# Euroopa Liidu L 292/2016

| | ISSN 1977-0650 |
| --- | --- |
| Euroopa Liidu
  Teataja | L 292 |
| | |
| Eestikeelne väljaanne | Õigusaktid | 59. aastakäik27. oktoober 2016 |

ISSN 1977-0650

Euroopa Liidu

Teataja

L 292

Eestikeelne väljaanne

Õigusaktid

59. aastakäik27. oktoober 2016

---

| Sisukord | | II   Muud kui seadusandlikud aktid | Lehekülg |
| --- | --- | --- | --- |
| | | RAHVUSVAHELISED LEPINGUD |
| | * | Nõukogu otsus (EL) 2016/1888, 24. juuni 2016, Euroopa Liidu ja Saalomoni Saarte vahelise lühiajalise viisa nõudest loobumist käsitleva lepingu liidu nimel allkirjastamise ja selle ajutise kohaldamise kohta | 1 |
| | | Euroopa Liidu ja Saalomoni Saarte vaheline lühiajalise viisa nõudest loobumist käsitlev leping | 3 |
| | | MÄÄRUSED |
| | | Komisjoni rakendusmäärus (EL) 2016/1889, 26. oktoober 2016, millega kehtestatakse kindlad impordiväärtused, et määrata kindlaks teatava puu- ja köögivilja hind piiril | 10 |

Sisukord

II   Muud kui seadusandlikud aktid

Lehekülg

RAHVUSVAHELISED LEPINGUD

*

Nõukogu otsus (EL) 2016/1888, 24. juuni 2016, Euroopa Liidu ja Saalomoni Saarte vahelise lühiajalise viisa nõudest loobumist käsitleva lepingu liidu nimel allkirjastamise ja selle ajutise kohaldamise kohta

1

Euroopa Liidu ja Saalomoni Saarte vaheline lühiajalise viisa nõudest loobumist käsitlev leping

3

MÄÄRUSED

Komisjoni rakendusmäärus (EL) 2016/1889, 26. oktoober 2016, millega kehtestatakse kindlad impordiväärtused, et määrata kindlaks teatava puu- ja köögivilja hind piiril

10

| | | III   Muud aktid |
| --- | --- | --- |
| | | EUROOPA MAJANDUSPIIRKOND |
| | * | EFTA järelevalveameti otsus nr 179/15/COL, 7. mai 2015, Aust-Agderi maakonnas (Norra) avalike bussivedude jaoks antud abi kohta [2016/1890] | 12 |
| | * | EFTA järelevalveameti otsus nr 94/16/COL, 11. mai 2016, millega nõutakse, et Norra ei võtaks seoses laevadega, millel kasutatakse külmutatud merevee mahuteid püstuvusnõuete täitmiseks, meedet, millest on teatatud EMP lepingu XIII lisa punktis 56 g osutatud õigusakti (nõukogu direktiiv 97/70/EÜ, millega kehtestatakse vähemalt 24 meetri pikkustele kalalaevadele ühtne ohutuskord) artikli 4 lõike 2 alusel [2016/1891] | 47 |

III   Muud aktid

EUROOPA MAJANDUSPIIRKOND

*

EFTA järelevalveameti otsus nr 179/15/COL, 7. mai 2015, Aust-Agderi maakonnas (Norra) avalike bussivedude jaoks antud abi kohta [2016/1890]

12

*

EFTA järelevalveameti otsus nr 94/16/COL, 11. mai 2016, millega nõutakse, et Norra ei võtaks seoses laevadega, millel kasutatakse külmutatud merevee mahuteid püstuvusnõuete täitmiseks, meedet, millest on teatatud EMP lepingu XIII lisa punktis 56 g osutatud õigusakti (nõukogu direktiiv 97/70/EÜ, millega kehtestatakse vähemalt 24 meetri pikkustele kalalaevadele ühtne ohutuskord) artikli 4 lõike 2 alusel [2016/1891]

47

| ET | Aktid, mille peakiri on trükitud harilikus trükikirjas, käsitlevad põllumajandusküsimuste igapäevast korraldust ning nende kehtivusaeg on üldjuhul piiratud.
  Kõigi ülejäänud aktide pealkirjad on trükitud poolpaksus kirjas ja nende ette on märgitud tärn. |
| --- | --- |

ET

Aktid, mille peakiri on trükitud harilikus trükikirjas, käsitlevad põllumajandusküsimuste igapäevast korraldust ning nende kehtivusaeg on üldjuhul piiratud.

Kõigi ülejäänud aktide pealkirjad on trükitud poolpaksus kirjas ja nende ette on märgitud tärn.

---

II Muud kui seadusandlikud aktid

RAHVUSVAHELISED LEPINGUD

| 27.10.2016 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 292/1 |
| --- | --- | --- | --- |

27.10.2016

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 292/1

---

NÕUKOGU OTSUS (EL) 2016/1888,

24. juuni 2016,

Euroopa Liidu ja Saalomoni Saarte vahelise lühiajalise viisa nõudest loobumist käsitleva lepingu liidu nimel allkirjastamise ja selle ajutise kohaldamise kohta

EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artikli 77 lõike 2 punkti a koostoimes artikli 218 lõikega 5,

võttes arvesse Euroopa Komisjoni ettepanekut

ning arvestades järgmist:

| (1) | Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EL) nr 509/2014 (1) kanti viide Saalomoni Saartele nõukogu määruse (EÜ) nr 539/2001 (2) I lisast II lisasse. |
| --- | --- |

(1)

Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EL) nr 509/2014 (1) kanti viide Saalomoni Saartele nõukogu määruse (EÜ) nr 539/2001 (2) I lisast II lisasse.

| (2) | Kõnealusele viitele Saalomoni Saartele on lisatud joonealune märkus, milles märgitakse, et vabastust viisanõudest kohaldatakse Euroopa Liiduga sõlmitava viisavabaduslepingu jõustumise kuupäevast. |
| --- | --- |

(2)

Kõnealusele viitele Saalomoni Saartele on lisatud joonealune märkus, milles märgitakse, et vabastust viisanõudest kohaldatakse Euroopa Liiduga sõlmitava viisavabaduslepingu jõustumise kuupäevast.

| (3) | Nõukogu võttis 9. oktoobril 2014 vastu otsuse, millega andis komisjonile loa pidada Saalomoni Saartega läbirääkimisi Euroopa Liidu ja Saalomoni Saarte vahelise lühiajalise viisa nõudest loobumist käsitleva lepingu (edasipidi „leping“) sõlmimise üle. |
| --- | --- |

(3)

Nõukogu võttis 9. oktoobril 2014 vastu otsuse, millega andis komisjonile loa pidada Saalomoni Saartega läbirääkimisi Euroopa Liidu ja Saalomoni Saarte vahelise lühiajalise viisa nõudest loobumist käsitleva lepingu (edasipidi „leping“) sõlmimise üle.

| (4) | Läbirääkimisi lepingu üle alustati 19. novembril 2014 ja need viidi edukalt lõpule lepingu parafeerimisega 13. novembril 2015. |
| --- | --- |

(4)

Läbirääkimisi lepingu üle alustati 19. novembril 2014 ja need viidi edukalt lõpule lepingu parafeerimisega 13. novembril 2015.

| (5) | Leping tuleks allkirjastada ja sellele lisatud deklaratsioonid liidu nimel heaks kiita. Lepingut tuleks kohaldada ajutiselt alates selle allkirjastamise kuupäevale järgnevast päevast kuni selle sõlmimiseks vajalike menetluste lõpuleviimiseni. |
| --- | --- |

(5)

Leping tuleks allkirjastada ja sellele lisatud deklaratsioonid liidu nimel heaks kiita. Lepingut tuleks kohaldada ajutiselt alates selle allkirjastamise kuupäevale järgnevast päevast kuni selle sõlmimiseks vajalike menetluste lõpuleviimiseni.

| (6) | Käesolev otsus kujutab endast nende Schengeni acquis' sätete edasiarendamist, milles Ühendkuningriik ei osale vastavalt nõukogu otsusele 2000/365/EÜ; (3) seetõttu ei osale Ühendkuningriik käesoleva otsuse vastuvõtmisel ning see ei ole tema suhtes siduv ega kohaldatav. |
| --- | --- |

(6)

Käesolev otsus kujutab endast nende Schengeni acquis' sätete edasiarendamist, milles Ühendkuningriik ei osale vastavalt nõukogu otsusele 2000/365/EÜ; (3) seetõttu ei osale Ühendkuningriik käesoleva otsuse vastuvõtmisel ning see ei ole tema suhtes siduv ega kohaldatav.

| (7) | Käesolev otsus kujutab endast nende Schengeni acquis' sätete edasiarendamist, milles Iirimaa ei osale vastavalt nõukogu otsusele 2002/192/EÜ; (4) seetõttu ei osale Iirimaa käesoleva otsuse vastuvõtmisel ning see ei ole tema suhtes siduv ega kohaldatav, |
| --- | --- |

(7)

Käesolev otsus kujutab endast nende Schengeni acquis' sätete edasiarendamist, milles Iirimaa ei osale vastavalt nõukogu otsusele 2002/192/EÜ; (4) seetõttu ei osale Iirimaa käesoleva otsuse vastuvõtmisel ning see ei ole tema suhtes siduv ega kohaldatav,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

Artikkel 1

Euroopa Liidu ja Saalomoni Saarte vahelise lühiajalise viisa nõudest loobumist käsitleva lepingu liidu nimel allkirjastamiseks antakse luba, eeldusel et nimetatud leping sõlmitakse.

Lepingu tekst on lisatud käesolevale otsusele.

Artikkel 2

Liidu nimel kiidetakse heaks käesolevale otsusele lisatud deklaratsioonid.

Artikkel 3

Nõukogu eesistujal on õigus määrata isik(ud), kes on volitatud lepingule liidu nimel alla kirjutama.

Artikkel 4

Lepingut kohaldatakse ajutiselt alates selle allkirjastamise kuupäevale järgnevast päevast (5) kuni selle sõlmimiseks vajalike menetluste lõpuleviimiseni.

Artikkel 5

Käesolev otsus jõustub selle vastuvõtmise päeval.

Luxembourg, 24. juuni 2016

Nõukogu nimel

eesistuja

A. G. KOENDERS

---

(1)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 15. mai 2014. aasta määrus (EL) nr 509/2014, millega muudetakse nõukogu määrust (EÜ) nr 539/2001, milles loetletakse kolmandad riigid, kelle kodanikel peab välispiiride ületamisel olema viisa, ja need kolmandad riigid, kelle kodanikud on sellest nõudest vabastatud (ELT L 149, 20.5.2014, lk 67).

1

(2)  Nõukogu 15. märtsi 2001. aasta määrus (EÜ) nr 539/2001, milles loetletakse kolmandad riigid, kelle kodanikel peab välispiiride ületamisel olema viisa, ja need kolmandad riigid, kelle kodanikud on sellest nõudest vabastatud (EÜT L 81, 21.3.2001, lk 1).

2

(3)  Nõukogu 29. mai 2000. aasta otsus 2000/365/EÜ Suurbritannia ja Põhja-Iiri Ühendkuningriigi taotluse kohta osaleda teatavates Schengeni acquis' sätetes (EÜT L 131, 1.6.2000, lk 43).

3

acquis

(4)  Nõukogu 28. veebruari 2002. aasta otsus 2002/192/EÜ Iirimaa taotluse kohta osaleda teatavates Schengeni acquis' sätetes (EÜT L 64, 7.3.2002, lk 20).

4

acquis

(5)  Nõukogu peasekretariaat avaldab lepingu allkirjastamise kuupäeva Euroopa Liidu Teatajas.

5

Euroopa Liidu Teatajas

---

| 27.10.2016 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 292/3 |
| --- | --- | --- | --- |

27.10.2016

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 292/3

---

Euroopa Liidu ja Saalomoni Saarte vaheline lühiajalise viisa nõudest loobumist käsitlev

LEPING

EUROOPA LIIT, edaspidi „liit“ või „EL“, ja

SAALOMONI SAARED,

edaspidi koos „lepinguosalised“,

PIDADES SILMAS lepinguosaliste sõbralike suhete edendamist ja soovides hõlbustada oma kodanike reisimist, tagades neile viisavaba riiki sisenemise ja lühiajalise riigis viibimise õiguse,

VÕTTES ARVESSE Euroopa Parlamendi ja nõukogu 15. mai 2014. aasta määrust (EL) nr 509/2014 (millega muudetakse nõukogu määrust (EÜ) nr 539/2001, milles loetletakse kolmandad riigid, kelle kodanikel peab välispiiride ületamisel olema viisa, ja need kolmandad riigid, kelle kodanikud on sellest nõudest vabastatud), (1) millega kantakse muu hulgas 19 kolmandat riiki, sealhulgas Saalomoni Saared, nende kolmandate riikide nimekirja, kelle kodanikud on lühiajalisel viibimisel liikmesriikides viisanõudest vabastatud,

PIDADES SILMAS määruse (EL) nr 509/2014 artiklit 1, milles sätestatakse, et kõnealuse 19 riigi suhtes kohaldatakse viisanõudest vabastamist alates liiduga sõlmitava viisavabaduslepingu jõustumise kuupäevast,

SOOVIDES kindlustada võrdse kohtlemise kõigile ELi kodanikele,

VÕTTES ARVESSE, et käesolev leping ei hõlma isikuid, kes soovivad lühiajalise viibimise jooksul teha tasustatavat tööd, ning seetõttu kohaldatakse kõnealuste isikute suhtes ka edaspidi asjakohaseid liidu õigusnorme ja liikmesriikide õigusakte ning asjakohaseid Saalomoni Saarte õigusakte, mis käsitlevad viisanõude kehtestamist või viisanõudest vabastamist ja tööturule juurdepääsu,

VÕTTES ARVESSE protokolli Ühendkuningriigi ja Iirimaa seisukoha kohta vabadusel, turvalisusel ja õigusel rajaneva ala suhtes ning Euroopa Liidu raamistikku integreeritud Schengeni acquis'd käsitlevat protokolli, mis on lisatud Euroopa Liidu lepingule ja Euroopa Liidu toimimise lepingule, ning kinnitades, et käesolevat lepingut ei kohaldata Ühendkuningriigi ega Iirimaa suhtes,

ON KOKKU LEPPINUD JÄRGMISES:

Artikkel 1

Eesmärk

Käesoleva lepinguga nähakse liidu ja Saalomoni Saarte kodanikele ette võimalus reisida viisavabalt teise lepinguosalise territooriumile kuni 90 päevaks mis tahes 180-päevase ajavahemiku jooksul.

Artikkel 2

Mõisted

Käesolevas lepingus kasutatakse järgmisi mõisteid:

a)   „liikmesriik“– liidu liikmesriik, välja arvatud Ühendkuningriik ja Iirimaa;

„liikmesriik“

b)   „liidu kodanik“– punktis a määratletud liikmesriigi kodanik;

„liidu kodanik“

c)   „Saalomoni Saarte kodanik“– isik, kellel on Saalomoni Saarte kodakondsus;

„Saalomoni Saarte kodanik“

d)   „Schengeni ala“– sisepiirideta ala, mis hõlmab selliste punktis a määratletud liikmesriikide territooriumi, kes kohaldavad täielikult Schengeni acquis'd.

„Schengeni ala“

acquis

Artikkel 3

Kohaldamisala

1.   Liidu kodanikud, kellel on liikmesriigi väljastatud kehtiv tava-, diplomaatiline, teenistus-, ameti- või eripass, võivad siseneda viisavabalt Saalomoni Saarte territooriumile ja viibida seal viisavabalt artikli 4 lõikes 1 kindlaks määratud ajavahemikul.

Saalomoni Saarte kodanikud, kellel on Saalomoni Saarte väljastatud kehtiv tava-, diplomaatiline, teenistus-, ameti- või eripass, võivad siseneda viisavabalt liikmesriikide territooriumile ja viibida seal viisavabalt artikli 4 lõikes 2 kindlaks määratud ajavahemikul.

2.   Käesoleva artikli lõiget 1 ei kohaldada nende isikute suhtes, kes reisivad tasustatava töö tegemise eesmärgil.

Kõnealuse isikute kategooria puhul võib iga liikmesriik vastavalt nõukogu määruse (EÜ) nr 539/2001 (2) artikli 4 lõikele 3 kehtestada Saalomoni Saarte kodanike suhtes viisanõude või nad viisanõudest vabastada.

Kõnealuse isikute kategooria puhul võivad Saalomoni Saared iga liikmesriigi kodanike suhtes kehtestada viisanõude või viisanõudest loobuda kooskõlas siseriikliku õigusega.

3.   Käesoleva lepinguga ette nähtud viisanõudest loobumise kohaldamine ei piira lepinguosaliste selliste õigusaktide kohaldamist, mis käsitlevad riiki sisenemise ja seal lühiajalise viibimise tingimusi. Liikmesriikidel ja Saalomoni Saartel on õigus keelata isikutel nende territooriumile siseneda ja seal lühiajaliselt viibida, kui üks või mitu kõnealust tingimust on täitmata.

4.   Viisanõudest loobumist kohaldatakse sõltumata sellest, missuguse transpordivahendiga reisijad lepinguosaliste piiri ületavad.

5.   Käesolevas lepingus käsitlemata küsimuste suhtes kohaldatakse liidu õigust ning liikmesriikide ja Saalomoni Saarte siseriiklikku õigust.

Artikkel 4

Viibimise kestus

1.   Liidu kodanikud võivad viibida Saalomoni Saarte territooriumil kuni 90 päeva mis tahes 180-päevase ajavahemiku jooksul.

2.   Saalomoni Saarte kodanikud võivad viibida Schengeni acquis'd täielikult kohaldavate liikmesriikide territooriumil kuni 90 päeva mis tahes 180-päevase ajavahemiku jooksul. Kõnealuse ajavahemiku arvutamisel ei võeta arvesse viibimist sellises liikmesriigis, kes veel ei kohalda täielikult Schengeni acquis'd.

Saalomoni Saarte kodanikud võivad viibida kuni 90 päeva mis tahes 180-päevase ajavahemiku jooksul iga sellise liikmesriigi territooriumil, kes veel ei kohalda täielikult Schengeni acquis'd; sellisel juhul ei võeta viibimise kestuse arvutamisel arvesse Schengeni acquis'd täielikult kohaldavate liikmesriikide territooriumil viibimise kestust.

3.   Käesoleva lepinguga ei piirata Saalomoni Saarte ja liikmesriikide võimalust lubada kooskõlas siseriikliku ja liidu õigusega viibida oma territooriumil kauem kui 90 päeva.

Artikkel 5

Territoriaalne kohaldatavus

1.   Käesolevat lepingut kohaldatakse Prantsuse Vabariigi puhul ainult Prantsuse Vabariigi Euroopas paikneva territooriumi suhtes.

2.   Käesolevat lepingut kohaldatakse Madalmaade Kuningriigi puhul ainult Madalmaade Kuningriigi Euroopas paikneva territooriumi suhtes.

Artikkel 6

Lepingu haldamise ühiskomitee

1.   Lepinguosalised moodustavad ekspertide ühiskomitee (edaspidi „komitee“), mis koosneb liidu esindajatest ja Saalomoni Saarte esindajatest. Liitu esindab Euroopa Komisjon.

2.   Komitee ülesanded on muu hulgas järgmised:

| a) | teostada järelevalvet käesoleva lepingu rakendamise üle; |
| --- | --- |

a)

teostada järelevalvet käesoleva lepingu rakendamise üle;

| b) | esitada ettepanekuid käesoleva lepingu muutmiseks või täiendamiseks; |
| --- | --- |

b)

esitada ettepanekuid käesoleva lepingu muutmiseks või täiendamiseks;

| c) | lahendada käesoleva lepingu tõlgendamise või kohaldamise üle tekkivaid vaidlusi. |
| --- | --- |

c)

lahendada käesoleva lepingu tõlgendamise või kohaldamise üle tekkivaid vaidlusi.

3.   Komitee tuleb vajaduse korral kokku ühe lepinguosalise taotlusel.

4.   Komitee kehtestab oma töökorra.

Artikkel 7

Seos käesoleva lepingu ning liikmesriikide ja Saalomoni Saarte vaheliste olemasolevate kahepoolsete viisanõudest loobumist käsitlevate lepingute vahel

Käesolev leping on ülimuslik liikmesriikide ja Saalomoni Saarte vahel sõlmitud selliste kahepoolsete lepingute või kokkulepete suhtes, mis hõlmavad käesoleva lepingu kohaldamisalasse jäävaid küsimusi.

Artikkel 8

Lõppsätted

1.   Lepinguosalised ratifitseerivad või kiidavad käesoleva lepingu heaks vastavalt oma sisemenetlustele ning leping jõustub teise kuu esimesel päeval pärast viimase sellise teate saamise kuupäeva, millega lepinguosalised teineteisele teatavad, et kõnealused menetlused on lõpule viidud.

Käesolevat lepingut kohaldatakse ajutiselt alates selle allkirjastamise kuupäevale järgnevast päevast.

2.   Käesolev leping sõlmitakse määramata ajaks, välja arvatud juhul, kui see lõpetatakse lõike 5 kohaselt.

3.   Käesolevat lepingut võib muuta lepinguosaliste kirjalikul kokkuleppel. Muudatused jõustuvad pärast seda, kui lepinguosalised on teineteisele teatanud selleks vajalike sisemenetluste lõpuleviimisest.

4.   Lepinguosalised võivad lepingu täitmise täielikult või osaliselt peatada eelkõige avaliku korra, riigi julgeoleku või rahvatervise kaitse huvides, samuti ebaseadusliku sisserände tõttu või juhul, kui üks lepinguosaline kehtestab uuesti viisanõude. Lepingu täitmise peatamise otsusest teatatakse teisele lepinguosalisele hiljemalt kaks kuud enne selle kavandatud jõustumist. Käesoleva lepingu täitmise peatanud lepinguosaline teatab viivitamata teisele lepinguosalisele, kui käesoleva lepingu täitmise peatamise põhjused on kõrvaldatud, ja lõpetab lepingu täitmise peatamise.

5.   Kumbki lepinguosaline võib käesoleva lepingu lõpetada, teatades sellest kirjalikult teisele lepinguosalisele. Käesolev leping kaotab kehtivuse 90. päeval pärast teatamise kuupäeva.

6.   Saalomoni Saared võivad käesoleva lepingu täitmise peatada või lepingu lõpetada ainult kõigi liikmesriikide suhtes korraga.

7.   Liit võib käesoleva lepingu täitmise peatada või lepingu lõpetada ainult kõigi oma liikmesriikide nimel.

Koostatud kahes eksemplaris bulgaaria, eesti, hispaania, hollandi, horvaadi, inglise, itaalia, kreeka, leedu, läti, malta, poola, portugali, prantsuse, rootsi, rumeenia, saksa, slovaki, sloveeni, soome, taani, tšehhi ja ungari keeles, kusjuures kõik tekstid on võrdselt autentsed.

Съставено в Брюксел на седми октомври през две хиляди и шестнадесета година.

Hecho en Bruselas, el siete de octubre de dos mil dieciséis.

V Bruselu dne sedmého října dva tisíce šestnáct.

Udfærdiget i Bruxelles den syvende oktober to tusind og seksten.

Geschehen zu Brüssel am siebten Oktober zweitausendsechzehn.

Kahe tuhande kuueteistkümnenda aasta oktoobrikuu seitsmendal päeval Brüsselis.

Έγινε στις Βρυξέλλες, στις εφτά Οκτωβρίου δύο χιλιάδες δεκαέξι.

Done at Brussels on the seventh day of October in the year two thousand and sixteen.

Fait à Bruxelles, le sept octobre deux mille seize.

Sastavljeno u Bruxellesu sedmog listopada godine dvije tisuće šesnaeste.

Fatto a Bruxelles, addì sette ottobre duemilasedici.

Briselē, divi tūkstoši sešpadsmitā gada septītajā oktobrī.

Priimta du tūkstančiai šešioliktų metų spalio septintą dieną Briuselyje.

Kelt Brüsszelben, a kétezer-tizenhatodik év október havának hetedik napján.

Magħmul fi Brussell, fis-seba jum ta’ Ottubru fis-sena elfejn u sittax.

Gedaan te Brussel, zeven oktober tweeduizend zestien.

Sporządzono w Brukseli dnia siódmego października roku dwa tysiące szesnastego.

Feito em Bruxelas, em sete de outubro de dois mil e dezasseis.

Întocmit la Bruxelles la șapte octombrie două mii șaisprezece.

V Bruseli siedmeho októbra dvetisícšestnásť.

V Bruslju, dne sedmega oktobra leta dva tisoč šestnajst.

Tehty Brysselissä seitsemäntenä päivänä lokakuuta vuonna kaksituhattakuusitoista.

Som skedde i Bryssel den sjunde oktober år tjugohundrasexton.

За Европейския съюз

Рог la Unión Europea

Za Evropskou Unii

For Den Europæiske Union

Für die Europäische Union

Euroopa Liidu nimel

Για την Ευρωπαϊκή Ένωση

For the European Union

Pour l'Union européenne

Za Europsku uniju

Per l'Unione europea

Eiropas Savienības vārdā –

Europos Sąjungos vardu

Az Európai Unió részéről

Għall-Unjoni Ewropea

Voor de Europese Unie

W imieniu Unii Europejskiej

Pela União Europeia

Pentru Uniunea Europeană

Za Európsku úniu

Za Evropsko unijo

Euroopan unionin puolesta

För Europeiska unionen

Image 1

За Соломоновите острови

Por las Islas Salomón

Za Šalamounovy ostrovy

For Salomonøerne

Für die Salomonen

Saalomoni Saarte nimel

Για της Νήσους Σολομώντα

For Solomon Islands

Pour les Îles Salomon

Za Salomonove Otoke

Per le Isole Salomone

Zālamana salu vārdā –

Saliamono Salų vardu

A Salamon-szigetek részésről

Ghall-Gżejjer Solomon

Voor de Salomonseilanden

W imieniu Wysp Salomona

Pela Ilhas Salomão

Pentru Insulele Solomon

Za Šalamúnove ostrovy

Za Salomonove otoke

Salomonsaarten puolesta

För Salomonöarna

Image 2

---

(1)  
  ELT L 149, 20.5.2014, lk 67.

1

(2)  Nõukogu 15. märtsi 2001. aasta määrus (EÜ) nr 539/2001, milles loetletakse kolmandad riigid, kelle kodanikel peab välispiiride ületamisel olema viisa, ja need kolmandad riigid, kelle kodanikud on sellest nõudest vabastatud (EÜT L 81, 21.3.2001, lk 1).

2

---

ÜHISDEKLARATSIOON ISLANDI, NORRA, ŠVEITSI JA LIECHTENSTEINI KOHTA

Lepinguosalised võtavad arvesse Euroopa Liidu ning Norra, Islandi, Šveitsi ja Liechtensteini vahelisi tihedaid suhteid, mis tulenevad eelkõige 18. mai 1999. aasta ja 26. oktoobri 2004. aasta lepingutest, mis käsitlevad nende riikide ühinemist Schengeni acquis' rakendamise, kohaldamise ja edasiarendamisega.

acquis

Seepärast on soovitav, et ühelt poolt Norra, Islandi, Šveitsi ja Liechtensteini ning teiselt poolt Saalomoni Saarte ametiasutused sõlmiksid viivitamata lühiajalise viisa nõudest loobumist käsitlevad kahepoolsed lepingud käesoleva lepingu tingimustega sarnastel tingimustel.

---

ÜHISDEKLARATSIOON, MILLES TÕLGENDATAKSE KÄESOLEVA LEPINGU ARTIKLI 3 LÕIKES 2 KÄSITLETAVAT TASUSTATAVA TÖÖ EESMÄRGIL REISIVATE ISIKUTE KATEGOORIAT

Lepinguosalised lepivad ühtse tõlgenduse tagamiseks kokku, et käesoleva lepingu kohaldamisel hõlmab tasustatavat tööd tegevate isikute kategooria selliseid isikuid, kes sisenevad teise lepinguosalise territooriumile tasustatava töö tegemise või tulutoova tegevusega tegelemise eesmärgil töövõtja või teenuse osutajana.

Kõnealune kategooria ei hõlma:

| — | äritegevusega tegelevaid isikuid, s.t isikuid, kes reisivad ärikohtumise eesmärgil (ega tööta teise lepinguosalise territooriumil); |
| --- | --- |

—

äritegevusega tegelevaid isikuid, s.t isikuid, kes reisivad ärikohtumise eesmärgil (ega tööta teise lepinguosalise territooriumil);

| — | sportlasi või kunstnikke, kes tegutsevad riigis ajutiselt; |
| --- | --- |

—

sportlasi või kunstnikke, kes tegutsevad riigis ajutiselt;

| — | ajakirjanikke, kelle on saatnud nende elukohariigi meedia, ning |
| --- | --- |

—

ajakirjanikke, kelle on saatnud nende elukohariigi meedia, ning

| — | äriühingusiseseid praktikante. |
| --- | --- |

—

äriühingusiseseid praktikante.

Käesoleva deklaratsiooni rakendamise üle teostab lepingu artiklis 6 sätestatud vastutuse raames järelevalvet ühiskomitee, kes võib teha muudatusettepanekuid, kui ta peab seda lepinguosaliste kogemuste põhjal vajalikuks.

---

ÜHISDEKLARATSIOON, MILLES TÕLGENDATAKSE KÄESOLEVA LEPINGU ARTIKLIS 4 SÄTESTATUD 90-PÄEVAST VIIBIMISE KESTUST MIS TAHES 180-PÄEVASE AJAVAHEMIKU JOOKSUL

Lepinguosalised lepivad kokku, et käesoleva lepingu artiklis 4 sätestatud kuni 90-päevane kestus mis tahes 180-päevase ajavahemiku jooksul tähendab kas üht katkematut külastust või mitut järjestikust külastust, mille kestus ei ületa 90 päeva mis tahes 180-päevase ajavahemiku jooksul.

Väljend „mis tahes“ osutab sellele, et kohaldatakse liikuvat 180-päevast võrdlusperioodi, võttes arvesse kõik liikmesriikide territooriumil viibimise päevad viimase 180-päevase ajavahemiku jooksul, et kontrollida, kas nõue, mille kohaselt on liikmesriikide territooriumil lubatud viibida 90 päeva 180-päevase ajavahemiku jooksul, on jätkuvalt täidetud. See tähendab muu hulgas, et kui liikmesriikide territooriumil ei ole viibitud katkematu 90-päevase ajavahemiku jooksul, on lubatud uus kuni 90-päevane viibimine.

---

ÜHISDEKLARATSIOON KODANIKE VIISANÕUDEST LOOBUMISE LEPINGUST TEAVITAMISE KOHTA

Teadvustades läbipaistvuse olulisust Euroopa Liidu ja Saalomoni Saarte kodanike jaoks, kohustuvad lepinguosalised tagama viisanõudest loobumise lepingu sisu ja tagajärgi käsitleva ning muu asjakohase teabe, näiteks territooriumile sisenemise tingimuste laialdase levitamise.

---

MÄÄRUSED

| 27.10.2016 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 292/10 |
| --- | --- | --- | --- |

27.10.2016

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 292/10

---

KOMISJONI RAKENDUSMÄÄRUS (EL) 2016/1889,

26. oktoober 2016,

millega kehtestatakse kindlad impordiväärtused, et määrata kindlaks teatava puu- ja köögivilja hind piiril

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 17. detsembri 2013. aasta määrust (EL) nr 1308/2013, millega kehtestatakse põllumajandustoodete ühine turukorraldus ning millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrused (EMÜ) nr 922/72, (EMÜ) nr 234/79, (EÜ) nr 1037/2001 ja (EÜ) nr 1234/2007 (1),

võttes arvesse komisjoni 7. juuni 2011. aasta rakendusmäärust (EL) nr 543/2011, millega kehtestatakse nõukogu määruse (EÜ) nr 1234/2007 üksikasjalikud rakenduseeskirjad seoses puu- ja köögiviljasektori ning töödeldud puu- ja köögivilja sektoriga, (2) eriti selle artikli 136 lõiget 1,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Rakendusmääruses (EL) nr 543/2011 on sätestatud vastavalt mitmepoolsete kaubandusläbirääkimiste Uruguay vooru tulemustele kriteeriumid, mille alusel kehtestab komisjon kolmandatest riikidest importimisel kõnealuse määruse XVI lisa A osas sätestatud toodete ja ajavahemike kohta kindlad impordiväärtused. |
| --- | --- |

(1)

Rakendusmääruses (EL) nr 543/2011 on sätestatud vastavalt mitmepoolsete kaubandusläbirääkimiste Uruguay vooru tulemustele kriteeriumid, mille alusel kehtestab komisjon kolmandatest riikidest importimisel kõnealuse määruse XVI lisa A osas sätestatud toodete ja ajavahemike kohta kindlad impordiväärtused.

| (2) | Iga turustuspäeva kindel impordiväärtus on arvutatud rakendusmääruse (EL) nr 543/2011 artikli 136 lõike 1 kohaselt, võttes arvesse päevaandmete erinevust. Seetõttu peaks käesolev määrus jõustuma selle Euroopa Liidu Teatajas avaldamise kuupäeval, |
| --- | --- |

(2)

Iga turustuspäeva kindel impordiväärtus on arvutatud rakendusmääruse (EL) nr 543/2011 artikli 136 lõike 1 kohaselt, võttes arvesse päevaandmete erinevust. Seetõttu peaks käesolev määrus jõustuma selle Euroopa Liidu Teatajas avaldamise kuupäeval,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Käesoleva määruse lisas määratakse kindlaks rakendusmääruse (EL) nr 543/2011 artikliga 136 ette nähtud kindlad impordiväärtused.

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub Euroopa Liidu Teatajas avaldamise päeval.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 26. oktoober 2016

Komisjoni nimel

presidendi eest

põllumajanduse ja maaelu arengu peadirektor

Jerzy PLEWA

---

(1)  
  ELT L 347, 20.12.2013, lk 671.

1

(2)  
  ELT L 157, 15.6.2011, lk 1.

2

---

LISA

Kindlad impordiväärtused, et määrata kindlaks teatava puu- ja köögivilja hind piiril

| (eurot 100 kg kohta) |
| --- |
| CN-kood | Kolmanda riigi kood (1) | Kindel impordiväärtus |
| 0702 00 00 | MA | 115,0 |
| ZZ | 115,0 |
| 0707 00 05 | TR | 147,1 |
| ZZ | 147,1 |
| 0709 93 10 | TR | 152,0 |
| ZZ | 152,0 |
| 0805 50 10 | AR | 55,1 |
| CL | 67,0 |
| TR | 94,7 |
| UY | 34,4 |
| ZA | 65,7 |
| ZZ | 63,4 |
| 0806 10 10 | BR | 290,6 |
| PE | 317,9 |
| TR | 142,9 |
| US | 261,8 |
| ZA | 228,5 |
| ZZ | 248,3 |
| 0808 10 80 | AR | 260,6 |
| AU | 218,6 |
| BR | 119,9 |
| CL | 144,7 |
| NZ | 136,0 |
| ZA | 120,2 |
| ZZ | 166,7 |
| 0808 30 90 | CN | 58,1 |
| TR | 154,5 |
| ZA | 164,5 |
| ZZ | 125,7 |

(eurot 100 kg kohta)

CN-kood

Kolmanda riigi kood (1)

Kindel impordiväärtus

0702 00 00

MA

115,0

ZZ

115,0

0707 00 05

TR

147,1

ZZ

147,1

0709 93 10

TR

152,0

ZZ

152,0

0805 50 10

AR

55,1

CL

67,0

TR

94,7

UY

34,4

ZA

65,7

ZZ

63,4

0806 10 10

BR

290,6

PE

317,9

TR

142,9

US

261,8

ZA

228,5

ZZ

248,3

0808 10 80

AR

260,6

AU

218,6

BR

119,9

CL

144,7

NZ

136,0

ZA

120,2

ZZ

166,7

0808 30 90

CN

58,1

TR

154,5

ZA

164,5

ZZ

125,7

---

(1)  Riikide nomenklatuur on sätestatud komisjoni 27. novembri 2012. aasta määruses (EL) nr 1106/2012, millega rakendatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EÜ) nr 471/2009 (mis käsitleb ühenduse statistikat väliskaubanduse kohta kolmandate riikidega) seoses riikide ja territooriumide nomenklatuuri ajakohastamisega (ELT L 328, 28.11.2012, lk 7). Kood „ZZ“ tähistab „muud päritolu“.

---

III Muud aktid

EUROOPA MAJANDUSPIIRKOND

| 27.10.2016 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 292/12 |
| --- | --- | --- | --- |

27.10.2016

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 292/12

---

EFTA JÄRELEVALVEAMETI OTSUS

nr 179/15/COL,

7. mai 2015,

Aust-Agderi maakonnas (Norra) avalike bussivedude jaoks antud abi kohta [2016/1890]

EFTA JÄRELEVALVEAMET (EDASPIDI „JÄRELEVALVEAMET“),

võttes arvesse Euroopa Majanduspiirkonna lepingut (edaspidi „EMP leping“), eriti selle artiklit 49, artikleid 61–63 ja protokolli nr 26,

võttes arvesse EFTA riikide vahel järelevalveameti ja kohtu asutamise kohta sõlmitud lepingut (edaspidi „järelevalve- ja kohtuleping“), eriti selle artiklit 24,

võttes arvesse järelevalve- ja kohtulepingu protokolli nr 3, eriti selle I osa artikli 1 lõikeid 1, 2 ja 3 ning II osa artikli 7 lõiget 5 ja artiklit 14,

ning arvestades järgmist:

I.   ASJAOLUD

ASJAOLUD

1.   MENETLUS

| (1) | Järelevalveamet sai 23. märtsi 2011. aasta kirjaga esimese kaebuse Norra bussiettevõtjalt, eraomandisse kuuluvalt bussiveoteenuste pakkujalt Konkurrenten.no, kes väitis, et lepingutega, mille Norra Aust-Agderi maakond (edaspidi ka „Aust-Agder“ või „maakond“) on sõlminud mitme bussiettevõtjaga kohalike bussiveoteenuste osutamiseks Aust-Agderis, kaasneb ebaseaduslik riigiabi. |
| --- | --- |

(1)

Järelevalveamet sai 23. märtsi 2011. aasta kirjaga esimese kaebuse Norra bussiettevõtjalt, eraomandisse kuuluvalt bussiveoteenuste pakkujalt Konkurrenten.no, kes väitis, et lepingutega, mille Norra Aust-Agderi maakond (edaspidi ka „Aust-Agder“ või „maakond“) on sõlminud mitme bussiettevõtjaga kohalike bussiveoteenuste osutamiseks Aust-Agderis, kaasneb ebaseaduslik riigiabi.

| (2) | 10. novembri 2011. aasta kirjaga edastas järelevalveamet kaebuse Norra ametiasutustele ja palus lisateavet. |
| --- | --- |

(2)

10. novembri 2011. aasta kirjaga edastas järelevalveamet kaebuse Norra ametiasutustele ja palus lisateavet.

| (3) | 6. veebruari 2013. aasta otsusega nr 60/13/COL algatas järelevalveamet ametliku uurimismenetluse seoses võimaliku ebaseadusliku riigiabiga, mis kaasnes Aust-Agderis kohalike bussiveoteenuste osutamiseks lepingute sõlmimisega (edaspidi „menetluse algatamise otsus“). Menetluse algatamise otsus avaldati Euroopa Liidu Teatajas ja selle EMP kaasandes (1). Norra ametiasutused, kaebuse esitaja ja veel kaks kolmandat isikut – Nettbuss Sør AS ja Setesdal Bilruter L/L – esitasid menetluse algatamise otsuse kohta märkusi. Norra ametiasutused esitasid lisaks märkused kaebuse esitaja ja teiste kolmandate isikute saadetud märkuste kohta. |
| --- | --- |

(3)

6. veebruari 2013. aasta otsusega nr 60/13/COL algatas järelevalveamet ametliku uurimismenetluse seoses võimaliku ebaseadusliku riigiabiga, mis kaasnes Aust-Agderis kohalike bussiveoteenuste osutamiseks lepingute sõlmimisega (edaspidi „menetluse algatamise otsus“). Menetluse algatamise otsus avaldati Euroopa Liidu Teatajas ja selle EMP kaasandes (1). Norra ametiasutused, kaebuse esitaja ja veel kaks kolmandat isikut – Nettbuss Sør AS ja Setesdal Bilruter L/L – esitasid menetluse algatamise otsuse kohta märkusi. Norra ametiasutused esitasid lisaks märkused kaebuse esitaja ja teiste kolmandate isikute saadetud märkuste kohta.

Euroopa Liidu Teatajas

1

| (4) | Järelevalveamet palus 17. detsembri 2013. aasta kirjaga Norra ametiasutustelt lisateavet. |
| --- | --- |

(4)

Järelevalveamet palus 17. detsembri 2013. aasta kirjaga Norra ametiasutustelt lisateavet.

| (5) | Norra ametiasutused saatsid lisateabe 30. jaanuari 2014. aasta kirjaga ja Nettbuss Sør AS saatis selle 20. veebruari 2014. aasta kirjaga. |
| --- | --- |

(5)

Norra ametiasutused saatsid lisateabe 30. jaanuari 2014. aasta kirjaga ja Nettbuss Sør AS saatis selle 20. veebruari 2014. aasta kirjaga.

| (6) | 8. juuli 2014. aasta kirjaga saatsid Norra ametiasutused veel teavet ettevõtja Nettbus Sør AS tegevuse kohta. Selle teabe valguses palus järelevalveasutus 14. augusti 2014 kirjaga selgitusi ja lisateavet. |
| --- | --- |

(6)

8. juuli 2014. aasta kirjaga saatsid Norra ametiasutused veel teavet ettevõtja Nettbus Sør AS tegevuse kohta. Selle teabe valguses palus järelevalveasutus 14. augusti 2014 kirjaga selgitusi ja lisateavet.

| (7) | Norra ametiasutused vastasid 2014. aasta 15. oktoobri ja 19. detsembri kirjaga, Nettbuss Sør AS vastas 6. novembri 2014. aasta kirjaga. Samuti toimus 25. novembril 2014 kohtumine Nettbuss Sør ASi ja Aust-Agderi esindajatega. |
| --- | --- |

(7)

Norra ametiasutused vastasid 2014. aasta 15. oktoobri ja 19. detsembri kirjaga, Nettbuss Sør AS vastas 6. novembri 2014. aasta kirjaga. Samuti toimus 25. novembril 2014 kohtumine Nettbuss Sør ASi ja Aust-Agderi esindajatega.

| (8) | Peale selle sai järelevalveamet 9. detsembril 2013 teise kaebuse ettevõtjalt Agder Flyekspress, kes pakub Nettbuss Sør ASi teenusega konkureerivat lennujaamabussiteenust. Kaebuse esitaja sõnul on Nettbuss Sør ASile antud ettevõtja äritegevuse ristsubsideerimise kaudu vähemalt alates 2013. aastast ebaseaduslikku riigiabi. |
| --- | --- |

(8)

Peale selle sai järelevalveamet 9. detsembril 2013 teise kaebuse ettevõtjalt Agder Flyekspress, kes pakub Nettbuss Sør ASi teenusega konkureerivat lennujaamabussiteenust. Kaebuse esitaja sõnul on Nettbuss Sør ASile antud ettevõtja äritegevuse ristsubsideerimise kaudu vähemalt alates 2013. aastast ebaseaduslikku riigiabi.

| (9) | 18. märtsi 2014. aasta kirjaga edastas järelevalveamet kaebuse Norra ametiasutustele ja palus lisateavet. |
| --- | --- |

(9)

18. märtsi 2014. aasta kirjaga edastas järelevalveamet kaebuse Norra ametiasutustele ja palus lisateavet.

| (10) | Norra ametiasutused esitasid palutud teabe 22. aprilli 2014. aasta kirjaga. 9. aprilli 2014. aasta e-kirjaga vastas ka Nettbuss Sør AS. |
| --- | --- |

(10)

Norra ametiasutused esitasid palutud teabe 22. aprilli 2014. aasta kirjaga. 9. aprilli 2014. aasta e-kirjaga vastas ka Nettbuss Sør AS.

| (11) | Järelevalveamet lõpetas 10. oktoobri 2014. aasta kirjaga teise kaebuse juhtumi, andes kaebuse esitajale teada, et esitatud teavet silmas pidades ja arvesse võttes, et mõlemas kaebuses on viidatud Aust-Agderis sõlmitud hankelepingutele ja menetluse algatamise otsusega hõlmatud küsimustele, on järelevalveamet otsustanud tegeleda käesolevas otsuses tõstatatud küsimustega. Kaebuse esitaja ei vaielnud sellele vastu ega esitanud ka lisateavet. |
| --- | --- |

(11)

Järelevalveamet lõpetas 10. oktoobri 2014. aasta kirjaga teise kaebuse juhtumi, andes kaebuse esitajale teada, et esitatud teavet silmas pidades ja arvesse võttes, et mõlemas kaebuses on viidatud Aust-Agderis sõlmitud hankelepingutele ja menetluse algatamise otsusega hõlmatud küsimustele, on järelevalveamet otsustanud tegeleda käesolevas otsuses tõstatatud küsimustega. Kaebuse esitaja ei vaielnud sellele vastu ega esitanud ka lisateavet.

