# Europos Sąjungos L 340/2016

| | ISSN 1977-0723 |
| --- | --- |
| Europos Sąjungos
  oficialusis leidinys | L 340 |
| | |
| Leidimas lietuvių kalba | Teisės aktai | 59 metai2016m. gruodžio 15d. |

ISSN 1977-0723

Europos Sąjungos

oficialusis leidinys

L 340

Leidimas lietuvių kalba

Teisės aktai

59 metai2016m. gruodžio 15d.

---

| Turinys | | II   Ne teisėkūros procedūra priimami aktai | Puslapis |
| --- | --- | --- | --- |
| | | TARPTAUTINIAI SUSITARIMAI |
| | * | Pranešimas dėl Ganos, vienos šalies, ir Europos bendrijos bei jos valstybių narių, kitos šalies, tarpinio ekonominės partnerystės susitarimo laikino taikymo | 1 |
| | | REGLAMENTAI |
| | * | 2016 m. spalio 4 d. Komisijos deleguotasis reglamentas (ES) 2016/2250, kuriuo nustatomas tam tikrai priedugnio žuvų žvejybai Šiaurės jūroje ir ICES IIa kvadrato Sąjungos vandenyse taikomas žuvų išmetimo į jūrą mažinimo planas | 2 |
| | * | 2016 m. spalio 4 d. Komisijos deleguotasis reglamentas (ES) 2016/2251, kuriuo Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) Nr. 648/2012 dėl ne biržos išvestinių finansinių priemonių, pagrindinių sandorio šalių ir sandorių duomenų saugyklų papildomas ne biržos išvestinių finansinių priemonių sutarčių, kurių tarpuskaitos pagrindinė sandorio šalis neatlieka, rizikos mažinimo būdų techniniais reguliavimo standartais (
  1
  ) | 9 |
| | * | 2016 m. gruodžio 1 d. Komisijos įgyvendinimo reglamentas (ES) 2016/2252, kuriuo į saugomų kilmės vietos nuorodų ir saugomų geografinių nuorodų registrą įtraukiamas pavadinimas [Oliva di Gaeta (SKVN)] | 47 |
| | * | 2016 m. gruodžio 14 d. Komisijos įgyvendinimo reglamentas (ES) 2016/2253, kuriuo leidžiama pradėti naudoti tam tikrų Pietų Afrikos kilmės žemės ūkio produktų ir perdirbtų žemės ūkio produktų Sąjungos tarifines kvotas ir nustatoma jų valdymo tvarka | 48 |
| | | 2016 m. gruodžio 14 d. Komisijos įgyvendinimo reglamentas (ES) 2016/2254, kuriuo nustatomos standartinės importo vertės, skirtos tam tikrų vaisių ir daržovių įvežimo kainai nustatyti | 57 |
| | | SPRENDIMAI |
| | * | 2016 m. gruodžio 7 d. Politinio ir saugumo komiteto sprendimas (BUSP) 2016/2255 dėl trečiųjų valstybių įnašų į Europos Sąjungos BSGP karinę mokymo misiją Centrinės Afrikos Respublikoje (EUTM RCA) priėmimo (EUTM RCA/2/2016) | 59 |
| | | REKOMENDACIJOS |
| | * | 2016 m. gruodžio 8 d. Komisijos rekomendacija (ES) 2016/2256, valstybėms narėms dėl asmenų perdavimo Graikijai pagal Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) Nr. 604/2013 atnaujinimo | 60 |

Turinys

II   Ne teisėkūros procedūra priimami aktai

Puslapis

TARPTAUTINIAI SUSITARIMAI

*

Pranešimas dėl Ganos, vienos šalies, ir Europos bendrijos bei jos valstybių narių, kitos šalies, tarpinio ekonominės partnerystės susitarimo laikino taikymo

1

REGLAMENTAI

*

2016 m. spalio 4 d. Komisijos deleguotasis reglamentas (ES) 2016/2250, kuriuo nustatomas tam tikrai priedugnio žuvų žvejybai Šiaurės jūroje ir ICES IIa kvadrato Sąjungos vandenyse taikomas žuvų išmetimo į jūrą mažinimo planas

2

*

2016 m. spalio 4 d. Komisijos deleguotasis reglamentas (ES) 2016/2251, kuriuo Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) Nr. 648/2012 dėl ne biržos išvestinių finansinių priemonių, pagrindinių sandorio šalių ir sandorių duomenų saugyklų papildomas ne biržos išvestinių finansinių priemonių sutarčių, kurių tarpuskaitos pagrindinė sandorio šalis neatlieka, rizikos mažinimo būdų techniniais reguliavimo standartais (
  1
  )

1

9

*

2016 m. gruodžio 1 d. Komisijos įgyvendinimo reglamentas (ES) 2016/2252, kuriuo į saugomų kilmės vietos nuorodų ir saugomų geografinių nuorodų registrą įtraukiamas pavadinimas [Oliva di Gaeta (SKVN)]

Oliva di Gaeta

47

*

2016 m. gruodžio 14 d. Komisijos įgyvendinimo reglamentas (ES) 2016/2253, kuriuo leidžiama pradėti naudoti tam tikrų Pietų Afrikos kilmės žemės ūkio produktų ir perdirbtų žemės ūkio produktų Sąjungos tarifines kvotas ir nustatoma jų valdymo tvarka

48

2016 m. gruodžio 14 d. Komisijos įgyvendinimo reglamentas (ES) 2016/2254, kuriuo nustatomos standartinės importo vertės, skirtos tam tikrų vaisių ir daržovių įvežimo kainai nustatyti

57

SPRENDIMAI

*

2016 m. gruodžio 7 d. Politinio ir saugumo komiteto sprendimas (BUSP) 2016/2255 dėl trečiųjų valstybių įnašų į Europos Sąjungos BSGP karinę mokymo misiją Centrinės Afrikos Respublikoje (EUTM RCA) priėmimo (EUTM RCA/2/2016)

59

REKOMENDACIJOS

*

2016 m. gruodžio 8 d. Komisijos rekomendacija (ES) 2016/2256, valstybėms narėms dėl asmenų perdavimo Graikijai pagal Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) Nr. 604/2013 atnaujinimo

60

| | | Klaidų ištaisymas |
| --- | --- | --- |
| | * | 2016 m. birželio 17 d. Komisijos reglamento (ES) Nr. 2016/1015, kuriuo dėl didžiausios leidžiamosios 1-naftilacetamido, 1-naftilacto rūgšties, chloridazono, p-fluazifopo, fuberidazolo, mepikvato ir tralkoksidimo liekanų koncentracijos tam tikruose produktuose ar ant jų iš dalies keičiami Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (EB) Nr. 396/2005 II ir III priedai, klaidų ištaisymas ( OL L 172, 2016 6 29 ) | 72 |

Klaidų ištaisymas

*

2016 m. birželio 17 d. Komisijos reglamento (ES) Nr. 2016/1015, kuriuo dėl didžiausios leidžiamosios 1-naftilacetamido, 1-naftilacto rūgšties, chloridazono, p-fluazifopo, fuberidazolo, mepikvato ir tralkoksidimo liekanų koncentracijos tam tikruose produktuose ar ant jų iš dalies keičiami Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (EB) Nr. 396/2005 II ir III priedai, klaidų ištaisymas ( OL L 172, 2016 6 29 )

( OL L 172, 2016 6 29 )

72

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Tekstas svarbus EEE |

---

(1)   Tekstas svarbus EEE

1

| LT | Aktai, kurių pavadinimai spausdinami paprastu šriftu, yra susiję su kasdieniu žemės ūkio reikalų valdymu ir paprastai galioja ribotą laikotarpį.
  Visų kitų aktų pavadinimai spausdinami ryškesniu šriftu ir prieš juos dedama žvaigždutė. |
| --- | --- |

LT

Aktai, kurių pavadinimai spausdinami paprastu šriftu, yra susiję su kasdieniu žemės ūkio reikalų valdymu ir paprastai galioja ribotą laikotarpį.

Visų kitų aktų pavadinimai spausdinami ryškesniu šriftu ir prieš juos dedama žvaigždutė.

---

II Ne teisėkūros procedūra priimami aktai

TARPTAUTINIAI SUSITARIMAI

| 2016 12 15 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | L 340/1 |
| --- | --- | --- | --- |

2016 12 15

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

L 340/1

---

Pranešimas dėl Ganos, vienos šalies, ir Europos bendrijos bei jos valstybių narių, kitos šalies, tarpinio ekonominės partnerystės susitarimo laikino taikymo

Europos Sąjunga ir Ganos Respublika, vadovaudamosi Susitarimo 75 straipsniu, pranešė viena kitai, kad procedūros, būtinos Ganos, vienos šalies, ir Europos bendrijos bei jos valstybių narių, kitos šalies, tarpinio ekonominės partnerystės susitarimui laikinai taikyti (1), yra baigtos. Todėl Susitarimas tarp Europos Sąjungos ir Ganos Respublikos pradedamas laikinai taikyti nuo 2016 m. gruodžio 15 d.

1

---

(1)  
  OL L 287, 2016 10 21, p. 1.

1

---

REGLAMENTAI

| 2016 12 15 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | L 340/2 |
| --- | --- | --- | --- |

2016 12 15

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

L 340/2

---

KOMISIJOS DELEGUOTASIS REGLAMENTAS (ES) 2016/2250

2016 m. spalio 4 d.

kuriuo nustatomas tam tikrai priedugnio žuvų žvejybai Šiaurės jūroje ir ICES IIa kvadrato Sąjungos vandenyse taikomas žuvų išmetimo į jūrą mažinimo planas

EUROPOS KOMISIJA,

atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo,

atsižvelgdama į 2013 m. gruodžio 11 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) Nr. 1380/2013 dėl bendros žuvininkystės politikos, kuriuo iš dalies keičiami Tarybos reglamentai (EB) Nr. 1954/2003 ir (EB) Nr. 1224/2009 bei panaikinami Tarybos reglamentai (EB) Nr. 2371/2002 ir (EB) Nr. 639/2004 bei Tarybos sprendimas 2004/585/EB (1), ypač į jo 15 straipsnio 6 dalį,

atsižvelgdama į 1998 m. kovo 30 d. Tarybos reglamentą (EB) Nr. 850/98 dėl žuvininkystės išteklių apsaugos, taikant technines priemones jūrų gyvūnų jaunikliams apsaugoti (2), ypač į jo 18a straipsnį,

kadangi:

| (1) | Reglamentu (ES) Nr. 1380/2013 siekiama palaipsniui sustabdyti žuvų, sužvejotų vykdant bet kokią ES žvejybą, išmetimą į jūrą, rūšims, kurioms taikomi sužvejojamo kiekio apribojimai, įvedant įpareigojimą iškrauti laimikį; |
| --- | --- |

(1)

Reglamentu (ES) Nr. 1380/2013 siekiama palaipsniui sustabdyti žuvų, sužvejotų vykdant bet kokią ES žvejybą, išmetimą į jūrą, rūšims, kurioms taikomi sužvejojamo kiekio apribojimai, įvedant įpareigojimą iškrauti laimikį;

| (2) | to reglamento 15 straipsnio 6 dalyje Komisija įgaliojama deleguotaisiais aktais ne ilgesniam kaip trejų metų laikotarpiui priimti žuvų išmetimo į jūrą mažinimo planus remdamasi bendromis rekomendacijomis, kurias parengė valstybės narės, pasikonsultavusios su atitinkamomis patariamosiomis tarybomis; |
| --- | --- |

(2)

to reglamento 15 straipsnio 6 dalyje Komisija įgaliojama deleguotaisiais aktais ne ilgesniam kaip trejų metų laikotarpiui priimti žuvų išmetimo į jūrą mažinimo planus remdamasi bendromis rekomendacijomis, kurias parengė valstybės narės, pasikonsultavusios su atitinkamomis patariamosiomis tarybomis;

| (3) | Belgija, Danija, Jungtinė Karalystė, Nyderlandai, Švedija, Prancūzija ir Vokietija turi tiesioginių žvejybos valdymo Šiaurės jūroje interesų. Pasikonsultavusios su Šiaurės jūros patariamąja taryba tos valstybės narės 2016 m. birželio 3 d. pateikė Komisijai bendrą rekomendaciją dėl naujo tam tikrai priedugnio žuvų žvejybai Šiaurės jūroje taikomo žuvų išmetimo į jūrą mažinimo plano. Ją rengiant panaudotas atitinkamų mokslo įstaigų mokslinis indėlis, kurį peržiūrėjo Žuvininkystės mokslo, technikos ir ekonomikos komitetas (STECF). Liepos 14 d. ekspertų grupės susitikime, kuriame dalyvavo 28 valstybių narių ir Komisijos atstovai, taip pat Europos Parlamento atstovai stebėtojo teisėmis, buvo svarstomos atitinkamos priemonės; |
| --- | --- |

(3)

Belgija, Danija, Jungtinė Karalystė, Nyderlandai, Švedija, Prancūzija ir Vokietija turi tiesioginių žvejybos valdymo Šiaurės jūroje interesų. Pasikonsultavusios su Šiaurės jūros patariamąja taryba tos valstybės narės 2016 m. birželio 3 d. pateikė Komisijai bendrą rekomendaciją dėl naujo tam tikrai priedugnio žuvų žvejybai Šiaurės jūroje taikomo žuvų išmetimo į jūrą mažinimo plano. Ją rengiant panaudotas atitinkamų mokslo įstaigų mokslinis indėlis, kurį peržiūrėjo Žuvininkystės mokslo, technikos ir ekonomikos komitetas (STECF). Liepos 14 d. ekspertų grupės susitikime, kuriame dalyvavo 28 valstybių narių ir Komisijos atstovai, taip pat Europos Parlamento atstovai stebėtojo teisėmis, buvo svarstomos atitinkamos priemonės;

| (4) | į bendrą rekomendaciją įtrauktos priemonės atitinka Reglamento (ES) Nr. 1380/2013 18 straipsnio 3 dalį; |
| --- | --- |

(4)

į bendrą rekomendaciją įtrauktos priemonės atitinka Reglamento (ES) Nr. 1380/2013 18 straipsnio 3 dalį;

| (5) | taikant tą reglamentą Šiaurės jūrai priskiriamos ir ICES IIIa bei IV zonos. Kadangi kai kurie su siūlomu žuvų išmetimo į jūrą mažinimo planu susiję priedugnio žuvų ištekliai aptinkami ir ICES IIa kvadrato Sąjungos vandenyse, atitinkamos valstybės narės rekomendavo į planą įtraukti ir šį kvadratą; |
| --- | --- |

(5)

taikant tą reglamentą Šiaurės jūrai priskiriamos ir ICES IIIa bei IV zonos. Kadangi kai kurie su siūlomu žuvų išmetimo į jūrą mažinimo planu susiję priedugnio žuvų ištekliai aptinkami ir ICES IIa kvadrato Sąjungos vandenyse, atitinkamos valstybės narės rekomendavo į planą įtraukti ir šį kvadratą;

| (6) | Šiaurės jūroje įpareigojimas iškrauti laimikį pagal Reglamento (ES) Nr. 1380/2013 15 straipsnio 1 dalies c punktą ne vėliau kaip nuo 2016 m. sausio 1 d. taikomas vykdant:






  — | mišrią atlantinių menkių, juodadėmių menkių, paprastųjų merlangų ir ledjūrio menkių žvejybą, |
| --- | --- | --- |

(6)

Šiaurės jūroje įpareigojimas iškrauti laimikį pagal Reglamento (ES) Nr. 1380/2013 15 straipsnio 1 dalies c punktą ne vėliau kaip nuo 2016 m. sausio 1 d. taikomas vykdant:

—

mišrią atlantinių menkių, juodadėmių menkių, paprastųjų merlangų ir ledjūrio menkių žvejybą,

| — | norveginių omarų žvejybą, |
| --- | --- |

—

norveginių omarų žvejybą,

| — | mišrią europinių jūrų liežuvių ir jūrinių plekšnių žvejybą, |
| --- | --- |

—

mišrią europinių jūrų liežuvių ir jūrinių plekšnių žvejybą,

| — | europinių jūrinių lydekų žvejybą ir |
| --- | --- |

—

europinių jūrinių lydekų žvejybą ir

| — | šiaurinių paprastųjų krevečių žvejybą. |
| --- | --- |

—

šiaurinių paprastųjų krevečių žvejybą.

Pagal Reglamento (ES) Nr. 1380/2013 15 straipsnio 5 dalį Komisijos deleguotajame reglamente (ES) 2015/2440 (3) nurodytos rūšys, kurių žuvų laimikį privaloma iškrauti nuo 2016 m. sausio 1 d. Tai ledjūrio menkės, juodadėmės menkės, norveginiai omarai, europiniai jūrų liežuviai, jūrinės plekšnės, europinės jūrinės lydekos ir šiaurinės paprastosios krevetės. Deleguotajame reglamente (ES) 2015/2440 taip pat nustatytas įpareigojimas iškrauti šiaurinių paprastųjų krevečių priegaudą. Šiame reglamente turėtų būti atkartotos Deleguotojo reglamento (ES) 2015/2440 nuostatos dėl rūšių, kurių žuvų laimikis turi būti iškrautas, ir nurodytos papildomos rūšys ir žvejyba, kurioms įpareigojimas iškrauti laimikį taikomas 2017 m. ir 2018 m.;

| (7) | atitinkamos valstybės narės teigia, kad Tarybos reglamento (EB) Nr. 1342/2008 (4) III skyriuje nustatytos žvejybos pastangų taisyklės trukdo tinkamai įgyvendinti įpareigojimą iškrauti laimikį atlantinių menkių išteklių atveju, nes, įvedus šį įpareigojimą, dėl tame skyriuje nustatyto žvejybos pastangų režimo būtų suvaržytas lankstumas, reikalingas žvejybos modeliams pritaikyti, pvz., rajono ir įrankio pasirinkimas. Reglamentą (EB) Nr. 1342/2008 šiuo metu peržiūri teisėkūros institucijos. Kad žvejybos pastangų režimas ir įpareigojimas iškrauti laimikį atlantinių menkių ištekliams nebūtų taikomi tuo pat metu, reikalavimas iškrauti laimikį šiems ištekliams turėtų būti taikomas tik baigus taikyti žvejybos pastangų režimą; |
| --- | --- |

(7)

atitinkamos valstybės narės teigia, kad Tarybos reglamento (EB) Nr. 1342/2008 (4) III skyriuje nustatytos žvejybos pastangų taisyklės trukdo tinkamai įgyvendinti įpareigojimą iškrauti laimikį atlantinių menkių išteklių atveju, nes, įvedus šį įpareigojimą, dėl tame skyriuje nustatyto žvejybos pastangų režimo būtų suvaržytas lankstumas, reikalingas žvejybos modeliams pritaikyti, pvz., rajono ir įrankio pasirinkimas. Reglamentą (EB) Nr. 1342/2008 šiuo metu peržiūri teisėkūros institucijos. Kad žvejybos pastangų režimas ir įpareigojimas iškrauti laimikį atlantinių menkių ištekliams nebūtų taikomi tuo pat metu, reikalavimas iškrauti laimikį šiems ištekliams turėtų būti taikomas tik baigus taikyti žvejybos pastangų režimą;

| (8) | Deleguotuoju reglamentu (ES) 2015/2440 ICES IIIa kvadrate sužvejotiems norveginiams omarams įvesta įpareigojimo iškrauti laimikį išimtis, taikoma rūšims, kurios, moksliniais duomenimis, pasižymi aukštu išgyvenamumo rodikliu (su dideliu išgyvenamumu susijusi išimtis), su sąlyga, kad tie norveginiai omarai sužvejoti naudojant gaudykles arba tam tikrus dugninius tralus. Tame deleguotajame reglamente reikalaujama, kad tiesioginių valdymo interesų Šiaurės jūroje turinčios valstybės narės Komisijai pateiktų papildomos mokslinės informacijos, pagrindžiančios išimčių taikymą nurodytiems dugniniams tralams. Ta informacija buvo pateikta ir STECF padarė išvadą, kad jos pakanka. Todėl ta išimtis turėtų būti įtraukta į naują žuvų išmetimo į jūrą mažinimo planą; |
| --- | --- |

(8)

Deleguotuoju reglamentu (ES) 2015/2440 ICES IIIa kvadrate sužvejotiems norveginiams omarams įvesta įpareigojimo iškrauti laimikį išimtis, taikoma rūšims, kurios, moksliniais duomenimis, pasižymi aukštu išgyvenamumo rodikliu (su dideliu išgyvenamumu susijusi išimtis), su sąlyga, kad tie norveginiai omarai sužvejoti naudojant gaudykles arba tam tikrus dugninius tralus. Tame deleguotajame reglamente reikalaujama, kad tiesioginių valdymo interesų Šiaurės jūroje turinčios valstybės narės Komisijai pateiktų papildomos mokslinės informacijos, pagrindžiančios išimčių taikymą nurodytiems dugniniams tralams. Ta informacija buvo pateikta ir STECF padarė išvadą, kad jos pakanka. Todėl ta išimtis turėtų būti įtraukta į naują žuvų išmetimo į jūrą mažinimo planą;

| (9) | į bendrą rekomendaciją įtraukta su dideliu išgyvenamumu susijusi išimtis, taikoma ICES IV parajonyje tam tikrais įrankiais sužvejotiems norveginiams omarams su sąlyga, kad naudojamas Netgrid selektyvumo užtikrinimo įtaisas; |
| --- | --- |

(9)

į bendrą rekomendaciją įtraukta su dideliu išgyvenamumu susijusi išimtis, taikoma ICES IV parajonyje tam tikrais įrankiais sužvejotiems norveginiams omarams su sąlyga, kad naudojamas Netgrid selektyvumo užtikrinimo įtaisas;

| (10) | į bendrą rekomendaciją įtraukta su dideliu išgyvenamumu susijusi išimtis, taikoma europiniams jūrų liežuviams, sužvejotiems tam tikrais įrankiais ICES IV parajonyje laikantis tam tikrų sąlygų, kurios šioms žuvims padeda išgyventi; |
| --- | --- |

(10)

į bendrą rekomendaciją įtraukta su dideliu išgyvenamumu susijusi išimtis, taikoma europiniams jūrų liežuviams, sužvejotiems tam tikrais įrankiais ICES IV parajonyje laikantis tam tikrų sąlygų, kurios šioms žuvims padeda išgyventi;

| (11) | remiantis moksliniais įrodymais, pateiktais bendroje rekomendacijoje ir peržiūrėtais STECF, ir atsižvelgiant į žvejybos įrankių, žvejybos praktikos ir ekosistemos charakteristikas, šias išimtis reikėtų įtraukti į šį reglamentą ir taikyti 2017 metams. Kad STECF galėtų išsamiau įvertinti ICES IV parajonyje atitinkamais tralais sužvejotų norveginių omarų ir europinių jūrų liežuvių išgyvenamumo rodiklį ir kad Komisija galėtų persvarstyti atitinkamą išimtį, valstybės narės turėtų pateikti papildomų duomenų; |
| --- | --- |

(11)

remiantis moksliniais įrodymais, pateiktais bendroje rekomendacijoje ir peržiūrėtais STECF, ir atsižvelgiant į žvejybos įrankių, žvejybos praktikos ir ekosistemos charakteristikas, šias išimtis reikėtų įtraukti į šį reglamentą ir taikyti 2017 metams. Kad STECF galėtų išsamiau įvertinti ICES IV parajonyje atitinkamais tralais sužvejotų norveginių omarų ir europinių jūrų liežuvių išgyvenamumo rodiklį ir kad Komisija galėtų persvarstyti atitinkamą išimtį, valstybės narės turėtų pateikti papildomų duomenų;

| (12) | Deleguotuoju reglamentu (ES) 2015/2440 įvestos de minimis išimtys:






  — | europiniams jūrų liežuviams, sužvejotiems sieniniais ir žiauniniais tinklais ICES IIIa kvadrate, ICES IV parajonyje ir ICES IIa parajonio Sąjungos vandenyse, |
| --- | --- | --- |

(12)

Deleguotuoju reglamentu (ES) 2015/2440 įvestos de minimis išimtys:

—

europiniams jūrų liežuviams, sužvejotiems sieniniais ir žiauniniais tinklais ICES IIIa kvadrate, ICES IV parajonyje ir ICES IIa parajonio Sąjungos vandenyse,

| — | europiniams jūrų liežuviams, sužvejotiems tam tikrais sijiniais tralais ICES IV parajonyje, |
| --- | --- |

—

europiniams jūrų liežuviams, sužvejotiems tam tikrais sijiniais tralais ICES IV parajonyje,

| — | norveginiams omarams, sužvejotiems tam tikrais dugniniais tralais ICES IV parajonyje ir ICES IIa kvadrato Sąjungos vandenyse, ir |
| --- | --- |

—

norveginiams omarams, sužvejotiems tam tikrais dugniniais tralais ICES IV parajonyje ir ICES IIa kvadrato Sąjungos vandenyse, ir

| — | europiniams jūrų liežuviams ir juodadėmėms menkėms bendrai, sužvejotiems tam tikrais dugniniais tralais ICES IIIa kvadrate. |
| --- | --- |

—

europiniams jūrų liežuviams ir juodadėmėms menkėms bendrai, sužvejotiems tam tikrais dugniniais tralais ICES IIIa kvadrate.

Bendroje rekomendacijoje šias išimtis siūloma taikyti toliau. Todėl jas reikėtų įtraukti į naują žuvų išmetimo į jūrą mažinimo planą;

| (13) | į bendrą rekomendaciją įtraukta de minimis išimtis europiniams jūrų liežuviams, juodadėmėms menkėms ir paprastiesiems merlangams bendrai, sužvejotiems tam tikrais dugniniais tralais ICES IIIa kvadrate, de minimis išimtis paprastiesiems jūrų liežuviams, juodadėmėms menkėms ir paprastiesiems merlangams bendrai, sužvejotiems omarų gaudyklėmis ICES IIIa kvadrate, ir 2018 metams – de minimis išimtis paprastiesiems merlangams, sužvejotiems dugniniais tralais ICES IVc kvadrate; |
| --- | --- |

(13)

į bendrą rekomendaciją įtraukta de minimis išimtis europiniams jūrų liežuviams, juodadėmėms menkėms ir paprastiesiems merlangams bendrai, sužvejotiems tam tikrais dugniniais tralais ICES IIIa kvadrate, de minimis išimtis paprastiesiems jūrų liežuviams, juodadėmėms menkėms ir paprastiesiems merlangams bendrai, sužvejotiems omarų gaudyklėmis ICES IIIa kvadrate, ir 2018 metams – de minimis išimtis paprastiesiems merlangams, sužvejotiems dugniniais tralais ICES IVc kvadrate;

| (14) | remdamasi valstybių narių pateiktais įtikinamais įrodymais dėl tų išimčių, peržiūrėtais STECF, kuris padarė išvadą, kad tos išimtys grindžiamos svariais argumentais – sunkiai padidinamu selektyvumu ir (arba) neproporcingomis nepageidaujamos priegaudos tvarkymo išlaidomis – Komisija mano, kad tikslinga nustatyti de minimis išimtis pagal bendroje rekomendacijoje siūlomus procentinius dydžius neviršijant Reglamento (ES) Nr. 1380/2013 15 straipsnio 5 dalies c punkte nustatytų ribų; |
| --- | --- |

(14)

remdamasi valstybių narių pateiktais įtikinamais įrodymais dėl tų išimčių, peržiūrėtais STECF, kuris padarė išvadą, kad tos išimtys grindžiamos svariais argumentais – sunkiai padidinamu selektyvumu ir (arba) neproporcingomis nepageidaujamos priegaudos tvarkymo išlaidomis – Komisija mano, kad tikslinga nustatyti de minimis išimtis pagal bendroje rekomendacijoje siūlomus procentinius dydžius neviršijant Reglamento (ES) Nr. 1380/2013 15 straipsnio 5 dalies c punkte nustatytų ribų;

| (15) | Reglamento (EB) Nr. 850/98 18a straipsniu Komisijai suteikiami įgaliojimai priimant žuvų išmetimo į jūrą mažinimo planus nustatyti rūšių, kurioms taikomas įpareigojimas iškrauti laimikį, žuvų mažiausius išteklių išsaugojimą užtikrinančius orientacinius dydžius, siekiant užtikrinti jūrų gyvūnų jauniklių apsaugą. Atitinkamais atvejais tie mažiausi išteklių išsaugojimą užtikrinantys orientaciniai dydžiai gali neatitikti Reglamento (EB) Nr. 850/98 XII priede nustatytų dydžių; norveginių omarų ICES IIIa kvadrate atveju tikslinga išlaikyti Deleguotajame reglamente (ES) 2015/2440 nustatytus mažiausius išteklių išsaugojimą užtikrinančius orientacinius dydžius, t. y. 105 mm bendrą ilgį ir 32 mm šarvo ilgį. Reikėtų pridėti ir 59 mm mažiausią uodegos ilgį remiantis bendra rekomendacija ir STECF vertinimu, kuriame teigiama, kad toks uodegos ilgis atitinka esamas bendro ilgio ir šarvo ilgio vertes; |
| --- | --- |

(15)

Reglamento (EB) Nr. 850/98 18a straipsniu Komisijai suteikiami įgaliojimai priimant žuvų išmetimo į jūrą mažinimo planus nustatyti rūšių, kurioms taikomas įpareigojimas iškrauti laimikį, žuvų mažiausius išteklių išsaugojimą užtikrinančius orientacinius dydžius, siekiant užtikrinti jūrų gyvūnų jauniklių apsaugą. Atitinkamais atvejais tie mažiausi išteklių išsaugojimą užtikrinantys orientaciniai dydžiai gali neatitikti Reglamento (EB) Nr. 850/98 XII priede nustatytų dydžių; norveginių omarų ICES IIIa kvadrate atveju tikslinga išlaikyti Deleguotajame reglamente (ES) 2015/2440 nustatytus mažiausius išteklių išsaugojimą užtikrinančius orientacinius dydžius, t. y. 105 mm bendrą ilgį ir 32 mm šarvo ilgį. Reikėtų pridėti ir 59 mm mažiausią uodegos ilgį remiantis bendra rekomendacija ir STECF vertinimu, kuriame teigiama, kad toks uodegos ilgis atitinka esamas bendro ilgio ir šarvo ilgio vertes;

| (16) | į žuvų išmetimo į jūrą mažinimo planus galima įtraukti ir technines priemones, skirtas žvejybai arba rūšims, kurioms taikomas įpareigojimas iškrauti laimikį. Siekiant padidinti žvejybos įrankių selektyvumą ir sumažinti nepageidaujamą priegaudą Skagerako sąsiauryje, tikslinga išlaikyti tam tikras technines priemones, dėl kurių 2011 m. (5) ir 2012 m. (6) susitarė Sąjunga ir Norvegija; |
| --- | --- |

(16)

į žuvų išmetimo į jūrą mažinimo planus galima įtraukti ir technines priemones, skirtas žvejybai arba rūšims, kurioms taikomas įpareigojimas iškrauti laimikį. Siekiant padidinti žvejybos įrankių selektyvumą ir sumažinti nepageidaujamą priegaudą Skagerako sąsiauryje, tikslinga išlaikyti tam tikras technines priemones, dėl kurių 2011 m. (5) ir 2012 m. (6) susitarė Sąjunga ir Norvegija;

| (17) | kad būtų užtikrinta tinkama kontrolė, reikėtų nustatyti valstybėms narėms taikytinus specialius reikalavimus dėl laivų, kuriems taikomas šis reglamentas, sąrašų sudarymo; |
| --- | --- |

(17)

kad būtų užtikrinta tinkama kontrolė, reikėtų nustatyti valstybėms narėms taikytinus specialius reikalavimus dėl laivų, kuriems taikomas šis reglamentas, sąrašų sudarymo;

| (18) | kadangi šiame reglamente numatytos priemonės daro tiesioginį poveikį atitinkamai Sąjungos laivų ekonominei veiklai ir žvejybos sezono planavimui, jis turėtų įsigalioti iš karto, kai bus paskelbtas. Atsižvelgiant į Reglamento (ES) Nr. 1380/2013 15 straipsnyje nustatytą tvarkaraštį, jis turėtų būti taikomas nuo 2017 m. sausio 1 d. iki 2018 m. gruodžio 31 d., |
| --- | --- |

(18)

kadangi šiame reglamente numatytos priemonės daro tiesioginį poveikį atitinkamai Sąjungos laivų ekonominei veiklai ir žvejybos sezono planavimui, jis turėtų įsigalioti iš karto, kai bus paskelbtas. Atsižvelgiant į Reglamento (ES) Nr. 1380/2013 15 straipsnyje nustatytą tvarkaraštį, jis turėtų būti taikomas nuo 2017 m. sausio 1 d. iki 2018 m. gruodžio 31 d.,

PRIĖMĖ ŠĮ REGLAMENTĄ:

1 straipsnis

Įpareigojimo iškrauti laimikį įgyvendinimas

Reglamento (ES) Nr. 1380/2013 15 straipsnio 1 dalyje nustatytas įpareigojimas iškrauti laimikį taikomas ICES IV parajonyje (Šiaurės jūra), ICES IIIa kvadrate (Kategato ir Skagerako sąsiauriai) ir ICES IIa kvadrato Sąjungos vandenyse (Norvegijos jūra) vykdant šio reglamento priede nurodytą žvejybą.

2 straipsnis

Apibrėžtys

Šiame reglamente vartojamų terminų apibrėžtys:

1)   
  Seltra sekcija– selektyvumo užtikrinimo įtaisas, kuris yra ne mažesnių kaip 270 mm rombinių akių viršutinė tinklo sekcija, patalpinta keturių kraštinių (dėžės formos) segmente ir prie likusios tinklo dalies prijungta santykiu trys 90 mm akys prie vienos 270 mm akies, arba ne mažesnių kaip 140 mm kvadratinių akių viršutinė sekcija. Sekcija yra bent 3 metrų ilgio, pritvirtinta ne toliau kaip keturi metrai nuo tralo maišo raiščio ir tokio paties pločio kaip viršutinė tralo dalis (nuo krašto iki krašto);

Seltra

2)   
  Netgrid selektyvumo užtikrinimo įtaisas– selektyvumo užtikrinimo įtaisas, kuris yra į dviejų kraštinių tralą įterptas keturių kraštinių segmentas su pasvirusia sekcija iš ne mažesnių kaip 200 mm rombinių akių tinklinio audinio; įtaiso galas išeina į tralo viršuje esančią žuvų išėjimo angą.

Netgrid

3 straipsnis

Specialios įpareigojimo iškrauti laimikį taikymo atlantinių menkių ištekliams taisyklės

Nepaisant 1 straipsnio įpareigojimas iškrauti visas sužvejotas atlantines menkes pagal šį reglamentą taikomas tik jei iki 2017 m. sausio 1 d. panaikinamas Reglamentas (EB) Nr. 1342/2008 arba jo III skyrius.

4 straipsnis

Su išgyvenamumu susijusių išimčių taikymas norveginiams omarams

1.   Pagal Reglamento (ES) Nr. 1380/2013 15 straipsnio 4 dalies b punktą rūšims, kurios, moksliniais duomenimis, pasižymi aukštu išgyvenamumo rodikliu, taikytina įpareigojimo iškrauti laimikį išimtis, taikoma norveginiams omarams, sužvejotiems:

| a) | dugninėmis gaudyklėmis (FPO (7)); |
| --- | --- |

a)

dugninėmis gaudyklėmis (FPO (7));

| b) | ICES IIIa kvadrate dugniniais tralais (OTB, TBN), kurių tinklo akių dydis ne mažesnis kaip 70 mm ir kurie turi žuvų atrinkimo pagal rūšis groteles, kurių strypeliai išdėstyti ne didesniu kaip 35 mm atstumu; |
| --- | --- |

b)

ICES IIIa kvadrate dugniniais tralais (OTB, TBN), kurių tinklo akių dydis ne mažesnis kaip 70 mm ir kurie turi žuvų atrinkimo pagal rūšis groteles, kurių strypeliai išdėstyti ne didesniu kaip 35 mm atstumu;

| c) | ICES IIIa kvadrate dugniniais tralais (OTB, TBN), kurių tinklo akių dydis ne mažesnis kaip 90 mm ir kurie turi Seltra sekciją; |
| --- | --- |

c)

ICES IIIa kvadrate dugniniais tralais (OTB, TBN), kurių tinklo akių dydis ne mažesnis kaip 90 mm ir kurie turi Seltra sekciją;

| d) | 2017 m. – sužvejotiems ICES IV kvadrate dugniniais tralais (OTB, TBN), kurių tinklo akių dydis ne mažesnis kaip 80 mm ir kurie turi Netgrid selektyvumo užtikrinimo įtaisą. |
| --- | --- |

d)

2017 m. – sužvejotiems ICES IV kvadrate dugniniais tralais (OTB, TBN), kurių tinklo akių dydis ne mažesnis kaip 80 mm ir kurie turi Netgrid selektyvumo užtikrinimo įtaisą.

2.   1 dalyje nurodytais būdais sužvejoti norveginiai omarai nedelsiant paleidžiami nepažeisti tame pačiame rajone, kuriame buvo sužvejoti.

3.   Tiesioginių valdymo interesų Šiaurės jūroje turinčios valstybės narės iki 2017 m. gegužės 1 d. Komisijai be 2016 m. birželio 3 d. bendroje rekomendacijoje numatytų duomenų pateikia papildomų duomenų ir kitos aktualios mokslinės informacijos, pagrindžiančios 1 dalies d punkte nurodytos išimties taikymą. Pateiktus duomenis ir informaciją iki 2017 m. rugsėjo 1 d. įvertina Žuvininkystės mokslo, technikos ir ekonomikos komitetas (STECF).

5 straipsnis

Su išgyvendinamu susijusios išimties taikymas europiniams jūrų liežuviams

1.   Pagal Reglamento (ES) Nr. 1380/2013 15 straipsnio 4 dalies b punktą rūšims, kurios, moksliniais duomenimis, pasižymi aukštu išgyvenamumo rodikliu, taikytina įpareigojimo iškrauti laimikį išimtis, 2017 m. taikoma mažiausio išteklių išsaugojimą užtikrinančio orientacinio dydžio nesiekiantiems europiniams jūrų liežuviams, sužvejotiems tralais su kėtoklėmis (OTB), kurių maišo akių dydis yra 80–99 mm, ICES IVc rajone šešių jūrmylių atstumu nuo kranto ir už nustatytų veisimosi rajonų ribų.

2.   1 dalyje nurodyta išimtis taikoma tik tiems laivams, kurių ilgis ne didesnis kaip 10 m., o variklio galia ne didesnė kaip 180 kW, kai jie žvejoja vandenyse, kurių gylis ne didesnis kaip 15 metrų, o valksmo trukmė ne ilgesnė kaip 1 val. 30 min.

3.   1 dalyje nurodytais atvejais sužvejoti europiniai jūrų liežuviai nedelsiant paleidžiami.

4.   Tiesioginių valdymo interesų Šiaurės jūroje turinčios valstybės narės iki 2017 m. gegužės 1 d. Komisijai pateikia papildomos mokslinės informacijos, pagrindžiančios 1 dalyje nurodytos išimties taikymą. STECF tą informaciją įvertina iki 2017 m. rugsėjo 1 d.

6 straipsnis

De minimis išimtys

Nukrypstant nuo Reglamento (ES) Nr. 1380/2013 15 straipsnio 1 dalies, pagal to reglamento 15 straipsnio 4 dalies c punktą į jūrą išmesti leidžiama šiuos kiekius:

| a) | europinių jūrų liežuvių – ne daugiau kaip 3 % bendro metinio šios rūšies žuvų kiekio, sužvejoto laivų, kurie naudoja sieninius tinklus ir žiauninius tinklus (GN, GNS, GND, GNC, GTN, GTR, GEN, GNF), ICES IIIa kvadrate, ICES IV parajonyje ir ICES IIa kvadrato Sąjungos vandenyse; |
| --- | --- |

a)

europinių jūrų liežuvių – ne daugiau kaip 3 % bendro metinio šios rūšies žuvų kiekio, sužvejoto laivų, kurie naudoja sieninius tinklus ir žiauninius tinklus (GN, GNS, GND, GNC, GTN, GTR, GEN, GNF), ICES IIIa kvadrate, ICES IV parajonyje ir ICES IIa kvadrato Sąjungos vandenyse;

| b) | mažiausio išteklių išsaugojimą užtikrinančio orientacinio dydžio nesiekiančių europinių jūrų liežuvių – 2017 m. ne daugiau kaip 7 %, o 2018 m. ne daugiau kaip 6 % bendro metinio šios rūšies žuvų kiekio, sužvejoto laivų, kurie naudoja 80–119 mm akių sijinius tralus (TBB) su didesnių akių pratęsiamąja dalimi, ICES IV parajonyje; |
| --- | --- |

b)

mažiausio išteklių išsaugojimą užtikrinančio orientacinio dydžio nesiekiančių europinių jūrų liežuvių – 2017 m. ne daugiau kaip 7 %, o 2018 m. ne daugiau kaip 6 % bendro metinio šios rūšies žuvų kiekio, sužvejoto laivų, kurie naudoja 80–119 mm akių sijinius tralus (TBB) su didesnių akių pratęsiamąja dalimi, ICES IV parajonyje;

| c) | mažiausio išteklių išsaugojimą užtikrinančio orientacinio dydžio nesiekiančių norveginių omarų – ne daugiau kaip 6 % bendro metinio šios rūšies omarų kiekio, sužvejoto laivų, kurie naudoja 80–99 mm akių dugninius tralus (OTB, TBN, OTT, TB), ICES IV parajonyje ir ICES IIa kvadrato Sąjungos vandenyse; |
| --- | --- |

c)

mažiausio išteklių išsaugojimą užtikrinančio orientacinio dydžio nesiekiančių norveginių omarų – ne daugiau kaip 6 % bendro metinio šios rūšies omarų kiekio, sužvejoto laivų, kurie naudoja 80–99 mm akių dugninius tralus (OTB, TBN, OTT, TB), ICES IV parajonyje ir ICES IIa kvadrato Sąjungos vandenyse;

| d) | mažiausio išteklių išsaugojimą užtikrinančio orientacinio dydžio nesiekiančių europinių jūrų liežuvių ir juodadėmių menkių bendrai – 2017 m. ne daugiau kaip 2 % bendro metinio norveginių omarų, europinių jūrų liežuvių, juodadėmių menkių ir šiaurinių paprastųjų krevečių kiekio, sužvejoto norveginių omarų žvejybą vykdančių laivų, kurie naudoja 70 mm arba didesnių akių dugninius tralus (OTB, TBN) su žuvų atrinkimo pagal rūšis grotelėmis, kurių strypeliai išdėstyti ne didesniu kaip 35 mm atstumu, ICES IIIa kvadrate; |
| --- | --- |

d)

mažiausio išteklių išsaugojimą užtikrinančio orientacinio dydžio nesiekiančių europinių jūrų liežuvių ir juodadėmių menkių bendrai – 2017 m. ne daugiau kaip 2 % bendro metinio norveginių omarų, europinių jūrų liežuvių, juodadėmių menkių ir šiaurinių paprastųjų krevečių kiekio, sužvejoto norveginių omarų žvejybą vykdančių laivų, kurie naudoja 70 mm arba didesnių akių dugninius tralus (OTB, TBN) su žuvų atrinkimo pagal rūšis grotelėmis, kurių strypeliai išdėstyti ne didesniu kaip 35 mm atstumu, ICES IIIa kvadrate;

| e) | mažiausio išteklių išsaugojimą užtikrinančio orientacinio dydžio nesiekiančių europinių jūrų liežuvių, juodadėmių menkių ir paprastųjų merlangų bendrai – 2018 m. ne daugiau kaip 4 % bendro metinio norveginių omarų, europinių jūrų liežuvių, juodadėmių menkių, paprastųjų merlangų ir šiaurinių paprastųjų krevečių kiekio, sužvejoto norveginių omarų žvejybą vykdančių laivų, kurie naudoja 70 mm arba didesnių akių dugninius tralus (OTB, TBN) su žuvų atrinkimo pagal rūšis grotelėmis, kurių strypeliai išdėstyti ne didesniu kaip 35 mm atstumu, ICES IIIa kvadrate; |
| --- | --- |

e)

mažiausio išteklių išsaugojimą užtikrinančio orientacinio dydžio nesiekiančių europinių jūrų liežuvių, juodadėmių menkių ir paprastųjų merlangų bendrai – 2018 m. ne daugiau kaip 4 % bendro metinio norveginių omarų, europinių jūrų liežuvių, juodadėmių menkių, paprastųjų merlangų ir šiaurinių paprastųjų krevečių kiekio, sužvejoto norveginių omarų žvejybą vykdančių laivų, kurie naudoja 70 mm arba didesnių akių dugninius tralus (OTB, TBN) su žuvų atrinkimo pagal rūšis grotelėmis, kurių strypeliai išdėstyti ne didesniu kaip 35 mm atstumu, ICES IIIa kvadrate;

| f) | mažiausio išteklių išsaugojimą užtikrinančio orientacinio dydžio nesiekiančių europinių jūrų liežuvių, juodadėmių menkių ir paprastųjų merlangų bendrai – ne daugiau kaip 1 % bendro metinio norveginių omarų, europinių jūrų liežuvių, juodadėmių menkių, paprastųjų merlangų ir šiaurinių paprastųjų krevečių kiekio, sužvejoto šiaurinių paprastųjų krevečių žvejybą vykdančių laivų, kurie naudoja 35 mm arba didesnių akių dugninius tralus (OTB), turinčius žuvų atrinkimo pagal rūšis groteles, kurių strypeliai išdėstyti ne didesniu kaip 19 mm atstumu, su neužstojama anga žuvims išeiti, ICES IIIa kvadrate; |
| --- | --- |

f)

mažiausio išteklių išsaugojimą užtikrinančio orientacinio dydžio nesiekiančių europinių jūrų liežuvių, juodadėmių menkių ir paprastųjų merlangų bendrai – ne daugiau kaip 1 % bendro metinio norveginių omarų, europinių jūrų liežuvių, juodadėmių menkių, paprastųjų merlangų ir šiaurinių paprastųjų krevečių kiekio, sužvejoto šiaurinių paprastųjų krevečių žvejybą vykdančių laivų, kurie naudoja 35 mm arba didesnių akių dugninius tralus (OTB), turinčius žuvų atrinkimo pagal rūšis groteles, kurių strypeliai išdėstyti ne didesniu kaip 19 mm atstumu, su neužstojama anga žuvims išeiti, ICES IIIa kvadrate;

| g) | europinių jūrų liežuvių, juodadėmių menkių ir paprastųjų merlangų bendrai – ne daugiau kaip 0,5 % bendro metinio norveginių omarų, europinių jūrų liežuvių, juodadėmių menkių, paprastųjų merlangų ir šiaurinių paprastųjų krevečių kiekio, sužvejoto laivų, vykdančių norveginių omarų žvejybą omarų gaudyklėmis (FPO), ICES IIIa kvadrate; |
| --- | --- |

g)

europinių jūrų liežuvių, juodadėmių menkių ir paprastųjų merlangų bendrai – ne daugiau kaip 0,5 % bendro metinio norveginių omarų, europinių jūrų liežuvių, juodadėmių menkių, paprastųjų merlangų ir šiaurinių paprastųjų krevečių kiekio, sužvejoto laivų, vykdančių norveginių omarų žvejybą omarų gaudyklėmis (FPO), ICES IIIa kvadrate;

| h) | paprastųjų merlangų – 2018 m. ne daugiau kaip 7 % bendro metinio norveginių omarų, juodadėmių menkių, europinių jūrų liežuvių, šiaurinių paprastųjų krevečių, paprastųjų merlangų, jūrinių plekšnių, ledjūrio menkių ir atlantinių menkių kiekio, sužvejoto mišrią europinių jūrų liežuvių, paprastųjų merlangų ir rūšių, kurioms netaikomi sužvejojamo kiekio apribojimai, žuvų žvejybą vykdančių laivų, kurie naudoja 70–99 mm akių dugninius tralus (OTB, OTT), ICES IVc kvadrate. |
| --- | --- |

h)

paprastųjų merlangų – 2018 m. ne daugiau kaip 7 % bendro metinio norveginių omarų, juodadėmių menkių, europinių jūrų liežuvių, šiaurinių paprastųjų krevečių, paprastųjų merlangų, jūrinių plekšnių, ledjūrio menkių ir atlantinių menkių kiekio, sužvejoto mišrią europinių jūrų liežuvių, paprastųjų merlangų ir rūšių, kurioms netaikomi sužvejojamo kiekio apribojimai, žuvų žvejybą vykdančių laivų, kurie naudoja 70–99 mm akių dugninius tralus (OTB, OTT), ICES IVc kvadrate.

7 straipsnis

Mažiausias išteklių išsaugojimą užtikrinantis orientacinis dydis

Nukrypstant nuo Reglamento (EB) Nr. 850/98 XII priede nustatyto mažiausio išteklių išsaugojimą užtikrinančio orientacinio dydžio, mažiausias išteklių išsaugojimą užtikrinantis norveginių omarų dydis ICES IIIa kvadrate yra:

| a) | 105 mm bendras ilgis; |
| --- | --- |

a)

105 mm bendras ilgis;

| b) | 59 mm uodegos ilgis; |
| --- | --- |

b)

59 mm uodegos ilgis;

| c) | 32 mm šarvo ilgis. |
| --- | --- |

c)

32 mm šarvo ilgis.

8 straipsnis

Specialiosios techninės priemonės, taikytinos Skagerako sąsiauryje

1.   Skagerako sąsiauryje draudžiama laive turėti arba naudoti tralus, jūrinius užmetamuosius tinklus, sijinius tralus ar panašius velkamuosius tinklus, kurių akių dydis mažesnis nei 120 mm.

2.   Nukrypstant nuo 1 dalies, gali būti naudojami ir šie tralai:

| a) | tralai, kurių maišo akys ne mažesnis kaip 90 mm, su sąlyga, kad juose įtaisyta Seltra sekcija arba rūšiuojamosios grotelės, kurių strypeliai išdėstyti ne didesniu kaip 35 mm atstumu; |
| --- | --- |

a)

tralai, kurių maišo akys ne mažesnis kaip 90 mm, su sąlyga, kad juose įtaisyta Seltra sekcija arba rūšiuojamosios grotelės, kurių strypeliai išdėstyti ne didesniu kaip 35 mm atstumu;

| b) | tralai, kurių maišo akys kvadratinės ir ne mažesnės kaip 70 mm ir kurie turi rūšiuojamąsias groteles, kurių strypeliai išdėstyti ne didesniu kaip 35 mm atstumu; |
| --- | --- |

b)

tralai, kurių maišo akys kvadratinės ir ne mažesnės kaip 70 mm ir kurie turi rūšiuojamąsias groteles, kurių strypeliai išdėstyti ne didesniu kaip 35 mm atstumu;

| c) | tralai, kurių akių dydis yra mažesnis nei 70 mm, žvejojant pelaginių arba pramoninėms reikmėms naudojamų rūšių žuvis, su sąlyga, kad daugiau kaip 80 % sužvejotų žuvų sudaro vienos arba kelių pelaginių arba pramoninėms reikmėms naudojamų rūšių žuvys; |
| --- | --- |

c)

tralai, kurių akių dydis yra mažesnis nei 70 mm, žvejojant pelaginių arba pramoninėms reikmėms naudojamų rūšių žuvis, su sąlyga, kad daugiau kaip 80 % sužvejotų žuvų sudaro vienos arba kelių pelaginių arba pramoninėms reikmėms naudojamų rūšių žuvys;

| d) | tralai, kurių maišo akys ne mažesnės kaip 35 mm, žvejojant Pandalus genties krevetes, su sąlyga, kad tralas turi rūšiuojamąsias groteles, kurių strypeliai išdėstyti ne didesniu kaip 19 mm atstumu. |
| --- | --- |

d)

tralai, kurių maišo akys ne mažesnės kaip 35 mm, žvejojant Pandalus genties krevetes, su sąlyga, kad tralas turi rūšiuojamąsias groteles, kurių strypeliai išdėstyti ne didesniu kaip 19 mm atstumu.

3.   Pagal 2 dalies d punktą žvejojant Pandalus genties krevetes gali būti naudojamas žuvų sulaikymo įtaisas su sąlyga, kad yra nustatytos atitinkamos priegaudą apimančios žvejybos galimybės ir kad žuvų sulaikymo įtaisas:

| — | turi viršutinę sekciją, kurios akys kvadratinės ir ne mažesnės kaip 120 mm, |
| --- | --- |

—

turi viršutinę sekciją, kurios akys kvadratinės ir ne mažesnės kaip 120 mm,

| — | ne trumpesnis kaip 3 m ir |
| --- | --- |

—

ne trumpesnis kaip 3 m ir

| — | bent tokio paties pločio kaip rūšiuojamosios grotelės. |
| --- | --- |

—

bent tokio paties pločio kaip rūšiuojamosios grotelės.

9 straipsnis

Laivų sąrašas

Valstybės narės pagal šio reglamento priede išdėstytus kriterijus nustato, kokiems kiekvienos konkrečios žvejybos laivams taikomas įpareigojimas iškrauti laimikį. Iki 2016 m. gruodžio 31 d. jos per saugiąją Sąjungos kontrolės svetainę Komisijai ir kitoms valstybėms narėms pateikia visų priede nurodytą ledjūrio menkių tikslinę žvejybą vykdančių laivų sąrašus, sudarytus vadovaujantis pirmu sakiniu. Šiuos sąrašus jos nuolat atnaujina.

10 straipsnis

Įsigaliojimas ir taikymas

Šis reglamentas įsigalioja kitą dieną po jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje. Jis taikomas nuo 2017 m. sausio 1 d. iki 2018 m. gruodžio 31 d.

Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje

Tačiau 9 straipsnis taikomas nuo šio reglamento įsigaliojimo dienos.

Šis reglamentas privalomas visas ir tiesiogiai taikomas visose valstybėse narėse.

Priimta Briuselyje 2016 m. spalio 4 d.

Komisijos vardu

Pirmininkas

Jean-Claude JUNCKER

---

(1)  
  OL L 354, 2013 12 28, p. 22.

1

(2)  
  OL L 125, 1998 4 27, p. 1.

2

(3)  
  2015 m. spalio 22 d. Komisijos deleguotasis reglamentas (ES) 2015/2440, kuriuo nustatomas tam tikrai priedugnio žuvų žvejybai Šiaurės jūroje ir ICES IIa kvadrato Sąjungos vandenyse taikomas žuvų išmetimo į jūrą mažinimo planas (OL L 336, 2015 12 23, p. 42).

3

(4)  
  2008 m. gruodžio 18 d. Tarybos reglamentas (EB) Nr. 1342/2008, nustatantis menkių išteklių ir šių išteklių žvejybos būdų daugiametį planą ir panaikinantis Reglamentą (EB) Nr. 423/2004 (OL L 348, 2008 12 24, p. 20).

4

(5)  Norvegijos ir Europos Sąjungos žvejybos srities atstovų konsultacijų dėl žvejybos reguliavimo Skagerako ir Kategato sąsiauriuose 2012 m. suderintas protokolas.

5

(6)  
  2012 m. liepos 4 d. Europos Sąjungos ir Norvegijos žvejybos srities atstovų konsultacijų dėl draudimo išmesti žuvis į jūrą ir kontrolės priemonių įgyvendinimo Skagerako sąsiaurio rajone suderintas protokolas.

6

(7)  Šiame reglamente naudojami žvejybos įrankių kodai yra nustatyti Komisijos įgyvendinimo reglamento (ES) Nr. 404/2011, kuriuo nustatomos išsamios 2011 m. balandžio 8 d. Tarybos reglamento (EB) Nr. 1224/2009, nustatančio Bendrijos kontrolės sistemą, kuria užtikrinamas bendrosios žuvininkystės politikos taisyklių laikymasis, įgyvendinimo taisyklės (OL L 112, 2011 4 30, p. 1), XI priede. Lentelėje naudojami laivų, kurių bendrasis ilgis yra mažesnis nei 10 metrų, žvejybos įrankių kodai yra nustatyti FAO žvejybos įrankių klasifikavimo sistemoje.

7

---

PRIEDAS

Žvejyba, kuriai taikomas įpareigojimas iškrauti laimikį

| Žvejybos įrankiai (1)
   (2) | Tinklo akių dydis | Rūšys, kurioms taikoma |
| --- | --- | --- |
| Tralai:
  OTB, OTT, OT, PTB, PT, TBN, TBS, OTM, PTM, TMS, TM, TX, SDN, SSC, SPR, TB, SX, SV | ≥ 100 mm | 2017 m. ir 2018 m.: visos sužvejotos ledjūrio menkės (jei sužvejotos tikslinę ledjūrio menkių žvejybą vykdančių laivų (3)), jūrinės plekšnės, juodadėmės menkės, paprastieji merlangai, atlantinės menkės, šiaurinės paprastosios krevetės, europiniai jūrų liežuviai ir norveginiai omarai. |
| Tralai:
  OTB, OTT, OT, PTB, PT, TBN, TBS, OTM, PTM, TMS, TM, TX, SDN, SSC, SPR, TB, SX, SV | 70–99 mm | 2017 ir 2018 m.: visi sužvejoti norveginiai omarai, europiniai jūrų liežuviai, juodadėmės menkės ir šiaurinės paprastosios krevetės.
  2018 m.: visi sužvejoti paprastieji merlangai. |
| Tralai:
  OTB, OTT, OT, PTB, PT, TBN, TBS, OTM, PTM, TMS, TM, TX, SDN, SSC, SPR, TB, SX, SV | 32–69 mm | 2017 ir 2018 m.: visos sužvejotos šiaurinės paprastosios krevetės, norveginiai omarai, europiniai jūrų liežuviai, juodadėmės menkės ir paprastieji merlangai. |
| Sijiniai tralai:
  TBB | ≥ 120 mm | 2017 ir 2018 m.: visos sužvejotos jūrinės plekšnės, šiaurinės paprastosios krevetės, norveginiai omarai, europiniai jūrų liežuviai, atlantinės menkės, juodadėmės menkės ir paprastieji merlangai. |
| Sijiniai tralai:
  TBB | 80–119 mm | 2017 ir 2018 m.: visi sužvejoti europiniai jūrų liežuviai, šiaurinės paprastosios krevetės, norveginiai omarai ir juodadėmės menkės.
  2018 m.: visi sužvejoti paprastieji merlangai. |
| Žiauniniai tinklai, sieniniai tinklai ir pinklieji tinklai:
  GN, GNS, GND, GNC, GTN, GTR, GEN, GNF | | 2017 ir 2018 m.: visi sužvejoti europiniai jūrų liežuviai, šiaurinės paprastosios krevetės, norveginiai omarai, juodadėmės menkės, paprastieji merlangai ir atlantinės menkės (4). |
| Kabliukai ir ūdos:
  LLS, LLD, LL, LTL, LX, LHP, LHM | | 2017 ir 2018 m.: visos sužvejotos europinės jūrinės lydekos, šiaurinės paprastosios krevetės, norveginiai omarai, europiniai jūrų liežuviai, juodadėmės menkės, paprastieji merlangai ir atlantinės menkės. |
| Gaudyklės:
  FPO, FIX, FYK, FPN | | 2017 ir 2018 m.: visi sužvejoti norveginiai omarai, šiaurinės paprastosios krevetės, europiniai jūrų liežuviai, juodadėmės menkės ir paprastieji merlangai. |

Žvejybos įrankiai (1)
   (2)

Tinklo akių dydis

Rūšys, kurioms taikoma

Tralai:

OTB, OTT, OT, PTB, PT, TBN, TBS, OTM, PTM, TMS, TM, TX, SDN, SSC, SPR, TB, SX, SV

≥ 100 mm

2017 m. ir 2018 m.: visos sužvejotos ledjūrio menkės (jei sužvejotos tikslinę ledjūrio menkių žvejybą vykdančių laivų (3)), jūrinės plekšnės, juodadėmės menkės, paprastieji merlangai, atlantinės menkės, šiaurinės paprastosios krevetės, europiniai jūrų liežuviai ir norveginiai omarai.

