# Eiropas Savienības L 329/2016

| | ISSN 1977-0715 |
| --- | --- |
| Eiropas Savienības
  Oficiālais Vēstnesis | L 329 |
| | |
| Izdevums latviešu valodā | Tiesību akti | 59. gadagājums2016. gada 3. decembris |

ISSN 1977-0715

Eiropas Savienības

Oficiālais Vēstnesis

L 329

Izdevums latviešu valodā

Tiesību akti

59. gadagājums2016. gada 3. decembris

---

| Saturs | | II   Neleģislatīvi akti | Lappuse |
| --- | --- | --- | --- |
| | | STARPTAUTISKI NOLĪGUMI |
| | * | Padomes Lēmums (Euratom) 2016/2116 (2016. gada 12. februāris), ar ko apstiprina to, ka Eiropas Komisija Eiropas Atomenerģijas kopienas vārdā noslēdz Nolīgumu, ar ko pagarina Pamatnolīgumu par starptautisku sadarbību ceturtās paaudzes kodolenerģijas sistēmu pētniecības un izstrādes jomā | 1 |
| | | Nolīgums, ar kuru pagarina Pamatnolīgumu par sadarbību ceturtās paaudzes kodolenerģijas sistēmu starptautiskāS pētniecības un izstrādes jomā | 3 |
| | * | Padomes Lēmums (ES) 2016/2117 (2016. gada 29. septembris) par to, lai Savienības vārdā noslēgtu Pamatnolīgumu par visaptverošu partnerību un sadarbību starp Eiropas Savienību un tās dalībvalstīm, no vienas puses, un Vjetnamas Sociālistisko Republiku, no otras puses | 6 |
| | | Pamatnolīgums par visaptverošu partnerību un sadarbību starp Eiropas Savienību un tās dalībvalstīm, no vienas puses, un Vjetnamas Sociālistisko Republiku, no otras puses | 8 |
| | * | Padomes Lēmums (ES) 2016/2118 (2016. gada 28. oktobris) par to, lai Savienības vārdā parakstītu un provizoriski piemērotu Stratēģiskās partnerības nolīgumu starp Eiropas Savienību un tās dalībvalstīm, no vienas puses, un Kanādu, no otras puses | 43 |
| | | Stratēģiskās partnerības nolīgums starp Eiropas Savienību un tās dalībvalstīm, no vienas puses, un Kanādu, no otras puses | 45 |
| | | REGULAS |
| | * | Komisijas Regula (ES) 2016/2119 (2016. gada 2. decembris), ar ko groza Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 471/2009 un Komisijas Regulu (ES) Nr. 113/2010 attiecībā uz muitas procedūru saraksta pielāgošanu un datu definīciju (
  1
  ) | 66 |
| | * | Komisijas Īstenošanas regula (ES) 2016/2120 (2016. gada 2. decembris), ar ko Regulā (EK) Nr. 1033/2006 izdara grozījumus attiecībā uz 3. panta 1. punktā minētajiem noteikumiem (
  1
  ) | 70 |
| | | Komisijas Īstenošanas regula (ES) 2016/2121 (2016. gada 2. decembris), ar kuru nosaka standarta importa vērtības atsevišķu veidu augļu un dārzeņu ievešanas cenas noteikšanai | 73 |
| | | LĒMUMI |
| | * | Komisijas Īstenošanas lēmums (ES) 2016/2122 (2016. gada 2. decembris) par aizsardzības pasākumiem saistībā ar augsti patogēnās H5N8 apakštipa putnu gripas uzliesmojumiem dažās dalībvalstīs
  (izziņots ar dokumenta numuru C(2016) 8158)

   (
  1
  ) | 75 |
| | | IETEIKUMI |
| | * | Komisijas Ieteikums (ES) 2016/2123 (2016. gada 30. novembris) par to vispārīgo sūtījumu licenču darbības jomas un nosacījumu saskaņošanu, kas paredzētas bruņotajiem spēkiem un līgumslēdzējām iestādēm, kuras minētas Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvas 2009/43/EK 5. panta 2. punkta a) apakšpunktā
  (izziņots ar dokumenta numuru C(2016) 7711) | 101 |
| | * | Komisijas Ieteikums (ES) 2016/2124 (2016. gada 30. novembris) par to vispārīgo sūtījumu licenču darbības jomas un nosacījumu saskaņošanu, kas paredzētas sertificētajiem saņēmējiem, kuri minēti Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvas 2009/43/EK 9. pantā
  (izziņots ar dokumenta numuru C(2016) 7728) | 105 |
| | * | Komisijas Ieteikums (ES) 2016/2125 (2016. gada 30. novembris) par vadlīnijām attiecībā uz pašregulācijas pasākumiem, ko nozare pieņēmusi saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2009/125/EK (
  1
  ) | 109 |
| | | TIESĪBU AKTI, KO PIEŅEM STRUKTŪRAS, KURAS IZVEIDOTAS AR STARPTAUTISKIEM NOLĪGUMIEM |
| | * | Reģionālās konvencijas par Eiropas un Vidusjūras reģiona valstu preferenciāliem izcelsmes noteikumiem Apvienotās komitejas Lēmums Nr. 1/2016 (2016. gada 28. septembris) par Gruzijas pieteikumu, lai kļūtu par Līgumslēdzēju pusi Reģionālajā konvencijā par Eiropas un Vidusjūras reģiona valstu preferenciāliem izcelsmes noteikumiem [2016/2126] | 118 |

Saturs

II   Neleģislatīvi akti

Lappuse

STARPTAUTISKI NOLĪGUMI

*

Padomes Lēmums (Euratom) 2016/2116 (2016. gada 12. februāris), ar ko apstiprina to, ka Eiropas Komisija Eiropas Atomenerģijas kopienas vārdā noslēdz Nolīgumu, ar ko pagarina Pamatnolīgumu par starptautisku sadarbību ceturtās paaudzes kodolenerģijas sistēmu pētniecības un izstrādes jomā

1

Nolīgums, ar kuru pagarina Pamatnolīgumu par sadarbību ceturtās paaudzes kodolenerģijas sistēmu starptautiskāS pētniecības un izstrādes jomā

3

*

Padomes Lēmums (ES) 2016/2117 (2016. gada 29. septembris) par to, lai Savienības vārdā noslēgtu Pamatnolīgumu par visaptverošu partnerību un sadarbību starp Eiropas Savienību un tās dalībvalstīm, no vienas puses, un Vjetnamas Sociālistisko Republiku, no otras puses

6

Pamatnolīgums par visaptverošu partnerību un sadarbību starp Eiropas Savienību un tās dalībvalstīm, no vienas puses, un Vjetnamas Sociālistisko Republiku, no otras puses

8

*

Padomes Lēmums (ES) 2016/2118 (2016. gada 28. oktobris) par to, lai Savienības vārdā parakstītu un provizoriski piemērotu Stratēģiskās partnerības nolīgumu starp Eiropas Savienību un tās dalībvalstīm, no vienas puses, un Kanādu, no otras puses

43

Stratēģiskās partnerības nolīgums starp Eiropas Savienību un tās dalībvalstīm, no vienas puses, un Kanādu, no otras puses

45

REGULAS

*

Komisijas Regula (ES) 2016/2119 (2016. gada 2. decembris), ar ko groza Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 471/2009 un Komisijas Regulu (ES) Nr. 113/2010 attiecībā uz muitas procedūru saraksta pielāgošanu un datu definīciju (
  1
  )

1

66

*

Komisijas Īstenošanas regula (ES) 2016/2120 (2016. gada 2. decembris), ar ko Regulā (EK) Nr. 1033/2006 izdara grozījumus attiecībā uz 3. panta 1. punktā minētajiem noteikumiem (
  1
  )

1

70

Komisijas Īstenošanas regula (ES) 2016/2121 (2016. gada 2. decembris), ar kuru nosaka standarta importa vērtības atsevišķu veidu augļu un dārzeņu ievešanas cenas noteikšanai

73

LĒMUMI

*

Komisijas Īstenošanas lēmums (ES) 2016/2122 (2016. gada 2. decembris) par aizsardzības pasākumiem saistībā ar augsti patogēnās H5N8 apakštipa putnu gripas uzliesmojumiem dažās dalībvalstīs
  (izziņots ar dokumenta numuru C(2016) 8158)

   (
  1
  )

(izziņots ar dokumenta numuru C(2016) 8158)

1

75

IETEIKUMI

*

Komisijas Ieteikums (ES) 2016/2123 (2016. gada 30. novembris) par to vispārīgo sūtījumu licenču darbības jomas un nosacījumu saskaņošanu, kas paredzētas bruņotajiem spēkiem un līgumslēdzējām iestādēm, kuras minētas Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvas 2009/43/EK 5. panta 2. punkta a) apakšpunktā
  (izziņots ar dokumenta numuru C(2016) 7711)

(izziņots ar dokumenta numuru C(2016) 7711)

101

*

Komisijas Ieteikums (ES) 2016/2124 (2016. gada 30. novembris) par to vispārīgo sūtījumu licenču darbības jomas un nosacījumu saskaņošanu, kas paredzētas sertificētajiem saņēmējiem, kuri minēti Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvas 2009/43/EK 9. pantā
  (izziņots ar dokumenta numuru C(2016) 7728)

(izziņots ar dokumenta numuru C(2016) 7728)

105

*

Komisijas Ieteikums (ES) 2016/2125 (2016. gada 30. novembris) par vadlīnijām attiecībā uz pašregulācijas pasākumiem, ko nozare pieņēmusi saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2009/125/EK (
  1
  )

1

109

TIESĪBU AKTI, KO PIEŅEM STRUKTŪRAS, KURAS IZVEIDOTAS AR STARPTAUTISKIEM NOLĪGUMIEM

*

Reģionālās konvencijas par Eiropas un Vidusjūras reģiona valstu preferenciāliem izcelsmes noteikumiem Apvienotās komitejas Lēmums Nr. 1/2016 (2016. gada 28. septembris) par Gruzijas pieteikumu, lai kļūtu par Līgumslēdzēju pusi Reģionālajā konvencijā par Eiropas un Vidusjūras reģiona valstu preferenciāliem izcelsmes noteikumiem [2016/2126]

118

| | | Labojumi |
| --- | --- | --- |
| | * | Labojums Padomes Lēmumā (ES) 2015/1900 (2015. gada 5. oktobris) par nostāju, kas Eiropas Savienības vārdā jāieņem Stabilizācijas un asociācijas padomē, kura izveidota ar Stabilizācijas un asociācijas nolīgumu starp Eiropas Kopienām un to dalībvalstīm, no vienas puses, un Bosniju un Hercegovinu, no otras puses, attiecībā uz Stabilizācijas un asociācijas padomes lēmumu, ar ko pieņem tās reglamentu ( OV L 277, 22.10.2015. ) | 119 |
| | * | Labojums Komisijas Īstenošanas regulā (ES) 2016/1821 (2016. gada 6. oktobris), ar ko groza I pielikumu Padomes Regulai (EEK) Nr. 2658/87 par tarifu un statistikas nomenklatūru un kopējo muitas tarifu ( OV L 294, 28.10.2016. ) | 119 |

Labojumi

*

Labojums Padomes Lēmumā (ES) 2015/1900 (2015. gada 5. oktobris) par nostāju, kas Eiropas Savienības vārdā jāieņem Stabilizācijas un asociācijas padomē, kura izveidota ar Stabilizācijas un asociācijas nolīgumu starp Eiropas Kopienām un to dalībvalstīm, no vienas puses, un Bosniju un Hercegovinu, no otras puses, attiecībā uz Stabilizācijas un asociācijas padomes lēmumu, ar ko pieņem tās reglamentu ( OV L 277, 22.10.2015. )

( OV L 277, 22.10.2015. )

119

*

Labojums Komisijas Īstenošanas regulā (ES) 2016/1821 (2016. gada 6. oktobris), ar ko groza I pielikumu Padomes Regulai (EEK) Nr. 2658/87 par tarifu un statistikas nomenklatūru un kopējo muitas tarifu ( OV L 294, 28.10.2016. )

( OV L 294, 28.10.2016. )

119

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Dokuments attiecas uz EEZ |

---

(1)   Dokuments attiecas uz EEZ

1

| LV | Tiesību akti, kuru virsraksti ir gaišajā drukā, attiecas uz kārtējiem jautājumiem lauksaimniecības jomā un parasti ir spēkā tikai ierobežotu laika posmu.
  Visu citu tiesību aktu virsraksti ir tumšajā drukā, un pirms tiem ir zvaigznīte. |
| --- | --- |

LV

Tiesību akti, kuru virsraksti ir gaišajā drukā, attiecas uz kārtējiem jautājumiem lauksaimniecības jomā un parasti ir spēkā tikai ierobežotu laika posmu.

Visu citu tiesību aktu virsraksti ir tumšajā drukā, un pirms tiem ir zvaigznīte.

---

II Neleģislatīvi akti

STARPTAUTISKI NOLĪGUMI

| 3.12.2016 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 329/1 |
| --- | --- | --- | --- |

3.12.2016

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 329/1

---

PADOMES LĒMUMS (Euratom) 2016/2116

(2016. gada 12. februāris),

ar ko apstiprina to, ka Eiropas Komisija Eiropas Atomenerģijas kopienas vārdā noslēdz Nolīgumu, ar ko pagarina Pamatnolīgumu par starptautisku sadarbību ceturtās paaudzes kodolenerģijas sistēmu pētniecības un izstrādes jomā

EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,

ņemot vērā Eiropas Atomenerģijas kopienas dibināšanas līgumu un jo īpaši tā 101. panta otro daļu,

ņemot vērā Eiropas Komisijas ieteikumu,

tā kā:

| (1) | Ceturtās paaudzes starptautiskais forums (GIF) ir satvars starptautiskai sadarbībai pētniecības un izstrādes jomā, kas tika izveidots pēc Amerikas Savienoto Valstu iniciatīvas 2001. gadā. GIF mērķis ir apvienot centienus izstrādāt jaunus kodolenerģijas sistēmu projektus, lai gādātu par energoapgādes stabilitāti, vienlaikus sniedzot apmierinošu risinājumu kodoldrošībai, atkritumu samazināšanai līdz minimumam, neizplatīšanai un sabiedrībā pastāvošajām bažām. |
| --- | --- |

(1)

Ceturtās paaudzes starptautiskais forums (GIF) ir satvars starptautiskai sadarbībai pētniecības un izstrādes jomā, kas tika izveidots pēc Amerikas Savienoto Valstu iniciatīvas 2001. gadā. GIF mērķis ir apvienot centienus izstrādāt jaunus kodolenerģijas sistēmu projektus, lai gādātu par energoapgādes stabilitāti, vienlaikus sniedzot apmierinošu risinājumu kodoldrošībai, atkritumu samazināšanai līdz minimumam, neizplatīšanai un sabiedrībā pastāvošajām bažām.

| (2) | 2003. gada 30. jūlijā, pamatojoties uz Komisijas 2002. gada 4. novembra Lēmumu, Kopiena pievienojās GIF, parakstot tā Hartu (“Harta”), ko sākotnējie parakstītāji parakstīja 2001. gadā. Ar Komisijas 2011. gada 29. jūnija Lēmuma Kopienas sākotnējā pievienošanās Hartai uz 10 gadiem tika pagarināta uz neierobežotu laikposmu, ja vien dalība netiek atsaukta ar Savienības dalībvalstu vienprātīgu piekrišanu. Ikviens GIF dalībnieks, tostarp Kopiena, var atsaukt savu dalību, sniedzot rakstisku paziņojumu 90 dienas iepriekš. Tā kā Harta neparedz finanšu līdzekļu apmaiņas vai īpašu budžeta līdzekļu sadalījumu starp Pusēm, tā ir Euratom līguma 101. panta trešās daļas darbības jomā. |
| --- | --- |

(2)

2003. gada 30. jūlijā, pamatojoties uz Komisijas 2002. gada 4. novembra Lēmumu, Kopiena pievienojās GIF, parakstot tā Hartu (“Harta”), ko sākotnējie parakstītāji parakstīja 2001. gadā. Ar Komisijas 2011. gada 29. jūnija Lēmuma Kopienas sākotnējā pievienošanās Hartai uz 10 gadiem tika pagarināta uz neierobežotu laikposmu, ja vien dalība netiek atsaukta ar Savienības dalībvalstu vienprātīgu piekrišanu. Ikviens GIF dalībnieks, tostarp Kopiena, var atsaukt savu dalību, sniedzot rakstisku paziņojumu 90 dienas iepriekš. Tā kā Harta neparedz finanšu līdzekļu apmaiņas vai īpašu budžeta līdzekļu sadalījumu starp Pusēm, tā ir Euratom līguma 101. panta trešās daļas darbības jomā.

| (3) | Hartas īstenošanai tās parakstītāji noslēdza Pamatnolīgumu par starptautisku sadarbību ceturtās paaudzes kodolenerģijas sistēmu pētniecības un izstrādes jomā (“Pamatnolīgums”), kurā izklāstīti sadarbības nosacījumi, kā arī ar sistēmām un projektiem saistītas vienošanās. |
| --- | --- |

(3)

Hartas īstenošanai tās parakstītāji noslēdza Pamatnolīgumu par starptautisku sadarbību ceturtās paaudzes kodolenerģijas sistēmu pētniecības un izstrādes jomā (“Pamatnolīgums”), kurā izklāstīti sadarbības nosacījumi, kā arī ar sistēmām un projektiem saistītas vienošanās.

| (4) | Pamatojoties uz Padomes Lēmumu (2005. gada 20. decembris) par Eiropas Atomenerģijas kopienas pievienošanās apstiprināšanu Pamatnolīgumam un Komisijas 2006. gada 12. janvāra Lēmumu, kas pieņemts, ievērojot Līguma 101. panta otro daļu, Kopiena Pamatnolīgumam pievienojās 2006. gada 24. janvārī, kad attiecīgi pilnvarotais komisārs parakstīja pievienošanās instrumentu, kuru pēc tam 2006. gada 10. februārī deponēja Ekonomiskās sadarbības un attīstības organizācijā Parīzē. Kopīgais pētniecības centrs tika izraudzīts par Kopienas īstenošanas pārstāvi saskaņā ar Pamatnolīguma III.2. pantu. |
| --- | --- |

(4)

Pamatojoties uz Padomes Lēmumu (2005. gada 20. decembris) par Eiropas Atomenerģijas kopienas pievienošanās apstiprināšanu Pamatnolīgumam un Komisijas 2006. gada 12. janvāra Lēmumu, kas pieņemts, ievērojot Līguma 101. panta otro daļu, Kopiena Pamatnolīgumam pievienojās 2006. gada 24. janvārī, kad attiecīgi pilnvarotais komisārs parakstīja pievienošanās instrumentu, kuru pēc tam 2006. gada 10. februārī deponēja Ekonomiskās sadarbības un attīstības organizācijā Parīzē. Kopīgais pētniecības centrs tika izraudzīts par Kopienas īstenošanas pārstāvi saskaņā ar Pamatnolīguma III.2. pantu.

| (5) | Pamatnolīgums stājās spēkā 2005. gada 28. februārī uz 10 gadu laikposmu, un 2015. gada 26. februārī tā darbība tika pagarināta, kad četras puses piekrita, ka tām būs saistošs Nolīgums, ar ko pagarina Pamatnolīgumu par starptautisku sadarbību ceturtās paaudzes kodolenerģijas sistēmu pētniecības un izstrādes jomā (“Pagarinājuma nolīgums”), saskaņā ar īpašo pagarināšanas procedūru, kas paredzēta Pamatnolīgumā. Kopiena un citi parakstītāji, kas nevarēja laikus pabeigt savas iekšējās apstiprināšanas procedūras, var pēc tam atjaunot dalību, veicot parakstīšanu saskaņā ar Pamatnolīguma III.3. pantu. |
| --- | --- |

(5)

Pamatnolīgums stājās spēkā 2005. gada 28. februārī uz 10 gadu laikposmu, un 2015. gada 26. februārī tā darbība tika pagarināta, kad četras puses piekrita, ka tām būs saistošs Nolīgums, ar ko pagarina Pamatnolīgumu par starptautisku sadarbību ceturtās paaudzes kodolenerģijas sistēmu pētniecības un izstrādes jomā (“Pagarinājuma nolīgums”), saskaņā ar īpašo pagarināšanas procedūru, kas paredzēta Pamatnolīgumā. Kopiena un citi parakstītāji, kas nevarēja laikus pabeigt savas iekšējās apstiprināšanas procedūras, var pēc tam atjaunot dalību, veicot parakstīšanu saskaņā ar Pamatnolīguma III.3. pantu.

| (6) | Kopienas dalības pagarinājums Pamatnolīgumā nav atkarīgs no lēmuma par Kopienas dalības apmēru dažādajās GIF sistēmās un saistītajās vienošanās par projektiem. Kopiena individuāli noteiks sava ieguldījuma (intelektuāla un finansiāla) veidu GIF darbībās. |
| --- | --- |

(6)

Kopienas dalības pagarinājums Pamatnolīgumā nav atkarīgs no lēmuma par Kopienas dalības apmēru dažādajās GIF sistēmās un saistītajās vienošanās par projektiem. Kopiena individuāli noteiks sava ieguldījuma (intelektuāla un finansiāla) veidu GIF darbībās.

| (7) | Tādēļ būtu jāapstiprina tas, ka Komisija Kopienas vārdā pagarina Pamatnolīgumu, parakstot Pagarinājuma nolīgumu saskaņā ar īpašo pagarināšanas procedūru, |
| --- | --- |

(7)

Tādēļ būtu jāapstiprina tas, ka Komisija Kopienas vārdā pagarina Pamatnolīgumu, parakstot Pagarinājuma nolīgumu saskaņā ar īpašo pagarināšanas procedūru,

IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.

1. pants

Ar šo tiek apstiprināts tas, ka Komisija Eiropas Atomenerģijas kopienas vārdā noslēdz Nolīgumu, ar ko pagarina Pamatnolīgumu par starptautisku sadarbību ceturtās paaudzes kodolenerģijas sistēmu pētniecības un izstrādes jomā.

Pagarinājuma nolīguma teksts ir pievienots šim lēmumam.

2. pants

Šis lēmums stājas spēkā nākamajā dienā pēc tā publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

Briselē, 2016. gada 12. februārī

Padomes vārdā –

priekšsēdētājs

J.R.V.A. DIJSSELBLOEM

---

| 3.12.2016 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 329/3 |
| --- | --- | --- | --- |

3.12.2016

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 329/3

---

TULKOJUMS

NOLĪGUMS,

ar kuru pagarina Pamatnolīgumu par sadarbību ceturtās paaudzes kodolenerģijas sistēmu starptautiskāS pētniecības un izstrādes jomā

Kanādas valdība, Eiropas Atomenerģijas kopiena, Ķīnas Tautas Republikas valdība, Francijas Republikas valdība, Japānas valdība, Korejas Republikas valdība, Krievijas Federācijas valdība, Dienvidāfrikas Republikas valdība, Šveices Konfederācijas valdība, Amerikas Savienoto Valstu valdība, kuras katra ir puse Pamatnolīgumā par sadarbību ceturtās paaudzes kodolenerģijas sistēmu starptautiskās pētniecības un izstrādes jomā, kas noslēgts Vašingtonā 2005. gada 28. februārī (turpmāk “Pamatnolīgums”), kopā turpmāk sauktas par “Pusēm”,

ŅEMOT VĒRĀ vēlmi turpināt veiksmīgo un savstarpēji izdevīgo sadarbību, kas līdz šim noritējusi saskaņā ar Pamatnolīgumu;

ŅEMOT VĒRĀ ceturtās paaudzes kodolenerģijas sistēmu tehnoloģiju ceļveža atjauninājumu (2014. gada janvāris);

ATSAUCOTIES UZ Pamatnolīguma XV pantu, kurā noteikts, ka ikvienu sadarbību, kas sākta saskaņā ar Pamtnolīgumu un nav pabeigta līdz Pamatnolīguma termiņa beigām vai izbeigšanai, var turpināt līdz tās pabeigšanai saskaņā ar Pamatnolīguma noteikumiem; un

RĪKOJOTIES saskaņā ar Pamatnolīguma XII panta 3. punktu,

vienojas par turpmāko.

I pants

Pamatnolīguma pagarinājums

Saskaņā ar Pamatnolīguma XII panta 5. punktu Pamatnolīgumu pagarina par desmit (10) gadiem līdz 2025. gada 28. februārim.

II pants

Parakstīšana un stāšanās spēkā

1.   Šis nolīgums attiecībā uz Pusēm, kuras ir piekritušas uzņemties saistības, stājas spēkā datumā, kurā savu piekrišanu uzņemties saistības ir paudušas trīs Puses.

2.   Puses savu piekrišanu uzņemties saistības pauž vai nu ar parakstu, kas nav jāapstiprina, vai ar parakstu, kas jāapstiprina, un kam seko apstiprināšanas raksta deponēšana pie Depozitāra.

3.   Attiecībā uz Pusi, kura piekrišanu uzņemties saistības ir paudusi pēc šā nolīguma stāšanās spēkā, šis nolīgums stājas spēkā datumā, kurā tā pauž piekrišanu ar parakstu, kas nav jāapstiprina, vai datumā, kurā apstiprināšanas raksts deponēts pie Depozitāra.

4.   Puses, ievērojot Pamatnolīguma XV pantu, plāno turpināt saskaņā ar Pamatnolīguma noteikumiem uzsākto, bet līdz 2015. gada 28. februārim nepabeigto sadarbību ar Pamatnolīguma Pusēm, attiecībā uz kurām šis nolīgums nav stājies spēkā līdz 2015. gada 28. februārim.

III pants

Depozitārs

Šā nolīguma oriģināleksemplārs tiek deponēts pie Ekonomiskās sadarbības un attīstības organizācijas ģenerālsekretāra.

TO APLIECINOT, attiecīgi pilnvarotās personas ir parakstījušas šo nolīgumu.

SAGATAVOTS vienā eksemplārā angļu un franču valodā, un abi teksti ir vienlīdz autentiski.

KANĀDAS VALDĪBAS VĀRDĀ –

Mrs Michelle d'AURAY

Canadian Ambassador and Permanent Representative to the OECD

Datums: 2016. gada 21. oktobris

EIROPAS ATOMENERĢIJAS KOPIENAS VĀRDĀ –

Mr Tibor NAVRACSICS

EU Commissioner

Datums: 2016. gada 10. novembris

ĶĪNAS TAUTAS REPUBLIKAS VALDĪBAS VĀRDĀ –

Mr Jun ZHAI

Ambassador Extraordinary and Plenipotentiary of the People's Republic of China to France

Datums: 2016. gada 23. jūnijs

FRANCIJAS REPUBLIKAS VALDĪBAS VĀRDĀ –

Mr Danie VERWAERDE

Administrateur général du Commissariat à l'énergie atomique et aux énergies alternatives

Datums: 2015. gada 26. februāris

JAPĀNAS VALDĪBAS VĀRDĀ —

Mr Kazuo KODAMA

Ambassador Extraordinary and Plenipotentiary Permanent Delegation of Japan to the OECD

Datums: 2015. gada 26. februāris

KOREJAS REPUBLIKAS VALDĪBAS VĀRDĀ –

Mr Si-hyung LEE

Ambassador Extraordinary and Plenipotentiary to the Korean Permanent Delegation to the OECD

Datums: 2015. gada 26. februāris

KRIEVIJAS FEDERĀCIJAS VALDĪBAS VĀRDĀ –

Mr Sergey Vladilenovich KIRIENKO

Chief Executive Officer of the State Atomic Energy Corporation “Rosatom”

Datums: 2015. gada 29. jūnijs

DIENVIDĀFRIKAS REPUBLIKAS VALDĪBAS VĀRDĀ –

Ms Tina JOEMAT-PETTERSSON

Minister of Energy of the Republic of South Africa

Datums: 2015. gada 15. septembris

ŠVEICES KONFEDERĀCIJAS VALDĪBAS VĀRDĀ –

Mr Mauro DELL'AMBROGIO

Secrétaire d'Etat de la Confédération suisse à la formation, à la recherche et à l'innovation

Datums: 2015. gada 27. augusts

AMERIKAS SAVIENOTO VALSTU VALDĪBAS VĀRDĀ –

Mr Daniel JOHANNES

Ambassador and Permanent Representative to the OECD

Datums: 2015. gada 26. februāris

---

| 3.12.2016 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 329/6 |
| --- | --- | --- | --- |

3.12.2016

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 329/6

---

PADOMES LĒMUMS (ES) 2016/2117

(2016. gada 29. septembris)

par to, lai Savienības vārdā noslēgtu Pamatnolīgumu par visaptverošu partnerību un sadarbību starp Eiropas Savienību un tās dalībvalstīm, no vienas puses, un Vjetnamas Sociālistisko Republiku, no otras puses

EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 207. un 209. pantu saistībā ar tā 218. panta 6. punkta a) apakšpunktu,

ņemot vērā Eiropas Komisijas priekšlikumu,

ņemot vērā Eiropas Parlamenta piekrišanu (1),

tā kā:

| (1) | Saskaņā ar Padomes Lēmumu 2012/279/ES (2) Pamatnolīgums par visaptverošu partnerību un sadarbību starp Eiropas Savienību un tās dalībvalstīm, no vienas puses, un Vjetnamas Sociālistisko Republiku, no otras puses (“nolīgums”), tika parakstīts 2012. gada 27. jūnijā, ņemot vērā tā noslēgšanu. |
| --- | --- |

(1)

Saskaņā ar Padomes Lēmumu 2012/279/ES (2) Pamatnolīgums par visaptverošu partnerību un sadarbību starp Eiropas Savienību un tās dalībvalstīm, no vienas puses, un Vjetnamas Sociālistisko Republiku, no otras puses (“nolīgums”), tika parakstīts 2012. gada 27. jūnijā, ņemot vērā tā noslēgšanu.

| (2) | Nolīgums būtu jāapstiprina, |
| --- | --- |

(2)

Nolīgums būtu jāapstiprina,

IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.

1. pants

Ar šo Savienības vārdā apstiprina Pamatnolīgumu par visaptverošu partnerību un sadarbību starp Eiropas Savienību un tās dalībvalstīm, no vienas puses, un Vjetnamas Sociālistisko Republiku, no otras puses.

Nolīguma teksts ir pievienots šim lēmumam.

2. pants

Savienības Augstā pārstāve ārlietās un drošības politikas jautājumos vada nolīguma 52. pantā paredzēto Apvienoto komiteju.

Atkarībā no darba kārtībā esošā jautājuma Savienība vai vajadzības gadījumā Savienība un dalībvalstis ir pārstāvētas Apvienotajā komitejā.

3. pants

Padomes priekšsēdētājs Savienības vārdā sniedz nolīguma 63. panta 1. punktā paredzēto paziņojumu (3).

4. pants

Šis lēmums stājas spēkā tā pieņemšanas dienā.

Briselē, 2016. gada 29. septembrī

Padomes vārdā –

priekšsēdētājs

P. ŽIGA

---

(1)  
  2015. gada 17. decembra piekrišana (Oficiālajā Vēstnesī vēl nav publicēta).

1

Oficiālajā Vēstnesī

(2)  Padomes Lēmums 2012/279/ES (2012. gada 14. maijs) par to, lai Savienības vārdā parakstītu Pamatnolīgumu par visaptverošu partnerību un sadarbību starp Eiropas Savienību un tās dalībvalstīm, no vienas puses, un Vjetnamas Sociālistisko Republiku, no otras puses (OV L 137, 26.5.2012., 1. lpp.)

2

(3)  Nolīguma spēkā stāšanās dienu Padomes Ģenerālsekretariāts publicēs Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

3

Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī

---

| 3.12.2016 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 329/8 |
| --- | --- | --- | --- |

3.12.2016

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 329/8

---

PAMATNOLĪGUMS

par visaptverošu partnerību un sadarbību starp Eiropas Savienību un tās dalībvalstīm, no vienas puses, un Vjetnamas Sociālistisko Republiku, no otras puses

EIROPAS SAVIENĪBA,

turpmāk “Savienība”,

un

BEĻĢIJAS KARALISTE,

BULGĀRIJAS REPUBLIKA,

ČEHIJAS REPUBLIKA,

DĀNIJAS KARALISTE,

VĀCIJAS FEDERATĪVĀ REPUBLIKA,

IGAUNIJAS REPUBLIKA,

ĪRIJA,

GRIEĶIJAS REPUBLIKA,

SPĀNIJAS KARALISTE,

FRANCIJAS REPUBLIKA,

ITĀLIJAS REPUBLIKA,

KIPRAS REPUBLIKA,

LATVIJAS REPUBLIKA,

LIETUVAS REPUBLIKA,

LUKSEMBURGAS LIELHERCOGISTE,

UNGĀRIJAS REPUBLIKA,

MALTA,

NĪDERLANDES KARALISTE,

AUSTRIJAS REPUBLIKA,

POLIJAS REPUBLIKA,

PORTUGĀLES REPUBLIKA,

RUMĀNIJA,

SLOVĒNIJAS REPUBLIKA,

SLOVĀKIJAS REPUBLIKA,

SOMIJAS REPUBLIKA,

ZVIEDRIJAS KARALISTE,

LIELBRITĀNIJAS UN ZIEMEĻĪRIJAS APVIENOTĀ KARALISTE,

Līguma par Eiropas Savienību un Līguma par Eiropas Savienības darbību Līgumslēdzējas puses,

turpmāk “dalībvalstis”,

no vienas puses, un

VJETNAMAS SOCIĀLISTISKĀ REPUBLIKA,

turpmāk “Vjetnama”,

no otras puses,

turpmāk kopā “Puses”,

ŅEMOT VĒRĀ tradicionālās draudzības saiknes starp Pusēm un ciešās vēsturiskās, politiskās un ekonomiskās saites, kas tās vieno,

TĀ KĀ Puses piešķir īpašu nozīmi visaptverošām savstarpējām attiecībām, kā apliecināts inter alia Vjetnamas 2005. gada “Pamatplānā Vjetnamas un Eiropas Savienības attiecībām līdz 2010. gadam un ievirzēm līdz 2015. gadam”, kā arī turpmākajās diskusijās starp Pusēm,

TĀ KĀ Puses uzskata, kas šis nolīgums ir daļa no to plašākām un saskanīgākām attiecībām, un ņemot vērā nolīgumus, kurus abas Puses ir noslēgušas,

VĒLREIZ APLIECINOT Pušu apņemšanos ievērot starptautisko tiesību vispārīgos principus un Apvienoto Nāciju Organizācijas statūtu mērķus un principus, kā arī ievērot demokrātijas principus un cilvēktiesības,

VĒLREIZ APLIECINOT savu cieņu pret Vjetnamas Sociālistiskās Republikas neatkarību, suverenitāti, teritoriālo integritāti un valsts vienotību,

VĒLREIZ APLIECINOT savu apņemšanos ievērot labas pārvaldības principus un cīņu pret korupciju,

VĒLREIZ APLIECINOT savu vēlmi sekmēt savu tautu ekonomisko un sociālo attīstību, ņemot vērā ilgtspējīgas attīstības principu un vides aizsardzības prasības,

ŅEMOT VĒRĀ to, ka Starptautiskā Krimināltiesa ir būtisks notikums miera un starptautiskā taisnīguma jomā, kuras mērķis ir efektīvi izmeklēt vissmagākos noziegumus, kas ir nozīmīgi starptautiskajai kopienai,

TĀ KĀ Pusēm ir kopīgs viedoklis, ka masu iznīcināšanas ieroču izplatīšana izraisa nopietnus draudus starptautiskajai drošībai, un tās vēlas stiprināt savu dialogu un sadarbību šajā jomā. Vienprātīgi pieņemtā Apvienoto Nāciju Drošības padomes (ANO DP) Rezolūcija 1540 apstiprina visas starptautiskās sabiedrības apņemšanos cīnīties pret masu iznīcināšanas ieroču izplatību,

ATZĪSTOT vajadzību stiprināt atbruņošanos, kā arī neizplatīt ieročus saskaņā ar Pusēm piemērojamām starptautiskajām saistībām,

PAUŽOT pilnu apņēmību apkarot visu veidu terorismu saskaņā ar starptautiskajām tiesībām, tostarp cilvēktiesībām un humanitārajām tiesībām, un izveidot efektīvu starptautisku sadarbību un instrumentus, lai nodrošinātu terorisma izskaušanu, kā arī atsaucoties uz attiecīgajām ANO DP rezolūcijām,

ATZĪSTOT 1980. gada 7. marta Sadarbības nolīguma starp Eiropas Ekonomikas kopienu un Indonēziju, Malaiziju, Filipīnām, Singapūru un Taizemi – Dienvidaustrumāzijas valstu apvienības valstu asociācijas (ASEAN) dalībvalstīm – kurš 1999. gadā tika attiecināts arī uz Vjetnamu, nozīmīgumu, kā arī 1995. gada 17. jūlija Sadarbības nolīgumu starp Eiropas Kopienu un Vjetnamas Sociālistisko Republiku,

ATZĪSTOT, cik svarīgi ir stiprināt pašreizējās Pušu attiecības ar nolūku uzlabot to savstarpējo sadarbību un kopējo vēlmi nostiprināt, padziļināt un dažādot Pušu attiecības savstarpēji interesējošās jomās, pamatojoties uz suverenitāti, vienlīdzību, nediskrimināciju, saudzību pret dabisku vidi un abpusēju izdevīgumu;

ATZĪSTOT Vjetnamas jaunattīstības valsts statusu un ņemot vērā Pušu attiecīgos attīstības līmeņus,

ATZĪSTOT attīstības sadarbības vērā ņemamo nozīmi jaunattīstības valstīm, jo īpaši jaunattīstības valstīm ar zemiem un vidēji zemiem ienākumiem, attiecībā uz šo valstu noturīgu ekonomikas izaugsmi, ilgtspējīgu attīstību un starptautiski atzītu attīstības mērķu, tostarp Apvienoto Nāciju Organizācijas Tūkstošgades attīstības mērķu, savlaicīgu un pilnīgu izpildi,

ATZĪSTOT Vjetnamas panākto progresu Tūkstošgades attīstības mērķu sasniegšanā un savas sociālekonomiskās attīstības stratēģijas īstenošanā, kā arī tās pašreizējo – zemu ienākumu jaunattīstības valsts – attīstības līmeni,

TĀ KĀ Puses piešķir īpašu nozīmi starptautisko tirdzniecību reglamentējošiem principiem un noteikumiem, kas ir iekļauti Līgumā par Pasaules Tirdzniecības organizācijas (PTO) izveidošanu, un vajadzībai šos principus un noteikumus piemērot pārredzami un bez diskriminācijas,

ATZĪSTOT, ka tirdzniecībai ir būtiska nozīme attīstībā, un tirdzniecības atvieglojumu programmu svarīgumu,

PAUŽOT pilnu apņēmību veicināt ilgtspējīgu attīstību visās tās dimensijās, tostarp vides aizsardzībā, un efektīvu sadarbību klimata pārmaiņu apkarošanā, kā arī starptautiski atzītu darba standartu, kurus Puses ratificējušas, efektīvā veicināšanā un īstenošanā,

UZSVEROT sadarbības nozīmību migrācijas jautājumos,

APSTIPRINOT savu vēlmi, pilnībā ņemot vērā reģionālā līmenī īstenotos pasākumus, sekmēt Pušu sadarbību, kas balstīta uz kopīgām vērtībām un abpusēju izdevīgumu,

IEVĒROJOT, ka šā nolīguma noteikumi, uz ko attiecas Līguma par Eiropas Savienības darbību trešās daļas V sadaļa, ir saistoši Apvienotajai Karalistei un Īrijai kā atsevišķām Līgumslēdzējām pusēm vai, citā gadījumā, kā Eiropas Savienības daļai saskaņā ar Protokolu (Nr. 21) par Apvienotās Karalistes un Īrijas nostāju attiecībā uz brīvības, drošības un tiesiskuma telpu, kas pievienots Līgumam par Eiropas Savienību un Līgumam par Eiropas Savienības darbību; tas pats attiecas uz Dāniju saskaņā ar Protokolu (Nr. 22) par Dānijas nostāju, kas pievienots minētajiem līgumiem,

IR VIENOJUŠĀS PAR TURPMĀKO.

I SADAĻA

BŪTĪBA UN DARBĪBAS JOMA

1. pants

Vispārīgi principi

1.   Puses apstiprina savu apņemšanos ievērot starptautisko tiesību vispārīgos principus, kā definēts Apvienoto Nāciju Organizācijas Statūtu mērķos un principos, vēlreiz apliecināts ANO Ģenerālās asamblejas 1970. gada 24. oktobra Deklarācijā par starptautisko tiesību principiem attiecībā uz draudzīgām attiecībām un sadarbību saskaņā ar ANO Statūtiem un citos attiecīgos starptautiskos līgumos, kuros pausts inter alia tiesiskuma princips un pacta sunt servanda princips; kā arī ievērot demokrātijas principus un cilvēktiesības, kā tas paredzēts ANO Ģenerālās asamblejas Vispārējā cilvēktiesību deklarācijā un citos attiecīgos starptautiskos cilvēktiesību dokumentos, kuros Puses ir Līgumslēdzējas puses, kas ir abu Pušu iekšpolitikas un starptautiskās politikas pamatā un ir būtiska šā nolīguma sastāvdaļa.

2.   Puses apstiprina savu apņemšanos turpmāk sadarboties, lai pilnībā sasniegtu starptautiski atzītos attīstības mērķus, tostarp Tūkstošgades attīstības mērķus, ievērojot spēkā esošās savstarpējās starptautiskās saistības, kas Pusēm ir piemērojamas. Šis ir būtisks šā nolīguma elements. Puses arī apstiprina savas attiecīgās apņemšanās ievērot 2005. gada Eiropas Konsensu attīstības jomā, Parīzes deklarāciju par palīdzības efektivitāti, kas pieņemta 2005. gada augsta līmeņa forumā par palīdzības efektivitāti, Akras rīcības programmu, kas pieņemta Trešajā augsta līmeņa forumā par palīdzības efektivitāti, un Hanojas pamatpaziņojumu par palīdzības efektivitāti, kas pieņemts 2006. gadā ar mērķi vēl vairāk uzlabot attīstības sadarbības rezultātus, tostarp progresu attiecībā uz palīdzības atsaistīšanu un paredzamāku palīdzības mehānismu panākšanu.

3.   Puses apstiprina apņemšanos sekmēt ilgtspējīgu attīstību visās tās dimensijās, sadarboties, lai risinātu ar klimata pārmaiņām un globalizāciju saistītās problēmas, un dot savu ieguldījumu starptautiski atzītu mērķu sasniegšanai attīstības jomā, tostarp Tūkstošgades attīstības mērķu sasniegšanai.

4.   Puses vienojas, ka īstenojot visus sadarbības pasākumus saskaņā ar šo nolīgumu, tiks ņemts vērā to attiecīgais attīstības līmenis, vajadzības un iespējas.

5.   Puses apstiprina, ka tirdzniecībai ir būtiska nozīme attīstībai un ka tirdzniecības atvieglojumu programmas palīdz veicināt jaunattīstības valstu, tostarp Vjetnamas, attīstību.

6.   Puses apstiprina, ka sadarbība saskaņā ar šo nolīgumu būs atbilstīga to attiecīgajiem normatīvajiem aktiem.

2. pants

Sadarbības mērķi

Lai stiprinātu savas divpusējās attiecības, Puses apņemas uzturēt visaptverošu dialogu un veicināt turpmāku savstarpējo sadarbību visās nozarēs, kurās Pusēm ir abpusējas intereses. Pušu centieni būs jo īpaši vērsti uz to, lai:

| a) | izveidotu sadarbību divpusējā līmenī, kā arī visos attiecīgajos reģionālajos un starptautiskajos forumos un organizācijās; |
| --- | --- |

a)

izveidotu sadarbību divpusējā līmenī, kā arī visos attiecīgajos reģionālajos un starptautiskajos forumos un organizācijās;

| b) | attīstītu tirdzniecību un ieguldījumus Pušu starpā un abpusēji izdevīgā veidā; |
| --- | --- |

b)

attīstītu tirdzniecību un ieguldījumus Pušu starpā un abpusēji izdevīgā veidā;

| c) | izveidotu sadarbību visās ar tirdzniecību un investīcijām saistītajās savstarpējo interešu jomās, nolūkā veicināt ilgtspējīgas tirdzniecības un investīciju plūsmas, kā arī konsekventi un savstarpēji papildinoši novērst un likvidēt tirdzniecības un investīciju kavēkļus pašreizējām un turpmākām reģionālajām ES un ASEAN iniciatīvām; |
| --- | --- |

c)

izveidotu sadarbību visās ar tirdzniecību un investīcijām saistītajās savstarpējo interešu jomās, nolūkā veicināt ilgtspējīgas tirdzniecības un investīciju plūsmas, kā arī konsekventi un savstarpēji papildinoši novērst un likvidēt tirdzniecības un investīciju kavēkļus pašreizējām un turpmākām reģionālajām ES un ASEAN iniciatīvām;

ASEAN

| d) | strādātu, izmantojot attīstības sadarbību, ar mērķi izskaust nabadzību, sekmēt ilgtspējīgu attīstību, apkarot tādas jaunas problēmas kā klimata pārmaiņas un infekcijas slimības, padziļināt ekonomikas reformas un integrēties pasaules ekonomikā; |
| --- | --- |

d)

strādātu, izmantojot attīstības sadarbību, ar mērķi izskaust nabadzību, sekmēt ilgtspējīgu attīstību, apkarot tādas jaunas problēmas kā klimata pārmaiņas un infekcijas slimības, padziļināt ekonomikas reformas un integrēties pasaules ekonomikā;

| e) | izveidotu sadarbību tiesu un drošības jomā, tostarp tiesiskuma un tiesiskās sadarbības, datu aizsardzības, migrācijas jomā, organizētās noziedzības, nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizācijas un nelegālo narkotiku apkarošanā; |
| --- | --- |

e)

izveidotu sadarbību tiesu un drošības jomā, tostarp tiesiskuma un tiesiskās sadarbības, datu aizsardzības, migrācijas jomā, organizētās noziedzības, nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizācijas un nelegālo narkotiku apkarošanā;

| f) | veicinātu sadarbību visās pārējās savstarpēju interešu jomās, tostarp cilvēktiesību jomā, ekonomikas politikā, finanšu pakalpojumu jomā, nodokļu jomā, rūpniecības politikā un mazo un vidējo uzņēmumu jomā, informācijas un sakaru tehnoloģiju jomā, zinātnē un tehnoloģiju jomā, enerģētikā, transporta nozarē, pilsētu un reģionālajā plānošanā un attīstībā, tūrisma nozarē, izglītībā un mācību jomā, kultūras jomā, klimata pārmaiņu jomā, vides un dabas resursu jomā, lauksaimniecībā, mežsaimniecībā, lopkopībā, zivsaimniecībā un lauku attīstībā, veselības jomā, statistikas jomā, darba, nodarbinātības un sociālajos jautājumos, valsts pārvaldes reformas jautājumos, asociāciju un nevalstisko organizāciju jautājumos, dabas katastrofu novēršanas un mazināšanas jomā, dzimumu līdztiesības jautājumos; |
| --- | --- |

f)

veicinātu sadarbību visās pārējās savstarpēju interešu jomās, tostarp cilvēktiesību jomā, ekonomikas politikā, finanšu pakalpojumu jomā, nodokļu jomā, rūpniecības politikā un mazo un vidējo uzņēmumu jomā, informācijas un sakaru tehnoloģiju jomā, zinātnē un tehnoloģiju jomā, enerģētikā, transporta nozarē, pilsētu un reģionālajā plānošanā un attīstībā, tūrisma nozarē, izglītībā un mācību jomā, kultūras jomā, klimata pārmaiņu jomā, vides un dabas resursu jomā, lauksaimniecībā, mežsaimniecībā, lopkopībā, zivsaimniecībā un lauku attīstībā, veselības jomā, statistikas jomā, darba, nodarbinātības un sociālajos jautājumos, valsts pārvaldes reformas jautājumos, asociāciju un nevalstisko organizāciju jautājumos, dabas katastrofu novēršanas un mazināšanas jomā, dzimumu līdztiesības jautājumos;

| g) | sekmētu abu Pušu pašreizējo un veicinātu jaunu dalību apakšreģionālās un reģionālās sadarbības programmās, kurās var piedalīties otra Puse; |
| --- | --- |

g)

sekmētu abu Pušu pašreizējo un veicinātu jaunu dalību apakšreģionālās un reģionālās sadarbības programmās, kurās var piedalīties otra Puse;

| h) | izveidotu sadarbību masu iznīcināšanas ieroču un to nogādes līdzekļu izplatīšanas apkarošanai, kājnieku un vieglo ieroču nelegālās tirdzniecības apkarošanai visos tās aspektos, kara seku likvidēšanai; |
| --- | --- |

h)

izveidotu sadarbību masu iznīcināšanas ieroču un to nogādes līdzekļu izplatīšanas apkarošanai, kājnieku un vieglo ieroču nelegālās tirdzniecības apkarošanai visos tās aspektos, kara seku likvidēšanai;

| i) | izveidotu sadarbību terorisma apkarošanai; |
| --- | --- |

i)

izveidotu sadarbību terorisma apkarošanai;

| j) | palielinātu Pušu lomu un atpazīstamību vienai otras reģionos, izmantojot dažādus līdzekļus, tostarp kultūras apmaiņu, informācijas tehnoloģiju izmantošanu un izglītību; |
| --- | --- |

j)

palielinātu Pušu lomu un atpazīstamību vienai otras reģionos, izmantojot dažādus līdzekļus, tostarp kultūras apmaiņu, informācijas tehnoloģiju izmantošanu un izglītību;

| k) | veicinātu cilvēku savstarpējo saprašanos, inter alia izmantojot sadarbību starp tādām struktūrām kā ideju laboratorijas, akadēmiskās aprindas, uzņēmumi un plašsaziņas līdzekļi semināru, konferenču, jauniešu apmaiņas programmu un citu pasākumu veidā. |
| --- | --- |

k)

veicinātu cilvēku savstarpējo saprašanos, inter alia izmantojot sadarbību starp tādām struktūrām kā ideju laboratorijas, akadēmiskās aprindas, uzņēmumi un plašsaziņas līdzekļi semināru, konferenču, jauniešu apmaiņas programmu un citu pasākumu veidā.

inter alia

3. pants

Sadarbība reģionālajās un starptautiskajās organizācijās

1.   Puses apņemas apmainīties ar viedokli un sadarboties reģionālos un starptautiskos forumos un organizācijās, tostarp Apvienoto Nāciju Organizācijā un tās aģentūrās un organizācijās, ASEAN un ES dialogā, ASEAN Reģionālajā forumā (ARF), Āzijas un Eiropas Sanāksmē (ASEM) un Pasaules Tirdzniecības Organizācijā (PTO).

2.   Puses vienojas arī veicināt sadarbību šajās jomās starp ideju laboratorijām, akadēmiskajām aprindām, nevalstiskajām organizācijām, uzņēmumiem un plašsaziņas līdzekļiem, rīkojot seminārus, konferences un citus saistītus pasākumus ar noteikumu, ka šādas sadarbības pamatā ir abpusēja piekrišana.

4. pants

Divpusēja un reģionāla sadarbība

1.   Attiecībā uz katru dialoga un sadarbības nozari saskaņā ar šo nolīgumu, vienlaicīgi piešķirot atbilstīgu nozīmi jautājumiem saskaņā ar divpusēju sadarbību, Puses vienojas veikt attiecīgos pasākumus vai nu divpusējā, vai arī reģionālā līmenī, vai abos līmeņos vienlaicīgi. Izvēloties atbilstīgo sadarbības līmeni, Puses centīsies palielināt ietekmi un pastiprināt visu ieinteresēto personu iesaisti, vienlaikus pēc iespējas labāk izmantojot pieejamos resursus, ņemot vērā politiskās un institucionālās iespējas un nodrošinot saskanību ar citiem pasākumiem, kuros iesaistīta Savienība un ASEAN. Sadarbībā pēc vajadzības var ietvert atbalstu ASEAN integrācijai un kopienas veidošanai.

2.   Puses var attiecīgā gadījumā izlemt piešķirt finansiālu atbalstu sadarbības pasākumiem jomās, uz kurām attiecas nolīgums vai kas ir saistītas ar to, atbilstīgi Pušu attiecīgajām finanšu procedūrām un resursiem. Ar šo sadarbību var jo īpaši atbalstīt Vjetnamas sociālekonomisko reformu īstenošanu, kā arī var ietvert spēju palielināšanas pasākumus, piemēram, mācību programmu, darbsemināru un semināru, ekspertu apmaiņas, pētījumu un citu pasākumu organizēšanu, par kuriem Puses vienojušās saskaņā ar līdzekļu devēju stratēģijām attīstības palīdzības jomā.

II SADAĻA

ATTĪSTĪBAS SADARBĪBA

5. pants

Vispārīgi principi

1.   Attīstības sadarbības galvenie mērķi ir Tūkstošgades attīstības mērķu īstenošana, kā arī nabadzības izskaušana, ilgtspējīga attīstība un integrācija pasaules ekonomikā. Attīstības sadarbības mērķos ņem vērā Vjetnamas sociālekonomiskās attīstības stratēģijas un programmas. Puses atzīst, ka to savstarpējā attīstības sadarbība ir nozīmīga Vjetnamas attīstības problēmu risināšanā.

2.   Puses vienojas veicināt sadarbības pasākumus atbilstīgi savām procedūrām un resursiem.

6. pants

Sadarbības mērķi

Pušu attīstības sadarbības stratēģijas mērķi inter alia ir šādi:

inter alia

| a) | panākt ilgtspējīgu ekonomikas izaugsmi, |
| --- | --- |

a)

panākt ilgtspējīgu ekonomikas izaugsmi,

| b) | veicināt cilvēkresursu un sociālo attīstību, |
| --- | --- |

b)

veicināt cilvēkresursu un sociālo attīstību,

| c) | veicināt institucionālās reformas un attīstību, |
| --- | --- |

c)

veicināt institucionālās reformas un attīstību,

| d) | veicināt vides ilgtspējību, reģenerāciju un paraugpraksi, kā arī dabas resursu saglabāšanu, |
| --- | --- |

d)

veicināt vides ilgtspējību, reģenerāciju un paraugpraksi, kā arī dabas resursu saglabāšanu,

| e) | novērst un risināt klimata pārmaiņu sekas, |
| --- | --- |

e)

novērst un risināt klimata pārmaiņu sekas,

| f) | atbalstīt politiku un instrumentus, kuru mērķis ir progresīva integrācija pasaules ekonomikā un tirdzniecībā. |
| --- | --- |

f)

atbalstīt politiku un instrumentus, kuru mērķis ir progresīva integrācija pasaules ekonomikā un tirdzniecībā.

7. pants

Sadarbības veidi

1.   Katrā sadarbības nozarē atbilstīgi šai sadaļai Puses vienojas veikt pasākumus divpusējā vai reģionālā līmenī, vai arī kombinējot abus līmeņus, tostarp izmantojot trīspusēju sadarbību.

2.   Pušu savstarpējās sadarbības veidi var ietvert:

| a) | attīstības un tehnisko palīdzību programmām un projektiem, kā Puses par to vienojušās, |
| --- | --- |

a)

attīstības un tehnisko palīdzību programmām un projektiem, kā Puses par to vienojušās,

| b) | spēju palielināšanu ar mācību kursu, darbsemināru un semināru, ekspertu apmaiņas, pētījumu un kopīgas pētniecības palīdzību Pušu starpā, |
| --- | --- |

b)

spēju palielināšanu ar mācību kursu, darbsemināru un semināru, ekspertu apmaiņas, pētījumu un kopīgas pētniecības palīdzību Pušu starpā,

| c) | citu attīstības finansēšanas veidu apsvēršanu pēc vajadzības, |
| --- | --- |

c)

citu attīstības finansēšanas veidu apsvēršanu pēc vajadzības,

| d) | informācijas apmaiņu par paraugpraksi attiecībā uz palīdzības efektivitāti. |
| --- | --- |

d)

informācijas apmaiņu par paraugpraksi attiecībā uz palīdzības efektivitāti.

III SADAĻA

MIERS UN DROŠĪBA

8. pants

Masu iznīcināšanas ieroču un to nogādes līdzekļu izplatīšanas apkarošana

1.   Puses uzskata, ka masu iznīcināšanas ieroču un to nogādes līdzekļu izplatīšanās gan valsts, gan nevalstisko struktūru starpā ir viens no visnopietnākajiem draudiem starptautiskajai stabilitātei un drošībai, vienlaikus apliecinot Pušu likumīgās tiesības pētīt, izstrādāt, izmantot, tirgoties un nodot bioloģiskās, ķīmiskās un kodoltehnoloģijas un saistītos materiālus miermīlīgiem mērķiem atbilstīgi līgumiem un konvencijām, kurās tās ir puses. Tādēļ Puses vienojas sadarboties un sniegt savu ieguldījumu cīņā pret masu iznīcināšanas ieroču un to nogādes līdzekļu izplatīšanu, pilnībā ievērojot un valsts līmenī īstenojot savas saistības, kuras tās uzņēmušās starptautiskos atbruņošanās un ieroču neizplatīšanas līgumos un nolīgumos, kā arī citas attiecīgās starptautiskās saistības, kas Pusēm piemērojamas. Puses vienojas, ka šis noteikums ir būtiska nolīguma sastāvdaļa.

2.   Puses arī vienojas sadarboties cīņā pret masu iznīcināšanas ieroču un to piegādes līdzekļu izplatīšanu un sniegt šādu ieguldījumu:

| a) | veikt pasākumus, lai attiecīgā gadījumā parakstītu, ratificētu vai pievienotos visiem pārējiem būtiskiem starptautiskiem līgumiem un nolīgumiem, kā arī pilnībā īstenot savus attiecīgos pienākumus, |
| --- | --- |

a)

veikt pasākumus, lai attiecīgā gadījumā parakstītu, ratificētu vai pievienotos visiem pārējiem būtiskiem starptautiskiem līgumiem un nolīgumiem, kā arī pilnībā īstenot savus attiecīgos pienākumus,

| b) | ņemot vērā katras Puses iespējas, izveidot efektīvu valsts eksporta kontroles sistēmu, ar kuras palīdzību kontrolēt ar masu iznīcināšanas ieročiem saistītu preču eksportu un tranzītu, tostarp veikt masu iznīcināšanas ieroču galapatēriņa kontroli divējāda lietojuma tehnoloģijām, un nodrošināt efektīvas sankcijas par eksporta kontroles pārkāpumiem atbilstīgi ANO DP Rezolūcijai 1540, neskarot parastās un legālās importa un eksporta darbības un finanšu darījumus. Tas var ietvert palīdzības sniegšanu, tostarp iespēju palielināšanas jomā. |
| --- | --- |

b)

ņemot vērā katras Puses iespējas, izveidot efektīvu valsts eksporta kontroles sistēmu, ar kuras palīdzību kontrolēt ar masu iznīcināšanas ieročiem saistītu preču eksportu un tranzītu, tostarp veikt masu iznīcināšanas ieroču galapatēriņa kontroli divējāda lietojuma tehnoloģijām, un nodrošināt efektīvas sankcijas par eksporta kontroles pārkāpumiem atbilstīgi ANO DP Rezolūcijai 1540, neskarot parastās un legālās importa un eksporta darbības un finanšu darījumus. Tas var ietvert palīdzības sniegšanu, tostarp iespēju palielināšanas jomā.

3.   Puses vienojas veikt regulāru politisku dialogu, kas papildinās un konsolidēs šos elementus.

9. pants

Sadarbība kājnieku un vieglo ieroču nelegālās tirdzniecības apkarošanā visos tās aspektos

1.   Puses atzīst, ka kājnieku un vieglo ieroču nelikumīga ražošana, nodošana un aprite visās tās izpausmēs, tostarp šo ieroču pārmērīga uzkrāšana un nekontrolēta izplatīšanās turpina radīt nopietnus draudus mieram un starptautiskajam drošībai, vienlaikus apliecinot Pušu likumīgās tiesības ražot, importēt un uzglabāt kājnieku un vieglos ieročus savām pašaizsardzības un drošības vajadzībām. Šajā saistībā Puses atsaucas uz ANO Ģenerālās asamblejas Rezolūcijas 64/50 un 64/51 attiecīgo saturu.

2.   Puses vienojas ievērot un pilnā apjomā pildīt savas saistības attiecībā uz pienākumu apkarot kājnieku un vieglo ieroču nelegālu tirdzniecību visās tās izpausmēs, kā nosaka spēkā esošie starptautiskie līgumi, kuros Puses ir līgumslēdzējas puses, un ANO Drošības padomes rezolūcijas, kā arī to saistības saskaņā ar citiem attiecīgiem starptautiskiem instrumentiem, kas piemērojami šajā jomā, piemēram, ANO Rīcības programmu par kājnieku un vieglo ieroču nelikumīgas tirdzniecības novēršanu, apkarošanu un izskaušanu visās tās izpausmēs.

3.   Puses apņemas vajadzības gadījumā izveidot dialogu, lai apmainītos ar viedokļiem un informāciju un veidotu kopīgu izpratni par jautājumiem un problēmām saistībā ar kājnieku un vieglo ieroču nelegālu tirdzniecību, un lai uzlabotu Pušu spējas novērst, apkarot un izskaust šādu tirdzniecību.

10. pants

Sadarbība terorisma apkarošanā

Puses vēlreiz apliecina terorisma apkarošanas nozīmīgumu, pilnībā ievērojot tiesību aktus, tostarp ANO Statūtus, cilvēktiesības, bēgļu tiesības un starptautiskās humanitārās tiesības. Šajā satvarā un saskaņā ar ANO Vispasaules pretterorisma stratēģiju, kas ietverta ANO Ģenerālās asamblejas Rezolūcijā 60/288 un ES un ASEAN2003. gada 28. janvāra deklarācijā par sadarbību terorisma apkarošanā, Puses vienojas stiprināt sadarbību terorisma novēršanā un apslāpēšanā.

