# Eiropas Savienības L 321/2016

| | ISSN 1977-0715 |
| --- | --- |
| Eiropas Savienības
  Oficiālais Vēstnesis | L 321 |
| | |
| Izdevums latviešu valodā | Tiesību akti | 59. gadagājums2016. gada 29. novembris |

ISSN 1977-0715

Eiropas Savienības

Oficiālais Vēstnesis

L 321

Izdevums latviešu valodā

Tiesību akti

59. gadagājums2016. gada 29. novembris

---

| Saturs | | II   Neleģislatīvi akti | Lappuse |
| --- | --- | --- | --- |
| | | STARPTAUTISKI NOLĪGUMI |
| | * | Padomes Lēmums (ES) 2016/2079 (2016. gada 29. septembris) par to, lai Eiropas Savienības vārdā parakstītu un provizoriski piemērotu Partnerattiecību nolīgumu par attiecībām un sadarbību starp Eiropas Savienību un tās dalībvalstīm, no vienas puses, un Jaunzēlandi, no otras puses | 1 |
| | | Partnerattiecību nolīgums par attiecībām un sadarbību starp Eiropas Savienību un tās dalībvalstīm, no vienas puses, un Jaunzēlandi, no otras puses | 3 |
| | * | Grozījumi Muitas konvencijā par starptautiskajiem preču pārvadājumiem, izmantojot TIR karneti (1975. gada TIR konvencija) | 31 |
| | | REGULAS |
| | * | Komisijas Īstenošanas regula (ES) 2016/2080 (2016. gada 25. novembris) ar ko sāk vājpiena pulvera pārdošanu konkursa procedūrā | 45 |
| | * | Komisijas Īstenošanas regula (ES) 2016/2081 (2016. gada 28. novembris), ar ko atkārtoti uzliek galīgo antidempinga maksājumu tādas skābeņskābes importam, kuras izcelsme ir Ķīnas Tautas Republikā un kuru ražo Yuanping Changyuan Chemicals Co. Ltd. | 48 |
| | | LĒMUMI |
| | * | Padomes Lēmums (KĀDP) 2016/2082 (2016. gada 28. novembris), ar kuru groza Vienoto rīcību 2008/851/KĀDP par Eiropas Savienības militāro operāciju ar mērķi palīdzēt Somālijas piekrastē novērst un apkarot pirātismu un bruņotas laupīšanas un atturēt no šādiem nodarījumiem | 53 |
| | * | Padomes Lēmums (KĀDP) 2016/2083 (2016. gada 28. novembris), ar ko groza Lēmumu 2014/486/KĀDP par Eiropas Savienības padomdevēju misiju civilās drošības sektora reformai Ukrainā (EUAM Ukraine) | 55 |
| | * | Komisijas Lēmums (ES) 2016/2084 (2016. gada 10. jūnijs) par valsts atbalstu SA.38132 (2015/C) (ex 2014/NN) – papildu kompensācija par sabiedrisko pakalpojumu saistībām uzņēmumam Arfea

  (izziņots ardokumenta numuru C(2016) 3472)

   (
  1
  ) | 57 |
| | * | Komisijas Īstenošanas Lēmums (ES) 2016/2085 (2016. gada 28. novembris) par dažiem pagaidu aizsardzības pasākumiem saistībā ar ļoti patogēno H5N8 apakštipa putnu gripu Nīderlandē
  (izziņots ar dokumenta numuru C(2016) 7851) | 76 |
| | * | Komisijas Īstenošanas lēmums (ES) 2016/2086 (2016. gada 28. novembris) par dažiem pagaidu aizsardzības pasākumiem saistībā ar ļoti patogēno H5N8 apakštipa putnu gripu Zviedrijā
  (izziņots ar dokumenta numuru C(2016) 7852) | 80 |

Saturs

II   Neleģislatīvi akti

Lappuse

STARPTAUTISKI NOLĪGUMI

*

Padomes Lēmums (ES) 2016/2079 (2016. gada 29. septembris) par to, lai Eiropas Savienības vārdā parakstītu un provizoriski piemērotu Partnerattiecību nolīgumu par attiecībām un sadarbību starp Eiropas Savienību un tās dalībvalstīm, no vienas puses, un Jaunzēlandi, no otras puses

1

Partnerattiecību nolīgums par attiecībām un sadarbību starp Eiropas Savienību un tās dalībvalstīm, no vienas puses, un Jaunzēlandi, no otras puses

3

*

Grozījumi Muitas konvencijā par starptautiskajiem preču pārvadājumiem, izmantojot TIR karneti (1975. gada TIR konvencija)

TIR

TIR

31

REGULAS

*

Komisijas Īstenošanas regula (ES) 2016/2080 (2016. gada 25. novembris) ar ko sāk vājpiena pulvera pārdošanu konkursa procedūrā

45

*

Komisijas Īstenošanas regula (ES) 2016/2081 (2016. gada 28. novembris), ar ko atkārtoti uzliek galīgo antidempinga maksājumu tādas skābeņskābes importam, kuras izcelsme ir Ķīnas Tautas Republikā un kuru ražo Yuanping Changyuan Chemicals Co. Ltd.

Yuanping Changyuan Chemicals Co. Ltd.

48

LĒMUMI

*

Padomes Lēmums (KĀDP) 2016/2082 (2016. gada 28. novembris), ar kuru groza Vienoto rīcību 2008/851/KĀDP par Eiropas Savienības militāro operāciju ar mērķi palīdzēt Somālijas piekrastē novērst un apkarot pirātismu un bruņotas laupīšanas un atturēt no šādiem nodarījumiem

53

*

Padomes Lēmums (KĀDP) 2016/2083 (2016. gada 28. novembris), ar ko groza Lēmumu 2014/486/KĀDP par Eiropas Savienības padomdevēju misiju civilās drošības sektora reformai Ukrainā (EUAM Ukraine)

EUAM Ukraine

55

*

Komisijas Lēmums (ES) 2016/2084 (2016. gada 10. jūnijs) par valsts atbalstu SA.38132 (2015/C) (ex 2014/NN) – papildu kompensācija par sabiedrisko pakalpojumu saistībām uzņēmumam Arfea

  (izziņots ardokumenta numuru C(2016) 3472)

   (
  1
  )

Arfea

(izziņots ardokumenta numuru C(2016) 3472)

1

57

*

Komisijas Īstenošanas Lēmums (ES) 2016/2085 (2016. gada 28. novembris) par dažiem pagaidu aizsardzības pasākumiem saistībā ar ļoti patogēno H5N8 apakštipa putnu gripu Nīderlandē
  (izziņots ar dokumenta numuru C(2016) 7851)

(izziņots ar dokumenta numuru C(2016) 7851)

76

*

Komisijas Īstenošanas lēmums (ES) 2016/2086 (2016. gada 28. novembris) par dažiem pagaidu aizsardzības pasākumiem saistībā ar ļoti patogēno H5N8 apakštipa putnu gripu Zviedrijā
  (izziņots ar dokumenta numuru C(2016) 7852)

(izziņots ar dokumenta numuru C(2016) 7852)

80

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Dokuments attiecas uz EEZ |

---

(1)   Dokuments attiecas uz EEZ

1

| LV | Tiesību akti, kuru virsraksti ir gaišajā drukā, attiecas uz kārtējiem jautājumiem lauksaimniecības jomā un parasti ir spēkā tikai ierobežotu laika posmu.
  Visu citu tiesību aktu virsraksti ir tumšajā drukā, un pirms tiem ir zvaigznīte. |
| --- | --- |

LV

Tiesību akti, kuru virsraksti ir gaišajā drukā, attiecas uz kārtējiem jautājumiem lauksaimniecības jomā un parasti ir spēkā tikai ierobežotu laika posmu.

Visu citu tiesību aktu virsraksti ir tumšajā drukā, un pirms tiem ir zvaigznīte.

---

II Neleģislatīvi akti

STARPTAUTISKI NOLĪGUMI

| 29.11.2016 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 321/1 |
| --- | --- | --- | --- |

29.11.2016

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 321/1

---

PADOMES LĒMUMS (ES) 2016/2079

(2016. gada 29. septembris)

par to, lai Eiropas Savienības vārdā parakstītu un provizoriski piemērotu Partnerattiecību nolīgumu par attiecībām un sadarbību starp Eiropas Savienību un tās dalībvalstīm, no vienas puses, un Jaunzēlandi, no otras puses

EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienību un jo īpaši tā 37. pantu,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 207. pantu un 212. panta 1. punktu saistībā ar tā 218. panta 5. punktu un 218. panta 8. punkta otro daļu,

ņemot vērā Eiropas Komisijas un Savienības Augstās pārstāves ārlietās un drošības politikas jautājumos kopīgo priekšlikumu,

tā kā:

| (1) | Padome 2012. gada 25. jūnijā pilnvaroja Komisiju un Savienības Augsto pārstāvi ārlietās un drošības politikas jautājumos sākt sarunas ar Jaunzēlandi par pamatnolīgumu, lai aizstātu 2007. gada 21. septembra Kopīgo deklarāciju par Eiropas Savienības un Jaunzēlandes attiecībām un sadarbību. |
| --- | --- |

(1)

Padome 2012. gada 25. jūnijā pilnvaroja Komisiju un Savienības Augsto pārstāvi ārlietās un drošības politikas jautājumos sākt sarunas ar Jaunzēlandi par pamatnolīgumu, lai aizstātu 2007. gada 21. septembra Kopīgo deklarāciju par Eiropas Savienības un Jaunzēlandes attiecībām un sadarbību.

| (2) | Sarunas par Partnerattiecību nolīgumu par attiecībām un sadarbību starp Eiropas Savienību un tās dalībvalstīm, no vienas puses, un Jaunzēlandi, no otras puses, (“nolīgums”) veiksmīgi tika noslēgtas 2014. gada 30. jūlijā. Nolīgums atspoguļo gan vēsturiski ciešās attiecības un aizvien stingrākās saites, kas veidojas starp Pusēm, gan to vēlmi vērienīgā un inovatīvā veidā aizvien vairāk stiprināt un paplašināt savas attiecības. |
| --- | --- |

(2)

Sarunas par Partnerattiecību nolīgumu par attiecībām un sadarbību starp Eiropas Savienību un tās dalībvalstīm, no vienas puses, un Jaunzēlandi, no otras puses, (“nolīgums”) veiksmīgi tika noslēgtas 2014. gada 30. jūlijā. Nolīgums atspoguļo gan vēsturiski ciešās attiecības un aizvien stingrākās saites, kas veidojas starp Pusēm, gan to vēlmi vērienīgā un inovatīvā veidā aizvien vairāk stiprināt un paplašināt savas attiecības.

| (3) | Saskaņā ar nolīguma 58. pantu līdz tā spēkā stāšanās dienai Savienība un Jaunzēlande var provizoriski piemērot konkrētus nolīguma noteikumus, kurus abas Puses nosaka, savstarpēji vienojoties. |
| --- | --- |

(3)

Saskaņā ar nolīguma 58. pantu līdz tā spēkā stāšanās dienai Savienība un Jaunzēlande var provizoriski piemērot konkrētus nolīguma noteikumus, kurus abas Puses nosaka, savstarpēji vienojoties.

| (4) | Nolīgums būtu jāparaksta Savienības vārdā un daži tā noteikumi būtu jāpiemēro provizoriski, kamēr tiek pabeigtas procedūras, kas nepieciešamas tā noslēgšanai, |
| --- | --- |

(4)

Nolīgums būtu jāparaksta Savienības vārdā un daži tā noteikumi būtu jāpiemēro provizoriski, kamēr tiek pabeigtas procedūras, kas nepieciešamas tā noslēgšanai,

IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.

1. pants

Ar šo tiek atļauta Partnerattiecību nolīguma par attiecībām un sadarbību starp Eiropas Savienību un tās dalībvalstīm, no vienas puses, un Jaunzēlandi, no otras puses, parakstīšana Savienības vārdā, ņemot vērā nolīguma noslēgšanu.

Nolīguma teksts ir pievienots šim lēmumam.