Tralai:

OTB, OTT, OT, PTB, PT, TBN, TBS, OTM, PTM, TMS, TM, TX, SDN, SSC, SPR, TB, SX, SV

70–99 mm

2017 ir 2018 m.: visi sužvejoti norveginiai omarai, europiniai jūrų liežuviai, juodadėmės menkės ir šiaurinės paprastosios krevetės.

2018 m.: visi sužvejoti paprastieji merlangai.

Tralai:

OTB, OTT, OT, PTB, PT, TBN, TBS, OTM, PTM, TMS, TM, TX, SDN, SSC, SPR, TB, SX, SV

32–69 mm

2017 ir 2018 m.: visos sužvejotos šiaurinės paprastosios krevetės, norveginiai omarai, europiniai jūrų liežuviai, juodadėmės menkės ir paprastieji merlangai.

Sijiniai tralai:

TBB

≥ 120 mm

2017 ir 2018 m.: visos sužvejotos jūrinės plekšnės, šiaurinės paprastosios krevetės, norveginiai omarai, europiniai jūrų liežuviai, atlantinės menkės, juodadėmės menkės ir paprastieji merlangai.

Sijiniai tralai:

TBB

80–119 mm

2017 ir 2018 m.: visi sužvejoti europiniai jūrų liežuviai, šiaurinės paprastosios krevetės, norveginiai omarai ir juodadėmės menkės.

2018 m.: visi sužvejoti paprastieji merlangai.

Žiauniniai tinklai, sieniniai tinklai ir pinklieji tinklai:

GN, GNS, GND, GNC, GTN, GTR, GEN, GNF

2017 ir 2018 m.: visi sužvejoti europiniai jūrų liežuviai, šiaurinės paprastosios krevetės, norveginiai omarai, juodadėmės menkės, paprastieji merlangai ir atlantinės menkės (4).

Kabliukai ir ūdos:

LLS, LLD, LL, LTL, LX, LHP, LHM

2017 ir 2018 m.: visos sužvejotos europinės jūrinės lydekos, šiaurinės paprastosios krevetės, norveginiai omarai, europiniai jūrų liežuviai, juodadėmės menkės, paprastieji merlangai ir atlantinės menkės.

Gaudyklės:

FPO, FIX, FYK, FPN

2017 ir 2018 m.: visi sužvejoti norveginiai omarai, šiaurinės paprastosios krevetės, europiniai jūrų liežuviai, juodadėmės menkės ir paprastieji merlangai.

---

(1)  Šioje lentelėje naudojami žvejybos įrankių kodai yra nustatyti Įgyvendinimo reglamento (ES) Nr. 404/2011 XI priede.

(2)  Lentelėje naudojami laivų, kurių bendrasis ilgis yra mažesnis nei 10 metrų, žvejybos įrankių kodai yra nustatyti FAO žvejybos įrankių klasifikavimo sistemoje.

(3)  Tikslinę ledjūrio menkių žvejybą vykdančiais laivais laikomi laivai, kuriems naudojant 100 mm arba didesnių akių tralus ledjūrio menkės vidutiniškai per metus sudarė 50 % arba daugiau visų iškrautų žuvų, to laivo sužvejotų Šiaurės jūroje (tiek ES, tiek trečiosios šalies vandenyse) laikotarpiu nuo x – 4 iki x – 2, kai x žymi taikymo metus, t. y. 2016 m. šis laikotarpis yra 2012–2014 m., 2017 m. – 2013–2015 m., o 2018 m. – 2014–2016 m. Jei laivas vienais metais laikytas tikslinę ledjūrio menkių žvejybą vykdančiu laivu, jis juo laikomas ir paskesniais metais.

(4)  Įpareigojimas iškrauti laimikį netaikomas žiauniniais, sieniniais ir pinkliaisiais tinklais sužvejotoms atlantinėms menkėms ICES IIIaS rajone.

---

| 2016 12 15 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | L 340/9 |
| --- | --- | --- | --- |

2016 12 15

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

L 340/9

---

KOMISIJOS DELEGUOTASIS REGLAMENTAS (ES) 2016/2251

2016 m. spalio 4 d.

kuriuo Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) Nr. 648/2012 dėl ne biržos išvestinių finansinių priemonių, pagrindinių sandorio šalių ir sandorių duomenų saugyklų papildomas ne biržos išvestinių finansinių priemonių sutarčių, kurių tarpuskaitos pagrindinė sandorio šalis neatlieka, rizikos mažinimo būdų techniniais reguliavimo standartais

(Tekstas svarbus EEE)

EUROPOS KOMISIJA,

atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo,

atsižvelgdama į 2012 m. liepos 4 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) Nr. 648/2012 dėl ne biržos išvestinių finansinių priemonių, pagrindinių sandorio šalių ir sandorių duomenų saugyklų (1), ypač į jo 11 straipsnio 15 dalį,

kadangi:

| (1) | sandorio šalys yra įpareigotos apsisaugoti nuo išvestinių finansinių priemonių sandorio šalių kredito pozicijų rinkdamos garantines įmokas tais atvejais, kai tų sutarčių tarpuskaitos neatlieka pagrindinė sandorio šalis. Šiuo reglamentu nustatomi standartai, pagal kuriuos reikalaujama laiku ir tiksliai keistis įkaitu laikantis tinkamo atskyrimo principo. Šie standartai turėtų būti taikomi privaloma tvarka įkaitui, kurį sandorio šalys turi rinkti ar pateikti pagal šį reglamentą. Tačiau sandorio šalys, kurios susitaria rinkti arba pateikti įkaitą, nors pagal šį reglamentą to nereikalaujama, turėtų galėti rinktis, ar tokiu įkaitu keistis pagal šiuos standartus; |
| --- | --- |

(1)

sandorio šalys yra įpareigotos apsisaugoti nuo išvestinių finansinių priemonių sandorio šalių kredito pozicijų rinkdamos garantines įmokas tais atvejais, kai tų sutarčių tarpuskaitos neatlieka pagrindinė sandorio šalis. Šiuo reglamentu nustatomi standartai, pagal kuriuos reikalaujama laiku ir tiksliai keistis įkaitu laikantis tinkamo atskyrimo principo. Šie standartai turėtų būti taikomi privaloma tvarka įkaitui, kurį sandorio šalys turi rinkti ar pateikti pagal šį reglamentą. Tačiau sandorio šalys, kurios susitaria rinkti arba pateikti įkaitą, nors pagal šį reglamentą to nereikalaujama, turėtų galėti rinktis, ar tokiu įkaitu keistis pagal šiuos standartus;

| (2) | sandorio šalys, kurioms taikomi Reglamento (ES) Nr. 648/2012 11 straipsnio 3 dalies reikalavimai, turėtų atsižvelgti į skirtingus ne finansų sandorio šalių, kurios nesiekia to reglamento 10 straipsnyje nurodytos tarpuskaitos ribos, rizikos profilius, kai jos nustato su tokiais subjektais sudarytų ne biržos išvestinių finansinių priemonių sutarčių rizikos valdymo procedūras. Todėl tikslinga leisti sandorio šalims nustatyti, ar sandorio šalies kredito rizika, kurią kelia tos ne finansų sandorio šalys ir kuri neviršija tos tarpuskaitos ribos, turi būti mažinama pasikeičiant įkaitu. Atsižvelgiant į prielaidą, kad trečiojoje valstybėje įsteigtų ne finansų sandorio šalių, kurios tarpuskaitos ribos nesiektų, jei būtų įsteigtos Sąjungoje, rizikos profiliai gali būti tokie patys kaip Sąjungoje įsteigtų tarpuskaitos ribos nesiekiančių ne finansų sandorio šalių, abiejų rūšių subjektams turėtų būti taikomas tas pats metodas, kad būtų išvengta reglamentavimo arbitražo; |
| --- | --- |

(2)

sandorio šalys, kurioms taikomi Reglamento (ES) Nr. 648/2012 11 straipsnio 3 dalies reikalavimai, turėtų atsižvelgti į skirtingus ne finansų sandorio šalių, kurios nesiekia to reglamento 10 straipsnyje nurodytos tarpuskaitos ribos, rizikos profilius, kai jos nustato su tokiais subjektais sudarytų ne biržos išvestinių finansinių priemonių sutarčių rizikos valdymo procedūras. Todėl tikslinga leisti sandorio šalims nustatyti, ar sandorio šalies kredito rizika, kurią kelia tos ne finansų sandorio šalys ir kuri neviršija tos tarpuskaitos ribos, turi būti mažinama pasikeičiant įkaitu. Atsižvelgiant į prielaidą, kad trečiojoje valstybėje įsteigtų ne finansų sandorio šalių, kurios tarpuskaitos ribos nesiektų, jei būtų įsteigtos Sąjungoje, rizikos profiliai gali būti tokie patys kaip Sąjungoje įsteigtų tarpuskaitos ribos nesiekiančių ne finansų sandorio šalių, abiejų rūšių subjektams turėtų būti taikomas tas pats metodas, kad būtų išvengta reglamentavimo arbitražo;

| (3) | ne biržos išvestinių finansinių priemonių sutarčių, kurių tarpuskaitos pagrindinė sandorio šalis neatlieka, sandorio šalys turi būti apsaugotos nuo galimo kitos sandorio šalies įsipareigojimų neįvykdymo. Todėl, siekiant tinkamai valdyti toms sandorio šalims kylančią riziką, reikalingas dviejų rūšių garantinių įmokų formos įkaitas. Pirmoji rūšis – kintamoji garantinė įmoka, kuri apsaugo sandorio šalis nuo pozicijų, susijusių su jų ne biržos išvestinių finansinių priemonių sutarčių dabartine rinkos verte. Antroji rūšis – pradinė garantinė įmoka, kuri apsaugo sandorio šalis nuo galimų nuostolių, kurių gali atsirasti dėl išvestinių finansinių priemonių pozicijos rinkos vertės pokyčių, įvykusių nuo paskutinio pasikeitimo kintamąja garantine įmoka prieš sandorio šalies įsipareigojimų neįvykdymą iki momento, kai ne biržos išvestinių finansinių priemonių sutartys yra pakeičiamos arba atitinkama rizika yra apdraudžiama; |
| --- | --- |

(3)

ne biržos išvestinių finansinių priemonių sutarčių, kurių tarpuskaitos pagrindinė sandorio šalis neatlieka, sandorio šalys turi būti apsaugotos nuo galimo kitos sandorio šalies įsipareigojimų neįvykdymo. Todėl, siekiant tinkamai valdyti toms sandorio šalims kylančią riziką, reikalingas dviejų rūšių garantinių įmokų formos įkaitas. Pirmoji rūšis – kintamoji garantinė įmoka, kuri apsaugo sandorio šalis nuo pozicijų, susijusių su jų ne biržos išvestinių finansinių priemonių sutarčių dabartine rinkos verte. Antroji rūšis – pradinė garantinė įmoka, kuri apsaugo sandorio šalis nuo galimų nuostolių, kurių gali atsirasti dėl išvestinių finansinių priemonių pozicijos rinkos vertės pokyčių, įvykusių nuo paskutinio pasikeitimo kintamąja garantine įmoka prieš sandorio šalies įsipareigojimų neįvykdymą iki momento, kai ne biržos išvestinių finansinių priemonių sutartys yra pakeičiamos arba atitinkama rizika yra apdraudžiama;

| (4) | pagal Sąjungos teisės aktus pagrindinėms sandorio šalims gali būti išduotas leidimas veikti kaip kredito įstaigoms, todėl šio reglamento reikalavimų būtina netaikyti ne biržos išvestinių finansinių priemonių sutartims, kurių tarpuskaitos pagrindinė sandorio šalis neatlieka ir kurias pagrindinė sandorio šalis sudaro įsipareigojimų neįvykdymo valdymo procese, nes toms sutartims jau taikomos Komisijos deleguotojo reglamento (ES) Nr. 153/2013 (2) nuostatos ir todėl šio reglamento nuostatos joms netaikomos; |
| --- | --- |

(4)

pagal Sąjungos teisės aktus pagrindinėms sandorio šalims gali būti išduotas leidimas veikti kaip kredito įstaigoms, todėl šio reglamento reikalavimų būtina netaikyti ne biržos išvestinių finansinių priemonių sutartims, kurių tarpuskaitos pagrindinė sandorio šalis neatlieka ir kurias pagrindinė sandorio šalis sudaro įsipareigojimų neįvykdymo valdymo procese, nes toms sutartims jau taikomos Komisijos deleguotojo reglamento (ES) Nr. 153/2013 (2) nuostatos ir todėl šio reglamento nuostatos joms netaikomos;

| (5) | kai sudaromos ne biržos išvestinių finansinių priemonių sutartys, kurių tarpuskaitos pagrindinė sandorio šalis neatlieka ir pagal kurias sutarties įvykdymui garantuoti numatyta iš anksto mokėti priedą, tą priedą gaunanti sandorio šalis (pasirinkimo sandorio pardavėja) neturi dabartinės arba galimos būsimos pozicijos sandorio šalies atžvilgiu. Taip pat tokių sutarčių dienos rinkos vertė jau padengiama mokant šį priedą. Todėl, kai užskaitos grupę sudaro tokios pasirinkimo sandorių pozicijos, pasirinkimo sandorio pardavėjas turėtų galėti nuspręsti šių rūšių ne biržos išvestinių finansinių priemonių atveju nerinkti pradinių ar kintamųjų garantinių įmokų, kol pasirinkimo sandorio pardavėjui nekyla jokia kredito rizika. Tačiau priedą mokanti sandorio šalis (pasirinkimo sandorio pirkėja) turėtų rinkti ir pradinę, ir kintamąją garantines įmokas; |
| --- | --- |

(5)

kai sudaromos ne biržos išvestinių finansinių priemonių sutartys, kurių tarpuskaitos pagrindinė sandorio šalis neatlieka ir pagal kurias sutarties įvykdymui garantuoti numatyta iš anksto mokėti priedą, tą priedą gaunanti sandorio šalis (pasirinkimo sandorio pardavėja) neturi dabartinės arba galimos būsimos pozicijos sandorio šalies atžvilgiu. Taip pat tokių sutarčių dienos rinkos vertė jau padengiama mokant šį priedą. Todėl, kai užskaitos grupę sudaro tokios pasirinkimo sandorių pozicijos, pasirinkimo sandorio pardavėjas turėtų galėti nuspręsti šių rūšių ne biržos išvestinių finansinių priemonių atveju nerinkti pradinių ar kintamųjų garantinių įmokų, kol pasirinkimo sandorio pardavėjui nekyla jokia kredito rizika. Tačiau priedą mokanti sandorio šalis (pasirinkimo sandorio pirkėja) turėtų rinkti ir pradinę, ir kintamąją garantines įmokas;

| (6) | nors sandorio šalių dvišaliuose susitarimuose numatytos ginčų sprendimo procedūros padeda kuo labiau sutrumpinti ginčų trukmę ir sumažinti jų dažnumą, sandorio šalys visų pirma turėtų rinkti bent neginčytinas sumas, jei įkaito vertės išlaikymo prievolės suma užginčijama. Tai sumažins dėl ginčijamų sandorių kylančią riziką ir taip užtikrins, kad ne biržos išvestinių finansinių priemonių sutartys, kurių tarpuskaitos pagrindinė sandorio šalis neatlieka, būtų užtikrintos įkaitu tiek, kiek tai įmanoma; |
| --- | --- |

(6)

nors sandorio šalių dvišaliuose susitarimuose numatytos ginčų sprendimo procedūros padeda kuo labiau sutrumpinti ginčų trukmę ir sumažinti jų dažnumą, sandorio šalys visų pirma turėtų rinkti bent neginčytinas sumas, jei įkaito vertės išlaikymo prievolės suma užginčijama. Tai sumažins dėl ginčijamų sandorių kylančią riziką ir taip užtikrins, kad ne biržos išvestinių finansinių priemonių sutartys, kurių tarpuskaitos pagrindinė sandorio šalis neatlieka, būtų užtikrintos įkaitu tiek, kiek tai įmanoma;

| (7) | siekiant užtikrinti vienodas sąlygas visose šalyse tais atvejais, kai Sąjungoje įsteigta sandorio šalis sudaro ne biržos išvestinių finansinių priemonių sutartį, kurios tarpuskaitos pagrindinė sandorio šalis neatlieka, su trečiojoje valstybėje įsteigta sandorio šalimi, pradine ir kintamąja garantinėmis įmokomis turėtų būti keičiamasi abiem kryptimis. Sąjungoje įsteigtos sandorio šalys, sudarančios sandorius su trečiosiose valstybėse įsteigtomis sandorio šalimis, ir toliau turėtų būti įpareigotos įvertinti dvišalių susitarimų teisinio vykdymo užtikrinimo galimybę ir atskyrimo susitarimų veiksmingumą; |
| --- | --- |

(7)

siekiant užtikrinti vienodas sąlygas visose šalyse tais atvejais, kai Sąjungoje įsteigta sandorio šalis sudaro ne biržos išvestinių finansinių priemonių sutartį, kurios tarpuskaitos pagrindinė sandorio šalis neatlieka, su trečiojoje valstybėje įsteigta sandorio šalimi, pradine ir kintamąja garantinėmis įmokomis turėtų būti keičiamasi abiem kryptimis. Sąjungoje įsteigtos sandorio šalys, sudarančios sandorius su trečiosiose valstybėse įsteigtomis sandorio šalimis, ir toliau turėtų būti įpareigotos įvertinti dvišalių susitarimų teisinio vykdymo užtikrinimo galimybę ir atskyrimo susitarimų veiksmingumą;

| (8) | tikslinga leisti sandorio šalims taikyti mažiausią pervedamą sumą, kai jos keičiasi įkaitu, kad būtų sumažinta su veikla susijusi našta dėl poreikio keistis nedidelėmis sumomis, kai pozicijos keičiasi tik labai nedaug. Tačiau reikėtų užtikrinti, kad tokia mažiausia pervedama suma būtų naudojama kaip veiklos priemonė, o ne kaip neužtikrinta kredito linija tarp sandorio šalių. Todėl turėtų būti nustatytas tos mažiausios pervedamos sumos maksimalus lygis; |
| --- | --- |

(8)

tikslinga leisti sandorio šalims taikyti mažiausią pervedamą sumą, kai jos keičiasi įkaitu, kad būtų sumažinta su veikla susijusi našta dėl poreikio keistis nedidelėmis sumomis, kai pozicijos keičiasi tik labai nedaug. Tačiau reikėtų užtikrinti, kad tokia mažiausia pervedama suma būtų naudojama kaip veiklos priemonė, o ne kaip neužtikrinta kredito linija tarp sandorio šalių. Todėl turėtų būti nustatytas tos mažiausios pervedamos sumos maksimalus lygis;

| (9) | dėl su veikla susijusių priežasčių tam tikrais atvejais galėtų būti tinkamiau nustatyti atskiras pradinės ir kintamosios garantinių įmokų mažiausias pervedamas sumas. Tais atvejais sandorio šalys turėtų galėti susitarti dėl atskirų pradinės ir kintamosios garantinių įmokų mažiausių pervedamų sumų. Tačiau atskirų mažiausių pervedamų sumų suma neturėtų viršyti mažiausios pervedamos sumos maksimalaus lygio. Dėl praktinių priežasčių turėtų būti įmanoma nustatyti mažiausią pervedamą sumą ta valiuta, kuria paprastai keičiamasi garantinėmis įmokomis ir kuri gali būti ne euro; |
| --- | --- |

(9)

dėl su veikla susijusių priežasčių tam tikrais atvejais galėtų būti tinkamiau nustatyti atskiras pradinės ir kintamosios garantinių įmokų mažiausias pervedamas sumas. Tais atvejais sandorio šalys turėtų galėti susitarti dėl atskirų pradinės ir kintamosios garantinių įmokų mažiausių pervedamų sumų. Tačiau atskirų mažiausių pervedamų sumų suma neturėtų viršyti mažiausios pervedamos sumos maksimalaus lygio. Dėl praktinių priežasčių turėtų būti įmanoma nustatyti mažiausią pervedamą sumą ta valiuta, kuria paprastai keičiamasi garantinėmis įmokomis ir kuri gali būti ne euro;

| (10) | kai kurių trečiųjų valstybių jurisdikciją turintys subjektai gali nustatyti kitokią Reglamento (ES) Nr. 648/2012 taikymo sritį, siekdami taikyti savo keitimosi įkaitu reikalavimus, susijusius su ne biržos išvestinių finansinių priemonių sutartimis, kurių tarpuskaitos pagrindinė sandorio šalis neatlieka. Todėl, jei šiuo reglamentu būtų reikalaujama, kad į garantinės įmokos skaičiavimus tarpvalstybinėms užskaitos grupėms būtų įtrauktos tik tos ne biržos išvestinių finansinių priemonių sutartys, kurių tarpuskaitos pagrindinė sandorio šalis neatlieka ir kurioms taikomas Reglamentas (ES) Nr. 648/2012, galėtų būti, kad skirtingų jurisdikcijų sandorio šalys turės dubliuoti reikalaujamus skaičiavimus, kad atsižvelgtų į skirtingas produktų apibrėžtis ar sritis pagal atitinkamus garantinės įmokos reikalavimus. Tai gali iškreipti garantinės įmokos skaičiavimus. Be to, gali būti, kad dėl to padidės ginčų rizika. Todėl leidimas tarpvalstybinėse užskaitos grupėse naudoti platesnį produktų asortimentą, kuris apimtų visas ne biržos išvestinių finansinių priemonių sutartis, kurioms taikomas reikalavimas keistis įkaitu vienoje ar kitoje jurisdikcijoje, padėtų užtikrinti sklandesnį garantinių įmokų rinkimo procesą. Šis požiūris dera su Reglamente (ES) Nr. 648/2012 nustatytu sisteminės rizikos mažinimo tikslu, nes garantinės įmokos reikalavimai būtų taikomi platesniam produktų asortimentui; |
| --- | --- |

(10)

kai kurių trečiųjų valstybių jurisdikciją turintys subjektai gali nustatyti kitokią Reglamento (ES) Nr. 648/2012 taikymo sritį, siekdami taikyti savo keitimosi įkaitu reikalavimus, susijusius su ne biržos išvestinių finansinių priemonių sutartimis, kurių tarpuskaitos pagrindinė sandorio šalis neatlieka. Todėl, jei šiuo reglamentu būtų reikalaujama, kad į garantinės įmokos skaičiavimus tarpvalstybinėms užskaitos grupėms būtų įtrauktos tik tos ne biržos išvestinių finansinių priemonių sutartys, kurių tarpuskaitos pagrindinė sandorio šalis neatlieka ir kurioms taikomas Reglamentas (ES) Nr. 648/2012, galėtų būti, kad skirtingų jurisdikcijų sandorio šalys turės dubliuoti reikalaujamus skaičiavimus, kad atsižvelgtų į skirtingas produktų apibrėžtis ar sritis pagal atitinkamus garantinės įmokos reikalavimus. Tai gali iškreipti garantinės įmokos skaičiavimus. Be to, gali būti, kad dėl to padidės ginčų rizika. Todėl leidimas tarpvalstybinėse užskaitos grupėse naudoti platesnį produktų asortimentą, kuris apimtų visas ne biržos išvestinių finansinių priemonių sutartis, kurioms taikomas reikalavimas keistis įkaitu vienoje ar kitoje jurisdikcijoje, padėtų užtikrinti sklandesnį garantinių įmokų rinkimo procesą. Šis požiūris dera su Reglamente (ES) Nr. 648/2012 nustatytu sisteminės rizikos mažinimo tikslu, nes garantinės įmokos reikalavimai būtų taikomi platesniam produktų asortimentui;

| (11) | sandorio šalys gali nuspręsti pradines garantines įmokas rinkti pinigais – tokiu atveju įkaitui neturėtų būti taikomas joks vertės mažinimas, jei įkaito valiuta sutampa su valiuta, kuria išreikšta sutartis. Tačiau, jei pradinės garantinės įmokos renkamos pinigais kita valiuta nei valiuta, kuria išreikšta sutartis, valiutų nesutapimas gali lemti užsienio valiutos kurso riziką. Dėl šios priežasties pinigais kita valiuta renkamoms pradinėms garantinėms įmokoms turėtų būti taikomas vertės mažinimas dėl valiutų nesutapimo. Pinigais renkamoms kintamosioms garantinėms įmokoms vertės mažinimas nebūtinas, atsižvelgiant į Bazelio bankų priežiūros komiteto (BBPK) ir Tarptautinės vertybinių popierių komisijų organizacijos (IOSCO) sistemą, net jei mokėjimas vykdomas skirtinga valiuta nei sutarties valiuta; |
| --- | --- |

(11)

sandorio šalys gali nuspręsti pradines garantines įmokas rinkti pinigais – tokiu atveju įkaitui neturėtų būti taikomas joks vertės mažinimas, jei įkaito valiuta sutampa su valiuta, kuria išreikšta sutartis. Tačiau, jei pradinės garantinės įmokos renkamos pinigais kita valiuta nei valiuta, kuria išreikšta sutartis, valiutų nesutapimas gali lemti užsienio valiutos kurso riziką. Dėl šios priežasties pinigais kita valiuta renkamoms pradinėms garantinėms įmokoms turėtų būti taikomas vertės mažinimas dėl valiutų nesutapimo. Pinigais renkamoms kintamosioms garantinėms įmokoms vertės mažinimas nebūtinas, atsižvelgiant į Bazelio bankų priežiūros komiteto (BBPK) ir Tarptautinės vertybinių popierių komisijų organizacijos (IOSCO) sistemą, net jei mokėjimas vykdomas skirtinga valiuta nei sutarties valiuta;

| (12) | nustatydami pradinės garantinės įmokos reikalavimų lygį Bazelio bankų priežiūros komitetas ir Tarptautinės vertybinių popierių komisijų organizacijos valdyba tiesiogiai atsižvelgė į du aspektus, kurie atspindėti 2015 m. kovo mėn. „Garantinės įmokos reikalavimuose išvestinėms finansinėms priemonėms, kurių tarpuskaitos pagrindinė sandorio šalis neatlieka“ (angl. Margin requirements for non-centrally cleared derivatives) (toliau – BBPK ir IOSCO sistema). Pirmas aspektas – aukštos kredito kokybės ir likvidaus turto prieinamumas pradinės garantinės įmokos reikalavimams įvykdyti. Antras aspektas – proporcingumo principas, nes mažesnės finansų ir ne finansų sandorio šalys gali nukentėti dėl joms taikomų neproporcingų pradinės garantinės įmokos reikalavimų. Siekiant užtikrinti vienodas sąlygas, šiuo reglamentu turėtų būti nustatyta riba, kuri būtų tiksliai tokia kaip BBPK ir IOSCO sistemoje ir kurios nesiekiančios dvi sandorio šalys neprivalėtų keistis pradine garantine įmoka. Tai turėtų labai sumažinti išlaidas ir praktinę naštą mažesniems dalyviams ir padėti spręsti susirūpinimą keliančius klausimus, susijusius su aukštos kredito kokybės ir likvidaus turto prieinamumu, nedarant neigiamo poveikio bendriesiems Reglamento (ES) Nr. 648/2012 tikslams; |
| --- | --- |

(12)

nustatydami pradinės garantinės įmokos reikalavimų lygį Bazelio bankų priežiūros komitetas ir Tarptautinės vertybinių popierių komisijų organizacijos valdyba tiesiogiai atsižvelgė į du aspektus, kurie atspindėti 2015 m. kovo mėn. „Garantinės įmokos reikalavimuose išvestinėms finansinėms priemonėms, kurių tarpuskaitos pagrindinė sandorio šalis neatlieka“ (angl. Margin requirements for non-centrally cleared derivatives) (toliau – BBPK ir IOSCO sistema). Pirmas aspektas – aukštos kredito kokybės ir likvidaus turto prieinamumas pradinės garantinės įmokos reikalavimams įvykdyti. Antras aspektas – proporcingumo principas, nes mažesnės finansų ir ne finansų sandorio šalys gali nukentėti dėl joms taikomų neproporcingų pradinės garantinės įmokos reikalavimų. Siekiant užtikrinti vienodas sąlygas, šiuo reglamentu turėtų būti nustatyta riba, kuri būtų tiksliai tokia kaip BBPK ir IOSCO sistemoje ir kurios nesiekiančios dvi sandorio šalys neprivalėtų keistis pradine garantine įmoka. Tai turėtų labai sumažinti išlaidas ir praktinę naštą mažesniems dalyviams ir padėti spręsti susirūpinimą keliančius klausimus, susijusius su aukštos kredito kokybės ir likvidaus turto prieinamumu, nedarant neigiamo poveikio bendriesiems Reglamento (ES) Nr. 648/2012 tikslams;

| (13) | nors ribos visuomet turėtų būti apskaičiuojamos grupės lygmeniu, investiciniai fondai turėtų būti laikomi specialiu atveju, nes jie gali būti valdomi vieno investicijų valdytojo ir būti laikomi viena grupe. Tačiau, kai fondai yra atskiri turto fondai, kurie nėra užtikrinti, garantuoti ar remiami kitų investicinių fondų ar paties investicijų valdytojo, rizikos atžvilgiu jie yra palyginti nutolę nuo likusios grupės. Todėl pagal BBPK ir IOSCO sistemą apskaičiuojant ribas tokie investiciniai fondai turėtų būti laikomi atskirais subjektais; |
| --- | --- |

(13)

nors ribos visuomet turėtų būti apskaičiuojamos grupės lygmeniu, investiciniai fondai turėtų būti laikomi specialiu atveju, nes jie gali būti valdomi vieno investicijų valdytojo ir būti laikomi viena grupe. Tačiau, kai fondai yra atskiri turto fondai, kurie nėra užtikrinti, garantuoti ar remiami kitų investicinių fondų ar paties investicijų valdytojo, rizikos atžvilgiu jie yra palyginti nutolę nuo likusios grupės. Todėl pagal BBPK ir IOSCO sistemą apskaičiuojant ribas tokie investiciniai fondai turėtų būti laikomi atskirais subjektais;

| (14) | kalbant apie pradinę garantinę įmoką, šio reglamento reikalavimai greičiausiai turės gana didelį poveikį rinkos likvidumui, nes kaip įkaitas pateiktas turtas negali būti likviduojamas ar kitaip pakartotinai panaudojamas ne biržos išvestinių finansinių priemonių sutarties, kurios tarpuskaitos pagrindinė sandorio šalis neatlieka, galiojimo laikotarpiu. Tokie reikalavimai yra reikšmingas rinkos praktikos pasikeitimas ir kelia tam tikrų su veikla susijusių ir praktinių problemų, kurias reikės spręsti, kai naujieji reikalavimai įsigalios. Atsižvelgiant į tai, kad kintamoji garantinė įmoka jau dengia realizuotus ne biržos išvestinių finansinių priemonių sutarčių, kurių tarpuskaitos pagrindinė sandorio šalis neatlieka, vertės svyravimus iki įsipareigojimų neįvykdymo momento, laikoma, kad būtų proporcinga taikyti neužbaigtų sutarčių 8 mlrd. EUR bendrųjų tariamųjų sumų ribą, nuo kurios būtų taikomi pradinės garantinės įmokos reikalavimai. Ši riba taikoma grupės lygmeniu arba, jei sandorio šalis grupei nepriklauso, vieno subjekto lygmeniu. Neužbaigtų sutarčių agreguota bendroji tariamoji suma turėtų būti naudojama kaip tinkamas referencinis dydis, turint omenyje tai, kad ji yra tinkamas matas ne biržos išvestinių finansinių priemonių sutarčių, kurių tarpuskaitos pagrindinė sandorio šalis neatlieka, portfelio dydžiui ir sudėtingumui įvertinti. Šį referencinį dydį taip pat lengva stebėti ir apie jį pranešti. Šios ribos taip pat atitinka BBPK ir IOSCO sistemą, skirtą ne biržos išvestinių finansinių priemonių sutartims, kurių tarpuskaitos pagrindinė sandorio šalis neatlieka, taigi taip pat dera su tarptautiniais standartais; |
| --- | --- |

(14)

kalbant apie pradinę garantinę įmoką, šio reglamento reikalavimai greičiausiai turės gana didelį poveikį rinkos likvidumui, nes kaip įkaitas pateiktas turtas negali būti likviduojamas ar kitaip pakartotinai panaudojamas ne biržos išvestinių finansinių priemonių sutarties, kurios tarpuskaitos pagrindinė sandorio šalis neatlieka, galiojimo laikotarpiu. Tokie reikalavimai yra reikšmingas rinkos praktikos pasikeitimas ir kelia tam tikrų su veikla susijusių ir praktinių problemų, kurias reikės spręsti, kai naujieji reikalavimai įsigalios. Atsižvelgiant į tai, kad kintamoji garantinė įmoka jau dengia realizuotus ne biržos išvestinių finansinių priemonių sutarčių, kurių tarpuskaitos pagrindinė sandorio šalis neatlieka, vertės svyravimus iki įsipareigojimų neįvykdymo momento, laikoma, kad būtų proporcinga taikyti neužbaigtų sutarčių 8 mlrd. EUR bendrųjų tariamųjų sumų ribą, nuo kurios būtų taikomi pradinės garantinės įmokos reikalavimai. Ši riba taikoma grupės lygmeniu arba, jei sandorio šalis grupei nepriklauso, vieno subjekto lygmeniu. Neužbaigtų sutarčių agreguota bendroji tariamoji suma turėtų būti naudojama kaip tinkamas referencinis dydis, turint omenyje tai, kad ji yra tinkamas matas ne biržos išvestinių finansinių priemonių sutarčių, kurių tarpuskaitos pagrindinė sandorio šalis neatlieka, portfelio dydžiui ir sudėtingumui įvertinti. Šį referencinį dydį taip pat lengva stebėti ir apie jį pranešti. Šios ribos taip pat atitinka BBPK ir IOSCO sistemą, skirtą ne biržos išvestinių finansinių priemonių sutartims, kurių tarpuskaitos pagrindinė sandorio šalis neatlieka, taigi taip pat dera su tarptautiniais standartais;

| (15) | pozicijos, atsirandančios dėl sutarčių arba dėl sandorio šalių, kurioms nuolat ar laikinai netaikomi arba iš dalies netaikomi garantinių įmokų reikalavimai, taip pat turėtų būti įtrauktos į agreguotos bendrosios tariamosios sumos apskaičiavimą. Priežastis yra ta, kad visos sutartys padeda nustatyti sandorio šalies portfelio dydį ir sudėtingumą. Todėl ne biržos išvestinių finansinių priemonių sutartys, kurių tarpuskaitos pagrindinė sandorio šalis neatlieka ir kurioms gali būti netaikomi šio reglamento reikalavimai, taip pat yra svarbios nustatant sandorio šalies portfelio dydį, mastą ir sudėtingumą ir todėl turėtų būti įtrauktos į ribų apskaičiavimą; |
| --- | --- |

(15)

pozicijos, atsirandančios dėl sutarčių arba dėl sandorio šalių, kurioms nuolat ar laikinai netaikomi arba iš dalies netaikomi garantinių įmokų reikalavimai, taip pat turėtų būti įtrauktos į agreguotos bendrosios tariamosios sumos apskaičiavimą. Priežastis yra ta, kad visos sutartys padeda nustatyti sandorio šalies portfelio dydį ir sudėtingumą. Todėl ne biržos išvestinių finansinių priemonių sutartys, kurių tarpuskaitos pagrindinė sandorio šalis neatlieka ir kurioms gali būti netaikomi šio reglamento reikalavimai, taip pat yra svarbios nustatant sandorio šalies portfelio dydį, mastą ir sudėtingumą ir todėl turėtų būti įtrauktos į ribų apskaičiavimą;

| (16) | tikslinga nustatyti konkrečias rizikos valdymo procedūras tam tikrų rūšių ne biržos išvestinių finansinių priemonių sutartims, kurių tarpuskaitos pagrindinė sandorio šalis neatlieka ir kurioms būdingi tam tikri rizikos profiliai. Visų pirma pasikeitimas kintamąja garantine įmoka be pradinės garantinės įmokos pagal BBPK ir IOSCO sistemą turėtų būti laikomas tinkamu apsikeitimo įkaitu būdu užsienio valiutos keitimo sandoriams, už kuriuos atsiskaitoma fiziškai. Panašiai, kadangi skirtingų valiutų apsikeitimo sandoriai gali būti išskaidyti į išankstinių užsienio valiutos keitimo sandorių seką, pradinė garantinė įmoka turėtų apimti tik palūkanų normos komponentą; |
| --- | --- |

(16)

tikslinga nustatyti konkrečias rizikos valdymo procedūras tam tikrų rūšių ne biržos išvestinių finansinių priemonių sutartims, kurių tarpuskaitos pagrindinė sandorio šalis neatlieka ir kurioms būdingi tam tikri rizikos profiliai. Visų pirma pasikeitimas kintamąja garantine įmoka be pradinės garantinės įmokos pagal BBPK ir IOSCO sistemą turėtų būti laikomas tinkamu apsikeitimo įkaitu būdu užsienio valiutos keitimo sandoriams, už kuriuos atsiskaitoma fiziškai. Panašiai, kadangi skirtingų valiutų apsikeitimo sandoriai gali būti išskaidyti į išankstinių užsienio valiutos keitimo sandorių seką, pradinė garantinė įmoka turėtų apimti tik palūkanų normos komponentą;

| (17) | turėtų būti tinkamai atsižvelgiama į kliūtis, su kuriomis pateikdami įkaitus susiduria padengtų obligacijų emitentai ar padengtų obligacijų draudimo fondai. Todėl esant tam tikroms sąlygoms neturėtų būti reikalaujama, kad padengtų obligacijų emitentai ar padengtų obligacijų draudimo fondai pateiktų įkaitą. Tai turėtų suteikti tam tikro lankstumo padengtų obligacijų emitentams ar padengtų obligacijų draudimo fondams ir kartu užtikrinti, kad būtų apribota rizika jų sandorio šalims. Padengtų obligacijų emitentams ar padengtų obligacijų draudimo fondams gali kilti teisinių kliūčių pateikti ir rinkti nepiniginį įkaitą kaip pradinę ar kintamąją garantinę įmoką arba pateikti kintamąją garantinę įmoką pinigais, nes kintamosios garantinės įmokos mokėjimas gali būti laikomas didesnio prioriteto reikalavimu nei obligacijų turėtojo reikalavimai ir dėl to gali kilti teisinių kliūčių. Panašiai galimybė pakeisti arba atsiimti pradinę garantinę įmoką galėtų būti laikoma didesnio prioriteto reikalavimu nei obligacijų turėtojo reikalavimai, kuriems galioja tokios pat rūšies suvaržymai. Tačiau padengtų obligacijų emitentams ar padengtų obligacijų draudimo fondams nėra apribojimų grąžinti pinigus, anksčiau surinktus kaip kintamoji garantinė įmoka. Todėl turėtų būti reikalaujama, kad padengtų obligacijų emitentų ar padengtų obligacijų draudimo fondų sandorio šalys pateiktų kintamąją garantinę įmoką pinigais, ir jos turėtų turėti teisę atgauti jos dalį arba ją visą, tačiau padengtų obligacijų emitentai ar padengtų obligacijų draudimo fondai privalėtų pateikti tik tokią kintamosios garantinės įmokos sumą pinigais, kuri buvo anksčiau gauta; |
| --- | --- |

(17)

turėtų būti tinkamai atsižvelgiama į kliūtis, su kuriomis pateikdami įkaitus susiduria padengtų obligacijų emitentai ar padengtų obligacijų draudimo fondai. Todėl esant tam tikroms sąlygoms neturėtų būti reikalaujama, kad padengtų obligacijų emitentai ar padengtų obligacijų draudimo fondai pateiktų įkaitą. Tai turėtų suteikti tam tikro lankstumo padengtų obligacijų emitentams ar padengtų obligacijų draudimo fondams ir kartu užtikrinti, kad būtų apribota rizika jų sandorio šalims. Padengtų obligacijų emitentams ar padengtų obligacijų draudimo fondams gali kilti teisinių kliūčių pateikti ir rinkti nepiniginį įkaitą kaip pradinę ar kintamąją garantinę įmoką arba pateikti kintamąją garantinę įmoką pinigais, nes kintamosios garantinės įmokos mokėjimas gali būti laikomas didesnio prioriteto reikalavimu nei obligacijų turėtojo reikalavimai ir dėl to gali kilti teisinių kliūčių. Panašiai galimybė pakeisti arba atsiimti pradinę garantinę įmoką galėtų būti laikoma didesnio prioriteto reikalavimu nei obligacijų turėtojo reikalavimai, kuriems galioja tokios pat rūšies suvaržymai. Tačiau padengtų obligacijų emitentams ar padengtų obligacijų draudimo fondams nėra apribojimų grąžinti pinigus, anksčiau surinktus kaip kintamoji garantinė įmoka. Todėl turėtų būti reikalaujama, kad padengtų obligacijų emitentų ar padengtų obligacijų draudimo fondų sandorio šalys pateiktų kintamąją garantinę įmoką pinigais, ir jos turėtų turėti teisę atgauti jos dalį arba ją visą, tačiau padengtų obligacijų emitentai ar padengtų obligacijų draudimo fondai privalėtų pateikti tik tokią kintamosios garantinės įmokos sumą pinigais, kuri buvo anksčiau gauta;

| (18) | sandorio šalys turėtų visuomet įvertinti savo užskaitos ir atskyrimo susitarimų teisinį vykdymo užtikrinimą. Jeigu dėl trečiosios valstybės teisinės sistemos šie vertinimai būtų neigiami, sandorio šalys turėtų naudoti kitas priemones, o ne dvišalį pasikeitimą garantinėmis įmokomis. Siekiant užtikrinti suderinamumą su tarptautiniais standartais, išvengti tokios situacijos, kad Sąjungos sandorio šalims taptų neįmanoma prekiauti su toms jurisdikcijoms priklausančiomis sandorio šalimis, ir užtikrinti vienodas sąlygas Sąjungos sandorio šalims, reikėtų nustatyti minimalią ribą, kurios nesiekiančios sandorio šalys galėtų prekiauti su tose jurisdikcijose įsteigtomis sandorio šalimis ir nesikeisti pradine ar kintamąja garantine įmoka. Kai sandorio šalys turi galimybę rinkti garantines įmokas ir gali užtikrinti, kad surinkto (o ne pateikto) įkaito atžvilgiu šio reglamento nuostatos gali būti įvykdytos, visuomet turėtų būti reikalaujama, kad Sąjungos sandorio šalys rinktų įkaitą. Pozicijos, atsiradusios dėl sutarčių su trečiųjų valstybių jurisdikcijose įsteigtomis sandorio šalimis ir nepadengtos pasikeičiant įkaitu dėl teisinių kliūčių tose jurisdikcijose, turėtų būti apribotos nustatant tam tikrą ribą, nes kapitalas nėra laikomas lygiaverčiu pasikeitimui garantinėmis įmokomis, kiek tai susiję su pozicijomis, atsirandančiomis dėl ne biržos išvestinių finansinių priemonių sutarčių, kurių tarpuskaitos pagrindinė sandorio šalis neatlieka, be to, kapitalo reikalavimai taikomi ne visoms sandorio šalims, kurioms taikomi garantinės įmokos reikalavimai pagal šį reglamentą. Ši riba turėtų būti nustatyta taip, kad ją būtų paprasta apskaičiuoti ir patikrinti. Siekiant išvengti sisteminės rizikos padidėjimo ir užtikrinti, kad tokia speciali tvarka nesukurtų galimybės apeiti šio reglamento nuostatų, riba turėtų būti konservatyvaus lygio. Ši tvarka būtų laikoma pakankamai apdairia, nes kaip garantinių įmokų alternatyva taikomi ir kiti rizikos mažinimo būdai; |
| --- | --- |

(18)

sandorio šalys turėtų visuomet įvertinti savo užskaitos ir atskyrimo susitarimų teisinį vykdymo užtikrinimą. Jeigu dėl trečiosios valstybės teisinės sistemos šie vertinimai būtų neigiami, sandorio šalys turėtų naudoti kitas priemones, o ne dvišalį pasikeitimą garantinėmis įmokomis. Siekiant užtikrinti suderinamumą su tarptautiniais standartais, išvengti tokios situacijos, kad Sąjungos sandorio šalims taptų neįmanoma prekiauti su toms jurisdikcijoms priklausančiomis sandorio šalimis, ir užtikrinti vienodas sąlygas Sąjungos sandorio šalims, reikėtų nustatyti minimalią ribą, kurios nesiekiančios sandorio šalys galėtų prekiauti su tose jurisdikcijose įsteigtomis sandorio šalimis ir nesikeisti pradine ar kintamąja garantine įmoka. Kai sandorio šalys turi galimybę rinkti garantines įmokas ir gali užtikrinti, kad surinkto (o ne pateikto) įkaito atžvilgiu šio reglamento nuostatos gali būti įvykdytos, visuomet turėtų būti reikalaujama, kad Sąjungos sandorio šalys rinktų įkaitą. Pozicijos, atsiradusios dėl sutarčių su trečiųjų valstybių jurisdikcijose įsteigtomis sandorio šalimis ir nepadengtos pasikeičiant įkaitu dėl teisinių kliūčių tose jurisdikcijose, turėtų būti apribotos nustatant tam tikrą ribą, nes kapitalas nėra laikomas lygiaverčiu pasikeitimui garantinėmis įmokomis, kiek tai susiję su pozicijomis, atsirandančiomis dėl ne biržos išvestinių finansinių priemonių sutarčių, kurių tarpuskaitos pagrindinė sandorio šalis neatlieka, be to, kapitalo reikalavimai taikomi ne visoms sandorio šalims, kurioms taikomi garantinės įmokos reikalavimai pagal šį reglamentą. Ši riba turėtų būti nustatyta taip, kad ją būtų paprasta apskaičiuoti ir patikrinti. Siekiant išvengti sisteminės rizikos padidėjimo ir užtikrinti, kad tokia speciali tvarka nesukurtų galimybės apeiti šio reglamento nuostatų, riba turėtų būti konservatyvaus lygio. Ši tvarka būtų laikoma pakankamai apdairia, nes kaip garantinių įmokų alternatyva taikomi ir kiti rizikos mažinimo būdai;

| (19) | siekiant apsisaugoti nuo tokių atvejų, kai įkaitas negali būti likviduotas iš karto po sandorio šalies įsipareigojimų neįvykdymo, apskaičiuojant pradinę garantinę įmoką būtina atsižvelgti į laikotarpį nuo paskutinio pasikeitimo įkaitu, kuriuo užtikrinama sutarčių su įsipareigojimų nevykdančia sandorio šalimi užskaitos grupė, iki tol, kol sutartys likviduojamos, o atitinkama rinkos rizika apdraudžiama iš naujo. Šis laikotarpis yra vadinamas garantinės įmokos rizikos laikotarpiu (angl. margin period of risk, MPOR) ir yra ta pati priemonė kaip ta, kuri yra naudojama Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (ES) Nr. 575/2013 (3) 272 straipsnio 9 dalyje, vertinant kredito įstaigų sandorio šalies kredito riziką. Nepaisant to, kadangi šių dviejų reglamentų tikslai skiriasi (Reglamente (ES) Nr. 575/2013 nustatytos MPOR apskaičiavimo taisyklės tik nuosavų lėšų reikalavimų tikslais), į šį reglamentą turėtų būti įtrauktos konkrečios MPOR taisyklės, kurios yra reikalingos atsižvelgiant į ne biržos išvestinių finansinių priemonių sutarčių, kurių tarpuskaitos pagrindinė sandorio šalis neatlieka, rizikos valdymo procedūras. Nustatant MPOR reikėtų atsižvelgti į keitimosi garantinėmis įmokomis procesus, kurių reikalaujama šiuo reglamentu; |
| --- | --- |

(19)

siekiant apsisaugoti nuo tokių atvejų, kai įkaitas negali būti likviduotas iš karto po sandorio šalies įsipareigojimų neįvykdymo, apskaičiuojant pradinę garantinę įmoką būtina atsižvelgti į laikotarpį nuo paskutinio pasikeitimo įkaitu, kuriuo užtikrinama sutarčių su įsipareigojimų nevykdančia sandorio šalimi užskaitos grupė, iki tol, kol sutartys likviduojamos, o atitinkama rinkos rizika apdraudžiama iš naujo. Šis laikotarpis yra vadinamas garantinės įmokos rizikos laikotarpiu (angl. margin period of risk, MPOR) ir yra ta pati priemonė kaip ta, kuri yra naudojama Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (ES) Nr. 575/2013 (3) 272 straipsnio 9 dalyje, vertinant kredito įstaigų sandorio šalies kredito riziką. Nepaisant to, kadangi šių dviejų reglamentų tikslai skiriasi (Reglamente (ES) Nr. 575/2013 nustatytos MPOR apskaičiavimo taisyklės tik nuosavų lėšų reikalavimų tikslais), į šį reglamentą turėtų būti įtrauktos konkrečios MPOR taisyklės, kurios yra reikalingos atsižvelgiant į ne biržos išvestinių finansinių priemonių sutarčių, kurių tarpuskaitos pagrindinė sandorio šalis neatlieka, rizikos valdymo procedūras. Nustatant MPOR reikėtų atsižvelgti į keitimosi garantinėmis įmokomis procesus, kurių reikalaujama šiuo reglamentu;

| (20) | pradine ir kintamąja garantinėmis įmokomis paprastai turėtų būti keičiamasi ne vėliau kaip kitos darbo dienos, einančios po įvykdymo dienos, pabaigoje. Tačiau keitimosi kintamąja garantine įmoka laikotarpį leidžiama pratęsti, kai tas pratęsimas kompensuojamas tinkamai apskaičiuojant MPOR. Kitu atveju, kai pradinės garantinės įmokos reikalavimai netaikomi, pratęsimas turėtų būti leidžiamas, jei renkama tinkama papildomos kintamosios garantinės įmokos suma; |
| --- | --- |

(20)

pradine ir kintamąja garantinėmis įmokomis paprastai turėtų būti keičiamasi ne vėliau kaip kitos darbo dienos, einančios po įvykdymo dienos, pabaigoje. Tačiau keitimosi kintamąja garantine įmoka laikotarpį leidžiama pratęsti, kai tas pratęsimas kompensuojamas tinkamai apskaičiuojant MPOR. Kitu atveju, kai pradinės garantinės įmokos reikalavimai netaikomi, pratęsimas turėtų būti leidžiamas, jei renkama tinkama papildomos kintamosios garantinės įmokos suma;

| (21) | rengdamos pradinės garantinės įmokos modelius ir apskaičiuodamos tinkamą MPOR, sandorio šalys turėtų atsižvelgti į poreikį turėti modelius, kuriais atsižvelgiama į rinkos likvidumą, tos rinkos dalyvių skaičių ir atitinkamų ne biržos išvestinių finansinių priemonių sutarčių apimtį. Kartu reikia parengti modelį, kurį abi šalys gali suprasti, atkartoti ir kuriuo gali pasikliauti spręsdamos ginčus. Todėl sandorio šalims turėtų būti leidžiama kalibruoti modelį ir apskaičiuoti MPOR atsižvelgiant tik į rinkos sąlygas, kad joms nereikėtų pritaikyti savo įverčių prie konkrečių sandorio šalių savybių. Savo ruožtu tai reiškia, kad sandorio šalys gali nuspręsti taikyti skirtingus modelius pradinės garantinės įmokos, kuria jos keisis, sumoms apskaičiuoti ir kad tos pradinės garantinės įmokos sumos gali būti nesimetriškos; |
| --- | --- |

(21)

rengdamos pradinės garantinės įmokos modelius ir apskaičiuodamos tinkamą MPOR, sandorio šalys turėtų atsižvelgti į poreikį turėti modelius, kuriais atsižvelgiama į rinkos likvidumą, tos rinkos dalyvių skaičių ir atitinkamų ne biržos išvestinių finansinių priemonių sutarčių apimtį. Kartu reikia parengti modelį, kurį abi šalys gali suprasti, atkartoti ir kuriuo gali pasikliauti spręsdamos ginčus. Todėl sandorio šalims turėtų būti leidžiama kalibruoti modelį ir apskaičiuoti MPOR atsižvelgiant tik į rinkos sąlygas, kad joms nereikėtų pritaikyti savo įverčių prie konkrečių sandorio šalių savybių. Savo ruožtu tai reiškia, kad sandorio šalys gali nuspręsti taikyti skirtingus modelius pradinės garantinės įmokos, kuria jos keisis, sumoms apskaičiuoti ir kad tos pradinės garantinės įmokos sumos gali būti nesimetriškos;

| (22) | atsižvelgiant į tai, kad pradinės garantinės įmokos modelį reikia pakankamai dažnai perkalibruoti, naujas kalibravimas gali lemti nenumatytą garantinės įmokos reikalavimų lygį. Dėl šios priežasties turėtų būti nustatytas tinkamas laikotarpis, per kurį garantinėmis įmokomis vis dar būtų galima keistis remiantis ankstesniu kalibravimu. Tai turėtų suteikti sandorio šalims pakankamai laiko įvykdyti įkaito vertės išlaikymo prievoles, atsiradusias dėl perkalibravimo; |
| --- | --- |

(22)

atsižvelgiant į tai, kad pradinės garantinės įmokos modelį reikia pakankamai dažnai perkalibruoti, naujas kalibravimas gali lemti nenumatytą garantinės įmokos reikalavimų lygį. Dėl šios priežasties turėtų būti nustatytas tinkamas laikotarpis, per kurį garantinėmis įmokomis vis dar būtų galima keistis remiantis ankstesniu kalibravimu. Tai turėtų suteikti sandorio šalims pakankamai laiko įvykdyti įkaito vertės išlaikymo prievoles, atsiradusias dėl perkalibravimo;

| (23) | turėtų būti laikoma, kad įkaitas yra laisvai pervedamas, jeigu įkaito davėjo įsipareigojimų neįvykdymo atveju nėra reguliavimo ar teisinių kliūčių arba trečiosios šalies reikalavimų, įskaitant trečiosios šalies saugotojo reikalavimus. Tačiau tam tikri reikalavimai, pavyzdžiui, dėl išlaidų ir sąnaudų, patirtų pervedant įkaitą, teikiami kreditorinio reikalavimo pirmumo teisės, kuri paprastai taikoma visiems vertybinių popierių pervedimams, forma, neturėtų būti laikomi kliūtimi, nes priešingu atveju susidarytų situacija, kai kliūtis būtų nustatoma nuolat; |
| --- | --- |

(23)

turėtų būti laikoma, kad įkaitas yra laisvai pervedamas, jeigu įkaito davėjo įsipareigojimų neįvykdymo atveju nėra reguliavimo ar teisinių kliūčių arba trečiosios šalies reikalavimų, įskaitant trečiosios šalies saugotojo reikalavimus. Tačiau tam tikri reikalavimai, pavyzdžiui, dėl išlaidų ir sąnaudų, patirtų pervedant įkaitą, teikiami kreditorinio reikalavimo pirmumo teisės, kuri paprastai taikoma visiems vertybinių popierių pervedimams, forma, neturėtų būti laikomi kliūtimi, nes priešingu atveju susidarytų situacija, kai kliūtis būtų nustatoma nuolat;

| (24) | įkaitą renkanti sandorio šalis turėtų būti pajėgi likviduoti įkaitą įkaito davėjo įsipareigojimų neįvykdymo atveju. Įkaitą renkanti sandorio šalis turėtų galėti naudoti pinigines likvidavimo pajamas tam, kad sudarytų lygiavertę sutartį su kita sandorio šalimi arba apdraustų atsiradusią riziką. Todėl prieiga prie rinkos turėtų būti išankstinė sąlyga įkaito rinkėjui, kad jis galėtų arba parduoti įkaitą, arba jį atpirkti per pagrįstą laiką. Šis gebėjimas turėtų nepriklausyti nuo įkaito davėjo; |
| --- | --- |

(24)

įkaitą renkanti sandorio šalis turėtų būti pajėgi likviduoti įkaitą įkaito davėjo įsipareigojimų neįvykdymo atveju. Įkaitą renkanti sandorio šalis turėtų galėti naudoti pinigines likvidavimo pajamas tam, kad sudarytų lygiavertę sutartį su kita sandorio šalimi arba apdraustų atsiradusią riziką. Todėl prieiga prie rinkos turėtų būti išankstinė sąlyga įkaito rinkėjui, kad jis galėtų arba parduoti įkaitą, arba jį atpirkti per pagrįstą laiką. Šis gebėjimas turėtų nepriklausyti nuo įkaito davėjo;

| (25) | surinktas įkaitas turi būti pakankamai didelio likvidumo ir aukštos kredito kokybės, kad jį renkanti sandorio šalis galėtų likviduoti pozicijas nepatirdama nuostolio dėl reikšmingų vertės pokyčių tuo atveju, jei kita sandorio šalis neįvykdytų įsipareigojimų. Įkaito kredito kokybė turėtų būti vertinama remiantis pripažintomis metodikomis, tokiomis kaip išorinių kredito rizikos vertinimo institucijų reitingai. Tačiau siekiant sumažinti mechaniško kliovimosi išorės reitingais riziką, reikėtų nustatyti papildomų apsaugos priemonių. Tos apsaugos priemonės turėtų apimti galimybę naudoti patvirtintą vidaus reitingais pagrįstą (IRB) metodą ir galimybę atidėti įkaito, kuris nebėra tinkamas dėl reitingo sumažinimo, pakeitimą, kad būtų galima veiksmingai sumažinti galimą skardžio efektą, galintį atsirasti dėl per didelio kliovimosi išoriniais kredito rizikos vertinimais; |
| --- | --- |

(25)

surinktas įkaitas turi būti pakankamai didelio likvidumo ir aukštos kredito kokybės, kad jį renkanti sandorio šalis galėtų likviduoti pozicijas nepatirdama nuostolio dėl reikšmingų vertės pokyčių tuo atveju, jei kita sandorio šalis neįvykdytų įsipareigojimų. Įkaito kredito kokybė turėtų būti vertinama remiantis pripažintomis metodikomis, tokiomis kaip išorinių kredito rizikos vertinimo institucijų reitingai. Tačiau siekiant sumažinti mechaniško kliovimosi išorės reitingais riziką, reikėtų nustatyti papildomų apsaugos priemonių. Tos apsaugos priemonės turėtų apimti galimybę naudoti patvirtintą vidaus reitingais pagrįstą (IRB) metodą ir galimybę atidėti įkaito, kuris nebėra tinkamas dėl reitingo sumažinimo, pakeitimą, kad būtų galima veiksmingai sumažinti galimą skardžio efektą, galintį atsirasti dėl per didelio kliovimosi išoriniais kredito rizikos vertinimais;

| (26) | vertės mažinimas sušvelnina riziką, kad surinktas įkaitas gali būti nepakankamas garantinės įmokos poreikiams padengti esant finansiškai nepalankioms sąlygoms, tačiau priimant nepiniginį įkaitą reikia ir kitų rizikos mažinimo būdų siekiant užtikrinti, kad jį būtų galima veiksmingai likviduoti. Visų pirma sandorio šalys turėtų užtikrinti, kad surinkti įkaitai būtų pagrįstai diversifikuoti pagal individualius emitentus, emitentų tipus ir turto klases; |
| --- | --- |