2.   TAUST – KOHALIKKU LIINI- JA KOOLIBUSSITRANSPORTI KÄSITLEVAD ÕIGUSAKTID

2.1.   Kohalik liinibussitransport (2)

Kohalik liinibussitransport

2

2.1.1.   Tsentraliseeritud riiklik vastutus

Tsentraliseeritud riiklik vastutus

| (12) | 1976. aasta transpordiseaduse (3) jõustumise ajal vastutas kohaliku liinitranspordi teenuste eest Norra riik (transpordiministeerium). Igas omavalitsusüksuses korraldasid kohalikku liinitransporti riigi transpordiametid. |
| --- | --- |

(12)

1976. aasta transpordiseaduse (3) jõustumise ajal vastutas kohaliku liinitranspordi teenuste eest Norra riik (transpordiministeerium). Igas omavalitsusüksuses korraldasid kohalikku liinitransporti riigi transpordiametid.

3

2.1.2.   Detsentraliseerimisprotsess

Detsentraliseerimisprotsess

2.1.2.1.   Sissejuhatus

Sissejuhatus

| (13) | Peagi pärast 1976. aasta transpordiseaduse jõustumist alustati detsentraliseerimisprotsessiga. Alates 1. jaanuarist 1979 oli võimalik transpordiministeeriumi ülesanded delegeerida omavalitsusüksustele. Samal ajal muudeti riigi transpordiametid omavalitsusüksuste haldusorganiteks. |
| --- | --- |

(13)

Peagi pärast 1976. aasta transpordiseaduse jõustumist alustati detsentraliseerimisprotsessiga. Alates 1. jaanuarist 1979 oli võimalik transpordiministeeriumi ülesanded delegeerida omavalitsusüksustele. Samal ajal muudeti riigi transpordiametid omavalitsusüksuste haldusorganiteks.

| (14) | 1981. aastal, kui jõustus 1976. aasta transpordiseaduse artikkel 24a – millega nähti omavalitsusüksustele ette rahalised vahendid –, oli riigil võimalik anda kohaliku liinitranspordi rahastamise kohustus omavalitsusüksustele (4). |
| --- | --- |

(14)

1981. aastal, kui jõustus 1976. aasta transpordiseaduse artikkel 24a – millega nähti omavalitsusüksustele ette rahalised vahendid –, oli riigil võimalik anda kohaliku liinitranspordi rahastamise kohustus omavalitsusüksustele (4).

4

2.1.2.2.   1980. aasta määrus

1980. aasta määrus

| (15) | Teine detsentraliseerimisprotsessi oluline element oli 19. detsembri 1980. aasta määrus hüvitise kohta kohalike liinitransporditeenuste osutamise eest (edaspidi „1980. aasta määrus“). Nimetatud määruse artiklis 1 sätestatakse, et kohaliku liinitranspordi rahastamise eest vastutab omavalitsusüksus. Artikli 3 kohaselt määratakse hüvitise suurus kindlaks igal aastal, tuginedes prognoositud tulu (vastavalt kindlaksmääratud tariifidele ja allahindlustele) ja mõistlike kulude vahelisele erinevusele. |
| --- | --- |

(15)

Teine detsentraliseerimisprotsessi oluline element oli 19. detsembri 1980. aasta määrus hüvitise kohta kohalike liinitransporditeenuste osutamise eest (edaspidi „1980. aasta määrus“). Nimetatud määruse artiklis 1 sätestatakse, et kohaliku liinitranspordi rahastamise eest vastutab omavalitsusüksus. Artikli 3 kohaselt määratakse hüvitise suurus kindlaks igal aastal, tuginedes prognoositud tulu (vastavalt kindlaksmääratud tariifidele ja allahindlustele) ja mõistlike kulude vahelisele erinevusele.

| (16) | Samuti sisaldab 1980. aasta määrus eeskirju kontrolli ja teabele juurdepääsu kohta ning selles selgitatakse transpordiministeeriumi ja omavalitsusüksuste rolli. Artiklis 7 nähakse ette õiguslik alus, millele tuginedes on ministeeriumil võimalik kehtestada täiendavaid eeskirju ja suuniseid kohaliku liinitranspordi hüvitamise kohta. |
| --- | --- |

(16)

Samuti sisaldab 1980. aasta määrus eeskirju kontrolli ja teabele juurdepääsu kohta ning selles selgitatakse transpordiministeeriumi ja omavalitsusüksuste rolli. Artiklis 7 nähakse ette õiguslik alus, millele tuginedes on ministeeriumil võimalik kehtestada täiendavaid eeskirju ja suuniseid kohaliku liinitranspordi hüvitamise kohta.

2.1.2.3.   1982. aasta määrus ning organisatsiooni KS ja assotsiatsiooni NABC standardne põhileping

1982. aasta määrus ning organisatsiooni KS ja assotsiatsiooni NABC standardne põhileping

| (17) | 1. jaanuaril 1983. aastal asendati 1980. aasta määrus uue määrusega – jõustus 2. detsembri 1982. aasta määrus kohaliku liinitranspordi osutamise hüvitamise kohta (edaspidi „1982. aasta määrus“). 1982. aasta määruse artikliga 4 pannakse omavalitsusüksustele kohustus sõlmida kontsessionääridega lepingud üldkasutatavate liinitransporditeenuste osutamise hüvitamiseks. Selle alusel koostasid organisatsioon KS (Norra kohalike ja piirkondlike ametiasutuste assotsiatsioon) ja Norra bussiettevõtjate assotsiatsioon (edaspidi „NABC“) (5) standardse põhilepingu (edaspidi „organisatsiooni KS ja assotsiatsiooni NABC standardne põhileping“) ja standardse iga-aastast hüvitist käsitleva lepingu, mida iga omavalitsusüksus peab kasutama, kui ta sõlmib lepinguid liinibussitransporditeenuste osutamiseks. Hüvitise arvutamise osas tugineti standardlepingus samadele põhimõtetele, mis sisaldusid 1980. aasta määruse artiklis 3. Standardses põhilepingus nähti ette ka ühistransporditeenuste ja muude äriliste teenuste kulude eristamine. |
| --- | --- |

(17)

1. jaanuaril 1983. aastal asendati 1980. aasta määrus uue määrusega – jõustus 2. detsembri 1982. aasta määrus kohaliku liinitranspordi osutamise hüvitamise kohta (edaspidi „1982. aasta määrus“). 1982. aasta määruse artikliga 4 pannakse omavalitsusüksustele kohustus sõlmida kontsessionääridega lepingud üldkasutatavate liinitransporditeenuste osutamise hüvitamiseks. Selle alusel koostasid organisatsioon KS (Norra kohalike ja piirkondlike ametiasutuste assotsiatsioon) ja Norra bussiettevõtjate assotsiatsioon (edaspidi „NABC“) (5) standardse põhilepingu (edaspidi „organisatsiooni KS ja assotsiatsiooni NABC standardne põhileping“) ja standardse iga-aastast hüvitist käsitleva lepingu, mida iga omavalitsusüksus peab kasutama, kui ta sõlmib lepinguid liinibussitransporditeenuste osutamiseks. Hüvitise arvutamise osas tugineti standardlepingus samadele põhimõtetele, mis sisaldusid 1980. aasta määruse artiklis 3. Standardses põhilepingus nähti ette ka ühistransporditeenuste ja muude äriliste teenuste kulude eristamine.

5

2.1.2.4.   1985. aasta määrus

1985. aasta määrus

| (18) | Omavalitsusüksuste uue tulusüsteemi vastuvõtmisega võeti 1985. aastal vastu uus kohaliku transpordi hüvitamist käsitlev määrus (edaspidi „1985. aasta määrus“). Maakondade (ja linnade) uus tulusüsteem nägi ette, et kohaliku transpordi jaoks ette nähtud tsentraalne summa anti ühekordse maksena. 1985. aasta määruses keskenduti peamiselt ülesannete jaotusele transpordiministeeriumi ja omavalitsusüksuste vahel. 1985. aasta määrus tunnistati kehtetuks 1. jaanuaril 1987 uue määrusega, (6) mis kehtis kuni 30. aprillini 2003, mil see asendati omakorda äriliste transporditeenuste määrusega (vt allpool). |
| --- | --- |

(18)

Omavalitsusüksuste uue tulusüsteemi vastuvõtmisega võeti 1985. aastal vastu uus kohaliku transpordi hüvitamist käsitlev määrus (edaspidi „1985. aasta määrus“). Maakondade (ja linnade) uus tulusüsteem nägi ette, et kohaliku transpordi jaoks ette nähtud tsentraalne summa anti ühekordse maksena. 1985. aasta määruses keskenduti peamiselt ülesannete jaotusele transpordiministeeriumi ja omavalitsusüksuste vahel. 1985. aasta määrus tunnistati kehtetuks 1. jaanuaril 1987 uue määrusega, (6) mis kehtis kuni 30. aprillini 2003, mil see asendati omakorda äriliste transporditeenuste määrusega (vt allpool).

6

2.1.3.   Äriliste transporditeenuste seadus (2002) ja äriliste transporditeenuste määrus (2003)

Äriliste transporditeenuste seadus (2002) ja äriliste transporditeenuste määrus (2003)

| (19) | Praegu reguleerib Norras kohalike liinibussivedude sektorit 2002. aasta äriliste transporditeenuste seadus (edaspidi „CTA“) (7) ja 2003. aasta äriliste transporditeenuste määrus (edaspidi „CTR“) (8). CTAga tunnistati kehtetuks ja asendati 1976. aasta transpordiseadus (9). CTRiga tunnistati kehtetuks ja asendati kaks määrust (10). |
| --- | --- |

(19)

Praegu reguleerib Norras kohalike liinibussivedude sektorit 2002. aasta äriliste transporditeenuste seadus (edaspidi „CTA“) (7) ja 2003. aasta äriliste transporditeenuste määrus (edaspidi „CTR“) (8). CTAga tunnistati kehtetuks ja asendati 1976. aasta transpordiseadus (9). CTRiga tunnistati kehtetuks ja asendati kaks määrust (10).

7

8

9

10

| (20) | Norra ametiasutused on kinnitanud, et asjaomaseid õigusnorme ei ole olulisel määral muudetud alates EMP lepingu jõustumisest 1994. aastal. |
| --- | --- |

(20)

Norra ametiasutused on kinnitanud, et asjaomaseid õigusnorme ei ole olulisel määral muudetud alates EMP lepingu jõustumisest 1994. aastal.

2.1.4.   Kohalike transporditeenuste kaasrahastamine riigi ja omavalitsusüksuste poolt

Kohalike transporditeenuste kaasrahastamine riigi ja omavalitsusüksuste poolt

| (21) | Omavalitsusüksused rahastavad kohalikke transporditeenuseid osaliselt maksutulust. Lisaks sellele saavad omavalitsusüksused kooskõlas CTAga riigilt rahalisi vahendeid iga-aastaste üldiste toetuste kujul (11). Toetuse suurus määratakse kindlaks vastavalt sellele, kui palju need omavalitsusüksused riigi toetust vajavad. Sellepärast peavad omavalitsusüksused esitama transpordiministeeriumile eelarved, raamatupidamisandmed ja muu asjakohase teabe, mis on vajalik toetusvajaduse hindamiseks (12). |
| --- | --- |

(21)

Omavalitsusüksused rahastavad kohalikke transporditeenuseid osaliselt maksutulust. Lisaks sellele saavad omavalitsusüksused kooskõlas CTAga riigilt rahalisi vahendeid iga-aastaste üldiste toetuste kujul (11). Toetuse suurus määratakse kindlaks vastavalt sellele, kui palju need omavalitsusüksused riigi toetust vajavad. Sellepärast peavad omavalitsusüksused esitama transpordiministeeriumile eelarved, raamatupidamisandmed ja muu asjakohase teabe, mis on vajalik toetusvajaduse hindamiseks (12).

11

12

2.1.5.   Kontsessioonid

Kontsessioonid

2.1.5.1.   Sissejuhatus

Sissejuhatus

| (22) | CTA kohaselt on vaja kontsessioone selleks, et osutada hüvitatavaid bussitransporditeenuseid (s.t transporditeenuste kasutajad (reisijad) maksavad selle eest) (13). |
| --- | --- |

(22)

CTA kohaselt on vaja kontsessioone selleks, et osutada hüvitatavaid bussitransporditeenuseid (s.t transporditeenuste kasutajad (reisijad) maksavad selle eest) (13).

13

| (23) | Selleks et saaks osutada hüvitatavaid liinitransporditeenuseid, on vaja nii üldist kui ka erikontsessiooni. |
| --- | --- |

(23)

Selleks et saaks osutada hüvitatavaid liinitransporditeenuseid, on vaja nii üldist kui ka erikontsessiooni.

2.1.5.2.   Üldised kontsessioonid reisijateveo pakkumiseks

Üldised kontsessioonid reisijateveo pakkumiseks

| (24) | Hüvitatavaid reisijateveoteenuseid osutavatel ettevõtjatel peab olema üldine kontsessioon (14). Üldise kontsessiooni saamiseks peab taotleja i) esitama tõendi kriminaalkaristuste puudumise kohta, ii) omama rahuldaval määral käibevahendeid ja finantssuutlikkust ning iii) omama rahuldaval tasemel kutsealaseid oskuseid (15). Üldised kontsessioonid on tähtajatud (16). |
| --- | --- |

(24)

Hüvitatavaid reisijateveoteenuseid osutavatel ettevõtjatel peab olema üldine kontsessioon (14). Üldise kontsessiooni saamiseks peab taotleja i) esitama tõendi kriminaalkaristuste puudumise kohta, ii) omama rahuldaval määral käibevahendeid ja finantssuutlikkust ning iii) omama rahuldaval tasemel kutsealaseid oskuseid (15). Üldised kontsessioonid on tähtajatud (16).

14

15

16

2.1.5.3.   Erikontsessioonid liinitransporditeenuste osutamiseks

Erikontsessioonid liinitransporditeenuste osutamiseks

| (25) | Lisaks üldisele kontsessioonile peab igal ettevõtjal, kes soovib osutada hüvitatavaid liinitransporditeenuseid, olema erikontsessioon (17). Erikontsessioone on kahte liiki: i) piirkonnapõhised kontsessioonid ja ii) liinipõhised kontsessioonid. Piirkonnapõhine kontsessioon on kohalikku laadi, s.t see kontsessioon võimaldab selle omanikul osutada liinitransporditeenuseid tervel kontsessiooniga hõlmatud alal sel määral, mil selles piirkonnas ei ole sõlmitud muid liinipõhiseid kontsessioone. Liinipõhise kontsessiooni omanik on ainus ettevõtja, kellel on lubatud osutada liinibussitranspordi teenust sellel liinil. |
| --- | --- |

(25)

Lisaks üldisele kontsessioonile peab igal ettevõtjal, kes soovib osutada hüvitatavaid liinitransporditeenuseid, olema erikontsessioon (17). Erikontsessioone on kahte liiki: i) piirkonnapõhised kontsessioonid ja ii) liinipõhised kontsessioonid. Piirkonnapõhine kontsessioon on kohalikku laadi, s.t see kontsessioon võimaldab selle omanikul osutada liinitransporditeenuseid tervel kontsessiooniga hõlmatud alal sel määral, mil selles piirkonnas ei ole sõlmitud muid liinipõhiseid kontsessioone. Liinipõhise kontsessiooni omanik on ainus ettevõtja, kellel on lubatud osutada liinibussitranspordi teenust sellel liinil.

17

| (26) | Erikontsessiooniga antakse kontsessionäärile õigus ja samas pannakse talle ka kohustus osutada transporditeenust vastavalt kontsessioonis sätestatule (18). Erikontsessiooni taotlemisel tuleb esitada sõidugraafik ja tariifid (19). Sõidugraafiku ja tariifide üle teostavad kontrolli omavalitsusüksused (20). Neil on õigus nõuda sõidugraafikute ja tariifide muutmist (21). |
| --- | --- |

(26)

Erikontsessiooniga antakse kontsessionäärile õigus ja samas pannakse talle ka kohustus osutada transporditeenust vastavalt kontsessioonis sätestatule (18). Erikontsessiooni taotlemisel tuleb esitada sõidugraafik ja tariifid (19). Sõidugraafiku ja tariifide üle teostavad kontrolli omavalitsusüksused (20). Neil on õigus nõuda sõidugraafikute ja tariifide muutmist (21).

18

19

20

21

| (27) | Erikontsessiooni võib anda i) hankemenetluse kaudu (kontsessioon antakse hankemenetluse käigus kindlaks määratud ajavahemikuks, (22) kuid maksimaalselt kümneks aastaks (23)), või ii) otse ilma hankemenetlust kasutamata (kontsessioon antakse kümneks aastaks) (24). |
| --- | --- |

(27)

Erikontsessiooni võib anda i) hankemenetluse kaudu (kontsessioon antakse hankemenetluse käigus kindlaks määratud ajavahemikuks, (22) kuid maksimaalselt kümneks aastaks (23)), või ii) otse ilma hankemenetlust kasutamata (kontsessioon antakse kümneks aastaks) (24).

22

23

24

2.1.5.4.   Lepingud

Lepingud

| (28) | Kontsessiooni täiendamiseks võivad omavalitsusüksused sõlmida kontsessionääridega avalike teenuste osutamist käsitlevad lepingud. Selliste lepingute vormi määravad kindlaks omavalitsusüksused (25). |
| --- | --- |

(28)

Kontsessiooni täiendamiseks võivad omavalitsusüksused sõlmida kontsessionääridega avalike teenuste osutamist käsitlevad lepingud. Selliste lepingute vormi määravad kindlaks omavalitsusüksused (25).

25

2.1.5.5.   Hüvitis

Hüvitis

| (29) | Kontsessionääridele hüvitise maksmise eest vastutavad omavalitsusüksused (26). Omavalitsusüksused võivad valida, kas kasutada brutolepinguid või netolepinguid. Brutolepingute puhul saavad kontsessionäärid asjaomaselt omavalitsusüksuselt teenuse osutamise kulude katmiseks hüvitist ja neil ei ole õigust tulule, mis saadakse piletite müümisest reisijatele. Netolepingute puhul saavad kontsessionäärid piletimüügitulu endale ja lisaks maksab omavalitsusüksus neile hüvitist, kui piletimüügitulust ei piisa teenuse kulude ja mõistliku kasumi katmiseks. |
| --- | --- |

(29)

Kontsessionääridele hüvitise maksmise eest vastutavad omavalitsusüksused (26). Omavalitsusüksused võivad valida, kas kasutada brutolepinguid või netolepinguid. Brutolepingute puhul saavad kontsessionäärid asjaomaselt omavalitsusüksuselt teenuse osutamise kulude katmiseks hüvitist ja neil ei ole õigust tulule, mis saadakse piletite müümisest reisijatele. Netolepingute puhul saavad kontsessionäärid piletimüügitulu endale ja lisaks maksab omavalitsusüksus neile hüvitist, kui piletimüügitulust ei piisa teenuse kulude ja mõistliku kasumi katmiseks.

26

| (30) | CTA artikli 22 alusel peavad omavalitsusüksused hüvitama ettevõtjatele transporditeenuse osutamise kahjumit tootvatel liinidel, mille asjaomane omavalitsusüksus soovib oma piirkonnas kasutusele võtta või mida ta soovib oma piirkonnas säilitada (27). |
| --- | --- |

(30)

CTA artikli 22 alusel peavad omavalitsusüksused hüvitama ettevõtjatele transporditeenuse osutamise kahjumit tootvatel liinidel, mille asjaomane omavalitsusüksus soovib oma piirkonnas kasutusele võtta või mida ta soovib oma piirkonnas säilitada (27).

27

| (31) | Omavalitsusüksused võivad ise kindlaks määrata, millisel kujul teenuse osutamine kontsessionääridele hüvitatakse. CTA ja CTR ei sisalda ühtegi konkreetset sätet selle kohta, kuidas teenuse osutamine hüvitada tuleks. |
| --- | --- |

(31)

Omavalitsusüksused võivad ise kindlaks määrata, millisel kujul teenuse osutamine kontsessionääridele hüvitatakse. CTA ja CTR ei sisalda ühtegi konkreetset sätet selle kohta, kuidas teenuse osutamine hüvitada tuleks.

| (32) | Järelevalveamet saab aru, et CTA artikli 22 kohaselt võib hüvitis katta avalike teenuste osutamisega kaasnevad kulud (sealhulgas mõistliku kasumi), millest on netolepingute puhul maha arvatud piletitulu. |
| --- | --- |

(32)

Järelevalveamet saab aru, et CTA artikli 22 kohaselt võib hüvitis katta avalike teenuste osutamisega kaasnevad kulud (sealhulgas mõistliku kasumi), millest on netolepingute puhul maha arvatud piletitulu.

2.2.   Koolitransport

Koolitransport

| (33) | Juba enne EMP lepingu jõustumist Norras 1. jaanuaril 1994 vastutasid Norra maakonnad koolist teatavas kauguses (tavaliselt neli kilomeetrit) elavatele põhi- ja keskkooliõpilastele koolitransporditeenuse osutamise eest. Praegu on see vastutus sätestatud 1998. aasta haridusseaduses (edaspidi „haridusseadus“) (28). Selle seaduse eelkäijad olid 1969. aasta põhikooliseadus (29) ja 1974. aasta keskkooliseadus (30). Vastutus koolitransporditeenuse osutamise eest pandi maakondadele 1980. aastate keskel seadusega, millega muudeti põhikooliseadust ja keskkooliseadust (31). Selguse huvides kasutatakse kogu käesolevas otsuses terminit „haridusseadus“ viitamisel ka nendele asjaomastele õigusaktidele, mis kehtisid enne haridusseaduse jõustumist. |
| --- | --- |

(33)

Juba enne EMP lepingu jõustumist Norras 1. jaanuaril 1994 vastutasid Norra maakonnad koolist teatavas kauguses (tavaliselt neli kilomeetrit) elavatele põhi- ja keskkooliõpilastele koolitransporditeenuse osutamise eest. Praegu on see vastutus sätestatud 1998. aasta haridusseaduses (edaspidi „haridusseadus“) (28). Selle seaduse eelkäijad olid 1969. aasta põhikooliseadus (29) ja 1974. aasta keskkooliseadus (30). Vastutus koolitransporditeenuse osutamise eest pandi maakondadele 1980. aastate keskel seadusega, millega muudeti põhikooliseadust ja keskkooliseadust (31). Selguse huvides kasutatakse kogu käesolevas otsuses terminit „haridusseadus“ viitamisel ka nendele asjaomastele õigusaktidele, mis kehtisid enne haridusseaduse jõustumist.

28

29

30

31

| (34) | Haridusseaduse kohaselt peavad kommuunid tasuma põhikooliõpilastele pakutavate koolitransporditeenuste eest maakonnale. Seejärel maksab maakond teenust osutavale bussiettevõtjale. Keskkooliõpilastele pakutavate koolitransporditeenuste puhul maksavad maakonnad bussiettevõtjatega sõlmitud lepingute alusel kinni õpilaste kuupiletid. |
| --- | --- |

(34)

Haridusseaduse kohaselt peavad kommuunid tasuma põhikooliõpilastele pakutavate koolitransporditeenuste eest maakonnale. Seejärel maksab maakond teenust osutavale bussiettevõtjale. Keskkooliõpilastele pakutavate koolitransporditeenuste puhul maksavad maakonnad bussiettevõtjatega sõlmitud lepingute alusel kinni õpilaste kuupiletid.

3.   VÄIDETAVAD ABISAAJAD

| (35) | Alates EMP lepingu jõustumisest Norras on Aust-Agder andnud erikontsessioonid järgmisele seitsmele ettevõtjale ning on sõlminud nendega kohalikke liini- ja koolibussiteenuseid käsitlevad lepingud:






  1. | Birkeland Busser AS, mis kuulub ettevõtjale Setesdal Bilruter L/L; |
| --- | --- | --- |

(35)

Alates EMP lepingu jõustumisest Norras on Aust-Agder andnud erikontsessioonid järgmisele seitsmele ettevõtjale ning on sõlminud nendega kohalikke liini- ja koolibussiteenuseid käsitlevad lepingud:

1.

Birkeland Busser AS, mis kuulub ettevõtjale Setesdal Bilruter L/L;

| 2. | Frolandsruta Frode Oland, mis kuulub ettevõtjale Frode Stoltenberg Oland; |
| --- | --- |

2.

Frolandsruta Frode Oland, mis kuulub ettevõtjale Frode Stoltenberg Oland;

| 3. | Høyvågruta AS (kuni ühinemiseni ettevõtjaga Nettbuss Sør AS 2009. aastal); |
| --- | --- |

3.

Høyvågruta AS (kuni ühinemiseni ettevõtjaga Nettbuss Sør AS 2009. aastal);

| 4. | Nettbuss Sør AS, mis on osa Nettbussi kontsernist ja mille omanik on ettevõtjale Norges Statsbaner AS (32) kuuluv bussitranspordiettevõte Nettbus AS; |
| --- | --- |

4.

Nettbuss Sør AS, mis on osa Nettbussi kontsernist ja mille omanik on ettevõtjale Norges Statsbaner AS (32) kuuluv bussitranspordiettevõte Nettbus AS;

32

| 5. | Risør og Tvedestrand Bilruter AS (edaspidi „RTB“; kuni ühinemiseni ettevõtjaga Nettbuss Sør AS 2008. aastal); |
| --- | --- |

5.

Risør og Tvedestrand Bilruter AS (edaspidi „RTB“; kuni ühinemiseni ettevõtjaga Nettbuss Sør AS 2008. aastal);

| 6. | L/L Setesdal Bilruter, kelle kolm põhiaktsionäri on Sigmund Aune, Brøvig Holding AS ja Bykle kommuun. Lisaks on aktsionäride seas ka mitu teist Aust-Agderi kommuuni ja mõni Vest-Agderi kommuun; ning |
| --- | --- |

6.

L/L Setesdal Bilruter, kelle kolm põhiaktsionäri on Sigmund Aune, Brøvig Holding AS ja Bykle kommuun. Lisaks on aktsionäride seas ka mitu teist Aust-Agderi kommuuni ja mõni Vest-Agderi kommuun; ning

| 7. | Telemark Bilruter, kelle põhiaktsionärid on Vinje kommuun, Seljordi kommuun ja Seljord Sparebank. Lisaks omab ettevõttes aktsiaid mitu teist Telemarki maakonna kommuuni. |
| --- | --- |

7.

Telemark Bilruter, kelle põhiaktsionärid on Vinje kommuun, Seljordi kommuun ja Seljord Sparebank. Lisaks omab ettevõttes aktsiaid mitu teist Telemarki maakonna kommuuni.

| (36) | Need ettevõtjad osutasid Aust-Agderis kohalikke liini- ja koolibussiteenuseid juba enne EMP lepingu jõustumist Norras 1. jaanuaril 1994. Alates 2009. aastast ning pärast ettevõtja Nettbuss Sør AS ühinemist ettevõtjatega Høyvågruta AS ja RTB jäi Aust-Agderi lepingute alusel transporditeenuseid pakkuma viis ettevõtjat (33). Pärast Nettbuss Sør ASiga sõlmitud kontsessioonilepingu lõppemist 31. detsembril 2014 on jäänud olemasolevas õigusraamistikus asjaomaseid teenuseid osutama vaid neli transpordiettevõtjat. |
| --- | --- |

(36)

Need ettevõtjad osutasid Aust-Agderis kohalikke liini- ja koolibussiteenuseid juba enne EMP lepingu jõustumist Norras 1. jaanuaril 1994. Alates 2009. aastast ning pärast ettevõtja Nettbuss Sør AS ühinemist ettevõtjatega Høyvågruta AS ja RTB jäi Aust-Agderi lepingute alusel transporditeenuseid pakkuma viis ettevõtjat (33). Pärast Nettbuss Sør ASiga sõlmitud kontsessioonilepingu lõppemist 31. detsembril 2014 on jäänud olemasolevas õigusraamistikus asjaomaseid teenuseid osutama vaid neli transpordiettevõtjat.

33

| (37) | Õigus ja kohustus osutada kohalikke liini- ja koolibussiteenuseid on antud kontsessioonide kaudu ning hilisemas etapis ka kombineeritult eraldi lepingute sõlmimisega bussiettevõtjatega. Kaks kõige hilisemat kontsessiooni hõlmasid umbes kümne aasta pikkust ajavahemikku (1993–2003 ja 2004–2012). Nimetatud bussiettevõtjatele antud kontsessioone ja nendega sõlmitud lepinguid on kahel kontsessiooniperioodil korrapäraselt pikendatud. |
| --- | --- |

(37)

Õigus ja kohustus osutada kohalikke liini- ja koolibussiteenuseid on antud kontsessioonide kaudu ning hilisemas etapis ka kombineeritult eraldi lepingute sõlmimisega bussiettevõtjatega. Kaks kõige hilisemat kontsessiooni hõlmasid umbes kümne aasta pikkust ajavahemikku (1993–2003 ja 2004–2012). Nimetatud bussiettevõtjatele antud kontsessioone ja nendega sõlmitud lepinguid on kahel kontsessiooniperioodil korrapäraselt pikendatud.

| (38) | Kõik ettevõtjad tegelevad ka äritegevusega, mis jääb väljapoole avaliku teenuse osutamist. Nimetatud äritegevuse alla kuuluvad kaubavedu, ekskursioonibussid, taksoteenused ja kiirbussiliinid. |
| --- | --- |

(38)

Kõik ettevõtjad tegelevad ka äritegevusega, mis jääb väljapoole avaliku teenuse osutamist. Nimetatud äritegevuse alla kuuluvad kaubavedu, ekskursioonibussid, taksoteenused ja kiirbussiliinid.

| (39) | Nettbuss Sør AS on osutanud alates 1960. aastatest – alates 2014. aastast oma tütarettevõtja Nettbuss Ekspress AS kaudu – piirkonnas lennujaamabussiteenust. Seda peetakse äriliseks bussiliiniks, mille puhul ei ole õigust saada Aust-Agderilt avaliku teenuse osutamise hüvitist. Ettevõtja käitab oma tütarettevõtja Sørlandsekspressen kaudu väljaspool avaliku teenuse osutamist ka kiirbussiliine ja ööbussiliine (nattbuss). |
| --- | --- |

(39)

Nettbuss Sør AS on osutanud alates 1960. aastatest – alates 2014. aastast oma tütarettevõtja Nettbuss Ekspress AS kaudu – piirkonnas lennujaamabussiteenust. Seda peetakse äriliseks bussiliiniks, mille puhul ei ole õigust saada Aust-Agderilt avaliku teenuse osutamise hüvitist. Ettevõtja käitab oma tütarettevõtja Sørlandsekspressen kaudu väljaspool avaliku teenuse osutamist ka kiirbussiliine ja ööbussiliine (nattbuss).

| (40) | Norra ametiasutuste sõnul võttis Telemark Bilruter AS alates 2012. aastast kasutusele eraldi raamatupidamisarvestuse. |
| --- | --- |

(40)

Norra ametiasutuste sõnul võttis Telemark Bilruter AS alates 2012. aastast kasutusele eraldi raamatupidamisarvestuse.

| (41) | Frolandsruta Frode Oland ei ole eraldi raamatupidamisarvestust pidanud. |
| --- | --- |

(41)

Frolandsruta Frode Oland ei ole eraldi raamatupidamisarvestust pidanud.

| (42) | Birkeland Busser AS, Nettbuss Sør AS ja Setesdal Bilruter L/L hakkasid rakendama raamatupidamise lahususe põhimõtet 2009. aastal. |
| --- | --- |

(42)

Birkeland Busser AS, Nettbuss Sør AS ja Setesdal Bilruter L/L hakkasid rakendama raamatupidamise lahususe põhimõtet 2009. aastal.

| (43) | RTB ja Høyvågruta ASi puhul ei ole Norra ametiasutustel olnud võimalik esitada teavet selle kohta, kas nad on pidanud eraldi raamatupidamisarvestust. Alates nende ühinemisest Nettbuss Sør ASiga vastavalt 2008. ja 2009. aastal on nende raamatupidamisarvestused liidetud Nettbuss Sør ASi raamatupidamisarvestusega. |
| --- | --- |

(43)

RTB ja Høyvågruta ASi puhul ei ole Norra ametiasutustel olnud võimalik esitada teavet selle kohta, kas nad on pidanud eraldi raamatupidamisarvestust. Alates nende ühinemisest Nettbuss Sør ASiga vastavalt 2008. ja 2009. aastal on nende raamatupidamisarvestused liidetud Nettbuss Sør ASi raamatupidamisarvestusega.

4.   LEPINGUTE SÕLMIMINE

4.1.   Lepingute sõlmimine aastatel 1988–2003

Lepingute sõlmimine aastatel 1988–2003

| (44) | 1988. aastast kuni 2003. aasta lõpuni sõlmis Aust-Agder lepingud iga erikontsessiooni omava bussiettevõtjaga. Nende lepingute kestus oli üks aasta ja neid oli võimalik automaatselt pikendada korraga üheks aastaks. |
| --- | --- |

(44)

1988. aastast kuni 2003. aasta lõpuni sõlmis Aust-Agder lepingud iga erikontsessiooni omava bussiettevõtjaga. Nende lepingute kestus oli üks aasta ja neid oli võimalik automaatselt pikendada korraga üheks aastaks.

| (45) | Nendes lepingutes ei nähtud ette avaliku teenindamise hüvitise arvutamise valemit. Hüvitis põhines läbirääkimistel. Küll aga nähti lepingutes ette iga erikontsessiooni omava bussiettevõtja kohustus koostada tootmisplaan ja eelarveettepanek, kus oleks näidatud asjaomaste ettevõtjate eeldatavad tulud ja kulud. See ettepanek pidi põhinema nii palju kui võimalik raamatupidamisandmetel ja statistikal, samuti prognoosidel kulude ja tulude ning liikluse arengu kohta. Lisaks peaksid kavandatavad tootmiskulud vastama keskmise hästi korraldatud juhtimisega ettevõtja kuludele. See oli läbirääkimiste aluseks. |
| --- | --- |

(45)

Nendes lepingutes ei nähtud ette avaliku teenindamise hüvitise arvutamise valemit. Hüvitis põhines läbirääkimistel. Küll aga nähti lepingutes ette iga erikontsessiooni omava bussiettevõtja kohustus koostada tootmisplaan ja eelarveettepanek, kus oleks näidatud asjaomaste ettevõtjate eeldatavad tulud ja kulud. See ettepanek pidi põhinema nii palju kui võimalik raamatupidamisandmetel ja statistikal, samuti prognoosidel kulude ja tulude ning liikluse arengu kohta. Lisaks peaksid kavandatavad tootmiskulud vastama keskmise hästi korraldatud juhtimisega ettevõtja kuludele. See oli läbirääkimiste aluseks.

4.2.   Lepingute sõlmimine aastatel 2004–2008 – ALFA meetodi kasutuselevõtt

Lepingute sõlmimine aastatel 2004–2008 – ALFA meetodi kasutuselevõtt

| (46) | Pärast maakonna volikogu 2002. aasta detsembri otsust sõlmis Aust-Agder uued individuaalsed lepingud. Norra ametiasutuste sõnul ei toonud nende lepingute kasutuselevõtt eelneva süsteemiga võrreldes kaasa mingit olulist muutust. Kõik lepingud sõlmiti jätkuvalt otse olemasolevate ettevõtjatega. |
| --- | --- |

(46)

Pärast maakonna volikogu 2002. aasta detsembri otsust sõlmis Aust-Agder uued individuaalsed lepingud. Norra ametiasutuste sõnul ei toonud nende lepingute kasutuselevõtt eelneva süsteemiga võrreldes kaasa mingit olulist muutust. Kõik lepingud sõlmiti jätkuvalt otse olemasolevate ettevõtjatega.

| (47) | Hüvitise tase määrati kindlaks jätkuvalt Aust-Agderi ja bussiettevõtjate vaheliste läbirääkimiste käigus, kuid alates 2004. aastast läbirääkimiste alus muutus, sest kasutusele võeti uus hüvitise arvutamise süsteem, nn ALFA meetod (34). |
| --- | --- |

(47)

Hüvitise tase määrati kindlaks jätkuvalt Aust-Agderi ja bussiettevõtjate vaheliste läbirääkimiste käigus, kuid alates 2004. aastast läbirääkimiste alus muutus, sest kasutusele võeti uus hüvitise arvutamise süsteem, nn ALFA meetod (34).

34

| (48) | Norra ametiasutuste sõnul töötati ALFA meetod välja kui objektiivne ja läbipaistev bussivedudega seotud kulude arvutamise mudel. Aluspõhimõte seisneb selles, et transpordiettevõtjate hüvitise arvutamisel ei võeta aluseks asjaomaste ettevõtjate enda tegelikud kulud, vaid sama liiki ettevõtjate representatiivne kulude prognoos. Selle meetodi abil modelleeritakse hästi korraldatud juhtimisega bussiettevõtja kulud. ALFA meetodi kohane bussiteenuste normaliseeritud kulude arvutamine sisaldab järgmiseid põhielemente:






  a. | teostatud vedude arvutamine: kilomeetrite arv tegevusperioodi jooksul ühe sõiduki kohta. Iga regulaarliini puhul registreeritakse läbitud vahemaa, selleks kulunud aeg, päevade arv perioodi jooksul ja kasutatud bussi tüüp. Samuti arvutatakse välja kilomeetrite arv sõiduki kohta ja liikluses viibitud tundide arv ning keskmine kiirus perioodi kohta; |
| --- | --- | --- |

(48)

Norra ametiasutuste sõnul töötati ALFA meetod välja kui objektiivne ja läbipaistev bussivedudega seotud kulude arvutamise mudel. Aluspõhimõte seisneb selles, et transpordiettevõtjate hüvitise arvutamisel ei võeta aluseks asjaomaste ettevõtjate enda tegelikud kulud, vaid sama liiki ettevõtjate representatiivne kulude prognoos. Selle meetodi abil modelleeritakse hästi korraldatud juhtimisega bussiettevõtja kulud. ALFA meetodi kohane bussiteenuste normaliseeritud kulude arvutamine sisaldab järgmiseid põhielemente:

a.

teostatud vedude arvutamine: kilomeetrite arv tegevusperioodi jooksul ühe sõiduki kohta. Iga regulaarliini puhul registreeritakse läbitud vahemaa, selleks kulunud aeg, päevade arv perioodi jooksul ja kasutatud bussi tüüp. Samuti arvutatakse välja kilomeetrite arv sõiduki kohta ja liikluses viibitud tundide arv ning keskmine kiirus perioodi kohta;

| b. | kulude arvutamine: ühikukulud korrutatuna kilomeetrite arvuga sõiduki kohta. ALFA meetodi rakendamisel võetakse arvesse kulusid kütusele, rehvidele, varuosadele, teenindusele, hooldusele ja autopesule ning sõidukikulusid, personalikulusid (juhid), eelarvekulusid (liikluskulud, nagu praamisõit, toll jne), halduskulusid ja muid ühiseid kulusid. Iga artikli kulude arvutamisel võetakse osaliselt aluseks sisendtegurite hinnad, korrutatuna nende tarbimisega kilomeetri kohta, mille tulemusel saadakse normaliseeritud näitaja kilomeetri kohta; |
| --- | --- |

b.

kulude arvutamine: ühikukulud korrutatuna kilomeetrite arvuga sõiduki kohta. ALFA meetodi rakendamisel võetakse arvesse kulusid kütusele, rehvidele, varuosadele, teenindusele, hooldusele ja autopesule ning sõidukikulusid, personalikulusid (juhid), eelarvekulusid (liikluskulud, nagu praamisõit, toll jne), halduskulusid ja muid ühiseid kulusid. Iga artikli kulude arvutamisel võetakse osaliselt aluseks sisendtegurite hinnad, korrutatuna nende tarbimisega kilomeetri kohta, mille tulemusel saadakse normaliseeritud näitaja kilomeetri kohta;

| c. | tegevusperioodi jooksul liiklustegevusega teenitav tulu; ning |
| --- | --- |

c.

tegevusperioodi jooksul liiklustegevusega teenitav tulu; ning

| d. | toetusvajaduse arvutamine: toetuste arvutamine rajaneb normaliseeritud arvutustel ja eelarvekuludel, millest arvatakse maha liiklustegevusest saadav tulu. |
| --- | --- |

d.

toetusvajaduse arvutamine: toetuste arvutamine rajaneb normaliseeritud arvutustel ja eelarvekuludel, millest arvatakse maha liiklustegevusest saadav tulu.

| (49) | Arvutamisel on aluseks võetud iga ettevõtja osutatud veoteenused (st eri sõidukirühmade ja regulaarteenuste rühmade sõidukite läbitud kilomeetrite arv), seejärel ALFA meetodi kohased eri kuluartiklite keskmised kulud ning viimaks teatud kohandused, mille aluseks on kulud, mis on eriomased konkreetsele ettevõtjale tulenevalt geograafilistest ja topograafilistest tingimustest, liiklustingimustest ja õigusaktidest ning maksudega seotud tingimustest. |
| --- | --- |

(49)

Arvutamisel on aluseks võetud iga ettevõtja osutatud veoteenused (st eri sõidukirühmade ja regulaarteenuste rühmade sõidukite läbitud kilomeetrite arv), seejärel ALFA meetodi kohased eri kuluartiklite keskmised kulud ning viimaks teatud kohandused, mille aluseks on kulud, mis on eriomased konkreetsele ettevõtjale tulenevalt geograafilistest ja topograafilistest tingimustest, liiklustingimustest ja õigusaktidest ning maksudega seotud tingimustest.

| (50) | Uued individuaalsed lepingud kehtisid algselt 1. jaanuarist 2004 kuni 31. detsembrini 2006 ja neid pikendati kahe aasta võrra kuni 31. detsembrini 2008. |
| --- | --- |

(50)

Uued individuaalsed lepingud kehtisid algselt 1. jaanuarist 2004 kuni 31. detsembrini 2006 ja neid pikendati kahe aasta võrra kuni 31. detsembrini 2008.

4.3.   Lepingute sõlmimine alates 2009. aastast – indekseerimine

Lepingute sõlmimine alates 2009. aastast – indekseerimine

| (51) | 12. juunil 2007 otsustas Aust-Agderi maakonna volikogu sõlmida järgmiseks perioodiks (2009–2012) uued lepingud otse olemasolevate bussiettevõtjatega. Pärast läbirääkimisi bussiettevõtjatega kiitis volikogu uued lepingud 9. detsembril 2008 heaks. |
| --- | --- |

(51)

12. juunil 2007 otsustas Aust-Agderi maakonna volikogu sõlmida järgmiseks perioodiks (2009–2012) uued lepingud otse olemasolevate bussiettevõtjatega. Pärast läbirääkimisi bussiettevõtjatega kiitis volikogu uued lepingud 9. detsembril 2008 heaks.

| (52) | Varasemad lepingud püsisid suuresti muutumatutena. ALFA meetodit täiendati siiski uue indekseerimissüsteemiga, mis oli seotud vastavalt järgmisele valemile teatavate sisendteguritega:
  0,55 × L + 0,30 × K + 0,15 × D







  L | = | palgakulude muutus (Norra Statistikaamet, transpordisektori palkade statistika) |
| --- | --- | --- | --- |
| K | = | tarbijahinnaindeksi muutus (Norra Statistikaamet) |
| D | = | kütusekulude muutus (Platts Oilgrami indeks). |

(52)

Varasemad lepingud püsisid suuresti muutumatutena. ALFA meetodit täiendati siiski uue indekseerimissüsteemiga, mis oli seotud vastavalt järgmisele valemile teatavate sisendteguritega:

0,55 × L + 0,30 × K + 0,15 × D

L

=

palgakulude muutus (Norra Statistikaamet, transpordisektori palkade statistika)

K

=

tarbijahinnaindeksi muutus (Norra Statistikaamet)

D

=

kütusekulude muutus (Platts Oilgrami indeks).

| (53) | Hüvitise üle, mida anti alates 2009. aastast seoses uute lepingutega, enam läbirääkimisi ei peetud. |
| --- | --- |

(53)

Hüvitise üle, mida anti alates 2009. aastast seoses uute lepingutega, enam läbirääkimisi ei peetud.

| (54) | Uued lepingud kehtisid algselt 1. jaanuarist 2009 kuni 31. detsembrini 2012 ja neid pikendati kuni 2016. aasta lõpuni, välja arvatud leping Nettbuss Sør ASiga, mida pikendati vaid kaheks aastaks, kuni 31. detsembrini 2014. |
| --- | --- |

(54)

Uued lepingud kehtisid algselt 1. jaanuarist 2009 kuni 31. detsembrini 2012 ja neid pikendati kuni 2016. aasta lõpuni, välja arvatud leping Nettbuss Sør ASiga, mida pikendati vaid kaheks aastaks, kuni 31. detsembrini 2014.

| (55) | Aust-Agderi maakond on juba alustanud hankemenetlust uute lepingute sõlmimiseks ajavahemikuks, mis algab 2015. aasta jaanuarist. |
| --- | --- |

(55)

Aust-Agderi maakond on juba alustanud hankemenetlust uute lepingute sõlmimiseks ajavahemikuks, mis algab 2015. aasta jaanuarist.