2. pants

Saskaņā ar nolīguma 58. pantu un ņemot vērā tajā noteiktos paziņojumus, līdz tā spēkā stāšanās dienai starp Savienību un Jaunzēlandi provizoriski, bet tikai tiktāl, cik tas attiecas uz jautājumiem, kas ir Savienības kompetencē, ietverot jautājumus, kas ir Savienības kompetencē, lai noteiktu un īstenotu kopējo ārpolitiku un drošības politiku, piemēro šādus nolīguma noteikumus (1):

| — | 3. pants (Dialogs), |
| --- | --- |

—

3. pants (Dialogs),

| — | 4. pants (Sadarbība reģionālajās un starptautiskajās organizācijās), |
| --- | --- |

—

4. pants (Sadarbība reģionālajās un starptautiskajās organizācijās),

| — | 5. pants (Politiskais dialogs), |
| --- | --- |

—

5. pants (Politiskais dialogs),

| — | 53. pants (Apvienotā komiteja) (izņemot 3. punkta g) un h) apakšpunktu), un |
| --- | --- |

—

53. pants (Apvienotā komiteja) (izņemot 3. punkta g) un h) apakšpunktu), un

| — | X sadaļa (Nobeiguma noteikumi) (izņemot 57. pantu un 58. panta 1. un 3. punktu), ciktāl tas ir nepieciešams, lai nodrošinātu šajā pantā minēto nolīguma noteikumu provizorisku piemērošanu. |
| --- | --- |

—

X sadaļa (Nobeiguma noteikumi) (izņemot 57. pantu un 58. panta 1. un 3. punktu), ciktāl tas ir nepieciešams, lai nodrošinātu šajā pantā minēto nolīguma noteikumu provizorisku piemērošanu.

3. pants

Ar šo Padomes priekšsēdētājs tiek pilnvarots norīkot personu vai personas, kas tiesīgas Savienības vārdā parakstīt nolīgumu.

4. pants

Šis lēmums stājas spēkā nākamajā dienā pēc tā pieņemšanas.

Briselē, 2016. gada 29. septembrī

Padomes vārdā –

priekšsēdētājs

P. ŽIGA

---

(1)  Datumu, no kura 2. pantā minētie nolīguma noteikumi tiks piemēroti provizoriski, Padomes Ģenerālsekretariāts publicēs Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

1

Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī

---

| 29.11.2016 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 321/3 |
| --- | --- | --- | --- |

29.11.2016

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 321/3

---

PARTNERATTIECĪBU NOLĪGUMS

par attiecībām un sadarbību starp Eiropas Savienību un tās dalībvalstīm, no vienas puses, un Jaunzēlandi, no otras puses

EIROPAS SAVIENĪBA, turpmāk “Savienība”,

un

BEĻĢIJAS KARALISTE,

BULGĀRIJAS REPUBLIKA,

ČEHIJAS REPUBLIKA,

DĀNIJAS KARALISTE,

VĀCIJAS FEDERATĪVĀ REPUBLIKA,

IGAUNIJAS REPUBLIKA,

ĪRIJA,

GRIEĶIJAS REPUBLIKA,

SPĀNIJAS KARALISTE,

FRANCIJAS REPUBLIKA,

HORVĀTIJAS REPUBLIKA,

ITĀLIJAS REPUBLIKA,

KIPRAS REPUBLIKA,

LATVIJAS REPUBLIKA,

LIETUVAS REPUBLIKA,

LUKSEMBURGAS LIELHERCOGISTE,

UNGĀRIJA,

MALTAS REPUBLIKA,

NĪDERLANDES KARALISTE,

AUSTRIJAS REPUBLIKA,

POLIJAS REPUBLIKA,

PORTUGĀLES REPUBLIKA,

RUMĀNIJA,

SLOVĒNIJAS REPUBLIKA,

SLOVĀKIJAS REPUBLIKA,

SOMIJAS REPUBLIKA,

ZVIEDRIJAS KARALISTE,

LIELBRITĀNIJAS UN ZIEMEĻĪRIJAS APVIENOTĀ KARALISTE,

Eiropas Savienības dalībvalstis, turpmāk “dalībvalstis”,

no vienas puses, un

JAUNZĒLANDE,

no otras puses,

turpmāk “Puses”,

ŅEMOT VĒRĀ savas kopīgās vērtības un ciešās vēsturiskās, politiskās, ekonomiskās un kultūras saites,

ATZINĪGI NOVĒRTĒJOT virzību, kāda ir panākta, īstenojot to abpusēji izdevīgās attiecības kopš 2007. gada 21. septembrī tika pieņemta Kopīgā Deklarācija par attiecībām un sadarbību starp Eiropas Savienību un Jaunzēlandi,

VĒLREIZ APLIECINOT savas saistības attiecībā uz Apvienoto Nāciju Organizācijas Statūtu (“ANO Statūti”) mērķiem un principiem, un Apvienoto Nāciju Organizācijas (“ANO”) lomas stiprināšanu,

VĒLREIZ APLIECINOT savu apņemšanos saistībā ar demokrātijas principiem un cilvēktiesībām, kas noteiktas Vispārējā cilvēktiesību deklarācijā un citos attiecīgos starptautiskos cilvēktiesību dokumentos, kā arī tiesiskuma un labas pārvaldības principiem,

ATZĪSTOT Jaunzēlandes valdības īpašo ieguldījumu saistībā ar Vaitangi līguma principiem,

UZSVEROT savu attiecību visaptverošo raksturu un to, cik nozīmīgi ir nodrošināt saskaņotu sistēmu, lai veicinātu to attiecību attīstīšanu,

PAUŽOT kopīgu vēlmi savas attiecības veidot stipru partnerattiecību līmenī,

APLIECINOT savu vēlmi pastiprināt to politisko dialogu un sadarbību,

APŅĒMĪBĀ nostiprināt, padziļināt un dažādot sadarbību abpusēju interešu jomās divpusējā, reģionālā un globālā līmenī un pamatojoties uz savstarpēju izdevīgumu,

ATZĪSTOT vajadzību pastiprināt sadarbību tiesiskuma, brīvības un drošības jomā,

ATZĪSTOT vēlēšanos sekmēt ilgtspējīgu attīstību ekonomikas, sociālajā un vides dimensijā,

ARĪ TURPMĀK ATZĪSTOT viņu kopīgo interesi savstarpējas izpratnes un stipru saišu starp cilvēkiem veicināšanā, tostarp veicinot tūrismu, abpusējas vienošanās, kas ļauj jauniešiem apmeklēt citas valstis un izmantot darba un mācību iespējas tajās, un cita veida īstermiņa apmeklējumus,

VĒLREIZ APSTIPRINOT stingru apņemšanos veicināt ekonomikas izaugsmi, globālu ekonomikas pārvaldību, finanšu stabilitāti un efektīvu daudzpusību,

VĒLREIZ APSTIPRINOT savu apņemšanos sadarboties, lai veicinātu starptautisku mieru un drošību,

PAPILDINOT nolīgumus, kuri ir noslēgti starp Savienību un Jaunzēlandi, jo īpaši saistībā ar krīzes pārvarēšanu, zinātni un tehnoloģiju, gaisa pārvadājumu pakalpojumiem, atbilstības vērtēšanas procedūrām un sanitārajiem pasākumiem,

ATZĪMĒJOT, ka gadījumā, ja Puses nolemtu šā nolīguma satvarā slēgt īpašus līgumus brīvības, drošības un tiesiskuma jomā, kas Savienībai būtu jāslēdz saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību trešās daļas V sadaļu, šādu turpmāko nolīgumu noteikumi nebūtu saistoši Apvienotajai Karalistei un/vai Īrijai, ja vien Savienība, vienlaicīgi ar Apvienoto Karalisti un/vai Īriju, ciktāl tas attiecas uz to iepriekšējām divpusējām attiecībām, nepaziņo Jaunzēlandei par to, ka šādi nolīgumi Apvienotajai Karalistei un/vai Īrijai, kā Savienības daļai, ir kļuvuši saistoši, saskaņā ar Protokolu Nr. 21 par Apvienotās Karalistes un Īrijas nostāju brīvības, drošības un tiesiskuma jomā, kas pievienots Līgumam par Eiropas Savienību un Līgumam par Eiropas Savienības darbību. Tāpat jebkādi turpmāki Savienības iekšējie pasākumi, kas būtu jāpieņem saskaņā ar iepriekš minēto V sadaļu šā nolīguma īstenošanai, nebūtu saistoši Apvienotajai Karalistei un/vai Īrijai, ja vien tās nav paziņojušas par savu vēlmi piedalīties šādos pasākumos vai pieņemt tos saskaņā ar Protokolu Nr. 21. Ņemot vērā arī to, ka uz šādiem turpmākiem nolīgumiem vai šādiem turpmākiem Savienības iekšējiem pasākumiem attieksies Protokols Nr. 22 par Dānijas nostāju, kas pievienots minētajiem Līgumiem,

IR VIENOJUŠĀS PAR TURPMĀKO.

I SADAĻA

VISPĀRĪGI NOTEIKUMI

1. pants

Nolīguma mērķis

Nolīguma mērķis ir veidot stiprākas partnerattiecības starp Pusēm un padziļināt un veicināt sadarbību jautājumos, kas skar kopīgas intereses, atspoguļojot kopīgās vērtības un principus, tostarp pastiprinot dialogu augstākajā līmenī.

2. pants

Sadarbības pamats

1.   Puses vēlreiz apliecina atbalstu demokrātijas principiem, cilvēktiesībām un pamatbrīvībām, kā arī tiesiskumam un labai pārvaldībai.

Vispārējā cilvēktiesību deklarācijā un citos starptautiskos cilvēktiesību dokumentos noteiktā tiesiskuma principa, demokrātijas principu un cilvēka pamattiesību un pamatbrīvību ievērošana ir abu Pušu iekšpolitikas un starptautiskās politikas pamatā un ir nolīguma būtisks elements.

2.   Puses vēlreiz apliecina savu atbalstu ANO Statūtiem un tajos paustajām kopīgajām vērtībām.

3.   Puses vēlreiz apliecina apņemšanos sekmēt ilgtspējīgu attīstību un izaugsmi visos aspektos, sniegt ieguldījumu starptautiski saskaņotu attīstības mērķu sasniegšanā un sadarboties pasaules mēroga vides problēmu, tostarp klimata pārmaiņu, risināšanā.

4.   Puses uzsver kopīgo atbalstu divpusējo attiecību visaptverošajam raksturam un šo attiecību paplašināšanai un padziļināšanai, tostarp slēdzot īpašus nolīgumus vai vienošanās.

5.   Šā nolīguma īstenošanas pamatā ir dialoga, savstarpējas cieņas, vienlīdzīgu partnerattiecību, vienprātības un starptautisko tiesību ievērošanas princips.

3. pants

Dialogs

1.   Puses vienojas pastiprināt savu regulāro dialogu visās jomās, uz kurām attiecas šis nolīgums, lai īstenotu tā mērķus.

2.   Pušu dialogs notiek, īstenojot sakarus, apmaiņas un apspriedes jebkurā līmenī, jo īpaši šādos veidos:

| a) | vadītāju līmeņa sanāksmes, ko rīko regulāri, kad vien Puses uzskata to par vajadzīgu; |
| --- | --- |

a)

vadītāju līmeņa sanāksmes, ko rīko regulāri, kad vien Puses uzskata to par vajadzīgu;

| b) | ministru līmeņa apspriedes un apmeklējumi, ko rīko tādos gadījumos un tādās vietās, kuras nosaka Puses; |
| --- | --- |

b)

ministru līmeņa apspriedes un apmeklējumi, ko rīko tādos gadījumos un tādās vietās, kuras nosaka Puses;

| c) | ārlietu ministru līmeņa apspriedes, kas notiek regulāri, ja iespējams- reizi gadā; |
| --- | --- |

c)

ārlietu ministru līmeņa apspriedes, kas notiek regulāri, ja iespējams- reizi gadā;

| d) | augstāko amatpersonu līmeņa sanāksmes, lai apspriestos par jautājumiem, kuri skar kopīgas intereses, vai informatīvi saieti un sadarbība saistībā ar nozīmīgākajiem iekšzemes vai starptautiskiem notikumiem; |
| --- | --- |

d)

augstāko amatpersonu līmeņa sanāksmes, lai apspriestos par jautājumiem, kuri skar kopīgas intereses, vai informatīvi saieti un sadarbība saistībā ar nozīmīgākajiem iekšzemes vai starptautiskiem notikumiem;

| e) | nozaru dialogi par jautājumiem, kas skar kopīgas intereses; un |
| --- | --- |

e)

nozaru dialogi par jautājumiem, kas skar kopīgas intereses; un

| f) | delegāciju apmaiņa starp Eiropas Parlamentu un Jaunzēlandes Parlamentu. |
| --- | --- |

f)

delegāciju apmaiņa starp Eiropas Parlamentu un Jaunzēlandes Parlamentu.