(26)

vertės mažinimas sušvelnina riziką, kad surinktas įkaitas gali būti nepakankamas garantinės įmokos poreikiams padengti esant finansiškai nepalankioms sąlygoms, tačiau priimant nepiniginį įkaitą reikia ir kitų rizikos mažinimo būdų siekiant užtikrinti, kad jį būtų galima veiksmingai likviduoti. Visų pirma sandorio šalys turėtų užtikrinti, kad surinkti įkaitai būtų pagrįstai diversifikuoti pagal individualius emitentus, emitentų tipus ir turto klases;

| (27) | ne sisteminės svarbos sandorio šalių pateikto įkaito likvidavimo poveikis finansiniam stabilumui yra ribotas. Be to, pradinės garantinės įmokos koncentracijos ribos gali būti našta sandorio šalims, kurių ne biržos išvestinių finansinių priemonių portfeliai maži, nes jos gali turėti tik ribotą tinkamo įkaito, kurį gali pateikti, pasirinkimą. Taigi, nors įkaito diversifikavimas yra veiksmingas rizikos mažinimo būdas, neturėtų būti reikalaujama, kad ne sisteminės svarbos sandorio šalys diversifikuotų įkaitą. Kita vertus, tarpusavyje prekiaujančios sisteminės svarbos finansų įstaigos ir kitos sandorio šalys, kurių ne biržos išvestinių finansinių priemonių portfeliai yra dideli, turėtų taikyti koncentracijos ribas bent pradinei garantinei įmokai, įskaitant tinkamą įkaitą, kurį sudaro valstybių narių valstybės skolos vertybiniai popieriai. Tos sandorio šalys yra pakankamai patyrusios, kad transformuotų įkaitą arba pasinaudotų prieiga prie daugelio rinkų ir emitentų siekdamos pakankamai diversifikuoti pateikiamą įkaitą. Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos 2013/36/ES (4) 131 straipsnyje nustatyta, kaip pagal Sąjungos teisę nustatomos sisteminės svarbos įstaigos. Tačiau, atsižvelgiant į plačią Reglamento (ES) Nr. 648/2012 taikymo sritį, turėtų būti nustatyta kiekybinė riba, kad koncentracijos ribos taip pat būtų taikomos sandorio šalims, kurios gali nepatekti į tas esamas sistemiškai svarbių įstaigų kategorijas, tačiau koncentracijos ribos joms vis tiek turėtų būti taikomos dėl jų ne biržos išvestinių finansinių priemonių portfelių dydžio; |
| --- | --- |

(27)

ne sisteminės svarbos sandorio šalių pateikto įkaito likvidavimo poveikis finansiniam stabilumui yra ribotas. Be to, pradinės garantinės įmokos koncentracijos ribos gali būti našta sandorio šalims, kurių ne biržos išvestinių finansinių priemonių portfeliai maži, nes jos gali turėti tik ribotą tinkamo įkaito, kurį gali pateikti, pasirinkimą. Taigi, nors įkaito diversifikavimas yra veiksmingas rizikos mažinimo būdas, neturėtų būti reikalaujama, kad ne sisteminės svarbos sandorio šalys diversifikuotų įkaitą. Kita vertus, tarpusavyje prekiaujančios sisteminės svarbos finansų įstaigos ir kitos sandorio šalys, kurių ne biržos išvestinių finansinių priemonių portfeliai yra dideli, turėtų taikyti koncentracijos ribas bent pradinei garantinei įmokai, įskaitant tinkamą įkaitą, kurį sudaro valstybių narių valstybės skolos vertybiniai popieriai. Tos sandorio šalys yra pakankamai patyrusios, kad transformuotų įkaitą arba pasinaudotų prieiga prie daugelio rinkų ir emitentų siekdamos pakankamai diversifikuoti pateikiamą įkaitą. Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos 2013/36/ES (4) 131 straipsnyje nustatyta, kaip pagal Sąjungos teisę nustatomos sisteminės svarbos įstaigos. Tačiau, atsižvelgiant į plačią Reglamento (ES) Nr. 648/2012 taikymo sritį, turėtų būti nustatyta kiekybinė riba, kad koncentracijos ribos taip pat būtų taikomos sandorio šalims, kurios gali nepatekti į tas esamas sistemiškai svarbių įstaigų kategorijas, tačiau koncentracijos ribos joms vis tiek turėtų būti taikomos dėl jų ne biržos išvestinių finansinių priemonių portfelių dydžio;

| (28) | pensijų sistemų įstaigoms taikomi dvišalio užtikrinimo reikalavimai. Tačiau svarbu užtikrinti, kad tie reikalavimai nelemtų pernelyg didelės naštos numatomam tų sistemų veikimui ir atitinkamai būsimų pensininkų pensinėms pajamoms. Pensijų sistemų įstaigų įsipareigojimai pensininkams yra išreikšti vietos valiutomis, todėl jų investicijos turi būti išreikštos ta pačia valiuta, kad būtų išvengta užsienio valiutų nesutapimo išlaidų ir rizikos. Todėl tikslinga numatyti, kad koncentracijos ribos netaikomos pensijų sistemų įstaigoms tokiu pačiu būdu kaip kitoms sandorio šalims. Tačiau svarbu įdiegti tinkamas rizikos valdymo procedūras, kad būtų galima stebėti ir mažinti dėl tos specialios tvarkos galinčią kilti koncentracijos riziką. Šių nuostatų taikymą pensijų sistemų įstaigoms reikėtų stebėti ir peržiūrėti, atsižvelgiant į rinkos pokyčius; |
| --- | --- |

(28)

pensijų sistemų įstaigoms taikomi dvišalio užtikrinimo reikalavimai. Tačiau svarbu užtikrinti, kad tie reikalavimai nelemtų pernelyg didelės naštos numatomam tų sistemų veikimui ir atitinkamai būsimų pensininkų pensinėms pajamoms. Pensijų sistemų įstaigų įsipareigojimai pensininkams yra išreikšti vietos valiutomis, todėl jų investicijos turi būti išreikštos ta pačia valiuta, kad būtų išvengta užsienio valiutų nesutapimo išlaidų ir rizikos. Todėl tikslinga numatyti, kad koncentracijos ribos netaikomos pensijų sistemų įstaigoms tokiu pačiu būdu kaip kitoms sandorio šalims. Tačiau svarbu įdiegti tinkamas rizikos valdymo procedūras, kad būtų galima stebėti ir mažinti dėl tos specialios tvarkos galinčią kilti koncentracijos riziką. Šių nuostatų taikymą pensijų sistemų įstaigoms reikėtų stebėti ir peržiūrėti, atsižvelgiant į rinkos pokyčius;

| (29) | piniginio įkaito atskyrimo sunkumai turėtų būti pripažinti leidžiant sandorio šalims pinigais pateikti ribotą pradinės garantinės įmokos sumą ir leidžiant saugotojams šį piniginį įkaitą reinvestuoti. Tačiau saugotojo laikomi pinigai yra saugotojo įsipareigojimas įkaitą pateikiančiai sandorio šaliai, kuris tai šaliai kelia kredito riziką. Todėl, siekiant sumažinti sisteminę riziką, kai pradinė garantinė įmoka teikiama pinigais, diversifikavimo reikalavimai turėtų būti taikomi bent sisteminės svarbos įstaigoms. Turėtų būti reikalaujama, kad sisteminės svarbos įstaigos apribotų pinigais renkamos pradinės garantinės įmokos sumą arba diversifikuotų pozicijas pasitelkdamos daugiau nei vieną saugotoją; |
| --- | --- |

(29)

piniginio įkaito atskyrimo sunkumai turėtų būti pripažinti leidžiant sandorio šalims pinigais pateikti ribotą pradinės garantinės įmokos sumą ir leidžiant saugotojams šį piniginį įkaitą reinvestuoti. Tačiau saugotojo laikomi pinigai yra saugotojo įsipareigojimas įkaitą pateikiančiai sandorio šaliai, kuris tai šaliai kelia kredito riziką. Todėl, siekiant sumažinti sisteminę riziką, kai pradinė garantinė įmoka teikiama pinigais, diversifikavimo reikalavimai turėtų būti taikomi bent sisteminės svarbos įstaigoms. Turėtų būti reikalaujama, kad sisteminės svarbos įstaigos apribotų pinigais renkamos pradinės garantinės įmokos sumą arba diversifikuotų pozicijas pasitelkdamos daugiau nei vieną saugotoją;

| (30) | įkaito vertė neturėtų rodyti reikšmingos teigiamos koreliacijos su įkaito davėjo kreditingumu arba pagrindinio išvestinių finansinių priemonių, kurių tarpuskaitos pagrindinė sandorio šalis neatlieka, portfelio verte, nes tai sumažintų surinkto įkaito teikiamos apsaugos veiksmingumą. Atitinkamai įkaito davėjo ar su juo susijusių subjektų išleisti vertybiniai popieriai neturėtų būti priimami kaip įkaitas. Iš sandorio šalių taip pat turėtų būti reikalaujama stebėti, ar tam surinktam įkaitui negresia kitų formų klaidingų sprendimų rizika; |
| --- | --- |

(30)

įkaito vertė neturėtų rodyti reikšmingos teigiamos koreliacijos su įkaito davėjo kreditingumu arba pagrindinio išvestinių finansinių priemonių, kurių tarpuskaitos pagrindinė sandorio šalis neatlieka, portfelio verte, nes tai sumažintų surinkto įkaito teikiamos apsaugos veiksmingumą. Atitinkamai įkaito davėjo ar su juo susijusių subjektų išleisti vertybiniai popieriai neturėtų būti priimami kaip įkaitas. Iš sandorio šalių taip pat turėtų būti reikalaujama stebėti, ar tam surinktam įkaitui negresia kitų formų klaidingų sprendimų rizika;

| (31) | įsipareigojimus vykdanti sandorio šalis turėtų galėti turtą, kaip įkaitas surinktą pradinės garantinės įmokos arba kintamosios garantinės įmokos forma, likviduoti per pakankamai trumpą laiką, kad apsisaugotų nuo nuostolių, susijusių su ne biržos išvestinių finansinių priemonių sutartimis, kurių tarpuskaitos pagrindinė sandorio šalis neatlieka, sandorio šalies įsipareigojimų neįvykdymo atveju. Todėl šis turtas turėtų būti labai likvidus ir jam neturėtų kilti pernelyg didelė kredito, rinkos ar užsienio valiutos kurso rizika. Tiek, kiek įkaito vertei kyla šių rūšių rizika, turėtų būti taikomi nuo rizikos atitinkamai priklausomi vertės mažinimai; |
| --- | --- |

(31)

įsipareigojimus vykdanti sandorio šalis turėtų galėti turtą, kaip įkaitas surinktą pradinės garantinės įmokos arba kintamosios garantinės įmokos forma, likviduoti per pakankamai trumpą laiką, kad apsisaugotų nuo nuostolių, susijusių su ne biržos išvestinių finansinių priemonių sutartimis, kurių tarpuskaitos pagrindinė sandorio šalis neatlieka, sandorio šalies įsipareigojimų neįvykdymo atveju. Todėl šis turtas turėtų būti labai likvidus ir jam neturėtų kilti pernelyg didelė kredito, rinkos ar užsienio valiutos kurso rizika. Tiek, kiek įkaito vertei kyla šių rūšių rizika, turėtų būti taikomi nuo rizikos atitinkamai priklausomi vertės mažinimai;

| (32) | siekdamos užtikrinti, kad įkaitas būtų pervedamas laiku, sandorio šalys turėtų įdiegti veiksmingus veiklos procesus. Tam reikia, kad dvišalio keitimosi įkaitu procesai būtų pakankamai išsamūs, skaidrūs ir patikimi. Sandorio šalims nepavykus susitarti dėl įkaito vertės išlaikymo prievolių veiksmingo apskaičiavimo, pranešimo ir užbaigimo tvarkos ir ją nustatyti gali kilti ginčų ir gali būti nepasikeista įkaitu, o dėl to atsirastų neužtikrintų pozicijų pagal ne biržos išvestinių finansinių priemonių sutartis. Todėl labai svarbu, kad sandorio šalys nustatytų aiškią įkaito pervedimo vidaus politiką ir standartus. Bet kokį nuokrypį nuo tos politikos turėtų griežtai peržiūrėti visi atitinkami vidaus suinteresuotieji subjektai, kurie turi suteikti leidimą tokiems nuokrypiams. Be to, visos taikomos praktinio pasikeitimo įkaitu sąlygos turėtų būti tiksliai, patikimai, greitai ir sistemingai registruojamos; |
| --- | --- |

(32)

siekdamos užtikrinti, kad įkaitas būtų pervedamas laiku, sandorio šalys turėtų įdiegti veiksmingus veiklos procesus. Tam reikia, kad dvišalio keitimosi įkaitu procesai būtų pakankamai išsamūs, skaidrūs ir patikimi. Sandorio šalims nepavykus susitarti dėl įkaito vertės išlaikymo prievolių veiksmingo apskaičiavimo, pranešimo ir užbaigimo tvarkos ir ją nustatyti gali kilti ginčų ir gali būti nepasikeista įkaitu, o dėl to atsirastų neužtikrintų pozicijų pagal ne biržos išvestinių finansinių priemonių sutartis. Todėl labai svarbu, kad sandorio šalys nustatytų aiškią įkaito pervedimo vidaus politiką ir standartus. Bet kokį nuokrypį nuo tos politikos turėtų griežtai peržiūrėti visi atitinkami vidaus suinteresuotieji subjektai, kurie turi suteikti leidimą tokiems nuokrypiams. Be to, visos taikomos praktinio pasikeitimo įkaitu sąlygos turėtų būti tiksliai, patikimai, greitai ir sistemingai registruojamos;

| (33) | siekiant užtikrinti teisinį tikrumą, ne biržos išvestinių finansinių priemonių sutartis, kurių tarpuskaitos pagrindinė sandorio šalis neatlieka, sudarančios sandorio šalys turėtų sudaryti susitarimą dėl pasikeitimo įkaitu. Susitarime dėl pasikeitimo įkaitu turėtų būti numatytos visos esminės sandorio šalių teisės ir pareigos, taikomos ne biržos išvestinių finansinių priemonių sutartims, kurių tarpuskaitos pagrindinė sandorio šalis neatlieka; |
| --- | --- |

(33)

siekiant užtikrinti teisinį tikrumą, ne biržos išvestinių finansinių priemonių sutartis, kurių tarpuskaitos pagrindinė sandorio šalis neatlieka, sudarančios sandorio šalys turėtų sudaryti susitarimą dėl pasikeitimo įkaitu. Susitarime dėl pasikeitimo įkaitu turėtų būti numatytos visos esminės sandorio šalių teisės ir pareigos, taikomos ne biržos išvestinių finansinių priemonių sutartims, kurių tarpuskaitos pagrindinė sandorio šalis neatlieka;

| (34) | įkaitas apsaugo jį renkančią sandorio šalį įkaitą pateikiančios sandorio šalies įsipareigojimų neįvykdymo atveju. Tačiau abi sandorio šalys taip pat privalo užtikrinti, kad dėl surinkto įkaito laikymo būdo įkaitą pateikiančiai sandorio šaliai nepadidėtų rizika prarasti pateikto įkaito perviršį įkaitą renkančios sandorio šalies įsipareigojimų neįvykdymo atveju. Dėl šios priežasties sandorio šalių dvišalis susitarimas turėtų laiku suteikti abiem sandorio šalims prieigą prie įkaito, kai jos turi tokią teisę, todėl reikalingos atskyrimo taisyklės ir taisyklės, kuriose būtų numatytas susitarimo veiksmingumo vertinimas šiuo aspektu, atsižvelgiant į kiekvienos jurisdikcijos teisinius suvaržymus ir rinkos praktiką; |
| --- | --- |

(34)

įkaitas apsaugo jį renkančią sandorio šalį įkaitą pateikiančios sandorio šalies įsipareigojimų neįvykdymo atveju. Tačiau abi sandorio šalys taip pat privalo užtikrinti, kad dėl surinkto įkaito laikymo būdo įkaitą pateikiančiai sandorio šaliai nepadidėtų rizika prarasti pateikto įkaito perviršį įkaitą renkančios sandorio šalies įsipareigojimų neįvykdymo atveju. Dėl šios priežasties sandorio šalių dvišalis susitarimas turėtų laiku suteikti abiem sandorio šalims prieigą prie įkaito, kai jos turi tokią teisę, todėl reikalingos atskyrimo taisyklės ir taisyklės, kuriose būtų numatytas susitarimo veiksmingumo vertinimas šiuo aspektu, atsižvelgiant į kiekvienos jurisdikcijos teisinius suvaržymus ir rinkos praktiką;

| (35) | kaip pradinių garantinių įmokų surinkto įkaito pakartotinis įkeitimas arba pakartotinis panaudojimas keltų naują riziką sandorio šalims dėl trečiųjų šalių reikalavimų, susijusių su turtu, įsipareigojimų neįvykdymo atveju. Dėl teisinių ir veiklos sunkumų gali būti vėluojama grąžinti įkaitą pradinio įkaito rinkėjo ar trečiosios šalies įsipareigojimų neįvykdymo atveju arba tai netgi taptų neįmanoma. Siekiant išsaugoti sistemos veiksmingumą ir užtikrinti, kad sandorio šalies kredito rizika būtų tinkamai sumažinta, kaip pradinė garantinė įmoka surinkto įkaito pakartotinis įkeitimas arba pakartotinis panaudojimas turėtų būti draudžiamas; |
| --- | --- |

(35)

kaip pradinių garantinių įmokų surinkto įkaito pakartotinis įkeitimas arba pakartotinis panaudojimas keltų naują riziką sandorio šalims dėl trečiųjų šalių reikalavimų, susijusių su turtu, įsipareigojimų neįvykdymo atveju. Dėl teisinių ir veiklos sunkumų gali būti vėluojama grąžinti įkaitą pradinio įkaito rinkėjo ar trečiosios šalies įsipareigojimų neįvykdymo atveju arba tai netgi taptų neįmanoma. Siekiant išsaugoti sistemos veiksmingumą ir užtikrinti, kad sandorio šalies kredito rizika būtų tinkamai sumažinta, kaip pradinė garantinė įmoka surinkto įkaito pakartotinis įkeitimas arba pakartotinis panaudojimas turėtų būti draudžiamas;

| (36) | atsižvelgiant į pinigų atskyrimo sunkumus, dabartinę pasikeitimo piniginiais įkaitais praktiką tam tikrose jurisdikcijose ir poreikį tam tikromis aplinkybėmis, kai veiklos suvaržymai gali trukdyti pervesti vertybinius popierius, naudoti pinigus vietoje vertybinių popierių, piniginį įkaitą, surinktą kaip pradinė garantinė įmoka, visuomet turėtų laikyti centrinis bankas arba trečiosios šalies kredito įstaiga, nes taip užtikrinamas atskyrimas nuo dviejų sandorio šalių. Siekiant užtikrinti tokį atskyrimą, trečiosios šalies kredito įstaiga neturėtų priklausyti tai pačiai grupei kaip bet kuri iš sandorio šalių; |
| --- | --- |

(36)

atsižvelgiant į pinigų atskyrimo sunkumus, dabartinę pasikeitimo piniginiais įkaitais praktiką tam tikrose jurisdikcijose ir poreikį tam tikromis aplinkybėmis, kai veiklos suvaržymai gali trukdyti pervesti vertybinius popierius, naudoti pinigus vietoje vertybinių popierių, piniginį įkaitą, surinktą kaip pradinė garantinė įmoka, visuomet turėtų laikyti centrinis bankas arba trečiosios šalies kredito įstaiga, nes taip užtikrinamas atskyrimas nuo dviejų sandorio šalių. Siekiant užtikrinti tokį atskyrimą, trečiosios šalies kredito įstaiga neturėtų priklausyti tai pačiai grupei kaip bet kuri iš sandorio šalių;

| (37) | kai sandorio šalis praneša atitinkamai kompetentingai institucijai apie savo ketinimą pasinaudoti grupės vidaus sandoriams taikoma išimtimi, kad kompetentinga institucija galėtų nuspręsti, ar tenkinamos išimties taikymo sąlygos, sandorio šalis turėtų pateikti visus reikalingus dokumentus, įskaitant visą atitinkamą informaciją, būtiną kompetentingai institucijai vertinimui atlikti; |
| --- | --- |

(37)

kai sandorio šalis praneša atitinkamai kompetentingai institucijai apie savo ketinimą pasinaudoti grupės vidaus sandoriams taikoma išimtimi, kad kompetentinga institucija galėtų nuspręsti, ar tenkinamos išimties taikymo sąlygos, sandorio šalis turėtų pateikti visus reikalingus dokumentus, įskaitant visą atitinkamą informaciją, būtiną kompetentingai institucijai vertinimui atlikti;

| (38) | kad būtų laikoma, kad grupė turi pakankamai patikimas ir tvirtas rizikos valdymo procedūras, turi būti įvykdytos tam tikros sąlygos. Grupė turėtų užtikrinti, kad grupės vidaus pozicijos būtų nuolat stebimos, taip pat turėtų būti užtikrinta, kad būtų laiku įvykdytos prievolės, atsiradusios dėl grupės vidaus ne biržos išvestinių finansinių priemonių sutarčių, taikant grupės lygmens stebėjimo ir likvidumo priemones, kurios atitinka grupės vidaus sandorių sudėtingumą; |
| --- | --- |

(38)

kad būtų laikoma, kad grupė turi pakankamai patikimas ir tvirtas rizikos valdymo procedūras, turi būti įvykdytos tam tikros sąlygos. Grupė turėtų užtikrinti, kad grupės vidaus pozicijos būtų nuolat stebimos, taip pat turėtų būti užtikrinta, kad būtų laiku įvykdytos prievolės, atsiradusios dėl grupės vidaus ne biržos išvestinių finansinių priemonių sutarčių, taikant grupės lygmens stebėjimo ir likvidumo priemones, kurios atitinka grupės vidaus sandorių sudėtingumą;

| (39) | kad grupės vidaus sandoriams būtų galima taikyti išimtį, būtina įsitikinti, kad jokios įstatymų ir kitų teisės aktų nuostatos arba kitos privalomos taikytinos teisės nuostatos negalėtų teisiškai užkirsti kelio grupės vidaus sandorio šalims įvykdyti prievoles pervesti pinigus arba apmokėti įsipareigojimus ar vertybinius popierius pagal grupės vidaus sandorių sąlygas. Panašiai grupės vidaus sandorio šalys arba grupė turėtų nesivadovauti veiklos ar verslo praktika, dėl kurios gali nebūti lėšų mokėjimo prievolėms įvykdyti kasdien, kai sueina jų terminas, arba gali būti neįmanoma greitai elektroniniu būdu pervesti lėšas; |
| --- | --- |

(39)

kad grupės vidaus sandoriams būtų galima taikyti išimtį, būtina įsitikinti, kad jokios įstatymų ir kitų teisės aktų nuostatos arba kitos privalomos taikytinos teisės nuostatos negalėtų teisiškai užkirsti kelio grupės vidaus sandorio šalims įvykdyti prievoles pervesti pinigus arba apmokėti įsipareigojimus ar vertybinius popierius pagal grupės vidaus sandorių sąlygas. Panašiai grupės vidaus sandorio šalys arba grupė turėtų nesivadovauti veiklos ar verslo praktika, dėl kurios gali nebūti lėšų mokėjimo prievolėms įvykdyti kasdien, kai sueina jų terminas, arba gali būti neįmanoma greitai elektroniniu būdu pervesti lėšas;

| (40) | šiame reglamente numatyti tam tikri išsamūs reikalavimai, kuriuos turi įvykdyti grupė, kad galėtų pasinaudoti išimtimi, leidžiančia neteikti garantinių įmokų dėl grupės vidaus sandorių. Be tų reikalavimų, kai viena iš dviejų grupės sandorio šalių yra įsteigta trečiojoje valstybėje, dėl kurios dar nepriimtas lygiavertiškumo sprendimas pagal Reglamento (ES) Nr. 648/2012 13 straipsnio 2 dalį, grupė turi keistis kintamosiomis garantinėmis įmokomis ir tinkamai atskirtomis pradinėmis garantinėmis įmokomis dėl visų grupės vidaus sandorių su patronuojamosiomis įmonėmis tose trečiosiose valstybėse. Siekiant išvengti neproporcingo garantinės įmokos reikalavimų taikymo ir atsižvelgti į panašius reikalavimus, susijusius su tarpuskaitos prievolėmis, šiuo reglamentu reikėtų numatyti, kad tas konkretus reikalavimas būtų įgyvendintas vėliau. Taip būtų suteikta pakankamai laiko užbaigti lygiavertiškumo nustatymo procesą ir nereikėtų neveiksmingai paskirstyti išteklių grupėms, turinčioms patronuojamųjų įmonių trečiosiose valstybėse; |
| --- | --- |

(40)

šiame reglamente numatyti tam tikri išsamūs reikalavimai, kuriuos turi įvykdyti grupė, kad galėtų pasinaudoti išimtimi, leidžiančia neteikti garantinių įmokų dėl grupės vidaus sandorių. Be tų reikalavimų, kai viena iš dviejų grupės sandorio šalių yra įsteigta trečiojoje valstybėje, dėl kurios dar nepriimtas lygiavertiškumo sprendimas pagal Reglamento (ES) Nr. 648/2012 13 straipsnio 2 dalį, grupė turi keistis kintamosiomis garantinėmis įmokomis ir tinkamai atskirtomis pradinėmis garantinėmis įmokomis dėl visų grupės vidaus sandorių su patronuojamosiomis įmonėmis tose trečiosiose valstybėse. Siekiant išvengti neproporcingo garantinės įmokos reikalavimų taikymo ir atsižvelgti į panašius reikalavimus, susijusius su tarpuskaitos prievolėmis, šiuo reglamentu reikėtų numatyti, kad tas konkretus reikalavimas būtų įgyvendintas vėliau. Taip būtų suteikta pakankamai laiko užbaigti lygiavertiškumo nustatymo procesą ir nereikėtų neveiksmingai paskirstyti išteklių grupėms, turinčioms patronuojamųjų įmonių trečiosiose valstybėse;

| (41) | atsižvelgiant į proporcingumo principą, sandorio šalys, kurios turi mažesnius portfelius ir atitinkamai jų operacijos yra mažesnės, turėtų turėti daugiau laiko pritaikyti savo vidines sistemas ir procesus, kad atitiktų šio reglamento reikalavimus. Siekiant užtikrinti tinkamą pusiausvyrą tarp poreikio sumažinti ne biržos išvestinių finansinių priemonių, kurių tarpuskaitos pagrindinė sandorio šalis neatlieka, keliamą riziką ir proporcingai taikyti šį reglamentą, taip pat užtikrinti tarptautinį suderinamumą bei kuo labiau sumažinti reglamentavimo arbitražo galimybes, kad būtų išvengta rinkos sutrikdymo, reikalavimus būtina įgyvendinti laipsniškai. Nustatant šiuo reglamentu įvedamų reikalavimų laipsniško įgyvendinimo laikotarpį atsižvelgiama į tvarkaraštį, dėl kurio susitarta BBPK ir IOSCO sistemoje ir kuris nustatytas atsižvelgiant į kiekybinio poveikio tyrimą, kuriame dalyvavo Sąjungos kredito įstaigos; |
| --- | --- |

(41)

atsižvelgiant į proporcingumo principą, sandorio šalys, kurios turi mažesnius portfelius ir atitinkamai jų operacijos yra mažesnės, turėtų turėti daugiau laiko pritaikyti savo vidines sistemas ir procesus, kad atitiktų šio reglamento reikalavimus. Siekiant užtikrinti tinkamą pusiausvyrą tarp poreikio sumažinti ne biržos išvestinių finansinių priemonių, kurių tarpuskaitos pagrindinė sandorio šalis neatlieka, keliamą riziką ir proporcingai taikyti šį reglamentą, taip pat užtikrinti tarptautinį suderinamumą bei kuo labiau sumažinti reglamentavimo arbitražo galimybes, kad būtų išvengta rinkos sutrikdymo, reikalavimus būtina įgyvendinti laipsniškai. Nustatant šiuo reglamentu įvedamų reikalavimų laipsniško įgyvendinimo laikotarpį atsižvelgiama į tvarkaraštį, dėl kurio susitarta BBPK ir IOSCO sistemoje ir kuris nustatytas atsižvelgiant į kiekybinio poveikio tyrimą, kuriame dalyvavo Sąjungos kredito įstaigos;

| (42) | Komisijos deleguotajame reglamente (*1) pateikta Sąjungos išankstinių užsienio valiutos keitimo sandorių, už kuriuos atsiskaitoma fiziškai, apibrėžtis. Tačiau šiuo metu ta apibrėžtis netaikoma, o tie produktai Sąjungoje apibrėžiami nevienodai. Todėl, kad Sąjungoje nebūtų sukurtos nevienodos sąlygos, atitinkamų rizikos mažinimo būdų taikymo datą būtina suderinti su minėto deleguotojo akto taikymo data. Taip pat nustatyta konkreti data, kurią atitinkami reikalavimai bet kokiu atveju turėtų būti taikomi, kad nebūtų per daug vėluojama pradėti taikyti rizikos mažinimo būdus; |
| --- | --- |

(42)

Komisijos deleguotajame reglamente (*1) pateikta Sąjungos išankstinių užsienio valiutos keitimo sandorių, už kuriuos atsiskaitoma fiziškai, apibrėžtis. Tačiau šiuo metu ta apibrėžtis netaikoma, o tie produktai Sąjungoje apibrėžiami nevienodai. Todėl, kad Sąjungoje nebūtų sukurtos nevienodos sąlygos, atitinkamų rizikos mažinimo būdų taikymo datą būtina suderinti su minėto deleguotojo akto taikymo data. Taip pat nustatyta konkreti data, kurią atitinkami reikalavimai bet kokiu atveju turėtų būti taikomi, kad nebūtų per daug vėluojama pradėti taikyti rizikos mažinimo būdus;

| (43) | siekiant išvengti rinkos fragmentacijos ir visuotiniu mastu užtikrinti vienodas sąlygas Sąjungos sandorio šalims, įsteigtoms Sąjungoje, taip pat pripažįstant faktą, kad tam tikrose jurisdikcijose pasikeitimui kintamąja ir pradine garantinėmis įmokomis dėl vienos rūšies akcijų pasirinkimo sandorių ir nuosavybės vertybinių popierių indekso pasirinkimo sandorių netaikomi lygiaverčiai garantinės įmokos reikalavimai, tiems produktams taikoma tvarka turėtų būti pradėta taikyti laipsniškai. Šis laipsniško taikymo laikotarpis suteiks laiko stebėti reguliavimo pokyčius kitose jurisdikcijose ir užtikrinti, kad Sąjungoje būtų nustatyti tinkami reikalavimai, kurių tikslas – sumažinti su tokiomis sutartimis susijusią sandorio šalies kredito riziką, kartu išvengiant reglamentavimo arbitražo galimybės; |
| --- | --- |

(43)

siekiant išvengti rinkos fragmentacijos ir visuotiniu mastu užtikrinti vienodas sąlygas Sąjungos sandorio šalims, įsteigtoms Sąjungoje, taip pat pripažįstant faktą, kad tam tikrose jurisdikcijose pasikeitimui kintamąja ir pradine garantinėmis įmokomis dėl vienos rūšies akcijų pasirinkimo sandorių ir nuosavybės vertybinių popierių indekso pasirinkimo sandorių netaikomi lygiaverčiai garantinės įmokos reikalavimai, tiems produktams taikoma tvarka turėtų būti pradėta taikyti laipsniškai. Šis laipsniško taikymo laikotarpis suteiks laiko stebėti reguliavimo pokyčius kitose jurisdikcijose ir užtikrinti, kad Sąjungoje būtų nustatyti tinkami reikalavimai, kurių tikslas – sumažinti su tokiomis sutartimis susijusią sandorio šalies kredito riziką, kartu išvengiant reglamentavimo arbitražo galimybės;

| (44) | dėl teisinio tikrumo priežasčių ir siekiant išvengti galimo finansų rinkų sutrikdymo, tikslinga paaiškinti esamoms sutartims taikomą tvarką; |
| --- | --- |

(44)

dėl teisinio tikrumo priežasčių ir siekiant išvengti galimo finansų rinkų sutrikdymo, tikslinga paaiškinti esamoms sutartims taikomą tvarką;

| (45) | šis reglamentas grindžiamas techninių reguliavimo standartų projektais, kuriuos Europos bankininkystės institucija, Europos draudimo ir profesinių pensijų institucija ir Europos vertybinių popierių ir rinkų institucija pateikė Komisijai; |
| --- | --- |

(45)

šis reglamentas grindžiamas techninių reguliavimo standartų projektais, kuriuos Europos bankininkystės institucija, Europos draudimo ir profesinių pensijų institucija ir Europos vertybinių popierių ir rinkų institucija pateikė Komisijai;

| (46) | Europos bankininkystės institucija, Europos draudimo ir profesinių pensijų institucija ir Europos vertybinių popierių ir rinkų institucija dėl techninių reguliavimo standartų projektų, kuriais pagrįstas šis reglamentas, surengė atviras viešas konsultacijas, išnagrinėjo galimas susijusias sąnaudas ir naudą ir paprašė Bankininkystės suinteresuotųjų subjektų grupės, įsteigtos pagal Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (ES) Nr. 1093/2010 (5) 37 straipsnį, Draudimo ir perdraudimo suinteresuotųjų subjektų grupės bei Profesinių pensijų suinteresuotųjų subjektų grupės, įsteigtų pagal Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (ES) Nr. 1094/2010 (6) 37 straipsnį, ir Vertybinių popierių ir rinkų suinteresuotųjų subjektų grupės, įsteigtos pagal Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (ES) Nr. 1095/2010 (7) 37 straipsnį, pateikti nuomonę; |
| --- | --- |

(46)

Europos bankininkystės institucija, Europos draudimo ir profesinių pensijų institucija ir Europos vertybinių popierių ir rinkų institucija dėl techninių reguliavimo standartų projektų, kuriais pagrįstas šis reglamentas, surengė atviras viešas konsultacijas, išnagrinėjo galimas susijusias sąnaudas ir naudą ir paprašė Bankininkystės suinteresuotųjų subjektų grupės, įsteigtos pagal Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (ES) Nr. 1093/2010 (5) 37 straipsnį, Draudimo ir perdraudimo suinteresuotųjų subjektų grupės bei Profesinių pensijų suinteresuotųjų subjektų grupės, įsteigtų pagal Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (ES) Nr. 1094/2010 (6) 37 straipsnį, ir Vertybinių popierių ir rinkų suinteresuotųjų subjektų grupės, įsteigtos pagal Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (ES) Nr. 1095/2010 (7) 37 straipsnį, pateikti nuomonę;

| (47) | vadovaujantis Reglamento (ES) Nr. 1093/2010 10 straipsnio 1 dalies penkta, šešta ir septinta pastraipomis, Reglamento (ES) Nr. 1095/2010 10 straipsnio 1 dalies penkta, šešta ir septinta pastraipomis ir Reglamento (ES) Nr. 1094/2010 10 straipsnio 1 dalies penkta, šešta ir septinta pastraipomis, į šį reglamentą įtraukiami techninių reguliavimo standartų projektų daliniai pakeitimai, kuriuos oficialios nuomonės forma Komisijai dar kartą pateikė Europos bankininkystės institucija, Europos draudimo ir profesinių pensijų institucija ir Europos vertybinių popierių ir rinkų institucija, remdamosi Komisijos pasiūlytais daliniais pakeitimais, |
| --- | --- |

(47)

vadovaujantis Reglamento (ES) Nr. 1093/2010 10 straipsnio 1 dalies penkta, šešta ir septinta pastraipomis, Reglamento (ES) Nr. 1095/2010 10 straipsnio 1 dalies penkta, šešta ir septinta pastraipomis ir Reglamento (ES) Nr. 1094/2010 10 straipsnio 1 dalies penkta, šešta ir septinta pastraipomis, į šį reglamentą įtraukiami techninių reguliavimo standartų projektų daliniai pakeitimai, kuriuos oficialios nuomonės forma Komisijai dar kartą pateikė Europos bankininkystės institucija, Europos draudimo ir profesinių pensijų institucija ir Europos vertybinių popierių ir rinkų institucija, remdamosi Komisijos pasiūlytais daliniais pakeitimais,

PRIĖMĖ ŠĮ REGLAMENTĄ:

I SKYRIUS

BENDROSIOS NUOSTATOS DĖL RIZIKOS VALDYMO PROCEDŪRŲ

1 SKIRSNIS

Apibrėžtys ir bendrieji reikalavimai

1 straipsnis

Apibrėžtys

Šiame reglamente vartojamų terminų apibrėžtys:

1)   pradinė garantinė įmoka– įkaitas, renkamas sandorio šalies savo esamai ir galimai būsimai pozicijai padengti laikotarpiu nuo paskutinio garantinės įmokos surinkimo iki pozicijų likvidavimo arba iki rinkos rizikos apdraudimo kitai sandorio šaliai neįvykdžius įsipareigojimų;

pradinė garantinė įmoka

2)   kintamoji garantinė įmoka– sandorio šalies renkamas įkaitas siekiant atsižvelgti į kasdienio vykdomų sutarčių vertės koregavimo pagal rinkos vertę arba modelį, kaip nurodyta Reglamento (ES) Nr. 648/2012 11 straipsnio 2 dalyje, rezultatus;

kintamoji garantinė įmoka

3)   užskaitos grupė– dviejų sandorio šalių sudarytų ne biržos išvestinių finansinių priemonių sutarčių, kurių tarpuskaitos pagrindinė sandorio šalis neatlieka, grupė, kuriai taikomas dvišalės užskaitos susitarimas, kurio vykdymas teisiškai užtikrinamas.

užskaitos grupė

2 straipsnis

Bendrieji reikalavimai

1.   Sandorio šalys nustato, taiko ir dokumentais įformina pasikeitimo įkaitu dėl ne biržos išvestinių finansinių priemonių sutarčių, kurių tarpuskaitos pagrindinė sandorio šalis neatlieka, rizikos valdymo procedūras.

2.   1 dalyje nurodytos rizikos valdymo procedūros apima procedūras, kuriomis nustatomi arba patikslinami šie dalykai:

| a) | įkaito tinkamumas ne biržos išvestinių finansinių priemonių sutartims, kurių tarpuskaitos pagrindinė sandorio šalis neatlieka, pagal 2 skirsnį; |
| --- | --- |

a)

įkaito tinkamumas ne biržos išvestinių finansinių priemonių sutartims, kurių tarpuskaitos pagrindinė sandorio šalis neatlieka, pagal 2 skirsnį;

| b) | garantinių įmokų apskaičiavimas ir rinkimas dėl ne biržos išvestinių finansinių priemonių sutarčių, kurių tarpuskaitos pagrindinė sandorio šalis neatlieka, pagal 3 skirsnį; |
| --- | --- |

b)

garantinių įmokų apskaičiavimas ir rinkimas dėl ne biržos išvestinių finansinių priemonių sutarčių, kurių tarpuskaitos pagrindinė sandorio šalis neatlieka, pagal 3 skirsnį;

| c) | įkaito dėl ne biržos išvestinių finansinių priemonių sutarčių, kurių tarpuskaitos pagrindinė sandorio šalis neatlieka, valdymas ir atskyrimas pagal 5 skirsnį; |
| --- | --- |

c)

įkaito dėl ne biržos išvestinių finansinių priemonių sutarčių, kurių tarpuskaitos pagrindinė sandorio šalis neatlieka, valdymas ir atskyrimas pagal 5 skirsnį;

| d) | pakoreguotos įkaito vertės apskaičiavimas pagal 6 skirsnį; |
| --- | --- |

d)

pakoreguotos įkaito vertės apskaičiavimas pagal 6 skirsnį;

| e) | sandorio šalių keitimasis informacija, leidimo taikyti bet kokias 1 dalyje nurodytų rizikos valdymo procedūrų išimtis suteikimas ir tų išimčių registravimas; |
| --- | --- |

e)

sandorio šalių keitimasis informacija, leidimo taikyti bet kokias 1 dalyje nurodytų rizikos valdymo procedūrų išimtis suteikimas ir tų išimčių registravimas;

| f) | pranešimas apie išimtis, nurodytas II skyriuje, vyresniajai vadovybei; |
| --- | --- |

f)

pranešimas apie išimtis, nurodytas II skyriuje, vyresniajai vadovybei;

| g) | visų būtinų susitarimų, kuriuos sandorio šalys turi sudaryti ne vėliau kaip tuo momentu, kai sudaroma ne biržos išvestinių finansinių priemonių sutartis, kurios tarpuskaitos pagrindinė sandorio šalis neatlieka, sąlygos, įskaitant užskaitos susitarimo sąlygas ir susitarimo dėl pasikeitimo įkaitu pagal 3 straipsnį sąlygas; |
| --- | --- |

g)

visų būtinų susitarimų, kuriuos sandorio šalys turi sudaryti ne vėliau kaip tuo momentu, kai sudaroma ne biržos išvestinių finansinių priemonių sutartis, kurios tarpuskaitos pagrindinė sandorio šalis neatlieka, sąlygos, įskaitant užskaitos susitarimo sąlygas ir susitarimo dėl pasikeitimo įkaitu pagal 3 straipsnį sąlygas;

| h) | periodinis įkaito, kuriuo turi būti keičiamasi, likvidumo tikrinimas; |
| --- | --- |

h)

periodinis įkaito, kuriuo turi būti keičiamasi, likvidumo tikrinimas;

| i) | įkaitą pateikiančios sandorio šalies įkaito susigrąžinimas laiku iš įkaitą renkančios sandorio šalies įsipareigojimų neįvykdymo atveju ir |
| --- | --- |

i)

įkaitą pateikiančios sandorio šalies įkaito susigrąžinimas laiku iš įkaitą renkančios sandorio šalies įsipareigojimų neįvykdymo atveju ir

| j) | reguliarus pozicijų, susidarančių dėl ne biržos išvestinių finansinių priemonių sutarčių, kurios yra grupės vidaus sandoriai, stebėjimas ir prievolių, atsirandančių dėl tų sutarčių, įvykdymas laiku. |
| --- | --- |

j)

reguliarus pozicijų, susidarančių dėl ne biržos išvestinių finansinių priemonių sutarčių, kurios yra grupės vidaus sandoriai, stebėjimas ir prievolių, atsirandančių dėl tų sutarčių, įvykdymas laiku.

Taikant pirmos pastraipos g punktą, susitarimų sąlygos apima visus aspektus, susijusius su prievolėmis, atsirandančiomis dėl visų sudarytinų ne biržos išvestinių finansinių priemonių sutarčių, kurių tarpuskaitos pagrindinė sandorio šalis neatlieka, įskaitant bent šiuos dalykus:

| a) | bet kokias sandorio šalių mokėjimo prievoles; |
| --- | --- |

a)

bet kokias sandorio šalių mokėjimo prievoles;

| b) | mokėjimo prievolių užskaitos sąlygas; |
| --- | --- |

b)

mokėjimo prievolių užskaitos sąlygas;

| c) | ne biržos išvestinių finansinių priemonių sutarčių, kurių tarpuskaitos pagrindinė sandorio šalis neatlieka, įsipareigojimų neįvykdymo atvejus arba kitus nutraukimo atvejus; |
| --- | --- |

c)

ne biržos išvestinių finansinių priemonių sutarčių, kurių tarpuskaitos pagrindinė sandorio šalis neatlieka, įsipareigojimų neįvykdymo atvejus arba kitus nutraukimo atvejus;

| d) | visus taikomus skaičiavimo metodus, susijusius su mokėjimo prievolėmis; |
| --- | --- |

d)

visus taikomus skaičiavimo metodus, susijusius su mokėjimo prievolėmis;

| e) | mokėjimo prievolių užskaitos sąlygas nutraukimo atveju; |
| --- | --- |

e)

mokėjimo prievolių užskaitos sąlygas nutraukimo atveju;

| f) | teisių ir pareigų perdavimą nutraukimo atveju; |
| --- | --- |

f)

teisių ir pareigų perdavimą nutraukimo atveju;

| g) | ne biržos išvestinių finansinių priemonių sutarčių, kurių tarpuskaitos pagrindinė sandorio šalis neatlieka, sandorius reglamentuojančią teisę. |
| --- | --- |

g)

ne biržos išvestinių finansinių priemonių sutarčių, kurių tarpuskaitos pagrindinė sandorio šalis neatlieka, sandorius reglamentuojančią teisę.

3.   Kai sandorio šalys sudaro užskaitos susitarimą arba susitarimą dėl pasikeitimo įkaitu, jos atlieka nepriklausomą teisinę tų susitarimų vykdymo užtikrinimo peržiūrą. Tą peržiūrą gali atlikti nepriklausomas vidaus padalinys arba nepriklausoma trečioji šalis.

Laikoma, kad pirmoje pastraipoje nurodytas reikalavimas atlikti peržiūrą užskaitos susitarimo atžvilgiu yra įvykdytas, kai tas susitarimas pripažįstamas pagal Reglamento (ES) Nr. 575/2013 296 straipsnį.

4.   Sandorio šalys nustato savo sudaryto užskaitos susitarimo ir susitarimo dėl pasikeitimo įkaitu vykdymo užtikrinimo nuolatinio vertinimo politiką.

5.   1 dalyje nurodytos rizikos valdymo procedūros testuojamos, peržiūrimos ir atnaujinamos pagal poreikį, bet ne rečiau kaip kartą per metus.

6.   Gavusios prašymą, pradinės garantinės įmokos modelius naudojančios sandorio šalys pagal 4 skirsnį bet kuriuo metu pateikia kompetentingoms institucijoms visus dokumentus, susijusius su rizikos valdymo procedūromis, nurodytomis 2 dalies b punkte.

3 straipsnis

Susitarimas dėl pasikeitimo įkaitu

2 straipsnio 2 dalies pirmos pastraipos g punkte nurodytame susitarime dėl pasikeitimo įkaitu pateikiamos bent šios sąlygos:

| a) | reikalaujamo įkaito lygiai ir rūšis; |
| --- | --- |

a)

reikalaujamo įkaito lygiai ir rūšis;

| b) | atskyrimo tvarka; |
| --- | --- |

b)

atskyrimo tvarka;

| c) | užskaitos grupė, su kuria susijęs pasikeitimas įkaitu; |
| --- | --- |

c)

užskaitos grupė, su kuria susijęs pasikeitimas įkaitu;

| d) | įkaito vertės išlaikymo prievolių pranešimo, patvirtinimo ir koregavimo procedūros; |
| --- | --- |

d)

įkaito vertės išlaikymo prievolių pranešimo, patvirtinimo ir koregavimo procedūros;

| e) | kiekvienos rūšies tinkamo įkaito vertės išlaikymo prievolių įvykdymo procedūros; |
| --- | --- |

e)

kiekvienos rūšies tinkamo įkaito vertės išlaikymo prievolių įvykdymo procedūros;

| f) | garantinių įmokų apskaičiavimo ir įkaito vertinimo procedūros, metodai, laikotarpiai ir atsakomybės paskirstymas; |
| --- | --- |

f)

garantinių įmokų apskaičiavimo ir įkaito vertinimo procedūros, metodai, laikotarpiai ir atsakomybės paskirstymas;

| g) | įvykiai, kurie yra laikomi įsipareigojimų neįvykdymo arba nutraukimo atvejais; |
| --- | --- |

g)

įvykiai, kurie yra laikomi įsipareigojimų neįvykdymo arba nutraukimo atvejais;

| h) | ne biržos išvestinių finansinių priemonių sutarčiai, kurios tarpuskaitos pagrindinė sandorio šalis neatlieka, taikoma teisė; |
| --- | --- |

h)

ne biržos išvestinių finansinių priemonių sutarčiai, kurios tarpuskaitos pagrindinė sandorio šalis neatlieka, taikoma teisė;

| i) | susitarimui dėl pasikeitimo įkaitu taikoma teisė. |
| --- | --- |

i)

susitarimui dėl pasikeitimo įkaitu taikoma teisė.

2 SKIRSNIS

Tinkamumas

4 straipsnis

Tinkamas įkaitas

1.   Sandorio šalis renka tik šioms turto klasėms priklausantį įkaitą:

| a) | pinigai, įskaityti į sąskaitą bet kuria valiuta, ar kiti panašūs pinigų išmokėjimo reikalavimai, tokie kaip pinigų rinkos indėliai; |
| --- | --- |

a)

pinigai, įskaityti į sąskaitą bet kuria valiuta, ar kiti panašūs pinigų išmokėjimo reikalavimai, tokie kaip pinigų rinkos indėliai;

| b) | priskiriamas pripažinto kokybės standarto grynas luitinis auksas; |
| --- | --- |

b)

priskiriamas pripažinto kokybės standarto grynas luitinis auksas;

| c) | valstybių narių centrinės valdžios arba centrinių bankų išleisti skolos vertybiniai popieriai; |
| --- | --- |

c)

valstybių narių centrinės valdžios arba centrinių bankų išleisti skolos vertybiniai popieriai;

| d) | valstybių narių regioninės valdžios arba vietos valdžios institucijų išleisti skolos vertybiniai popieriai, kurių pozicijos vertinamos kaip tos valstybės narės centrinės valdžios pozicijos pagal Reglamento (ES) Nr. 575/2013 115 straipsnio 2 dalį; |
| --- | --- |

d)

valstybių narių regioninės valdžios arba vietos valdžios institucijų išleisti skolos vertybiniai popieriai, kurių pozicijos vertinamos kaip tos valstybės narės centrinės valdžios pozicijos pagal Reglamento (ES) Nr. 575/2013 115 straipsnio 2 dalį;

| e) | valstybių narių viešojo sektoriaus subjektų išleisti skolos vertybiniai popieriai, kurių pozicijos vertinamos kaip tos valstybės narės centrinės valdžios, regioninės valdžios arba vietos valdžios institucijų pozicijos pagal Reglamento (ES) Nr. 575/2013 116 straipsnio 4 dalį; |
| --- | --- |

e)

valstybių narių viešojo sektoriaus subjektų išleisti skolos vertybiniai popieriai, kurių pozicijos vertinamos kaip tos valstybės narės centrinės valdžios, regioninės valdžios arba vietos valdžios institucijų pozicijos pagal Reglamento (ES) Nr. 575/2013 116 straipsnio 4 dalį;

| f) | valstybių narių regioninės valdžios arba vietos valdžios institucijų išleisti skolos vertybiniai popieriai, išskyrus nurodytuosius d punkte; |
| --- | --- |

f)

valstybių narių regioninės valdžios arba vietos valdžios institucijų išleisti skolos vertybiniai popieriai, išskyrus nurodytuosius d punkte;

| g) | valstybių narių viešojo sektoriaus subjektų išleisti skolos vertybiniai popieriai, išskyrus nurodytuosius e punkte; |
| --- | --- |

g)

valstybių narių viešojo sektoriaus subjektų išleisti skolos vertybiniai popieriai, išskyrus nurodytuosius e punkte;

| h) | Reglamento (ES) Nr. 575/2013 117 straipsnio 2 dalyje išvardytų daugiašalių plėtros bankų išleisti skolos vertybiniai popieriai; |
| --- | --- |

h)

Reglamento (ES) Nr. 575/2013 117 straipsnio 2 dalyje išvardytų daugiašalių plėtros bankų išleisti skolos vertybiniai popieriai;

| i) | Reglamento (ES) Nr. 575/2013 118 straipsnyje išvardytų tarptautinių organizacijų išleisti skolos vertybiniai popieriai; |
| --- | --- |

i)

Reglamento (ES) Nr. 575/2013 118 straipsnyje išvardytų tarptautinių organizacijų išleisti skolos vertybiniai popieriai;

| j) | trečiųjų valstybių vyriausybių arba centrinių bankų išleisti skolos vertybiniai popieriai; |
| --- | --- |

j)

trečiųjų valstybių vyriausybių arba centrinių bankų išleisti skolos vertybiniai popieriai;

| k) | trečiųjų valstybių regioninės valdžios arba vietos valdžios institucijų išleisti skolos vertybiniai popieriai, atitinkantys d ir e punktų reikalavimus; |
| --- | --- |

k)

trečiųjų valstybių regioninės valdžios arba vietos valdžios institucijų išleisti skolos vertybiniai popieriai, atitinkantys d ir e punktų reikalavimus;

| l) | trečiųjų valstybių regioninės valdžios arba vietos valdžios institucijų išleisti skolos vertybiniai popieriai, išskyrus nurodytuosius d ir e punktuose; |
| --- | --- |

l)

trečiųjų valstybių regioninės valdžios arba vietos valdžios institucijų išleisti skolos vertybiniai popieriai, išskyrus nurodytuosius d ir e punktuose;

| m) | kredito įstaigų arba investicinių įmonių išleisti skolos vertybiniai popieriai, įskaitant obligacijas, nurodytas Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos 2009/65/EB (8) 52 straipsnio 4 dalyje; |
| --- | --- |

m)

kredito įstaigų arba investicinių įmonių išleisti skolos vertybiniai popieriai, įskaitant obligacijas, nurodytas Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos 2009/65/EB (8) 52 straipsnio 4 dalyje;

| n) | įmonių obligacijos; |
| --- | --- |

n)

įmonių obligacijos;

| o) | pakeitimo vertybiniais popieriais, kaip apibrėžta Reglamento (ES) Nr. 575/2013 4 straipsnio 61 punkte, kuris nėra pakartotinis pakeitimas vertybiniais popieriais, kaip apibrėžta to reglamento 4 straipsnio 63 punkte, didžiausio prioriteto segmentas; |
| --- | --- |

o)

pakeitimo vertybiniais popieriais, kaip apibrėžta Reglamento (ES) Nr. 575/2013 4 straipsnio 61 punkte, kuris nėra pakartotinis pakeitimas vertybiniais popieriais, kaip apibrėžta to reglamento 4 straipsnio 63 punkte, didžiausio prioriteto segmentas;

| p) | konvertuojamosios obligacijos, jeigu jos gali būti konvertuojamos tik į nuosavybės vertybinius popierius, kurie yra įtraukti į indeksą, nurodytą pagal Reglamento (ES) Nr. 575/2013 197 straipsnio 8 dalies a punktą; |
| --- | --- |

p)

konvertuojamosios obligacijos, jeigu jos gali būti konvertuojamos tik į nuosavybės vertybinius popierius, kurie yra įtraukti į indeksą, nurodytą pagal Reglamento (ES) Nr. 575/2013 197 straipsnio 8 dalies a punktą;

| q) | nuosavybės vertybiniai popieriai, įtraukti į indeksą, nurodytą pagal Reglamento (ES) Nr. 575/2013 197 straipsnio 8 dalies a punktą; |
| --- | --- |

q)

nuosavybės vertybiniai popieriai, įtraukti į indeksą, nurodytą pagal Reglamento (ES) Nr. 575/2013 197 straipsnio 8 dalies a punktą;

| r) | kolektyvinio investavimo į perleidžiamuosius vertybinius popierius subjektų (KIPVPS) akcijos arba investiciniai vienetai, jei įvykdomos 5 straipsnio sąlygos. |
| --- | --- |

r)

kolektyvinio investavimo į perleidžiamuosius vertybinius popierius subjektų (KIPVPS) akcijos arba investiciniai vienetai, jei įvykdomos 5 straipsnio sąlygos.

2.   Sandorio šalis renka 1 dalies f, g ir k–r punktuose nurodytų turto klasių įkaitus tik jeigu taikomos visos šios sąlygos:

| a) | turtas nėra išleistas įkaitą pateikiančios sandorio šalies; |
| --- | --- |

a)

turtas nėra išleistas įkaitą pateikiančios sandorio šalies;

| b) | turtas nėra išleistas subjektų, priklausančių grupei, kuriai priklauso įkaitą pateikianti sandorio šalis; |
| --- | --- |

b)

turtas nėra išleistas subjektų, priklausančių grupei, kuriai priklauso įkaitą pateikianti sandorio šalis;

| c) | turtui negresia jokia kita reikšminga klaidingų sprendimų rizika, kaip apibrėžta Reglamento (ES) Nr. 575/2013 291 straipsnio 1 dalies a ir b punktuose. |
| --- | --- |

c)

turtui negresia jokia kita reikšminga klaidingų sprendimų rizika, kaip apibrėžta Reglamento (ES) Nr. 575/2013 291 straipsnio 1 dalies a ir b punktuose.

5 straipsnis

KIPVPS investicinių vienetų ar akcijų tinkamumo kriterijai

1.   Taikant 4 straipsnio 1 dalies r punktą, sandorio šalis KIPVPS investicinius vienetus ar akcijas kaip tinkamą įkaitą gali naudoti tik jeigu įvykdomos visos šios sąlygos:

| a) | investicinių vienetų arba akcijų kaina kasdien viešai kotiruojama; |
| --- | --- |

a)

investicinių vienetų arba akcijų kaina kasdien viešai kotiruojama;

| b) | KIPVPS investuoja tik į turtą, kuris yra tinkamas pagal 4 straipsnio 1 dalį; |
| --- | --- |

b)

KIPVPS investuoja tik į turtą, kuris yra tinkamas pagal 4 straipsnio 1 dalį;

| c) | KIPVPS atitinka Reglamento (ES) Nr. 575/2013 132 straipsnio 3 dalyje nustatytus kriterijus. |
| --- | --- |

c)

KIPVPS atitinka Reglamento (ES) Nr. 575/2013 132 straipsnio 3 dalyje nustatytus kriterijus.

Taikant b punktą, KIPVPS gali naudoti išvestines finansines priemones apdrausti turto, į kurį jie investuoja, keliamai rizikai.

Kai KIPVPS investuoja į kitų KIPVPS akcijas arba investicinius vienetus, pirmoje pastraipoje nustatytos sąlygos taip pat taikomos tiems KIPVPS.

2.   Nukrypstant nuo 1 dalies b punkto, jei KIPVPS arba bet kuris iš jo pagrindinių KIPVPS investuoja ne tik į turtą, laikomą tinkamu pagal 4 straipsnio 1 dalį, tik KIPVPS investicinio vieneto ar akcijos vertė, kuri atitinka investiciją į tinkamą turtą, gali būti naudojama kaip tinkamas įkaitas pagal šio straipsnio 1 dalį.

Pirma pastraipa taikoma KIPVPS, kuris turi savų pagrindinių KIPVPS, visiems pagrindiniams KIPVPS.

3.   Kai KIPVPS netinkamo turto vertė gali būti neigiama, KIPVPS investicinio vieneto arba akcijos, kurie gali būti naudojami kaip tinkamas įkaitas pagal 1 dalį, vertė nustatoma iš tinkamo turto vertės atimant didžiausią neigiamą netinkamo turto vertę.