5.   ATP PROJEKT JA LENNUJAAMABUSSITEENUS

| (56) | Hageja väidab, et Aust-Agder on eraldanud bussiettevõtjale igal aastal „teadusuuringute ja keskkonnameetmete“ jaoks miljon Norra krooni. |
| --- | --- |

(56)

Hageja väidab, et Aust-Agder on eraldanud bussiettevõtjale igal aastal „teadusuuringute ja keskkonnameetmete“ jaoks miljon Norra krooni.

teadusuuringute ja keskkonnameetmete

| (57) | Norra ametiasutuste esitatud teabe kohaselt on Kristiansandi, Songdaleni, Søgne, Vennesla, Lillesandi, Birkenesi ja Ivelandi kommuun ning Vest-Agderi ja Aust-Agderi maakond loonud koostööprojekti (ATP projekt). |
| --- | --- |

(57)

Norra ametiasutuste esitatud teabe kohaselt on Kristiansandi, Songdaleni, Søgne, Vennesla, Lillesandi, Birkenesi ja Ivelandi kommuun ning Vest-Agderi ja Aust-Agderi maakond loonud koostööprojekti (ATP projekt).

| (58) | Selle projekti raames anti alates 2004. aastast otseselt vaid Nettbuss Sør ASile aastas 800 000 Norra krooni, et suurendada liinil Lillesand–Kristiansand busside väljumise sagedust, peamiselt ühelt bussilt tunnis kahele bussile tunnis. See makse tehti 2005., 2006. ja 2007. aastal Vest-Agderi maakonna kaudu ning 2008. ja 2009. aastal aktsiaseltsi Agder Kollektivtrafikk AS (edaspidi „AKT“) kaudu. Alates 2010. aastast suurendati seda summat kahele miljonile Norra kroonile ja Aust-Agder andis selle Nettbuss Sør ASile otse nendevahelise kohalikke liini- ja koolibussiteenuseid käsitleva lepingu raames, et säilitada parem bussiühendus Aust-Agderisse ja parandada veelgi bussiteenuseid liinil Kristiansand–Arendal (liin nr 5). Vastava tellimuse esitas Aust-Agder ja Vest-Agderi maakond tegi AKT kaudu makse Aust-Agderi maakonnale, kes omakorda tegi makse Nettbuss Sør ASile. Alates 2011. aastast vähendati summat 1,5 miljonile Norra kroonile. |
| --- | --- |

(58)

Selle projekti raames anti alates 2004. aastast otseselt vaid Nettbuss Sør ASile aastas 800 000 Norra krooni, et suurendada liinil Lillesand–Kristiansand busside väljumise sagedust, peamiselt ühelt bussilt tunnis kahele bussile tunnis. See makse tehti 2005., 2006. ja 2007. aastal Vest-Agderi maakonna kaudu ning 2008. ja 2009. aastal aktsiaseltsi Agder Kollektivtrafikk AS (edaspidi „AKT“) kaudu. Alates 2010. aastast suurendati seda summat kahele miljonile Norra kroonile ja Aust-Agder andis selle Nettbuss Sør ASile otse nendevahelise kohalikke liini- ja koolibussiteenuseid käsitleva lepingu raames, et säilitada parem bussiühendus Aust-Agderisse ja parandada veelgi bussiteenuseid liinil Kristiansand–Arendal (liin nr 5). Vastava tellimuse esitas Aust-Agder ja Vest-Agderi maakond tegi AKT kaudu makse Aust-Agderi maakonnale, kes omakorda tegi makse Nettbuss Sør ASile. Alates 2011. aastast vähendati summat 1,5 miljonile Norra kroonile.

| (59) | Lisaks seati seoses Nettbuss Sør ASi busside väljumissageduse eespool nimetatud suurendamisega 2004. aastal sisse lennujaamabussiteenus, millega loodi ühendus Kristiansandi teenindava kohaliku bussiliini nr 5 ja Kjeviki lennujaama vahel, kasutades üht piletit, mis kehtis nii sõitmisel kohaliku liinibussiga kui ka lennujaamabussiga. See lennujaamabussiteenus ei olnud avalik teenus. Et hüvitada kohaliku liinibussiteenuse pakkumine liinil nr 5, ostis Nettbuss Sør AS aastas 60 000 istekohta hinnaga 65 Norra krooni pileti eest, mis tegi kokku 3,9 miljonit Norra krooni. Piletihinna arvutamisel võeti aluseks Nettbuss Sør ASi piletihind ärilistel alustel käitatud lennujaamaliinil. Summat kasutati selleks, et rahastada liini nr 5 busside väljumisgraafiku tihendamist. |
| --- | --- |

(59)

Lisaks seati seoses Nettbuss Sør ASi busside väljumissageduse eespool nimetatud suurendamisega 2004. aastal sisse lennujaamabussiteenus, millega loodi ühendus Kristiansandi teenindava kohaliku bussiliini nr 5 ja Kjeviki lennujaama vahel, kasutades üht piletit, mis kehtis nii sõitmisel kohaliku liinibussiga kui ka lennujaamabussiga. See lennujaamabussiteenus ei olnud avalik teenus. Et hüvitada kohaliku liinibussiteenuse pakkumine liinil nr 5, ostis Nettbuss Sør AS aastas 60 000 istekohta hinnaga 65 Norra krooni pileti eest, mis tegi kokku 3,9 miljonit Norra krooni. Piletihinna arvutamisel võeti aluseks Nettbuss Sør ASi piletihind ärilistel alustel käitatud lennujaamaliinil. Summat kasutati selleks, et rahastada liini nr 5 busside väljumisgraafiku tihendamist.

| (60) | 2009. aastal leppisid Nettbuss Sør AS ja Aust-Agder liini nr 5 kasutavate reisijate vähesuse tõttu kokku, et iga-aastase istekohtade ostu summaks tuleks määrata 2,1 miljonit Norra krooni. See tulu vähenemine kaeti ATP projekti raames eraldatava summa suurendamisega kahe miljoni Norra kroonini, nagu on märgitud eespool. |
| --- | --- |

(60)

2009. aastal leppisid Nettbuss Sør AS ja Aust-Agder liini nr 5 kasutavate reisijate vähesuse tõttu kokku, et iga-aastase istekohtade ostu summaks tuleks määrata 2,1 miljonit Norra krooni. See tulu vähenemine kaeti ATP projekti raames eraldatava summa suurendamisega kahe miljoni Norra kroonini, nagu on märgitud eespool.

| (61) | Kuna lennureisijate arv jätkas langustrendi ja kuna leiti, et iga-aastane summa, mille Nettbuss Sør AS maksab istekohtade eest, ei ole lennujaamabussiteenuse säilitamiseks majanduslikult tasuv, lepiti 2013. aastal Aust-Agderiga kokku Nettbuss Sør ASi kohustuse vähendamises kahel avaliku teenuse liinil, nimelt liinidel nr 39 ja 40, et rahastada vastavat ATP projekti tulude vähenemist. Majanduslikus mõttes tähendas see kohustuse vähendamine Norra ametiasutuste hinnangul Nettbuss Sør ASile otsest kulude kokkuhoidu summas 1 020 000 Norra krooni. |
| --- | --- |

(61)

Kuna lennureisijate arv jätkas langustrendi ja kuna leiti, et iga-aastane summa, mille Nettbuss Sør AS maksab istekohtade eest, ei ole lennujaamabussiteenuse säilitamiseks majanduslikult tasuv, lepiti 2013. aastal Aust-Agderiga kokku Nettbuss Sør ASi kohustuse vähendamises kahel avaliku teenuse liinil, nimelt liinidel nr 39 ja 40, et rahastada vastavat ATP projekti tulude vähenemist. Majanduslikus mõttes tähendas see kohustuse vähendamine Norra ametiasutuste hinnangul Nettbuss Sør ASile otsest kulude kokkuhoidu summas 1 020 000 Norra krooni.

| (62) | Norra ametiasutuste esitatud teabe kohaselt lõpetati seoses lennujaamabussiteenusega liinil nr 5 istekohtade ostmine 20. jaanuaril 2014. Lennujaamabussiteenus ja liin nr 5 ei ole turul enam ühe pakkumisena ning lennujaamabussi reisijad peavad ostma liini nr 5 kasutamiseks eraldi pileti. Lisaks ei käita alates 2014. aastast lennujaamabussi enam Nettbus Sør AS, vaid ettevõtja Nettbuss Ekspress AS. |
| --- | --- |

(62)

Norra ametiasutuste esitatud teabe kohaselt lõpetati seoses lennujaamabussiteenusega liinil nr 5 istekohtade ostmine 20. jaanuaril 2014. Lennujaamabussiteenus ja liin nr 5 ei ole turul enam ühe pakkumisena ning lennujaamabussi reisijad peavad ostma liini nr 5 kasutamiseks eraldi pileti. Lisaks ei käita alates 2014. aastast lennujaamabussi enam Nettbus Sør AS, vaid ettevõtja Nettbuss Ekspress AS.

6.   AMETLIKU UURIMISMENETLUSE ALGATAMISE PÕHJUSED

| (63) | Järelevalveametil oli kahtlusi, kas hüvitis, mida on antud Aust-Agderis alates 2004. aastast seoses kohalike liini- ja koolibussiteenuste pakkumise kohustusega, kujutab endast riigiabi EMP lepingu artikli 61 tähenduses, ning iseäranis väljendas amet kahtlust Altmarki (35) tingimuste (eeskätt teine kuni neljas tingimus) kohaldamise suhtes. |
| --- | --- |

(63)

Järelevalveametil oli kahtlusi, kas hüvitis, mida on antud Aust-Agderis alates 2004. aastast seoses kohalike liini- ja koolibussiteenuste pakkumise kohustusega, kujutab endast riigiabi EMP lepingu artikli 61 tähenduses, ning iseäranis väljendas amet kahtlust Altmarki (35) tingimuste (eeskätt teine kuni neljas tingimus) kohaldamise suhtes.

35

| (64) | Järelevalveamet kahtles, kas teine kriteerium on täidetud, võttes arvesse asjaolu, et läbirääkimised antava hüvitise täpse suuruse kindlaks määramiseks toimusid pärast ALFA meetodi kohaldamist. Järelevalveamet kahtles ka kolmanda kriteeriumi täitmises, kuna asjaomased ettevõtjad ei ole alates 2004. aastast pidanud järjekindlalt eraldi raamatupidamisarvestust ja ükski ettevõtjatest ei ole pidanud nõuetekohast arvestust ühiste kulude jaotumise üle, mis näitaks, et lõpliku hüvitisega kaeti vaid avaliku teenuse osutamise kulud. Samuti ei olnud järelevalveametil võimalik teha järeldust neljanda Altmarki kriteeriumi ja võrdlusanalüüsi kohaldatavuse kohta. Veel kahtles järelevalveamet, kas ALFA meetodi ja läbirääkimistega, mida kasutati lõpliku hüvitise kindlaksmääramiseks, sai tagatud, et hüvitisega kaetakse vaid piisavate vahendite ja hästi korraldatud juhtimisega ettevõtja kulud. |
| --- | --- |

(64)

Järelevalveamet kahtles, kas teine kriteerium on täidetud, võttes arvesse asjaolu, et läbirääkimised antava hüvitise täpse suuruse kindlaks määramiseks toimusid pärast ALFA meetodi kohaldamist. Järelevalveamet kahtles ka kolmanda kriteeriumi täitmises, kuna asjaomased ettevõtjad ei ole alates 2004. aastast pidanud järjekindlalt eraldi raamatupidamisarvestust ja ükski ettevõtjatest ei ole pidanud nõuetekohast arvestust ühiste kulude jaotumise üle, mis näitaks, et lõpliku hüvitisega kaeti vaid avaliku teenuse osutamise kulud. Samuti ei olnud järelevalveametil võimalik teha järeldust neljanda Altmarki kriteeriumi ja võrdlusanalüüsi kohaldatavuse kohta. Veel kahtles järelevalveamet, kas ALFA meetodi ja läbirääkimistega, mida kasutati lõpliku hüvitise kindlaksmääramiseks, sai tagatud, et hüvitisega kaetakse vaid piisavate vahendite ja hästi korraldatud juhtimisega ettevõtja kulud.

| (65) | ATP projekti puhul väljendas järelevalveamet piisava teabe puudumise tõttu kahtlust seoses sellega, kas Nettbuss Sør ASile antud toetus on seotud Aust-Agderi antud hüvitisega või kujutab see endast eraldi kava või on mõne sellise kava osa. |
| --- | --- |

(65)

ATP projekti puhul väljendas järelevalveamet piisava teabe puudumise tõttu kahtlust seoses sellega, kas Nettbuss Sør ASile antud toetus on seotud Aust-Agderi antud hüvitisega või kujutab see endast eraldi kava või on mõne sellise kava osa.

| (66) | Lisaks ei olnud järelevalveametil võimalik kindlaks teha, kas kohandused, mis tehti olemasolevasse abikavasse (mis on Aust-Agderis sisse seatud CTA, CTRi, haridusseaduse ja haldustavade põhjal) alates 1. jaanuarist 2004 ALFA meetodiga ja alates 2009. aastast selle indekseerimissüsteemiga, muutsid kõnealust kava oluliselt, muutes selle uueks abiks. Ehkki selle uue meetodi kasutuselevõtuga ei tundu olevat muutunud õiguslik alus ja hüvitise andmise eesmärk ega asjaomased abisaajad, ei ole järelevalveamet kindel, et see ei mõjutanud kava olemust, kuivõrd on võimalik, et hüvitise arvutamise põhialuseid muudeti märkimisväärselt. |
| --- | --- |

(66)

Lisaks ei olnud järelevalveametil võimalik kindlaks teha, kas kohandused, mis tehti olemasolevasse abikavasse (mis on Aust-Agderis sisse seatud CTA, CTRi, haridusseaduse ja haldustavade põhjal) alates 1. jaanuarist 2004 ALFA meetodiga ja alates 2009. aastast selle indekseerimissüsteemiga, muutsid kõnealust kava oluliselt, muutes selle uueks abiks. Ehkki selle uue meetodi kasutuselevõtuga ei tundu olevat muutunud õiguslik alus ja hüvitise andmise eesmärk ega asjaomased abisaajad, ei ole järelevalveamet kindel, et see ei mõjutanud kava olemust, kuivõrd on võimalik, et hüvitise arvutamise põhialuseid muudeti märkimisväärselt.

| (67) | Olles kindlaks teinud, et Aust-Agderis kehtis vähemalt 2003. aasta lõpuni olemasolev abikava, järelevalveamet siiski kahtles – võttes arvesse eraldi raamatupidamisarvestuse puudumist ning nõuetekohase arvestuse puudumist selle üle, millised asjaomaste abisaajate ühised kulud jaotuvad avaliku teenindamise kuludeks ja millised äritegevuse kuludeks –, kas hüvitissummad on antud selle kava alusel. Järelevalveamet oli kooskõlas EFTA kohtu hiljutise praktikaga seisukohal, et makseid, mis ei ole tehtud abikava käsitlevate sätete alusel, ei saa põhjendada kui makseid, mis on selle abikava alusel tehtud (36). Järelevalveamet rõhutas menetluse algatamise otsuses ka seda, et vastavalt eespool tsiteeritud kohtuotsusele tuleks iga abi, mis ei ole antud olemasoleva abikava alusel, käsitada uue abina. |
| --- | --- |

(67)

Olles kindlaks teinud, et Aust-Agderis kehtis vähemalt 2003. aasta lõpuni olemasolev abikava, järelevalveamet siiski kahtles – võttes arvesse eraldi raamatupidamisarvestuse puudumist ning nõuetekohase arvestuse puudumist selle üle, millised asjaomaste abisaajate ühised kulud jaotuvad avaliku teenindamise kuludeks ja millised äritegevuse kuludeks –, kas hüvitissummad on antud selle kava alusel. Järelevalveamet oli kooskõlas EFTA kohtu hiljutise praktikaga seisukohal, et makseid, mis ei ole tehtud abikava käsitlevate sätete alusel, ei saa põhjendada kui makseid, mis on selle abikava alusel tehtud (36). Järelevalveamet rõhutas menetluse algatamise otsuses ka seda, et vastavalt eespool tsiteeritud kohtuotsusele tuleks iga abi, mis ei ole antud olemasoleva abikava alusel, käsitada uue abina.

36

| (68) | Seoses asjaomaste meetmete kokkusobivusega märkis järelevalveamet, et ükski väljaspool olemasolevat abikava antud võimalik ülemäärane hüvitis ei ole kokkusobiv EMP lepinguga. Samamoodi ei olnud järelevalveametil võimalik järeldada võimaliku uue abi puhul, mis anti pärast 2004. aastal toimunud ALFA meetodi kasutuselevõttu, kas antud hüvitis on kooskõlas EMP lepinguga, võttes arvesse kahtlusi, mida väljendati seoses makstava hüvitise arvutamisel aluseks võetavate parameetritega, nagu ka kulude jaotumise üle arvestuse pidamise korraga, mille eesmärk on ära hoida ülemäärase hüvitise maksmine. |
| --- | --- |

(68)

Seoses asjaomaste meetmete kokkusobivusega märkis järelevalveamet, et ükski väljaspool olemasolevat abikava antud võimalik ülemäärane hüvitis ei ole kokkusobiv EMP lepinguga. Samamoodi ei olnud järelevalveametil võimalik järeldada võimaliku uue abi puhul, mis anti pärast 2004. aastal toimunud ALFA meetodi kasutuselevõttu, kas antud hüvitis on kooskõlas EMP lepinguga, võttes arvesse kahtlusi, mida väljendati seoses makstava hüvitise arvutamisel aluseks võetavate parameetritega, nagu ka kulude jaotumise üle arvestuse pidamise korraga, mille eesmärk on ära hoida ülemäärase hüvitise maksmine.

| (69) | ATP projekti puhul ei olnud järelevalveametil piisava teabe puudumise tõttu võimalik hinnata kõnealuse meetme kokkusobivust EMP lepinguga. |
| --- | --- |

(69)

ATP projekti puhul ei olnud järelevalveametil piisava teabe puudumise tõttu võimalik hinnata kõnealuse meetme kokkusobivust EMP lepinguga.

7.   NORRA AMETIASUTUSTE MÄRKUSED

| (70) | Norra ametiasutused esitasid märkusi menetluse algatamise otsuse kohta ja tegid seda ka hiljem, võttes riigiabi hindamisel kõikide käesolevas otsuses nimetatud transpordiettevõtjate puhul ühtse seisukoha. |
| --- | --- |

(70)

Norra ametiasutused esitasid märkusi menetluse algatamise otsuse kohta ja tegid seda ka hiljem, võttes riigiabi hindamisel kõikide käesolevas otsuses nimetatud transpordiettevõtjate puhul ühtse seisukoha.

| (71) | Hiljem, menetluse käigus, tegid Norra ametiasutused siiski kindlaks ja edastasid järelevalveametile 2014. aasta 8. juuli, 15. oktoobri ja 19. detsembri kirjaga lisateavet Nettbuss Sør ASi teostatud vedude kohta. Sellest uuest teabest ilmneb, et Norra ametiasutuste arvamus Nettbuss Sør ASile antud hüvitise kohta ja hinnang hüvitise kokkusobivusele on oluliselt muutunud (vt punkt 7.1.6). |
| --- | --- |

(71)

Hiljem, menetluse käigus, tegid Norra ametiasutused siiski kindlaks ja edastasid järelevalveametile 2014. aasta 8. juuli, 15. oktoobri ja 19. detsembri kirjaga lisateavet Nettbuss Sør ASi teostatud vedude kohta. Sellest uuest teabest ilmneb, et Norra ametiasutuste arvamus Nettbuss Sør ASile antud hüvitise kohta ja hinnang hüvitise kokkusobivusele on oluliselt muutunud (vt punkt 7.1.6).

7.1.   Hüvitis bussivedude jaoks Aust-Agderis

Hüvitis bussivedude jaoks Aust-Agderis

7.1.1.   Uus või olemasolev abi

Uus või olemasolev abi

| (72) | Norra ametiasutuste väitel ei ole ALFA meetodi kasutuselevõtt kaasa toonud olulisi muudatusi Aust-Agderi olemasolevas hüvitamissüsteemis. Bussiettevõtjatele hüvitise maksmise eesmärk, alus ja põhimõtted on olnud samad nii enne kui ka pärast 2004. aastat. |
| --- | --- |

(72)

Norra ametiasutuste väitel ei ole ALFA meetodi kasutuselevõtt kaasa toonud olulisi muudatusi Aust-Agderi olemasolevas hüvitamissüsteemis. Bussiettevõtjatele hüvitise maksmise eesmärk, alus ja põhimõtted on olnud samad nii enne kui ka pärast 2004. aastat.

| (73) | Norra ametiasutuste sõnul on tähtis ka see ja sellest peaks piisama, et õigusakte (st CTA, CTR ja haridusseadus) ei ole kogu asjaomasel ajavahemikul muudetud. Edasi kinnitavad Norra ametiasutused, et Aust-Agderi haldustavad ei ole aastate jooksul muutunud ning et hüvitis on koosnenud kogu asjaomasel ajavahemikul samadest elementidest (st hüvitis bussiteenuse osutamise eest, makse koolitransporditeenuse osutamise eest ja hüvitis alltöövõtja kulude eest). |
| --- | --- |

(73)

Norra ametiasutuste sõnul on tähtis ka see ja sellest peaks piisama, et õigusakte (st CTA, CTR ja haridusseadus) ei ole kogu asjaomasel ajavahemikul muudetud. Edasi kinnitavad Norra ametiasutused, et Aust-Agderi haldustavad ei ole aastate jooksul muutunud ning et hüvitis on koosnenud kogu asjaomasel ajavahemikul samadest elementidest (st hüvitis bussiteenuse osutamise eest, makse koolitransporditeenuse osutamise eest ja hüvitis alltöövõtja kulude eest).

| (74) | Hüvitise summa on alati vastanud avaliku teenindamise kohustuse täitmise hinnanguliste kulude ja tulude vahele. Hüvitis määrati kindlaks konkreetsete tegurite põhjal, mis püsisid kogu asjaomasel ajavahemikul muutumatutena (st bussiteenuste osutamise kulud, alltöövõtja kulud, põhikooliga seotud tulu, keskkooliga seotud tulu, muu tulu, piletihinnad ja allahindlused ning marsruutide pikkus). Lõplikus summas lepiti kokku läbirääkimiste käigus ja see määrati kindlaks enne avaliku transporditeenuse osutamise kohustuse täitmist. |
| --- | --- |

(74)

Hüvitise summa on alati vastanud avaliku teenindamise kohustuse täitmise hinnanguliste kulude ja tulude vahele. Hüvitis määrati kindlaks konkreetsete tegurite põhjal, mis püsisid kogu asjaomasel ajavahemikul muutumatutena (st bussiteenuste osutamise kulud, alltöövõtja kulud, põhikooliga seotud tulu, keskkooliga seotud tulu, muu tulu, piletihinnad ja allahindlused ning marsruutide pikkus). Lõplikus summas lepiti kokku läbirääkimiste käigus ja see määrati kindlaks enne avaliku transporditeenuse osutamise kohustuse täitmist.

| (75) | Eespool nimetatud tegureid võeti hüvitise kindlaksmääramisel arvesse olenemata sellest, mis liiki lepingu alusel hüvitis kindlaks määrati. Seega võeti ALFA meetod Norra ametiasutuste sõnul kasutusele üksnes kui vahend, mille abil mõõta üht tegurit (bussiteenuse hind) täpsemalt. Seepärast ei muutunud sellega hüvitamissüsteem kui selline ega kaasnenud eristatav uus abimeede. |
| --- | --- |

(75)

Eespool nimetatud tegureid võeti hüvitise kindlaksmääramisel arvesse olenemata sellest, mis liiki lepingu alusel hüvitis kindlaks määrati. Seega võeti ALFA meetod Norra ametiasutuste sõnul kasutusele üksnes kui vahend, mille abil mõõta üht tegurit (bussiteenuse hind) täpsemalt. Seepärast ei muutunud sellega hüvitamissüsteem kui selline ega kaasnenud eristatav uus abimeede.

| (76) | Selle tulemusel väidavad Norra ametiasutused, et Aust-Agderis sisse seatud abikava puhul on jätkuvalt tegemist olemasoleva kavaga ja seetõttu peaks järelevalveasutus ametliku uurimismenetluse lõpetama, sest ükskõik millist võimalikku abi tuleks vaadelda järelevalve- ja kohtulepingu protokolli nr 3 II osa artiklites 17–19 sätestatud olemasolevat abi käsitleva korra alusel. |
| --- | --- |

(76)

Selle tulemusel väidavad Norra ametiasutused, et Aust-Agderis sisse seatud abikava puhul on jätkuvalt tegemist olemasoleva kavaga ja seetõttu peaks järelevalveasutus ametliku uurimismenetluse lõpetama, sest ükskõik millist võimalikku abi tuleks vaadelda järelevalve- ja kohtulepingu protokolli nr 3 II osa artiklites 17–19 sätestatud olemasolevat abi käsitleva korra alusel.

7.1.2.   ALFA meetod ja Altmarki tingimused

ALFA meetod ja Altmarki tingimused

| (77) | Kui ALFA meetodit peaks käsitatama uue meetmena, kordavad Norra ametiasutused oma seisukohta, et Aust-Agderi praegune alates 2004. aastast kasutatav hüvitamiskava, välja arvatud Nettbuss Sør ASile antud abi, ei kujuta endast riigiabi EMP lepingu artikli 61 lõike 1 tähenduses, sest selle puhul on täidetud Altmarki kohtuotsuses sätestatud tingimused. |
| --- | --- |

(77)

Kui ALFA meetodit peaks käsitatama uue meetmena, kordavad Norra ametiasutused oma seisukohta, et Aust-Agderi praegune alates 2004. aastast kasutatav hüvitamiskava, välja arvatud Nettbuss Sør ASile antud abi, ei kujuta endast riigiabi EMP lepingu artikli 61 lõike 1 tähenduses, sest selle puhul on täidetud Altmarki kohtuotsuses sätestatud tingimused.

| (78) | Norra ametiasutuste väitel on ALFA meetodi kasutuselevõtt alates 2004. aastast kooskõlas esimese Altmarki tingimusega (37). Bussiettevõtjad pakuvad kohalikke liini- ja koolibussiteenuseid vastavalt kontsessioonidele, lepingutele ning asjaomastele õigusaktidele ja eeskirjadele. |
| --- | --- |

(78)

Norra ametiasutuste väitel on ALFA meetodi kasutuselevõtt alates 2004. aastast kooskõlas esimese Altmarki tingimusega (37). Bussiettevõtjad pakuvad kohalikke liini- ja koolibussiteenuseid vastavalt kontsessioonidele, lepingutele ning asjaomastele õigusaktidele ja eeskirjadele.

37

| (79) | Seoses teise Altmarki tingimusega väidavad Norra ametiasutused, et kulud, tulud ja Aust-Agderilt saadav hüvitis määratakse objektiivsel ja läbipaistval viisil eelnevalt kindlaks, viidates kõikidele asjaomase arvutuse jaoks kasutatava valemi eri elementidele. Arvutamisel on aluseks võetud iga ettevõtja osutatud veoteenused (st eri sõidukirühmade ja regulaarteenuste rühmade sõidukite läbitud kilomeetrite arv), seejärel ALFA meetodi kohased eri kuluartiklite keskmised kulud ning viimaks teatud kohandused, mille aluseks on kulud, mis on eriomased konkreetsele ettevõtjale tulenevalt geograafilistest ja topograafilistest tingimustest, liiklustingimustest ja õigusaktidest ning maksudega seotud tingimustest. |
| --- | --- |

(79)

Seoses teise Altmarki tingimusega väidavad Norra ametiasutused, et kulud, tulud ja Aust-Agderilt saadav hüvitis määratakse objektiivsel ja läbipaistval viisil eelnevalt kindlaks, viidates kõikidele asjaomase arvutuse jaoks kasutatava valemi eri elementidele. Arvutamisel on aluseks võetud iga ettevõtja osutatud veoteenused (st eri sõidukirühmade ja regulaarteenuste rühmade sõidukite läbitud kilomeetrite arv), seejärel ALFA meetodi kohased eri kuluartiklite keskmised kulud ning viimaks teatud kohandused, mille aluseks on kulud, mis on eriomased konkreetsele ettevõtjale tulenevalt geograafilistest ja topograafilistest tingimustest, liiklustingimustest ja õigusaktidest ning maksudega seotud tingimustest.

| (80) | Kolmanda Altmarki tingimusega seoses väidavad Norra ametiasutused, et hüvitise arvutamisel ALFA meetodi ja selle indekseerimissüsteemi kohaselt ei minda kaugemale sellest, mis on vajalik avaliku teenindamise kohustuse täitmise kulude katmiseks, võttes arvesse asjakohast tulu ja mõistlikku kasumit. Nad juhivad tähelepanu asjaolule, et hüvitis arvutatakse käesoleval juhul välja selleks, et katta ettevõtja hinnanguliste tulude ja kulude vahe, ning et see on välja arvutatud objektiivsel ja läbipaistval viisil. Samuti on enamiku ettevõtjate tegevuskasum võrdlemisi väike ja piiratud. Norra ametiasutuste sõnul tundub kättesaadava teabe põhjal, et tavapärane kasum avalike bussiveoteenuste sektoris on ligikaudu 3–5 %. |
| --- | --- |

(80)

Kolmanda Altmarki tingimusega seoses väidavad Norra ametiasutused, et hüvitise arvutamisel ALFA meetodi ja selle indekseerimissüsteemi kohaselt ei minda kaugemale sellest, mis on vajalik avaliku teenindamise kohustuse täitmise kulude katmiseks, võttes arvesse asjakohast tulu ja mõistlikku kasumit. Nad juhivad tähelepanu asjaolule, et hüvitis arvutatakse käesoleval juhul välja selleks, et katta ettevõtja hinnanguliste tulude ja kulude vahe, ning et see on välja arvutatud objektiivsel ja läbipaistval viisil. Samuti on enamiku ettevõtjate tegevuskasum võrdlemisi väike ja piiratud. Norra ametiasutuste sõnul tundub kättesaadava teabe põhjal, et tavapärane kasum avalike bussiveoteenuste sektoris on ligikaudu 3–5 %.

| (81) | Norra ametiasutused on esitanud iga ettevõtja kohta näitajad tõendamaks, et aastatel 2004–2011 antud hüvitis ei ületanud hinnanguliste kulude ja mõistliku kasumi summat. Kuna kuluprognoosid ja seega hüvitis põhinevad objektiivsetel meetoditel, ei ole Norra ametiasutuste väitel mingit alust arvata, et bussiettevõtjatele on antud lepingute alusel ülemäärast hüvitist. |
| --- | --- |

(81)

Norra ametiasutused on esitanud iga ettevõtja kohta näitajad tõendamaks, et aastatel 2004–2011 antud hüvitis ei ületanud hinnanguliste kulude ja mõistliku kasumi summat. Kuna kuluprognoosid ja seega hüvitis põhinevad objektiivsetel meetoditel, ei ole Norra ametiasutuste väitel mingit alust arvata, et bussiettevõtjatele on antud lepingute alusel ülemäärast hüvitist.

| (82) | Norra ametiasutuste sõnul ei tähenda asjaolu, et kõik ettevõtjad ei pidanud asjaomastel ajavahemikel eraldi raamatupidamisarvestust, seda, et ettevõtjatele on makstud ülemäärast hüvitist. Nad väidavad, et kui avalike teenuste osutajatele hüvitise maksmise meetodiga on välistatud ülemäärase hüvitise maksmine, ei ole abi saavatel ettevõtjatel praeguse Altmarki tingimustega seotud kohtupraktika kohaselt mingit täiendavat kohustust pidada lisaks eraldi raamatupidamisarvestust. |
| --- | --- |

(82)

Norra ametiasutuste sõnul ei tähenda asjaolu, et kõik ettevõtjad ei pidanud asjaomastel ajavahemikel eraldi raamatupidamisarvestust, seda, et ettevõtjatele on makstud ülemäärast hüvitist. Nad väidavad, et kui avalike teenuste osutajatele hüvitise maksmise meetodiga on välistatud ülemäärase hüvitise maksmine, ei ole abi saavatel ettevõtjatel praeguse Altmarki tingimustega seotud kohtupraktika kohaselt mingit täiendavat kohustust pidada lisaks eraldi raamatupidamisarvestust.

| (83) | Ametiasutused väidavad ka seda, et läbirääkimistel, mille põhjal määrati aastatel 2004–2008 iga aasta jaoks kindlaks hüvitise lõplik summa, oli väga piiratud mõju hüvitise summale, mille Aust-Agder bussiettevõtjatele välja maksis. Hüvitis on läbirääkimiste tulemusel vaid mõnel üksikul korral veidi suurenenud. Laiem pilt näitab Norra ametiasutuste väitel siiski seda, et hüvitise tase oli läbirääkimiste tulemusel sama või madalam ning et läbirääkimised olid Aust-Agderi jaoks omamoodi kaitsepuhver. |
| --- | --- |

(83)

Ametiasutused väidavad ka seda, et läbirääkimistel, mille põhjal määrati aastatel 2004–2008 iga aasta jaoks kindlaks hüvitise lõplik summa, oli väga piiratud mõju hüvitise summale, mille Aust-Agder bussiettevõtjatele välja maksis. Hüvitis on läbirääkimiste tulemusel vaid mõnel üksikul korral veidi suurenenud. Laiem pilt näitab Norra ametiasutuste väitel siiski seda, et hüvitise tase oli läbirääkimiste tulemusel sama või madalam ning et läbirääkimised olid Aust-Agderi jaoks omamoodi kaitsepuhver.

| (84) | Viidates neljandale Altmarki tingimusele, väidavad Norra ametiasutused, et nii ALFA meetod kui ka hilisem, alates 2009. rakendatud indekseerimissüsteem, põhinevad võrdlusanalüüsil. Hüvitise arvutamisel võetakse aluseks hästi korraldatud juhtimisega ettevõtja kulud ja tulud, mitte üksnes asjaomase sektori keskmine. |
| --- | --- |

(84)

Viidates neljandale Altmarki tingimusele, väidavad Norra ametiasutused, et nii ALFA meetod kui ka hilisem, alates 2009. rakendatud indekseerimissüsteem, põhinevad võrdlusanalüüsil. Hüvitise arvutamisel võetakse aluseks hästi korraldatud juhtimisega ettevõtja kulud ja tulud, mitte üksnes asjaomase sektori keskmine.

| (85) | Seda arvesse võttes annab ALFA meetod alust eeldada, et kulud vastavad madalamale künnisele. Näiteks normaliseeritud kütusetarbimine teatud arvu toimingute puhul vastab tasemele, kus 33 % mõõdetud väärtustest on normist madalamad ja 67 % normist kõrgemad. See tähendab, et süsteemi aluseks ei ole keskmised kulud, vaid 33 % kõige paremini juhitud ettevõtjate kulud. |
| --- | --- |

(85)

Seda arvesse võttes annab ALFA meetod alust eeldada, et kulud vastavad madalamale künnisele. Näiteks normaliseeritud kütusetarbimine teatud arvu toimingute puhul vastab tasemele, kus 33 % mõõdetud väärtustest on normist madalamad ja 67 % normist kõrgemad. See tähendab, et süsteemi aluseks ei ole keskmised kulud, vaid 33 % kõige paremini juhitud ettevõtjate kulud.

7.1.3.   Hüvitise maksmine väljaspool kava

Hüvitise maksmine väljaspool kava

| (86) | Lisaks selgitasid Norra ametiasutused, mida on tehtud – kui Nettbuss Sør ASile antud abi kõrvale jätta – tagamaks, et Aust-Agderis ei antaks kohalike liini- ja koolibussiteenuste osutamise eest hüvitist rohkem, kui asjaomase kava alusel lubatud. |
| --- | --- |

(86)

Lisaks selgitasid Norra ametiasutused, mida on tehtud – kui Nettbuss Sør ASile antud abi kõrvale jätta – tagamaks, et Aust-Agderis ei antaks kohalike liini- ja koolibussiteenuste osutamise eest hüvitist rohkem, kui asjaomase kava alusel lubatud.

| (87) | Nad väidavad, et ALFA meetodi kasutuselevõtt ei toonud kaasa ühtki olulist muudatust hüvitamissüsteemis. Seega koosnes hüvitamissüsteem (enne ja pärast 2004. aastat) samadest elementidest ning hüvitise aluseks olid ettevõtjate tegelikud kulunäitajad. Norra ametiasutuste meelest on selle tavaga ära hoitud ülemäärase hüvitise maksmine ja tagatud, et avaliku teenindamise hüvitise arvutamisel võetakse arvesse üksnes avaliku teenindamise kohustusega seotud kulusid. |
| --- | --- |

(87)

Nad väidavad, et ALFA meetodi kasutuselevõtt ei toonud kaasa ühtki olulist muudatust hüvitamissüsteemis. Seega koosnes hüvitamissüsteem (enne ja pärast 2004. aastat) samadest elementidest ning hüvitise aluseks olid ettevõtjate tegelikud kulunäitajad. Norra ametiasutuste meelest on selle tavaga ära hoitud ülemäärase hüvitise maksmine ja tagatud, et avaliku teenindamise hüvitise arvutamisel võetakse arvesse üksnes avaliku teenindamise kohustusega seotud kulusid.

| (88) | Seda arvesse võttes on Norra ametiasutuste sõnul kõik transpordiettevõtjad peale Nettbuss Sør ASi registreerinud ALFA meetodi alusel hüvitise saamiseks tabelites vaid osutatud avalikud veoteenused ja sellest saadava tulu. Seepärast ei ole mingit alust arvata, et kõnealustele ettevõtjatele on makstud hüvitist millegi muu kui avalike veoteenuste osutamise eest. |
| --- | --- |

(88)

Seda arvesse võttes on Norra ametiasutuste sõnul kõik transpordiettevõtjad peale Nettbuss Sør ASi registreerinud ALFA meetodi alusel hüvitise saamiseks tabelites vaid osutatud avalikud veoteenused ja sellest saadava tulu. Seepärast ei ole mingit alust arvata, et kõnealustele ettevõtjatele on makstud hüvitist millegi muu kui avalike veoteenuste osutamise eest.

7.1.4.   Kokkusobivus

Kokkusobivus

| (89) | Norra ametiasutused väidavad ka seda, et isegi kui avalike bussiveoteenuste osutamise eest hüvitise maksmise kava tuleb käsitada 2004. aastal tehtud muudatuste tulemusel või alates 2009. aastast uue abina, on kõnealune kava igal juhul kooskõlas nõukogu määruse (EMÜ) nr 1191/69 (38) nõuetega. Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EÜ) nr 1370/2007 (39) (edaspidi koos „transpordimäärused“) ei ole väidetavalt kohaldatav, sest see ei olnud ajal, mil kõnealused muudatused tehti, EMPs veel jõustunud. Norra ametiasutused viitavad otsusele kohtuasjas Andresen vs. komisjon, kus Üldkohus leidis, et määrust ei saa pidada tagasiulatuvaks (40). |
| --- | --- |

(89)

Norra ametiasutused väidavad ka seda, et isegi kui avalike bussiveoteenuste osutamise eest hüvitise maksmise kava tuleb käsitada 2004. aastal tehtud muudatuste tulemusel või alates 2009. aastast uue abina, on kõnealune kava igal juhul kooskõlas nõukogu määruse (EMÜ) nr 1191/69 (38) nõuetega. Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EÜ) nr 1370/2007 (39) (edaspidi koos „transpordimäärused“) ei ole väidetavalt kohaldatav, sest see ei olnud ajal, mil kõnealused muudatused tehti, EMPs veel jõustunud. Norra ametiasutused viitavad otsusele kohtuasjas Andresen vs. komisjon, kus Üldkohus leidis, et määrust ei saa pidada tagasiulatuvaks (40).

38

39

vs

40

| (90) | Eelkõige väidavad Norra ametiasutused seda, et määruse (EMÜ) nr 1191/69 sätteid ei ole rikutud. Seda väidet toetavad faktid, sest parameetrid, mille alusel hüvitis arvutati, olid eelnevalt kindlaks määratud kogu ajavahemiku jaoks alates 2004. aastast kuni tänaseni ja pärast 2009. aastat ei saanud toimuda hüvitise taseme kohandamiseks mingeid läbirääkimisi. Seepärast ei ole ühelegi ettevõtjale peale Nettbuss Sør ASi makstud alates 2004. aastast kuni tänaseni ülemäärast hüvitist. |
| --- | --- |

(90)

Eelkõige väidavad Norra ametiasutused seda, et määruse (EMÜ) nr 1191/69 sätteid ei ole rikutud. Seda väidet toetavad faktid, sest parameetrid, mille alusel hüvitis arvutati, olid eelnevalt kindlaks määratud kogu ajavahemiku jaoks alates 2004. aastast kuni tänaseni ja pärast 2009. aastat ei saanud toimuda hüvitise taseme kohandamiseks mingeid läbirääkimisi. Seepärast ei ole ühelegi ettevõtjale peale Nettbuss Sør ASi makstud alates 2004. aastast kuni tänaseni ülemäärast hüvitist.

7.1.5.   ATP projekt

ATP projekt

| (91) | ATP projekti kohta väitsid Norra ametiasutused, et Nettbuss Sør ASile igal aastal makstud summa oli hüvitis suuremas hulgas veoteenuse osutamise eest liinidel Kristiansand–Lillesand ja Kristiansand–Arendal. Arvestades 253 päevaga aastas, suurenes vedude pikkus ligikaudu 100 000 km aastas. 200 Norra krooni suurune tunnihind toob kaasa ligikaudu 350 000 Norra krooni lisakulusid. Seega oleks kulusid kokku ligikaudu 950 000 Norra krooni. 150 000 Norra krooni suuruse hinnangulise tulu juures oleks netokulud umbes 800 000 Norra krooni. |
| --- | --- |

(91)

ATP projekti kohta väitsid Norra ametiasutused, et Nettbuss Sør ASile igal aastal makstud summa oli hüvitis suuremas hulgas veoteenuse osutamise eest liinidel Kristiansand–Lillesand ja Kristiansand–Arendal. Arvestades 253 päevaga aastas, suurenes vedude pikkus ligikaudu 100 000 km aastas. 200 Norra krooni suurune tunnihind toob kaasa ligikaudu 350 000 Norra krooni lisakulusid. Seega oleks kulusid kokku ligikaudu 950 000 Norra krooni. 150 000 Norra krooni suuruse hinnangulise tulu juures oleks netokulud umbes 800 000 Norra krooni.

| (92) | Kuna ATP projekti raames eraldatud vahendeid on kasutatud selleks, et suurendada vedude arvu olemasolevate Aust-Agderiga sõlmitud lepingute alusel, väidavad Norra ametiasutused, et need veod ei erine ükskõik millisest muust lepingukohasest vedude arvu suurendamisest (kuna asjaomaseid liine juba käitati). Seega on vedude arvu suurendamine osa olemasolevast abikavast. |
| --- | --- |

(92)

Kuna ATP projekti raames eraldatud vahendeid on kasutatud selleks, et suurendada vedude arvu olemasolevate Aust-Agderiga sõlmitud lepingute alusel, väidavad Norra ametiasutused, et need veod ei erine ükskõik millisest muust lepingukohasest vedude arvu suurendamisest (kuna asjaomaseid liine juba käitati). Seega on vedude arvu suurendamine osa olemasolevast abikavast.