4. pants

Sadarbība reģionālajās un starptautiskajās organizācijās

Puses apņemas sadarboties, veicot viedokļu apmaiņu politiskajos jautājumos, kas skar kopīgas intereses, un, vajadzības gadījumā, apmainoties ar informāciju par nostāju reģionālos un starptautiskos forumos un organizācijās.

II SADAĻA

POLITISKAIS DIALOGS UN SADARBĪBA ĀRPOLITIKAS UN DROŠĪBAS JAUTĀJUMOS

5. pants

Politiskais dialogs

Puses vienojas pastiprināt savu regulāro politisko dialogu visos līmeņos, jo īpaši, lai apspriestu kopīgu interešu jautājumus, uz ko attiecas šī sadaļa, un stiprinātu kopīgu pieeju starptautiskos jautājumos. Puses vienojas, ka šajā sadaļā termins “politiskais dialogs” nozīmē oficiālu vai neoficiālu apmaiņu un apspriedes jebkurā valdības līmenī.

6. pants

Apņemšanās ievērot demokrātijas principus, cilvēktiesības un tiesiskumu

Lai virzītu uz priekšu Pušu kopīgo apņemšanos īstenot demokrātijas principus, cilvēktiesības un tiesiskumu, Puses vienojas:

| a) | veicināt būtiskākos principus saistībā ar demokrātijas vērtībām, cilvēktiesībām un tiesiskumu, tostarp daudzpusējos forumos; un |
| --- | --- |

a)

veicināt būtiskākos principus saistībā ar demokrātijas vērtībām, cilvēktiesībām un tiesiskumu, tostarp daudzpusējos forumos; un

| b) | attiecīgos gadījumos sadarboties un koordinēt demokrātijas principu, cilvēktiesību un tiesiskuma praktisku veicināšanu, tostarp trešās valstīs. |
| --- | --- |

b)

attiecīgos gadījumos sadarboties un koordinēt demokrātijas principu, cilvēktiesību un tiesiskuma praktisku veicināšanu, tostarp trešās valstīs.

7. pants

Krīzes pārvarēšana

Puses vēlreiz apstiprina savu apņemšanos veicināt starptautisko mieru un drošību, tostarp, inter alia, īstenojot Briselē 2012. gada 18. aprīlī parakstīto Nolīgumu starp Jaunzēlandi un Eiropas Savienību, ar ko izveido sistēmu Jaunzēlandes dalībai Eiropas Savienības krīžu pārvarēšanas operācijās.

inter alia

8. pants

Masu iznīcināšanas ieroču izplatīšanas apkarošana

1.   Puses uzskata, ka masu iznīcināšanas ieroču (MII) un to nogādes līdzekļu izplatīšana gan valstīm, gan nevalstiskiem dalībniekiem ir viens no nopietnākajiem draudiem starptautiskajam mieram un drošībai. Puses vēlreiz apstiprina savu apņemšanos savas valsts līmenī ievērot un pilnībā īstenot savus pastāvošos pienākumus saskaņā ar starptautiskajiem atbruņošanās un ieroču neizplatīšanas līgumiem un nolīgumiem, un citas atbilstīgas starptautiskās saistības. Puses vienojas sadarboties un sniegt savu ieguldījumu cīņā pret MII un to nogādes līdzekļu izplatīšanu. Puses vienojas, ka šis noteikums ir šā nolīguma būtiska sastāvdaļa.

2.   Puses arī vienojas sadarboties, lai novērstu MII un to nogādes līdzekļu izplatīšanu, un sniegt savu ieguldījumu šādā veidā:

| a) | attiecīgā gadījumā veicot pasākumus, lai parakstītu vai ratificētu visus citus attiecīgos starptautiskos dokumentus, vai lai tiem pievienotos un tos pilnībā īstenotu; |
| --- | --- |

a)

attiecīgā gadījumā veicot pasākumus, lai parakstītu vai ratificētu visus citus attiecīgos starptautiskos dokumentus, vai lai tiem pievienotos un tos pilnībā īstenotu;

| b) | saglabājot efektīvu valsts eksporta kontroles sistēmu, kontrolējot gan ar MII saistītu produktu eksportu, gan tranzītu, tostarp kontroli pār divējāda lietojuma tehnoloģiju galīgo izmantošanu saistībā ar MII, un nosakot efektīvas sankcijas par eksporta kontroles pārkāpumiem. |
| --- | --- |

b)

saglabājot efektīvu valsts eksporta kontroles sistēmu, kontrolējot gan ar MII saistītu produktu eksportu, gan tranzītu, tostarp kontroli pār divējāda lietojuma tehnoloģiju galīgo izmantošanu saistībā ar MII, un nosakot efektīvas sankcijas par eksporta kontroles pārkāpumiem.

3.   Puses vienojas izveidot regulāru politisko dialogu par minētajiem jautājumiem.

9. pants

Kājnieku ieroči un vieglie ieroči

1.   Puses atzīst, ka kājnieku ieroču un vieglo ieroču (“VIKI”), tostarp to munīcijas nelikumīga ražošana, pārvadāšana un aprite, kā arī šo ieroču un munīcijas pārmērīga uzkrāšana, slikta pārvaldība, neatbilstīgi nodrošinātas noliktavas un nekontrolēta izplatīšana joprojām nopietni apdraud starptautisko mieru un drošību.

2.   Puses atkārtoti apstiprina savu apņemšanos ievērot un pilnā apjomā pildīt savas saistības attiecībā uz pienākumu apkarot VIKI, tostarp to munīcijas nelikumīgu tirdzniecību, saskaņā ar spēkā esošiem starptautiskiem nolīgumiem un ANO Drošības padomes (“ANO DP”) rezolūcijām, kā arī savas saistības saskaņā ar citiem starptautiskiem instrumentiem, kas piemērojami šajā jomā, piemēram, ANO Rīcības programmu, lai novērstu, apkarotu un izskaustu kājnieku ieroču un vieglo ieroču nelikumīgu tirdzniecību visos tās aspektos.

3.   Puses apņemas sadarboties un nodrošināt savu centienu koordinēšanu un savstarpēju papildināšanu, lai apkarotu nelikumīgu VIKI, tostarp to munīcijas, tirdzniecību pasaules, reģionālā, subreģionālā un valsts līmenī, un vienojas veidot regulāru politisko dialogu minētajos jautājumos.

10. pants

Starptautiskā Krimināltiesa

1.   Puses vēlreiz apstiprina, ka vissmagākajiem noziegumiem, kas skar starptautisko sabiedrību kopumā, nebūtu jāpaliek nesodītiem un ka būtu jānodrošina to kriminālvajāšana, veicot pasākumus vai nu iekšzemes, vai starptautiskā līmenī, tostarp iesaistot Starptautisko Krimināltiesu.

2.   Sekmējot miera un starptautiskā tiesiskuma stiprināšanu, Puses vēlreiz apstiprina savu apņemšanos:

| a) | veikt pasākumus, lai īstenotu Starptautiskās Krimināltiesas Romas statūtus (“Romas statūti”) un attiecīgā gadījumā – saistītos instrumentus; |
| --- | --- |

a)

veikt pasākumus, lai īstenotu Starptautiskās Krimināltiesas Romas statūtus (“Romas statūti”) un attiecīgā gadījumā – saistītos instrumentus;

| b) | veikt pieredzes apmaiņu ar reģionālajiem partneriem tādu juridisko pielāgojumu pieņemšanā, kas vajadzīgi, lai varētu ratificēt un īstenot Romas statūtus; un |
| --- | --- |

b)

veikt pieredzes apmaiņu ar reģionālajiem partneriem tādu juridisko pielāgojumu pieņemšanā, kas vajadzīgi, lai varētu ratificēt un īstenot Romas statūtus; un

| c) | sadarboties, lai sekmētu mērķi panākt Romas statūtu universālumu un integritāti. |
| --- | --- |

c)

sadarboties, lai sekmētu mērķi panākt Romas statūtu universālumu un integritāti.

11. pants

Sadarbība terorisma apkarošanā

1.   Puses vēlreiz apstiprina to, cik būtiska ir cīņa pret terorismu, pilnībā ievērojot tiesiskumu, starptautiskos tiesību aktus, jo īpaši ANO Statūtus un attiecīgās ANO DP rezolūcijas, cilvēktiesības, bēgļu tiesības un starptautiskās humanitārās tiesības.

2.   Šajā sakarā un ņemot vērā ANO Globālo pretterorisma stratēģiju, kas ietverta ANO Ģenerālās asamblejas 2006. gada 8. septembra Rezolūcijā 60/288, Puses vienojas sadarboties, lai novērstu un apspiestu terorismu, jo īpaši, rīkojoties, kā norādīts turpmāk:

| a) | pilnībā īstenojot ANO DP Rezolūcijas 1267, 1373 un 1540 un citas ANO rezolūcijas un starptautiskos instrumentus; |
| --- | --- |

a)

pilnībā īstenojot ANO DP Rezolūcijas 1267, 1373 un 1540 un citas ANO rezolūcijas un starptautiskos instrumentus;

| b) | apmainoties ar informāciju par teroristu grupām un to atbalsta tīkliem saskaņā ar piemērojamajiem starptautiskajiem un valsts tiesību aktiem; |
| --- | --- |

b)

apmainoties ar informāciju par teroristu grupām un to atbalsta tīkliem saskaņā ar piemērojamajiem starptautiskajiem un valsts tiesību aktiem;

| c) | apmainoties viedokļiem par:






  i) | līdzekļiem un metodēm, kādas izmanto cīņā pret terorismu, ietverot tehnisko jomu un mācības; |
| --- | --- | --- |

c)

apmainoties viedokļiem par:

i)

līdzekļiem un metodēm, kādas izmanto cīņā pret terorismu, ietverot tehnisko jomu un mācības;

| ii) | terorisma novēršanu; un |
| --- | --- |

ii)

terorisma novēršanu; un

| iii) | paraugpraksi attiecībā uz cilvēktiesību aizsardzību terorisma apkarošanā; |
| --- | --- |

iii)

paraugpraksi attiecībā uz cilvēktiesību aizsardzību terorisma apkarošanā;

| d) | sadarbojoties, lai padziļinātu starptautisko vienprātību par terorisma apkarošanu un tās normatīvo regulējumu, un rīkojoties, lai pēc iespējas ātrāk tiktu panākta vienošanās par visaptverošu konvenciju par starptautisko terorismu, tādējādi papildinot pastāvošos ANO pretterorisma instrumentus; un |
| --- | --- |

d)

sadarbojoties, lai padziļinātu starptautisko vienprātību par terorisma apkarošanu un tās normatīvo regulējumu, un rīkojoties, lai pēc iespējas ātrāk tiktu panākta vienošanās par visaptverošu konvenciju par starptautisko terorismu, tādējādi papildinot pastāvošos ANO pretterorisma instrumentus; un

| e) | veicinot sadarbību starp ANO dalībvalstīm, lai efektīvi īstenotu ANO Vispārējo terorisma apkarošanas stratēģiju, izmantojot jebkurus līdzekļus. |
| --- | --- |

e)

veicinot sadarbību starp ANO dalībvalstīm, lai efektīvi īstenotu ANO Vispārējo terorisma apkarošanas stratēģiju, izmantojot jebkurus līdzekļus.