6 straipsnis

Kredito kokybės vertinimas

1.   Įkaitą renkanti sandorio šalis įvertina turto, kuris priklauso 4 straipsnio 1 dalies c, d ir e punktuose nurodytoms turto klasėms ir kuris nėra išreikštas arba finansuotas emitento vietos valiuta, taip pat turto klasėms, nurodytoms 4 straipsnio 1 dalies f, g, j–n ir p punktuose, kredito kokybę naudodamas vieną iš šių metodikų:

| a) | įkaitą renkančios sandorio šalies vidaus reitingus, nurodytus 3 dalyje; |
| --- | --- |

a)

įkaitą renkančios sandorio šalies vidaus reitingus, nurodytus 3 dalyje;

| b) | įkaitą pateikiančios sandorio šalies vidaus reitingus, nurodytus 3 dalyje, kai ta sandorio šalis įsteigta Sąjungoje arba trečiojoje valstybėje, kurioje įkaitą pateikiančiai sandorio šaliai taikoma konsoliduota priežiūra, įvertinta kaip lygiavertė pagal Sąjungos teisę reglamentuojamai priežiūrai pagal Direktyvos 2013/36/ES 127 straipsnį; |
| --- | --- |

b)

įkaitą pateikiančios sandorio šalies vidaus reitingus, nurodytus 3 dalyje, kai ta sandorio šalis įsteigta Sąjungoje arba trečiojoje valstybėje, kurioje įkaitą pateikiančiai sandorio šaliai taikoma konsoliduota priežiūra, įvertinta kaip lygiavertė pagal Sąjungos teisę reglamentuojamai priežiūrai pagal Direktyvos 2013/36/ES 127 straipsnį;

| c) | kredito kokybės vertinimą, pateiktą pripažintos išorinės kredito rizikos vertinimo institucijos (ECAI), kaip apibrėžta Reglamento (ES) Nr. 575/2013 4 straipsnio 98 punkte, arba kredito kokybės vertinimą, pateiktą eksporto kreditų agentūros, nurodytos to reglamento 137 straipsnyje. |
| --- | --- |

c)

kredito kokybės vertinimą, pateiktą pripažintos išorinės kredito rizikos vertinimo institucijos (ECAI), kaip apibrėžta Reglamento (ES) Nr. 575/2013 4 straipsnio 98 punkte, arba kredito kokybės vertinimą, pateiktą eksporto kreditų agentūros, nurodytos to reglamento 137 straipsnyje.

2.   Įkaitą renkanti sandorio šalis įvertina turto, priklausančio 4 straipsnio 1 dalies o punkte nurodytai turto klasei, kredito kokybę naudodama šio straipsnio 1 dalies c punkte nurodytą metodiką.

3.   Sandorio šalis, kuriai leidžiama taikyti vidaus reitingais pagrįstą metodą (IRB metodą) pagal Reglamento (ES) Nr. 575/2013 143 straipsnį, gali naudoti savo vidaus reitingus, kad įvertintų surinkto įkaito kredito kokybę šio reglamento tikslais.

4.   Sandorio šalis, taikanti IRB metodą pagal 3 dalį, nustato įkaito kredito kokybės žingsnį pagal I priedą.

5.   Sandorio šalis, taikanti IRB metodą pagal 3 dalį, kitai sandorio šaliai praneša 4 dalyje nurodytą kredito kokybės žingsnį, susijusį su turtu, kuriuo bus keičiamasi kaip įkaitu.

6.   Taikant 1 dalies c punktą, kredito kokybės vertinimas susiejamas su kredito kokybės žingsniais, nurodytais pagal Reglamento (ES) Nr. 575/2013 136 arba 270 straipsnį.

7 straipsnis

Konkretūs reikalavimai tinkamam turtui

1.   4 straipsnio 1 dalies f, g ir j–p punktuose nurodytą turtą sandorio šalys naudoja kaip įkaitą tik jeigu jo kredito kokybė buvo įvertinta priskiriant 1, 2 arba 3 kredito kokybės žingsnį pagal 6 straipsnį.

2.   4 straipsnio 1 dalies c, d ir e punktuose nurodytą turtą, kuris nėra išreikštas arba finansuotas emitento vietos valiuta, sandorio šalys naudoja kaip įkaitą tik jeigu jo kredito kokybė buvo įvertinta priskiriant 1, 2, 3 arba 4 kredito kokybės žingsnį pagal 6 straipsnį.

3.   Sandorio šalys nustato procedūras, skirtas vertinti turtui, kuriuo keičiamasi kaip įkaitu pagal 1 ir 2 dalį ir kurio kredito kokybė atitinkamai vertinama kaip:

| a) | 4 žingsnio arba blogesnė 1 dalyje nurodyto turto atveju; |
| --- | --- |

a)

4 žingsnio arba blogesnė 1 dalyje nurodyto turto atveju;

| b) | blogesnė nei 4 žingsnio 2 dalyje nurodyto turto atveju. |
| --- | --- |

b)

blogesnė nei 4 žingsnio 2 dalyje nurodyto turto atveju.

4.   3 dalyje nurodytos procedūros atitinka visus šiuos reikalavimus:

| a) | pagal jas sandorio šalims draudžiama keistis papildomu turtu, kuris yra vertinamas kaip 3 dalyje nurodytos kredito kokybės turtas; |
| --- | --- |

a)

pagal jas sandorio šalims draudžiama keistis papildomu turtu, kuris yra vertinamas kaip 3 dalyje nurodytos kredito kokybės turtas;

| b) | jomis nustatomas grafikas, pagal kurį turtas, kuris yra vertinamas kaip 3 dalyje nurodytos kredito kokybės turtas ir kuriuo jau pasikeista kaip įkaitu, yra pakeičiamas per ne ilgesnį nei dviejų mėnesių laikotarpį; |
| --- | --- |

b)

jomis nustatomas grafikas, pagal kurį turtas, kuris yra vertinamas kaip 3 dalyje nurodytos kredito kokybės turtas ir kuriuo jau pasikeista kaip įkaitu, yra pakeičiamas per ne ilgesnį nei dviejų mėnesių laikotarpį;

| c) | jomis nustatomas kredito kokybės žingsnis, kuriam esant būtina nedelsiant pakeisti 3 dalyje nurodytą turtą; |
| --- | --- |

c)

jomis nustatomas kredito kokybės žingsnis, kuriam esant būtina nedelsiant pakeisti 3 dalyje nurodytą turtą;

| d) | jos leidžia sandorio šalims didinti atitinkamo įkaito vertės mažinimus, jeigu įkaitas nebuvo pakeistas vadovaujantis b punkte nurodytu grafiku. |
| --- | --- |

d)

jos leidžia sandorio šalims didinti atitinkamo įkaito vertės mažinimus, jeigu įkaitas nebuvo pakeistas vadovaujantis b punkte nurodytu grafiku.

5.   Sandorio šalys nenaudoja 4 straipsnio 1 dalyje nurodytų klasių turto kaip įkaito, jeigu jos neturi prieigos prie to turto rinkos arba jeigu jos negali laiku likviduoti to turto įkaitą pateikiančios sandorio šalies įsipareigojimų neįvykdymo atveju.

8 straipsnis

Pradinės garantinės įmokos koncentracijos ribos

1.   Kai įkaitas renkamas kaip pradinė garantinė įmoka pagal 13 straipsnį, kiekvienai įkaitą renkančiai sandorio šaliai taikomos šios ribos:

| a) | 4 straipsnio 1 dalies b, f, g ir l–r punktuose nurodytoms turto klasėms priklausančių surinktų pradinių garantinių įmokų, kai turtą išleido vienas emitentas arba tai pačiai grupei priklausantys subjektai, verčių suma neviršija didesnės iš šių verčių:






  i) | 15 % įkaitų, surinktų iš įkaitą pateikiančios sandorio šalies; |
| --- | --- | --- |

a)

4 straipsnio 1 dalies b, f, g ir l–r punktuose nurodytoms turto klasėms priklausančių surinktų pradinių garantinių įmokų, kai turtą išleido vienas emitentas arba tai pačiai grupei priklausantys subjektai, verčių suma neviršija didesnės iš šių verčių:

i)

15 % įkaitų, surinktų iš įkaitą pateikiančios sandorio šalies;

| ii) | 10 mln. EUR arba lygiavertės sumos kita valiuta; |
| --- | --- |

ii)

10 mln. EUR arba lygiavertės sumos kita valiuta;

| b) | 4 straipsnio 1 dalies o, p ir q punktuose nurodytoms turto klasėms priklausančių surinktų pradinių garantinių įmokų, kai to straipsnio p ir q punktuose nurodytų klasių turtą išleido įstaigos, kaip apibrėžta Reglamente (ES) Nr. 575/2013, verčių suma neviršija didesnės iš šių verčių:






  i) | 40 % įkaitų, surinktų iš įkaitą pateikiančios sandorio šalies; |
| --- | --- | --- |

b)

4 straipsnio 1 dalies o, p ir q punktuose nurodytoms turto klasėms priklausančių surinktų pradinių garantinių įmokų, kai to straipsnio p ir q punktuose nurodytų klasių turtą išleido įstaigos, kaip apibrėžta Reglamente (ES) Nr. 575/2013, verčių suma neviršija didesnės iš šių verčių:

i)

40 % įkaitų, surinktų iš įkaitą pateikiančios sandorio šalies;

| ii) | 10 mln. EUR arba lygiavertės sumos kita valiuta. |
| --- | --- |

ii)

10 mln. EUR arba lygiavertės sumos kita valiuta.

Pirmoje pastraipoje nustatytos ribos taip pat taikomos KIPVPS akcijoms ar investiciniams vienetams, kai KIPVPS pirmiausia investuoja į toje pastraipoje nurodytų klasių turtą.

2.   Kai 1 mlrd. EUR viršijantis įkaitas renkamas kaip pradinė garantinė įmoka pagal 13 straipsnį ir kiekviena iš sandorio šalių priklauso vienai iš 3 dalyje išvardytų kategorijų, iš sandorio šalies surinktos 1 mlrd. EUR viršijančios pradinės garantinės įmokos sumai taikomos šios ribos:

| a) | 4 straipsnio 1 dalies c–l punktuose nurodytoms turto klasėms priklausančių surinktų pradinių garantinių įmokų, kai turtą išleido vienas emitentas arba emitentai, įsteigti toje pačioje šalyje, verčių suma neviršija 50 % iš tos sandorio šalies surinktų pradinių garantinių įmokų; |
| --- | --- |

a)

4 straipsnio 1 dalies c–l punktuose nurodytoms turto klasėms priklausančių surinktų pradinių garantinių įmokų, kai turtą išleido vienas emitentas arba emitentai, įsteigti toje pačioje šalyje, verčių suma neviršija 50 % iš tos sandorio šalies surinktų pradinių garantinių įmokų;

| b) | kai pradinė garantinė įmoka renkama pinigais, a punkte nurodyta 50 % koncentracijos riba taip pat atsižvelgiama į rizikos pozicijas, atsirandančias dėl tuos pinigus laikančio trečiosios šalies turėtojo arba saugotojo. |
| --- | --- |

b)

kai pradinė garantinė įmoka renkama pinigais, a punkte nurodyta 50 % koncentracijos riba taip pat atsižvelgiama į rizikos pozicijas, atsirandančias dėl tuos pinigus laikančio trečiosios šalies turėtojo arba saugotojo.

3.   2 dalyje nurodytos sandorio šalys yra vienos iš šių kategorijų sandorio šalys:

| a) | įstaigos, kurios pagal Direktyvos 2013/36/ES 131 straipsnį nustatomos kaip pasaulinės sisteminės svarbos įstaigos (G-SII); |
| --- | --- |

a)

įstaigos, kurios pagal Direktyvos 2013/36/ES 131 straipsnį nustatomos kaip pasaulinės sisteminės svarbos įstaigos (G-SII);

| b) | įstaigos, kurios pagal Direktyvos 2013/36/ES 131 straipsnį nustatomos kaip kitos sisteminės svarbos įstaigos (O-SII); |
| --- | --- |

b)

įstaigos, kurios pagal Direktyvos 2013/36/ES 131 straipsnį nustatomos kaip kitos sisteminės svarbos įstaigos (O-SII);

| c) | sandorio šalys, kurios nėra pensijų sistemų įstaigos ir kurių surinktinų įkaitų verčių suma viršija 1 mlrd. EUR. |
| --- | --- |

c)

sandorio šalys, kurios nėra pensijų sistemų įstaigos ir kurių surinktinų įkaitų verčių suma viršija 1 mlrd. EUR.

4.   Kai 1 mlrd. EUR viršijantis įkaitas renkamas kaip pradinė garantinė įmoka pagal 13 straipsnį pensijų sistemų įstaigos arba iš jos, įkaitą renkanti sandorio šalis nustato koncentracijos rizikos, susijusios su 4 straipsnio 1 dalies c–l punktuose nurodytoms turto klasėms priklausančiais surinktais įkaitais, valdymo procedūras, įskaitant tinkamą tų įkaitų diversifikavimą.

5.   Kai 3 dalies a ir b punktuose nurodytos įstaigos pradinę garantinę įmoką renka pinigais iš vienos sandorio šalies, kuri taip pat yra tuose punktuose nurodyta įstaiga, įkaitą renkanti sandorio šalis užtikrina, kad vienas trečiosios šalies saugotojas laikytų ne daugiau nei 20 % tos pradinės garantinės įmokos.

6.   1–4 dalys netaikomos įkaitui, renkamam finansinių priemonių, kurios yra tokios pat kaip ne biržos išvestinių finansinių priemonių sutarties, kurios tarpuskaitos pagrindinė sandorio šalis neatlieka, pagrindinis turtas, forma.

7.   Įkaitą renkanti sandorio šalis bent kiekvieną kartą, kai pagal 9 straipsnio 2 dalį apskaičiuojama pradinė garantinė įmoka, įvertina atitiktį šio straipsnio 2 dalyje nustatytoms sąlygoms.

8.   Nukrypdama nuo 7 dalies, Reglamento (ES) Nr. 648/2012 2 straipsnio 10 dalies a, b ir c punktuose nurodyta sandorio šalis atitiktį 2 dalyje nustatytoms sąlygoms gali vertinti kas ketvirtį, jeigu pradinių garantinių įmokų, surinktų iš kiekvienos atskiros sandorio šalies, suma per ketvirtį prieš vertinimą visuomet išlieka mažesnė nei 800 mln. EUR.

3 SKIRSNIS

Garantinių įmokų apskaičiavimas ir rinkimas

9 straipsnis

Apskaičiavimo dažnumas ir apskaičiavimo datos nustatymas

1.   Sandorio šalys kintamąją garantinę įmoką pagal 10 straipsnį apskaičiuoja bent kartą per dieną.

2.   Sandorio šalys pradinę garantinę įmoką pagal 11 straipsnį apskaičiuoja ne vėliau kaip kitą darbo dieną po vieno iš šių įvykių:

| a) | kai įvykdoma arba į užskaitos grupę įtraukiama nauja ne biržos išvestinių finansinių priemonių sutartis, kurios tarpuskaitos pagrindinė sandorio šalis neatlieka; |
| --- | --- |

a)

kai įvykdoma arba į užskaitos grupę įtraukiama nauja ne biržos išvestinių finansinių priemonių sutartis, kurios tarpuskaitos pagrindinė sandorio šalis neatlieka;

| b) | kai baigiasi esamos ne biržos išvestinių finansinių priemonių sutarties, kurios tarpuskaitos pagrindinė sandorio šalis neatlieka, galiojimo laikas arba ji pašalinama iš užskaitos grupės; |
| --- | --- |

b)

kai baigiasi esamos ne biržos išvestinių finansinių priemonių sutarties, kurios tarpuskaitos pagrindinė sandorio šalis neatlieka, galiojimo laikas arba ji pašalinama iš užskaitos grupės;

| c) | kai esama ne biržos išvestinių finansinių priemonių sutartis, kurios tarpuskaitos pagrindinė sandorio šalis neatlieka, lemia mokėjimą arba pristatymą, kuris nėra garantinių įmokų pateikimas arba rinkimas; |
| --- | --- |

c)

kai esama ne biržos išvestinių finansinių priemonių sutartis, kurios tarpuskaitos pagrindinė sandorio šalis neatlieka, lemia mokėjimą arba pristatymą, kuris nėra garantinių įmokų pateikimas arba rinkimas;

| d) | kai pradinė garantinė įmoka apskaičiuojama pagal standartizuotą metodą, nurodytą 11 straipsnio 1 dalyje, ir esama sutartis perklasifikuojama į IV priedo 1 dalyje nurodytą turto kategoriją sutrumpėjus laikotarpiui iki termino; |
| --- | --- |

d)

kai pradinė garantinė įmoka apskaičiuojama pagal standartizuotą metodą, nurodytą 11 straipsnio 1 dalyje, ir esama sutartis perklasifikuojama į IV priedo 1 dalyje nurodytą turto kategoriją sutrumpėjus laikotarpiui iki termino;

| e) | kai per praėjusias dešimt darbo dienų nebuvo atliktas joks skaičiavimas. |
| --- | --- |

e)

kai per praėjusias dešimt darbo dienų nebuvo atliktas joks skaičiavimas.

3.   Siekiant nustatyti pradinės ir kintamosios garantinių įmokų apskaičiavimo datą taikomos šios nuostatos:

| a) | jei dvi sandorio šalys yra toje pačioje laiko zonoje, apskaičiavimas atliekamas remiantis praėjusios darbo dienos užskaitos grupe; |
| --- | --- |

a)

jei dvi sandorio šalys yra toje pačioje laiko zonoje, apskaičiavimas atliekamas remiantis praėjusios darbo dienos užskaitos grupe;

| b) | jei dvi sandorio šalys yra ne toje pačioje laiko zonoje, apskaičiavimas atliekamas remiantis užskaitos grupės sandoriais, sudarytais iki praėjusios darbo dienos 16.00 toje laiko zonoje, kurioje 16.00 ateina anksčiau. |
| --- | --- |

b)

jei dvi sandorio šalys yra ne toje pačioje laiko zonoje, apskaičiavimas atliekamas remiantis užskaitos grupės sandoriais, sudarytais iki praėjusios darbo dienos 16.00 toje laiko zonoje, kurioje 16.00 ateina anksčiau.

10 straipsnis

Kintamosios garantinės įmokos apskaičiavimas

Kintamosios garantinės įmokos, kurią turi surinkti sandorio šalis, suma yra agreguota visų sutarčių užskaitos grupėje verčių, apskaičiuotų pagal Reglamento (ES) Nr. 648/2012 11 straipsnio 2 dalį, suma, atėmus visos anksčiau surinktos kintamosios garantinės įmokos vertę, atėmus kiekvienos sutarties užskaitos grupėje grynąją vertę sutarties sudarymo momentu ir pridėjus visos anksčiau pateiktos kintamosios garantinės įmokos vertę.

11 straipsnis

Pradinės garantinės įmokos apskaičiavimas

1.   Sandorio šalys pradinės garantinės įmokos, kuri turi būti surinkta, sumą apskaičiuoja taikydamos IV priede nustatytą standartizuotą metodą arba pradinės garantinės įmokos modelius, nurodytus 4 skirsnyje, arba abu būdus.

2.   Renkant pradinę garantinę įmoką dviejų sandorio šalių pradinės garantinės įmokos sumos tarpusavyje neįskaitomos.

3.   Kai abi sandorio šalys tai pačiai užskaitos grupei taiko ir IV priede nustatytą standartizuotą metodą, ir 4 skyriuje nurodytus pradinės garantinės įmokos modelius, jie taikomi nuosekliai kiekvienai ne biržos išvestinių finansinių priemonių sutarčiai, kurios tarpuskaitos pagrindinė sandorio šalis neatlieka.

4.   Pagal 4 skirsnį pradinę garantinę įmoką apskaičiuojančios sandorio šalys atlikdamos tą skaičiavimą neatsižvelgia į neužtikrintos pozicijos vertės ir įkaito vertės koreliaciją.

5.   Sandorio šalys susitaria dėl metodo, kurį kiekviena sandorio šalis taiko surinktinai pradinei garantinei įmokai nustatyti, tačiau jos neprivalo taikyti bendros metodikos.

6.   Kai viena ar abi sandorio šalys pasikliauja pradinės garantinės įmokos modeliu, jos susitaria dėl modelio, kuris parengiamas pagal 4 skirsnį.

12 straipsnis

Kintamosios garantinės įmokos pateikimas

1.   Įkaitą pateikianti sandorio šalis kintamąją garantinę įmoką pateikia taip:

| a) | tą pačią darbo dieną, kuri sutampa su apskaičiavimo data, nustatyta pagal 9 straipsnio 3 dalį; |
| --- | --- |

a)

tą pačią darbo dieną, kuri sutampa su apskaičiavimo data, nustatyta pagal 9 straipsnio 3 dalį;

| b) | jei įvykdomos 2 dalies sąlygos, per dvi darbo dienas nuo apskaičiavimo datos, nustatytos pagal 9 straipsnio 3 dalį. |
| --- | --- |

b)

jei įvykdomos 2 dalies sąlygos, per dvi darbo dienas nuo apskaičiavimo datos, nustatytos pagal 9 straipsnio 3 dalį.

2.   Kintamosios garantinės įmokos pateikimo tvarka pagal 1 dalies b punktą gali būti taikoma tik:

| a) | užskaitos grupėms, kurias sudaro išvestinių finansinių priemonių sutartys, kurioms netaikomi pradinės garantinės įmokos reikalavimai pagal šį reglamentą, kai įkaitą pateikianti sandorio šalis kintamosios garantinės įmokos apskaičiavimo datą arba iki tos datos pateikė išankstinę tinkamo įkaito sumą, apskaičiuotą tokiu pačiu būdu, koks taikomas pradinėms garantinėms įmokoms pagal 15 straipsnį, o įkaitą renkanti sandorio šalis naudojo garantinės įmokos rizikos laikotarpį (angl. margin period of risk, MPOR), kuris yra bent lygus dienų, praėjusių nuo apskaičiavimo datos imtinai iki surinkimo datos imtinai, skaičiui; |
| --- | --- |

a)

užskaitos grupėms, kurias sudaro išvestinių finansinių priemonių sutartys, kurioms netaikomi pradinės garantinės įmokos reikalavimai pagal šį reglamentą, kai įkaitą pateikianti sandorio šalis kintamosios garantinės įmokos apskaičiavimo datą arba iki tos datos pateikė išankstinę tinkamo įkaito sumą, apskaičiuotą tokiu pačiu būdu, koks taikomas pradinėms garantinėms įmokoms pagal 15 straipsnį, o įkaitą renkanti sandorio šalis naudojo garantinės įmokos rizikos laikotarpį (angl. margin period of risk, MPOR), kuris yra bent lygus dienų, praėjusių nuo apskaičiavimo datos imtinai iki surinkimo datos imtinai, skaičiui;

| b) | užskaitos grupėms, kurias sudaro sutartys, kurioms taikomi pradinės garantinės įmokos reikalavimai pagal šį reglamentą, jei pradinė garantinė įmoka pakoreguojama vienu iš šių būdų:






  i) | pailginant MPOR, nurodytą 15 straipsnio 2 dalyje, dienų, praėjusių nuo pagal 9 straipsnio 3 dalį nustatytos apskaičiavimo datos imtinai iki pagal šio straipsnio 1 dalį nustatytos surinkimo datos imtinai, skaičiumi; |
| --- | --- | --- |

b)

užskaitos grupėms, kurias sudaro sutartys, kurioms taikomi pradinės garantinės įmokos reikalavimai pagal šį reglamentą, jei pradinė garantinė įmoka pakoreguojama vienu iš šių būdų:

i)

pailginant MPOR, nurodytą 15 straipsnio 2 dalyje, dienų, praėjusių nuo pagal 9 straipsnio 3 dalį nustatytos apskaičiavimo datos imtinai iki pagal šio straipsnio 1 dalį nustatytos surinkimo datos imtinai, skaičiumi;

| ii) | padidinant pradinę garantinę įmoką, apskaičiuotą pagal 11 straipsnyje nurodytą standartizuotą metodą, taikant tinkamą metodiką, kuria atsižvelgiama į MPOR, pailgintą dienų, praėjusių nuo pagal 9 straipsnio 3 dalį nustatytos apskaičiavimo datos imtinai iki pagal šio straipsnio 2 dalį nustatytos surinkimo datos imtinai, skaičiumi. |
| --- | --- |

ii)

padidinant pradinę garantinę įmoką, apskaičiuotą pagal 11 straipsnyje nurodytą standartizuotą metodą, taikant tinkamą metodiką, kuria atsižvelgiama į MPOR, pailgintą dienų, praėjusių nuo pagal 9 straipsnio 3 dalį nustatytos apskaičiavimo datos imtinai iki pagal šio straipsnio 2 dalį nustatytos surinkimo datos imtinai, skaičiumi.

Taikant a punktą, jeigu dvi sandorio šalys nėra įdiegusios atskyrimo mechanizmo, tos sandorio šalys gali tarpusavyje įskaityti pateiktinas sumas.

3.   Jei kyla ginčų dėl pateiktinos kintamosios garantinės įmokos sumos, sandorio šalys per tą patį laikotarpį, nurodytą 1 dalyje, pateikia bent tą kintamosios garantinės įmokos sumos dalį, dėl kurios nesiginčijama.

13 straipsnis

Pradinės garantinės įmokos pateikimas

1.   Įkaitą pateikianti sandorio šalis pradinę garantinę įmoką pateikia pagal 5 skirsnį.

2.   Pradinę garantinę įmoką pateikianti sandorio šalis ją pateikia tą pačią darbo dieną, kuri sutampa su apskaičiavimo data, nustatyta pagal 9 straipsnio 3 dalį.

3.   Jei kyla ginčų dėl pateiktinos pradinės garantinės įmokos sumos, sandorio šalys tą pačią darbo dieną, kuri sutampa su apskaičiavimo data, nustatyta pagal 9 straipsnio 3 dalį, pateikia bent tą pradinės garantinės įmokos sumos dalį, dėl kurios nesiginčijama.

4 SKIRSNIS

Pradinės garantinės įmokos modeliai

14 straipsnis

Bendrieji reikalavimai

1.   Jei sandorio šalis naudoja pradinės garantinės įmokos modelį, tą modelį gali parengti viena iš sandorio šalių, abi sandorio šalys arba trečiosios šalies agentas.

Jei sandorio šalis naudoja trečiosios šalies agento parengtą pradinės garantinės įmokos modelį, ji ir toliau privalo užtikrinti, kad tas modelis atitiktų šiame skirsnyje nurodytus reikalavimus.

2.   Pradinės garantinės įmokos modeliai parengiami taip, kad apimtų visą reikšmingą riziką, kylančią sudarius ne biržos išvestinių finansinių priemonių sutartis, kurių tarpuskaitos pagrindinė sandorio šalis neatlieka ir kurios įtrauktos į užskaitos grupę, įskaitant tos rizikos pobūdį, mastą ir sudėtingumą, ir atitinka šiuos reikalavimus:

| a) | modelis apima rizikos veiksnius, atitinkančius atskiras valiutas, kuriomis išreikštos tos sutartys užskaitos grupėje; |
| --- | --- |

a)

modelis apima rizikos veiksnius, atitinkančius atskiras valiutas, kuriomis išreikštos tos sutartys užskaitos grupėje;

| b) | modelis apima palūkanų normos rizikos veiksnius, atitinkančius atskiras valiutas, kuriomis išreikštos tos sutartys; |
| --- | --- |

b)

modelis apima palūkanų normos rizikos veiksnius, atitinkančius atskiras valiutas, kuriomis išreikštos tos sutartys;

| c) | pagrindinių valiutų ir rinkų palūkanų normos rizikos pozicijų atveju pelningumo kreivė dalijama į ne mažiau kaip šešis terminų intervalus; |
| --- | --- |

c)

pagrindinių valiutų ir rinkų palūkanų normos rizikos pozicijų atveju pelningumo kreivė dalijama į ne mažiau kaip šešis terminų intervalus;

| d) | modelis apima riziką, susijusią su judėjimais tarp skirtingų pelningumo kreivių ir skirtingų terminų intervalų; |
| --- | --- |

d)

modelis apima riziką, susijusią su judėjimais tarp skirtingų pelningumo kreivių ir skirtingų terminų intervalų;

| e) | modelis apima atskirus rizikos veiksnius bent kiekvienam nuosavybės vertybiniam popieriui, nuosavybės vertybinių popierių indeksui, biržos prekei ar biržos prekių indeksui, kuris yra reikšmingas toms sutartims; |
| --- | --- |

e)

modelis apima atskirus rizikos veiksnius bent kiekvienam nuosavybės vertybiniam popieriui, nuosavybės vertybinių popierių indeksui, biržos prekei ar biržos prekių indeksui, kuris yra reikšmingas toms sutartims;

| f) | modelis apima riziką, susijusią su mažiau likvidžiomis pozicijomis ir riboto kainų skaidrumo pozicijomis, atsižvelgiant į tikroviškus rinkos scenarijus; |
| --- | --- |

f)

modelis apima riziką, susijusią su mažiau likvidžiomis pozicijomis ir riboto kainų skaidrumo pozicijomis, atsižvelgiant į tikroviškus rinkos scenarijus;

| g) | modelis apima riziką, kurios kitos modelio ypatybės neapima, kylančią dėl išvestinių finansinių priemonių sutarčių, kurių pagrindinio turto klasė yra kreditas; |
| --- | --- |

g)

modelis apima riziką, kurios kitos modelio ypatybės neapima, kylančią dėl išvestinių finansinių priemonių sutarčių, kurių pagrindinio turto klasė yra kreditas;

| h) | modelis apima judėjimo tarp panašių, bet ne tapačių pagrindinių rizikos veiksnių riziką ir verčių pasikeitimų riziką, kylančią dėl terminų nesutapimo; |
| --- | --- |

h)

modelis apima judėjimo tarp panašių, bet ne tapačių pagrindinių rizikos veiksnių riziką ir verčių pasikeitimų riziką, kylančią dėl terminų nesutapimo;

| i) | modelis apima pagrindinę netiesinę priklausomybę; |
| --- | --- |

i)

modelis apima pagrindinę netiesinę priklausomybę;

| j) | į modelį įtrauktos metodikos, naudojamos atliekant grįžtamąjį patikrinimą, įskaitant statistinius modelio veikimo testus; |
| --- | --- |

j)

į modelį įtrauktos metodikos, naudojamos atliekant grįžtamąjį patikrinimą, įskaitant statistinius modelio veikimo testus;

| k) | modelis nustato, kurie priežastiniai įvykiai lemia modelio pakeitimą, kalibravimą ar kitą taisomąjį veiksmą. |
| --- | --- |

k)

modelis nustato, kurie priežastiniai įvykiai lemia modelio pakeitimą, kalibravimą ar kitą taisomąjį veiksmą.

3.   2 straipsnio 1 dalyje nurodytos rizikos valdymo procedūros užtikrina, kad modelio veikimas būtų nuolat stebimas, įskaitant bent kas tris mėnesius atliekamą grįžtamąjį modelio patikrinimą.

Taikant pirmą pastraipą, grįžtamasis patikrinimas apima modelio sugeneruotų verčių ir užskaitos grupės ne biržos išvestinių finansinių priemonių sutarčių, kurių tarpuskaitos pagrindinė sandorio šalis neatlieka, realių rinkos verčių palyginimą.

4.   2 straipsnio 1 dalyje nurodytose rizikos valdymo procedūrose nurodomos metodikos, naudojamos atliekant grįžtamąjį patikrinimą, įskaitant statistinius veikimo testus.

5.   2 straipsnio 1 dalyje nurodytose rizikos valdymo procedūrose apibūdinama, dėl kokių grįžtamojo patikrinimo rezultatų reikėtų keisti ar perkalibruoti modelį arba imtis kitų taisomųjų veiksmų.

6.   2 straipsnio 1 dalyje nurodytomis rizikos valdymo procedūromis užtikrinama, kad sandorio šalys saugotų šio straipsnio 3 dalyje nurodyto grįžtamojo patikrinimo rezultatų įrašus.

7.   Sandorio šalys kitoms sandorio šalims pateikia visą informaciją, būtiną pradinės garantinės įmokos modelio konkrečios vertės skaičiavimui paaiškinti, tokiu būdu, kad gerai informuota trečioji šalis galėtų tą skaičiavimą patikrinti.

8.   Pradinės garantinės įmokos modeliu apdairiai atsižvelgiama į parametrų netikrumą, koreliaciją, bazės riziką ir duomenų kokybę.

15 straipsnis

Pasikliautinasis intervalas ir MPOR

1.   Tariami užskaitos grupės ne biržos išvestinių finansinių priemonių sutarčių, kurių tarpuskaitos pagrindinė sandorio šalis neatlieka, vertės pasikeitimai apskaičiuojant pradines garantines įmokas pagal pradinės garantinės įmokos modelį yra paremti 99 procentų vienpusiu pasikliautinuoju intervalu per bent 10 dienų MPOR.

2.   Apskaičiuojant pradines garantines įmokas pagal pradinės garantinės įmokos modelį 1 dalyje nurodytas MPOR apima:

| a) | laikotarpį, kuris gali praeiti nuo paskutinio pasikeitimo kintamąja garantine įmoka iki sandorio šalies įsipareigojimų neįvykdymo; |
| --- | --- |

a)

laikotarpį, kuris gali praeiti nuo paskutinio pasikeitimo kintamąja garantine įmoka iki sandorio šalies įsipareigojimų neįvykdymo;

| b) | numatytą laikotarpį, kurio reikia kiekvienai užskaitos grupės ne biržos išvestinių finansinių priemonių sutarčiai, kurios tarpuskaitos pagrindinė sandorio šalis neatlieka, pakeisti arba jų keliamai rizikai apdrausti, atsižvelgiant į rinkos, kurioje prekiaujama tos rūšies sutartimis, likvidumo lygį, bendrą ne biržos išvestinių finansinių priemonių sutarčių, kurių tarpuskaitos pagrindinė sandorio šalis neatlieka, apimtį toje rinkoje ir tos rinkos dalyvių skaičių. |
| --- | --- |

b)

numatytą laikotarpį, kurio reikia kiekvienai užskaitos grupės ne biržos išvestinių finansinių priemonių sutarčiai, kurios tarpuskaitos pagrindinė sandorio šalis neatlieka, pakeisti arba jų keliamai rizikai apdrausti, atsižvelgiant į rinkos, kurioje prekiaujama tos rūšies sutartimis, likvidumo lygį, bendrą ne biržos išvestinių finansinių priemonių sutarčių, kurių tarpuskaitos pagrindinė sandorio šalis neatlieka, apimtį toje rinkoje ir tos rinkos dalyvių skaičių.

16 straipsnis

Modelio parametrų kalibravimas

1.   Pradinės garantinės įmokos modeliuose naudojami parametrai bent kartą per metus kalibruojami remiantis mažiausiai trejų metų ir daugiausiai penkerių metų laikotarpio istoriniais duomenimis.

2.   Pradinės garantinės įmokos modelių parametrams kalibruoti naudojami duomenys apima vėliausią nepertraukiamą laikotarpį nuo datos, kurią atliekamas 1 dalyje nurodytas kalibravimas, ir bent 25 % tų duomenų yra reprezentatyvūs labai nepalankių finansinių sąlygų laikotarpio duomenys (nepalankiausių sąlygų duomenys).

3.   Kai 2 dalyje nurodyti nepalankiausių sąlygų duomenys nesudaro bent 25 % pradinės garantinės įmokos modelyje naudojamų duomenų, seniausi duomenys iš istorinių duomenų, nurodytų 1 dalyje, pakeičiami labai nepalankių finansinių sąlygų laikotarpio duomenimis, kol bendra nepalankiausių sąlygų duomenų dalis yra bent 25 % visų pradinės garantinės įmokos modelyje naudojamų duomenų.

4.   Parametrams kalibruoti naudojamas labai nepalankių finansinių sąlygų laikotarpis nustatomas ir taikomas atskirai bent kiekvienai 17 straipsnio 2 dalyje nurodytai turto klasei.

5.   Parametrai kalibruojami naudojant vienodo svorio duomenis.

6.   Parametrai gali būti kalibruojami trumpesniam laikotarpiui nei MPOR, nustatytas pagal 15 straipsnį. Kai naudojami trumpesni laikotarpiai, parametrai yra pritaikomi tam MPOR taikant tinkamą metodiką.

7.   Sandorio šalys nustato rašytinę politiką ir išdėsto aplinkybes, kurioms esant kalibravimą reikia atlikti dažniau.

8.   Sandorio šalys nustato garantinių įmokų, kuriomis bus keičiamasi, vertės koregavimo atsižvelgiant į parametrų pokytį dėl rinkos sąlygų pasikeitimo procedūras. Tose procedūrose numatoma, kad sandorio šalys gali keistis papildomomis pradinėmis garantinėmis įmokomis dėl to parametrų pasikeitimo per laikotarpį, kuris gali trukti nuo vienos iki trisdešimties darbo dienų.

9.   Sandorio šalys nustato modelyje pagal 1 dalį naudojamų duomenų kokybės procedūras, įskaitant tinkamų duomenų teikėjų pasirinkimą ir tų duomenų valymą ir interpoliaciją.

10.   Pradinės garantinės įmokos modeliuose naudojamų duomenų pakaitiniai duomenys naudojami tik jeigu įvykdomos abi šios sąlygos:

| a) | turimų duomenų neužtenka arba jie neparodo tikro ne biržos išvestinių finansinių priemonių sutarties arba ne biržos išvestinių finansinių priemonių sutarčių portfelio užskaitos grupėje kintamumo; |
| --- | --- |

a)

turimų duomenų neužtenka arba jie neparodo tikro ne biržos išvestinių finansinių priemonių sutarties arba ne biržos išvestinių finansinių priemonių sutarčių portfelio užskaitos grupėje kintamumo;

| b) | naudojant pakaitinius duomenis gaunamas konservatyvus garantinių įmokų lygis. |
| --- | --- |

b)

naudojant pakaitinius duomenis gaunamas konservatyvus garantinių įmokų lygis.

17 straipsnis

Diversifikavimas, rizikos draudimas ir rizikos užskaita įvairiose pagrindinio turto klasėse

1.   Pradinės garantinės įmokos modeliai apima tik tai pačiai užskaitos grupei priklausančias ne biržos išvestinių finansinių priemonių sutartis, kurių tarpuskaitos pagrindinė sandorio šalis neatlieka. Pradinės garantinės įmokos modeliuose gali būti numatytas tai pačiai užskaitos grupei priklausančių sutarčių rizikos diversifikavimas, rizikos draudimas ir rizikos užskaita, jeigu diversifikavimas, rizikos draudimas arba rizikos užskaita atliekami tik toje pačioje pagrindinio turto klasėje, kaip nurodyta 2 dalyje.

2.   Taikant 1 dalį, diversifikavimas, rizikos draudimas arba rizikos užskaita gali būti atliekami tik šiose pagrindinio turto klasėse:

| a) | palūkanų normos, valiuta ir infliacija; |
| --- | --- |

a)

palūkanų normos, valiuta ir infliacija;

| b) | nuosavas kapitalas; |
| --- | --- |

b)

nuosavas kapitalas;

| c) | kreditas; |
| --- | --- |

c)

kreditas;

| d) | biržos prekės ir auksas; |
| --- | --- |

d)

biržos prekės ir auksas;

| e) | kita. |
| --- | --- |

e)

kita.

18 straipsnis

Kokybiniai reikalavimai

1.   Sandorio šalys nustato vidaus valdymo procesą, skirtą pradinės garantinės įmokos modelio tinkamumui nuolat vertinti, įskaitant visus šiuos dalykus:

| a) | pradinį modelio patvirtinimą, kurį atlieka tinkamos kvalifikacijos asmenys, nepriklausantys nuo modelį parengusių asmenų; |
| --- | --- |

a)

pradinį modelio patvirtinimą, kurį atlieka tinkamos kvalifikacijos asmenys, nepriklausantys nuo modelį parengusių asmenų;

| b) | vėlesnį modelio patvirtinimą, kai padaromas reikšmingas pradinės garantinės įmokos modelio pakeitimas, bet ne rečiau kaip kartą per metus; |
| --- | --- |

b)

vėlesnį modelio patvirtinimą, kai padaromas reikšmingas pradinės garantinės įmokos modelio pakeitimas, bet ne rečiau kaip kartą per metus;

| c) | reguliarų audito procesą, siekiant įvertinti:






  i) | duomenų šaltinių vientisumą ir patikimumą; |
| --- | --- | --- |

c)

reguliarų audito procesą, siekiant įvertinti:

i)

duomenų šaltinių vientisumą ir patikimumą;

| ii) | valdymo informacinę sistemą, naudojamą modeliui eksploatuoti; |
| --- | --- |

ii)

valdymo informacinę sistemą, naudojamą modeliui eksploatuoti;

| iii) | naudojamų duomenų tikslumą ir išsamumą; |
| --- | --- |

iii)

naudojamų duomenų tikslumą ir išsamumą;

| iv) | kintamumo ir koreliacijos prielaidų tikslumą ir tinkamumą. |
| --- | --- |

iv)

kintamumo ir koreliacijos prielaidų tikslumą ir tinkamumą.

2.   2 straipsnio 2 dalies b punkte nurodytų rizikos valdymo procedūrų, susijusių su pradinės garantinės įmokos modeliu, dokumentai atitinka visas šias sąlygas:

| a) | jie leidžia gerai informuotai trečiajai šaliai suprasti pradinės garantinės įmokos modelio struktūrą ir išsamius veikimo duomenis; |
| --- | --- |

a)

jie leidžia gerai informuotai trečiajai šaliai suprasti pradinės garantinės įmokos modelio struktūrą ir išsamius veikimo duomenis;

| b) | juose pateikiamos pagrindinės pradinės garantinės įmokos modelio prielaidos ir apribojimai; |
| --- | --- |

b)

juose pateikiamos pagrindinės pradinės garantinės įmokos modelio prielaidos ir apribojimai;

| c) | juose apibrėžtos aplinkybės, kuriomis pradinės garantinės įmokos modelio prielaidos nebegalioja. |
| --- | --- |

c)

juose apibrėžtos aplinkybės, kuriomis pradinės garantinės įmokos modelio prielaidos nebegalioja.

3.   Sandorio šalys visus pradinės garantinės įmokos modelio pakeitimus įformina dokumentais. Tuose dokumentuose taip pat išsamiai pateikiami 1 dalyje nurodytų patvirtinimų, atliekamų po tų pakeitimų, rezultatai.

5 SKIRSNIS

Įkaito valdymas ir atskyrimas

19 straipsnis

Įkaito valdymas ir atskyrimas

1.   2 straipsnio 2 dalies c punkte nurodytose procedūrose numatoma:

| a) | kasdienis laikomo įkaito vertinimas pagal 6 skirsnį; |
| --- | --- |

a)

kasdienis laikomo įkaito vertinimas pagal 6 skirsnį;

| b) | teisiniai susitarimai ir įkaito laikymo struktūra, kurie suteikia prieigą prie gauto įkaito, kai jį laiko trečioji šalis; |
| --- | --- |

b)

teisiniai susitarimai ir įkaito laikymo struktūra, kurie suteikia prieigą prie gauto įkaito, kai jį laiko trečioji šalis;

| c) | nuostata, kad tuo atveju, kai pradinę garantinę įmoką laiko įkaito davėjas, įkaitas laikomas nemokumo atveju neliečiamose pasaugos sąskaitose; |
| --- | --- |

c)

nuostata, kad tuo atveju, kai pradinę garantinę įmoką laiko įkaito davėjas, įkaitas laikomas nemokumo atveju neliečiamose pasaugos sąskaitose;

| d) | nuostata, kad nepiniginė pradinė garantinė įmoka laikoma pagal 3 ir 4 dalis; |
| --- | --- |

d)

nuostata, kad nepiniginė pradinė garantinė įmoka laikoma pagal 3 ir 4 dalis;

| e) | nuostata, kad pinigai, surinkti kaip pradinė garantinė įmoka, būtų laikomi pinigų sąskaitose centriniuose bankuose arba kredito įstaigose, kurios atitinka visas šias sąlygas:






  i) | yra gavusios veiklos leidimus pagal Direktyvą 2013/36/ES arba trečiojoje valstybėje, kurios priežiūros ir reglamentavimo tvarka buvo pripažinta lygiaverte pagal Reglamento (ES) Nr. 575/2013 142 straipsnio 2 dalį; |
| --- | --- | --- |

e)

nuostata, kad pinigai, surinkti kaip pradinė garantinė įmoka, būtų laikomi pinigų sąskaitose centriniuose bankuose arba kredito įstaigose, kurios atitinka visas šias sąlygas:

i)

yra gavusios veiklos leidimus pagal Direktyvą 2013/36/ES arba trečiojoje valstybėje, kurios priežiūros ir reglamentavimo tvarka buvo pripažinta lygiaverte pagal Reglamento (ES) Nr. 575/2013 142 straipsnio 2 dalį;

| ii) | jos nėra nei įkaitą pateikiančios, nei įkaitą renkančios sandorio šalys, taip pat nepriklauso tai pačiai grupei kaip kuri nors iš sandorio šalių; |
| --- | --- |

ii)

jos nėra nei įkaitą pateikiančios, nei įkaitą renkančios sandorio šalys, taip pat nepriklauso tai pačiai grupei kaip kuri nors iš sandorio šalių;

| f) | nepanaudoto įkaito prieinamumas likvidatoriui arba kitam įsipareigojimų nevykdančios sandorio šalies nemokumą administruojančiam pareigūnui; |
| --- | --- |

f)

nepanaudoto įkaito prieinamumas likvidatoriui arba kitam įsipareigojimų nevykdančios sandorio šalies nemokumą administruojančiam pareigūnui;

| g) | galimybė laisvai ir laiku pervesti pradinę garantinę įmoką įkaitą pateikiančiai sandorio šaliai įkaitą renkančios sandorio šalies įsipareigojimų neįvykdymo atveju; |
| --- | --- |

g)

galimybė laisvai ir laiku pervesti pradinę garantinę įmoką įkaitą pateikiančiai sandorio šaliai įkaitą renkančios sandorio šalies įsipareigojimų neįvykdymo atveju;

| h) | nuostata, kad nepiniginis įkaitas gali būti pervestas be jokių reguliavimo ar teisinių suvaržymų arba trečiosios šalies reikalavimų, įskaitant įkaitą renkančios sandorio šalies likvidatoriaus ar trečiosios šalies saugotojo reikalavimus, išskyrus kreditorinio reikalavimo pirmumo teises, susijusias su mokesčiais ir išlaidomis, patirtais teikiant pasaugos sąskaitas, ir kitas kreditorinio reikalavimo pirmumo teises, paprastai taikomas visiems vertybiniams popieriams tarpuskaitos sistemoje, kurioje toks įkaitas gali būti laikomas; |
| --- | --- |

h)

nuostata, kad nepiniginis įkaitas gali būti pervestas be jokių reguliavimo ar teisinių suvaržymų arba trečiosios šalies reikalavimų, įskaitant įkaitą renkančios sandorio šalies likvidatoriaus ar trečiosios šalies saugotojo reikalavimus, išskyrus kreditorinio reikalavimo pirmumo teises, susijusias su mokesčiais ir išlaidomis, patirtais teikiant pasaugos sąskaitas, ir kitas kreditorinio reikalavimo pirmumo teises, paprastai taikomas visiems vertybiniams popieriams tarpuskaitos sistemoje, kurioje toks įkaitas gali būti laikomas;

| i) | nuostata, kad negrąžintas įkaitas visas grąžinamas įkaitą pateikusiai sandorio šaliai, išskyrus išlaidas ir sąnaudas, susijusias su įkaito rinkimo ir laikymo procesu. |
| --- | --- |

i)

nuostata, kad negrąžintas įkaitas visas grąžinamas įkaitą pateikusiai sandorio šaliai, išskyrus išlaidas ir sąnaudas, susijusias su įkaito rinkimo ir laikymo procesu.

2.   Bet koks įkaitas, pateiktas kaip pradinė arba kintamoji garantinė įmoka, gali būti pakeistas alternatyviu įkaitu, jeigu įvykdomos visos šios sąlygos:

| a) | pakeitimas atliekamas laikantis sandorio šalių susitarimo, nurodyto 3 straipsnyje, sąlygų; |
| --- | --- |

a)

pakeitimas atliekamas laikantis sandorio šalių susitarimo, nurodyto 3 straipsnyje, sąlygų;

| b) | alternatyvus įkaitas yra tinkamas pagal 2 skirsnį; |
| --- | --- |

b)

alternatyvus įkaitas yra tinkamas pagal 2 skirsnį;

| c) | alternatyvaus įkaito vertė yra pakankama, kad būtų galima įvykdyti visus garantinės įmokos reikalavimus pritaikius bet kokį atitinkamą vertės mažinimą. |
| --- | --- |

c)

alternatyvaus įkaito vertė yra pakankama, kad būtų galima įvykdyti visus garantinės įmokos reikalavimus pritaikius bet kokį atitinkamą vertės mažinimą.

3.   Pradinė garantinė įmoka apsaugoma nuo įkaitą renkančios sandorio šalies įsipareigojimų neįvykdymo arba nemokumo ją atskiriant vienu iš šių būdų arba jais abiem:

| a) | trečiosios šalies turėtojo ar saugotojo knygose ir įrašuose; |
| --- | --- |

a)

trečiosios šalies turėtojo ar saugotojo knygose ir įrašuose;

| b) | taikant kitas teisiškai privalomas priemones. |
| --- | --- |

b)

taikant kitas teisiškai privalomas priemones.

4.   Sandorio šalys užtikrina, kad nepiniginis įkaitas, kuriuo keičiamasi kaip pradine garantine įmoka, būtų atskirtas taip:

| a) | kai įkaitą nuosavybės pagrindu laiko įkaitą renkanti sandorio šalis, jis turi būti atskirtas nuo kito įkaitą renkančios sandorio šalies nuosavo turto; |
| --- | --- |

a)

kai įkaitą nuosavybės pagrindu laiko įkaitą renkanti sandorio šalis, jis turi būti atskirtas nuo kito įkaitą renkančios sandorio šalies nuosavo turto;

| b) | kai įkaitą ne nuosavybės pagrindu laiko įkaitą pateikianti sandorio šalis, jis turi būti atskirtas nuo kito įkaitą pateikiančios sandorio šalies nuosavo turto; |
| --- | --- |

b)

kai įkaitą ne nuosavybės pagrindu laiko įkaitą pateikianti sandorio šalis, jis turi būti atskirtas nuo kito įkaitą pateikiančios sandorio šalies nuosavo turto;

| c) | kai įkaitas laikomas saugotojo ar kito trečiosios šalies turėtojo knygose ir įrašuose, jis turi būti atskirtas nuo trečiosios šalies turėtojo ar saugotojo nuosavo turto. |
| --- | --- |

c)

kai įkaitas laikomas saugotojo ar kito trečiosios šalies turėtojo knygose ir įrašuose, jis turi būti atskirtas nuo trečiosios šalies turėtojo ar saugotojo nuosavo turto.

5.   Kai nepiniginį įkaitą laiko įkaitą renkanti sandorio šalis arba trečiosios šalies turėtojas ar saugotojas, įkaitą renkanti sandorio šalis visuomet suteikia įkaitą pateikiančiai sandorio šaliai galimybę atskirti jos įkaitą nuo kitų įkaitą pateikiančių sandorio šalių turto.

6.   Sandorio šalys atlieka nepriklausomą teisinę peržiūrą, kad patikrintų, ar atskyrimo tvarka atitinka 1 dalies g punkte ir 3, 4 ir 5 dalyse nurodytus reikalavimus. Tą teisinę peržiūrą gali atlikti nepriklausomas vidaus padalinys arba nepriklausoma trečioji šalis.

7.   Sandorio šalys savo kompetentingoms institucijoms pateikia įrodymų, kad kiekvienos atitinkamos jurisdikcijos atžvilgiu laikomasi 6 dalies, ir, gavusios kompetentingos institucijos prašymą, nustato politiką, kuria užtikrinamas nuolatinis reikalavimų laikymosi vertinimas.

8.   Taikydamos 1 dalies e punktą, sandorio šalys įvertina tame punkte nurodytos kredito įstaigos kredito kokybę naudodamos metodiką, pagal kurią išimtinai ar mechaniškai nesikliaujama išoriniais kredito kokybės vertinimais.

20 straipsnis

Surinktoms pradinėms garantinėms įmokoms taikoma tvarka

1.   Įkaitą renkanti sandorio šalis kaip pradinė garantinė įmoka surinkto įkaito pakartotinai neįkeičia ar kitaip pakartotinai nenaudoja.

2.   Nepaisant 1 dalies, trečiosios šalies turėtojas gali naudoti pinigais gautą pradinę garantinę įmoką reinvestavimo tikslais.

6 SKIRSNIS

Įkaito vertinimas

21 straipsnis

Pakoreguotos įkaito vertės apskaičiavimas

1.   Sandorio šalys surinkto įkaito vertę koreguoja pagal II priede nustatytą metodiką arba naudodamos savus kintamumo įverčius pagal 22 straipsnį.

2.   Koreguodamos įkaito vertę pagal 1 dalį, sandorio šalys gali nepaisyti užsienio valiutos kurso rizikos, keliamos valiutų pozicijų, kurioms taikomas teisiškai privalomas tarpvyriausybinis susitarimas, kuriuo apribojamas tų pozicijų kitimas kitų tame pačiame susitarime numatytų valiutų atžvilgiu.

22 straipsnis

Savi pakoreguotos įkaito vertės įverčiai

1.   Sandorio šalys surinkto įkaito vertę koreguoja naudodamos savus kintamumo įverčius pagal III priedą.

2.   Sandorio šalys savo duomenų rinkinius atnaujina ir 21 straipsnyje nurodytus savus kintamumo įverčius apskaičiuoja, kai rinkos kainų kintamumo lygis reikšmingai pasikeičia, bet ne rečiau kaip kartą per ketvirtį.

3.   Taikydamos 2 dalį, sandorio šalys iš anksto nustato kintamumo lygius, dėl kurių būtina perskaičiuoti vertės mažinimus, kaip nurodyta III priede.

4.   2 straipsnio 2 dalies d punkte nurodytos procedūros apima politiką, skirtą stebėti, kaip apskaičiuojami savi kintamumo įverčiai ir kaip tie įverčiai integruojami į tos sandorio šalies rizikos valdymo procesą.

5.   4 dalyje nurodytai politikai taikoma vidaus peržiūra, apimanti visus šiuos dalykus:

| a) | įverčių integravimą į sandorio šalies rizikos valdymo procesą – tai turi būti daroma bent kartą per metus; |
| --- | --- |

a)

įverčių integravimą į sandorio šalies rizikos valdymo procesą – tai turi būti daroma bent kartą per metus;

| b) | numatytų vertės mažinimų integravimą į kasdienį rizikos valdymą; |
| --- | --- |

b)

numatytų vertės mažinimų integravimą į kasdienį rizikos valdymą;

| c) | reikšmingų pakeitimų patvirtinimą įverčių apskaičiavimo procese; |
| --- | --- |

c)

reikšmingų pakeitimų patvirtinimą įverčių apskaičiavimo procese;

| d) | įverčiams apskaičiuoti naudojamų duomenų šaltinių nuoseklumo, pateikimo laiku ir patikimumo tikrinimą; |
| --- | --- |

d)

įverčiams apskaičiuoti naudojamų duomenų šaltinių nuoseklumo, pateikimo laiku ir patikimumo tikrinimą;

| e) | kintamumo prielaidų tikslumą ir tinkamumą. |
| --- | --- |

e)

kintamumo prielaidų tikslumą ir tinkamumą.

6.   5 dalyje nurodyta peržiūra atliekama reguliariai ir yra sandorio šalies vidaus audito proceso dalis.

II SKYRIUS

KONKREČIOS NUOSTATOS DĖL RIZIKOS VALDYMO PROCEDŪRŲ

1 SKIRSNIS

Išimtys

23 straipsnis

Pagrindinės sandorio šalys, turinčios leidimą veikti kaip kredito įstaigos

Nukrypdamos nuo 2 straipsnio 2 dalies, sandorio šalys savo rizikos valdymo procedūrose gali numatyti, kad įkaitu nesikeičiama dėl ne biržos išvestinių finansinių priemonių sutarčių, kurių tarpuskaitos pagrindinė sandorio šalis neatlieka, sudarytų su pagrindinėmis sandorio šalimis, turinčiomis leidimą veikti kaip kredito įstaigos pagal Direktyvą 2013/36/ES.

24 straipsnis

Ne finansų sandorio šalys ir trečiosios valstybės sandorio šalys

Nukrypdamos nuo 2 straipsnio 2 dalies, sandorio šalys savo rizikos valdymo procedūrose gali numatyti, kad įkaitu nesikeičiama dėl ne biržos išvestinių finansinių priemonių sutarčių, kurių tarpuskaitos pagrindinė sandorio šalis neatlieka, sudarytų su ne finansų sandorio šalimis, kurios neatitinka Reglamento (ES) Nr. 648/2012 10 straipsnio 1 dalies b punkto sąlygų, arba su ne finansų subjektais, įsteigtais trečiojoje valstybėje, kurie neatitiktų Reglamento (ES) Nr. 648/2012 10 straipsnio 1 dalies b punkto sąlygų, jei būtų įsteigti Sąjungoje.

25 straipsnis

Mažiausia pervedama suma

1.   Nukrypdamos nuo 2 straipsnio 2 dalies, sandorio šalys savo rizikos valdymo procedūrose gali nustatyti, kad iš sandorio šalies įkaitas nerenkamas, kai nuo paskutinio įkaito rinkimo mokėtina suma yra lygi sandorio šalių sutartai sumai (mažiausia pervedama suma) arba už ją mažesnė.

Mažiausia pervedama suma neviršija 500 000 EUR arba lygiavertės sumos kita valiuta.

2.   Kai sandorio šalys susitaria dėl mažiausios pervedamos sumos, mokėtina įkaito suma apskaičiuojama kaip šių elementų suma:

| a) | kintamosios garantinės įmokos, mokėtinos nuo paskutinio jos rinkimo ir apskaičiuotos pagal 10 straipsnį, įskaitant bet kokį įkaito perviršį; |
| --- | --- |

a)

kintamosios garantinės įmokos, mokėtinos nuo paskutinio jos rinkimo ir apskaičiuotos pagal 10 straipsnį, įskaitant bet kokį įkaito perviršį;

| b) | pradinės garantinės įmokos, mokėtinos nuo paskutinio jos rinkimo ir apskaičiuotos pagal 11 straipsnį, įskaitant bet kokį įkaito perviršį. |
| --- | --- |

b)

pradinės garantinės įmokos, mokėtinos nuo paskutinio jos rinkimo ir apskaičiuotos pagal 11 straipsnį, įskaitant bet kokį įkaito perviršį.

3.   Jeigu mokėtina įkaito suma viršija sandorio šalių sutartą mažiausią pervedamą sumą, įkaitą renkanti sandorio šalis renka visą mokėtiną įkaito sumą, neatėmusi mažiausios pervedamos sumos.

4.   Sandorio šalys gali susitarti dėl atskirų pradinės ir kintamosios garantinių įmokų mažiausių pervedamų sumų, jeigu tų mažiausių pervedamų sumų suma neviršija 500 000 EUR arba lygiavertės sumos kita valiuta.

5.   Kai sandorio šalys susitaria dėl atskirų mažiausių pervedamų sumų pagal 4 dalį, įkaitą renkanti sandorio šalis renka visą mokėtiną pradinės ar kintamosios garantinės įmokos sumą neatėmusi tų mažiausių pervedamų sumų, jeigu mokėtina pradinės ar kintamosios garantinės įmokos suma viršija mažiausią pervedamą sumą.