7.1.6.   Lisateave Nettbuss Sør ASi vedude kohta

Lisateave Nettbuss Sør ASi vedude kohta

| (93) | Norra ametiasutused esitasid lisateavet Nettbuss Sør ASi vedude kohta. |
| --- | --- |

(93)

Norra ametiasutused esitasid lisateavet Nettbuss Sør ASi vedude kohta.

| (94) | Norra ametiasutuste sõnul tundub, et Nettbuss Sør AS kaldus oma vedude deklareerimisel kõrvale sellest, mida oleks tulnud deklareerida vedudena avaliku teenindamise hüvitise saamiseks, ning vedusid kajastavates tabelites on suured vead, nagu on analüüsitud põhjendustes 237–246, mille tulemusel võis Nettbuss Sør AS saada alates 2004. aastast liiga suurt hüvitist. |
| --- | --- |

(94)

Norra ametiasutuste sõnul tundub, et Nettbuss Sør AS kaldus oma vedude deklareerimisel kõrvale sellest, mida oleks tulnud deklareerida vedudena avaliku teenindamise hüvitise saamiseks, ning vedusid kajastavates tabelites on suured vead, nagu on analüüsitud põhjendustes 237–246, mille tulemusel võis Nettbuss Sør AS saada alates 2004. aastast liiga suurt hüvitist.

| (95) | Konkreetsemalt on Norra ametiasutused avastanud tabelites Nettbuss Sør ASi vedude puhul arvukaid vigu seoses ööbussidega (nattbuss), koolibussiteenustega (midtskyss), (41) koolilaste transportimisega ujumistundi ja tagasi (badekjøring), kooliaastate ja nende dubleerimisega, kiirbussiteenustega, liinide kaotamise või vähendamisega ja konkreetsete liinidega, mis ei ole avaliku teenindamise lepingu osa. |
| --- | --- |

(95)

Konkreetsemalt on Norra ametiasutused avastanud tabelites Nettbuss Sør ASi vedude puhul arvukaid vigu seoses ööbussidega (nattbuss), koolibussiteenustega (midtskyss), (41) koolilaste transportimisega ujumistundi ja tagasi (badekjøring), kooliaastate ja nende dubleerimisega, kiirbussiteenustega, liinide kaotamise või vähendamisega ja konkreetsete liinidega, mis ei ole avaliku teenindamise lepingu osa.

41

| (96) | Norra ametiasutused esitasid järgmise tabeli, millest on näha, et kokku deklareeriti ajavahemikul 2004–2009 veidi enam kui 1,7 miljonit kilomeetrit, mis ei olnud abikava kohase avaliku teenindamise lepinguga hõlmatud.

  Tabel 1


  Kõrvalekallete kokkuvõte












  Vedude/kõrvalekalde liik | 2004 | 2005 | 2006 | 2007 | 2008 | 2009 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Kitron | 0 | 0 | 0 | 19 176 | 0 | 0 |
| Kiirbuss | 0 | 0 | 0 | 406 | 19 737 | 19 737 |
| Ööbussid | 47 561 | 51 966 | 52 533 | 62 833 | 65 243 | 65 243 |
| Badekjøring | 31 184 | 29 620 | 27 027 | 14 754 | 29 449 | 29 449 |
| Midtskyss | 82 485 | 80 311 | 142 608 | 54 905 | 95 272 | 95 272 |
| Midtskyss või badekjøring (42) | 3 213 | 4 233 | 0 | 731 | 492 | 492 |
| Karjoleni liin | 15 946 | 15 946 | 11 669 | 16 128 | 12 647 | 12 647 |
| 255 koolipäeva 192 asemel | 0 | 0 | 124 314 | 73 549 | 56 574 | 51 693 |
| Teenuse osutamise lõpetamine alates 18. augustist 2008 | 0 | 0 | 0 | 0 | 51 125 | 137 210 |
| Lepinguga hõlmamata kilomeetrid / kõrvalekalded kokku | 180 389 | 182 076 | 358 151 | 242 480 | 330 538 | 411 742 |

(96)

Norra ametiasutused esitasid järgmise tabeli, millest on näha, et kokku deklareeriti ajavahemikul 2004–2009 veidi enam kui 1,7 miljonit kilomeetrit, mis ei olnud abikava kohase avaliku teenindamise lepinguga hõlmatud.

Tabel 1

Tabel 1

Kõrvalekallete kokkuvõte

Kõrvalekallete kokkuvõte

Vedude/kõrvalekalde liik

2004

2005

2006

2007

2008

2009

Kitron

0

0

0

19 176

0

0

Kiirbuss

0

0

0

406

19 737

19 737

Ööbussid

47 561

51 966

52 533

62 833

65 243

65 243

Badekjøring

31 184

29 620

27 027

14 754

29 449

29 449

Midtskyss

82 485

80 311

142 608

54 905

95 272

95 272

Midtskyss või badekjøring (42)

42

3 213

4 233

0

731

492

492

Karjoleni liin

15 946

15 946

11 669

16 128

12 647

12 647

255 koolipäeva 192 asemel

0

0

124 314

73 549

56 574

51 693

Teenuse osutamise lõpetamine alates 18. augustist 2008

0

0

0

0

51 125

137 210

Lepinguga hõlmamata kilomeetrid / kõrvalekalded kokku

Lepinguga hõlmamata kilomeetrid / kõrvalekalded kokku

180 389

180 389

182 076

182 076

358 151

358 151

242 480

242 480

330 538

330 538

411 742

411 742

| (97) | Norra ametiasutused väitsid ka seda, et sellistel vigadel ja kõrvalekalletel Nettbuss Sør ASi vedusid kajastavates tabelites oli kuni ettevõtjaga sõlmitud lepingu lõppemiseni 31. detsembril 2014 majanduslik mõju. |
| --- | --- |

(97)

Norra ametiasutused väitsid ka seda, et sellistel vigadel ja kõrvalekalletel Nettbuss Sør ASi vedusid kajastavates tabelites oli kuni ettevõtjaga sõlmitud lepingu lõppemiseni 31. detsembril 2014 majanduslik mõju.

8.   HUVITATUD ISIKUTE MÄRKUSED

8.1.   Kaebuse esitaja Konkurrenten.no

Kaebuse esitaja Konkurrenten.no

| (98) | Kaebuse esitaja Konkurrenten.no jääb kindlaks oma väitele, et Nettbuss Sør AS on saanud oma teenuste eest märkimisväärset ülemäärast hüvitist ja et Aust-Agderi maakond ei ole andnud kontsessioone konkurentsipõhise menetluse alusel (43). Kaebuse esitaja väidab, et kogu abi, mille maakond ebaseaduslike kontsessioonide vormis või seoses selliste kontsessioonidega andis, on EMP lepingu artikli 61 lõike 1 kohaselt riigiabi, mis on kaebuse esitaja väitel kokkusobimatu EMP lepingu artikliga 49, pidades silmas määruseid (EMÜ) nr 1191/69 ja (EÜ) nr 1370/2007. |
| --- | --- |

(98)

Kaebuse esitaja Konkurrenten.no jääb kindlaks oma väitele, et Nettbuss Sør AS on saanud oma teenuste eest märkimisväärset ülemäärast hüvitist ja et Aust-Agderi maakond ei ole andnud kontsessioone konkurentsipõhise menetluse alusel (43). Kaebuse esitaja väidab, et kogu abi, mille maakond ebaseaduslike kontsessioonide vormis või seoses selliste kontsessioonidega andis, on EMP lepingu artikli 61 lõike 1 kohaselt riigiabi, mis on kaebuse esitaja väitel kokkusobimatu EMP lepingu artikliga 49, pidades silmas määruseid (EMÜ) nr 1191/69 ja (EÜ) nr 1370/2007.

43

| (99) | Peale selle peab kaebuse esitaja – pidades silmas, et tavaliselt on suurte avaliku transpordi lepingute puhul professionaalsed tarnijad ja professionaalsed ostjad üksteisest sõltumatud – küsitavaks Aust-Agderi maakonna haldusasutuste ja Nettbuss Sør ASi vahelist seost. |
| --- | --- |

(99)

Peale selle peab kaebuse esitaja – pidades silmas, et tavaliselt on suurte avaliku transpordi lepingute puhul professionaalsed tarnijad ja professionaalsed ostjad üksteisest sõltumatud – küsitavaks Aust-Agderi maakonna haldusasutuste ja Nettbuss Sør ASi vahelist seost.

8.2.   Nettbuss Sør AS

Nettbuss Sør AS

| (100) | Nettbuss Sør AS väidab, et 2004. aastal ALFA meetodi ja selle hilisema indekseerimissüsteemi kaudu kasutusele võetud uue rahastamissüsteemiga tehti kavva vaid väikesed korralduslikku laadi muudatused. Nettbuss Sør ASi meelest ei muuda uus arvutusmeetod õiguslikku alust, mille alusel ta hüvitist saab, ja nii ei kujuta see endast uut abi. |
| --- | --- |

(100)

Nettbuss Sør AS väidab, et 2004. aastal ALFA meetodi ja selle hilisema indekseerimissüsteemi kaudu kasutusele võetud uue rahastamissüsteemiga tehti kavva vaid väikesed korralduslikku laadi muudatused. Nettbuss Sør ASi meelest ei muuda uus arvutusmeetod õiguslikku alust, mille alusel ta hüvitist saab, ja nii ei kujuta see endast uut abi.

| (101) | ATP projektiga seoses märgib Nettbuss Sør AS, et see on osa Aust-Agderis sisse seatud olemasolevast abikavast, kuna ühtki uut lepingut ei sõlmitud ning Aust-Agder kasutas selle asemel olemasolevaid lepingupunkte, milles viidati muudatuste tegemisele veoteenuste osutamisse lepinguperioodil. |
| --- | --- |

(101)

ATP projektiga seoses märgib Nettbuss Sør AS, et see on osa Aust-Agderis sisse seatud olemasolevast abikavast, kuna ühtki uut lepingut ei sõlmitud ning Aust-Agder kasutas selle asemel olemasolevaid lepingupunkte, milles viidati muudatuste tegemisele veoteenuste osutamisse lepinguperioodil.

| (102) | Isegi kui ALFA meetodit ja selle hilisemat indekseerimissüsteemi tuleks lugeda uuteks abimeetmeteks, väidab Nettbuss Sør AS riigiabi küsimuses, et hüvitis, mille ta Aust-Agderilt sai, kattis üksnes kulud ja äärmisel juhul väikese kasumi. |
| --- | --- |

(102)

Isegi kui ALFA meetodit ja selle hilisemat indekseerimissüsteemi tuleks lugeda uuteks abimeetmeteks, väidab Nettbuss Sør AS riigiabi küsimuses, et hüvitis, mille ta Aust-Agderilt sai, kattis üksnes kulud ja äärmisel juhul väikese kasumi.

| (103) | Esimese ja neljanda Altmarki tingimuse puhul nõustub Nettbuss Sør AS Norra ametiasutuste märkustega, mis on esitatud eespool. |
| --- | --- |

(103)

Esimese ja neljanda Altmarki tingimuse puhul nõustub Nettbuss Sør AS Norra ametiasutuste märkustega, mis on esitatud eespool.

| (104) | Teise Altmarki tingimusega seoses rõhutab Nettbuss Sør AS asjaolu, et sõlmitud lepingud on nn netolepingud, mis tähendab seda, et need hõlmavad avaliku teenindamise kohustuse täitmise kulusid, sh väikest kasumit, pärast selliste kohustustega seotud tulu mahaarvamist. |
| --- | --- |

(104)

Teise Altmarki tingimusega seoses rõhutab Nettbuss Sør AS asjaolu, et sõlmitud lepingud on nn netolepingud, mis tähendab seda, et need hõlmavad avaliku teenindamise kohustuse täitmise kulusid, sh väikest kasumit, pärast selliste kohustustega seotud tulu mahaarvamist.

| (105) | Peale selle väidab Nettbuss Sør AS, et tegelik hüvitis, mille ta pärast läbirääkimisi tehtud kohanduste tulemusel ajavahemikul 2004–2008 sai, oli väiksem kui ALFA meetodi arvutuste kohane prognoos ning et alates 2009. aastast hüvitise lõpliku summa üle igal juhul enam läbirääkimisi ei peetud, vaid see indekseeriti allikate põhjal, mis on avalikult kättesaadavad. |
| --- | --- |

(105)

Peale selle väidab Nettbuss Sør AS, et tegelik hüvitis, mille ta pärast läbirääkimisi tehtud kohanduste tulemusel ajavahemikul 2004–2008 sai, oli väiksem kui ALFA meetodi arvutuste kohane prognoos ning et alates 2009. aastast hüvitise lõpliku summa üle igal juhul enam läbirääkimisi ei peetud, vaid see indekseeriti allikate põhjal, mis on avalikult kättesaadavad.

| (106) | Kolmanda Altmarki tingimuse kohaldamise kohta väidab Nettbuss Sør AS, et hüvitise vajalikku taset on keeruline hinnata, vaatlemata teenuseosutaja tegelikke tulemusi lepingu täitmisel, mille põhjal on ajavahemiku 2009–2011 kasumimarginaal olnud negatiivne või väike. Veel märgib Nettbuss Sør AS, et mõistliku kasumi kindlaksmääramisel tuleb arvesse võtta riskide jagamist lepingutes, eriti ajavahemikul 2009–2011, samuti asjaomaste lepingute liiki, st kas tegemist on netolepingu või brutolepinguga, ning ettevõtjate suurust ja eri tegevusvaldkondi. Nettbuss Sør AS väidab, et Norra ametiasutuste teatatud 3–5 % suurune kasum on küllaltki väike ja et selle puhul ei ole arvesse võetud bussiteenuste eri turusegmente. Nettbuss Sør ASi sõnul jääks turusegmendis, kus ta tegutseb, mõistlik tulumäär pigem vahemikku [7–13] %. |
| --- | --- |

(106)

Kolmanda Altmarki tingimuse kohaldamise kohta väidab Nettbuss Sør AS, et hüvitise vajalikku taset on keeruline hinnata, vaatlemata teenuseosutaja tegelikke tulemusi lepingu täitmisel, mille põhjal on ajavahemiku 2009–2011 kasumimarginaal olnud negatiivne või väike. Veel märgib Nettbuss Sør AS, et mõistliku kasumi kindlaksmääramisel tuleb arvesse võtta riskide jagamist lepingutes, eriti ajavahemikul 2009–2011, samuti asjaomaste lepingute liiki, st kas tegemist on netolepingu või brutolepinguga, ning ettevõtjate suurust ja eri tegevusvaldkondi. Nettbuss Sør AS väidab, et Norra ametiasutuste teatatud 3–5 % suurune kasum on küllaltki väike ja et selle puhul ei ole arvesse võetud bussiteenuste eri turusegmente. Nettbuss Sør ASi sõnul jääks turusegmendis, kus ta tegutseb, mõistlik tulumäär pigem vahemikku [7–13] %.

| (107) | Juhtumi kokkusobivuse küsimuses leiab Nettbuss Sør AS, et kui ka järelevalveamet järeldab, et talle on antud iga-aastase hüvitise ja ATP projekti kaudu EMP lepingu artikli 61 lõike 1 kohaselt majanduslik eelis, on see kokkusobiv EMP lepingu artikliga 49 ja kohaldatava määrusega (EMÜ) nr 1191/69. Nettbuss Sør ASi sõnul ei ole määrust (EÜ) nr 1370/2007 võimalik kohaldada, sest ALFA meetodi ja indekseerimisega viidi muudatused sisse vastavalt 2004. ja 2009. aastal ehk ajal, mil kõnealune määrus veel ei kehtinud. |
| --- | --- |

(107)

Juhtumi kokkusobivuse küsimuses leiab Nettbuss Sør AS, et kui ka järelevalveamet järeldab, et talle on antud iga-aastase hüvitise ja ATP projekti kaudu EMP lepingu artikli 61 lõike 1 kohaselt majanduslik eelis, on see kokkusobiv EMP lepingu artikliga 49 ja kohaldatava määrusega (EMÜ) nr 1191/69. Nettbuss Sør ASi sõnul ei ole määrust (EÜ) nr 1370/2007 võimalik kohaldada, sest ALFA meetodi ja indekseerimisega viidi muudatused sisse vastavalt 2004. ja 2009. aastal ehk ajal, mil kõnealune määrus veel ei kehtinud.

| (108) | Lisateabe kohta, mille Norra ametiasutused esitasid seoses kõrvalekalletega Nettbuss Sør ASi kilometraažis, väidab ettevõtja, et esitatud faktid on mõnevõrra valed ja eksitavad ning et nende puhul ei ole võetud arvesse asjaolu, et lõplik hüvitis määrati kindlaks ettevõtja ja Aust-Agderi maakonna vahel peetud läbirääkimistel ja et ALFA meetod oli Aust-Agderi jaoks vaid abivahend. |
| --- | --- |

(108)

Lisateabe kohta, mille Norra ametiasutused esitasid seoses kõrvalekalletega Nettbuss Sør ASi kilometraažis, väidab ettevõtja, et esitatud faktid on mõnevõrra valed ja eksitavad ning et nende puhul ei ole võetud arvesse asjaolu, et lõplik hüvitis määrati kindlaks ettevõtja ja Aust-Agderi maakonna vahel peetud läbirääkimistel ja et ALFA meetod oli Aust-Agderi jaoks vaid abivahend.

| (109) | Need läbirääkimised hõlmasid ka tegelike veoteenuste (st läbitavate kilomeetrite arvu) kohandamist aasta jooksul, mis sõltus Aust-Agderi käsutuses olevast eelarvest ja transpordinõudlusest. Nii võis Aust-Agder tegevusaasta jooksul liine kaotada, vähendada või lisada, millega seoses tuli lepinguosalistel pidada antava hüvitise suuruse üle uusi läbirääkimisi. Tulenevalt ettevõtja tulemustest lepingu täitmisel tehti ka vedusid ja kulusid puudutavaid muudatusi. Seepärast võib maakonnale kulude arvutamiseks deklareeritud veoteenuseid, mis väljendub läbitud kilomeetrite arvus, käsitada Nettbuss Sør ASi sõnul lepinguosaliste vaheliste läbirääkimiste lähtepunktina, mitte aasta lõpus makstud hüvitise tegeliku alusena (44). |
| --- | --- |

(109)

Need läbirääkimised hõlmasid ka tegelike veoteenuste (st läbitavate kilomeetrite arvu) kohandamist aasta jooksul, mis sõltus Aust-Agderi käsutuses olevast eelarvest ja transpordinõudlusest. Nii võis Aust-Agder tegevusaasta jooksul liine kaotada, vähendada või lisada, millega seoses tuli lepinguosalistel pidada antava hüvitise suuruse üle uusi läbirääkimisi. Tulenevalt ettevõtja tulemustest lepingu täitmisel tehti ka vedusid ja kulusid puudutavaid muudatusi. Seepärast võib maakonnale kulude arvutamiseks deklareeritud veoteenuseid, mis väljendub läbitud kilomeetrite arvus, käsitada Nettbuss Sør ASi sõnul lepinguosaliste vaheliste läbirääkimiste lähtepunktina, mitte aasta lõpus makstud hüvitise tegeliku alusena (44).

44

| (110) | Edasi viitab Nettbuss Sør AS enda ja maakonna vahelistele konkreetsetele kokkulepetele ja läbirääkimistele, mille tulemusel tasakaalustas maakond Nettbuss Sør ASile 2010. aastal teostatud vedude hüvitamiseks tehtavad maksed. Eelkõige märgib ettevõtja, et 2010. aastal teostatud vedude eest makstud hüvitis oli 3,55 miljonit Norra krooni väiksem, sest seda summat kasutati selleks, et tasakaalustada järgnenud muudatused vedude plaanis (RTB uus sõidugraafik) ja võtta arvesse RTBga ühinemisest tulenevat tõhususe suurenemist. |
| --- | --- |

(110)

Edasi viitab Nettbuss Sør AS enda ja maakonna vahelistele konkreetsetele kokkulepetele ja läbirääkimistele, mille tulemusel tasakaalustas maakond Nettbuss Sør ASile 2010. aastal teostatud vedude hüvitamiseks tehtavad maksed. Eelkõige märgib ettevõtja, et 2010. aastal teostatud vedude eest makstud hüvitis oli 3,55 miljonit Norra krooni väiksem, sest seda summat kasutati selleks, et tasakaalustada järgnenud muudatused vedude plaanis (RTB uus sõidugraafik) ja võtta arvesse RTBga ühinemisest tulenevat tõhususe suurenemist.

| (111) | Mis puudutab Nettbuss Sør ASi äritegevusega teenitud tulu ja asjaolu, et osa sellest tulust – nagu järelevalveamet on välja selgitanud – on tõepoolest arvesse võetud avaliku teenindamise lepingu alusel saadud tuludes, siis Nettbuss Sør AS leiab, et see ei toonud kaasa suuremat hüvitist kui see, mis oleks ette nähtud ALFA meetodiga. Otse vastupidi – kuna antava hüvitise arvutamisel arvestatakse maha kogu tulu (st nii avalike teenuste osutamisega kui ka äritegevusega teenitud tulu), on tulemus toonud Nettbuss Sør ASi jaoks kaasa väiksema hüvitise, hoolimata asjaolust, et avaliku teenindamise hüvitise kindlaksmääramisel aluseks võetud veod hõlmasid teatavatel kommertsliinidel pakutud teenuseid. |
| --- | --- |

(111)

Mis puudutab Nettbuss Sør ASi äritegevusega teenitud tulu ja asjaolu, et osa sellest tulust – nagu järelevalveamet on välja selgitanud – on tõepoolest arvesse võetud avaliku teenindamise lepingu alusel saadud tuludes, siis Nettbuss Sør AS leiab, et see ei toonud kaasa suuremat hüvitist kui see, mis oleks ette nähtud ALFA meetodiga. Otse vastupidi – kuna antava hüvitise arvutamisel arvestatakse maha kogu tulu (st nii avalike teenuste osutamisega kui ka äritegevusega teenitud tulu), on tulemus toonud Nettbuss Sør ASi jaoks kaasa väiksema hüvitise, hoolimata asjaolust, et avaliku teenindamise hüvitise kindlaksmääramisel aluseks võetud veod hõlmasid teatavatel kommertsliinidel pakutud teenuseid.

| (112) | Nettbuss Sør AS tunnistab, et teatavaid vedusid (nt kiirbussiteenus, koolilaste transportimine ujumistundi ja tagasi ning Karjoleni liin) ei oleks pidanud tõepoolest deklareerima teostatud vedudena, mida võtta aluseks avaliku teenindamise hüvitise arvutamisel. Nende liinide kaasamine on aga toonud maakonnale kasu, sest see on tähendanud ettevõtja jaoks väiksemat hüvitist. |
| --- | --- |

(112)

Nettbuss Sør AS tunnistab, et teatavaid vedusid (nt kiirbussiteenus, koolilaste transportimine ujumistundi ja tagasi ning Karjoleni liin) ei oleks pidanud tõepoolest deklareerima teostatud vedudena, mida võtta aluseks avaliku teenindamise hüvitise arvutamisel. Nende liinide kaasamine on aga toonud maakonnale kasu, sest see on tähendanud ettevõtja jaoks väiksemat hüvitist.

| (113) | Lõpetuseks väidab Nettbuss Sør AS seoses koolipäevade arvuga, et Aust-Agderi esitatud näitajad, mille kohaselt ettevõtjale maksti hüvitist tavapärase kooliaasta 38,4 nädala asemel 51 nädala eest, ei ole õiged. |
| --- | --- |

(113)

Lõpetuseks väidab Nettbuss Sør AS seoses koolipäevade arvuga, et Aust-Agderi esitatud näitajad, mille kohaselt ettevõtjale maksti hüvitist tavapärase kooliaasta 38,4 nädala asemel 51 nädala eest, ei ole õiged.

8.3.   Teised transpordiettevõtjad

Teised transpordiettevõtjad

| (114) | Ettevõtja Setesdal Bilruter L/L on nõus Norra ametiasutuste seisukohtadega. Ettevõtja leiab, et hüvitis ei kujuta endast riigiabi, sest neli Altmarki tingimust on täidetud. |
| --- | --- |

(114)

Ettevõtja Setesdal Bilruter L/L on nõus Norra ametiasutuste seisukohtadega. Ettevõtja leiab, et hüvitis ei kujuta endast riigiabi, sest neli Altmarki tingimust on täidetud.

| (115) | Kui järelevalveamet peaks aga olema siiski seda meelt, et hüvitis kujutab endast riigiabi, väidab ettevõtja, et see on antud tervikuna olemasoleva abi süsteemi raames ja et abi on kokkusobiv EMP lepinguga selle artikli 49 ja määruse (EMÜ) nr 1191/69 alusel. |
| --- | --- |

(115)

Kui järelevalveamet peaks aga olema siiski seda meelt, et hüvitis kujutab endast riigiabi, väidab ettevõtja, et see on antud tervikuna olemasoleva abi süsteemi raames ja et abi on kokkusobiv EMP lepinguga selle artikli 49 ja määruse (EMÜ) nr 1191/69 alusel.

| (116) | Ettevõtja toonitab eraldi asjaolu, et ALFA meetodi kasutuselevõtt ei toonud kaasa olulisi muudatusi hüvitamissüsteemis. Lisaks rõhutab ettevõtja, et ei ole õige, et indekseerimissüsteemi alusel kindlaks määratud hüvitis põhines läbirääkimistel, kuna maakond ja bussiettevõtjad vaatasid kuni 2009. aastani igal aastal läbi muudatused aasta jooksul teostatud vedudes, et saada ALFA meetodi rakendamiseks õiged andmed. Kuna muudatused vedudes olid aastate lõikes väikesed, olid väikesed ka muudatused hüvitises. Setesdal Bilruter L/L väidab, et ALFA meetodiga on välistatud bussiteenuste osutamise eest ülemäärase hüvitise maksmine ja et ALFA meetodi puhul ei võeta arvesse äritegevuse kulusid. Nii Birkeland Busser AS, Frolandsruta Frode Oland kui ka Telemark Bilruter AS on selle seisukohaga nõus. |
| --- | --- |

(116)

Ettevõtja toonitab eraldi asjaolu, et ALFA meetodi kasutuselevõtt ei toonud kaasa olulisi muudatusi hüvitamissüsteemis. Lisaks rõhutab ettevõtja, et ei ole õige, et indekseerimissüsteemi alusel kindlaks määratud hüvitis põhines läbirääkimistel, kuna maakond ja bussiettevõtjad vaatasid kuni 2009. aastani igal aastal läbi muudatused aasta jooksul teostatud vedudes, et saada ALFA meetodi rakendamiseks õiged andmed. Kuna muudatused vedudes olid aastate lõikes väikesed, olid väikesed ka muudatused hüvitises. Setesdal Bilruter L/L väidab, et ALFA meetodiga on välistatud bussiteenuste osutamise eest ülemäärase hüvitise maksmine ja et ALFA meetodi puhul ei võeta arvesse äritegevuse kulusid. Nii Birkeland Busser AS, Frolandsruta Frode Oland kui ka Telemark Bilruter AS on selle seisukohaga nõus.

9.   NORRA AMETIASUTUSTE MÄRKUSED HUVITATUD ISIKUTE ESITATUD MÄRKUSTE KOHTA

| (117) | Norra ametiasutused vastavad seoses kaebuse esitaja väitega, et kogu Nettbuss Sør ASile antud uut abi tuleb lugeda EMP lepinguga kokkusobimatuks ja see tuleb sisse nõuda, ning märgivad, et kaebuse esitaja ei ole käsitlenud uue või olemasoleva abi küsimust ega selgitanud seda, kuidas liigitada käesoleva juhtumi puhul ükskõik millist võimalikku abi (nt ALFA meetodi kasutuselevõtt 2004. aastal). Norra ametiasutused kinnitavad taas, et ALFA meetodi kasutuselevõtt ei ole toonud olemasolevasse abikavva ühtki olulist muudatust ja et kui Nettbuss Sør ASi juhtum kõrvale jätta, siis ei ole kindlaks tehtud ühtki ülemäärase hüvitise maksmist. |
| --- | --- |

(117)

Norra ametiasutused vastavad seoses kaebuse esitaja väitega, et kogu Nettbuss Sør ASile antud uut abi tuleb lugeda EMP lepinguga kokkusobimatuks ja see tuleb sisse nõuda, ning märgivad, et kaebuse esitaja ei ole käsitlenud uue või olemasoleva abi küsimust ega selgitanud seda, kuidas liigitada käesoleva juhtumi puhul ükskõik millist võimalikku abi (nt ALFA meetodi kasutuselevõtt 2004. aastal). Norra ametiasutused kinnitavad taas, et ALFA meetodi kasutuselevõtt ei ole toonud olemasolevasse abikavva ühtki olulist muudatust ja et kui Nettbuss Sør ASi juhtum kõrvale jätta, siis ei ole kindlaks tehtud ühtki ülemäärase hüvitise maksmist.

| (118) | Seoses Nettbuss Sør ASi märkusega selle kohta, milline võiks olla bussivedude sektoris mõistlik kasum, rõhutavad Norra ametiasutused, et viitamine näitajale 3–5 % kui tavapärasele kasumile asjaomases sektoris ei tähenda seda, et suurem kasum (nt kasum [7–13] %, millele viitab Nettbuss Sør AS) kujutaks endast ülemäärase hüvitise andmist. Sellele avalikult kättesaadavale näitajale viidati vaid eesmärgiga näidata, et mingit ülemäärase hüvitise andmist ei olnud võimalik kindlaks teha. |
| --- | --- |

(118)

Seoses Nettbuss Sør ASi märkusega selle kohta, milline võiks olla bussivedude sektoris mõistlik kasum, rõhutavad Norra ametiasutused, et viitamine näitajale 3–5 % kui tavapärasele kasumile asjaomases sektoris ei tähenda seda, et suurem kasum (nt kasum [7–13] %, millele viitab Nettbuss Sør AS) kujutaks endast ülemäärase hüvitise andmist. Sellele avalikult kättesaadavale näitajale viidati vaid eesmärgiga näidata, et mingit ülemäärase hüvitise andmist ei olnud võimalik kindlaks teha.

| (119) | Märkuste kohta, mille Nettbuss Sør AS esitas seoses Norra ametiasutuste esitatud lisateabega kõrvalekallete kohta Nettbuss Sør ASi vedude teostamisel, väitsid Norra ametiasutused, et ALFA meetodi rolli hüvitise arvutamisel ei saa vähendada asjaolu, et lõplik hüvitis põhines läbirääkimistel ning et vedudesse ja kuludesse tehti hiljem ka muudatusi. ALFA meetodil põhinevad kuluprognoosid olid väga tähtsad ja antud hüvitis ei erinenud kunagi palju ALFA meetodil saadud tulemustest. Ükskõik milliste muudatuste tegemine majandusaasta jooksul on transpordisektoris levinud tava ja seda võimalust on käsitletud ka transpordiettevõtjatega sõlmitud lepingute sätetes. Selliste muudatustega oleks pidanud igal juhul kaasnema kas antava hüvitise suurendamine (lisavedude korral) või vähendamine (vedude vähendamise korral). Ent neid ei oleks kunagi saanud käsitleda eraldi ja tasakaalustada hüvitise ALFA meetodi kohasel hindamisel arvessevõetavate ebaoluliste kuludega. |
| --- | --- |

(119)

Märkuste kohta, mille Nettbuss Sør AS esitas seoses Norra ametiasutuste esitatud lisateabega kõrvalekallete kohta Nettbuss Sør ASi vedude teostamisel, väitsid Norra ametiasutused, et ALFA meetodi rolli hüvitise arvutamisel ei saa vähendada asjaolu, et lõplik hüvitis põhines läbirääkimistel ning et vedudesse ja kuludesse tehti hiljem ka muudatusi. ALFA meetodil põhinevad kuluprognoosid olid väga tähtsad ja antud hüvitis ei erinenud kunagi palju ALFA meetodil saadud tulemustest. Ükskõik milliste muudatuste tegemine majandusaasta jooksul on transpordisektoris levinud tava ja seda võimalust on käsitletud ka transpordiettevõtjatega sõlmitud lepingute sätetes. Selliste muudatustega oleks pidanud igal juhul kaasnema kas antava hüvitise suurendamine (lisavedude korral) või vähendamine (vedude vähendamise korral). Ent neid ei oleks kunagi saanud käsitleda eraldi ja tasakaalustada hüvitise ALFA meetodi kohasel hindamisel arvessevõetavate ebaoluliste kuludega.

| (120) | Norra ametiasutused väidavad, et ebaõigete tootmisnäitajate deklareerimisel on hüvitise arvutamise täpsusele otsene mõju ja et maakond tugines seega läbirääkimiste alustamisel ebaõigetele eeldustele. |
| --- | --- |

(120)

Norra ametiasutused väidavad, et ebaõigete tootmisnäitajate deklareerimisel on hüvitise arvutamise täpsusele otsene mõju ja et maakond tugines seega läbirääkimiste alustamisel ebaõigetele eeldustele.

| (121) | Nad väidavad ka seda, et kuna antav hüvitis põhineb eelmise aasta vedudel, oleks igasugune ettevõtjapoolne vedude vähendamine pärast 2008. aasta augustit, pidanud kajastuma 2009. aasta eest antud hüvitises, kuid nii see ei olnud. Norra ametiasutuste väitel kehtib sama loogika ka ettevõtjale 2008. aasta eest antud 550 000 Norra krooni suuruse lisasumma puhul, sest 2008. aasta hüvitise aluseks olid 2007. aastast saadud ebaõiged näitajad. Kuna Nettbuss Sør ASiga sõlmitud leping on avalike teenuste osutamise kontsessioonileping, peaks äririsk jääma ettevõtja kanda. |
| --- | --- |

(121)

Nad väidavad ka seda, et kuna antav hüvitis põhineb eelmise aasta vedudel, oleks igasugune ettevõtjapoolne vedude vähendamine pärast 2008. aasta augustit, pidanud kajastuma 2009. aasta eest antud hüvitises, kuid nii see ei olnud. Norra ametiasutuste väitel kehtib sama loogika ka ettevõtjale 2008. aasta eest antud 550 000 Norra krooni suuruse lisasumma puhul, sest 2008. aasta hüvitise aluseks olid 2007. aastast saadud ebaõiged näitajad. Kuna Nettbuss Sør ASiga sõlmitud leping on avalike teenuste osutamise kontsessioonileping, peaks äririsk jääma ettevõtja kanda.

| (122) | Mis puudutab sõlmitud kokkuleppeid ja tehtud kohandusi seoses Nettbuss Sør ASi ja RTB lepingutega RTB uue sõidugraafiku jaoks – pidades silmas kõnealuse kahe ettevõtja käimasolevat ühinemisprotsessi –, on Norra ametiasutused seisukohal, et ülemäärane läbitud kilomeetrite arv deklareeriti Nettbuss Sør ASi ühepoolse otsuse tulemusel, et saada suuremat hüvitist kui ALFA meetodi alusel juba välja arvutatud ja teatavaks tehtud. Lepinguid oleks tulnud muuta hoopiski pärast ettevõttes toimunud muutusi, et kajastada kõiki neid kohandusi. Sellega seoses ei jaga Norra ametiasutused seisukohta, et maakond on andnud 3,55 miljonit Norra krooni vähem hüvitist 2008. ja 2009. aastal sõidugraafikus tehtud muudatustest tuleneva vedude vähenemise tõttu. Vastupidi – see hüvitise vähenemine on kooskõlas ALFA meetodi ja selle hilisema indekseerimissüsteemi loogikaga, kajastades väiksemat kilometraaži kui maakond algselt kavandas, kuna Nettbuss Sør AS võttis RTB puhul kasutusele uue sõidugraafiku. |
| --- | --- |

(122)

Mis puudutab sõlmitud kokkuleppeid ja tehtud kohandusi seoses Nettbuss Sør ASi ja RTB lepingutega RTB uue sõidugraafiku jaoks – pidades silmas kõnealuse kahe ettevõtja käimasolevat ühinemisprotsessi –, on Norra ametiasutused seisukohal, et ülemäärane läbitud kilomeetrite arv deklareeriti Nettbuss Sør ASi ühepoolse otsuse tulemusel, et saada suuremat hüvitist kui ALFA meetodi alusel juba välja arvutatud ja teatavaks tehtud. Lepinguid oleks tulnud muuta hoopiski pärast ettevõttes toimunud muutusi, et kajastada kõiki neid kohandusi. Sellega seoses ei jaga Norra ametiasutused seisukohta, et maakond on andnud 3,55 miljonit Norra krooni vähem hüvitist 2008. ja 2009. aastal sõidugraafikus tehtud muudatustest tuleneva vedude vähenemise tõttu. Vastupidi – see hüvitise vähenemine on kooskõlas ALFA meetodi ja selle hilisema indekseerimissüsteemi loogikaga, kajastades väiksemat kilometraaži kui maakond algselt kavandas, kuna Nettbuss Sør AS võttis RTB puhul kasutusele uue sõidugraafiku.

| (123) | Nettbuss Sør ASi äritegevusega saadud tulu küsimuses ei ole Norra ametiasutused nõus Nettbuss Sør ASi väidetega, et maakonda on krediteeritud tulu laekumiste poolelt, mis parandab vead kulude poolel. Eraldi raamatupidamisarvestuse puudumise tõttu on risk Nettbuss Sør ASi kanda ja ta ei saa lihtsalt väita, et ebaolulised tulud on maakonna hüvanguks maha arvatud, esitamata selle kohta tõendavaid dokumente. Peale selle ei ole Norra ametiasutuste sõnul esitatud ühtki tõendavat dokumenti, et oleks peetud eraldi arvestust ettevõtja äritegevuse ja avaliku teenuse osutamisega seotud tegevuse kulude kohta. Seda arvesse võttes on ka võimalik, et äritegevust on ristsubsideeritud avaliku teenuse osutamisega seotud tegevusest ja vastupidi. |
| --- | --- |

(123)

Nettbuss Sør ASi äritegevusega saadud tulu küsimuses ei ole Norra ametiasutused nõus Nettbuss Sør ASi väidetega, et maakonda on krediteeritud tulu laekumiste poolelt, mis parandab vead kulude poolel. Eraldi raamatupidamisarvestuse puudumise tõttu on risk Nettbuss Sør ASi kanda ja ta ei saa lihtsalt väita, et ebaolulised tulud on maakonna hüvanguks maha arvatud, esitamata selle kohta tõendavaid dokumente. Peale selle ei ole Norra ametiasutuste sõnul esitatud ühtki tõendavat dokumenti, et oleks peetud eraldi arvestust ettevõtja äritegevuse ja avaliku teenuse osutamisega seotud tegevuse kulude kohta. Seda arvesse võttes on ka võimalik, et äritegevust on ristsubsideeritud avaliku teenuse osutamisega seotud tegevusest ja vastupidi.

| (124) | Lõpetuseks väidavad Norra ametiasutused, et kõrvalekallete majanduslik mõju ajavahemikul 2004–2014 on hinnangute kohaselt 80 437 962 Norra krooni, arvestamata intressi ja liitintressi. Seda vastavalt uuringule, mille Norra ametiasutused palusid koostada ettevõtjal Asplan Viak AS, et hinnata ülemäärast hüvitist, mille maakond kõrvalekallete tõttu maksis. |
| --- | --- |

(124)

Lõpetuseks väidavad Norra ametiasutused, et kõrvalekallete majanduslik mõju ajavahemikul 2004–2014 on hinnangute kohaselt 80 437 962 Norra krooni, arvestamata intressi ja liitintressi. Seda vastavalt uuringule, mille Norra ametiasutused palusid koostada ettevõtjal Asplan Viak AS, et hinnata ülemäärast hüvitist, mille maakond kõrvalekallete tõttu maksis.

II.   HINDAMINE

HINDAMINE

1.   ABI HINDAMISE ULATUS

| (125) | Menetluse algatamise otsuses järeldas järelevalveamet, et Aust-Agderis oli liini- ja koolibussiteenuste jaoks olemas abikava, mis hõlmas 2004. aastale eelnenud ajavahemikku. |
| --- | --- |

(125)

Menetluse algatamise otsuses järeldas järelevalveamet, et Aust-Agderis oli liini- ja koolibussiteenuste jaoks olemas abikava, mis hõlmas 2004. aastale eelnenud ajavahemikku.

| (126) | Silmas pidades menetluse algatamise otsuses väljendatud kahtlusi, vaadeldakse abi käesoleva hindamise käigus järgmist:






  i. | ALFA meetod ja selle indekseerimissüsteem kui Aust-Agderis sisse seatud olemasoleva abikava osa või kui eraldi uus abimeede (vt punkt 3); |
| --- | --- | --- |

(126)

Silmas pidades menetluse algatamise otsuses väljendatud kahtlusi, vaadeldakse abi käesoleva hindamise käigus järgmist:

i.

ALFA meetod ja selle indekseerimissüsteem kui Aust-Agderis sisse seatud olemasoleva abikava osa või kui eraldi uus abimeede (vt punkt 3);

| ii. | ATP projektiga seotud väidetava abi laad ja kas see abi on sama olemasoleva abikava osa (vt allpool 3. jagu); |
| --- | --- |

ii.

ATP projektiga seotud väidetava abi laad ja kas see abi on sama olemasoleva abikava osa (vt allpool 3. jagu);

| iii. | mis tahes uus abi, mida võidi anda väljaspool olemasolevat abikava (vt allpool 4. jagu). |
| --- | --- |

iii.

mis tahes uus abi, mida võidi anda väljaspool olemasolevat abikava (vt allpool 4. jagu).

| (127) | Menetluse algatamise otsuses kahtles järelevalveamet, kas ALFA meetod ja selle indekseerimissüsteem võib olla laadilt meede, mis ei kujuta endast abi andmist. Sellega seoses esitasid Norra ametiasutused ja huvitatud isikud teavet Altmarki tingimuste kohaldamise kohta. |
| --- | --- |

(127)

Menetluse algatamise otsuses kahtles järelevalveamet, kas ALFA meetod ja selle indekseerimissüsteem võib olla laadilt meede, mis ei kujuta endast abi andmist. Sellega seoses esitasid Norra ametiasutused ja huvitatud isikud teavet Altmarki tingimuste kohaldamise kohta.

| (128) | Menetluse algatamise otsus ei kohusta järelevalveametit vaatlema käesoleva hindamise käigus abi laadi seoses ALFA meetodi ja selle indekseerimissüsteemiga. Seda, v.a ATP projektiga seotud abi, on juba hinnatud esialgse kontrollimise käigus, kus järeldati, et kohalike liini- ja koolibussiteenuste eest makstav avaliku teenindamise hüvitis kujutab endast vähemalt 2004. aastani olemasolevat abi ning et hinnata jääb tuleb vaid seda, kas seda olemasolevat abikava on oluliselt muudetud. |
| --- | --- |

(128)

Menetluse algatamise otsus ei kohusta järelevalveametit vaatlema käesoleva hindamise käigus abi laadi seoses ALFA meetodi ja selle indekseerimissüsteemiga. Seda, v.a ATP projektiga seotud abi, on juba hinnatud esialgse kontrollimise käigus, kus järeldati, et kohalike liini- ja koolibussiteenuste eest makstav avaliku teenindamise hüvitis kujutab endast vähemalt 2004. aastani olemasolevat abi ning et hinnata jääb tuleb vaid seda, kas seda olemasolevat abikava on oluliselt muudetud.