3.   Puses vēlreiz apstiprina apņemšanos, apkarojot terorisma finansēšanu, ievērot starptautiskos standartus, kādus ir noteikusi Finanšu darījumu darba grupa (“FATF”).

4.   Puses vēlreiz apliecina savu apņemšanos strādāt kopā, lai nodrošinātu pretterorisma spēju veidošanas atbalstu citām valstīm, kurām ir nepieciešami resursi un speciālās zināšanas, lai novērstu terorismu un reaģētu uz to, tostarp Pasaules pretterorisma foruma (GCTF) kontekstā.

III SADAĻA

SADARBĪBA PASAULES ATTĪSTĪBAS UN HUMĀNĀS PALĪDZĪBAS JOMĀ

12. pants

Attīstība

1.   Puses vēlreiz apstiprina savu apņemšanos atbalstīt ilgtspējīgu attīstību jaunattīstības valstīs, lai samazinātu nabadzību un veicinātu drošāku, taisnīgāku un pārtikušāku pasauli.

2.   Puses atzīst, cik vērtīgi ir strādāt kopā, lai nodrošinātu, ka attīstības darbībām ir lielāka iedarbība, tvērums un ietekme, tostarp Klusā okeāna reģionā.

3.   Šajā nolūkā Puses vienojas:

| a) | veikt viedokļu apmaiņu un, atbilstīgā gadījumā, koordinēt nostājas attīstības jautājumos reģionālos un starptautiskos forumos, veicinot iekļaujošu un ilgtspējīgu izaugsmi cilvēces attīstībai; un |
| --- | --- |

a)

veikt viedokļu apmaiņu un, atbilstīgā gadījumā, koordinēt nostājas attīstības jautājumos reģionālos un starptautiskos forumos, veicinot iekļaujošu un ilgtspējīgu izaugsmi cilvēces attīstībai; un

| b) | veikt informācijas apmaiņu par viņu attiecīgajām attīstības programmām un, atbilstīgā gadījumā, koordinēt iesaistīšanos valsts iekšienē, lai palielinātu savu ietekmi uz ilgtspējīgu attīstību un nabadzības izskaušanu. |
| --- | --- |

b)

veikt informācijas apmaiņu par viņu attiecīgajām attīstības programmām un, atbilstīgā gadījumā, koordinēt iesaistīšanos valsts iekšienē, lai palielinātu savu ietekmi uz ilgtspējīgu attīstību un nabadzības izskaušanu.

13. pants

Humānā palīdzība

Puses atkārtoti apliecina kopīgu apņemšanos īstenot humāno palīdzību, un atbilstīgā gadījumā centīsies sniegt koordinētu palīdzību.

IV SADAĻA

SADARBĪBA EKONOMIKAS UN TIRDZNIECĪBAS JAUTĀJUMOS

14. pants

Dialogs ekonomikas, tirdzniecības un investīciju jautājumos

1.   Puses apņemas īstenot dialogu un sadarbību jomās, kas saistītas ar ekonomiku un tirdzniecību un investīcijām, lai veicinātu divpusējas tirdzniecības un investīciju plūsmas. Tajā pašā laikā atzīstot, cik svarīgi ir to turpināt, izmantojot uz noteikumiem balstītu daudzpusēju tirdzniecības sistēmu, Puses apliecina savu apņemšanos strādāt kopā Pasaules Tirdzniecības organizācijā (“PTO”), lai panāktu turpmāku tirdzniecības liberalizāciju.

2.   Puses vienojas veicināt informācijas un pieredzes apmaiņu par savu makroekonomikas politiku un tendencēm, ietverot informācijas apmaiņu par ekonomikas politikas koordināciju reģionālās ekonomiskās sadarbības un integrācijas kontekstā.

3.   Puses īsteno nopietnu dialogu, lai veicinātu preču tirdzniecību, ietverot lauksaimniecības un citas pirmās nepieciešamības preces, izejvielas, ražotās preces un izstrādājumus ar augstu pievienoto vērtību. Puses atzīst, ka pārredzama, uz tirgu balstīta pieeja ir labākais veids, kā radīt investīcijām labvēlīgu vidi šādu izstrādājumu ražošanas un tirdzniecības jomā, un veicināt to efektīvu piešķiršanu un lietošanu.

4.   Puses īsteno nopietnu dialogu ar mērķi veicināt pakalpojumu divpusēju tirdzniecību un informācijas un pieredzes apmaiņu par savu attiecīgo uzraudzības vidi. Puses arī vienojas stiprināt sadarbību, lai uzlabotu grāmatvedības, revīzijas, uzraudzības un normatīvās sistēmas banku, apdrošināšanas un citās finanšu nozares jomās.

5.   Puses veicina pievilcīgas un stabilas vides sagatavošanu divpusējām investīcijām, īstenojot dialogu, kura mērķis ir uzlabot savstarpējo sapratni un sadarbību ar investīcijām saistītos jautājumos, meklējot veidus, kādos atvieglot investīciju plūsmu un veicināt stabilus, pārredzamus un atvērtus noteikumus investoriem.

6.   Puses viena otru informē par divpusējās un starptautiskās tirdzniecības attīstību, investīciju un citu politikas virzienu ar tirdzniecību saistītiem aspektiem, ietverot to politikas pieejas brīvās tirdzniecības nolīgumiem (“BTN”) un attiecīgajām BTN programmām un regulējuma jautājumiem, kas potenciāli varētu ietekmēt divpusējo tirdzniecību un investīcijas.

7.   Šāds dialogs un sadarbība saistībā ar tirdzniecību un investīcijām tiks īstenota, inter alia, veicot:

| a) | ikgadēju dialogu par tirdzniecības politiku augstāko vadītāju līmenī, ko papildinās ministru tikšanās tirdzniecības jautājumos, kad Puses par to vienosies; |
| --- | --- |

a)

ikgadēju dialogu par tirdzniecības politiku augstāko vadītāju līmenī, ko papildinās ministru tikšanās tirdzniecības jautājumos, kad Puses par to vienosies;

| b) | ikgadēju dialogu par lauksaimniecības tirdzniecību; un |
| --- | --- |

b)

ikgadēju dialogu par lauksaimniecības tirdzniecību; un

| c) | cita veida apmaiņu nozares līmenī, kā noteiks Puses. |
| --- | --- |

c)

cita veida apmaiņu nozares līmenī, kā noteiks Puses.

8.   Puses apņemas sadarboties, nodrošinot nosacījumus lielākai savstarpējai tirdzniecībai un investīcijām un veicinot tās, tostarp, vajadzības gadījumā, uzsākot sarunas par jauniem nolīgumiem.

15. pants

Sanitārie un fitosanitārie jautājumi

1.   Puses vienojas stiprināt sadarbību sanitārijas un fitosanitārijas (“SFS”) jautājumos, sadarbojoties PTO Līguma par sanitāro un fitosanitāro pasākumu piemērošanu satvarā un Pārtikas kodeksa komisijā, Pasaules dzīvnieku veselības organizācijā (“
  OIE
  ”) un atbilstīgās starptautiskās un reģionālās organizācijās, kuras darbojas Starptautiskās Augu aizsardzības konvencijas (“
  IPPC
  ”) satvarā. Šādas sadarbības mērķis būs uzlabot savstarpēju izpratni vienai par otras SFS pasākumiem un veicināt tirdzniecību starp Pusēm, un tas var ietvert:

| a) | informācijas apmaiņu; |
| --- | --- |

a)

informācijas apmaiņu;

| b) | importa prasību piemērošanu visai otras Puses teritorijai; |
| --- | --- |

b)

importa prasību piemērošanu visai otras Puses teritorijai;

| c) | pārbaužu veikšanu visām otras Puses iestāžu pārbaudes un sertifikācijas sistēmām vai to daļai saskaņā ar attiecīgajiem Pārtikas kodeksa, OIE un IPPC starptautiskajiem standartiem par šādu sistēmu vērtēšanu; un |
| --- | --- |

c)

pārbaužu veikšanu visām otras Puses iestāžu pārbaudes un sertifikācijas sistēmām vai to daļai saskaņā ar attiecīgajiem Pārtikas kodeksa, OIE un IPPC starptautiskajiem standartiem par šādu sistēmu vērtēšanu; un

| d) | no kaitēkļiem brīvās un no slimībām brīvās zonas un zonas ar nelielu kaitēkļu vai slimību izplatību atzīšanu. |
| --- | --- |

d)

no kaitēkļiem brīvās un no slimībām brīvās zonas un zonas ar nelielu kaitēkļu vai slimību izplatību atzīšanu.

2.   Minētajā nolūkā Puses apņemas pilnībā izmantot pastāvošos instrumentus, piemēram, Nolīgumu starp Eiropas Kopienu un Jaunzēlandi par sanitārajiem pasākumiem, kuri ir piemērojami dzīvu dzīvnieku un dzīvnieku izstrādājumu tirdzniecībai, kas parakstīts Briselē 1996. gada 17. decembrī, un sadarboties atbilstīgā divpusējā forumā saistībā ar citiem jautājumiem, kuri nav ietverti minētajā nolīgumā.

16. pants

Dzīvnieku labturība

Puses arī vēlreiz apstiprina, cik būtiski ir saglabāt to savstarpējo sapratni un sadarbību jautājumos par dzīvnieku labturību, un tās turpinās apmainīties ar informāciju un sadarboties Eiropas Komisijas un Jaunzēlandes kompetento iestāžu sadarbības saistībā ar dzīvnieku labturību forumā, un saistībā ar šiem jautājumiem cieši sadarbosies OIE.

OIE

17. pants

Tehniskie šķēršļi tirdzniecībai

1.   Pusēm ir kopīgs uzskats, ka lielāka standartu, tehniskā regulējuma un atbilstības vērtēšanas procedūru saderība ir būtiskākais aspekts preču tirdzniecības veicināšanai.

2.   Puses atzīst savu kopējo interesi samazināt tehniskos šķēršļus tirdzniecībai, un šajā nolūkā tās piekrīt sadarboties PTO Nolīguma par tehniskajiem šķēršļiem tirdzniecībai satvarā un, izmantojot Eiropas Kopienas un Jaunzēlandes Savstarpējās atzīšanas nolīgumu attiecībā uz atbilstības novērtēšanu, kas noslēgts 1998. gada 25. jūnijā.

18. pants

Konkurētspējas politika

Puses vēlreiz apstiprina apņemšanos veicināt konkurenci saimnieciskajās darbībās, īstenojot savus attiecīgos normatīvos aktus konkurences jomā. Puses vienojas apmainīties ar informāciju par konkurences politiku un ar to saistītajiem jautājumiem, un veicināt sadarbību starp savām konkurences iestādēm.

19. pants

Valsts iepirkums

1.   Puses vēlreiz apliecina savu apņemšanos īstenot atvērtas un pārredzamas valsts iepirkuma procedūras, kurās, atbilstīgi to starptautiskajām saistībām, tiek veicināts izdevīgums, konkurence tirgos un nediskriminējoša iegāžu prakse, un tādējādi pastiprināt tirdzniecību starp Pusēm.

2.   Puses piekrīt aizvien pastiprināt apspriešanos, sadarbību un pieredzes un paraugprakses apmaiņu valsts iepirkuma jomā jautājumos, kas skar kopējas intereses, tostarp par viņu attiecīgajiem tiesiskajiem regulējumiem.

3.   Puses vienojas aizvien meklēt veidus, kādos veicināt piekļuvi vienai otras valsts iepirkumu tirgum, un apmainīties viedokļiem par pasākumiem un praksi, kas varētu nelabvēlīgi ietekmēt iepirkumu tirdzniecību starp tām.

20. pants

Izejvielas

1.   Puses pēc vienas vai otras Puses pieprasījuma veicinās sadarbību jautājumos, kuri ir saistīti ar izejvielām, īstenojot divpusēju dialogu vai izmantojot atbilstīgas daudzpusējas organizācijas vai starptautiskas institūcijas. Jo īpaši šīs sadarbības mērķis ir novērst šķēršļus izejvielu tirdzniecībai, stiprināt uz noteikumiem balstītu globālo sistēmu izejvielu tirdzniecībai un veicināt pārredzamību globālajā izejvielu tirgū.