26 straipsnis

Garantinės įmokos apskaičiavimas sudarant sandorius su trečiųjų valstybių sandorio šalimis

Jeigu viena iš sandorio šalių įsteigta trečiojoje valstybėje, sandorio šalys gali apskaičiuoti garantines įmokas remdamosi užskaitos grupe, kurią sudaro šių rūšių sutartys:

| a) | ne biržos išvestinių finansinių priemonių sutartys, kurių tarpuskaitos pagrindinė sandorio šalis neatlieka ir kurioms taikomi garantinės įmokos reikalavimai pagal šį reglamentą; |
| --- | --- |

a)

ne biržos išvestinių finansinių priemonių sutartys, kurių tarpuskaitos pagrindinė sandorio šalis neatlieka ir kurioms taikomi garantinės įmokos reikalavimai pagal šį reglamentą;

| b) | sutartys, atitinkančios abi šias sąlygas:






  i) | pagal trečiojoje valstybėje įsteigtai sandorio šaliai taikomą reguliavimo tvarką jos yra laikomos ne biržos išvestinių finansinių priemonių sutartimis, kurių tarpuskaitos pagrindinė sandorio šalis neatlieka; |
| --- | --- | --- |

b)

sutartys, atitinkančios abi šias sąlygas:

i)

pagal trečiojoje valstybėje įsteigtai sandorio šaliai taikomą reguliavimo tvarką jos yra laikomos ne biržos išvestinių finansinių priemonių sutartimis, kurių tarpuskaitos pagrindinė sandorio šalis neatlieka;

| ii) | pagal trečiojoje valstybėje įsteigtai sandorio šaliai taikomą reguliavimo tvarką joms yra taikomos garantinės įmokos taisyklės. |
| --- | --- |

ii)

pagal trečiojoje valstybėje įsteigtai sandorio šaliai taikomą reguliavimo tvarką joms yra taikomos garantinės įmokos taisyklės.

2 SKIRSNIS

Apskaičiuojant pradinės garantinės įmokos lygį taikomos išimtys

27 straipsnis

Užsienio valiutos keitimo sutartys

Nukrypdamos nuo 2 straipsnio 2 dalies, sandorio šalys savo rizikos valdymo procedūrose gali nustatyti, kad pradinės garantinės įmokos nerenkamos dėl:

| a) | ne biržos išvestinių finansinių priemonių sutarčių, už kurias atsiskaitoma fiziškai ir kurias vykdant konkrečią dieną ateityje tik apsikeičiama dviem skirtingomis valiutomis fiksuotu kursu, dėl kurio susitarta sutarties dėl apsikeitimo sudarymo datą (išankstiniai užsienio valiutos keitimo sandoriai); |
| --- | --- |

a)

ne biržos išvestinių finansinių priemonių sutarčių, už kurias atsiskaitoma fiziškai ir kurias vykdant konkrečią dieną ateityje tik apsikeičiama dviem skirtingomis valiutomis fiksuotu kursu, dėl kurio susitarta sutarties dėl apsikeitimo sudarymo datą (išankstiniai užsienio valiutos keitimo sandoriai);

| b) | ne biržos išvestinių finansinių priemonių sutarčių, už kurias atsiskaitoma fiziškai ir kurias vykdant konkrečią dieną tik apsikeičiama dviem skirtingomis valiutomis fiksuotu kursu, dėl kurio susitarta sutarties dėl apsikeitimo sudarymo datą, ir vėlesnę datą vėl apsikeičiama tomis dviem valiutomis fiksuotu kursu, dėl kurio taip pat susitarta sutarties dėl apsikeitimo sudarymo datą (užsienio valiutos keitimo apsikeitimo sandoriai); |
| --- | --- |

b)

ne biržos išvestinių finansinių priemonių sutarčių, už kurias atsiskaitoma fiziškai ir kurias vykdant konkrečią dieną tik apsikeičiama dviem skirtingomis valiutomis fiksuotu kursu, dėl kurio susitarta sutarties dėl apsikeitimo sudarymo datą, ir vėlesnę datą vėl apsikeičiama tomis dviem valiutomis fiksuotu kursu, dėl kurio taip pat susitarta sutarties dėl apsikeitimo sudarymo datą (užsienio valiutos keitimo apsikeitimo sandoriai);

| c) | pasikeitimo pagrindine suma pagal ne biržos išvestinių finansinių priemonių sutartis, kurių tarpuskaitos pagrindinė sandorio šalis neatlieka ir pagal kurias sandorio šalys tik apsikeičia pagrindine suma bei palūkanų mokėjimais viena valiuta ir pagrindine suma bei palūkanų mokėjimais kita valiuta nurodytais laiko momentais pagal nurodytą formulę (valiutų apsikeitimo sandoris). |
| --- | --- |

c)

pasikeitimo pagrindine suma pagal ne biržos išvestinių finansinių priemonių sutartis, kurių tarpuskaitos pagrindinė sandorio šalis neatlieka ir pagal kurias sandorio šalys tik apsikeičia pagrindine suma bei palūkanų mokėjimais viena valiuta ir pagrindine suma bei palūkanų mokėjimais kita valiuta nurodytais laiko momentais pagal nurodytą formulę (valiutų apsikeitimo sandoris).

28 straipsnis

Tariamąja suma pagrįsta riba

1.   Nukrypdamos nuo 2 straipsnio 2 dalies, sandorio šalys savo rizikos valdymo procedūrose gali nustatyti, kad pradinės garantinės įmokos nerenkamos dėl visų naujų ne biržos išvestinių finansinių priemonių sutarčių, sudarytų per kalendorinius metus, jeigu vienos iš dviejų sandorio šalių ne biržos išvestinių finansinių priemonių, kurių tarpuskaitos pagrindinė sandorio šalis neatlieka, agreguota vidutinė mėnesio pabaigos tariamoji suma praėjusių metų kovo, balandžio ir gegužės mėn. buvo mažesnė nei 8 mlrd. EUR.

Pirmoje pastraipoje nurodyta agreguota vidutinė mėnesio pabaigos tariamoji suma apskaičiuojama sandorio šalies lygmeniu arba grupės lygmeniu, kai sandorio šalis priklauso grupei.

2.   Kai sandorio šalis priklauso grupei, apskaičiuojant grupės agreguotą vidutinę mėnesio pabaigos tariamąją sumą įtraukiamos grupės visos ne biržos išvestinių finansinių priemonių sutartys, kurių tarpuskaitos pagrindinė sandorio šalis neatlieka, įskaitant visas grupės vidaus ne biržos išvestinių finansinių priemonių sutartis, kurių tarpuskaitos pagrindinė sandorio šalis neatlieka.

Taikant pirmą pastraipą, į ne biržos išvestinių finansinių priemonių sutartis, kurios yra vidiniai sandoriai, atsižvelgiama tik kartą.

3.   KIPVPS, kuriems išduotas veiklos leidimas pagal Direktyvą 2009/65/EB, ir alternatyvaus investavimo fondai, valdomi alternatyvaus investavimo fondų valdytojų, kuriems veiklos leidimas išduotas arba kurie registruoti pagal Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą 2011/61/ES (9), taikant 1 dalyje nurodytas ribas laikomi atskirais subjektais ir vertinami atskirai, jeigu įvykdomos šios sąlygos:

| a) | fondo nemokumo ar bankroto atveju fondai yra atskiri ir atskirti turto fondai; |
| --- | --- |

a)

fondo nemokumo ar bankroto atveju fondai yra atskiri ir atskirti turto fondai;

| b) | atskirti turto fondai nėra užtikrinti, garantuoti ar kitaip finansiškai remiami kitų investicinių fondų ar jų valdytojų. |
| --- | --- |

b)

atskirti turto fondai nėra užtikrinti, garantuoti ar kitaip finansiškai remiami kitų investicinių fondų ar jų valdytojų.

29 straipsnis

Pradinių garantinių įmokų sumomis pagrįsta riba

1.   Nukrypdamos nuo 2 straipsnio 2 dalies, sandorio šalys savo rizikos valdymo procedūrose gali nustatyti, kad renkama pradinė garantinė įmoka sumažinama ne daugiau kaip 50 mln. EUR suma šios dalies a ir b punktų atvejais arba 10 mln. suma c punkto atveju, jeigu:

| a) | nė viena iš sandorio šalių nepriklauso jokiai grupei; |
| --- | --- |

a)

nė viena iš sandorio šalių nepriklauso jokiai grupei;

| b) | sandorio šalys priklauso skirtingoms grupėms; |
| --- | --- |

b)

sandorio šalys priklauso skirtingoms grupėms;

| c) | abi sandorio šalys priklauso tai pačiai grupei. |
| --- | --- |

c)

abi sandorio šalys priklauso tai pačiai grupei.

2.   Jeigu sandorio šalis nerenka pradinių garantinių įmokų pagal 1 dalies b punktą, į 2 straipsnio 1 dalyje nurodytas rizikos valdymo procedūras įtraukiamos nuostatos dėl stebėjimo grupės lygmeniu, ar ta riba viršijama, ir nuostatos dėl tinkamų įrašų apie grupės pozicijas kiekvienos tai pačiai grupei priklausančios sandorio šalies atžvilgiu saugojimo.

3.   KIPVPS, kuriems išduotas veiklos leidimas pagal Direktyvą 2009/65/EB, ir alternatyvaus investavimo fondai, valdomi alternatyvaus investavimo fondų valdytojų, kuriems veiklos leidimas išduotas arba kurie registruoti pagal Direktyvą 2011/61/ES, taikant 1 dalyje nurodytą ribą laikomi atskirais subjektais ir vertinami atskirai, jeigu įvykdomos šios sąlygos:

| a) | fondo nemokumo ar bankroto atveju fondai yra atskiri ir atskirti turto fondai; |
| --- | --- |

a)

fondo nemokumo ar bankroto atveju fondai yra atskiri ir atskirti turto fondai;

| b) | atskirti turto fondai nėra užtikrinti, garantuoti ar kitaip finansiškai remiami kitų investicinių fondų ar jų valdytojų. |
| --- | --- |

b)

atskirti turto fondai nėra užtikrinti, garantuoti ar kitaip finansiškai remiami kitų investicinių fondų ar jų valdytojų.

3 SKIRSNIS

Reikalavimo pateikti arba rinkti pradinę arba kintamąją garantinę įmoką išimtys

30 straipsnis

Išvestinėms finansinėms priemonėms, susijusioms su padengtomis obligacijomis rizikos draudimo tikslais, taikoma tvarka

1.   Nukrypdamos nuo 2 straipsnio 2 dalies, jeigu įvykdomos šio straipsnio 2 dalyje nustatytos sąlygos, sandorio šalys savo rizikos valdymo procedūrose gali numatyti toliau nurodytas nuostatas dėl sudarytų ne biržos išvestinių finansinių priemonių sutarčių, susijusių su padengtomis obligacijomis:

| a) | padengtų obligacijų emitentas ar draudimo fondas neteikia kintamosios garantinės įmokos, tačiau kintamoji garantinė įmoka pinigais renkama iš jo sandorio šalies ir suėjus terminui grąžinama jo sandorio šaliai; |
| --- | --- |

a)

padengtų obligacijų emitentas ar draudimo fondas neteikia kintamosios garantinės įmokos, tačiau kintamoji garantinė įmoka pinigais renkama iš jo sandorio šalies ir suėjus terminui grąžinama jo sandorio šaliai;

| b) | pradinė garantinė įmoka nepateikiama ir nerenkama. |
| --- | --- |

b)

pradinė garantinė įmoka nepateikiama ir nerenkama.

2.   1 dalis taikoma, jei įvykdomos visos šios sąlygos:

| a) | ne biržos išvestinių finansinių priemonių sutartis nėra nutraukiama padengtų obligacijų emitento ar draudimo fondo pertvarkymo ar nemokumo atveju; |
| --- | --- |

a)

ne biržos išvestinių finansinių priemonių sutartis nėra nutraukiama padengtų obligacijų emitento ar draudimo fondo pertvarkymo ar nemokumo atveju;

| b) | sandorio šalies, sudariusios ne biržos išvestinių finansinių priemonių sutartį su padengtų obligacijų emitentais ar su padengtų obligacijų draudimo fondais, reitingas yra bent lygiavertis padengtų obligacijų turėtojų reitingui, išskyrus atvejus, kai sandorio šalis, sudariusi ne biržos išvestinių finansinių priemonių sutartį su padengtų obligacijų emitentais ar su padengtų obligacijų draudimo fondais, yra įsipareigojimų nevykdanti ar paveikta šalis arba kai ji atsisako lygiaverčio reitingo; |
| --- | --- |

b)

sandorio šalies, sudariusios ne biržos išvestinių finansinių priemonių sutartį su padengtų obligacijų emitentais ar su padengtų obligacijų draudimo fondais, reitingas yra bent lygiavertis padengtų obligacijų turėtojų reitingui, išskyrus atvejus, kai sandorio šalis, sudariusi ne biržos išvestinių finansinių priemonių sutartį su padengtų obligacijų emitentais ar su padengtų obligacijų draudimo fondais, yra įsipareigojimų nevykdanti ar paveikta šalis arba kai ji atsisako lygiaverčio reitingo;

| c) | ne biržos išvestinių finansinių priemonių sutartis yra įregistruota ar įrašyta padengtos obligacijos draudimo fonde pagal nacionalinės teisės aktus, reglamentuojančius padengtas obligacijas; |
| --- | --- |

c)

ne biržos išvestinių finansinių priemonių sutartis yra įregistruota ar įrašyta padengtos obligacijos draudimo fonde pagal nacionalinės teisės aktus, reglamentuojančius padengtas obligacijas;

| d) | ne biržos išvestinių finansinių priemonių sutartis yra naudojama tik siekiant apdrausti draudimo fondą nuo palūkanų normos ar valiutų nesutapimo, susijusio su padengta obligacija; |
| --- | --- |

d)

ne biržos išvestinių finansinių priemonių sutartis yra naudojama tik siekiant apdrausti draudimo fondą nuo palūkanų normos ar valiutų nesutapimo, susijusio su padengta obligacija;

| e) | užskaitos grupėje nėra ne biržos išvestinių finansinių priemonių sutarčių, nesusijusių su padengtos obligacijos draudimo fondu; |
| --- | --- |

e)

užskaitos grupėje nėra ne biržos išvestinių finansinių priemonių sutarčių, nesusijusių su padengtos obligacijos draudimo fondu;

| f) | padengta obligacija, su kuria susijusi ne biržos išvestinių finansinių priemonių sutartis, atitinka Reglamento (ES) Nr. 575/2013 129 straipsnio 1, 2 ir 3 dalių reikalavimus; |
| --- | --- |

f)

padengta obligacija, su kuria susijusi ne biržos išvestinių finansinių priemonių sutartis, atitinka Reglamento (ES) Nr. 575/2013 129 straipsnio 1, 2 ir 3 dalių reikalavimus;

| g) | padengtos obligacijos draudimo fondui, su kuriuo susijusi ne biržos išvestinių finansinių priemonių sutartis, taikomas teisės aktais nustatytas bent 102 % užtikrinimo reikalavimas. |
| --- | --- |

g)

padengtos obligacijos draudimo fondui, su kuriuo susijusi ne biržos išvestinių finansinių priemonių sutartis, taikomas teisės aktais nustatytas bent 102 % užtikrinimo reikalavimas.

31 straipsnis

Išvestinių finansinių priemonių sutartims su sandorio šalimis iš trečiųjų valstybių, kuriose užskaitos susitarimų teisinis vykdymo užtikrinimas ar įkaito apsauga negali būti užtikrinti, taikoma tvarka

1.   Nukrypdamos nuo 2 straipsnio 2 dalies, Sąjungoje įsteigtos sandorio šalys savo rizikos valdymo procedūrose gali numatyti, kad kintamosios ir pradinės garantinių įmokų nereikia pateikti dėl ne biržos išvestinių finansinių priemonių sutarčių, kurių tarpuskaitos pagrindinė sandorio šalis neatlieka, sudarytų su trečiojoje valstybėje įsteigtomis sandorio šalimis, kurios atitinka bet kurią iš šių sąlygų:

| a) | atlikus 2 straipsnio 3 dalyje nurodytą teisinę peržiūrą patvirtinama, kad užskaitos susitarimo ir, kai naudojamas, susitarimo dėl pasikeitimo įkaitu vykdymas teisiškai negali būti nuolat tvirtai užtikrintas; |
| --- | --- |

a)

atlikus 2 straipsnio 3 dalyje nurodytą teisinę peržiūrą patvirtinama, kad užskaitos susitarimo ir, kai naudojamas, susitarimo dėl pasikeitimo įkaitu vykdymas teisiškai negali būti nuolat tvirtai užtikrintas;

| b) | atlikus 19 straipsnio 6 dalyje nurodytą teisinę peržiūrą patvirtinama, kad 19 straipsnio 3, 4 ir 5 dalyse nurodyti atskyrimo reikalavimai negali būti įvykdyti. |
| --- | --- |

b)

atlikus 19 straipsnio 6 dalyje nurodytą teisinę peržiūrą patvirtinama, kad 19 straipsnio 3, 4 ir 5 dalyse nurodyti atskyrimo reikalavimai negali būti įvykdyti.

Taikydamos pirmą pastraipą Sąjungoje įsteigtos sandorio šalys garantines įmokas gali rinkti bendrąja verte.

2.   Nukrypdamos nuo 2 straipsnio 2 dalies, Sąjungoje įsteigtos sandorio šalys savo rizikos valdymo procedūrose gali numatyti, kad kintamosios ir pradinės garantinių įmokų nereikia pateikti ar rinkti dėl sutarčių, sudarytų su trečiojoje valstybėje įsteigtomis sandorio šalimis, jeigu taikomos visos šios sąlygos:

| a) | taikomas 1 dalies a punktas ir atitinkamais atvejais b punktas; |
| --- | --- |

a)

taikomas 1 dalies a punktas ir atitinkamais atvejais b punktas;

| b) | atlikus 1 dalies a ir b punktuose nurodytas teisines peržiūras patvirtinama, kad rinkti įkaitą pagal šį reglamentą neįmanoma net jei jis būtų renkamas bendrąja verte; |
| --- | --- |

b)

atlikus 1 dalies a ir b punktuose nurodytas teisines peržiūras patvirtinama, kad rinkti įkaitą pagal šį reglamentą neįmanoma net jei jis būtų renkamas bendrąja verte;

| c) | pagal 3 dalį apskaičiuotas santykis yra mažesnis nei 2,5 %. |
| --- | --- |

c)

pagal 3 dalį apskaičiuotas santykis yra mažesnis nei 2,5 %.

3.   2 dalies c punkte nurodytas santykis gaunamas padalijus taikant šios dalies a punktą gautą sumą iš taikant b punktą gautos sumos:

| a) | grupės, kuriai priklauso sandorio šalis, neužbaigtų ne biržos išvestinių finansinių priemonių sutarčių, kurios buvo sudarytos po šio reglamento įsigaliojimo ir dėl kurių garantinės įmokos nebuvo renkamos iš trečiojoje valstybėje įsteigtų sandorio šalių, kurioms taikomas 2 dalies b punktas, tariamųjų sumų suma; |
| --- | --- |

a)

grupės, kuriai priklauso sandorio šalis, neužbaigtų ne biržos išvestinių finansinių priemonių sutarčių, kurios buvo sudarytos po šio reglamento įsigaliojimo ir dėl kurių garantinės įmokos nebuvo renkamos iš trečiojoje valstybėje įsteigtų sandorio šalių, kurioms taikomas 2 dalies b punktas, tariamųjų sumų suma;

| b) | grupės, kuriai priklauso sandorio šalis, visų neužbaigtų ne biržos išvestinių finansinių priemonių sutarčių, išskyrus ne biržos išvestinių finansinių priemonių sutartis, kurios yra grupės vidaus sandoriai, tariamųjų sumų suma. |
| --- | --- |

b)

grupės, kuriai priklauso sandorio šalis, visų neužbaigtų ne biržos išvestinių finansinių priemonių sutarčių, išskyrus ne biržos išvestinių finansinių priemonių sutartis, kurios yra grupės vidaus sandoriai, tariamųjų sumų suma.

III SKYRIUS

GRUPĖS VIDAUS IŠVESTINIŲ FINANSINIŲ PRIEMONIŲ SUTARTYS

1 SKIRSNIS

Procedūros sandorio šalims ir kompetentingoms institucijoms, kai jos taiko išimtis grupės vidaus išvestinių finansinių priemonių sutartims

32 straipsnis

Procedūros, skirtos sandorio šalims ir atitinkamoms kompetentingoms institucijoms

1.   Laikoma, kad sandorio šalies prašymas arba pranešimas kompetentingai institucijai pagal Reglamento (ES) Nr. 648/2012 11 straipsnio 6–10 dalis yra gautas, kai kompetentinga institucija gauna visą šią informaciją:

| a) | visą informaciją, būtiną siekiant įvertinti, ar įvykdytos atitinkamai Reglamento (ES) Nr. 648/2012 11 straipsnio 6, 7, 8, 9 arba 10 dalyje nurodytos sąlygos; |
| --- | --- |

a)

visą informaciją, būtiną siekiant įvertinti, ar įvykdytos atitinkamai Reglamento (ES) Nr. 648/2012 11 straipsnio 6, 7, 8, 9 arba 10 dalyje nurodytos sąlygos;

| b) | Komisijos deleguotojo reglamento (ES) Nr. 149/2013 (10) 18 straipsnio 2 dalyje nurodytą informaciją ir dokumentus. |
| --- | --- |

b)

Komisijos deleguotojo reglamento (ES) Nr. 149/2013 (10) 18 straipsnio 2 dalyje nurodytą informaciją ir dokumentus.

2.   Jeigu kompetentinga institucija nustato, kad norint įvertinti, ar 1 dalies a punkto sąlygos yra įvykdytos, reikia papildomos informacijos, ji sandorio šaliai pateikia rašytinį prašymą pateikti informacijos.

3.   Kompetentingos institucijos sprendimas pagal Reglamento (ES) Nr. 648/2012 11 straipsnio 6 dalį sandorio šaliai pateikiamas per tris mėnesius nuo visos 1 dalyje nurodytos informacijos gavimo.

4.   Jeigu kompetentinga institucija pagal Reglamento (ES) Nr. 648/2012 11 straipsnio 6, 8 arba 10 dalį priima teigiamą sprendimą, ji apie tą teigiamą sprendimą raštu praneša sandorio šaliai ir pateikia bent šią informaciją:

| a) | ar reikalavimas netaikomas visiškai, ar iš dalies; |
| --- | --- |

a)

ar reikalavimas netaikomas visiškai, ar iš dalies;

| b) | kai reikalavimas netaikomas iš dalies, aiškius išimties taikymo apribojimus. |
| --- | --- |

b)

kai reikalavimas netaikomas iš dalies, aiškius išimties taikymo apribojimus.

5.   Jeigu kompetentinga institucija pagal Reglamento (ES) Nr. 648/2012 11 straipsnio 6, 8 arba 10 dalį priima neigiamą sprendimą arba prieštarauja pranešimui pagal to reglamento 11 straipsnio 7 arba 9 dalį, ji apie tą neigiamą sprendimą arba prieštaravimą raštu praneša sandorio šaliai ir pateikia bent šią informaciją:

| a) | atitinkamai Reglamento (ES) Nr. 648/2012 11 straipsnio 6, 7, 8, 9 arba 10 dalyje nurodytas sąlygas, kurios yra neįvykdytos; |
| --- | --- |

a)

atitinkamai Reglamento (ES) Nr. 648/2012 11 straipsnio 6, 7, 8, 9 arba 10 dalyje nurodytas sąlygas, kurios yra neįvykdytos;

| b) | tokių sąlygų neįvykdymą patvirtinančių argumentų santrauką. |
| --- | --- |

b)

tokių sąlygų neįvykdymą patvirtinančių argumentų santrauką.

6.   Jeigu viena iš kompetentingų institucijų, kuriai pateiktas pranešimas pagal Reglamento (ES) Nr. 648/2012 11 straipsnio 7 dalį, mano, kad to reglamento 11 straipsnio 7 dalies pirmos pastraipos a arba b punkte nurodytos sąlygos yra neįvykdytos, ji apie tai praneša kitai kompetentingai institucijai per du mėnesius nuo pranešimo gavimo dienos.

7.   Kompetentingos institucijos praneša ne finansų sandorio šalims apie 5 dalyje nurodytą prieštaravimą per tris mėnesius nuo pranešimo gavimo dienos.

8.   Kompetentingos institucijos sprendimas pagal Reglamento (ES) Nr. 648/2012 11 straipsnio 8 dalį Sąjungoje įsteigtai sandorio šaliai pateikiamas per tris mėnesius nuo visos 1 dalyje nurodytos informacijos gavimo dienos.

9.   Finansų sandorio šalies kompetentingos institucijos sprendimas, nurodytas Reglamento (ES) Nr. 648/2012 11 straipsnio 10 dalyje, perduodamas ne finansų sandorio šalies kompetentingai institucijai per du mėnesius nuo visos 1 dalyje nurodytos informacijos gavimo, o sandorio šalims – per tris mėnesius nuo tos informacijos gavimo.

10.   Sandorio šalys, kurios pateikė pranešimą arba gavo teigiamą sprendimą pagal atitinkamai Reglamento (ES) Nr. 648/2012 11 straipsnio 6, 7, 8, 9 arba 10 dalį, nedelsdamos praneša atitinkamai kompetentingai institucijai apie visus pakeitimus, kurie gali turėti įtakos tose dalyse atitinkamai nustatytų sąlygų vykdymui. Pasikeitus aplinkybėms, kai pasikeitimas gali turėti įtakos tų sąlygų vykdymui, kompetentinga institucija gali prieštarauti išimties taikymui arba atšaukti savo teigiamą sprendimą.

11.   Jeigu kompetentinga institucija praneša apie neigiamą sprendimą arba prieštaravimą, atitinkama sandorio šalis gali pateikti kitą prašymą arba pranešimą tik jeigu reikšmingai pasikeičia aplinkybės, kurios buvo kompetentingos institucijos sprendimo ar prieštaravimo pagrindas.

2 SKIRSNIS

Taikomi išimčių taikymo grupės vidaus išvestinių finansinių priemonių sutartims kriterijai

33 straipsnis

Taikomi teisinių kliūčių greitai pervesti nuosavas lėšas ir padengti įsipareigojimus kriterijai

Laikoma, kad egzistuoja teisinė kliūtis sandorio šalims tarpusavyje greitai pervesti nuosavas lėšas arba padengti įsipareigojimus, kaip nurodyta Reglamento (ES) Nr. 648/2012 11 straipsnio 5–10 dalyse, kai yra faktinių arba numatomų teisinio pobūdžio apribojimų, įskaitant bet kuriuos iš šių:

| a) | valiutos ir valiutos keitimo kontrolės priemonės; |
| --- | --- |

a)

valiutos ir valiutos keitimo kontrolės priemonės;

| b) | įstatymų, administracinė, teisinė ar sutarčių sistema, kuria užkertamas kelias finansinei tarpusavio paramai arba daroma didelė įtaka lėšų perdavimui grupėje; |
| --- | --- |

b)

įstatymų, administracinė, teisinė ar sutarčių sistema, kuria užkertamas kelias finansinei tarpusavio paramai arba daroma didelė įtaka lėšų perdavimui grupėje;

| c) | įvykdomos ankstyvosios intervencijos, gaivinimo ir pertvarkymo sąlygos, kaip nurodyta Europos Parlamento ir Tarybos direktyvoje 2014/59/ES (11), ir dėl to kompetentinga institucija numato kliūtį greitai pervesti nuosavas lėšas ar padengti įsipareigojimus; |
| --- | --- |

c)

įvykdomos ankstyvosios intervencijos, gaivinimo ir pertvarkymo sąlygos, kaip nurodyta Europos Parlamento ir Tarybos direktyvoje 2014/59/ES (11), ir dėl to kompetentinga institucija numato kliūtį greitai pervesti nuosavas lėšas ar padengti įsipareigojimus;

11

| d) | mažumos dalių, kurios riboja sprendimų priėmimo įgaliojimus grupę sudarančiuose subjektuose, egzistavimas; |
| --- | --- |

d)

mažumos dalių, kurios riboja sprendimų priėmimo įgaliojimus grupę sudarančiuose subjektuose, egzistavimas;

| e) | sandorio šalies teisinės struktūros, apibrėžtos jos įstatuose, steigimo dokumentuose ir vidaus taisyklėse, pobūdis. |
| --- | --- |

e)

sandorio šalies teisinės struktūros, apibrėžtos jos įstatuose, steigimo dokumentuose ir vidaus taisyklėse, pobūdis.

34 straipsnis

Taikomi praktinių kliūčių greitai pervesti nuosavas lėšas ir padengti įsipareigojimus kriterijai

Laikoma, kad egzistuoja praktinė kliūtis sandorio šalims tarpusavyje greitai pervesti nuosavas lėšas arba padengti įsipareigojimus, kaip nurodyta Reglamento (ES) Nr. 648/2012 11 straipsnio 5–10 dalyse, kai yra praktinio pobūdžio apribojimų, įskaitant bet kuriuos iš šių:

| a) | nepakankamas nesuvaržyto ar likvidaus turto prieinamumas atitinkamai sandorio šaliai, kai jo reikia; |
| --- | --- |

a)

nepakankamas nesuvaržyto ar likvidaus turto prieinamumas atitinkamai sandorio šaliai, kai jo reikia;

| b) | praktinio pobūdžio kliūtys, kurios faktiškai lemia tokių pervedimų ar padengimo suėjus terminui vėlavimą arba užkerta jiems kelią. |
| --- | --- |

b)

praktinio pobūdžio kliūtys, kurios faktiškai lemia tokių pervedimų ar padengimo suėjus terminui vėlavimą arba užkerta jiems kelią.

IV SKYRIUS

PEREINAMOJO LAIKOTARPIO IR BAIGIAMOSIOS NUOSTATOS

35 straipsnis

Pereinamojo laikotarpio nuostatos

Reglamento (ES) Nr. 648/2012 11 straipsnio 3 dalyje nurodytos sandorio šalys ir toliau gali taikyti rizikos valdymo procedūras, kurios yra įdiegtos šios reglamento taikymo datą, ne biržos išvestinių finansinių priemonių sutartims, kurių tarpuskaitos pagrindinė sandorio šalis neatlieka, sudarytoms nuo 2012 m. rugpjūčio 16 d. iki atitinkamų šio reglamento taikymo datų.

36 straipsnis

9 straipsnio 2 dalies, 11 straipsnio, 13–18 straipsnių, 19 straipsnio 1 dalies c, d ir f punktų, 19 straipsnio 3 dalies ir 20 straipsnio taikymas

1.   9 straipsnio 2 dalis, 11 straipsnis, 13–18 straipsniai, 19 straipsnio 1 dalies c, d ir f punktai, 19 straipsnio 3 dalis ir 20 straipsnis taikomi taip:

| a) | praėjus mėnesiui nuo šio reglamento įsigaliojimo datos, jeigu abiejų sandorio šalių arba kiekvienos iš grupių, kurioms jos priklauso, išvestinių finansinių priemonių, kurių tarpuskaitos pagrindinė sandorio šalis neatlieka, agreguota vidutinė tariamoji suma yra didesnė nei 3 000 mlrd. EUR; |
| --- | --- |

a)

praėjus mėnesiui nuo šio reglamento įsigaliojimo datos, jeigu abiejų sandorio šalių arba kiekvienos iš grupių, kurioms jos priklauso, išvestinių finansinių priemonių, kurių tarpuskaitos pagrindinė sandorio šalis neatlieka, agreguota vidutinė tariamoji suma yra didesnė nei 3 000 mlrd. EUR;

| b) | nuo 2017 m. rugsėjo 1 d., jeigu abiejų sandorio šalių arba kiekvienos iš grupių, kurioms jos priklauso, išvestinių finansinių priemonių, kurių tarpuskaitos pagrindinė sandorio šalis neatlieka, agreguota vidutinė tariamoji suma yra didesnė nei 2 250 mlrd. EUR; |
| --- | --- |

b)

nuo 2017 m. rugsėjo 1 d., jeigu abiejų sandorio šalių arba kiekvienos iš grupių, kurioms jos priklauso, išvestinių finansinių priemonių, kurių tarpuskaitos pagrindinė sandorio šalis neatlieka, agreguota vidutinė tariamoji suma yra didesnė nei 2 250 mlrd. EUR;

| c) | nuo 2018 m. rugsėjo 1 d., jeigu abiejų sandorio šalių arba kiekvienos iš grupių, kurioms jos priklauso, išvestinių finansinių priemonių, kurių tarpuskaitos pagrindinė sandorio šalis neatlieka, agreguota vidutinė tariamoji suma yra didesnė nei 1 500 mlrd. EUR; |
| --- | --- |

c)

nuo 2018 m. rugsėjo 1 d., jeigu abiejų sandorio šalių arba kiekvienos iš grupių, kurioms jos priklauso, išvestinių finansinių priemonių, kurių tarpuskaitos pagrindinė sandorio šalis neatlieka, agreguota vidutinė tariamoji suma yra didesnė nei 1 500 mlrd. EUR;

| d) | nuo 2019 m. rugsėjo 1 d., jeigu abiejų sandorio šalių arba kiekvienos iš grupių, kurioms jos priklauso, išvestinių finansinių priemonių, kurių tarpuskaitos pagrindinė sandorio šalis neatlieka, agreguota vidutinė tariamoji suma yra didesnė nei 750 mlrd. EUR; |
| --- | --- |

d)

nuo 2019 m. rugsėjo 1 d., jeigu abiejų sandorio šalių arba kiekvienos iš grupių, kurioms jos priklauso, išvestinių finansinių priemonių, kurių tarpuskaitos pagrindinė sandorio šalis neatlieka, agreguota vidutinė tariamoji suma yra didesnė nei 750 mlrd. EUR;

| e) | nuo 2020 m. rugsėjo 1 d., jeigu abiejų sandorio šalių arba kiekvienos iš grupių, kurioms jos priklauso, išvestinių finansinių priemonių, kurių tarpuskaitos pagrindinė sandorio šalis neatlieka, agreguota vidutinė tariamoji suma yra didesnė nei 8 mlrd. EUR. |
| --- | --- |

e)

nuo 2020 m. rugsėjo 1 d., jeigu abiejų sandorio šalių arba kiekvienos iš grupių, kurioms jos priklauso, išvestinių finansinių priemonių, kurių tarpuskaitos pagrindinė sandorio šalis neatlieka, agreguota vidutinė tariamoji suma yra didesnė nei 8 mlrd. EUR.

2.   Nukrypstant nuo 1 dalies, jeigu įvykdomos šio straipsnio 3 dalies sąlygos, 9 straipsnio 2 dalis, 11 straipsnis, 13–18 straipsniai, 19 straipsnio 1 dalies c, d ir f punktai, 19 straipsnio 3 dalis ir 20 straipsnis taikomi taip:

| a) | praėjus 3 metams nuo šio reglamento įsigaliojimo datos, jeigu sprendimas dėl lygiavertiškumo nebuvo priimtas pagal Reglamento (ES) Nr. 648/2012 13 straipsnio 2 dalį atitinkamos trečiosios valstybės atžvilgiu to reglamento 11 straipsnio 3 dalies tikslais; |
| --- | --- |

a)

praėjus 3 metams nuo šio reglamento įsigaliojimo datos, jeigu sprendimas dėl lygiavertiškumo nebuvo priimtas pagal Reglamento (ES) Nr. 648/2012 13 straipsnio 2 dalį atitinkamos trečiosios valstybės atžvilgiu to reglamento 11 straipsnio 3 dalies tikslais;

| b) | vėlesnę iš toliau nurodytų datų, jeigu pagal Reglamento (ES) Nr. 648/2012 13 straipsnio 2 dalį atitinkamos trečiosios valstybės atžvilgiu priimtas sprendimas dėl lygiavertiškumo to reglamento 11 straipsnio 3 dalies tikslais:






  i) | praėjus keturiems mėnesiams nuo sprendimo, priimto pagal Reglamento (ES) Nr. 648/2012 13 straipsnio 2 dalį atitinkamos trečiosios valstybės atžvilgiu to reglamento 11 straipsnio 3 dalies tikslais, įsigaliojimo; |
| --- | --- | --- |

b)

vėlesnę iš toliau nurodytų datų, jeigu pagal Reglamento (ES) Nr. 648/2012 13 straipsnio 2 dalį atitinkamos trečiosios valstybės atžvilgiu priimtas sprendimas dėl lygiavertiškumo to reglamento 11 straipsnio 3 dalies tikslais:

i)

praėjus keturiems mėnesiams nuo sprendimo, priimto pagal Reglamento (ES) Nr. 648/2012 13 straipsnio 2 dalį atitinkamos trečiosios valstybės atžvilgiu to reglamento 11 straipsnio 3 dalies tikslais, įsigaliojimo;

| ii) | taikytiną datą, nustatytą pagal 1 dalį. |
| --- | --- |

ii)

taikytiną datą, nustatytą pagal 1 dalį.

3.   2 dalyje nurodyta nukrypti leidžianti nuostata taikoma tik jei ne biržos išvestinių finansinių priemonių sutarties, kurios tarpuskaitos pagrindinė sandorio šalis neatlieka, sandorio šalys atitinka visas šias sąlygas:

| a) | viena sandorio šalis yra įsteigta trečiojoje valstybėje, o kita sandorio šalis yra įsteigta Sąjungoje; |
| --- | --- |

a)

viena sandorio šalis yra įsteigta trečiojoje valstybėje, o kita sandorio šalis yra įsteigta Sąjungoje;

| b) | trečiojoje valstybėje įsteigta sandorio šalis yra finansų sandorio šalis arba ne finansų sandorio šalis; |
| --- | --- |

b)

trečiojoje valstybėje įsteigta sandorio šalis yra finansų sandorio šalis arba ne finansų sandorio šalis;

| c) | Sąjungoje įsteigta sandorio šalis yra viena iš šių šalių:






  i) | finansų sandorio šalis, ne finansų sandorio šalis, finansų kontroliuojančioji bendrovė, finansų įstaiga arba papildomas paslaugas teikianti įmonė, kuriai taikomi atitinkami prudenciniai reikalavimai, o a punkte nurodyta trečiosios valstybės sandorio šalis yra finansų sandorio šalis; |
| --- | --- | --- |

c)

Sąjungoje įsteigta sandorio šalis yra viena iš šių šalių:

i)

finansų sandorio šalis, ne finansų sandorio šalis, finansų kontroliuojančioji bendrovė, finansų įstaiga arba papildomas paslaugas teikianti įmonė, kuriai taikomi atitinkami prudenciniai reikalavimai, o a punkte nurodyta trečiosios valstybės sandorio šalis yra finansų sandorio šalis;

| ii) | finansų sandorio šalis arba ne finansų sandorio šalis, o a punkte nurodyta trečiosios valstybės sandorio šalis yra ne finansų sandorio šalis; |
| --- | --- |

ii)

finansų sandorio šalis arba ne finansų sandorio šalis, o a punkte nurodyta trečiosios valstybės sandorio šalis yra ne finansų sandorio šalis;

| d) | abi sandorio šalys yra visiškai įtrauktos į tą patį konsolidavimo procesą pagal Reglamento (ES) Nr. 648/2012 3 straipsnio 3 dalį; |
| --- | --- |

d)

abi sandorio šalys yra visiškai įtrauktos į tą patį konsolidavimo procesą pagal Reglamento (ES) Nr. 648/2012 3 straipsnio 3 dalį;

| e) | abiem sandorio šalims taikomos tinkamos centralizuotos rizikos vertinimo, nustatymo ir kontrolės procedūros; |
| --- | --- |

e)

abiem sandorio šalims taikomos tinkamos centralizuotos rizikos vertinimo, nustatymo ir kontrolės procedūros;

| f) | III skyriaus reikalavimai yra įvykdyti. |
| --- | --- |

f)

III skyriaus reikalavimai yra įvykdyti.

37 straipsnis

9 straipsnio 1 dalies ir 10 ir 12 straipsnių taikymas

1.   9 straipsnio 1 dalis ir 10 ir 12 straipsniai taikomi taip:

| a) | praėjus mėnesiui nuo šio reglamento įsigaliojimo datos sandorio šalims, kurių abiejų arba kiekvienos iš grupių, kurioms jos priklauso, ne biržos išvestinių finansinių priemonių, kurių tarpuskaitos pagrindinė sandorio šalis neatlieka, agreguota vidutinė tariamoji suma yra didesnė nei 3 000 mlrd. EUR; |
| --- | --- |

a)

praėjus mėnesiui nuo šio reglamento įsigaliojimo datos sandorio šalims, kurių abiejų arba kiekvienos iš grupių, kurioms jos priklauso, ne biržos išvestinių finansinių priemonių, kurių tarpuskaitos pagrindinė sandorio šalis neatlieka, agreguota vidutinė tariamoji suma yra didesnė nei 3 000 mlrd. EUR;

| b) | kitoms sandorio šalims nuo vėlesnės iš šių datų: 2017 m. kovo 1 d. arba praėjus mėnesiui nuo šio reglamento įsigaliojimo datos. |
| --- | --- |

b)

kitoms sandorio šalims nuo vėlesnės iš šių datų: 2017 m. kovo 1 d. arba praėjus mėnesiui nuo šio reglamento įsigaliojimo datos.

2.   Nukrypstant nuo 1 dalies, 27 straipsnio a punkte nurodytiems išankstiniams užsienio valiutos keitimo sandoriams 9 straipsnio 1 dalis ir 10 ir 12 straipsniai taikomi ankstesnę iš šių datų:

| a) | 2018 m. gruodžio 31 d., jeigu b punkte nurodytas reglamentas dar netaikomas; |
| --- | --- |

a)

2018 m. gruodžio 31 d., jeigu b punkte nurodytas reglamentas dar netaikomas;

| b) | Komisijos deleguotojo reglamento (*2), kuriuo nustatomi tam tikri techniniai aspektai, susiję su finansinių priemonių apibrėžtimi išankstinių užsienio valiutos keitimo sandorių, už kuriuos atsiskaitoma fiziškai, atveju, taikymo datą arba pagal 1 dalį nustatytą datą atsižvelgiant į tai, kuri iš jų vėlesnė. |
| --- | --- |

b)

Komisijos deleguotojo reglamento (*2), kuriuo nustatomi tam tikri techniniai aspektai, susiję su finansinių priemonių apibrėžtimi išankstinių užsienio valiutos keitimo sandorių, už kuriuos atsiskaitoma fiziškai, atveju, taikymo datą arba pagal 1 dalį nustatytą datą atsižvelgiant į tai, kuri iš jų vėlesnė.

38 straipsnis

Reikalavimų taikymo konkrečioms sutartims datos

1.   Nukrypstant nuo 36 straipsnio 1 dalies ir 37 straipsnio, visoms ne biržos išvestinėms finansinėms priemonėms, kurių tarpuskaitos pagrindinė sandorio šalis neatlieka ir kurios yra vienos rūšies akcijų pasirinkimo sandoriai arba indekso pasirinkimo sandoriai, 36 straipsnio 1 dalyje ir 37 straipsnyje nurodyti straipsniai taikomi praėjus 3 metams nuo šio reglamento įsigaliojimo datos.

2.   Nukrypstant nuo 36 straipsnio 1 dalies ir 37 straipsnio, kai Sąjungoje įsteigta sandorio šalis sudaro ne biržos išvestinių finansinių priemonių sutartį, kurios tarpuskaita neatliekama, su kita tai pačiai grupei priklausančia sandorio šalimi, 36 straipsnio 1 dalyje ir 37 straipsnyje nurodyti straipsniai taikomi nuo datų, nurodytų pagal tuos straipsnius, arba 2017 m. liepos 4 d., atsižvelgiant į tai, kuri data vėlesnė.

39 straipsnis

Agreguotos vidutinės tariamosios sumos apskaičiavimas

1.   Taikant 36 ir 37 straipsnius, nurodyta agreguota vidutinė tariamoji suma apskaičiuojama kaip visų bendrųjų tariamųjų sumų, kurios atitinka visas toliau nurodytas sąlygas, vidurkis:

| a) | jos yra užregistruotos 2016 m. kovo, balandžio ir gegužės mėn. paskutinę darbo dieną 36 straipsnio 1 dalies a punkte nurodytų sandorio šalių atžvilgiu; |
| --- | --- |

a)

jos yra užregistruotos 2016 m. kovo, balandžio ir gegužės mėn. paskutinę darbo dieną 36 straipsnio 1 dalies a punkte nurodytų sandorio šalių atžvilgiu;

| b) | jos yra užregistruotos 36 straipsnio 1 dalies kiekviename punkte nurodytų metų kovo, balandžio ir gegužės mėn. paskutinę darbo dieną; |
| --- | --- |

b)

jos yra užregistruotos 36 straipsnio 1 dalies kiekviename punkte nurodytų metų kovo, balandžio ir gegužės mėn. paskutinę darbo dieną;

| c) | jos apima visus grupės subjektus; |
| --- | --- |

c)

jos apima visus grupės subjektus;

| d) | jos apima visas grupės ne biržos išvestinių finansinių priemonių sutartis, kurių tarpuskaitos pagrindinė sandorio šalis neatlieka; |
| --- | --- |

d)

jos apima visas grupės ne biržos išvestinių finansinių priemonių sutartis, kurių tarpuskaitos pagrindinė sandorio šalis neatlieka;

| e) | jos apima visas grupės vidaus ne biržos išvestinių finansinių priemonių sutartis, kurių tarpuskaitos pagrindinė sandorio šalis neatlieka, kiekvieną iš jų skaičiuojant vieną kartą. |
| --- | --- |

e)

jos apima visas grupės vidaus ne biržos išvestinių finansinių priemonių sutartis, kurių tarpuskaitos pagrindinė sandorio šalis neatlieka, kiekvieną iš jų skaičiuojant vieną kartą.

2.   Taikant 1 dalį, KIPVPS, kuriems išduotas veiklos leidimas pagal Direktyvą 2009/65/EB, ir alternatyvaus investavimo fondai, valdomi alternatyvaus investavimo fondų valdytojų, kuriems veiklos leidimas išduotas arba kurie registruoti pagal Direktyvą 2011/61/ES, laikomi atskirais subjektais ir vertinami atskirai, jeigu įvykdomos šios sąlygos:

| a) | fondo nemokumo ar bankroto atveju fondai yra atskiri ir atskirti turto fondai; |
| --- | --- |

a)

fondo nemokumo ar bankroto atveju fondai yra atskiri ir atskirti turto fondai;

| b) | atskirti turto fondai nėra užtikrinti, garantuoti ar kitaip finansiškai remiami kitų investicinių fondų ar jų valdytojų. |
| --- | --- |

b)

atskirti turto fondai nėra užtikrinti, garantuoti ar kitaip finansiškai remiami kitų investicinių fondų ar jų valdytojų.

40 straipsnis

Įsigaliojimas

Šis reglamentas įsigalioja dvidešimtą dieną po jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje.

Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje

Šis reglamentas privalomas visas ir tiesiogiai taikomas visose valstybėse narėse.

Priimta Briuselyje 2016 m. spalio 4 d.

Komisijos vardu

Pirmininkas

Jean-Claude JUNCKER

---

(1)  
  OL L 201, 2012 7 27, p. 1.

1

(2)  
  2012 m. gruodžio 19 d. Komisijos deleguotasis reglamentas (ES) Nr. 153/2013, kuriuo Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) Nr. 648/2012 papildomas nuostatomis dėl pagrindinėms sandorio šalims taikomų reikalavimų techninių reguliavimo standartų (OL L 52, 2013 2 23, p. 41).

2

(3)  
  2013 m. birželio 26 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) Nr. 575/2013 dėl prudencinių reikalavimų kredito įstaigoms ir investicinėms įmonėms ir kuriuo iš dalies keičiamas Reglamentas (ES) Nr. 648/2012 (OL L 176, 2013 6 27, p. 1).

3

(4)  
  2013 m. birželio 26 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2013/36/ES dėl galimybės verstis kredito įstaigų veikla ir dėl riziką ribojančios kredito įstaigų ir investicinių įmonių priežiūros, kuria iš dalies keičiama Direktyva 2002/87/EB ir panaikinamos direktyvos 2006/48/EB bei 2006/49/EB (OL L 176, 2013 6 27, p. 338).

4

(*1)  C(2016) 2398 final.

*1

final

(5)  
  2010 m. lapkričio 24 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) Nr. 1093/2010, kuriuo įsteigiama Europos priežiūros institucija (Europos bankininkystės institucija), iš dalies keičiamas Sprendimas Nr. 716/2009/EB ir panaikinamas Komisijos sprendimas 2009/78/EB (OL L 331, 2010 12 15, p. 12).

5

(6)  
  2010 m. lapkričio 24 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) Nr. 1094/2010, kuriuo įsteigiama Europos priežiūros institucija (Europos draudimo ir profesinių pensijų institucija), iš dalies keičiamas Sprendimas Nr. 716/2009/EB ir panaikinamas Komisijos sprendimas 2009/79/EB (OL L 331, 2010 12 15, p. 48).

6

(7)  
  2010 m. lapkričio 24 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) Nr. 1095/2010, kuriuo įsteigiama Europos priežiūros institucija (Europos vertybinių popierių ir rinkų institucija) ir iš dalies keičiamas Sprendimas Nr. 716/2009/EB bei panaikinamas Komisijos sprendimas 2009/77/EB (OL L 331, 2010 12 15, p. 84).

7

(8)  
  2009 m. liepos 13 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2009/65/EB dėl įstatymų ir kitų teisės aktų, susijusių su kolektyvinio investavimo į perleidžiamus vertybinius popierius subjektais (KIPVPS), derinimo (OL L 302, 2009 11 17, p. 32).

8

(9)  
  2011 m. birželio 8 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2011/61/ES dėl alternatyvaus investavimo fondų valdytojų, kuria iš dalies keičiami direktyvos 2003/41/EB ir 2009/65/EB bei reglamentai (EB) Nr. 1060/2009 ir (ES) Nr. 1095/2010 (OL L 174, 2011 7 1, p. 1).

9

(10)  
  2012 m. gruodžio 19 d. Komisijos deleguotasis reglamentas (ES) Nr. 149/2013, kuriuo Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) Nr. 648/2012 papildomas nuostatomis dėl netiesioginės tarpuskaitos susitarimų, tarpuskaitos prievolės, viešo registro, galimybės naudotis prekybos vietos paslaugomis, ne finansų sandorio šalių ir ne biržos išvestinių finansinių priemonių sutarčių, kurių tarpuskaitos pagrindinė sandorio šalis neatlieka, rizikos mažinimo būdų techninių reguliavimo standartų (OL L 52, 2013 2 23, p. 11).

10

(11)  
  2014 m. gegužės 15 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2014/59/ES, kuria nustatoma kredito įstaigų ir investicinių įmonių gaivinimo ir pertvarkymo sistema ir iš dalies keičiamos Tarybos direktyva 82/891/EEB, direktyvos 2001/24/EB, 2002/47/EB, 2004/25/EB, 2005/56/EB, 2007/36/EB, 2011/35/ES, 2012/30/ES bei 2013/36/ES ir Europos Parlamento ir Tarybos reglamentai (ES) Nr. 1093/2010 bei (ES) Nr. 648/2012 (OL L 173, 2014 6 12, p. 190).

11

(*2)  C(2016) 2398 final.

*2

final

---

I PRIEDAS

Įsipareigojimų neįvykdymo tikimybės atitikimas kredito kokybės žingsniams taikant 6 ir 7 straipsnius

Vidaus reitingas, kurio įsipareigojimų neįvykdymo tikimybė yra lygi 1 lentelėje pateiktai vertei arba už ją mažesnė, susiejamas su atitinkamu kredito kokybės žingsniu.

1 lentelė

| Kredito kokybės žingsnis | Įsipareigojimų neįvykdymo tikimybė, kaip apibrėžta Reglamento (ES) Nr. 575/2013 4 straipsnio 54 punkte, mažesnė arba lygi: |
| --- | --- |
| 1 | 0,10 % |
| 2 | 0,25 % |
| 3 | 1 % |
| 4 | 7,5 % |

Kredito kokybės žingsnis

Įsipareigojimų neįvykdymo tikimybė, kaip apibrėžta Reglamento (ES) Nr. 575/2013 4 straipsnio 54 punkte, mažesnė arba lygi:

1

0,10 %

2

0,25 %

3

1 %

4

7,5 %

---

II PRIEDAS

Įkaito vertės koregavimo metodika taikant 21 straipsnį

| 1. | Įkaito vertė koreguojama taip:
  Cvalue = C · (1 – HC – HFX)
  čia:







  C | = | įkaito rinkos vertė; |
| --- | --- | --- | --- |
| HC | = | įkaitui tinkamas vertės mažinimas, apskaičiuotas pagal 2 dalį; |
| HFX | = | tinkamas vertės mažinimas valiutų nesutapimo atveju, apskaičiuotas pagal 6 dalį. |

1.

Cvalue = C · (1 – HC – HFX)

čia:

C

=

įkaito rinkos vertė;

HC

=

įkaitui tinkamas vertės mažinimas, apskaičiuotas pagal 2 dalį;

HFX

=

tinkamas vertės mažinimas valiutų nesutapimo atveju, apskaičiuotas pagal 6 dalį.

| 2. | Sandorio šalys įkaito rinkos vertei taiko bent toliau pateiktose 1 ir 2 lentelėse nurodytus vertės mažinimus.

  1 lentelė


  Vertės mažinimai, susiję su ilgalaikiais kredito kokybės vertinimais










  Kredito kokybės žingsnis, su kuriuo siejamas skolos vertybinio popieriaus kredito rizikos vertinimas | Likutinis terminas | Skolos vertybinių popierių, kuriuos išleido 4 straipsnio 1 dalies c–e ir h–k punktuose nurodyti subjektai, vertės mažinimai (%) | Skolos vertybinių popierių, kuriuos išleido 4 straipsnio 1 dalies f, g ir l–n punktuose nurodyti subjektai, vertės mažinimai (%) | Pakeitimo vertybiniais popieriais pozicijų, kurios atitinka 4 straipsnio 1 dalies o punkto kriterijus, vertės mažinimai (%) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1 | ≤ 1 metai | 0,5 | 1 | 2 |
| > 1 ≤ 5 metai | 2 | 4 | 8 |
| > 5 metai | 4 | 8 | 16 |
| 2–3 | ≤ 1 metai | 1 | 2 | 4 |
| > 1 ≤ 5 metai | 3 | 6 | 12 |
| > 5 metai | 6 | 12 | 24 |
| 4 arba žemesnis | ≤ 1 metai | 15 | Netaikoma | Netaikoma |
| > 1 ≤ 5 metai | 15 | Netaikoma | Netaikoma |
| > 5 metai | 15 | Netaikoma | Netaikoma |

2.

1 lentelė

Vertės mažinimai, susiję su ilgalaikiais kredito kokybės vertinimais

Kredito kokybės žingsnis, su kuriuo siejamas skolos vertybinio popieriaus kredito rizikos vertinimas

Likutinis terminas

Skolos vertybinių popierių, kuriuos išleido 4 straipsnio 1 dalies c–e ir h–k punktuose nurodyti subjektai, vertės mažinimai (%)

Skolos vertybinių popierių, kuriuos išleido 4 straipsnio 1 dalies f, g ir l–n punktuose nurodyti subjektai, vertės mažinimai (%)

Pakeitimo vertybiniais popieriais pozicijų, kurios atitinka 4 straipsnio 1 dalies o punkto kriterijus, vertės mažinimai (%)

1

≤ 1 metai

0,5

1

2

> 1 ≤ 5 metai

2

4

8

> 5 metai

4

8

16

2–3

≤ 1 metai

1

2

4

> 1 ≤ 5 metai

3

6

12

> 5 metai

6

12

24

4 arba žemesnis

≤ 1 metai

15

Netaikoma

Netaikoma

> 1 ≤ 5 metai

15

Netaikoma

Netaikoma

> 5 metai

15

Netaikoma

Netaikoma

2 lentelė

Vertės mažinimai, susiję su trumpalaikiais kredito kokybės vertinimais

| Kredito kokybės žingsnis, su kuriuo siejamas trumpalaikio skolos vertybinio popieriaus kredito rizikos vertinimas | Skolos vertybinių popierių, kuriuos išleido 4 straipsnio 1 dalies c ir j punktuose nurodyti subjektai, vertės mažinimai (%) | Skolos vertybinių popierių, kuriuos išleido 4 straipsnio 1 dalies m punkte nurodyti subjektai, vertės mažinimai (%) | Pakeitimo vertybiniais popieriais pozicijų, kurios atitinka 4 straipsnio 1 dalies o punkto kriterijus, vertės mažinimai (%) |
| --- | --- | --- | --- |
| 1 | 0,5 | 1 | 2 |
| 2–3 arba žemesnis | 1 | 2 | 4 |

Kredito kokybės žingsnis, su kuriuo siejamas trumpalaikio skolos vertybinio popieriaus kredito rizikos vertinimas

Skolos vertybinių popierių, kuriuos išleido 4 straipsnio 1 dalies c ir j punktuose nurodyti subjektai, vertės mažinimai (%)

Skolos vertybinių popierių, kuriuos išleido 4 straipsnio 1 dalies m punkte nurodyti subjektai, vertės mažinimai (%)

Pakeitimo vertybiniais popieriais pozicijų, kurios atitinka 4 straipsnio 1 dalies o punkto kriterijus, vertės mažinimai (%)

1

0,5

1

2

2–3 arba žemesnis

1

2

4

| 1. | Nuosavybės vertybiniams popieriams, sudarantiems pagrindinius indeksus, į nuosavybės vertybinius popierius konvertuojamoms obligacijoms, sudarančioms pagrindinius indeksus, ir auksui taikomas 15 % vertės mažinimas. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Tinkamiems KIPVPS vienetams taikomas vertės mažinimas yra svertinis vertės mažinimų, kurie būtų taikomi turtui, į kurį fondas investuoja, vidurkis. |
| --- | --- |

2.

| 3. | Piniginei kintamajai garantinei įmokai taikomas 0 % vertės mažinimas. |
| --- | --- |

3.

| 4. | Keičiantis kintamąja garantine įmoka, visiems nepiniginiams įkaitams, pateiktiems kita valiuta nei tos, dėl kurių susitarta atskiroje išvestinių finansinių priemonių sutartyje, atitinkamame reglamentuojančiame pagrindiniame užskaitos susitarime ar atitinkamame kredito paramos priede, taikomas 8 % vertės mažinimas. |
| --- | --- |

4.

| 5. | Keičiantis pradine garantine įmoka, visiems piniginiams ir nepiniginiams įkaitams, pateiktiems kita valiuta nei ta, kuria turi būti atliekami mokėjimai pirmalaikio nutraukimo arba įsipareigojimų neįvykdymo atveju pagal vieną išvestinių finansinių priemonių sutartį, atitinkamą susitarimą dėl pasikeitimo įkaitu arba atitinkamą kredito paramos priedą (nutraukimo valiuta), taikomas 8 % vertės mažinimas. Kiekviena iš sandorio šalių gali pasirinkti skirtingą nutraukimo valiutą. Jeigu susitarime nutraukimo valiuta nenurodyta, vertės mažinimas taikomas viso kaip įkaitas pateikto turto rinkos vertei. |
| --- | --- |

5.