2.   RIIGIABI EMP LEPINGU ARTIKLI 61 LÕIKE 1 TÄHENDUSES

| (129) | EMP lepingu artikli 61 lõikes 1 on sätestatud:

  „Kui käesolevas lepingus ei ole sätestatud teisiti, on igasugune EÜ liikmesriikide või EFTA riikide poolt või riigi ressurssidest ükskõik missugusel kujul antav abi, mis kahjustab või ähvardab kahjustada konkurentsi, soodustades teatud ettevõtjaid või teatud kaupade tootmist, käesoleva lepinguga kokkusobimatu niivõrd, kuivõrd see mõjutab lepinguosaliste vahelist kaubandust“. |
| --- | --- |

(129)

EMP lepingu artikli 61 lõikes 1 on sätestatud:

„Kui käesolevas lepingus ei ole sätestatud teisiti, on igasugune EÜ liikmesriikide või EFTA riikide poolt või riigi ressurssidest ükskõik missugusel kujul antav abi, mis kahjustab või ähvardab kahjustada konkurentsi, soodustades teatud ettevõtjaid või teatud kaupade tootmist, käesoleva lepinguga kokkusobimatu niivõrd, kuivõrd see mõjutab lepinguosaliste vahelist kaubandust“.

2.1.   Riigi ressursside olemasolu

Riigi ressursside olemasolu

| (130) | Järelevalveamet märgib, et nii kohaliku liini- kui ka koolibussiteenuste eest makstakse hüvitist Aust-Agderi eelarvest. EMP lepingu artikli 61 lõike 1 kohaldamisel peetakse nii kohalikke kui ka piirkondlikke ametiasutusi riigiga samaväärseteks (45). Sellest tulenevalt on Aust-Agder võrdsustatud EMP riigiabieeskirjade kohaldamisel riigiga. Selle põhjal järeldab järelevalveamet, et hüvitamismeetme rahastamisel kasutatakse riigi ressursse. |
| --- | --- |

(130)

Järelevalveamet märgib, et nii kohaliku liini- kui ka koolibussiteenuste eest makstakse hüvitist Aust-Agderi eelarvest. EMP lepingu artikli 61 lõike 1 kohaldamisel peetakse nii kohalikke kui ka piirkondlikke ametiasutusi riigiga samaväärseteks (45). Sellest tulenevalt on Aust-Agder võrdsustatud EMP riigiabieeskirjade kohaldamisel riigiga. Selle põhjal järeldab järelevalveamet, et hüvitamismeetme rahastamisel kasutatakse riigi ressursse.

45

| (131) | Samad kaalutlused on asjakohased ka ATP projekti puhul, sest selle eest makstakse kommuunide ning Aust-Agderi ja Vest-Agderi maakonna eelarvest antavate toetustega. Seepärast leiab järelevalveamet, et kaasatud on riigi ressursid. |
| --- | --- |

(131)

Samad kaalutlused on asjakohased ka ATP projekti puhul, sest selle eest makstakse kommuunide ning Aust-Agderi ja Vest-Agderi maakonna eelarvest antavate toetustega. Seepärast leiab järelevalveamet, et kaasatud on riigi ressursid.

2.2.   Ettevõtja

Ettevõtja

| (132) | Nagu on sätestatud EMP lepingu artikli 61 lõikes 1, tuleb kindlaks teha ka see, kas viiele ettevõtjale antud avaliku teenindamise hüvitise ja ATP projektist toimunud rahastamisega anti teatud ettevõtjatele või teatud kaupade tootmiseks valikuline majanduslik eelis. |
| --- | --- |

(132)

Nagu on sätestatud EMP lepingu artikli 61 lõikes 1, tuleb kindlaks teha ka see, kas viiele ettevõtjale antud avaliku teenindamise hüvitise ja ATP projektist toimunud rahastamisega anti teatud ettevõtjatele või teatud kaupade tootmiseks valikuline majanduslik eelis.

| (133) | Käesoleva juhtumi puhul on abisaajad majandustegevusega tegelevad bussiettevõtjad, kes muu hulgas pakuvad hüvitise eest liini- ja koolibussiteenuseid (vt põhjendused 35–38). Seega on tegemist ettevõtjatega EMP lepingu artikli 61 lõike 1 tähenduses. |
| --- | --- |

(133)

Käesoleva juhtumi puhul on abisaajad majandustegevusega tegelevad bussiettevõtjad, kes muu hulgas pakuvad hüvitise eest liini- ja koolibussiteenuseid (vt põhjendused 35–38). Seega on tegemist ettevõtjatega EMP lepingu artikli 61 lõike 1 tähenduses.

2.3.   Valikulisus

Valikulisus

| (134) | Hüvitamismeede hõlmab üksnes neid bussiettevõtjaid, kes pakuvad teenuseid Aust-Agderi maakonnas. Õigupoolest piirdutakse avaliku teenindamise hüvitise andmisel vaid põhjenduses 35 loetletud ettevõtjatega. Seepärast järeldab järelevalveamet, et avaliku teenindamise hüvitise andmine on valikuline. |
| --- | --- |

(134)

Hüvitamismeede hõlmab üksnes neid bussiettevõtjaid, kes pakuvad teenuseid Aust-Agderi maakonnas. Õigupoolest piirdutakse avaliku teenindamise hüvitise andmisel vaid põhjenduses 35 loetletud ettevõtjatega. Seepärast järeldab järelevalveamet, et avaliku teenindamise hüvitise andmine on valikuline.

| (135) | Lisaks sellele puudutab 1 miljoni Norra krooni (alates 2010. aastast 2 miljoni Norra krooni ja alates 2011. aastast 1,5 miljoni Norra krooni) eraldamine ATP projektist ning avaliku teenuse liinidega nr 39 ja 40 seotud kulude vähendamine 2013. aastal, et rahastada lennujaamabussi ja vastavat ATP projektiga seotud tulu vähenemist, vaid Nettbuss Sør ASi. Seega on meede valikuline. |
| --- | --- |

(135)

Lisaks sellele puudutab 1 miljoni Norra krooni (alates 2010. aastast 2 miljoni Norra krooni ja alates 2011. aastast 1,5 miljoni Norra krooni) eraldamine ATP projektist ning avaliku teenuse liinidega nr 39 ja 40 seotud kulude vähendamine 2013. aastal, et rahastada lennujaamabussi ja vastavat ATP projektiga seotud tulu vähenemist, vaid Nettbuss Sør ASi. Seega on meede valikuline.

2.4.   Eelis – hüvitis avaliku teenindamise kohustuse täitmise eest kohalike liini- ja koolibussiteenuste valdkonnas

Eelis – hüvitis avaliku teenindamise kohustuse täitmise eest kohalike liini- ja koolibussiteenuste valdkonnas

2.4.1.   Altmarki tingimused

Altmarki tingimused

| (136) | Et meede kujutaks endast riigiabi, peab see samuti andma eelise, millega vabastatakse ettevõtja kuludest, mida ettevõtja tavaliselt oma eelarvest maksab. |
| --- | --- |

(136)

Et meede kujutaks endast riigiabi, peab see samuti andma eelise, millega vabastatakse ettevõtja kuludest, mida ettevõtja tavaliselt oma eelarvest maksab.

| (137) | Seoses valikulise majandusliku eelise andmisega tuleneb Altmarki kohtuotsusest, et kui riiklikku meedet tuleb käsitada hüvitisena, mida makstakse abi saavatele ettevõtjatele avaliku teenindamise kohustuse täitmiseks, ei ole see meede hõlmatud EMP lepingu artikli 61 lõikega 1. Euroopa Kohus (edaspidi „kohus“) on sedastanud Altmarki kohtuasjas, et avaliku teenindamise kohustuse täitmise eest makstav hüvitis ei kujuta endast riigiabi, kui on täidetud neli kumulatiivset tingimust.






  — | Esiteks peab abi saav ettevõtja olema reaalselt vastutav avaliku teenindamise kohustuse täitmise eest ja see kohustus peab olema täpselt määratletud. |
| --- | --- | --- |

(137)

Seoses valikulise majandusliku eelise andmisega tuleneb Altmarki kohtuotsusest, et kui riiklikku meedet tuleb käsitada hüvitisena, mida makstakse abi saavatele ettevõtjatele avaliku teenindamise kohustuse täitmiseks, ei ole see meede hõlmatud EMP lepingu artikli 61 lõikega 1. Euroopa Kohus (edaspidi „kohus“) on sedastanud Altmarki kohtuasjas, et avaliku teenindamise kohustuse täitmise eest makstav hüvitis ei kujuta endast riigiabi, kui on täidetud neli kumulatiivset tingimust.

—

Esiteks peab abi saav ettevõtja olema reaalselt vastutav avaliku teenindamise kohustuse täitmise eest ja see kohustus peab olema täpselt määratletud.

| — | Teiseks peavad parameetrid, mille alusel see hüvitis arvutatakse, olema eelnevalt objektiivselt ja läbipaistvalt kindlaks määratud. |
| --- | --- |

—

Teiseks peavad parameetrid, mille alusel see hüvitis arvutatakse, olema eelnevalt objektiivselt ja läbipaistvalt kindlaks määratud.

| — | Kolmandaks ei tohi hüvitis olla suurem, kui on vajalik avaliku teenindamise kohustuse täitmisest tulenevate kulude täielikuks või osaliseks katmiseks, arvestades selle kohustuse täitmisega seotud tulu ja mõistlikku kasumit. |
| --- | --- |

—

Kolmandaks ei tohi hüvitis olla suurem, kui on vajalik avaliku teenindamise kohustuse täitmisest tulenevate kulude täielikuks või osaliseks katmiseks, arvestades selle kohustuse täitmisega seotud tulu ja mõistlikku kasumit.

| — | Neljandaks, kui avaliku teenindamise kohustust täitvat ettevõtjat ei valitud avalikus hankemenetluses, mis võimaldab välja valida kandidaadi, kes suudab asjassepuutuvaid teenuseid osutada kõige odavamalt, peab sobiva hüvitise tase olema kindlaks määratud selliste kulude analüüsi alusel, mida keskmise suurusega, hästi korraldatud juhtimise ja piisavate vahenditega ettevõtja oleks kandnud (46). |
| --- | --- |

—

Neljandaks, kui avaliku teenindamise kohustust täitvat ettevõtjat ei valitud avalikus hankemenetluses, mis võimaldab välja valida kandidaadi, kes suudab asjassepuutuvaid teenuseid osutada kõige odavamalt, peab sobiva hüvitise tase olema kindlaks määratud selliste kulude analüüsi alusel, mida keskmise suurusega, hästi korraldatud juhtimise ja piisavate vahenditega ettevõtja oleks kandnud (46).

46

2.4.2.   Ajavahemik 1994–2003

Ajavahemik 1994–2003

| (138) | Järelevalveamet järeldas juba menetluse algatamise otsuses, et Altmarki tingimused ei olnud enne 2004. aastat kumulatiivselt täidetud (47). |
| --- | --- |

(138)

Järelevalveamet järeldas juba menetluse algatamise otsuses, et Altmarki tingimused ei olnud enne 2004. aastat kumulatiivselt täidetud (47).

47

| (139) | Seda seisukohta ei ole vaidlustanud ei Norra ametiasutused ega ka ükski teine ametliku uurimismenetluse käigus tähelepanekuid esitanud isik. Seepärast jääb järelevalveamet menetluse algatamise otsuses esitatud põhjustel tehtud vastavate järelduste juurde. |
| --- | --- |

(139)

Seda seisukohta ei ole vaidlustanud ei Norra ametiasutused ega ka ükski teine ametliku uurimismenetluse käigus tähelepanekuid esitanud isik. Seepärast jääb järelevalveamet menetluse algatamise otsuses esitatud põhjustel tehtud vastavate järelduste juurde.

2.4.3.   Ajavahemik alates 2004. aastast

Ajavahemik alates 2004. aastast

2.4.3.1.   Esimene Altmarki tingimus

Esimene Altmarki tingimus

| (140) | Asjaomastele bussiettevõtjatele anti jätkuvalt avaliku teenindamise kohustus osutada Aust-Agderis kohalikke liini- ja koolibussiteenuseid. |
| --- | --- |

(140)

Asjaomastele bussiettevõtjatele anti jätkuvalt avaliku teenindamise kohustus osutada Aust-Agderis kohalikke liini- ja koolibussiteenuseid.

| (141) | Avaliku teenindamise kohustuse aluseks on 1) CTA ja CTR ning haridusseaduse sätted, milles kõigis on öeldud, et kontsessiooni andmisega kaasneb kohustus osutada kontsessioonis sätestatud transporditeenuseid; 2) ajaomastele ettevõtjatele antud kontsessioonid, mis hõlmavad kohalike liini- ja koolibussiteenuste osutamist Aust-Agderis; ning 3) Aust-Agderi ja ettevõtjate vahel sõlmitud konkreetsed lepingud. |
| --- | --- |

(141)

Avaliku teenindamise kohustuse aluseks on 1) CTA ja CTR ning haridusseaduse sätted, milles kõigis on öeldud, et kontsessiooni andmisega kaasneb kohustus osutada kontsessioonis sätestatud transporditeenuseid; 2) ajaomastele ettevõtjatele antud kontsessioonid, mis hõlmavad kohalike liini- ja koolibussiteenuste osutamist Aust-Agderis; ning 3) Aust-Agderi ja ettevõtjate vahel sõlmitud konkreetsed lepingud.

| (142) | Lisaks on asjaomastes lepingutes võimalik kindlaks teha teenuseosutajad, teenindamisperioodi kestus ja kohalikus võrgustikus ühistransporditeenuste pakkumises seisneva avaliku teenindamise kohustuse laad. Sellest tulenevalt järeldab järelevalveamet, et Altmarki kohtuotsuse esimene tingimus on täidetud. |
| --- | --- |

(142)

Lisaks on asjaomastes lepingutes võimalik kindlaks teha teenuseosutajad, teenindamisperioodi kestus ja kohalikus võrgustikus ühistransporditeenuste pakkumises seisneva avaliku teenindamise kohustuse laad. Sellest tulenevalt järeldab järelevalveamet, et Altmarki kohtuotsuse esimene tingimus on täidetud.

2.4.3.2.   Neljas Altmarki tingimus

Neljas Altmarki tingimus

| (143) | Bussiettevõtjatele makstavat hüvitist ei ole kindlaks määratud avaliku hankemenetluse põhjal. Vastavalt järelevalveameti suunistele riigiabieeskirjade kohaldamise kohta üldist majandushuvi pakkuvate teenuste osutamise eest antava hüvitise suhtes on juhul, kui hanget ei korraldata, hüvitise jaoks parim võrdlusalus üldiselt tunnustatud turutingimustele vastav tasu, mida asjaomaste teenuste eest makstakse (48). Norra ametiasutused ei ole väitnud, et kõnealuse teenuse puhul on selline tasu olemas. Pigem märgivad nad, et Aust-Agderi hüvitamiskava põhines võrdlusanalüüsil, millega kanti hoolt selle eest, et antav hüvitis katab hästi korraldatud juhtimisega ettevõtja kulud. Seega peab komisjon uurima teist alternatiivi, mis on ette nähtud Altmarki neljanda tingimusega. |
| --- | --- |

(143)

Bussiettevõtjatele makstavat hüvitist ei ole kindlaks määratud avaliku hankemenetluse põhjal. Vastavalt järelevalveameti suunistele riigiabieeskirjade kohaldamise kohta üldist majandushuvi pakkuvate teenuste osutamise eest antava hüvitise suhtes on juhul, kui hanget ei korraldata, hüvitise jaoks parim võrdlusalus üldiselt tunnustatud turutingimustele vastav tasu, mida asjaomaste teenuste eest makstakse (48). Norra ametiasutused ei ole väitnud, et kõnealuse teenuse puhul on selline tasu olemas. Pigem märgivad nad, et Aust-Agderi hüvitamiskava põhines võrdlusanalüüsil, millega kanti hoolt selle eest, et antav hüvitis katab hästi korraldatud juhtimisega ettevõtja kulud. Seega peab komisjon uurima teist alternatiivi, mis on ette nähtud Altmarki neljanda tingimusega.

48

| (144) | Esitatud teabe kohaselt võrdlesid Norra ametiasutused kõikide bussivedude sektori ettevõtjate kulustruktuure ja eraldasid 33 % kõige paremini korraldatud juhtimisega bussiettevõtjat, võttes aluseks keskmised tasemed (st kütusekulud, hoolduskulud, juhiga seotud kulud ja halduskulud). Ehkki see võib olla teiste ettevõtjatega võrreldes tõend headest tulemustest, ei saa seda võtta hästi korraldatud juhtimisega ja piisavate vahenditega ettevõtja keskmiste kulude aluseks. |
| --- | --- |

(144)

Esitatud teabe kohaselt võrdlesid Norra ametiasutused kõikide bussivedude sektori ettevõtjate kulustruktuure ja eraldasid 33 % kõige paremini korraldatud juhtimisega bussiettevõtjat, võttes aluseks keskmised tasemed (st kütusekulud, hoolduskulud, juhiga seotud kulud ja halduskulud). Ehkki see võib olla teiste ettevõtjatega võrreldes tõend headest tulemustest, ei saa seda võtta hästi korraldatud juhtimisega ja piisavate vahenditega ettevõtja keskmiste kulude aluseks.

| (145) | Järelevalveameti suunistes riigiabieeskirjade kohaldamise kohta üldist majandushuvi pakkuvate teenuste osutamise eest antava hüvitise suhtes on öeldud, et „eesmärk on tagada, et võrdlusväärtuseks ei võetaks ebatõhusa ettevõtja suuri kulusid“. Järelevalveamet märgib, et ALFA meetodi ja selle indekseerimissüsteemi puhul ei ole üksikasjalikult kirjeldatud võrdlemisel arvesse võetavate ettevõtjate valimit. Seega – kuigi Norra ametiasutused on pidanud 67 % bussiettevõtjatest ebatõhusateks, ei vii see iseenesest järelduseni, et ülejäänud ettevõtjaid tuleks käsitada Altmarki tingimuste täitmise hindamisel hästi korraldatud juhtimisega ettevõtjatena. Puuduvad tõendid, et nende keskmised kulud kujutavad endast tõhusa ettevõtja kulusid. Norra ametiasutused ei ole esitanud selles küsimuses piisavat teavet. |
| --- | --- |

(145)

Järelevalveameti suunistes riigiabieeskirjade kohaldamise kohta üldist majandushuvi pakkuvate teenuste osutamise eest antava hüvitise suhtes on öeldud, et „eesmärk on tagada, et võrdlusväärtuseks ei võetaks ebatõhusa ettevõtja suuri kulusid“. Järelevalveamet märgib, et ALFA meetodi ja selle indekseerimissüsteemi puhul ei ole üksikasjalikult kirjeldatud võrdlemisel arvesse võetavate ettevõtjate valimit. Seega – kuigi Norra ametiasutused on pidanud 67 % bussiettevõtjatest ebatõhusateks, ei vii see iseenesest järelduseni, et ülejäänud ettevõtjaid tuleks käsitada Altmarki tingimuste täitmise hindamisel hästi korraldatud juhtimisega ettevõtjatena. Puuduvad tõendid, et nende keskmised kulud kujutavad endast tõhusa ettevõtja kulusid. Norra ametiasutused ei ole esitanud selles küsimuses piisavat teavet.

| (146) | Peale selle ei anna see tervikpilti hästi korraldatud juhtimise ja piisavate vahenditega representatiivse ettevõtja kulustruktuurist, sest suuremad kulud (nt suurem kütusetarbimine raskesti ligipääsetavates piirkondades) on hõlmamata. Samamoodi ei ole Norra ametiasutused esitanud ühtki analüütilist näitajat, mis oleks kajastanud tootlikkust (nt käibe suhe rakendatud kapitali, kogukulude suhe käibesse, käive töötaja kohta, lisaväärtus töötaja kohta või personalikulude ja lisaväärtuse suhe) või tarnete kvaliteeti (49). Seepärast ei ole järelevalveametil võimalik hinnata ühtki arvudes väljendatud eesmärki omakapitali tasuvuse või tootlikkuse suurenemise vaatenurgast. |
| --- | --- |

(146)

Peale selle ei anna see tervikpilti hästi korraldatud juhtimise ja piisavate vahenditega representatiivse ettevõtja kulustruktuurist, sest suuremad kulud (nt suurem kütusetarbimine raskesti ligipääsetavates piirkondades) on hõlmamata. Samamoodi ei ole Norra ametiasutused esitanud ühtki analüütilist näitajat, mis oleks kajastanud tootlikkust (nt käibe suhe rakendatud kapitali, kogukulude suhe käibesse, käive töötaja kohta, lisaväärtus töötaja kohta või personalikulude ja lisaväärtuse suhe) või tarnete kvaliteeti (49). Seepärast ei ole järelevalveametil võimalik hinnata ühtki arvudes väljendatud eesmärki omakapitali tasuvuse või tootlikkuse suurenemise vaatenurgast.

49

| (147) | Igal juhul võimaldab asjaolu, et lõplik hüvitis määratakse kindlaks läbirääkimiste põhjal, teha suvalisi kulukohandusi, mis ei saa kajastada tõhusa ettevõtja kulusid. Järelevalveamet märgib, et mõnel juhul on läbirääkimised viinud hüvitiseni, mis on ALFA meetodil saadud tulemusest väiksem. Teistel juhtudel on hüvitis olnud suurem. Igal juhul ei anna läbirääkimiste olemasolu lõpliku hüvitise arvutamiseks mingit teavet selle kohta, kas turul tegutsevaid ettevõtjaid saab pidada ilmtingimata hästi korraldatud juhtimisega ettevõtjateks. |
| --- | --- |

(147)

Igal juhul võimaldab asjaolu, et lõplik hüvitis määratakse kindlaks läbirääkimiste põhjal, teha suvalisi kulukohandusi, mis ei saa kajastada tõhusa ettevõtja kulusid. Järelevalveamet märgib, et mõnel juhul on läbirääkimised viinud hüvitiseni, mis on ALFA meetodil saadud tulemusest väiksem. Teistel juhtudel on hüvitis olnud suurem. Igal juhul ei anna läbirääkimiste olemasolu lõpliku hüvitise arvutamiseks mingit teavet selle kohta, kas turul tegutsevaid ettevõtjaid saab pidada ilmtingimata hästi korraldatud juhtimisega ettevõtjateks.

| (148) | Kuna maakond tegi aasta jooksul veoteenuste osutamises muudatusi, kaotades, vähendades või lisades liine, oli sel oluline mõju lepingute kulude poolele. Transpordiettevõtjatele pakuti sageli võimalust vähendada oma tegelike kulude katmiseks liiklust või maksti neile rohkem hüvitist, et nad saaksid jätkata teenuste pakkumist olemasoleval tasemel. Seega määrati antava hüvitise lõplik summa kindlaks pooltevahelistel läbirääkimistel. |
| --- | --- |

(148)

Kuna maakond tegi aasta jooksul veoteenuste osutamises muudatusi, kaotades, vähendades või lisades liine, oli sel oluline mõju lepingute kulude poolele. Transpordiettevõtjatele pakuti sageli võimalust vähendada oma tegelike kulude katmiseks liiklust või maksti neile rohkem hüvitist, et nad saaksid jätkata teenuste pakkumist olemasoleval tasemel. Seega määrati antava hüvitise lõplik summa kindlaks pooltevahelistel läbirääkimistel.

| (149) | Seepärast ei saa järelevalveamet järeldada, et antava hüvitise summa määrati kindlaks hästi korraldatud juhtimisega ja piisavate vahenditega ettevõtja kulude analüüsi põhjal. |
| --- | --- |

(149)

Seepärast ei saa järelevalveamet järeldada, et antava hüvitise summa määrati kindlaks hästi korraldatud juhtimisega ja piisavate vahenditega ettevõtja kulude analüüsi põhjal.

| (150) | Sellest tulenevalt järeldab järelevalveamet, et neljas Altmarki tingimus ei ole täidetud. |
| --- | --- |

(150)

Sellest tulenevalt järeldab järelevalveamet, et neljas Altmarki tingimus ei ole täidetud.

2.4.3.3.   Järeldus Altmarki kriteeriumide täitmise kohta

Järeldus Altmarki kriteeriumide täitmise kohta

| (151) | Kuna Altmarki kohtuotsuses sätestatud neli tingimust peavad olema täidetud kumulatiivselt, puudub vajadus uurida, kas ülejäänud kaks tingimust on täidetud. |
| --- | --- |

(151)

Kuna Altmarki kohtuotsuses sätestatud neli tingimust peavad olema täidetud kumulatiivselt, puudub vajadus uurida, kas ülejäänud kaks tingimust on täidetud.

| (152) | Esitatud teabe põhjal järeldab järelevalveamet, et hüvitis, mida anti alates 2004. aastast kohalike liini- ja koolibussiteenuste osutamise kohustuse täitmise eest Aust-Agderis, ei vasta kõikidele Altmarki tingimustele. Seega on antud selle hüvitisega seda saavatele ettevõtjatele eelis EMP lepingu artikli 61 lõike 1 tähenduses. |
| --- | --- |

(152)

Esitatud teabe põhjal järeldab järelevalveamet, et hüvitis, mida anti alates 2004. aastast kohalike liini- ja koolibussiteenuste osutamise kohustuse täitmise eest Aust-Agderis, ei vasta kõikidele Altmarki tingimustele. Seega on antud selle hüvitisega seda saavatele ettevõtjatele eelis EMP lepingu artikli 61 lõike 1 tähenduses.

2.5.   Eelis – ATP projekt

Eelis – ATP projekt

| (153) | Menetluse algatamise otsuses ei välistanud järelevalveamet võimalust (vt põhjendused 56–58), et ATP projektiga antakse Nettbuss Sør ASile majanduslik eelis, mida ta tavapärastes turutingimustes ei oleks tõenäoliselt saanud. |
| --- | --- |

(153)

Menetluse algatamise otsuses ei välistanud järelevalveamet võimalust (vt põhjendused 56–58), et ATP projektiga antakse Nettbuss Sør ASile majanduslik eelis, mida ta tavapärastes turutingimustes ei oleks tõenäoliselt saanud.

| (154) | Viidates Altmarki tingimustele, märgib järelevalveamet, et ATP projekt on seotud liinidega, kus pakutakse avalikke veoteenuseid, ja seega kohaldatakse selle suhtes samu õigusnorme kui kohalike liini- ja koolibussiteenuste jaoks hüvitise andmisel. Seepärast võib öelda, et esimene Altmarki tingimus on täidetud. Ülejäänud Altmarki tingimuste kohaldamise kohta ei ole järelevalveamet saanud mingit lisateavet. |
| --- | --- |

(154)

Viidates Altmarki tingimustele, märgib järelevalveamet, et ATP projekt on seotud liinidega, kus pakutakse avalikke veoteenuseid, ja seega kohaldatakse selle suhtes samu õigusnorme kui kohalike liini- ja koolibussiteenuste jaoks hüvitise andmisel. Seepärast võib öelda, et esimene Altmarki tingimus on täidetud. Ülejäänud Altmarki tingimuste kohaldamise kohta ei ole järelevalveamet saanud mingit lisateavet.

| (155) | Kohaldades ex officio neljandat Altmarki tingimust, juhib järelevalveamet tähelepanu asjaolule, et Nettbuss Sør AS käitas ATP projekti raames kavandatud liine, ilma et oleks korraldatud avalikku hankemenetlust. Peale selle ei ole Norra ametiasutused esitanud mingit teavet näitamaks, et antud hüvitis põhineb keskmise suurusega, hästi korraldatud juhtimisega ja piisavate vahenditega ettevõtjate kulude analüüsil. Isegi kui põhjendustes 143–150 esitatud hinnangut tuleks kohaldada mutatis mutandis, oleks järeldus sama, st et neljas Altmarki tingimus ei ole täidetud. |
| --- | --- |

(155)

Kohaldades ex officio neljandat Altmarki tingimust, juhib järelevalveamet tähelepanu asjaolule, et Nettbuss Sør AS käitas ATP projekti raames kavandatud liine, ilma et oleks korraldatud avalikku hankemenetlust. Peale selle ei ole Norra ametiasutused esitanud mingit teavet näitamaks, et antud hüvitis põhineb keskmise suurusega, hästi korraldatud juhtimisega ja piisavate vahenditega ettevõtjate kulude analüüsil. Isegi kui põhjendustes 143–150 esitatud hinnangut tuleks kohaldada mutatis mutandis, oleks järeldus sama, st et neljas Altmarki tingimus ei ole täidetud.

ex officio

mutatis mutandis

| (156) | Seepärast järeldab järelevalveamet, et busside väljumissageduse suurendamiseks liinil Lillesand–Kristiansand ja Kristiansand–Arendal antud iga-aastase summaga 800 000 Norra krooni (alates 2004. aastast), mida suurendati 2 miljoni Norra kroonini (alates 2010. aastast) ja vähendati taas 1,5 miljoni Norra kroonini (alates 2011. aastast), anti Nettbuss Sør ASile eelis. |
| --- | --- |

(156)

Seepärast järeldab järelevalveamet, et busside väljumissageduse suurendamiseks liinil Lillesand–Kristiansand ja Kristiansand–Arendal antud iga-aastase summaga 800 000 Norra krooni (alates 2004. aastast), mida suurendati 2 miljoni Norra kroonini (alates 2010. aastast) ja vähendati taas 1,5 miljoni Norra kroonini (alates 2011. aastast), anti Nettbuss Sør ASile eelis.

2.6.   Konkurentsi kahjustamine ja mõju lepinguosaliste vahelise kaubandusele

Konkurentsi kahjustamine ja mõju lepinguosaliste vahelise kaubandusele

| (157) | Järelevalveamet peab uurima, kas vaidlustatud abimeetmed võivad mõjutada kaubandust ja moonutada konkurentsi (50). |
| --- | --- |

(157)

Järelevalveamet peab uurima, kas vaidlustatud abimeetmed võivad mõjutada kaubandust ja moonutada konkurentsi (50).

50

| (158) | Abisaajad konkureerivad teiste transpordiettevõtjatega turgudel, mis on avatud konkurentsile (51). Seega järeldab järelevalveamet, et iga-aastane hüvitis võis kahjustada konkurentsi, tugevdades asjaomastel turgudel abisaajate kaubanduslikku positsiooni. |
| --- | --- |

(158)

Abisaajad konkureerivad teiste transpordiettevõtjatega turgudel, mis on avatud konkurentsile (51). Seega järeldab järelevalveamet, et iga-aastane hüvitis võis kahjustada konkurentsi, tugevdades asjaomastel turgudel abisaajate kaubanduslikku positsiooni.

51

| (159) | Seoses kaubandusele avalduva mõjuga ja asjaoluga, et käesolev juhtum puudutab Aust-Agderi kohalikku liini- ja koolibussiteenuste turgu, tuletab järelevalveamet meelde, et Altmarki kohtuotsuses, mis oli samuti seotud piirkondlike bussiveoteenustega, on kohus sedastanud järgmist:

  „Liikmesriikidevahelist kaubandust võib siiski kahjustada ka avalik-õiguslik toetus, mis on antud ainult kohalikke või piirkondlikke veoteenuseid osutavale ettevõtjale, kes ei osuta neid teenuseid väljaspool oma päritoluriiki. [...] Asutamislepingu artikli 92 lõike 1 kohaldamise teine tingimus, mille kohaselt peab abi mõjutama liikmesriikidevahelist kaubandust, ei sõltu seega osutatud veoteenuse kohalikust või piirkondlikust laadist või asjassepuutuva tegevusvaldkonna olulisusest“
   (52). |
| --- | --- |

(159)

Seoses kaubandusele avalduva mõjuga ja asjaoluga, et käesolev juhtum puudutab Aust-Agderi kohalikku liini- ja koolibussiteenuste turgu, tuletab järelevalveamet meelde, et Altmarki kohtuotsuses, mis oli samuti seotud piirkondlike bussiveoteenustega, on kohus sedastanud järgmist:

„Liikmesriikidevahelist kaubandust võib siiski kahjustada ka avalik-õiguslik toetus, mis on antud ainult kohalikke või piirkondlikke veoteenuseid osutavale ettevõtjale, kes ei osuta neid teenuseid väljaspool oma päritoluriiki. [...] Asutamislepingu artikli 92 lõike 1 kohaldamise teine tingimus, mille kohaselt peab abi mõjutama liikmesriikidevahelist kaubandust, ei sõltu seega osutatud veoteenuse kohalikust või piirkondlikust laadist või asjassepuutuva tegevusvaldkonna olulisusest“
   (52).

52

| (160) | See tähendab, et isegi kui juhtum hõlmab vaid kohalikku või piirkondlikku bussitransporditurgu (Aust-Agder) – nagu see on käesoleva juhtumi puhul –, võivad ühele ettevõtjale sellisel turul antud riigi toetus mõjutada kaubandust lepinguosaliste vahel (53). Sellest tulenevalt leiab järelevalveamet, et iga-aastane hüvitis võis mõjutada lepinguosaliste vahelist kaubandust. |
| --- | --- |

(160)

See tähendab, et isegi kui juhtum hõlmab vaid kohalikku või piirkondlikku bussitransporditurgu (Aust-Agder) – nagu see on käesoleva juhtumi puhul –, võivad ühele ettevõtjale sellisel turul antud riigi toetus mõjutada kaubandust lepinguosaliste vahel (53). Sellest tulenevalt leiab järelevalveamet, et iga-aastane hüvitis võis mõjutada lepinguosaliste vahelist kaubandust.

53

| (161) | Lisaks on järelevalveamet seisukohal, et samad kaalutlused on mutatis mutandis asjakohased nii koolitranspordiga seotud tegevuse (54) kui ka ATP projekti puhul. |
| --- | --- |

(161)

Lisaks on järelevalveamet seisukohal, et samad kaalutlused on mutatis mutandis asjakohased nii koolitranspordiga seotud tegevuse (54) kui ka ATP projekti puhul.

mutatis mutandis

54

2.7.   Järeldus riigiabi olemasolu kohta EMP lepingu artikli 61 lõike 1 tähenduses

Järeldus riigiabi olemasolu kohta EMP lepingu artikli 61 lõike 1 tähenduses

| (162) | Menetluse algatamise otsuses leidis järelevalveamet, et hüvitis, mille Aust-Agder andis enne 2004. aastat viiele bussiettevõtjale kohalike liini- ja koolibussiteenuste osutamise eest, kujutab endast riigiabi EMP lepingu artikli 61 lõike 1 tähenduses. |
| --- | --- |

(162)

Menetluse algatamise otsuses leidis järelevalveamet, et hüvitis, mille Aust-Agder andis enne 2004. aastat viiele bussiettevõtjale kohalike liini- ja koolibussiteenuste osutamise eest, kujutab endast riigiabi EMP lepingu artikli 61 lõike 1 tähenduses.

| (163) | Lisaks järeldab järelevalveamet, et ka hüvitis, mida Aust-Agder on andnud alates 2004. aastast kuni tänaseni viiele bussiettevõtjale kohalike liini- ja koolibussiteenuste osutamise eest, kujutab endast riigiabi EMP lepingu artikli 61 lõike 1 tähenduses. |
| --- | --- |

(163)

Lisaks järeldab järelevalveamet, et ka hüvitis, mida Aust-Agder on andnud alates 2004. aastast kuni tänaseni viiele bussiettevõtjale kohalike liini- ja koolibussiteenuste osutamise eest, kujutab endast riigiabi EMP lepingu artikli 61 lõike 1 tähenduses.

| (164) | Viimasena järeldab järelevalveamet, et alates 2004. aastast ATP projekti alusel Nettbuss Sør ASile antud riigipoolne toetus kujutab endast riigiabi EMP lepingu artikli 61 lõike 1 tähenduses. |
| --- | --- |

(164)

Viimasena järeldab järelevalveamet, et alates 2004. aastast ATP projekti alusel Nettbuss Sør ASile antud riigipoolne toetus kujutab endast riigiabi EMP lepingu artikli 61 lõike 1 tähenduses.

3.   ALFA MEETODI JA SELLE INDEKSEERIMISSÜSTEEMI NING ATP PROJEKTI LIIGITAMINE UUEKS VÕI OLEMASOLEVAKS ABIKS

| (165) | Menetluse algatamise otsuses järeldas järelevalveamet, et kuni 2003. aasta lõpuni rakendati Aust-Agderis liini- ja koolibussiteenustele olemasolevat abikava. |
| --- | --- |

(165)

Menetluse algatamise otsuses järeldas järelevalveamet, et kuni 2003. aasta lõpuni rakendati Aust-Agderis liini- ja koolibussiteenustele olemasolevat abikava.

| (166) | Samas väljendas järelevalveamet kahtlust, kas hüvitis, mida Aust-Agderi maakond on andnud viiele bussiettevõtjale alates 2004. aastast kuni tänaseni kohaliku liini- ja koolibussiteenuste jaoks, ei ole mitte ALFA meetodi ja selle indekseerimissüsteemi kasutuselevõtu tulemusel oluliselt muutnud olemasolevat abikava. |
| --- | --- |

(166)

Samas väljendas järelevalveamet kahtlust, kas hüvitis, mida Aust-Agderi maakond on andnud viiele bussiettevõtjale alates 2004. aastast kuni tänaseni kohaliku liini- ja koolibussiteenuste jaoks, ei ole mitte ALFA meetodi ja selle indekseerimissüsteemi kasutuselevõtu tulemusel oluliselt muutnud olemasolevat abikava.

| (167) | Lisaks väljendas järelevalveamet kahtlust, et võimalik hüvitis kohaliku liini- ja koolibussiteenuste jaoks, mis ületas olemasoleva abikava alusel (kuni 2004. aastani või kuni tänaseni, kui ALFA meetodi ja selle indekseerimissüsteemi kasutuselevõtt ei muutnud abi laadi) lubatut, võib tähendada uue abi olemasolu. |
| --- | --- |

(167)

Lisaks väljendas järelevalveamet kahtlust, et võimalik hüvitis kohaliku liini- ja koolibussiteenuste jaoks, mis ületas olemasoleva abikava alusel (kuni 2004. aastani või kuni tänaseni, kui ALFA meetodi ja selle indekseerimissüsteemi kasutuselevõtt ei muutnud abi laadi) lubatut, võib tähendada uue abi olemasolu.

| (168) | Samuti väljendas järelevalveamet kahtlust selle suhtes, kas ATP projektiga seotud summad on seotud Aust-Agderi poolse hüvitise andmisega või kujutavad nad endast eraldi kava või on mõne sellise kava osa. |
| --- | --- |

(168)

Samuti väljendas järelevalveamet kahtlust selle suhtes, kas ATP projektiga seotud summad on seotud Aust-Agderi poolse hüvitise andmisega või kujutavad nad endast eraldi kava või on mõne sellise kava osa.

3.1.   Õigusnormid

Õigusnormid

| (169) | Järelevalve- ja kohtulepingu protokolli nr 3 II osa artikli 1 punkti c kohaselt on uus abi:

  „kogu abi, see tähendab abikavad ja individuaalne abi, mis ei ole olemasolev abi, sealhulgas olemasoleva abi muudatused“. |
| --- | --- |

(169)

Järelevalve- ja kohtulepingu protokolli nr 3 II osa artikli 1 punkti c kohaselt on uus abi:

„kogu abi, see tähendab abikavad ja individuaalne abi, mis ei ole olemasolev abi, sealhulgas olemasoleva abi muudatused“.

| (170) | Järelevalve- ja kohtulepingu protokolli nr 3 II osa artikli 1 punkti b alapunkti i kohaselt on olemasolev abi:

  „igasugune abi, mis oli olemas enne EMP lepingu jõustumist asjaomastes EFTA riikides, see tähendab abikavad ja individuaalsed toetused, mis kehtisid enne ja mida rakendatakse ka pärast EMP lepingu jõustumist“

  ja

  „abi, mida peetakse olemasolevaks abiks, kuna on võimalik teha kindlaks, et selle kehtestamise ajal ei olnud see veel abi, vaid on muutunud selleks hiljem Euroopa Majanduspiirkonna arengu tõttu ja ilma et EFTA riik oleks seda muutnud“. |
| --- | --- |

(170)

Järelevalve- ja kohtulepingu protokolli nr 3 II osa artikli 1 punkti b alapunkti i kohaselt on olemasolev abi:

„igasugune abi, mis oli olemas enne EMP lepingu jõustumist asjaomastes EFTA riikides, see tähendab abikavad ja individuaalsed toetused, mis kehtisid enne ja mida rakendatakse ka pärast EMP lepingu jõustumist“

ja

„abi, mida peetakse olemasolevaks abiks, kuna on võimalik teha kindlaks, et selle kehtestamise ajal ei olnud see veel abi, vaid on muutunud selleks hiljem Euroopa Majanduspiirkonna arengu tõttu ja ilma et EFTA riik oleks seda muutnud“.

3.2.   Menetluskord olemasoleva abi jaoks

Menetluskord olemasoleva abi jaoks

| (171) | Kõigepealt selgitab järelevalveamet oma seisukohta seoses korraga, mida järgitakse EMP lepingu ning järelevalve- ja kohtulepingu protokolli nr 3 kohaselt seoses meetmetega, mille puhul leitakse, et need kujutavad endast olemasolevat abi. |
| --- | --- |

(171)

Kõigepealt selgitab järelevalveamet oma seisukohta seoses korraga, mida järgitakse EMP lepingu ning järelevalve- ja kohtulepingu protokolli nr 3 kohaselt seoses meetmetega, mille puhul leitakse, et need kujutavad endast olemasolevat abi.

| (172) | EMP lepingus on kindlaks määratud eri menetlused, sõltuvalt sellest, kas abi on olemasolev või uus. Järelevalve- ja kohtulepingu protokolli nr 3 I osa artikli 1 lõike 1 alusel „kontrollib EFTA järelevalveamet koostöös EFTA riikidega pidevalt kõiki neis riikides eksisteerivaid abisüsteeme. Ta paneb riikidele ette sobivaid meetmeid, mis on vajalikud EMP lepingu järkjärguliseks arenguks või toimimiseks“. Seega võib olemasolevat abi nõuetekohaselt anda seni, kuni järelevalveamet ei ole leidnud, et see on kokkusobimatu EMP lepinguga (55). |
| --- | --- |

(172)

EMP lepingus on kindlaks määratud eri menetlused, sõltuvalt sellest, kas abi on olemasolev või uus. Järelevalve- ja kohtulepingu protokolli nr 3 I osa artikli 1 lõike 1 alusel „kontrollib EFTA järelevalveamet koostöös EFTA riikidega pidevalt kõiki neis riikides eksisteerivaid abisüsteeme. Ta paneb riikidele ette sobivaid meetmeid, mis on vajalikud EMP lepingu järkjärguliseks arenguks või toimimiseks“. Seega võib olemasolevat abi nõuetekohaselt anda seni, kuni järelevalveamet ei ole leidnud, et see on kokkusobimatu EMP lepinguga (55).

55

| (173) | Teiselt poolt on järelevalve- ja kohtulepingu protokolli nr 3 II osa artikli 2 lõikes 1 sätestatud, et kõnealune liikmesriik peab teatama „kõikidest uue abi andmise plaanidest komisjonile piisavalt aegsasti“. Seega tuleb järelevalveametit teavitada eelnevalt igasugusest uuest abist ja seda abi ei tohi anda ilma järelevalveameti lõpliku otsuseta. |
| --- | --- |

(173)

Teiselt poolt on järelevalve- ja kohtulepingu protokolli nr 3 II osa artikli 2 lõikes 1 sätestatud, et kõnealune liikmesriik peab teatama „kõikidest uue abi andmise plaanidest komisjonile piisavalt aegsasti“. Seega tuleb järelevalveametit teavitada eelnevalt igasugusest uuest abist ja seda abi ei tohi anda ilma järelevalveameti lõpliku otsuseta.

| (174) | Peale selle saab olemasoleva abi kohta teha otsuse, et see on kokkusobimatu, üksnes tulevikku silmas pidades. Seepärast on järelevalveametil „olemasoleva abi pideva kontrolli raames [...] ainult õigus nõuda sellise abi lõpetamist või muutmist tema määratud tähtaja jooksul“ (56). |
| --- | --- |

(174)

Peale selle saab olemasoleva abi kohta teha otsuse, et see on kokkusobimatu, üksnes tulevikku silmas pidades. Seepärast on järelevalveametil „olemasoleva abi pideva kontrolli raames [...] ainult õigus nõuda sellise abi lõpetamist või muutmist tema määratud tähtaja jooksul“ (56).

56

| (175) | Nähes ette abi pideva kontrollimise ja jälgimise järelevalveameti poolt, on EMP lepingu eesmärk väljakujunenud kohtupraktika kohaselt see, „et abi võimalik ühisturuga kokkusobimatuks tunnistamine toimub Üldkohtu ja Euroopa Kohtu kontrolli alla kuuluva sobiva menetluse käigus, mille rakendamine on komisjoni ülesanne“ (57). |
| --- | --- |

(175)

Nähes ette abi pideva kontrollimise ja jälgimise järelevalveameti poolt, on EMP lepingu eesmärk väljakujunenud kohtupraktika kohaselt see, „et abi võimalik ühisturuga kokkusobimatuks tunnistamine toimub Üldkohtu ja Euroopa Kohtu kontrolli alla kuuluva sobiva menetluse käigus, mille rakendamine on komisjoni ülesanne“ (57).