2.   Sadarbības jomas, inter alia, var ietvert:

| a) | jautājumus par piedāvājumu un pieprasījumu, divpusējiem tirdzniecības un investīciju jautājumiem, kā arī jautājumus par interesi, kas izriet no starptautiskās tirdzniecības; |
| --- | --- |

a)

jautājumus par piedāvājumu un pieprasījumu, divpusējiem tirdzniecības un investīciju jautājumiem, kā arī jautājumus par interesi, kas izriet no starptautiskās tirdzniecības;

| b) | ar tarifiem saistītos un nesaistītos šķēršļus izejvielām un saistītajiem pakalpojumiem un investīcijām; |
| --- | --- |

b)

ar tarifiem saistītos un nesaistītos šķēršļus izejvielām un saistītajiem pakalpojumiem un investīcijām;

| c) | pušu attiecīgie tiesiskie regulējumi; un |
| --- | --- |

c)

pušu attiecīgie tiesiskie regulējumi; un

| d) | paraugpraksi saistībā ar ieguves rūpniecības ilgtspējīgu attīstību, tostarp minerālu politiku, zemes izmantošanas plānošanu un atļauju piešķiršanas procedūras. |
| --- | --- |

d)

paraugpraksi saistībā ar ieguves rūpniecības ilgtspējīgu attīstību, tostarp minerālu politiku, zemes izmantošanas plānošanu un atļauju piešķiršanas procedūras.

21. pants

Intelektuālais īpašums

1.   Puses vēlreiz apstiprina, cik nozīmīgas ir viņu tiesības un pienākumi saistībā ar intelektuālā īpašuma tiesībām, ietverot autortiesības un saistītās tiesības, preču zīmes, ģeogrāfiskās norādes, dizainparaugus un patentus, un to īstenošanu saskaņā ar augstākajiem starptautiskajiem standartiem, kurus Puses ievēro.

2.   Puses vienojas veikt informācijas un pieredzes apmaiņu jautājumos, kas saistīti ar intelektuālo īpašumu, ietverot:

| a) | intelektuālā īpašuma tiesību īstenošanu, veicināšanu, izplatīšanu, veicināšanu, pārvaldību, saskaņošanu, aizsardzību un efektīvu īstenošanu; |
| --- | --- |

a)

intelektuālā īpašuma tiesību īstenošanu, veicināšanu, izplatīšanu, veicināšanu, pārvaldību, saskaņošanu, aizsardzību un efektīvu īstenošanu;

| b) | intelektuālā īpašuma tiesību pārkāpumu novēršanu; |
| --- | --- |

b)

intelektuālā īpašuma tiesību pārkāpumu novēršanu;

| c) | cīņu ar viltošanu un pirātismu, īstenojot atbilstīgas sadarbības formas; un |
| --- | --- |

c)

cīņu ar viltošanu un pirātismu, īstenojot atbilstīgas sadarbības formas; un

| d) | to struktūru darbību, kuras ir atbildīgas par intelektuālā īpašuma tiesību īstenošanu. |
| --- | --- |

d)

to struktūru darbību, kuras ir atbildīgas par intelektuālā īpašuma tiesību īstenošanu.

3.   Puses vienojas veikt informācijas apmaiņu un veicināt dialogu par ģenētisko resursu, tradicionālo zināšanu un folkloras aizsardzību.

22. pants

Muita

1.   Puses veicina sadarbību muitas jautājumos, ietverot tirdzniecības veicināšanu, lai arī turpmāk vienkāršotu un saskaņotu muitas procedūras un veicinātu kopīgu rīcību atbilstīgu starptautisko iniciatīvu kontekstā.

2.   Neskarot citus sadarbības veidus, kas paredzēti saskaņā ar šo nolīgumu, Puses apsver iespēju noslēgt dokumentus, kuri attiecas uz sadarbību un savstarpēju administratīvo atbalstu muitas jautājumos.

23. pants

Sadarbība nodokļu jautājumos

1.   Lai stiprinātu un izvērstu saimnieciskas darbības, vienlaikus ņemot vērā, ka ir jāizstrādā atbilstīgs tiesiskais regulējums, Puses atzīst un apņemas nodokļu jomā īstenot labas pārvaldības principus, t.i., pārredzamību, informācijas apmaiņu un godīgu konkurenci nodokļu jomā.

2.   Minētajā nolūkā Puses saskaņā ar to attiecīgajām kompetencēm strādās, lai uzlabotu starptautisko sadarbību nodokļu jomā, atvieglotu likumīgu nodokļu ieņēmumu iekasēšanu un izstrādātu pasākumus 1. punktā minēto labas pārvaldības principu efektīvai īstenošanai.

24. pants

Pārredzamība

Puses atzīst, cik būtiska ir pārredzamība un pienācīgi procesi, administrējot to normatīvos aktus, kuri ir saistīti ar tirdzniecību, un šajā nolūkā Puses vēlreiz apliecina savas saistības, kas noteiktas PTO nolīgumos, tostarp 1994. gada Vispārējās vienošanās par tarifiem un tirdzniecību X pantā un Vispārējās vienošanās par pakalpojumu tirdzniecību III pantā.

25. pants

Tirdzniecība un ilgtspējīga attīstība

1.   Puses atzīst ieguldījumu ilgtspējīgas attīstības mērķa sasniegšanā, ko var īstenot, veicinot savstarpēji atbalstošu tirdzniecības, vides un nodarbinātības politiku, un tās atkārtoti apliecina savu apņemšanos veicināt globālu un divpusēju tirdzniecību un investīcijas tādā veidā, lai veicinātu kopīga mērķa sasniegšanu.

2.   Puses atzīst katras Puses tiesības noteikt savu iekšzemes vides un darba aizsardzības līmeni un pieņemt vai grozīt to attiecīgos tiesību aktus un politikas virzienus saskaņā ar to saistībām atbilstīgi starptautiski atzītiem standartiem un nolīgumiem.

3.   Puses atzīst, ka ir neatbilstīgi veicināt tirdzniecību vai investīcijas, pazeminot vai piedāvājot pazemināt aizsardzības līmeņus, kas paredzēti vietējās vides vai darba tiesībās. Puses atzīst, ka nav arī atbilstīgi vides un nodarbinātības tiesību aktus, politikas virzienus un praksi izmantot tirdzniecības protekcionisma mērķiem.

4.   Puses apmainās ar informāciju un pieredzi par savām darbībām, lai veicinātu saskaņotību un savstarpēju atbalstu starp tirdzniecības, sociālajiem un vides mērķiem, tostarp tādās jomās, kā korporatīva sociālā atbildība, vides preces un pakalpojumi, klimatam nekaitīgi izstrādājumi un tehnoloģijas, un ilgtspējas nodrošinājuma shēmas, kā arī citi aspekti, kas izklāstīti VIII sadaļā, un stiprinās dialogu un sadarbību saistībā ar ilgtspējīgas attīstības jautājumiem, kādi var rasties tirdzniecības attiecību kontekstā.

26. pants

Dialogs ar pilsonisko sabiedrību

Puses veicina dialogu starp valsts un nevalstiskajām organizācijām, piemēram, arodbiedrībām, darba devējiem, uzņēmumu asociācijām, tirdzniecības un rūpniecības palātām, ar mērķi veicināt tirdzniecību un investīcijas jomās, kas skar kopīgas intereses.

27. pants

Uzņēmumu sadarbība

Puses veicina stiprākas saites uzņēmumu starpā un uzlabo saikni starp valdību un uzņēmumiem, īstenojot darbības, kurās tiek iesaistīti uzņēmumi, tostarp Āzijas un Eiropas sanāksmes (“ASEM”) kontekstā.

Jo īpaši šīs sadarbības mērķis ir uzlabot mazo un vidējo uzņēmumu konkurētspēju.

28. pants

Tūrisms

Atzīstot tūrisma nozīmi, lai padziļinātu savstarpējo sapratni un atzinību starp Savienības un Jaunzēlandes cilvēkiem, un ekonomiskos ieguvumus no attīstītāka tūrisma, Puses vienojas sadarboties ar mērķi palielināt tūrismu starp Savienību un Jaunzēlandi abos virzienos.

V SADAĻA

SADARBĪBA TIESISKUMA, BRĪVĪBAS UN DROŠĪBAS JOMĀ

29. pants

Tiesiskā sadarbība

1.   Puses vienojas attīstīt sadarbību civillietās un komerclietās, jo īpaši attiecībā uz daudzpusējo konvenciju par tiesu iestāžu sadarbību civillietās un konkrēti Hāgas starptautisko privāttiesību konferences konvenciju starptautiskās tiesiskās sadarbības un tiesvedības jomā, kā arī bērnu aizsardzības jomā, apspriešanu, ratifikāciju un īstenošanu.

2.   Attiecībā uz tiesu sadarbību krimināllietās Puses turpinās iesaistīties savstarpējās tiesiskās palīdzības jautājumu risināšanā saskaņā ar attiecīgajiem starptautiskajiem dokumentiem.

Atbilstīgā gadījumā tas var ietvert pievienošanos attiecīgajiem ANO dokumentiem un to īstenošanu. Tāpat tas atbilstīgā gadījumā var ietvert atbalstu attiecīgajiem Eiropas Padomes instrumentiem un sadarbību starp attiecīgajām Jaunzēlandes iestādēm un Eurojust.

30. pants

Sadarbība tiesībaizsardzības jomā

Puses vienojas īstenot tiesībaizsardzības iestāžu, aģentūru un dienestu sadarbību, kā arī sniegt ieguldījumu Pusēm kopīgu starptautiskās noziedzības un terorisma draudu novēršanā un izbeigšanā. Tiesībaizsardzības iestāžu, aģentūru un dienestu sadarbība varētu izpausties kā savstarpēja palīdzība izmeklēšanā, apmainīšanās ar izmeklēšanas metodēm, tiesībaizsardzības personāla kopīga izglītošana un mācības, kā arī jebkāda cita veida kopīgas darbības un palīdzība, par ko Puses savstarpēji vienojušās.

31. pants

Organizētās noziedzības un korupcijas apkarošana

1.   Puses vēlreiz apstiprina savu apņemšanos sadarboties, lai novērstu un apkarotu starptautisko organizēto, ekonomisko un finanšu noziedzību un korupciju, viltošanu un nelikumīgos darījumus, pilnībā ievērojot Pušu spēkā esošās savstarpējās starptautiskās saistības šajā jomā, tostarp attiecībā uz efektīvu sadarbību tādu aktīvu un līdzekļu atgūšanā, kas iegūti korupcijas rezultātā.

2.   Puses veicina 2000. gada 15. novembrī pieņemtās Apvienoto Nāciju Organizācijas Konvencijas pret transnacionālo organizēto noziedzību īstenošanu.

3.   Puses arī veicina 2002. gada 31. oktobrī pieņemtās Apvienoto Nāciju Organizācijas Pretkorupcijas konvencijas īstenošanu, ņemot vērā pārredzamības un civilās sabiedrības līdzdalības principus.

32. pants

Nelikumīgo narkotisko vielu apkarošana

1.   Atbilstīgi to attiecīgajām pilnvarām un kompetencēm Puses sadarbojas, lai nodrošinātu līdzsvarotu un integrētu pieeju narkotisko vielu jautājumiem.

2.   Puses sadarbojas ar mērķi izjaukt starptautiskos noziedzīgos tīklus, kas iesaistīti narkotisko vielu tirdzniecībā, inter alia veicot informācijas apmaiņu, īstenojot mācības un apmainoties ar paraugpraksi, tostarp saistībā ar īpašām izmeklēšanās metodēm. Īpaša uzmanība tiek pievērsta tam, lai apkarotu noziedznieku piekļūšanu likumīgajai ekonomikai.