ASEAN

Puses to nodrošina, jo īpaši:

| a) | ņemot vērā ANO Drošības padomes Rezolūcijas 1373 un citu attiecīgo ANO rezolūciju pilnīgu īstenošanu, kā arī veicot pasākumus, lai ratificētu un pilnībā īstenotu starptautiskās konvencijas un instrumentus attiecībā uz terorisma apkarošanu un novēršanu; |
| --- | --- |

a)

ņemot vērā ANO Drošības padomes Rezolūcijas 1373 un citu attiecīgo ANO rezolūciju pilnīgu īstenošanu, kā arī veicot pasākumus, lai ratificētu un pilnībā īstenotu starptautiskās konvencijas un instrumentus attiecībā uz terorisma apkarošanu un novēršanu;

| b) | Apvienotajā komitejā iedibinot regulāras apspriedes par sadarbību terorisma apkarošanā un novēršanā; |
| --- | --- |

b)

Apvienotajā komitejā iedibinot regulāras apspriedes par sadarbību terorisma apkarošanā un novēršanā;

| c) | apmainoties ar informāciju par teroristu grupām un to atbalsta tīkliem saskaņā ar starptautiskajiem un valsts tiesību aktiem un, ņemot vērā Pušu programmas un instrumentus, sniedzot atbalstu spēju palielināšanai terorisma apkarošanā un novēršanā; |
| --- | --- |

c)

apmainoties ar informāciju par teroristu grupām un to atbalsta tīkliem saskaņā ar starptautiskajiem un valsts tiesību aktiem un, ņemot vērā Pušu programmas un instrumentus, sniedzot atbalstu spēju palielināšanai terorisma apkarošanā un novēršanā;

| d) | apmainoties ar viedokļiem par līdzekļiem un metodēm terorisma un musināšanas veikt terora aktus apkarošanai, tostarp tehniskās jomās un mācībās, un apmainoties ar pieredzi terorisma novēršanā; |
| --- | --- |

d)

apmainoties ar viedokļiem par līdzekļiem un metodēm terorisma un musināšanas veikt terora aktus apkarošanai, tostarp tehniskās jomās un mācībās, un apmainoties ar pieredzi terorisma novēršanā;

| e) | sadarbojoties, lai padziļinātu starptautisko vienprātību par terorisma apkarošanu un tās normatīvo regulējumu, un rīkojoties, lai pēc iespējas ātrāk tiktu panākta vienošanās par visaptverošu konvenciju par starptautisko terorismu, tādējādi papildinot pastāvošos ANO pretterorisma instrumentus; |
| --- | --- |

e)

sadarbojoties, lai padziļinātu starptautisko vienprātību par terorisma apkarošanu un tās normatīvo regulējumu, un rīkojoties, lai pēc iespējas ātrāk tiktu panākta vienošanās par visaptverošu konvenciju par starptautisko terorismu, tādējādi papildinot pastāvošos ANO pretterorisma instrumentus;

| f) | veicinot sadarbību starp ANO dalībvalstīm, lai efektīvi īstenotu ANO Vispasaules pretterorisma stratēģiju; |
| --- | --- |

f)

veicinot sadarbību starp ANO dalībvalstīm, lai efektīvi īstenotu ANO Vispasaules pretterorisma stratēģiju;

| g) | apmainoties ar paarugpraksi attiecībā uz cilvēktiesību aizsardzību terorisma apkarošanā. |
| --- | --- |

g)

apmainoties ar paarugpraksi attiecībā uz cilvēktiesību aizsardzību terorisma apkarošanā.

11. pants

Tiesiskā sadarbība

1.   Puses vienojas sadarboties juridiskos jautājumos, stiprināt tiesiskumu un iestādes visos līmeņos tiesvedības un tiesībaizsardzības jomās.

2.   Puses vienojas sadarboties, lai uzlabotu tiesu darbspējas un tiesisko sistēmu tādās jomās kā civiltiesības, civilprocesa tiesības, krimināltiesības un kriminālprocesa tiesības, kā arī iesaistīties informācijas apmaiņā par tiesiskajām sistēmām un tiesību aktiem.

3.   Puses vienojas arī sadarboties starptautisko krimināltiesību jomā. Puses uzskata, ka vissmagākie noziegumi, par ko norūpējusies starptautiskā sabiedrība, nedrīkst palikt nesodīti un ka pret tiem efektīvi jāvēršas, veicot attiecīgus pasākumus atbilstīgajā līmenī.

4.   Puses uzskata, ka Starptautiskā krimināltiesa ir progresīva un neatkarīga institūcija, kas darbojas ar mērķi nodrošināt starptautisku mieru un taisnīgumu. Puses vienojas sadarboties nolūkā stiprināt tiesisko regulējumu, kura mērķis ir novērst un sodīt vissmagākos noziegumus, par ko norūpējusies starptautiskā sabiedrība, un apsvērt iespēju pievienoties Romas statūtiem. Puses vienojas, ka dialogs un sadarbība šajā jautājumā būtu lietderīgs.

IV SADAĻA

SADARBĪBA TIRDZNIECĪBAS UN IEGULDĪJUMU JAUTĀJUMOS

12. pants

Vispārīgi principi

1.   Puses uzsāk dialogu par divpusēju un daudzpusēju tirdzniecību un ar to saistītiem jautājumiem, lai stiprinātu divpusējās tirdzniecības attiecības un attīstītu daudzpusēju tirdzniecības sistēmu.

2.   Puses apņemas veicināt savstarpējas tirdzniecības attīstību un dažādošanu pēc iespējas augstākā līmenī un savstarpēji izdevīgā veidā. Puses apņemas panākt uzlabotus un paredzamus pieejas nosacījumus tirgum, strādājot pie tā, lai novērstu tirdzniecības šķēršļus, jo īpaši, savlaicīgi atceļot ar tarifiem nesaistītus šķēršļus un tirdzniecības ierobežojumus, kā arī veicot pasākumus pārredzamības uzlabošanai, ņemot vērā to starptautisko organizāciju darbu šajā jomā, kurās abas Puses ir dalībnieces.

3.   Atzīstot, ka tirdzniecībai ir neatņemama nozīme attīstībā un ka tirdzniecības preferenču shēmas, tostarp vispārējā preferenču sistēma (GSP), un īpašais un diferencētais režīms, kā noteikusi PTO, ir izrādījušies labvēlīgi jaunattīstības valstīm, Puses apņemas pastiprināt apspriedes par šo shēmu un režīmu efektīvu īstenošanu.

4.   Šīs sadaļas īstenošanā Puses ņem vērā savu attiecīgo attīstības līmeni.

5.   Puses viena otrai sniedz informāciju par politikas izmaiņām attiecībā uz tirdzniecību un ar tirdzniecību saistītām jomām, piemēram, lauksaimniecības politiku, pārtikas nekaitīguma politiku, patērētāju aizsardzības politiku un vides politiku.

6.   Puses veicina dialogu un sadarbību, lai attīstītu savas attiecības tirdzniecības un ieguldījumu jomā, tostarp komerciālo problēmu risināšanā un tehniskās palīdzības un spēju palielināšanas programmu nodrošināšanā, lai risinātu tirdzniecības jautājumus inter alia jomās, kuras minētas šajā sadaļā.

7.   Nolūkā izmantot savu potenciālu un ekonomisko papildināmību Puses apņemas pētīt un meklēt vairāk iespēju un risinājumu, lai stiprinātu savas attiecības tirdzniecības un ieguldījumu jomā, tostarp attiecīgā gadījumā sarunas par brīvās tirdzniecības un citiem abas Puses interesējošiem nolīgumiem.

13. pants

Tirdzniecības attīstība

1.   Puses apņemas attīstīt, dažādot un palielināt savstarpējo tirdzniecību un uzlabot savu ražojumu konkurētspēju pašmāju, reģionālajos un starptautiskajos tirgos. Lai to panāktu, Pušu savstarpējās sadarbības mērķis ir jo īpaši stiprināt spēju palielināšanu tādās jomās kā tirdzniecības attīstības stratēģijas, tirdzniecības potenciāla optimizēšana, tostarp vispārējā preferenču sistēma, konkurētspēja, tehnoloģiju nodošanas veicināšana uzņēmumu starpā, politikas, tiesību aktu un noteikumu pārredzamība, tirgus informācija, institucionālā attīstība, kā arī reģionālo tīklu veidošana.

2.   Puses pilnībā izmanto Tirdzniecības atbalsta programmu un citas papildu palīdzības programmas, lai uzlabotu tirdzniecību un ieguldījumus Pušu starpā.

14. pants

Sanitārie, fitosanitārie un dzīvnieku labturības jautājumi

1.   Puses no jauna apstiprina savas pašreizējās tiesības un pienākumus saskaņā ar PTO Līgumu par sanitārajiem un fitosanitārajiem pasākumiem (SPS).

2.   Puses stiprina savstarpējo sadarbību un apmainās ar informāciju par likumdošanas, īstenošanas, sertifikācijas, pārbaužu un uzraudzības procedūrām attiecībā uz sanitārajiem un fitosanitārajiem pasākumiem tirdzniecībā PTO Līguma par sanitārajiem un fitosanitārajiem jautājumiem, Starptautiskās augu aizsardzības konvencijas (IPPC), Pasaules dzīvnieku veselības organizācijas (OIE) un CODEX Alimentarius satvarā.

3.   Puses vienojas arī sadarboties sanitāro un fitosanitāro pasākumu jautājumos un veicināt savstarpējo sadarbību šajā jomā, izmantojot spēju palielināšanu un tehnisko palīdzību, kas ir paredzēta konkrētām katras Puses vajadzībām un kuras mērķis ir palīdzēt tām ievērot savstarpējo tiesisko regulējumu, tostarp pārtikas nekaitīguma, augu un dzīvnieku veselības jomā, kā arī starptautisko standartu izmantošanu.

4.   Puses vienojas pēc vajadzības sadarboties dzīvnieku labturības jomā, tostarp nodrošinot tehnisko palīdzību un iespēju palielināšanu, lai varētu izstrādāt dzīvnieku labturības standartus.

5.   Puses izraugās kontaktpunktus saziņai par jautājumiem, uz kuriem attiecas šis pants.

15. pants

Tirdzniecības tehniskie šķēršļi

1.   Puses sekmē starptautisko standartu izmantošanu, sadarbojas un apmainās ar informāciju par standartiem, tehniskajiem noteikumiem un atbilstības novērtēšanas procedūrām, jo īpaši saskaņā ar PTO Nolīgumu par tehniskajiem šķēršļiem tirdzniecībā (TBT).

2.   Puses apņemas apmainīties ar informāciju par jaunu TBT jomas tiesību aktu formulēšanu pašā sākumposmā. Lai to panāktu Puses veicina visus pasākumus, kuru mērķis ir novērst atšķirības starp tām atbilstības novērtējumu un standartizācijas jomā un uzlabot konverģenci un saderību starp Pušu attiecīgajām sistēmām šajā jomā. Puses vienojas apmainīties ar viedokli un izskatīt iespējas piemērot trešo personu sertifikāciju, lai atvieglotu tirdzniecības plūsmas starp tām.

3.   Sadarbība tehnisko tirdzniecības šķēršļu jomā notiek inter alia ar dialogu atbilstīgās aprindās, ar kopīgiem projektiem, tehnisko palīdzību un spēju palielināšanas programmām. Puses vajadzības gadījumā izraugās kontaktpunktus saziņai par jautājumiem, uz kuriem attiecas šis pants.

16. pants

Sadarbība muitas lietās un tirdzniecības veicināšana

1.   Puses:

| a) | dalās pieredzē un paraugpraksē attiecībā uz importa, eksporta un citu muitas procedūru vienkāršošanu, kā arī izskata šādas vienkāršošanas iespējas, |
| --- | --- |

a)

dalās pieredzē un paraugpraksē attiecībā uz importa, eksporta un citu muitas procedūru vienkāršošanu, kā arī izskata šādas vienkāršošanas iespējas,

| b) | nodrošina muitas un tirdzniecības veicināšanas noteikumu pārredzamību, |
| --- | --- |

b)

nodrošina muitas un tirdzniecības veicināšanas noteikumu pārredzamību,

| c) | izveido sadarbību muitas jautājumos un efektīvus savstarpējās administratīvās palīdzības mehānismus, |
| --- | --- |

c)

izveido sadarbību muitas jautājumos un efektīvus savstarpējās administratīvās palīdzības mehānismus,

| d) | cenšas panākt viedokļu konverģenci un kopīgu rīcību attiecīgo starptautisko iniciatīvu, tostarp tirdzniecības veicināšanas, kontekstā. |
| --- | --- |

d)

cenšas panākt viedokļu konverģenci un kopīgu rīcību attiecīgo starptautisko iniciatīvu, tostarp tirdzniecības veicināšanas, kontekstā.

2.   Puses pievērš īpašu uzmanību inter alia:

| a) | starptautiskās tirdzniecības drošības un drošuma dimensijas palielināšanai, |
| --- | --- |

a)

starptautiskās tirdzniecības drošības un drošuma dimensijas palielināšanai,

| b) | intelektuālā īpašuma tiesību ievērošanas efektīvākai un racionālākai kontrolei, ko veic muitas iestādes, |
| --- | --- |

b)

intelektuālā īpašuma tiesību ievērošanas efektīvākai un racionālākai kontrolei, ko veic muitas iestādes,

| c) | līdzsvarotas pieejas nodrošināšanai starp tirdzniecības veicināšanu un krāpšanas un nelikumību apkarošanu. |
| --- | --- |

c)

līdzsvarotas pieejas nodrošināšanai starp tirdzniecības veicināšanu un krāpšanas un nelikumību apkarošanu.

3.   Neskarot citas sadarbības formas, kas paredzētas šajā nolīgumā, Puses apstiprina ieinteresētību nākotnē noslēgt protokolus par sadarbību un savstarpēju administratīvu palīdzību muitas jomā, izmantojot šajā nolīgumā paredzēto institucionālo satvaru.

4.   Puses apņemas piesaistīt tehniskās palīdzības resursus, lai atbalstītu sadarbības īstenošanu muitas jautājumos un tirdzniecības veicināšanas noteikumus atbilstīgi šim nolīgumam.

17. pants

Ieguldījumi

Puses sekmē ieguldījumu lielāku plūsmu, attīstot pievilcīgu un stabilu vidi ieguldījumiem ar konsekventa dialoga palīdzību, kura mērķis ir uzlabot izpratni un sadarbību ieguldījumu jautājumos, izpētot administratīvos mehānismus, lai veicinātu ieguldījumu plūsmu, un veicinot stabilus, pārredzamus, atklātus noteikumus un vienlīdzīgus noteikumus Pušu ieguldītājiem.

18. pants

Konkurences politika

1.   Puses uztur normatīvos aktus un iestādes konkurences jomā. Tās piemēro šos noteikumus efektīvi, nediskriminējošu un pārredzami, lai savās teritorijās stiprinātu juridisko noteiktību.

2.   Šajā nolūkā Puses var iesaistīties spēju palielināšanas un citos sadarbības pasākumos konkurences jomas normatīvo aktu izstrādē un īstenošanā, ja saskaņā ar Pušu sadarbības instrumentiem un programmām tam ir pieejams finansējums.

19. pants

Pakalpojumi

Puses izveido regulāru dialogu, kas īpaši vērsts uz to, lai notiktu informācijas apmaiņa par to attiecīgo reglamentējošo vidi ar mērķi noteikt paraugpraksi, sekmētu piekļuvi otras Puses tirgum, tostarp ar e-komercijas starpniecību, veicinātu piekļuvi kapitāla un tehnoloģiju avotiem un atbalstītu tirdzniecību ar pakalpojumiem starp abiem reģioniem un trešo valstu tirgos.

20. pants

Intelektuālā īpašuma tiesību aizsardzība

1.   Puses vēlreiz apliecina lielo nozīmi, ko tās piešķir intelektuālā īpašuma tiesību aizsardzībai un starptautisko saistību pilnīgai izpildei attiecībā uz šo tiesību aizsardzību, lai nodrošinātu atbilstīgu un efektīvu šo tiesību aizsardzību saskaņā ar attiecīgajiem starptautiskajiem standartiem / nolīgumiem, piemēram, Nolīgumu par intelektuālā īpašuma tiesībām, kas saistītas ar tirdzniecību (TRIPS) un Starptautisko jaunu augu šķirņu aizsardzības konvenciju (UPOV), tostarp efektīvus piemērošanas līdzekļus.

2.   Puses vienojas uzlabot sadarbību attiecībā uz intelektuālā īpašuma tiesību aizsardzību un piemērošanu, tostarp atbilstīgiem līdzekļiem, lai atvieglotu otras Puses ģeogrāfiskās izcelsmes norāžu aizsardzību un reģistrāciju Pušu teritorijās, ņemot vērā starptautiskos noteikumus, praksi un notikumus šajā jomā, kā arī Pušu attiecīgās iespējas.

3.   Sadarbību īsteno veidos, par kuriem Puses vienojušās, tostarp apmainoties ar informāciju un pieredzi par tādiem jautājumiem kā intelektuālā īpašuma tiesību prakse, veicināšana, izplatīšana, pilnveidošana, pārvalde, saskaņošana, aizsardzība, īstenošana un efektīva piemērošana, šo tiesību ļaunprātīgas izmantošanas novēršana un cīņa pret viltošanu un pirātismu, tostarp šo tiesību kontroles un aizsardzības organizāciju dibināšana un stiprināšana.

21. pants

Ekonomikas jomas dalībnieku lielāka līdzdalība

1.   Puses veicina un atvieglo tirdzniecības un rūpniecības palātu darbību, kā arī sadarbību starp Pušu profesionālajām asociācijām nolūkā sekmēt tirdzniecību un ieguldījumus abas Puses interesējošās jomās.

2.   Puses rosina dialogu starp attiecīgajām regulatīvajām struktūrām un privātā sektora dalībniekiem, lai apspriestu nesenos notikumus tirdzniecības un ieguldījumu vidē, izskatītu privātā sektora attīstības vajadzības un apmainītos ar viedokli par politikas programmām uzņēmējdarbības konkurētspējas stiprināšanai.

22. pants

Apspriešanās

Lai nodrošinātu drošību un paredzamību divpusējās tirdzniecības attiecībās, Puses vienojas savstarpēji apspriesties efektīvi un pēc iespējas ātrāk pēc kādas Puses pieprasījuma par jebkuriem nesaskaņu jautājumiem, kas var rasties attiecībā uz tirdzniecību vai ar tirdzniecību saistītiem jautājumiem saskaņā ar šo sadaļu.

V SADAĻA

SADARBĪBA TIESISKUMA JOMĀ

23. pants

Organizētās noziedzības apkarošana

Puses vienojas sadarboties, lai apkarotu organizēto noziedzību, ekonomikas un finanšu noziegumus, kā arī korupciju. Šādas sadarbības mērķis jo īpaši ir īstenot un sekmēt starptautiskos standartus un dokumentus, piemēram, ANO Konvenciju cīņai pret starptautisko organizēto noziedzību un tai pievienotos protokolus, kā arī attiecīgā gadījumā ANO Pretkorupcijas konvenciju.

24. pants

Sadarbība nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizēšanas un terorisma finansēšanas apkarošanā

1.   Puses atbilstīgi Finanšu darījumu darba grupas (FATF) ieteikumam vienojas par vajadzību strādāt un sadarboties, lai novērstu risku, ka tiek ļaunprātīgi izmantotas Pušu finanšu sistēmas un tiek legalizēti visu smago noziedzīgo darbību rezultātā iegūtie nelikumīgie līdzekļi.

2.   Abas Puses vienojas sekmēt mācības un tehnisko palīdzību, lai izstrādātu un īstenotu noteikumus un efektīvi darbojošos mehānismus nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizēšanas un terorisma finansēšanas apkarošanai. Konkrēti, sadarbība paredz attiecīgas informācijas apmaiņu starp Pušu kompetentajām iestādēm saskaņā ar attiecīgajiem tiesību aktiem, pamatojoties uz tādiem atbilstīgiem standartiem nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizēšanas un terorisma finansēšanas apkarošanai, kuri ir līdzvērtīgi standartiem, ko pieņēmušas Puses un šajā jomā aktīvi darbojošās starptautiskās iestādes, piemēram, Finanšu darījumu darba grupa (FATF).

25. pants

Sadarbība nelegālu narkotiku apkarošanas jomā

1.   Puses sadarbojas, lai nodrošinātu visaptverošu un līdzsvarotu pieeju, izmantojot efektīvu rīcību un koordināciju starp kompetentajām iestādēm, tostarp no tiesībaizsardzības, muitas, veselības, tieslietu un iekšlietu nozarēm un citām būtiskām nozarēm, ar mērķi samazināt nelegālo narkotiku piedāvājumu (tostarp opija magoņu nelegālu audzēšanu un sintētisko narkotiku ražošanu), kontrabandu un pieprasījumu pēc šādām narkotikām, kā arī to ietekmi uz narkotiku lietotājiem un sabiedrību kopumā, un lai panāktu efektīvāku kontroli pār prekursoriem.

2.   Puses vienojas par sadarbības līdzekļiem šo mērķu sasniegšanai. Pasākumi ir balstīti uz vispārīgi atzītiem principiem, kas atbilst attiecīgajām starptautiskajām konvencijām, kam Puses ir pievienojušās, Politisko deklarāciju, Īpašo deklarāciju par pamatnostādnēm pieprasījuma pēc narkotikām samazināšanai un pasākumiem starptautiskās sadarbības uzlabošanai pasaules mēroga narkotiku problēmas risināšanā, ko pieņēma 1998. gada jūnijā 20. ANO Ģenerālās asamblejas ārkārtas sesijā par narkotikām, un Politisko deklarāciju un Rīcības plānu, ko 2009. gada martā pieņēma ANO Narkotisko vielu komisijas 52. sanāksmē.

3.   Pušu sadarbība ietver tehnisko un administratīvo palīdzību, jo īpaši šādās jomās: valsts tiesību aktu un politikas izstrādē, valsts iestāžu un informācijas un uzraudzības centru izveidē, personāla apmācības jomā, ar narkotiku jomu saistītā pētniecībā, centienos samazināt pieprasījumu pēc narkotikām un to radīto kaitējumu, tiesu iestāžu un policijas sadarbībā, kā arī efektīvā prekursoru kontrolē saistībā ar narkotisko un psihotropo vielu nelegālu ražošanu. Puses var vienoties sadarboties arī citās jomās.

26. pants

Personas datu aizsardzība

1.   Puses vienojas sadarboties, lai attiecīgā gadījumā uzlabotu personas datu aizsardzības līmeni, ņemot vērā augstākos starptautiskos standartus, piemēram, tos, kas ietverti starptautiskajos instrumentos, ciktāl tie ir piemērojami Pusēm.

2.   Sadarbība personas datu aizsardzības jomā var ietvert inter alia tehnisko palīdzību informācijas un speciālo zināšanu apmaiņas veidā.

VI SADAĻA

SOCIĀLEKONOMISKĀ ATTĪSTĪBA UN CITAS SADARBĪBAS JOMAS

27. pants

Sadarbība migrācijas jomā

1.   Puses atkārtoti apstiprina, cik būtiski ir kopīgi centieni pārvaldīt migrācijas plūsmas starp to teritorijām. Lai stiprinātu sadarbību, Puses izveido visaptverošu dialogu par visiem jautājumiem, kas saistīti ar migrāciju. Migrācijas problēmas tiek iekļautas to valstu ekonomiskās un sociālās attīstības stratēģijā, no kurām nāk un cauri kurām ved bēgļus, un kuras ir bēgļu galamērķis.

2.   Sadarbība starp Pusēm balstās uz konkrētu vajadzību novērtējumu, kas veikts, Pusēm savstarpēji apspriežoties, un tā jāīsteno saskaņā ar attiecīgajiem spēkā esošajiem Savienības un valsts tiesību aktiem. Sadarbībā galvenā uzmanība tiks pievērsta inter alia:

| a) | migrācijas pamatcēloņu risināšanai, |
| --- | --- |

a)

migrācijas pamatcēloņu risināšanai,

| b) | dalībai visaptverošā dialogā par legālo migrāciju, kura mērķis saskaņā ar abpusēju vienošanos ir izveidot mehānismus legālās migrācijas iespēju veicināšanai, |
| --- | --- |

b)

dalībai visaptverošā dialogā par legālo migrāciju, kura mērķis saskaņā ar abpusēju vienošanos ir izveidot mehānismus legālās migrācijas iespēju veicināšanai,

| c) | apmaiņai ar pieredzi un praksi attiecībā uz 1951. gada 28. jūlijā parakstītās Konvencijas par bēgļu statusu un tās 1967. gada 31. janvārī parakstītā protokola noteikumu, jo īpaši “neizraidīšanas” un “brīvprātīgas repatriācijas” principu, ievērošanu un īstenošanu, |
| --- | --- |

c)

apmaiņai ar pieredzi un praksi attiecībā uz 1951. gada 28. jūlijā parakstītās Konvencijas par bēgļu statusu un tās 1967. gada 31. janvārī parakstītā protokola noteikumu, jo īpaši “neizraidīšanas” un “brīvprātīgas repatriācijas” principu, ievērošanu un īstenošanu,

| d) | noteikumiem par uzņemšanu, kā arī uzņemto personu tiesībām un statusam, taisnīgai attieksmei pret likumīgi dzīvojošiem ārvalstniekiem, un viņu integrācijai, izglītībai un mācībām, pasākumiem pret rasismu un ksenofobiju; |
| --- | --- |

d)

noteikumiem par uzņemšanu, kā arī uzņemto personu tiesībām un statusam, taisnīgai attieksmei pret likumīgi dzīvojošiem ārvalstniekiem, un viņu integrācijai, izglītībai un mācībām, pasākumiem pret rasismu un ksenofobiju;

| e) | efektīvas un preventīvas politikas izstrādei pret nelegālo imigrāciju, migrantu kontrabandu un cilvēku tirdzniecību, tostarp metožu izstrādei cilvēku kontrabandistu un tirgoņu tīklu apkarošanai, un lai aizsargātu šādas tirdzniecības upurus; |
| --- | --- |

e)

efektīvas un preventīvas politikas izstrādei pret nelegālo imigrāciju, migrantu kontrabandu un cilvēku tirdzniecību, tostarp metožu izstrādei cilvēku kontrabandistu un tirgoņu tīklu apkarošanai, un lai aizsargātu šādas tirdzniecības upurus;

| f) | kādas valsts teritorijā nelegāli dzīvojošu personu repatriācijai humānos un cilvēka cienīgos apstākļos, tostarp šo personu labprātīgas atgriešanās veicināšanai, un šo personu atpakaļuzņemšanai atbilstīgi 3. punktam, |
| --- | --- |

f)

kādas valsts teritorijā nelegāli dzīvojošu personu repatriācijai humānos un cilvēka cienīgos apstākļos, tostarp šo personu labprātīgas atgriešanās veicināšanai, un šo personu atpakaļuzņemšanai atbilstīgi 3. punktam,

| g) | jautājumiem, kas atzīti par abas Puses interesējošiem vīzu un ceļošanas dokumentu drošības jomā, |
| --- | --- |

g)

jautājumiem, kas atzīti par abas Puses interesējošiem vīzu un ceļošanas dokumentu drošības jomā,

| h) | jautājumiem, kas atzīti par abas Puses interesējošiem robežkontroles jomā, |
| --- | --- |

h)

jautājumiem, kas atzīti par abas Puses interesējošiem robežkontroles jomā,

| i) | tehnisko un cilvēkresursu iespēju palielināšanai. |
| --- | --- |

i)

tehnisko un cilvēkresursu iespēju palielināšanai.

3.   Saskaņā ar sadarbību, lai novērstu un kontrolētu nelegālu imigrāciju, un neskarot vajadzību aizsargāt cilvēku tirdzniecības upurus, Puses turpmāk vienojas:

| a) | tiklīdz Vjetnamas kompetentās iestādes saskaņā ar valsts tiesību aktiem vai attiecīgajiem spēkā esošajiem nolīgumiem ir noteikušas atpakaļ uzņemamās personas Vjetnamas valstspiederību, Vjetnama pēc dalībvalsts kompetento iestāžu pieprasījuma bez nepamatotas kavēšanās uzņem atpakaļ jebkuru savu valstspiederīgo, kas nelegāli uzturas dalībvalsts teritorijā, |
| --- | --- |

a)

tiklīdz Vjetnamas kompetentās iestādes saskaņā ar valsts tiesību aktiem vai attiecīgajiem spēkā esošajiem nolīgumiem ir noteikušas atpakaļ uzņemamās personas Vjetnamas valstspiederību, Vjetnama pēc dalībvalsts kompetento iestāžu pieprasījuma bez nepamatotas kavēšanās uzņem atpakaļ jebkuru savu valstspiederīgo, kas nelegāli uzturas dalībvalsts teritorijā,

| b) | tiklīdz attiecīgās dalībvalsts kompetentās iestādes saskaņā ar valsts tiesību aktiem vai attiecīgajiem spēkā esošajiem nolīgumiem ir noteikušas atpakaļ uzņemamās personas valstspiederību, katra dalībvalsts pēc Vjetnamas kompetento iestāžu pieprasījuma bez nepamatotas kavēšanās uzņem atpakaļ jebkuru savu valstspiederīgo, kas nelegāli uzturas Vjetnamas teritorijā. |
| --- | --- |

b)

tiklīdz attiecīgās dalībvalsts kompetentās iestādes saskaņā ar valsts tiesību aktiem vai attiecīgajiem spēkā esošajiem nolīgumiem ir noteikušas atpakaļ uzņemamās personas valstspiederību, katra dalībvalsts pēc Vjetnamas kompetento iestāžu pieprasījuma bez nepamatotas kavēšanās uzņem atpakaļ jebkuru savu valstspiederīgo, kas nelegāli uzturas Vjetnamas teritorijā.

Puses nodrošina saviem valstspiederīgajiem atbilstīgus šādiem mērķiem paredzētus personu apliecinošus dokumentus. Ja atpakaļ uzņemamajai personai nav nekādu dokumentu vai citu pierādījumu par personas valstspiederību, attiecīgās dalībvalsts vai Vjetnamas kompetentās iestādes pēc Vjetnamas vai attiecīgās dalībvalsts pieprasījuma rīko personas interviju, lai noteiktu tās valstspiederību.

4.   Ņemot vērā Pušu attiecīgos tiesību aktus un procedūras, Puses uzlabos savu sadarbību atpakaļuzņemšanas jautājumos ar mērķi pēc jebkuras Puses pieprasījuma, ņemot vērā savstarpējo vienošanos, risināt sarunas par nolīgumu starp ES un Vjetnamu par savu attiecīgo pilsoņu atpakaļuzņemšanu.

28. pants

Izglītība un apmācība

1.   Puses vienojas veicināt tādu sadarbību izglītības un mācību jomā, kas pienācīgi ņem vērā Pušu daudzveidību, lai stiprinātu savstarpējo izpratni un vienotos veicināt informētību par izglītības iespējām ES un Vjetnamā.

2.   Turklāt Puses var likt uzsvaru uz pasākumiem, kas paredzēti, lai veidotu saites starp Pušu augstākās izglītības iestādēm un specializētajām aģentūrām un rosinātu apmaiņu ar informāciju, zinātību, studentiem, ekspertiem un tehniskajiem resursiem, izmantojot iespējas, ko piedāvā Savienības programmas Dienvidaustrumāzijā izglītības un mācību jomā, kā arī pieredzi, ko abas Puses ieguvušas šajā jomā.

3.   Abas Puses vienojas arī sekmēt attiecīgo programmu īstenošanu augstākās izglītības jomā, piemēram, Erasmus Mundus programmu un konferenču tulku mācību programmas, kā arī rosināt izglītības iestādes ES un Vjetnamā sadarboties kopīgās zinātniskā grāda un pētniecības programmās ar mērķi veicināt akadēmisko sadarbību un mobilitāti.

4.   Puses turklāt vienojas uzsākt dialogu par savstarpēji interesējošiem jautājumiem, kas saistīti ar augstākās izglītības, tehniskās un arodapmācības sistēmas modernizāciju, kurā īpaši varētu ietvert tehniskās palīdzības pasākumus, kuru mērķis inter alia ir uzlabot kvalifikāciju struktūru un kvalitātes nodrošināšanu.

29. pants

Veselība

1.   Puses vienojas sadarboties veselības aizsardzības nozarē ar mērķi uzlabot veselības nosacījumus un sociālo labklājību, jo īpaši, stiprinot veselības aizsardzības sistēmu, tostarp veselības aprūpi un veselības apdrošināšanu.

2.   Sadarbību īsteno galvenokārt attiecībā uz:

| a) | programmām, kuru mērķis ir stiprināt veselības aizsardzības nozari, tostarp uzlabot veselības aizsardzības sistēmas, veselības pakalpojumus un veselības nosacījumus, kā arī sociālo labklājību, |
| --- | --- |

a)

programmām, kuru mērķis ir stiprināt veselības aizsardzības nozari, tostarp uzlabot veselības aizsardzības sistēmas, veselības pakalpojumus un veselības nosacījumus, kā arī sociālo labklājību,

| b) | kopīgiem pasākumiem epidemioloģijas jomā, tostarp sadarbību tādu epidēmiju kā putnu un pandēmiskā gripa, kā arī citu nozīmīgu infekcijas slimību savlaicīgā profilaksē un kontrolē, |
| --- | --- |

b)

kopīgiem pasākumiem epidemioloģijas jomā, tostarp sadarbību tādu epidēmiju kā putnu un pandēmiskā gripa, kā arī citu nozīmīgu infekcijas slimību savlaicīgā profilaksē un kontrolē,

| c) | starptautiskiem nolīgumiem veselības aizsardzības jomā, jo īpaši Vispārējo konvenciju par tabakas kontroli un Starptautiskajiem veselības noteikumiem, |
| --- | --- |

c)

starptautiskiem nolīgumiem veselības aizsardzības jomā, jo īpaši Vispārējo konvenciju par tabakas kontroli un Starptautiskajiem veselības noteikumiem,

| d) | pārtikas nekaitīguma standartiem, tostarp pārtikas importa automātiskās kontroles tīklu, kā paredzēts 14. pantā, |
| --- | --- |

d)

pārtikas nekaitīguma standartiem, tostarp pārtikas importa automātiskās kontroles tīklu, kā paredzēts 14. pantā,

| e) | apmaiņu ar informāciju, pieredzi par farmācijas un medicīniskā aprīkojuma politiku un noteikumiem saskaņā ar savstarpējo vienošanos, |
| --- | --- |

e)

apmaiņu ar informāciju, pieredzi par farmācijas un medicīniskā aprīkojuma politiku un noteikumiem saskaņā ar savstarpējo vienošanos,

| f) | slimību, kas nav lipīgas, profilaksi un kontroli, izmantojot informācijas un paraugprakses apmaiņu, sekmējot veselīgu dzīvesveidu, pievēršoties galvenajiem veselību noteicošajiem faktoriem, kā arī šo slimību uzraudzībai un pārvaldībai. |
| --- | --- |

f)

slimību, kas nav lipīgas, profilaksi un kontroli, izmantojot informācijas un paraugprakses apmaiņu, sekmējot veselīgu dzīvesveidu, pievēršoties galvenajiem veselību noteicošajiem faktoriem, kā arī šo slimību uzraudzībai un pārvaldībai.

3.   Puses atzīst to, cik svarīgi ir vēl vairāk modernizēt veselības aizsardzības nozari, un vienojas veicināt spēju palielināšanu un tehnisko palīdzību veselības aizsardzības nozarē.

30. pants

Vide un dabas resursi

1.   Puses vienojas par nepieciešamību saglabāt un ilgtspējīgā veidā apsaimniekot dabas resursus un bioloģisko daudzveidību kā pamatu pašreizējo un nākamo paaudžu attīstībai.

2.   Puses vienojas, ka sadarbībai šajā jomā ir jāveicina vides saglabāšana un uzlabošana ar mērķi nodrošināt ilgtspējīgu attīstību. Pasaules augstākā līmeņa sanāksmes par ilgtspējīgu attīstību rezultātus ņem vērā visos pasākumos, ko veic Puses saskaņā ar šo nolīgumu.

3.   Puses vienojas sadarboties, lai stiprinātu abpusējo atbalstu vides politikas jomā un veicinātu ar vidi saistītu apsvērumu iekļaušanu visās sadarbības jomās.

4.   Puses apņemas turpināt un stiprināt savu sadarbību jo īpaši attiecībā uz:

| a) | Pušu aktīvas līdzdalības veicināšanu, lai īstenotu daudzpusējos nolīgumus vides jomā, kuros tās ir puses, tostarp Bāzeles konvenciju, Stokholmas konvenciju un Roterdamas konvenciju, |
| --- | --- |

a)

Pušu aktīvas līdzdalības veicināšanu, lai īstenotu daudzpusējos nolīgumus vides jomā, kuros tās ir puses, tostarp Bāzeles konvenciju, Stokholmas konvenciju un Roterdamas konvenciju,

| b) | informētības veicināšanu par vides jautājumiem un vietējā līmeņa līdzdalības uzlabošanu, tostarp pamatiedzīvotāju un vietējo kopienu līdzdalības veicināšanu vides aizsardzības un ilgtspējīgas attīstības pasākumos, |
| --- | --- |

b)

informētības veicināšanu par vides jautājumiem un vietējā līmeņa līdzdalības uzlabošanu, tostarp pamatiedzīvotāju un vietējo kopienu līdzdalības veicināšanu vides aizsardzības un ilgtspējīgas attīstības pasākumos,

| c) | videi nekaitīgu tehnoloģiju, izstrādājumu un pakalpojumu popularizēšanu un ieviešanu, tostarp izmantojot reglamentējošus un uz tirgu balstītus instrumentus, |
| --- | --- |

c)

videi nekaitīgu tehnoloģiju, izstrādājumu un pakalpojumu popularizēšanu un ieviešanu, tostarp izmantojot reglamentējošus un uz tirgu balstītus instrumentus,

| d) | atkritumu, tostarp bīstamo atkritumu un ozona slāni noārdošu vielu, nelegālas pārrobežu transportēšanas novēršanu, |
| --- | --- |

d)

atkritumu, tostarp bīstamo atkritumu un ozona slāni noārdošu vielu, nelegālas pārrobežu transportēšanas novēršanu,

| e) | apkārtējā gaisa kvalitātes uzlabošanu, atkritumu apsaimniekošanu videi nekaitīgā veidā, ķīmisko vielu drošību, ilgtspējīgu un integrētu ūdens resursu apsaimniekošanu un ilgtspējīga patēriņa un ražošanas veicināšanu, |
| --- | --- |

e)

apkārtējā gaisa kvalitātes uzlabošanu, atkritumu apsaimniekošanu videi nekaitīgā veidā, ķīmisko vielu drošību, ilgtspējīgu un integrētu ūdens resursu apsaimniekošanu un ilgtspējīga patēriņa un ražošanas veicināšanu,

| f) | mežu ilgtspējīgu attīstību un aizsardzību, tostarp mežu ilgtspējīgas apsaimniekošanas veicināšanu, mežu sertificēšanu, pasākumiem nelegālas mežu izciršanas un ar to saistītās tirdzniecības apkarošanai, kā arī mežsaimniecības attīstības integrēšanu vietējo kopienu attīstībā, |
| --- | --- |

f)

mežu ilgtspējīgu attīstību un aizsardzību, tostarp mežu ilgtspējīgas apsaimniekošanas veicināšanu, mežu sertificēšanu, pasākumiem nelegālas mežu izciršanas un ar to saistītās tirdzniecības apkarošanai, kā arī mežsaimniecības attīstības integrēšanu vietējo kopienu attīstībā,

| g) | nacionālo parku efektīvu pārvaldību un bioloģiskās daudzveidības teritoriju un trauslu ekosistēmu atzīšanu un saglabāšanu, pienācīgi ņemot vērā to vietējo un pamatiedzīvotāju kopienu intereses, kuri dzīvo šajās teritorijās vai tuvu tām, |
| --- | --- |

g)

nacionālo parku efektīvu pārvaldību un bioloģiskās daudzveidības teritoriju un trauslu ekosistēmu atzīšanu un saglabāšanu, pienācīgi ņemot vērā to vietējo un pamatiedzīvotāju kopienu intereses, kuri dzīvo šajās teritorijās vai tuvu tām,

| h) | piekrastes un jūras vides aizsardzību un saglabāšanu, veicinot jūras resursu efektīvu apsaimniekošanu, lai panāktu ilgtspējīgu jūrniecības attīstību, |
| --- | --- |

h)

piekrastes un jūras vides aizsardzību un saglabāšanu, veicinot jūras resursu efektīvu apsaimniekošanu, lai panāktu ilgtspējīgu jūrniecības attīstību,

| i) | augsnes aizsardzību, augsnes funkciju saglabāšanu un ilgtspējīgu zemes apsaimniekošanu, |
| --- | --- |

i)

augsnes aizsardzību, augsnes funkciju saglabāšanu un ilgtspējīgu zemes apsaimniekošanu,

| j) | zemes apsaimniekošanas spēju uzlabošanu, pārredzamām ekonomikas darbībām ar zemi un nekustamā īpašuma tirgus pareizu darbību, pamatojoties uz zemes ilgtspējīgas apsaimniekošanas principu un taisnīgām tiesībām ieinteresētajām personām, lai nodrošinātu gan efektīvu izmantošanu, gan vides aizsardzību ilgtspējīgas attīstības panākšanai. |
| --- | --- |

j)

zemes apsaimniekošanas spēju uzlabošanu, pārredzamām ekonomikas darbībām ar zemi un nekustamā īpašuma tirgus pareizu darbību, pamatojoties uz zemes ilgtspējīgas apsaimniekošanas principu un taisnīgām tiesībām ieinteresētajām personām, lai nodrošinātu gan efektīvu izmantošanu, gan vides aizsardzību ilgtspējīgas attīstības panākšanai.

5.   Šajos nolūkos Pušu mērķis ir stiprināt sadarbību, izmantojot divpusējus un daudzpusējus satvarus, tostarp tehniskās palīdzības programmas, lai veicinātu videi nekaitīgu tehnoloģiju izstrādi, nodošanu un izmantošanu, kā arī iniciatīvas un partnerības pasākumus, kuru pamatā ir savstarpēja ieguvuma princips, lai priekšlaicīgi īstenotu Tūkstošgades attīstības mērķus.

31. pants

Sadarbība klimata pārmaiņu jomā

1.   Puses vienojas sadarboties, lai paātrinātu cīņu pret klimata pārmaiņām un to ietekmi uz vides degradāciju un nabadzību, sekmēt politiku, kas palīdz mazināt klimata pārmaiņas un pielāgoties klimata pārmaiņu nelabvēlīgajām sekām, jo īpaši jūras līmeņa pieaugumam, kā arī orientēt savas tautsaimniecības uz ilgtspējīgu izaugsmi ar zemu oglekļa emisiju līmeni.

2.   Sadarbības mērķi ir šādi:

| a) | apkarot klimata pārmaiņas ar vispārējo mērķi pāriet uz zemu oglekļa emisiju tautsaimniecību, kas ir droša un ilgtspējīga, izmantojot konkrētus seku mazināšanas pasākumus saskaņā ar Apvienoto Nāciju Organizācijas Vispārējās konvencijas par klimata pārmaiņām (UNFCCC) principiem, |
| --- | --- |

a)

apkarot klimata pārmaiņas ar vispārējo mērķi pāriet uz zemu oglekļa emisiju tautsaimniecību, kas ir droša un ilgtspējīga, izmantojot konkrētus seku mazināšanas pasākumus saskaņā ar Apvienoto Nāciju Organizācijas Vispārējās konvencijas par klimata pārmaiņām (UNFCCC) principiem,

| b) | uzlabot Pušu tautsaimniecību rezultātus enerģētikas jomā, veicinot energoefektivitāti, enerģijas taupīšanu, kā arī drošas un ilgtspējīgas atjaunojamas enerģijas izmantošanu, un virzīties uz klimatam nekaitīgu ražošanu, kas palīdz likt pamatus ekoloģiskas enerģijas revolūcijai, |
| --- | --- |

b)

uzlabot Pušu tautsaimniecību rezultātus enerģētikas jomā, veicinot energoefektivitāti, enerģijas taupīšanu, kā arī drošas un ilgtspējīgas atjaunojamas enerģijas izmantošanu, un virzīties uz klimatam nekaitīgu ražošanu, kas palīdz likt pamatus ekoloģiskas enerģijas revolūcijai,

| c) | veicināt ilgtspējīga patēriņa un ražošanas modeļus savās tautsaimniecībās, tādējādi palīdzot mazināt spiedienu uz ekosistēmām, tostarp augsni un klimatu, |
| --- | --- |

c)

veicināt ilgtspējīga patēriņa un ražošanas modeļus savās tautsaimniecībās, tādējādi palīdzot mazināt spiedienu uz ekosistēmām, tostarp augsni un klimatu,

| d) | pielāgoties nenovēršamajām un nelabvēlīgajām klimata pārmaiņu sekām, tostarp integrēt pielāgošanās pasākumus Pušu izaugsmes un attīstības stratēģijās un plānošanā visās nozarēs un visos līmeņos. |
| --- | --- |

d)

pielāgoties nenovēršamajām un nelabvēlīgajām klimata pārmaiņu sekām, tostarp integrēt pielāgošanās pasākumus Pušu izaugsmes un attīstības stratēģijās un plānošanā visās nozarēs un visos līmeņos.

3.   Lai panāktu 2. punktā izklāstītos mērķus, Puses:

| a) | intensificē politikas dialogu un sadarbību tehniskajā līmenī, |
| --- | --- |

a)

intensificē politikas dialogu un sadarbību tehniskajā līmenī,

| b) | veicina sadarbību attiecībā uz pētniecības un izstrādes darbībām un zemu oglekļa emisiju tehnoloģijām, |
| --- | --- |

b)

veicina sadarbību attiecībā uz pētniecības un izstrādes darbībām un zemu oglekļa emisiju tehnoloģijām,

| c) | stiprina sadarbību attiecībā uz valstij atbilstīgiem mazināšanas pasākumiem, zemu oglekļa emisiju izaugsmes plāniem, valsts programmām par pielāgošanos klimata pārmaiņām un katastrofu riska samazināšanu, |
| --- | --- |

c)

stiprina sadarbību attiecībā uz valstij atbilstīgiem mazināšanas pasākumiem, zemu oglekļa emisiju izaugsmes plāniem, valsts programmām par pielāgošanos klimata pārmaiņām un katastrofu riska samazināšanu,

| d) | uzlabo spēju palielināšanu un stiprina iestādes, lai risinātu klimata pārmaiņu problēmas, |
| --- | --- |

d)

uzlabo spēju palielināšanu un stiprina iestādes, lai risinātu klimata pārmaiņu problēmas,

| e) | veicina informētību, jo īpaši visneaizsargātāko iedzīvotāju vidū un to iedzīvotāju vidū, kas dzīvo neaizsargātos apvidos, un sekmē vietējo kopienu līdzdalību klimata pārmaiņu risināšanā. |
| --- | --- |

e)

veicina informētību, jo īpaši visneaizsargātāko iedzīvotāju vidū un to iedzīvotāju vidū, kas dzīvo neaizsargātos apvidos, un sekmē vietējo kopienu līdzdalību klimata pārmaiņu risināšanā.

32. pants

Lauksaimniecība, mežsaimniecība, lopkopība, zivsaimniecība un lauku attīstība

1.   Puses vienojas uzlabot sadarbību, tostarp, izmantojot pastiprinātu dialogu un pieredzes apmaiņu, lauksaimniecībā, mežsaimniecībā, lopkopībā, zivsaimniecībā un lauku attīstībā, jo īpaši šādās jomās:

| a) | lauksaimniecības politika un lauksaimniecības vispārīgās starptautiskās perspektīvas, |
| --- | --- |

a)

lauksaimniecības politika un lauksaimniecības vispārīgās starptautiskās perspektīvas,

| b) | augu, dzīvnieku un to produktu tirdzniecības atvieglošana starp Pusēm un tirgus attīstība un veicināšana, |
| --- | --- |

b)

augu, dzīvnieku un to produktu tirdzniecības atvieglošana starp Pusēm un tirgus attīstība un veicināšana,

| c) | attīstības politika lauku apvidos, |
| --- | --- |

c)

attīstības politika lauku apvidos,

| d) | kvalitātes politika attiecībā uz augu, dzīvnieku un ūdensvalsts izcelsmes produktiem un jo īpaši saistībā ar aizsargātām ģeogrāfiskās izcelsmes norādēm un bioloģisko ražošanu, kvalitatīvu produktu, jo īpaši bioloģisko produktu un produktu ar noteiktu ģeogrāfisko izcelsmi, tirdzniecību (marķēšana, sertificēšana un kontrole), |
| --- | --- |

d)

kvalitātes politika attiecībā uz augu, dzīvnieku un ūdensvalsts izcelsmes produktiem un jo īpaši saistībā ar aizsargātām ģeogrāfiskās izcelsmes norādēm un bioloģisko ražošanu, kvalitatīvu produktu, jo īpaši bioloģisko produktu un produktu ar noteiktu ģeogrāfisko izcelsmi, tirdzniecību (marķēšana, sertificēšana un kontrole),

| e) | dzīvnieku labturība, |
| --- | --- |

e)

dzīvnieku labturība,

| f) | ilgtspējīgas un videi nekaitīgas lauksaimniecības attīstība un biotehnoloģiju nodošana, |
| --- | --- |

f)

ilgtspējīgas un videi nekaitīgas lauksaimniecības attīstība un biotehnoloģiju nodošana,

| g) | ilgtspējīgas un atbildīgas ilgtermiņa jūrniecības un zivsaimniecības politikas atbalstīšana, tostarp piekrastes un jūras resursu saglabāšana un apsaimniekošana, |
| --- | --- |

g)

ilgtspējīgas un atbildīgas ilgtermiņa jūrniecības un zivsaimniecības politikas atbalstīšana, tostarp piekrastes un jūras resursu saglabāšana un apsaimniekošana,

| h) | pasākumu veicināšana, lai, izmantojot Meža tiesību aktu īstenošanas, mežu pārvaldības un tirdzniecības dokumentu (FLEGT) un Brīvprātīgo partnerības nolīgumu (VPA), novērstu un apkarotu nelegālas, nereģistrētas un nereglamentētas zvejas praksi, mežu nelegālu izciršanu un tirdzniecību ar mežsaimniecības produktiem, |
| --- | --- |

h)

pasākumu veicināšana, lai, izmantojot Meža tiesību aktu īstenošanas, mežu pārvaldības un tirdzniecības dokumentu (FLEGT) un Brīvprātīgo partnerības nolīgumu (VPA), novērstu un apkarotu nelegālas, nereģistrētas un nereglamentētas zvejas praksi, mežu nelegālu izciršanu un tirdzniecību ar mežsaimniecības produktiem,

| i) | iedzimtības izpēte, dzīvnieku un augu šķirņu selekcija, tostarp augstas kvalitātes mājlopu uzlabošana, kā arī pētniecība par barību un uzturu zemes un ūdens dzīvniekiem, |
| --- | --- |

i)

iedzimtības izpēte, dzīvnieku un augu šķirņu selekcija, tostarp augstas kvalitātes mājlopu uzlabošana, kā arī pētniecība par barību un uzturu zemes un ūdens dzīvniekiem,

| j) | klimata pārmaiņu nelabvēlīgo seku mazināšana attiecībā uz lauksaimniecības ražošanu un nabadzības samazināšanu attālos un lauku apvidos, |
| --- | --- |

j)

klimata pārmaiņu nelabvēlīgo seku mazināšana attiecībā uz lauksaimniecības ražošanu un nabadzības samazināšanu attālos un lauku apvidos,

| k) | mežu ilgtspējīgas apsaimniekošanas atbalstīšana un veicināšana, tostarp pielāgošanās klimata pārmaiņām un nelabvēlīgo seku mazināšana. |
| --- | --- |

k)

mežu ilgtspējīgas apsaimniekošanas atbalstīšana un veicināšana, tostarp pielāgošanās klimata pārmaiņām un nelabvēlīgo seku mazināšana.

2.   Puses vienojas izskatīt tehniskās palīdzības iespējas attiecībā uz augu un dzīvnieku produktiem, tostarp dzīvnieku un augu ražīguma un produktu kvalitātes uzlabošanā un citās jomās, un turpmāk vienojas apsvērt spēju palielināšanas programmas, kuru mērķis ir palielināt pārvaldes spējas šajā jomā.

33. pants

Sadarbība dzimumu līdztiesības jautājumos

1.   Puses sadarbojas, lai stiprinātu ar dzimumu saistīto politiku un programmas, kā arī palielinātu institucionālo un administratīvo spēju, un atbalstītu valsts stratēģiju īstenošanu dzimumu līdztiesības, tostarp sieviešu tiesību un iespēju jomā, lai nodrošinātu sieviešu un vīriešu līdztiesīgu līdzdalību visās ekonomiskās, kultūras, politiskās un sociālās dzīves jomās. Konkrēti, sadarbība tiek vērsta uz to, lai sievietēm nodrošinātu pieeju vajadzīgajiem resursiem, lai pilnībā varētu izmantot viņu pamattiesības.

2.   Puses veicina atbilstīgas sistēmas izveidi, lai:

| a) | nodrošinātu, ka ar dzimumu saistītie jautājumi tiek atbilstīgi ietverti visās attīstības stratēģijās, politikā un programmās, |
| --- | --- |

a)

nodrošinātu, ka ar dzimumu saistītie jautājumi tiek atbilstīgi ietverti visās attīstības stratēģijās, politikā un programmās,

| b) | apmainītos ar pieredzi un modeļiem dzimumu līdztiesības veicināšanai, kā arī sekmētu pozitīvu pasākumu veikšanu sieviešu labā. |
| --- | --- |

b)

apmainītos ar pieredzi un modeļiem dzimumu līdztiesības veicināšanai, kā arī sekmētu pozitīvu pasākumu veikšanu sieviešu labā.

34. pants

Sadarbība kara seku likvidēšanā

Puses atzīst sadarbības nozīmību, lai iznīcinātu mīnas, spridzekļus un citu nesprāgušu munīciju un ievērotu starptautiskos līgumus, kuru puses tās ir, ņemot vērā citus attiecīgos starptautiskos instrumentus. Tādējādi Puses vienojas sadarboties, izmantojot:

| a) | pieredzes apmaiņu un dialogu, pārvaldības spēju uzlabošanu, ekspertu, pētnieku un speciālistu apmācību, tostarp palīdzību spēju palielināšanai, ievērojot Pušu pašmāju procedūras iepriekš minēto jautājumu risināšanai, |
| --- | --- |

a)

pieredzes apmaiņu un dialogu, pārvaldības spēju uzlabošanu, ekspertu, pētnieku un speciālistu apmācību, tostarp palīdzību spēju palielināšanai, ievērojot Pušu pašmāju procedūras iepriekš minēto jautājumu risināšanai,

| b) | komunikāciju un izglītību par spridzekļu un mīnu izraisītu nelaimes gadījumu novēršanu, spridzekļu un mīnu upuru rehabilitāciju un integrēšanu atpakaļ kopienā. |
| --- | --- |

b)

komunikāciju un izglītību par spridzekļu un mīnu izraisītu nelaimes gadījumu novēršanu, spridzekļu un mīnu upuru rehabilitāciju un integrēšanu atpakaļ kopienā.

35. pants

Sadarbība cilvēktiesību jomā

1.   Puses vienojas sadarboties, lai sekmētu cilvēktiesību veicināšanu un aizsardzību, tostarp attiecībā uz to starptautisko cilvēktiesību instrumentu īstenošanu, kuriem tās ir pievienojušās.

Šim mērķim tiks nodrošināta tehniskā palīdzība.

2.   Šāda sadarbība var ietvert:

| a) | cilvēktiesību veicināšanu un izglītību, |
| --- | --- |

a)

cilvēktiesību veicināšanu un izglītību,

| b) | ar cilvēktiesībām saistītu iestāžu stiprināšanu, |
| --- | --- |

b)

ar cilvēktiesībām saistītu iestāžu stiprināšanu,

| c) | pašreizējā cilvēktiesību dialoga stiprināšanu, |
| --- | --- |

c)

pašreizējā cilvēktiesību dialoga stiprināšanu,

| d) | sadarbības stiprināšanu ANO ar cilvēktiesībām saistītajās institūcijās. |
| --- | --- |

d)

sadarbības stiprināšanu ANO ar cilvēktiesībām saistītajās institūcijās.

36. pants

Valsts pārvaldes reforma

Pamatojoties uz konkrētu vajadzību novērtējumu, ko veic, savstarpēji apspriežoties, Puses vienojas sadarboties, lai pārstrukturētu un uzlabotu savas valsts pārvaldes efektivitāti, inter alia:

inter alia

| a) | uzlabojot organizatorisko efektivitāti, tostarp decentralizāciju, |
| --- | --- |

a)

uzlabojot organizatorisko efektivitāti, tostarp decentralizāciju,

| b) | uzlabojot iestāžu efektivitāti pakalpojumu sniegšanā, |
| --- | --- |

b)

uzlabojot iestāžu efektivitāti pakalpojumu sniegšanā,

| c) | uzlabojot publisko finanšu pārvaldību un atbildību saskaņā ar Pušu attiecīgajiem normatīvajiem aktiem, |
| --- | --- |

c)

uzlabojot publisko finanšu pārvaldību un atbildību saskaņā ar Pušu attiecīgajiem normatīvajiem aktiem,

| d) | uzlabojot tiesisko un institucionālo struktūru, |
| --- | --- |

d)

uzlabojot tiesisko un institucionālo struktūru,

| e) | palielinot spējas politikas izstrādei un īstenošanai (publisko pakalpojumu sniegšana, budžeta sastādīšana un izpilde, korupcijas novēršana), |
| --- | --- |

e)

palielinot spējas politikas izstrādei un īstenošanai (publisko pakalpojumu sniegšana, budžeta sastādīšana un izpilde, korupcijas novēršana),

| f) | palielinot tiesībaizsardzības mehānismu un aģentūru spējas, |
| --- | --- |

f)

palielinot tiesībaizsardzības mehānismu un aģentūru spējas,

| g) | reformējot valsts dienestu, aģentūras un administratīvās procedūras, |
| --- | --- |

g)

reformējot valsts dienestu, aģentūras un administratīvās procedūras,

| h) | palielinot spējas valsts pārvaldes modernizēšanai. |
| --- | --- |

h)

palielinot spējas valsts pārvaldes modernizēšanai.

37. pants

Asociācijas un nevalstiskās organizācijas

1.   Puses atzīst asociāciju un nevalstisko organizāciju, tostarp sociālo partneru, nozīmi un potenciālo ieguldījumu šajā nolīgumā paredzētajā sadarbības procesā.

2.   Saskaņā ar demokrātijas principiem un katras Puses juridiskajiem un administratīvajiem noteikumiem organizētas asociācijas un nevalstiskās organizācijas var:

| a) | piedalīties politikas veidošanas procesā, |
| --- | --- |

a)

piedalīties politikas veidošanas procesā,

| b) | būt informētas par apspriedēm par attīstības un sadarbības stratēģijām un nozaru politiku, īpaši jomās, kas uz tām attiecas, to skaitā visos izstrādes procesa posmos, un piedalīties šādās apspriedēs, |
| --- | --- |

b)

būt informētas par apspriedēm par attīstības un sadarbības stratēģijām un nozaru politiku, īpaši jomās, kas uz tām attiecas, to skaitā visos izstrādes procesa posmos, un piedalīties šādās apspriedēs,

| c) | saņemt finanšu resursus, ciktāl to atļauj katras Puses iekšējie noteikumi, un atbalstu spēju palielināšanai nozīmīgās jomās, |
| --- | --- |

c)

saņemt finanšu resursus, ciktāl to atļauj katras Puses iekšējie noteikumi, un atbalstu spēju palielināšanai nozīmīgās jomās,

| d) | piedalīties sadarbības programmu īstenošanā jomās, kas uz tām attiecas. |
| --- | --- |

d)

piedalīties sadarbības programmu īstenošanā jomās, kas uz tām attiecas.

38. pants

Kultūra

1.   Puses vienojas veicināt daudzpusēju kultūras sadarbību, kurā pienācīgi ņemta vērā to daudzveidība, lai palielinātu savstarpējo izpratni un zināšanas par abu Pušu attiecīgajām kultūrām.

2.   Puses cenšas veikt atbilstīgus pasākumus, lai veicinātu kultūras apmaiņu un īstenotu kopīgas iniciatīvas dažādās kultūras jomās, tostarp sadarbību kultūras mantojuma saglabāšanā, ievērojot kultūras daudzveidību. Šajā saistībā Puses vienojas turpināt sadarboties Āzijas un Eiropas Sanāksmē (ASEM), atbalstot Āzijas un Eiropas fonda (ASEF) darbības. Tāpēc Puses atbalsta un veicina ilgtermiņa partnerību un sadarbības pasākumus Pušu kultūras iestāžu starpā.

3.   Puses vienojas apspriesties un sadarboties attiecīgajos starptautiskajos forumos, piemēram, UNESCO, lai sasniegtu kopīgus mērķus un veicinātu kultūru daudzveidību, kā arī kultūras mantojuma aizsardzību. Šajā saistībā Puses vienojas sekmēt ratifikāciju un stiprināt sadarbību, īstenojot UNESCO Konvenciju par kultūras izpausmju daudzveidības aizsardzību un veicināšanu, kas tika pieņemta 2005. gada 20. oktobrī, liekot uzsvaru uz politikas dialogu, kultūras integrēšanu ilgtspējīgā attīstībā un nabadzības samazināšanā, lai sekmētu dinamiska kultūras sektora veidošanos, veicinot ar kultūru saistītu nozaru attīstību. Puses turpina centienus rosināt citas valstis ratificēt minēto konvenciju.

39. pants

Sadarbība zinātnē un tehnoloģijā

1.   Puses vienojas stiprināt zinātnisko un tehnoloģisko sadarbību savstarpēju interešu jomās, to skaitā rūpniecībā, enerģētikā, transporta jomā, vides, jo īpaši klimata pārmaiņu un dabas resursu apsaimniekošanas (piem., zivsaimniecības, mežsaimniecības un lauku attīstības) jomā, lauksaimniecībā un pārtikas nodrošinājuma jomā, biotehnoloģiju jomā, kā arī cilvēku un dzīvnieku veselības jomā, ņemot vērā Pušu attiecīgo politiku un sadarbības programmas.

2.   Šādas sadarbības mērķi inter alia ir:

| a) | veicināt apmaiņu ar zinātnisko un tehnoloģisko informāciju un zinātību, tostarp par politikas un programmu īstenošanu, |
| --- | --- |

a)

veicināt apmaiņu ar zinātnisko un tehnoloģisko informāciju un zinātību, tostarp par politikas un programmu īstenošanu,

| b) | sekmēt noturīgas attiecības un pētniecības partnerības starp zinātniskajām kopienām, pētniecības centriem, universitātēm un ražotājiem, |
| --- | --- |

b)

sekmēt noturīgas attiecības un pētniecības partnerības starp zinātniskajām kopienām, pētniecības centriem, universitātēm un ražotājiem,

| c) | veicināt cilvēkresursu apmācību zinātnes un tehnoloģiju jomā, |
| --- | --- |

c)

veicināt cilvēkresursu apmācību zinātnes un tehnoloģiju jomā,

| d) | stiprināt zinātnisko un tehnoloģisko pētījumu pielietošanu ilgtspējīgas attīstības veicināšanā un dzīves kvalitātes uzlabošanā. |
| --- | --- |

d)

stiprināt zinātnisko un tehnoloģisko pētījumu pielietošanu ilgtspējīgas attīstības veicināšanā un dzīves kvalitātes uzlabošanā.

3.   Sadarbība notiek šādā veidā:

| a) | kopīgi pētniecības un izstrādes projekti un programmas, |
| --- | --- |

a)

kopīgi pētniecības un izstrādes projekti un programmas,

| b) | informācijas, zināšanu un pieredzes apmaiņa, rīkojot kopīgus zinātniskus seminārus un darbseminārus, sanāksmes, simpozijus un konferences, |
| --- | --- |

b)

informācijas, zināšanu un pieredzes apmaiņa, rīkojot kopīgus zinātniskus seminārus un darbseminārus, sanāksmes, simpozijus un konferences,

| c) | zinātnieku, jaunāko pētnieku apmācība un apmaiņa, izmantojot starptautiskas mobilitātes un apmaiņas programmas, nodrošinot pētniecības rezultātu, mācību un labākās prakses maksimālu izplatīšanu, |
| --- | --- |

c)

zinātnieku, jaunāko pētnieku apmācība un apmaiņa, izmantojot starptautiskas mobilitātes un apmaiņas programmas, nodrošinot pētniecības rezultātu, mācību un labākās prakses maksimālu izplatīšanu,

| d) | citi veidi, par kuriem Puses savstarpēji vienojušās. |
| --- | --- |

d)

citi veidi, par kuriem Puses savstarpēji vienojušās.