57

| (176) | Seepärast järeldab järelevalveamet eespool märgitut arvesse võttes, et ta saab hinnata olemasoleva meetme kokkusobivust EMP lepinguga vaid järelevalve- ja kohtulepingu protokolli nr 3 II osa artiklites 17–19 olemasoleva abi jaoks sätestatud korra alusel. |
| --- | --- |

(176)

Seepärast järeldab järelevalveamet eespool märgitut arvesse võttes, et ta saab hinnata olemasoleva meetme kokkusobivust EMP lepinguga vaid järelevalve- ja kohtulepingu protokolli nr 3 II osa artiklites 17–19 olemasoleva abi jaoks sätestatud korra alusel.

| (177) | Allpool esitatud punktides analüüsitakse uue ja olemasoleva abi küsimust seose ALFA meetodi ja selle indekseerimissüsteemiga ning ATP projektiga. |
| --- | --- |

(177)

Allpool esitatud punktides analüüsitakse uue ja olemasoleva abi küsimust seose ALFA meetodi ja selle indekseerimissüsteemiga ning ATP projektiga.

3.3.   Abikava määratlus

Abikava määratlus

| (178) | Järelevalve- ja kohtulepingu protokolli nr 3 II osa artikli 1 punkti d kohaselt on abikava:

  „mis tahes õigusakt, mille alusel võidakse ilma edasiste rakendusmeetmeteta anda individuaalset abi õigusaktis üldiselt ja abstraktselt määratletud ettevõtjatele, ja mis tahes õigusakt, mille alusel võidakse anda eriprojektiga sidumata abi ühele või mitmele ettevõtjale määramata ajaks ja/või määramata ulatuses“. |
| --- | --- |

(178)

Järelevalve- ja kohtulepingu protokolli nr 3 II osa artikli 1 punkti d kohaselt on abikava:

„mis tahes õigusakt, mille alusel võidakse ilma edasiste rakendusmeetmeteta anda individuaalset abi õigusaktis üldiselt ja abstraktselt määratletud ettevõtjatele, ja mis tahes õigusakt, mille alusel võidakse anda eriprojektiga sidumata abi ühele või mitmele ettevõtjale määramata ajaks ja/või määramata ulatuses“.

| (179) | Järelevalve- ja kohtulepingu protokolli nr 3 II osa artikli 1 punkti e kohaselt on individuaalne abi:

  „abi, mida ei anta abikava raames, ja abikava raames antav abi, millest tuleb teatada“. |
| --- | --- |

(179)

Järelevalve- ja kohtulepingu protokolli nr 3 II osa artikli 1 punkti e kohaselt on individuaalne abi:

„abi, mida ei anta abikava raames, ja abikava raames antav abi, millest tuleb teatada“.

| (180) | Selline eristamine on eriti oluline olemasoleva abi kontekstis, sest järelevalve- ja kohtulepingu protokolliga nr 3 antakse järelevalveametile pädevus olemasolevate abisüsteemide pidevaks kontrollimiseks (58). Samamoodi kehtib järelevalve- ja kohtulepingu protokolli nr 3 II osa V peatükk ainult olemasolevate abikavade kohta (59). |
| --- | --- |

(180)

Selline eristamine on eriti oluline olemasoleva abi kontekstis, sest järelevalve- ja kohtulepingu protokolliga nr 3 antakse järelevalveametile pädevus olemasolevate abisüsteemide pidevaks kontrollimiseks (58). Samamoodi kehtib järelevalve- ja kohtulepingu protokolli nr 3 II osa V peatükk ainult olemasolevate abikavade kohta (59).

58

59

| (181) | Järelevalveamet esitas menetluse algatamise otsuses rohkem teavet olemasoleva abikava mõiste aluspõhimõtete kohta ja selle kohta, kuidas seda on tõlgendatud järelevalveameti enda ja Euroopa Komisjoni juhtumite menetlemise praktikas (60). |
| --- | --- |

(181)

Järelevalveamet esitas menetluse algatamise otsuses rohkem teavet olemasoleva abikava mõiste aluspõhimõtete kohta ja selle kohta, kuidas seda on tõlgendatud järelevalveameti enda ja Euroopa Komisjoni juhtumite menetlemise praktikas (60).

60

| (182) | Järelevalveamet jõudis menetluse algatamise otsuses järeldusele, et abikava on olnud Aust-Agderis sisse seatud alates 1994. aastast (61). See abikava on ette nähtud CTA, CTRi ja haridusseaduse sätetega ja Aust-Agderi asjakohaste haldustavadega. |
| --- | --- |

(182)

Järelevalveamet jõudis menetluse algatamise otsuses järeldusele, et abikava on olnud Aust-Agderis sisse seatud alates 1994. aastast (61). See abikava on ette nähtud CTA, CTRi ja haridusseaduse sätetega ja Aust-Agderi asjakohaste haldustavadega.

61

| (183) | Järelevalveamet on täheldanud, et enne EMP lepingu jõustumist Norras 1. jaanuaril 1994 anti Aust-Agderis kohalike liinibussiteenuste osutamise eest hüvitist CTA ja CTRi (ja neile eelnenud asjakohaste õigusaktide) alusel. Lisaks anti enne EMP lepingu jõustumist kohalike koolibussiteenuste osutamise eest hüvitist haridusseaduse (ja sellele eelnenud asjakohaste õigusaktide) alusel. |
| --- | --- |

(183)

Järelevalveamet on täheldanud, et enne EMP lepingu jõustumist Norras 1. jaanuaril 1994 anti Aust-Agderis kohalike liinibussiteenuste osutamise eest hüvitist CTA ja CTRi (ja neile eelnenud asjakohaste õigusaktide) alusel. Lisaks anti enne EMP lepingu jõustumist kohalike koolibussiteenuste osutamise eest hüvitist haridusseaduse (ja sellele eelnenud asjakohaste õigusaktide) alusel.

| (184) | Menetluse algatamise otsuses uuris järelevalveamet, kas õigusraamistik liini- ja koolibussiteenuste rahastamiseks Aust-Agderis vastab järelevalve- ja kohtulepingu protokolli nr 3 II osa artikli 1 punkti d kolmele kriteeriumile: i) õigusakti alusel võidakse anda abi, ii) õigusakti puhul ei ole vaja edasisi rakendusmeetmeid ning iii) õigusaktis määratletakse üldiselt ja abstraktselt võimalikud abisaajad (62). |
| --- | --- |

(184)

Menetluse algatamise otsuses uuris järelevalveamet, kas õigusraamistik liini- ja koolibussiteenuste rahastamiseks Aust-Agderis vastab järelevalve- ja kohtulepingu protokolli nr 3 II osa artikli 1 punkti d kolmele kriteeriumile: i) õigusakti alusel võidakse anda abi, ii) õigusakti puhul ei ole vaja edasisi rakendusmeetmeid ning iii) õigusaktis määratletakse üldiselt ja abstraktselt võimalikud abisaajad (62).

62

| (185) | Mis puudutab ATP projekti, siis järelevalveamet menetluse algatamise otsuses siiski kahtles, kas see projekt on seotud Aust-Agderi poolse hüvitise andmisega või kas see kujutab endast eraldi kava või on mõne sellise kava osa. |
| --- | --- |

(185)

Mis puudutab ATP projekti, siis järelevalveamet menetluse algatamise otsuses siiski kahtles, kas see projekt on seotud Aust-Agderi poolse hüvitise andmisega või kas see kujutab endast eraldi kava või on mõne sellise kava osa.

| (186) | Hoolimata asjaolust, et ATP projekti puhul on tegemist mitme eri kommuuni ning Vest-Agderi ja Aust-Agderi maakonna koostööga, ning sellest, et maksed on olnud pärit eri allikatest, jääb asjaomane tegevus Aust-Agderi kava kohaldamisalasse. |
| --- | --- |

(186)

Hoolimata asjaolust, et ATP projekti puhul on tegemist mitme eri kommuuni ning Vest-Agderi ja Aust-Agderi maakonna koostööga, ning sellest, et maksed on olnud pärit eri allikatest, jääb asjaomane tegevus Aust-Agderi kava kohaldamisalasse.

| (187) | Järelevalveamet märgib, et ATP projektiga hõlmatud bussiliinid, st Kristiansand–Lillesand ja Kristiandsand–Arendal, mida on kirjeldatud põhjendustes 57 ja 58, on Aust-Agderi praeguse kava raames juba käigus. |
| --- | --- |

(187)

Järelevalveamet märgib, et ATP projektiga hõlmatud bussiliinid, st Kristiansand–Lillesand ja Kristiandsand–Arendal, mida on kirjeldatud põhjendustes 57 ja 58, on Aust-Agderi praeguse kava raames juba käigus.

| (188) | ATP projekti kaudu toimunud vedude arvu suurendamine nendel liinidel hüvitati samade õigusnormide kohaselt kui kohalike liini- ja koolibussiteenuste osutamine. |
| --- | --- |

(188)

ATP projekti kaudu toimunud vedude arvu suurendamine nendel liinidel hüvitati samade õigusnormide kohaselt kui kohalike liini- ja koolibussiteenuste osutamine.

| (189) | Projekti raames lisandunud vedude eest makstava hüvitise arvutamisel lähtuti täpselt samadest põhimõtetest kui kohalike liini- ja koolibussiteenuste puhul, st avaliku teenuse hind, millest netolepingute puhul arvati maha piletitulu ja lisati mõistlik kasum. |
| --- | --- |

(189)

Projekti raames lisandunud vedude eest makstava hüvitise arvutamisel lähtuti täpselt samadest põhimõtetest kui kohalike liini- ja koolibussiteenuste puhul, st avaliku teenuse hind, millest netolepingute puhul arvati maha piletitulu ja lisati mõistlik kasum.

| (190) | Eespool öeldut arvesse võttes järeldab järelevalveamet, et ATP projekt on osa kavast, mille puhul järelevalveamet oli menetluse algatamise otsuses juba leidnud, et see on olnud Aust-Agderis sisse seatud alates 1994. aastast. |
| --- | --- |

(190)

Eespool öeldut arvesse võttes järeldab järelevalveamet, et ATP projekt on osa kavast, mille puhul järelevalveamet oli menetluse algatamise otsuses juba leidnud, et see on olnud Aust-Agderis sisse seatud alates 1994. aastast.

3.4.   Olemasoleva abi määratlus

Olemasoleva abi määratlus

| (191) | Järelevalve- ja kohtulepingu protokolli nr 3 II osa artikli 1 punkti b alapunkti i kohaselt hõlmab olemasolev abi igasugust abi, mis oli olemas enne EMP lepingu jõustumist asjaomastes EFTA riikides, see tähendab abikavasid ja individuaalseid toetusi, mis kehtisid enne ja mida rakendatakse ka pärast EMP lepingu jõustumist. |
| --- | --- |

(191)

Järelevalve- ja kohtulepingu protokolli nr 3 II osa artikli 1 punkti b alapunkti i kohaselt hõlmab olemasolev abi igasugust abi, mis oli olemas enne EMP lepingu jõustumist asjaomastes EFTA riikides, see tähendab abikavasid ja individuaalseid toetusi, mis kehtisid enne ja mida rakendatakse ka pärast EMP lepingu jõustumist.

| (192) | Käesoleva juhtumi puhul on sätted, millega nähti ette abikava, kehtinud alates EMP lepingu jõustumisest Norras 1. jaanuaril 1994. Kuna kohaliku bussitranspordi turul oli tol kuupäeval juba mõningane konkurents, leiab järelevalveamet, et kohalike liini- ja koolibussiteenuste rahastamine CTA, CTRi ja haridusseaduse põhjal kujutab endast olemasolevat abikava, mis oli 1994. aasta jaanuaris juba olemas ja mida on kohaldatud ka pärast seda. |
| --- | --- |

(192)

Käesoleva juhtumi puhul on sätted, millega nähti ette abikava, kehtinud alates EMP lepingu jõustumisest Norras 1. jaanuaril 1994. Kuna kohaliku bussitranspordi turul oli tol kuupäeval juba mõningane konkurents, leiab järelevalveamet, et kohalike liini- ja koolibussiteenuste rahastamine CTA, CTRi ja haridusseaduse põhjal kujutab endast olemasolevat abikava, mis oli 1994. aasta jaanuaris juba olemas ja mida on kohaldatud ka pärast seda.

| (193) | Kohus on öelnud Namuri kohtuotsuses järgmist:

  „[...] uue abi tekkimise või olemasoleva abi muutmise kohta ei saa anda hinnangut abi ulatuse ega selle rahalise väärtuse põhjal ettevõtte tegevuse mis tahes ajahetkel, kui asjaomase abi andmise aluseks olid varasemad kohustuslikud sätted, mida ei ole muudetud. Kas abi võib käsitada uue abina või olemasoleva abi muutmisena, tuleb kindlaks teha uut abi käsitlevate sätete alusel“
   (63). |
| --- | --- |

(193)

Kohus on öelnud Namuri kohtuotsuses järgmist:

„[...] uue abi tekkimise või olemasoleva abi muutmise kohta ei saa anda hinnangut abi ulatuse ega selle rahalise väärtuse põhjal ettevõtte tegevuse mis tahes ajahetkel, kui asjaomase abi andmise aluseks olid varasemad kohustuslikud sätted, mida ei ole muudetud. Kas abi võib käsitada uue abina või olemasoleva abi muutmisena, tuleb kindlaks teha uut abi käsitlevate sätete alusel“
   (63).

63

| (194) | Peale selle, nagu kohtujurist Trabucchi on märkinud oma ettepanekus Van der Hulsti kohtuasjas, on muudatused olulised, kui muudetud on kava põhielemente, näiteks eelise laadi, meetme eesmärki, õiguslikku alust, abisaajaid või rahastamisallikat (64). Sellised muudatused võivad mõjutada kõnealuse kava kokkusobivuse hindamist ja nendest tuleb teatada eraldi kui uuest abist, et hinnata nende kokkusobivust EMP lepinguga (65). |
| --- | --- |

(194)

Peale selle, nagu kohtujurist Trabucchi on märkinud oma ettepanekus Van der Hulsti kohtuasjas, on muudatused olulised, kui muudetud on kava põhielemente, näiteks eelise laadi, meetme eesmärki, õiguslikku alust, abisaajaid või rahastamisallikat (64). Sellised muudatused võivad mõjutada kõnealuse kava kokkusobivuse hindamist ja nendest tuleb teatada eraldi kui uuest abist, et hinnata nende kokkusobivust EMP lepinguga (65).

64

65

| (195) | Abikavasse tehtud pelgalt vormilised või korralduslikku laadi muudatused ei tähenda, et olemasolev abi tuleks ümber liigitada uueks abiks (66). |
| --- | --- |

(195)

Abikavasse tehtud pelgalt vormilised või korralduslikku laadi muudatused ei tähenda, et olemasolev abi tuleks ümber liigitada uueks abiks (66).

66

| (196) | Nagu eespool näidatud, on bussiveoteenuseid rahastatud Aust-Agderis abikava alusel, mis tugineb CTAle, CTRile, haridusseadusele ja Aust-Agderi haldustavadele. 2004. aastal võeti kasutusele ALFA meetod, mille põhjal sõlmiti ajavahemikuks 2004–2008 uued lepingud. Selle ALFA meetodi täiendamiseks võeti kasutusele uus indekseerimissüsteem, mille alusel sõlmiti samade ettevõtjatega ajavahemikuks 2009–2012 uued lepingud võimalusega pikendada neid lepinguid veel kuni neljaks aastaks (vt põhjendus 53). Küsimus on selles, kas ALFA meetodi ja selle hilisema indekseerimissüsteemi kasutuselevõttu saab pidada elementideks, mis muutsid olemasoleva abi uueks abiks. |
| --- | --- |

(196)

Nagu eespool näidatud, on bussiveoteenuseid rahastatud Aust-Agderis abikava alusel, mis tugineb CTAle, CTRile, haridusseadusele ja Aust-Agderi haldustavadele. 2004. aastal võeti kasutusele ALFA meetod, mille põhjal sõlmiti ajavahemikuks 2004–2008 uued lepingud. Selle ALFA meetodi täiendamiseks võeti kasutusele uus indekseerimissüsteem, mille alusel sõlmiti samade ettevõtjatega ajavahemikuks 2009–2012 uued lepingud võimalusega pikendada neid lepinguid veel kuni neljaks aastaks (vt põhjendus 53). Küsimus on selles, kas ALFA meetodi ja selle hilisema indekseerimissüsteemi kasutuselevõttu saab pidada elementideks, mis muutsid olemasoleva abi uueks abiks.

| (197) | Põhjendustes 46–50 kirjeldatud ALFA meetod on süsteem, mida kasutati bussitranspordiga seotud kulude arvutamiseks. Kõnealust meetodit täiendati indekseerimissüsteemiga, mida on kirjeldatud põhjendustes 51–53, võttes kasutusele mitu kuludega seotud näitajat, nagu kütusekulud või palgakulud, mille põhjal hüvitis indekseeriti. |
| --- | --- |

(197)

Põhjendustes 46–50 kirjeldatud ALFA meetod on süsteem, mida kasutati bussitranspordiga seotud kulude arvutamiseks. Kõnealust meetodit täiendati indekseerimissüsteemiga, mida on kirjeldatud põhjendustes 51–53, võttes kasutusele mitu kuludega seotud näitajat, nagu kütusekulud või palgakulud, mille põhjal hüvitis indekseeriti.

| (198) | Selle süsteemi kasutuselevõtt ei ole oluliselt muutnud õiguslikku alust ega hüvitise andmise eesmärki. |
| --- | --- |

(198)

Selle süsteemi kasutuselevõtt ei ole oluliselt muutnud õiguslikku alust ega hüvitise andmise eesmärki.

| (199) | CTA, CTRi ja haridusseaduse sätteid ning haldustavasid on tõlgendatud ja kohaldatud ühtemoodi. Need sätted ja tavad on püsinud muutumatutena kogu asjaomase ajavahemiku vältel, st isegi enne EMP lepingu jõustumist. |
| --- | --- |

(199)

CTA, CTRi ja haridusseaduse sätteid ning haldustavasid on tõlgendatud ja kohaldatud ühtemoodi. Need sätted ja tavad on püsinud muutumatutena kogu asjaomase ajavahemiku vältel, st isegi enne EMP lepingu jõustumist.

| (200) | Eesmärk on alati olnud maksta transpordiettevõtjatele hüvitist teenuste eest (nt kohalikud liini- ja koolibussiteenused), mis Aust-Agderi maakonnal on kavas sisse seada või säilitada. |
| --- | --- |

(200)

Eesmärk on alati olnud maksta transpordiettevõtjatele hüvitist teenuste eest (nt kohalikud liini- ja koolibussiteenused), mis Aust-Agderi maakonnal on kavas sisse seada või säilitada.

| (201) | Antud hüvitis on alati katnud avaliku teenuse kulud, millest on netolepingute puhul maha arvatud piletitulu ja millele on lisatud mõistlik kasum. Lubatud ei ole anda hüvitist, mis jääb väljapoole eespool nimetatud õigusnorme ja haldustavasid. |
| --- | --- |

(201)

Antud hüvitis on alati katnud avaliku teenuse kulud, millest on netolepingute puhul maha arvatud piletitulu ja millele on lisatud mõistlik kasum. Lubatud ei ole anda hüvitist, mis jääb väljapoole eespool nimetatud õigusnorme ja haldustavasid.

| (202) | Riigiabi seisukohast ei ole ALFA meetod toonud seoses kavva kaasatud abisaajatega kaasa mingit olulist muudatust. Seda kohaldati ja kohaldatakse jätkuvalt kõikide kontsessionääride suhtes, kellele on antud ülesanne osutada Aust-Agderis kohalikke liini- ja koolibussiteenuseid. Kõige tähtsam on see, et süsteem ei muuda abisaajate kavakohast õigust saada abi. Seega kava ses suhtes ei laiendatud. |
| --- | --- |

(202)

Riigiabi seisukohast ei ole ALFA meetod toonud seoses kavva kaasatud abisaajatega kaasa mingit olulist muudatust. Seda kohaldati ja kohaldatakse jätkuvalt kõikide kontsessionääride suhtes, kellele on antud ülesanne osutada Aust-Agderis kohalikke liini- ja koolibussiteenuseid. Kõige tähtsam on see, et süsteem ei muuda abisaajate kavakohast õigust saada abi. Seega kava ses suhtes ei laiendatud.

| (203) | ALFA meetodi ja indekseerimise kasutuselevõtu eesmärk oli lihtsalt mõõta täpsemalt transporditeenuste kulusid, mille alusel antakse hüvitist. Antava hüvitise suurus põhines kogu asjaomase ajavahemiku vältel samadel teguritel: bussiteenuste osutamise kulud, alltöövõtjate kulud, piletitulu jne. Seega tagati ALFA meetodi ja indekseerimisega parem mehhanism kava alusel hüvitise andmiseks samadele abisaajatele ja sama õigusliku aluse põhjal. |
| --- | --- |

(203)

ALFA meetodi ja indekseerimise kasutuselevõtu eesmärk oli lihtsalt mõõta täpsemalt transporditeenuste kulusid, mille alusel antakse hüvitist. Antava hüvitise suurus põhines kogu asjaomase ajavahemiku vältel samadel teguritel: bussiteenuste osutamise kulud, alltöövõtjate kulud, piletitulu jne. Seega tagati ALFA meetodi ja indekseerimisega parem mehhanism kava alusel hüvitise andmiseks samadele abisaajatele ja sama õigusliku aluse põhjal.

| (204) | Seepärast järeldab järelevalveamet, et ALFA meetod ja indekseerimine ei ole oluliselt muutnud olemasolevat abikava. |
| --- | --- |

(204)

Seepärast järeldab järelevalveamet, et ALFA meetod ja indekseerimine ei ole oluliselt muutnud olemasolevat abikava.

| (205) | Samamoodi võib öelda, et ka ATP projektiga ette nähtud vedude hulga suurendamine liinidel Lillesand–Kristiansand ja Kristiansand–Arendal ei ole kava oluliselt muutnud. ATP projekti eesmärk oli pelgalt suurendada Nettbuss Sør ASi tegevust samade kontsessioonilepingute alusel. |
| --- | --- |

(205)

Samamoodi võib öelda, et ka ATP projektiga ette nähtud vedude hulga suurendamine liinidel Lillesand–Kristiansand ja Kristiansand–Arendal ei ole kava oluliselt muutnud. ATP projekti eesmärk oli pelgalt suurendada Nettbuss Sør ASi tegevust samade kontsessioonilepingute alusel.

| (206) | Muudatused tehti juba käigus olevatesse liinidesse, muutmata sealjuures õigusaktidega sisse seatud abikava. Seetõttu ei kujuta vedude hulga suurendamine ATP projekti raames endast kava muutmist, mille tulemusel tuleks uue tegevuse jaoks antavat abi lugeda uueks abiks. |
| --- | --- |

(206)

Muudatused tehti juba käigus olevatesse liinidesse, muutmata sealjuures õigusaktidega sisse seatud abikava. Seetõttu ei kujuta vedude hulga suurendamine ATP projekti raames endast kava muutmist, mille tulemusel tuleks uue tegevuse jaoks antavat abi lugeda uueks abiks.

| (207) | Lisaks on ATP projekti alusel tehtud maksed kooskõlas kava alusel kehtestatud hüvitamispõhimõttega, kattes avaliku teenuse osutamise kulud, millest on netolepingute puhul maha arvatud piletitulu ja millele on lisatud mõistlik kasum. |
| --- | --- |

(207)

Lisaks on ATP projekti alusel tehtud maksed kooskõlas kava alusel kehtestatud hüvitamispõhimõttega, kattes avaliku teenuse osutamise kulud, millest on netolepingute puhul maha arvatud piletitulu ja millele on lisatud mõistlik kasum.

| (208) | Kava ei ole oluliselt muutnud ka asjaolu, et hüvitist maksvate või selle maksmises osalevate avaliku sektori üksuste koosseis, mida on nimetatud põhjenduses 58, erines olemasolevas abikavas ette nähtud koosseisust. Teenused, mille eest hüvitist maksti, kuulusid kõnealuse kava kohaldamisalasse ning maksed tehti olenemata nende päritolust kooskõlas kava suhtes kohaldatavate õigusnormide ja finantseeskirjadega. |
| --- | --- |

(208)

Kava ei ole oluliselt muutnud ka asjaolu, et hüvitist maksvate või selle maksmises osalevate avaliku sektori üksuste koosseis, mida on nimetatud põhjenduses 58, erines olemasolevas abikavas ette nähtud koosseisust. Teenused, mille eest hüvitist maksti, kuulusid kõnealuse kava kohaldamisalasse ning maksed tehti olenemata nende päritolust kooskõlas kava suhtes kohaldatavate õigusnormide ja finantseeskirjadega.

| (209) | Eespool nimetatud muudatused, mis kaasnesid ATP projektiga, ei sea kahtluse alla, et kava on oma olemuselt olemasolev abikava. Seepärast järeldab järelevalveamet, et ATP projekt ei ole olemasolevat abikava oluliselt muutnud. |
| --- | --- |

(209)

Eespool nimetatud muudatused, mis kaasnesid ATP projektiga, ei sea kahtluse alla, et kava on oma olemuselt olemasolev abikava. Seepärast järeldab järelevalveamet, et ATP projekt ei ole olemasolevat abikava oluliselt muutnud.

3.5.   Järeldus

Järeldus

| (210) | Järelevalveamet järeldab, et Aus-Agderis on sisse seatud abikava, mille aluseks on CTA, CTR, haridusseadus ja haldustavad. Järelevalveamet leiab, et kõnealuse kava puhul on tegemist olemasoleva abikavaga, sest ALFA meetodi ja indekseerimise kohaldamisega ega ATP projektiga ette nähtud vedude hulga suurendamisega olemasolevatel bussiliinidel ei tehtud kavva olulisi muudatusi. |
| --- | --- |

(210)

Järelevalveamet järeldab, et Aus-Agderis on sisse seatud abikava, mille aluseks on CTA, CTR, haridusseadus ja haldustavad. Järelevalveamet leiab, et kõnealuse kava puhul on tegemist olemasoleva abikavaga, sest ALFA meetodi ja indekseerimise kohaldamisega ega ATP projektiga ette nähtud vedude hulga suurendamisega olemasolevatel bussiliinidel ei tehtud kavva olulisi muudatusi.

| (211) | Järelevalve- ja kohtulepingu protokolliga nr 3 antakse järelevalveametile õigus olemasolevaid abisüsteeme pidevalt kontrollida (67). Abi suhtes tuleks kohaldada järelevalve- ja kohtulepingu protokolli nr 3 II osa artiklite 17–19 sätete kohaselt asjakohaseid meetmeid – eesmärgiga abikava kohaldamine lõpetada või abikava muuta – siiski vaid juhul, kui olemasolev abi leitakse olevat EMP lepinguga kokkusobimatu. |
| --- | --- |

(211)

Järelevalve- ja kohtulepingu protokolliga nr 3 antakse järelevalveametile õigus olemasolevaid abisüsteeme pidevalt kontrollida (67). Abi suhtes tuleks kohaldada järelevalve- ja kohtulepingu protokolli nr 3 II osa artiklite 17–19 sätete kohaselt asjakohaseid meetmeid – eesmärgiga abikava kohaldamine lõpetada või abikava muuta – siiski vaid juhul, kui olemasolev abi leitakse olevat EMP lepinguga kokkusobimatu.

67

| (212) | Neil asjaoludel ei leia järelevalveamet, et ta peaks kohaldama praeguses olukorras Norra Kuningriigi suhtes asjakohaseid meetmeid seoses olemasolevasse abikavasse tulevikus tehtavate muudatustega. Sellega seoses märgib järelevalveamet järgmist. |
| --- | --- |

(212)

Neil asjaoludel ei leia järelevalveamet, et ta peaks kohaldama praeguses olukorras Norra Kuningriigi suhtes asjakohaseid meetmeid seoses olemasolevasse abikavasse tulevikus tehtavate muudatustega. Sellega seoses märgib järelevalveamet järgmist.

| (213) | Esiteks võtab järelevalveamet arvesse asjaolu, et kontsessioonileping Nettbuss Sør ASiga on juba lõppenud. Seetõttu ei ole olemasoleva abikava kokkusobivuse hindamine seoses Nettbuss Sør ASiga enam põhjendatud. |
| --- | --- |

(213)

Esiteks võtab järelevalveamet arvesse asjaolu, et kontsessioonileping Nettbuss Sør ASiga on juba lõppenud. Seetõttu ei ole olemasoleva abikava kokkusobivuse hindamine seoses Nettbuss Sør ASiga enam põhjendatud.

| (214) | Teiseks ei ole järelevalveamet täheldanud, et ükski põhjenduses 35 nimetatud teine transpordiettevõtja, kelle leping Aust-Agderiga endiselt kehtib, oleks tundnud seoses kava kohaldamisega muret konkurentsiõiguse järgimise pärast. Järelevalveamet leiab, et nende transpordiettevõtjate puhul on kohaldatud ALFA meetodit nõuetekohaselt, võttes kooskõlas EMP lepingu artikliga 49 ja määruse (EMÜ) nr 1191/69 või (EÜ) nr 1370/2007 sätetega arvesse üksnes avalike teenustega seotud kulusid ja tulusid. |
| --- | --- |

(214)

Teiseks ei ole järelevalveamet täheldanud, et ükski põhjenduses 35 nimetatud teine transpordiettevõtja, kelle leping Aust-Agderiga endiselt kehtib, oleks tundnud seoses kava kohaldamisega muret konkurentsiõiguse järgimise pärast. Järelevalveamet leiab, et nende transpordiettevõtjate puhul on kohaldatud ALFA meetodit nõuetekohaselt, võttes kooskõlas EMP lepingu artikliga 49 ja määruse (EMÜ) nr 1191/69 või (EÜ) nr 1370/2007 sätetega arvesse üksnes avalike teenustega seotud kulusid ja tulusid.

| (215) | Kolmandaks võtab järelevalveamet arvesse pooleliolevaid rikkumismenetlusi, mis ta on Norra suhtes seoses EMP riigihanke-eeskirjade väidetava rikkumisega algatanud. 12. oktoobril 2011 saatis järelevalveamet Norrale ametliku kirja seoses sellega, et Aust-Agderil lubati sõlmida ja pikendada bussitranspordi kontsessiooni ilma hankemenetluseta, millega jäeti järgimata EMP lepingu artiklites 4 ja 48 sätestatud mittediskrimineerimise ja läbipaistvuse põhimõte. Samadel alustel esitas järelevalveamet 22. juunil 2012 Norrale põhjendatud arvamuse. Selle kohtueelse menetluse eesmärk on anda asjaomasele EFTA riigile võimalus ühelt poolt täita oma EMP õiguse kohaseid kohustusi ja teiselt poolt kasutada oma õigust kaitsta end järelevalveameti esitatud vastuväidete eest. Norra ametiasutused on sellega seoses otsustanud vastu võtta siseriikliku õigusakti, et vältida edasisi EMP riigihanke-eeskirjade rikkumisi transpordisektori kontsessioonide valdkonnas. |
| --- | --- |

(215)

Kolmandaks võtab järelevalveamet arvesse pooleliolevaid rikkumismenetlusi, mis ta on Norra suhtes seoses EMP riigihanke-eeskirjade väidetava rikkumisega algatanud. 12. oktoobril 2011 saatis järelevalveamet Norrale ametliku kirja seoses sellega, et Aust-Agderil lubati sõlmida ja pikendada bussitranspordi kontsessiooni ilma hankemenetluseta, millega jäeti järgimata EMP lepingu artiklites 4 ja 48 sätestatud mittediskrimineerimise ja läbipaistvuse põhimõte. Samadel alustel esitas järelevalveamet 22. juunil 2012 Norrale põhjendatud arvamuse. Selle kohtueelse menetluse eesmärk on anda asjaomasele EFTA riigile võimalus ühelt poolt täita oma EMP õiguse kohaseid kohustusi ja teiselt poolt kasutada oma õigust kaitsta end järelevalveameti esitatud vastuväidete eest. Norra ametiasutused on sellega seoses otsustanud vastu võtta siseriikliku õigusakti, et vältida edasisi EMP riigihanke-eeskirjade rikkumisi transpordisektori kontsessioonide valdkonnas.

| (216) | Neid tegureid arvesse võttes kasutab järelevalveamet oma järelevalvealast kaalutlusõigust ja leiab, nagu eespool märgitud, et praegu ei ole vajadust võtta järelevalve- ja kohtulepingu protokolli nr 3 II osa artiklites 17–19 sätestatud asjakohaseid meetmeid. |
| --- | --- |

(216)

Neid tegureid arvesse võttes kasutab järelevalveamet oma järelevalvealast kaalutlusõigust ja leiab, nagu eespool märgitud, et praegu ei ole vajadust võtta järelevalve- ja kohtulepingu protokolli nr 3 II osa artiklites 17–19 sätestatud asjakohaseid meetmeid.

| (217) | Lisaks lõpetab järelevalveamet seoses Aust-Agderi olemasoleva abikavaga võimaliku uue abi ametliku uurimise. Tulenevalt järelevalve- ja kohtulepingu protokolli nr 3 I osa artikli 1 lõikest 1 jätkab järelevalveamet kuni kava aegumiseni sellegipoolest kava pidevat kontrollimist ja selle kohaldamise jälgimist. |
| --- | --- |

(217)

Lisaks lõpetab järelevalveamet seoses Aust-Agderi olemasoleva abikavaga võimaliku uue abi ametliku uurimise. Tulenevalt järelevalve- ja kohtulepingu protokolli nr 3 I osa artikli 1 lõikest 1 jätkab järelevalveamet kuni kava aegumiseni sellegipoolest kava pidevat kontrollimist ja selle kohaldamise jälgimist.

4.   UUS ABI, MIS JÄÄB VÄLJAPOOLE OLEMASOLEVA ABIKAVA KOHALDAMISALA

4.1.   Üldised kaalutlused

Üldised kaalutlused

| (218) | Vastavalt kohtupraktikale (68) tuleb seoses olemasoleva abiga uurida ülemäärase hüvitise maksmist kõigepealt abikava valguses. Kui olemasolev abikava võimaldab oma ülesehituse tõttu või muul viisil maksta ülemäärast hüvitist, tuleb ülemääraseid summasid käsitada olemasoleva abina ja seega tuleb nende suhtes kohaldada järelevalve- ja kohtulepingu protokolli nr 3 II osa artiklites 17–19 sätestatud asjakohaseid meetmeid. |
| --- | --- |

(218)

Vastavalt kohtupraktikale (68) tuleb seoses olemasoleva abiga uurida ülemäärase hüvitise maksmist kõigepealt abikava valguses. Kui olemasolev abikava võimaldab oma ülesehituse tõttu või muul viisil maksta ülemäärast hüvitist, tuleb ülemääraseid summasid käsitada olemasoleva abina ja seega tuleb nende suhtes kohaldada järelevalve- ja kohtulepingu protokolli nr 3 II osa artiklites 17–19 sätestatud asjakohaseid meetmeid.

68

| (219) | Kui aga ülemäärast hüvitist makstakse abisaajale väljaspool olemasoleva abikava kohaldamisala, tuleb ülemääraseid summasid käsitleda uue abi menetluse alusel. |
| --- | --- |

(219)

Kui aga ülemäärast hüvitist makstakse abisaajale väljaspool olemasoleva abikava kohaldamisala, tuleb ülemääraseid summasid käsitleda uue abi menetluse alusel.

| (220) | Sellest järeldub, et vaid olemasoleva abikava alusel tehtud makseid võib käsitada selle kava alusel välja makstud olemasoleva abina. Ja vastupidi – makseid, mis ületavad tegelikult kantud kahju ja mis on tehtud väljaspool abikava kohaldamisala, tuleb käsitada uue abina (69). |
| --- | --- |

(220)

Sellest järeldub, et vaid olemasoleva abikava alusel tehtud makseid võib käsitada selle kava alusel välja makstud olemasoleva abina. Ja vastupidi – makseid, mis ületavad tegelikult kantud kahju ja mis on tehtud väljaspool abikava kohaldamisala, tuleb käsitada uue abina (69).

69

4.2.   Abi, mis on antud Aust-Agderis väljaspool olemasolevat abikava

Abi, mis on antud Aust-Agderis väljaspool olemasolevat abikava

| (221) | Menetluse algatamise otsuses väljendas järelevalveamet kahtlusi seoses Aust-Agderis kohalike liini- ja koolibussiteenuste pakkujatele antud võimaliku uue abiga, mida ei eraldatud alates 1994. aastast olemas oleva abikava põhjal. |
| --- | --- |

(221)

Menetluse algatamise otsuses väljendas järelevalveamet kahtlusi seoses Aust-Agderis kohalike liini- ja koolibussiteenuste pakkujatele antud võimaliku uue abiga, mida ei eraldatud alates 1994. aastast olemas oleva abikava põhjal.

| (222) | Aust-Agderi olemasoleva abikava alusel nähti kohalike liini- ja koolibussiteenuste jaoks ette hüvitis juba enne EMP lepingu jõustumist Norras 1. jaanuaril 1994. Neid teenuseid pakuvad järgmised veoettevõtjad: Birkeland Busser AS, Frolandsruta Frode Oland, Høyvågruta AS, Nettbuss Sør AS, RTB, L/L Setesdal Bilruter ja Telemark Bilruter. Alates 2009. aastast ning pärast Nettbuss Sør ASi ühinemist ettevõtjatega Høyvågruta AS ja RTB, jäi Aust-Agderi lepingute alusel veoteenuseid pakkuma viis ettevõtjat. Kontsessioonileping Nettbuss Sør ASiga lõppes 31. detsembril 2014. Praegu pakub olemasoleva abikava alusel asjaomaseid teenuseid vaid neli veoettevõtjat. Nende kontsessioonilepingud lõpevad 31. detsembril 2016. |
| --- | --- |

(222)

Aust-Agderi olemasoleva abikava alusel nähti kohalike liini- ja koolibussiteenuste jaoks ette hüvitis juba enne EMP lepingu jõustumist Norras 1. jaanuaril 1994. Neid teenuseid pakuvad järgmised veoettevõtjad: Birkeland Busser AS, Frolandsruta Frode Oland, Høyvågruta AS, Nettbuss Sør AS, RTB, L/L Setesdal Bilruter ja Telemark Bilruter. Alates 2009. aastast ning pärast Nettbuss Sør ASi ühinemist ettevõtjatega Høyvågruta AS ja RTB, jäi Aust-Agderi lepingute alusel veoteenuseid pakkuma viis ettevõtjat. Kontsessioonileping Nettbuss Sør ASiga lõppes 31. detsembril 2014. Praegu pakub olemasoleva abikava alusel asjaomaseid teenuseid vaid neli veoettevõtjat. Nende kontsessioonilepingud lõpevad 31. detsembril 2016.

| (223) | Järelevalveamet märgib, et EFTA riikidel on üldist majandushuvi pakkuvate teenuste määratlemisel ulatuslik kaalutlusõigus, mis kehtib ka selliste teenuste osutamise tingimuste, sh teenuste kulude ja tulude hindamise ning asjakohase kulude ja tulude jaotumise meetodi kindlaksmääramisel ettevõtjate puhul, kes tegelevad ka äritegevusega. Järelevalveametil on õigus teostada sellega seoses kontrolli vaid ilmse vea esinemise korral (70). |
| --- | --- |

(223)

Järelevalveamet märgib, et EFTA riikidel on üldist majandushuvi pakkuvate teenuste määratlemisel ulatuslik kaalutlusõigus, mis kehtib ka selliste teenuste osutamise tingimuste, sh teenuste kulude ja tulude hindamise ning asjakohase kulude ja tulude jaotumise meetodi kindlaksmääramisel ettevõtjate puhul, kes tegelevad ka äritegevusega. Järelevalveametil on õigus teostada sellega seoses kontrolli vaid ilmse vea esinemise korral (70).

70

| (224) | Käesoleva juhtumi puhul on Norra ametiasutused määratlenud Aust-Agderis osutatavad kohalikud liini- ja koolibussiteenused vastavalt CTA, CTRi ja haridusseaduse sätetele ning haldustavadele kui üldist majandushuvi pakkuvad teenused. Järelevalveamet on olnud selle määratlusega nõus ja on nüüd ka järeldanud, et Aust-Agderi abikava puhul on tegemist olemasoleva abikavaga. |
| --- | --- |

(224)

Käesoleva juhtumi puhul on Norra ametiasutused määratlenud Aust-Agderis osutatavad kohalikud liini- ja koolibussiteenused vastavalt CTA, CTRi ja haridusseaduse sätetele ning haldustavadele kui üldist majandushuvi pakkuvad teenused. Järelevalveamet on olnud selle määratlusega nõus ja on nüüd ka järeldanud, et Aust-Agderi abikava puhul on tegemist olemasoleva abikavaga.

| (225) | Olemasoleva abikava kohased õigusnormid lubavad katta hüvitisega Aust-Agderi kohalike liini- ja koolibussiteenuste kulud (millest on netolepingute puhul maha arvatud piletitulu) ja mõistliku kasumi. |
| --- | --- |

(225)

Olemasoleva abikava kohased õigusnormid lubavad katta hüvitisega Aust-Agderi kohalike liini- ja koolibussiteenuste kulud (millest on netolepingute puhul maha arvatud piletitulu) ja mõistliku kasumi.

| (226) | Seepärast saavad Aust-Agderi olemasoleva abikava osaks olla vaid nimetatud teenuste osutamise eest makstavad hüvitised, sh hüvitised, mis ületavad tegelikult kantud kahju, kui need jäävad kõnealuse kava kohaldamisalasse (71). |
| --- | --- |

(226)

Seepärast saavad Aust-Agderi olemasoleva abikava osaks olla vaid nimetatud teenuste osutamise eest makstavad hüvitised, sh hüvitised, mis ületavad tegelikult kantud kahju, kui need jäävad kõnealuse kava kohaldamisalasse (71).