---

III PRIEDAS

Vertės mažinimų, taikytinų įkaito rinkos vertei pagal 22 straipsnį, savi kintamumo įverčiai

| 1. | Pakoreguotos įkaito vertės apskaičiavimas atitinka visas šias sąlygas:






  a) | sandorio šalys skaičiuodamos taiko 99 procentilio vienpusį pasikliautinąjį intervalą; |
| --- | --- | --- |

1.

a)

sandorio šalys skaičiuodamos taiko 99 procentilio vienpusį pasikliautinąjį intervalą;

| b) | sandorio šalys skaičiuodamos taiko bent 10 darbo dienų likvidavimo laikotarpį; |
| --- | --- |

b)

sandorio šalys skaičiuodamos taiko bent 10 darbo dienų likvidavimo laikotarpį;

| c) | sandorio šalys vertės mažinimus apskaičiuoja padidindamos kasdienius perkainojimo vertės mažinimus, taikydamos laiko kvadratinės šaknies formulę:





  čia:







  H | = | taikytinas vertės mažinimas; |
| --- | --- | --- | --- |
| HM | = | vertės mažinimas, kai perkainojimas atliekamas kasdien; |
| HR | = | faktinis darbo dienų skaičius tarp perkainojimų; |
| TM | = | atitinkamos sandorio rūšies likvidavimo laikotarpis; |

c)

sandorio šalys vertės mažinimus apskaičiuoja padidindamos kasdienius perkainojimo vertės mažinimus, taikydamos laiko kvadratinės šaknies formulę:

Formula

čia:

H

=

taikytinas vertės mažinimas;

HM

=

vertės mažinimas, kai perkainojimas atliekamas kasdien;

HR

=

faktinis darbo dienų skaičius tarp perkainojimų;

TM

=

atitinkamos sandorio rūšies likvidavimo laikotarpis;

| d) | sandorio šalys atsižvelgia į žemos kokybės turto mažesnį likvidumą. Jos pailgina likvidavimo laikotarpį tais atvejais, kai yra abejonių dėl įkaito likvidumo. Jos taip pat nustato atvejus, kai istoriniai duomenys gali sumenkinti galimą kintamumą. Tokie atvejai sprendžiami taikant nepalankiausių sąlygų scenarijų; |
| --- | --- |

d)

sandorio šalys atsižvelgia į žemos kokybės turto mažesnį likvidumą. Jos pailgina likvidavimo laikotarpį tais atvejais, kai yra abejonių dėl įkaito likvidumo. Jos taip pat nustato atvejus, kai istoriniai duomenys gali sumenkinti galimą kintamumą. Tokie atvejai sprendžiami taikant nepalankiausių sąlygų scenarijų;

| e) | istorinio stebėjimo laikotarpio, kurį įstaigos naudoja vertės mažinimams apskaičiuoti, trukmė yra bent vieni metai. Sandorio šalims, kurios taiko koeficientų schemą arba kitus metodus istoriniam stebėjimo laikotarpiui, efektyviojo stebėjimo laikotarpio trukmė yra mažiausiai vieni metai; |
| --- | --- |

e)

istorinio stebėjimo laikotarpio, kurį įstaigos naudoja vertės mažinimams apskaičiuoti, trukmė yra bent vieni metai. Sandorio šalims, kurios taiko koeficientų schemą arba kitus metodus istoriniam stebėjimo laikotarpiui, efektyviojo stebėjimo laikotarpio trukmė yra mažiausiai vieni metai;

| f) | įkaito rinkos vertė koreguojama taip:
  Cvalue = C · (1 – H)
  čia:







  C | = | įkaito rinkos vertė; |
| --- | --- | --- | --- |
| H | = | vertės mažinimas, apskaičiuotas pagal c punktą. |

f)

įkaito rinkos vertė koreguojama taip:

Cvalue = C · (1 – H)

čia:

C

=

įkaito rinkos vertė;

H

=

vertės mažinimas, apskaičiuotas pagal c punktą.

| 2. | Piniginei kintamajai garantinei įmokai gali būti taikomas 0 % vertės mažinimas. |
| --- | --- |

2.

| 3. | Kai skolos vertybiniai popieriai turi ECAI kredito rizikos vertinimą, sandorio šalys gali taikyti savą kintamumo įvertį kiekvienai vertybinių popierių kategorijai. |
| --- | --- |

3.

| 4. | Nustatydamos atitinkamas vertybinių popierių kategorijas pagal 3 dalį, sandorio šalys atsižvelgia į vertybinių popierių emitento rūšį, vertybinių popierių išorinį kredito rizikos vertinimą, jų likutinį terminą ir jų modifikuotą trukmę. Kintamumo įverčiai turi būti reprezentatyvūs vertybinių popierių, priskirtų atitinkamai kategorijai, įverčiai. |
| --- | --- |

4.

| 5. | Vertės mažinimų apskaičiavimas taikant 1 dalies c punktą atitinka visas šias sąlygas:






  g) | sandorio šalis naudoja kintamumo įverčius kasdieniame rizikos valdymo procese, įskaitant su jos pozicijų ribomis susijusius aspektus; |
| --- | --- | --- |

5.

g)

sandorio šalis naudoja kintamumo įverčius kasdieniame rizikos valdymo procese, įskaitant su jos pozicijų ribomis susijusius aspektus;

| h) | kai sandorio šalies naudojamas likvidavimo laikotarpis yra ilgesnis nei nurodytasis 1 dalies b punkte tam tikros rūšies ne biržos išvestinių finansinių priemonių sutarčiai, ta sandorio šalis padidina savo vertės mažinimus pagal tos dalies c punkte nurodytą laiko kvadratinės šaknies formulę. |
| --- | --- |

h)

kai sandorio šalies naudojamas likvidavimo laikotarpis yra ilgesnis nei nurodytasis 1 dalies b punkte tam tikros rūšies ne biržos išvestinių finansinių priemonių sutarčiai, ta sandorio šalis padidina savo vertės mažinimus pagal tos dalies c punkte nurodytą laiko kvadratinės šaknies formulę.

---

IV PRIEDAS

Pradinės garantinės įmokos apskaičiavimo taikant 9 ir 11 straipsnius standartizuotas metodas

| 1. | Užskaitos grupės ne biržos išvestinių finansinių priemonių sutarčių atitinkamai tariamosios sumos arba pagrindinės vertės dauginamos iš 1 lentelėje nurodytų procentinių dydžių.

  1 lentelė







  Kategorija | Padidėjimo koeficientas |
| --- | --- | --- |
| Kreditas: 0–2 metų likutinis terminas | 2 % |
| Kreditas: 2–5 metų likutinis terminas | 5 % |
| daugiau nei 5 metų likutinis terminas | 10 % |
| Biržos prekė | 15 % |
| Nuosavybė | 15 % |
| Užsienio valiutos keitimas | 6 % |
| Palūkanų norma ir infliacija: 0–2 metų likutinis terminas | 1 % |
| Palūkanų norma ir infliacija: 2–5 metų likutinis terminas | 2 % |
| Palūkanų norma ir infliacija: daugiau nei 5 metų likutinis terminas | 4 % |
| Kita | 15 % |

1.

1 lentelė

Kategorija

Padidėjimo koeficientas

Kreditas: 0–2 metų likutinis terminas

2 %

Kreditas: 2–5 metų likutinis terminas

5 %

daugiau nei 5 metų likutinis terminas

10 %

Biržos prekė

15 %

Nuosavybė

15 %

Užsienio valiutos keitimas

6 %

Palūkanų norma ir infliacija: 0–2 metų likutinis terminas

1 %

Palūkanų norma ir infliacija: 2–5 metų likutinis terminas

2 %

Palūkanų norma ir infliacija: daugiau nei 5 metų likutinis terminas

4 %

Kita

15 %

| 2. | Užskaitos grupės bendroji pradinė garantinė įmoka apskaičiuojama kaip 1 dalyje nurodytų produktų suma visoms užskaitos grupės ne biržos išvestinių finansinių priemonių sutartims. |
| --- | --- |

2.

| 3. | Sutartims, kurios priklauso daugiau nei vienai kategorijai, taikoma tokia tvarka:






  a) | kai atitinkamas ne biržos išvestinių finansinių priemonių sutarčiai priskirtinas rizikos koeficientas gali būti aiškiai nustatytas, sutartys priskiriamos tą rizikos koeficientą atitinkančiai kategorijai; |
| --- | --- | --- |

3.

a)

kai atitinkamas ne biržos išvestinių finansinių priemonių sutarčiai priskirtinas rizikos koeficientas gali būti aiškiai nustatytas, sutartys priskiriamos tą rizikos koeficientą atitinkančiai kategorijai;

| b) | kai a punkte nurodyta sąlyga neįvykdoma, sutartys priskiriamos tai iš atitinkamų kategorijų, kurios padidėjimo koeficientas didžiausias; |
| --- | --- |

b)

kai a punkte nurodyta sąlyga neįvykdoma, sutartys priskiriamos tai iš atitinkamų kategorijų, kurios padidėjimo koeficientas didžiausias;

| c) | pradinės garantinės įmokos reikalavimas užskaitos grupei apskaičiuojamas pagal šią formulę:
  Grynoji pradinė garantinė įmoka = 0,4 * Bendroji pradinė garantinė įmoka + 0,6 * NGR * Bendroji pradinė garantinė įmoka
  čia:






  i) | grynoji pradinė garantinė įmoka yra sumažinta pradinės garantinės įmokos reikalavimų suma visoms į užskaitos grupę įtrauktoms ne biržos išvestinių finansinių priemonių sutartims su tam tikra sandorio šalimi; |
| --- | --- | --- |

c)

pradinės garantinės įmokos reikalavimas užskaitos grupei apskaičiuojamas pagal šią formulę:

Grynoji pradinė garantinė įmoka = 0,4 * Bendroji pradinė garantinė įmoka + 0,6 * NGR * Bendroji pradinė garantinė įmoka

čia:

i)

grynoji pradinė garantinė įmoka yra sumažinta pradinės garantinės įmokos reikalavimų suma visoms į užskaitos grupę įtrauktoms ne biržos išvestinių finansinių priemonių sutartims su tam tikra sandorio šalimi;

| ii) | NGR yra grynosios ir bendrosios sumos santykis (angl. net-to-gross ratio), apskaičiuojamas kaip dalmuo, kurį sudaro užskaitos grupės su tam tikra sandorio šalimi grynosios pakeitimo išlaidos skaitiklyje ir tos užskaitos grupės bendrosios pakeitimo išlaidos vardiklyje; |
| --- | --- |

ii)

NGR yra grynosios ir bendrosios sumos santykis (angl. net-to-gross ratio), apskaičiuojamas kaip dalmuo, kurį sudaro užskaitos grupės su tam tikra sandorio šalimi grynosios pakeitimo išlaidos skaitiklyje ir tos užskaitos grupės bendrosios pakeitimo išlaidos vardiklyje;

| d) | taikant c punktą, užskaitos grupės grynosios pakeitimo išlaidos yra didesnė iš šių sumų: nulis arba visų užskaitos grupės ne biržos išvestinių finansinių priemonių sutarčių dabartinių rinkos verčių suma; |
| --- | --- |

d)

taikant c punktą, užskaitos grupės grynosios pakeitimo išlaidos yra didesnė iš šių sumų: nulis arba visų užskaitos grupės ne biržos išvestinių finansinių priemonių sutarčių dabartinių rinkos verčių suma;

| e) | taikant c punktą, užskaitos grupės bendrosios pakeitimo išlaidos yra visų užskaitos grupės ne biržos išvestinių finansinių priemonių sutarčių, kurių vertės yra teigiamos, dabartinių rinkos verčių, apskaičiuotų pagal Reglamento (ES) Nr. 648/2012 11 straipsnio 2 dalį ir Deleguotojo reglamento (ES) Nr. 149/2013 16 ir 17 straipsnius, suma; |
| --- | --- |

e)

taikant c punktą, užskaitos grupės bendrosios pakeitimo išlaidos yra visų užskaitos grupės ne biržos išvestinių finansinių priemonių sutarčių, kurių vertės yra teigiamos, dabartinių rinkos verčių, apskaičiuotų pagal Reglamento (ES) Nr. 648/2012 11 straipsnio 2 dalį ir Deleguotojo reglamento (ES) Nr. 149/2013 16 ir 17 straipsnius, suma;

| f) | 1 dalyje nurodyta tariamoji suma gali būti apskaičiuota užskaitant tariamąsias sumas sutarčių, kurios yra priešingos krypties ir kurios kitais atžvilgiais yra identiškos pagal visus sutartinius požymius, išskyrus jų tariamąsias sumas. |
| --- | --- |

f)

1 dalyje nurodyta tariamoji suma gali būti apskaičiuota užskaitant tariamąsias sumas sutarčių, kurios yra priešingos krypties ir kurios kitais atžvilgiais yra identiškos pagal visus sutartinius požymius, išskyrus jų tariamąsias sumas.

---

| 2016 12 15 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | L 340/47 |
| --- | --- | --- | --- |

2016 12 15

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

L 340/47

---

KOMISIJOS ĮGYVENDINIMO REGLAMENTAS (ES) 2016/2252

2016 m. gruodžio 1 d.

kuriuo į saugomų kilmės vietos nuorodų ir saugomų geografinių nuorodų registrą įtraukiamas pavadinimas [Oliva di Gaeta (SKVN)]

EUROPOS KOMISIJA,

atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo,

atsižvelgdama į 2012 m. lapkričio 21 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) Nr. 1151/2012 dėl žemės ūkio ir maisto produktų kokybės sistemų (1), ypač į jo 52 straipsnio 2 dalį,

kadangi:

| (1) | remiantis Reglamento (ES) Nr. 1151/2012 50 straipsnio 2 dalies a punktu, Italijos paraiška įregistruoti pavadinimą „Oliva di Gaeta“ paskelbta Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje (2); |
| --- | --- |

(1)

remiantis Reglamento (ES) Nr. 1151/2012 50 straipsnio 2 dalies a punktu, Italijos paraiška įregistruoti pavadinimą „Oliva di Gaeta“ paskelbta Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje (2);

| (2) | prieštaravimo pareiškimų pagal Reglamento (ES) Nr. 1151/2012 51 straipsnį Komisija negavo, todėl pavadinimas „Oliva di Gaeta“ turi būti įregistruotas, |
| --- | --- |

(2)

prieštaravimo pareiškimų pagal Reglamento (ES) Nr. 1151/2012 51 straipsnį Komisija negavo, todėl pavadinimas „Oliva di Gaeta“ turi būti įregistruotas,

PRIĖMĖ ŠĮ REGLAMENTĄ:

1 straipsnis

Įregistruojamas pavadinimas „Oliva di Gaeta“ (SKVN).

Pirmoje pastraipoje nurodytas pavadinimas – tai produkto, priklausančio Komisijos įgyvendinimo reglamento (ES) Nr. 668/2014 (3) XI priede nurodytai 1.6 klasei „Švieži ar perdirbti vaisiai, daržovės ir grūdai“, pavadinimas.

2 straipsnis

Šis reglamentas įsigalioja dvidešimtą dieną po jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje.

Šis reglamentas privalomas visas ir tiesiogiai taikomas visose valstybėse narėse.

Priimta Briuselyje 2016 m. gruodžio 1 d.

Komisijos vardu

Pirmininko pavedimu

Phil HOGAN

Komisijos narys

---

(1)  
  OL L 343, 2012 12 14, p. 1.

1

(2)  
  OL C 282, 2016 8 4, p. 14.

2

(3)  
  2014 m. birželio 13 d. Komisijos įgyvendinimo reglamentas (ES) Nr. 668/2014, kuriuo nustatomos Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (ES) Nr. 1151/2012 dėl žemės ūkio ir maisto produktų kokybės sistemų taikymo taisyklės (OL L 179, 2014 6 19, p. 36).

3

---

| 2016 12 15 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | L 340/48 |
| --- | --- | --- | --- |

2016 12 15

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

L 340/48

---

KOMISIJOS ĮGYVENDINIMO REGLAMENTAS (ES) 2016/2253

2016 m. gruodžio 14 d.

kuriuo leidžiama pradėti naudoti tam tikrų Pietų Afrikos kilmės žemės ūkio produktų ir perdirbtų žemės ūkio produktų Sąjungos tarifines kvotas ir nustatoma jų valdymo tvarka

EUROPOS KOMISIJA,

atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo,

atsižvelgdama į 2013 m. spalio 9 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) Nr. 952/2013, kuriuo nustatomas Sąjungos muitinės kodeksas (1), ypač į jo 58 straipsnio 1 dalį,

kadangi:

| (1) | 2016 m. birželio 1 d. Sprendimu (ES) 2016/1623 (2) Taryba suteikė įgaliojimą pasirašyti ir laikinai taikyti Europos Sąjungos bei jos valstybių narių ir PAVB EPS valstybių ekonominės partnerystės susitarimą (3) (toliau – susitarimas); |
| --- | --- |

(1)

2016 m. birželio 1 d. Sprendimu (ES) 2016/1623 (2) Taryba suteikė įgaliojimą pasirašyti ir laikinai taikyti Europos Sąjungos bei jos valstybių narių ir PAVB EPS valstybių ekonominės partnerystės susitarimą (3) (toliau – susitarimas);

| (2) | susitarime nustatyta, kad PAVB EPS valstybių kilmės prekių importui į Sąjungą taikomi muitai turi būti sumažinti arba panaikinti pagal susitarimo I priede pateiktą muitų tarifų panaikinimo sąrašą. I priede nustatyta, kad tam tikroms Pietų Afrikos kilmės prekėms taikomi muitai sumažinami arba panaikinami neperžengiant tarifinių kvotų; |
| --- | --- |

(2)

susitarime nustatyta, kad PAVB EPS valstybių kilmės prekių importui į Sąjungą taikomi muitai turi būti sumažinti arba panaikinti pagal susitarimo I priede pateiktą muitų tarifų panaikinimo sąrašą. I priede nustatyta, kad tam tikroms Pietų Afrikos kilmės prekėms taikomi muitai sumažinami arba panaikinami neperžengiant tarifinių kvotų;

| (3) | susitarimo I priedo 1 dalies B skirsnyje nustatyta, kad tas tarifines kvotas Sąjunga tvarko laikydamasi pirmumo principo. Komisija tas tarifines kvotas valdo vadovaudamasi Komisijos įgyvendinimo reglamente (ES) 2015/2447 (4) nustatytomis tarifinių kvotų valdymo taisyklėmis; |
| --- | --- |

(3)

susitarimo I priedo 1 dalies B skirsnyje nustatyta, kad tas tarifines kvotas Sąjunga tvarko laikydamasi pirmumo principo. Komisija tas tarifines kvotas valdo vadovaudamasi Komisijos įgyvendinimo reglamente (ES) 2015/2447 (4) nustatytomis tarifinių kvotų valdymo taisyklėmis;

| (4) | susitarimo 4 protokole nustatyta, kad, jei ES susitarimą taiko laikinai, o Pietų Afrika jį ratifikuoja, Prekybos, plėtros ir bendradarbiavimo susitarimo su Pietų Afrika (5) straipsnių, pateiktų II antraštinėje dalyje „Prekyba“ ir III antraštinėje dalyje „Su prekyba susiję klausimai“, taip pat atitinkamų susitarimo priedų ir protokolų taikymas, išskyrus 31 straipsnio „Jūrų transportas“ taikymą, sustabdomas. Todėl nuo susitarimo laikino taikymo dienos Tarybos reglamento (EB) Nr. 2793/1999 (6) taikymas turėtų būti sustabdytas; |
| --- | --- |

(4)

susitarimo 4 protokole nustatyta, kad, jei ES susitarimą taiko laikinai, o Pietų Afrika jį ratifikuoja, Prekybos, plėtros ir bendradarbiavimo susitarimo su Pietų Afrika (5) straipsnių, pateiktų II antraštinėje dalyje „Prekyba“ ir III antraštinėje dalyje „Su prekyba susiję klausimai“, taip pat atitinkamų susitarimo priedų ir protokolų taikymas, išskyrus 31 straipsnio „Jūrų transportas“ taikymą, sustabdomas. Todėl nuo susitarimo laikino taikymo dienos Tarybos reglamento (EB) Nr. 2793/1999 (6) taikymas turėtų būti sustabdytas;

| (5) | susitarimo 3 protokolo 16 straipsnyje nustatyta, kad nuolaidos, susijusios su žemės ūkio rinkos atvėrimu, taikomos tik šaliai, pateikusiai pranešimą pagal to protokolo 3 straipsnio 3 dalį, taikymą pradedant nuo pirmos mėnesio, einančio po mėnesio, kai pateiktas pranešimas, dienos. Susijęs pranešimas gautas 2016 m. spalio mėn., todėl susijusios nuolaidos turėtų būti taikomos nuo 2016 m. lapkričio 1 d.
  Siekiant užtikrinti veiksmingą pagal susitarimą suteikiamų tarifinių kvotų – jas Komisija valdys laikydamasi pirmumo principo – taikymą ir valdymą, šis reglamentas turėtų būti taikomas nuo 2016 m. lapkričio 1 d.; |
| --- | --- |

(5)

susitarimo 3 protokolo 16 straipsnyje nustatyta, kad nuolaidos, susijusios su žemės ūkio rinkos atvėrimu, taikomos tik šaliai, pateikusiai pranešimą pagal to protokolo 3 straipsnio 3 dalį, taikymą pradedant nuo pirmos mėnesio, einančio po mėnesio, kai pateiktas pranešimas, dienos. Susijęs pranešimas gautas 2016 m. spalio mėn., todėl susijusios nuolaidos turėtų būti taikomos nuo 2016 m. lapkričio 1 d.

Siekiant užtikrinti veiksmingą pagal susitarimą suteikiamų tarifinių kvotų – jas Komisija valdys laikydamasi pirmumo principo – taikymą ir valdymą, šis reglamentas turėtų būti taikomas nuo 2016 m. lapkričio 1 d.;

| (6) | šiame reglamente nustatytos priemonės atitinka Muitinės kodekso komiteto nuomonę, |
| --- | --- |

(6)

šiame reglamente nustatytos priemonės atitinka Muitinės kodekso komiteto nuomonę,

PRIĖMĖ ŠĮ REGLAMENTĄ:

1 straipsnis

Priede nustatomos Pietų Afrikos kilmės prekėms leidžiamos pradėti naudoti Sąjungos tarifinės kvotos.

2 straipsnis

Priede nustatytos tarifinės kvotos valdomos pagal Įgyvendinimo reglamento (ES) 2015/2447 49–54 straipsnius.

3 straipsnis

Pagal Europos Sąjungos bei jos valstybių narių ir PAVB EPS valstybių ekonominės partnerystės susitarimo 4 protokolą Tarybos reglamento (EB) Nr. 2793/1999 taikymas sustabdomas.

4 straipsnis

Šis reglamentas įsigalioja kitą dieną po jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje.

Jis taikomas nuo 2016 m. lapkričio 1 d.

Šis reglamentas privalomas visas ir tiesiogiai taikomas visose valstybėse narėse.

Priimta Briuselyje 2016 m. gruodžio 14 d.

Komisijos vardu

Pirmininkas

Jean-Claude JUNCKER

---

(1)  
  OL L 269, 2013 10 10, p. 1.

1

(2)  
  2016 m. birželio 1 d. Tarybos sprendimas (ES) 2016/1623 dėl Europos Sąjungos bei jos valstybių narių ir PAVB EPS valstybių ekonominės partnerystės susitarimo pasirašymo Europos Sąjungos vardu ir laikino taikymo (OL L 250, 2016 9 16, p. 1).

2

(3)  
  OL L 250, 2016 9 16, p. 3.

3

(4)  
  2015 m. lapkričio 24 d. Komisijos įgyvendinimo reglamentas (ES) 2015/2447, kuriuo nustatomos išsamios tam tikrų Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (ES) Nr. 952/2013, kuriuo nustatomas Sąjungos muitinės kodeksas, nuostatų įgyvendinimo taisyklės (OL L 343, 2015 12 29, p. 558).

4

(5)  
  OL L 311, 1999 12 4, p. 3.

5

(6)  
  1999 m. gruodžio 17 d. Tarybos reglamentas (EB) Nr. 2793/1999 dėl tam tikrų Europos bendrijos ir Pietų Afrikos Respublikos susitarimo dėl prekybos, plėtros ir bendradarbiavimo taikymo procedūrų (OL L 337, 1999 12 30, p. 29).

6

---

PRIEDAS

Nepaisant Kombinuotosios nomenklatūros aiškinimo taisyklių turi būti laikoma, kad produktų aprašymas yra tik nurodomojo pobūdžio. Šiame priede pateiktos lengvatų sistemos taikymas nustatomas pagal šio reglamento priėmimo metu galiojančius KN kodus. Kai yra nurodyti ex KN kodai, lengvatų sistemos taikymas turi būti nustatomas remiantis kartu KN kodu ir atitinkamu aprašymu.

| Kvotos Nr. | KN kodas | TARIC poskyris | Produktų aprašymas | Kvotos laikotarpis | Kvotos dydis (tonomis grynojo svorio, jei nenurodyta kitaip) | Tarifinės kvotos muitas (sumažinimas %) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 09.1801 | 0402 10 | | Pienas ir grietinėlė, koncentruoti arba į kuriuos pridėta cukraus ar kitų saldiklių, miltelių, granulių arba kitokio pavidalo sausieji produktai, kurių riebumas ne didesnis kaip 1,5 % masės | Nuo 2016 11 1 iki 2016 12 31 | 83,3 | 0 |
| Vėliau kiekvienais metais nuo 1 1 iki 12 31 | 500 |
| 09.1802 | 0405 10 | | Sviestas | Nuo 2016 11 1 iki 2016 12 31 | 83,3 | 0 |
| Vėliau kiekvienais metais nuo 1 1 iki 12 31 | 500 |
| 09.1804 | 0811 10 90 | | Braškės ir žemuogės, užšaldytos | Nuo 2016 11 1 iki 2016 12 31 | 377,5 (1) | 0 |
| Vėliau kiekvienais metais nuo 1 1 iki 12 31 | 385 (2) |
| 09.1806 | 1701 13 10
  1701 14 10
  1701 99 10 | | Cukranendrių cukrus, skirtas rafinuoti, ir baltasis cukrus, į kuriuos nepridėta aromatinių arba dažiųjų medžiagų | Nuo 2016 11 1 iki 2016 12 31 | 8 333 | 0 |
| Vėliau kiekvienais metais nuo 1 1 iki 12 31 | 50 000 |
| 09.1808 | 1701 13 10
  1701 14 10 | | Cukranendrių cukrus, skirtas rafinuoti, į kurį nepridėta aromatinių arba dažiųjų medžiagų | Nuo 2016 11 1 iki 2016 12 31 | 16 667 | 0 |
| Vėliau kiekvienais metais nuo 1 1 iki 12 31 | 100 000 |
| 09.1818 | 1702 30 50 | | Gliukozė ir gliukozės sirupas, kurių sudėtyje nėra fruktozės arba fruktozė sudaro mažiau kaip 20 % sausosios medžiagos masės, turintys baltų kristalinių miltelių, aglomeruotų arba neaglomeruotų, pavidalą | Nuo 2016 11 1 iki 2016 12 31 | 83,3 | 0 |
| Vėliau kiekvienais metais nuo 1 1 iki 12 31 | 500 |
| 09.1820 | 2007 91 30 | | Citrusinių vaisių džemai, vaisių drebučiai (želė), marmeladai, tyrės ar pastos, kurių sudėtyje esančio cukraus kiekis didesnis kaip 13 % masės, bet ne didesnis kaip 30 % masės | Nuo 2016 11 1 iki 2016 12 31 | 16,7 | Didžiausio palankumo statuso (DPS) 50 % |
| Vėliau kiekvienais metais nuo 1 1 iki 12 31 | 100 |
| 09.1822 | ex 2007 99 39 | 16
  17
  18
  19
  22
  24
  26
  27
  29
  30
  32
  34
  39
  40
  46
  47
  54
  56 | Kriaušių, abrikosų, persikų (įskaitant nektarinus) arba mišinių (išskyrus atogrąžų vaisius) tyrės, gautos sutrynus vaisius per sietą ir užvirus vakuume, kurių tekstūra ir cheminė sudėtis nebuvo pakeistos apdorojant karščiu; kriaušės, abrikosai, persikai (įskaitant nektarinus) arba mišiniai (išskyrus atogrąžų vaisius), paruošti arba konservuoti, kurių sudėtyje nėra pridėtojo alkoholio | Nuo 2016 11 1 iki 2016 12 31 | 57 156  (3) | Nuo 2016 11 1 iki 2016 12 31 – DPS 45 %
  Nuo 2017 1 1 iki 2017 12 31 – DPS 41 %
  Nuo 2018 1 1 iki 2018 12 31 – DPS 36 %
  Nuo 2019 1 1 iki 2019 12 31 – DPS 32 %
  Nuo 2020 1 1 iki 2020 12 31 – DPS 27 %
  Nuo 2021 1 1 iki 2021 12 31 – DPS 23 %
  Nuo 2022 1 1 iki 2022 12 31 – DPS 18 %
  Nuo 2023 1 1 iki 2023 12 31 – DPS 14 %
  Nuo 2024 1 1 iki 2024 12 31 – DPS 9 %
  Nuo 2025 1 1 iki 2025 12 31 – DPS 5 %
  Nuo 2026 1 1 iki 2026 12 31 – 0 |
| Vėliau kiekvienais metais nuo 1 1 iki 12 31 | 57 156 |
| ex 2007 99 50 | 41
  42
  43
  45
  47
  49
  51
  52
  53
  62
  64
  67 |
| 2007 99 97 | 32
  33
  35
  37
  38
  39
  40
  41
  42
  44
  46
  48
  52
  57
  62 |
| 2008 40 51
  2008 40 59
  2008 40 71
  2008 40 79
  2008 40 90
  2008 50 61
  2008 50 69
  2008 50 71
  2008 50 79
  2008 50 92
  2008 50 98
  2008 70 61
  2008 70 69
  2008 70 71
  2008 70 79
  2008 70 92
  2008 70 98
  2008 97 59
  2008 97 74
  2008 97 78
  2008 97 98 | |
| 09.1824 | ex 2007 99 39 | 43
  44 | Atogrąžų vaisių tyrės, gautos sutrynus vaisius per sietą ir užvirus vakuume, kurių tekstūra ir cheminė sudėtis nebuvo pakeistos apdorojant karščiu; atogrąžų vaisiai, paruošti arba konservuoti, kurių sudėtyje nėra pridėtojo alkoholio | Nuo 2016 11 1 iki 2016 12 31 | 2 960  (4) | DPS 50 % |
| 2008 97 72 | | Vėliau kiekvienais metais nuo 1 1 iki 12 31 | 3 020  (5) |
| 09.1826 | 2009 11 99 | | Užšaldytos apelsinų sultys | Nuo 2016 11 1 iki 2016 12 31 | 1 036  (6) | 0 |
| Vėliau kiekvienais metais nuo 1 1 iki 12 31 | 1 057  (7) |
| 09.1829 | 2009 71
  2009 79 | | Obuolių sultys | Nuo 2016 11 1 iki 2016 12 31 | 3 478  (8) | DPS 50 % |
| Vėliau kiekvienais metais nuo 1 1 iki 12 31 | 3 595  (9) |
| 09.1830 | 2102 10 90 | | Aktyviosios mielės, išskyrus mielių kultūras ir kepimo mieles | Nuo 2016 11 1 iki 2016 12 31 | 58,3 | 0 |
| Vėliau kiekvienais metais nuo 1 1 iki 12 31 | 350 |
| 09.1891 | ex 2204 21 93 | 19
  29
  31 | Vynai, kurių faktinė alkoholio koncentracija, išreikšta tūrio procentais, ne didesnė kaip 18 % tūrio | Nuo 2016 11 1 iki 2016 12 31 | 60 105 000 litrų (10) | 0 |
| ex 2204 21 94 | 19
  29
  31
  61
  71
  81 |
| ex 2204 21 95 | 11
  21
  31 |
| ex 2204 21 96 | 11
  21
  31
  61
  71
  81 |
| ex 2204 21 97 | 11
  21
  31 |
| ex 2204 21 98 | 11
  21
  31
  61
  71
  81 |
| ex 2204 29 93 | 10
  20
  30 |
| ex 2204 29 94 | 21
  31
  71
  81 |
| ex 2204 29 95 | 10
  20
  30 |
| ex 2204 29 96 | 21
  31
  71
  81 |
| ex 2204 29 97 | 10
  20
  30 |
| ex 2204 29 98 | 21
  31
  71
  81 |
| 09.1892 | ex 2204 21 93 | 19
  29
  31 | Vynai, kurių faktinė alkoholio koncentracija, išreikšta tūrio procentais, ne didesnė kaip 18 % tūrio, ne didesnės kaip 2 litrų talpos induose (11). | Nuo 2017 1 1 iki 2017 12 31 ir vėliau kiekvienais metais nuo 1 1 iki 12 31 | 77 741 300  (12) | 0 |
| ex 2204 21 94 | 19
  29
  31
  61
  71
  81 |
| ex 2204 21 95 | 11
  21
  31 |
| ex 2204 21 96 | 11
  21
  31
  61
  71
  81 |
| ex 2204 21 97 | 11
  21
  31 |
| ex 2204 21 98 | 11
  21
  31
  61
  71
  81 |
| 09.1893 | ex 2204 21 93 | 19
  29
  31 | Vynai, kurių faktinė alkoholio koncentracija, išreikšta tūrio procentais, ne didesnė kaip 18 % tūrio | Nuo 2017 1 1 iki 2017 12 31 ir vėliau kiekvienais metais nuo 1 1 iki 12 31 | 33 317 700 litrų (13) | 0 |
| ex 2204 21 94 | 19
  29
  31
  61
  71
  81 |
| ex 2204 21 95 | 11
  21
  31 |
| ex 2204 21 96 | 11
  21
  31
  61
  71
  81 |
| ex 2204 21 97 | 11
  21
  31 |
| ex 2204 21 98 | 11
  21
  31
  61
  71
  81 |
| ex 2204 29 93 | 10
  20
  30 |
| ex 2204 29 94 | 21
  31
  71
  81 |
| ex 2204 29 95 | 10
  20
  30 |
| ex 2204 29 96 | 21
  31
  71
  81 |
| ex 2204 29 97 | 10
  20
  30 |
| ex 2204 29 98 | 21
  31
  71
  81 |
| 09.1894 | 2207 | | Nedenatūruotas etilo alkoholis, kurio alkoholio koncentracija, išreikšta tūrio procentais, ne mažesnė kaip 80 % tūrio; denatūruotas etilo alkoholis ir kiti denatūruoti spiritai, bet kurio stiprumo | Nuo 2016 11 1 iki 2016 12 31 | 13 333 | 0 |
| Vėliau kiekvienais metais nuo 1 1 iki 12 31 | 80 000 |

Kvotos Nr.

KN kodas

TARIC poskyris

Produktų aprašymas

Kvotos laikotarpis

Kvotos dydis (tonomis grynojo svorio, jei nenurodyta kitaip)

Tarifinės kvotos muitas (sumažinimas %)

09.1801

0402 10

Pienas ir grietinėlė, koncentruoti arba į kuriuos pridėta cukraus ar kitų saldiklių, miltelių, granulių arba kitokio pavidalo sausieji produktai, kurių riebumas ne didesnis kaip 1,5 % masės

Nuo 2016 11 1 iki 2016 12 31

83,3

0

Vėliau kiekvienais metais nuo 1 1 iki 12 31

500

09.1802

0405 10

Sviestas

Nuo 2016 11 1 iki 2016 12 31

83,3

0

Vėliau kiekvienais metais nuo 1 1 iki 12 31

500

09.1804

0811 10 90

Braškės ir žemuogės, užšaldytos

Nuo 2016 11 1 iki 2016 12 31

377,5 (1)

0

Vėliau kiekvienais metais nuo 1 1 iki 12 31

385 (2)

09.1806

1701 13 10

1701 14 10

1701 99 10

Cukranendrių cukrus, skirtas rafinuoti, ir baltasis cukrus, į kuriuos nepridėta aromatinių arba dažiųjų medžiagų

Nuo 2016 11 1 iki 2016 12 31

8 333

0

Vėliau kiekvienais metais nuo 1 1 iki 12 31

50 000

09.1808

1701 13 10

1701 14 10

Cukranendrių cukrus, skirtas rafinuoti, į kurį nepridėta aromatinių arba dažiųjų medžiagų

Nuo 2016 11 1 iki 2016 12 31

16 667

0

Vėliau kiekvienais metais nuo 1 1 iki 12 31

100 000

09.1818

1702 30 50

Gliukozė ir gliukozės sirupas, kurių sudėtyje nėra fruktozės arba fruktozė sudaro mažiau kaip 20 % sausosios medžiagos masės, turintys baltų kristalinių miltelių, aglomeruotų arba neaglomeruotų, pavidalą

Nuo 2016 11 1 iki 2016 12 31

83,3

0

Vėliau kiekvienais metais nuo 1 1 iki 12 31

500

09.1820

2007 91 30

Citrusinių vaisių džemai, vaisių drebučiai (želė), marmeladai, tyrės ar pastos, kurių sudėtyje esančio cukraus kiekis didesnis kaip 13 % masės, bet ne didesnis kaip 30 % masės

Nuo 2016 11 1 iki 2016 12 31

16,7

Didžiausio palankumo statuso (DPS) 50 %

Vėliau kiekvienais metais nuo 1 1 iki 12 31

100

09.1822

ex 2007 99 39

16

17

18

19

22

24

26

27

29

30

32

34

39

40

46

47

54

56

Kriaušių, abrikosų, persikų (įskaitant nektarinus) arba mišinių (išskyrus atogrąžų vaisius) tyrės, gautos sutrynus vaisius per sietą ir užvirus vakuume, kurių tekstūra ir cheminė sudėtis nebuvo pakeistos apdorojant karščiu; kriaušės, abrikosai, persikai (įskaitant nektarinus) arba mišiniai (išskyrus atogrąžų vaisius), paruošti arba konservuoti, kurių sudėtyje nėra pridėtojo alkoholio

Nuo 2016 11 1 iki 2016 12 31

57 156  (3)

Nuo 2016 11 1 iki 2016 12 31 – DPS 45 %

Nuo 2017 1 1 iki 2017 12 31 – DPS 41 %

Nuo 2018 1 1 iki 2018 12 31 – DPS 36 %

Nuo 2019 1 1 iki 2019 12 31 – DPS 32 %

Nuo 2020 1 1 iki 2020 12 31 – DPS 27 %

Nuo 2021 1 1 iki 2021 12 31 – DPS 23 %

Nuo 2022 1 1 iki 2022 12 31 – DPS 18 %

Nuo 2023 1 1 iki 2023 12 31 – DPS 14 %

Nuo 2024 1 1 iki 2024 12 31 – DPS 9 %

Nuo 2025 1 1 iki 2025 12 31 – DPS 5 %

Nuo 2026 1 1 iki 2026 12 31 – 0

Vėliau kiekvienais metais nuo 1 1 iki 12 31

57 156

ex 2007 99 50

41

42

43

45

47

49

51

52

53

62

64

67

2007 99 97

32

33

35

37

38

39

40

41

42

44

46

48

52

57

62

2008 40 51

2008 40 59

2008 40 71

2008 40 79

2008 40 90

2008 50 61

2008 50 69

2008 50 71

2008 50 79

2008 50 92

2008 50 98

2008 70 61

2008 70 69

2008 70 71

2008 70 79

2008 70 92

2008 70 98

2008 97 59

2008 97 74

2008 97 78

2008 97 98

09.1824

ex 2007 99 39

43

44

Atogrąžų vaisių tyrės, gautos sutrynus vaisius per sietą ir užvirus vakuume, kurių tekstūra ir cheminė sudėtis nebuvo pakeistos apdorojant karščiu; atogrąžų vaisiai, paruošti arba konservuoti, kurių sudėtyje nėra pridėtojo alkoholio

Nuo 2016 11 1 iki 2016 12 31

2 960  (4)

DPS 50 %

2008 97 72

Vėliau kiekvienais metais nuo 1 1 iki 12 31

3 020  (5)

09.1826

2009 11 99

Užšaldytos apelsinų sultys

Nuo 2016 11 1 iki 2016 12 31

1 036  (6)

0

Vėliau kiekvienais metais nuo 1 1 iki 12 31

1 057  (7)

09.1829

2009 71

2009 79

Obuolių sultys

Nuo 2016 11 1 iki 2016 12 31

3 478  (8)

DPS 50 %

Vėliau kiekvienais metais nuo 1 1 iki 12 31

3 595  (9)

09.1830

2102 10 90

Aktyviosios mielės, išskyrus mielių kultūras ir kepimo mieles

Nuo 2016 11 1 iki 2016 12 31

58,3

0

Vėliau kiekvienais metais nuo 1 1 iki 12 31

350

09.1891

ex 2204 21 93

19

29

31

Vynai, kurių faktinė alkoholio koncentracija, išreikšta tūrio procentais, ne didesnė kaip 18 % tūrio

Nuo 2016 11 1 iki 2016 12 31

60 105 000 litrų (10)

0

ex 2204 21 94

19

29

31

61

71

81

ex 2204 21 95

11

21

31

ex 2204 21 96

11

21

31

61

71

81

ex 2204 21 97

11

21

31

ex 2204 21 98

11

21

31

61

71

81

ex 2204 29 93

10

20

30

ex 2204 29 94

21

31

71

81

ex 2204 29 95

10

20

30

ex 2204 29 96

21

31

71

81

ex 2204 29 97

10

20

30

ex 2204 29 98

21

31

71

81

09.1892

ex 2204 21 93

19

29

31

Vynai, kurių faktinė alkoholio koncentracija, išreikšta tūrio procentais, ne didesnė kaip 18 % tūrio, ne didesnės kaip 2 litrų talpos induose (11).

Nuo 2017 1 1 iki 2017 12 31 ir vėliau kiekvienais metais nuo 1 1 iki 12 31

77 741 300  (12)

0

ex 2204 21 94

19

29

31

61

71

81

ex 2204 21 95

11

21

31

ex 2204 21 96

11

21

31

61

71

81

ex 2204 21 97

11

21

31

ex 2204 21 98

11

21

31

61

71

81

09.1893

ex 2204 21 93

19

29

31

Vynai, kurių faktinė alkoholio koncentracija, išreikšta tūrio procentais, ne didesnė kaip 18 % tūrio

Nuo 2017 1 1 iki 2017 12 31 ir vėliau kiekvienais metais nuo 1 1 iki 12 31

33 317 700 litrų (13)

0

ex 2204 21 94

19

29

31

61

71

81

ex 2204 21 95

11

21

31

ex 2204 21 96

11

21

31

61

71

81

ex 2204 21 97

11

21

31

ex 2204 21 98

11

21

31

61

71

81

ex 2204 29 93

10

20

30

ex 2204 29 94

21

31

71

81

ex 2204 29 95

10

20

30

ex 2204 29 96

21

31

71

81

ex 2204 29 97

10

20

30

ex 2204 29 98

21

31

71

81

09.1894

2207

Nedenatūruotas etilo alkoholis, kurio alkoholio koncentracija, išreikšta tūrio procentais, ne mažesnė kaip 80 % tūrio; denatūruotas etilo alkoholis ir kiti denatūruoti spiritai, bet kurio stiprumo

Nuo 2016 11 1 iki 2016 12 31

13 333

0

Vėliau kiekvienais metais nuo 1 1 iki 12 31

80 000

---

(1)  Tarifinė kvota sumažinama 2016 m. pagal tarifinę kvotą 09.1811 importuotu kiekiu.

(2)  Nuo 2018 1 1 kiekis kasmet didinamas 7,5 metrinių tonų kiekiu.

(3)  Tarifinė kvota sumažinama 2016 m. pagal tarifines kvotas 09.1813 ir 09.1815 importuotu kiekiu.

(4)  Tarifinė kvota sumažinama 2016 m. pagal tarifinę kvotą 09.1817 importuotu kiekiu.

(5)  Nuo 2018 1 1 kiekis kasmet didinamas 60 metrinių tonų kiekiu.

(6)  Tarifinė kvota sumažinama 2016 m. pagal tarifinę kvotą 09.1819 importuotu kiekiu.

(7)  Nuo 2018 1 1 kiekis kasmet didinamas 21 metrinės tonos kiekiu.

(8)  Tarifinė kvota sumažinama 2016 m. pagal tarifinę kvotą 09.1821 importuotu kiekiu.

(9)  Nuo 2018 1 1 iki 2026 12 31 kiekis kasmet didinamas 117 metrinių tonų kiekiu. Nuo 2027 1 1 kiekis kasmet didinamas 70,5 metrinių tonų kiekiu.

(10)  Tarifinė kvota sumažinama 2016 m. pagal tarifinę kvotą 09.1825 importuotu kiekiu.

(11)  Kiekvienais metais nuo 9 1 iki 12 31 ši tarifinė kvota taip pat taikoma bet kokios talpos induose importuojamiems vynams, kurių faktinė alkoholio koncentracija, išreikšta tūrio procentais, ne didesnė kaip 18 % tūrio.

(12)  Nuo 2018 1 1 kiekis kasmet didinamas 741 300 litrų kiekiu.

(13)  Nuo 2018 1 1 kiekis kasmet didinamas 317 700 litrų kiekiu.

---

| 2016 12 15 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | L 340/57 |
| --- | --- | --- | --- |

2016 12 15

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

L 340/57

---

KOMISIJOS ĮGYVENDINIMO REGLAMENTAS (ES) 2016/2254

2016 m. gruodžio 14 d.

kuriuo nustatomos standartinės importo vertės, skirtos tam tikrų vaisių ir daržovių įvežimo kainai nustatyti

EUROPOS KOMISIJA,

atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo,

atsižvelgdama į 2013 m. gruodžio 17 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) Nr. 1308/2013, kuriuo nustatomas bendras žemės ūkio produktų rinkų organizavimas ir panaikinami Tarybos reglamentai (EEB) Nr. 922/72, (EEB) Nr. 234/79, (EB) Nr. 1037/2001 ir (EB) Nr. 1234/2007 (1),

atsižvelgdama į 2011 m. birželio 7 d. Komisijos įgyvendinimo reglamentą (ES) Nr. 543/2011, kuriuo nustatomos išsamios Tarybos reglamento (EB) Nr. 1234/2007 taikymo vaisių bei daržovių ir perdirbtų vaisių bei daržovių sektoriuose taisyklės (2), ypač į jo 136 straipsnio 1 dalį,

kadangi:

| (1) | Įgyvendinimo reglamentu (ES) Nr. 543/2011, atsižvelgiant į daugiašalių derybų dėl prekybos Urugvajaus raunde rezultatus, nustatomi kriterijai, pagal kuriuos Komisija nustato standartines importo iš trečiųjų šalių vertes produktams ir laikotarpiams, nurodytiems jo XVI priedo A dalyje; |
| --- | --- |

(1)

Įgyvendinimo reglamentu (ES) Nr. 543/2011, atsižvelgiant į daugiašalių derybų dėl prekybos Urugvajaus raunde rezultatus, nustatomi kriterijai, pagal kuriuos Komisija nustato standartines importo iš trečiųjų šalių vertes produktams ir laikotarpiams, nurodytiems jo XVI priedo A dalyje;

| (2) | remiantis Įgyvendinimo reglamento (ES) Nr. 543/2011 136 straipsnio 1 dalimi, standartinė importo vertė apskaičiuojama kiekvieną darbo dieną atsižvelgiant į kintančius kasdienius duomenis. Todėl šis reglamentas turėtų įsigalioti jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje dieną, |
| --- | --- |

(2)

remiantis Įgyvendinimo reglamento (ES) Nr. 543/2011 136 straipsnio 1 dalimi, standartinė importo vertė apskaičiuojama kiekvieną darbo dieną atsižvelgiant į kintančius kasdienius duomenis. Todėl šis reglamentas turėtų įsigalioti jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje dieną,

PRIĖMĖ ŠĮ REGLAMENTĄ:

1 straipsnis

Įgyvendinimo reglamento (ES) Nr. 543/2011 136 straipsnyje minimos standartinės importo vertės yra nustatytos šio reglamento priede.

2 straipsnis

Šis reglamentas įsigalioja jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje dieną.

Šis reglamentas privalomas visas ir tiesiogiai taikomas visose valstybėse narėse.

Priimta Briuselyje 2016 m. gruodžio 14 d.

Komisijos vardu

Pirmininko pavedimu

Jerzy PLEWA

Generalinis direktorius

Žemės ūkio ir kaimo plėtros generalinis direktoratas

---

(1)  
  OL L 347, 2013 12 20, p. 671.

1

(2)  
  OL L 157, 2011 6 15, p. 1.

2

---

PRIEDAS

Standartinės importo vertės, skirtos kai kurių vaisių ir daržovių įvežimo kainai nustatyti

| (EUR/100 kg) |
| --- |
| KN kodas | Trečiosios šalies kodas (1) | Standartinė importo vertė |
| 0702 00 00 | MA | 102,3 |
| SN | 241,4 |
| TN | 123,9 |
| TR | 119,2 |
| ZZ | 146,7 |
| 0707 00 05 | MA | 63,2 |
| TR | 160,2 |
| ZZ | 111,7 |
| 0709 93 10 | MA | 143,1 |
| TR | 162,1 |
| ZZ | 152,6 |
| 0805 10 20 | TR | 71,8 |
| ZA | 27,9 |
| ZZ | 49,9 |
| 0805 20 10 | MA | 71,1 |
| ZZ | 71,1 |
| 0805 20 30 , 0805 20 50 , 0805 20 70 , 0805 20 90 | IL | 110,6 |
| JM | 125,0 |
| TR | 81,6 |
| ZZ | 105,7 |
| 0805 50 10 | TR | 78,8 |
| ZZ | 78,8 |
| 0808 10 80 | US | 97,3 |
| ZA | 36,6 |
| ZZ | 67,0 |
| 0808 30 90 | CN | 83,8 |
| ZZ | 83,8 |

(EUR/100 kg)

KN kodas

Trečiosios šalies kodas (1)

Standartinė importo vertė

0702 00 00

MA

102,3

SN

241,4

TN

123,9

TR

119,2

ZZ

146,7

0707 00 05

MA

63,2

TR

160,2

ZZ

111,7

0709 93 10

MA

143,1

TR

162,1

ZZ

152,6

0805 10 20

TR

71,8

ZA

27,9

ZZ

49,9

0805 20 10

MA

71,1

ZZ

71,1

0805 20 30 , 0805 20 50 , 0805 20 70 , 0805 20 90

IL

110,6

JM

125,0

TR

81,6

ZZ

105,7

0805 50 10

TR

78,8

ZZ

78,8

0808 10 80

US

97,3

ZA

36,6

ZZ

67,0

0808 30 90

CN

83,8

ZZ

83,8

---

(1)  Šalių nomenklatūra nustatyta 2012 m. lapkričio 27 d. Komisijos reglamentu (ES) Nr. 1106/2012, kuriuo dėl šalių ir teritorijų nomenklatūros atnaujinimo įgyvendinamas Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (EB) Nr. 471/2009 dėl Bendrijos statistikos, susijusios su išorės prekyba su ES nepriklausančiomis šalimis (OL L 328, 2012 11 28, p. 7). Kodas „ZZ“ atitinka „kitas šalis“.

---

SPRENDIMAI

| 2016 12 15 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | L 340/59 |
| --- | --- | --- | --- |

2016 12 15

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

L 340/59

---

POLITINIO IR SAUGUMO KOMITETO SPRENDIMAS (BUSP) 2016/2255

2016 m. gruodžio 7 d.

dėl trečiųjų valstybių įnašų į Europos Sąjungos BSGP karinę mokymo misiją Centrinės Afrikos Respublikoje (EUTM RCA) priėmimo (EUTM RCA/2/2016)

POLITINIS IR SAUGUMO KOMITETAS,

atsižvelgdamas į Europos Sąjungos sutartį, ypač į jos 38 straipsnio trečią pastraipą,

atsižvelgdamas į 2016 m. balandžio 19 d. Tarybos sprendimą (BUSP) 2016/610 dėl Europos Sąjungos BSGP karinės mokymo misijos Centrinės Afrikos Respublikoje (EUTM RCA) (1),

kadangi:

| (1) | pagal Sprendimo (BUSP) 2016/610 8 straipsnio 2 dalį Taryba įgaliojo Politinį ir saugumo komitetą priimti atitinkamus sprendimus dėl trečiųjų valstybių siūlomų įnašų į Europos Sąjungos BSGP karinę mokymo misiją Centrinės Afrikos Respublikoje (EUTM RCA) priėmimo; |
| --- | --- |

(1)

pagal Sprendimo (BUSP) 2016/610 8 straipsnio 2 dalį Taryba įgaliojo Politinį ir saugumo komitetą priimti atitinkamus sprendimus dėl trečiųjų valstybių siūlomų įnašų į Europos Sąjungos BSGP karinę mokymo misiją Centrinės Afrikos Respublikoje (EUTM RCA) priėmimo;

| (2) | pagal EUTM RCA ES misijos vado rekomendaciją dėl siūlomo Serbijos Respublikos įnašo ir pagal Europos Sąjungos karinio komiteto pateiktą rekomendaciją tuo atžvilgiu, tas įnašas turėtų būti priimtas ir laikomas reikšmingu; |
| --- | --- |

(2)

pagal EUTM RCA ES misijos vado rekomendaciją dėl siūlomo Serbijos Respublikos įnašo ir pagal Europos Sąjungos karinio komiteto pateiktą rekomendaciją tuo atžvilgiu, tas įnašas turėtų būti priimtas ir laikomas reikšmingu;

| (3) | pagal prie Europos Sąjungos sutarties ir Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo pridėto Protokolo Nr. 22 dėl Danijos pozicijos 5 straipsnį Danija nedalyvauja rengiant ir įgyvendinant su gynyba susijusių Sąjungos sprendimų bei veiksmų. Todėl Danija nedalyvauja priimant šį sprendimą ir jis nėra jai privalomas ar taikomas, |
| --- | --- |

(3)

pagal prie Europos Sąjungos sutarties ir Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo pridėto Protokolo Nr. 22 dėl Danijos pozicijos 5 straipsnį Danija nedalyvauja rengiant ir įgyvendinant su gynyba susijusių Sąjungos sprendimų bei veiksmų. Todėl Danija nedalyvauja priimant šį sprendimą ir jis nėra jai privalomas ar taikomas,

PRIĖMĖ ŠĮ SPRENDIMĄ:

1 straipsnis

Trečiųjų valstybių įnašai

1.   Serbijos Respublikos įnašas į EUTM RCA priimamas ir laikomas reikšmingu.

2.   Serbijos Respublika atleidžiama nuo finansinių įnašų į EUTM RCA biudžetą.

2 straipsnis

Įsigaliojimas

Šis sprendimas įsigalioja jo priėmimo dieną.

Priimta Briuselyje 2016 m. gruodžio 7 d.

Politinio ir saugumo komiteto vardu

Pirmininkas

W. STEVENS

---

(1)  
  OL L 104, 2016 4 20, p. 21.