4.   Šajā sadarbībā Puses atbalsta savu attiecīgo augstāko izglītības iestāžu, pētniecības centru un ražojošo nozaru, jo īpaši mazo un vidējo uzņēmumu līdzdalību. Sadarbības pasākumu pamatā vajadzētu būt savstarpīguma, taisnīgas attieksmes un abpusēja izdevīguma principiem, un tiem būtu jānodrošina atbilstīga intelektuālā īpašuma aizsardzība.

5.   Sadarbībā īpašas prioritātes tiek veltītas inter alia šādām jomām:

| a) | piekļuves veicināšana un atvieglošana īpašām pētniecības iespējām pētnieku apmaiņai un apmācībai, |
| --- | --- |

a)

piekļuves veicināšana un atvieglošana īpašām pētniecības iespējām pētnieku apmaiņai un apmācībai,

| b) | pētniecības un izstrādes integrēšanas veicināšana ieguldījumu un oficiālās attīstības sadarbības programmās / projektos. |
| --- | --- |

b)

pētniecības un izstrādes integrēšanas veicināšana ieguldījumu un oficiālās attīstības sadarbības programmās / projektos.

6.   Puses apņemas mobilizēt finanšu avotus, lai atbalstītu zinātniskās un tehnoloģiskās sadarbības pasākumu īstenošanu atbilstīgi šim nolīgumam un savu iespēju robežās.

7.   Puses vienojas pielikt visas pūles, lai palielinātu sabiedrības informētību par iespējām, ko sniedz attiecīgās sadarbības programmas zinātnes un tehnoloģiju jomā.

40. pants

Sadarbība informācijas un komunikāciju tehnoloģiju jomā

1.   Atzīstot, ka informācijas un komunikāciju tehnoloģijas (IKT) ir būtiska mūsdienu pasaules sastāvdaļa un ka tām ir vitāli svarīga nozīme ekonomikas un sociālajā attīstībā, Puses vienojas apmainīties ar viedokli par savu politiku šajā jomā, lai veicinātu ekonomikas un sociālo attīstību.

2.   Sadarbība šajā jomā inter alia īpaši ietver:

| a) | dialoga veicināšanu par IKT attīstības dažādajiem aspektiem, |
| --- | --- |

a)

dialoga veicināšanu par IKT attīstības dažādajiem aspektiem,

| b) | IKT spēju palielināšanu, tostarp cilvēkresursu attīstību, |
| --- | --- |

b)

IKT spēju palielināšanu, tostarp cilvēkresursu attīstību,

| c) | Pušu un Dienvidaustrumāzijas tīklu un pakalpojumu savstarpējo savienojamību un savietojamību, |
| --- | --- |

c)

Pušu un Dienvidaustrumāzijas tīklu un pakalpojumu savstarpējo savienojamību un savietojamību,

| d) | jaunu IKT standartizāciju un izplatīšanu, |
| --- | --- |

d)

jaunu IKT standartizāciju un izplatīšanu,

| e) | sadarbības veicināšanu pētniecības un izstrādes jomā starp Pusēm IKT nozarē, |
| --- | --- |

e)

sadarbības veicināšanu pētniecības un izstrādes jomā starp Pusēm IKT nozarē,

| f) | IKT drošības jautājumus / aspektus, kā arī kibernoziedzības apkarošanu, |
| --- | --- |

f)

IKT drošības jautājumus / aspektus, kā arī kibernoziedzības apkarošanu,

| g) | telekomunikāciju, tostarp radio aparatūras atbilstības novērtējumu, |
| --- | --- |

g)

telekomunikāciju, tostarp radio aparatūras atbilstības novērtējumu,

| h) | sadarbību un pieredzes un paraugprakses apmaiņu par informācijas tehnoloģiju ieviešanu visā sabiedrībā un publiskajā pārvaldē, |
| --- | --- |

h)

sadarbību un pieredzes un paraugprakses apmaiņu par informācijas tehnoloģiju ieviešanu visā sabiedrībā un publiskajā pārvaldē,

| i) | sadarbības veicināšanu starp Pušu attiecīgajām iestādēm un aģentiem audiovizuālajā un plašsaziņas līdzekļu nozarē, |
| --- | --- |

i)

sadarbības veicināšanu starp Pušu attiecīgajām iestādēm un aģentiem audiovizuālajā un plašsaziņas līdzekļu nozarē,

| j) | turpmākas sadarbības veicināšanu starp Pušu IKT uzņēmumiem, tostarp tehnoloģiju nodošanu. |
| --- | --- |

j)

turpmākas sadarbības veicināšanu starp Pušu IKT uzņēmumiem, tostarp tehnoloģiju nodošanu.

41. pants

Transports

1.   Puses vienojas vēl vairāk pastiprināt sadarbību attiecīgajās transporta politikas jomās, lai uzlabotu un paplašinātu ieguldījumu iespējas, uzlabotu preču un pasažieru pārvadājumus, veicinātu jūras transporta un aviācijas drošumu un drošību, jo īpaši saistībā ar meklēšanas un glābšanas operācijām, pirātisma apkarošanu, kā arī sekmētu plašāku normatīvo konverģenci, samazinot transporta ietekmi uz vidi, un palielinātu Pušu transporta sistēmu efektivitāti.

2.   Pušu sadarbības mērķis šajā jomā ir veicināt:

| a) | informācijas apmaiņu par Pušu attiecīgo transporta politiku un praksi, jo īpaši attiecībā uz pilsētu, lauku, jūras un gaisa transportu, pilsētu transporta plānošanu, transporta loģistiku, sabiedriskā transporta attīstību un vairākveidu transporta tīklu savstarpējo savienojamību un savietojamību, |
| --- | --- |

a)

informācijas apmaiņu par Pušu attiecīgo transporta politiku un praksi, jo īpaši attiecībā uz pilsētu, lauku, jūras un gaisa transportu, pilsētu transporta plānošanu, transporta loģistiku, sabiedriskā transporta attīstību un vairākveidu transporta tīklu savstarpējo savienojamību un savietojamību,

| b) | informācijas apmaiņu par Eiropas Globālo satelītnavigācijas sistēmu (Galileo), izmantojot atbilstīgus divpusējos instrumentus un pievēršot uzmanību abas Puses interesējošiem regulatīvajiem, rūpniecības un tirgus attīstības jautājumiem, |
| --- | --- |

b)

informācijas apmaiņu par Eiropas Globālo satelītnavigācijas sistēmu (Galileo), izmantojot atbilstīgus divpusējos instrumentus un pievēršot uzmanību abas Puses interesējošiem regulatīvajiem, rūpniecības un tirgus attīstības jautājumiem,

| c) | kopīgu rīcību gaisa transporta pakalpojumu jomā, inter alia īstenojot pastāvošos nolīgumus, izskatot iespējas attiecību, kā arī tehniskās un normatīvās sadarbības tālākai attīstībai tādās jomās kā aviācijas drošums, aviācijas drošība un gaisa satiksmes pārvaldība, lai atbalstītu normatīvo konverģenci un uzņēmējdarbības šķēršļu likvidēšanu. Pamatojoties uz iepriekš minēto, Puses izpētīs uzlabotas sadarbības iespējas civilās aviācijas jomā, |
| --- | --- |

c)

kopīgu rīcību gaisa transporta pakalpojumu jomā, inter alia īstenojot pastāvošos nolīgumus, izskatot iespējas attiecību, kā arī tehniskās un normatīvās sadarbības tālākai attīstībai tādās jomās kā aviācijas drošums, aviācijas drošība un gaisa satiksmes pārvaldība, lai atbalstītu normatīvo konverģenci un uzņēmējdarbības šķēršļu likvidēšanu. Pamatojoties uz iepriekš minēto, Puses izpētīs uzlabotas sadarbības iespējas civilās aviācijas jomā,

| d) | dialogu jūras transporta pakalpojumu jomā, kura mērķis ir panākt neierobežotu piekļuvi starptautiskajam jūras tirgum un uz komerciāliem apsvērumiem balstītai tirdzniecībai, apņemšanos pakāpeniski atteikties no pastāvošajām kravas nodroses shēmām, atturēšanos no kravas dalīšanas noteikumu iekļaušanas, valsts režīma un vislielākā labvēlības režīma noteikumu ieviešanu jūras transporta pakalpojumos, tostarp palīgpakalpojumos, par piekļuvi palīgpakalpojumiem un ostu pakalpojumiem kuģiem, ko ekspluatē otras Puses valstspiederīgie vai uzņēmumi, un jautājumiem saistībā ar transporta pakalpojumiem “no durvīm līdz durvīm”, |
| --- | --- |

d)

dialogu jūras transporta pakalpojumu jomā, kura mērķis ir panākt neierobežotu piekļuvi starptautiskajam jūras tirgum un uz komerciāliem apsvērumiem balstītai tirdzniecībai, apņemšanos pakāpeniski atteikties no pastāvošajām kravas nodroses shēmām, atturēšanos no kravas dalīšanas noteikumu iekļaušanas, valsts režīma un vislielākā labvēlības režīma noteikumu ieviešanu jūras transporta pakalpojumos, tostarp palīgpakalpojumos, par piekļuvi palīgpakalpojumiem un ostu pakalpojumiem kuģiem, ko ekspluatē otras Puses valstspiederīgie vai uzņēmumi, un jautājumiem saistībā ar transporta pakalpojumiem “no durvīm līdz durvīm”,

| e) | drošības, drošuma un piesārņojuma novēršanas standartu īstenošanu, īpaši attiecībā uz jūras un gaisa transportu, atbilstīgi attiecīgām starptautiskām konvencijām, tostarp sadarbību atbilstīgos starptautiskos forumos, ar mērķi nodrošināt labāku starptautisko noteikumu ievērošanu. Šajā nolūkā Puses sekmēs tehnisko sadarbību un palīdzību jautājumos, kas ir saistīti ar transporta drošumu, to skaitā meklēšanas un glābšanas operācijas, nelaimes gadījumu izmeklēšanu. |
| --- | --- |

e)

drošības, drošuma un piesārņojuma novēršanas standartu īstenošanu, īpaši attiecībā uz jūras un gaisa transportu, atbilstīgi attiecīgām starptautiskām konvencijām, tostarp sadarbību atbilstīgos starptautiskos forumos, ar mērķi nodrošināt labāku starptautisko noteikumu ievērošanu. Šajā nolūkā Puses sekmēs tehnisko sadarbību un palīdzību jautājumos, kas ir saistīti ar transporta drošumu, to skaitā meklēšanas un glābšanas operācijas, nelaimes gadījumu izmeklēšanu.

42. pants

Enerģētika

1.   Puses vienojas uzlabot sadarbību enerģētikas nozarē, lai:

| a) | dažādotu energoresursu piegādes ar mērķi uzlabot energoapgādes drošību un izstrādātu jaunus, inovatīvus un atjaunojamus enerģijas veidus, to skaitā ilgtspējīgu biodegvielu un biomasu atbilstīgi konkrētajiem apstākļiem katrā valstī, vēja un saules enerģiju, kā arī hidroelektroenerģijas ražošanu, atbalstu attiecīgas politikas izstrādei, lai radītu ieguldījumiem labvēlīgus apstākļus, vienlīdzīgus nosacījumus atjaunojamajai enerģijai un integrāciju attiecīgajās politikas jomās, |
| --- | --- |

a)

dažādotu energoresursu piegādes ar mērķi uzlabot energoapgādes drošību un izstrādātu jaunus, inovatīvus un atjaunojamus enerģijas veidus, to skaitā ilgtspējīgu biodegvielu un biomasu atbilstīgi konkrētajiem apstākļiem katrā valstī, vēja un saules enerģiju, kā arī hidroelektroenerģijas ražošanu, atbalstu attiecīgas politikas izstrādei, lai radītu ieguldījumiem labvēlīgus apstākļus, vienlīdzīgus nosacījumus atjaunojamajai enerģijai un integrāciju attiecīgajās politikas jomās,

| b) | panāktu enerģijas racionālu izmantošanu, iesaistoties gan pieprasījuma, gan piedāvājuma pusei, veicinot energoefektivitāti enerģijas ražošanā, transportēšanā, sadalē un galapatēriņā, |
| --- | --- |

b)

panāktu enerģijas racionālu izmantošanu, iesaistoties gan pieprasījuma, gan piedāvājuma pusei, veicinot energoefektivitāti enerģijas ražošanā, transportēšanā, sadalē un galapatēriņā,

| c) | veicinātu tehnoloģiju nodošanu, kuru mērķis ir ilgtspējīgi ražot un izmantot enerģiju, |
| --- | --- |

c)

veicinātu tehnoloģiju nodošanu, kuru mērķis ir ilgtspējīgi ražot un izmantot enerģiju,

| d) | uzlabotu spēju palielināšanu un veicinātu ieguldījumus šajā jomā, pamatojoties uz pārredzamiem un nediskriminējošiem tirdzniecības noteikumiem, |
| --- | --- |

d)

uzlabotu spēju palielināšanu un veicinātu ieguldījumus šajā jomā, pamatojoties uz pārredzamiem un nediskriminējošiem tirdzniecības noteikumiem,

| e) | pievērstos saiknēm starp pieejamām enerģijas pakalpojumu cenām un ilgtspējīgu attīstību. |
| --- | --- |

e)

pievērstos saiknēm starp pieejamām enerģijas pakalpojumu cenām un ilgtspējīgu attīstību.

2.   Šajā nolūkā Puses vienojas sekmēt kontaktus un kopīgu pētniecību, kā arī uzlabot tehnisko palīdzību un spēju palielināšanas projektus, izmantojot atbilstīgus reģionālos forumus par tīru ražošanu un vides aizsardzību, kas abām Pusēm ir savstarpēji izdevīgi. Abas Puses izskatīs citas iespējas, kā uzlabot sadarbību kodoldrošuma un kodoldrošības jomā saskaņā ar savu spēkā esošo tiesisko regulējumu un politikas jomām.

43. pants

Tūrisms

1.   Ņemot vērā Pasaules Tūrisma organizācijas Pasaules Tūrisma ētikas kodeksu un ilgtspējības principus, kuru pamatā ir “Vietējās darba kārtības 21 process”, Puses veic pasākumus, lai uzlabotu informācijas apmaiņu un izveidotu paraugpraksi, tādējādi nodrošinot līdzsvarotu un ilgtspējīgu tūrisma attīstību.

2.   Puses vienojas attīstīt sadarbību inter alia šādās jomās:

| a) | dabas un kultūras mantojuma potenciāla nodrošināšana un palielināšana, |
| --- | --- |

a)

dabas un kultūras mantojuma potenciāla nodrošināšana un palielināšana,

| b) | tūrisma nelabvēlīgās ietekmes mazināšana, |
| --- | --- |

b)

tūrisma nelabvēlīgās ietekmes mazināšana,

| c) | tūrisma nozares pozitīvā ieguldījuma vietējo kopienu ilgtspējīgā attīstībā uzlabošana, inter alia attīstot ekotūrismu un kultūras tūrismu, vienlaikus ievērojot vietējo un pamatiedzīvotāju kopienu integritāti un intereses, |
| --- | --- |

c)

tūrisma nozares pozitīvā ieguldījuma vietējo kopienu ilgtspējīgā attīstībā uzlabošana, inter alia attīstot ekotūrismu un kultūras tūrismu, vienlaikus ievērojot vietējo un pamatiedzīvotāju kopienu integritāti un intereses,

| d) | tehniskā palīdzība un spēju palielināšana, tostarp mācību programmas politikas veidotājiem un tūrisma pārvaldītājiem, |
| --- | --- |

d)

tehniskā palīdzība un spēju palielināšana, tostarp mācību programmas politikas veidotājiem un tūrisma pārvaldītājiem,

| e) | divpusējas sadarbības, tostarp mācību, turpmākas attīstības veicināšana tūrisma nozarē, tostarp ar abu Pušu ceļojumu rīkotāju un ceļojumu aģentu starpniecību. |
| --- | --- |

e)

divpusējas sadarbības, tostarp mācību, turpmākas attīstības veicināšana tūrisma nozarē, tostarp ar abu Pušu ceļojumu rīkotāju un ceļojumu aģentu starpniecību.

44. pants

Rūpniecības politika un MVU sadarbība

Puses, ņemot vērā to attiecīgo ekonomikas politiku un mērķus, vienojas veicināt rūpniecības politikas sadarbību visās jomās, kas tiek uzskatītas par piemērotām, lai uzlabotu mazo un vidējo uzņēmumu konkurētspēju, inter alia izmantojot:

inter alia

| a) | informācijas un pieredzes apmaiņu par tiesiskā regulējuma un citu nosacījumu radīšanu maziem un vidējiem uzņēmumiem, lai uzlabotu to konkurētspēju, |
| --- | --- |

a)

informācijas un pieredzes apmaiņu par tiesiskā regulējuma un citu nosacījumu radīšanu maziem un vidējiem uzņēmumiem, lai uzlabotu to konkurētspēju,

| b) | kontaktu un apmaiņas veicināšanu starp uzņēmējiem, rosinot kopējus ieguldījumus un kopuzņēmumu uzsākšanu, un informācijas tīklus, īpaši izmantojot pašreizējās Savienības horizontālās programmas, konkrēti, stimulējot humanitāro un materiālo tehnoloģiju, tostarp jaunu un progresīvu tehnoloģiju, nodošanu starp partneriem, |
| --- | --- |

b)

kontaktu un apmaiņas veicināšanu starp uzņēmējiem, rosinot kopējus ieguldījumus un kopuzņēmumu uzsākšanu, un informācijas tīklus, īpaši izmantojot pašreizējās Savienības horizontālās programmas, konkrēti, stimulējot humanitāro un materiālo tehnoloģiju, tostarp jaunu un progresīvu tehnoloģiju, nodošanu starp partneriem,

| c) | informācijas sniegšanu, inovāciju veicināšanu un paraugprakses apmaiņu saistībā ar piekļuvi finansējumam un tirgum, tostarp revīzijas un grāmatvedības pakalpojumiem, īpaši mikrouzņēmumiem un maziem uzņēmumiem, |
| --- | --- |

c)

informācijas sniegšanu, inovāciju veicināšanu un paraugprakses apmaiņu saistībā ar piekļuvi finansējumam un tirgum, tostarp revīzijas un grāmatvedības pakalpojumiem, īpaši mikrouzņēmumiem un maziem uzņēmumiem,

| d) | attiecīgo darbību, ko iedibinājuši Pušu privātie sektori un uzņēmējdarbības asociācijas, veicināšanu un atbalstu tām, |
| --- | --- |

d)

attiecīgo darbību, ko iedibinājuši Pušu privātie sektori un uzņēmējdarbības asociācijas, veicināšanu un atbalstu tām,

| e) | uzņēmējdarbības sociālās atbildības sekmēšanu un atbildīgas uzņēmējdarbības prakses, tostarp ilgtspējīga patēriņa un ražošanas, veicināšanu. Šo sadarbību papildina ar patērētāju perspektīvu, piemēram, par produktu informāciju un patērētāja nozīmi tirgū, |
| --- | --- |

e)

uzņēmējdarbības sociālās atbildības sekmēšanu un atbildīgas uzņēmējdarbības prakses, tostarp ilgtspējīga patēriņa un ražošanas, veicināšanu. Šo sadarbību papildina ar patērētāju perspektīvu, piemēram, par produktu informāciju un patērētāja nozīmi tirgū,

| f) | kopīgu izpētes projektu veikšanu, tehnisko palīdzību un sadarbību darbā ar standartiem, tehniskajiem noteikumiem un atbilstības novērtējuma procedūrām atsevišķos rūpniecības apgabalos, ņemot vērā panākto savstarpējo vienošanos. |
| --- | --- |

f)

kopīgu izpētes projektu veikšanu, tehnisko palīdzību un sadarbību darbā ar standartiem, tehniskajiem noteikumiem un atbilstības novērtējuma procedūrām atsevišķos rūpniecības apgabalos, ņemot vērā panākto savstarpējo vienošanos.

45. pants

Ekonomikas politikas dialogs

Puses vienojas sadarboties, lai veicinātu informācijas apmaiņu par to attiecīgajām ekonomikas tendencēm un politiku, kā arī, lai dalītos pieredzē par ekonomikas politikas koordināciju saistībā ar reģionālo ekonomisko sadarbību un integrāciju, izmantojot pastāvošos divpusējos un daudzpusējos mehānismus abas Puses interesējošās jomās, tostarp informācijas apmaiņu par valsts īpašumā esošu uzņēmumu reformu un denacionalizāciju atbilstīgi Pušu normatīvajiem aktiem.

46. pants

Sadarbība nodokļu jautājumos

1.   Nolūkā stiprināt un attīstīt ekonomiskās darbības, vienlaikus ņemot vērā vajadzību izstrādāt atbilstīgu regulatīvo un administratīvo satvaru, Puses apņemas ievērot labu pārvaldību nodokļu jomā un īstenot pārredzamības un informācijas apmaiņas principus saskaņā ar dalībvalstu un Vjetnamas divpusējiem nolīgumiem nodokļu jomā. Turklāt Puses vienojas stiprināt savstarpēju pieredzes apmaiņu, dialogu un sadarbību cīņā pret izvairīšanos no nodokļu maksāšanas un citām kaitīgām darbībām nodokļu jomā.

2.   Puses vienojas stiprināt sadarbību nodokļu jomā ar mērķi uzlabot savu normatīvo un administratīvo spēju, izmantojot inter alia pieredzes apmaiņu un tehnisko palīdzību.

3.   Puses rosina dalībvalstu un Vjetnamas divpusējo nodokļu jomas nolīgumu efektīvu īstenošanu un atbalsta jaunu šādu nolīgumu apsvēršanu nākotnē.

47. pants

Sadarbība finanšu pakalpojumu jomā

Puses vienojas uzturēt dialogu jo īpaši ar mērķi apmainīties ar informāciju un pieredzi par to attiecīgo normatīvo vidi un stiprināt sadarbību nolūkā uzlabot grāmatvedības, revīziju, uzraudzības un normatīvās sistēmas banku, apdrošināšanas un citās finanšu nozares jomās, tostarp izmantojot spēju palielināšanas programmas abpusēji interesējošās jomās.

48. pants

Sadarbība dabas katastrofu novēršanas un mazināšanas jomā

1.   Puses vienojas sadarboties, lai novērstu un efektīvi reaģētu uz dabas katastrofām ar mērķi pēc iespējas samazināt dzīvību, īpašuma, dabas resursu, vides un kultūras mantojuma zaudējumus un iekļautu katastrofu riska samazināšanu visās intervences nozarēs un jomās valsts un vietējā līmenī.

2.   Pamatojoties uz iepriekš minēto, Puses vienojas:

| a) | dalīties informācijā par dabas katastrofu novērošanu, novērtēšanu, prognozēšanu un savlaicīgu brīdināšanu par tām, |
| --- | --- |

a)

dalīties informācijā par dabas katastrofu novērošanu, novērtēšanu, prognozēšanu un savlaicīgu brīdināšanu par tām,

| b) | uzlabot iespējas, apmainoties ar pieredzi un paraugpraksi dabas katastrofu novēršanā un mazināšanā, |
| --- | --- |

b)

uzlabot iespējas, apmainoties ar pieredzi un paraugpraksi dabas katastrofu novēršanā un mazināšanā,

| c) | atbalstīt viena otru to tehnoloģiju, specializētā aprīkojuma un materiālu jomā, kas vajadzīgi katastrofu pārvarēšanai un reaģēšanai ārkārtējās situācijās, |
| --- | --- |

c)

atbalstīt viena otru to tehnoloģiju, specializētā aprīkojuma un materiālu jomā, kas vajadzīgi katastrofu pārvarēšanai un reaģēšanai ārkārtējās situācijās,

| d) | uzlabot dialogu starp Pušu iestādēm, kas atbild par dabas katastrofu pārvarēšanu un reaģēšanu ārkārtējās situācijās, lai atbalstītu un stiprinātu sadarbību šajā jomā. |
| --- | --- |

d)

uzlabot dialogu starp Pušu iestādēm, kas atbild par dabas katastrofu pārvarēšanu un reaģēšanu ārkārtējās situācijās, lai atbalstītu un stiprinātu sadarbību šajā jomā.

49. pants

Pilsētu un reģionālā plānošana un attīstība

1.   Atzīstot pilsētu un reģionālās plānošanas un attīstības būtisko nozīmi, lai panāktu ekonomisko izaugsmi, samazinātu nabadzību un nodrošinātu ilgtspējīgu attīstību, Puses vienojas sekmēt sadarbību un partnerību šajā jomā.

2.   Sadarbība pilsētu un reģionālās plānošanas un attīstības jomā var notikt šādos veidos:

| a) | pieredzes apmaiņa par jautājumu risināšanu, kas ir saistīti ar ilgtspējīgu pilsētu un reģionālo plānošanu un attīstību, ietverot:






  — | politiku attiecībā uz pilsētu plānošanu un saistīto infrastruktūru, reģionālo plānošanu un pilsētu paplašināšanos, vēsturisko pilsētu saglabāšanu un attīstību, |
| --- | --- | --- |

a)

pieredzes apmaiņa par jautājumu risināšanu, kas ir saistīti ar ilgtspējīgu pilsētu un reģionālo plānošanu un attīstību, ietverot:

—

politiku attiecībā uz pilsētu plānošanu un saistīto infrastruktūru, reģionālo plānošanu un pilsētu paplašināšanos, vēsturisko pilsētu saglabāšanu un attīstību,

| — | pilsētu tīklu izveidošanu, iesaistot centrālo un vietējo pārvaldi, tostarp pašvaldības, asociācijas, NVO, aģentūras, līgumdarbu veicējus un profesionālās asociācijas, |
| --- | --- |

—

pilsētu tīklu izveidošanu, iesaistot centrālo un vietējo pārvaldi, tostarp pašvaldības, asociācijas, NVO, aģentūras, līgumdarbu veicējus un profesionālās asociācijas,

| — | arhitektūras, plānošanas un pilsētu telpas paplašināšanas pārvaldību, izmantojot ģeogrāfiskās informācijas sistēmas (GIS) instrumentus, |
| --- | --- |

—

arhitektūras, plānošanas un pilsētu telpas paplašināšanas pārvaldību, izmantojot ģeogrāfiskās informācijas sistēmas (GIS) instrumentus,

| — | pilsētu centru plānošanu un attīstību, lielpilsētu centru atjaunošanu un pilsētvides plānošanu, |
| --- | --- |

—

pilsētu centru plānošanu un attīstību, lielpilsētu centru atjaunošanu un pilsētvides plānošanu,

| — | pilsētas–lauku attiecības, |
| --- | --- |

—

pilsētas–lauku attiecības,

| — | pilsētu tehniskās infrastruktūras attīstību, tostarp pilsētu ūdensapgādes sistēmu rehabilitāciju un uzlabošanu, notekūdeņu un cieto atkritumu pārstrādes sistēmu būvēšanu, vides un pilsētu ainavas aizsardzību; |
| --- | --- |

—

pilsētu tehniskās infrastruktūras attīstību, tostarp pilsētu ūdensapgādes sistēmu rehabilitāciju un uzlabošanu, notekūdeņu un cieto atkritumu pārstrādes sistēmu būvēšanu, vides un pilsētu ainavas aizsardzību;

| b) | atbalsts mācībām un spēju palielināšanai centrālā, reģionālā un vietējā līmeņa pārvaldniekiem reģionālajā un pilsētu plānošanā, arhitektūras pārvaldībā un arhitektūras mantojuma jomā, |
| --- | --- |

b)

atbalsts mācībām un spēju palielināšanai centrālā, reģionālā un vietējā līmeņa pārvaldniekiem reģionālajā un pilsētu plānošanā, arhitektūras pārvaldībā un arhitektūras mantojuma jomā,

| c) | sadarbība attiecīgās starptautiskajās organizācijās, piemēram, ANO HABITAT un Pasaules Pilsētu forumā, izmantojot kopīgas pētniecības programmas un darbsemināru un semināru rīkošanu, lai apmainītos ar informāciju un pieredzi pilsētu plānošanā un attīstībā, tostarp pilsētu paplašināšanā, pilsētprojektēšanā, zemes apbūvē un tehniskās infrastruktūras attīstībā. |
| --- | --- |

c)

sadarbība attiecīgās starptautiskajās organizācijās, piemēram, ANO HABITAT un Pasaules Pilsētu forumā, izmantojot kopīgas pētniecības programmas un darbsemināru un semināru rīkošanu, lai apmainītos ar informāciju un pieredzi pilsētu plānošanā un attīstībā, tostarp pilsētu paplašināšanā, pilsētprojektēšanā, zemes apbūvē un tehniskās infrastruktūras attīstībā.

3.   Puses vienojas uzlabot sadarbību, apmainīties ar pieredzi un informāciju Pušu reģionālo un pilsētu iestāžu starpā, lai risinātu sarežģītas pilsētu problēmas, veicinot ilgtspējīgu attīstību.

50. pants

Darba, nodarbinātības un sociālie jautājumi

1.   Puses vienojas uzlabot sadarbību darba, nodarbinātības un sociālo lietu jomā, tostarp sadarbību jautājumos par darbu, reģionālo un sociālo kohēziju, veselību un drošību darbavietā, dzimumu līdztiesību, prasmju attīstīšanu mūža garumā, cilvēkresursu attīstību, starptautisko migrāciju un pienācīgu darbu, sociālo nodrošinājumu nolūkā stiprināt globalizācijas sociālo dimensiju.

2.   Puses atkārtoti apstiprina vajadzību atbalstīt tādu globalizāciju, kas sniedz labumu visiem, sekmēt pilnīgu un ražīgu nodarbinātību, kā arī pienācīgas darbavietas kā būtisku elementu, lai nodrošinātu ilgtspējīgu attīstību un nabadzības samazināšanu saskaņā ar ANO Ģenerālās asamblejas Rezolūciju 60/1 un ANO Ekonomikas un sociālo lietu padomes augstākā līmeņa sanāksmes 2006. gada jūlija Ministru deklarāciju. Sadarbība starp abām Pusēm ir saderīga un tajā ņem vērā Pušu ekonomiskās un sociālās situācijas attiecīgās iezīmes un atšķirīgo raksturu.

3.   Puses vēlreiz apstiprina savas saistības ievērot, sekmēt un īstenot starptautiski atzītus darba standartus, kas noteikti Starptautiskās darba organizācijas (ILO) konvencijās, kuru puses tās ir, un kas ir minētas ILO Deklarācijā par pamattiesībām un principiem darbā. Puses vienojas sadarboties un sniegt tehnisko palīdzību ar mērķi vajadzības gadījumā sekmēt starptautiski atzītu darba standartu ratifikāciju un efektīvi īstenot darba standartus, ko Puses ratificējušas.

4.   Ņemot vērā tiesību aktus, nosacījumus un procedūras, kas ir piemērojamas uzņēmējā valstī, un attiecīgos starptautiskos līgumus un konvencijas, kurām Puses ir pievienojušās, Puses cenšas nodrošināt, ka attieksme pret otras Puses valstspiederīgajiem, kas ir likumīgi nodarbināti uzņēmējas valsts teritorijā, nav diskriminējoša pēc valstspiederības, inter alia attiecībā uz darba nosacījumiem, atalgojumu vai atlaišanu salīdzinājumā ar nosacījumiem, ko piemēro citiem trešo valstu valstspiederīgajiem.

5.   Sadarbības veidi var iekļaut konkrētas programmas un projektus pēc savstarpējas vienošanās, kā arī spēju palielināšanu, politikas apmaiņu un iniciatīvas savstarpēju interešu jautājumos divpusējā vai daudzpusējā līmenī, piemēram ASEM, ES un ASEAN un ILO līmenī.

51. pants

Statistika

1.   Puses vienojas sekmēt sadarbību statistikas metožu, tostarp statistikas datu vākšanas, apstrādes, analīzes un izplatīšanas, saskaņošanā un izstrādē.

2.   Šajā nolūkā Puses vienojas stiprināt sadarbību, tostarp reģionālos un starptautiskos forumos, izmantojot iespēju palielināšanas un citus tehniskās palīdzības projektus, tostarp nodrošinot mūsdienīgas statistikas datorprogrammas, lai uzlabotu statistikas kvalitāti.

VII SADAĻA

INSTITUCIONĀLĀ SISTĒMA

52. pants

Apvienotā komiteja

1.   Puses vienojas izveidot Apvienoto komiteju, kurā ietilpst abu Pušu visaugstākā iespējamā līmeņa pārstāvji, kuru uzdevumi ir:

| a) | nodrošināt šā nolīguma pareizu darbību un īstenošanu, |
| --- | --- |

a)

nodrošināt šā nolīguma pareizu darbību un īstenošanu,

| b) | noteikt prioritātes saistībā ar šā nolīguma mērķiem, |
| --- | --- |

b)

noteikt prioritātes saistībā ar šā nolīguma mērķiem,

| c) | uzraudzīt Pušu savstarpējo visaptverošo attiecību attīstību un sniegt ieteikumus šā nolīguma mērķu veicināšanai, |
| --- | --- |

c)

uzraudzīt Pušu savstarpējo visaptverošo attiecību attīstību un sniegt ieteikumus šā nolīguma mērķu veicināšanai,

| d) | attiecīgā gadījumā pieprasīt informāciju no komitejām vai citām struktūrām, kas izveidotas saskaņā ar citiem Pušu savstarpējiem nolīgumiem, un izskatīt visus to iesniegtos ziņojumus, |
| --- | --- |

d)

attiecīgā gadījumā pieprasīt informāciju no komitejām vai citām struktūrām, kas izveidotas saskaņā ar citiem Pušu savstarpējiem nolīgumiem, un izskatīt visus to iesniegtos ziņojumus,

| e) | apmainīties viedokļiem un sniegt ierosinājumus par jebkādu jautājumu, kas skar to kopīgās intereses, tostarp par turpmāku rīcību un tās īstenošanai pieejamiem līdzekļiem, |
| --- | --- |

e)

apmainīties viedokļiem un sniegt ierosinājumus par jebkādu jautājumu, kas skar to kopīgās intereses, tostarp par turpmāku rīcību un tās īstenošanai pieejamiem līdzekļiem,

| f) | atrisināt domstarpības, kas rodas, piemērojot vai interpretējot šo nolīgumu, |
| --- | --- |

f)

atrisināt domstarpības, kas rodas, piemērojot vai interpretējot šo nolīgumu,

| g) | pārbaudīt visu informāciju par saistību izpildi, ko iesniegusi kāda no Pusēm, un apspriesties ar otru Pusi, lai rastu abām Pusēm pieņemamu risinājumu saskaņā ar 57. pantu. |
| --- | --- |

g)

pārbaudīt visu informāciju par saistību izpildi, ko iesniegusi kāda no Pusēm, un apspriesties ar otru Pusi, lai rastu abām Pusēm pieņemamu risinājumu saskaņā ar 57. pantu.

2.   Apvienotā komiteja parasti tiekas katru gadu pārmaiņus Hanojā un Briselē dienā, kas tiek noteikta, savstarpēji vienojoties. Pusēm vienojoties, var rīkot Apvienotās komitejas ārkārtas sanāksmes. Apvienoto komiteju pārmaiņus vada viena vai otra Puse. Apvienotās komitejas sanāksmju darba kārtību nosaka, Pusēm savstarpēji vienojoties.

3.   Apvienotā komiteja izveido apakškomitejas un specializētas darba grupas, kas tai palīdz uzdevumu izpildē. Šīs apakškomitejas un darba grupas Apvienotajai komitejai katrā tās sanāksmē sniedz sīkus ziņojumus par savu darbību.

4.   Puses vienojas par to, ka Apvienotās komitejas pienākums ir arī nodrošināt, lai pareizi darbotos visi nozaru nolīgumi vai protokoli, kas noslēgti vai kas var tikt noslēgti starp Pusēm.

5.   Apvienotā komiteja pieņem savu reglamentu.

VIII SADAĻA

NOBEIGUMA NOTEIKUMI

53. pants

Sadarbības resursi

1.   Lai sasniegtu nolīgumā noteiktos mērķus, Puses vienojas savu iespēju robežās, un ievērojot savus tiesību aktus, piešķirt atbilstīgus resursus, tostarp finanšu resursus.

2.   Puses mudina Eiropas Investīciju banku turpināt tās darbību Vjetnamā saskaņā ar tās procedūrām un finansēšanas kritērijiem.

54. pants

Turpmākas attīstības klauzula

1.   Puses pēc abpusējas piekrišanas var paplašināt šā nolīguma darbības jomu, lai uzlabotu sadarbības līmeni, tostarp noslēdzot pie šā nolīguma papildu nolīgumus vai protokolus par konkrētām nozarēm vai darbībām. Šādi īpaši nolīgumi ir vispārējo divpusējo attiecību, ko reglamentē šis nolīgums, sastāvdaļa un kopējās institucionālās struktūras daļa.

2.   Attiecībā uz šā nolīguma īstenošanu jebkura no Pusēm var izteikt priekšlikumus par sadarbības jomu paplašināšanu, ņemot vērā nolīguma piemērošanas gaitā gūto pieredzi.

55. pants

Citi nolīgumi

1.   Neskarot attiecīgos noteikumus Līgumā par Eiropas Savienību un Līgumā par Eiropas Savienības darbību, šis nolīgums un saskaņā ar to veiktās darbības neietekmē dalībvalstu pilnvaras iesaistīties divpusējos sadarbības pasākumos ar Vjetnamu vai attiecīgos gadījumos noslēgt jaunus partnerības un sadarbības nolīgumus ar Vjetnamu.

2.   Šis nolīgums neietekmē to saistību piemērošanu vai īstenošanu, ko attiecīgās Puses uzņēmušās attiecībās ar trešām personām.

3.   Pastāvošos nolīgumus attiecībā uz konkrētām sadarbības jomām, kas ietilpst šā nolīguma darbības jomā, uzskata par vispārējo divpusējo attiecību, ko reglamentē šis nolīgums, un par kopējās institucionālās struktūras daļu.

56. pants

Šā nolīguma piemērošana un interpretēšana

1.   Katra Puse var ziņot Apvienotajai komitejai par domstarpībām attiecībā uz šā nolīguma piemērošanu vai interpretēšanu.

2.   Apvienotā komiteja var atrisināt jautājumu, sniedzot ieteikumu.

57. pants

Saistību izpilde

1.   Puses veic jebkurus vispārējus vai konkrētus pasākumus, kas vajadzīgi to saistību izpildei saskaņā ar šo nolīgumu, un nodrošina to atbilstību šajā nolīgumā paredzētajiem mērķiem.

2.   Ja kāda Puse uzskata, ka otra Puse nepilda kādas saistības saskaņā ar šo nolīgumu, tā var veikt attiecīgus pasākumus.

3.   Pirms šādi rīkoties, izņemot nolīguma būtisku pārkāpumu gadījumos, Puse iesniedz Apvienotajai komitejai visu attiecīgo informāciju, kas nepieciešama pilnīgai situācijas izpētei, lai rastu risinājumu, kas ir pieņemams visām Pusēm.

4.   Puses vienojas, ka šā nolīguma pareizas interpretēšanas un praktiskas piemērošanas nolūkā 57. panta 2. punktā minētais termins “piemēroti pasākumi” nozīmē pasākumus, kas tiek veikti saskaņā ar starptautiskajām tiesībām un kas ir samērīgi ar šajā nolīgumā paredzēto saistību nepildīšanu. Izvēloties šos pasākumus, priekšroka jādod tiem pasākumiem, kuri vismazāk traucē nolīguma darbību. Par šādiem pasākumiem nekavējoties ziņo otrai Pusei un par tiem apspriežas Apvienotajā komitejā, ja otra Puse to pieprasa.

58. pants

Iespējas

Lai sekmētu sadarbību saskaņā ar šo nolīgumu, abas Puses piekrīt amatpersonām un ekspertiem, kas iesaistīti sadarbības īstenošanā, savu funkciju veikšanai nodrošināt vajadzīgās iespējas saskaņā ar abu Pušu iekšējo regulējumu.

59. pants

Deklarācijas

Šim nolīgumam pievienotās deklarācijas ir tā sastāvdaļa.

60. pants

Teritoriālā piemērošana

Šo nolīgumu piemēro, no vienas puses, teritorijās, uz kurām attiecas Līgums par Eiropas Savienību, un saskaņā ar minētā līguma noteikumiem, un, no otras puses, Vjetnamas Sociālistiskās Republikas teritorijā.

61. pants

Pušu definīcija

Šajā nolīgumā “Puses” ir Savienība vai tās dalībvalstis, vai Savienība un tās dalībvalstis atbilstīgi to kompetencei, no vienas puses, un Vjetnamas Sociālistiskā Republika, no otras puses.

62. pants

Valsts drošība un informācijas izpaušana

Neko šajā nolīgumā neinterpretē kā tādu, kas kādai no Pusēm paredz sniegt jebkādu informāciju, kuras izpaušanu tā uzskata par esošu pretrunā tās būtiskām drošības interesēm.

63. pants

Stāšanās spēkā un ilgums

1.   Šis nolīgums stājas spēkā pirmajā mēneša dienā pēc dienas, kad pēdējā no Pusēm paziņo otrai par šim mērķim vajadzīgo juridisko procedūru pabeigšanu.

2.   Šis nolīgums ir noslēgts uz pieciem gadiem. Tas tiks automātiski pagarināts uz turpmākajiem viena gada termiņiem, ja vien kāda no Pusēm sešus mēnešus pirms nākamā viena gada termiņa rakstiski nepaziņo otrai Pusei par tās nodomu nepagarināt šo nolīgumu.

3.   Šo nolīgumu groza pēc Pušu vienošanās. Jebkādi grozījumi stājas spēkā tikai tad, kad pēdējā Puse ir paziņojusi otrai, ka ir pabeigtas visas vajadzīgās formalitātes.

4.   Šo nolīgumu var izbeigt jebkura no Pusēm ar rakstisku denonsēšanas paziņojumu, kas iesniegts otrai Pusei. Izbeigšana stājas spēkā sešus mēnešus pēc tam, kad otra Puse ir saņēmusi paziņojumu.

64. pants

Paziņojumi

Paziņojumus, kas veikti saskaņā ar 63. pantu, iesniedz attiecīgi Eiropas Savienības Padomes Ģenerālsekretariātam un Vjetnamas Ārlietu ministrijā.

65. pants

Autentiskais teksts

Nolīgums ir sagatavots divos eksemplāros angļu, bulgāru, čehu, dāņu, franču, grieķu, igauņu, itāļu, latviešu, lietuviešu, maltiešu, holandiešu, poļu, portugāļu, rumāņu, slovāku, slovēņu, somu, spāņu, ungāru, vācu, zviedru un vjetnamiešu valodā, un tas ir vienlīdz autentisks visās šajās valodās.

Съставено в Брюксел на двадесет и седми юни две хиляди и дванадесета година.

Hecho en Bruselas, el veintisiete de junio de dos mil doce.

V Bruselu dne dvacátého sedmého června dva tisíce dvanáct.

Udfærdiget i Bruxelles den syvogtyvende juni to tusind og tolv.

Geschehen zu Brüssel am siebenundzwanzigsten Juni zweitausendzwölf.

Kahe tuhande kaheteistkümnenda aasta juunikuu kahekümne seitsmendal päeval Brüsselis.

Έγινε στις Βρυξέλλες, στις είκοσι εφτά Ιουνίου δύο χιλιάδες δώδεκα.

Done at Brussels on the twenty-seventh day of June in the year two thousand and twelve.

Fait à Bruxelles, le vingt-sept juin deux mille douze.

Fatto a Bruxelles, addì ventisette giugno duemiladodici.

Briselē, divi tūkstoši divpadsmitā gada divdesmit septītajā jūnijā.

Priimta du tūkstančiai dvyliktų metų birželio dvidešimt septintą dieną Briuselyje.

Kelt Brüsszelben, a kétezer-tizenkettedik év június havának huszonhetedik napján.

Magħmul fi Brussell, fis-sebgħa u għoxrin jum ta’ Ġunju tas-sena elfejn u tnax.

Gedaan te Brussel, de zevenentwintigste juni tweeduizend twaalf.

Sporządzono w Brukseli dnia dwudziestego siódmego czerwca roku dwa tysiące dwunastego.

Feito em Bruxelas, em vinte e sete de junho de dois mil e doze.

Întocmit la Bruxelles la douăzeci și șapte iunie două mii doisprezece.

V Bruseli dňa dvadsiateho siedmeho júna dvetisícdvanásť.

V Bruslju, dne sedemindvajsetega junija leta dva tisoč dvanajst.

Tehty Brysselissä kahdentenakymmenentenäseitsemäntenä päivänä kesäkuuta vuonna kaksituhattakaksitoista.

Som skedde i Bryssel den tjugosjunde juni tjugohundratolv.

Image 1

Voor het Koninkrijk België

Pour le Royaume de Belgique

Für das Königreich Belgien

Image 2

Deze handtekening verbindt eveneens de Vlaamse Gemeenschap, de Franse Gemeenschap, de Duitstalige Gemeenschap, het Vlaamse Gewest, het Waalse Gewest en het Brussels Hoofdstedelijk Gewest.

Cette signature engage également la Communauté française, la Communauté flamande, la Communauté germanophone, la Région wallonne, la Région flamande et la Région de Bruxelles-Capitale.

Diese Unterschrift bindet zugleich die Deutschsprachige Gemeinschaft, die Flämische Gemeinschaft, die Französische Gemeinschaft, die Wallonische Region, die Flämische Region und die Region Brüssel-Hauptstadt.

За Република България

Image 3

Za Českou republiku

Image 4

For Kongeriget Danmark

Image 5

Für die Bundesrepublik Deutschland

Image 6

Eesti Vabariigi nimel

Image 7

Thar cheann Na hÉireann

For Ireland

Image 8

Για την Ελληνική Δημοκρατία

Image 9

Por el Reino de España

Image 10

Pour la République française

Image 11

Per la Repubblica italiana

Image 12

Για την Κυπριακή Δημοκρατία

Image 13

Latvijas Republikas vārdā –

Image 14

Lietuvos Respublikos vardu

Image 15

Pour le Grand-Duché de Luxembourg

Image 16

A Magyar Köztársaság részéről

Image 17

Għal Malta

Image 18

Voor het Koninkrijk der Nederlanden

Image 19

Für die Republik Österreich

Image 20

W imieniu Rzeczypospolitej Polskiej

Image 21

Pela República Portuguesa

Image 22

Pentru România

Image 23

Za Republiko Slovenijo

Image 24

Za Slovenskú republiku

Image 25

Suomen tasavallan puolesta

För Republiken Finland

Image 26

För Konungariket Sverige

Image 27

For the United Kingdom of Great Britain and Northern Ireland

Image 28

За Европейския съюз

Por la Unión Europea

Za Evropskou unii

For Den Europæiske Union

Für die Europäische Union

Euroopa Liidu nimel

Για την Ευρωπαϊκή Ένωση

For the European Union

Pour l'Union européenne

Per l'Unione europea

Eiropas Savienības vārdā –

Europos Sąjungos vardu

Az Európai Unió részéről

Għall-Unjoni Ewropea

Voor de Europese Unie

W imieniu Unii Europejskiej

Pela União Europeia

Pentru Uniunea Europeană

Za Európsku úniu

Za Evropsko unijo

Euroopan unionin puolesta

För Europeiska unionen

Image 29

Image 30

Image 31

---

PIELIKUMS

KOPĪGĀ DEKLARĀCIJA PAR TIRGUS EKONOMIKAS STATUSU

Puses uzlabo sadarbību attiecībā uz to, lai, ievērojot attiecīgās procedūras, pēc iespējas ātrāk varētu atzīt Vjetnamas tirgus ekonomikas statusu.

VIENPUSĒJA EIROPAS SAVIENĪBAS DEKLARĀCIJA PAR VISPĀRĒJO PREFERENČU SISTĒMU (GSP)

Eiropas Savienība atzīst vispārējo preferenču sistēmas būtisko nozīmi tirdzniecības attīstībā un turpina sadarboties, izmantojot inter alia dialogu, apmaiņas un spēju veidošanas pasākumus, lai nodrošinātu, ka Vjetnama optimāli izmanto šo shēmu atbilstīgi Pušu attiecīgajām procedūrām un izvērstai ES tirdzniecības politikai.

KOPĪGĀ DEKLARĀCIJA PAR 24. PANTU (SADARBĪBA NELIKUMĪGI IEGŪTU LĪDZEKĻU LEGALIZĀCIJAS UN TERORISMA FINANSĒŠANAS APKAROŠANĀ)

Puses vienojas, ka Apvienotā komiteja izveido to kompetento iestāžu sarakstu, kuras ir atbildīgas par attiecīgās informācijas apmaiņu saskaņā ar minēto pantu.

KOPĪGĀ DEKLARĀCIJA PAR 57. PANTU (SAISTĪBU IZPILDE)

Šā nolīguma pareizas interpretācijas un praktiskās piemērošanas labad Puses vienojas par to, ka jēdziens “nolīguma būtisks pārkāpums” 57. panta 3. punktā, ņemot vērā 60. panta 3. punktu 1969. gada Vīnes konvencijā par starptautisko līgumu tiesībām (“Vīnes konvencija”), ir:

| a) | nolīguma noraidīšana, kas nav atļauta ar Vīnes konvenciju; vai |
| --- | --- |

a)

nolīguma noraidīšana, kas nav atļauta ar Vīnes konvenciju; vai

| b) | nolīguma būtiskas sastāvdaļas pārkāpums, kā aprakstīts 1. panta 1. un 2. punktā un 8. pantā. |
| --- | --- |

b)

nolīguma būtiskas sastāvdaļas pārkāpums, kā aprakstīts 1. panta 1. un 2. punktā un 8. pantā.

Nolīguma būtiska pārkāpuma gadījumos par pasākumu nekavējoties paziņo otrai Pusei. Pēc otras Puses pieprasījuma Apvienotā komiteja ne vairāk kā 30 dienu laikā notur steidzamas apspriedes, lai rūpīgi izskatītu visus pasākuma aspektus vai tā pamatojumu ar mērķi rast Pusēm pieņemamu risinājumu.

---

| 3.12.2016 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 329/43 |
| --- | --- | --- | --- |

3.12.2016

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 329/43

---

PADOMES LĒMUMS (ES) 2016/2118

(2016. gada 28. oktobris)

par to, lai Savienības vārdā parakstītu un provizoriski piemērotu Stratēģiskās partnerības nolīgumu starp Eiropas Savienību un tās dalībvalstīm, no vienas puses, un Kanādu, no otras puses

EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienību un jo īpaši tā 31. panta 1. punktu un 37. pantu,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 212. panta 1. punktu saistībā ar 218. panta 5. punktu un 218. panta 8. punkta otro daļu,

ņemot vērā Eiropas Komisijas un Savienības Augstās pārstāves ārlietās un drošības politikas jautājumos kopīgo priekšlikumu,

tā kā:

| (1) | Padome 2010. gada 8. decembrī pilnvaroja Komisiju un Augsto pārstāvi sākt sarunas ar Kanādu par pamatnolīgumu, lai aizstātu 1996. gada Kopīgo politisko deklarāciju par ES un Kanādas attiecībām. |
| --- | --- |

(1)

Padome 2010. gada 8. decembrī pilnvaroja Komisiju un Augsto pārstāvi sākt sarunas ar Kanādu par pamatnolīgumu, lai aizstātu 1996. gada Kopīgo politisko deklarāciju par ES un Kanādas attiecībām.

| (2) | Ņemot vērā ciešās vēsturiskās attiecības un arvien ciešākās saiknes starp Pusēm, kā arī to vēlmi vērienīgā un novatoriskā veidā stiprināt un paplašināt attiecības, sarunas par Stratēģiskās partnerības nolīgumu starp Eiropas Savienību un tās dalībvalstīm, no vienas puses, un Kanādu, no otras puses (“nolīgums”), veiksmīgi tika pabeigtas, 2014. gada 8. septembrī Otavā nolīgumu parafējot. |
| --- | --- |

(2)

Ņemot vērā ciešās vēsturiskās attiecības un arvien ciešākās saiknes starp Pusēm, kā arī to vēlmi vērienīgā un novatoriskā veidā stiprināt un paplašināt attiecības, sarunas par Stratēģiskās partnerības nolīgumu starp Eiropas Savienību un tās dalībvalstīm, no vienas puses, un Kanādu, no otras puses (“nolīgums”), veiksmīgi tika pabeigtas, 2014. gada 8. septembrī Otavā nolīgumu parafējot.

| (3) | Nolīguma 30. pantā ir paredzēta nolīguma provizoriska piemērošana pirms tā stāšanās spēkā. |
| --- | --- |

(3)

Nolīguma 30. pantā ir paredzēta nolīguma provizoriska piemērošana pirms tā stāšanās spēkā.

| (4) | Nolīgums saskaņā ar tā 30. pantu būtu jāparaksta Savienības vārdā. Nolīgums daļēji būtu jāpiemēro provizoriski, kamēr tiek pabeigtas procedūras, kas nepieciešamas tā noslēgšanai. |
| --- | --- |

(4)

Nolīgums saskaņā ar tā 30. pantu būtu jāparaksta Savienības vārdā. Nolīgums daļēji būtu jāpiemēro provizoriski, kamēr tiek pabeigtas procedūras, kas nepieciešamas tā noslēgšanai.

| (5) | Nolīguma parakstīšana Savienības vārdā un nolīguma daļu provizoriska piemērošana neskar kompetenču sadalījumu starp Savienību un tās dalībvalstīm saskaņā ar Līgumiem, |
| --- | --- |

(5)

Nolīguma parakstīšana Savienības vārdā un nolīguma daļu provizoriska piemērošana neskar kompetenču sadalījumu starp Savienību un tās dalībvalstīm saskaņā ar Līgumiem,

IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.

1. pants

1.   Ar šo Savienības vārdā tiek atļauta Stratēģiskās partnerības nolīguma starp Eiropas Savienību un tās dalībvalstīm, no vienas puses, un Kanādu, no otras puses, parakstīšana, ņemot vērā minētā nolīguma noslēgšanu.

2.   Nolīguma teksts ir pievienots šim lēmumam.

2. pants

Ar šo Padomes priekšsēdētājs tiek pilnvarots norīkot personu vai personas, kas tiesīgas Savienības vārdā parakstīt nolīgumu.

3. pants

1.   Saskaņā ar nolīguma 30. pantu un ņemot vērā tajā noteiktos paziņojumus, līdz tā spēkā stāšanās dienai starp Savienību un Kanādu provizoriski, bet tikai tiktāl, ciktāl tas attiecas uz jautājumiem, kas ir Savienības kompetencē, tostarp jautājumiem, kas ir Savienības kompetencē noteikt un īstenot kopēju ārpolitiku un drošības politiku, šādas nolīguma daļas tiek piemērotas provizoriski:

| a) | I sadaļa: 1. pants; |
| --- | --- |

a)

I sadaļa: 1. pants;

| b) | II sadaļa: 2. pants; |
| --- | --- |

b)

II sadaļa: 2. pants;

| c) | III sadaļa: 4. panta 1. punkts, 5. pants un 7. panta b) punkts; |
| --- | --- |

c)

III sadaļa: 4. panta 1. punkts, 5. pants un 7. panta b) punkts;

| d) | IV sadaļa:






  — | 9. pants, 10. panta 2. un 3. punkts, 12. panta 4., 5. un 10. punkts, 14., 15., 16. un 17. pants, |
| --- | --- | --- |

d)

IV sadaļa:

—

9. pants, 10. panta 2. un 3. punkts, 12. panta 4., 5. un 10. punkts, 14., 15., 16. un 17. pants,

| — | 12. panta 6., 7., 8. un 9. punkts un 13. pants tiktāl, ciktāl minētie noteikumi tiek piemēroti tikai tajos jautājumos, kuros Savienība jau ir iekšēji īstenojusi savu kompetenci; |
| --- | --- |

—

12. panta 6., 7., 8. un 9. punkts un 13. pants tiktāl, ciktāl minētie noteikumi tiek piemēroti tikai tajos jautājumos, kuros Savienība jau ir iekšēji īstenojusi savu kompetenci;

| e) | V sadaļa: 23. panta 2. punkts; |
| --- | --- |

e)

V sadaļa: 23. panta 2. punkts;

| f) | VI sadaļa: 26., 27. un 28. pants; |
| --- | --- |

f)

VI sadaļa: 26., 27. un 28. pants;

| g) | VII sadaļa: 29., 30., 31., 32., 33. un 34. pants tiktāl, ciktāl šie noteikumi attiecas uz mērķi nodrošināt nolīguma provizorisku piemērošanu. |
| --- | --- |

g)

VII sadaļa: 29., 30., 31., 32., 33. un 34. pants tiktāl, ciktāl šie noteikumi attiecas uz mērķi nodrošināt nolīguma provizorisku piemērošanu.

2.   Datumu, no kura nolīgumu provizoriski piemēros, Padomes Ģenerālsekretariāts publicēs Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

4. pants

Šis lēmums stājas spēkā nākamajā dienā pēc tā pieņemšanas.

Briselē, 2016. gada 28. oktobrī

Padomes vārdā –

priekšsēdētājs

M. LAJČÁK

---

| 3.12.2016 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 329/45 |
| --- | --- | --- | --- |

3.12.2016

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 329/45

---

STRATĒĢISKĀS PARTNERĪBAS NOLĪGUMS

starp Eiropas Savienību un tās dalībvalstīm, no vienas puses, un Kanādu, no otras puses

EIROPAS SAVIENĪBA, turpmāk “Savienība”,

un

BEĻĢIJAS KARALISTE,

BULGĀRIJAS REPUBLIKA,

ČEHIJAS REPUBLIKA,

DĀNIJAS KARALISTE,

VĀCIJAS FEDERATĪVĀ REPUBLIKA,

IGAUNIJAS REPUBLIKA,

ĪRIJA,

GRIEĶIJAS REPUBLIKA,

SPĀNIJAS KARALISTE,

FRANCIJAS REPUBLIKA,

HORVĀTIJAS REPUBLIKA,

ITĀLIJAS REPUBLIKA,

KIPRAS REPUBLIKA,

LATVIJAS REPUBLIKA,

LIETUVAS REPUBLIKA,

LUKSEMBURGAS LIELHERCOGISTE,

UNGĀRIJA,

MALTAS REPUBLIKA,

NĪDERLANDES KARALISTE,

AUSTRIJAS REPUBLIKA,

POLIJAS REPUBLIKA,

PORTUGĀLES REPUBLIKA,

RUMĀNIJA,

SLOVĒNIJAS REPUBLIKA,

SLOVĀKIJAS REPUBLIKA,

SOMIJAS REPUBLIKA,

ZVIEDRIJAS KARALISTE,

LIELBRITĀNIJAS UN ZIEMEĻĪRIJAS APVIENOTĀ KARALISTE,

Līguma par Eiropas Savienību un Līguma par Eiropas Savienības darbību Līgumslēdzējas puses, turpmāk “dalībvalstis”,

no vienas puses, un

KANĀDA,

no otras puses,

turpmāk kopā “Puses”,

IEDVESMOJOTIES no ilgās draudzības starp Eiropas un Kanādas iedzīvotājiem un to stiprajām vēsturiskajām, kultūras, politiskajām un ekonomikas saitēm,

ŅEMOT VĒRĀ panākumus, kas sasniegti kopš 1976. gada Pamatnolīguma par tirdzniecisko un ekonomisko sadarbību starp Eiropas Kopienām un Kanādu, 1990. gada Transatlantisko attiecību deklarācijas starp Eiropas Kopienu un tās dalībvalstīm un Kanādu, 1996. gada Kopīgās politiskās deklarācijas par ES un Kanādas attiecībām un kopīgā ES un Kanādas rīcības plāna, 2004. gada ES un Kanādas partnerattiecību darba plāna, un 2005. gada nolīguma starp Eiropas Savienību un Kanādu, lai izveidotu sistēmu Kanādas līdzdalībai Eiropas Savienības krīzes pārvarēšanas operācijās,

ATKĀRTOTI APLIECINOT savu stingro apņemšanos ievērot demokrātijas principus un cilvēktiesības, kā noteikts Vispārējā cilvēktiesību deklarācijā,

PIEKRĪTOT, ka masu iznīcināšanas ieroču izplatīšana rada nopietnus draudus starptautiskajai drošībai,

PAMATOJOTIES uz ilggadējām sadarbības tradīcijām starptautiskā miera un drošības principu un tiesiskuma veicināšanā,

ATKĀRTOTI APLIECINOT savu apņemšanos apkarot terorismu un organizēto noziedzību ar divpusēju un daudzpusēju kanālu starpniecību,

KOPĪGI APŅEMOTIES samazināt nabadzību, veicināt iekļaujošu ekonomikas izaugsmi un atbalstīt jaunattīstības valstis to centienos virzībā uz politiskajām un ekonomiskajām reformām,

ATZĪSTOT vēlēšanos sekmēt ilgtspējīgu attīstību ekonomikas, sociālajā un vides jomā,

PAUŽOT lepnumu par savu iedzīvotāju daudzpusīgajiem savstarpējiem kontaktiem un apņemšanos aizsargāt un veicināt kultūras izpausmju daudzveidību,

ATZĪSTOT, cik liela nozīme var būt efektīvām daudzpusējām organizācijām, lai veicinātu sadarbību un panāktu pozitīvus rezultātus attiecībā uz globāliem jautājumiem un problēmām,

ŅEMOT VĒRĀ to dinamiskās attiecības tirdzniecības un ieguldījumu jomā, ko vēl vairāk nostiprinās visaptverošā ekonomikas un tirdzniecības nolīguma efektīva īstenošana,

ATGĀDINOT, ka šā nolīguma noteikumi, kas ietilpst Līguma par Eiropas Savienības darbību Trešās daļas V sadaļas darbības jomā, ir saistoši Apvienotajai Karalistei un Īrijai kā atsevišķām Līgumslēdzējām pusēm, nevis kā Eiropas Savienības daļām, ja vien Eiropas Savienība kopā ar Apvienoto Karalisti un/vai Īriju nav kopīgi paziņojušas Kanādai, ka Apvienotajai Karalistei vai Īrijai noteikumi ir saistoši kā Eiropas Savienības daļai saskaņā ar Līgumam par Eiropas Savienību un Līgumam par Eiropas Savienības darbību pievienoto Protokolu Nr. 21 par Apvienotās Karalistes un Īrijas nostāju saistībā ar brīvības, drošības un tiesiskuma telpu. Ja Apvienotajai Karalistei un/vai Īrijai noteikumi vairs nav saistoši kā Eiropas Savienības daļām saskaņā ar protokola Nr.21 4.a pantu, Eiropas Savienība kopā ar Apvienoto Karalisti un/vai Īriju nekavējoties informē Kanādu par jebkādām izmaiņām to nostājā, un šādā gadījumā tām nolīguma noteikumi joprojām ir saistoši katrai atsevišķi. Tas pats attiecas uz Dāniju saskaņā ar minētajiem Līgumiem pievienoto Protokolu par Dānijas nostāju,

ATZĪSTOT institucionālās pārmaiņas Eiropas Savienībā, kopš stājies spēkā Lisabonas līgums,

APSTIPRINOT savu statusu kā stratēģiskajām partnerēm un apņemšanos turpināt stiprināt un jaunā līmenī pacelt savas attiecības un starptautisko sadarbību, pamatojoties uz savstarpēju cieņu un dialogu, lai veicinātu kopīgās intereses un vērtības,

PĀRLIECINĀTAS, ka šāda sadarbība būtu jāizstrādā pakāpeniski un pragmatiski, atbilstīgi to politikas attīstībai,

IR VIENOJUŠĀS PAR TURPMĀKO.