71

| (227) | Käesoleva juhtumi puhul ei saa seoses järgmiste maksetega tugineda kava õigusnormidele ja haldustavadele:






  — | otsetoetused transporditeenuste eest, mis ei ole määratletud üldist majandushuvi pakkuvate teenustena (nt ärilised teenused); |
| --- | --- | --- |

(227)

Käesoleva juhtumi puhul ei saa seoses järgmiste maksetega tugineda kava õigusnormidele ja haldustavadele:

—

otsetoetused transporditeenuste eest, mis ei ole määratletud üldist majandushuvi pakkuvate teenustena (nt ärilised teenused);

| — | otsetoetused muude transporditeenuste eest, mis ei ole hõlmatud sõlmitud kontsessioonilepingutega (nt teatavad liinid), ja |
| --- | --- |

—

otsetoetused muude transporditeenuste eest, mis ei ole hõlmatud sõlmitud kontsessioonilepingutega (nt teatavad liinid), ja

| — | otsetoetused avalike transporditeenuste eest, mis olid kunagi olemasoleva abikava osa, kuid mida ei eksisteeri juba ammu. |
| --- | --- |

—

otsetoetused avalike transporditeenuste eest, mis olid kunagi olemasoleva abikava osa, kuid mida ei eksisteeri juba ammu.

| (228) | Selliste maksete tegemisega riigi ressurssidest antakse, nagu on kirjeldatud eespool, transpordiettevõtjatele valikuline eelis, mis ei saa olla hõlmatud Aust-Agderi olemasoleva abikava sätete ja haldustavadega, sest need maksed on seotud teenustega, mida turul juba osutatakse, või transporditeenustega, mis ei ole määratletud teenustena, mille eest on õigus saada avaliku teenindamise hüvitist, või olukordadega, mis ületavad algselt kavandatud abikava piire. Viimati nimetatut arvesse võttes ei saa hüvitise maksmist avaliku teenuse eest, mida enam ei eksisteeri, käsitada kava käsitlevate sätete kohaselt tehtud maksena, sest sellised teenused ei ole enam kõnealuse kavaga hõlmatud. |
| --- | --- |

(228)

Selliste maksete tegemisega riigi ressurssidest antakse, nagu on kirjeldatud eespool, transpordiettevõtjatele valikuline eelis, mis ei saa olla hõlmatud Aust-Agderi olemasoleva abikava sätete ja haldustavadega, sest need maksed on seotud teenustega, mida turul juba osutatakse, või transporditeenustega, mis ei ole määratletud teenustena, mille eest on õigus saada avaliku teenindamise hüvitist, või olukordadega, mis ületavad algselt kavandatud abikava piire. Viimati nimetatut arvesse võttes ei saa hüvitise maksmist avaliku teenuse eest, mida enam ei eksisteeri, käsitada kava käsitlevate sätete kohaselt tehtud maksena, sest sellised teenused ei ole enam kõnealuse kavaga hõlmatud.

| (229) | Lisaks tundub, et nende maksetega, mida ei tehtud kava alusel, kaeti kulud, mille oleksid pidanud kandma transpordiettevõtjad ise, ja kulud, mida ei olnud isegi tekkinud. Seetõttu kujutavad sellised maksed endast omamoodi tegevusabi, mis kahjustab konkurentsi ja mõjutab lepinguosaliste vahelist kaubandust. |
| --- | --- |

(229)

Lisaks tundub, et nende maksetega, mida ei tehtud kava alusel, kaeti kulud, mille oleksid pidanud kandma transpordiettevõtjad ise, ja kulud, mida ei olnud isegi tekkinud. Seetõttu kujutavad sellised maksed endast omamoodi tegevusabi, mis kahjustab konkurentsi ja mõjutab lepinguosaliste vahelist kaubandust.

| (230) | Sellega seoses on järelevalveamet hinnanud teavet, mille Norra ametiasutused esitasid kõikide Aust-Agderis kohalike liini- ja koolibussiteenuste pakkumisega seotud transpordiettevõtjate eri tegevuse kohta. |
| --- | --- |

(230)

Sellega seoses on järelevalveamet hinnanud teavet, mille Norra ametiasutused esitasid kõikide Aust-Agderis kohalike liini- ja koolibussiteenuste pakkumisega seotud transpordiettevõtjate eri tegevuse kohta.

| (231) | Norra ametiasutused on väitnud, et kui Nettbuss Sør AS kõrvale jätta, on hüvitise arvutamise viisiga – võttes arvesse, et saadud tulu vastas transporditeenuste osutamise hinnangulistele kuludele – olnud tagatud see, et bussiettevõtjatele on makstud hüvitist üksnes avalike teenuste eest. |
| --- | --- |

(231)

Norra ametiasutused on väitnud, et kui Nettbuss Sør AS kõrvale jätta, on hüvitise arvutamise viisiga – võttes arvesse, et saadud tulu vastas transporditeenuste osutamise hinnangulistele kuludele – olnud tagatud see, et bussiettevõtjatele on makstud hüvitist üksnes avalike teenuste eest.

| (232) | 2004. aasta eelse ajavahemiku kohta ei ole järelevalveamet teinud Norra ametiasutuste esitatud teabe põhjal kindlaks ühtki makset, mida saaks lugeda väljapoole olemasoleva abikava kohaldamisala jäävaks makseks. |
| --- | --- |

(232)

2004. aasta eelse ajavahemiku kohta ei ole järelevalveamet teinud Norra ametiasutuste esitatud teabe põhjal kindlaks ühtki makset, mida saaks lugeda väljapoole olemasoleva abikava kohaldamisala jäävaks makseks.

| (233) | Seoses 2004. aastale järgnenud ajavahemikuga ja ALFA meetodi (ja alates 2009. aastast selle indekseerimissüsteemi) kasutuselevõtuga märgib järelevalveamet, et Nettbuss Sør ASile tehti teatavad maksed tõepoolest väljaspool olemasolevat abikava. |
| --- | --- |

(233)

Seoses 2004. aastale järgnenud ajavahemikuga ja ALFA meetodi (ja alates 2009. aastast selle indekseerimissüsteemi) kasutuselevõtuga märgib järelevalveamet, et Nettbuss Sør ASile tehti teatavad maksed tõepoolest väljaspool olemasolevat abikava.

| (234) | Järelevalveamet ei ole kindlaks teinud, et selliseid makseid oleks tehtud Aust-Agderis pärast 2004. aastat veel mõnele teisele transpordiettevõtjale. |
| --- | --- |

(234)

Järelevalveamet ei ole kindlaks teinud, et selliseid makseid oleks tehtud Aust-Agderis pärast 2004. aastat veel mõnele teisele transpordiettevõtjale.

4.2.1.   Maksed, mis tehti Nettbuss Sør ASile väljaspool abikava ajavahemikul 2004–2014

Maksed, mis tehti Nettbuss Sør ASile väljaspool abikava ajavahemikul 2004–2014

| (235) | Ettevõtja võttis 2009. aastal kasutusele eraldi raamatupidamisarvestuse, tehes vahet avalikel teenustel ja äritegevusel. |
| --- | --- |

(235)

Ettevõtja võttis 2009. aastal kasutusele eraldi raamatupidamisarvestuse, tehes vahet avalikel teenustel ja äritegevusel.

| (236) | Nagu Norra ametiasutused on väitnud, on ALFA meetod eelkõige kulupõhine mudel ja see on olnud usaldusel põhinev süsteem. Nettbuss Sør AS esitas enne igat tegevusaastat avalike teenustega seotud hinnangulised kulud ja tulud. Aust-Agder eeldas, et ettevõtja on nõuetekohaselt jaotanud tulud avalike ja äriliste teenuste vahel. Nagu Norra ametiasutused tunnistavad, tundub hiljuti saadud teabe põhjal, et nii see ei olnud. |
| --- | --- |

(236)

Nagu Norra ametiasutused on väitnud, on ALFA meetod eelkõige kulupõhine mudel ja see on olnud usaldusel põhinev süsteem. Nettbuss Sør AS esitas enne igat tegevusaastat avalike teenustega seotud hinnangulised kulud ja tulud. Aust-Agder eeldas, et ettevõtja on nõuetekohaselt jaotanud tulud avalike ja äriliste teenuste vahel. Nagu Norra ametiasutused tunnistavad, tundub hiljuti saadud teabe põhjal, et nii see ei olnud.

| (237) | Nagu on märgitud põhjendustes 93 ja 94, nähtub teabest, mille Norra ametiasutused esitasid Nettbuss Sør ASi osutatud veoteenuste kohta, et nende deklareerimisel kalduti kõrvale sellest, mida oleks tulnud deklareerida vedudena avaliku teenuse osutamise eest hüvitise saamiseks. |
| --- | --- |

(237)

Nagu on märgitud põhjendustes 93 ja 94, nähtub teabest, mille Norra ametiasutused esitasid Nettbuss Sør ASi osutatud veoteenuste kohta, et nende deklareerimisel kalduti kõrvale sellest, mida oleks tulnud deklareerida vedudena avaliku teenuse osutamise eest hüvitise saamiseks.

| (238) | Vedude kohta esitatud tabelite põhjal on Nettbuss Sør ASile makstud otsest hüvitist ka ettevõtte äritegevuse eest. Näiteks on tabelitest näha, et Nettbuss Sør AS on saanud hüvitist öiste bussiveoteenuste eest, ehkki need on osa ettevõtja äritegevusest. Nettbuss Sør AS ei ole vastu vaielnud tõsiasjale, et neid kommertsliine on ALFA meetodi kohasel hüvitise arvutamisel tõepoolest arvesse võetud. |
| --- | --- |

(238)

Vedude kohta esitatud tabelite põhjal on Nettbuss Sør ASile makstud otsest hüvitist ka ettevõtte äritegevuse eest. Näiteks on tabelitest näha, et Nettbuss Sør AS on saanud hüvitist öiste bussiveoteenuste eest, ehkki need on osa ettevõtja äritegevusest. Nettbuss Sør AS ei ole vastu vaielnud tõsiasjale, et neid kommertsliine on ALFA meetodi kohasel hüvitise arvutamisel tõepoolest arvesse võetud.

| (239) | Esitatud teabest ilmnes ka see, et Aust-Agder jätkas mõne liini puhul (nt Grimstad–Heggedalen ja Heggedalen–Grimstad) avaliku teenindamise hüvitise maksmist, ehkki need liinid ei olnud enam käigus. |
| --- | --- |

(239)

Esitatud teabest ilmnes ka see, et Aust-Agder jätkas mõne liini puhul (nt Grimstad–Heggedalen ja Heggedalen–Grimstad) avaliku teenindamise hüvitise maksmist, ehkki need liinid ei olnud enam käigus.

| (240) | Lisaks märgib järelevalveamet, et avaliku teenindamise hüvitist on makstud liinide puhul, mis ei ole avaliku teenindamise lepingu osa (nt liinid Kilsund–Kitron, Tangen Hisøy–Kitron, Tangen Hisøy–Kilsund ja Kristiansandist Oslosse suunduva kiirbussi sørlandsekspressen ilma reisijateta sõit esimesse peatusesse). |
| --- | --- |

(240)

Lisaks märgib järelevalveamet, et avaliku teenindamise hüvitist on makstud liinide puhul, mis ei ole avaliku teenindamise lepingu osa (nt liinid Kilsund–Kitron, Tangen Hisøy–Kitron, Tangen Hisøy–Kilsund ja Kristiansandist Oslosse suunduva kiirbussi sørlandsekspressen ilma reisijateta sõit esimesse peatusesse).

sørlandsekspressen

| (241) | Sellest tulenevalt ei ole eespool nimetatud hüvitised tegevuse eest, mis on kantud valesti või ekslikult vedude tabelitesse, mille suhtes on rakendatud ALFA meetodit, antud Aust-Agderi olemasoleva abikava õigusnormide ja haldustavade põhjal. |
| --- | --- |

(241)

Sellest tulenevalt ei ole eespool nimetatud hüvitised tegevuse eest, mis on kantud valesti või ekslikult vedude tabelitesse, mille suhtes on rakendatud ALFA meetodit, antud Aust-Agderi olemasoleva abikava õigusnormide ja haldustavade põhjal.

| (242) | Allpool esitatud tabelis on kokku võetud deklareeritud veod, kogukulud, kõrvalekalletest tingitud kohandused ning vedude ja kuluerinevused, nagu need on ALFA meetodi tabeleid ja indekseerimist kasutades välja arvutanud Asplan Viak (72).

  Tabel 2


  Vedude ja kuluerinevused ajavahemikul 2004–2014












  Aasta | Deklareeritud veod
  (km) | Kõrvalekalletest tingitud vedude kohandused
  (km) | Kogukulud (Norra kroonides) | Kõrvalekalletest tingitud kulude kohandused
  (Norra kroonides) | Indekseerimise % | Vedude ja kuluerinevused (Norra kroonides) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 2004 | 3 975 228 | 3 794 839 | 76 696 086 | 73 472 776 | | 180 389
  3 223 310 |
| 2005 | 4 255 732 | 4 073 656 | 80 615 271 | 77 330 623 | | 182 076
  3 284 648 |
| 2006 | 4 527 693 | 4 169 542 | 87 502 717 | 81 365 293 | | 358 151
  6 137 424 |
| 2007 | 4 255 080 | 4 012 600 | 85 848 541 | 81 109 328 | | 242 480
  4 739 212 |
| 2008 | 4 471 364 | 4 140 826 | 88 417 220 | 81 963 624 | | 330 538
  6 453 596 |
| 2009 | 4 471 364 | 4 059 622 | 94 960 094 | 86 302 626 | 7,40 (73) | 411 742
  8 657 469 |
| 2010 | | | | | 2,50 | 8 873 906 |
| 2011 | | | | | 5,00 | 9 317 601 |
| 2012 | | | | | 3,50 | 9 643 717 |
| 2013 | | | | | 3,33 | 9 964 853 |
| 2014 | | | | | 1,78 | 10 142 227 |
| Kokku | | | | | | 80 437 962 |

(242)

Allpool esitatud tabelis on kokku võetud deklareeritud veod, kogukulud, kõrvalekalletest tingitud kohandused ning vedude ja kuluerinevused, nagu need on ALFA meetodi tabeleid ja indekseerimist kasutades välja arvutanud Asplan Viak (72).

72

Tabel 2

Tabel 2

Vedude ja kuluerinevused ajavahemikul 2004–2014

Vedude ja kuluerinevused ajavahemikul 2004–2014

Aasta

Deklareeritud veod

(km)

Kõrvalekalletest tingitud vedude kohandused

(km)

Kogukulud (Norra kroonides)

Kõrvalekalletest tingitud kulude kohandused

(Norra kroonides)

Indekseerimise %

Vedude ja kuluerinevused (Norra kroonides)

2004

3 975 228

3 794 839

76 696 086

73 472 776

180 389

3 223 310

2005

4 255 732

4 073 656

80 615 271

77 330 623

182 076

3 284 648

2006

4 527 693

4 169 542

87 502 717

81 365 293

358 151

6 137 424

2007

4 255 080

4 012 600

85 848 541

81 109 328

242 480

4 739 212

2008

4 471 364

4 140 826

88 417 220

81 963 624

330 538

6 453 596

2009

4 471 364

4 059 622

94 960 094

86 302 626

7,40 (73)

73

411 742

8 657 469

2010

2,50

8 873 906

2011

5,00

9 317 601

2012

3,50

9 643 717

2013

3,33

9 964 853

2014

1,78

10 142 227

Kokku

Kokku

80 437 962

80 437 962

| (243) | Norra ametiasutused on teatanud vedudega seotud kõrvalekalletest ka hästi määratletud avaliku teenindamise kohustuste puhul. Järelevalveamet hindab, kas need kõrvalekalded jäävad olemasoleva abikava raamesse. |
| --- | --- |

(243)

Norra ametiasutused on teatanud vedudega seotud kõrvalekalletest ka hästi määratletud avaliku teenindamise kohustuste puhul. Järelevalveamet hindab, kas need kõrvalekalded jäävad olemasoleva abikava raamesse.

| (244) | Järelevalveamet märgib, et eespool esitatud tabel hõlmab koos põhjenduses 96 esitatud tabeliga 1 vedude kõrvalekallete osana koolibussiteenustega seotud juhtumeid. Nagu Norra ametiasutused on teatanud seoses koolilaste transportimisega ujumistundi ja tagasi ning eribussiliiniga, tundub, et Nettbuss Sør AS on saanud hüvitist samal ajal kahest eri allikast, st Aust-Agderi maakonnalt ja kommuunidelt (74). |
| --- | --- |

(244)

Järelevalveamet märgib, et eespool esitatud tabel hõlmab koos põhjenduses 96 esitatud tabeliga 1 vedude kõrvalekallete osana koolibussiteenustega seotud juhtumeid. Nagu Norra ametiasutused on teatanud seoses koolilaste transportimisega ujumistundi ja tagasi ning eribussiliiniga, tundub, et Nettbuss Sør AS on saanud hüvitist samal ajal kahest eri allikast, st Aust-Agderi maakonnalt ja kommuunidelt (74).

74

| (245) | Peale selle on seoses kooliaastate ja kooliaastate dubleerimisega ning samuti koolibussiteenustega teatatud, et Nettbuss Sør AS on saanud aasta jooksul hüvitist ettenähtust pikema aja jooksul, st 38 koolinädala (192 koolipäeva) asemel 51 koolinädala (255 koolipäeva) eest. |
| --- | --- |

(245)

Peale selle on seoses kooliaastate ja kooliaastate dubleerimisega ning samuti koolibussiteenustega teatatud, et Nettbuss Sør AS on saanud aasta jooksul hüvitist ettenähtust pikema aja jooksul, st 38 koolinädala (192 koolipäeva) asemel 51 koolinädala (255 koolipäeva) eest.

| (246) | Lisaks on Norra ametiasutused väitnud, et mõnda liini, kus pakutakse avalikku teenust (konkreetseid näiteid ei ole esitatud), on lühendatud maakonna nõusolekuta ja ilma et seda oleks kajastatud hüvitise andmisel aluseks võetavates vedusid käsitlevates tabelites. Järelevalveamet on seisukohal, et need kõrvalekalded vedudes on seotud transporditeenustega, mille jaoks on antud hüvitist olemasoleva abikava alusel. Seega ei saa öelda, et see väidetav ülemäärane hüvitis kujutab endast uut abi, mis on antud väljaspool abikava piire. Pelgalt asjaolu, et abikava on halvasti kavandatud, võimaldades anda hüvitist, mis ületab tegelikult kantud kahju, ent jääb abikava raamesse, ei muuda seda ülemäärast hüvitist uueks abiks. Seega jäävad need ülemäärased hüvitised olemasoleva abikava sisse. |
| --- | --- |

(246)

Lisaks on Norra ametiasutused väitnud, et mõnda liini, kus pakutakse avalikku teenust (konkreetseid näiteid ei ole esitatud), on lühendatud maakonna nõusolekuta ja ilma et seda oleks kajastatud hüvitise andmisel aluseks võetavates vedusid käsitlevates tabelites. Järelevalveamet on seisukohal, et need kõrvalekalded vedudes on seotud transporditeenustega, mille jaoks on antud hüvitist olemasoleva abikava alusel. Seega ei saa öelda, et see väidetav ülemäärane hüvitis kujutab endast uut abi, mis on antud väljaspool abikava piire. Pelgalt asjaolu, et abikava on halvasti kavandatud, võimaldades anda hüvitist, mis ületab tegelikult kantud kahju, ent jääb abikava raamesse, ei muuda seda ülemäärast hüvitist uueks abiks. Seega jäävad need ülemäärased hüvitised olemasoleva abikava sisse.

| (247) | Viimase punktina märgib järelevalveamet seoses ATP projekti lõimitud Nettbuss Sør ASi lennujaamabussiteenusega, mida on käsitletud põhjendustes 56–62, et vähendades avaliku teenuse liinide 39 ja 40 käitamise kulusid, on Aust-Agder Norra ametiasutuste väitel võimaldanud ettevõtjale otsest kulude kokkuhoidu hinnangulises summas 1 020 000 miljonit Norra krooni, tänu millele sai Nettbuss Sør ASi säilitada oma lennujaamabussiteenuse. |
| --- | --- |

(247)

Viimase punktina märgib järelevalveamet seoses ATP projekti lõimitud Nettbuss Sør ASi lennujaamabussiteenusega, mida on käsitletud põhjendustes 56–62, et vähendades avaliku teenuse liinide 39 ja 40 käitamise kulusid, on Aust-Agder Norra ametiasutuste väitel võimaldanud ettevõtjale otsest kulude kokkuhoidu hinnangulises summas 1 020 000 miljonit Norra krooni, tänu millele sai Nettbuss Sør ASi säilitada oma lennujaamabussiteenuse.

| (248) | Eespool nimetatud summa oli algselt osa üldisest hüvitisest, mis anti Nettbuss Sør ASile avaliku transporditeenuse osutamise kohustuse täitmise eest Aust-Agderis. Kuna alates 2013. aasta oktoobrist kuni 20. jaanuarini 2014 seda kohustust (st liine 39 ja 40) ei olnud, oleks hinnanguline summa 1 020 000 Norra krooni tulnud Nettbuss Sør ASile makstavast iga-aastasest üldisest hüvitisest maha arvata. Kõnealuse summa üldisest hüvitisest maha arvamata jätmine ja selle kasutamine hoopiski äritegevuse hüvanguks kujutab endast ülemäärast hüvitist, mis maksti väljaspool olemasolevat abikava. Seega käsitatakse seda uue abina, mis kujutab endast tegevusabi. |
| --- | --- |

(248)

Eespool nimetatud summa oli algselt osa üldisest hüvitisest, mis anti Nettbuss Sør ASile avaliku transporditeenuse osutamise kohustuse täitmise eest Aust-Agderis. Kuna alates 2013. aasta oktoobrist kuni 20. jaanuarini 2014 seda kohustust (st liine 39 ja 40) ei olnud, oleks hinnanguline summa 1 020 000 Norra krooni tulnud Nettbuss Sør ASile makstavast iga-aastasest üldisest hüvitisest maha arvata. Kõnealuse summa üldisest hüvitisest maha arvamata jätmine ja selle kasutamine hoopiski äritegevuse hüvanguks kujutab endast ülemäärast hüvitist, mis maksti väljaspool olemasolevat abikava. Seega käsitatakse seda uue abina, mis kujutab endast tegevusabi.

4.2.2.   Menetlusnõuded

Menetlusnõuded

| (249) | Järelevalve- ja kohtulepingu protokolli nr 3 I osa artikli 1 lõikes 3 on sätestatud, et „EFTA järelevalveametit tuleb teavitada kõikidest plaanidest abi määramise või muutmise kohta piisavalt aegsasti, et ta võiks avaldada oma arvamuse. Asjaomane riik ei tohi oma kavandatud meedet jõustada enne lõpliku otsuse tegemist“. |
| --- | --- |

(249)

Järelevalve- ja kohtulepingu protokolli nr 3 I osa artikli 1 lõikes 3 on sätestatud, et „EFTA järelevalveametit tuleb teavitada kõikidest plaanidest abi määramise või muutmise kohta piisavalt aegsasti, et ta võiks avaldada oma arvamuse. Asjaomane riik ei tohi oma kavandatud meedet jõustada enne lõpliku otsuse tegemist“.

| (250) | Jättes eespool kindlaks tehtud abimeetmetest teatamata, on Norra ametiasutused jätnud täitmata teavitamisnõude. Abimeetmete rakendamisega on jäänud järgimata ka rakendamiskeeld. |
| --- | --- |

(250)

Jättes eespool kindlaks tehtud abimeetmetest teatamata, on Norra ametiasutused jätnud täitmata teavitamisnõude. Abimeetmete rakendamisega on jäänud järgimata ka rakendamiskeeld.

| (251) | Seega järeldab järelevalveamet, et Norra ametiasutused ei ole täitnud järelevalve- ja kohtulepingu protokolli nr 3 I osa artikli 1 lõike 3 kohaseid kohustusi. |
| --- | --- |

(251)

Seega järeldab järelevalveamet, et Norra ametiasutused ei ole täitnud järelevalve- ja kohtulepingu protokolli nr 3 I osa artikli 1 lõike 3 kohaseid kohustusi.

4.2.3.   Nettbuss Sør ASile väljaspool abikava ajavahemikul 2004–2014 tehtud maksete kokkusobivus

Nettbuss Sør ASile väljaspool abikava ajavahemikul 2004–2014 tehtud maksete kokkusobivus

| (252) | Järelevalveamet on uurinud, kas kõnealuseid abimeetmeid võib pidada kokkusobivaks EMP lepinguga. Nagu eespool kirjeldatud, rahastati abiga teenuseid, mida turul juba osutati, või transporditeenuseid, mis ei ole määratletud Aust-Agderi olemasolevat abikava reguleerivate õigusnormide alusel teenustena, mille eest tuleks maksta avaliku teenindamise hüvitist, või transporditeenuseid, mida enam ei osutatud. See rahastamine kujutab endast tegevusabi, mis vähendavad Nettbuss Sør ASi jooksvaid kulusid. |
| --- | --- |

(252)

Järelevalveamet on uurinud, kas kõnealuseid abimeetmeid võib pidada kokkusobivaks EMP lepinguga. Nagu eespool kirjeldatud, rahastati abiga teenuseid, mida turul juba osutati, või transporditeenuseid, mis ei ole määratletud Aust-Agderi olemasolevat abikava reguleerivate õigusnormide alusel teenustena, mille eest tuleks maksta avaliku teenindamise hüvitist, või transporditeenuseid, mida enam ei osutatud. See rahastamine kujutab endast tegevusabi, mis vähendavad Nettbuss Sør ASi jooksvaid kulusid.

| (253) | Norra ametiasutused ei ole esitanud ühtki põhjust, mis annaks aluse lugeda sellist abi EMP lepinguga kokkusobivaks. Vastupidi – nad on ise teatanud, et vedude kõrvalekalded ei ole osa olemasolevast kavast, mille alusel oli Nettbuss Sør ASil õigus saada avaliku teenindamise hüvitist. |
| --- | --- |

(253)

Norra ametiasutused ei ole esitanud ühtki põhjust, mis annaks aluse lugeda sellist abi EMP lepinguga kokkusobivaks. Vastupidi – nad on ise teatanud, et vedude kõrvalekalded ei ole osa olemasolevast kavast, mille alusel oli Nettbuss Sør ASil õigus saada avaliku teenindamise hüvitist.

| (254) | Nettbuss Sør AS väidab, et pärast konkreetseid kokkuleppeid ja läbirääkimisi, millele on osutatud põhjendustes 109 ja 110, ei ole tegelikult ülemäärast hüvitist makstud, kuivõrd vead, mis tehti avaliku teenindamise hüvitise saamiseks tootmiskulude deklareerimisel, ja kohandused, mis tehti tootmiskavva, on n-ö parandatud Nettbuss Sør ASile makstava hüvitise tasakaalustamisega. Samuti – kuna hüvitise arvutamiseks kasutatavatesse tabelitesse olid kantud ka teatavate kommertsliinide veod – on teenitud äritulu hüvitise arvutamisel maha arvatud, nagu on märgitud põhjenduses 111. Veel väidab Nettbuss Sør AS, et tegelikult antud hüvitis oli väiksem kui hüvitis, mis oleks ette nähtud ALFA meetodiga. |
| --- | --- |

(254)

Nettbuss Sør AS väidab, et pärast konkreetseid kokkuleppeid ja läbirääkimisi, millele on osutatud põhjendustes 109 ja 110, ei ole tegelikult ülemäärast hüvitist makstud, kuivõrd vead, mis tehti avaliku teenindamise hüvitise saamiseks tootmiskulude deklareerimisel, ja kohandused, mis tehti tootmiskavva, on n-ö parandatud Nettbuss Sør ASile makstava hüvitise tasakaalustamisega. Samuti – kuna hüvitise arvutamiseks kasutatavatesse tabelitesse olid kantud ka teatavate kommertsliinide veod – on teenitud äritulu hüvitise arvutamisel maha arvatud, nagu on märgitud põhjenduses 111. Veel väidab Nettbuss Sør AS, et tegelikult antud hüvitis oli väiksem kui hüvitis, mis oleks ette nähtud ALFA meetodiga.

| (255) | Seoses Nettbuss Sør ASi väidetega olgu öeldud, et ALFA meetod, nagu on märgitud põhjenduses 48, sisaldab bussiteenuste normaliseeritud kulude arvutamiseks selliseid põhielemente nagu i) teostatud vedude arvutamine, võttes aluseks kilomeetrite arvu tegevusperioodi jooksul ühe sõiduki kohta; ii) kulude arvutamine, võttes aluseks ühikukulud, mis korrutatakse kilomeetrite arvuga sõiduki kohta; iii) tulude arvutamine tegevusperioodi jooksul. Samuti kohandatakse järgmise aasta hinnangulist tulu, võttes arvesse bussiettevõtjate asjaomase aasta tulu ja kõiki hinnatõuse, mida Aust-Agder on järgmiseks aastaks kavandanud. Seejärel lahutatakse see tulu antavast toetusest. |
| --- | --- |

(255)

Seoses Nettbuss Sør ASi väidetega olgu öeldud, et ALFA meetod, nagu on märgitud põhjenduses 48, sisaldab bussiteenuste normaliseeritud kulude arvutamiseks selliseid põhielemente nagu i) teostatud vedude arvutamine, võttes aluseks kilomeetrite arvu tegevusperioodi jooksul ühe sõiduki kohta; ii) kulude arvutamine, võttes aluseks ühikukulud, mis korrutatakse kilomeetrite arvuga sõiduki kohta; iii) tulude arvutamine tegevusperioodi jooksul. Samuti kohandatakse järgmise aasta hinnangulist tulu, võttes arvesse bussiettevõtjate asjaomase aasta tulu ja kõiki hinnatõuse, mida Aust-Agder on järgmiseks aastaks kavandanud. Seejärel lahutatakse see tulu antavast toetusest.

| (256) | On siiski ilmne, et käesoleva juhtumi puhul võeti Nettbuss Sør ASile makstava avaliku teenindamise hüvitise arvutamisel ALFA meetodi abil arvesse tegevust, mis ei olnud hõlmatud avaliku teenindamise kohustusega, või muud tegevust, mille puhul ei olnud üldse õigust saada olemasoleva abikava alusel avaliku teenindamise hüvitist. Samuti ei ole Norra ametiasutused suutnud pärast 2004. aastat kindlaks määrata ja dokumenteerida seda, mis liiki tootmiskulude katmiseks tuleks avaliku teenindamise hüvitist anda ja milline on asjaomane maha arvatav tulu. Seetõttu ei ole järelevalveametil võimalik esitatud teabe põhjal kindlaks teha avaliku teenindamisega seotud kulude ja vastavate tulude vahet (75). See on iseenesest tõend selle kohta, et maksed, mis tehti väljaspool ALFA meetodi alusel arvutatud summasid, kujutavad endast uut abi, millega antakse transpordiettevõtjale põhjendamatu eelis. |
| --- | --- |

(256)

On siiski ilmne, et käesoleva juhtumi puhul võeti Nettbuss Sør ASile makstava avaliku teenindamise hüvitise arvutamisel ALFA meetodi abil arvesse tegevust, mis ei olnud hõlmatud avaliku teenindamise kohustusega, või muud tegevust, mille puhul ei olnud üldse õigust saada olemasoleva abikava alusel avaliku teenindamise hüvitist. Samuti ei ole Norra ametiasutused suutnud pärast 2004. aastat kindlaks määrata ja dokumenteerida seda, mis liiki tootmiskulude katmiseks tuleks avaliku teenindamise hüvitist anda ja milline on asjaomane maha arvatav tulu. Seetõttu ei ole järelevalveametil võimalik esitatud teabe põhjal kindlaks teha avaliku teenindamisega seotud kulude ja vastavate tulude vahet (75). See on iseenesest tõend selle kohta, et maksed, mis tehti väljaspool ALFA meetodi alusel arvutatud summasid, kujutavad endast uut abi, millega antakse transpordiettevõtjale põhjendamatu eelis.

75

| (257) | Väide, et Nettbuss Sør ASile makstava hüvitise kohandamiseks on peetud läbirääkimisi ja sõlmitud kokkulepped, mille tulemusena oli hüvitis Nettbuss Sør ASi väitel väiksem kui ALFA meetodi kohaselt arvutatud hüvitis, ei too vaidlusaluseid meetmeid EMP lepingu artikli 49 ja transpordimääruste kohaldamisalasse. Lisaks ei korva see vigu, mis sattusid vedusid kajastavatesse tabelitesse, mille põhjal arvutati välja antav hüvitis. |
| --- | --- |

(257)

Väide, et Nettbuss Sør ASile makstava hüvitise kohandamiseks on peetud läbirääkimisi ja sõlmitud kokkulepped, mille tulemusena oli hüvitis Nettbuss Sør ASi väitel väiksem kui ALFA meetodi kohaselt arvutatud hüvitis, ei too vaidlusaluseid meetmeid EMP lepingu artikli 49 ja transpordimääruste kohaldamisalasse. Lisaks ei korva see vigu, mis sattusid vedusid kajastavatesse tabelitesse, mille põhjal arvutati välja antav hüvitis.

| (258) | ALFA meetod (ja alates 2009. aastast selle indekseerimissüsteem) võeti kasutusele selleks, et arvutada välja olemasoleva abikava alusel antav hüvitis. Käesoleva juhtumi puhul aga kohaldati seda meetodit ekslikult ka selliste Nettbuss Sør ASi vedude suhtes, mille Norra ametiasutused oleksid pidanud avaliku teenindamise hüvitise arvutamisel kõrvale jätma. Olemata Aust-Agderi olemasoleva abikava osa, kujutab viimati nimetatud hüvitis endast uut abi, mida ei antud kava alusel ja mida järelevalveamet hindab eraldi. Pidades silmas riigiabi hindamist, mida järelevalveamet teostab seoses maksetega, mis Nettbuss Sør AS sai väljaspool olemasolevat abikava ajavahemikul 2004–2014, on Nettbuss Sør ASi püüdlused tekitada nende kahe eraldi abimenetluse vahel seos asjatud. |
| --- | --- |

(258)

ALFA meetod (ja alates 2009. aastast selle indekseerimissüsteem) võeti kasutusele selleks, et arvutada välja olemasoleva abikava alusel antav hüvitis. Käesoleva juhtumi puhul aga kohaldati seda meetodit ekslikult ka selliste Nettbuss Sør ASi vedude suhtes, mille Norra ametiasutused oleksid pidanud avaliku teenindamise hüvitise arvutamisel kõrvale jätma. Olemata Aust-Agderi olemasoleva abikava osa, kujutab viimati nimetatud hüvitis endast uut abi, mida ei antud kava alusel ja mida järelevalveamet hindab eraldi. Pidades silmas riigiabi hindamist, mida järelevalveamet teostab seoses maksetega, mis Nettbuss Sør AS sai väljaspool olemasolevat abikava ajavahemikul 2004–2014, on Nettbuss Sør ASi püüdlused tekitada nende kahe eraldi abimenetluse vahel seos asjatud.

| (259) | Mis puudutab tulude laekumist, siis ei saa järelevalveamet samamoodi nõustuda Nettbuss Sør ASi arutluskäiguga, et kuna hüvitise arvutamisel ALFA meetodiga – nagu Nettbuss Sør AS tunnistab – võeti arvesse ka teatavaid kommertsvedusid, on äritulud toonud ALFA meetodi rakendamisel kaasa tegelikult antud hüvitise vastava vähenemise. |
| --- | --- |

(259)

Mis puudutab tulude laekumist, siis ei saa järelevalveamet samamoodi nõustuda Nettbuss Sør ASi arutluskäiguga, et kuna hüvitise arvutamisel ALFA meetodiga – nagu Nettbuss Sør AS tunnistab – võeti arvesse ka teatavaid kommertsvedusid, on äritulud toonud ALFA meetodi rakendamisel kaasa tegelikult antud hüvitise vastava vähenemise.

| (260) | Nettbuss Sør AS on esitanud ülevaatliku tabeli äritulude kohta, mis arvati maha hüvitise arvutamisel ajavahemikuks 2007–2010. Ehkki selles tabelis on näha äritulud, mis on tõepoolest antava hüvitise arvutamisel maha arvatud, leiab järelevalveamet, et need tulud ei oleks üldse pidanud olema ALFA meetodi osa, sest see meetod on kavandatud selleks, et võtta arvesse kulusid ja tulusid, mis on seotud üksnes avaliku teenuse osutamisega. Nagu ka eespool öeldud, ei too see vaidlustatud meetmeid kokkusobivuse seisukohast EMP lepingu artikli 49 ja transpordimääruste kohaldamisalasse ning pidades silmas riigiabi hindamist, mida järelevalveamet teostab seoses maksetega, mis Nettbuss Sør AS sai väljaspool olemasolevat abikava ajavahemikul 2004–2014, on asjatu püüda tekitada nende kahe abimenetluse vahele seost, |
| --- | --- |

(260)

Nettbuss Sør AS on esitanud ülevaatliku tabeli äritulude kohta, mis arvati maha hüvitise arvutamisel ajavahemikuks 2007–2010. Ehkki selles tabelis on näha äritulud, mis on tõepoolest antava hüvitise arvutamisel maha arvatud, leiab järelevalveamet, et need tulud ei oleks üldse pidanud olema ALFA meetodi osa, sest see meetod on kavandatud selleks, et võtta arvesse kulusid ja tulusid, mis on seotud üksnes avaliku teenuse osutamisega. Nagu ka eespool öeldud, ei too see vaidlustatud meetmeid kokkusobivuse seisukohast EMP lepingu artikli 49 ja transpordimääruste kohaldamisalasse ning pidades silmas riigiabi hindamist, mida järelevalveamet teostab seoses maksetega, mis Nettbuss Sør AS sai väljaspool olemasolevat abikava ajavahemikul 2004–2014, on asjatu püüda tekitada nende kahe abimenetluse vahele seost,

| (261) | Sellega seoses ei ole järelevalveametil võimalik hinnata Nettbuss Sør ASi ja maakonna vahel abikava alusel maksmisele kuuluvate tegelike abisummade üle toimuva vaidluse asjaolusid, sest eelkõige ei ole võimalik kahtlusteta kindlaks teha, et ükskõik milline abi, mis Nettbuss Sør ASile väljaspool olemasoleva abikava kohaldamisala maksti, on tõepoolest maakonnale täielikult või osaliselt tagasi makstud. |
| --- | --- |

(261)

Sellega seoses ei ole järelevalveametil võimalik hinnata Nettbuss Sør ASi ja maakonna vahel abikava alusel maksmisele kuuluvate tegelike abisummade üle toimuva vaidluse asjaolusid, sest eelkõige ei ole võimalik kahtlusteta kindlaks teha, et ükskõik milline abi, mis Nettbuss Sør ASile väljaspool olemasoleva abikava kohaldamisala maksti, on tõepoolest maakonnale täielikult või osaliselt tagasi makstud.

| (262) | Kuna uue abiga hõlmatud tegevus ei ole seotud transpordiettevõtjale määratud avaliku teenindamise kohustustega, ei ole EMP lepingu artikkel 49 ning määrused (EMÜ) nr 1191/69 ja/või (EÜ) nr 1370/2007 kohaldatavad. |
| --- | --- |

(262)

Kuna uue abiga hõlmatud tegevus ei ole seotud transpordiettevõtjale määratud avaliku teenindamise kohustustega, ei ole EMP lepingu artikkel 49 ning määrused (EMÜ) nr 1191/69 ja/või (EÜ) nr 1370/2007 kohaldatavad.

| (263) | EMP lepingu artikli 61 lõikes 2 sätestatud erandid, mis käsitlevad üksiktarbijatele antavat sotsiaalabi, loodusõnnetuste ja erakorraliste sündmuste tekitatud kahju korvamiseks antavat abi ning Saksamaa Liitvabariigi teatud piirkondade majandusele antavat abi, ei ole käesoleval juhul kohaldatavad. |
| --- | --- |

(263)

EMP lepingu artikli 61 lõikes 2 sätestatud erandid, mis käsitlevad üksiktarbijatele antavat sotsiaalabi, loodusõnnetuste ja erakorraliste sündmuste tekitatud kahju korvamiseks antavat abi ning Saksamaa Liitvabariigi teatud piirkondade majandusele antavat abi, ei ole käesoleval juhul kohaldatavad.

| (264) | Samuti ei ole kohaldatav artikli 61 lõike 3 punktis a sätestatud erand, millega on lubatud anda abi majandusarengu edendamiseks niisugustes piirkondades, kus elatustase on erakordselt madal või kus valitseb tõsine tööpuudus, kuna abimeetmed ei sõltu teatavat liiki tegevuse elluviimisest konkreetsetes piirkondades. |
| --- | --- |

(264)

Samuti ei ole kohaldatav artikli 61 lõike 3 punktis a sätestatud erand, millega on lubatud anda abi majandusarengu edendamiseks niisugustes piirkondades, kus elatustase on erakordselt madal või kus valitseb tõsine tööpuudus, kuna abimeetmed ei sõltu teatavat liiki tegevuse elluviimisest konkreetsetes piirkondades.

| (265) | Samamoodi ei saa makseid, mille Nettbuss Sør AS sai väljaspool olemasolevat abikava ajavahemikul 2004–2014, pidada abiks, mis aitab ellu viia üleeuroopalist huvi pakkuvat projekti või kõrvaldada Norra majanduses tõsist häiret, nagu on sätestatud EMP lepingu artikli 61 lõike 3 punktis b. |
| --- | --- |

(265)

Samamoodi ei saa makseid, mille Nettbuss Sør AS sai väljaspool olemasolevat abikava ajavahemikul 2004–2014, pidada abiks, mis aitab ellu viia üleeuroopalist huvi pakkuvat projekti või kõrvaldada Norra majanduses tõsist häiret, nagu on sätestatud EMP lepingu artikli 61 lõike 3 punktis b.

| (266) | Makseid, mille Nettbuss Sør AS sai väljaspool olemasolevat abikava ajavahemikul 2004–2014, ei saa ka pidada kokkusobivaks EMP lepingu artikli 61 lõike 3 punkti c valguses, millega on lubatud abi teatud majandustegevuse või teatud majanduspiirkondade arenguks, kui niisugune abi ei kahjusta kaubandustingimusi määral, mis oleks vastuolus ühiste huvidega. Sellega seoses tuleb rõhutada, et vaatlusalused otsetoetused ei ole hõlmatud järelevalveameti ühegi suunisega, milles on määratud kindlaks tingimused, mille alusel pidada teatavat liiki abi kokkusobivaks EMP lepinguga. |
| --- | --- |

(266)

Makseid, mille Nettbuss Sør AS sai väljaspool olemasolevat abikava ajavahemikul 2004–2014, ei saa ka pidada kokkusobivaks EMP lepingu artikli 61 lõike 3 punkti c valguses, millega on lubatud abi teatud majandustegevuse või teatud majanduspiirkondade arenguks, kui niisugune abi ei kahjusta kaubandustingimusi määral, mis oleks vastuolus ühiste huvidega. Sellega seoses tuleb rõhutada, et vaatlusalused otsetoetused ei ole hõlmatud järelevalveameti ühegi suunisega, milles on määratud kindlaks tingimused, mille alusel pidada teatavat liiki abi kokkusobivaks EMP lepinguga.

| (267) | Seepärast kujutavad maksed, mille Nettbuss Sør AS sai väljaspool olemasolevat abikava ajavahemikul 2004–2014, endast tegevusabi, mis suurendab võrreldes teiste sarnaste ettevõtjatega kunstlikult Nettbuss Sør ASi konkurentsivõimet, vabastades ta kuludest, mis sarnastel transpordiettevõtjatel tuleb tavaliselt kanda. |
| --- | --- |

(267)

Seepärast kujutavad maksed, mille Nettbuss Sør AS sai väljaspool olemasolevat abikava ajavahemikul 2004–2014, endast tegevusabi, mis suurendab võrreldes teiste sarnaste ettevõtjatega kunstlikult Nettbuss Sør ASi konkurentsivõimet, vabastades ta kuludest, mis sarnastel transpordiettevõtjatel tuleb tavaliselt kanda.

| (268) | Kohtupraktika kohaselt ei ole selline tegevusabi põhimõtteliselt EMP lepinguga kokkusobiv ja see ei saa kuuluda artikli 61 lõike 3 punkti c kohaldamisalasse, kuna see kahjustab konkurentsitingimusi sektorites, kus seda antakse, ilma et see oma olemusest tulenevalt oleks võimeline ühtegi selles sättes ette nähtud eesmärkidest saavutama (76). |
| --- | --- |

(268)

Kohtupraktika kohaselt ei ole selline tegevusabi põhimõtteliselt EMP lepinguga kokkusobiv ja see ei saa kuuluda artikli 61 lõike 3 punkti c kohaldamisalasse, kuna see kahjustab konkurentsitingimusi sektorites, kus seda antakse, ilma et see oma olemusest tulenevalt oleks võimeline ühtegi selles sättes ette nähtud eesmärkidest saavutama (76).

76

| (269) | Eespool öeldut arvesse võttes järeldab järelevalveamet, et maksed, mille Nettbuss Sør AS sai väljaspool olemasolevat abikava ajavahemikul 2004–2014, on kokkusobimatud EMP lepinguga. |
| --- | --- |

(269)

Eespool öeldut arvesse võttes järeldab järelevalveamet, et maksed, mille Nettbuss Sør AS sai väljaspool olemasolevat abikava ajavahemikul 2004–2014, on kokkusobimatud EMP lepinguga.

4.3.   Järeldus abi kohta, mis anti Nettbuss Sør ASile väljaspool Aust-Agderi olemasolevat abikava ajavahemikul 2004–2014

Järeldus abi kohta, mis anti Nettbuss Sør ASile väljaspool Aust-Agderi olemasolevat abikava ajavahemikul 2004–2014

| (270) | Järelevalveamet järeldab, et Norra ametiasutused on andnud ajavahemikul 2004–2014 Nettbuss Sør ASile riigiabi EMP lepingu artikli 61 lõike 1 tähenduses, mis jääb väljapoole Aust-Agderi olemasolevat abikava. See uus abi kujutab endast tegevusabi, mis on kokkusobimatu EMP lepinguga. |
| --- | --- |

(270)

Järelevalveamet järeldab, et Norra ametiasutused on andnud ajavahemikul 2004–2014 Nettbuss Sør ASile riigiabi EMP lepingu artikli 61 lõike 1 tähenduses, mis jääb väljapoole Aust-Agderi olemasolevat abikava. See uus abi kujutab endast tegevusabi, mis on kokkusobimatu EMP lepinguga.