33. pants

Kibernoziegumu apkarošana

1.   Puses stiprina sadarbību, lai novērstu un apkarotu augsto tehnoloģiju noziegumus, kibernoziegumus un elektroniskos noziegumus, kā arī nelikumīga satura, tostarp ar terorismu saistīta satura un bērnu pornogrāfijas materiālu izplatīšanu internetā, savstarpēji apmainoties ar informāciju un praktisko pieredzi atbilstīgi attiecīgo valstu tiesību aktiem un starptautiskajām saistībām attiecībā uz cilvēktiesībām.

2.   Puses apmainās ar informāciju kibernoziegumu izmeklētāju izglītības un apmācības, kibernoziegumu izmeklēšanas un digitālās kriminālistikas jomā.

34. pants

Nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizēšanas un terorisma finansēšanas apkarošana

1.   Puses atkārtoti apstiprina vajadzību sadarboties, lai novērstu, ka to finanšu sistēmas tiek izmantotas tādu līdzekļu legalizēšanai, kas iegūti jebkādās kriminālsodāmās darbībās, ietverot narkotiku kontrabandu un korupciju, kā arī, lai apkarotu terorisma finansēšanu. Šī sadarbība sniedzas līdz noziedzīgās darbībās iegūtu aktīvu vai līdzekļu atgūšanai..

2.   Puses apmainās ar atbilstīgo informāciju to attiecīgo tiesību aktu satvarā un īsteno atbilstīgus pasākumus nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizēšanas un terorisma finansēšanas apkarošanai saskaņā ar standartiem, kurus ir pieņēmušas šajā jomā iesaistītās starptautiskās struktūras, piemēram, FATF.

35. pants

Migrācija un patvērums

1.   Puses vēlreiz apstiprina savu apņemšanos sadarboties un veikt viedokļu apmaiņu jomās, kas saistītas ar migrāciju, ietverot nelikumīgu imigrāciju, cilvēktirdzniecību, patvērumu, integrāciju, darbaspēka mobilitāti un attīstību, vīzas, dokumentu drošību, biometriskos datus un robežu pārvaldību.

2.   Puses vienojas sadarboties, lai novērstu un kontrolētu nelikumīgu ieceļošanu. Šajā nolūkā:

| a) | Jaunzēlande uzņem atpakaļ ikvienu savu valstspiederīgo, kas nelikumīgi atrodas kādas dalībvalsts teritorijā, pēc minētās valsts lūguma un bez papildu formalitātēm; un |
| --- | --- |

a)

Jaunzēlande uzņem atpakaļ ikvienu savu valstspiederīgo, kas nelikumīgi atrodas kādas dalībvalsts teritorijā, pēc minētās valsts lūguma un bez papildu formalitātēm; un

| b) | katra dalībvalsts uzņem atpakaļ ikvienu savu valstspiederīgo, kas nelikumīgi atrodas Jaunzēlandes teritorijā, pēc tās lūguma un bez papildu formalitātēm. |
| --- | --- |

b)

katra dalībvalsts uzņem atpakaļ ikvienu savu valstspiederīgo, kas nelikumīgi atrodas Jaunzēlandes teritorijā, pēc tās lūguma un bez papildu formalitātēm.

Atbilstīgi savām starptautiskajām saistībām, tostarp saskaņā ar 1944. gada 7. decembrī parakstīto Konvenciju par starptautisko civilo aviāciju, dalībvalstis un Jaunzēlande saviem valstspiederīgajiem nodrošinās šādiem mērķiem atbilstīgus identitātes dokumentus.

3.   Puses pēc vienas vai otras Puses pieprasījuma, izmantos iespēju starp Jaunzēlandi un Savienību noslēgt nolīgumu par atpakaļuzņemšanu saskaņā ar šā nolīguma 52. panta 1. punktu. Šajā nolīgumā būs iekļauti apsvērumi par atbilstīgu vienošanos par trešo valstu valstspiederīgajiem un bezvalstniekiem.

36. pants

Konsulārā aizsardzība

1.   Jaunzēlande piekrīt, ka jebkuras pārstāvētās dalībvalsts diplomātiskās un konsulārās iestādes var Jaunzēlandē īstenot konsulāro aizsardzību tās dalībvalsts vārdā, kurai nav pieejama pastāvīgā pārstāvniecība Jaunzēlandē.

2.   Savienība un dalībvalstis piekrīt, ka Jaunzēlandes diplomātiskās un konsulārās iestādes var īstenot konsulāro aizsardzību trešās valsts vārdā un ka trešās valstis var īstenot konsulāro aizsardzību Jaunzēlandes vārdā Savienībā vietās, kur Jaunzēlandei vai attiecīgajai trešai valstij nav pieejama pastāvīgā pārstāvniecība.

3.   Panta 1. un 2. punkts ir paredzēti, lai atbrīvotu no jebkādām prasībām par paziņošanu vai piekrišanu, kas citādi varētu būt piemērojamas.

4.   Puses vienojas veicināt dialogu starp savām attiecīgajām kompetentajām iestādēm konsulārajos jautājumos.

37. pants

Personas datu aizsardzība

1.   Puses vienojas sadarboties, lai virzītu savas attiecības, ievērojot Eiropas Komisijas lēmumu par atbilstīgu personas datu aizsardzību, ko veic Jaunzēlande, un lai nodrošinātu personas datu augstu aizsardzības līmeni saskaņā ar atbilstīgajiem starptautiskajiem instrumentiem un standartiem, ietverot Ekonomiskās sadarbības un attīstības organizācijas (“ESAO”) pamatnostādnes par privātuma un personas datu pārrobežu plūsmu aizsardzību.

2.   Šāda sadarbība var inter alia ietvert informācijas un speciālo zināšanu apmaiņu. Tas var arī ietvert sadarbību starp kolēģiem regulatīvajā jomā tādās struktūrās kā ESAO drošības un privātuma digitālajā ekonomikā darba grupa un Globālais privātās dzīves aizsardzības tīkls.

VI SADAĻA

SADARBĪBA PĒTNIECĪBAS, INOVĀCIJAS UN INFORMĀCIJAS SABIEDRĪBAS JOMĀ

38. pants

Pētniecība un inovācija

1.   Puses vienojas stiprināt savu sadarbību pētniecības un inovācijas jomā.

2.   Puses veicina, attīsta un sekmē sadarbības pasākumus mierīgiem nolūkiem paredzētas pētniecības un inovācijas jomā, atbalstot vai papildinot 2008. gada 16. jūlijā Briselē noslēgto Nolīgumu starp Eiropas Kopienu un Jaunzēlandes valdību par sadarbību zinātnes un tehnoloģiju jomā.

39. pants

Informācijas sabiedrība

1.   Atzīstot, ka informācijas un komunikācijas tehnoloģijas ir mūsdienīgas dzīves būtiski elementi un ļoti nozīmīgas ekonomikas un sociālajā attīstībā, Puses vienojas apmainīties ar viedokļiem par saviem attiecīgajiem politikas virzieniem šajā jomā.

2.   Sadarbība šajā jomā inter alia var koncentrēties uz:

| a) | viedokļu apmaiņu par dažādiem informācijas sabiedrības aspektiem, jo īpaši par ātrgaitas platjoslas elektronisko sakaru politiku un regulējumu, tostarp universālajiem pakalpojumiem, licencēšanu un vispārējām atļaujām, privātumu un personas datu aizsardzību, e-pārvaldību un atvērto pārvaldību, interneta drošību un regulējošo iestāžu neatkarību un efektivitāti; |
| --- | --- |

a)

viedokļu apmaiņu par dažādiem informācijas sabiedrības aspektiem, jo īpaši par ātrgaitas platjoslas elektronisko sakaru politiku un regulējumu, tostarp universālajiem pakalpojumiem, licencēšanu un vispārējām atļaujām, privātumu un personas datu aizsardzību, e-pārvaldību un atvērto pārvaldību, interneta drošību un regulējošo iestāžu neatkarību un efektivitāti;

| b) | pētniecības tīklu un skaitļošanas un zinātnisko datu infrastruktūru un pakalpojumu savienojamību un savstarpējo izmantojamību, tostarp reģionālā kontekstā; |
| --- | --- |

b)

pētniecības tīklu un skaitļošanas un zinātnisko datu infrastruktūru un pakalpojumu savienojamību un savstarpējo izmantojamību, tostarp reģionālā kontekstā;

| c) | jaunu informācijas un komunikācijas tehnoloģiju standartizāciju, sertifikāciju un izplatīšanu; |
| --- | --- |

c)

jaunu informācijas un komunikācijas tehnoloģiju standartizāciju, sertifikāciju un izplatīšanu;

| d) | informācijas un komunikāciju tehnoloģiju un pakalpojumu drošību, uzticamību un privātuma aspektiem, tostarp drošību tiešsaistē, informācijas tehnoloģiju un visa veida elektronisko nesēju ļaunprātīgas izmantošanas novēršanu un informācijas apmaiņu; un |
| --- | --- |

d)

informācijas un komunikāciju tehnoloģiju un pakalpojumu drošību, uzticamību un privātuma aspektiem, tostarp drošību tiešsaistē, informācijas tehnoloģiju un visa veida elektronisko nesēju ļaunprātīgas izmantošanas novēršanu un informācijas apmaiņu; un

| e) | viedokļu apmaiņu par pasākumiem, kā risināt jautājumu par mobilo tālruņu starptautiskās viesabonēšanas izmaksām. |
| --- | --- |

e)

viedokļu apmaiņu par pasākumiem, kā risināt jautājumu par mobilo tālruņu starptautiskās viesabonēšanas izmaksām.

VII SADAĻA

SADARBĪBA IZGLĪTĪBAS, KULTŪRAS UN CILVĒKU SAVSTARPĒJO SAIŠU JOMĀ

40. pants

Izglītība un mācības

1.   Puses atzīst to, cik būtisks ir izglītības un mācību ieguldījums kvalitatīvu darbvietu izveidē un uz zināšanām balstītas ekonomikas ilgtspējīgai attīstībai, jo īpaši veicinot tādu pilsoņu veidošanos, kas ir sagatavoti ne tikai, lai efektīvi piedalītos demokrātiskajā dzīvē, bet spēj arī risināt problēmas un izmantot iespējas, kādas rada 21. gadsimta savstarpēji savienotā pasaule. Attiecīgi Puses atzīst, ka tās ir kopīgi ieinteresētas sadarboties izglītības un mācību jomā.

2.   Saskaņā ar to savstarpējām interesēm un izglītības stratēģiju mērķiem Puses apņemas kopīgi atbalstīt atbilstīgus sadarbības pasākumus izglītības un mācību jomā. Šī sadarbība attieksies uz visām izglītības nozarēm un var ietvert:

| a) | sadarbību personu mācību mobilitātes jomā, veicinot un atvieglojot studentu, pētnieku, akadēmiskā un augstāko izglītības iestāžu administratīvā personāla un skolotāju apmaiņu; |
| --- | --- |

a)

sadarbību personu mācību mobilitātes jomā, veicinot un atvieglojot studentu, pētnieku, akadēmiskā un augstāko izglītības iestāžu administratīvā personāla un skolotāju apmaiņu;

| b) | kopīgus sadarbības projektus starp izglītības un mācību iestādēm Savienībā un Jaunzēlandē, lai sekmētu mācību programmu izstrādi, kopīgas studiju programmas un grādus, un personāla un studentu mobilitāti; |
| --- | --- |

b)

kopīgus sadarbības projektus starp izglītības un mācību iestādēm Savienībā un Jaunzēlandē, lai sekmētu mācību programmu izstrādi, kopīgas studiju programmas un grādus, un personāla un studentu mobilitāti;

| c) | iestāžu sadarbību, saiknes un partnerattiecības, lai stiprinātu zināšanu trīsstūra izglītības elementu un stiprinātu pieredzes un zinātības apmaiņu; un |
| --- | --- |

c)

iestāžu sadarbību, saiknes un partnerattiecības, lai stiprinātu zināšanu trīsstūra izglītības elementu un stiprinātu pieredzes un zinātības apmaiņu; un

| d) | atbalstu politikas reformai, īstenojot pētījumus, konferences, seminārus, darba grupas, salīdzinošo novērtēšanu un informācijas un paraugprakses apmaiņu, jo īpaši ņemot vērā Boloņas un Kopenhāgenas procesus un rīkus un principus, kas tiek īstenoti, lai palielinātu pārredzamību un inovāciju izglītības jomā. |
| --- | --- |

d)

atbalstu politikas reformai, īstenojot pētījumus, konferences, seminārus, darba grupas, salīdzinošo novērtēšanu un informācijas un paraugprakses apmaiņu, jo īpaši ņemot vērā Boloņas un Kopenhāgenas procesus un rīkus un principus, kas tiek īstenoti, lai palielinātu pārredzamību un inovāciju izglītības jomā.