I SADAĻA

SADARBĪBAS PAMATS

1. pants

Vispārīgi principi

1.   Puses pauž atbalstu kopīgajiem principiem, kas noteikti Apvienoto Nāciju Organizācijas Statūtos.

2.   Paturot prātā savas stratēģiskās attiecības, Puses apņemas veicināt saskaņotību to sadarbības attīstīšanā divpusējā, reģionālā un daudzpusējā līmenī.

3.   Puses īsteno šo nolīgumu, pamatojoties uz kopīgām vērtībām, dialoga principiem, savstarpēju cieņu, vienlīdzīgu partnerību, daudzpusējām attiecībām, vienprātību un starptautisko tiesību ievērošanu.

II SADAĻA

CILVĒKTIESĪBAS, PAMATBRĪVĪBAS, DEMOKRĀTIJA UN TIESISKUMS

2. pants

Demokrātijas principu, cilvēktiesību un pamatbrīvību ievērošana un pilnveidošana

1.   Demokrātijas principu, cilvēktiesību un pamatbrīvību ievērošana, kā tas paredzēts Vispārējā cilvēktiesību deklarācijā un spēkā esošos starptautiskos cilvēktiesību līgumos un citos juridiski saistošos instrumentos, kam pievienojusies Savienība vai tās dalībvalstis un Kanāda, ir Pušu iekšzemes un starptautiskās politikas pamatā un ir šā nolīguma būtisks elements.

2.   Puses cenšas sadarboties un ievērot šīs tiesības un principus savā politikā un mudina citas valstis ievērot minētos starptautiskos cilvēktiesību līgumus un juridiski saistošus instrumentus un īstenot savas saistības cilvēktiesību jomā.

3.   Puses ir apņēmušās sekmēt demokrātiju, tostarp brīvas un taisnīgas vēlēšanas saskaņā ar starptautiskajiem standartiem. Katra Puse informē otru par savām vēlēšanu novērošanas misijām un pēc vajadzības aicina otru piedalīties.

4.   Puses atzīst tiesiskuma nozīmi cilvēktiesību aizsardzības un pārvaldības iestāžu efektīvas darbības nodrošināšanā demokrātiskā valstī. Tas nozīmē, ka pastāv neatkarīga tiesu sistēma, vienlīdzība likuma priekšā, tiesības uz taisnīgu tiesu, un personas var saņemt efektīvu tiesisko aizsardzību.

III SADAĻA

STARPTAUTISKAIS MIERS UN DROŠĪBA UN EFEKTĪVAS DAUDZPUSĒJAS ATTIECĪBAS

3. pants

Masu iznīcināšanas ieroči

1.   Puses uzskata, ka masu iznīcināšanas ieroču (MII) un to nogādes līdzekļu izplatīšana gan valstīm, gan nevalstiskiem dalībniekiem ir viens no nopietnākajiem draudiem starptautiskajai stabilitātei un drošībai.

2.   Tādēļ Puses vienojas sadarboties un dot ieguldījumu, lai novērstu MII un to nogādes līdzekļu izplatīšanu, pilnīgi ievērojot un īstenojot savas saistības atbilstīgi starptautiskajiem atbruņošanās un ieroču neizplatīšanas nolīgumiem, kā arī ANO Drošības padomes rezolūcijām. Turklāt Puses attiecīgi sadarbojas, lai atbalstītu ieroču neizplatīšanas centienus, piedaloties eksporta kontroles režīmos, kuriem tās ir pievienojušās. Puses vienojas, ka šis noteikums ir šā nolīguma būtisks elements.

3.   Puses arī vienojas šādi sadarboties, lai novērstu MII un to nogādes līdzekļu izplatīšanu:

| a) | attiecīgi veikt pasākumus, lai parakstītu, ratificētu vai pievienotos visiem attiecīgajiem starptautiskajiem līgumiem atbruņošanās un neizplatīšanas jomā, kā arī pilnībā īstenot visas saistības saskaņā ar minētajiem līgumiem, kuriem tās ir pievienojušās, un mudināt citas valstis pievienoties šiem līgumiem; |
| --- | --- |

a)

attiecīgi veikt pasākumus, lai parakstītu, ratificētu vai pievienotos visiem attiecīgajiem starptautiskajiem līgumiem atbruņošanās un neizplatīšanas jomā, kā arī pilnībā īstenot visas saistības saskaņā ar minētajiem līgumiem, kuriem tās ir pievienojušās, un mudināt citas valstis pievienoties šiem līgumiem;

| b) | uzturēt efektīvu valsts eksporta kontroles sistēmu, ar kuras palīdzību pārraudzīt ar masu iznīcināšanas ieročiem saistītu produktu eksportu un novērst nelikumīgu tirdzniecību un tranzītu, tostarp veikt masu iznīcināšanas ieroču galapatēriņa kontroli divējāda lietojuma tehnoloģijām un nodrošināt efektīvas sankcijas par eksporta kontroles pārkāpumiem; |
| --- | --- |

b)

uzturēt efektīvu valsts eksporta kontroles sistēmu, ar kuras palīdzību pārraudzīt ar masu iznīcināšanas ieročiem saistītu produktu eksportu un novērst nelikumīgu tirdzniecību un tranzītu, tostarp veikt masu iznīcināšanas ieroču galapatēriņa kontroli divējāda lietojuma tehnoloģijām un nodrošināt efektīvas sankcijas par eksporta kontroles pārkāpumiem;

| c) | apkarot masu iznīcināšanas, bioloģisko un toksisko ieroču izplatīšanu. Puses vienojas sadarboties attiecīgajos forumos, lai uzlabotu izredzes pievienoties starptautiskām konvencijām, tostarp Ķīmisko ieroču konvencijai (Konvencija par ķīmisko ieroču izstrādes, izgatavošanas, uzkrāšanas un pielietošanas aizliegumu un ķīmisko ieroču iznīcināšanu) un Bioloģisko un toksisko ieroču konvencijai (Konvencija par bakterioloģisko (bioloģisko) un toksisko ieroču izstrādāšanas, ražošanas un uzglabāšanas aizliegšanu un to iznīcināšanu). |
| --- | --- |

c)

apkarot masu iznīcināšanas, bioloģisko un toksisko ieroču izplatīšanu. Puses vienojas sadarboties attiecīgajos forumos, lai uzlabotu izredzes pievienoties starptautiskām konvencijām, tostarp Ķīmisko ieroču konvencijai (Konvencija par ķīmisko ieroču izstrādes, izgatavošanas, uzkrāšanas un pielietošanas aizliegumu un ķīmisko ieroču iznīcināšanu) un Bioloģisko un toksisko ieroču konvencijai (Konvencija par bakterioloģisko (bioloģisko) un toksisko ieroču izstrādāšanas, ražošanas un uzglabāšanas aizliegšanu un to iznīcināšanu).

4.   Puses vienojas rīkot regulāras augsta līmeņa ES un Kanādas sanāksmes, lai apmainītos viedokļiem par veidiem, kā veicināt sadarbību vairākos ar ieroču neizplatīšanu un atbruņošanu saistītos jautājumos.

4. pants

Kājnieku ieroči un vieglie ieroči

1.   Puses atzīst, ka kājnieku ieroču un vieglo ieroču (VIKI), kā arī to munīcijas nelikumīga ražošana, pārvadāšana un aprite, kā arī šo ieroču un munīcijas pārmērīga uzkrāšana, slikta pārvaldība, neatbilstīgi nodrošinātas noliktavas un nekontrolēta izplatīšana joprojām nopietni apdraud mieru un starptautisko drošību.

2.   Puses vienojas īstenot to attiecīgās saistības, lai cīnītos pret VIKI un to munīcijas nelikumīgu tirdzniecību piemērojamajos starptautiskajos instrumentos paredzētā kārtībā, ietverot ANO Rīcības programmu, lai novērstu, apkarotu un izskaustu nelegālu tirdzniecību ar VIKI visos tās aspektos, kā arī saistības, kas izriet no ANO Drošības padomes rezolūcijām.

3.   Puses cenšas veikt pasākumus, lai apkarotu VIKI nelikumīgu tirdzniecību, kā arī nodrošinātu savu kopīgo centienu koordināciju, papildināmību un sinerģiju, lai attiecīgā gadījumā palīdzētu citām valstīm pasaules, reģiona un valsts mērogā apkarot VIKI un munīcijas nelikumīgu tirdzniecību.

5. pants

Starptautiskā Krimināltiesa

1.   Puses apstiprina, ka vissmagākie noziegumi, kas skar starptautisko sabiedrību, nedrīkst palikt nesodīti un ka ir jānodrošina efektīva kriminālvajāšana, veicot pasākumus gan valstu līmenī, gan pastiprinot starptautisko sadarbību, tostarp ar Starptautisko Krimināltiesu (SKT).

2.   Puses ir apņēmušās veicināt vispārēju ratifikāciju vai pievienošanos SKT Romas Statūtiem, kā arī veicināt Statūtu efektīvu īstenošanu SKT dalībvalstīs.

6. pants

Sadarbība terorisma apkarošanā

1.   Puses atzīst, ka cīņa pret terorismu ir kopīga prioritāte, un uzsver, ka cīņa pret terorismu ir jāīsteno, ievērojot tiesiskumu, starptautiskos tiesību aktus, jo īpaši ANO Statūtus un attiecīgās ANO Drošības padomes rezolūcijas, cilvēktiesības, starptautiskās bēgļu tiesības, humanitārās tiesības un pamatbrīvības.

2.   Puses nodrošina augsta līmeņa terorisma apkarošanas apspriedes un ad hoc saziņu, lai veicinātu efektīvas kopējas terorisma apkarošanas darbības un sadarbības mehānismus, ja tas ir iespējams. Tas ietver regulāru informācijas apmaiņu par teroristu sarakstiem, vardarbīgu ekstrēmisma stratēģiju apkarošanu, kā arī pieejas jauniem terorisma apkarošanas jautājumiem.

3.   Puses ir apņēmušās veicināt visaptverošu starptautisku pieeju cīņā pret terorismu Apvienoto Nāciju Organizācijas vadībā. Puses jo īpaši cenšas sadarboties, lai padziļinātu starptautisko vienprātību šajā jomā un attiecīgi veicinātu ANO Vispārējās terorisma apkarošanas stratēģijas un ANO Drošības padomes rezolūciju pilnīgu īstenošanu.

4.   Puses turpina cieši sadarboties Globālā terorisma apkarošanas foruma un tā darba grupu satvarā.

5.   Puses vadās pēc starptautiskajiem ieteikumiem, ko sniegusi Finanšu darījumu darba grupa, lai apkarotu terorisma finansēšanu.

6.   Puses vajadzības gadījumā turpina sadarboties, lai uzlabotu citu valstu terorisma apkarošanas spējas un novērstu, atklātu teroristiskas darbības un reaģētu uz tām.

7. pants

Sadarbība starptautiskā miera un stabilitātes veicināšanai

Lai sekmētu to kopīgās intereses par starptautiskā miera un drošības, kā arī efektīvu daudzpusēju iestāžu un politikas veicināšanu, Puses:

| a) | turpina centienus, lai vēl vairāk nostiprinātu transatlantisko drošību, ņemot vērā starp Eiropu un Ziemeļameriku pastāvošas transatlantiskās drošības sistēmas centrālo nozīmi; |
| --- | --- |

a)

turpina centienus, lai vēl vairāk nostiprinātu transatlantisko drošību, ņemot vērā starp Eiropu un Ziemeļameriku pastāvošas transatlantiskās drošības sistēmas centrālo nozīmi;

| b) | stiprina kopīgos centienus, lai atbalstītu vadību krīzes situācijās un spēju veidošanu un turpinātu uzlabot to sadarbību šajā jomā, tostarp attiecībā uz ES operācijām un misijām. Puses cenšas veicināt dalību minētajās darbībās, tostarp izmantojot iepriekšējas konsultācijas un informācijas apmaiņu, ja Puses to uzskata par vajadzīgu. |
| --- | --- |

b)

stiprina kopīgos centienus, lai atbalstītu vadību krīzes situācijās un spēju veidošanu un turpinātu uzlabot to sadarbību šajā jomā, tostarp attiecībā uz ES operācijām un misijām. Puses cenšas veicināt dalību minētajās darbībās, tostarp izmantojot iepriekšējas konsultācijas un informācijas apmaiņu, ja Puses to uzskata par vajadzīgu.

8. pants

Sadarbība daudzpusējos, reģionālos un starptautiskos forumos un organizācijās

1.   Puses ir apņēmušās veicināt daudzpusēju sadarbību un centienus uzlabot tādu reģionālu un starptautisku forumu un organizāciju efektivitāti kā, piemēram, Apvienoto Nāciju Organizācija un tās specializētās organizācijas un aģentūras, Ekonomiskās sadarbības un attīstības organizācija (ESAO), Ziemeļatlantijas līguma organizācija (NATO), Eiropas Drošības un sadarbības organizācija (EDSO) un citi daudzpusējie forumi.

2.   Puses nodrošina efektīvu konsultāciju mehānismu daudzpusējos forumos. Apvienoto Nāciju Organizācijā papildus jau esošajiem dialogiem cilvēktiesību un demokrātijas jomā Puses izveido pastāvīgo konsultāciju mehānismus Cilvēktiesību padomē, ANO Ģenerālajā asamblejā, kā arī ANO birojā Vīnē un attiecīgā gadījumā un saskaņā ar Pušu vienošanos – citur.

3.   Puses cenšas apspriesties par vēlēšanām, lai panāktu efektīvu pārstāvību daudzpusējās organizācijās.

IV SADAĻA

EKONOMIKA UN ILGTSPĒJĪGA ATTĪSTĪBA

9. pants

Dialogs un vadošā loma pasaulē attiecībā uz ekonomikas jautājumiem

Atzīstot, ka ilgtspējīgu globalizāciju un labklājības palielināšanos var sasniegt vienīgi ar atvērtu pasaules ekonomiku, kas balstīta uz tirgus principiem, efektīvu regulējumu un spēcīgām pasaules mēroga iestādēm, Puses cenšas:

| a) | rādīt priekšzīmi, veicinot saprātīgu ekonomikas politiku un piesardzīgu finanšu pārvaldību gan savās valstīs, gan ar savu reģionālo un starptautisko sadarbību; |
| --- | --- |

a)

rādīt priekšzīmi, veicinot saprātīgu ekonomikas politiku un piesardzīgu finanšu pārvaldību gan savās valstīs, gan ar savu reģionālo un starptautisko sadarbību;

| b) | rīkot regulārus augstākā līmeņa politikas dialogus par makroekonomikas jautājumiem, pēc vajadzības iesaistot centrālo banku pārstāvjus, ar mērķi sadarboties savstarpēji svarīgos jautājumos; |
| --- | --- |

b)

rīkot regulārus augstākā līmeņa politikas dialogus par makroekonomikas jautājumiem, pēc vajadzības iesaistot centrālo banku pārstāvjus, ar mērķi sadarboties savstarpēji svarīgos jautājumos;

| c) | attiecīgos gadījumos veicina savlaicīgu un efektīvu dialogu un sadarbību par globāliem vispārēji svarīgiem ekonomikas jautājumiem daudzpusējās organizācijās un forumos, kuros Puses piedalās, piemēram, ESAO, G-7, G-20, Starptautiskajā Valūtas fondā (SVF), Pasaules Bankā un Pasaules Tirdzniecības organizācijā (PTO). |
| --- | --- |

c)

attiecīgos gadījumos veicina savlaicīgu un efektīvu dialogu un sadarbību par globāliem vispārēji svarīgiem ekonomikas jautājumiem daudzpusējās organizācijās un forumos, kuros Puses piedalās, piemēram, ESAO, G-7, G-20, Starptautiskajā Valūtas fondā (SVF), Pasaules Bankā un Pasaules Tirdzniecības organizācijā (PTO).

10. pants

Brīvas tirdzniecības un ieguldījumu veicināšana

1.   Puses sadarbosies, lai veicinātu tirdzniecības un ieguldījumu ilgtspējīgu pieaugumu un attīstību starp tām abpusēji izdevīgā veidā, kā paredzēts visaptverošajā ekonomikas un tirdzniecības nolīgumā.

2.   Puses cenšas sadarboties, lai vēl vairāk stiprinātu PTO kā visefektīvāko satvaru spēcīgai, iekļaujošai un noteikumos balstītai pasaules tirdzniecības sistēmai.

3.   Puses turpina iesaistīties muitas sadarbībā.

11. pants

Sadarbība nodokļu jautājumos

Lai stiprinātu un attīstītu savu ekonomisko sadarbību, Puses ievēro un piemēro labas pārvaldības principus nodokļu jomā, proti, pārredzamību, informācijas apmaiņu un izvairīšanos no kaitnieciskas nodokļu prakses saskaņā ar ESAO kaitnieciskas nodokļu prakses forumu un Savienības Rīcības kodeksu attiecībā uz darījumdarbības nodokļiem. Puses cenšas sadarboties, lai veicinātu un uzlabotu šo principu īstenošanu starptautiskā mērogā.

12. pants

Ilgtspējīga attīstība

1.   Puses vēlreiz apstiprina savu apņemšanos ievērot pašreizējo vajadzību apmierināšanu, neapdraudot nākamo paaudžu vajadzības. Tās atzīst, ka, lai nodrošinātu dzīvotspēju ilgtermiņā, ekonomiskajā izaugsmē būtu jāievēro ilgtspējīgas attīstības principi.

2.   Puses turpina veicināt atbildīgu un efektīvu resursu izmantošanu un palielināt informētību par ekonomiskajām un sociālajām izmaksām, kas rodas no kaitējuma videi, un par to saistīto ietekmi uz cilvēku labklājību.

3.   Puses turpina atbalstīt centienus veicināt ilgtspējīgu attīstību, izmantojot dialogu, paraugprakses apmaiņu, labu pārvaldību un pareizu finanšu pārvaldību.

4.   Pusēm ir kopīgs mērķis samazināt nabadzību un atbalstīt iekļaujošu ekonomikas attīstību visā pasaulē, un tās cenšas, kad vien tas ir iespējams, kopīgi strādāt šā mērķa sasniegšanai.

5.   Šajā nolūkā Puses izveido regulāru politisko dialogu par attīstības sadarbību, lai uzlabotu politikas koordināciju kopējo interešu jautājumos un uzlabotu to attīstības sadarbības kvalitāti un efektivitāti saskaņā ar starptautiski pieņemtiem principiem par atbalsta efektivitāti. Puses sadarbojas, lai stiprinātu pārskatatbildību un pārredzamību, koncentrējoties uz rezultātu uzlabošanu attīstības jomā, un atzīst to, cik svarīgi ir attīstības sadarbībā iesaistīt dažādas ieinteresētās personas, tostarp privātā sektora un pilsoniskās sabiedrības pārstāvjus.

6.   Puses atzīst enerģētikas nozares nozīmi ekonomiskās labklājības un starptautiskā miera un stabilitātes nodrošināšanā. Tās vienojas par nepieciešamību uzlabot un dažādot enerģijas piegādes avotus, veicināt inovācijas un palielināt energoefektivitāti, lai stiprinātu energoapgādes iespēju, energoapgādes drošību, kā arī ilgtspējīgu un cenas ziņā pieejamu elektroenerģiju. Puses nodrošina augsta līmeņa dialogu par enerģētiku un turpina sadarboties, izmantojot divpusējus un daudzpusējus līdzekļus, lai atbalstītu atvērtus un konkurētspējīgus tirgus, apmainītos ar paraugpraksi, veicinātu uz zinātnes atziņām balstītu, pārredzamu regulējumu un apspriestu sadarbības jomas enerģētikas jautājumos.

7.   Puses piešķir lielu nozīmi vides aizsardzībai un saglabāšanai un atzīst, ka ir vajadzīgi augsti vides aizsardzības standarti, lai saglabātu vidi nākamajām paaudzēm.

8.   Puses atzīst klimata pārmaiņu radītos draudus pasaulei un nepieciešamību nekavējoties īstenot turpmākus pasākumus, lai samazinātu emisiju apjomu nolūkā stabilizēt siltumnīcas efektu izraisošo gāzu koncentrāciju atmosfērā tādā līmeni, kas novērstu bīstamu antropogēnu iejaukšanos klimata sistēmā. Konkrēti, tām ir kopīga vēlme rast novatoriskus risinājumus, lai mazinātu klimata pārmaiņu ietekmi un pielāgotos tām. Puses atzīst problēmu globālo raksturu un turpina atbalstīt starptautiskos centienus attiecībā uz taisnīgu, efektīvu, visaptverošu un uz noteikumiem balstītu režīmu saskaņā ar Apvienoto Nāciju Organizācijas Vispārējo konvenciju par klimata pārmaiņām (UNFCCC), ko piemēro visām Konvencijas Pusēm, tostarp kopīgi strādājot pie tā, lai virzītu uz priekšu Parīzes nolīgumu.

9.   Puses nodrošina augsta līmeņa dialogu par vidi un klimata pārmaiņām ar mērķi dalīties ar paraugpraksi un veicināt efektīvu un iekļaujošu sadarbību klimata pārmaiņu jomā un par citiem jautājumiem, kas attiecas uz vides aizsardzību.

10.   Puses atzīst, cik svarīgs ir dialogs un sadarbība divpusējā vai daudzpusējā līmenī tādās jomās kā nodarbinātība, sociālie jautājumi un pienācīgas kvalitātes darba apstākļi, īpaši saistībā ar globalizāciju un demogrāfiskajām pārmaiņām. Puses apņemas veicināt sadarbību, kā arī informācijas un pieredzes apmaiņu nodarbinātības un sociālajā jomā. Puses apliecina arī savu gatavību ievērot, veicināt un īstenot starptautiski atzītus darba standartus, ko tās apņēmušās īstenot, piemēram, Starptautiskās Darba organizācijas (SDO) 1998. gada Deklarāciju par pamatprincipiem un pamattiesībām darbā un tās papildinājumus.

13. pants

Dialogs par citām savstarpējo interešu jomām

Atzīstot to kopīgo apņemšanos padziļināt un paplašināt ilgtermiņa iesaisti, kā arī atzinīgi vērtējot esošo sadarbību, Puses cenšas attiecīgos divpusējos un daudzpusējos forumos veicināt dialogu ar ekspertiem, kā arī paraugprakses apmaiņu tādās politikas jomās, kas interesē abas Puses. Attiecīgās jomas ir šādas (bet ne tikai): lauksaimniecība, zivsaimniecība, starptautiskā okeāna un jūrlietu politika, lauku attīstība, starptautiskie pārvadājumu, nodarbinātības, kā arī polārā loka jautājumi, tostarp zinātnes un tehnoloģiju jautājumi. Attiecīgā gadījumā šīs jomas var ietvert arī informācijas apmaiņu par likumdošanas, normatīvo un administratīvo praksi, kā arī par lēmumu pieņemšanas procesu.

14. pants

Iedzīvotāju labklājība

1.   Atzīstot, cik svarīgi ir paplašināt un padziļināt savu dialogu un sadarbību par plašu jautājumu loku, kas ietekmē to iedzīvotāju un plašākas pasaules kopienas labklājību, Puses veicina un atvieglo dialogu, konsultācijas un, ja iespējams, sadarbību esošo un topošo savstarpēju interešu jautājumos, kas skar iedzīvotāju labklājību.

2.   Puses atzīst patērētāju aizsardzības nozīmi un veicina informācijas un paraugprakses apmaiņu šajā jomā.

3.   Puses veicina savstarpēju sadarbību un informācijas apmaiņu par pasaules veselības jautājumiem, kā arī par sagatavotību un reaģēšanu uz pasaules mēroga ārkārtas situācijām sabiedrības veselības jomā.

15. pants

Sadarbība zināšanu, pētniecības, inovāciju un komunikācijas tehnoloģiju jomā

1.   Ņemot vērā to, cik svarīgas pasaules mēroga problēmu risināšanā ir jaunas zināšanas, Puses turpina veicināt sadarbību tādās jomās kā zinātne, tehnoloģijas, pētniecība un inovācijas.

2.   Atzīstot, ka informācijas un komunikācijas tehnoloģijas ir mūsdienīgas dzīves un sociāli ekonomiskās attīstības būtiski elementi, Puses cenšas sadarboties un apmainīties ar viedokļiem attiecīgi par valsts, reģionālo un starptautisko politiku šajā jomā.

3.   Atzīstot, ka interneta drošība un stabilitāte, pilnībā ievērojot pamattiesības un pamatbrīvības, ir vispārēja problēma, Puses cenšas sadarboties divpusējā un daudzpusējā līmenī, izmantojot dialogu un pieredzes apmaiņu.

4.   Puses atzīst, ka sociāli ekonomiskās, vides un starptautiskās politikas mērķu sasniegšanā aizvien lielāka nozīme ir kosmosa sistēmu izmantošanai. Puses turpina plašāk attīstīt sadarbību kosmosa resursu attīstības un izmantošanas jomā, lai atbalstītu iedzīvotājus, uzņēmumus un valdības struktūras.

5.   Puses cenšas turpināt savu sadarbību statistikas jomā, īpašu uzmanību pievēršot tam, lai aktīvi veicinātu dalīšanos ar paraugpraksi un politiku.

16. pants

Kultūras izpausmju daudzveidības, izglītības, kā arī jauniešu un cilvēku savstarpējo kontaktu veicināšana

1.   Puses lepojas ar senajām kultūras, valodas un tradīciju saiknēm, kuras starp tām veido saprašanās tiltus. Transatlantiskās saites pastāv visos valdības un sabiedrības līmeņos, un šīm attiecībām ir būtiska ietekme Kanādas un Eiropas sabiedrībā. Puses cenšas veicināt šīs saites un meklēt jaunus veidus, kā stiprināt attiecības, veicinot cilvēku savstarpējos kontaktus. Puses cenšas izmantot nevalstisko organizāciju un ideju laboratoriju piedāvātās apmaiņas, kas apvieno jauniešus un citus ekonomikas un sociālos partnerus, lai paplašinātu un padziļinātu šīs attiecības, kā arī sniegtu jaunas idejas attiecībā uz kopēju problēmu risināšanu.

2.   Atzīstot daudzveidīgās akadēmiskās, izglītības, sporta, kultūras, tūrisma un jauniešu mobilitātes attiecības, kas izveidojušās starp tām gadu gaitā, Puses atbalsta un veicina nepārtrauktu sadarbību, lai pēc vajadzības paplašinātu šīs saiknes.

3.   Puses cenšas veicināt kultūras izpausmju daudzveidību, tostarp attiecīgā gadījumā popularizējot principus un mērķus, kas noteikti UNESCO 2005. gada Konvencijā par kultūras izpausmju daudzveidības aizsardzību un veicināšanu.

4.   Puses cenšas attiecīgi veicināt un atvieglot to kultūras iestāžu un šīs jomas profesionāļu apmaiņu, sadarbību un dialogu.

17. pants

Noturība pret katastrofām un ārkārtas situāciju pārvarēšana

Lai mazinātu dabas un cilvēka izraisītu katastrofu ietekmi un paaugstinātu sabiedrības un infrastruktūras izturību, Puses apstiprina savu kopējo apņemšanos veicināt profilakses, sagatavotības, reaģēšanas un atveseļošanas pasākumus, tostarp attiecīgā gadījumā izmantojot sadarbību divpusējā un daudzpusējā līmenī.

V SADAĻA

TIESISKUMS, BRĪVĪBA UN DROŠĪBA

18. pants

Tiesu iestāžu sadarbība

1.   Attiecībā uz tiesu iestāžu sadarbību krimināllietās Puses centīsies pastiprināt esošo sadarbību savstarpējās tiesiskās palīdzības un personu izdošanas jomā, pamatojoties uz atbilstīgiem starptautiskiem nolīgumiem. Puses, ievērojot savas pilnvaras un kompetenci, cenšas nostiprināt esošos mehānismus un vajadzības gadījumā apsvērt iespēju izstrādāt jaunus mehānismus, lai atvieglotu starptautisko sadarbību šajā jomā. Tas vajadzības gadījumā nozīmētu arī pievienošanos atbilstīgiem starptautiskajiem instrumentiem un to īstenošanu, kā arī ciešāku sadarbību ar Eurojust.

2.   Puses attiecīgos gadījumos atbilstīgi to kompetencēm attīsta tiesu iestāžu sadarbību civillietās un komerclietās, jo īpaši attiecībā uz daudzpusējo konvenciju par tiesu iestāžu sadarbību civillietās apspriešanu, ratifikāciju un īstenošanu, ietverot Hāgas Starptautisko privāttiesību konferences konvencijas starptautiskās tiesiskās sadarbības un tiesvedības jomā, kā arī bērnu aizsardzības jomā.

19. pants

Sadarbība nelikumīgu narkotisko vielu apkarošanas jomā

1.   Atbilstīgi to attiecīgajām pilnvarām un kompetencēm Puses sadarbojas, lai nodrošinātu līdzsvarotu un integrētu pieeju narkotisko vielu jautājumiem. Puses vērš savus centienus uz to, lai:

| — | nostiprinātu struktūras nelikumīgu narkotisko vielu apkarošanai; |
| --- | --- |

—

nostiprinātu struktūras nelikumīgu narkotisko vielu apkarošanai;

| — | samazinātu nelikumīgu narkotisko vielu piedāvājumu, kontrabandu un pieprasījumu pēc tām; |
| --- | --- |

—

samazinātu nelikumīgu narkotisko vielu piedāvājumu, kontrabandu un pieprasījumu pēc tām;

| — | pievērstos nelikumīgu narkotisko vielu ļaunprātīgas izmantošanas ietekmei uz veselību un tās sociālajām sekām; un |
| --- | --- |

—

pievērstos nelikumīgu narkotisko vielu ļaunprātīgas izmantošanas ietekmei uz veselību un tās sociālajām sekām; un

| — | maksimāli efektīvi izmantotu struktūras, kuru mērķis ir samazināt ķīmisko prekursoru novirzīšanu nelikumīgai narkotisko un psihotropo vielu ražošanai. |
| --- | --- |

—

maksimāli efektīvi izmantotu struktūras, kuru mērķis ir samazināt ķīmisko prekursoru novirzīšanu nelikumīgai narkotisko un psihotropo vielu ražošanai.

2.   Puses sadarbojas, lai sasniegtu minētos mērķus, tostarp, ja iespējams, koordinējot savas tehniskās palīdzības programmas un mudinot valstis, kuras to vēl nav izdarījušas, ratificēt un īstenot esošās starptautiskās konvencijas par narkotiku kontroli, kurām ir pievienojusies Savienība vai tās dalībvalstis un Kanāda. Puses savā rīcībā balstās uz vispārpieņemtiem principiem, kas ir saskaņā ar attiecīgajām starptautiskajām konvencijām par narkotiku kontroli, un ievēro plašākos mērķus, kuri noteikti ANO 2009. gada Politiskajā deklarācijā un rīcības plānā par starptautisko sadarbību, kas vērsta uz integrētu un līdzsvarotu stratēģiju narkomānijas apkarošanai pasaulē.

20. pants

Tiesībaizsardzības iestāžu sadarbība un cīņa pret organizēto noziedzību un korupciju

1.   Pusēm ir kopīga apņemšanās sadarboties cīņā pret organizēto, ekonomisko un finanšu noziedzību, korupciju, viltošanu, kontrabandu un nelikumīgiem darījumiem, ievērojot Pušu savstarpējās starptautiskās saistības šajā jomā, tostarp attiecībā uz efektīvu sadarbību tādu līdzekļu atgūšanā, kas iegūti korupcijas rezultātā.

2.   Puses apstiprina savu apņemšanos attīstīt sadarbību tiesībaizsardzības jomā, tostarp turpinot sadarbību ar Eiropolu.

3.   Turklāt Puses cenšas sadarboties starptautiskos forumos, lai veicinātu ANO Konvencijas pret transnacionālo organizēto noziedzību un tās papildu protokolu, kuriem tās ir pievienojušās, pienācīgu ievērošanu un īstenošanu.

4.   Puses arī cenšas attiecīgi veicināt ANO Konvencijas par cīņu pret korupciju īstenošanu, tostarp izmantojot stingru pārskatīšanas mehānismu, kurā ievēroti tādi principi kā pārredzamība un pilsoniskās sabiedrības līdzdalība.

21. pants

Nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizēšana un terorisma finansēšana

1.   Puses atzīst vajadzību sadarboties, lai novērstu, ka to finanšu sistēmas tiek izmantotas tādu līdzekļu legalizēšanai, kas iegūti jebkādās noziedzīgās darbībās, tostarp narkotiku kontrabandā un korupcijā, kā arī lai cīnītos pret terorisma finansēšanu. Šī sadarbība ietver no noziedzīgas darbības iegūtu aktīvu vai līdzekļu konfiscēšanu saskaņā ar Pušu attiecīgo tiesisko regulējumu un tiesību aktiem.

2.   Puses apmainās ar attiecīgo informāciju saskaņā ar to attiecīgo tiesisko regulējumu un tiesību aktiem un īsteno atbilstīgus pasākumus, lai cīnītos pret nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizēšanu un terorisma finansēšanu, pamatojoties uz Finanšu darījumu darba grupas sniegtajiem ieteikumiem un standartiem, ko pieņēmušas citas attiecīgas starptautiskas organizācijas, kuras darbojas šajā jomā.

22. pants

Kibernoziedzība

1.   Puses atzīst, ka kibernoziedzība ir pasaules mēroga problēma, kurai ir vajadzīgi pasaules mēroga risinājumi. Minētajā nolūkā Puses stiprina sadarbību, lai novērstu un apkarotu kibernoziedzību, apmainoties ar informāciju un praktisko pieredzi saskaņā ar to attiecīgo tiesisko regulējumu un tiesību aktiem. Puses cenšas attiecīgā gadījumā sadarboties, lai atbalstītu un palīdzētu citām valstīm izstrādāt efektīvus tiesību aktus, politiku un praksi kibernoziedzības novēršanai un apkarošanai neatkarīgi no tā, kur tā rodas.

2.   Vajadzības gadījumā Puses saskaņā ar to attiecīgo tiesisko regulējumu un tiesību aktiem apmainās ar informāciju tādās jomās kā kibernoziegumu izmeklētāju izglītība un mācības, kibernoziegumu izmeklēšana un digitālā kriminālistika.

23. pants

Migrācija, patvērums un robežu pārvaldība

1.   Puses atkārtoti apstiprina savu apņemšanos sadarboties un apmainīties ar viedokļiem saskaņā ar to attiecīgajiem normatīvajiem aktiem attiecībā uz migrāciju (tostarp likumīgo migrāciju, nelikumīgo migrāciju, cilvēku tirdzniecību, migrāciju un attīstību) patvērumu, integrāciju, vīzām un robežu pārvaldību.

2.   Pusēm ir kopīgs mērķis – ieviest bezvīzu režīmu starp Eiropas Savienību un Kanādu, kas attiektos uz visiem to pilsoņiem. Puses sadarbojas un dara visu iespējamo, lai pēc iespējas drīz ieviestu bezvīzu režīmu starp to teritorijām visiem pilsoņiem, kam ir derīgas pases.

3.   Puses vienojas sadarboties, lai novērstu un kontrolētu nelikumīgu migrāciju. Šajā nolūkā:

| a) | Kanāda pēc dalībvalsts pieprasījuma un, ja vien nav noteikts citādi, bez papildu formalitātēm piekrīt uzņemt atpakaļ visus savus pilsoņus, kuri nelikumīgi uzturas dalībvalsts teritorijā; |
| --- | --- |

a)

Kanāda pēc dalībvalsts pieprasījuma un, ja vien nav noteikts citādi, bez papildu formalitātēm piekrīt uzņemt atpakaļ visus savus pilsoņus, kuri nelikumīgi uzturas dalībvalsts teritorijā;

| b) | katra dalībvalsts pēc Kanādas pieprasījuma un, ja vien nav noteikts citādi, bez papildu formalitātēm piekrīt uzņemt atpakaļ visus savus pilsoņus, kuri nelikumīgi uzturas Kanādas teritorijā; |
| --- | --- |

b)

katra dalībvalsts pēc Kanādas pieprasījuma un, ja vien nav noteikts citādi, bez papildu formalitātēm piekrīt uzņemt atpakaļ visus savus pilsoņus, kuri nelikumīgi uzturas Kanādas teritorijā;

| c) | šajā nolūkā dalībvalstis un Kanāda saviem pilsoņiem nodrošina atbilstīgus ceļošanas dokumentus; |
| --- | --- |

c)

šajā nolūkā dalībvalstis un Kanāda saviem pilsoņiem nodrošina atbilstīgus ceļošanas dokumentus;

| d) | Puses cenšas iesaistīties sarunās par īpašu vienošanos, lai noteiktu pienākumus jautājumā par atpakaļuzņemšanu, ietverot trešo valstu valstspiederīgo un bezvalstnieku atpakaļuzņemšanu. |
| --- | --- |

d)

Puses cenšas iesaistīties sarunās par īpašu vienošanos, lai noteiktu pienākumus jautājumā par atpakaļuzņemšanu, ietverot trešo valstu valstspiederīgo un bezvalstnieku atpakaļuzņemšanu.

24. pants

Konsulārā aizsardzība

1.   Kanāda ļauj ES pilsoņiem, kuri atrodas Kanādas teritorijā, izmantot jebkuras ES dalībvalsts diplomātisko un konsulāro iestāžu aizsardzību, ja Kanādā nav pieejama viņu valsts pastāvīgā pārstāvniecība.

2.   Dalībvalstis ļauj Kanādas pilsoņiem, kuri atrodas kādas dalībvalsts teritorijā, izmantot jebkuras citas Kanādas noteiktas dalībvalsts diplomātisko un konsulāro iestāžu aizsardzību, ja pirmajā dalībvalstī nav pieejama Kanādas pastāvīgā pārstāvniecība.

3.   Panta 1. un 2. punkts ir paredzēts, lai atteiktos no prasības par paziņošanu un piekrišanu, kas varētu būt piemērojama citos apstākļos, lai ļautu Savienības vai Kanādas pilsoņus pārstāvēt citai valstij, nevis tai, kuras pilsoņi viņi ir.

4.   Puses katru gadu pārskata 1. un 2. punkta administratīvo darbību.

25. pants

Personas datu aizsardzība

1.   Puses atzīst, ka ir nepieciešams aizsargāt personas datus, un cenšas kopā strādāt, lai veicinātu augstus starptautiskus standartus.

2.   Puses atzīst to, cik svarīgi ir aizsargāt pamattiesības un pamatbrīvības, tostarp tiesības uz privātās dzīves neaizskaramību attiecībā uz personas datu aizsardzību. Tādēļ Puses apņemas saskaņā ar to attiecīgajiem normatīvajiem aktiem ievērot saistības, ko tās uzņēmušās attiecībā uz šīm tiesībām, tostarp novēršot un apkarojot terorismu un citus smagus starptautiskus noziegumus, ietverot organizēto noziedzību.

3.   Puses saskaņā ar to attiecīgajiem normatīvajiem aktiem turpina divpusējā un daudzpusējā līmenī sadarboties attiecībā uz personas datu aizsardzību, attiecīgā gadījumā izmantojot dialogu un pieredzes apmaiņu.

VI SADAĻA

POLITISKAIS DIALOGS UN KONSULTĀCIJU MEHĀNISMI

26. pants

Politiskais dialogs

Puses cenšas efektīvi un pragmatiski stiprināt dialogu un apspriedes, lai atbalstītu to attiecību attīstību, lai pilnveidotu to saiknes un veicinātu to kopējās intereses un vērtības, izmantojot to daudzpusējo iesaisti.

27. pants

Apspriežu mehānismi

1.   Puses iesaistās dialogā, regulāri uzturot kontaktus, apmaiņu un apspriedes, kas ietver:

| a) | augstākā līmeņa sanāksmes vadītāju līmenī katru gadu vai pēc savstarpējas vienošanās, kas pārmaiņus notiek Eiropas Savienībā un Kanādā; |
| --- | --- |

a)

augstākā līmeņa sanāksmes vadītāju līmenī katru gadu vai pēc savstarpējas vienošanās, kas pārmaiņus notiek Eiropas Savienībā un Kanādā;

| b) | sanāksmes ārlietu ministru līmenī; |
| --- | --- |

b)

sanāksmes ārlietu ministru līmenī;

| c) | apspriedes ministru līmenī par abpusēji interesējošiem politikas jautājumiem; |
| --- | --- |

c)

apspriedes ministru līmenī par abpusēji interesējošiem politikas jautājumiem;

| d) | ierēdņu apspriedes gan augstākajā līmenī, gan darba līmenī par savstarpējas intereses jautājumiem vai informatīvas sanāksmes un sadarbību, kas saistīta ar būtiskiem vietējiem vai starptautiskiem notikumiem; |
| --- | --- |

d)

ierēdņu apspriedes gan augstākajā līmenī, gan darba līmenī par savstarpējas intereses jautājumiem vai informatīvas sanāksmes un sadarbību, kas saistīta ar būtiskiem vietējiem vai starptautiskiem notikumiem;

| e) | delegāciju apmaiņas veicināšanu starp Eiropas Parlamentu un Kanādas parlamentu. |
| --- | --- |

e)

delegāciju apmaiņas veicināšanu starp Eiropas Parlamentu un Kanādas parlamentu.

2.   Apvienotā ministru komiteja

| a) | Ar šo ir izveidota Apvienotā ministru komiteja (AMK). |
| --- | --- |

a)

Ar šo ir izveidota Apvienotā ministru komiteja (AMK).

| b) | AMK:






  i) | aizstāj Transatlantisko dialogu; |
| --- | --- | --- |

b)

AMK:

i)

aizstāj Transatlantisko dialogu;

| ii) | to kopīgi vada Kanādas ārlietu ministrs un Savienības Augstā pārstāve ārlietās un drošības politikas jautājumos; |
| --- | --- |

ii)

to kopīgi vada Kanādas ārlietu ministrs un Savienības Augstā pārstāve ārlietās un drošības politikas jautājumos;

| iii) | tiekas katru gadu vai pēc savstarpējas vienošanās atkarībā no apstākļiem; |
| --- | --- |

iii)

tiekas katru gadu vai pēc savstarpējas vienošanās atkarībā no apstākļiem;

| iv) | pieņem savu darba kārtību, noteikumus un procedūras; |
| --- | --- |

iv)

pieņem savu darba kārtību, noteikumus un procedūras;

| v) | pieņem lēmumus, ko apstiprina abas Puses; |
| --- | --- |

v)

pieņem lēmumus, ko apstiprina abas Puses;

| vi) | saņem Apvienotās sadarbības komitejas (ASK) gada ziņojumus par attiecību stāvokli un sniedz ieteikumus saistībā ar ASK darbu, tostarp par jaunām turpmākās sadarbības jomām, kā arī par jebkādu domstarpību atrisināšanu, kas radušās saistībā ar šā nolīguma īstenošanu; |
| --- | --- |

vi)

saņem Apvienotās sadarbības komitejas (ASK) gada ziņojumus par attiecību stāvokli un sniedz ieteikumus saistībā ar ASK darbu, tostarp par jaunām turpmākās sadarbības jomām, kā arī par jebkādu domstarpību atrisināšanu, kas radušās saistībā ar šā nolīguma īstenošanu;

| vii) | tās sastāvā ir Pušu pārstāvji. |
| --- | --- |

vii)

tās sastāvā ir Pušu pārstāvji.

3.   Apvienotā sadarbības komiteja

| a) | Puses izveido Apvienoto sadarbības komiteju (ASK). |
| --- | --- |

a)

Puses izveido Apvienoto sadarbības komiteju (ASK).

| b) | Puses nodrošina, ka ASK:






  i) | iesaka prioritātes attiecībā uz Pušu sadarbību; |
| --- | --- | --- |

b)

Puses nodrošina, ka ASK:

i)

iesaka prioritātes attiecībā uz Pušu sadarbību;

| ii) | uzrauga Pušu stratēģisko attiecību attīstību; |
| --- | --- |

ii)

uzrauga Pušu stratēģisko attiecību attīstību;

| iii) | apmainās ar viedokļiem un sniedz ieteikumus par jebkādiem kopējas intereses jautājumiem; |
| --- | --- |

iii)

apmainās ar viedokļiem un sniedz ieteikumus par jebkādiem kopējas intereses jautājumiem;

| iv) | sniedz ieteikumus, lai padarītu Pušu sinerģiju efektīvāku; |
| --- | --- |

iv)

sniedz ieteikumus, lai padarītu Pušu sinerģiju efektīvāku;

| v) | nodrošina šā nolīguma pienācīgu darbību; |
| --- | --- |

v)

nodrošina šā nolīguma pienācīgu darbību;

| vi) | sniedz AMK gada ziņojumu par attiecību stāvokli, ko Puses dara zināmu atklātībai, kā minēts šā panta 2. punkta b) apakšpunkta vi) punktā; |
| --- | --- |

vi)

sniedz AMK gada ziņojumu par attiecību stāvokli, ko Puses dara zināmu atklātībai, kā minēts šā panta 2. punkta b) apakšpunkta vi) punktā;

| vii) | attiecīgi risina visus jautājumus, ko tai iesniedz Puses saskaņā ar šo nolīgumu; |
| --- | --- |

vii)

attiecīgi risina visus jautājumus, ko tai iesniedz Puses saskaņā ar šo nolīgumu;

| viii) | izveido apakškomitejas, kas palīdz tās pienākumu izpildē. Tomēr šīm apakškomitejām nevajadzētu dublēt struktūras, kas izveidotas saskaņā ar citiem Pušu savstarpējiem nolīgumiem; |
| --- | --- |

viii)

izveido apakškomitejas, kas palīdz tās pienākumu izpildē. Tomēr šīm apakškomitejām nevajadzētu dublēt struktūras, kas izveidotas saskaņā ar citiem Pušu savstarpējiem nolīgumiem;

| ix) | izskata situācijas, ja kāda no Pusēm uzskata, ka lēmumu pieņemšanas procesi sadarbības jomās, uz kurām neattiecas īpašs nolīgums, ir negatīvi ietekmējuši vai varētu negatīvi ietekmēt to intereses. |
| --- | --- |

ix)

izskata situācijas, ja kāda no Pusēm uzskata, ka lēmumu pieņemšanas procesi sadarbības jomās, uz kurām neattiecas īpašs nolīgums, ir negatīvi ietekmējuši vai varētu negatīvi ietekmēt to intereses.

| c) | Puses nodrošina, ka ASK tiekas reizi gadā pārmaiņus Eiropas Savienībā un Kanādā; ka ASK ārkārtas sanāksmes sasauc pēc jebkuras Puses lūguma; ka ASK kopīgi vada viena augstākā amatpersona no Kanādas un viena augstākā amatpersona no Eiropas Savienības; un ka tā vienojas par savām pilnvarām, tostarp novērotāju līdzdalību. |
| --- | --- |

c)

Puses nodrošina, ka ASK tiekas reizi gadā pārmaiņus Eiropas Savienībā un Kanādā; ka ASK ārkārtas sanāksmes sasauc pēc jebkuras Puses lūguma; ka ASK kopīgi vada viena augstākā amatpersona no Kanādas un viena augstākā amatpersona no Eiropas Savienības; un ka tā vienojas par savām pilnvarām, tostarp novērotāju līdzdalību.

| d) | ASK veido Pušu pārstāvji, un to līdzdalības līmeni nosaka, pievēršot pienācīgu uzmanību efektivitātes un ekonomikas veicināšanai. |
| --- | --- |

d)

ASK veido Pušu pārstāvji, un to līdzdalības līmeni nosaka, pievēršot pienācīgu uzmanību efektivitātes un ekonomikas veicināšanai.

| e) | Puses vienojas, ka ASK var lūgt komitejas un līdzīgas struktūras, kas izveidotas saskaņā ar Pušu divpusējiem nolīgumiem, regulāri informēt ASK par savu darbību, šādi veidojot daļu no pastāvīga, visaptveroša pārskata par Pušu attiecībām. |
| --- | --- |

e)

Puses vienojas, ka ASK var lūgt komitejas un līdzīgas struktūras, kas izveidotas saskaņā ar Pušu divpusējiem nolīgumiem, regulāri informēt ASK par savu darbību, šādi veidojot daļu no pastāvīga, visaptveroša pārskata par Pušu attiecībām.

28. pants

Saistību izpilde

1.   Ievērojot savstarpēju cieņu un sadarbību, ko paredz šis nolīgums, Puses veic visus vajadzīgos vispārīgos vai īpašos pasākumus, lai izpildītu savas saistības saskaņā ar šo nolīgumu.

2.   Ja, piemērojot vai interpretējot šo nolīgumu, rodas jautājumi vai domstarpības, Puses pastiprināti cenšas apspriesties un sadarboties, lai atrisinātu jautājumus savlaicīgi un izlīguma veidā. Pēc jebkuras Puses pieprasījuma jautājumus vai domstarpības iesniedz ASK turpmākai apspriešanai un izpētei. Puses var arī kopā nolemt šos jautājumus iesniegt īpašām apakškomitejām, kas tos paziņo ASK. Puses nodrošina, ka ASK vai ieceltā apakškomiteja tiekas saprātīgā laikā, lai censtos atrisināt visas domstarpības attiecībā uz šā nolīguma piemērošanu vai interpretēšanu, izmantojot agrīnu saziņu, rūpīgi izvērtējot faktus, tostarp ņemot vērā ekspertu padomus un zinātniskus pierādījumus, kā arī efektīvu dialogu.

3.   Atkārtoti apliecinot savu stingro kopīgo apņemšanos cilvēktiesību nodrošināšanas un ieroču neizplatīšanas jomā, Puses uzskata, ka īpaši smagus un būtiskus 2. panta 1. punktā un 3. panta 2. punktā minēto pienākumu pārkāpumus var uzskatīt par īpašas steidzamības gadījumiem. Puses uzskata, ka, lai situāciju uzskatītu par 2. panta 1. punkta “īpaši nopietnu un būtisku pārkāpumu”, tās smagumam un veidam jābūt ārkārtējam, piemēram, valsts apvērsumam vai smagiem noziegumiem, kas apdraud starptautiskās sabiedrības mieru, drošību un labklājību.

4.   Gadījumos, kad situāciju trešā valstī tās smaguma un veida dēļ var atzīt par līdzvērtīgu īpašas steidzamības gadījumam, Puses cenšas rīkot steidzamas apspriedes pēc jebkuras Puses pieprasījuma, lai apmainītos ar viedokļiem par situāciju un apsvērtu iespējamos risinājumus.

5.   Maz ticamā un neparedzētā situācijā, ja īpašas steidzamības gadījums notiek vienas Puses teritorijā, jebkura Puse var ar šo jautājumu vērsties AMK. AMK var pieprasīt ASK rīkot steidzamas apspriedes 15 dienu laikā. Puses nodrošina attiecīgo informāciju un pierādījumus, kas vajadzīgi situācijas rūpīgai pārbaudei, kā arī laicīgam un efektīvam atrisinājumam. Ja ASK nespēj atrisināt situāciju, tā var iesniegt šo jautājumu steidzamai izskatīšanai AMK.

| 6. | a) | Īpašas steidzamības gadījumā, ja AMK nespēj atrisināt situāciju, katra Puse var lemt par šā nolīguma noteikumu apturēšanu. Savienībā lēmums par apturēšanu būtu jāpieņem vienprātīgi. Kanādā lēmumu par apturēšanu pieņemtu Kanādas valdība saskaņā ar spēkā esošajiem normatīvajiem aktiem. Puse nekavējoties rakstiski paziņo otrai Pusei par lēmumu un piemēro to minimālo laikposmu, kas vajadzīgs, lai atrisinātu jautājumu veidā, kas pieņemams Pusēm; |
| --- | --- | --- |
| b) | Puses nepārtraukti novēro situāciju, kas lika pieņemt minēto lēmumu un kas varētu kalpot kā pamatojums citu piemērotu pasākumu veikšanai ārpus šā nolīguma. Puse, kas ierosinājusi nolīguma apturēšanu vai citus pasākumus, tos atceļ, tiklīdz tas ir pamatoti. |

6.

a)

Īpašas steidzamības gadījumā, ja AMK nespēj atrisināt situāciju, katra Puse var lemt par šā nolīguma noteikumu apturēšanu. Savienībā lēmums par apturēšanu būtu jāpieņem vienprātīgi. Kanādā lēmumu par apturēšanu pieņemtu Kanādas valdība saskaņā ar spēkā esošajiem normatīvajiem aktiem. Puse nekavējoties rakstiski paziņo otrai Pusei par lēmumu un piemēro to minimālo laikposmu, kas vajadzīgs, lai atrisinātu jautājumu veidā, kas pieņemams Pusēm;

b)

Puses nepārtraukti novēro situāciju, kas lika pieņemt minēto lēmumu un kas varētu kalpot kā pamatojums citu piemērotu pasākumu veikšanai ārpus šā nolīguma. Puse, kas ierosinājusi nolīguma apturēšanu vai citus pasākumus, tos atceļ, tiklīdz tas ir pamatoti.

7.   Turklāt Puses atzīst, ka īpaši nopietns un būtisks cilvēktiesību vai ieroču neizplatīšanas pārkāpums, kā noteikts 3. punktā, var būt arī iemesls ES un Kanādas visaptverošā ekonomikas un tirdzniecības nolīguma (CETA) pārtraukšanai saskaņā ar minētā nolīguma 30.9 pantu.

8.   Šis nolīgums neietekmē un neierobežo citu starp Pusēm noslēgtu nolīgumu interpretāciju un piemērošanu. Jo īpaši šā nolīguma noteikumi par domstarpību izšķiršanu neaizstāj un nekādā veidā neskar citu starp Pusēm noslēgto nolīgumu noteikumus par domstarpību izšķiršanu.

VII SADAĻA

NOBEIGUMA NOTEIKUMI

29. pants

Drošība un informācijas izpaušana

1.   Šo nolīgumu neinterpretē tādā veidā, kas kaitētu Savienības, dalībvalstu un Kanādas normatīvajiem aktiem par publisku piekļuvi oficiāliem dokumentiem.

2.   Šo nolīgumu neinterpretē tādā veidā, kas paredzētu, ka Pusei jāsniedz jebkāda informācija, ja tā uzskata, ka šīs informācijas izpaušana ir pretrunā būtiskām tās drošības interesēm.

30. pants

Spēkā stāšanās un darbības izbeigšana

1.   Puses paziņo viena otrai, ka ir pabeigtas iekšējās procedūras, kas vajadzīgas, lai šis nolīgums stātos spēkā. Šis nolīgums stājas spēkā pirmajā mēneša dienā pēc pēdējā paziņojuma saņemšanas.

2.   Neatkarīgi no 1. punkta Savienība un Kanāda piemēro šā nolīguma daļas provizoriski, kā noteikts šajā punktā, līdz tā spēkā stāšanās dienai un saskaņā ar to attiecīgajām piemērojamajām iekšējām procedūrām un tiesību aktiem.

Provizoriskā piemērošana sākas otrā mēneša pirmajā dienā pēc dienas, kad Savienība un Kanāda ir paziņojušas viena otrai par:

| a) | Savienība – par šim nolūkam nepieciešamo iekšējo procedūru pabeigšanu, norādot nolīguma daļas, ko piemēro provizoriski; un |
| --- | --- |

a)

Savienība – par šim nolūkam nepieciešamo iekšējo procedūru pabeigšanu, norādot nolīguma daļas, ko piemēro provizoriski; un

| b) | Kanāda – par šim nolūkam nepieciešamo iekšējo procedūru pabeigšanu, apstiprinot savu piekrišanu nolīguma daļām, ko piemēro provizoriski. |
| --- | --- |

b)

Kanāda – par šim nolūkam nepieciešamo iekšējo procedūru pabeigšanu, apstiprinot savu piekrišanu nolīguma daļām, ko piemēro provizoriski.

3.   Ikviena no Pusēm var rakstiski informēt otru Pusi par tās nodomu denonsēt šo nolīgumu. Denonsēšana stājas spēkā sešus mēnešus pēc paziņošanas.

31. pants

Grozījumi

Šo nolīgumu Puses var grozīt, rakstiski vienojoties. Grozījums stājas spēkā nākamā mēneša pirmajā dienā pēc dienas, kurā sniegts pēdējais paziņojums, ar kuru Puses paziņo viena otrai, ka ir pabeigtas visas nepieciešamās iekšējās procedūras, kas vajadzīgas, lai grozījums stātos spēkā.

32. pants

Paziņojumi

Puses iesniedz visus saskaņā ar 30. un 31. pantu veiktos paziņojumus Eiropas Savienības Padomes Ģenerālsekretariātam un Kanādas Ārlietu, tirdzniecības un attīstības departamentam vai attiecīgiem to tiesību pārņēmējiem.

33. pants

Teritoriālā piemērošana

Šo nolīgumu, no vienas puses, piemēro teritorijās, uz kurām attiecas Līgumi, kas ir Eiropas Savienības izveides pamatā, saskaņā ar minēto Līgumu noteikumiem, un, no otras puses, Kanādā.

34. pants

Pušu definīcija

Šajā nolīgumā “Puses” nozīmē Eiropas Savienību vai tās dalībvalstis, vai Eiropas Savienību un tās dalībvalstis saskaņā ar to attiecīgajām pilnvarām, no vienas puses, un Kanādu, no otras puses.

Šis nolīgums sagatavots divos eksemplāros angļu, bulgāru, čehu, dāņu, franču, grieķu, holandiešu, horvātu, igauņu, itāļu, latviešu, lietuviešu, maltiešu, poļu, portugāļu, rumāņu, slovāku, slovēņu, somu, spāņu, ungāru, vācu un zviedru valodā; visi teksti ir vienlīdz autentiski.

TO APLIECINOT, apakšā parakstījušies, būdami attiecīgi pilnvarotie, ir parakstījuši šo nolīgumu.

Съставено в Брюксел на тридесети октомври през две хиляди и шестнадесета година.

Hecho en Bruselas, el treinta de octubre de dos mil dieciséis.

V Bruselu dne třicátého října dva tisíce šestnáct.

Udfærdiget i Bruxelles den tredivte oktober to tusind og seksten.

Geschehen zu Brüssel am dreißigsten Oktober zweitausendsechzehn.

Kahe tuhande kuueteistkümnenda aasta oktoobrikuu kolmekümnendal päeval Brüsselis.

Έγινε στις Βρυξέλλες, στις τριάντα Οκτωβρίου δύο χιλιάδες δεκαέξι.

Done at Brussels on the thirtieth day of October in the year two thousand and sixteen.

Fait à Bruxelles, le trente octobre deux mille seize.

Sastavljeno u Bruxellesu tridesetog listopada godine dvije tisuće šesnaeste.

Fatto a Bruxelles, addì trenta ottobre duemilasedici.

Briselē, divi tūkstoši sešpadsmitā gada trīsdesmitajā oktobrī.

Priimta du tūkstančiai šešioliktų metų spalio trisdešimtą dieną Briuselyje.

Kelt Brüsszelben, a kétezer-tizenhatodik év október havának harmincadik napján.

Magħmul fi Brussell, fit-tletin jum ta' Ottubru fis-sena elfejn u sittax.

Gedaan te Brussel, dertig oktober tweeduizend zestien.

Sporządzono w Brukseli dnia trzydziestego października roku dwa tysiące szesnastego.

Feito em Bruxelas, em trinta de outubro de dois mil e dezasseis.

Întocmit la Bruxelles la treizeci octombrie două mii șaisprezece.

V Bruseli tridsiateho októbra dvetisícšestnásť.

V Bruslju, dne tridesetega oktobra leta dva tisoč šestnajst.

Tehty Brysselissä kolmantenakymmenentenä päivänä lokakuuta vuonna kaksituhattakuusitoista.

Som skedde i Bryssel den trettionde oktober år tjugohundrasexton.

Voor het Koninkrijk België

Pour le Royaume de Belgique

Für das Königreich Belgien

Image 32

Deze handtekening verbindt eveneens de Vlaamse Gemeenschap, de Franse Gemeenschap, de Duitstalige Gemeenschap, het Vlaamse Gewest, het Waalse Gewest en het Brussels Hoofdstedelijk Gewest.

Cette signature engage également la Communauté française, la Communauté flamande, la Communauté germanophone, la Région wallonne, la Région flamande et la Région de Bruxelles-Capitale.

Diese Unterschrift bindet zugleich die Deutschsprachige Gemeinschaft, die Flämische Gemeinschaft, die Französische Gemeinschaft, die Wallonische Region, die Flämische Region und die Region Brüssel-Hauptstadt.

