

| 27.1.2017 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | L 22/82 |
| --- | --- | --- | --- |

27.1.2017

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

L 22/82

---

DECIZIA NR. 1/2016 A CONSILIULUI DE STABILIZARE ȘI DE ASOCIERE UE-BOSNIA ȘI HERȚEGOVINA

din 9 decembrie 2016

de înlocuire a Protocolului 2 la Acordul de stabilizare și de asociere dintre Comunitățile Europene și statele membre ale acestora, pe de o parte, și Bosnia și Herțegovina, pe de altă parte, privind definirea noțiunii de „produse originare” și metodele de cooperare administrativă [2017/147]

CONSILIUL DE STABILIZARE ȘI DE ASOCIERE UE-BOSNIA ȘI HERȚEGOVINA,

având în vedere Acordul de stabilizare și de asociere dintre Comunitățile Europene și statele membre ale acestora, pe de o parte, și Bosnia și Herțegovina, pe de altă parte (1), în special articolul 42,

având în vedere Protocolul 2 la Acordul de stabilizare și de asociere dintre Comunitățile Europene și statele membre ale acestora, pe de o parte, și Bosnia și Herțegovina, pe de altă parte, privind definirea noțiunii de „produse originare” și metodele de cooperare administrativă,

întrucât:

| (1) | Articolul 42 din Acordul de stabilizare și de asociere dintre Comunitățile Europene și statele membre ale acestora, pe de o parte, și Bosnia și Herțegovina, pe de altă parte (denumit în continuare „acordul”) face trimitere la Protocolul 2 la acord (denumit în continuare „Protocolul 2”), care stabilește regulile de origine și prevede cumulul de origine între Uniunea Europeană, Bosnia și Herțegovina, Turcia și orice țară sau teritoriu care participă la procesul de stabilizare și de asociere al Uniunii Europene. |
| --- | --- |

(1)

Articolul 42 din Acordul de stabilizare și de asociere dintre Comunitățile Europene și statele membre ale acestora, pe de o parte, și Bosnia și Herțegovina, pe de altă parte (denumit în continuare „acordul”) face trimitere la Protocolul 2 la acord (denumit în continuare „Protocolul 2”), care stabilește regulile de origine și prevede cumulul de origine între Uniunea Europeană, Bosnia și Herțegovina, Turcia și orice țară sau teritoriu care participă la procesul de stabilizare și de asociere al Uniunii Europene.

| (2) | Conform articolului 39 din Protocolul 2, Consiliul de stabilizare și de asociere instituit prin articolul 115 din acord poate decide să modifice dispozițiile protocolului. |
| --- | --- |

(2)

Conform articolului 39 din Protocolul 2, Consiliul de stabilizare și de asociere instituit prin articolul 115 din acord poate decide să modifice dispozițiile protocolului.

| (3) | Convenția regională cu privire la regulile de origine preferențiale pan-euro-mediteraneene (2) (denumită în continuare „convenția”), urmărește să înlocuiască protocoalele privind regulile de origine aflate în prezent în vigoare în țările din zona pan-euro-mediteraneeană cu un act juridic unic. Bosnia și Herțegovina și alți participanți la procesul de stabilizare și de asociere din Balcanii de Vest au fost invitați să se alăture sistemului de cumul de origine diagonal paneuropean în cadrul Agendei de la Salonic, aprobată de Consiliul European din iunie 2003. Aceștia au fost invitați să se alăture convenției printr-o decizie a Conferinței ministeriale euro-mediteraneene din octombrie 2007. Convenția a inclus și Republica Moldova în zona pan-euro-mediteraneeană a sistemului cumulului de origine. |
| --- | --- |

(3)

Convenția regională cu privire la regulile de origine preferențiale pan-euro-mediteraneene (2) (denumită în continuare „convenția”), urmărește să înlocuiască protocoalele privind regulile de origine aflate în prezent în vigoare în țările din zona pan-euro-mediteraneeană cu un act juridic unic. Bosnia și Herțegovina și alți participanți la procesul de stabilizare și de asociere din Balcanii de Vest au fost invitați să se alăture sistemului de cumul de origine diagonal paneuropean în cadrul Agendei de la Salonic, aprobată de Consiliul European din iunie 2003. Aceștia au fost invitați să se alăture convenției printr-o decizie a Conferinței ministeriale euro-mediteraneene din octombrie 2007. Convenția a inclus și Republica Moldova în zona pan-euro-mediteraneeană a sistemului cumulului de origine.

| (4) | Uniunea Europeană și Bosnia și Herțegovina au semnat convenția la 15 iunie 2011 și, respectiv, la 24 septembrie 2013. |
| --- | --- |

(4)

Uniunea Europeană și Bosnia și Herțegovina au semnat convenția la 15 iunie 2011 și, respectiv, la 24 septembrie 2013.