1

---

REKOMENDACIJOS

| 2016 12 15 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | L 340/60 |
| --- | --- | --- | --- |

2016 12 15

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

L 340/60

---

KOMISIJOS REKOMENDACIJA (ES) 2016/2256

2016 m. gruodžio 8 d.

valstybėms narėms dėl asmenų perdavimo Graikijai pagal Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) Nr. 604/2013 atnaujinimo

EUROPOS KOMISIJA,

atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo, ypač į jos 292 straipsnį,

kadangi:

| (1) | Europos Žmogaus Teisių Teismui (EŽTT) ir Europos Sąjungos Teisingumo Teismui priėmus du sprendimus (1), kuriais nustatyta sisteminių Graikijos prieglobsčio sistemos trūkumų, dėl kurių pažeidžiamos pagrindinės tarptautinės apsaugos prašytojų, pagal Tarybos reglamentą (EB) Nr. 343/2003 (2) perduotų iš kitų valstybių narių Graikijai, teisės, valstybės narės 2011 m. sustabdė tarptautinės apsaugos prašytojų perdavimą Graikijai pagal Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) Nr. 604/2013 (3) (toliau – Dublino reglamentas); |
| --- | --- |

(1)

Europos Žmogaus Teisių Teismui (EŽTT) ir Europos Sąjungos Teisingumo Teismui priėmus du sprendimus (1), kuriais nustatyta sisteminių Graikijos prieglobsčio sistemos trūkumų, dėl kurių pažeidžiamos pagrindinės tarptautinės apsaugos prašytojų, pagal Tarybos reglamentą (EB) Nr. 343/2003 (2) perduotų iš kitų valstybių narių Graikijai, teisės, valstybės narės 2011 m. sustabdė tarptautinės apsaugos prašytojų perdavimą Graikijai pagal Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) Nr. 604/2013 (3) (toliau – Dublino reglamentas);

| (2) | Europos Tarybos Ministrų Komitetas padėtį Graikijoje stebi nuo tada, kai EŽTT 2011 m. priėmė sprendimą byloje M.S.S prieš Belgiją ir Graikiją, remdamasis pažangos ataskaitomis, kurias Graikija privalo teikti siekdama įrodyti, kad vykdo sprendimą, ir iš Graikijoje veikiančių NVO ir tarptautinių organizacijų, pavyzdžiui, Jungtinių Tautų vyriausiojo pabėgėlių reikalų komisaro biuro (UNHCR), gautais įrodymais. 2016 m. birželio mėn. pateiktu Graikijos prašymu Ministrų Komitetas sutiko atidėti vertinimo procedūrą, remdamasis tuo, kad šiuo metu Graikija patiria didžiulį migracijos spaudimą, kad padėtis yra išskirtinė, nestabili ir ne tokia pati, kokia buvo prieš penkerius metus, kai buvo priimtas sprendimas byloje M.S.S prieš Belgiją ir Graikiją; |
| --- | --- |

(2)

Europos Tarybos Ministrų Komitetas padėtį Graikijoje stebi nuo tada, kai EŽTT 2011 m. priėmė sprendimą byloje M.S.S prieš Belgiją ir Graikiją, remdamasis pažangos ataskaitomis, kurias Graikija privalo teikti siekdama įrodyti, kad vykdo sprendimą, ir iš Graikijoje veikiančių NVO ir tarptautinių organizacijų, pavyzdžiui, Jungtinių Tautų vyriausiojo pabėgėlių reikalų komisaro biuro (UNHCR), gautais įrodymais. 2016 m. birželio mėn. pateiktu Graikijos prašymu Ministrų Komitetas sutiko atidėti vertinimo procedūrą, remdamasis tuo, kad šiuo metu Graikija patiria didžiulį migracijos spaudimą, kad padėtis yra išskirtinė, nestabili ir ne tokia pati, kokia buvo prieš penkerius metus, kai buvo priimtas sprendimas byloje M.S.S prieš Belgiją ir Graikiją;

| (3) | priėmus sprendimą byloje M.S.S prieš Belgiją ir Graikiją, Graikija įsipareigojo reformuoti savo prieglobsčio sistemą pagal nacionalinį prieglobsčio reformos ir migracijos valdymo veiksmų planą, pateiktą 2010 m. rugpjūčio mėn. ir persvarstytą 2013 m. sausio mėn. (toliau – Graikijos veiksmų planas). 2015 m. spalio 1 d. Graikija Tarybai pateikė Perkėlimo Europos Sąjungoje mechanizmo įgyvendinimo ir migrantų antplūdžio centrų valdymo metodo gaires; jose taip pat nurodyti tam tikri prioritetiniai veiksmai, kuriais siekiama užtikrinti, kad prieglobsčio ir priėmimo srityse būtų įgyvendinti visi vykdytini veiksmai, dėl kurių susitarta; |
| --- | --- |

(3)

priėmus sprendimą byloje M.S.S prieš Belgiją ir Graikiją, Graikija įsipareigojo reformuoti savo prieglobsčio sistemą pagal nacionalinį prieglobsčio reformos ir migracijos valdymo veiksmų planą, pateiktą 2010 m. rugpjūčio mėn. ir persvarstytą 2013 m. sausio mėn. (toliau – Graikijos veiksmų planas). 2015 m. spalio 1 d. Graikija Tarybai pateikė Perkėlimo Europos Sąjungoje mechanizmo įgyvendinimo ir migrantų antplūdžio centrų valdymo metodo gaires; jose taip pat nurodyti tam tikri prioritetiniai veiksmai, kuriais siekiama užtikrinti, kad prieglobsčio ir priėmimo srityse būtų įgyvendinti visi vykdytini veiksmai, dėl kurių susitarta;

| (4) | kartu dėl dabar kilusios pabėgėlių ir migrantų krizės Graikijos prieglobsčio ir migracijos sistemos tebepatiria spaudimą, nes Graikija yra pirmoji atvykimo šalis vykstant rytinės Viduržemio jūros regiono dalies maršrutu. Nuo 2016 m. sausio mėn. iki gruodžio 4 d. į Graikiją neteisėtai atvyko 171 909 migrantai (4). NET jeigu priėmus ES ir Turkijos pareiškimą (5) gerokai sumažėjo kasdien į Graikiją iš Turkijos atvykstančių migrantų skaičius (6), kartu Graikijos valdžios institucijoms teko naujų pareigų. Be to, nuo 2016 m. rugpjūčio mėn. pradžios vidutinis kasdien į Graikiją atvykstančių asmenų skaičius padidėjo, palyginti su laikotarpiu nuo 2016 m. gegužės 1 d. iki liepos 31 d. (7) Padėtis Graikijoje taip pat labai pasikeitė dar ir dėl to, kad buvo de facto uždarytas Vakarų Balkanų maršrutas ir trečiųjų šalių piliečiai nebegalėjo toliau keliauti. Todėl šiuo metu Graikijoje yra daugiau kaip 62 000 neteisėtai atvykusių trečiųjų šalių piliečių (8). Be to, įgyvendinant skubaus perkėlimo mechanizmą remiantis Tarybos sprendimais (9) (toliau – perkėlimo Europos Sąjungoje sprendimai) matyti teigiama tendencija, ypač Graikijoje, kurioje perkeltų asmenų skaičius padidėjo ir šiuo metu yra apie 1 000 per mėnesį. Vis dėlto visos valstybės narės turi dėti daugiau pastangų, kad būtų sumažintas spaudimas Graikijai. Todėl Komisija ragina visas valstybes nares įsipareigoti nuo 2016 m. gruodžio mėn. kas mėnesį perkelti bent po 2 000 asmenų ir šį skaičių palaipsniui kas mėnesį didinti (10); |
| --- | --- |

(4)

kartu dėl dabar kilusios pabėgėlių ir migrantų krizės Graikijos prieglobsčio ir migracijos sistemos tebepatiria spaudimą, nes Graikija yra pirmoji atvykimo šalis vykstant rytinės Viduržemio jūros regiono dalies maršrutu. Nuo 2016 m. sausio mėn. iki gruodžio 4 d. į Graikiją neteisėtai atvyko 171 909 migrantai (4). NET jeigu priėmus ES ir Turkijos pareiškimą (5) gerokai sumažėjo kasdien į Graikiją iš Turkijos atvykstančių migrantų skaičius (6), kartu Graikijos valdžios institucijoms teko naujų pareigų. Be to, nuo 2016 m. rugpjūčio mėn. pradžios vidutinis kasdien į Graikiją atvykstančių asmenų skaičius padidėjo, palyginti su laikotarpiu nuo 2016 m. gegužės 1 d. iki liepos 31 d. (7) Padėtis Graikijoje taip pat labai pasikeitė dar ir dėl to, kad buvo de facto uždarytas Vakarų Balkanų maršrutas ir trečiųjų šalių piliečiai nebegalėjo toliau keliauti. Todėl šiuo metu Graikijoje yra daugiau kaip 62 000 neteisėtai atvykusių trečiųjų šalių piliečių (8). Be to, įgyvendinant skubaus perkėlimo mechanizmą remiantis Tarybos sprendimais (9) (toliau – perkėlimo Europos Sąjungoje sprendimai) matyti teigiama tendencija, ypač Graikijoje, kurioje perkeltų asmenų skaičius padidėjo ir šiuo metu yra apie 1 000 per mėnesį. Vis dėlto visos valstybės narės turi dėti daugiau pastangų, kad būtų sumažintas spaudimas Graikijai. Todėl Komisija ragina visas valstybes nares įsipareigoti nuo 2016 m. gruodžio mėn. kas mėnesį perkelti bent po 2 000 asmenų ir šį skaičių palaipsniui kas mėnesį didinti (10);

| (5) | 2016 m. vasario 10 d. ir birželio 15 d. Komisija Graikijos Respublikai parengė atitinkamai dvi rekomendacijas dėl skubių priemonių, kurių turi imtis Graikija, kad būtų atnaujintas perdavimas pagal Dublino reglamentą (11). Šiose rekomendacijose padaryta išvada, jog padėtis Graikijoje dar turi iš esmės pagerėti, kad Komisija galėtų toliau įvertinti, ar gali būti atnaujintas perdavimas Graikijai pagal Dublino reglamentą. 2016 m. rugsėjo 28 d. Komisija Graikijos Respublikai parengė trečiąją rekomendaciją dėl konkrečių skubių priemonių, kurių turi imtis Graikija, kad būtų atnaujintas perdavimas pagal Dublino reglamentą (12) (toliau – trečioji rekomendacija). Trečiojoje rekomendacijoje padaryta išvada, kad Graikijos padėtis vis dar sudėtinga, nes jai reikia susitvarkyti su dideliu skaičiumi naujų prieglobsčio prašytojų, visų pirma dėl vykdomos išankstinės registracijos ir dėl nuolat neteisėtai atvykstančių migrantų. Dar reikia imtis kitų svarbių veiksmų, kad būtų ištaisyti likę sisteminiai Graikijos prieglobsčio sistemos trūkumai, visų pirma dėl nepakankamo pajėgumo. Remiantis pasiekta tolesne pažanga, ateityje atnaujinant asmenų perdavimą Graikijai pagal Dublino reglamentą ir laikantis trečiosios rekomendacijos turėtų būti atsižvelgiama į šios sudėtingos padėties poveikį bendram prieglobsčio sistemos veikimui, todėl perdavimas turėtų būti atnaujinamas palaipsniui, atsižvelgiant į kiekvieną konkretų atvejį. |
| --- | --- |

(5)

2016 m. vasario 10 d. ir birželio 15 d. Komisija Graikijos Respublikai parengė atitinkamai dvi rekomendacijas dėl skubių priemonių, kurių turi imtis Graikija, kad būtų atnaujintas perdavimas pagal Dublino reglamentą (11). Šiose rekomendacijose padaryta išvada, jog padėtis Graikijoje dar turi iš esmės pagerėti, kad Komisija galėtų toliau įvertinti, ar gali būti atnaujintas perdavimas Graikijai pagal Dublino reglamentą. 2016 m. rugsėjo 28 d. Komisija Graikijos Respublikai parengė trečiąją rekomendaciją dėl konkrečių skubių priemonių, kurių turi imtis Graikija, kad būtų atnaujintas perdavimas pagal Dublino reglamentą (12) (toliau – trečioji rekomendacija). Trečiojoje rekomendacijoje padaryta išvada, kad Graikijos padėtis vis dar sudėtinga, nes jai reikia susitvarkyti su dideliu skaičiumi naujų prieglobsčio prašytojų, visų pirma dėl vykdomos išankstinės registracijos ir dėl nuolat neteisėtai atvykstančių migrantų. Dar reikia imtis kitų svarbių veiksmų, kad būtų ištaisyti likę sisteminiai Graikijos prieglobsčio sistemos trūkumai, visų pirma dėl nepakankamo pajėgumo. Remiantis pasiekta tolesne pažanga, ateityje atnaujinant asmenų perdavimą Graikijai pagal Dublino reglamentą ir laikantis trečiosios rekomendacijos turėtų būti atsižvelgiama į šios sudėtingos padėties poveikį bendram prieglobsčio sistemos veikimui, todėl perdavimas turėtų būti atnaujinamas palaipsniui, atsižvelgiant į kiekvieną konkretų atvejį.

| (6) | 2016 m. lapkričio 22 d. rašte Graikija pateikė Komisijai naujausią informaciją apie prieglobsčio prašytojų padėtį Graikijoje ir apie pažangą, padarytą reformuojant prieglobsčio sistemą. Graikija taip pat pareiškė susirūpinimą dėl galimo asmenų perdavimo pagal Dublino reglamentą atnaujinimo ir nurodė migrantų skaičių Graikijoje bei didžiulę naštą, neproporcingą jos dydžiui, dėl kurios susidarė tokia padėtis, kai prieglobsčio ir priėmimo pajėgumai pasiekė ribą. Be to, Graikija nurodė, kad iš Graikijos į kitas valstybes nares perkeltų asmenų skaičius vis dar gerokai mažesnis, nei numatyta perkėlimo Europos Sąjungoje sprendimuose. Tačiau Graikija pabrėžė, kad ji nesiekia ilgai nedalyvauti Dublino sistemoje, ir paprašė nuoširdaus solidarumo bei paramos, kol padėtis Graikijoje bus visiškai sureguliuota; |
| --- | --- |

(6)

2016 m. lapkričio 22 d. rašte Graikija pateikė Komisijai naujausią informaciją apie prieglobsčio prašytojų padėtį Graikijoje ir apie pažangą, padarytą reformuojant prieglobsčio sistemą. Graikija taip pat pareiškė susirūpinimą dėl galimo asmenų perdavimo pagal Dublino reglamentą atnaujinimo ir nurodė migrantų skaičių Graikijoje bei didžiulę naštą, neproporcingą jos dydžiui, dėl kurios susidarė tokia padėtis, kai prieglobsčio ir priėmimo pajėgumai pasiekė ribą. Be to, Graikija nurodė, kad iš Graikijos į kitas valstybes nares perkeltų asmenų skaičius vis dar gerokai mažesnis, nei numatyta perkėlimo Europos Sąjungoje sprendimuose. Tačiau Graikija pabrėžė, kad ji nesiekia ilgai nedalyvauti Dublino sistemoje, ir paprašė nuoširdaus solidarumo bei paramos, kol padėtis Graikijoje bus visiškai sureguliuota;

| (7) | 2016 m. lapkričio 22 d. Graikijos duomenimis, nuo 2016 m. sausio 1 d. Graikijos prieglobsčio tarnyboje pateikta maždaug 39 000 prieglobsčio prašymų. Pirmojoje instancijoje nagrinėtinų bylų skaičius rugsėjo 30 d. buvo daugiau nei 17 000. Graikijos valdžios institucijos apskaičiavo, kad iki 2016 m. pabaigos iš viso bus pateikta 50 000 prieglobsčio prašymų (13). Graikijoje sureguliavus padėtį ir sudarius geresnes sąlygas naudotis prieglobsčio suteikimo tvarka, be kita ko, Graikijos prieglobsčio tarnybos prieglobsčio prašymų nagrinėjimo krūvis tapo gerokai didesnis nei ankstesniais metais; |
| --- | --- |

(7)

2016 m. lapkričio 22 d. Graikijos duomenimis, nuo 2016 m. sausio 1 d. Graikijos prieglobsčio tarnyboje pateikta maždaug 39 000 prieglobsčio prašymų. Pirmojoje instancijoje nagrinėtinų bylų skaičius rugsėjo 30 d. buvo daugiau nei 17 000. Graikijos valdžios institucijos apskaičiavo, kad iki 2016 m. pabaigos iš viso bus pateikta 50 000 prieglobsčio prašymų (13). Graikijoje sureguliavus padėtį ir sudarius geresnes sąlygas naudotis prieglobsčio suteikimo tvarka, be kita ko, Graikijos prieglobsčio tarnybos prieglobsčio prašymų nagrinėjimo krūvis tapo gerokai didesnis nei ankstesniais metais;

| (8) | savo ankstesnėje rekomendacijoje Komisija atkreipė dėmesį į Graikijos pažangą tobulinant savo teisinę sistemą, kurią ji padarė siekdama užtikrinti, kad į nacionalinę teisę būtų perkeltos Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos 2013/32/ES (14) (naujos redakcijos Prieglobsčio procedūrų direktyvos) naujosios teisės nuostatos ir Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos 2013/33/ES (15) (naujos redakcijos Priėmimo sąlygų direktyvos) tam tikros nuostatos. 2016 m. balandžio 3 d. Graikijos parlamentas priėmė naują įstatymą (Įstatymas Nr. 4375/2016) (16). 2016 m. birželio 22 d. Parlamentas patvirtino Įstatymo Nr. 4375/2016 pakeitimą, kuriuo, inter alia, pakeista apeliacinių komitetų sudėtis ir prieglobsčio prašytojų teisė į žodinį prašymo nagrinėjimą komitetuose (17). 2016 m. rugpjūčio 31 d. Graikijos parlamentas taip pat priėmė įstatymą dėl Graikijoje gyvenančių mokyklinio amžiaus vaikų pabėgėlių (18); |
| --- | --- |

(8)

savo ankstesnėje rekomendacijoje Komisija atkreipė dėmesį į Graikijos pažangą tobulinant savo teisinę sistemą, kurią ji padarė siekdama užtikrinti, kad į nacionalinę teisę būtų perkeltos Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos 2013/32/ES (14) (naujos redakcijos Prieglobsčio procedūrų direktyvos) naujosios teisės nuostatos ir Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos 2013/33/ES (15) (naujos redakcijos Priėmimo sąlygų direktyvos) tam tikros nuostatos. 2016 m. balandžio 3 d. Graikijos parlamentas priėmė naują įstatymą (Įstatymas Nr. 4375/2016) (16). 2016 m. birželio 22 d. Parlamentas patvirtino Įstatymo Nr. 4375/2016 pakeitimą, kuriuo, inter alia, pakeista apeliacinių komitetų sudėtis ir prieglobsčio prašytojų teisė į žodinį prašymo nagrinėjimą komitetuose (17). 2016 m. rugpjūčio 31 d. Graikijos parlamentas taip pat priėmė įstatymą dėl Graikijoje gyvenančių mokyklinio amžiaus vaikų pabėgėlių (18);

| (9) | kalbant apie priėmimo pajėgumus, per praėjusius metus Graikija labai padidino savo bendrą pajėgumą priimti ir neteisėtus migrantus, ir tarptautinės apsaugos prašytojus. Remiantis Graikijos valdžios institucijų 2016 m. gruodžio 6 d. paskelbtu kasdieniu pranešimu, iš viso yra 71 539 vietos, daugiausia laikinuose priėmimo centruose, įskaitant UNCHR suteikiamą apgyvendinimą (žr. 11 konstatuojamąją dalį), skirtos ir Graikijoje esantiems neteisėtiems migrantams, ir tarptautinės apsaugos prašytojams (19). Vis dėlto Egėjo jūros salose, kurios yra perpildytos, kyla rimtų pajėgumo problemų: didžiausias priėmimo pajėgumas tebėra apytiksliai 8 200 asmenų, tačiau, 2016 m. gruodžio 5 d. duomenimis, salose iš viso buvo 16 295 registruoti migrantai (20); |
| --- | --- |

(9)

kalbant apie priėmimo pajėgumus, per praėjusius metus Graikija labai padidino savo bendrą pajėgumą priimti ir neteisėtus migrantus, ir tarptautinės apsaugos prašytojus. Remiantis Graikijos valdžios institucijų 2016 m. gruodžio 6 d. paskelbtu kasdieniu pranešimu, iš viso yra 71 539 vietos, daugiausia laikinuose priėmimo centruose, įskaitant UNCHR suteikiamą apgyvendinimą (žr. 11 konstatuojamąją dalį), skirtos ir Graikijoje esantiems neteisėtiems migrantams, ir tarptautinės apsaugos prašytojams (19). Vis dėlto Egėjo jūros salose, kurios yra perpildytos, kyla rimtų pajėgumo problemų: didžiausias priėmimo pajėgumas tebėra apytiksliai 8 200 asmenų, tačiau, 2016 m. gruodžio 5 d. duomenimis, salose iš viso buvo 16 295 registruoti migrantai (20);

| (10) | Graikija taip pat padidino apgyvendinimo vietų skaičių pažeidžiamiems prieglobsčio prašytojams, visų pirma nelydimiems nepilnamečiams. 2016 m. lapkričio 17 d. prieglaudose buvo įrengta 1 191 vieta, skirta nelydimiems nepilnamečiams, neatsižvelgiant į tai, ar jie prašo prieglobsčio, ar ne. Iki 2016 m. pabaigos numatyta įrengti 130 papildomų vietų, tinkamų nelydimiems nepilnamečiams. Tačiau pažeidžiamiems prieglobsčio prašytojams esamo pajėgumo toli gražu nepakanka, nes visos vietos šiuo metu yra užpildytos, o laukiančiųjų sąraše yra 1 199 nelydimi nepilnamečiai, kurie turi būti perkelti į atitinkamas patalpas (21). Taigi pažanga šioje srityje daroma per lėtai ir akivaizdu, kad Graikijai reikia dėti daugiau pastangų užtikrinti reikiamą skaičių nelydimiems nepilnamečiams skirtų priėmimo centrų, kuriuose būtų galima apgyvendinti visus nelydimus nepilnamečius; |
| --- | --- |

(10)

Graikija taip pat padidino apgyvendinimo vietų skaičių pažeidžiamiems prieglobsčio prašytojams, visų pirma nelydimiems nepilnamečiams. 2016 m. lapkričio 17 d. prieglaudose buvo įrengta 1 191 vieta, skirta nelydimiems nepilnamečiams, neatsižvelgiant į tai, ar jie prašo prieglobsčio, ar ne. Iki 2016 m. pabaigos numatyta įrengti 130 papildomų vietų, tinkamų nelydimiems nepilnamečiams. Tačiau pažeidžiamiems prieglobsčio prašytojams esamo pajėgumo toli gražu nepakanka, nes visos vietos šiuo metu yra užpildytos, o laukiančiųjų sąraše yra 1 199 nelydimi nepilnamečiai, kurie turi būti perkelti į atitinkamas patalpas (21). Taigi pažanga šioje srityje daroma per lėtai ir akivaizdu, kad Graikijai reikia dėti daugiau pastangų užtikrinti reikiamą skaičių nelydimiems nepilnamečiams skirtų priėmimo centrų, kuriuose būtų galima apgyvendinti visus nelydimus nepilnamečius;

| (11) | 2016 m. sausio mėn. Komisija ir UNHCR pasirašė įgaliojimo susitarimą dėl 80 mln. EUR, skirtų 20 000 atvirų apgyvendinimo vietų (butų nuomos sistemos, viešbučių kuponai ir priimančiųjų šeimų programos), pirmiausia skirtų tarptautinės apsaugos prašytojams, atitinkantiems perkėlimo Europos Sąjungoje kriterijus, įsteigti. Įgaliojimo susitarimas persvarstytas 2016 m. liepos mėn., siekiant numatyti galimybę pagal apgyvendinimo programą apgyvendinimo vietas steigti ir UNHCR valdomuose perkėlimo centruose, taip pat aiškiau išdėstyti, kad apgyvendinimo programos tikslinei grupei priklauso ne tik perkeltini asmenys, bet ir kiti prieglobsčio prašytojai, visų pirma teikiantys prašymą dėl šeimos susijungimo pagal Dublino reglamentą ir prie pažeidžiamųjų kategorijų priskiriami asmenys, įskaitant nelydimus ir atskirtus vaikus, neįgaliuosius, vyresnio amžiaus asmenis, vienišus tėvus ar motinas, sergančiuosius lėtinėmis ligomis, nėščiąsias ir kt. Nuo rugsėjo mėn. labai padidėjo esamų apgyvendinimo vietų skaičius (maždaug 8 100). 2015 m. gruodžio mėn. UNHCR įsipareigojo pagal nuomos sistemą sukurti 20 000 vietų prašytojams, atitinkantiems perkėlimo reikalavimus, ir nuo gruodžio 6 d. buvo laisvos 20 145 vietos, iš jų 6 344 vietos viešbučiuose arba atskiruose pastatuose, 11 711 vietų butuose, 484 vietos priimančiosiose šeimose, 960 vietų perkėlimo centruose ir 646 vietos nelydimiems nepilnamečiams skirtose specialiose patalpose (22). Minėtas įgaliojimo susitarimas galioja iki 2016 m. gruodžio 31 d., todėl Komisija pradėjo diskusijas su UNHCR dėl sistemos galiojimo pratęsimo 2017 m., remiantis atnaujintu Graikijos priėmimo poreikių vertinimu; |
| --- | --- |

(11)

2016 m. sausio mėn. Komisija ir UNHCR pasirašė įgaliojimo susitarimą dėl 80 mln. EUR, skirtų 20 000 atvirų apgyvendinimo vietų (butų nuomos sistemos, viešbučių kuponai ir priimančiųjų šeimų programos), pirmiausia skirtų tarptautinės apsaugos prašytojams, atitinkantiems perkėlimo Europos Sąjungoje kriterijus, įsteigti. Įgaliojimo susitarimas persvarstytas 2016 m. liepos mėn., siekiant numatyti galimybę pagal apgyvendinimo programą apgyvendinimo vietas steigti ir UNHCR valdomuose perkėlimo centruose, taip pat aiškiau išdėstyti, kad apgyvendinimo programos tikslinei grupei priklauso ne tik perkeltini asmenys, bet ir kiti prieglobsčio prašytojai, visų pirma teikiantys prašymą dėl šeimos susijungimo pagal Dublino reglamentą ir prie pažeidžiamųjų kategorijų priskiriami asmenys, įskaitant nelydimus ir atskirtus vaikus, neįgaliuosius, vyresnio amžiaus asmenis, vienišus tėvus ar motinas, sergančiuosius lėtinėmis ligomis, nėščiąsias ir kt. Nuo rugsėjo mėn. labai padidėjo esamų apgyvendinimo vietų skaičius (maždaug 8 100). 2015 m. gruodžio mėn. UNHCR įsipareigojo pagal nuomos sistemą sukurti 20 000 vietų prašytojams, atitinkantiems perkėlimo reikalavimus, ir nuo gruodžio 6 d. buvo laisvos 20 145 vietos, iš jų 6 344 vietos viešbučiuose arba atskiruose pastatuose, 11 711 vietų butuose, 484 vietos priimančiosiose šeimose, 960 vietų perkėlimo centruose ir 646 vietos nelydimiems nepilnamečiams skirtose specialiose patalpose (22). Minėtas įgaliojimo susitarimas galioja iki 2016 m. gruodžio 31 d., todėl Komisija pradėjo diskusijas su UNHCR dėl sistemos galiojimo pratęsimo 2017 m., remiantis atnaujintu Graikijos priėmimo poreikių vertinimu;

| (12) | priėmimo centrų Graikijoje, ypač salose ir kai kuriuose laikinuose centruose žemyninėje Graikijos dalyje, sąlygų kokybė vis dar nevisai atitinka Priėmimo sąlygų direktyvoje 2013/33/ES nustatytus tarptautinės apsaugos prašytojų priėmimo reikalavimus. Centrai migrantų antplūdžio vietose salose ne tik perpildyti, bet materialinės sąlygos juose taip pat neatitinka sanitarijos ir higienos standartų, migrantai, ypač pažeidžiamųjų grupių, neturi pakankamų galimybių naudotis esminėmis paslaugomis, pvz., sveikatos priežiūros. Nėra pakankamai užtikrinamas saugumas ir tarp skirtingų tautybių atstovų vis kyla konfliktų. Žemyninėje dalyje UNHCR apgyvendinimo sistema užtikrina tinkamas sąlygas, tačiau didelė dalis likusio priėmimo pajėgumo sutelkta stovyklose (šiuo metu jų 53) ir vietose, skirtose skubiai pagalbai teikti, kuriose sąlygos (tiek materialinės, tiek saugumo) labai įvairios ir dažnai netinkamos. Šias vietas pradėta ruošti žiemai, tačiau procesas vyksta lėtai. Net pagerinus sąlygas kai kurias iš šių stovyklų bus sudėtinga paversti tinkamais nuolatiniais priėmimo centrais, todėl vienas gali prireikti uždaryti, o kitas – sujungti; |
| --- | --- |

(12)

priėmimo centrų Graikijoje, ypač salose ir kai kuriuose laikinuose centruose žemyninėje Graikijos dalyje, sąlygų kokybė vis dar nevisai atitinka Priėmimo sąlygų direktyvoje 2013/33/ES nustatytus tarptautinės apsaugos prašytojų priėmimo reikalavimus. Centrai migrantų antplūdžio vietose salose ne tik perpildyti, bet materialinės sąlygos juose taip pat neatitinka sanitarijos ir higienos standartų, migrantai, ypač pažeidžiamųjų grupių, neturi pakankamų galimybių naudotis esminėmis paslaugomis, pvz., sveikatos priežiūros. Nėra pakankamai užtikrinamas saugumas ir tarp skirtingų tautybių atstovų vis kyla konfliktų. Žemyninėje dalyje UNHCR apgyvendinimo sistema užtikrina tinkamas sąlygas, tačiau didelė dalis likusio priėmimo pajėgumo sutelkta stovyklose (šiuo metu jų 53) ir vietose, skirtose skubiai pagalbai teikti, kuriose sąlygos (tiek materialinės, tiek saugumo) labai įvairios ir dažnai netinkamos. Šias vietas pradėta ruošti žiemai, tačiau procesas vyksta lėtai. Net pagerinus sąlygas kai kurias iš šių stovyklų bus sudėtinga paversti tinkamais nuolatiniais priėmimo centrais, todėl vienas gali prireikti uždaryti, o kitas – sujungti;

| (13) | be to, priėmimas Graikijoje apskritai koordinuojamas nepakankamai veiksmingai, nes trūksta aiškios teisinės ir stebėsenos sistemos ir ad hoc principu vienas stovyklas valdo Migracijos ministerija, o kitas – Priėmimo ir identifikavimo tarnyba. Vis dar nenuspręsta, kurie centrai turėtų tapti nuolatiniai. Priėmimo tarnyba vis dar stiprina savo pajėgumus; |
| --- | --- |

(13)

be to, priėmimas Graikijoje apskritai koordinuojamas nepakankamai veiksmingai, nes trūksta aiškios teisinės ir stebėsenos sistemos ir ad hoc principu vienas stovyklas valdo Migracijos ministerija, o kitas – Priėmimo ir identifikavimo tarnyba. Vis dar nenuspręsta, kurie centrai turėtų tapti nuolatiniai. Priėmimo tarnyba vis dar stiprina savo pajėgumus;

| (14) | atsižvelgiant į tai, kas išdėstyta pirmiau, Graikijai vis dar reikia padaryti pažangą, kad būtų įsteigta pakankamai tinkamų atvirų nuolatinių priėmimo vietų, skirtų prieglobsčio prašytojams, kurios visos turėtų atitikti ES acquis įtvirtintus standartus. Be kita ko, turėtų būti nustatytas centralizuotas visų priėmimo centrų valdymas ir sistema, kuria būtų nuolat stebimos šių centrų materialinės sąlygos ir juose teikiamos paslaugos. Kai kurie laikinieji centrai turėtų būti paversti nuolatiniais, tačiau turėtų būti užtikrinta pakankamai laikinųjų centrų, kad jais, jei reikėtų, būtų galima kompensuoti trūkstamus pajėgumus ir apgyvendinti nenumatytai atvykusius asmenis. Be to, kaip jau reikalauta trečiojoje rekomendacijoje, ypač svarbu, kad Graikijos valdžios institucijos teiktų tikslesnius priėmimo pajėgumo duomenis ir išsamų nuolat atnaujinamą poreikių vertinimą, atliekamą atsižvelgiant į bendrą priėmimo pajėgumą ir to pajėgumo pobūdį; |
| --- | --- |

(14)

atsižvelgiant į tai, kas išdėstyta pirmiau, Graikijai vis dar reikia padaryti pažangą, kad būtų įsteigta pakankamai tinkamų atvirų nuolatinių priėmimo vietų, skirtų prieglobsčio prašytojams, kurios visos turėtų atitikti ES acquis įtvirtintus standartus. Be kita ko, turėtų būti nustatytas centralizuotas visų priėmimo centrų valdymas ir sistema, kuria būtų nuolat stebimos šių centrų materialinės sąlygos ir juose teikiamos paslaugos. Kai kurie laikinieji centrai turėtų būti paversti nuolatiniais, tačiau turėtų būti užtikrinta pakankamai laikinųjų centrų, kad jais, jei reikėtų, būtų galima kompensuoti trūkstamus pajėgumus ir apgyvendinti nenumatytai atvykusius asmenis. Be to, kaip jau reikalauta trečiojoje rekomendacijoje, ypač svarbu, kad Graikijos valdžios institucijos teiktų tikslesnius priėmimo pajėgumo duomenis ir išsamų nuolat atnaujinamą poreikių vertinimą, atliekamą atsižvelgiant į bendrą priėmimo pajėgumą ir to pajėgumo pobūdį;

| (15) | pažymėtina, kad pasiekta akivaizdi pažanga steigiant regioninius prieglobsčio biurus, kaip minėta ankstesnėse rekomendacijose. Graikijos teisės aktuose nustatyta, kad regioniniai prieglobsčio biurai turėtų būti steigiami Atikos, Salonikų, Trakijos, Epyro, Tesalijos, Vakarų Graikijos regionuose, Kretos, Lesbo, Chijo, Samo, Lero ir Rodo salose (23). Prieglobsčio tarnybos direktoriaus sprendimu taip pat galima steigti savarankiškus prieglobsčio skyrius siekiant patenkinti išaugusius Prieglobsčio tarnybos poreikius. Remiantis 2016 m. lapkričio 22 d. Graikijos rašte pateikta informacija, jau pradėjo veikti septyni regioniniai biurai Atikos, Trakijos, Salonikų, Lesbo, Samo, Rodo ir Patrų regionuose. Be to, Pirėjo, Evro, Ksantės, Lero, Koso ir Korintijos regionuose veikia devyni savarankiški prieglobsčio skyriai, o Alimos savivaldybėje – perkėlimo skyrius. Teisės aktuose nustatyta, kad dar trys regioniniai prieglobsčio biurai turi pradėti veikti Koso saloje, Epyre (Janinoje), Kretoje (Heraklione) ir Tesalijoje (Vole); |
| --- | --- |

(15)

pažymėtina, kad pasiekta akivaizdi pažanga steigiant regioninius prieglobsčio biurus, kaip minėta ankstesnėse rekomendacijose. Graikijos teisės aktuose nustatyta, kad regioniniai prieglobsčio biurai turėtų būti steigiami Atikos, Salonikų, Trakijos, Epyro, Tesalijos, Vakarų Graikijos regionuose, Kretos, Lesbo, Chijo, Samo, Lero ir Rodo salose (23). Prieglobsčio tarnybos direktoriaus sprendimu taip pat galima steigti savarankiškus prieglobsčio skyrius siekiant patenkinti išaugusius Prieglobsčio tarnybos poreikius. Remiantis 2016 m. lapkričio 22 d. Graikijos rašte pateikta informacija, jau pradėjo veikti septyni regioniniai biurai Atikos, Trakijos, Salonikų, Lesbo, Samo, Rodo ir Patrų regionuose. Be to, Pirėjo, Evro, Ksantės, Lero, Koso ir Korintijos regionuose veikia devyni savarankiški prieglobsčio skyriai, o Alimos savivaldybėje – perkėlimo skyrius. Teisės aktuose nustatyta, kad dar trys regioniniai prieglobsčio biurai turi pradėti veikti Koso saloje, Epyre (Janinoje), Kretoje (Heraklione) ir Tesalijoje (Vole);

| (16) | Graikijos prieglobsčio tarnyba stiprina pajėgumus. Dabar joje dirba 478 asmenys (24). Šį skaičių sudaro centrinės tarnybos ir regioninių tarnybų bei prieglobsčio skyrių etatai. 250 etatų apmokama iš šalies biudžeto, o likę – iš įvairių ES ir EEE šaltinių. Planuojama iki metų pabaigos darbuotojų skaičių padidinti iki 659. Tai skaičiuojama papildomai prie tų darbuotojų, kuriuos pagal terminuotąsias sutartis pasamdė UNHCR, EASO darbuotojų ir valstybių narių ekspertų, kurie per EASO nustatytam laikotarpiui buvo paskirti dirbti Graikijos prieglobsčio tarnyboje. Graikijos valdžios institucijos iki 2017 m. pabaigos ketina visus sutartininkus pakeisti nuolatiniais darbuotojais ir daugiau šio skaičiaus nedidinti. Graikijos prieglobsčio tarnyba nurodė Komisijos tarnyboms, kad greičiau didinti darbuotojų skaičiaus neįmanoma, nes nėra pakankamai vyresniųjų darbuotojų, kurie galėtų mokyti, kuruoti ir prižiūrėti naujokus. Prieglobsčio tarnybos dydis per 2016 m. padidėjo trigubai, todėl, kaip ji teigia, jai reikia skubiai konsoliduoti veiklą ir visų pirma įtvirtinti vidurinės grandies valdymo ir kitų darbuotojų patirtį; |
| --- | --- |

(16)

Graikijos prieglobsčio tarnyba stiprina pajėgumus. Dabar joje dirba 478 asmenys (24). Šį skaičių sudaro centrinės tarnybos ir regioninių tarnybų bei prieglobsčio skyrių etatai. 250 etatų apmokama iš šalies biudžeto, o likę – iš įvairių ES ir EEE šaltinių. Planuojama iki metų pabaigos darbuotojų skaičių padidinti iki 659. Tai skaičiuojama papildomai prie tų darbuotojų, kuriuos pagal terminuotąsias sutartis pasamdė UNHCR, EASO darbuotojų ir valstybių narių ekspertų, kurie per EASO nustatytam laikotarpiui buvo paskirti dirbti Graikijos prieglobsčio tarnyboje. Graikijos valdžios institucijos iki 2017 m. pabaigos ketina visus sutartininkus pakeisti nuolatiniais darbuotojais ir daugiau šio skaičiaus nedidinti. Graikijos prieglobsčio tarnyba nurodė Komisijos tarnyboms, kad greičiau didinti darbuotojų skaičiaus neįmanoma, nes nėra pakankamai vyresniųjų darbuotojų, kurie galėtų mokyti, kuruoti ir prižiūrėti naujokus. Prieglobsčio tarnybos dydis per 2016 m. padidėjo trigubai, todėl, kaip ji teigia, jai reikia skubiai konsoliduoti veiklą ir visų pirma įtvirtinti vidurinės grandies valdymo ir kitų darbuotojų patirtį;

| (17) | kadangi Graikijoje labai smarkiai išaugo prieglobsčio prašymų skaičius, dar nėra aišku, ar esamas ir planuojamas Prieglobsčio tarnybos darbuotojų skaičius yra pakankami, kad būtų galima laiku ir tinkamai išnagrinėti dabar gaunamus ir numatomus gauti prašymus. Vienas iš pagrindinių Prieglobsčio tarnybos prioritetų turėtų būti pastangos užtikrinti, kad po paprašymo prašymas būtų pateikiamas greičiau, nes dabar šis procesas dažnai užtrunka, o tai turi įtakos atitinkamų asmenų galimybėms naudotis jų teisėmis ir kelia jų pasipiktinimą. Šis laikotarpis turėtų būti sutrumpintas, kaip nustatyta Prieglobsčio procedūrų direktyvos 6 straipsnio 2 dalyje, pagal kurią reikalaujama, kad prieglobsčio paprašęs asmuo turėtų veiksmingą galimybę prašymą pateikti „kuo greičiau“. Taip pat labai svarbu, kad pateiktas prašymas būtų išnagrinėtas laikantis minėtoje direktyvoje nustatytų terminų (paprastai tai turėtų trukti 6 mėn.). Dabar pateiktas prieglobsčio prašymas geriausiu atveju nagrinėjamas kelis mėnesius, išskyrus perkėlimo bylas, kurios nagrinėjamos greičiau, ir labai neaišku, kaip greitai bus išnagrinėti visi susikaupę prašymai. Vis dėlto Komisija atsižvelgia į susirūpinimą keliančius klausimus, kuriuos Graikija nurodė 2016 m. lapkričio 22 d. rašte ir kurie susiję su tuo, kad dar greičiau didinant Prieglobsčio tarnybos darbuotojų skaičių kiltų grėsmė sprendimų nuoseklumui ir kokybei; |
| --- | --- |

(17)

kadangi Graikijoje labai smarkiai išaugo prieglobsčio prašymų skaičius, dar nėra aišku, ar esamas ir planuojamas Prieglobsčio tarnybos darbuotojų skaičius yra pakankami, kad būtų galima laiku ir tinkamai išnagrinėti dabar gaunamus ir numatomus gauti prašymus. Vienas iš pagrindinių Prieglobsčio tarnybos prioritetų turėtų būti pastangos užtikrinti, kad po paprašymo prašymas būtų pateikiamas greičiau, nes dabar šis procesas dažnai užtrunka, o tai turi įtakos atitinkamų asmenų galimybėms naudotis jų teisėmis ir kelia jų pasipiktinimą. Šis laikotarpis turėtų būti sutrumpintas, kaip nustatyta Prieglobsčio procedūrų direktyvos 6 straipsnio 2 dalyje, pagal kurią reikalaujama, kad prieglobsčio paprašęs asmuo turėtų veiksmingą galimybę prašymą pateikti „kuo greičiau“. Taip pat labai svarbu, kad pateiktas prašymas būtų išnagrinėtas laikantis minėtoje direktyvoje nustatytų terminų (paprastai tai turėtų trukti 6 mėn.). Dabar pateiktas prieglobsčio prašymas geriausiu atveju nagrinėjamas kelis mėnesius, išskyrus perkėlimo bylas, kurios nagrinėjamos greičiau, ir labai neaišku, kaip greitai bus išnagrinėti visi susikaupę prašymai. Vis dėlto Komisija atsižvelgia į susirūpinimą keliančius klausimus, kuriuos Graikija nurodė 2016 m. lapkričio 22 d. rašte ir kurie susiję su tuo, kad dar greičiau didinant Prieglobsčio tarnybos darbuotojų skaičių kiltų grėsmė sprendimų nuoseklumui ir kokybei;

| (18) | būtina skubiai įvertinti, ar pakankamai padidinti Prieglobsčio tarnybos žmogiškieji ištekliai, ir tai, kaip Komisija, atitinkamos ES agentūros ir valstybės narės galėtų geriausiai padėti Graikijai per trumpesnį laikotarpį išnagrinėti šiuos prašymus. Reikėtų atlikti – ir nuolat atnaujinti – išsamų poreikių vertinimą, o jį atliekant reikėtų atsižvelgti į jau pateiktų prieglobsčio prašymų, kuriuos, kaip tikėtina, Graikijos prieglobsčio tarnyba turėtų nagrinėti vienu metu, skaičių bei turimų darbuotojų, kurių reikia arba greičiausiai reikės tiems prašymas išnagrinėti, skaičių. Šie darbuotojai galėtų būti papildomi Graikijos žmogiškieji ištekliai ir valstybių narių ekspertai, dirbantys EASO paramos grupėse. Reikėtų išnagrinėti galimybes racionalizuoti (nekenkiant kokybei) darbo metodus ir padaryti juos veiksmingesnius, kad pokalbiai ir kitos procedūros vyktų greičiau, o kai tinkama, tam turėtų būti panaudojama EASO parama; |
| --- | --- |

(18)

būtina skubiai įvertinti, ar pakankamai padidinti Prieglobsčio tarnybos žmogiškieji ištekliai, ir tai, kaip Komisija, atitinkamos ES agentūros ir valstybės narės galėtų geriausiai padėti Graikijai per trumpesnį laikotarpį išnagrinėti šiuos prašymus. Reikėtų atlikti – ir nuolat atnaujinti – išsamų poreikių vertinimą, o jį atliekant reikėtų atsižvelgti į jau pateiktų prieglobsčio prašymų, kuriuos, kaip tikėtina, Graikijos prieglobsčio tarnyba turėtų nagrinėti vienu metu, skaičių bei turimų darbuotojų, kurių reikia arba greičiausiai reikės tiems prašymas išnagrinėti, skaičių. Šie darbuotojai galėtų būti papildomi Graikijos žmogiškieji ištekliai ir valstybių narių ekspertai, dirbantys EASO paramos grupėse. Reikėtų išnagrinėti galimybes racionalizuoti (nekenkiant kokybei) darbo metodus ir padaryti juos veiksmingesnius, kad pokalbiai ir kitos procedūros vyktų greičiau, o kai tinkama, tam turėtų būti panaudojama EASO parama;

| (19) | prieglobsčio prašytojams turi būti užtikrintos veiksmingos teisinės gynybos galimybės, kai dėl jų prašymo priimamas neigiamas sprendimas. Šioje srityje padaryta nemaža pažanga. 2016 m. balandžio mėn. priimtu Įstatymu Nr. 4375/2016 įsteigta Apeliacinė institucija ir apeliaciniai komitetai. 2016 m. birželio mėn. priimtu Įstatymu Nr. 4399/2016 įsteigti nauji apeliaciniai komitetai. Jie atsakingi už visų nuo 2016 m. liepos 20 d. pateiktų skundų dėl Graikijos prieglobsčio tarnybos sprendimų nagrinėjimą. Visų pirma apeliaciniai komitetai daugiausia dėmesio skiria Graikijos salose pateiktiems prašymams, taip padėdami įgyvendinti ES ir Turkijos pareiškimą. Šiuo metu veikia šeši komitetai. Taip pat nuo liepos 21 d. veikia pakaitinis apeliacinis komitetas, kuris gali pakeisti nuolatinius (25). Siekdama valdyti didėjantį atvejų skaičių ir neišnagrinėtus atvejus, Graikija ketina įsteigti dar septynis komitetus, kurie turėtų pradėti veikti iki 2016 m. gruodžio mėn. pabaigos, taigi iki 2017 m. vasario pabaigos komitetų turėtų būti 20; |
| --- | --- |

(19)

prieglobsčio prašytojams turi būti užtikrintos veiksmingos teisinės gynybos galimybės, kai dėl jų prašymo priimamas neigiamas sprendimas. Šioje srityje padaryta nemaža pažanga. 2016 m. balandžio mėn. priimtu Įstatymu Nr. 4375/2016 įsteigta Apeliacinė institucija ir apeliaciniai komitetai. 2016 m. birželio mėn. priimtu Įstatymu Nr. 4399/2016 įsteigti nauji apeliaciniai komitetai. Jie atsakingi už visų nuo 2016 m. liepos 20 d. pateiktų skundų dėl Graikijos prieglobsčio tarnybos sprendimų nagrinėjimą. Visų pirma apeliaciniai komitetai daugiausia dėmesio skiria Graikijos salose pateiktiems prašymams, taip padėdami įgyvendinti ES ir Turkijos pareiškimą. Šiuo metu veikia šeši komitetai. Taip pat nuo liepos 21 d. veikia pakaitinis apeliacinis komitetas, kuris gali pakeisti nuolatinius (25). Siekdama valdyti didėjantį atvejų skaičių ir neišnagrinėtus atvejus, Graikija ketina įsteigti dar septynis komitetus, kurie turėtų pradėti veikti iki 2016 m. gruodžio mėn. pabaigos, taigi iki 2017 m. vasario pabaigos komitetų turėtų būti 20;

| (20) | Įstatymu Nr. 4399/2016 taip pat pakeista šių komitetų struktūra ir dabar juos sudaro trys nariai: du administracinio teismo teisėjai ir vienas atitinkamą kvalifikaciją ir patirtį turintis Graikijos pilietis, kurį pasiūlo UNHCR arba Nacionalinis žmogaus teisių komitetas; |
| --- | --- |

(20)

Įstatymu Nr. 4399/2016 taip pat pakeista šių komitetų struktūra ir dabar juos sudaro trys nariai: du administracinio teismo teisėjai ir vienas atitinkamą kvalifikaciją ir patirtį turintis Graikijos pilietis, kurį pasiūlo UNHCR arba Nacionalinis žmogaus teisių komitetas;

| (21) | remiantis 2016 m. lapkričio 22 d. rašte Graikijos valdžios institucijų pateikta informacija, nuo 2016 m. liepos 21 d. apeliaciniams komitetams pateikti 2 347 skundai, tačiau priimti tik 573 sprendimai; |
| --- | --- |

(21)

remiantis 2016 m. lapkričio 22 d. rašte Graikijos valdžios institucijų pateikta informacija, nuo 2016 m. liepos 21 d. apeliaciniams komitetams pateikti 2 347 skundai, tačiau priimti tik 573 sprendimai;

| (22) | seniesiems neišnagrinėtų atvejų apeliaciniams komitetams, įsteigtiems prieglobsčio prašytojų apeliaciniams skundams dėl Graikijoje neišnagrinėtų atvejų nagrinėti, iš pradžių buvo suteiktas papildomas įgaliojimas kartu su apeliaciniais skundais dėl pirmosios instancijos sprendimų esmės nagrinėti ir apeliacinius skundus dėl sprendimų, kad prašymas yra nepriimtinas, įgyvendinant ES ir Turkijos pareiškimą. Remiantis lapkričio 22 d. Graikijos valdžios institucijų pateikta informacija, nuo 2016 m. balandžio mėn. iki liepos 20 d. neišnagrinėtų atvejų apeliaciniams komitetams pateikta daugiau nei 2 000 skundų. 2016 m. birželio 24 d. (26) įsteigus naujus apeliacinius komitetus 20 neišnagrinėtų atvejų apeliacinių komitetų tenkanti našta sumažėjo ir jie gali greičiau nagrinėti susikaupusius apeliacinius skundus; |
| --- | --- |

(22)

seniesiems neišnagrinėtų atvejų apeliaciniams komitetams, įsteigtiems prieglobsčio prašytojų apeliaciniams skundams dėl Graikijoje neišnagrinėtų atvejų nagrinėti, iš pradžių buvo suteiktas papildomas įgaliojimas kartu su apeliaciniais skundais dėl pirmosios instancijos sprendimų esmės nagrinėti ir apeliacinius skundus dėl sprendimų, kad prašymas yra nepriimtinas, įgyvendinant ES ir Turkijos pareiškimą. Remiantis lapkričio 22 d. Graikijos valdžios institucijų pateikta informacija, nuo 2016 m. balandžio mėn. iki liepos 20 d. neišnagrinėtų atvejų apeliaciniams komitetams pateikta daugiau nei 2 000 skundų. 2016 m. birželio 24 d. (26) įsteigus naujus apeliacinius komitetus 20 neišnagrinėtų atvejų apeliacinių komitetų tenkanti našta sumažėjo ir jie gali greičiau nagrinėti susikaupusius apeliacinius skundus;

| (23) | didesnė pažanga padaryta nagrinėjant ilgą laiką neišnagrinėtus apeliacinius skundus pagal „senąją tvarką“, nustatytą Prezidento dekretu Nr. 114/2010. 2016 m. lapkričio 22 d. duomenimis, šiuo metu dar neišnagrinėti maždaug 6 589 atvejai (iš visų 2013 m. pradžioje neišnagrinėtais laikytų maždaug 51 000 atvejų ir maždaug 8 075 atvejų 2016 m. rugsėjo mėn.). Graikijos valdžios institucijos asmenims, kurių prieglobsčio prašymai nagrinėjami ilgą laiką ir kurie atitinka reikalavimus, kad galėtų gauti leidimus gyventi šalyje dėl humanitarinių arba kitų išskirtinių priežasčių, kaip nustatyta Graikijos įstatyme Nr. 4375/2016, suteikė leidimus humanitariniais tikslais. Leidimai gyventi šalyje išduodami dvejiems metams ir gali būti pratęsiami (27). Jais gavėjams užtikrinamos tokios pat teisės ir išmokos, kaip ir tiems, kuriems Graikijoje suteiktas papildomos apsaugos statusas (28), ir po to šie asmenys nebelaikomi prieglobsčio prašytojais. Vis dėlto kai kurie susikaupę apeliaciniai skundai nagrinėjami iš esmės. Nepaisant to, kad nuo tada, kai buvo priimtos ankstesnės rekomendacijos, padaryta didelė pažanga, Graikija turėtų toliau stengtis išnagrinėti susikaupusius apeliacinius skundus ir užtikrinti, kad prašytojai, kurių apeliacinis skundas neišnagrinėtas, turėtų galimybę naudotis teise į veiksmingą teisinę gynybą; |
| --- | --- |

(23)

didesnė pažanga padaryta nagrinėjant ilgą laiką neišnagrinėtus apeliacinius skundus pagal „senąją tvarką“, nustatytą Prezidento dekretu Nr. 114/2010. 2016 m. lapkričio 22 d. duomenimis, šiuo metu dar neišnagrinėti maždaug 6 589 atvejai (iš visų 2013 m. pradžioje neišnagrinėtais laikytų maždaug 51 000 atvejų ir maždaug 8 075 atvejų 2016 m. rugsėjo mėn.). Graikijos valdžios institucijos asmenims, kurių prieglobsčio prašymai nagrinėjami ilgą laiką ir kurie atitinka reikalavimus, kad galėtų gauti leidimus gyventi šalyje dėl humanitarinių arba kitų išskirtinių priežasčių, kaip nustatyta Graikijos įstatyme Nr. 4375/2016, suteikė leidimus humanitariniais tikslais. Leidimai gyventi šalyje išduodami dvejiems metams ir gali būti pratęsiami (27). Jais gavėjams užtikrinamos tokios pat teisės ir išmokos, kaip ir tiems, kuriems Graikijoje suteiktas papildomos apsaugos statusas (28), ir po to šie asmenys nebelaikomi prieglobsčio prašytojais. Vis dėlto kai kurie susikaupę apeliaciniai skundai nagrinėjami iš esmės. Nepaisant to, kad nuo tada, kai buvo priimtos ankstesnės rekomendacijos, padaryta didelė pažanga, Graikija turėtų toliau stengtis išnagrinėti susikaupusius apeliacinius skundus ir užtikrinti, kad prašytojai, kurių apeliacinis skundas neišnagrinėtas, turėtų galimybę naudotis teise į veiksmingą teisinę gynybą;

| (24) | atsižvelgiant į padidėjusį prašymų, pateiktų Graikijoje nuo tada, kai pradėtas įgyvendinti ES ir Turkijos pareiškimas, skaičių, tuo labiau svarbu, kad veiktų visus reikiamus darbuotojus turinti Apeliacinė institucija, gebanti išnagrinėti apeliacinius skundus, kurių, kaip numatoma, gerokai padaugės. Turėtų būti padidintas komitetų darbo veiksmingumas, tuo pačiu išlaikant darbo kokybę ir nedarant poveikio komiteto narių nepriklausomumui. Tai galėtų būti pasiekta, visų pirma, jeigu dažniau vyktų apeliacinių komitetų susirinkimai, rengiant sprendimus būtų naudojamasi teisine pagalba, nustatyta komitetų specializacija, o jų nariai dirbtų visą darbo dieną. Be to, turėtų būti pasamdyta daugiau pagalbinio personalo (29). Siekiant įvertinti, ar komitetų skaičius yra pakankamas, o darbo metodai yra tinkami, taip pat turėtų būti nuolat atliekamas poreikių vertinimas, remiantis tuo, kiek šiuo metu įvairiose apeliacinėse institucijoje yra nagrinėjama apeliacinių skundų ir kiek apeliacinių skundų tos institucijos galės išnagrinėti; |
| --- | --- |

(24)

atsižvelgiant į padidėjusį prašymų, pateiktų Graikijoje nuo tada, kai pradėtas įgyvendinti ES ir Turkijos pareiškimas, skaičių, tuo labiau svarbu, kad veiktų visus reikiamus darbuotojus turinti Apeliacinė institucija, gebanti išnagrinėti apeliacinius skundus, kurių, kaip numatoma, gerokai padaugės. Turėtų būti padidintas komitetų darbo veiksmingumas, tuo pačiu išlaikant darbo kokybę ir nedarant poveikio komiteto narių nepriklausomumui. Tai galėtų būti pasiekta, visų pirma, jeigu dažniau vyktų apeliacinių komitetų susirinkimai, rengiant sprendimus būtų naudojamasi teisine pagalba, nustatyta komitetų specializacija, o jų nariai dirbtų visą darbo dieną. Be to, turėtų būti pasamdyta daugiau pagalbinio personalo (29). Siekiant įvertinti, ar komitetų skaičius yra pakankamas, o darbo metodai yra tinkami, taip pat turėtų būti nuolat atliekamas poreikių vertinimas, remiantis tuo, kiek šiuo metu įvairiose apeliacinėse institucijoje yra nagrinėjama apeliacinių skundų ir kiek apeliacinių skundų tos institucijos galės išnagrinėti;

| (25) | naujajame įstatyme (Įstatyme Nr. 4375/2016) nustatyta, kad prašytojams apeliacinio skundo teikimo etape turi būti teikiama nemokama teisinė pagalba. Tačiau kol kas nesiimta visų priemonių šiam įstatymui praktiškai įgyvendinti. 2016 m. rugsėjo 9 d. buvo priimtas ministerijos sprendimas, užtikrinantis teisinės pagalbos teikimą pagal Įstatymą Nr. 4375/2016. Nemokamos teisinės pagalbos teikimo finansavimas užtikrintas pagal Prieglobsčio, migracijos ir integracijos fondo (PMIF) lėšomis finansuojamą nacionalinę programą. Be to, su UNHCR pasirašytas dotacijų susitarimas dėl iš viso 30 mln. EUR, finansuojamas PMIF pagalbos ekstremaliosios situacijos atveju lėšomis (30). Be kitų priemonių, UNHCR šias lėšas naudoja nemokamai teisinei pagalbai tarptautinės apsaugos prašytojams teikti apeliacinio skundo teikimo etape iki 2017 m. pradžios, kai Graikijos valdžios institucijos, kaip tikimasi, įdiegs savo nemokamos teisinės pagalbos sistemą. Šiuo metu įgyvendinami du projektai bendradarbiaujant su nevyriausybinėmis organizacijomis („Metaction“ ir Graikijos pabėgėlių taryba) – vienas visus apeliacinius skundus aprėpiantis projektas vykdomas salose, o kitas skirtas žemyninei daliai; jis aprėpia tik apeliacinius skundus, kurie pateikiami Atėnuose ir Salonikuose, ir jis nėra skirtas sulaikytiems prieglobsčio prašytojams. Rugsėjo 19 d. Graikija informavo Komisiją, kad iki 2017 m. pradžios bus sudarytas Prieglobsčio tarnybos tvarkomas teisininkų sąrašas. Graikija turėtų imtis būtinų veiksmų, kad būtų nedelsiant užtikrinta visų apeliacinius skundus pateikiančių prieglobsčio prašytojų teisė į nemokamą teisinę pagalbą; |
| --- | --- |

(25)

naujajame įstatyme (Įstatyme Nr. 4375/2016) nustatyta, kad prašytojams apeliacinio skundo teikimo etape turi būti teikiama nemokama teisinė pagalba. Tačiau kol kas nesiimta visų priemonių šiam įstatymui praktiškai įgyvendinti. 2016 m. rugsėjo 9 d. buvo priimtas ministerijos sprendimas, užtikrinantis teisinės pagalbos teikimą pagal Įstatymą Nr. 4375/2016. Nemokamos teisinės pagalbos teikimo finansavimas užtikrintas pagal Prieglobsčio, migracijos ir integracijos fondo (PMIF) lėšomis finansuojamą nacionalinę programą. Be to, su UNHCR pasirašytas dotacijų susitarimas dėl iš viso 30 mln. EUR, finansuojamas PMIF pagalbos ekstremaliosios situacijos atveju lėšomis (30). Be kitų priemonių, UNHCR šias lėšas naudoja nemokamai teisinei pagalbai tarptautinės apsaugos prašytojams teikti apeliacinio skundo teikimo etape iki 2017 m. pradžios, kai Graikijos valdžios institucijos, kaip tikimasi, įdiegs savo nemokamos teisinės pagalbos sistemą. Šiuo metu įgyvendinami du projektai bendradarbiaujant su nevyriausybinėmis organizacijomis („Metaction“ ir Graikijos pabėgėlių taryba) – vienas visus apeliacinius skundus aprėpiantis projektas vykdomas salose, o kitas skirtas žemyninei daliai; jis aprėpia tik apeliacinius skundus, kurie pateikiami Atėnuose ir Salonikuose, ir jis nėra skirtas sulaikytiems prieglobsčio prašytojams. Rugsėjo 19 d. Graikija informavo Komisiją, kad iki 2017 m. pradžios bus sudarytas Prieglobsčio tarnybos tvarkomas teisininkų sąrašas. Graikija turėtų imtis būtinų veiksmų, kad būtų nedelsiant užtikrinta visų apeliacinius skundus pateikiančių prieglobsčio prašytojų teisė į nemokamą teisinę pagalbą;

| (26) | toliau susirūpinimą kelia pažeidžiamų prieglobsčio prašytojų, įskaitant nelydimus nepilnamečius, apsauga, ypač dėl to, kad nėra sukurta tinkamai veikianti globos sistema, šių asmenų apgyvendinimo sąlygos nėra tinkamos ir apskritai kyla susirūpinimas dėl jų saugumo. Naujajame Įstatyme Nr. 4375/2016 numatytas naujas Priėmimo direktoratas ir Socialinės integracijos direktoratas, juose abiejuose turėtų būti specializuoti nelydimų nepilnamečių priėmimo ir integracijos departamentai prie Vidaus reikalų ir administracinių reformų ministerijos, taip pat turėtų būti skiriamas teisinis atstovas. Nepaisant to, siekiant užtikrinti, kad nelydimiems nepilnamečiams būtų praktiškai užtikrintos tinkamos procedūrinės garantijos ir priėmimo sąlygos, Graikijos valdžios institucijos dar turi patvirtinti įgyvendinimo priemones. Vis dar reikia nustatyti naują teisės aktų sistemą, į kurią būtų įtrauktos nuostatos dėl veiksmingos globos sistemos. Graikijos valdžios institucijos patvirtino, kad Darbo ir socialinio solidarumo ministerija, atsakinga už nelydimus nepilnamečius, rengia naują globos įstatymą, kuris turėtų būti baigtas rengti iki 2016 m. pabaigos. Pagal šį įstatymą būtų įsteigta speciali globos sistemai skirta tarnyba arba departamentas. Nors Graikijos Vyriausybė jau priėmė ministerijos sprendimą dėl prieglobsčio prašančių nelydimų nepilnamečių amžiaus nustatymo (31), buvo pranešta apie praktines amžiaus nustatymo problemas, kadangi policijai nustatant amžių asmenų tapatybė nenustatoma pakankamu mastu ir trūksta teisių gynimo priemonių; |
| --- | --- |