За Република България

Image 33

Za Českou republiku

Image 34

For Kongeriget Danmark

Image 35

Für die Bundesrepublik Deutschland

Image 36

Eesti Vabariigi nimel

Image 37

Thar cheann Na hÉireann

For Ireland

Image 38

Για την Ελληνική Δημοκρατία

Image 39

Por el Reino de España

Image 40

Pour la République française

Image 41

Za Republiku Hrvatsku

Image 42

Per la Repubblica italiana

Image 43

Για την Κυπριακή Δημοκρατία

Image 44

Latvijas Republikas vārdā –

Image 45

Lietuvos Respublikos vardu

Image 46

Pour le Grand-Duché de Luxembourg

Image 47

Magyarország részéről

Image 48

Għar-Repubblika ta' Malta

Image 49

Voor het Koninkrijk der Nederlanden

Image 50

Für die Republik Österreich

Image 51

W imieniu Rzeczypospolitej Polskiej

Image 52

Pela República Portuguesa

Image 53

Pentru România

Image 54

Za Republiko Slovenijo

Image 55

Za Slovenskú republiku

Image 56

Suomen tasavallan puolesta

För Republiken Finland

Image 57

För Konungariket Sverige

Image 58

For the United Kingdom of Great Britain and Northern Ireland

Image 59

За Европейския съюз

Por la Unión Europea

Za Evropskou unii

For Den Europæiske Union

Für die Europäische Union

Euroopa Liidu nimel

Για την Ευρωπαϊκή Ένωση

For the European Union

Pour l'Union européenne

Za Europsku uniju

Per l'Unione europea

Eiropas Savienības vārdā –

Europos Sąjungos vardu

Az Európai Unió részéről

Għall-Unjoni Ewropea

Voor de Europese Unie

W imieniu Unii Europejskiej

Pela União Europeia

Pentru Uniunea Europeană

Za Európsku úniu

Za Evropsko unijo

Euroopan unionin puolesta

För Europeiska unionen

Image 60

For Canada

Pour le Canada

Image 61

---

REGULAS

| 3.12.2016 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 329/66 |
| --- | --- | --- | --- |

3.12.2016

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 329/66

---

KOMISIJAS REGULA (ES) 2016/2119

(2016. gada 2. decembris),

ar ko groza Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 471/2009 un Komisijas Regulu (ES) Nr. 113/2010 attiecībā uz muitas procedūru saraksta pielāgošanu un datu definīciju

(Dokuments attiecas uz EEZ)

EIROPAS KOMISIJA,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2009. gada 6. maija Regulu (EK) Nr. 471/2009 par Kopienas statistiku attiecībā uz ārējo tirdzniecību ar ārpuskopienas valstīm un par Padomes Regulas (EK) Nr. 1172/95 atcelšanu (1) un jo īpaši tās 3. panta 2. punktu, 5. panta 2. punktu un 6. panta 2. punktu,

tā kā:

| (1) | Ar Regulu (EK) Nr. 471/2009 nosaka vienotu struktūru Eiropas statistikas sistemātiskai apkopošanai par preču tirdzniecību ar ārpuskopienas valstīm. Galvenais šādas statistikas avots ir dati, kas iegūti, izmantojot informāciju muitas deklarācijās. Šī regula tika izveidota, lai ņemtu vērā īpašos un jaunos muitošanas vienkāršojumus, kas jāievieš saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 450/2008 (2) (“Modernizētais muitas kodekss”). Tas jo īpaši attiecas uz “nodokļu pašaprēķinu”, kurā tika paredzēts ietvert atbrīvojumu no muitas deklarācijas iesniegšanas, un centralizētas muitošanas režīmu, kad muitas importa vai eksporta formalitātes varētu kārtot vairāk nekā vienā dalībvalstī. |
| --- | --- |

(1)

Ar Regulu (EK) Nr. 471/2009 nosaka vienotu struktūru Eiropas statistikas sistemātiskai apkopošanai par preču tirdzniecību ar ārpuskopienas valstīm. Galvenais šādas statistikas avots ir dati, kas iegūti, izmantojot informāciju muitas deklarācijās. Šī regula tika izveidota, lai ņemtu vērā īpašos un jaunos muitošanas vienkāršojumus, kas jāievieš saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 450/2008 (2) (“Modernizētais muitas kodekss”). Tas jo īpaši attiecas uz “nodokļu pašaprēķinu”, kurā tika paredzēts ietvert atbrīvojumu no muitas deklarācijas iesniegšanas, un centralizētas muitošanas režīmu, kad muitas importa vai eksporta formalitātes varētu kārtot vairāk nekā vienā dalībvalstī.

| (2) | Ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 952/2013 (3) (“Savienības Muitas kodekss”) atcēla Modernizēto muitas kodeksu un no 2016. gada 1. maija aizstāja Padomes Regulā (EEK) Nr. 2913/92 (4) paredzētos muitas noteikumus. |
| --- | --- |

(2)

Ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 952/2013 (3) (“Savienības Muitas kodekss”) atcēla Modernizēto muitas kodeksu un no 2016. gada 1. maija aizstāja Padomes Regulā (EEK) Nr. 2913/92 (4) paredzētos muitas noteikumus.

| (3) | Nepieciešams saskaņot ārējās tirdzniecības statistikas darbības jomu ar Savienības Muitas kodeksa muitas procedūrām. |
| --- | --- |

(3)

Nepieciešams saskaņot ārējās tirdzniecības statistikas darbības jomu ar Savienības Muitas kodeksa muitas procedūrām.

| (4) | Regula (EK) Nr. 471/2009 tika īstenota ar Komisijas Regulu (ES) Nr. 113/2010 (5), un tā atspoguļoja Modernizētajā muitas kodeksā izklāstītos muitas noteikumus. Pēc Savienības Muitas kodeksa pilnīgas piemērošanas, sākot no 2016. gada 1. maija, izmaiņas muitas noteikumos būtu jāatspoguļo Regulā (EK) Nr. 471/2009 un Regulā (ES) Nr. 113/2010 saistībā ar statistikas datu vākšanu un ārējās tirdzniecības statistikas apkopošanu. |
| --- | --- |

(4)

Regula (EK) Nr. 471/2009 tika īstenota ar Komisijas Regulu (ES) Nr. 113/2010 (5), un tā atspoguļoja Modernizētajā muitas kodeksā izklāstītos muitas noteikumus. Pēc Savienības Muitas kodeksa pilnīgas piemērošanas, sākot no 2016. gada 1. maija, izmaiņas muitas noteikumos būtu jāatspoguļo Regulā (EK) Nr. 471/2009 un Regulā (ES) Nr. 113/2010 saistībā ar statistikas datu vākšanu un ārējās tirdzniecības statistikas apkopošanu.

| (5) | Komisijas Īstenošanas lēmums (ES) 2016/578 (6) nosaka darba programmu, kas minēta Regulas (ES) Nr. 952/2013 280. pantā, un tas attiecas uz elektroniskajām muitas sistēmām, kas ir jāizveido saskaņā ar Savienības Muitas kodeksu. |
| --- | --- |

(5)

Komisijas Īstenošanas lēmums (ES) 2016/578 (6) nosaka darba programmu, kas minēta Regulas (ES) Nr. 952/2013 280. pantā, un tas attiecas uz elektroniskajām muitas sistēmām, kas ir jāizveido saskaņā ar Savienības Muitas kodeksu.

| (6) | Kamēr šīs elektroniskās sistēmas vēl nav ieviestas, Komisijas Deleģētā regula (ES) 2016/341 (7) (“pārejas perioda deleģētais akts”) paredz pārejas pasākumus informācijas apmaiņai un glabāšanai starp pašiem muitas dienestiem un starp muitas dienestiem un uzņēmējiem. |
| --- | --- |

(6)

Kamēr šīs elektroniskās sistēmas vēl nav ieviestas, Komisijas Deleģētā regula (ES) 2016/341 (7) (“pārejas perioda deleģētais akts”) paredz pārejas pasākumus informācijas apmaiņai un glabāšanai starp pašiem muitas dienestiem un starp muitas dienestiem un uzņēmējiem.

| (7) | Attiecībā uz Savienības Muitas kodeksa 179. pantā paredzētās centralizētās muitošanas vienkāršošanu, imports un eksports, uz ko attiecas šis režīms, metodikas apsvērumu dēļ nav obligāti jāattiecina uz galamērķa vai faktiskā eksporta dalībvalsti, jo jebkādu attiecīgo preču pārvietošanu Kopienā starp šīm dalībvalstīm un dalībvalsti, kurā preces atrodas laikā, kad tās izlaiž muitas procedūrai, būtu labāk un saskaņotāk ietvert ES iekšējās tirdzniecības statistikā. |
| --- | --- |

(7)

Attiecībā uz Savienības Muitas kodeksa 179. pantā paredzētās centralizētās muitošanas vienkāršošanu, imports un eksports, uz ko attiecas šis režīms, metodikas apsvērumu dēļ nav obligāti jāattiecina uz galamērķa vai faktiskā eksporta dalībvalsti, jo jebkādu attiecīgo preču pārvietošanu Kopienā starp šīm dalībvalstīm un dalībvalsti, kurā preces atrodas laikā, kad tās izlaiž muitas procedūrai, būtu labāk un saskaņotāk ietvert ES iekšējās tirdzniecības statistikā.

| (8) | Tomēr būtu jāgroza attiecīgo dalībvalstu statistikas definīcijas, lai, no vienas puses, noteiktu ekonomiski svarīgu pārvietošanu pēc muitošanas importa gadījumā vai pirms tās – eksporta gadījumā. |
| --- | --- |

(8)

Tomēr būtu jāgroza attiecīgo dalībvalstu statistikas definīcijas, lai, no vienas puses, noteiktu ekonomiski svarīgu pārvietošanu pēc muitošanas importa gadījumā vai pirms tās – eksporta gadījumā.

| (9) | Turklāt šo attiecīgo dalībvalstu statistikas definīcijas būtu atbilstīgi jāsaskaņo ar centralizētās muitošanas noteikumiem, kur ar muitošanu saistītā informācija no dalībvalsts, kura uzrauga muitošanu, būtu jāsaņem tikai tai dalībvalstij, kas šajā procedūru ir norādīta kā iesaistītā dalībvalsts. |
| --- | --- |

(9)

Turklāt šo attiecīgo dalībvalstu statistikas definīcijas būtu atbilstīgi jāsaskaņo ar centralizētās muitošanas noteikumiem, kur ar muitošanu saistītā informācija no dalībvalsts, kura uzrauga muitošanu, būtu jāsaņem tikai tai dalībvalstij, kas šajā procedūru ir norādīta kā iesaistītā dalībvalsts.

| (10) | Lai saskaņoti apkopotu ārējās tirdzniecības statistiku, būtu jāpielāgo dažas konkrētu datu elementu definīcijas, lai tās atspoguļotu ar Savienības Muitas kodeksu ieviestās izmaiņas. |
| --- | --- |

(10)

Lai saskaņoti apkopotu ārējās tirdzniecības statistiku, būtu jāpielāgo dažas konkrētu datu elementu definīcijas, lai tās atspoguļotu ar Savienības Muitas kodeksu ieviestās izmaiņas.

| (11) | Attiecīgi būtu jāgroza Regula (EK) Nr. 471/2009 un Regula (ES) Nr. 113/2010. |
| --- | --- |

(11)

Attiecīgi būtu jāgroza Regula (EK) Nr. 471/2009 un Regula (ES) Nr. 113/2010.

| (12) | Šajā regulā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Preču tirdzniecības ar ārpuskopienas valstīm statistikas komitejas sniegto atzinumu, |
| --- | --- |

(12)

Šajā regulā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Preču tirdzniecības ar ārpuskopienas valstīm statistikas komitejas sniegto atzinumu,

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

1. pants

Regulas (EK) Nr. 471/2009 3. panta 1. punktu aizstāj ar šādu:

“1.   Ārējās tirdzniecības statistikā atspoguļo preču importu un eksportu.

Dalībvalstis reģistrē eksportu, ja preces tiek izvestas no Kopienas statistikas teritorijas

| a) | saskaņā ar vienu no šādām muitas procedūrām, kas noteiktas Eiropas Parlamenta un Padomes Regulā (ES) Nr. 952/2013 (*1) (“Savienības Muitas kodekss”):






  — | eksports, |
| --- | --- | --- |

a)

saskaņā ar vienu no šādām muitas procedūrām, kas noteiktas Eiropas Parlamenta un Padomes Regulā (ES) Nr. 952/2013 (*1) (“Savienības Muitas kodekss”):

—

eksports,

| — | izvešana pārstrādei; |
| --- | --- |

—

izvešana pārstrādei;

| b) | piemērojot Savienības Muitas kodeksa 258. pantu; |
| --- | --- |

b)

piemērojot Savienības Muitas kodeksa 258. pantu;

| c) | piemērojot Savienības Muitas kodeksa 269. panta 3. punktu; |
| --- | --- |

c)

piemērojot Savienības Muitas kodeksa 269. panta 3. punktu;

| d) | piemērojot Savienības Muitas kodeksa 270. pantu, lai noslēgtu procedūru “ievešana pārstrādei”. |
| --- | --- |

d)

piemērojot Savienības Muitas kodeksa 270. pantu, lai noslēgtu procedūru “ievešana pārstrādei”.

Dalībvalstis reģistrē importu, ja preces tiek ievestas Kopienas statistikas teritorijā saskaņā ar vienu no šādām muitas procedūrām, kas noteiktas Savienības Muitas kodeksā:

| a) | laišana brīvā apgrozībā, tostarp galapatēriņš; |
| --- | --- |

a)

laišana brīvā apgrozībā, tostarp galapatēriņš;

| b) | ievešana pārstrādei. |
| --- | --- |

b)

ievešana pārstrādei.

2. pants

Regulu (ES) Nr. 113/2010 groza šādi:

| 1) | regulas 4. pantu groza šādi:






  a) | panta 1. punkta pirmo daļu aizstāj ar šādu:
  “Statistiskā vērtība pamatojas uz preču vērtību laikā un vietā, kur tās šķērso tās dalībvalsts robežu, kurā preces atrodas laikā, kad tās izlaiž muitas procedūrai, tās ievedot (imports) vai izvedot (eksports).”; |
| --- | --- | --- |

1)

regulas 4. pantu groza šādi:

a)

panta 1. punkta pirmo daļu aizstāj ar šādu:

“Statistiskā vērtība pamatojas uz preču vērtību laikā un vietā, kur tās šķērso tās dalībvalsts robežu, kurā preces atrodas laikā, kad tās izlaiž muitas procedūrai, tās ievedot (imports) vai izvedot (eksports).”;

| b) | panta 4. punktu aizstāj ar šādu:

  “4.   Vajadzības gadījumā 2. un 3. punktā minēto vērtību koriģē tā, lai statistiskajā vērtībā būtu ietvertas tikai un vienīgi transporta un apdrošināšanas izmaksas, kas radušās, lai nogādātu preces no nosūtīšanas vietas līdz tās dalībvalsts robežai, kurā preces atrodas laikā, kad tās izlaiž muitas procedūrai (CIF tipa vērtība importam, FOB tipa vērtība eksportam).”; |
| --- | --- |

b)

panta 4. punktu aizstāj ar šādu:

“4.   Vajadzības gadījumā 2. un 3. punktā minēto vērtību koriģē tā, lai statistiskajā vērtībā būtu ietvertas tikai un vienīgi transporta un apdrošināšanas izmaksas, kas radušās, lai nogādātu preces no nosūtīšanas vietas līdz tās dalībvalsts robežai, kurā preces atrodas laikā, kad tās izlaiž muitas procedūrai (CIF tipa vērtība importam, FOB tipa vērtība eksportam).”;

| 2) | regulas 6. panta 3. un 4. punktu aizstāj ar šādiem:

  “3.   Attiecībā uz importu: | Ja preces laiž brīvā apgrozībā vai tām piemēro galapatēriņa procedūru, galamērķa dalībvalsts ir tā dalībvalsts, kurā preces atrodas laikā, kad tās izlaiž muitas procedūrai. Tomēr, ja muitas deklarācijas sagatavošanas laikā ir zināms, ka preces pēc to izlaišanas tiks nosūtītas uz citu dalībvalsti, šī dalībvalsts ir galamērķa dalībvalsts. |
| --- | --- | --- |

2)

regulas 6. panta 3. un 4. punktu aizstāj ar šādiem:

“3.   Attiecībā uz importu:

Ja preces laiž brīvā apgrozībā vai tām piemēro galapatēriņa procedūru, galamērķa dalībvalsts ir tā dalībvalsts, kurā preces atrodas laikā, kad tās izlaiž muitas procedūrai. Tomēr, ja muitas deklarācijas sagatavošanas laikā ir zināms, ka preces pēc to izlaišanas tiks nosūtītas uz citu dalībvalsti, šī dalībvalsts ir galamērķa dalībvalsts.

| | Ja precēm piemēro muitas procedūru “ievešana pārstrādei”, galamērķa dalībvalsts ir tā dalībvalsts, kurā tiek veikta pirmā pārstrādes darbība. |
| --- | --- |

Ja precēm piemēro muitas procedūru “ievešana pārstrādei”, galamērķa dalībvalsts ir tā dalībvalsts, kurā tiek veikta pirmā pārstrādes darbība.

| | Neskarot šā punkta pirmo un otro daļu, Regulas (EK) Nr. 471/2009 7. panta 2. punktā minētās datu nosūtīšanas mērķim galamērķa dalībvalsts datu apmaiņā ir tā dalībvalsts, kurā preces atrodas laikā, kad tās izlaiž muitas procedūrai. |
| --- | --- |

Neskarot šā punkta pirmo un otro daļu, Regulas (EK) Nr. 471/2009 7. panta 2. punktā minētās datu nosūtīšanas mērķim galamērķa dalībvalsts datu apmaiņā ir tā dalībvalsts, kurā preces atrodas laikā, kad tās izlaiž muitas procedūrai.

4.   Attiecībā uz eksportu:

| | Faktiskā eksporta dalībvalsts ir tā dalībvalsts, kurā preces atrodas laikā, kad tās izlaiž muitas procedūrai. |
| --- | --- |

Faktiskā eksporta dalībvalsts ir tā dalībvalsts, kurā preces atrodas laikā, kad tās izlaiž muitas procedūrai.

| | Tomēr, ja ir zināms, ka dalībvalstī, kurā preces atrodas laikā, kad tās izlaiž muitas procedūrai, preces ir ievestas no citas dalībvalsts, šī cita dalībvalsts ir faktiskā eksporta dalībvalsts, ar nosacījumu, ka






  i) | preces ir izvestas no šīs citas dalībvalsts tikai nolūkā tās deklarēt eksportam un |
| --- | --- | --- |

Tomēr, ja ir zināms, ka dalībvalstī, kurā preces atrodas laikā, kad tās izlaiž muitas procedūrai, preces ir ievestas no citas dalībvalsts, šī cita dalībvalsts ir faktiskā eksporta dalībvalsts, ar nosacījumu, ka

i)

preces ir izvestas no šīs citas dalībvalsts tikai nolūkā tās deklarēt eksportam un

| ii) | eksportētājs nav nodibināts dalībvalstī, kurā preces atrodas laikā, kad tās izlaiž muitas procedūrai, un |
| --- | --- |

ii)

eksportētājs nav nodibināts dalībvalstī, kurā preces atrodas laikā, kad tās izlaiž muitas procedūrai, un

| iii) | ievešana dalībvalstī, kurā preces atrodas laikā, kad tās izlaiž muitas procedūrai, nav bijusi preču iegāde Savienības iekšienē vai darījums, kuru par tādu uzskata, kā minēts Padomes Direktīvā 2006/112/EK (*2). |
| --- | --- |

iii)

ievešana dalībvalstī, kurā preces atrodas laikā, kad tās izlaiž muitas procedūrai, nav bijusi preču iegāde Savienības iekšienē vai darījums, kuru par tādu uzskata, kā minēts Padomes Direktīvā 2006/112/EK (*2).

| | Ja preces tiek eksportētas pēc muitas procedūras “ievešana pārstrādei”, faktiskā eksporta dalībvalsts ir dalībvalsts, kurā tika veikta pēdējā pārstrādes darbība. |
| --- | --- |

Ja preces tiek eksportētas pēc muitas procedūras “ievešana pārstrādei”, faktiskā eksporta dalībvalsts ir dalībvalsts, kurā tika veikta pēdējā pārstrādes darbība.

| | Neskarot šā punkta pirmo, otro un trešo daļu, Regulas (EK) Nr. 471/2009 7. panta 2. punktā minētās datu nosūtīšanas mērķim faktiskā eksporta dalībvalsts datu apmaiņā ir tā dalībvalsts, kurā preces atrodas laikā, kad tās izlaiž muitas procedūrai. |
| --- | --- |

Neskarot šā punkta pirmo, otro un trešo daļu, Regulas (EK) Nr. 471/2009 7. panta 2. punktā minētās datu nosūtīšanas mērķim faktiskā eksporta dalībvalsts datu apmaiņā ir tā dalībvalsts, kurā preces atrodas laikā, kad tās izlaiž muitas procedūrai.

(*2)  Padomes Direktīva 2006/112/EK (2006. gada 28. novembris) par kopējo pievienotās vērtības nodokļa sistēmu (OV L 347, 11.12.2006., 1. lpp.).”;"

*2

| 3) | regulas 7. panta 2. punkta otro daļu aizstāj ar šādu:
  “Attiecībā uz importu datos par nosūtīšanas valsti norāda dalībvalsti vai ārpuskopienas valsti, no kurienes preces tika sākotnēji nosūtītas uz dalībvalsti, kurā preces atrodas laikā, kad tās izlaiž muitas procedūrai, ja starpniecības dalībvalstī vai ārpuskopienas valstī nav noticis nedz komerciāls darījums (piemēram, pārdošana vai pārstrāde), nedz ar pārvadāšanu nesaistīta apstāšanās. Ja šāda apstāšanās vai komerciāls darījums ir noticis, datos norāda pēdējo starpniecības dalībvalsti vai ārpuskopienas valsti.”; |
| --- | --- |

3)

regulas 7. panta 2. punkta otro daļu aizstāj ar šādu:

“Attiecībā uz importu datos par nosūtīšanas valsti norāda dalībvalsti vai ārpuskopienas valsti, no kurienes preces tika sākotnēji nosūtītas uz dalībvalsti, kurā preces atrodas laikā, kad tās izlaiž muitas procedūrai, ja starpniecības dalībvalstī vai ārpuskopienas valstī nav noticis nedz komerciāls darījums (piemēram, pārdošana vai pārstrāde), nedz ar pārvadāšanu nesaistīta apstāšanās. Ja šāda apstāšanās vai komerciāls darījums ir noticis, datos norāda pēdējo starpniecības dalībvalsti vai ārpuskopienas valsti.”;

| 4) | regulas 13. pantu aizstāj ar šādu:

  “13. pants
  Tirgotāja identificēšana
  Dati par tirgotāju ir atbilstošs identifikācijas numurs, kas piešķirts importētājam attiecībā uz importu un eksportētajam attiecībā uz eksportu.”; |
| --- | --- |

4)

regulas 13. pantu aizstāj ar šādu:

“13. pants

Tirgotāja identificēšana

Dati par tirgotāju ir atbilstošs identifikācijas numurs, kas piešķirts importētājam attiecībā uz importu un eksportētajam attiecībā uz eksportu.”;

| 5) | ar šādu teikumu aizstāj 15. panta 4. punkta otro teikumu:

  “Par ekonomikas dalībnieka reģistrācijas identifikācijas numura (EORI numurs) piešķiršanu atbildīgās iestādes pēc valsts statistikas iestāžu pieprasījuma nodrošina piekļuvi datiem, kas pieejami elektroniskajā sistēmā saistībā ar EORI numuru, kā tas minēts Komisijas Īstenošanas regulas (ES) 2015/2447 (*3) 7. pantā.

  (*3)  Komisijas Īstenošanas regula (ES) 2015/2447 (2015. gada 24. novembris), ar ko paredz sīki izstrādātus noteikumus, kas vajadzīgi, lai īstenotu konkrētus noteikumus Eiropas Parlamenta un Padomes Regulā (ES) Nr. 952/2013, ar ko izveido Savienības Muitas kodeksu (OV L 343, 29.12.2015., 558. lpp.).”
  " |
| --- | --- |

5)

ar šādu teikumu aizstāj 15. panta 4. punkta otro teikumu:

“Par ekonomikas dalībnieka reģistrācijas identifikācijas numura (EORI numurs) piešķiršanu atbildīgās iestādes pēc valsts statistikas iestāžu pieprasījuma nodrošina piekļuvi datiem, kas pieejami elektroniskajā sistēmā saistībā ar EORI numuru, kā tas minēts Komisijas Īstenošanas regulas (ES) 2015/2447 (*3) 7. pantā.

EORI

EORI

*3

(*3)  Komisijas Īstenošanas regula (ES) 2015/2447 (2015. gada 24. novembris), ar ko paredz sīki izstrādātus noteikumus, kas vajadzīgi, lai īstenotu konkrētus noteikumus Eiropas Parlamenta un Padomes Regulā (ES) Nr. 952/2013, ar ko izveido Savienības Muitas kodeksu (OV L 343, 29.12.2015., 558. lpp.).”
  "

*3

3. pants

Stāšanās spēkā

Šī regula stājas spēkā divdesmitajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē, 2016. gada 2. decembrī

Komisijas vārdā –

priekšsēdētājs

Jean-Claude JUNCKER

---

(1)  
  OV L 152, 16.6.2009., 23. lpp.

1

(2)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (EK) Nr. 450/2008 (2008. gada 23. aprīlis), ar ko izveido Kopienas Muitas kodeksu (Modernizētais muitas kodekss) (OV L 145, 4.6.2008., 1. lpp.).

2

(3)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) Nr. 952/2013 (2013. gada 9. oktobris), ar ko izveido Savienības Muitas kodeksu (OV L 269, 10.10.2013., 1. lpp.).

3

(4)  Padomes 1992. gada 12. oktobra Regula (EEK) Nr. 2913/92 par Kopienas Muitas kodeksa izveidi (OV L 302, 19.10.1992., 1. lpp.).

4

(5)  Komisijas Regula (ES) Nr. 113/2010 (2010. gada 9. februāris), ar ko attiecībā uz tirdzniecības aptvērumu, datu definīciju, statistikas apkopošanu par tirdzniecību uzņēmumu raksturlielumu dalījumā un faktūras valūtas dalījumā un īpašām precēm vai pārvietojumiem īsteno Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 471/2009 par Kopienas statistiku attiecībā uz ārējo tirdzniecību ar ārpuskopienas valstīm (OV L 37, 10.2.2010., 1. lpp.).

5

(6)  Komisijas Īstenošanas lēmums (ES) 2016/578 (2016. gada 11. aprīlis), ar ko izveido darba programmu par Savienības Muitas kodeksā paredzēto elektronisko sistēmu izstrādi un ieviešanu (OV L 99, 15.4.2016., 6. lpp.).

6

(7)  Komisijas Deleģētā regula (ES) 2016/341 (2015. gada 17. decembris), ar ko papildina Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 952/2013 attiecībā uz pārejas noteikumiem, kurus paredz attiecībā uz konkrētiem Savienības Muitas kodeksa noteikumiem, ja attiecīgās elektroniskās sistēmas vēl nedarbojas, un groza Komisijas Deleģēto regulu (ES) 2015/2446 (OV L 69, 15.3.2016., 1. lpp.).

7

---

| 3.12.2016 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 329/70 |
| --- | --- | --- | --- |

3.12.2016

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 329/70

---

KOMISIJAS ĪSTENOŠANAS REGULA (ES) 2016/2120

(2016. gada 2. decembris),

ar ko Regulā (EK) Nr. 1033/2006 izdara grozījumus attiecībā uz 3. panta 1. punktā minētajiem noteikumiem

(Dokuments attiecas uz EEZ)

EIROPAS KOMISIJA,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2004. gada 10. marta Regulu (EK) Nr. 552/2004 par Eiropas gaisa satiksmes pārvaldības tīkla savietojamību (savietojamības regula) (1) un jo īpaši tās 3. panta 5. punktu,

pēc apspriešanās ar Vienotās gaisa telpas komiteju,

tā kā:

| (1) | Komisijas Regulas (EK) Nr. 1033/2006 (2) 2. panta 2. punkta 16) apakšpunktā dota atsauce uz definīcijām, kas noteiktas Starptautiskās Civilās aviācijas organizācijas (ICAO) dokumenta “Aeronavigācijas pakalpojumu procedūras – Gaisa kuģu ekspluatācija” (PANS-OPS, dok. Nr. 8168) 1. sējumā, konkrēti tā 1993. gada ceturtajā izdevumā, kas ietver grozījumu Nr. 13. Kopš Regulas (EK) Nr. 1033/2006 pieņemšanas ICAO ir grozījusi minēto dokumentu un pieņēmusi tā 2006. gada piekto izdevumu, kurā ietverts grozījums Nr. 6. |
| --- | --- |

(1)

Komisijas Regulas (EK) Nr. 1033/2006 (2) 2. panta 2. punkta 16) apakšpunktā dota atsauce uz definīcijām, kas noteiktas Starptautiskās Civilās aviācijas organizācijas (ICAO) dokumenta “Aeronavigācijas pakalpojumu procedūras – Gaisa kuģu ekspluatācija” (PANS-OPS, dok. Nr. 8168) 1. sējumā, konkrēti tā 1993. gada ceturtajā izdevumā, kas ietver grozījumu Nr. 13. Kopš Regulas (EK) Nr. 1033/2006 pieņemšanas ICAO ir grozījusi minēto dokumentu un pieņēmusi tā 2006. gada piekto izdevumu, kurā ietverts grozījums Nr. 6.

| (2) | Regulas (EK) Nr. 1033/2006 pielikumā dota atsauce uz noteikumiem, kas izklāstīti ICAO 2. pielikumā “Lidojumu noteikumi”, konkrēti tā 2005. gada jūlija desmitajā izdevumā, ietverot visus grozījumus līdz Nr. 42. Kopš Komisijas Īstenošanas regulas (ES) Nr. 428/2013 (3) pieņemšanas kļuvuši piemērojami vienotie lidojumu noteikumi, kas pieņemti ar Komisijas Īstenošanas regulu (ES) Nr. 923/2012 (4) un kas nesen atkal atjaunināti ar Komisijas Īstenošanas regulu (ES) 2016/1185 (5). Šajos vienotajos lidojumu noteikumos, it sevišķi Īstenošanas regulas (ES) Nr. 923/2012 pielikuma 4. sadaļā, aplūkoti ar lidojuma plāniem saistīti noteikumi, tādējādi aizstājot iepriekšējās atsauces uz ICAO 2. pielikumu. |
| --- | --- |

(2)

Regulas (EK) Nr. 1033/2006 pielikumā dota atsauce uz noteikumiem, kas izklāstīti ICAO 2. pielikumā “Lidojumu noteikumi”, konkrēti tā 2005. gada jūlija desmitajā izdevumā, ietverot visus grozījumus līdz Nr. 42. Kopš Komisijas Īstenošanas regulas (ES) Nr. 428/2013 (3) pieņemšanas kļuvuši piemērojami vienotie lidojumu noteikumi, kas pieņemti ar Komisijas Īstenošanas regulu (ES) Nr. 923/2012 (4) un kas nesen atkal atjaunināti ar Komisijas Īstenošanas regulu (ES) 2016/1185 (5). Šajos vienotajos lidojumu noteikumos, it sevišķi Īstenošanas regulas (ES) Nr. 923/2012 pielikuma 4. sadaļā, aplūkoti ar lidojuma plāniem saistīti noteikumi, tādējādi aizstājot iepriekšējās atsauces uz ICAO 2. pielikumu.

| (3) | Regulas (EK) Nr. 1033/2006 pielikumā dota atsauce uz noteikumiem, kas izklāstīti ICAO dokumentā “Aeronavigācijas pakalpojumu procedūras – Gaisa satiksmes pārvaldība” (PANS-ATM, dok. Nr. 4444), konkrēti tā 2007. gada piecpadsmitajā izdevumā, kurā ietverts grozījums Nr. 4. Kopš Īstenošanas regulas (ES) Nr. 428/2013 pieņemšanas ICAO ir grozījusi minēto dokumentu, nesen ietverot tajā grozījumu Nr. 6. Regulas (EK) Nr. 1033/2006 pielikumā dota atsauce arī uz noteikumiem, kas izklāstīti ICAO Reģionālajās papildu procedūrās (dok. Nr. 7030), konkrēti to 2008. gada piektajā izdevumā, kurā ietverts grozījums Nr. 7. Kopš Īstenošanas regulas (ES) Nr. 428/2013 pieņemšanas ICAO ir grozījusi minēto dokumentu, nesen ietverot tajā grozījumu Nr. 9. |
| --- | --- |

(3)

Regulas (EK) Nr. 1033/2006 pielikumā dota atsauce uz noteikumiem, kas izklāstīti ICAO dokumentā “Aeronavigācijas pakalpojumu procedūras – Gaisa satiksmes pārvaldība” (PANS-ATM, dok. Nr. 4444), konkrēti tā 2007. gada piecpadsmitajā izdevumā, kurā ietverts grozījums Nr. 4. Kopš Īstenošanas regulas (ES) Nr. 428/2013 pieņemšanas ICAO ir grozījusi minēto dokumentu, nesen ietverot tajā grozījumu Nr. 6. Regulas (EK) Nr. 1033/2006 pielikumā dota atsauce arī uz noteikumiem, kas izklāstīti ICAO Reģionālajās papildu procedūrās (dok. Nr. 7030), konkrēti to 2008. gada piektajā izdevumā, kurā ietverts grozījums Nr. 7. Kopš Īstenošanas regulas (ES) Nr. 428/2013 pieņemšanas ICAO ir grozījusi minēto dokumentu, nesen ietverot tajā grozījumu Nr. 9.

| (4) | Regulā (EK) Nr. 1033/2006 dotās atsauces uz ICAO 2. pielikumu, dok. Nr. 8168, dok. Nr. 4444 un dok. Nr. 7030 būtu jāatjaunina, lai ļautu dalībvalstīm izpildīt savas starptautiskās juridiskās saistības un lai nodrošinātu saskaņotību ar ICAO starptautisko tiesisko regulējumu. |
| --- | --- |

(4)

Regulā (EK) Nr. 1033/2006 dotās atsauces uz ICAO 2. pielikumu, dok. Nr. 8168, dok. Nr. 4444 un dok. Nr. 7030 būtu jāatjaunina, lai ļautu dalībvalstīm izpildīt savas starptautiskās juridiskās saistības un lai nodrošinātu saskaņotību ar ICAO starptautisko tiesisko regulējumu.

| (5) | Tāpēc būtu attiecīgi jāgroza Regula (EK) Nr. 1033/2006, |
| --- | --- |

(5)

Tāpēc būtu attiecīgi jāgroza Regula (EK) Nr. 1033/2006,

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

1. pants

Regulu (EK) Nr. 1033/2006 groza šādi:

| 1) | regulas 2. panta 2. punkta 16) apakšpunktu aizstāj ar šādu:






  “16. | “termināļa zonas procedūras” ir standarta instrumentālā izlidošana un standarta instrumentālā ielidošana, kas definēta ICAO dokumentā “Aeronavigācijas pakalpojumu procedūras – Gaisa kuģu ekspluatācija” (PANS-OPS, dok. Nr. 8168 – 1. sējums – piektais izdevums – 2006, ietverot visus grozījumus līdz Nr. 6).”; |
| --- | --- | --- |

1)

regulas 2. panta 2. punkta 16) apakšpunktu aizstāj ar šādu:

“16.

“termināļa zonas procedūras” ir standarta instrumentālā izlidošana un standarta instrumentālā ielidošana, kas definēta ICAO dokumentā “Aeronavigācijas pakalpojumu procedūras – Gaisa kuģu ekspluatācija” (PANS-OPS, dok. Nr. 8168 – 1. sējums – piektais izdevums – 2006, ietverot visus grozījumus līdz Nr. 6).”;

| 2) | pielikumu aizstāj ar šīs regulas pielikuma tekstu. |
| --- | --- |

2)

pielikumu aizstāj ar šīs regulas pielikuma tekstu.

2. pants

Šī regula stājas spēkā divdesmitajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē, 2016. gada 2. decembrī

Komisijas vārdā –

priekšsēdētājs

Jean-Claude JUNCKER

---

(1)  
  OV L 96, 31.3.2004., 26. lpp.

1

(2)  Komisijas 2006. gada 4. jūlija Regula (EK) Nr. 1033/2006, ar ko nosaka prasības attiecībā uz lidojuma plānu sastādīšanas procedūrām lidojuma sagatavošanas fāzē vienotajā Eiropas gaisa telpā (OV L 186, 7.7.2006., 46. lpp.).

2

(3)  Komisijas 2013. gada 8. maija Īstenošanas regula (ES) Nr. 428/2013, ar ko groza Regulu (EK) Nr. 1033/2006 attiecībā uz ICAO noteikumiem, kas minēti 3. panta 1. punktā, un ar ko atceļ Regulu (ES) Nr. 929/2010 (OV L 127, 9.5.2013., 23. lpp.).

3

ICAO

(4)  Komisijas 2012. gada 26. septembra Īstenošanas regula (ES) Nr. 923/2012, ar ko nosaka vienotus lidojumu noteikumus un ekspluatācijas normas aeronavigācijas pakalpojumiem un procedūrām un ar ko groza Īstenošanas regulu (ES) Nr. 1035/2011 un Regulas (EK) Nr. 1265/2007, (EK) Nr. 1794/2006, (EK) Nr. 730/2006, (EK) Nr. 1033/2006 un (ES) Nr. 255/2010 (OV L 281, 13.10.2012., 1. lpp.).

4

(5)  Komisijas 2016. gada 20. jūlija Īstenošanas regula (ES) 2016/1185, ar ko izdara grozījumus Īstenošanas regulā (ES) Nr. 923/2012, atjauninot un papildinot vienotos lidojumu noteikumus un ekspluatācijas normas aeronavigācijas pakalpojumiem un procedūrām (SERA C daļa), un atceļ Regulu (EK) Nr. 730/2006 (OV L 196, 21.7.2016., 3. lpp.).

5

SERA

---

PIELIKUMS

“PIELIKUMS

Noteikumi, kas minēti 3. panta 1. punktā

| 1. | Komisijas Īstenošanas regulas (ES) Nr. 923/2012 (1) pielikuma 4. sadaļa. |
| --- | --- |

1.

| 2. | ICAO PANS-ATM dok. Nr. 4444 (piecpadsmitais izdevums – 2007, ietverot visus grozījumus līdz Nr. 6) 4. nodaļas 4.4. sadaļa (“Lidojumu plāni”) un 11. nodaļas 11.4.2.2. punkts (“Pārvietošanās ziņojumi”). |
| --- | --- |

2.

| 3. | Reģionālās papildu procedūras, dok. Nr. 7030, Eiropas (EUR) Reģionālās papildu procedūras (piektais izdevums – 2008, ietverot visus grozījumus līdz Nr. 9) – 2. nodaļa (“Lidojumu plāni”) un 6. nodaļas 6.12.3. punkts (“Robežu novērtējums”). |
| --- | --- |

3.

---

(1)  Komisijas 2012. gada 26. septembra Īstenošanas regula (ES) Nr. 923/2012, ar ko nosaka vienotus lidojumu noteikumus un ekspluatācijas normas aeronavigācijas pakalpojumiem un procedūrām un ar ko groza Īstenošanas regulu (ES) Nr. 1035/2011 un Regulas (EK) Nr. 1265/2007, (EK) Nr. 1794/2006, (EK) Nr. 730/2006, (EK) Nr. 1033/2006 un (ES) Nr. 255/2010 (OV L 281, 13.10.2012., 1. lpp.).”

1

---

| 3.12.2016 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 329/73 |
| --- | --- | --- | --- |

3.12.2016

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 329/73

---

KOMISIJAS ĪSTENOŠANAS REGULA (ES) 2016/2121

(2016. gada 2. decembris),

ar kuru nosaka standarta importa vērtības atsevišķu veidu augļu un dārzeņu ievešanas cenas noteikšanai

EIROPAS KOMISIJA,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2013. gada 17. decembra Regulu (ES) Nr. 1308/2013, ar ko izveido lauksaimniecības produktu tirgu kopīgu organizāciju un atceļ Padomes Regulas (EEK) Nr. 922/72, (EEK) Nr. 234/79, (EK) Nr. 1037/2001 un (EK) Nr. 1234/2007 (1),

ņemot vērā Komisijas 2011. gada 7. jūnija Īstenošanas regulu (ES) Nr. 543/2011, ar ko nosaka sīki izstrādātus noteikumus Padomes Regulas (EK) Nr. 1234/2007 piemērošanai attiecībā uz augļu un dārzeņu un pārstrādātu augļu un dārzeņu nozari (2), un jo īpaši tās 136. panta 1. punktu,

tā kā:

| (1) | Īstenošanas regulā (ES) Nr. 543/2011, piemērojot Urugvajas kārtas daudzpusējo tirdzniecības sarunu iznākumu, paredzēti kritēriji, pēc kuriem Komisija nosaka standarta importa vērtības minētās regulas XVI pielikuma A daļā norādītajiem produktiem no trešām valstīm un laika periodiem. |
| --- | --- |

(1)

Īstenošanas regulā (ES) Nr. 543/2011, piemērojot Urugvajas kārtas daudzpusējo tirdzniecības sarunu iznākumu, paredzēti kritēriji, pēc kuriem Komisija nosaka standarta importa vērtības minētās regulas XVI pielikuma A daļā norādītajiem produktiem no trešām valstīm un laika periodiem.

| (2) | Standarta importa vērtību aprēķina katru darbdienu saskaņā ar Īstenošanas regulas (ES) Nr. 543/2011 136. panta 1. punktu, ņemot vērā mainīgos dienas datus. Tāpēc šai regulai būtu jāstājas spēkā dienā, kad to publicē Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī, |
| --- | --- |

(2)

Standarta importa vērtību aprēķina katru darbdienu saskaņā ar Īstenošanas regulas (ES) Nr. 543/2011 136. panta 1. punktu, ņemot vērā mainīgos dienas datus. Tāpēc šai regulai būtu jāstājas spēkā dienā, kad to publicē Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī,

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

1. pants

Standarta importa vērtības, kas paredzētas Īstenošanas regulas (ES) Nr. 543/2011 136. pantā, ir tādas, kā norādīts šīs regulas pielikumā.

2. pants

Šī regula stājas spēkā dienā, kad to publicē Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē, 2016. gada 2. decembrī

Komisijas

un tās priekšsēdētāja vārdā –

Lauksaimniecības un lauku attīstības ģenerāldirektorāta

ģenerāldirektors

Jerzy PLEWA

---

(1)  
  OV L 347, 20.12.2013., 671. lpp.

1

(2)  
  OV L 157, 15.6.2011., 1. lpp.

2

---

PIELIKUMS

Standarta importa vērtības atsevišķu veidu augļu un dārzeņu ievešanas cenas noteikšanai

| (EUR/100 kg) |
| --- |
| KN kods | Trešās valsts kods (1) | Standarta importa vērtība |
| 0702 00 00 | CL | 115,2 |
| MA | 94,5 |
| TN | 200,0 |
| TR | 118,4 |
| ZZ | 132,0 |
| 0707 00 05 | EG | 191,7 |
| MA | 79,2 |
| TR | 154,7 |
| ZZ | 141,9 |
| 0709 93 10 | MA | 99,5 |
| TR | 145,0 |
| ZZ | 122,3 |
| 0805 10 20 | TR | 62,2 |
| ZA | 59,7 |
| ZZ | 61,0 |
| 0805 20 10 | MA | 63,7 |
| TR | 71,7 |
| ZZ | 67,7 |
| 0805 20 30 , 0805 20 50 , 0805 20 70 , 0805 20 90 | JM | 114,6 |
| MA | 63,3 |
| PE | 95,4 |
| TR | 82,6 |
| ZZ | 89,0 |
| 0805 50 10 | TR | 80,5 |
| ZZ | 80,5 |
| 0808 10 80 | US | 100,7 |
| ZA | 164,3 |
| ZZ | 132,5 |
| 0808 30 90 | CN | 98,6 |
| TR | 126,8 |
| ZZ | 112,7 |

(EUR/100 kg)

KN kods

Trešās valsts kods (1)

Standarta importa vērtība

0702 00 00

CL

115,2

MA

94,5

TN

200,0

TR

118,4

ZZ

132,0

0707 00 05

EG

191,7

MA

79,2

TR

154,7

ZZ

141,9

0709 93 10

MA

99,5

TR

145,0

ZZ

122,3

0805 10 20

TR

62,2

ZA

59,7

ZZ

61,0

0805 20 10

MA

63,7

TR

71,7

ZZ

67,7

0805 20 30 , 0805 20 50 , 0805 20 70 , 0805 20 90

JM

114,6

MA

63,3

PE

95,4

TR

82,6

ZZ

89,0

0805 50 10

TR

80,5

ZZ

80,5

0808 10 80

US

100,7

ZA

164,3

ZZ

132,5

0808 30 90

CN

98,6

TR

126,8

ZZ

112,7

---

(1)  Valstu nomenklatūra, kas paredzēta Komisijas 2012. gada 27. novembra Regulā (ES) Nr. 1106/2012, ar ko attiecībā uz valstu un teritoriju nomenklatūras atjaunināšanu īsteno Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 471/2009 par Kopienas statistiku attiecībā uz ārējo tirdzniecību ar ārpuskopienas valstīm (OV L 328, 28.11.2012., 7. lpp.). Kods “ZZ” nozīmē “cita izcelsme”.

---

LĒMUMI

| 3.12.2016 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 329/75 |
| --- | --- | --- | --- |

3.12.2016

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 329/75

---

KOMISIJAS ĪSTENOŠANAS LĒMUMS (ES) 2016/2122

(2016. gada 2. decembris)

par aizsardzības pasākumiem saistībā ar augsti patogēnās H5N8 apakštipa putnu gripas uzliesmojumiem dažās dalībvalstīs

(izziņots ar dokumenta numuru C(2016) 8158)

(Dokuments attiecas uz EEZ)

EIROPAS KOMISIJA,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,

ņemot vērā Padomes 1989. gada 11. decembra Direktīvu 89/662/EEK par veterinārajām pārbaudēm Kopienas iekšējā tirdzniecībā, lai izveidotu iekšējo tirgu (1), un jo īpaši tās 9. panta 4. punktu,

ņemot vērā Padomes 1990. gada 26. jūnija Direktīvu 90/425/EEK par veterinārajām un zootehniskajām pārbaudēm, kas piemērojamas Kopienā iekšējā tirdzniecībā ar noteiktiem dzīviem dzīvniekiem un produktiem, lai izveidotu iekšējo tirgu (2), un jo īpaši tās 10. panta 4. punktu,

tā kā:

| (1) | Putnu gripa ir vīrusa izraisīta putnu, tostarp mājputnu, infekcijas slimība. Inficēšanās ar putnu gripas vīrusu mājputniem izraisa divus galvenos minētās slimības veidus, kas atšķiras virulences ziņā. Mazpatogēnā gripa izraisa tikai vieglus simptomus, savukārt augsti patogēnajai gripai ir ļoti augsti mirstības rādītāji vairākumā mājputnu sugu. Šī slimība var nopietni ietekmēt mājputnu audzēšanas rentabilitāti. |
| --- | --- |

(1)

Putnu gripa ir vīrusa izraisīta putnu, tostarp mājputnu, infekcijas slimība. Inficēšanās ar putnu gripas vīrusu mājputniem izraisa divus galvenos minētās slimības veidus, kas atšķiras virulences ziņā. Mazpatogēnā gripa izraisa tikai vieglus simptomus, savukārt augsti patogēnajai gripai ir ļoti augsti mirstības rādītāji vairākumā mājputnu sugu. Šī slimība var nopietni ietekmēt mājputnu audzēšanas rentabilitāti.

| (2) | Lai gan ar putnu gripu galvenokārt sirgst putni, zināmos apstākļos dažkārt arī cilvēkiem gadās inficēties ar šīs slimības izraisītājvīrusu. |
| --- | --- |

(2)

Lai gan ar putnu gripu galvenokārt sirgst putni, zināmos apstākļos dažkārt arī cilvēkiem gadās inficēties ar šīs slimības izraisītājvīrusu.

| (3) | Putnu gripas uzliesmojuma gadījumā dalībvalstī (“attiecīgā dalībvalsts”) ir risks, ka slimības ierosinātājs varētu izplatīties uz citām saimniecībām, kurās ir mājputni vai citi nebrīvē turēti putni. Tādējādi dzīvu mājputnu vai citu nebrīvē turētu putnu vai to produktu tirdzniecībā tas var izplatīties no attiecīgās(-ajām) dalībvalsts(-īm) uz citu(-ām) dalībvalsti(-īm) un uz trešām valstīm. |
| --- | --- |

(3)

Putnu gripas uzliesmojuma gadījumā dalībvalstī (“attiecīgā dalībvalsts”) ir risks, ka slimības ierosinātājs varētu izplatīties uz citām saimniecībām, kurās ir mājputni vai citi nebrīvē turēti putni. Tādējādi dzīvu mājputnu vai citu nebrīvē turētu putnu vai to produktu tirdzniecībā tas var izplatīties no attiecīgās(-ajām) dalībvalsts(-īm) uz citu(-ām) dalībvalsti(-īm) un uz trešām valstīm.

| (4) | Padomes Direktīva 2005/94/EK (3) paredz konkrētus profilaktiskus pasākumus putnu gripas uzraudzībai un agrīnai noteikšanai un minimālos kontroles pasākumus, kas piemērojami minētās slimības uzliesmojuma gadījumā starp mājputniem vai citiem nebrīvē turētiem putniem. Minētā direktīva paredz aizsardzības zonas un uzraudzības zonas izveidi augsti patogēnās putnu gripas uzliesmojuma gadījumā. Šī aizsardzības un uzraudzības zonu izveide jo īpaši tiek veikta, lai aizsargātu putnu veselību pārējā teritorijā, novēršot slimības ierosinātāja ievazāšanu un nodrošinot slimības agrīnu konstatēšanu. |
| --- | --- |

(4)

Padomes Direktīva 2005/94/EK (3) paredz konkrētus profilaktiskus pasākumus putnu gripas uzraudzībai un agrīnai noteikšanai un minimālos kontroles pasākumus, kas piemērojami minētās slimības uzliesmojuma gadījumā starp mājputniem vai citiem nebrīvē turētiem putniem. Minētā direktīva paredz aizsardzības zonas un uzraudzības zonas izveidi augsti patogēnās putnu gripas uzliesmojuma gadījumā. Šī aizsardzības un uzraudzības zonu izveide jo īpaši tiek veikta, lai aizsargātu putnu veselību pārējā teritorijā, novēršot slimības ierosinātāja ievazāšanu un nodrošinot slimības agrīnu konstatēšanu.

| (5) | Augsti patogēnais A tipa H5N8 apakštipa putnu gripas vīruss var izplatīties ar savvaļas putniem, tiem migrējot lielos attālumos. Ungārija, Vācija, Austrija, Horvātija, Nīderlande, Dānija, Zviedrija, Somija un Rumānija ir konstatējušas minēto vīrusu daudziem dažādu sugu savvaļas putniem, kuri galvenokārt atrasti miruši. Pēc šo saslimšanas gadījumu konstatēšanas minētajās dalībvalstīs tā paša vīrusa apakštipa izraisīti mājputnu saslimšanas gadījumi tika apstiprināti Ungārijā, Vācijā, Austrijā, Dānijā, Zviedrijā un Nīderlandē. |
| --- | --- |

(5)

Augsti patogēnais A tipa H5N8 apakštipa putnu gripas vīruss var izplatīties ar savvaļas putniem, tiem migrējot lielos attālumos. Ungārija, Vācija, Austrija, Horvātija, Nīderlande, Dānija, Zviedrija, Somija un Rumānija ir konstatējušas minēto vīrusu daudziem dažādu sugu savvaļas putniem, kuri galvenokārt atrasti miruši. Pēc šo saslimšanas gadījumu konstatēšanas minētajās dalībvalstīs tā paša vīrusa apakštipa izraisīti mājputnu saslimšanas gadījumi tika apstiprināti Ungārijā, Vācijā, Austrijā, Dānijā, Zviedrijā un Nīderlandē.

| (6) | Reaģējot uz pašreizējo epidēmiju, ir pieņemti vairāki Komisijas Īstenošanas lēmumi par aizsardzības pasākumiem saistībā ar augsti patogēnās H5N8 apakštipa putnu gripas uzliesmojumiem mājputnu vidū dažās dalībvalstīs. Pēc augsti patogēnās putnu gripas uzliesmojumiem saimniecībās Ungārijā, Vācijā un Austrijā ir pieņemti Komisijas Īstenošanas lēmumi (ES) 2016/1968 (4), (ES) 2016/2011 (5) un (ES) 2016/2012 (6), un minēto dalībvalstu kompetentās iestādes saskaņā ar Direktīvu 2005/94/EK ir noteikušas aizsardzības zonas un uzraudzības zonas. Minētie īstenošanas lēmumi paredz, ka saskaņā ar Direktīvu 2005/94/EK noteiktajās aizsardzības zonās un uzraudzības zonās, kas izveidotas minētajās dalībvalstīs, ir jāiekļauj vismaz tie apgabali, kuri ir uzskaitīti šo lēmumu pielikumos. |
| --- | --- |

(6)

Reaģējot uz pašreizējo epidēmiju, ir pieņemti vairāki Komisijas Īstenošanas lēmumi par aizsardzības pasākumiem saistībā ar augsti patogēnās H5N8 apakštipa putnu gripas uzliesmojumiem mājputnu vidū dažās dalībvalstīs. Pēc augsti patogēnās putnu gripas uzliesmojumiem saimniecībās Ungārijā, Vācijā un Austrijā ir pieņemti Komisijas Īstenošanas lēmumi (ES) 2016/1968 (4), (ES) 2016/2011 (5) un (ES) 2016/2012 (6), un minēto dalībvalstu kompetentās iestādes saskaņā ar Direktīvu 2005/94/EK ir noteikušas aizsardzības zonas un uzraudzības zonas. Minētie īstenošanas lēmumi paredz, ka saskaņā ar Direktīvu 2005/94/EK noteiktajās aizsardzības zonās un uzraudzības zonās, kas izveidotas minētajās dalībvalstīs, ir jāiekļauj vismaz tie apgabali, kuri ir uzskaitīti šo lēmumu pielikumos.

| (7) | Ņemot vērā turpmākus augsti patogēnās H5N8 apakštipa putnu gripas uzliesmojumus Ungārijā, ar Komisijas Īstenošanas lēmumu (ES) 2016/2010 (7) ir grozīts Īstenošanas lēmuma (ES) 2016/1968 pielikums. Turpinoties uzliesmojumiem Vācijā un Ungārijā, ar Komisijas Īstenošanas lēmumu (ES) 2016/2064 (8) vēlāk tika grozīti pielikumi Īstenošanas lēmumiem (ES) 2016/1968 un (ES) 2016/2011. |
| --- | --- |

(7)

Ņemot vērā turpmākus augsti patogēnās H5N8 apakštipa putnu gripas uzliesmojumus Ungārijā, ar Komisijas Īstenošanas lēmumu (ES) 2016/2010 (7) ir grozīts Īstenošanas lēmuma (ES) 2016/1968 pielikums. Turpinoties uzliesmojumiem Vācijā un Ungārijā, ar Komisijas Īstenošanas lēmumu (ES) 2016/2064 (8) vēlāk tika grozīti pielikumi Īstenošanas lēmumiem (ES) 2016/1968 un (ES) 2016/2011.

| (8) | Pēc ziņošanas par augsti patogēnās H5N8 apakštipa putnu gripas pirmajiem uzliesmojumiem Dānijā, Zviedrijā un Nīderlandē tika pieņemti Komisijas Īstenošanas lēmumi (ES) 2016/2065 (9), (ES) 2016/2086 (10) un (ES) 2016/2085 (11). |
| --- | --- |

(8)

Pēc ziņošanas par augsti patogēnās H5N8 apakštipa putnu gripas pirmajiem uzliesmojumiem Dānijā, Zviedrijā un Nīderlandē tika pieņemti Komisijas Īstenošanas lēmumi (ES) 2016/2065 (9), (ES) 2016/2086 (10) un (ES) 2016/2085 (11).

| (9) | Visos minētajos gadījumos Komisija ir pārbaudījusi pasākumus, ko attiecīgās dalībvalstis veikušas atbilstoši Direktīvai 2005/94/EK, un atzinusi, ka minēto dalībvalstu kompetento iestāžu noteiktās aizsardzības zonas un uzraudzības zonas robežas atrodas pietiekami tālu no visām saimniecībām, kurās bija apstiprināts slimības uzliesmojums. |
| --- | --- |

(9)

Visos minētajos gadījumos Komisija ir pārbaudījusi pasākumus, ko attiecīgās dalībvalstis veikušas atbilstoši Direktīvai 2005/94/EK, un atzinusi, ka minēto dalībvalstu kompetento iestāžu noteiktās aizsardzības zonas un uzraudzības zonas robežas atrodas pietiekami tālu no visām saimniecībām, kurās bija apstiprināts slimības uzliesmojums.

| (10) | Lai novērstu nevajadzīgus Savienības iekšējās tirdzniecības traucējumus un to, ka trešās valstis rada nepamatotus šķēršļus tirdzniecībai, nepieciešams Savienības līmenī steidzami aprakstīt attiecīgajās dalībvalstīs noteiktās aizsardzības un uzraudzības zonas. |
| --- | --- |

(10)

Lai novērstu nevajadzīgus Savienības iekšējās tirdzniecības traucējumus un to, ka trešās valstis rada nepamatotus šķēršļus tirdzniecībai, nepieciešams Savienības līmenī steidzami aprakstīt attiecīgajās dalībvalstīs noteiktās aizsardzības un uzraudzības zonas.

| (11) | Pašreizējā epidemioloģiskā situācija ir ļoti dinamiska un nepārtraukti attīstās. Turpinoties uzraudzībai attiecībā uz putnu gripu, dalībvalstīs arvien tiek konstatēta savvaļas putnu saslimšana ar augsti patogēno H5N8 apakštipa putnu gripas vīrusu. Minētā vīrusa klātbūtne savvaļas putnu populācijā rada pastāvīgus draudus tieši un netieši ievazāt putnu gripas vīrusu mājputnu saimniecībās ar risku, ka tas no inficētas mājputnu saimniecības varētu izplatīties tālāk uz citām mājputnu saimniecībām. |
| --- | --- |

(11)

Pašreizējā epidemioloģiskā situācija ir ļoti dinamiska un nepārtraukti attīstās. Turpinoties uzraudzībai attiecībā uz putnu gripu, dalībvalstīs arvien tiek konstatēta savvaļas putnu saslimšana ar augsti patogēno H5N8 apakštipa putnu gripas vīrusu. Minētā vīrusa klātbūtne savvaļas putnu populācijā rada pastāvīgus draudus tieši un netieši ievazāt putnu gripas vīrusu mājputnu saimniecībās ar risku, ka tas no inficētas mājputnu saimniecības varētu izplatīties tālāk uz citām mājputnu saimniecībām.

| (12) | Ņemot vērā epidemioloģiskās situācijas attīstību Savienībā un vīrusa sezonālo raksturu savvaļas putnu vidū, pastāv risks, ka tuvākajos mēnešos Savienībā tiks konstatēti turpmāki augsti patogēnās H5N8 apakštipa putnu gripas gadījumi. Tādēļ Komisija pastāvīgi novērtē epidemioloģisko situāciju un pārskata pasākumus. |
| --- | --- |

(12)

Ņemot vērā epidemioloģiskās situācijas attīstību Savienībā un vīrusa sezonālo raksturu savvaļas putnu vidū, pastāv risks, ka tuvākajos mēnešos Savienībā tiks konstatēti turpmāki augsti patogēnās H5N8 apakštipa putnu gripas gadījumi. Tādēļ Komisija pastāvīgi novērtē epidemioloģisko situāciju un pārskata pasākumus.

| (13) | Skaidrības labad un nolūkā sniegt dalībvalstīm, trešām valstīm un ieinteresētajām personām aktuālu informāciju par epidemioloģisko situāciju ir lietderīgi vienā Savienības tiesību aktā uzskaitīt visas aizsardzības un uzraudzības zonas, ko attiecīgo dalībvalstu kompetentās iestādes noteikušas saskaņā ar Direktīvu 2005/94/EK, un noteikt šo ierobežojumu darbības termiņu, ņemot vērā augsti patogēnās putnu gripas epidemioloģiju. |
| --- | --- |

(13)

Skaidrības labad un nolūkā sniegt dalībvalstīm, trešām valstīm un ieinteresētajām personām aktuālu informāciju par epidemioloģisko situāciju ir lietderīgi vienā Savienības tiesību aktā uzskaitīt visas aizsardzības un uzraudzības zonas, ko attiecīgo dalībvalstu kompetentās iestādes noteikušas saskaņā ar Direktīvu 2005/94/EK, un noteikt šo ierobežojumu darbības termiņu, ņemot vērā augsti patogēnās putnu gripas epidemioloģiju.

| (14) | Īstenošanas lēmumi (ES) 2016/1968, (ES) 2016/2011, (ES) 2016/2012, (ES) 2016/2065, (ES) 2016/2085 un (ES) 2016/2086 būtu jāatceļ un jāaizstāj ar šo lēmumu. |
| --- | --- |

(14)

Īstenošanas lēmumi (ES) 2016/1968, (ES) 2016/2011, (ES) 2016/2012, (ES) 2016/2065, (ES) 2016/2085 un (ES) 2016/2086 būtu jāatceļ un jāaizstāj ar šo lēmumu.

| (15) | Šajā lēmumā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Augu, dzīvnieku, pārtikas aprites un dzīvnieku barības pastāvīgās komitejas atzinumu, |
| --- | --- |

(15)

Šajā lēmumā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Augu, dzīvnieku, pārtikas aprites un dzīvnieku barības pastāvīgās komitejas atzinumu,

IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.

1. pants

Ar šo lēmumu Savienības līmenī nosaka aizsardzības zonas un uzraudzības zonas, kas šā lēmuma pielikumā uzskaitītajām dalībvalstīm (“attiecīgās dalībvalstis”) saskaņā ar Direktīvas 2005/94/EK 16. panta 1. punktu jānosaka pēc putnu gripas uzliesmojuma vai uzliesmojumiem mājputnu vai nebrīvē turētu putnu populācijā, ko izraisa augsti patogēna H5N8 apakštipa putnu gripa, kā arī nosaka piemērojamo pasākumu ilgumu, ievērojot Direktīvas 2005/94/EK 29. panta 1. punktu un 31. pantu.

2. pants

Attiecīgās dalībvalstis nodrošina, ka:

| a) | aizsardzības zonās, ko saskaņā ar Direktīvas 2005/94/EK 16. panta 1. punkta a) apakšpunktu noteikušas kompetentās iestādes, ir iekļauti vismaz tie apgabali, kuri kā aizsardzības zonas ir norādīti šā lēmuma pielikuma A daļā; |
| --- | --- |

a)

aizsardzības zonās, ko saskaņā ar Direktīvas 2005/94/EK 16. panta 1. punkta a) apakšpunktu noteikušas kompetentās iestādes, ir iekļauti vismaz tie apgabali, kuri kā aizsardzības zonas ir norādīti šā lēmuma pielikuma A daļā;

| b) | pasākumi, kas piemērojami aizsardzības zonās, kā paredzēts Direktīvas 2005/94/EK 29. panta 1. punktā, tiek saglabāti vismaz līdz datumam, līdz kuram ir spēkā aizsardzības zonas, kuras noteiktas šā lēmuma pielikuma A daļā. |
| --- | --- |

b)

pasākumi, kas piemērojami aizsardzības zonās, kā paredzēts Direktīvas 2005/94/EK 29. panta 1. punktā, tiek saglabāti vismaz līdz datumam, līdz kuram ir spēkā aizsardzības zonas, kuras noteiktas šā lēmuma pielikuma A daļā.

3. pants

Attiecīgās dalībvalstis nodrošina, ka:

| a) | uzraudzības zonās, ko saskaņā ar Direktīvas 2005/94/EK 16. panta 1. punkta b) apakšpunktu noteikušas kompetentās iestādes, ir iekļauti vismaz tie apgabali, kuri kā uzraudzības zonas ir norādīti šā lēmuma pielikuma B daļā; |
| --- | --- |

a)

uzraudzības zonās, ko saskaņā ar Direktīvas 2005/94/EK 16. panta 1. punkta b) apakšpunktu noteikušas kompetentās iestādes, ir iekļauti vismaz tie apgabali, kuri kā uzraudzības zonas ir norādīti šā lēmuma pielikuma B daļā;

| b) | pasākumi, kas piemērojami uzraudzības zonās, kā paredzēts Direktīvas 2005/94/EK 31. pantā, tiek saglabāti vismaz līdz datumam, līdz kuram ir spēkā uzraudzības zonas, kuras noteiktas šā lēmuma pielikuma B daļā. |
| --- | --- |

b)

pasākumi, kas piemērojami uzraudzības zonās, kā paredzēts Direktīvas 2005/94/EK 31. pantā, tiek saglabāti vismaz līdz datumam, līdz kuram ir spēkā uzraudzības zonas, kuras noteiktas šā lēmuma pielikuma B daļā.

4. pants

Īstenošanas lēmumus (ES) 2016/1968, (ES) 2016/2011, (ES) 2016/2012, (ES) 2016/2065, (ES) 2016/2085 un (ES) 2016/2086 atceļ.