| (5) | Uniunea Europeană și Bosnia și Herțegovina au depus instrumentele de acceptare pe lângă depozitarul convenției la 26 martie 2012 și, respectiv, la 26 septembrie 2014. În consecință, în temeiul articolului 10 alineatul (3) din convenție, convenția a intrat în vigoare pentru Uniunea Europeană la 1 mai 2012 și pentru Bosnia și Herțegovina la 1 noiembrie 2014. |
| --- | --- |

(5)

Uniunea Europeană și Bosnia și Herțegovina au depus instrumentele de acceptare pe lângă depozitarul convenției la 26 martie 2012 și, respectiv, la 26 septembrie 2014. În consecință, în temeiul articolului 10 alineatul (3) din convenție, convenția a intrat în vigoare pentru Uniunea Europeană la 1 mai 2012 și pentru Bosnia și Herțegovina la 1 noiembrie 2014.

| (6) | Prin urmare, Protocolul 2 ar trebui să fie înlocuit cu un nou protocol care să facă trimitere la convenție, |
| --- | --- |

(6)

Prin urmare, Protocolul 2 ar trebui să fie înlocuit cu un nou protocol care să facă trimitere la convenție,

ADOPTĂ PREZENTA DECIZIE:

Articolul 1

Protocolul 2 la Acordul de stabilizare și de asociere dintre Comunitățile Europene și statele membre ale acestora, pe de o parte, și Bosnia și Herțegovina, pe de altă parte, privind definirea noțiunii de „produse originare” și metodele de cooperare administrativă se înlocuiește cu textul prevăzut în anexa la prezenta decizie.

Articolul 2

Prezenta decizie intră în vigoare la data adoptării.

Adoptată la Bruxelles, 9 decembrie 2016.

Pentru Consiliul de stabilizare și de asociere

Președintele

D. ZVIZDIĆ

---

(1)  
  JO L 164, 30.6.2015, p. 2.

1

(2)  
  JO L 54, 26.2.2013, p. 4.

2

---

ANEXĂ

PROTOCOLUL 2

PRIVIND DEFINIREA NOȚIUNII DE „PRODUSE ORIGINARE” ȘI METODELE DE COOPERARE ADMINISTRATIVĂ

Articolul 1

Reguli de origine aplicabile

(1)   În scopul implementării prezentului acord, se aplică apendicele I și dispozițiile pertinente din apendicele II la Convenția regională cu privire la regulile de origine preferențiale pan-euro-mediteraneene (1) (denumită în continuare „convenția”).

(2)   Toate trimiterile la „acordul relevant” din apendicele I și din dispozițiile pertinente incluse în apendicele II la convenție se interpretează ca trimiteri la prezentul acord.

Articolul 2

Soluționarea litigiilor

(1)   Atunci când procedurile de verificare prevăzute la articolul 32 din apendicele I la convenție dau naștere unor litigii ce nu pot fi soluționate între autoritățile vamale care solicită verificarea și autoritățile vamale responsabile cu efectuarea verificării respective, aceste litigii sunt înaintate Consiliului de stabilizare și de asociere.

(2)   În toate cazurile, soluționarea litigiilor dintre importator și autoritățile vamale din țara importatoare se efectuează în conformitate cu legislația țării respective.

Articolul 3

Modificarea protocolului

Consiliul de stabilizare și de asociere poate decide modificarea dispozițiilor prezentului protocol.

Articolul 4

Retragerea din convenție

(1)   Dacă fie Uniunea Europeană, fie Bosnia și Herțegovina notifică în scris depozitarului convenției intenția lor de a se retrage din convenție în conformitate cu articolul 9 din aceasta, Uniunea Europeană și Bosnia și Herțegovina declanșează imediat negocieri cu privire la regulile de origine în scopul punerii în aplicare a prezentului acord.

(2)   Până la intrarea în vigoare a respectivelor reguli de origine nou negociate, prezentului acord i se aplică în continuare regulile de origine incluse în apendicele I și, după caz, dispozițiile pertinente ale apendicelui II la convenție, aplicabile la momentul retragerii. Cu toate acestea, începând din momentul retragerii regulile de origine incluse în apendicele I și, după caz, dispozițiile pertinente prevăzute în apendicele II la convenție se interpretează astfel încât să permită cumulul bilateral doar între Uniunea Europeană și Bosnia și Herțegovina.

Articolul 5

Dispoziții tranzitorii – cumulul

În pofida articolului 16 alineatul (5) și articolului 21 alineatul (3) din apendicele I la convenție, în cazul în care cumulul implică numai statele AELS, Insulele Feroe, Uniunea Europeană, Turcia, participanții la procesul de stabilizare și de asociere și Republica Moldova, dovada originii poate fi constituită de un certificat de circulație a mărfurilor EUR.1 sau de o declarație de origine.

---

(1)  
  JO L 54, 26.2.2013, p. 4.

1

---