5.   JÄRELDUS KÄESOLEVA AMETLIKU UURIMISMENETLUSE KOHTA

| (271) | Järelevalveamet leiab, et Aust-Agderis alates 1994. aastast kuni tänaseni kohalike liini- ja koolibussiteenuste jaoks antud hüvitis (sh ATP projekti rahastamine) kujutab endast riigiabi EMP lepingu artikli 61 lõike 1 tähenduses. |
| --- | --- |

(271)

Järelevalveamet leiab, et Aust-Agderis alates 1994. aastast kuni tänaseni kohalike liini- ja koolibussiteenuste jaoks antud hüvitis (sh ATP projekti rahastamine) kujutab endast riigiabi EMP lepingu artikli 61 lõike 1 tähenduses.

| (272) | Järelevalveamet on seisukohal, et eespool nimetatud abi kohalike liinibussiteenuste jaoks on antud CTA-l, CTRil ja haldustavadel põhineva olemasoleva abikava alusel. Lisaks on järelevalveamet seisukohal, et eespool nimetatud abi kohalike koolibussiteenuste jaoks on antud haridusseadusel põhineva olemasoleva abikava alusel. |
| --- | --- |

(272)

Järelevalveamet on seisukohal, et eespool nimetatud abi kohalike liinibussiteenuste jaoks on antud CTA-l, CTRil ja haldustavadel põhineva olemasoleva abikava alusel. Lisaks on järelevalveamet seisukohal, et eespool nimetatud abi kohalike koolibussiteenuste jaoks on antud haridusseadusel põhineva olemasoleva abikava alusel.

| (273) | Võttes arvesse põhjendustes 211–215 öeldut, otsustab järelevalveamet lõpetada ametliku uurimismenetluse Aust-Agderi olemasoleva abikava osas. |
| --- | --- |

(273)

Võttes arvesse põhjendustes 211–215 öeldut, otsustab järelevalveamet lõpetada ametliku uurimismenetluse Aust-Agderi olemasoleva abikava osas.

| (274) | Lisaks järeldab järelevalveamet, et Norra ametiasutused on andnud ajavahemikul 2004–2014 Nettbuss Sør ASile riigiabi EMP lepingu artikli 61 lõike 1 tähenduses, mis jääb väljapoole Aust-Agderi olemasolevat abikava. Norra ametiasutused on andnud seda abi ebaseaduslikult, rikkudes järelevalve- ja kohtulepingu protokolli nr 3 I osa artikli 1 lõiget 3. See abi kujutab endast tegevusabi, mis on kokkusobimatu EMP lepinguga ja mis tuleb abisaajalt sisse nõuda. |
| --- | --- |

(274)

Lisaks järeldab järelevalveamet, et Norra ametiasutused on andnud ajavahemikul 2004–2014 Nettbuss Sør ASile riigiabi EMP lepingu artikli 61 lõike 1 tähenduses, mis jääb väljapoole Aust-Agderi olemasolevat abikava. Norra ametiasutused on andnud seda abi ebaseaduslikult, rikkudes järelevalve- ja kohtulepingu protokolli nr 3 I osa artikli 1 lõiget 3. See abi kujutab endast tegevusabi, mis on kokkusobimatu EMP lepinguga ja mis tuleb abisaajalt sisse nõuda.

6.   SISSENÕUDMINE

| (275) | Vastavalt EMP lepingule on järelevalveamet pädev otsustama, kas asjaomane riik peab abi andmise lõpetama, kui järelevalveamet on leidnud, et abi on kokkusobimatu EMP lepinguga. Samuti on EFTA kohus korduvalt sedastanud, et riigi kohustus lõpetada siseturuga kokkusobimatuks peetava abi andmine on kehtestatud selleks, et taastada varasem olukord (77). |
| --- | --- |

(275)

Vastavalt EMP lepingule on järelevalveamet pädev otsustama, kas asjaomane riik peab abi andmise lõpetama, kui järelevalveamet on leidnud, et abi on kokkusobimatu EMP lepinguga. Samuti on EFTA kohus korduvalt sedastanud, et riigi kohustus lõpetada siseturuga kokkusobimatuks peetava abi andmine on kehtestatud selleks, et taastada varasem olukord (77).

77

| (276) | Väljakujunenud kohtupraktika kohaselt on kõnealune eesmärk saavutatud, kui abisaaja on ebaseadusliku abina saadud summad tagasi maksnud ja seega loobunud eelisest, mis tal turul konkurentide ees oli, ja kui on taastatud abi väljamaksmisele eelnenud olukord (78). |
| --- | --- |

(276)

Väljakujunenud kohtupraktika kohaselt on kõnealune eesmärk saavutatud, kui abisaaja on ebaseadusliku abina saadud summad tagasi maksnud ja seega loobunud eelisest, mis tal turul konkurentide ees oli, ja kui on taastatud abi väljamaksmisele eelnenud olukord (78).

78

| (277) | Eespool nimetatud põhjustel leiab järelevalveamet, et Norra ametiasutused on maksnud hüvitisi, mis ületavad tegelikult kantud kahju ja jäävad väljapoole Aust-Agderi olemasoleva abikava kohaldamisala. Maksed kujutavad endast uusi riigiabi meetmeid, mis on kokkusobimatud EMP lepinguga. Kuna kõnealustest meetmetest ei ole järelevalveametile teatatud, peab järelevalveamet järelevalve- ja kohtulepingu protokolli nr 3 II osa artiklist 14 tulenevalt otsustama, et EMP lepingus sätestatud riigiabi eeskirjadega kokkusobimatu ebaseaduslik abi tuleb abisaajalt sisse nõuda. |
| --- | --- |

(277)

Eespool nimetatud põhjustel leiab järelevalveamet, et Norra ametiasutused on maksnud hüvitisi, mis ületavad tegelikult kantud kahju ja jäävad väljapoole Aust-Agderi olemasoleva abikava kohaldamisala. Maksed kujutavad endast uusi riigiabi meetmeid, mis on kokkusobimatud EMP lepinguga. Kuna kõnealustest meetmetest ei ole järelevalveametile teatatud, peab järelevalveamet järelevalve- ja kohtulepingu protokolli nr 3 II osa artiklist 14 tulenevalt otsustama, et EMP lepingus sätestatud riigiabi eeskirjadega kokkusobimatu ebaseaduslik abi tuleb abisaajalt sisse nõuda.

| (278) | Lisaks annab järelevalveamet korralduse nõuda sisse kokkusobimatu uus abi, mis anti järelevalveameti esimese sammu astumisele eelnenud kümne aasta jooksul. Käesoleva juhtumi puhul oli järelevalveameti esimeseks sammuks teabenõude esitamine Norra ametiasutustele 10. novembril 2011 (79). Järelevalveamet on kindlaks teinud kokkusobimatu uue abi olemasolu aastatel 2004–2014. Seega tuleb sisse nõuda kogu sel ajavahemikul antud kokkusobimatu abi. |
| --- | --- |

(278)

Lisaks annab järelevalveamet korralduse nõuda sisse kokkusobimatu uus abi, mis anti järelevalveameti esimese sammu astumisele eelnenud kümne aasta jooksul. Käesoleva juhtumi puhul oli järelevalveameti esimeseks sammuks teabenõude esitamine Norra ametiasutustele 10. novembril 2011 (79). Järelevalveamet on kindlaks teinud kokkusobimatu uue abi olemasolu aastatel 2004–2014. Seega tuleb sisse nõuda kogu sel ajavahemikul antud kokkusobimatu abi.

79

| (279) | Norra ametiasutusi kutsutakse üles esitama üksikasjalikku ja täpset teavet Nettbuss Sør ASile ajavahemikul 2004–2014 antud abi summa kohta. |
| --- | --- |

(279)

Norra ametiasutusi kutsutakse üles esitama üksikasjalikku ja täpset teavet Nettbuss Sør ASile ajavahemikul 2004–2014 antud abi summa kohta.

| (280) | Siinkohal soovib järelevalveamet eelkõige anda seoses sissenõudmisprotsessiga Norra ametiasutustele järgmist teavet ja järgmiseid suuniseid.






  a. | Avaliku teenuse liinide nr 39 ja 40 käitamisega seotud kulude vähendamisega on võimaldatud Nettbuss Sør ASile otsest kulude kokkuhoidu, mille suurusjärk on Norra ametiasutuste hinnangul 1 020 000 Norra krooni. See summa, mis ei kujuta endast avaliku teenindamise hüvitist, tuleb sisse nõuda koos liitintressiga, mida arvestatakse alates kuupäevast, mil kõnealune summa jäi ettevõtja käsutusse kasutamiseks lennujaamabussiteenuse jaoks, st alates 2013. aasta oktoobrist. |
| --- | --- | --- |

(280)

Siinkohal soovib järelevalveamet eelkõige anda seoses sissenõudmisprotsessiga Norra ametiasutustele järgmist teavet ja järgmiseid suuniseid.

a.

Avaliku teenuse liinide nr 39 ja 40 käitamisega seotud kulude vähendamisega on võimaldatud Nettbuss Sør ASile otsest kulude kokkuhoidu, mille suurusjärk on Norra ametiasutuste hinnangul 1 020 000 Norra krooni. See summa, mis ei kujuta endast avaliku teenindamise hüvitist, tuleb sisse nõuda koos liitintressiga, mida arvestatakse alates kuupäevast, mil kõnealune summa jäi ettevõtja käsutusse kasutamiseks lennujaamabussiteenuse jaoks, st alates 2013. aasta oktoobrist.

| b. | Sissenõudmist nõutakse vaid vedude puhul, mis kaldusid kõrvale vedudest, mis oleks tulnud deklareerida ALFA meetodi alusel avaliku teenindamise hüvitise saamiseks. Seda arvesse võttes hõlmab sissenõudekorraldus järgmiseid juhtumeid:






  i. | otsetoetused transporditeenuste eest, mida ei ole määratletud üldist majandushuvi pakkuvate teenustena (nt ärilised teenused); |
| --- | --- | --- |

b.

Sissenõudmist nõutakse vaid vedude puhul, mis kaldusid kõrvale vedudest, mis oleks tulnud deklareerida ALFA meetodi alusel avaliku teenindamise hüvitise saamiseks. Seda arvesse võttes hõlmab sissenõudekorraldus järgmiseid juhtumeid:

i.

otsetoetused transporditeenuste eest, mida ei ole määratletud üldist majandushuvi pakkuvate teenustena (nt ärilised teenused);

| ii. | otsetoetused muude transporditeenuste eest, mis ei ole hõlmatud sõlmitud kontsessioonilepinguga (nt teatavad liinid), ja |
| --- | --- |

ii.

otsetoetused muude transporditeenuste eest, mis ei ole hõlmatud sõlmitud kontsessioonilepinguga (nt teatavad liinid), ja

| iii. | otsetoetused avalike transporditeenuste eest, mis olid kunagi olemasoleva abikava osa, kuid mida ei eksisteeri juba ammu. |
| --- | --- |

iii.

otsetoetused avalike transporditeenuste eest, mis olid kunagi olemasoleva abikava osa, kuid mida ei eksisteeri juba ammu.

| c. | Järelevalveamet järeldab, et sissenõutavad summad peavad kajastama tegelikku kõrvalekallet kilomeetrite arvus ajavahemikul, mis algab 1. jaanuaril 2004 ja lõpeb lepingu lõppemisega 31. detsembril 2014, võttes arvesse ALFA meetodil kindlaks määratud kulude arvutamise põhimõtet. Sissenõutavast kogusummast arvatakse maha avaliku teenindamise ja äritegevusega seotud tulud, mis on juba maakonnale tagasi makstud. Liitintressi kohaldatakse alates kuupäevast, mil abi Nettbuss Sør ASile välja maksti, |
| --- | --- |

c.

Järelevalveamet järeldab, et sissenõutavad summad peavad kajastama tegelikku kõrvalekallet kilomeetrite arvus ajavahemikul, mis algab 1. jaanuaril 2004 ja lõpeb lepingu lõppemisega 31. detsembril 2014, võttes arvesse ALFA meetodil kindlaks määratud kulude arvutamise põhimõtet. Sissenõutavast kogusummast arvatakse maha avaliku teenindamise ja äritegevusega seotud tulud, mis on juba maakonnale tagasi makstud. Liitintressi kohaldatakse alates kuupäevast, mil abi Nettbuss Sør ASile välja maksti,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

Artikkel 1

Aust-Agderis alates 1994. aastast kuni tänaseni kohalike liini- ja koolibussiteenuste jaoks antud hüvitis (sh ATP projekti rahastamine) kujutab endast riigiabi EMP lepingu artikli 61 lõike 1 tähenduses, mis on antud olemasoleva abikava alusel. Seepärast lõpetatakse kõnealust abi käsitlev ametlik uurimismenetlus.

Artikkel 2

Maksed, mis Nettbuss Sør AS sai aastatel 2004–2014 väljaspool artiklis 1 nimetatud olemasolevat abikava, kujutavad endast riigiabi EMP lepingu artikli 61 lõike 1 tähenduses, mis on kokkusobimatu EMP lepinguga.

Artikkel 3

Norra ametiasutused võtavad kõik vajalikud meetmed, et nõuda Nettbuss Sør ASilt tagasi artiklis 2 osutatud abi, mis anti kõnealusele ettevõtjale ebaseaduslikult.

Sissenõutav abi peab sisaldama intressi ja liitintressi, mida arvestatakse kuupäevast, mil abi anti abisaaja käsutusse, kuni selle tagasimaksmiseni. Intress arvutatakse EFTA järelevalveameti otsuse nr 195/04/COL (mida on muudetud EFTA järelevalveameti 17. detsembri 2008. aasta otsusega nr 789/08/COL) artikli 9 alusel.

Artikkel 4

Tagastamine toimub viivitatama ja vastavalt siseriiklikus õiguses kehtivale korrale, kui see võimaldab otsuse kohest ja tõhusat täitmist.

Norra ametiasutused peavad tagama, et abi nõutakse tagasi nelja kuu jooksul alates käesoleva otsuse teatavaks tegemise kuupäevast.

Artikkel 5

Norra ametiasutused peavad kahe kuu jooksul alates käesoleva otsuse teatavakstegemisest järelevalveametile esitama järgmise teabe:

| 1) | Nettbuss Sør ASilt sissenõutav kogusumma (põhisumma ja intressid); |
| --- | --- |

1)

Nettbuss Sør ASilt sissenõutav kogusumma (põhisumma ja intressid);

| 2) | võimaluse korral kuupäevad, mil sissenõutavad summad anti Nettbuss Sør ASi käsutusse; |
| --- | --- |

2)

võimaluse korral kuupäevad, mil sissenõutavad summad anti Nettbuss Sør ASi käsutusse;

| 3) | üksikasjalik aruanne tehtud edusammudest ja käesoleva otsuse täitmiseks juba võetud meetmetest; |
| --- | --- |

3)

üksikasjalik aruanne tehtud edusammudest ja käesoleva otsuse täitmiseks juba võetud meetmetest;

| 4) | dokumendid, mis tõendavad, et ebaseadusliku ja kokkusobimatu abi sissenõudmine Nettbuss Sør ASilt juba käib (nt ringkirjad, väljastatud sissenõudekorraldused jne). |
| --- | --- |

4)

dokumendid, mis tõendavad, et ebaseadusliku ja kokkusobimatu abi sissenõudmine Nettbuss Sør ASilt juba käib (nt ringkirjad, väljastatud sissenõudekorraldused jne).

Artikkel 6

Käesolev otsus on adresseeritud Norra Kuningriigile.

Artikkel 7

Ainult otsuse ingliskeelne tekst on autentne.

Brüssel, 7. mai 2015

EFTA järelevalveameti nimel

eesistuja

Oda Helen SLETNES

kolleegiumi liige

Frank BÜCHEL

---

(1)  
  ELT C 118, 25.4.2013, lk 4, ja EMP kaasanne nr 24, 25.4.2013, lk 1.

1

(2)  Järgnev osa on väljavõte EFTA järelevalveameti 19. detsembri 2012. aasta otsusest nr 519/12/COL, millega lõpetatakse ASile Oslo Sporveier ja ASile Sporveisbussene antud võimalikku abi käsitlev ametlik uurimismenetlus (Norra) (ELT L 276, 17.10.2013, lk 8, ja EMP kaasanne nr 57, 17.10.2013, lk 1).

2

(3)  
  4. juuni 1976. aasta seadus nr 63 (jõustus 1. juulil 1977).

3

(4)  Vt 1976. aasta transpordiseaduse muutmisega seotud ettevalmistavad dokumendid – ettepanek nr 16 (1980–1981), lk 2.

4

(5)  Norra keeles Norsk Rutebileierforbund.

5

Norsk Rutebileierforbund

(6)  
  12. augusti 1986. aasta määrus nr 2170 (jõustus 1. jaanuaril 1987).

6

(7)  
  21. juuni 2002. aasta seadus nr 45 (jõustus 1. jaanuaril 2003).

7

(8)  
  26. märtsi 2003. aasta määrus nr 401 (jõustus 1. aprillil 2003).

8

(9)  
  4. juuni 1976. aasta seadus nr 63 (jõustus 1. juulil 1977). Kehtetuks tunnistatud ja asendatud CTAga 1. jaanuaril 2003.

9

(10)  
  12. augusti 1986. aasta määrus nr 2170 (jõustus 1. jaanuaril 1987) ja 4. detsembri 1992. aasta määrus nr 1013 (jõustus 1. jaanuaril 1994). Mõlemad kehtetuks tunnistatud ja asendatud CTRiga 1. aprillil 2003.

10

(11)  CTA artikli 22 lõige 3.

11

(12)  CTA artikli 22 lõige 4.

12

(13)  CTA artiklid 4 ja 6.

13

(14)  CTA artikli 4 lõige 1.

14

(15)  CTA artikli 4 lõige 2 ja CTRi I peatükk.

15

(16)  CTA artikli 27 lõige 1.

16

(17)  CTA artikli 6 lõige 1.

17

(18)  CTRi artikkel 25.

18

(19)  CTRi artiklid 28 ja 29. Need on nõuded, mida järelevalveamet peab kõige asjakohasemaks siseriikliku skeemi kirjeldamisel, samas on CTRis sätestatud mitmed muud üksikasjalikud nõuded erikontsessiooni puhul.

19

(20)  Transpordiministeerium on delegeerinud tariifide määramise õiguse maakondadele. Samas mõned hinnaalandused määratakse kindlaks riigi tasandil. Praktikas on ministeerium palunud kõikidel omavalitsusüksustel tagada, et kohaliku liinibussitranspordi teenuseid osutavad ettevõtjad pakuksid 50 % hinnaalandust lastele, vanuritele ja puudega kodanikele.

20

(21)  CTRi artikkel 28 ja artikli 29 lõige 2. CTRi artikli 28 lõike 3 kohaselt on transpordiministeeriumil õigus anda suuniseid sõidugraafikute sisu ja avaldamise kohta. Transpordiministeeriumi ringkiri N-1/2006 sisaldab täiendavaid suuniseid sõidugraafikute avaldamise kohta. Enne 2006. aastat reguleeriti sõidugraafikute avaldamise teatavaid aspekte CTRi artikliga 28. 2006. aastal jäeti need aspektid CTRist välja. Praktikas viidatakse ringkirjas N-1/2006 vanale sättele (CTRi artikkel 28), nagu see kehtis enne muutmist, ning öeldakse, et vanas sättes sisalduvaid nõudeid käsitatakse sõidugraafiku sisu käsitlevate suunistena kuni edasiste juhisteni.

21

(22)  CTRi artikli 27 lõige 2.

22

(23)  Nagu on väidetud ettevalmistavates dokumentides, ettepaneku 113 L 10. peatüki punkt 1 (2009–2010).

23

(24)  CTA artikkel 8. Võimalus kuulutada välja kontsessioone käsitlevad hankemenetlused nähti ette 1976. aasta transpordiseadusesse 11. juuni 1993. aasta seadusega nr 85 tehtud muudatusega (jõustus 1. jaanuaril 1994).

24

(25)  CTA artikli 22 lõige 5.

25

(26)  CTA artikli 22 lõige 1.

26

(27)  Norra ametiasutused on oma märkustes juhtumi 71524 (mis käsitleb väidetavalt ettevõtjatele AS Oslo Sporveier ja AS Sporveisbussene antud riigiabi) algatamisotsuse kohta seda kinnitanud ja selgitanud – viidates õiguskirjandusele (Norsk Lovkommentar) –, et eelmist sätet – 1976. aasta transpordiseaduse artiklit 24a – tõlgendati samamoodi. Väljaandes Norsk Lovkommentar (kättesaadav aadressil http://www.rettsdata.no/; juurdepääsuks on vajalik tasuline tellimus) on 1976. aasta transpordiseaduse hüvitise küsimuses öeldud märkuses 43 järgmist (norra keeles): „I rutetransporten vil det dog ofte være aktuelt å pålegge utøver en større rutetjeneste som sammenholdt med de takster som godkjennes, ikke gir et forsvarlig økonomisk grunnlag. I slike tilfeller kan plikten bare opprettholdes dersom det ytes tilskudd, jf.§ 24 a“. Järelevalveameti tõlge: „Liinitranspordi puhul on siiski sageli asjakohane nõuda, et transpordiettevõtja osutaks laiaulatuslikumat teenust, kui kindlaksmääratud maksimumhindu silmas pidades oleks finantshuvist lähtuvalt mõistlik. Sellistel tingimustel on avaliku teenindamise kohustust võimalik tagada ainult hüvitise pakkumisel. Vt artikkel 24a“.

27

Norsk Lovkommentar

Norsk Lovkommentar

(28)  
  17. juuli 1998. aasta seadus nr 61 (jõustus 1. augustil 1999).

28

(29)  
  13. juuli 1969. aasta seadus nr 24.

29

(30)  
  21. juuni 1974. aasta seadus nr 55.

30

(31)  
  31. mai 1985. aasta seadus nr 41.

31

(32)  Norges Statsbaner AS (NSB) on reisijaid teenindav Norra rongiettevõtja, mis kuulub transpordi- ja sideministeeriumile. Rongi- ja bussitransporditeenuste osutamise kõrval tegeleb ettevõtja ka kaubarongidega, rongitranspordiga välismaal ja kinnisvaraga.

32

(33)  Norra äriregistrit teavitati nendest ühinemistest 10. ja 11. juunil 2009 ning ettevõtjad Høyvågruta AS ja RTB kustutati registrist 3. ja 5. septembril 2009. Järelevalveamet kasutab kogu otsuses asjaomastele ettevõtjatele viitamisel väljendit „viis bussiettevõtjat“.

33

(34)  Norras on olnud bussitransporditeenuste hüvitise arvutamiseks kasutusel kaks paralleelset süsteemi, millel on palju ühisjooni. Üks süsteem, mida rakendab ka Aust-Agder, kannab nime ALFA; teise süsteemi nimi on BUSSKOST. Mõlema süsteemi aluseks on samad põhielemendid, kuid BUSSKOSTi on välja töötanud ja seda haldab (tasu eest) konsultatsioonifirma Asplan-VIAK.

34

(35)  Otsus kohtuasjas C-280/00: Altmark Trans GmbH ja Regierungspräsidium Magdeburg vs. Nahverkehrsgesellshaft (ECLI:EU:C:2003:415).

35

vs

(36)  Otsus kohtuasjas E-14/10: Konkurrenten.no AS vs. EFTA järelevalveamet (EFTA kohtu lahendid 2011, lk 266, punktid 74 ja 76).

36

vs

(37)  Norra ametiasutused ei vaatle Altmarki tingimusi seoses ajavahemikuga, mis eelneb 2004. aastale, sest järelevalveamet järeldas oma menetluse algatamise otsuses, et mis tahes abi, mis anti enne 2004. aastat, on olemasolev abi.

37

(38)  Nõukogu 26. juuni 1969. aasta määrus (EMÜ) nr 1191/69 raudtee-, maantee- ja siseveetranspordis osutatavate avalike teenuste kohta (EÜT L 156, 28.6.1969, lk 1), mis on inkorporeeritud EMP lepingu XIII lisasse.

38

(39)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 23. oktoobri 2007. aasta määrus (EÜ) nr 1370/2007, mis käsitleb avaliku reisijateveoteenuse osutamist raudteel ja maanteel ning millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrused (EMÜ) nr 1191/69 ja 1107/70 (ELT L 315, 3.12.2007, lk 1), mis on inkorporeeritud EMP lepingu XIII lisasse. Määrus (EÜ) nr 1370/2007 jõustus Norras 1. jaanuaril 2011 (vt 17. detsembri 2010. aasta määrus nr 1673).

39

(40)  Otsus kohtuasjas T-92/11, EU:T:2013:143, punktid 44–48 (vaidlustatud kohtuotsus, vt pooleli olev kohtuasi C-303/13 P: komisjon vs. Andersen).

40

vs

(41)  Mõiste „midtskyss“ hõlmas varem kõiki koolibussiteenuseid, mille eesmärk oli tuua lapsed koolipäeva lõpus koju, v.a päeva viimane koolibuss ning spetsiaalset transporti vajavate vigastatud või puudega laste transport.

41

(42)  Norra ametiasutuste sõnul on siin tegemist juhtumitega, mille puhul on keeruline hinnata, kas teatatud transporditeenus liigitub teenuse „midtskyss“ või teenuse „badekjøring“ alla.

42

(43)  Vt menetluse algatamise otsuse põhjendused 6–11.

43

(44)  Nettbuss Sør AS viitab eeskätt tegevusaastatele 2008 ja 2009, mil lõpliku hüvitise summa arvutamisel tehti nii kulude kui ka tulude poolel mitmeid muudatusi. Näiteks seoses suurenenud tootmiskuludega, mis ületasid algselt eelarvestatud hüvitise taset (38,5 miljonit Norra krooni), leppisid lepinguosalised Nettbuss Sør ASi väitel 2008. tootmisaasta jooksul kokku, et maakond maksab ettevõtjale 550 000 Norra krooni lisahüvitist. Nettbuss Sør ASile hüvitati 39,05 miljonit Norra krooni, ehkki väidetavalt oli ettevõtjal ka õigus vedusid kohandada, vähendades liiklust kuni miljoni Norra krooni väärtuses.

44

(45)  Komisjoni 16. novembri 2006. aasta direktiivi 2006/111/EÜ (liikmesriikide ja riigi osalusega äriühingute vaheliste finantssuhete läbipaistvuse ning teatavate ettevõtjate finantsläbipaistvuse kohta) (ELT L 318, 17.11.2006, lk 17) artikkel 2, mis on inkorporeeritud EMP lepingu XV lisa punkti 1a.

45

(46)  Altmarki kohtuotsuse punktid 87–93.

46

(47)  Vt põhjendused 84 ja 85.

47

(48)  Vt http://www.eftasurv.int/state-aid/legal-framework/state-aid-guidelines/, punkt 69.

48

(49)  Samas, punktid 72 ja 73.

49

(50)  Vt otsus liidetud kohtuasjades E-5/04, E-6/04 ja E-7/04: Fesil ja Finnfjord jt vs. EFTA järelevalveamet (EFTA kohtu lahendid 2005, lk 117, punkt 93); otsus kohtuasjas C-518/13: Eventech Ltd (EU:C:2015:9, punktid 64–70), ja selles tsiteeritud kohtupraktika.

50

vs

(51)  Peale selle täheldas kohus Altmarki kohtuotsuses, et alates 1995. aastast on mitmed ELi liikmesriigid vabatahtlikult avanud linna- ja linnalähi- või piirkondliku transpordi teatud turud teiste liikmesriikide ettevõtjate konkurentsile. Risk liikmesriikidevahelisele kaubandusele ei olnud seega hüpoteetiline, vaid tõeline, sest turg oli avatud konkurentsile (punktid 69 ja 79).

51

(52)  Altmarki kohtuotsuse punktid 77 ja 82.

52

(53)  Vt ka otsus kohtuasjas 102/87: Prantsusmaa vs. komisjon (EU:C:1988:391, punkt 19); otsus kohtuasjas C-305/89: Itaalia vs. komisjon (ECLI:EU:C:1991:142, punkt 26).

53

vs

vs

(54)  Vt komisjoni otsus ametliku uurimismenetluse algatamise kohta seoses riigiabiga C 54/2007 (Saksamaa) – riigiabi ettevõttele Emsländische Eisenbahn GmbH (ELT C 174, 9.7.2008, lk 13), punkt 119.

54

(55)  Otsus liidetud kohtuasjades T-298/97, T-312/97, T-313/97, T-315/97, T-600/97 kuni T-607/97, T-1/98, T-3/98 kuni T-6/98 ja T-23/98: Alzetta jt vs. komisjon (EU:T:2000:151, punkt 148).

55

vs

(56)  Samas, punktid 147 ja 148.

56

(57)  Otsus liidetud kohtuasjades C-72/91 ja C-73/91: Sloman Neptun (EU:C:1993:97, punkt 11); otsus kohtuasjas C-6/12: P Oy (EU:C:2013:525, punkt 36). Vt ka otsus liidetud kohtuasjades E-4/10, E-6/10 ja E-7/10: Liechtensteini Vürstiriik jt vs. EFTA järelevalveamet (EFTA kohtu lahendid 2011, lk 16, punkt 113).

57

P Oy

vs

(58)  Vt järelevalve- ja kohtulepingu protokolli nr 3 I osa artikli 1 lõige 1.

58

(59)  Järelevalveamet leiab, et mõisted „abikava“ ja „abisüsteem“ on sünonüümid.

59

(60)  Vt menetluse algatamise otsuse põhjendus 121.

60

(61)  Vt menetluse algatamise otsuse põhjendused 133 ja 162.

61

(62)  Vt menetluse algatamise otsuse põhjendused 123–133.

62

(63)  Otsus kohtuasjas C-44/93: Namur-Les Assurances du Crédit (EU:C:1994:311, punkt 28).

63

(64)  Kohtujurist Trabucchi ettepanek kohtuasjas 51/74: Van der Hulst (EU:C:1975:9).

64

(65)  Otsus liidetud kohtuasjades C-630/11 P kuni C-633/11 P: HGA srl a.o. vs. komisjon (EU:C:2013:387, punktid 92–94).

65

vs

(66)  Vt järelevalveameti 14. juuli 2004. aasta otsuse nr 195/04/COL (järelevalve- ja kohtulepingu protokolli nr 3 II osa artiklis 27 nimetatud rakendussätete kohta) konsolideeritud versiooni artikli 4 lõige 1 (kättesaadav aadressil http://www.eftasurv.int/media/decisions/195-04-COL.pdf). Vt ka kohtujurist Lenzi ettepanek Namuri kohtuasjas.

66

(67)  Vt järelevalve- ja kohtulepingu protokolli nr 3 I osa artikli 1 lõige 1.

67

(68)  Otsus kohtuasjas C-47/91: Itaalia vs. komisjon (EU:C:1994:358); otsus kohtuasjas E-14/10: Konkurrenten.no AS vs. EFTA järelevalveamet (EFTA kohtu lahendid 2011, lk 266, punktid 74 ja 76).

68

vs

vs

(69)  Sama loogikat kohaldatakse abikavade puhul, mille on heaks kiitnud järelevalveamet või Euroopa Komisjon. Vt näiteks otsus kohtuasjas C-47/91: Itaalia vs. komisjon (EU:C:1994:358, punktid 25 ja 26).

69

vs

(70)  Otsus liidetud kohtuasjades E-10/11 ja E-11/11: Hurtigruten ASA vs. EFTA järelevalveamet (EFTA kohtu lahendid 2012, lk 758, punkt 150).

70

vs

(71)  Järelevalveameti otsus ei piira võimalust kohaldada siseriiklikke eeskirju (nt kaubandusõigust), milles võidakse ette näha olemasoleva abikava kohaldamisalasse jääva ülemäärase hüvitise sissenõudmine.

71

(72)  Norra ametiasutuste väitel ei saa käsitada tehtud arvutusi lõplikena, sest kulude arvutuse alguspunkt ei pruugi iga aasta puhul täpne olla. Kogusumma on siiski ligikaudu 80 miljonit Norra krooni.

72

(73)  See näitaja annab tunnistust, et kulusid kohandati 2009. aastal võrreldes 2008. aastaga 7,4 %, võttes arvesse kulu- ja hinnakohandusi. Alates 2009. aastast kasutati ALFA meetodil saadud tulemuste täiendamiseks sisseseatud indekseerimissüsteemi.

73

(74)  
  18. detsembri 2001. aasta juhtumi nr 158 kohaselt otsustas Aust-Agderi maakond mitte võtta endale tulevikus vastutust koolibussiteenuste (midtskyss) eest. Vastutus kandus üle kommuunidele ja Nettbuss Sør AS hakkas esitama nende transporditeenuste eest arveid Aust-Agderi asemel kommuunidele. Kommuunid maksid koolibussiteenuste eest kuni 2013. aastani, mil vastutus läks tagasi Aust-Agderile, kes otsustas katta ka kulud, mille kommuunid olid 2011. ja 2012. aastal juba kandnud. Alates 2013. aastast esitab Nettbuss Sør AS arved otse Aust-Agderile. Mis puudutab ujumistunde, siis need on Norras osa põhiharidusest, mille eest vastutavad vastavalt haridusseadusele kommuunid. Peale selle deklareeris Nettbuss Sør AS Aust-Agderile avaliku teenindamise hüvitise saamiseks veod, mis on seotud Karjoleni liiniga. Norra ametiasutuste sõnul on seda liini rahastanud aastaid Arendali kommuun ja seda ei oleks pidanud tabelites deklareerima. Nettbuss Sør AS tunnistab, et neid vedusid ei oleks tulnud tabelitesse kanda.

74

midtskyss

(75)  Otsus kohtuasjas C-504/07: Antrop jt vs. Conselho de Ministros jt (EU:C:2009:290, punktid 26 ja 27).

75

vs

(76)  Otsus kohtuasjas T-211/05: Itaalia vs. komisjon (EU:C:2009:304, punkt 173).

76

vs

(77)  Otsus liidetud kohtuasjades E-4/10, E-6/10 ja E-7/10: Liechtensteini Vürstiriik jt vs. EFTA järelevalveamet (EFTA kohtu lahendid 2011, lk 16, punkt 142); otsus liidetud kohtuasjades E-10/11 ja E-11/11: Hurtigruten ASA vs. EFTA järelevalveamet (EFTA kohtu lahendid 2012, lk 758, punkt 286).

77

vs

vs

(78)  Otsus kohtuasjas C-75/97: Belgia vs. komisjon (EU:C:1999:311, punktid 64 ja 65). Vt otsus liidetud kohtuasjades E-5/04, E-6/04 ja E-7/04: Fesil ja Finnfjord, PIL ning teised ja Norra Kuningriik vs. EFTA järelevalveamet (EFTA kohtu lahendid 2005, lk 121, punkt 178) ja otsus kohtuasjas C-301/87: Itaalia vs. komisjon (ECLI:EU:C:2002:143, punkt 98). Vt ka ebaseadusliku ja kokkusobimatu abi tagasinõudmist käsitlevate järelevalveameti suuniste (http://www.eftasurv.int/state-aid/legal-framework/state-aid-guidelines/) punkt 2.2.1.

78

vs

vs

vs

(79)  Järelevalve- ja kohtulepingu protokolli nr 3 II osa artikkel 15. Vt ka otsus kohtuasjas C-276/03: Scott vs. komisjon (ECLI:EU:C:2005:590).

79

vs

---

| 27.10.2016 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 292/47 |
| --- | --- | --- | --- |

27.10.2016

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 292/47

---

EFTA JÄRELEVALVEAMETI OTSUS

nr 94/16/COL,

11. mai 2016,

millega nõutakse, et Norra ei võtaks seoses laevadega, millel kasutatakse külmutatud merevee mahuteid püstuvusnõuete täitmiseks, meedet, millest on teatatud EMP lepingu XIII lisa punktis 56 g osutatud õigusakti (nõukogu direktiiv 97/70/EÜ, millega kehtestatakse vähemalt 24 meetri pikkustele kalalaevadele ühtne ohutuskord) artikli 4 lõike 2 alusel [2016/1891]

EFTA JÄRELEVALVEAMET,

võttes arvesse EMP lepingu XIII lisa V peatüki punktis 56 g osutatud õigusakti (nõukogu 11. detsembri 1997. aasta direktiiv 97/70/EÜ, millega kehtestatakse vähemalt 24 meetri pikkustele kalalaevadele ühtne ohutuskord, (1) muudetud (edaspidi „õigusakt“)), nagu seda on kohandatud EMP lepinguga selle protokolli nr 1 alusel, eriti õigusakti artikli 4 lõike 4 punkti b,

käesoleva otsusega ettenähtud meetmed on kooskõlas EFTA transpordikomitee arvamusega,

toimides kooskõlas kontrollimenetlusega,

võttes arvesse EFTA järelevalveameti (edaspidi „järelevalveamet“) 13. märtsi 2013. aasta otsust 103/13/COL, millega antakse transpordi eest vastutavale kolleegiumi liikmele õigus teha teatavaid otsuseid (dokument nr 578349),

ning arvestades järgmist:

21. aprillil 2015 esitas Norra merendusamet eranditeatise, millega võetakse kalalaevade suhtes, millel kasutatakse ballastina külmutatud merevee mahuteid, kasutusele õigusakti artikli 4 lõige 2 (dokument nr 754705).

16. septembril 2015 teatas järelevalveamet Norrale, et tema arvates ei olnud teatisega esitatud piisavalt tõendeid (dokument nr 773295) ja kutsus Norrat üles kas teatise tagasi võtma või esitama lisaks sellele täiendavaid tõendavaid dokumente. Norra teavitas järelevalveametit 25. septembri 2015. aasta e-kirjas, et saadab täiendava dokumentatsiooni (dokument nr 774042).

23. novembril 2015 sai järelevalveamet Norra merendusametilt täiendava teabe (dokument nr 781516). Seega loeb järelevalveamet teatise nõuetekohaselt esitatuks alles sellest kuupäevast ja sellest kuupäevast algab õigusakti artikli 4 lõike 4 punktis b sätestatud kuuekuuline tähtaeg.

Vastavalt Norra teatisele kavatseb Norra muuta oma siseriiklikke õigusakte, et võtta vastu järgmine erand:

„
  13. juuni 2000. aasta eeskirjades nr 660 (vähemalt 15 meetrise kogupikkusega kalalaevade ehitamise, kasutamise, varustuse ja inspekteerimise kohta) lisatakse § 3–2 (4) sõnade „püsivalt paigaldatud“ järele järgmine tekst:

Laevad, millel kasutatakse saagi säilitamiseks ja jahutamiseks külmutatud merevett, võib kasutada vastavaid veemahuteid püstuvusnõuete täitmiseks. Sellised laevad varustatakse süsteemiga, mis jälgib täpset veekogust igas külmutatud merevee mahutis. Kui vee tase on heakskiidetud püstuvusarvutuste kohasest miinimumnõudest väiksem, aktiveeritakse roolikambris nii visuaalne kui ka heliline häiresignaal.“

Õigusakti I lisa III peatüki 2. reegli (Püstuvusnõuded) kolmandas lõigus on sätestatud, et laevadel pikkusega alla 45 m on ballast püsiv, ning et püsiballasti korral peab see olema tahke ja laevas kindlalt kinnitatud. EMP riikide asutused võivad lubada vedelballasti üksnes juhul, kui seda hoitakse täielikult täidetud paakides, mis ei ole ühendatud laeva ühegi pumbasüsteemiga. Norra esitatud erandi kirjelduse kohaselt ei ole see aga nii.

Õigusakti artikli 4 lõikes 2 on sätestatud, et EMP riigid kohaldavad erandeid sisaldavate meetmete võtmiseks Torremolinose protokolli lisa I peatüki 3. reegli punkti 3 sätteid, järgides kõnealuse artikli lõikes 4 sätestatud korda. Vastavalt 3. reegli punktile 3 tegelevad laevad, mille suhtes võidakse teha erand, kalapüügiga ranna lähedal, Norra teatises on aga näidatud, et see ei ole nii („suur osa kalalaevastikust tegutseb sadamatest kaugel avamerel“).

Peale selle, nagu nähakse samuti ette Torremolinose protokolli lisa I peatüki 3. reegli punktiga 3 koostoimes õigusakti artikli 4 lõikega 4, peab Norra esitama tõendid selle kohta, et Torremolinose protokolli nõuete kohaldamine on ebaotstarbekas ja ebapraktiline, võttes arvesse laeva tegevuspiirkonna kaugust koduriigi sadamast, laeva tüüpi, ilmastikutingimusi ja üldiste navigeerimisohtude puudumist.

Kuigi Norra on esitanud erandi õigustamiseks mitmeid põhjendusi, nagu „laevad on raskemad ja väiksema kütusetõhususega, külgõõtsumine on suurem, tegevusraadius on väiksem, lastimahutavus on väiksem ja laevaomanikud ehitavad suuremaid laevu kui vaja“, ning on väitnud, et külmutatud merevee mahuteid kasutavate laevadega ei ole olnud õnnetusi, loetakse neid väiteid peamiselt tegevuslikeks ja need ei näi täitvat nõudeid, mis on vajalikud erandi tegemiseks vastavalt Torremolinose protokolli lisa I peatüki 3. reegli punktile 3.

Järelevalveameti ja Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EÜ) nr 1406/2002 (2) loodud Euroopa Meresõiduohutuse Ameti (edaspidi „EMSA“) koostöö raames palus järelevalveamet abi seoses kõnealuse teatisega.

EMSA 8. oktoobri 2015. aasta hinnangus (dokument nr 776081) järeldatakse, et tehnilisest seisukohast on õigusakt püsiballasti asjus väga konkreetne, ja erandite tegemisel võivad EMP asutused lubada vedelballasti üksnes juhul, kui seda hoitakse täielikult täidetud paakides, mis ei ole ühendatud laeva ühegi pumbasüsteemiga. Teatatud meetme puhul see aga nii ei ole. Lisaks teatab EMSA, et Torremolinose protokolli lisa I peatüki 3. reegli punkt3 käsitleb ranna lähedal sõitvaid laevu, samas kui Norra kavatseb teha erandi laevadele, mis „tegelevad avamerekalapüügiga sadamatest kaugel“.

Kui Norralt oli 23. novembril 2015 laekunud puuduv teave, pöörduti 2015. aasta detsembris taas EMSA poole, et viimase soovitust ajakohastada. EMSA värskeim, Norra esitatud täiendaval teabel põhinev soovitus kinnitab teavitatud meetmete operatiivset iseloomu ja seega kinnitab EMSA, et tema 2015. aasta oktoobris antud hinnang jääb jõusse.

Järelevalveamet on seisukohal, et Norra võetud meede ei vasta õigusakti olulistele nõuetele erandite tegemiseks, sest i) Norra kirjeldatud pumbasüsteem ei ole vastavalt õigusakti tekstile erandikõlblik, ii) laevad, mille suhtes võimalik erand võidakse teha, ei tegele kalapüügiga ranna lähedal ja iii) Norra ei ole esitanud tõendeid selle kohta, miks õigusakti kohaldamine on ebaotstarbekas ja ebapraktiline. Seepärast on järelevalveamet seisukohal, et teatatud erand ei ole põhjendatud.

Sellest tulenevalt nõuab järelevalveamet, et Norra ei võtaks kavandatud meetmeid,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

| 1. | Kavandatud meede seoses laevadega, millel kasutatakse külmutatud merevee mahuteid püstuvusnõuete täitmiseks, millest Norra 23. novembril 2015 EMP lepingu XIII lisa V peatüki punktis 56 g osutatud õigusakti (direktiiv 97/70/EÜ) artikli 4 lõike 2 alusel teatas, ei ole õigustatud. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Norra ei tohi võtta meedet seoses laevadega, millel kasutatakse külmutatud merevee mahuteid püstuvusnõuete täitmiseks, millest ta teatas 23. novembril 2015. |
| --- | --- |

2.

| 3. | Käesolev otsus on adresseeritud Norrale. |
| --- | --- |

3.

Brüssel, 11. mai 2016

EFTA järelevalveameti nimel

kolleegiumi liige

Helga JÓNSDÓTTIR

direktor

Carsten ZATSCHLER

---

(1)  
  ELT L 34, 9.2.1998, lk 1.

1

(2)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 27. juuni 2002. aasta määrus (EÜ) nr 1406/2002, millega luuakse Euroopa Meresõiduohutuse Amet (EÜT L 208, 5.8.2002, lk 1).

2

---