5. pants

Šo lēmumu piemēro līdz 2017. gada 31. maijam.

6. pants

Šis lēmums ir adresēts dalībvalstīm.

Briselē, 2016. gada 2. decembrī

Komisijas vārdā –

Komisijas loceklis

Vytenis ANDRIUKAITIS

---

(1)  
  OV L 395, 30.12.1989., 13. lpp.

1

(2)  
  OV L 224, 18.8.1990., 29. lpp.

2

(3)  Padomes 2005. gada 20. decembra Direktīva 2005/94/EK, ar ko paredz Kopienas pasākumus putnu gripas kontrolei un atceļ Direktīvu 92/40/EEK (OV L 10, 14.1.2006., 16. lpp.).

3

(4)  Komisijas 2016. gada 9. novembra Īstenošanas lēmums (ES) 2016/1968 par dažiem aizsardzības pasākumiem sakarā ar ļoti patogēno H5N8 apakštipa putnu gripu Ungārijā (OV L 303, 10.11.2016., 23. lpp.).

4

(5)  Komisijas 2016. gada 16. novembra Īstenošanas lēmums (ES) 2016/2011 par dažiem aizsardzības pasākumiem sakarā ar ļoti patogēno H5N8 apakštipa putnu gripu Vācijā (OV L 310, 17.11.2016., 73. lpp.).

5

(6)  Komisijas 2016. gada 16. novembra Īstenošanas lēmums (ES) 2016/2012 par dažiem aizsardzības pasākumiem sakarā ar ļoti patogēno H5N8 apakštipa putnu gripu Austrijā (OV L 310, 17.11.2016., 81. lpp.).

6

(7)  Komisijas 2016. gada 16. novembra Īstenošanas lēmums (ES) 2016/2010, ar ko groza pielikumu Īstenošanas lēmumam (ES) 2016/1968 par dažiem aizsardzības pasākumiem sakarā ar ļoti patogēno H5N8 apakštipa putnu gripu Ungārijā (OV L 310, 17.11.2016., 69. lpp.).

7

(8)  Komisijas 2016. gada 24. novembra Īstenošanas lēmums (ES) 2016/2064, ar ko groza pielikumus Īstenošanas lēmumiem (ES) 2016/1968 un (ES) 2016/2011 par dažiem aizsardzības pasākumiem sakarā ar ļoti patogēno H5N8 apakštipa putnu gripu Ungārijā un Vācijā (OV L 319, 25.11.2016., 47. lpp.).

8

(9)  Komisijas 2016. gada 24. novembra Īstenošanas lēmums (ES) 2016/2065 par dažiem aizsardzības pasākumiem sakarā ar ļoti patogēno H5N8 apakštipa putnu gripu Dānijā (OV L 319, 25.11.2016., 65. lpp.).

9

(10)  Komisijas 2016. gada 28. novembra Īstenošanas lēmums (ES) 2016/2086 par dažiem pagaidu aizsardzības pasākumiem saistībā ar ļoti patogēno H5N8 apakštipa putnu gripu Zviedrijā (OV L 321, 29.11.2016., 80. lpp.).

10

(11)  Komisijas 2016. gada 28. novembra Īstenošanas lēmums (ES) 2016/2085 par dažiem pagaidu aizsardzības pasākumiem saistībā ar ļoti patogēno H5N8 apakštipa putnu gripu Nīderlandē (OV L 321, 29.11.2016., 76. lpp.).

11

---

PIELIKUMS

A DAĻA

Aizsardzības zonas attiecīgajās dalībvalstīs, kā minēts 1. un 2. pantā:

Dalībvalsts: Dānija

| Aptvertais apgabals: | Datums, līdz kuram piemērojams saskaņā ar Direktīvas 2005/94/EK 29. panta 1. punktu |
| --- | --- |
| Helsingør pašvaldības daļas (ADNS kods 02217), kas atrodas 3 km rādiusā no centra, kura GPS koordinātas ir N56.0739; E12.5144 | 13.12.2016. |

Aptvertais apgabals:

Datums, līdz kuram piemērojams saskaņā ar Direktīvas 2005/94/EK 29. panta 1. punktu

Helsingør pašvaldības daļas (ADNS kods 02217), kas atrodas 3 km rādiusā no centra, kura GPS koordinātas ir N56.0739; E12.5144

13.12.2016.

Dalībvalsts: Vācija

| Aptvertais apgabals: | Datums, līdz kuram piemērojams saskaņā ar Direktīvas 2005/94/EK 29. panta 1. punktu |
| --- | --- |
| Kreis Schleswig-Flensburg:

  Ab Ortsteil Triangel, Gemeinde Nübel Richtung Norden auf die Schleswiger Straße bis zur Gemeindegrenze Nübel/Tolk, entlang dieser Gemeindegrenze bis zur Schleswiger Straße, östlich am Ortsteil Wellspang vorbei bis zur Gemeindegrenze Böklund, südlich an der Gemeindegrenze entlang bis zur Kattbeker Straße, links ab bis zur Hans-Christophersen-Allee, diese rechts weiter, übergehend in Bellig und Struxdorf bis zur Gemeindegrenze Struxdorf/Böel, an dieser entlang Richtung Süden bis Ortsteil Boholzau, rechts auf Gemeindegrenze Struxdorf/Twedt bis zur Straße Boholz, diese links weiter auf Boholzau und Buschau, bis Ortsteil Buschau, links ab auf Buschau, dann rechts weiter auf Buschau, gleich wieder links auf Lücke bis zur B 201, rechts weiter Richtung Süden bis links Höckerberg, weiter Osterholz bis Sportplatz, dann rechts auf Verbindungsstraße zur Straße Friedenstal, links weiter bis zur Gemeindegrenze Loit/Steinfeld, dieser folgen bis Gemeindegrenze Steinfeld/Taarstedt, dieser links folgen bis Gemeindegrenze Taarstedt/Ulsnis, rechts weiter auf dieser Gemeindegrenze, weiter auf der Gemeindegrenze Taarstedt/Goltoft und Taarstedt/Brodersby und Taarstedt/Schaalby bis Heerweg, dann links weiter auf Heerweg bis Hauptstraße, weiter rechts auf Hauptstraße bis Raiffeisenstraße, rechts weiter auf Hauptstraße bis B 201, links weiter auf B 201 bis Ortsteil Triangel | 5.12.2016. |
| Stadt Lübeck:

  Von der Kreisgrenze entlang des Sonnenbergsredder bis zum Parkplatz im Waldusener Forst, Richtung Waldhusener Weg, Waldhusener Weg folgend bis zur B75, über die B75 Richtung Solmitzstraße, von der Dummersdorfer Straße zum Neuenteilsredder bis Weg Dummersbarn bis zur Trave, die Trave entlang, Richtung Pötenitzer Wiek, die Landstraße querend zur Lübecker Bucht, Landesgrenze über den Wasserweg zur Strandpromenade, hinüber zur Berlingstraße, über Godewind und Fahrenberg, über Steenkamp zu Rödsaal, Timmendorfer Weg Richtung B76, die B76 überqueren und Bollbrügg folgen, entlang der Kreisgrenze zu Ostholstein bis Sonnenbergsredder | 5.12.2016. |
| Kreis Ostholstein:

  In der Gemeinde Ratekau nachfolgend beschriebenes Gebiet: Travemünder Straße bis zur Kreisgrenze zur Stadt Lübeck; Ab der Kreisgrenze Ortsteil Kreuzkamp, Offendorfer Straße gen Norden entlang dem Sonnenbergsredder – K15. Vor Warnsdorf entlang des Bachverlaufs bis zum Schloss Warnsdorf. Der Schlossstr. und der Niendorfer Str. bis zur Tarvemünder Straße | 5.12.2016. |
| In der Gemeinde Quedlinburg die Ortsteile






  — | Quarmbeck |

Aptvertais apgabals:

Datums, līdz kuram piemērojams saskaņā ar Direktīvas 2005/94/EK 29. panta 1. punktu

Kreis Schleswig-Flensburg:

Ab Ortsteil Triangel, Gemeinde Nübel Richtung Norden auf die Schleswiger Straße bis zur Gemeindegrenze Nübel/Tolk, entlang dieser Gemeindegrenze bis zur Schleswiger Straße, östlich am Ortsteil Wellspang vorbei bis zur Gemeindegrenze Böklund, südlich an der Gemeindegrenze entlang bis zur Kattbeker Straße, links ab bis zur Hans-Christophersen-Allee, diese rechts weiter, übergehend in Bellig und Struxdorf bis zur Gemeindegrenze Struxdorf/Böel, an dieser entlang Richtung Süden bis Ortsteil Boholzau, rechts auf Gemeindegrenze Struxdorf/Twedt bis zur Straße Boholz, diese links weiter auf Boholzau und Buschau, bis Ortsteil Buschau, links ab auf Buschau, dann rechts weiter auf Buschau, gleich wieder links auf Lücke bis zur B 201, rechts weiter Richtung Süden bis links Höckerberg, weiter Osterholz bis Sportplatz, dann rechts auf Verbindungsstraße zur Straße Friedenstal, links weiter bis zur Gemeindegrenze Loit/Steinfeld, dieser folgen bis Gemeindegrenze Steinfeld/Taarstedt, dieser links folgen bis Gemeindegrenze Taarstedt/Ulsnis, rechts weiter auf dieser Gemeindegrenze, weiter auf der Gemeindegrenze Taarstedt/Goltoft und Taarstedt/Brodersby und Taarstedt/Schaalby bis Heerweg, dann links weiter auf Heerweg bis Hauptstraße, weiter rechts auf Hauptstraße bis Raiffeisenstraße, rechts weiter auf Hauptstraße bis B 201, links weiter auf B 201 bis Ortsteil Triangel

5.12.2016.

Stadt Lübeck:

Von der Kreisgrenze entlang des Sonnenbergsredder bis zum Parkplatz im Waldusener Forst, Richtung Waldhusener Weg, Waldhusener Weg folgend bis zur B75, über die B75 Richtung Solmitzstraße, von der Dummersdorfer Straße zum Neuenteilsredder bis Weg Dummersbarn bis zur Trave, die Trave entlang, Richtung Pötenitzer Wiek, die Landstraße querend zur Lübecker Bucht, Landesgrenze über den Wasserweg zur Strandpromenade, hinüber zur Berlingstraße, über Godewind und Fahrenberg, über Steenkamp zu Rödsaal, Timmendorfer Weg Richtung B76, die B76 überqueren und Bollbrügg folgen, entlang der Kreisgrenze zu Ostholstein bis Sonnenbergsredder

5.12.2016.

Kreis Ostholstein:

In der Gemeinde Ratekau nachfolgend beschriebenes Gebiet: Travemünder Straße bis zur Kreisgrenze zur Stadt Lübeck; Ab der Kreisgrenze Ortsteil Kreuzkamp, Offendorfer Straße gen Norden entlang dem Sonnenbergsredder – K15. Vor Warnsdorf entlang des Bachverlaufs bis zum Schloss Warnsdorf. Der Schlossstr. und der Niendorfer Str. bis zur Tarvemünder Straße

5.12.2016.

In der Gemeinde Quedlinburg die Ortsteile

—

Quarmbeck

| — | Bad Suderode |
| --- | --- |

—

Bad Suderode

| — | Gernrode |
| --- | --- |

—

Gernrode

19.12.2016.

In der Gemeinde Ballenstedt der Ortsteil

| — | Ortsteil Rieder |
| --- | --- |

—

Ortsteil Rieder

19.12.2016.

In der Gemeinde Thale die Ortsteile

| — | Ortsteil Neinstedt |
| --- | --- |

—

Ortsteil Neinstedt

| — | Ortsteil Stecklenberg |
| --- | --- |

—

Ortsteil Stecklenberg

19.12.2016.

Stadt Ueckermünde

17.12.2016.

Gemeinde Grambin

17.12.2016.

In der Gemeinde Liepgarten der Ortsteil

| — | Liepgarten |
| --- | --- |

—

Liepgarten

17.12.2016.

In der Gemeinde Mesekenhagen die Ortsteile

| — | Mesekenhagen |
| --- | --- |

—

Mesekenhagen

| — | Frätow |
| --- | --- |

—

Frätow

| — | Gristow |
| --- | --- |

—

Gristow

| — | Kalkvitz |
| --- | --- |

—

Kalkvitz

| — | Klein Karrendorf |
| --- | --- |

—

Klein Karrendorf

| — | Groß Karrendorf |
| --- | --- |

—

Groß Karrendorf

| — | Kowall |
| --- | --- |

—

Kowall

12.12.2016.

In der Gemeinde Wackerow die Ortsteile

| — | Groß Kieshof |
| --- | --- |

—

Groß Kieshof

| — | Groß Kieshof Ausbau |
| --- | --- |

—

Groß Kieshof Ausbau

| — | Klein Kieshof |
| --- | --- |

—

Klein Kieshof

12.12.2016.

In der Gemeinde Neuenkirchen der Ortsteil

| — | Oldenhagen |
| --- | --- |

—

Oldenhagen

12.12.2016.

In der Gemeinde Neu Boltenhagen die Ortsteile

| — | Neu Boltenhagen |
| --- | --- |

—

Neu Boltenhagen

| — | Karbow |
| --- | --- |

—

Karbow

| — | Lodmannshagen |
| --- | --- |

—

Lodmannshagen

12.12.2016.

In der Gemeinde Kemnitz der Ortsteil

| — | Rappenhagen |
| --- | --- |

—

Rappenhagen

12.12.2016.

In der Gemeinde Katzow der Ortsteil

| — | Kühlenhagen |
| --- | --- |

—

Kühlenhagen

12.12.2016.

In der Gemeinde Kenz-Küstrow die Ortsteile

| — | Dabitz |
| --- | --- |

—

Dabitz

| — | Küstrow |
| --- | --- |

—

Küstrow

| — | Zipke |
| --- | --- |

—

Zipke

10.12.2016.

Stadt Barth einschließlich Ortsteile

| — | Tannenheim |
| --- | --- |

—

Tannenheim

| — | Glöwitz ohne Ortsteil Planitz |
| --- | --- |

—

Glöwitz ohne Ortsteil Planitz

10.12.2016.

In der Gemeinde Sundhagen der Ortsteil

| — | Jager |
| --- | --- |

—

Jager

12.12.2016.

In der Gemeinde Sundhagen die Ortsteile

| — | Mannhagen |
| --- | --- |

—

Mannhagen

| — | Wilmshagen |
| --- | --- |

—

Wilmshagen

| — | Hildebrandshagen |
| --- | --- |

—

Hildebrandshagen

| — | Altenhagen |
| --- | --- |

—

Altenhagen

| — | Klein Behnkenhagen |
| --- | --- |

—

Klein Behnkenhagen

| — | Behnkendorf |
| --- | --- |

—

Behnkendorf

| — | Groß Behnkenhagen |
| --- | --- |

—

Groß Behnkenhagen

| — | Engelswacht |
| --- | --- |

—

Engelswacht

| — | Miltzow |
| --- | --- |

—

Miltzow

| — | Klein Miltzow |
| --- | --- |

—

Klein Miltzow

| — | Reinkenhagen |
| --- | --- |

—

Reinkenhagen

| — | Hankenhagen |
| --- | --- |

—

Hankenhagen

10.12.2016.

In der Stadt Sassnitz die Ortsteile

| — | Sassnitz |
| --- | --- |

—

Sassnitz

| — | Dargast |
| --- | --- |

—

Dargast

| — | Werder |
| --- | --- |

—

Werder

| — | Buddenhagen |
| --- | --- |

—

Buddenhagen

10.12.2016.

In der Gemeinde Sagard: der See am Kreideabbaufeld nördlich von Dargast

10.12.2016.

In der Gemeinde Demen der Ort und die Ortsteile

| — | Demen |
| --- | --- |

—

Demen

| — | Kobande |
| --- | --- |

—

Kobande

| — | Venzkow |
| --- | --- |

—

Venzkow

17.12.2016.

Landkreis Cloppenburg

Gemeinde Barßel

Ortsteil Harkebrügge

Vom Schnittpunkt Bahnlinie/östliche Gemeindegrenze Barßel entlang der Gemeindegrenze in südlicher Richtung bis zur Bismarckstraße, entlang dieser in westlicher Richtung bis zur Dorfstraße in Harkebrügge, entlang der Dorfstraße in südlicher Richtung bis zur Glittenbergstraße, entlang dieser in westlicher Richtung, dann entlang Kreisstraße, Straße Am Scharrelerdamm und entlang der westlichen Gemeindegrenze nach Norden bis zur Bahnlinie in Elisabethfehn und von dort entlang der Bahnlinie in östlicher Richtung bis zum Ausgangspunkt Bahnlinie/östliche Gemeindegrenze

15.12.2016.

Landkreis Ammerland

Gemeinde Edewecht

Schnittpunkt Kreisgrenze/Kortemoorstraße, Kortemoorstraße, Hübscher Berg, Lohorster Straße, Wittenberger Straße, Edewechter Straße, Rothenmethen, Kanalstraße, Am Voßbarg, Wirtschaftweg zwischen “Am Voßbarg” und “Am Jagen”, Am Jagen, Edewechter Straße, Ocholter Straße, Nordloher Straße, Bahnlinie Richtung Barßel bis Kreisgrenze, entlang der Kreisgrenze in südöstliche Richtung bis zum Schnittpunkt Kreisgrenze / Kortemoorstraße

15.12.2016.

Dalībvalsts: Ungārija

| Aptvertais apgabals: | Datums, līdz kuram piemērojams saskaņā ar Direktīvas 2005/94/EK 29. panta 1. punktu |
| --- | --- |
| Uz ziemeļiem pa ceļu Nr. 5402 no Jászszentlászló uz Kiskunmajsa, 2 km no Jászszentlászló

  Uz ziemeļiem pa ceļu Nr. 5404 no Szank uz Kiskunmajsa, 1 km no Szank

  Uz dienvidiem no ceļa Nr. 5405 krustojuma ar ceļu, kas savieno Szank un Kiskunmajsa-Bodoglár

  Uz dienvidiem pa ceļu Nr. 5402, kas savieno Kiskunhalas ar Kiskunmajsa, 3,5 km no Kiskunmajsa iekšējās teritorijas robežas
  Dienvidos: pa ceļu Nr. 5409 2,7 km no Kiskunmajsa iekšējās teritorijas robežas
  Dienvidos: 2 km uz ziemeļiem no Kígyós

  Dienvidos: 1,5 km uz dienvidrietumiem no Csólyospálos iekšējās teritorijas robežas
  Uz meģes robežas: 3 km uz dienvidaustrumiem no meģes robežas krustojuma ar ceļu Nr. 5404, virzienā no Csólyospálos līdz meģes robežai
  Gar meģes robežu: ceļa Nr. 5411, kas ved uz austrumiem no Kömpöc, krustojums ar meģes robežu
  Gar meģes robežu 1,5 km uz ziemeļiem no ceļa Nr. 5411
  Virzienā uz rietumiem divus kilometrus no Kömpöc iekšējās teritorijas robežas
  Virzienā uz ziemeļrietumiem līdz meģes robežai, 0,5 km uz austrumiem no meģes robežas beigām uz ziemeļiem
  Virzienā uz ziemeļrietumiem: meģes robežas krustojums ar ceļu Nr. 5412
  0,5 km uz rietumiem, pēc tam uz ziemeļrietumiem līdz sākuma punktam; papildināts ar Csongrád meģes Mórahalom un Kistelek rajona daļām, kas atrodas 3 km rādiusā no centra, kura GPS koordinātas ir N46,419599, E19,858897; N46,393889 | 21.12.2016. |
| Bács-Kiskun meģes Kiskunfélegyháza, Kecskemét un Kiskunmajsa rajonu daļas, kas atrodas 3 km rādiusā no centra, kura GPS koordinātas ir N46.682422, E19.638406 un N46.685278, E 19.64; papildinātas ar visiem Bugac (neiekļaujot Bugac-Alsómonostor) un Móricgát-Erdőszéplak pašvaldību apbūvētajiem apgabaliem | 3.12.2016. |
| Bács-Kiskun meģes Kiskunhalas rajona daļas, kas atrodas 3 km rādiusā no centra, kura GPS koordinātas ir N46.268418, E19.573609 un N46.229847; E19.619350; papildinātas ar visu Kelebia-Újfalu pašvaldības apbūvēto apgabalu | 5.12.2016. |
| Csongrád meģes Mórahalom rajona daļas, kas atrodas 3 km rādiusā no centra, kura GPS koordinātas ir N46.342763 un E19.886990; papildinātas ar visiem Forráskút, Üllés un Bordány pašvaldību apbūvētajiem apgabaliem | 15.12.2016. |
| Jász-Nagykun-Szolnok meģes Kunszentmárton rajona daļas, kas atrodas 3 km rādiusā no centra, kura GPS koordinātas ir N46.8926211, E20.367360 un N46.896193, E20.388287; papildinātas ar visiem Öcsöd pašvaldības apbūvētajiem apgabaliem | 16.12.2016. |
| Bács-Kiskun meģes Kiskunmajsa rajona daļas, kas atrodas 3 km rādiusā no centra, kura GPS koordinātas ir N46.584528, E19.665409 | 17.12.2016. |

Aptvertais apgabals:

Datums, līdz kuram piemērojams saskaņā ar Direktīvas 2005/94/EK 29. panta 1. punktu

Uz ziemeļiem pa ceļu Nr. 5402 no Jászszentlászló uz Kiskunmajsa, 2 km no Jászszentlászló

Uz ziemeļiem pa ceļu Nr. 5404 no Szank uz Kiskunmajsa, 1 km no Szank

Uz dienvidiem no ceļa Nr. 5405 krustojuma ar ceļu, kas savieno Szank un Kiskunmajsa-Bodoglár

Uz dienvidiem pa ceļu Nr. 5402, kas savieno Kiskunhalas ar Kiskunmajsa, 3,5 km no Kiskunmajsa iekšējās teritorijas robežas

Dienvidos: pa ceļu Nr. 5409 2,7 km no Kiskunmajsa iekšējās teritorijas robežas

Dienvidos: 2 km uz ziemeļiem no Kígyós

Dienvidos: 1,5 km uz dienvidrietumiem no Csólyospálos iekšējās teritorijas robežas

Uz meģes robežas: 3 km uz dienvidaustrumiem no meģes robežas krustojuma ar ceļu Nr. 5404, virzienā no Csólyospálos līdz meģes robežai

Gar meģes robežu: ceļa Nr. 5411, kas ved uz austrumiem no Kömpöc, krustojums ar meģes robežu

Gar meģes robežu 1,5 km uz ziemeļiem no ceļa Nr. 5411

Virzienā uz rietumiem divus kilometrus no Kömpöc iekšējās teritorijas robežas

Virzienā uz ziemeļrietumiem līdz meģes robežai, 0,5 km uz austrumiem no meģes robežas beigām uz ziemeļiem

Virzienā uz ziemeļrietumiem: meģes robežas krustojums ar ceļu Nr. 5412

0,5 km uz rietumiem, pēc tam uz ziemeļrietumiem līdz sākuma punktam; papildināts ar Csongrád meģes Mórahalom un Kistelek rajona daļām, kas atrodas 3 km rādiusā no centra, kura GPS koordinātas ir N46,419599, E19,858897; N46,393889

21.12.2016.

Bács-Kiskun meģes Kiskunfélegyháza, Kecskemét un Kiskunmajsa rajonu daļas, kas atrodas 3 km rādiusā no centra, kura GPS koordinātas ir N46.682422, E19.638406 un N46.685278, E 19.64; papildinātas ar visiem Bugac (neiekļaujot Bugac-Alsómonostor) un Móricgát-Erdőszéplak pašvaldību apbūvētajiem apgabaliem

3.12.2016.

Bács-Kiskun meģes Kiskunhalas rajona daļas, kas atrodas 3 km rādiusā no centra, kura GPS koordinātas ir N46.268418, E19.573609 un N46.229847; E19.619350; papildinātas ar visu Kelebia-Újfalu pašvaldības apbūvēto apgabalu

5.12.2016.

Csongrád meģes Mórahalom rajona daļas, kas atrodas 3 km rādiusā no centra, kura GPS koordinātas ir N46.342763 un E19.886990; papildinātas ar visiem Forráskút, Üllés un Bordány pašvaldību apbūvētajiem apgabaliem

15.12.2016.

Jász-Nagykun-Szolnok meģes Kunszentmárton rajona daļas, kas atrodas 3 km rādiusā no centra, kura GPS koordinātas ir N46.8926211, E20.367360 un N46.896193, E20.388287; papildinātas ar visiem Öcsöd pašvaldības apbūvētajiem apgabaliem

16.12.2016.

Bács-Kiskun meģes Kiskunmajsa rajona daļas, kas atrodas 3 km rādiusā no centra, kura GPS koordinātas ir N46.584528, E19.665409

17.12.2016.

Dalībvalsts: Nīderlande

| Aptvertais apgabals: | Datums, līdz kuram piemērojams saskaņā ar Direktīvas 2005/94/EK 29. panta 1. punktu |
| --- | --- |
| Biddinghuizen







  — | Vanaf kruising Swifterweg (N710) met Hoge Vaart (water), Hoge Vaart volgen in noordoostelijke richting tot aan Oosterwoldertocht (water) |

Aptvertais apgabals:

Datums, līdz kuram piemērojams saskaņā ar Direktīvas 2005/94/EK 29. panta 1. punktu

Biddinghuizen

—

Vanaf kruising Swifterweg (N710) met Hoge Vaart (water), Hoge Vaart volgen in noordoostelijke richting tot aan Oosterwoldertocht (water)

| — | Oosterwoldertocht volgen in zuidoostelijke richting tot aan Elburgerweg (N309) |
| --- | --- |

—

Oosterwoldertocht volgen in zuidoostelijke richting tot aan Elburgerweg (N309)

| — | Elburgerweg (N309) volgen tot aan de brug in Flevoweg over het Veluwemeer |
| --- | --- |

—

Elburgerweg (N309) volgen tot aan de brug in Flevoweg over het Veluwemeer

| — | Veluwemeer volgen in zuidwestelijke richting tot aan Bremerbergweg (N708) |
| --- | --- |

—

Veluwemeer volgen in zuidwestelijke richting tot aan Bremerbergweg (N708)

| — | Bremerbergweg (N708) volgen in noodwestelijke richting overgaand in Oldebroekerweg tot aan Swifterweg (N710) |
| --- | --- |

—

Bremerbergweg (N708) volgen in noodwestelijke richting overgaand in Oldebroekerweg tot aan Swifterweg (N710)

| — | Swifterweg (N710)volgen in noordelijke richting tot aan Hoge Vaart (water) |
| --- | --- |

—

Swifterweg (N710)volgen in noordelijke richting tot aan Hoge Vaart (water)

19.12.2016.

Dalībvalsts: Austrija

| Aptvertais apgabals: | Datums, līdz kuram piemērojams saskaņā ar Direktīvas 2005/94/EK 29. panta 1. punktu |
| --- | --- |
| Gemeinden Bregenz, Hard, Fußach, Lauterach | 14.12.2016. |

Aptvertais apgabals:

Datums, līdz kuram piemērojams saskaņā ar Direktīvas 2005/94/EK 29. panta 1. punktu

Gemeinden Bregenz, Hard, Fußach, Lauterach

14.12.2016.

Dalībvalsts: Zviedrija

| Aptvertais apgabals: | Datums, līdz kuram piemērojams saskaņā ar Direktīvas 2005/94/EK 29. panta 1. punktu |
| --- | --- |
| Tās Helsingborg pašvaldības daļas (ADNS kods 01200), kas atrodas 3 km rādiusā no centra, kura koordinātas ir N56,053495 un E12,848939 (WGS84). | 23.12.2016. |

Aptvertais apgabals:

Datums, līdz kuram piemērojams saskaņā ar Direktīvas 2005/94/EK 29. panta 1. punktu

Tās Helsingborg pašvaldības daļas (ADNS kods 01200), kas atrodas 3 km rādiusā no centra, kura koordinātas ir N56,053495 un E12,848939 (WGS84).

23.12.2016.

B DAĻA

Aizsardzības zonas attiecīgajās dalībvalstīs, kā minēts 1. un 3. pantā:

Dalībvalsts: Dānija

| Aptvertais apgabals: | Datums, līdz kuram piemēro, saskaņā ar Direktīvas 2005/94/EK 31. pantu |
| --- | --- |
| To Helsingør, Gribskov un Fredensborg pašvaldības daļu teritorija, kas atrodas aiz apgabala, kurš aprakstīts aizsardzības zonā, un 10 km rādiusā no centra, kura GPS koordinātas ir N56.0739; E12.5144. | 22.12.2016. |
| Helsingør pašvaldības daļas (ADNS kods 02217), kas atrodas 3 km rādiusā no centra, kura GPS koordinātas ir N56.0739; E12.5144 | 14.12.2016.–22.12.2016. |

Aptvertais apgabals:

Datums, līdz kuram piemēro, saskaņā ar Direktīvas 2005/94/EK 31. pantu

To Helsingør, Gribskov un Fredensborg pašvaldības daļu teritorija, kas atrodas aiz apgabala, kurš aprakstīts aizsardzības zonā, un 10 km rādiusā no centra, kura GPS koordinātas ir N56.0739; E12.5144.

22.12.2016.

Helsingør pašvaldības daļas (ADNS kods 02217), kas atrodas 3 km rādiusā no centra, kura GPS koordinātas ir N56.0739; E12.5144

14.12.2016.–22.12.2016.

Dalībvalsts: Vācija

| Aptvertais apgabals: | Datums, līdz kuram piemēro, saskaņā ar Direktīvas 2005/94/EK 31. pantu |
| --- | --- |
| Kreis Schleswig-Flensburg:

  Entlang der äußeren Gemeindegrenze Schleswig, weiter auf äußere Gemeindegrenze Lürschau, weiter auf äußere Gemeindegrenze Idstedt, weiter auf äußere Gemeindegrenze Stolk, weiter auf äußere Gemeindegrenze Klappholz, weiter auf äußere Gemeindegrenze Havetoft, weiter auf obere Gemeindegrenze Mittelangeln, weiter auf obere Gemeindegrenze Mohrkirch, weiter auf äußere Gemeindegrenze Saustrup, weiter auf äußere Gemeindegrenze Wagersrott, weiter auf äußere Gemeindegrenze Dollrottfeld, weiter auf äußere Gemeindegrenze Boren bis zur Kreisgrenze, an der Kreisgrenze entlang bis | 14.12.2016. |
| Kreis Rendsburg-Eckernförde: | Gemeinde Kosel: gesamtes Gemeindegebiet. |

Aptvertais apgabals:

Datums, līdz kuram piemēro, saskaņā ar Direktīvas 2005/94/EK 31. pantu

Kreis Schleswig-Flensburg:

Entlang der äußeren Gemeindegrenze Schleswig, weiter auf äußere Gemeindegrenze Lürschau, weiter auf äußere Gemeindegrenze Idstedt, weiter auf äußere Gemeindegrenze Stolk, weiter auf äußere Gemeindegrenze Klappholz, weiter auf äußere Gemeindegrenze Havetoft, weiter auf obere Gemeindegrenze Mittelangeln, weiter auf obere Gemeindegrenze Mohrkirch, weiter auf äußere Gemeindegrenze Saustrup, weiter auf äußere Gemeindegrenze Wagersrott, weiter auf äußere Gemeindegrenze Dollrottfeld, weiter auf äußere Gemeindegrenze Boren bis zur Kreisgrenze, an der Kreisgrenze entlang bis

14.12.2016.

Kreis Rendsburg-Eckernförde:

Gemeinde Kosel: gesamtes Gemeindegebiet.

| | Gemeinde Rieseby |
| --- | --- |

Gemeinde Rieseby

| | Amtsgrenze Rieseby, südlich weiter Amtsgrenze Kosel entlang bis Kreisgrenze |
| --- | --- |

Amtsgrenze Rieseby, südlich weiter Amtsgrenze Kosel entlang bis Kreisgrenze

14.12.2016.

Kreis Schleswig-Flensburg:

Südlich an der Gemeindegrenze Borwedel entlang, weiter auf unterer Gemeindegrenze Fahrdorf bis zur Gemeindegrenze Schleswig

14.12.2016.

Stadt Lübeck:

Von der Kreisgrenze über den Wasserweg durch den Petroleumhafen, weiter durch die Trave, Verlängerung des Sandbergs, die B75 queren Richtung Heiligen-Geist Kamp, weiter über die Arnimstraße und Edelsteinstraße, über Heiweg Richtung Wesloer Tannen bzw. Brandenbaumer Tannen, die Landesgrenze entlang, die Landstraße überqueren, am Wasser entlang bis zur Kreisgrenze zu Ostholstein, die Kreisgrenze entlang zum Petroleumhafen

14.12.2016.

Kreis Ostholstein:

Die Gemeinden Ratekau, Bad Schwartau und Timmendorfer Strand sowie der nachfolgend beschriebene Bereich der Gemeinde Scharbeutz: Dem Straßenverlauf der L 102 ab der Straße Bövelstredder folgend bis zur B76, der Bundestraße bis zur Wasserlinie folgend, weiter bis zur Gemeindegrenze Timmendorfer Strand

14.12.2016.

Gemeinde Ditfurt

28.12.2016.

In der Stadt Quedlinburg die Ortsteile

| — | Gersdorfer Burg |
| --- | --- |

—

Gersdorfer Burg

| — | Morgenrot |
| --- | --- |

—

Morgenrot

| — | Münchenhof |
| --- | --- |

—

Münchenhof

| — | Quarmbeck |
| --- | --- |

—

Quarmbeck

28.12.2016.

In der Stadt Ballenstedt die Ortsteile

| — | Asmusstedt |
| --- | --- |

—

Asmusstedt

| — | Badeborn |
| --- | --- |

—

Badeborn

| — | Opperode |
| --- | --- |

—

Opperode

| — | Radisleben |
| --- | --- |

—

Radisleben

| — | Rieder |
| --- | --- |

—

Rieder

28.12.2016.

In der Stadt Harzgerode die Ortsteile

| — | Hänichen |
| --- | --- |

—

Hänichen

| — | Mägdesprung |
| --- | --- |

—

Mägdesprung

28.12.2016.

In der Gemeinde Blankenburg die Orte und Ortsteile

| — | Timmenrode |
| --- | --- |

—

Timmenrode

| — | Wienrode |
| --- | --- |

—

Wienrode

28.12.2016.

In der Stadt Thale die Ortsteile

| — | Friedrichsbrunn |
| --- | --- |

—

Friedrichsbrunn

| — | Neinstedt |
| --- | --- |

—

Neinstedt

| — | Warnstedt |
| --- | --- |

—

Warnstedt

| — | Weddersleben |
| --- | --- |

—

Weddersleben

| — | Westerhausen |
| --- | --- |

—

Westerhausen

28.12.2016.

In der Gemeinde Selmsdorf die Orte und Ortsteile

| — | Hof Selmsdorf |
| --- | --- |

—

Hof Selmsdorf

| — | Selmsdorf |
| --- | --- |

—

Selmsdorf

| — | Lauen |
| --- | --- |

—

Lauen

| — | Sülsdorf |
| --- | --- |

—

Sülsdorf

| — | Teschow |
| --- | --- |

—

Teschow

| — | Zarnewanz |
| --- | --- |

—

Zarnewanz

14.12.2016.

In der Gemeinde Lüdersdorf der Ort

| — | Palingen |
| --- | --- |

—

Palingen

14.12.2016.

In der Gemeinde Schönberg der Ort

| — | Kleinfeld |
| --- | --- |

—

Kleinfeld

14.12.2016.

In der Gemeinde Dassow die Orte und Ortsteile

| — | Barendorf |
| --- | --- |

—

Barendorf

| — | Benckendorf |
| --- | --- |

—

Benckendorf

14.12.2016.

In der Stadt Torgelow der Ortsteil

| — | Torgelow-Holländerei |
| --- | --- |

—

Torgelow-Holländerei

26.12.2016.

In der Stadt Eggesin mit dem Ortsteil

| — | Hoppenwalde |
| --- | --- |

—

Hoppenwalde

sowie den Wohnsiedlungen

| — | Eggesiner Teerofen |
| --- | --- |

—

Eggesiner Teerofen

| — | Gumnitz (Gumnitz Holl und Klein Gumnitz) |
| --- | --- |

—

Gumnitz (Gumnitz Holl und Klein Gumnitz)

| — | Karpin |
| --- | --- |

—

Karpin

26.12.2016.

In der Stadt Ueckermünde die Ortsteile

| — | Bellin |
| --- | --- |

—

Bellin

| — | Berndshof |
| --- | --- |

—

Berndshof

26.12.2016.

Gemeinde Mönkebude

26.12.2016.

Gemeinde Leopoldshagen

26.12.2016.

Gemeinde Meiersberg

26.12.2016.

In der Gemeinde Liepgarten die Ortsteile

| — | Jädkemühl |
| --- | --- |

—

Jädkemühl

| — | Starkenloch |
| --- | --- |

—

Starkenloch

26.12.2016.

In der Gemeinde Luckow die Ortsteile

| — | Luckow |
| --- | --- |

—

Luckow

| — | Christiansberg |
| --- | --- |

—

Christiansberg

26.12.2016.

Gemeinde Vogelsang-Warsin

26.12.2016.

In der Gemeinde Lübs die Ortsteile

| — | Lübs |
| --- | --- |

—

Lübs

| — | Annenhof |
| --- | --- |

—

Annenhof

| — | Millnitz |
| --- | --- |

—

Millnitz

26.12.2016.

In der Gemeinde Ferdinandshof die Ortsteile

| — | Blumenthal |
| --- | --- |

—

Blumenthal

| — | Louisenhof |
| --- | --- |

—

Louisenhof

| — | Sprengersfelde |
| --- | --- |

—

Sprengersfelde

26.12.2016.

Die Stadt Wolgast und die Ortsteile

| — | Buddenhagen |
| --- | --- |

—

Buddenhagen

| — | Hohendorf |
| --- | --- |

—

Hohendorf

| — | Pritzier |
| --- | --- |

—

Pritzier

| — | Schlaense |
| --- | --- |

—

Schlaense

| — | Tannenkamp |
| --- | --- |

—

Tannenkamp

21.12.2016.

In der Hansestadt Greifswald die Stadtteile

| — | Fettenvorstadt |
| --- | --- |

—

Fettenvorstadt

| — | Fleischervorstadt |
| --- | --- |

—

Fleischervorstadt

| — | Industriegebiet |
| --- | --- |

—

Industriegebiet

| — | Innenstadt |
| --- | --- |

—

Innenstadt

| — | Nördliche Mühlenvorstadt |
| --- | --- |

—

Nördliche Mühlenvorstadt

| — | Obstbaumsiedlung |
| --- | --- |

—

Obstbaumsiedlung

| — | Ostseeviertel |
| --- | --- |

—

Ostseeviertel

| — | Schönwalde II |
| --- | --- |

—

Schönwalde II

| — | Stadtrandsiedlung |
| --- | --- |

—

Stadtrandsiedlung

| — | Steinbeckervorstadt |
| --- | --- |

—

Steinbeckervorstadt

| — | südliche Mühlenstadt |
| --- | --- |

—

südliche Mühlenstadt

21.12.2016.

In der Hansestadt Greifswald die Stadtteile

| — | Schönwalde I |
| --- | --- |

—

Schönwalde I

| — | Südstadt |
| --- | --- |

—

Südstadt

21.12.2016.

In der Hansestadt Greifswald die Stadtteile

| — | Friedrichshagen |
| --- | --- |

—

Friedrichshagen

| — | Ladebow |
| --- | --- |

—

Ladebow

| — | Insel Koos |
| --- | --- |

—

Insel Koos

| — | Ostseeviertel |
| --- | --- |

—

Ostseeviertel

| — | Riems |
| --- | --- |

—

Riems

| — | Wieck |
| --- | --- |

—

Wieck

| — | Eldena |
| --- | --- |

—

Eldena

21.12.2016.

In der Gemeinde Groß Kiesow die Ortsteile

| — | Kessin |
| --- | --- |

—

Kessin

| — | Krebsow |
| --- | --- |

—

Krebsow

| — | Schlagtow |
| --- | --- |

—

Schlagtow

| — | Schlagtow Meierei |
| --- | --- |

—

Schlagtow Meierei

21.12.2016.

In der Gemeinde Karlsburg die Ortsteile

| — | Moeckow |
| --- | --- |

—

Moeckow

| — | Zarnekow |
| --- | --- |

—

Zarnekow

21.12.2016.

In der Gemeinde Lühmannsdorf die Ortsteile

| — | Lühmannsdorf |
| --- | --- |

—

Lühmannsdorf

| — | Brüssow |
| --- | --- |

—

Brüssow

| — | Giesekenhagen |
| --- | --- |

—

Giesekenhagen

| — | Jagdkrug |
| --- | --- |

—

Jagdkrug

21.12.2016.

In der Gemeinde Wrangelsburg die Ortsteile

| — | Wrangelsburg |
| --- | --- |

—

Wrangelsburg

| — | Gladrow |
| --- | --- |

—

Gladrow

21.12.2016.

In der Gemeinde Züssow der Ortsteil

| — | Züssow |
| --- | --- |

—

Züssow

21.12.2016.

In der Gemeinde Neuenkirchen die Ortsteile

| — | Neuenkirchen |
| --- | --- |

—

Neuenkirchen

| — | Oldenhagen |
| --- | --- |

—

Oldenhagen

| — | Wampen |
| --- | --- |

—

Wampen

21.12.2016.

In der Gemeinde Wackerow die Ortsteile

| — | Wackerow |
| --- | --- |

—

Wackerow

| — | Dreizehnhausen |
| --- | --- |

—

Dreizehnhausen

| — | Groß Petershagen |
| --- | --- |

—

Groß Petershagen

| — | Immenhorst |
| --- | --- |

—

Immenhorst

| — | Jarmshagen |
| --- | --- |

—

Jarmshagen

| — | Klein Petershagen |
| --- | --- |

—

Klein Petershagen

| — | Steffenshagen |
| --- | --- |

—

Steffenshagen

21.12.2016.

In der Gemeinde Hinrichshagen die Ortsteile

| — | Hinrichshagen |
| --- | --- |

—

Hinrichshagen

| — | Feldsiedlung |
| --- | --- |

—

Feldsiedlung

| — | Heimsiedlung |
| --- | --- |

—

Heimsiedlung

| — | Chausseesiedlung |
| --- | --- |

—

Chausseesiedlung

| — | Hinrichshagen Hof I und II |
| --- | --- |

—

Hinrichshagen Hof I und II

| — | Neu Ungnade |
| --- | --- |

—

Neu Ungnade

21.12.2016.

In der Gemeinde Mesekenhagen der Ortsteil

| — | Broock |
| --- | --- |

—

Broock

21.12.2016.

In der Gemeinde Levenhagen die Ortsteile

| — | Levenhagen |
| --- | --- |

—

Levenhagen

| — | Alt Ungnade |
| --- | --- |

—

Alt Ungnade

| — | Boltenhagen |
| --- | --- |

—

Boltenhagen

| — | Heilgeisthof |
| --- | --- |

—

Heilgeisthof

21.12.2016.

In der Gemeinde Diedrichshagen die Ortsteile

| — | Diedrichshagen |
| --- | --- |

—

Diedrichshagen

| — | Guest |
| --- | --- |

—

Guest

21.12.2016.

In der Gemeinde Brünzow die Ortsteile

| — | Brünzow |
| --- | --- |

—

Brünzow

| — | Klein Ernsthof |
| --- | --- |

—

Klein Ernsthof

| — | Kräpelin |
| --- | --- |

—

Kräpelin

| — | Stielow |
| --- | --- |

—

Stielow

| — | Stielow Siedlung |
| --- | --- |

—

Stielow Siedlung

| — | Vierow |
| --- | --- |

—

Vierow

21.12.2016.

In der Gemeinde Hanshagen der Ortsteil

| — | Hanshagen |
| --- | --- |

—

Hanshagen

21.12.2016.

In der Gemeinde Katzow die Ortsteile

| — | Katzow |
| --- | --- |

—

Katzow

| — | Netzeband |
| --- | --- |

—

Netzeband

21.12.2016.

In der Gemeinde Kemnitz die Ortsteile

| — | Kemnitz |
| --- | --- |

—

Kemnitz

| — | Kemnitzerhagen |
| --- | --- |

—

Kemnitzerhagen

| — | Kemnitz Meierei |
| --- | --- |

—

Kemnitz Meierei

| — | Neuendorf |
| --- | --- |

—

Neuendorf

| — | Neuendorf Ausbau |
| --- | --- |

—

Neuendorf Ausbau

| — | Rappenhagen |
| --- | --- |

—

Rappenhagen

21.12.2016.

In der Gemeinde Loissin die Ortsteile

| — | Gahlkow |
| --- | --- |

—

Gahlkow

| — | Ludwigsburg |
| --- | --- |

—

Ludwigsburg

21.12.2016.

Gemeinde Lubmin gesamt

21.12.2016.

In der Gemeinde Neu Boltenhagen die Ortsteile

| — | Neu Boltenhagen |
| --- | --- |

—

Neu Boltenhagen

| — | Loddmannshagen |
| --- | --- |

—

Loddmannshagen

21.12.2016.

In der Gemeinde Rubenow die Ortsteile

| — | Rubenow |
| --- | --- |

—

Rubenow

| — | Groß Ernsthof |
| --- | --- |

—

Groß Ernsthof

| — | Latzow |
| --- | --- |

—

Latzow

| — | Nieder Voddow |
| --- | --- |

—

Nieder Voddow

| — | Nonnendorf |
| --- | --- |

—

Nonnendorf

| — | Rubenow Siedlung |
| --- | --- |

—

Rubenow Siedlung

| — | Voddow |
| --- | --- |

—

Voddow

21.12.2016.

In der Gemeinde Wusterhusen die Ortsteile

| — | Wusterhusen |
| --- | --- |

—

Wusterhusen

| — | Gustebin |
| --- | --- |

—

Gustebin

| — | Pritzwald |
| --- | --- |

—

Pritzwald

| — | Konerow |
| --- | --- |

—

Konerow

| — | Stevelin |
| --- | --- |

—

Stevelin

21.12.2016.

Gemeinde Kenz-Küstrow ohne die im Sperrbezirk liegenden Ortsteile

20.12.2016.

In der Gemeinde Löbnitz die Ortsteile

| — | Saatel |
| --- | --- |

—

Saatel

| — | Redebas |
| --- | --- |

—

Redebas

| — | Löbnitz |
| --- | --- |

—

Löbnitz

| — | Ausbau Löbnitz |
| --- | --- |

—

Ausbau Löbnitz

20.12.2016.

In der Gemeinde Divitz-Spoldershagen die Ortsteile

| — | Divitz |
| --- | --- |

—

Divitz

| — | Frauendorf |
| --- | --- |

—

Frauendorf

| — | Wobbelkow |
| --- | --- |

—

Wobbelkow

| — | Spoldershagen |
| --- | --- |

—

Spoldershagen

20.12.2016.

Stadt Barth: restliches Gebiet außerhalb des Sperrbezirks

20.12.2016.

In der Gemeinde Fuhlendorf die Ortsteile

| — | Fuhlendorf |
| --- | --- |

—

Fuhlendorf

| — | Bodstedt |
| --- | --- |

—

Bodstedt

| — | Gut Glück |
| --- | --- |

—

Gut Glück

20.12.2016.

Gemeinde Pruchten gesamt

20.12.2016.

Gemeinde Ostseebad Zingst gesamt

20.12.2016.

In der Hansestadt Stralsund die Stadtteile

| — | Voigdehagen |
| --- | --- |

—

Voigdehagen

| — | Andershof |
| --- | --- |

—

Andershof

| — | Devin |
| --- | --- |

—

Devin

22.12.2016.

In der Gemeinde Wendorf die Ortsteile

| — | Zitterpenningshagen |
| --- | --- |

—

Zitterpenningshagen

| — | Teschenhagen |
| --- | --- |

—

Teschenhagen

22.12.2016.

Gemeinde Neu Bartelshagen gesamt

20.12.2016.

Gemeinde Groß Kordshagen gesamt

20.12.2016.

In der Gemeinde Kummerow der Ortsteil

| — | Kummerow-Heide |
| --- | --- |

—

Kummerow-Heide

20.12.2016.

Gemeinde Groß Mohrdorf: Großes Holz westlich von Kinnbackenhagen ohne Ortslage Kinnbackenhagen

20.12.2016.

In der Gemeinde Altenpleen die Ortsteile

| — | Nisdorf |
| --- | --- |

—

Nisdorf

| — | Günz |
| --- | --- |

—

Günz

| — | Neuenpleen |
| --- | --- |

—

Neuenpleen

20.12.2016.

Gemeinde Velgast: Karniner Holz und Bussiner Holz nördlich der Bahnschiene sowie Ortsteil Manschenhagen

20.12.2016.

Gemeinde Karnin gesamt

20.12.2016.

In der Stadt Grimmen die Ortsteile

| — | Hohenwarth |
| --- | --- |

—

Hohenwarth

| — | Stoltenhagen |
| --- | --- |

—

Stoltenhagen

22.12.2016.

In der Gemeinde Wittenhagen die Ortsteile

| — | Glashagen |
| --- | --- |

—

Glashagen

| — | Kakernehl |
| --- | --- |

—

Kakernehl

| — | Wittenhagen |
| --- | --- |

—

Wittenhagen

| — | Windebrak |
| --- | --- |

—

Windebrak

22.12.2016.

In der Gemeinde Elmenhorst die Ortsteile

| — | Bookhagen |
| --- | --- |

—

Bookhagen

| — | Elmenhorst |
| --- | --- |

—

Elmenhorst

| — | Neu Elmenhorst |
| --- | --- |

—

Neu Elmenhorst

22.12.2016.

Gemeinde Zarrendorf gesamt

22.12.2016.

In der Gemeinde Süderholz die Ortsteile

| — | Griebenow |
| --- | --- |

—

Griebenow

| — | Dreizehnhausen |
| --- | --- |

—

Dreizehnhausen

| — | Kreutzmannshagen |
| --- | --- |

—

Kreutzmannshagen

21.12.2016.

In der Gemeinde Süderholz die Ortsteile

| — | Willershusen |
| --- | --- |

—

Willershusen

| — | Wüst Eldena |
| --- | --- |

—

Wüst Eldena

| — | Willerswalde |
| --- | --- |

—

Willerswalde

| — | Bartmannshagen |
| --- | --- |

—

Bartmannshagen

22.12.2016.

In der Gemeinde Sundhagen alle nicht im Sperrbezirk befindlichen Ortsteile

22.12.2016.

Gemeinde Lietzow gesamt

22.12.2016.

Stadt Sassnitz: Gemeindegebiet außerhalb des Sperrbezirkes

22.12.2016.

Gemeinde Sagard gesamt

22.12.2016.

In der Gemeinde Glowe die Ortsteile

| — | Polchow |
| --- | --- |

—

Polchow

| — | Spole (Bobbin) |
| --- | --- |

—

Spole (Bobbin)

| — | Spyker |
| --- | --- |

—

Spyker

| — | Baldereck |
| --- | --- |

—

Baldereck

22.12.2016.

Gemeinde Seebad Lohme gesamt

22.12.2016.

In der Gemeinde Garz/Rügen

| — | auf der Halbinsel Zudar ein Uferstreifen von 500 m Breite östlich von Glewitz zwischen Fähranleger und Palmer Ort |
| --- | --- |

—

auf der Halbinsel Zudar ein Uferstreifen von 500 m Breite östlich von Glewitz zwischen Fähranleger und Palmer Ort

21.12.2016.

In der Gemeinde Garz/Rügen der Ortsteil

| — | Glewitz |
| --- | --- |

—

Glewitz

22.12.2016.

In der Gemeinde Gustow die Ortsteile

| — | Prosnitz |
| --- | --- |

—

Prosnitz

| — | Sissow |
| --- | --- |

—

Sissow

22.12.2016.

In der Gemeinde Poseritz der Ortsteil

| — | Venzvitz |
| --- | --- |

—

Venzvitz

22.12.2016.

In der Gemeinde Ostseebad Binz der Ortsteil

| — | Prora |
| --- | --- |

—

Prora

22.12.2016.

In der Gemeinde Gneven der Ortsteil

| — | Vorbeck |
| --- | --- |

—

Vorbeck

26.12.2016.

In der Gemeinde Langen Brütz der Orsteil

| — | Kritzow |
| --- | --- |

—

Kritzow

26.12.2016.

In der Gemeinde Barnin die Orte, Ortsteile und Ortslagen

| — | Barnin |
| --- | --- |

—

Barnin

| — | Hof Barnin |
| --- | --- |

—

Hof Barnin

26.12.2016.

In der Gemeinde Bülow der Ort und Ortsteile

| — | Bülow |
| --- | --- |

—

Bülow

| — | Prestin |
| --- | --- |

—

Prestin

| — | Runow |
| --- | --- |

—

Runow

26.12.2016.

In der Gemeinde Stadt Crivitz die Orte und Ortsteile

| — | Augustenhof |
| --- | --- |

—

Augustenhof

| — | Basthorst |
| --- | --- |

—

Basthorst

| — | Crivitz, Stadt |
| --- | --- |

—

Crivitz, Stadt

| — | Gädebehn |
| --- | --- |

—

Gädebehn

| — | Kladow |
| --- | --- |

—

Kladow

| — | Muchelwitz |
| --- | --- |

—

Muchelwitz

| — | Bahnstrecke |
| --- | --- |

—

Bahnstrecke

| — | Wessin |
| --- | --- |

—

Wessin

| — | Badegow |
| --- | --- |

—

Badegow

| — | Radepohl |
| --- | --- |

—

Radepohl

26.12.2016.

In der Gemeinde Demen der Ortsteil

| — | Buerbeck |
| --- | --- |

—

Buerbeck

26.12.2016.

In der Gemeinde Zapel der Ort und die Ortsteile

| — | Zapel |
| --- | --- |

—

Zapel

| — | Zapel-Hof |
| --- | --- |

—

Zapel-Hof

| — | Zapel-Ausbau |
| --- | --- |

—

Zapel-Ausbau

26.12.2016.

In der Gemeinde Friedrichsruhe die Ortsteile

| — | Goldenbow |
| --- | --- |

—

Goldenbow

| — | Ruthenbeck |
| --- | --- |

—

Ruthenbeck

| — | Neu Ruthenbeck und Bahnhof |
| --- | --- |

—

Neu Ruthenbeck und Bahnhof

26.12.2016.

In der Gemeinde Zölkow der Ort und die Ortsteile

| — | Kladrum |
| --- | --- |

—

Kladrum

| — | Zölkow |
| --- | --- |

—

Zölkow

| — | Groß Niendorf |
| --- | --- |

—

Groß Niendorf

26.12.2016.

In der Gemeinde Dabel der Ort und die Ortsteile

| — | Dabel |
| --- | --- |

—

Dabel

| — | Turloff |
| --- | --- |

—

Turloff

| — | Dabel-Woland |
| --- | --- |

—

Dabel-Woland

26.12.2016.

In der Gemeinde Kobrow der Ort und die Ortsteile

| — | Dessin |
| --- | --- |

—

Dessin

| — | Kobrow I |
| --- | --- |

—

Kobrow I

| — | Kobrow II |
| --- | --- |

—

Kobrow II

| — | Stieten |
| --- | --- |

—

Stieten

| — | Wamckow |
| --- | --- |

—

Wamckow

| — | Seehof |
| --- | --- |

—

Seehof

| — | Hof Schönfeld |
| --- | --- |

—

Hof Schönfeld

26.12.2016.

In der Gemeinde Stadt Sternberg die Gebiete

| — | Obere Seen und Wendfeld |
| --- | --- |

—

Obere Seen und Wendfeld

| — | Peeschen |
| --- | --- |

—

Peeschen

26.12.2016.

In der Gemeinde Stadt Brüel die Ortsteile

| — | Golchen |
| --- | --- |

—

Golchen

| — | Alt Necheln |
| --- | --- |

—

Alt Necheln

| — | Neu Necheln |
| --- | --- |

—

Neu Necheln

26.12.2016.

In der Gemeinde Kuhlen-Wendorf der Ort und die Ortsteile

| — | Gustävel |
| --- | --- |

—

Gustävel

| — | Holzendorf |
| --- | --- |

—

Holzendorf

| — | Müsselmow |
| --- | --- |

—

Müsselmow

| — | Weberin |
| --- | --- |

—

Weberin

| — | Wendorf |
| --- | --- |

—

Wendorf

26.12.2016.

In der Gemeinde Weitendorf die Orsteile

| — | Jülchendorf |
| --- | --- |

—

Jülchendorf

| — | Kaarz |
| --- | --- |

—

Kaarz

| — | Schönlage |
| --- | --- |

—

Schönlage

26.12.2016.

Stadt Ueckermünde

18.12.2016.–26.12.2016.

Gemeinde Grambin

18.12.2016.–26.12.2016.

In der Gemeinde Liepgarten der Ortsteil

| — | Liepgarten |
| --- | --- |

—

Liepgarten

18.12.2016.–26.12.2016.

Kreis Schleswig-Flensburg:

Ab Ortsteil Triangel, Gemeinde Nübel Richtung Norden auf die Schleswiger Straße bis zur Gemeindegrenze Nübel/Tolk, entlang dieser Gemeindegrenze bis zur Schleswiger Straße, östlich am Ortsteil Wellspang vorbei bis zur Gemeindegrenze Böklund, südlich an der Gemeindegrenze entlang bis zur Kattbeker Straße, links ab bis zur Hans-Christophersen-Allee, diese rechts weiter, übergehend in Bellig und Struxdorf bis zur Gemeindegrenze Struxdorf/Böel, an dieser entlang Richtung Süden bis Ortsteil Boholzau, rechts auf Gemeindegrenze Struxdorf/Twedt bis zur Straße Boholz, diese links weiter auf Boholzau und Buschau, bis Ortsteil Buschau, links ab auf Buschau, dann rechts weiter auf Buschau, gleich wieder links auf Lücke bis zur B 201, rechts weiter Richtung Süden bis links Höckerberg, weiter Osterholz bis Sportplatz, dann rechts auf Verbindungsstraße zur Straße Friedenstal, links weiter bis zur Gemeindegrenze Loit/Steinfeld, dieser folgen bis Gemeindegrenze Steinfeld/Taarstedt, dieser links folgen bis Gemeindegrenze Taarstedt/Ulsnis, rechts weiter auf dieser Gemeindegrenze, weiter auf der Gemeindegrenze Taarstedt/Goltoft und Taarstedt/Brodersby und Taarstedt/Schaalby bis Heerweg, dann links weiter auf Heerweg bis Hauptstraße, weiter rechts auf Hauptstraße bis Raiffeisenstraße, rechts weiter auf Hauptstraße bis B 201, links weiter auf B 201 bis Ortsteil Triangel

6.12.2016.–14.12.2016.

Stadt Lübeck:

Von der Kreisgrenze entlang des Sonnenbergsredder bis zum Parkplatz im Waldusener Forst, Richtung Waldhusener Weg, Waldhusener Weg folgend bis zur B75, über die B75 Richtung Solmitzstraße, von der Dummersdorfer Straße zum Neuenteilsredder bis Weg Dummersbarn bis zur Trave, die Trave entlang, Richtung Pötenitzer Wiek, die Landstraße querend zur Lübecker Bucht, Landesgrenze über den Wasserweg zur Strandpromenade, hinüber zur Berlingstraße, über Godewind und Fahrenberg, über Steenkamp zu Rödsaal, Timmendorfer Weg Richtung B76, die B76 überqueren und Bollbrügg folgen, entlang der Kreisgrenze zu Ostholstein bis Sonnenbergsredder

6.12.2016.–14.12.2016.

Kreis Ostholstein:

In der Gemeinde Ratekau nachfolgend beschriebenes Gebiet: Travemünder Straße bis zur Kreisgrenze zur Stadt Lübeck; Ab der Kreisgrenze Ortsteil Kreuzkamp, Offendorfer Straße gen Norden entlang dem Sonnenbergsredder – K15. Vor Warnsdorf entlang des Bachverlaufs bis zum Schloss Warnsdorf. Der Schlossstr. und der Niendorfer Str. bis zur Tarvemünder Straße

6.12.2016.–14.12.2016.

In der Gemeinde Mesekenhagen die Ortsteile

| — | Mesekenhagen |
| --- | --- |

—

Mesekenhagen

| — | Frätow |
| --- | --- |

—

Frätow

| — | Gristow |
| --- | --- |

—

Gristow

| — | Kalkvitz |
| --- | --- |

—

Kalkvitz

| — | Klein Karrendorf |
| --- | --- |

—

Klein Karrendorf

| — | Groß Karrendorf |
| --- | --- |

—

Groß Karrendorf

| — | Kowall |
| --- | --- |

—

Kowall

13.12.2016.–21.12.2016.

In der Gemeinde Wackerow die Ortsteile

| — | Groß Kieshof |
| --- | --- |

—

Groß Kieshof

| — | Groß Kieshof Ausbau |
| --- | --- |

—

Groß Kieshof Ausbau

| — | Klein Kieshof |
| --- | --- |

—

Klein Kieshof

13.12.2016.–21.12.2016.

In der Gemeinde Neuenkirchen der Ortsteil

| — | Oldenhagen |
| --- | --- |

—

Oldenhagen

13.12.2016.–21.12.2016.

In der Gemeinde Neu
  Boltenhagen die Ortsteile

| — | Neu Boltenhagen |
| --- | --- |

—

Neu Boltenhagen

| — | Karbow |
| --- | --- |

—

Karbow

| — | Lodmannshagen |
| --- | --- |

—

Lodmannshagen

13.12.2016.–21.12.2016.

In der Gemeinde Kemnitz der Ortsteil

| — | Rappenhagen |
| --- | --- |

—

Rappenhagen

13.12.2016.–21.12.2016.

In der Gemeinde Katzow der Ortsteil

| — | Kühlenhagen |
| --- | --- |

—

Kühlenhagen

13.12.2016.–21.12.2016.

In der Gemeinde Kenz-Küstrow die Ortsteile

| — | Dabitz |
| --- | --- |

—

Dabitz

| — | Küstrow |
| --- | --- |

—

Küstrow

| — | Zipke |
| --- | --- |

—

Zipke

11.12.2016.–20.12.2016.

Stadt Barth einschließlich Ortsteile

| — | Tannenheim |
| --- | --- |

—

Tannenheim

| — | Glöwitz ohne Ortsteil Planitz |
| --- | --- |

—

Glöwitz ohne Ortsteil Planitz

11.12.2016.–20.12.2016.

In der Gemeinde Sundhagen der Ortsteil

| — | Jager |
| --- | --- |

—

Jager

13.12.2016.–22.12.2016.

In der Gemeinde Sundhagen die Ortsteile

| — | Mannhagen |
| --- | --- |

—

Mannhagen

| — | Wilmshagen |
| --- | --- |

—

Wilmshagen

| — | Hildebrandshagen |
| --- | --- |

—

Hildebrandshagen

| — | Altenhagen |
| --- | --- |

—

Altenhagen

| — | Klein Behnkenhagen |
| --- | --- |

—

Klein Behnkenhagen

| — | Behnkendorf |
| --- | --- |

—

Behnkendorf

| — | Groß Behnkenhagen |
| --- | --- |

—

Groß Behnkenhagen

| — | Engelswacht |
| --- | --- |

—

Engelswacht

| — | Miltzow |
| --- | --- |

—

Miltzow

| — | Klein Miltzow |
| --- | --- |

—

Klein Miltzow

| — | Reinkenhagen |
| --- | --- |

—

Reinkenhagen

| — | Hankenhagen |
| --- | --- |

—

Hankenhagen

11.12.2016.–22.12.2016.