(26)

toliau susirūpinimą kelia pažeidžiamų prieglobsčio prašytojų, įskaitant nelydimus nepilnamečius, apsauga, ypač dėl to, kad nėra sukurta tinkamai veikianti globos sistema, šių asmenų apgyvendinimo sąlygos nėra tinkamos ir apskritai kyla susirūpinimas dėl jų saugumo. Naujajame Įstatyme Nr. 4375/2016 numatytas naujas Priėmimo direktoratas ir Socialinės integracijos direktoratas, juose abiejuose turėtų būti specializuoti nelydimų nepilnamečių priėmimo ir integracijos departamentai prie Vidaus reikalų ir administracinių reformų ministerijos, taip pat turėtų būti skiriamas teisinis atstovas. Nepaisant to, siekiant užtikrinti, kad nelydimiems nepilnamečiams būtų praktiškai užtikrintos tinkamos procedūrinės garantijos ir priėmimo sąlygos, Graikijos valdžios institucijos dar turi patvirtinti įgyvendinimo priemones. Vis dar reikia nustatyti naują teisės aktų sistemą, į kurią būtų įtrauktos nuostatos dėl veiksmingos globos sistemos. Graikijos valdžios institucijos patvirtino, kad Darbo ir socialinio solidarumo ministerija, atsakinga už nelydimus nepilnamečius, rengia naują globos įstatymą, kuris turėtų būti baigtas rengti iki 2016 m. pabaigos. Pagal šį įstatymą būtų įsteigta speciali globos sistemai skirta tarnyba arba departamentas. Nors Graikijos Vyriausybė jau priėmė ministerijos sprendimą dėl prieglobsčio prašančių nelydimų nepilnamečių amžiaus nustatymo (31), buvo pranešta apie praktines amžiaus nustatymo problemas, kadangi policijai nustatant amžių asmenų tapatybė nenustatoma pakankamu mastu ir trūksta teisių gynimo priemonių;

| (27) | atsirado gerokai daugiau galimybių gauti išsilavinimą. 2016 m. rugpjūčio mėn. Įstatymu Nr. 4415/2016 siekiama, inter alia, užtikrinti psichologinę ir socialinę pagalbą ir galimybes mokytis prieglobsčio prašytojų vaikams, taip pat sklandžią tų vaikų, kurie liks Graikijoje, integraciją į Graikijos švietimo sistemą po parengiamojo pereinamojo laikotarpio. Nepaisydamos vietos lygmens pasipriešinimo Graikijos valdžios institucijos imasi plataus masto priemonių, kad veiksmingai įgyvendintų visą šią teisinę sistemą; |
| --- | --- |

(27)

atsirado gerokai daugiau galimybių gauti išsilavinimą. 2016 m. rugpjūčio mėn. Įstatymu Nr. 4415/2016 siekiama, inter alia, užtikrinti psichologinę ir socialinę pagalbą ir galimybes mokytis prieglobsčio prašytojų vaikams, taip pat sklandžią tų vaikų, kurie liks Graikijoje, integraciją į Graikijos švietimo sistemą po parengiamojo pereinamojo laikotarpio. Nepaisydamos vietos lygmens pasipriešinimo Graikijos valdžios institucijos imasi plataus masto priemonių, kad veiksmingai įgyvendintų visą šią teisinę sistemą;

| (28) | anot įvairių suinteresuotųjų subjektų, nelydimų nepilnamečių padėtis apskritai yra bloga, kyla didelis susirūpinimas dėl jų saugumo priėmimo centruose žemyninėje dalyje ir salose, taip pat teigiama, kad vaikai vis dar ilgą laiką laikomi sulaikyti arba apsaugotose zonose perpildytuose atviruose priėmimo centruose esant antisanitarinėms sąlygoms, nepaskyrus atstovo ar nesudarius galimybės gauti teisinę pagalbą, kol bus rasta, kur juos tinkamai apgyvendinti (32). Kaip nurodyta 10 konstatuojamojoje dalyje, tinkamų nepilnamečių apgyvendinimo vietų trūkumas yra svarbi problema, kurią reikia skubiai išspręsti; |
| --- | --- |

(28)

anot įvairių suinteresuotųjų subjektų, nelydimų nepilnamečių padėtis apskritai yra bloga, kyla didelis susirūpinimas dėl jų saugumo priėmimo centruose žemyninėje dalyje ir salose, taip pat teigiama, kad vaikai vis dar ilgą laiką laikomi sulaikyti arba apsaugotose zonose perpildytuose atviruose priėmimo centruose esant antisanitarinėms sąlygoms, nepaskyrus atstovo ar nesudarius galimybės gauti teisinę pagalbą, kol bus rasta, kur juos tinkamai apgyvendinti (32). Kaip nurodyta 10 konstatuojamojoje dalyje, tinkamų nepilnamečių apgyvendinimo vietų trūkumas yra svarbi problema, kurią reikia skubiai išspręsti;

| (29) | Europos Komisija, siekdama padėti Graikijai pasiekti, kad jos prieglobsčio valdymo sistema atitiktų ES standartus, šaliai skyrė daug lėšų. Nuo 2015 m. pradžios Graikijai iš vidaus reikalų fondų (PMIF ir Vidaus saugumo fondo (VSF)) skirta daugiau kaip 352 mln. EUR pagalba ekstremaliosios situacijos atveju; lėšos skirtos tiesiogiai Graikijos valdžios institucijoms arba per Sąjungos agentūras ir Graikijoje veikiančias tarptautines organizacijas. Iš šios sumos apie 90 mln. EUR buvo tiesiogiai skirta Graikijos valdžios institucijoms 2016 m. liepos mėn. siekiant stiprinti jų gebėjimus gerinti gyvenimo sąlygas ir teikti pirminės sveikatos priežiūros paslaugas pabėgėlių apgyvendinimo centruose, taip pat teikti priėmimo ir sveikatos priežiūros paslaugas migrantams. Be to, didelis finansavimas (maždaug 198 mln. EUR), kuriuo siekiama patenkinti pagrindinius humanitarinius migrantų ir pabėgėlių poreikius, skiriamas humanitarinėms organizacijoms partnerėms pagal neseniai sukurtą skubios paramos priemonę. Šiuo finansavimu padedama įgyvendinti Komisijos, Graikijos valdžios institucijų ir (arba) susijusių suinteresuotųjų subjektų kartu parengtą reagavimo į ekstremaliąją situaciją planą, kuriuo siekiama vietoje taisyti susidariusią humanitarinę padėtį ir (arba) padėti įgyvendinti ES ir Turkijos pareiškimą; |
| --- | --- |

(29)

Europos Komisija, siekdama padėti Graikijai pasiekti, kad jos prieglobsčio valdymo sistema atitiktų ES standartus, šaliai skyrė daug lėšų. Nuo 2015 m. pradžios Graikijai iš vidaus reikalų fondų (PMIF ir Vidaus saugumo fondo (VSF)) skirta daugiau kaip 352 mln. EUR pagalba ekstremaliosios situacijos atveju; lėšos skirtos tiesiogiai Graikijos valdžios institucijoms arba per Sąjungos agentūras ir Graikijoje veikiančias tarptautines organizacijas. Iš šios sumos apie 90 mln. EUR buvo tiesiogiai skirta Graikijos valdžios institucijoms 2016 m. liepos mėn. siekiant stiprinti jų gebėjimus gerinti gyvenimo sąlygas ir teikti pirminės sveikatos priežiūros paslaugas pabėgėlių apgyvendinimo centruose, taip pat teikti priėmimo ir sveikatos priežiūros paslaugas migrantams. Be to, didelis finansavimas (maždaug 198 mln. EUR), kuriuo siekiama patenkinti pagrindinius humanitarinius migrantų ir pabėgėlių poreikius, skiriamas humanitarinėms organizacijoms partnerėms pagal neseniai sukurtą skubios paramos priemonę. Šiuo finansavimu padedama įgyvendinti Komisijos, Graikijos valdžios institucijų ir (arba) susijusių suinteresuotųjų subjektų kartu parengtą reagavimo į ekstremaliąją situaciją planą, kuriuo siekiama vietoje taisyti susidariusią humanitarinę padėtį ir (arba) padėti įgyvendinti ES ir Turkijos pareiškimą;

| (30) | šia pagalba ekstremaliosios situacijos atveju papildomi 509 mln. EUR, kurie Graikijai buvo skirti 2014–2020 m. laikotarpiui pagal jos nacionalines programas, finansuojamas PMIF ir VSF lėšomis, taigi Graikija yra pirmoji ES valstybė narė, gavusi ES vidaus reikalų fondų lėšų; |
| --- | --- |

(30)

šia pagalba ekstremaliosios situacijos atveju papildomi 509 mln. EUR, kurie Graikijai buvo skirti 2014–2020 m. laikotarpiui pagal jos nacionalines programas, finansuojamas PMIF ir VSF lėšomis, taigi Graikija yra pirmoji ES valstybė narė, gavusi ES vidaus reikalų fondų lėšų;

| (31) | Graikija turėtų užtikrinti, kad visi šie finansiniai ištekliai nedelsiant būtų kuo veiksmingiau ir efektyviau panaudoti. Šiuo tikslu yra vykdoma Graikijos nacionalinių programų, finansuojamų vidaus reikalų fondų (PMIF ir VSF) lėšomis, peržiūra, kuria siekiama programas suderinti su naujais prioritetais. PMIF lėšomis finansuojamos nacionalinės programos peržiūra yra užbaigta, o VSF lėšomis finansuojamos nacionalinės programos peržiūra pasiekė galutinį etapą ir netrukus bus užbaigta. Be to, yra užbaigtas naujosios atsakingos institucijos paskyrimo procesas, remiantis teisiniame pagrinde nustatytais reikalavimais, tačiau tebereikia supaprastinti procedūras ir veiklos priemones, kad būtų užtikrinta, kad Graikijos valdžios institucijos pradėtų visiškai mobilizuoti turimą finansavimą pagal nacionalines programas siekiant patenkinti būtiniausius poreikius, visų pirma susijusius su šalyse esantiems migrantams skirtomis priėmimo ir kitomis tarnybomis; |
| --- | --- |

(31)

Graikija turėtų užtikrinti, kad visi šie finansiniai ištekliai nedelsiant būtų kuo veiksmingiau ir efektyviau panaudoti. Šiuo tikslu yra vykdoma Graikijos nacionalinių programų, finansuojamų vidaus reikalų fondų (PMIF ir VSF) lėšomis, peržiūra, kuria siekiama programas suderinti su naujais prioritetais. PMIF lėšomis finansuojamos nacionalinės programos peržiūra yra užbaigta, o VSF lėšomis finansuojamos nacionalinės programos peržiūra pasiekė galutinį etapą ir netrukus bus užbaigta. Be to, yra užbaigtas naujosios atsakingos institucijos paskyrimo procesas, remiantis teisiniame pagrinde nustatytais reikalavimais, tačiau tebereikia supaprastinti procedūras ir veiklos priemones, kad būtų užtikrinta, kad Graikijos valdžios institucijos pradėtų visiškai mobilizuoti turimą finansavimą pagal nacionalines programas siekiant patenkinti būtiniausius poreikius, visų pirma susijusius su šalyse esantiems migrantams skirtomis priėmimo ir kitomis tarnybomis;

| (32) | kaip pripažįstama 2016 m. kovo 4 d. Komisijos komunikate „Grįžimas prie Šengeno erdvės nuostatų“ (33), užtikrinti visapusišką Dublino sistemos veikimą – neatimama dalis platesnio masto pastangų stabilizuoti prieglobsčio, migracijos ir sienų politiką. Dėl šių veiksmų, kuriais siekiama normalizuoti Dublino sistemos veikimą, Šengeno erdvė savo ruožtu turėtų vėl veikti įprastai. Vienas iš veiksnių, dėl kurių vyksta antrinis judėjimas ir trikdomas tinkamas Šengeno sistemos veikimas, – tai neteisėtai į Graikiją atvykstančių prieglobsčio prašytojų suinteresuotumas toliau vykti į kitas valstybes nares, atsiradęs po to, kai 2011 m. buvo sustabdytas perdavimas pagal Dublino reglamentą. Todėl svarbu, kad Graikija skubiai imtųsi šioje rekomendacijoje nustatytų likusių veiksmų. Kartu, remiantis valstybių narių solidarumo ir dalijimosi našta siekiais, pirmumas turėtų būti teikiamas Komisijos siūlomam Dublino nuostatų pertvarkymui (34). Dėl šio pasiūlymo vyksta derybos; |
| --- | --- |

(32)

kaip pripažįstama 2016 m. kovo 4 d. Komisijos komunikate „Grįžimas prie Šengeno erdvės nuostatų“ (33), užtikrinti visapusišką Dublino sistemos veikimą – neatimama dalis platesnio masto pastangų stabilizuoti prieglobsčio, migracijos ir sienų politiką. Dėl šių veiksmų, kuriais siekiama normalizuoti Dublino sistemos veikimą, Šengeno erdvė savo ruožtu turėtų vėl veikti įprastai. Vienas iš veiksnių, dėl kurių vyksta antrinis judėjimas ir trikdomas tinkamas Šengeno sistemos veikimas, – tai neteisėtai į Graikiją atvykstančių prieglobsčio prašytojų suinteresuotumas toliau vykti į kitas valstybes nares, atsiradęs po to, kai 2011 m. buvo sustabdytas perdavimas pagal Dublino reglamentą. Todėl svarbu, kad Graikija skubiai imtųsi šioje rekomendacijoje nustatytų likusių veiksmų. Kartu, remiantis valstybių narių solidarumo ir dalijimosi našta siekiais, pirmumas turėtų būti teikiamas Komisijos siūlomam Dublino nuostatų pertvarkymui (34). Dėl šio pasiūlymo vyksta derybos;

| (33) | Komisija pripažįsta, kad Graikija, padedama Komisijos, EASO, valstybių narių ir tarptautinių bei nevyriausybinių organizacijų, padarė didelę pažangą gerindama Graikijos prieglobsčio sistemos veikimą nuo tada, kai 2011 m. buvo priimtas Teismo sprendimas M.S.S. Tačiau Graikijos padėtis vis dar sudėtinga, nes jai reikia susitvarkyti su dideliu skaičiumi naujų prieglobsčio prašytojų, visų pirma dėl vykdomos išankstinės registracijos ir dėl nuolat neteisėtai atvykstančių migrantų, nors jų srautas ir mažesnis nei iki 2016 m. kovo mėn., ir dėl jos įsipareigojimų pagal įgyvendinamą ES ir Turkijos pareiškimą. Dar reikia imtis kitų svarbių veiksmų, kad būtų ištaisyti likę Graikijos prieglobsčio sistemos trūkumai, visų pirma susiję su priėmimo centrų kokybe, požiūriu į pažeidžiamus prieglobsčio prašytojus ir prieglobsčio prašymų registravimo, pateikimo ir nagrinėjimo sparta dviejose instancijose. Siekiant įvertinti šios sudėtingos situacijos daromą poveikį bendram prieglobsčio sistemos veikimui ir nesukurti Graikijai nepakeliamos naštos, šiuo metu dar negalima rekomenduoti visiškai atnaujinti perdavimą Graikijai pagal Dublino reglamentą, nors tai išlieka galutiniu tikslu; |
| --- | --- |

(33)

Komisija pripažįsta, kad Graikija, padedama Komisijos, EASO, valstybių narių ir tarptautinių bei nevyriausybinių organizacijų, padarė didelę pažangą gerindama Graikijos prieglobsčio sistemos veikimą nuo tada, kai 2011 m. buvo priimtas Teismo sprendimas M.S.S. Tačiau Graikijos padėtis vis dar sudėtinga, nes jai reikia susitvarkyti su dideliu skaičiumi naujų prieglobsčio prašytojų, visų pirma dėl vykdomos išankstinės registracijos ir dėl nuolat neteisėtai atvykstančių migrantų, nors jų srautas ir mažesnis nei iki 2016 m. kovo mėn., ir dėl jos įsipareigojimų pagal įgyvendinamą ES ir Turkijos pareiškimą. Dar reikia imtis kitų svarbių veiksmų, kad būtų ištaisyti likę Graikijos prieglobsčio sistemos trūkumai, visų pirma susiję su priėmimo centrų kokybe, požiūriu į pažeidžiamus prieglobsčio prašytojus ir prieglobsčio prašymų registravimo, pateikimo ir nagrinėjimo sparta dviejose instancijose. Siekiant įvertinti šios sudėtingos situacijos daromą poveikį bendram prieglobsčio sistemos veikimui ir nesukurti Graikijai nepakeliamos naštos, šiuo metu dar negalima rekomenduoti visiškai atnaujinti perdavimą Graikijai pagal Dublino reglamentą, nors tai išlieka galutiniu tikslu;

| (34) | tačiau Graikija padarė didelę pažangą sukurdama esmines institucines ir teisines struktūras, skirtas tinkamam prieglobsčio sistemos veikimui, ir prognozuojama, kad netolimoje ateityje bus sukurta gerai veikianti visapusiška prieglobsčio sistema, kai bus pašalinti visi likę trūkumai, ypač susiję su priėmimo sąlygomis ir požiūriu į pažeidžiamus asmenis, įskaitant nelydimus nepilnamečius. Todėl tikslinga rekomenduoti, kad perdavimas būtų palaipsniui atnaujintas remiantis individualiomis garantijomis, atsižvelgiant į pajėgumą priimti prašymus ir juos nagrinėti pagal atitinkamus ES teisės aktus ir atsižvelgiant į šiuo metu esamą netinkamą požiūrį į tam tikrų kategorijų asmenis, ypač pažeidžiamus prieglobsčio prašytojus, įskaitant nelydimus nepilnamečius. Be to, perdavimas neturėtų būti atnaujintas atgaline data – turėtų būti perduodami tie prieglobsčio prašytojai, dėl kurių Graikija yra atsakinga nuo tam tikros datos. Taip siekiama nesukurti Graikijai nepakeliamos naštos. Rekomenduotina nustatyti, kad ta data būtų 2017 m. kovo 15 d.; |
| --- | --- |

(34)

tačiau Graikija padarė didelę pažangą sukurdama esmines institucines ir teisines struktūras, skirtas tinkamam prieglobsčio sistemos veikimui, ir prognozuojama, kad netolimoje ateityje bus sukurta gerai veikianti visapusiška prieglobsčio sistema, kai bus pašalinti visi likę trūkumai, ypač susiję su priėmimo sąlygomis ir požiūriu į pažeidžiamus asmenis, įskaitant nelydimus nepilnamečius. Todėl tikslinga rekomenduoti, kad perdavimas būtų palaipsniui atnaujintas remiantis individualiomis garantijomis, atsižvelgiant į pajėgumą priimti prašymus ir juos nagrinėti pagal atitinkamus ES teisės aktus ir atsižvelgiant į šiuo metu esamą netinkamą požiūrį į tam tikrų kategorijų asmenis, ypač pažeidžiamus prieglobsčio prašytojus, įskaitant nelydimus nepilnamečius. Be to, perdavimas neturėtų būti atnaujintas atgaline data – turėtų būti perduodami tie prieglobsčio prašytojai, dėl kurių Graikija yra atsakinga nuo tam tikros datos. Taip siekiama nesukurti Graikijai nepakeliamos naštos. Rekomenduotina nustatyti, kad ta data būtų 2017 m. kovo 15 d.;

| (35) | remiantis tuo, kas nurodyta pirmiau, šioje rekomendacijoje išdėstomos priemonės, kurių Graikijos valdžios institucijos turėtų imtis arba kurias jos turėtų toliau taikyti, kad būtų atnaujintas perdavimas pagal Dublino reglamentą tų prieglobsčio prašytojų, kurie nuo 2017 m. kovo 15 d. neteisėtai atvyko į Graikiją prie išorės sienų arba dėl kurių Graikija yra atsakinga nuo tos datos pagal kriterijus, neįtrauktus į Reglamento (ES) Nr. 604/2013 III skyriaus 13 straipsnį. Atsižvelgdama į šį tikslą, Graikija skubiai turėtų imtis visų šioje rekomendacijoje išdėstytų veiksmų. Laikydamosi solidarumo ir teisingo atsakomybės pasidalijimo principo kitos valstybės narės taip pat turėtų prisidėti prie šio tikslo įgyvendinimo, visų pirma jos galėtų skirti ekspertų, kurie padėtų Graikijos valdžios institucijoms reaguoti į įvairius EASO prašymus ir visiškai įvykdyti įsipareigojimą dėl perkėlimo Europos Sąjungoje, numatyto sprendimuose dėl perkėlimo; |
| --- | --- |

(35)

remiantis tuo, kas nurodyta pirmiau, šioje rekomendacijoje išdėstomos priemonės, kurių Graikijos valdžios institucijos turėtų imtis arba kurias jos turėtų toliau taikyti, kad būtų atnaujintas perdavimas pagal Dublino reglamentą tų prieglobsčio prašytojų, kurie nuo 2017 m. kovo 15 d. neteisėtai atvyko į Graikiją prie išorės sienų arba dėl kurių Graikija yra atsakinga nuo tos datos pagal kriterijus, neįtrauktus į Reglamento (ES) Nr. 604/2013 III skyriaus 13 straipsnį. Atsižvelgdama į šį tikslą, Graikija skubiai turėtų imtis visų šioje rekomendacijoje išdėstytų veiksmų. Laikydamosi solidarumo ir teisingo atsakomybės pasidalijimo principo kitos valstybės narės taip pat turėtų prisidėti prie šio tikslo įgyvendinimo, visų pirma jos galėtų skirti ekspertų, kurie padėtų Graikijos valdžios institucijoms reaguoti į įvairius EASO prašymus ir visiškai įvykdyti įsipareigojimą dėl perkėlimo Europos Sąjungoje, numatyto sprendimuose dėl perkėlimo;

| (36) | šioje rekomendacijoje taip pat nustatomos sąlygos, kuriomis turėtų būti atnaujintas perdavimas, prie šių sąlygų priskirtinas glaudus Graikijos valdžios institucijų ir perduodančių valstybių narių valdžios institucijų bendradarbiavimas, grindžiamas lojalaus valstybių narių bendradarbiavimo pareiga, kai užtikrinama, kad asmenys būtų tinkamai apgyvendinami pagal Direktyvoje 2013/33/ES nustatytus standartus ir kad jų prašymai būtų išnagrinėjami pagal Direktyvą 2013/32/ES. Todėl reikalinga, kad Graikija suteiktų konkrečias garantijas dėl to, kokio požiūrio bus laikomasi į kiekvieną perduotiną asmenį. Be to, turėtų būti nustatytas paramos ir ataskaitų teikimo mechanizmas, kuriame dalyvautų EASO ekspertų grupė iš valstybių narių, kad būtų padėta užtikrinti, kad perduodant asmenis tokie standartai būtų taikomi praktikoje; |
| --- | --- |

(36)

šioje rekomendacijoje taip pat nustatomos sąlygos, kuriomis turėtų būti atnaujintas perdavimas, prie šių sąlygų priskirtinas glaudus Graikijos valdžios institucijų ir perduodančių valstybių narių valdžios institucijų bendradarbiavimas, grindžiamas lojalaus valstybių narių bendradarbiavimo pareiga, kai užtikrinama, kad asmenys būtų tinkamai apgyvendinami pagal Direktyvoje 2013/33/ES nustatytus standartus ir kad jų prašymai būtų išnagrinėjami pagal Direktyvą 2013/32/ES. Todėl reikalinga, kad Graikija suteiktų konkrečias garantijas dėl to, kokio požiūrio bus laikomasi į kiekvieną perduotiną asmenį. Be to, turėtų būti nustatytas paramos ir ataskaitų teikimo mechanizmas, kuriame dalyvautų EASO ekspertų grupė iš valstybių narių, kad būtų padėta užtikrinti, kad perduodant asmenis tokie standartai būtų taikomi praktikoje;

| (37) | Graikijos reguliariai teikiamos ataskaitos apie pažangą, daromą įgyvendinant šiuos veiksmus, yra labai svarbios siekiant užtikrinti, kad ši rekomendacija būtų visapusiškai įgyvendinta. Todėl, kaip nustatyta šioje rekomendacijoje, iki 2017 m. vasario 15 d. Graikija turėtų pateikti pirmą ataskaitą, kurioje turėtų būti aprašyta, kaip Graikijos valdžios institucijos įgyvendina procedūrą, pagal kurią teikiamos garantijos dėl atskirų perdavimo atvejų, atsižvelgiant į atitinkamus ES teisės aktus. Vėliau Graikija turėtų kas du mėnesius teikti šios rekomendacijos įgyvendinimo ataskaitą; |
| --- | --- |

(37)

Graikijos reguliariai teikiamos ataskaitos apie pažangą, daromą įgyvendinant šiuos veiksmus, yra labai svarbios siekiant užtikrinti, kad ši rekomendacija būtų visapusiškai įgyvendinta. Todėl, kaip nustatyta šioje rekomendacijoje, iki 2017 m. vasario 15 d. Graikija turėtų pateikti pirmą ataskaitą, kurioje turėtų būti aprašyta, kaip Graikijos valdžios institucijos įgyvendina procedūrą, pagal kurią teikiamos garantijos dėl atskirų perdavimo atvejų, atsižvelgiant į atitinkamus ES teisės aktus. Vėliau Graikija turėtų kas du mėnesius teikti šios rekomendacijos įgyvendinimo ataskaitą;

| (38) | remdamasi šiomis ataskaitomis, kita susijusia turima informacija arba atsižvelgdama į kitus pasikeitimus, Komisija reguliariai teiks ataskaitas apie pažangą įgyvendinant šią ataskaitą ir prireikus atnaujins joje pateiktas rekomendacijas; |
| --- | --- |

(38)

remdamasi šiomis ataskaitomis, kita susijusia turima informacija arba atsižvelgdama į kitus pasikeitimus, Komisija reguliariai teiks ataskaitas apie pažangą įgyvendinant šią ataskaitą ir prireikus atnaujins joje pateiktas rekomendacijas;

| (39) | atsakomybė dėl sprendimo atnaujinti atskirų asmenų perdavimą tenka tik valstybių narių valdžios institucijoms, kontroliuojamoms teismų, kurie gali kreiptis į Europos Sąjungos Teisingumo Teismą prašydami priimti prejudicinį sprendimą dėl Dublino reglamento aiškinimo, |
| --- | --- |

(39)

atsakomybė dėl sprendimo atnaujinti atskirų asmenų perdavimą tenka tik valstybių narių valdžios institucijoms, kontroliuojamoms teismų, kurie gali kreiptis į Europos Sąjungos Teisingumo Teismą prašydami priimti prejudicinį sprendimą dėl Dublino reglamento aiškinimo,

PRIĖMĖ ŠIĄ REKOMENDACIJĄ:

I.   GRAIKIJOS PRIEGLOBSČIO SISTEMOS STIPRINIMO PRIEMONĖS

Priėmimo sąlygos ir centrai

| 1. | Graikija turėtų toliau stengtis užtikrinti, kad priėmimo centrų pakaktų visiems tarptautinės apsaugos prašytojams jos teritorijoje apgyvendinti ir kad priėmimo sąlygos visuose tuose priėmimo centruose atitiktų ES teisės aktuose nustatytus standartus. Pirmiausia Graikija turėtų:






  a) | užtikrinti, kad joje būtų pakankamas skaičius atvirų priėmimo centrų, kuriuose būtų galima apgyvendinti visus priimamus arba numatomus priimti tarptautinės apsaugos prašytojus ir jų išlaikytinius, kol vyksta prieglobsčio prašymo nagrinėjimo procedūra; |
| --- | --- | --- |

1.

a)

užtikrinti, kad joje būtų pakankamas skaičius atvirų priėmimo centrų, kuriuose būtų galima apgyvendinti visus priimamus arba numatomus priimti tarptautinės apsaugos prašytojus ir jų išlaikytinius, kol vyksta prieglobsčio prašymo nagrinėjimo procedūra;

| b) | užtikrinti, kad visi šie centrai atitiktų bent būtiniausius Priėmimo sąlygų direktyvoje 2013/33/ES nustatytus reikalavimus, įskaitant susijusius su pažeidžiamais prieglobsčio prašytojais ir įskaitant žiemos laikotarpiu; |
| --- | --- |

b)

užtikrinti, kad visi šie centrai atitiktų bent būtiniausius Priėmimo sąlygų direktyvoje 2013/33/ES nustatytus reikalavimus, įskaitant susijusius su pažeidžiamais prieglobsčio prašytojais ir įskaitant žiemos laikotarpiu;

| c) | nedelsdama nuspręsti, kuriuos centrus žemyninėje dalyje reikėtų pertvarkyti ir kuriuos uždaryti; |
| --- | --- |

c)

nedelsdama nuspręsti, kuriuos centrus žemyninėje dalyje reikėtų pertvarkyti ir kuriuos uždaryti;

| d) | nedelsdama nuspręsti, kaip padidinti priėmimo pajėgumą salose; |
| --- | --- |

d)

nedelsdama nuspręsti, kaip padidinti priėmimo pajėgumą salose;

| e) | įsteigti būtinas papildomas apgyvendinimo vietas, skirtas nelydimiems nepilnamečiams, siekdama užtikrinti, kad visi prieglobsčio prašantys nelydimi nepilnamečiai būtų nedelsiant tinkamai apgyvendinami ir nebūtų laikomi ar sulaikyti standartų neatitinkančiomis sąlygomis, taip pat užtikrinti, kad tos vietos būtų tvarios; |
| --- | --- |

e)

įsteigti būtinas papildomas apgyvendinimo vietas, skirtas nelydimiems nepilnamečiams, siekdama užtikrinti, kad visi prieglobsčio prašantys nelydimi nepilnamečiai būtų nedelsiant tinkamai apgyvendinami ir nebūtų laikomi ar sulaikyti standartų neatitinkančiomis sąlygomis, taip pat užtikrinti, kad tos vietos būtų tvarios;

| f) | užtikrinti, kad prašytojai gautų būtiną sveikatos priežiūrą, t. y. būtų teikiama bent skubioji medicinos pagalba ir užtikrinamas būtiniausias ligų ir sunkių psichikos sutrikimų gydymas; |
| --- | --- |

f)

užtikrinti, kad prašytojai gautų būtiną sveikatos priežiūrą, t. y. būtų teikiama bent skubioji medicinos pagalba ir užtikrinamas būtiniausias ligų ir sunkių psichikos sutrikimų gydymas;

| g) | užtikrinti veiksmingą nuolatinį visų priėmimo centrų centralizuotą valdymą ir koordinavimą, taip pat sistemą, kuria būtų nuolat stebimos šių centrų materialinės sąlygos ir juose teikiamos paslaugos, įskaitant migrantų antplūdžio valdymo centrus, ir užtikrinti, kad atsakingos valdžios institucijos tam turėtų pakankamai išteklių. |
| --- | --- |

g)

užtikrinti veiksmingą nuolatinį visų priėmimo centrų centralizuotą valdymą ir koordinavimą, taip pat sistemą, kuria būtų nuolat stebimos šių centrų materialinės sąlygos ir juose teikiamos paslaugos, įskaitant migrantų antplūdžio valdymo centrus, ir užtikrinti, kad atsakingos valdžios institucijos tam turėtų pakankamai išteklių.

Graikija taip pat turėtų užtikrinti, kad, be nuolatinių centrų, būtų tam tikras skaičius laikinų atvirų priėmimo centrų arba kad tiek centrų būtų galima per trumpą laiką įsteigti, siekiant tinkamomis sąlygomis apgyvendinti nenumatytus tarptautinės apsaugos prašytojų ir jų išlaikytinių srautus.

Graikijos valdžios institucijos turėtų atlikti išsamų poreikių vertinimą, t. y. įvertinti bendrą reikiamą priėmimo pajėgumą ir to pajėgumo pobūdį, ir, atsižvelgdamos į pokyčius, tą vertinimą nuolat atnaujinti.

Galimybė pasinaudoti pirmosios instancijos prieglobsčio prašymo nagrinėjimo tvarka ir tam reikalingi ištekliai

| 2. | Graikija turėtų toliau stengtis užtikrinti, kad visi tarptautinės apsaugos prašytojai turėtų veiksmingą galimybę pasinaudoti prieglobsčio prašymo nagrinėjimo tvarka, ir tuo tikslu visų pirma:






  a) | įvertinti, ar yra pakankamai Prieglobsčio tarnybos darbuotojų gaunamiems prieglobsčio prašymams išnagrinėti per Prieglobsčio procedūrų direktyvoje 2013/32/ES nustatytus terminus; |
| --- | --- | --- |

2.

a)

įvertinti, ar yra pakankamai Prieglobsčio tarnybos darbuotojų gaunamiems prieglobsčio prašymams išnagrinėti per Prieglobsčio procedūrų direktyvoje 2013/32/ES nustatytus terminus;

| b) | remdamasi šiuo vertinimu užtikrinti, kad būtų įdarbinti reikiami papildomi Prieglobsčio tarnybos darbuotojai, kad būtų galima kuo greičiau veiksmingai ir laiku išnagrinėti tarptautinės apsaugos prašymus, ir (arba) nustatyti, kiek reikia papildomų darbuotojų (tiek prašymus nagrinėjančių darbuotojų, tiek vertėjų žodžiu), kuriuos valstybės narės galėtų skirti per EASO paramos grupes; |
| --- | --- |

b)

remdamasi šiuo vertinimu užtikrinti, kad būtų įdarbinti reikiami papildomi Prieglobsčio tarnybos darbuotojai, kad būtų galima kuo greičiau veiksmingai ir laiku išnagrinėti tarptautinės apsaugos prašymus, ir (arba) nustatyti, kiek reikia papildomų darbuotojų (tiek prašymus nagrinėjančių darbuotojų, tiek vertėjų žodžiu), kuriuos valstybės narės galėtų skirti per EASO paramos grupes;

| c) | steigti papildomus regioninius prieglobsčio biurus ar skyrius, atsižvelgdama į bendrą poreikį visoje Graikijos teritorijoje; |
| --- | --- |

c)

steigti papildomus regioninius prieglobsčio biurus ar skyrius, atsižvelgdama į bendrą poreikį visoje Graikijos teritorijoje;

| d) | prireikus su EASO pagalba paspartinti pokalbius ir procedūras, užtikrindama, kad būtų laikomasi būtinų reikalavimų, įskaitant pokalbių ir paramos priemonių pritaikymą; |
| --- | --- |

d)

prireikus su EASO pagalba paspartinti pokalbius ir procedūras, užtikrindama, kad būtų laikomasi būtinų reikalavimų, įskaitant pokalbių ir paramos priemonių pritaikymą;

| e) | sutrumpinti laikotarpį nuo noro prašyti prieglobsčio pareiškimo iki faktinio prieglobsčio prašymo pateikimo pagal Prieglobsčio procedūrų direktyvos 2013/32/ES 6 straipsnio 2 dalį. |
| --- | --- |

e)

sutrumpinti laikotarpį nuo noro prašyti prieglobsčio pareiškimo iki faktinio prieglobsčio prašymo pateikimo pagal Prieglobsčio procedūrų direktyvos 2013/32/ES 6 straipsnio 2 dalį.

a punkte nurodytas poreikių vertinimas turėtų būti nuolat atnaujinamas, jame taip pat turėtų būti nurodyta informacija apie įdarbintų darbuotojų skaičių.

Apeliacinė institucija

| 3. | Graikija turėtų toliau stengtis užtikrinti, kad visi tarptautinės apsaugos prašytojai galėtų naudotis veiksminga teisine gynyba, visų pirma užtikrindama:






  a) | visišką naujosios Apeliacinės institucijos veikimą, tuo tikslu iki 2017 m. vasario mėn. pabaigos įsteigdama planuotus 20 apeliacinių komitetų ir didindama šių komitetų skaičių pagal toliau nurodytą poreikių vertinimą; |
| --- | --- | --- |

3.

a)

visišką naujosios Apeliacinės institucijos veikimą, tuo tikslu iki 2017 m. vasario mėn. pabaigos įsteigdama planuotus 20 apeliacinių komitetų ir didindama šių komitetų skaičių pagal toliau nurodytą poreikių vertinimą;

| b) | kad Apeliacinėje institucijoje ir komitetuose būtų pakankamai žmogiškųjų išteklių, įskaitant pagalbinius darbuotojus, visiems dar neišnagrinėtiems ir tikėtiniems būsimiems apeliaciniams skundams, įskaitant skundus remiantis ES ir Turkijos pareiškimu, išnagrinėti; |
| --- | --- |

b)

kad Apeliacinėje institucijoje ir komitetuose būtų pakankamai žmogiškųjų išteklių, įskaitant pagalbinius darbuotojus, visiems dar neišnagrinėtiems ir tikėtiniems būsimiems apeliaciniams skundams, įskaitant skundus remiantis ES ir Turkijos pareiškimu, išnagrinėti;

| c) | kad kuo greičiau būtų išnagrinėti visi dar neišnagrinėti prašymai atlikti administracinių sprendimų dėl tarptautinės apsaugos prašymų teisminę peržiūrą; |
| --- | --- |

c)

kad kuo greičiau būtų išnagrinėti visi dar neišnagrinėti prašymai atlikti administracinių sprendimų dėl tarptautinės apsaugos prašymų teisminę peržiūrą;

| d) | kad komitetai priimtų daugiau sprendimų, be kita ko, prireikus dažniau rengiant posėdžius, naudojantis teisine pagalba sprendimų projektams parengti, nustatant komitetų specializaciją ir užtikrinant, kad komitetų nariai dirbtų visą darbo dieną, nedarant poveikio komiteto narių nepriklausomumui; |
| --- | --- |

d)

kad komitetai priimtų daugiau sprendimų, be kita ko, prireikus dažniau rengiant posėdžius, naudojantis teisine pagalba sprendimų projektams parengti, nustatant komitetų specializaciją ir užtikrinant, kad komitetų nariai dirbtų visą darbo dieną, nedarant poveikio komiteto narių nepriklausomumui;

| e) | kad Apeliacinio komiteto nariams būtų rengiama pakankamai mokymų, be kita ko, prireikus su EASO pagalba. |
| --- | --- |

e)

kad Apeliacinio komiteto nariams būtų rengiama pakankamai mokymų, be kita ko, prireikus su EASO pagalba.

Graikijos valdžios institucijos, remdamosi išsamiu ir nuolat atliekamu poreikių vertinimu, turėtų nustatyti, kiek reikės apeliacinių komitetų, veikiančių prie naujosios Apeliacinės institucijos, visiems tarptautinės apsaugos prašytojų pateiktiems apeliaciniams skundams išnagrinėti, žmogiškųjų išteklių, kad tie komitetai galėtų toliau sklandžiai veikti, ir kokių kitų priemonių, kaip antai darbo metodų pakeitimų, gali prireikti. Tam visų pirma reikia įvertinti, ar pakaks 20 apeliacinių komitetų, kurie turi būti įsteigti iki 2017 m. vasario mėn. pabaigos.

Teisinė pagalba

| 4. | Graikija turėtų užtikrinti, kad teisinė sistema, susijusi su galimybe gauti nemokamą teisinę pagalbą, būtų veiksminga praktiškai ir kad visiems prieglobsčio prašytojams būtų teikiama būtina teisinė pagalba, susijusi su administracinių sprendimų dėl tarptautinės apsaugos prašymų teismine peržiūra. Visų pirma Graikija turėtų:






  a) | nedelsdama veiksmingai įgyvendinti ministerijos sprendimą dėl nemokamos teisinės pagalbos paslaugų teikimo; |
| --- | --- | --- |

4.

a)

nedelsdama veiksmingai įgyvendinti ministerijos sprendimą dėl nemokamos teisinės pagalbos paslaugų teikimo;

| b) | skubiai parengti nuolatinių registruotųjų teisininkų, galinčių teikti šias paslaugas Graikijoje visiems prašytojams apeliacinio skundo teikimo etapu, sutartį. Tuo tarpu Graikija turėtų užtikrinti, kad įgyvendinant abu projektus žemyninėje dalyje ir salose būtų teikiama veiksminga nemokama teisinė pagalba visiems prieglobsčio prašytojams. |
| --- | --- |

b)

skubiai parengti nuolatinių registruotųjų teisininkų, galinčių teikti šias paslaugas Graikijoje visiems prašytojams apeliacinio skundo teikimo etapu, sutartį. Tuo tarpu Graikija turėtų užtikrinti, kad įgyvendinant abu projektus žemyninėje dalyje ir salose būtų teikiama veiksminga nemokama teisinė pagalba visiems prieglobsčio prašytojams.

Požiūris į nelydimus nepilnamečius ir pažeidžiamus asmenis vykstant prieglobsčio prašymo nagrinėjimo procedūrai

| 5. | Graikija turėtų užtikrinti, kad būtų nustatyta tinkama pažeidžiamų prašytojų, įskaitant nelydimus nepilnamečius, tapatybės nustatymo ir elgesio su jais tvarka, ir imtis tinkamų priemonių. Visų pirma Graikija turėtų:






  a) | skubiai nustatyti tinkamą globos tvarką; tai ji turėtų padaryti patvirtindama būtiną teisės aktų sistemą dėl atitinkamų Įstatymo Nr. 4375/2016 nuostatų įgyvendinimo; |
| --- | --- | --- |

5.

a)

skubiai nustatyti tinkamą globos tvarką; tai ji turėtų padaryti patvirtindama būtiną teisės aktų sistemą dėl atitinkamų Įstatymo Nr. 4375/2016 nuostatų įgyvendinimo;

| b) | nustatyti, kiek darbuotojų reikia Priėmimo direktoratui ir Nelydimų nepilnamečių apsaugos departamentui, kad pagal prieglobsčio teisės aktus būtų galima skubiai teikti būtinas garantijas, susijusias su šeimos paieška, ir užtikrinti atstovavimą pagal įstatymą, ir tuos darbuotojus pasamdyti; |
| --- | --- |

b)

nustatyti, kiek darbuotojų reikia Priėmimo direktoratui ir Nelydimų nepilnamečių apsaugos departamentui, kad pagal prieglobsčio teisės aktus būtų galima skubiai teikti būtinas garantijas, susijusias su šeimos paieška, ir užtikrinti atstovavimą pagal įstatymą, ir tuos darbuotojus pasamdyti;

| c) | užtikrinti, kad prašytojų, turinčių specialių procedūrinių ir priėmimo poreikių, įskaitant nelydimus nepilnamečius, nustatymo tvarka būtų praktiškai įgyvendinama, kad šiems prašytojams būtų teikiama būtina psichologinė pagalba, visų pirma tais atvejais, kai jie galėjo būti nukentėję nuo seksualinio smurto, išnaudojimo ar prekybos žmonėmis, ir kad visada būtų deramai atsižvelgiama į vaiko interesus. |
| --- | --- |

c)

užtikrinti, kad prašytojų, turinčių specialių procedūrinių ir priėmimo poreikių, įskaitant nelydimus nepilnamečius, nustatymo tvarka būtų praktiškai įgyvendinama, kad šiems prašytojams būtų teikiama būtina psichologinė pagalba, visų pirma tais atvejais, kai jie galėjo būti nukentėję nuo seksualinio smurto, išnaudojimo ar prekybos žmonėmis, ir kad visada būtų deramai atsižvelgiama į vaiko interesus.

ES lėšų naudojimas įgyvendinant nacionalines programas

| 6. | Graikija turėtų užtikrinti, kad būtų panaudotos visos gausiai skiriamos ES lėšos, visų pirma nedelsdama sutelkti išteklius, skirtus pagal PMIF ir VSF lėšomis finansuojamas nacionalines programas, ir ieškoti galimybių gauti papildomų lėšų iš struktūrinių fondų. Tam Graikija turėtų imtis reikiamų priemonių, kad sutelktų visas lėšas, kurios yra skiriamos pagal nacionalines programas, kad galėtų patenkinti skubius, visų pirma priėmimo srities poreikius ir galėtų teikti kitas paslaugas Graikijoje esantiems migrantams, visų pirma geriau koordinuodama susijusių suinteresuotųjų subjektų veiklą, stiprindama veiklos pajėgumus ir gerindama sprendimų priėmimo mechanizmą. |
| --- | --- |

6.

Kitų valstybių narių techninė parama

| 7. | Valstybių narių prašoma teikti papildomą paramą Graikijai ir skirti ekspertus, kurie atsakytų į įvairius EASO prašymus, užtikrinant, kad tai būtų ilgesniam laikui skirti aukštesnio lygmens ir labiau specializuotų sričių ekspertai. |
| --- | --- |

7.

II.   PERDAVIMO ATNAUJINIMO TVARKA

| 8. | Rekomenduojama, kad prieglobsčio prašytojų perdavimas Graikijai pagal Reglamentą (ES) Nr. 604/2013 būtų atnaujintas laikantis 9 ir 10 punktuose nustatytų sąlygų ir tvarkos. |
| --- | --- |

8.

Taikymo sritis

| 9. | Perdavimo atnaujinimas turėtų būti taikomas tiems prieglobsčio prašytojams, kurie po 2017 m. kovo 15 d. į Graikiją atvyko neteisėtai per išorės sieną, arba nuo tos dienos palaipsniui kitiems asmenims, už kuriuos Graikija yra atsakinga pagal kitus nei Reglamento (ES) Nr. 604/2013 III skyriaus 13 straipsnyje nustatytus kriterijus, atsižvelgiant į priėmimo pajėgumą ir elgesį su prašytojais Graikijoje pagal direktyvas 2013/32/ES ir 2013/33/ES. Pažeidžiami prieglobsčio prašytojai, įskaitant nelydimus nepilnamečius, kol kas neturėtų būti perduodami Graikijai. |
| --- | --- |

9.

Bendradarbiavimas ir garantijos dėl atskirų perdavimo atvejų

| 10. | Valstybių narių valdžios institucijos raginamos, prieš prašytoją perduodant Graikijai, glaudžiai bendradarbiauti su Graikijos valdžios institucijomis, kad būtų užtikrinta, jog laikomasi 9 punkte nurodytų sąlygų ir, visų pirma, kad prašytojas bus priimtas į priėmimo centrą, kuris tenkina ES teisės aktuose, visų pirma Priėmimo sąlygų direktyvoje 2013/33/ES nustatytus reikalavimus, kad jo prašymas bus išnagrinėtas per Prieglobsčio procedūrų direktyvoje 2013/32/ES nustatytus terminus ir kad visais kitais aspektais su juo bus elgiamasi laikantis ES teisės aktų. Graikijos valdžios institucijų prašoma visapusiškai bendradarbiauti teikiant tokias garantijas kitoms valstybėms narėms. |
| --- | --- |

10.

III.   PARAMA IR ATASKAITŲ TEIKIMAS

EASO parama ir ataskaitų teikimas

| 11. | EASO turėtų įsteigti valstybių narių ekspertų grupę, kuri būtų paskirta dirbti Graikijoje ir kurios užduotis būtų remti valstybių narių bendradarbiavimą ir rengti ataskaitas, kuriose būtų nurodoma, ar su atgal į Graikiją pagal Dublino reglamentą perduotais asmenimis elgiamasi laikantis 10 punkte nurodytų garantijų, kurias turi suteikti Graikija. |
| --- | --- |

11.

Graikijos ataskaitų teikimas

| 12. | Graikijos prašoma iki 2017 m. vasario 15 d. pateikti ataskaitą, kurioje būtų apžvelgta šios rekomendacijos įgyvendinimo pažanga. Ataskaitoje visų pirma turėtų būti aprašyti veiksmai, kurių imtasi šioje rekomendacijoje nurodytiems likusiems trūkumams ištaisyti, įskaitant tai, kaip Graikijos valdžios institucijos užtikrino arba planuoja užtikrinti būtinus žmogiškuosius ir materialinius išteklius, nurodytus šios rekomendacijos 1–5 punktuose, taip pat aprašytas šios rekomendacijos 1–3 punktuose nurodytas nuolat atliekamas poreikių vertinimas. Be to, turėtų būti išsamiai aprašyta, kaip Graikijos valdžios institucijos ketina įgyvendinti procedūrą, pagal kurią teikiamos 10 punkte nurodytos garantijos dėl atskirų perdavimo atvejų. |
| --- | --- |

12.

| 13. | Ataskaitoje taip pat turėtų būti pateikta ši informacija:






  a) | bendras esamas ir planuojamas nuolatinis ir laikinas pajėgumas priimti tarptautinės apsaugos prašytojus ir to pajėgumo pobūdis; |
| --- | --- | --- |

13.

a)

bendras esamas ir planuojamas nuolatinis ir laikinas pajėgumas priimti tarptautinės apsaugos prašytojus ir to pajėgumo pobūdis;

| b) | bendras pirmąja instancija nagrinėjamų prieglobsčio prašymų skaičius; |
| --- | --- |

b)

bendras pirmąja instancija nagrinėjamų prieglobsčio prašymų skaičius;

| c) | išsamūs duomenys apie visus tiek naujųjų apeliacinių komitetų, tiek neišnagrinėtų atvejų apeliacinių komitetų nagrinėjamus apeliacinius skundus ir antrąja instancija priimtus sprendimus, įskaitant priimtinumo bylas; |
| --- | --- |

c)

išsamūs duomenys apie visus tiek naujųjų apeliacinių komitetų, tiek neišnagrinėtų atvejų apeliacinių komitetų nagrinėjamus apeliacinius skundus ir antrąja instancija priimtus sprendimus, įskaitant priimtinumo bylas;

| d) | bendras esamų ir planuojamų darbuotojų, nagrinėjančių Prieglobsčio tarnyboje užregistruotus prieglobsčio prašymus ir dirbančių Priėmimo direktorate, skaičius ir bendras esamas ir planuojamas darbuotojų ir komitetų, kurie Apeliacinės institucijos pastangomis laipsniškai pradėjo veikti, skaičius. |
| --- | --- |

d)

bendras esamų ir planuojamų darbuotojų, nagrinėjančių Prieglobsčio tarnyboje užregistruotus prieglobsčio prašymus ir dirbančių Priėmimo direktorate, skaičius ir bendras esamas ir planuojamas darbuotojų ir komitetų, kurie Apeliacinės institucijos pastangomis laipsniškai pradėjo veikti, skaičius.

| 14. | Graikijos prašoma nuo 2017 m. vasario 15 d. kas du mėnesius teikti šios rekomendacijos įgyvendinimo ataskaitą. |
| --- | --- |

14.

Priimta Briuselyje 2016 m. gruodžio 8 d.

Komisijos vardu

Dimitris AVRAMOPOULOS

Komisijos narys

---

(1)  
  M.S.S prieš Belgiją ir Graikiją (Nr. 30696/09) ir NS prieš Secretary of State for the Home Department, C-411/10 ir C-493/10.

1

M.S.S prieš Belgiją ir Graikiją

NS prieš Secretary of State for the Home Department

(2)  
  2003 m. vasario 18 d. Tarybos reglamentas (EB) Nr. 343/2003, nustatantis valstybės narės, atsakingos už trečiosios šalies piliečio vienoje iš valstybių narių pateikto prieglobsčio prašymo nagrinėjimą, nustatymo kriterijus ir mechanizmus (OL L 50, 2003 2 25, p. 1), pakeistas Reglamentu (ES) Nr. 604/2013.

2

(3)  
  2013 m. birželio 26 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) Nr. 604/2013, kuriuo išdėstomi valstybės narės, atsakingos už trečiosios šalies piliečio arba asmens be pilietybės vienoje iš valstybių narių pateikto tarptautinės apsaugos prašymo nagrinėjimą, nustatymo kriterijai ir mechanizmai (OL L 180, 2013 6 29, p. 31).

3

(4)  
  2016 m. gruodžio 4 d.
  Frontex duomenys.

4

Frontex

(5)  
  2016 m. kovo 18 d. ES ir Turkijos pareiškimas.

5

(6)  Žr. Komisijos parengtas ES ir Turkijos pareiškimo įgyvendinimo pažangos ataskaitas http://ec.europa.eu/dgs/home-affairs/what-we-do/policies/european-agenda-migration/proposal-implementation-package/index_en.htm

6

(7)  
  2016 m. gegužės 1 d. – liepos 31 d. į Graikiją kasdien vidutiniškai atvykdavo 52 asmenys, o 2016 m. rugpjūčio 1 d. – lapkričio 29 d. – 94 asmenys.

7

(8)  http://www.media.gov.gr/index.php, žiūrėta 2016 m. gruodžio 6 d.

8

(9)  
  2015 m. rugsėjo 14 d. Tarybos sprendimas (ES) 2015/1523, kuriuo Italijos ir Graikijos labui nustatomos laikinosios priemonės tarptautinės apsaugos srityje (OL L 239, 2015 9 15, p. 146) ir 2015 m. rugsėjo 22 d. Tarybos sprendimas (ES) 2015/1601, kuriuo Italijos ir Graikijos labui nustatomos laikinosios priemonės tarptautinės apsaugos srityje (OL L 248, 2015 9 24, p. 80).

9

(10)  Komisijos komunikatas Europos Parlamentui, Europos Vadovų Tarybai ir Tarybai „Aštuntoji perkėlimo Europos Sąjungoje ir perkėlimo į Europos Sąjungą ataskaita“, 2016 gruodžio 7 d., COM(2016) 791 final.

10

final

(11)  
  2016 m. vasario 10 d. Komisijos rekomendacija Graikijos Respublikai dėl skubių priemonių, kurių turi imtis Graikija, kad būtų atnaujintas perdavimas pagal Reglamentą (ES) Nr. 604/2013 (C(2016) 871 final), 2016 m. birželio 15 d. Komisijos rekomendacija Graikijos Respublikai dėl konkrečių skubių priemonių, kurių turi imtis Graikija, kad būtų atnaujintas perdavimas pagal Reglamentą (ES) Nr. 604/2013 (C(2016) 3805 final).

11

final

final

(12)  
  2016 m. rugsėjo 28 d. Komisijos rekomendacija Graikijos Respublikai dėl konkrečių skubių priemonių, kurių Graikija turi imtis, kad būtų atnaujintas perdavimas pagal Reglamentą (ES) Nr. 604/2013 (C(2016) 6311 final).

12

final

(13)  Iki 2016 m. pabaigos dauguma vadinamųjų išankstinio registravimo paraiškų turėtų būti visiškai užregistruota/pateikta. Šio išankstinio registravimo, kuris buvo baigtas 2016 m. rugpjūčio mėn., tikslas – užregistruoti visus į Graikiją iki 2016 m. kovo 20 d. neteisėtai atvykusius trečiųjų šalių piliečius, norėjusius prašyti tarptautinės apsaugos, tačiau jų atžvilgiu Graikijos valdžios institucijos dar nepradėjo prieglobsčio procedūros. Vasarą iš anksto užregistruota apie 28 000 asmenų.

13

(14)  
  2013 m. birželio 26 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2013/32/ES dėl tarptautinės apsaugos suteikimo ir panaikinimo bendros tvarkos (OL L 180, 2013 6 29, p. 60).

14

(15)  
  2013 m. birželio 26 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2013/33/ES, kuria nustatomos normos dėl tarptautinės apsaugos prašytojų priėmimo (OL L 180, 2013 6 29, p. 96).

15

(16)  
  „Įstatymas Nr. 4375/2016 dėl Prieglobsčio tarnybos, Apeliacinės institucijos ir Priėmimo ir identifikavimo tarnybos struktūros ir veikimo, Bendrojo priėmimo sekretoriato įsteigimo, 2013 m. birželio 26 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos 2013/32/ES dėl tarptautinės apsaugos suteikimo ir panaikinimo bendros tvarkos (nauja redakcija) ir kitų nuostatų perkėlimo į Graikijos nacionalinę teisę“, galima rasti adresu http://www.hellenicparliament.gr/UserFiles/bcc26661-143b-4f2d-8916-0e0e66ba4c50/o-prosf-pap.pdf.

16

Tam, kad Graikijos valdžios institucijos galėtų įgyvendinti visą įstatymą, reikia priimti įgyvendinimo aktus, t. y. ministerijos arba kartu su ministerija priimamus sprendimus.

(17)  Įstatymas Nr. 4399/2016. http://www.asylumineurope.org/sites/default/files/resources/n_4399.2016.pdf.

17

(18)  Įstatymas Nr. 4415/2016. https://www.alfavita.gr/sites/default/files/attachments/fek_ellinoglosi.pdf.

18

(19)  http://www.media.gov.gr/images/prosfygiko/REFUGEE_FLOWS-01-12-2016.pdf

19

Šios laikinos skubaus priėmimo ir nuolatinės patalpos įrengtos migrantų antplūdžio valdymo centruose Egėjo jūros salose, taip pat žemyninėje šalies dalyje.

(20)  Graikijos ministro I. Mouzalo teigimu, iš tiesų salose yra mažiau migrantų (apie 10 000–12 000).

20

(21)  http://reliefweb.int/report/greece/situation-update-unaccompanied-children-uac-greece-2-november-2016

21

(22)  http://data.unhcr.org/mediterranean/country.php?id=83

22

(23)  Įstatymo Nr. 4375/2016 1 straipsnio 3 dalis.

23

(24)  Informacija apie darbuotojus, kurią 2016 m. lapkričio 10 d. susitikime su Komisijos tarnybomis pateikė Graikijos prieglobsčio tarnyba.

24

(25)  Tačiau dėl įgyvendinant ES ir Turkijos pareiškimą padidėjusio darbo krūvio šis pakaitinis komitetas per mėnesį turi išnagrinėti 100 atvejų.

25

(26)  
  2016 m. birželio 24 d. Bendras ministerijų sprendimas (Oficialusis leidinys, B' 1862).

26

(27)  Įstatymo Nr. 4375/2016 22 straipsnio 3 dalis.

27

(28)  Prezidento dekreto Nr. 114/2010 28 straipsnis.

28

(29)  Komisijos tarnyboms pateikta informacija per 2016 m. lapkričio mėn. surengtą Apeliacinės institucijos susirinkimą.

29

(30)  Dotacijų susitarimas pasirašytas 2016 m. liepos 15 d.

30

(31)  
  2016 m. vasario 2 d. ministerijos sprendimas Nr. 1982 (Oficialusis leidinys, B' 335).

31

(32)  
  Human Rights Watch, „Why Are You Keeping Me Here?“
  , 2016 m. rugsėjo mėn. https://www.hrw.org/sites/default/files/report_pdf/greece0916_web.pdf.

32

Human Rights Watch, „Why Are You Keeping Me Here?“

(33)  Komisijos komunikatas Europos Parlamentui, Europos Vadovų Tarybai ir Tarybai „Grįžimas prie Šengeno erdvės nuostatų. Veiksmų planas“, COM(2016) 120 final, 2016 m. kovo 4 d.

33

final

(34)  COM(2016) 270 final.

34

final

---

Klaidų ištaisymas

| 2016 12 15 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | L 340/72 |
| --- | --- | --- | --- |

2016 12 15

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

L 340/72

---

2016 m. birželio 17 d. Komisijos reglamento (ES) Nr. 2016/1015, kuriuo dėl didžiausios leidžiamosios 1-naftilacetamido, 1-naftilacto rūgšties, chloridazono, p-fluazifopo, fuberidazolo, mepikvato ir tralkoksidimo liekanų koncentracijos tam tikruose produktuose ar ant jų iš dalies keičiami Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (EB) Nr. 396/2005 II ir III priedai, klaidų ištaisymas

(
  Europos Sąjungos oficialusis leidinys L 172, 2016 m. birželio 29 d.
  )

21 puslapis, priedo 2 punktas:

yra:

| „2. | III priedo B dalyje 1-naftilacetamidui, 1-naftilacto rūgščiai, chloridazonui, p-fluazifopui, fuberidazolui, mepikvatui ir tralkoksidimui skirtos skiltys išbraukiamos.“, |
| --- | --- |

„2.

turi būti:

| „2. | III priedo A dalyje 1-naftilacetamidui, 1-naftilacto rūgščiai, chloridazonui, p-fluazifopui, fuberidazolui, mepikvatui ir tralkoksidimui skirtos skiltys išbraukiamos.“ |
| --- | --- |

„2.

---