41. pants

Sadarbība kultūras, audiovizuālajā un mediju jomā

1.   Puses vienojas veicināt ciešāku sadarbību kultūras un radošajās nozarēs, lai inter alia uzlabotu savstarpēju izpratni un zināšanas viena par otras kultūru.

2.   Puses cenšas veikt atbilstīgus pasākumus, lai veicinātu kultūras apmaiņu un īstenotu kopīgas iniciatīvas dažādās kultūras jomās, izmantojot pieejamos sadarbības instrumentus un sistēmas.

3.   Puses cenšas veicināt kultūras darbinieku, mākslas darbu un citu kultūras objektu mobilitāti starp Jaunzēlandi un Savienību, un tās dalībvalstīm.

4.   Puses vienojas, īstenojot politisko dialogu, izpētīt veidus, kādos kultūras objektus, kuri tiek turēti ārpus to izcelsmes valstīm, padarīt pieejamus kopienām, kurās minētie objekti ir cēlušies.

5.   Puses veicina starpkultūru dialogu starp civilās sabiedrības organizācijām, kā arī abu Pušu privātpersonām.

6.   Puses vienojas sadarboties, īpaši izmantojot politisko dialogu, attiecīgos starptautiskos forumos, jo īpaši Apvienoto Nāciju Organizācijas Izglītības, zinātnes un kultūras organizācijā (UNESCO), lai īstenotu kopīgus mērķus un veicinātu kultūras daudzveidību, tostarp īstenojot UNESCO Konvenciju par kultūras izpausmju daudzveidības aizsardzību un veicināšanu.

7.   Puses rosina, atbalsta un sekmē apmaiņu, sadarbību un dialogu starp iestādēm un speciālistiem audiovizuālo līdzekļu un mediju jomā.

42. pants

Cilvēku savstarpējās saites

Atzīstot to, cik vērtīgas ir cilvēku savstarpējās saites un to ieguldījums, lai veicinātu sapratni starp Savienību un Jaunzēlandi, Puses vienojas atbilstīgi veicināt, mudināt un padziļināt šādas saites. Šādas saites var ietvert ierēdņu apmaiņu un īstermiņa praksi augstskolu beidzējiem.

VIII SADAĻA

SADARBĪBA ILGTSPĒJĪGAS ATTĪSTĪBAS, ENERĢĒTIKAS UN TRANSPORTA JOMĀ

43. pants

Vide un dabas resursi

1.   Puses vienojas sadarboties vides jautājumos, tostarp saistībā ar ilgtspējīgu dabas resursu pārvaldību. Šādas sadarbības mērķis ir veicināt vides aizsardzību un virzīt vides apsvērumus attiecīgajās sadarbības nozarēs, tostarp starptautiskā un reģionālā kontekstā.

2.   Puses vienojas, ka sadarbība var notikt šāda dialoga, darbsemināru, semināru, konferenču, sadarbības programmu un projektu veidā, apmainoties ar informāciju, piemēram, par paraugpraksi, veicot ekspertu apmaiņu, tostarp divpusējā un daudzpusējā līmenī. Sadarbības tēmas un mērķi nosaka kopīgi pēc jebkuras Puses pieprasījuma.

44. pants

Veselības uzlabošana, aizsardzība un regulējums

1.   Puses vienojas sekmēt sadarbību veselības aprūpes jomā, tostarp globalizācijas un demogrāfisko pārmaiņu kontekstā. Tiek īstenoti centieni, lai veicinātu sadarbību un informācijas un pieredzes apmaiņu saistībā ar:

| a) | veselības aizsardzību; |
| --- | --- |

a)

veselības aizsardzību;

| b) | infekcijas slimību (piemēram, gripas un akūtu slimību uzliesmojumu) uzraudzību un citām aktivitātēm Starptautisko veselības aizsardzības noteikumu (2005) darbības jomā, ietverot sagatavotības darbības saistībā ar lielākajiem pārrobežu apdraudējumiem, tostarp sagatavotības plānošanu un risku pārvaldību; |
| --- | --- |

b)

infekcijas slimību (piemēram, gripas un akūtu slimību uzliesmojumu) uzraudzību un citām aktivitātēm Starptautisko veselības aizsardzības noteikumu (2005) darbības jomā, ietverot sagatavotības darbības saistībā ar lielākajiem pārrobežu apdraudējumiem, tostarp sagatavotības plānošanu un risku pārvaldību;

| c) | sadarbību standartu jomā un atbilstības vērtējumu, lai pārvaldītu regulējumu un riskus, ko rada izstrādājumi (tostarp farmaceitiskie izstrādājumi un medicīniskās ierīces); |
| --- | --- |

c)

sadarbību standartu jomā un atbilstības vērtējumu, lai pārvaldītu regulējumu un riskus, ko rada izstrādājumi (tostarp farmaceitiskie izstrādājumi un medicīniskās ierīces);

| d) | jautājumus saistībā ar Pasaules Veselības organizācijas (“PVO”) pamatkonvenciju par tabakas kontroli; un |
| --- | --- |

d)

jautājumus saistībā ar Pasaules Veselības organizācijas (“PVO”) pamatkonvenciju par tabakas kontroli; un

| e) | jautājumus saistībā ar PVO Globālo rīcības kodeksu saistībā ar veselības aprūpes personāla pieņemšanu darbā starptautiskā mērogā. |
| --- | --- |

e)

jautājumus saistībā ar PVO Globālo rīcības kodeksu saistībā ar veselības aprūpes personāla pieņemšanu darbā starptautiskā mērogā.

2.   Puses vēlreiz apstiprina savas saistības attiecībā uz starptautiski atzītu veselības aizsardzības prakšu un standartu veicināšanu un efektīvu īstenošanu.

3.   Sadarbības veidi inter alia var ietvert konkrētas programmas un projektus pēc savstarpējas vienošanās, kā arī dialogu, sadarbību un iniciatīvas savstarpēju interešu jautājumos divpusējā un daudzpusējā līmenī.

45. pants

Klimata pārmaiņas

1.   Puses atzīst klimata pārmaiņas par globālu un steidzami risināmu problēmu, kura prasa kolektīvu rīcību atbilstīgi kopējam mērķim noturēt pasaules vidējās temperatūras paaugstināšanos zem 2 grādiem pēc Celsija virs temperatūras, kāda pastāvēja pirms rūpniecības attīstības. Savu attiecīgo kompetenču satvarā un neskarot diskusijas citos forumos, Puses vienojas sadarboties jomās, kuras skar kopīgas intereses, ietverot, bet ne tikai:

| a) | pāreju uz ekonomiku ar zemām siltumnīcefekta gāzes emisijām, īstenojot valstij atbilstīgas mazināšanas stratēģijas un darbības, ietverot zaļās izaugsmes stratēģiju; |
| --- | --- |

a)

pāreju uz ekonomiku ar zemām siltumnīcefekta gāzes emisijām, īstenojot valstij atbilstīgas mazināšanas stratēģijas un darbības, ietverot zaļās izaugsmes stratēģiju;

| b) | uz tirgu balstītu mehānismu, jo īpaši oglekļa izmešu kvotu tirdzniecības shēmu izstrādi, īstenošanu un darbību; |
| --- | --- |

b)

uz tirgu balstītu mehānismu, jo īpaši oglekļa izmešu kvotu tirdzniecības shēmu izstrādi, īstenošanu un darbību;

| c) | valsts un privātā sektora finansēšanas instrumentus klimata jomā; |
| --- | --- |

c)

valsts un privātā sektora finansēšanas instrumentus klimata jomā;

| d) | zemu siltumnīcefekta gāzes emisiju tehnoloģiju izpēti, izstrādi un izvēršanu; un |
| --- | --- |

d)

zemu siltumnīcefekta gāzes emisiju tehnoloģiju izpēti, izstrādi un izvēršanu; un

| e) | siltumnīcefekta gāzu uzraudzību un to ietekmes analīzi, tostarp atbilstīgā gadījumā – pielāgošanās stratēģiju izstrādi un īstenošanu. |
| --- | --- |

e)

siltumnīcefekta gāzu uzraudzību un to ietekmes analīzi, tostarp atbilstīgā gadījumā – pielāgošanās stratēģiju izstrādi un īstenošanu.

2.   Abas Puses piekrīt arī turpmāk sadarboties starptautiskās norisēs šajā jomā un jo īpaši virzībā uz jauna starptautiskā nolīguma pieņemšanu pēc 2020. gada saskaņā ar ANO Vispārējo konvenciju par klimata pārmaiņām, kā arī saistībā ar papildu sadarbības iniciatīvām, kas palīdzētu risināt klimata pārmaiņu mazināšanas trūkumu līdz 2020. gadam.

46. pants

Katastrofu riska pārvaldība un civilā aizsardzība

Puses atzīst nepieciešamību pārvaldīt gan iekšzemes, gan pasaules mēroga dabas un cilvēku izraisītu katastrofu riskus. Puses apliecina savu kopējo apņemšanos uzlabot novēršanas, mazināšanas, sagatavotības, reaģēšanas un atkopšanas pasākumus, lai palielinātu savas sabiedrības un infrastruktūras pielāgošanās spējas, un lai atbilstīgi sadarbotos divpusējā un daudzpusējā politiskajā līmenī, lai uzlabotu globālos katastrofu riska pārvaldības rezultātus.

47. pants

Enerģētika

Puses atzīt, cik būtiska ir enerģētikas nozare un enerģijas tirgus pareiza funkcionēšana. Puses atzīst to, cik būtiska enerģija ir ilgtspējīgai attīstībai, ekonomikas izaugsmei un tās ieguldījumu, tiecoties sasniegt attīstības mērķus, par kuriem ir panākta starptautiska vienošanās, kā arī to, cik būtiska ir sadarbība, lai risinātu globālās vides problēmas, jo īpaši saistībā ar klimata pārmaiņām. Puses savu attiecīgo kompetenču satvarā cenšas veicināt sadarbību šajā jomā, lai:

| a) | izstrādātu politikas virzienus, lai palielinātu enerģētisko drošību; |
| --- | --- |

a)

izstrādātu politikas virzienus, lai palielinātu enerģētisko drošību;

| b) | veicinātu globālo enerģijas tirdzniecību un investīcijas; |
| --- | --- |

b)

veicinātu globālo enerģijas tirdzniecību un investīcijas;

| c) | uzlabotu konkurētspēju; |
| --- | --- |

c)

uzlabotu konkurētspēju;

| d) | uzlabotu pasaules enerģijas tirgu darbību; |
| --- | --- |

d)

uzlabotu pasaules enerģijas tirgu darbību;

| e) | apmainītos ar informāciju un politikas pieredzi pastāvošajos daudzpusējos enerģētikas forumos; |
| --- | --- |

e)

apmainītos ar informāciju un politikas pieredzi pastāvošajos daudzpusējos enerģētikas forumos;

| f) | sekmētu atjaunojamo energoresursu izmantošanu, kā arī tīru, daudzveidīgu un ilgtspējīgu energotehnoloģiju izstrādi un ieviešanu, ietverot atjaunojamo energoresursu energotehnoloģijas un mazemisiju energotehnoloģijas; |
| --- | --- |

f)

sekmētu atjaunojamo energoresursu izmantošanu, kā arī tīru, daudzveidīgu un ilgtspējīgu energotehnoloģiju izstrādi un ieviešanu, ietverot atjaunojamo energoresursu energotehnoloģijas un mazemisiju energotehnoloģijas;

| g) | panāktu enerģijas racionālu izmantošanu, iesaistoties gan pieprasījuma, gan piedāvājuma pusei, veicinot energoefektivitāti enerģijas ražošanā, transportēšanā, sadalē un enerģijas galapatēriņā; |
| --- | --- |

g)

panāktu enerģijas racionālu izmantošanu, iesaistoties gan pieprasījuma, gan piedāvājuma pusei, veicinot energoefektivitāti enerģijas ražošanā, transportēšanā, sadalē un enerģijas galapatēriņā;

| h) | pildītu savas starptautiskās saistības, lai racionalizētu un vidējā termiņā pakāpeniski atteiktos no neefektīvām fosilā kurināmā subsīdijām, kuras veicina izšķērdīgu patēriņu; un |
| --- | --- |

h)

pildītu savas starptautiskās saistības, lai racionalizētu un vidējā termiņā pakāpeniski atteiktos no neefektīvām fosilā kurināmā subsīdijām, kuras veicina izšķērdīgu patēriņu; un

| i) | apmainītos ar paraugpraksi enerģijas izmantošanā un ražošanā. |
| --- | --- |

i)

apmainītos ar paraugpraksi enerģijas izmantošanā un ražošanā.