In der Stadt Sassnitz die Ortsteile

| — | Sassnitz |
| --- | --- |

—

Sassnitz

| — | Dargast |
| --- | --- |

—

Dargast

| — | Werder |
| --- | --- |

—

Werder

| — | Buddenhagen |
| --- | --- |

—

Buddenhagen

11.12.2016.–22.12.2016.

In der Gemeinde Sagard: der See am Kreideabbaufeld nördlich von Dargast

11.12.2016.–22.12.2016.

In der Gemeinde Demen der Ort und die Ortsteile

| — | Demen |
| --- | --- |

—

Demen

| — | Kobande |
| --- | --- |

—

Kobande

| — | Venzkow |
| --- | --- |

—

Venzkow

18.12.2016.–26.12.2016.

In der Gemeinde Quedlinburg die Ortsteile

| — | Quarmbeck |
| --- | --- |

—

Quarmbeck

| — | Bad Suderode |
| --- | --- |

—

Bad Suderode

| — | Gernrode |
| --- | --- |

—

Gernrode

20.12.2016.–29.12.2016.

In der Gemeinde Ballenstedt der Ortsteil

| — | Ortsteil Rieder |
| --- | --- |

—

Ortsteil Rieder

20.12.2016.–29.12.2016.

In der Gemeinde Thale die Ortsteile

| — | Ortsteil Neinstedt |
| --- | --- |

—

Ortsteil Neinstedt

| — | Ortsteil Stecklenberg |
| --- | --- |

—

Ortsteil Stecklenberg

20.12.2016.–29.12.2016.

Landkreis Cloppenburg

Von der Kreuzung B 401/B 72 in nördlicher Richtung entlang der B 72 bis zur Kreisgrenze, von dort entlang der Kreisgrenze in östlicher und südöstlicher Richtung bis zur L 831 in Edewechterdamm, von dort entlang der L 831 (Altenoyther Straße) in südwestlicher Richtung bis zum Lahe-Ableiter, entlang diesem in nordwestlicher Richtung bis zum Buchweizendamm, entlang diesem weiter über Ringstraße, Zum Kellerdamm, Vitusstraße, An der Mehrenkamper Schule, Mehrenkamper

Straße und Lindenweg bis zur K 297 (Schwaneburger Straße), entlang dieser in nordwestlicher Richtung bis zur B 401 und entlang dieser in westlicher Richtung bis zum Ausgangspunkt Kreuzung B 401/B 72

24.12.2016.

Landkreis Ammerland

Schnittpunkt Kreisgrenze/Edamer Straße, Edamer Straße, Hauptstraße, Auf der Loge, Zur Loge, Lienenweg, Zur Tonkuhle, Burgfelder Straße, Wischenweg, Querensteder Straße, Langer Damm, An den Feldkämpen, Pollerweg, Ocholter Straße, Westerstede Straße, Steegenweg, Rostruper Straße, Rüschendamm, Torsholter Hauptstraße, Südholter Straße, Westersteder Straße, Westerloyer Straße, Strohen, In der Loge, Buernstraße, Am Damm, Moorweg, Plackenweg, Ihausener Straße, Eibenstraße, Eichenstraße, Klauhörner Straße, Am Kanal, Aper Straße, Stahlwerkstraße, Ginsterweg, Am Uhlenmeer, Grüner Weg, Südgeorgsfehner Straße, Schmuggelpadd, Wasserzug Bitsche bzw. Kreisgrenze, Hauptstraße, entlang Kreisgrenze in südöstlicher Richtung bis zum Schnittpunkt Kreisgrenze/Edamer Straße

Das Beobachtungsgebiet umfasst alle an beiden Straßenseiten gelegenen Tierhaltungen

24.12.2016.

Landkreis Leer

Gemeinde Detern

Anfang an der Kreisgrenze Cloppenburg-Leer auf der B72 Höhe Ubbehausen. In nördlicher Richtung Ecke “Borgsweg”/ “Lieneweg” weiter in nördlicher Richtung auf den “Deelenweg”. Diesem wieder folgend auf den “Handwieserweg”. Diesem nordöstlich folgend auf die “Barger Straße” und weiter nördlich auf die Straße “Am Barger Schöpfswerkstief”.

Dieser östlich folgend, dann nördlich auf die Straße “Fennen” weiter und dieser nördlich folgend auf die Straße “Zur Wassermühle”.

Nördlich über die Jümme dem Aper Tief folgend in Höhe des “Französischer Weg” auf die “Osterstraße”. Von dort Richtung Kreisgrenze zum Landkreis Ammerland und dieser weiter folgend zum Ausgangspunkt Höhe Ubbehausen

24.12.2016.

Dalībvalsts: Ungārija

| Aptvertais apgabals: | Datums, līdz kuram piemēro, saskaņā ar Direktīvas 2005/94/EK 31. pantu |
| --- | --- |
| To Békés meģes Orosháza un Mezőkovácsháza rajonu daļu apgabals un to Csongrád meģes Makó rajona daļu apgabals, kas atrodas aiz apgabala, kurš aprakstīts aizsardzības zonā, un 10 km rādiusā no centra, kura GPS koordinātas ir N46.39057; E20.74251; papildināti ar visiem Békéssámson, Kaszaper, Végegyháza un Mezőhegyes pašvaldību apbūvētajiem apgabaliem un visiem Pitvaros un Csanádalberti pašvaldību administratīvajiem apgabaliem | 6.12.2016. |
| Apgabals, ko ietver šādi ceļi: ceļš Nr. 52 no ceļu M5 and 52 krustojuma pie Kecskemét līdz savienojumam ar ceļu Nr. 5301. No šejienes ceļš Nr. 5301 līdz savienojumam ar ceļu Nr. 5309. Ceļš Nr. 5309 līdz Kiskunhalas. No Kiskunhalas ceļš Nr. 5408 līdz meģes robežai. Gar meģes robežu ceļš M5 līdz ceļu savienojuma 52-M5 sākumpunktam | 21.12.2016. |
| Uz ziemeļiem pa ceļu Nr. 5402 no Jászszentlászló uz Kiskunmajsa, 2 km no Jászszentlászló

  Uz ziemeļiem pa ceļu Nr. 5404 no Szank uz Kiskunmajsa, 1 km no Szank

  Uz dienvidiem no ceļa Nr. 5405 krustojuma ar ceļu, kas savieno Szank un Kiskunmajsa-Bodoglár

  Uz dienvidiem pa ceļu Nr. 5402, kas savieno Kiskunhalas ar Kiskunmajsa, 3,5 km no Kiskunmajsa iekšējās teritorijas
  Dienvidos: pa ceļu Nr. 5409 2,7 km no Kiskunmajsa iekšējās teritorijas robežas
  Dienvidos: 2 km uz ziemeļiem no Kígyós

  Dienvidos: 1,5 km uz dienvidrietumiem no Csólyospálos iekšējās teritorijas robežas
  Uz meģes robežas: 3 km uz dienvidaustrumiem no meģes robežas krustojuma ar ceļu Nr. 5404, virzienā no Csólyospálos līdz meģes robežai
  Gar meģes robežu: ceļa Nr. 5411, kas ved uz austrumiem no Kömpöc, krustojums ar meģes robežu
  Gar meģes robežu 1,5 km uz ziemeļiem no ceļa Nr. 5411
  Virzienā uz rietumiem divus kilometrus no Kömpöc iekšējās teritorijas robežas
  Virzienā uz ziemeļrietumiem līdz meģes robežai, 0,5 km uz austrumiem no meģes robežas beigām uz ziemeļiem
  Virzienā uz ziemeļrietumiem: meģes robežas krustojums ar ceļu Nr. 5412
  0,5 km uz rietumiem, pēc tam uz ziemeļrietumiem līdz sākuma punktam; papildināts ar Csongrád meģes Mórahalom un Kistelek rajonu daļām, kas atrodas 3 km rādiusā no centra, kura GPS koordinātas ir N46,419599, E19,858897; N46,393889 | 22.12.2016.–30.12.2016. |
| To Bács-Kiskun meģes Kiskunfélegyháza, Kecskemét, Kiskőrös un Kiskunmajsa rajonu daļu apgabals, kas atrodas aiz apgabala, kurš aprakstīts aizsardzības zonā, un 10 km rādiusā no centra, kura GPS koordinātas ir N46.682422 un E19.638406 un N46.685278, E 19.64 | 12.12.2016. |
| Bács-Kiskun meģes Kiskunfélegyháza, Kecskemét un Kiskunmajsa rajonu daļas, kas atrodas 3 km rādiusā no centra, kura GPS koordinātas ir N46.682422, E19.638406 un N46.685278, E 19.64; papildinātas ar visiem Bugac (neiekļaujot Bugac-Alsómonostor) un Móricgát-Erdőszéplak pašvaldību apbūvētajiem apgabaliem | 4.12.2016.–12.12.2016. |
| To Bács-Kiskun meģes Kiskunhalas un Jánoshalma rajonu daļu apgabals un to Csongrád meģes Mórahalom rajona daļu apgabals, kas atrodas aiz apgabala, kurš aprakstīts aizsardzības zonā, un 10 km rādiusā no centra, kura GPS koordinātas ir N46.268418, E19.573609 un N46.229847; E19.619350; papildināti ar visu Balotaszállás pašvaldības apbūvēto apgabalu | 20.12.2016. |
| Bács-Kiskun meģes Kiskunhalas rajona daļas, kas atrodas 3 km rādiusā no centra, kura GPS koordinātas ir N46.268418; E19.573609 un N46.229847; E19.619350; papildinātas ar visu Kelebia-Újfalu pašvaldības apbūvēto apgabalu | 12.12.2016.–20.12.2016. |
| Bács-Kiskun meģes Kiskunhalas un Jánoshalma rajonu daļu apgabals un to Csongrád meģes Mórahalom rajona daļu apgabals, kas atrodas aiz apgabala, kurš aprakstīts aizsardzības zonā, un 10 km rādiusā no centra, kura GPS koordinātas ir N46.229847 un E19.619350 | 14.12.2016. |
| Csongrád meģes Mórahalom, Kistelek un Szeged rajonu daļu apgabals un Bács-Kiskun meģes Kiskunmajsa rajona daļu apgabals, kas atrodas aiz apgabala, kurš aprakstīts aizsardzības zonā, un 10 km rādiusā no centra, kura GPS koordinātas ir N46.342763 un E19.886990 | 24.12.2016. |
| Csongrád meģes Mórahalom rajona daļas, kas atrodas 3 km rādiusā no centra, kura GPS koordinātas ir N46.342763 un E19.886990; papildinātas ar visiem Forráskút, Üllés un Bordány pašvaldību apbūvētajiem apgabaliem | 16.12.2016.–24.12.2016. |
| Jász-Nagykun meģes Kunszentmárton un Mezőtúr rajonu daļu apgabals un Békés meģes Szarvas rajona daļu apgabals, kas atrodas aiz apgabala, kurš aprakstīts aizsardzības zonā, un 10 km rādiusā no centra, kura GPS koordinātas ir N46.8926211, E20.367360 un N46.896193, E20.388287; papildināti ar visiem Békésszentandrás un Kunszentmárton pašvaldību apbūvētajiem apgabaliem | 25.12.2016. |
| Jász-Nagykun-Szolnok meģes Kunszentmárton rajona daļas, kas atrodas 3 km rādiusā no centra, kura GPS koordinātas ir N46.8926211, E20.367360 un N46.896193, E20.388287; papildinātas ar visu Öcsöd pašvaldības apbūvēto apgabalu | 17.12.2016.–25.12.2016. |
| Bács-Kiskun meģes Kiskunmajsa un Kiskunfélegyháza rajonu daļu apgabals, kas atrodas aiz apgabala, kurš aprakstīts aizsardzības zonā, un 10 km rādiusā no centra, kura GPS koordinātas ir N46.584528, E19.665409 | 26.12.2016. |
| Bács-Kiskun meģes Kiskunmajsa rajona daļas, kas atrodas 3 km rādiusā no centra, kura GPS koordinātas ir N46.584528, E19.665409 | 18.12.2016.–26.12.2016. |

Aptvertais apgabals:

Datums, līdz kuram piemēro, saskaņā ar Direktīvas 2005/94/EK 31. pantu

To Békés meģes Orosháza un Mezőkovácsháza rajonu daļu apgabals un to Csongrád meģes Makó rajona daļu apgabals, kas atrodas aiz apgabala, kurš aprakstīts aizsardzības zonā, un 10 km rādiusā no centra, kura GPS koordinātas ir N46.39057; E20.74251; papildināti ar visiem Békéssámson, Kaszaper, Végegyháza un Mezőhegyes pašvaldību apbūvētajiem apgabaliem un visiem Pitvaros un Csanádalberti pašvaldību administratīvajiem apgabaliem

6.12.2016.

Apgabals, ko ietver šādi ceļi: ceļš Nr. 52 no ceļu M5 and 52 krustojuma pie Kecskemét līdz savienojumam ar ceļu Nr. 5301. No šejienes ceļš Nr. 5301 līdz savienojumam ar ceļu Nr. 5309. Ceļš Nr. 5309 līdz Kiskunhalas. No Kiskunhalas ceļš Nr. 5408 līdz meģes robežai. Gar meģes robežu ceļš M5 līdz ceļu savienojuma 52-M5 sākumpunktam

21.12.2016.

Uz ziemeļiem pa ceļu Nr. 5402 no Jászszentlászló uz Kiskunmajsa, 2 km no Jászszentlászló

Uz ziemeļiem pa ceļu Nr. 5404 no Szank uz Kiskunmajsa, 1 km no Szank

Uz dienvidiem no ceļa Nr. 5405 krustojuma ar ceļu, kas savieno Szank un Kiskunmajsa-Bodoglár

Uz dienvidiem pa ceļu Nr. 5402, kas savieno Kiskunhalas ar Kiskunmajsa, 3,5 km no Kiskunmajsa iekšējās teritorijas

Dienvidos: pa ceļu Nr. 5409 2,7 km no Kiskunmajsa iekšējās teritorijas robežas

Dienvidos: 2 km uz ziemeļiem no Kígyós

Dienvidos: 1,5 km uz dienvidrietumiem no Csólyospálos iekšējās teritorijas robežas

Uz meģes robežas: 3 km uz dienvidaustrumiem no meģes robežas krustojuma ar ceļu Nr. 5404, virzienā no Csólyospálos līdz meģes robežai

Gar meģes robežu: ceļa Nr. 5411, kas ved uz austrumiem no Kömpöc, krustojums ar meģes robežu

Gar meģes robežu 1,5 km uz ziemeļiem no ceļa Nr. 5411

Virzienā uz rietumiem divus kilometrus no Kömpöc iekšējās teritorijas robežas

Virzienā uz ziemeļrietumiem līdz meģes robežai, 0,5 km uz austrumiem no meģes robežas beigām uz ziemeļiem

Virzienā uz ziemeļrietumiem: meģes robežas krustojums ar ceļu Nr. 5412

0,5 km uz rietumiem, pēc tam uz ziemeļrietumiem līdz sākuma punktam; papildināts ar Csongrád meģes Mórahalom un Kistelek rajonu daļām, kas atrodas 3 km rādiusā no centra, kura GPS koordinātas ir N46,419599, E19,858897; N46,393889

22.12.2016.–30.12.2016.

To Bács-Kiskun meģes Kiskunfélegyháza, Kecskemét, Kiskőrös un Kiskunmajsa rajonu daļu apgabals, kas atrodas aiz apgabala, kurš aprakstīts aizsardzības zonā, un 10 km rādiusā no centra, kura GPS koordinātas ir N46.682422 un E19.638406 un N46.685278, E 19.64

12.12.2016.

Bács-Kiskun meģes Kiskunfélegyháza, Kecskemét un Kiskunmajsa rajonu daļas, kas atrodas 3 km rādiusā no centra, kura GPS koordinātas ir N46.682422, E19.638406 un N46.685278, E 19.64; papildinātas ar visiem Bugac (neiekļaujot Bugac-Alsómonostor) un Móricgát-Erdőszéplak pašvaldību apbūvētajiem apgabaliem

4.12.2016.–12.12.2016.

To Bács-Kiskun meģes Kiskunhalas un Jánoshalma rajonu daļu apgabals un to Csongrád meģes Mórahalom rajona daļu apgabals, kas atrodas aiz apgabala, kurš aprakstīts aizsardzības zonā, un 10 km rādiusā no centra, kura GPS koordinātas ir N46.268418, E19.573609 un N46.229847; E19.619350; papildināti ar visu Balotaszállás pašvaldības apbūvēto apgabalu

20.12.2016.

Bács-Kiskun meģes Kiskunhalas rajona daļas, kas atrodas 3 km rādiusā no centra, kura GPS koordinātas ir N46.268418; E19.573609 un N46.229847; E19.619350; papildinātas ar visu Kelebia-Újfalu pašvaldības apbūvēto apgabalu

12.12.2016.–20.12.2016.

Bács-Kiskun meģes Kiskunhalas un Jánoshalma rajonu daļu apgabals un to Csongrád meģes Mórahalom rajona daļu apgabals, kas atrodas aiz apgabala, kurš aprakstīts aizsardzības zonā, un 10 km rādiusā no centra, kura GPS koordinātas ir N46.229847 un E19.619350

14.12.2016.

Csongrád meģes Mórahalom, Kistelek un Szeged rajonu daļu apgabals un Bács-Kiskun meģes Kiskunmajsa rajona daļu apgabals, kas atrodas aiz apgabala, kurš aprakstīts aizsardzības zonā, un 10 km rādiusā no centra, kura GPS koordinātas ir N46.342763 un E19.886990

24.12.2016.

Csongrád meģes Mórahalom rajona daļas, kas atrodas 3 km rādiusā no centra, kura GPS koordinātas ir N46.342763 un E19.886990; papildinātas ar visiem Forráskút, Üllés un Bordány pašvaldību apbūvētajiem apgabaliem

16.12.2016.–24.12.2016.

Jász-Nagykun meģes Kunszentmárton un Mezőtúr rajonu daļu apgabals un Békés meģes Szarvas rajona daļu apgabals, kas atrodas aiz apgabala, kurš aprakstīts aizsardzības zonā, un 10 km rādiusā no centra, kura GPS koordinātas ir N46.8926211, E20.367360 un N46.896193, E20.388287; papildināti ar visiem Békésszentandrás un Kunszentmárton pašvaldību apbūvētajiem apgabaliem

25.12.2016.

Jász-Nagykun-Szolnok meģes Kunszentmárton rajona daļas, kas atrodas 3 km rādiusā no centra, kura GPS koordinātas ir N46.8926211, E20.367360 un N46.896193, E20.388287; papildinātas ar visu Öcsöd pašvaldības apbūvēto apgabalu

17.12.2016.–25.12.2016.

Bács-Kiskun meģes Kiskunmajsa un Kiskunfélegyháza rajonu daļu apgabals, kas atrodas aiz apgabala, kurš aprakstīts aizsardzības zonā, un 10 km rādiusā no centra, kura GPS koordinātas ir N46.584528, E19.665409

26.12.2016.

Bács-Kiskun meģes Kiskunmajsa rajona daļas, kas atrodas 3 km rādiusā no centra, kura GPS koordinātas ir N46.584528, E19.665409

18.12.2016.–26.12.2016.

Dalībvalsts: Nīderlande

| Aptvertais apgabals: | Datums, līdz kuram piemēro, saskaņā ar Direktīvas 2005/94/EK 31. pantu |
| --- | --- |
| Biddinghuizen







  — | Vanaf Knardijk N302 in Harderwijk de N302 volgen in noordwestelijke richting tot aan de N305 |

Aptvertais apgabals:

Datums, līdz kuram piemēro, saskaņā ar Direktīvas 2005/94/EK 31. pantu

Biddinghuizen

—

Vanaf Knardijk N302 in Harderwijk de N302 volgen in noordwestelijke richting tot aan de N305

| — | Bij splitsing de N305 volgen in noordelijke richting tot aan N302 |
| --- | --- |

—

Bij splitsing de N305 volgen in noordelijke richting tot aan N302

| — | De N302 volgen tot Vleetweg |
| --- | --- |

—

De N302 volgen tot Vleetweg

| — | De Vleetweg volgen tot aan de Kuilweg |
| --- | --- |

—

De Vleetweg volgen tot aan de Kuilweg

| — | De kuilweg volgen tot aan de Rietweg |
| --- | --- |

—

De kuilweg volgen tot aan de Rietweg

| — | De Rietweg volgen in noordoostelijke richting tot aan de Larserringweg |
| --- | --- |

—

De Rietweg volgen in noordoostelijke richting tot aan de Larserringweg

| — | De Larserringweg volgen in noordelijke richting tot de Zeeasterweg |
| --- | --- |

—

De Larserringweg volgen in noordelijke richting tot de Zeeasterweg

| — | De Zeeasterweg volgen in oostelijke richting tot aan Lisdoddepad |
| --- | --- |

—

De Zeeasterweg volgen in oostelijke richting tot aan Lisdoddepad

| — | Lisdoddepad volgen in noordelijke richting tot aan de Dronterweg |
| --- | --- |

—

Lisdoddepad volgen in noordelijke richting tot aan de Dronterweg

| — | De Dronterweg volgen in oostelijke richting tot aan de Biddingweg (N710) |
| --- | --- |

—

De Dronterweg volgen in oostelijke richting tot aan de Biddingweg (N710)

| — | De Biddingweg (N710) in noordelijke richting volgen tot aan de Elandweg |
| --- | --- |

—

De Biddingweg (N710) in noordelijke richting volgen tot aan de Elandweg

| — | De Elandweg volgen in westelijke richting tot aan de Dronterringweg (N307) |
| --- | --- |

—

De Elandweg volgen in westelijke richting tot aan de Dronterringweg (N307)

| — | Dronterringweg (N307) volgen in Zuidoostelijke overgaand in Hanzeweg tot aan Drontermeer(Water) |
| --- | --- |

—

Dronterringweg (N307) volgen in Zuidoostelijke overgaand in Hanzeweg tot aan Drontermeer(Water)

| — | Drontermeer volgen in zuidelijke richting ter hoogte van Buitendijks |
| --- | --- |

—

Drontermeer volgen in zuidelijke richting ter hoogte van Buitendijks

| — | Buitendijks overgaand in Buitendijksweg overgaand in Groote Woldweg volgen tot aan Zwarteweg |
| --- | --- |

—

Buitendijks overgaand in Buitendijksweg overgaand in Groote Woldweg volgen tot aan Zwarteweg

| — | De Zwarteweg in westelijke richting volgen tot aan de Mheneweg Noord |
| --- | --- |

—

De Zwarteweg in westelijke richting volgen tot aan de Mheneweg Noord

| — | Mheneweg Noord volgen in zuidelijke richting tot aan de Zuiderzeestraatweg |
| --- | --- |

—

Mheneweg Noord volgen in zuidelijke richting tot aan de Zuiderzeestraatweg

| — | Zuiderzeestraatweg in zuidwestelijke richting volgen tot aan de Feithenhofsweg |
| --- | --- |

—

Zuiderzeestraatweg in zuidwestelijke richting volgen tot aan de Feithenhofsweg

| — | Feithenhofsweg volgen in zuidelijkerichting tot aan Bovenstraatweg |
| --- | --- |

—

Feithenhofsweg volgen in zuidelijkerichting tot aan Bovenstraatweg

| — | Bovenstraatweg in westelijke richting volgen tot aan Laanzichtsweg |
| --- | --- |

—

Bovenstraatweg in westelijke richting volgen tot aan Laanzichtsweg

| — | Laanzichtsweg volgen in zuidelijke richting tot aan Bovendwarsweg |
| --- | --- |

—

Laanzichtsweg volgen in zuidelijke richting tot aan Bovendwarsweg

| — | Bovendwarsweg volgen in westelijke richting tot aan de Eperweg (N309) |
| --- | --- |

—

Bovendwarsweg volgen in westelijke richting tot aan de Eperweg (N309)

| — | Eperweg (N309) volgen in zuidelijke richting tot aan autosnelweg A28 (E232) |
| --- | --- |

—

Eperweg (N309) volgen in zuidelijke richting tot aan autosnelweg A28 (E232)

| — | A28 (E232) volgen in zuidwestelijke richting tot aan Harderwijkerweg (N303) |
| --- | --- |

—

A28 (E232) volgen in zuidwestelijke richting tot aan Harderwijkerweg (N303)

| — | Harderwijkerweg(N303) volgen in zuidelijke richting tot aan Horsterweg |
| --- | --- |

—

Harderwijkerweg(N303) volgen in zuidelijke richting tot aan Horsterweg

| — | Horsterweg volgen in westelijke richting tot aan Oude Nijkerkerweg |
| --- | --- |

—

Horsterweg volgen in westelijke richting tot aan Oude Nijkerkerweg

| — | Oude Nijkerkerweg overgaand in arendlaan volgen in zuidwestelijke richting tot aan Zandkampweg |
| --- | --- |

—

Oude Nijkerkerweg overgaand in arendlaan volgen in zuidwestelijke richting tot aan Zandkampweg

| — | Zandkampweg volgen in noordwestelijke richting tot aan Telgterengweg |
| --- | --- |

—

Zandkampweg volgen in noordwestelijke richting tot aan Telgterengweg

| — | Telgterengweg volgen in zuidwestelijke richting tot aan Bulderweg |
| --- | --- |

—

Telgterengweg volgen in zuidwestelijke richting tot aan Bulderweg

| — | Bulderweg volgen in westelijke richting tot aan Nijkerkerweg |
| --- | --- |

—

Bulderweg volgen in westelijke richting tot aan Nijkerkerweg

| — | Nijkerkerweg volgen in westelijke richting tot aan Riebroeksesteeg |
| --- | --- |

—

Nijkerkerweg volgen in westelijke richting tot aan Riebroeksesteeg

| — | Riebroekersteeg volgen in noordelijke/westelijke richting (doodlopend) overstekend A28 tot aan Nuldernauw (water) |
| --- | --- |

—

Riebroekersteeg volgen in noordelijke/westelijke richting (doodlopend) overstekend A28 tot aan Nuldernauw (water)

| — | Nuldernauw volgen in noordelijke richting overgaand in Wolderwijd (water) tot aan Knardijk (N302) |
| --- | --- |

—

Nuldernauw volgen in noordelijke richting overgaand in Wolderwijd (water) tot aan Knardijk (N302)

| — | N302 volgen in Noordwestelijke richting tot aan N305 |
| --- | --- |

—

N302 volgen in Noordwestelijke richting tot aan N305

28.12.2016.

Biddinghuizen

| — | Vanaf kruising Swifterweg (N710) met Hoge Vaart (water), Hoge Vaart volgen in noordoostelijke richting tot aan Oosterwoldertocht (water) |
| --- | --- |

—

Vanaf kruising Swifterweg (N710) met Hoge Vaart (water), Hoge Vaart volgen in noordoostelijke richting tot aan Oosterwoldertocht (water)

| — | Oosterwoldertocht volgen in zuidoostelijke richting tot aan Elburgerweg (N309) |
| --- | --- |

—

Oosterwoldertocht volgen in zuidoostelijke richting tot aan Elburgerweg (N309)

| — | Elburgerweg (N309) volgen tot aan de brug in Flevoweg over het Veluwemeer |
| --- | --- |

—

Elburgerweg (N309) volgen tot aan de brug in Flevoweg over het Veluwemeer

| — | Veluwemeer volgen in zuidwestelijke richting tot aan Bremerbergweg (N708) |
| --- | --- |

—

Veluwemeer volgen in zuidwestelijke richting tot aan Bremerbergweg (N708)

| — | Bremerbergweg (N708) volgen in noodwestelijke richting overgaand in Oldebroekerweg tot aan Swifterweg (N710) |
| --- | --- |

—

Bremerbergweg (N708) volgen in noodwestelijke richting overgaand in Oldebroekerweg tot aan Swifterweg (N710)

| — | Swifterweg (N710)volgen in noordelijke richting tot aan Hoge Vaart (water) |
| --- | --- |

—

Swifterweg (N710)volgen in noordelijke richting tot aan Hoge Vaart (water)

20.12.2016.–28.12.2016.

Dalībvalsts: Austrija

| Aptvertais apgabals: | Datums, līdz kuram piemēro, saskaņā ar Direktīvas 2005/94/EK 31. pantu |
| --- | --- |
| Gemeinden Langen, Buch, Schwarzach, Kennelbach, Wolfurt, Bildstein, Dornbirn, Lustenau, Lochau, Höchst, Hörbranz, Gaißau, Eichenberg | 23.12.2016. |
| Gemeinden Bregenz, Hard, Fußach, Lauterach | 15.12.2016.–23.12.2016. |

Aptvertais apgabals:

Datums, līdz kuram piemēro, saskaņā ar Direktīvas 2005/94/EK 31. pantu

Gemeinden Langen, Buch, Schwarzach, Kennelbach, Wolfurt, Bildstein, Dornbirn, Lustenau, Lochau, Höchst, Hörbranz, Gaißau, Eichenberg

23.12.2016.

Gemeinden Bregenz, Hard, Fußach, Lauterach

15.12.2016.–23.12.2016.

Dalībvalsts: Zviedrija

| Aptvertais apgabals: | Datums, līdz kuram piemēro, saskaņā ar Direktīvas 2005/94/EK 31. pantu |
| --- | --- |
| Helsingborg, Ängelholm, Bjuv un Åstorp (ADNS kods 01200) pašvaldības daļu apgabals, kas atrodas aiz apgabala, kurš aprakstīts aizsardzības zonā, un 10 km rādiusā no centra, kura koordinātas ir N56,053495 un E12,848939 (WGS84) | 1.1.2017. |
| Tās Helsingborg pašvaldības daļas (ADNS kods 01200), kas atrodas 3 km rādiusā no centra, kura koordinātas ir N56,053495 un E12,848939 (WGS84). | 24.12.2016.–1.1.2017. |

Aptvertais apgabals:

Datums, līdz kuram piemēro, saskaņā ar Direktīvas 2005/94/EK 31. pantu

Helsingborg, Ängelholm, Bjuv un Åstorp (ADNS kods 01200) pašvaldības daļu apgabals, kas atrodas aiz apgabala, kurš aprakstīts aizsardzības zonā, un 10 km rādiusā no centra, kura koordinātas ir N56,053495 un E12,848939 (WGS84)

1.1.2017.

Tās Helsingborg pašvaldības daļas (ADNS kods 01200), kas atrodas 3 km rādiusā no centra, kura koordinātas ir N56,053495 un E12,848939 (WGS84).

24.12.2016.–1.1.2017.

---

IETEIKUMI

| 3.12.2016 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 329/101 |
| --- | --- | --- | --- |

3.12.2016

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 329/101

---

KOMISIJAS IETEIKUMS (ES) 2016/2123

(2016. gada 30. novembris)

par to vispārīgo sūtījumu licenču darbības jomas un nosacījumu saskaņošanu, kas paredzētas bruņotajiem spēkiem un līgumslēdzējām iestādēm, kuras minētas Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvas 2009/43/EK 5. panta 2. punkta a) apakšpunktā

(izziņots ar dokumenta numuru C(2016) 7711)

EIROPAS KOMISIJA,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 292. pantu,

tā kā:

| (1) | Saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvas 2009/43/EK (1) 5. pantu dalībvalstīm ir jāpublicē vismaz četras vispārīgās sūtījumu licences. |
| --- | --- |

(1)

Saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvas 2009/43/EK (1) 5. pantu dalībvalstīm ir jāpublicē vismaz četras vispārīgās sūtījumu licences.

| (2) | Vispārīgās sūtījumu licences ir būtisks elements vienkāršotās licencēšanas sistēmā, kas ieviesta ar Direktīvu 2009/43/EK. |
| --- | --- |

(2)

Vispārīgās sūtījumu licences ir būtisks elements vienkāršotās licencēšanas sistēmā, kas ieviesta ar Direktīvu 2009/43/EK.

| (3) | Atšķiroties vispārīgo sūtījumu licenču, ko attiecībā uz ražojumiem, kuri saistīti ar aizsardzību, publicējušas dalībvalstis, darbības jomai un šo ražojumu sūtījumiem piemērojot atšķirīgus nosacījumus, Direktīvas 2009/43/EK īstenošana un vienkāršošanas mērķa sasniegšana var tikt kavēta. Lai nodrošinātu minēto licenču pievilcību un izmantošanu, būtiski ir saskaņot to sūtījumu darbības jomu un nosacījumus, kas tiek veikti saskaņā ar vispārīgajām sūtījumu licencēm, kuras publicējušas dalībvalstis. |
| --- | --- |

(3)

Atšķiroties vispārīgo sūtījumu licenču, ko attiecībā uz ražojumiem, kuri saistīti ar aizsardzību, publicējušas dalībvalstis, darbības jomai un šo ražojumu sūtījumiem piemērojot atšķirīgus nosacījumus, Direktīvas 2009/43/EK īstenošana un vienkāršošanas mērķa sasniegšana var tikt kavēta. Lai nodrošinātu minēto licenču pievilcību un izmantošanu, būtiski ir saskaņot to sūtījumu darbības jomu un nosacījumus, kas tiek veikti saskaņā ar vispārīgajām sūtījumu licencēm, kuras publicējušas dalībvalstis.

| (4) | Ar Direktīvas 2009/43/EK 14. pantu izveidotās komitejas dalībvalstu pārstāvji ir norādījuši, ka to sūtījumu darbības jomu un nosacījumus, kas veikti saskaņā ar vispārīgajām sūtījumu licencēm, kuras publicējušas dalībvalstis, varētu saskaņot, pieņemot Komisijas ieteikumu. |
| --- | --- |

(4)

Ar Direktīvas 2009/43/EK 14. pantu izveidotās komitejas dalībvalstu pārstāvji ir norādījuši, ka to sūtījumu darbības jomu un nosacījumus, kas veikti saskaņā ar vispārīgajām sūtījumu licencēm, kuras publicējušas dalībvalstis, varētu saskaņot, pieņemot Komisijas ieteikumu.

| (5) | Šajā ieteikumā ietvertās pamatnostādnes ir rezultāts sarunām ar dalībvalstīm par to sūtījumu darbības jomu un nosacījumiem, kas tiek veikti saskaņā ar vispārīgajām sūtījumu licencēm, kuras paredzētas bruņotajiem spēkiem un līgumslēdzējām iestādēm, kas minētas Direktīvas 2009/43/EK 5. panta 2. punkta a) apakšpunktā (GTL-AF). |
| --- | --- |

(5)

Šajā ieteikumā ietvertās pamatnostādnes ir rezultāts sarunām ar dalībvalstīm par to sūtījumu darbības jomu un nosacījumiem, kas tiek veikti saskaņā ar vispārīgajām sūtījumu licencēm, kuras paredzētas bruņotajiem spēkiem un līgumslēdzējām iestādēm, kas minētas Direktīvas 2009/43/EK 5. panta 2. punkta a) apakšpunktā (GTL-AF).

| (6) | Šo ieteikumu uzskata par pamatu dalībvalstu GTL-AF. Šā ieteikumu 1.1. punktā uzskaitītie ar aizsardzību saistītie ražojumi ir minimāls un nepilnīgs saraksts ar ražojumiem, kuru sūtījumus dalībvalstis atļauj saskaņā ar savām GTL-AF. Tas nozīmē, ka ar dalībvalsts publicētu GTL-AF var atļaut nosūtīt arī citus ar aizsardzību saistītus ražojumus, kas iekļauti Direktīvas 2009/43/EK pielikumā, bet nav iekļauti šajā ieteikumā. |
| --- | --- |

(6)

Šo ieteikumu uzskata par pamatu dalībvalstu GTL-AF. Šā ieteikumu 1.1. punktā uzskaitītie ar aizsardzību saistītie ražojumi ir minimāls un nepilnīgs saraksts ar ražojumiem, kuru sūtījumus dalībvalstis atļauj saskaņā ar savām GTL-AF. Tas nozīmē, ka ar dalībvalsts publicētu GTL-AF var atļaut nosūtīt arī citus ar aizsardzību saistītus ražojumus, kas iekļauti Direktīvas 2009/43/EK pielikumā, bet nav iekļauti šajā ieteikumā.

| (7) | Dalībvalstis atgādina, ka tām ir saistošas saistības saskaņā ar Eiropas tiesību aktiem, piemēram, Padomes Kopējo nostāju 2008/944/KĀDP (2), kā arī starptautiskās saistības eksporta kontroles jomā. |
| --- | --- |

(7)

Dalībvalstis atgādina, ka tām ir saistošas saistības saskaņā ar Eiropas tiesību aktiem, piemēram, Padomes Kopējo nostāju 2008/944/KĀDP (2), kā arī starptautiskās saistības eksporta kontroles jomā.

| (8) | Šis ieteikums attiecas uz Eiropas Savienības Kopējo militāro preču sarakstu, kas noteikts Direktīvas 2009/43/EK pielikumā. Šo ieteikumu pēc vajadzības atjauninās, lai atspoguļotu turpmākos Eiropas Savienības Kopējo militāro preču saraksta atjauninājumus, |
| --- | --- |

(8)

Šis ieteikums attiecas uz Eiropas Savienības Kopējo militāro preču sarakstu, kas noteikts Direktīvas 2009/43/EK pielikumā. Šo ieteikumu pēc vajadzības atjauninās, lai atspoguļotu turpmākos Eiropas Savienības Kopējo militāro preču saraksta atjauninājumus,

IR PIEŅĒMUSI ŠO IETEIKUMU.

1.   VISPĀRĪGO SŪTĪJUMU LICENCES, KAS PAREDZĒTAS BRUŅOTAJIEM SPĒKIEM UN LĪGUMSLĒDZĒJĀM IESTĀDĒM, KURAS MINĒTAS DIREKTĪVAS 2009/43/EK 5. PANTA 2. PUNKTA A) APAKŠPUNKTĀ

1.1.   Ar aizsardzību saistīti ražojumi, kurus var nosūtīt saskaņā ar vispārīgo sūtījumu licenci, kas paredzēta bruņotajiem spēkiem un līgumslēdzējām iestādēm, kuras minētas Direktīvas 2009/43/EK 5. panta 2. punkta a) apakšpunktā

Turpmāk norādītās ML kategorijas ar apakšpunktiem ir Direktīvas 2009/43/EK pielikumā noteiktā ar aizsardzību saistītu ražojumu saraksta apakškopa. Ar vispārīgo sūtījumu licenci, kas paredzēta bruņotajiem spēkiem un līgumslēdzējām iestādēm, kuras minētas Direktīvas 2009/43/EK 5. panta 2. punkta a) apakšpunktā (GTL-AF), atļauj nosūtīt vismaz tos ar aizsardzību saistītus ražojumus, kas norādīti turpmāk izklāstītajās ML kategorijās. Dalībvalstis var izvēlēties savās GTL-AF ietvert vairāk ML kategoriju ar attiecīgajiem ar aizsardzību saistītajiem ražojumiem.

ML kategoriju saraksts, kuras obligāti jāietver:

| — | ML 4. a) un b) apakšpunkts. Ietver visas preces, izņemot:






  — | mīnas, |
| --- | --- | --- |

—

ML 4. a) un b) apakšpunkts. Ietver visas preces, izņemot:

—

mīnas,

| — | kasešu munīciju, sprāgstošas bumbas un submunīciju un īpaši izstrādātas to sastāvdaļas, |
| --- | --- |

—

kasešu munīciju, sprāgstošas bumbas un submunīciju un īpaši izstrādātas to sastāvdaļas,

| — | šautenes granātas un rokas granātas, |
| --- | --- |

—

šautenes granātas un rokas granātas,

| — | torpēdas, torpēdas bez kaujas galviņām un torpēdu korpusus, |
| --- | --- |

—

torpēdas, torpēdas bez kaujas galviņām un torpēdu korpusus,

| — | bumbas, |
| --- | --- |

—

bumbas,

| — | vadāmus, nevadāmus un citus šāviņus (t. i., raķetes, spārnotās raķetes, pārnēsājamas pretgaisa aizsardzības sistēmas (MANPADS), ...), |
| --- | --- |

—

vadāmus, nevadāmus un citus šāviņus (t. i., raķetes, spārnotās raķetes, pārnēsājamas pretgaisa aizsardzības sistēmas (MANPADS), ...),

| — | kājnieku sprāgstierīces, plastiskos un kumulatīvos lādiņus. |
| --- | --- |

—

kājnieku sprāgstierīces, plastiskos un kumulatīvos lādiņus.

Šie ieroči neietver arī:

| — | kaujas galviņas un sprāgstvielu lādiņus, |
| --- | --- |

—

kaujas galviņas un sprāgstvielu lādiņus,

| — | uzspridzinātājus, |
| --- | --- |

—

uzspridzinātājus,

| — | mērķu atklāšanas galviņas, vadības sistēmas, pašnovades ierīces, |
| --- | --- |

—

mērķu atklāšanas galviņas, vadības sistēmas, pašnovades ierīces,

| — | atsevišķas raķešu pakāpes, |
| --- | --- |

—

atsevišķas raķešu pakāpes,

| — | atgriešanās moduļus, |
| --- | --- |

—

atgriešanās moduļus,

| — | dzinējus, |
| --- | --- |

—

dzinējus,

| — | vilces vektora vadības sistēmas, |
| --- | --- |

—

vilces vektora vadības sistēmas,

| — | palaišanas iekārtas un palaišanas ierīces, |
| --- | --- |

—

palaišanas iekārtas un palaišanas ierīces,

| — | tēmēšanas, māņu manevru, traucēšanas vai sagraušanas sistēmas, |
| --- | --- |

—

tēmēšanas, māņu manevru, traucēšanas vai sagraušanas sistēmas,

| — | īpaši priekš MANPADS izstrādātas sastāvdaļas. |
| --- | --- |

—

īpaši priekš MANPADS izstrādātas sastāvdaļas.

| — | ML 5. Ietver visas preces, izņemot:






  — | pretpasākumu ražojumus, |
| --- | --- | --- |

—

ML 5. Ietver visas preces, izņemot:

—

pretpasākumu ražojumus,

| — | ierīces un sastāvdaļas, kas nav ietvertas citās tās pašas vispārīgās sūtījumu licences kategorijās. |
| --- | --- |

—

ierīces un sastāvdaļas, kas nav ietvertas citās tās pašas vispārīgās sūtījumu licences kategorijās.

| — | ML 6. Ietver visas preces, izņemot:






  — | veselus transportlīdzekļus, |
| --- | --- | --- |

—

ML 6. Ietver visas preces, izņemot:

—

veselus transportlīdzekļus,

| — | šasijas un torņus, |
| --- | --- |

—

šasijas un torņus,

| — | ierīces un sastāvdaļas, kas nav ietvertas citās tās pašas vispārīgās sūtījumu licences kategorijās. |
| --- | --- |

—

ierīces un sastāvdaļas, kas nav ietvertas citās tās pašas vispārīgās sūtījumu licences kategorijās.

| — | ML 7. g) apakšpunkts. |
| --- | --- |

—

ML 7. g) apakšpunkts.

| — | ML 9. Visas preces, izņemot:






  — | veselus kuģus un veselas zemūdenes, |
| --- | --- | --- |

—

ML 9. Visas preces, izņemot:

—

veselus kuģus un veselas zemūdenes,

| — | zemūdens detektoriekārtas un īpaši izstrādātas to sastāvdaļas, |
| --- | --- |

—

zemūdens detektoriekārtas un īpaši izstrādātas to sastāvdaļas,

| — | zemūdenēm paredzētas no gaisa padeves neatkarīgas vilces sistēmas un īpaši izstrādātas to sastāvdaļas, |
| --- | --- |

—

zemūdenēm paredzētas no gaisa padeves neatkarīgas vilces sistēmas un īpaši izstrādātas to sastāvdaļas,

| — | veselus korpusus, |
| --- | --- |

—

veselus korpusus,

| — | pretpasākumus, |
| --- | --- |

—

pretpasākumus,

| — | ierīces un sastāvdaļas, kas nav ietvertas citās tās pašas vispārīgās sūtījumu licences kategorijās. |
| --- | --- |

—

ierīces un sastāvdaļas, kas nav ietvertas citās tās pašas vispārīgās sūtījumu licences kategorijās.

| — | ML 10. Visas preces, izņemot:






  — | veselus gaisa kuģus, |
| --- | --- | --- |

—

ML 10. Visas preces, izņemot:

—

veselus gaisa kuģus,

| — | veselus bezpilota gaisa kuģus (UAV) un īpaši UAV izstrādātas vai modificētas sastāvdaļas, |
| --- | --- |

—

veselus bezpilota gaisa kuģus (UAV) un īpaši UAV izstrādātas vai modificētas sastāvdaļas,

| — | kaujas gaisa kuģu un kaujas helikopteru fizelāžu, |
| --- | --- |

—

kaujas gaisa kuģu un kaujas helikopteru fizelāžu,

| — | kaujas gaisa kuģu dzinējus, |
| --- | --- |

—

kaujas gaisa kuģu dzinējus,

| — | ierīces un sastāvdaļas, kas nav ietvertas citās tās pašas vispārīgās sūtījumu licences kategorijās. |
| --- | --- |

—

ierīces un sastāvdaļas, kas nav ietvertas citās tās pašas vispārīgās sūtījumu licences kategorijās.

| — | ML 11. a) apakšpunkts. Vienīgi šādas preces:






  — | vadības un navigācijas ierīces, izņemot sistēmas, kas paredzētas MANPADS vai kas definētas MTCR I, |
| --- | --- | --- |

—

ML 11. a) apakšpunkts. Vienīgi šādas preces:

—

vadības un navigācijas ierīces, izņemot sistēmas, kas paredzētas MANPADS vai kas definētas MTCR I,

| — | automatizētas vadības un kontroles sistēmas. |
| --- | --- |

—

automatizētas vadības un kontroles sistēmas.

| — | ML 13. c) un d) apakšpunkts. |
| --- | --- |

—

ML 13. c) un d) apakšpunkts.

| — | ML 14. Visas preces, izņemot MANPADS trenažierus. |
| --- | --- |

—

ML 14. Visas preces, izņemot MANPADS trenažierus.

| — | ML 15. b), c), d) un e) apakšpunkts. |
| --- | --- |

—

ML 15. b), c), d) un e) apakšpunkts.

| — | ML 16. Visas preces, izņemot:






  — | ar MANPADS saistītas preces, |
| --- | --- | --- |

—

ML 16. Visas preces, izņemot:

—

ar MANPADS saistītas preces,

| — | priekšmetus, kas saistīti ar precēm, kuru eksports ar to pašu vispārīgo sūtījumu licenci nav atļauts. |
| --- | --- |

—

priekšmetus, kas saistīti ar precēm, kuru eksports ar to pašu vispārīgo sūtījumu licenci nav atļauts.

| — | ML 17. a), b), d), e), j), k), l), m), n), o) un p) apakšpunkts. Visas preces, izņemot:






  — | n) apakšpunkts: neietver izmēģinājuma modeļus, ja tie ir īpaši izstrādāti to preču izstrādei, kas izklāstītas ML 4, 6, 9 vai 10, kā arī īpaši šiem izmēģinājuma modeļiem izstrādātas sastāvdaļas. |
| --- | --- | --- |

—

ML 17. a), b), d), e), j), k), l), m), n), o) un p) apakšpunkts. Visas preces, izņemot:

—

n) apakšpunkts: neietver izmēģinājuma modeļus, ja tie ir īpaši izstrādāti to preču izstrādei, kas izklāstītas ML 4, 6, 9 vai 10, kā arī īpaši šiem izmēģinājuma modeļiem izstrādātas sastāvdaļas.

| — | ML 21. a) un b) apakšpunkts. Vienīgi turpmāk norādītās preces un vienīgi tad, ja ar esošo vispārīgo licenci atļautas citās kategorijās:






  a) | “programmatūra”, kas īpaši izstrādāta vai pielāgota kādam no šādiem nolūkiem:






  1) | to ierīču darbināšanai vai apkalpošanai, kas noteiktas Direktīvas 2009/43/EK pielikumā; |
| --- | --- | --- | --- |

—

ML 21. a) un b) apakšpunkts. Vienīgi turpmāk norādītās preces un vienīgi tad, ja ar esošo vispārīgo licenci atļautas citās kategorijās:

a)

“programmatūra”, kas īpaši izstrādāta vai pielāgota kādam no šādiem nolūkiem:

1)

to ierīču darbināšanai vai apkalpošanai, kas noteiktas Direktīvas 2009/43/EK pielikumā;

| b) | speciāla “programmatūra”, kas nav programmatūra, kura noteikta ML 21.a. pozīcijā, proti:






  1) | militāram lietojumam īpaši izstrādāta “programmatūra”, kas īpaši izstrādāta, lai modelētu, simulētu vai vērtētu militāru ieroču sistēmas; |
| --- | --- | --- |

b)

speciāla “programmatūra”, kas nav programmatūra, kura noteikta ML 21.a. pozīcijā, proti:

1)

militāram lietojumam īpaši izstrādāta “programmatūra”, kas īpaši izstrādāta, lai modelētu, simulētu vai vērtētu militāru ieroču sistēmas;

| 4) | militārām vajadzībām īpaši izstrādāta “programmatūra”, lai tās izmantotu Vadības, Komunikāciju, Kontroles un Izlūkošanas (C3I) vai Vadības, Komunikāciju, Datorizēšanas un Izlūkošanas (C4I) programmās. |
| --- | --- |

4)

militārām vajadzībām īpaši izstrādāta “programmatūra”, lai tās izmantotu Vadības, Komunikāciju, Kontroles un Izlūkošanas (C3I) vai Vadības, Komunikāciju, Datorizēšanas un Izlūkošanas (C4I) programmās.

| — | ML 22. a) apakšpunkts. Visas tehnoloģijas, izņemot tās, kas nepieciešamas pilnveidošanai un ražošanai, un vienīgi tad, ja ar to pašu vispārīgo sūtījumu licenci atļautas citās kategorijās. |
| --- | --- |

—

ML 22. a) apakšpunkts. Visas tehnoloģijas, izņemot tās, kas nepieciešamas pilnveidošanai un ražošanai, un vienīgi tad, ja ar to pašu vispārīgo sūtījumu licenci atļautas citās kategorijās.

1.2.   Nosacījumi, kurus iekļauj vispārīgajā sūtījumu licencē, kas paredzēta bruņotajiem spēkiem.

Turpmāk izklāstītais nosacījumu saraksts nav izsmeļošs. Tomēr citi nosacījumi, ko dalībvalsts iekļāvusi GTL-AR, nav pretrunā vai netraucē turpmāk izklāstītajiem nosacījumiem.

| — | Piemērošanas ģeogrāfiskais reģions: Eiropas Ekonomikas zona (ES 28 + Islande un Norvēģija (3)). |
| --- | --- |

—

Piemērošanas ģeogrāfiskais reģions: Eiropas Ekonomikas zona (ES 28 + Islande un Norvēģija (3)).

| — | Atkārtota pārvietošana EEZ ir atļauta bez ex ante pārbaudēm; var pieprasīt vienīgi ex post ziņošanu. |
| --- | --- |

—

Atkārtota pārvietošana EEZ ir atļauta bez ex ante pārbaudēm; var pieprasīt vienīgi ex post ziņošanu.

| — | GTL-AF ir paredzēta to tiesīgo saņēmēju galalietošanai, kas minēti Direktīvas 2009/43/EK 5. panta 2. punkta a) apakšpunktā. Turpmāka pārdošana, kas nav zināma nosūtīšanas brīdī, ir uzskatāma par jaunu eksportu. Jauna eksporta gadījumā par tā eksporta vai sūtījumu kontroli, kas tiek veikti saistībā ar turpmāku pārdošanu, kura nebija zināma nosūtīšanas brīdī, atbildīga ir saņēmējas dalībvalsts kompetentā iestāde. |
| --- | --- |

—

GTL-AF ir paredzēta to tiesīgo saņēmēju galalietošanai, kas minēti Direktīvas 2009/43/EK 5. panta 2. punkta a) apakšpunktā. Turpmāka pārdošana, kas nav zināma nosūtīšanas brīdī, ir uzskatāma par jaunu eksportu. Jauna eksporta gadījumā par tā eksporta vai sūtījumu kontroli, kas tiek veikti saistībā ar turpmāku pārdošanu, kura nebija zināma nosūtīšanas brīdī, atbildīga ir saņēmējas dalībvalsts kompetentā iestāde.

| — | Lai veiktu ex post verifikāciju saskaņā ar GTL-AF, dalībvalstīm būtu jānodrošina, ka piegādātāji saskaņā ar minimālajām ziņošanas prasībām, kas noteiktas Direktīvas 2009/43/EK 8. panta 3. punktā, ziņo par GTL-AF izmantošanu. |
| --- | --- |

—

Lai veiktu ex post verifikāciju saskaņā ar GTL-AF, dalībvalstīm būtu jānodrošina, ka piegādātāji saskaņā ar minimālajām ziņošanas prasībām, kas noteiktas Direktīvas 2009/43/EK 8. panta 3. punktā, ziņo par GTL-AF izmantošanu.

2.   TURPMĀKIE PASĀKUMI

Dalībvalstis tiek aicinātas ne vēlāk kā līdz 2017. gada 1. jūlijam īstenot šo ieteikumu.

Dalībvalstis tiek mudinātas informēt Komisiju par šā ieteikuma īstenošanai veiktajiem pasākumiem.

3.   ADRESĀTI

Šis ieteikums ir adresēts dalībvalstīm.

Briselē, 2016. gada 30. novembrī

Komisijas vārdā –

Komisijas locekle

Elżbieta BIEŃKOWSKA

---

(1)  Eiropas Parlamenta un Padomes 2009. gada 6. maija Direktīva 2009/43/EK, ar ko vienkāršo noteikumus un nosacījumus ar aizsardzību saistīto ražojumu sūtījumiem (OV L 146, 10.6.2009., 1. lpp.).

1

(2)  Padomes 2008. gada 8. decembra Kopējā nostāja 2008/944/KĀDP, ar ko izveido kopīgus noteikumus, kas reglamentē militāru tehnoloģiju un ekipējuma eksporta kontroli (OV L 335, 13.12.2008., 99. lpp.).

2

(3)  EEZ Apvienotās komitejas 2013. gada 14. jūnija lēmums Nr. 111/2013 (OV L 318, 28.11.2013., 12. lpp.), ar kuru Direktīvu 2009/43/EK iestrādāja EEZ līgumā, saturēja nepārprotamu pielāgojuma tekstu: “
  Šī direktīva neattiecas uz Lihtenšteinu.
  ”

3

Šī direktīva neattiecas uz Lihtenšteinu.

---

| 3.12.2016 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 329/105 |
| --- | --- | --- | --- |

3.12.2016

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 329/105

---

KOMISIJAS IETEIKUMS (ES) 2016/2124

(2016. gada 30. novembris)

par to vispārīgo sūtījumu licenču darbības jomas un nosacījumu saskaņošanu, kas paredzētas sertificētajiem saņēmējiem, kuri minēti Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvas 2009/43/EK 9. pantā

(izziņots ar dokumenta numuru C(2016) 7728)

EIROPAS KOMISIJA,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 292. pantu,

tā kā:

| (1) | Saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvas 2009/43/EK (1) 5. pantu dalībvalstīm ir jāpublicē vismaz četras vispārīgās sūtījumu licences. |
| --- | --- |

(1)

Saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvas 2009/43/EK (1) 5. pantu dalībvalstīm ir jāpublicē vismaz četras vispārīgās sūtījumu licences.

| (2) | Vispārīgās sūtījumu licences ir būtisks elements vienkāršotās licencēšanas sistēma, kas ieviesta ar Direktīvu 2009/43/EK. |
| --- | --- |

(2)

Vispārīgās sūtījumu licences ir būtisks elements vienkāršotās licencēšanas sistēma, kas ieviesta ar Direktīvu 2009/43/EK.

| (3) | Atšķiroties vispārīgo sūtījumu licenču, ko attiecībā uz ražojumiem, kuri saistīti ar aizsardzību, publicējušas dalībvalstis, darbības jomai un šo ražojumu sūtījumiem piemērojot atšķirīgus nosacījumus, Direktīvas 2009/43/EK īstenošana un vienkāršošanas mērķa sasniegšana var tikt kavēta. Lai nodrošinātu minēto licenču pievilcību un izmantošanu, būtiski ir saskaņot to sūtījumu darbības jomu un nosacījumus, kas tiek veikti saskaņā ar vispārīgajām sūtījumu licencēm, kuras publicējušas dalībvalstis. |
| --- | --- |

(3)

Atšķiroties vispārīgo sūtījumu licenču, ko attiecībā uz ražojumiem, kuri saistīti ar aizsardzību, publicējušas dalībvalstis, darbības jomai un šo ražojumu sūtījumiem piemērojot atšķirīgus nosacījumus, Direktīvas 2009/43/EK īstenošana un vienkāršošanas mērķa sasniegšana var tikt kavēta. Lai nodrošinātu minēto licenču pievilcību un izmantošanu, būtiski ir saskaņot to sūtījumu darbības jomu un nosacījumus, kas tiek veikti saskaņā ar vispārīgajām sūtījumu licencēm, kuras publicējušas dalībvalstis.

| (4) | Ar Direktīvas 2009/43/EK 14. pantu izveidotās komitejas dalībvalstu pārstāvji ir norādījuši, ka to sūtījumu darbības jomu un nosacījumus, kas veikti saskaņā ar vispārīgajām sūtījumu licencēm, kuras publicējušas dalībvalstis, varētu saskaņot, pieņemot Komisijas ieteikumu. |
| --- | --- |

(4)

Ar Direktīvas 2009/43/EK 14. pantu izveidotās komitejas dalībvalstu pārstāvji ir norādījuši, ka to sūtījumu darbības jomu un nosacījumus, kas veikti saskaņā ar vispārīgajām sūtījumu licencēm, kuras publicējušas dalībvalstis, varētu saskaņot, pieņemot Komisijas ieteikumu.

| (5) | Šajā ieteikumā ietvertās pamatnostādnes ir rezultāts sarunām ar dalībvalstīm par to sūtījumu darbības jomu un nosacījumiem, kas tiek veikti saskaņā ar vispārīgajām sūtījumu licencēm, kuras paredzētas saņēmējiem, kas sertificēti saskaņā ar Direktīvas 2009/43/EK 9. pantu (GTL-CR). |
| --- | --- |

(5)

Šajā ieteikumā ietvertās pamatnostādnes ir rezultāts sarunām ar dalībvalstīm par to sūtījumu darbības jomu un nosacījumiem, kas tiek veikti saskaņā ar vispārīgajām sūtījumu licencēm, kuras paredzētas saņēmējiem, kas sertificēti saskaņā ar Direktīvas 2009/43/EK 9. pantu (GTL-CR).

| (6) | Šo ieteikumu uzskata par pamatu dalībvalstu GTL-CR. Šā ieteikumu 1.1. punktā uzskaitītie ar aizsardzību saistītie ražojumi ir minimāls un nepilnīgs saraksts ar ražojumiem, kuru sūtījumus dalībvalstis atļauj saskaņā ar savām GTL-CR. Tas nozīmē, ka ar dalībvalsts publicētu GTL-CR var atļaut nosūtīt arī citus ar aizsardzību saistītus ražojumus, kas iekļauti Direktīvas 2009/43/EK pielikumā, bet nav iekļauti šajā ieteikumā. |
| --- | --- |

(6)

Šo ieteikumu uzskata par pamatu dalībvalstu GTL-CR. Šā ieteikumu 1.1. punktā uzskaitītie ar aizsardzību saistītie ražojumi ir minimāls un nepilnīgs saraksts ar ražojumiem, kuru sūtījumus dalībvalstis atļauj saskaņā ar savām GTL-CR. Tas nozīmē, ka ar dalībvalsts publicētu GTL-CR var atļaut nosūtīt arī citus ar aizsardzību saistītus ražojumus, kas iekļauti Direktīvas 2009/43/EK pielikumā, bet nav iekļauti šajā ieteikumā.

| (7) | Dalībvalstis atgādina, ka tām ir saistošas saistības saskaņā ar Eiropas tiesību aktiem, piemēram, Padomes Kopējo nostāju 2008/944/KĀDP (2), kā arī starptautiskās saistības eksporta kontroles jomā. |
| --- | --- |

(7)

Dalībvalstis atgādina, ka tām ir saistošas saistības saskaņā ar Eiropas tiesību aktiem, piemēram, Padomes Kopējo nostāju 2008/944/KĀDP (2), kā arī starptautiskās saistības eksporta kontroles jomā.

| (8) | Šis ieteikums attiecas uz Eiropas Savienības Kopējo militāro preču sarakstu, kas noteikts Direktīvas 2009/43/EK pielikumā. Šo ieteikumu pēc vajadzības atjauninās, lai atspoguļotu turpmākos Eiropas Savienības Kopējo militāro preču saraksta atjauninājumus, |
| --- | --- |

(8)

Šis ieteikums attiecas uz Eiropas Savienības Kopējo militāro preču sarakstu, kas noteikts Direktīvas 2009/43/EK pielikumā. Šo ieteikumu pēc vajadzības atjauninās, lai atspoguļotu turpmākos Eiropas Savienības Kopējo militāro preču saraksta atjauninājumus,

IR PIEŅĒMUSI ŠO IETEIKUMU.

1.   VISPĀRĪGĀS SŪTĪJUMU LICENCES, KAS PAREDZĒTAS SAŅĒMĒJIEM, KURI SERTIFICĒTI SASKAŅĀ AR DIREKTĪVAS 2009/43/EK 9. PANTA 2. PUNKTU

1.1.   Ar aizsardzību saistīti ražojumi, kurus var nosūtīt saskaņā ar vispārīgo sūtījumu licenci, kas paredzēta saņēmējiem, kuri sertificēti saskaņā ar Direktīvas 2009/43/EK 9. pantu

Turpmāk norādītās ML kategorijas ar apakšpunktiem ir Direktīvas 2009/43/EK pielikumā noteiktā ar aizsardzību saistītu ražojumu saraksta apakškopa. Ar vispārīgo sūtījumu licenci, kas paredzēta saņēmējiem, kuri sertificēti saskaņā ar minētās direktīvas 9. pantu (GTL-CR), atļauj nosūtīt vismaz tos ar aizsardzību saistītos ražojumus, kas norādīti turpmāk izklāstītajās ML kategorijās. Dalībvalstis var izvēlēties savās GTL-CR ietvert vairāk ML kategoriju ar attiecīgajiem ar aizsardzību saistītajiem ražojumiem.

ML kategoriju saraksts, kuras obligāti jāietver:

| — | ML 6. Ietver visas preces, izņemot:






  — | veselus transportlīdzekļus, |
| --- | --- | --- |

—

ML 6. Ietver visas preces, izņemot:

—

veselus transportlīdzekļus,

| — | šasijas un torņus, |
| --- | --- |

—

šasijas un torņus,

| — | ierīces un sastāvdaļas, kas nav ietvertas citās tās pašas vispārīgās sūtījumu licences kategorijās. |
| --- | --- |

—

ierīces un sastāvdaļas, kas nav ietvertas citās tās pašas vispārīgās sūtījumu licences kategorijās.

| — | ML 9. Visas preces, izņemot:






  — | veselus kuģus un veselas zemūdenes, |
| --- | --- | --- |

—

ML 9. Visas preces, izņemot:

—

veselus kuģus un veselas zemūdenes,

| — | zemūdens detektoriekārtas un īpaši izstrādātas to sastāvdaļas, |
| --- | --- |

—

zemūdens detektoriekārtas un īpaši izstrādātas to sastāvdaļas,

| — | zemūdenēm paredzētas no gaisa padeves neatkarīgas vilces sistēmas un īpaši izstrādātas to sastāvdaļas, |
| --- | --- |

—

zemūdenēm paredzētas no gaisa padeves neatkarīgas vilces sistēmas un īpaši izstrādātas to sastāvdaļas,

| — | veselus korpusus, |
| --- | --- |

—

veselus korpusus,

| — | pretpasākumus, |
| --- | --- |

—

pretpasākumus,

| — | ierīces un sastāvdaļas, kas nav ietvertas citās tās pašas vispārīgās sūtījumu licences kategorijās. |
| --- | --- |

—

ierīces un sastāvdaļas, kas nav ietvertas citās tās pašas vispārīgās sūtījumu licences kategorijās.

| — | ML 10. Visas preces, izņemot:






  — | veselus gaisa kuģus, |
| --- | --- | --- |

—

ML 10. Visas preces, izņemot:

—

veselus gaisa kuģus,

| — | veselus bezpilota gaisa kuģus (UAV) un īpaši UAV izstrādātas vai modificētas sastāvdaļas, |
| --- | --- |

—

veselus bezpilota gaisa kuģus (UAV) un īpaši UAV izstrādātas vai modificētas sastāvdaļas,

| — | kaujas gaisa kuģu un kaujas helikopteru fizelāžu, |
| --- | --- |

—

kaujas gaisa kuģu un kaujas helikopteru fizelāžu,

| — | kaujas gaisa kuģu dzinējus, |
| --- | --- |

—

kaujas gaisa kuģu dzinējus,

| — | ierīces un sastāvdaļas, kas nav ietvertas citās tās pašas vispārīgās sūtījumu licences kategorijās. |
| --- | --- |

—

ierīces un sastāvdaļas, kas nav ietvertas citās tās pašas vispārīgās sūtījumu licences kategorijās.

| — | ML 11. a) apakšpunkts. Vienīgi šādas preces:






  — | vadības un navigācijas ierīces, izņemot sistēmas, kas paredzētas pārnēsājamām pretgaisa aizsardzības sistēmām (MANPADS) vai kas definētas MTCR I, |
| --- | --- | --- |

—

ML 11. a) apakšpunkts. Vienīgi šādas preces:

—

vadības un navigācijas ierīces, izņemot sistēmas, kas paredzētas pārnēsājamām pretgaisa aizsardzības sistēmām (MANPADS) vai kas definētas MTCR I,

| — | automatizētas vadības un kontroles sistēmas. |
| --- | --- |

—

automatizētas vadības un kontroles sistēmas.

| — | ML 13. c) un d) apakšpunkts. |
| --- | --- |

—

ML 13. c) un d) apakšpunkts.

| — | ML 15. b), c) un d) apakšpunkts. |
| --- | --- |

—

ML 15. b), c) un d) apakšpunkts.

| — | ML 16. Visas preces, izņemot:






  — | ar MANPADS saistītas preces, |
| --- | --- | --- |

—

ML 16. Visas preces, izņemot:

—

ar MANPADS saistītas preces,

| — | priekšmetus, kas saistīti ar precēm, kuru eksports ar to pašu vispārīgo sūtījumu licenci nav atļauts. |
| --- | --- |

—

priekšmetus, kas saistīti ar precēm, kuru eksports ar to pašu vispārīgo sūtījumu licenci nav atļauts.

| — | ML 17. a), b), d), e), j), k), l), m), n), o) un p) apakšpunkts. Visas preces, izņemot:






  — | n) apakšpunkts: neietver izmēģinājuma modeļus, ja tie ir īpaši izstrādāti to preču izstrādei, kas izklāstītas ML 4, 6, 9 vai 10, kā arī īpaši šiem izmēģinājuma modeļiem izstrādātas sastāvdaļas. |
| --- | --- | --- |

—

ML 17. a), b), d), e), j), k), l), m), n), o) un p) apakšpunkts. Visas preces, izņemot:

—

n) apakšpunkts: neietver izmēģinājuma modeļus, ja tie ir īpaši izstrādāti to preču izstrādei, kas izklāstītas ML 4, 6, 9 vai 10, kā arī īpaši šiem izmēģinājuma modeļiem izstrādātas sastāvdaļas.

| — | ML 21. a) apakšpunkts. Vienīgi turpmāk norādītās preces un vienīgi tad, ja ar esošo vispārīgo licenci atļautas citās kategorijās:






  a) | “programmatūra”, kas īpaši izstrādāta vai pielāgota kādam no šādiem nolūkiem:






  1) | to ierīču darbināšanai vai apkalpošanai, kas noteiktas Direktīvas 2009/43/EK pielikumā; |
| --- | --- | --- | --- |

—

ML 21. a) apakšpunkts. Vienīgi turpmāk norādītās preces un vienīgi tad, ja ar esošo vispārīgo licenci atļautas citās kategorijās:

a)

“programmatūra”, kas īpaši izstrādāta vai pielāgota kādam no šādiem nolūkiem:

1)

to ierīču darbināšanai vai apkalpošanai, kas noteiktas Direktīvas 2009/43/EK pielikumā;

| b) | speciāla “programmatūra”, kas nav programmatūra, kura noteikta ML 21.a. pozīcijā, proti:






  1) | militāram lietojumam speciāli izstrādāta “programmatūra”, kas speciāli izstrādāta, lai modelētu, simulētu vai vērtētu militāru ieroču sistēmas; |
| --- | --- | --- |

b)

speciāla “programmatūra”, kas nav programmatūra, kura noteikta ML 21.a. pozīcijā, proti:

1)

militāram lietojumam speciāli izstrādāta “programmatūra”, kas speciāli izstrādāta, lai modelētu, simulētu vai vērtētu militāru ieroču sistēmas;

| 4) | militārām vajadzībām īpaši izstrādāta “programmatūra”, lai tās izmantotu Vadības, Komunikāciju, Kontroles un Izlūkošanas (C3I) vai Vadības, Komunikāciju, Datorizēšanas un Izlūkošanas (C4I) programmās. |
| --- | --- |

4)

militārām vajadzībām īpaši izstrādāta “programmatūra”, lai tās izmantotu Vadības, Komunikāciju, Kontroles un Izlūkošanas (C3I) vai Vadības, Komunikāciju, Datorizēšanas un Izlūkošanas (C4I) programmās.

| — | ML 22. a) apakšpunkts. Visas tehnoloģijas, izņemot tās, kas nepieciešamas pilnveidošanai un ražošanai, un vienīgi tad, ja ar to pašu vispārīgo sūtījumu licenci atļautas citās kategorijās. |
| --- | --- |

—

ML 22. a) apakšpunkts. Visas tehnoloģijas, izņemot tās, kas nepieciešamas pilnveidošanai un ražošanai, un vienīgi tad, ja ar to pašu vispārīgo sūtījumu licenci atļautas citās kategorijās.

1.2.   Nosacījumi, kurus iekļauj vispārīgajā sūtījumu licencē, kas paredzēta sertificētajiem saņēmējiem

Turpmāk izklāstītais nosacījumu saraksts nav izsmeļošs. Tomēr citi nosacījumi, ko dalībvalsts iekļāvusi GTL-CR, nav pretrunā vai netraucē turpmāk izklāstītajiem nosacījumiem.

| — | Piemērošanas ģeogrāfiskais reģions: Eiropas Ekonomikas zona (ES 28 + Islande un Norvēģija (3)). |
| --- | --- |

—

Piemērošanas ģeogrāfiskais reģions: Eiropas Ekonomikas zona (ES 28 + Islande un Norvēģija (3)).

| — | Atkārtota pārvietošana EEZ ir atļauta bez ex ante pārbaudēm; var pieprasīt vienīgi ex post ziņošanu. |
| --- | --- |

—

Atkārtota pārvietošana EEZ ir atļauta bez ex ante pārbaudēm; var pieprasīt vienīgi ex post ziņošanu.

| — | Reeksports. Dalībvalstis atļauj atbrīvot no eksporta ierobežojumiem vienā no šādiem gadījumiem vai abos:






  — | attiecībā uz integrētiem komponentiem saskaņā ar Direktīvas 2009/43/EK 4. panta 8. punktu, |
| --- | --- | --- |

—

Reeksports. Dalībvalstis atļauj atbrīvot no eksporta ierobežojumiem vienā no šādiem gadījumiem vai abos:

—

attiecībā uz integrētiem komponentiem saskaņā ar Direktīvas 2009/43/EK 4. panta 8. punktu,

| — | ja galīgais izmantotājs atrodas šādās valstīs: Austrālija, Kanāda, Japāna, Jaunzēlande, Šveice, Lihtenšteina un Amerikas Savienotās Valstis. |
| --- | --- |

—

ja galīgais izmantotājs atrodas šādās valstīs: Austrālija, Kanāda, Japāna, Jaunzēlande, Šveice, Lihtenšteina un Amerikas Savienotās Valstis.

Abos reeksporta gadījumos izcelsmes dalībvalsts valsts kompetentā iestāde var lūgt piegādātājam, lai saņēmējs, kas sertificēts saskaņā ar Direktīvas 2009/43/EK 9. pantu, iesniedz deklarāciju par izmantojumu.

| — | Lai veiktu ex post verifikāciju saskaņā ar GTL-CR, dalībvalstīm būtu jānodrošina, ka piegādātāji saskaņā ar minimālajām ziņošanas prasībām, kas noteiktas Direktīvas 2009/43/EK 8. panta 3. punktā, ziņo par GTL-CR izmantošanu. |
| --- | --- |

—

Lai veiktu ex post verifikāciju saskaņā ar GTL-CR, dalībvalstīm būtu jānodrošina, ka piegādātāji saskaņā ar minimālajām ziņošanas prasībām, kas noteiktas Direktīvas 2009/43/EK 8. panta 3. punktā, ziņo par GTL-CR izmantošanu.

2.   TURPMĀKIE PASĀKUMI

Dalībvalstis tiek aicinātas ne vēlāk kā līdz 2017. gada 1. jūlijam īstenot šo ieteikumu.

Dalībvalstis tiek mudinātas informēt Komisiju par šā ieteikuma īstenošanai veiktajiem pasākumiem.

3.   ADRESĀTI

Šis ieteikums ir adresēts dalībvalstīm.

Briselē, 2016. gada 30. novembrī

Komisijas vārdā –

Komisijas locekle

Elżbieta BIEŃKOWSKA

---

(1)  Eiropas Parlamenta un Padomes 2009. gada 6. maija Direktīva 2009/43/EK, ar ko vienkāršo noteikumus un nosacījumus ar aizsardzību saistīto ražojumu sūtījumiem (OV L 146, 10.6.2009., 1. lpp.).

1

(2)  Padomes 2008. gada 8. decembra Kopējā nostāja 2008/944/KĀDP, ar ko izveido kopīgus noteikumus, kas reglamentē militāru tehnoloģiju un ekipējuma eksporta kontroli (OV L 335, 13.12.2008., 99. lpp.).

2

(3)  EEZ Apvienotās komitejas 2013. gada 14. jūnija lēmums Nr. 111/2013, ar ko groza EEZ līguma II pielikumu (Tehniskie noteikumi, standarti, testēšana un sertifikācija) (OV L 318, 28.11.2013., 12. lpp.), ar kuru Direktīvu 2009/43/EK iestrādāja EEZ līgumā, saturēja nepārprotamu pielāgojuma tekstu: “Šī direktīva neattiecas uz Lihtenšteinu.”

3

---

| 3.12.2016 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 329/109 |
| --- | --- | --- | --- |

3.12.2016

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 329/109

---

KOMISIJAS IETEIKUMS (ES) 2016/2125

(2016. gada 30. novembris)

par vadlīnijām attiecībā uz pašregulācijas pasākumiem, ko nozare pieņēmusi saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2009/125/EK

(Dokuments attiecas uz EEZ)

EIROPAS KOMISIJA,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 292. pantu,

tā kā:

| (1) | Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvas 2009/125/EK (1) 15. panta 1. punktā ir paredzēts, ka, ja ražojums atbilst 2. punktā uzskaitītajiem kritērijiem, uz to attiecas īstenošanas pasākums vai pašregulācijas pasākums. |
| --- | --- |

(1)

Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvas 2009/125/EK (1) 15. panta 1. punktā ir paredzēts, ka, ja ražojums atbilst 2. punktā uzskaitītajiem kritērijiem, uz to attiecas īstenošanas pasākums vai pašregulācijas pasākums.

| (2) | Direktīvas 2009/125/EK 15. panta 2. punktā ir izklāstīti kritēriji ražojumiem, uz ko attiecas īstenošanas pasākums vai pašregulācijas pasākums, un pie šiem kritērijiem pieder situācijas, kad ražojumam ir ievērojams pārdošanas apjoms Savienībā (orientējoši vairāk nekā 200 000 vienību gadā), kad tam ir ievērojama ietekme uz vidi un kad tā ietekmi uz vidi ir iespējams ievērojami uzlabot bez pārmērīgām izmaksām, ņemot vērā to, ka citu attiecīgu Savienības tiesību aktu neesību, tirgus spēku nespēju un būtiskas atšķirības ekoloģiskos raksturlielumos starp tirgū pieejamiem ražojumiem, kam ir līdzvērtīga funkcionalitāte. |
| --- | --- |

(2)

Direktīvas 2009/125/EK 15. panta 2. punktā ir izklāstīti kritēriji ražojumiem, uz ko attiecas īstenošanas pasākums vai pašregulācijas pasākums, un pie šiem kritērijiem pieder situācijas, kad ražojumam ir ievērojams pārdošanas apjoms Savienībā (orientējoši vairāk nekā 200 000 vienību gadā), kad tam ir ievērojama ietekme uz vidi un kad tā ietekmi uz vidi ir iespējams ievērojami uzlabot bez pārmērīgām izmaksām, ņemot vērā to, ka citu attiecīgu Savienības tiesību aktu neesību, tirgus spēku nespēju un būtiskas atšķirības ekoloģiskos raksturlielumos starp tirgū pieejamiem ražojumiem, kam ir līdzvērtīga funkcionalitāte.

| (3) | Direktīvas 2009/125/EK 17. pantā noteikts, ka brīvprātīgās vienošanās vai citus pašregulācijas pasākumus var piedāvāt kā alternatīvu īstenošanas pasākumiem attiecībā uz ražojumu grupu, un tos izvērtē, pamatojoties vismaz uz direktīvas VIII pielikumu. |
| --- | --- |

(3)

Direktīvas 2009/125/EK 17. pantā noteikts, ka brīvprātīgās vienošanās vai citus pašregulācijas pasākumus var piedāvāt kā alternatīvu īstenošanas pasākumiem attiecībā uz ražojumu grupu, un tos izvērtē, pamatojoties vismaz uz direktīvas VIII pielikumu.

| (4) | Ražojumiem vajadzētu piemērot alternatīvus pasākumus, piemēram, Direktīvas 2009/125/EK 17. pantā paredzētās nozares pašregulācijas brīvprātīgas vienošanās, nevis obligātos īstenošanas pasākumus, ja ar šādiem alternatīviem pasākumiem politikas mērķus varētu sasniegt ātrāk vai ar mazākām izmaksām nekā ar obligātiem īstenošanas pasākumiem. |
| --- | --- |

(4)

Ražojumiem vajadzētu piemērot alternatīvus pasākumus, piemēram, Direktīvas 2009/125/EK 17. pantā paredzētās nozares pašregulācijas brīvprātīgas vienošanās, nevis obligātos īstenošanas pasākumus, ja ar šādiem alternatīviem pasākumiem politikas mērķus varētu sasniegt ātrāk vai ar mazākām izmaksām nekā ar obligātiem īstenošanas pasākumiem.

| (5) | Komisija ir izstrādājusi nozares pieņemtu pašregulācijas pasākumu vadlīnijas, lai veicinātu šādu pasākumu ieviešanu un īstenošanu un lai nodrošinātu pašregulācijas pasākumu konsekvenci. |
| --- | --- |

(5)

Komisija ir izstrādājusi nozares pieņemtu pašregulācijas pasākumu vadlīnijas, lai veicinātu šādu pasākumu ieviešanu un īstenošanu un lai nodrošinātu pašregulācijas pasākumu konsekvenci.

| (6) | Konkrētāk, vadlīnijās ir iztirzāts Direktīvas 2009/125/EK VIII pielikumā ietvertais kritēriju saraksts, ko Komisija var izmantot, lai izvērtētu, vai ierosinātos pašregulācijas pasākumus var izmantot kā alternatīvu īstenošanas pasākumiem, un kas attiecas uz atvērtību līdzdalībai, pievienoto vērtību, reprezentativitāti, skaitļos un posmos izteiktiem mērķiem, pilsoniskās sabiedrības iesaistīšanos, uzraudzību un ziņošanu, ierosināto pašregulācijas pasākumu vadības izmaksu lietderību, ilgtspējību un stimulu saderību. |
| --- | --- |

(6)

Konkrētāk, vadlīnijās ir iztirzāts Direktīvas 2009/125/EK VIII pielikumā ietvertais kritēriju saraksts, ko Komisija var izmantot, lai izvērtētu, vai ierosinātos pašregulācijas pasākumus var izmantot kā alternatīvu īstenošanas pasākumiem, un kas attiecas uz atvērtību līdzdalībai, pievienoto vērtību, reprezentativitāti, skaitļos un posmos izteiktiem mērķiem, pilsoniskās sabiedrības iesaistīšanos, uzraudzību un ziņošanu, ierosināto pašregulācijas pasākumu vadības izmaksu lietderību, ilgtspējību un stimulu saderību.

| (7) | Direktīvas 2009/125/EK VIII pielikumā ir noteikts, ka tajā ietvertais kritēriju saraksts ir papildināms, un direktīvas 17. pantā ir noteikts, ka pašregulācijas pasākumu novērtē, pamatojoties vismaz uz VIII pielikumu. Vadlīnijās īpaša uzmanība būtu jāpievērš tam, kā jāpārvalda pašregulācijas pasākuma piemērošana, kas var tajā piedalīties, informācijai un uzraudzībai, kā arī ziņošanai un atbilstībai. |
| --- | --- |

(7)

Direktīvas 2009/125/EK VIII pielikumā ir noteikts, ka tajā ietvertais kritēriju saraksts ir papildināms, un direktīvas 17. pantā ir noteikts, ka pašregulācijas pasākumu novērtē, pamatojoties vismaz uz VIII pielikumu. Vadlīnijās īpaša uzmanība būtu jāpievērš tam, kā jāpārvalda pašregulācijas pasākuma piemērošana, kas var tajā piedalīties, informācijai un uzraudzībai, kā arī ziņošanai un atbilstībai.

| (8) | Vadlīnijas tika apspriestas ar dalībvalstīm un ieinteresētajām personām saskaņā ar Direktīvas 2009/125/EK 18. pantu izveidotajā Apspriežu forumā. |
| --- | --- |

(8)

Vadlīnijas tika apspriestas ar dalībvalstīm un ieinteresētajām personām saskaņā ar Direktīvas 2009/125/EK 18. pantu izveidotajā Apspriežu forumā.

| (9) | Kā noteikts Direktīvas 2009/125/EK VIII pielikuma 6. punktā, pašregulācijas pasākumiem būtu jāietver labi plānota ziņošanas un uzraudzības sistēma. Komisijai ar Apspriežu foruma un Direktīvas 2009/125/EK 19. panta 1. punktā minētās komitejas palīdzību ir jāuzrauga pašregulācijas pasākumu piemērošana un jāapsver iespēja ieviest obligātus īstenošanas pasākumus, ja netiek sasniegti pašregulācijas pasākumu mērķi, |
| --- | --- |

(9)

Kā noteikts Direktīvas 2009/125/EK VIII pielikuma 6. punktā, pašregulācijas pasākumiem būtu jāietver labi plānota ziņošanas un uzraudzības sistēma. Komisijai ar Apspriežu foruma un Direktīvas 2009/125/EK 19. panta 1. punktā minētās komitejas palīdzību ir jāuzrauga pašregulācijas pasākumu piemērošana un jāapsver iespēja ieviest obligātus īstenošanas pasākumus, ja netiek sasniegti pašregulācijas pasākumu mērķi,

IR PIEŅĒMUSI ŠO IETEIKUMU.

| 1. | Nozarei būtu jāievēro pielikumā izklāstītās vadlīnijas. Šo vadlīniju ievērošana palīdzēs nodrošināt, ka ekodizaina pašregulācijas pasākumu Komisija uzskata par derīgu alternatīvu īstenošanas pasākumam. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Ieteikumu publicē Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī. |
| --- | --- |

2.

Briselē, 2016. gada 30. novembrī

Komisijas vārdā –

Komisijas loceklis

Miguel ARIAS CAÑETE

---

(1)  Eiropas Parlamenta un Padomes 2009. gada 21. oktobra Direktīva 2009/125/EK, ar ko izveido sistēmu, lai noteiktu ekodizaina prasības ar enerģiju saistītiem ražojumiem (OV L 285, 31.10.2009., 10. lpp.).

1

---

PIELIKUMS

1.   MĒRĶI

Pašregulācija nozīmē, ka uzņēmējdarbības vai rūpniecības nozares pēc savas iniciatīvas izstrādā rīcības kodeksus vai darbības ierobežojumus un atbild par to piemērošanu. Pilnīga pašregulācija nav bieži sastopama, un Savienības līmenī tas parasti nozīmē, ka pašregulācijas pasākuma izstrādi ierosina vai sekmē Komisija. Saistībā ar labāku regulējumu (1) Komisija uzskata, ka labi plānotas neregulatīvas pieejas ir alternatīvi politikas risinājumi.

Direktīvā 2009/125/EK (turpmāk – “direktīva”) ir paredzētas brīvprātīgas vienošanās vai citi pašregulācijas pasākumi kā alternatīva īstenošanas noteikumiem saskaņā ar direktīvas regulējumu; šādu vienošanos noslēgšana uzskatāma par prioritāru gadījumos, kad ar tām, visticamāk, var sasniegt politikas mērķus ātrāk vai ar mazākām izmaksām nekā ar obligātām prasībām (2). Direktīvā ir paredzēti kritēriji pašregulācijas pasākumu novērtēšanai (3), bet, balstoties uz trim Komisijas līdz šim atzīto brīvprātīgo vienošanos pieredzi (4), saskaņā ar direktīvas 18. pantu izveidotā Apspriežu foruma locekļi ir norādījuši, ka par šiem kritērijiem ir vajadzīgas vadlīnijas, it sevišķi attiecībā uz uzraudzību un ziņošanu.

Šo vadlīniju mērķis ir atvieglot pašregulācijas pasākumu izstrādi un īstenošanu saskaņā ar direktīvu. Vadlīnijas ir izstrādātas, lai palīdzētu nozarei un sekmētu pašregulācijas pasākumu konsekventu īstenošanu. Vadlīnijās ir ņemti vērā labākas pašregulācijas un kopregulēšanas principi (5).

Šo vadlīniju ievērošana palīdzēs nodrošināt, ka ekodizaina pašregulācijas pasākumu Komisija uzskata par derīgu alternatīvu īstenošanas pasākumam. Attiecībā uz esošiem ekodizaina pašregulācijas pasākumiem Komisijai ne vēlāk kā 2018. gadā jāsaņem pasākuma pārskatīšanas priekšlikums, kas paredz tā maksimālu atbilstību vadlīnijām.

2.   EKODIZAINA PAŠREGULĀCIJAS PASĀKUMU ATZĪŠANA

Komisija piešķirs prioritāti tādu ražojumu grupu pašregulācijas pasākumiem, kuras ir ietvertas direktīvas 16. pantā paredzētajā ekodizaina darba plānā. Nozarei pašregulācijas pasākuma priekšlikums attiecībā uz minētajām ražojumu grupām jāiesniedz Komisijai pirms attiecīgās ražojumu grupas tehniskās, ekonomiskās un vidiskās analīzes (priekšizpēte) vai šīs analīzes gaitā.

Nozarei var pieprasīt grozīt priekšlikumu, lai ņemtu vērā jebkādus no Komisijas un Apspriežu foruma saņemtos komentārus.

Ja Komisija izlemj pašregulācijas pasākumu atzīt, tā nepieņem ekodizaina īstenošanas pasākumu. Tomēr, ja pašregulācijas pasākuma uzraudzība vai ieinteresēto personu atsauksmes norāda uz trūkumiem pašregulācijas pasākuma īstenošanā, Komisija situāciju pārvērtēs.

Pašregulācijas pasākuma atzīšana neliedz Komisijai pieņemt tiesību aktus saskaņā ar citiem politikas instrumentiem (piemēram, Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2010/30/ES (6) un Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 66/2010 (7) attiecībā uz konkrēto ražojumu grupu.

3.   VADLĪNIJAS ATTIECĪBĀ UZ EKODIZAINA PAŠREGULĀCIJAS PASĀKUMIEM

Visos nozares noslēgtos pašregulācijas pasākumos jāietver noteikumi, kas reglamentē pasākuma darbību. Lai nodrošinātu saskaņā ar direktīvu atzīto pašregulācijas pasākumu viendabību un lai sekmētu to ieviešanu un īstenošanu, pašregulācijas pasākumiem jāatbilst turpmāk izklāstītajām vadlīnijām. Pašregulācijas pasākumā papildus vadlīnijās ietvertajiem noteikumiem var paredzēt vēl citus noteikumus, kā arī paplašināt vadlīnijās paredzētos noteikumus.

3.1.   Atvērtība līdzdalībai

Uzņēmumiem, kas ir ieinteresēti pašregulācijas pasākuma ieviešanā, ir publiski jāpaziņo par savu nolūku, pirms tiek uzsākts pasākuma izstrādes process. Uzņēmumiem jānodrošina kontaktpunkts, lai dotu iespēju piedalīties arī citiem uzņēmumiem.

Pašregulācijas pasākumam jāietver to uzņēmumu saraksts, kas pievienojušies pasākumam. Jānodrošina, ka uzņēmumi, kas darbojas to pašu ražojumu tirgū, var jebkurā laikā pievienoties pašregulācijas pasākumam ar nosacījumu, ka tie piedalās tā darbības izmaksu segšanā. Pašregulācijas pasākumam jāpievieno līdzdalības veidlapa, kas jāaizpilda un jāparaksta uzņēmumam, kurš vēlas kļūt par dalībnieku. Dalībniekiem ir bez liekas kavēšanās Komisijai jānosūta aizpildītie un parakstītie līdzdalības veidlapas oriģināli.

Dalībniekam, kas izstājas no pašregulācijas pasākuma, vismaz vienu mēnesi iepriekš jāiesniedz rakstisks paziņojums Koordinācijas komitejas priekšsēdētājam (skatiet 3.5. iedaļu). Priekšsēdētājam par dalībnieka izstāšanos jāinformē Koordinācijas komiteja nedēļas laikā pēc rakstiskā paziņojuma saņemšanas.

3.2.   Pievienotā vērtība

Priekšlikumiem par pašregulācijas pasākumiem vai par esošu pašregulācijas pasākumu pārstrādi jāpievieno paskaidrojums, kurā izskaidrots, kā ar priekšlikumu ekodizaina mērķus sasniegtu ātrāk vai ar mazākām izmaksām nekā ar obligātām prasībām, un paskaidrojumam pievieno pierādījumus.

Ja daži vai visi dalībnieki ir noslēguši atsevišķu vienošanos vai izveidojuši jebkāda veida asociāciju saistībā ar pašregulācijas pasākuma mērķiem, visi ar vienošanos vai asociāciju saistītie attiecīgie dokumenti jāpublisko.

Pašregulācijas pasākumā jāparedz visu būtisko elementu izvērtēšana, norādot izvērtēšanas datumu vai konkrētos priekšnoteikumus. Izvērtēšanas laikam jābūt atkarīgam no nepieciešamības nodrošināt, ka pasākums (arī turpmāk) sniedz pievienoto vērtību, ņemot vērā pasākumā ietvertos prasību posmus un attiecīgās ražojumu grupas tehnoloģiskās attīstības tempu.

Izvērtēšanai jānoskaidro, vai ir vajadzīga jauna pasākuma versija. Izvērtēšanas un pārstrādes procesā jābūt iespējai piedalīties Koordinācijas komitejas novērotājiem. Izvērtēšanas procesa konstatējumi un attiecīgos gadījumos pārstrādātā pašregulācijas pasākuma priekšlikums jāiesniedz Komisijai.

3.3.   Reprezentativitāte

Pašregulācijas pasākumā jānorāda, cik lielu tirgus daļu aptver tā dalībnieki: tai jāaptver vismaz 80 % no pasākuma aptverto ražojumu veidu vienībām, kas tiek laistas Savienības tirgū un/vai nodotas ekspluatācijā (8). Dalībniekiem jāsniedz pierādījumi, ko apkopojusi vai verificējusi neatkarīga juridiska vai fiziska persona un kas apliecina, ka pašregulācijas pasākumi aptver vismaz 80 % tirgus. Tas jānosūta Komisijai:

| — | iesniedzot pašregulācijas pasākumu vai esoša pašregulācijas pasākuma pārstrādātu versiju, ar konstatējumiem, kas iegūti vai atjaunināti pēdējo sešu mēnešu laikā, |
| --- | --- |

—

iesniedzot pašregulācijas pasākumu vai esoša pašregulācijas pasākuma pārstrādātu versiju, ar konstatējumiem, kas iegūti vai atjaunināti pēdējo sešu mēnešu laikā,

| — | trīs mēnešu laikā pēc jebkādām dalībnieku izmaiņām (piemēram, pēc dalībnieka izstāšanās vai pēc dalībnieka attiecīgās daļas pārdošanas uzņēmumam, kas nav dalībnieks), ja vien jaunākais ziņojums neparāda, ka arī pēc izmaiņām aptvertais tirgus būs vismaz 80 % apmērā, kā arī |
| --- | --- |

—

trīs mēnešu laikā pēc jebkādām dalībnieku izmaiņām (piemēram, pēc dalībnieka izstāšanās vai pēc dalībnieka attiecīgās daļas pārdošanas uzņēmumam, kas nav dalībnieks), ja vien jaunākais ziņojums neparāda, ka arī pēc izmaiņām aptvertais tirgus būs vismaz 80 % apmērā, kā arī

| — | divus gadus pēc pēdējā ziņojuma nosūtīšanas, lai atjauninātu informāciju par tirgus aptvērumu pēc izmaiņām tirgū.
  Pašregulācijas pasākumam jāparedz precīzs(-i) rādītājs(-i), ko izmanto, lai novērtētu norādīto tirgus aptvērumu. Rādītājiem jābūt objektīviem un tādiem, lai tos varētu izmērīt un verificēt neatkarīga struktūra. Rādītājiem jāietver visas ar enerģiju saistītu ražojumu kategorijas, uz ko attiecas šis pasākums. |
| --- | --- |

—

divus gadus pēc pēdējā ziņojuma nosūtīšanas, lai atjauninātu informāciju par tirgus aptvērumu pēc izmaiņām tirgū.

Pašregulācijas pasākumam jāparedz precīzs(-i) rādītājs(-i), ko izmanto, lai novērtētu norādīto tirgus aptvērumu. Rādītājiem jābūt objektīviem un tādiem, lai tos varētu izmērīt un verificēt neatkarīga struktūra. Rādītājiem jāietver visas ar enerģiju saistītu ražojumu kategorijas, uz ko attiecas šis pasākums.

3.4.   Skaitļos un posmos izteiktie mērķi

Pašregulācijas pasākumā jāuzskaita visi tā darbības jomā ietilpstošie ražojumu veidi, jāsniedz šo ražojumu definīcijas un jāuzskaita ražojumu veidi, kas ietilpst ražojumu grupā, uz kuru attiecas pašregulācijas pasākuma darbības joma, bet ir atbrīvoti no tā prasībām. Visiem atbrīvojumiem jāsniedz pamatojumi.

Pašregulācijas pasākumā jānosaka tā darbības jomā esošo ražojumu dizains un attiecīgos gadījumos informācijas prasības. Prasībām jāattiecas uz būtisku ietekmi uz vidi ražojuma aprites ciklā, un to mērķim jābūt uzlabot ražojumu ekoloģiskos raksturlielumus.

Jābūt iespējai novērtēt atbilstību prasībām, izmantojot skaidrus un uzticamus rādītājus. Jāsniedz sīka informācija, kā novērtēs un verificēs atbilstību. Pašregulācijas pasākumā jānodrošina dokumentācija, uz kuru balstās ierosinātās prasības. Jāuzsver visas būtiskās atšķirības starp ierosinātajām prasībām un dokumentāciju.

Prasību uzskaitījumā jānorāda to piemērošanas datums, un, ja pašregulācijas pasākums attiecas uz ilgstošu periodu, jānorāda secīgie prasību līmeņi. Prasībām jāattiecas vismaz uz 90 % no visām vienībām (uz kurām attiecas pašregulācijas pasākums), kuras laiž tirgū un/vai nodod ekspluatācijā katrs dalībnieks.

3.5.   Sabiedrības iesaistīšana

Par visiem pašregulācijas pasākumu priekšlikumiem jāapspriežas ar Apspriežu forumu, kurā ir dalībvalstu pārstāvji, nozare, arodbiedrības, tirgotāji, mazumtirgotāji, importētāji, vides aizsardzības grupas un patērētāju organizācijas.

Koordinācijas komiteja

Pašregulācijas pasākuma ietvaros jāizveido Koordinācijas komiteja, kas pārvaldīs pasākuma darbību.

Koordinācijas komitejas sastāvā jābūt visiem pašregulācijas pasākuma dalībniekiem un Komisijai. Katrs dalībnieks un Komisija jāpārstāv vienam loceklim, un visiem locekļiem jābūt vienlīdzīgām balsstiesībām.

Apspriežu foruma locekļiem un neatkarīgajam inspektoram Koordinācijas komitejā jābūt novērotāja statusā bez balsstiesībām.

Koordinācijas komitejai jātiekas Briselē vismaz reizi gadā. Koordinācijas komitejas sanāksmēm jābūt atvērtām ieinteresētām personām, tostarp tiem uzņēmumiem no pašregulācijas pasākuma aptvertās nozares, kas nav pasākuma dalībnieki.

Koordinācijas komitejai no savu locekļu vidus jāievēl priekšsēdētājs. Priekšsēdētājam Koordinācijas komitejas darba kārtības projektā jāietver visi locekļu un novērotāju pieprasītie jautājumi. Uzaicinājumi uz Koordinācijas komitejas sanāksmi jānosūta visiem locekļiem un novērotājiem. Koordinācijas komitejas sanāksmes paziņojums, tostarp darba kārtības projekts, jāpublicē pašregulācijas pasākuma tīmekļa vietnē vismaz vienu mēnesi pirms sanāksmes.

Dokumenti, kas tiks prezentēti un apspriesti Koordinācijas komitejas sanāksmē, jānosūta visiem Koordinācijas komitejas locekļiem un novērotājiem, kā arī jāpublicē pašregulācijas pasākuma tīmekļa vietnē vismaz vienu nedēļu pirms sanāksmes.

Koordinācijas komitejas sanāksmēs visiem dalībniekiem jābūt tiesībām uzstāties un pieprasīt priekšsēdētājam protokolā ierakstīt to viedokļus.

Protokola projekts jānosūta visiem Koordinācijas komitejas locekļiem un novērotājiem, kam jādod vismaz divas nedēļas, lai iesniegtu komentārus. Galīgais protokols jāpublicē pašregulācijas pasākuma tīmekļa vietnē viena mēneša laikā pēc sanāksmes.

Tīmekļa vietne

Pašregulācijas pasākumam jāizveido tīmekļa vietne. Tīmekļa vietnē jābūt vismaz:

| — | pašregulācijas pasākuma jaunākajai un iepriekšējām versijām, |
| --- | --- |

—

pašregulācijas pasākuma jaunākajai un iepriekšējām versijām,

| — | atjauninātam dalībnieku sarakstam un informācijai par dalībnieku izstāšanos un izslēgšanu, |
| --- | --- |

—

atjauninātam dalībnieku sarakstam un informācijai par dalībnieku izstāšanos un izslēgšanu,

| — | tirgus aptvēruma ziņojumu kopsavilkumiem (neatklājot konkrētu dalībnieku komerciālos un konfidenciālos datus), |
| --- | --- |

—

tirgus aptvēruma ziņojumu kopsavilkumiem (neatklājot konkrētu dalībnieku komerciālos un konfidenciālos datus),

| — | atjauninātiem sarakstiem ar ražojumiem, ko dalībnieki deklarējuši kā atbilstīgus (nedrīkst ietvert ražojumus, par kuriem neatkarīgais inspektors konstatējis, ka tie nav atbilstīgi), |
| --- | --- |

—

atjauninātiem sarakstiem ar ražojumiem, ko dalībnieki deklarējuši kā atbilstīgus (nedrīkst ietvert ražojumus, par kuriem neatkarīgais inspektors konstatējis, ka tie nav atbilstīgi),

| — | neatkarīgā inspektora sagatavotajiem atbilstības ziņojumiem, |
| --- | --- |

—

neatkarīgā inspektora sagatavotajiem atbilstības ziņojumiem,

| — | atjauninātam sarakstam ar neatbilstīgiem dalībniekiem, |
| --- | --- |

—

atjauninātam sarakstam ar neatbilstīgiem dalībniekiem,

| — | attiecībā uz katru Koordinācijas komitejas sanāksmi – ielūgumiem, darba kārtības projektiem, sanāksmes dokumentiem un sanāksmes protokoliem, kā arī |
| --- | --- |

—

attiecībā uz katru Koordinācijas komitejas sanāksmi – ielūgumiem, darba kārtības projektiem, sanāksmes dokumentiem un sanāksmes protokoliem, kā arī

| — | informācijai par neatkarīgo inspektoru, tostarp tā kontaktinformācijai.
  Tīmekļa vietnē apmeklētājiem jābūt iespējai iesniegt jautājumus dalībniekiem un neatkarīgajam inspektoram par pašregulācijas pasākumu. Uz tiem jāatbild viena mēneša laikā. |
| --- | --- |

—

informācijai par neatkarīgo inspektoru, tostarp tā kontaktinformācijai.

Tīmekļa vietnē apmeklētājiem jābūt iespējai iesniegt jautājumus dalībniekiem un neatkarīgajam inspektoram par pašregulācijas pasākumu. Uz tiem jāatbild viena mēneša laikā.

Sūdzības

Pašregulācijas pasākumam jānodrošina, ka ikviena persona var neatkarīgajam inspektoram bez maksas iesniegt pamatotus apgalvojumus par iespējamu neatbilstību. Neatkarīgajam inspektoram jāizskata šie apgalvojumi un attiecīgā gadījumā jārīkojas, pieprasot informāciju no konkrētā dalībnieka, veicot testus un/vai veicot inspekciju. Neatkarīgajam inspektoram katrā Koordinācijas komitejas sanāksmē jāsniedz pārskats par visiem kopš pēdējās sanāksmes iesniegtajiem apgalvojumiem un, ja kāds no tiem nav izmeklēts, jānorāda iemesls.

Piekļuve datiem

Pašregulācijas pasākumam jāietver prasība, ka dalībnieki pēc pieprasījuma nodrošina Komisijai un Koordinācijas komitejas novērotājiem piekļuvi tehniskajiem datiem par pasākumā ietverto ražojumu un modeļu ekoloģiskajiem raksturlielumiem, tostarp par visiem raksturlielumiem, kas saistīti ar īpašiem nosacījumiem, lai Komisija un Koordinācijas komitejas novērotāji varētu novērtēt ierosinātu un esošu pašregulācijas pasākumu vērienīgumu un ietekmi. Noteikumi par piekļuvi šādiem datiem nav jāpiemēro sensitīvai komercinformācijai.

Pašregulācijas pasākumam jāietver prasība, ka dalībnieki pēc pieprasījuma nodrošina par ekodizainu atbildīgajām dalībvalstu tirgus uzraudzības iestādēm konkrētu dokumentāciju un informāciju, ciktāl tā nav ietverta ar ražojumiem nodrošinātajā dokumentācijā, lai šīs iestādes varētu pārbaudīt atbilstību pašregulācijas pasākuma prasībām, tostarp arī veicot testus.

3.6.   Uzraudzība un ziņošana

Neatkarīgais inspektors

Neatkarīgajam inspektoram jāuzrauga dalībnieku atbilstība pašregulācijas pasākumam. Pašregulācijas pasākumā jādefinē noteikumi, kas piemērojami neatkarīgajam inspektoram, kurš var būt gan fiziska, gan juridiska persona.

Neatkarīgajam inspektoram jābūt vajadzīgajām prasmēm, lai verificētu atbilstību prasībām, un tam nedrīkst būt interešu konflikta. Neatkarīgā inspektora līgumsaistības nedrīkst ierobežot to, kā tas pilda atbilstības verificēšanas uzdevumus.

Neatkarīgajam inspektoram ir:

| — | pienācīgi rūpīgi jāpilda savi pienākumi un pienācīgi jāpārrauga visi tā atbildības jomā esošie uzdevumi, |
| --- | --- |

—

pienācīgi rūpīgi jāpilda savi pienākumi un pienācīgi jāpārrauga visi tā atbildības jomā esošie uzdevumi,

| — | jābūt objektīvam visās savās darbībās, savus atzinumus un ziņojumus balstot tikai un vienīgi uz faktiem, kā arī |
| --- | --- |

—

jābūt objektīvam visās savās darbībās, savus atzinumus un ziņojumus balstot tikai un vienīgi uz faktiem, kā arī

| — | nepieciešamības gadījumā jāievēro konfidencialitāte, lai aizsargātu dalībnieku komerciālās intereses vai sensitīvu informāciju, un šajā nolūkā jāparaksta vienošanās par informācijas neizpaušanu ar pašregulācijas pasākuma dalībniekiem, ja tie to pieprasa. |
| --- | --- |

—

nepieciešamības gadījumā jāievēro konfidencialitāte, lai aizsargātu dalībnieku komerciālās intereses vai sensitīvu informāciju, un šajā nolūkā jāparaksta vienošanās par informācijas neizpaušanu ar pašregulācijas pasākuma dalībniekiem, ja tie to pieprasa.

Pašregulācijas pasākumā jānosaka procedūra, kā neatkarīgo inspektoru izraugās un kā nodrošina, ka inspektoram nav interešu konflikta, bet ir vajadzīgās prasmes, lai verificētu atbilstību prasībām. Par izraudzītā neatkarīgā inspektora iecelšanu jāvienojas ar Komisijas dienestiem. Koordinācijas komitejai jābūt iesaistītai neatkarīgā inspektora līguma nosacījumu un noteikumu definēšanā.

Dalībnieku ziņojumi par atbilstību

Pašregulācijas pasākumā jāparedz noteikumi par vismaz turpmāk uzskaitītajiem aspektiem attiecībā uz dokumentāciju, kas katram dalībniekam jāiesniedz neatkarīgajam inspektoram:

| — | tirgus veids un tehniskie dati, kas jāpaziņo, |
| --- | --- |

—

tirgus veids un tehniskie dati, kas jāpaziņo,

| — | formāts, kādā jāsniedz dati, |
| --- | --- |

—

formāts, kādā jāsniedz dati,

| — | dokumentācijas nosūtīšanas veids, kā arī |
| --- | --- |

—

dokumentācijas nosūtīšanas veids, kā arī

| — | dokumentācijas iesniegšanas regularitāte un laiks. |
| --- | --- |

—

dokumentācijas iesniegšanas regularitāte un laiks.

Katram dalībniekam jāpaziņo visa informācija un dati (tostarp tirgus dati un dati par ražojumu ekoloģiskajiem raksturlielumiem), kas vajadzīgi, lai neatkarīgais inspektors varētu pamatoti verificēt dalībnieka atbilstību visām pasākuma ietvaros noteiktajām saistībām.

Dalībniekiem jāsniedz tirgus dati, kas neatkarīgajam inspektoram ļauj konstatēt, vai vismaz 90 % to ražojumu atbilst saistībām. Ja dalībnieki apņemas nodrošināt, ka 100 % to ražojumu atbilst saistībām, dalībniekiem nav neatkarīgajam inspektoram jāsniedz konkrēti tirgus dati.

Ziņojumi jāsniedz par katru pašregulācijas pasākumā ietverto modeli, kas tiek laists Savienības tirgū un/vai nodots ekspluatācijā. Ja konkrētu modeļu atšķirības pašregulācijas pasākuma kontekstā nav būtiskas (t. i., tās neattiecas uz nevienu aspektu, kas saistīts ar prasībām), ziņojumos var apvienot līdzīgus modeļus ar nosacījumu, ka to norāda. Dalībnieku paziņotā informācija un dati var atšķirties tikai tiktāl, ciktāl atšķiras to attiecīgās saistības.

Visiem dalībniekiem dati neatkarīgajam inspektoram jāsniedz vienādā formātā.

Pēc iespējas iesniegšanai jāizmanto elektroniskie saziņas veidi, vienlaikus ņemot vērā konfidencialitātes prasības un administratīvo slogu, ar ko saskaras iesaistītās puses.

Pārskata periodam jābūt vienam gadam. Katram dalībniekam katru gadu divu mēnešu laikā pēc pārskata perioda beigām jāiesniedz dokumentācija. Ja pēc noteiktā termiņa neatkarīgais inspektors ir dalībniekiem papildus pieprasījis sniegt trūkstošo informāciju, tā jāsniedz īsā termiņā, kurš jānorāda pašregulācijas pasākumā.

Atbilstības verifikācija

Pašregulācijas pasākums paredz neatkarīgajam inspektoram pilnvaras verificēt atbilstību pašregulācijas pasākuma prasībām:

| — | pārbaudot dalībnieku iesniegto dokumentāciju, |
| --- | --- |

—

pārbaudot dalībnieku iesniegto dokumentāciju,

| — | testējot ražojumus, kā arī |
| --- | --- |

—

testējot ražojumus, kā arī

| — | veicot inspekcijas dalībnieku telpās. |
| --- | --- |

—

veicot inspekcijas dalībnieku telpās.

Neatkarīgajam inspektoram jāpieņem lēmums par šo metožu piemērotāko kombināciju.

Testēšana

Testēšana attiecas uz pašregulācijas pasākumā ietverto ražojumu raksturlielumu verificēšanu, laboratorijā veicot fiziskus testus. Testēšana vienmēr jāveic neatkarīgā laboratorijā, kurai vēlams būt akreditētai. Alternatīvā kārtā testēšanu var veikt kāda dalībnieka telpās ar nosacījumu, ka tiek nodrošināta pilnīga objektivitāte.

Neatkarīgajam inspektoram testēšanai izlases veidā jāizraugās pienācīgs skaits dažādu dalībnieku ražojumu, vēlams no mazumtirgotājiem dažādās dalībvalstīs (fiziskos vai tiešsaistes veikalos). Ja dalībnieki ražojumus nodrošina tieši, tie nedrīkst iesaistīties paraugu atlasē.

Neatkarīgais inspektors var izraudzīties konkrētus modeļus vai konkrēta dalībnieka modeļus, ja no kāda avota iegūtā informācija liecina par šo modeļu vai par šā dalībnieka iespējamu neatbilstību.

Dalībniekiem pēc neatkarīgā inspektora pieprasījuma jāiesniedz konkrēta dokumentācija un informācija, kas vajadzīga testēšanai, ja tā nav ietverta kopā ar ražojumiem nodrošinātajā dokumentācijā.

Detalizētie testēšanas ziņojumi par katru atsevišķu testēto ražojumu jāiesniedz Komisijai un attiecīgajam dalībniekam.

Inspekcijas

Neatkarīgais inspektors var inspicēt konkrētu dalībnieku, balstoties uz konkrētu informāciju, kas pamato šādu inspekciju. Attiecīgais dalībnieks jāiepazīstina ar konkrēto informāciju.

Inspekciju kā līdzekli, ar ko verificē atbilstību pašregulācijas pasākuma saistībām, izmanto tikai tad, ja nav pieejams nekāds cits izmaksu ziņā efektīvs līdzeklis. Inspekcijas laikā neatkarīgajam inspektoram jāveic tikai tādas darbības, kas ir obligāti vajadzīgas, lai verificētu dalībnieka atbilstību pašregulācijas pasākuma saistībām.

Neatkarīgais inspektors nedrīkst dalībnieku iepriekš brīdināt par inspekciju vai drīkst tikai par to paziņot īsi pirms inspekcijas. Dalībnieks sniedz visu vajadzīgo atbalstu.

Viena mēneša laikā pēc inspekcijas neatkarīgajam inspektoram attiecīgajam dalībniekam jānosūta inspekcijas ziņojuma projekts komentāru sniegšanai. Dalībniekam savi komentāri jāsniedz divu nedēļu laikā pēc ziņojuma projekta saņemšanas. Ja vajadzīgs, neatkarīgajam inspektoram divu nedēļu laikā jāievieš izmaiņas ziņojuma projektā, lai ņemtu vērā no dalībnieka saņemtos komentārus. Ziņojums, tostarp inspekcijas pamatojums, jāiesniedz Komisijai un attiecīgajam dalībniekam. Pirmajā Koordinācijas komitejas sanāksmē, kas notiek pēc ziņojuma pabeigšanas, jāprezentē ziņojuma kopsavilkums. Kopsavilkumā nedrīkst atklāt nekādu sensitīvu komercinformāciju, ja vien tas nav vajadzīgs, lai pierādītu neatbilstību.

Neatkarīgā inspektora ziņojumi

Neatkarīgajam inspektoram jāsagatavo atbilstības ziņojuma projekts un tas jānosūta Koordinācijas komitejas locekļiem ne vēlāk kā trīs mēnešu laikā pēc pārskata perioda beigām. Koordinācijas komitejas locekļiem komentāri par ziņojumu jāsniedz divu nedēļu laikā. Neatkarīgajam inspektoram jāiesniedz atbilstības ziņojuma galīgā redakcija Koordinācijas komitejai ne vēlāk kā četru mēnešu laikā pēc pārskata perioda beigām. Atbilstības ziņojumā jāietver:

| — | informācija par izmantotajām datu apkopošanas un apstrādes metodēm un par jebkādām grūtībām ziņojuma sagatavošanā*, |
| --- | --- |

—

informācija par izmantotajām datu apkopošanas un apstrādes metodēm un par jebkādām grūtībām ziņojuma sagatavošanā*,

| — | dokumentu pārbaudes rezultāti*, |
| --- | --- |

—

dokumentu pārbaudes rezultāti*,

| — | pieeja, kas piemērota, lai izraudzītos ražojumus testēšanai, un jānorāda, vai uzmanība tika koncentrēta uz konkrētiem modeļiem vai dalībniekiem, kā arī iemesli šādai rīcībai*, |
| --- | --- |

—

pieeja, kas piemērota, lai izraudzītos ražojumus testēšanai, un jānorāda, vai uzmanība tika koncentrēta uz konkrētiem modeļiem vai dalībniekiem, kā arī iemesli šādai rīcībai*,

| — | testēto ražojumu saraksts un atsevišķo rezultātu kopsavilkums, |
| --- | --- |

—

testēto ražojumu saraksts un atsevišķo rezultātu kopsavilkums,

| — | kopsavilkumi par visām pārskata periodā veiktajām inspekcijām, |
| --- | --- |

—

kopsavilkumi par visām pārskata periodā veiktajām inspekcijām,

| — | neatbilstīgo dalībnieku saraksts, |
| --- | --- |

—

neatbilstīgo dalībnieku saraksts,

| — | informācija par jebkādas neatbilstības iemesliem*, kā arī |
| --- | --- |

—

informācija par jebkādas neatbilstības iemesliem*, kā arī

| — | ieteikumi turpmākajiem pārskata periodiem. |
| --- | --- |

—

ieteikumi turpmākajiem pārskata periodiem.

Pašregulācijas pasākumā var noteikt, ka informācija par punktiem, kas apzīmēti ar zvaigznīti (*), jāsniedz apkopotā veidā ar rezultātu kopsavilkumu par visiem dalībniekiem kopā, neietverot atsevišķu dalībnieku komerciālos un konfidenciālos datus. Tādos gadījumos Komisijai un attiecīgajam dalībniekam jāsaņem atsevišķi ziņojumi, kas ietver konkrētu atsevišķu informāciju par katru dalībnieku attiecībā uz šiem punktiem.

Neatbilstība

Par neatbilstību jāpiemēro pakāpeniskas sankcijas.

Ja dalībnieks neatkarīgajam inspektoram neiesniedz savu atbilstības ziņojumu, tad neatkarīgajam inspektoram jāveic inspekcija tajā gadā, kas seko attiecīgajam pārskata periodam. Ja dalībnieks atkārtoti nenosūta atbilstības dokumentāciju, dalībnieks nekavējoties jāizslēdz no pašregulācijas pasākuma.

Ja neatkarīgā inspektora inspekcijā vai atbilstības ziņojumā atklājies, ka dalībnieks nav ievērojis pašregulācijas pasākuma prasības, no viņa jāprasa īstenot korektīvas darbības. Ja neatbilstība turpinās ilgāk par sešiem mēnešiem pēc neatkarīgā inspektora ziņojuma, dalībnieks nekavējoties jāizslēdz no pašregulācijas pasākuma.

Priekšsēdētājam par visu neatbilstīgo dalībnieku izslēgšanu rakstiski jāinformē Koordinācijas komiteja vienas nedēļas laikā pēc informācijas saņemšanas no neatkarīgā inspektora par to, ka ir izpildīts tūlītējas izslēgšanas nosacījums.

3.7.   Ierosināto pašregulācijas pasākumu pārvaldības izmaksu lietderība

Dalībniekiem jāuzņemas visas ar neatkarīgo inspektoru un tā darbībām, tīmekļa vietni un Koordinācijas komitejas darbību saistītās izmaksas, izņemot Komisijas pārstāvja un novērotāju, kas nav neatkarīgais inspektors, dalības izmaksas.

Pašregulācijas pasākumam jāmudina dalībnieki specializētajās zināšanās, pieredzē, informācijā un paraugpraksē dalīties ar citu ekodizaina pašregulācijas pasākumu dalībniekiem.

3.8.   Ilgtspējība

Pašregulācijas pasākumā jānorāda tā politikas mērķi. Tiem jāatbilst direktīvas politikas mērķiem.

3.9.   Stimulu saderība

Ierosinātajam pašregulācijas pasākumam jāatbilst citiem valsts līmeņa faktoriem un stimuliem.

---

(1)  Labāks regulējums labāku rezultātu sasniegšanai – ES programma, COM(2015) 215.

(2)  Sal. ar direktīvas 18.–21. apsvērumu, 15. panta 3. punkta b) apakšpunktu un 17. pantu.

(3)  Direktīvas VIII pielikums.

(4)  COM(2012) 684, COM(2013) 23 un COM(2015) 178.

(5)  https://ec.europa.eu/digital-agenda/best-practice-principles-better-self-and-co-regulation.

(6)  Eiropas Parlamenta un Padomes 2010. gada 19. maija Direktīva 2010/30/ES par enerģijas un citu resursu patēriņa norādīšanu ražojumiem, kas saistīti ar energopatēriņu, izmantojot etiķetes un standarta informāciju par precēm (OV L 153, 18.6.2010., 1. lpp.).

(7)  Eiropas Parlamenta un Padomes 2009. gada 25. novembra Regula (EK) Nr. 66/2010 par ES ekomarķējumu (OV L 27, 30.1.2010., 1. lpp.).

(8)  
  “
  “Zilā rokasgrāmata” par ES produktu noteikumu īstenošanu” izskaidro nozīmi frāzēm “laist tirgū” un “nodot ekspluatācijā” (http://ec.europa.eu/DocsRoom/documents/4942/).

---

TIESĪBU AKTI, KO PIEŅEM STRUKTŪRAS, KURAS IZVEIDOTAS AR STARPTAUTISKIEM NOLĪGUMIEM

| 3.12.2016 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 329/118 |
| --- | --- | --- | --- |

3.12.2016

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 329/118

---

REĢIONĀLĀS KONVENCIJAS PAR EIROPAS UN VIDUSJŪRAS REĢIONA VALSTU PREFERENCIĀLIEM IZCELSMES NOTEIKUMIEM APVIENOTĀS KOMITEJAS LĒMUMS Nr. 1/2016

(2016. gada 28. septembris)

par Gruzijas pieteikumu, lai kļūtu par Līgumslēdzēju pusi Reģionālajā konvencijā par Eiropas un Vidusjūras reģiona valstu preferenciāliem izcelsmes noteikumiem [2016/2126]

APVIENOTĀ KOMITEJA,

ņemot vērā Reģionālo konvenciju par Eiropas un Vidusjūras reģiona valstu preferenciāliem izcelsmes noteikumiem (1), turpmāk “konvencija”,

tā kā:

| (1) | Konvencijas 5. panta 1. punktā paredzēts, ka trešā persona var kļūt par konvencijas Līgumslēdzēju pusi ar noteikumu, ka šai kandidātvalstij vai teritorijai ar vismaz vienu no Līgumslēdzējām pusēm ir spēkā brīvās tirdzniecības nolīgums, kurā paredzēti preferenciāli izcelsmes noteikumi. |
| --- | --- |

(1)

Konvencijas 5. panta 1. punktā paredzēts, ka trešā persona var kļūt par konvencijas Līgumslēdzēju pusi ar noteikumu, ka šai kandidātvalstij vai teritorijai ar vismaz vienu no Līgumslēdzējām pusēm ir spēkā brīvās tirdzniecības nolīgums, kurā paredzēti preferenciāli izcelsmes noteikumi.

| (2) | Gruzija 2015. gada 23. septembrī konvencijas depozitāram iesniedza rakstisku pieteikumu par pievienošanos konvencijai. |
| --- | --- |

(2)

Gruzija 2015. gada 23. septembrī konvencijas depozitāram iesniedza rakstisku pieteikumu par pievienošanos konvencijai.

| (3) | Gruzijai ar divām konvencijas Līgumslēdzējām pusēm ir spēkā brīvās tirdzniecības nolīgums, un tā izpilda konvencijas 5. panta 1. punkta nosacījumu, lai kļūtu par Līgumslēdzēju pusi. |
| --- | --- |

(3)

Gruzijai ar divām konvencijas Līgumslēdzējām pusēm ir spēkā brīvās tirdzniecības nolīgums, un tā izpilda konvencijas 5. panta 1. punkta nosacījumu, lai kļūtu par Līgumslēdzēju pusi.

| (4) | Konvencijas 4. panta 3. punkta b) apakšpunktā paredzēts, ka Apvienotā komiteja ar lēmumu pieņem aicinājumus trešām personām pievienoties konvencijai, |
| --- | --- |

(4)

Konvencijas 4. panta 3. punkta b) apakšpunktā paredzēts, ka Apvienotā komiteja ar lēmumu pieņem aicinājumus trešām personām pievienoties konvencijai,

IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.

1. pants

Gruzija tiek aicināta pievienoties Reģionālajai konvencijai par Eiropas un Vidusjūras reģiona valstu preferenciāliem izcelsmes noteikumiem.

2. pants

Šis lēmums stājas spēkā tā pieņemšanas dienā.

Briselē, 2016. gada 28. septembrī

Apvienotās komitejas vārdā –

priekšsēdētājs

Péter KOVÀCS

---

(1)  
  OV L 54, 26.2.2013., 4. lpp.

1

---

Labojumi

| 3.12.2016 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 329/119 |
| --- | --- | --- | --- |

3.12.2016

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 329/119

---

Labojums Padomes Lēmumā (ES) 2015/1900 (2015. gada 5. oktobris) par nostāju, kas Eiropas Savienības vārdā jāieņem Stabilizācijas un asociācijas padomē, kura izveidota ar Stabilizācijas un asociācijas nolīgumu starp Eiropas Kopienām un to dalībvalstīm, no vienas puses, un Bosniju un Hercegovinu, no otras puses, attiecībā uz Stabilizācijas un asociācijas padomes lēmumu, ar ko pieņem tās reglamentu

(
  “Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis” L 277, 2015. gada 22. oktobris
  )

30. lappusē II pielikumā zem virsraksta “Darba kārtība un apliecinoši dokumenti” ceturtajā daļā:

tekstu:

“Ja 3. punktā minētais termiņš netiek ievērots, sanāksmes tiek automātiski atceltas bez iepriekšēja brīdinājuma.”

lasīt šādi:

“Ja trešajā daļā minētais termiņš netiek ievērots, sanāksmes tiek automātiski atceltas bez iepriekšēja brīdinājuma.”

---

| 3.12.2016 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 329/119 |
| --- | --- | --- | --- |

3.12.2016

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 329/119

---

Labojums Komisijas Īstenošanas regulā (ES) 2016/1821 (2016. gada 6. oktobris), ar ko groza I pielikumu Padomes Regulai (EEK) Nr. 2658/87 par tarifu un statistikas nomenklatūru un kopējo muitas tarifu

(
  “Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis” L 294, 2016. gada 28. oktobris
  )

57. lappusē otrajā ailē pēc KN koda 0303 49 85:

tekstu:

| “– | siļķes (Clupea harengus, Clupea pallasii), anšovi (Engraulis spp.), sardīnes (Sardina pilchardus, Sardinops spp.), sardinellas (Sardinella spp.), brētliņas (Sprattus sprattus), makreles (Scomber scombrus, Scomber australasicus, Scomber japonicas), tropu makreles (Rastrelliger spp.), karaliskās makreles (Scomberomorus spp.), stavridas (Trachurus spp.), karanksi (Caranx spp.), kobijas (Rachycentron canadum), pampusi (Pampus spp.), sairas (Cololabis saira), stavridas (Decapterus spp.), moivas (Mallotus villosus), zobenzivis (Xiphias gladius), plankumainās tunzivis (Euthynnus affinis), pelamīdas (Sarda spp.), marlīni, buriniekzivis, šķēpneši (Istiophoridae), izņemot ēdamus zivju subproduktus apakšpozīcijās 0302 91–0303 99:” |
| --- | --- |

“–

lasīt šādi:

| “– | siļķes (Clupea harengus, Clupea pallasii), anšovi (Engraulis spp.), sardīnes (Sardina pilchardus, Sardinops spp.), sardinellas (Sardinella spp.), brētliņas (Sprattus sprattus), makreles (Scomber scombrus, Scomber australasicus, Scomber japonicas), tropu makreles (Rastrelliger spp.), karaliskās makreles (Scomberomorus spp.), stavridas (Trachurus spp.), karanksi (Caranx spp.), kobijas (Rachycentron canadum), pampusi (Pampus spp.), sairas (Cololabis saira), stavridas (Decapterus spp.), moivas (Mallotus villosus), zobenzivis (Xiphias gladius), plankumainās tunzivis (Euthynnus affinis), pelamīdas (Sarda spp.), marlīni, buriniekzivis, šķēpneši (Istiophoridae), izņemot ēdamus zivju subproduktus apakšpozīcijās 0303 91–0303 99:” |
| --- | --- |

“–

---