48. pants

Transports

1.   Puses sadarbojas visās attiecīgajās transporta politikas jomās, tostarp integrētā transporta politikā, lai uzlabotu preču apriti un pasažieru pārvietošanos, sekmējot jūras un aviācijas drošumu un drošību, veicinot vides aizsardzību, kā arī palielinot Pušu transporta sistēmu efektivitāti.

2.   Pušu sadarbībai un dialogam šajā jomā būtu jātiecas veicināt:

| a) | informācijas apmaiņu par to attiecīgajiem politikas virzieniem un praksēm; |
| --- | --- |

a)

informācijas apmaiņu par to attiecīgajiem politikas virzieniem un praksēm;

| b) | stiprākas attiecības aviācijas jomā starp Savienību un Jaunzēlandi, lai:






  i) | uzlabotu piekļuvi tirgum, investīciju iespējas un gaisa pārvadātāju īpašumtiesību liberalizēšanu un kontroles klauzulas gaisa pakalpojumu nolīgumos saskaņā ar iekšzemes politikas virzieniem; |
| --- | --- | --- |

b)

stiprākas attiecības aviācijas jomā starp Savienību un Jaunzēlandi, lai:

i)

uzlabotu piekļuvi tirgum, investīciju iespējas un gaisa pārvadātāju īpašumtiesību liberalizēšanu un kontroles klauzulas gaisa pakalpojumu nolīgumos saskaņā ar iekšzemes politikas virzieniem;

| ii) | paplašinātu un padziļinātu regulatīvo sadarbību aviācijas drošības, drošuma un gaisa pārvadājumu nozares ekonomiskā regulējuma jomā; un |
| --- | --- |

ii)

paplašinātu un padziļinātu regulatīvo sadarbību aviācijas drošības, drošuma un gaisa pārvadājumu nozares ekonomiskā regulējuma jomā; un

| iii) | atbalstītu regulatīvo konverģenci un šķēršļu darījumdarbības īstenošanai novēršanu, kā arī sadarbību gaisa satiksmes pārvaldības jomā; |
| --- | --- |

iii)

atbalstītu regulatīvo konverģenci un šķēršļu darījumdarbības īstenošanai novēršanu, kā arī sadarbību gaisa satiksmes pārvaldības jomā;

| c) | mērķi nodrošināt neierobežotu piekļuvi starptautiskiem jūras tirgiem un tirdzniecībai, kam pamatā ir godīga konkurence, balstoties uz tirdzniecību; un |
| --- | --- |

c)

mērķi nodrošināt neierobežotu piekļuvi starptautiskiem jūras tirgiem un tirdzniecībai, kam pamatā ir godīga konkurence, balstoties uz tirdzniecību; un

| d) | sauszemes mehānisko transportlīdzekļu vadītāju apliecību savstarpēju atzīšanu. |
| --- | --- |

d)

sauszemes mehānisko transportlīdzekļu vadītāju apliecību savstarpēju atzīšanu.

49. pants

Lauksaimniecība, lauku attīstība un mežsaimniecība

1.   Puses vienojas rosināt sadarbību un dialogu lauksaimniecībā, lauku attīstībā un mežsaimniecībā.

2.   Jomas, kurās varētu tikt apsvērta darbība, varētu būt, bet ne tikai, lauksaimniecības politika, lauku attīstības politika, ar sauszemi saistītu nozaru struktūra un ģeogrāfiskās norādes.

3.   Puses vienojas valsts un starptautiskā līmenī sadarboties saistībā ar ilgtspējīgu mežu apsaimniekošanu un ar to saistītu politiku un regulējumu, ietverot pasākumus, kas paredzēti, lai apkarotu nelikumīgu mežizstrādi un ar to saistīto tirdzniecību, kā arī veicināt labu mežu pārvaldīšanu.

50. pants

Zivsaimniecība un jūrlietas

1.   Puses stiprina dialogu un sadarbību jautājumos, kas skar kopīgas intereses zivsaimniecības un jūrlietu jomās. Puses cenšas veicināt jūras bioloģisko resursu ilgtermiņa saglabāšanu un ilgtspējīgu pārvaldību, novērst un apkarot nelegālu, nereģistrētu un neregulētu zveju (“NNN zveja”) un ieviest uz ekosistēmu balstītu pieeju pārvaldībai.

2.   Puses var sadarboties un veikt informācijas apmaiņu, lai saglabātu jūras bioloģiskos resursus, izmantojot reģionālās zvejniecības pārvaldības organizācijas (“RZPO”) un daudzpusējos forumus (ANO, Apvienoto Nāciju Organizācijas Pārtikas un lauksaimniecības organizāciju). Jo īpaši Puses sadarbojas, lai:

| a) | izmantojot Klusā okeāna rietumu un centrālās daļas zivsaimniecības komisijas efektīvu pārvaldību un, pamatojoties uz labākajiem pieejamajiem zinātnes sasniegumiem, nodrošinātu tālu migrējošo zivju krājumu daudzpusēju pārvaldību visā to izplatības zonā Klusā okeāna rietumu un centrālajā daļā, tostarp pilnībā atzīstot, saskaņā ar atbilstīgajām ANO konvencijām un citiem starptautiskiem instrumentiem, mazo salu jaunattīstības valstu un teritoriju īpašās prasības, un nodrošinot pārredzamu lēmumu pieņemšanas procesu; |
| --- | --- |

a)

izmantojot Klusā okeāna rietumu un centrālās daļas zivsaimniecības komisijas efektīvu pārvaldību un, pamatojoties uz labākajiem pieejamajiem zinātnes sasniegumiem, nodrošinātu tālu migrējošo zivju krājumu daudzpusēju pārvaldību visā to izplatības zonā Klusā okeāna rietumu un centrālajā daļā, tostarp pilnībā atzīstot, saskaņā ar atbilstīgajām ANO konvencijām un citiem starptautiskiem instrumentiem, mazo salu jaunattīstības valstu un teritoriju īpašās prasības, un nodrošinot pārredzamu lēmumu pieņemšanas procesu;

| b) | nodrošinātu jūras bioloģisko resursu saglabāšanu un racionālu izmantošanu Antarktikas jūras dzīvo resursu saglabāšanas komisijas redzeslokā, ietverot centienus apkarot NNN zveju zonās, uz kurām attiecas Antarktikas jūras dzīvo resursu saglabāšanas konvencija; |
| --- | --- |

b)

nodrošinātu jūras bioloģisko resursu saglabāšanu un racionālu izmantošanu Antarktikas jūras dzīvo resursu saglabāšanas komisijas redzeslokā, ietverot centienus apkarot NNN zveju zonās, uz kurām attiecas Antarktikas jūras dzīvo resursu saglabāšanas konvencija;

| c) | nodrošinātu krājumu, kuri ir Klusā okeāna dienvidu daļas RZPO redzeslokā, saglabāšanas un pārvaldības pasākumu pieņemšanu un efektīvu īstenošanu; un |
| --- | --- |

c)

nodrošinātu krājumu, kuri ir Klusā okeāna dienvidu daļas RZPO redzeslokā, saglabāšanas un pārvaldības pasākumu pieņemšanu un efektīvu īstenošanu; un

| d) | atvieglotu iestāšanos RZPO, ja viena Puse ir dalībniece un otra Puse vēlas pievienoties. |
| --- | --- |

d)

atvieglotu iestāšanos RZPO, ja viena Puse ir dalībniece un otra Puse vēlas pievienoties.

3.   Puses sadarbojas, lai starptautiskā līmenī veicinātu integrētu pieeju jūrlietām.

4.   Puses uztur regulāru dialogu reizi divos gados augstāko amatpersonu līmenī, lai stiprinātu dialogu un sadarbību, kā arī informācijas pieredzes apmaiņu saistībā ar zivsaimniecības politiku un jūrlietām.

51. pants

Nodarbinātība un sociālās lietas

1.   Puses vienojas sekmēt sadarbību nodarbinātības un sociālo jautājumu jomā, tostarp globalizācijas un demogrāfisko pārmaiņu sociālās dimensijas kontekstā. Tiek veikti pasākumi, lai veicinātu sadarbību un informācijas un pieredzes apmaiņu nodarbinātības un darba jautājumos. Sadarbības nozares var ietvert nodarbinātības politiku, darba tiesības, dzimumu jautājumus, nediskrimināciju darba vidē, sociālo iekļaušanu, sociālo drošību un sociālās aizsardzības politiku, rūpnieciskās attiecības, sociālo dialogu, veselību un drošību darbavietā, korporatīvu sociālo atbildību un pienācīgas kvalitātes nodarbinātību.

2.   Puses vēlreiz apstiprina nepieciešamību atbalstīt visiem labvēlīgu globalizācijas procesu, un veicināt pilnīgu un produktīvu nodarbinātību un pienācīgas kvalitātes nodarbinātību kā ilgtspējīgas attīstības un nabadzības mazināšanas būtisku elementu. Šajā kontekstā Puses atgādina par Starptautiskās Darba organizācijas (“SDO”) Deklarāciju par sociālo taisnīgumu godīgas globalizācijas kontekstā.

3.   Puses vēlreiz apstiprina savu apņemšanos ievērot, sekmēt un efektīvi īstenot starptautiski atzītus nodarbinātības principus un tiesības, kas jo īpaši ir noteiktas Starptautiskās Darba organizācijas Deklarācijā par pamatprincipiem un tiesībām darbā.

4.   Sadarbības veidi inter alia var ietvert konkrētas programmas un projektus pēc savstarpējas vienošanās, kā arī dialogu, sadarbību un iniciatīvas savstarpēju interešu jautājumos divpusējā un daudzpusējā līmenī.

IX SADAĻA

INSTITUCIONĀLĀ STRUKTŪRA

52. pants

Citi nolīgumi vai vienošanās

1.   Puses var papildināt šo nolīgumu, noslēdzot konkrētus nolīgumus vai vienošanās jebkurā sadarbības jomā, kas ir tā darbības jomā. Šādi konkrēti nolīgumi un vienošanās, kas noslēgtas pēc šā nolīguma parakstīšanas, ir vispārējo divpusējo attiecību, ko reglamentē šis nolīgums, sastāvdaļa un kopējās institucionālās struktūras daļa. Jau pastāvošie nolīgumi un vienošanās starp Pusēm nav kopējās institucionālās struktūras daļa.

2.   Nekas šajā nolīgumā neietekmē vai neskar citu nolīgumu starp Pusēm, tostarp 1. punktā minēto, interpretāciju vai piemērošanu. Jo īpaši šā nolīguma noteikumi neaizstāj vai nekādā veidā neietekmē domstarpību risināšanas vai izbeigšanas noteikumus, kādi ir paredzēti citos nolīgumos starp Pusēm.

53. pants

Apvienotā komiteja

1.   Ar šo Puses izveido Apvienoto komiteju, kuras sastāvā ir Pušu pārstāvji.

2.   Apvienotajā komitejā notiek apspriedes, lai sekmētu šā nolīguma īstenošanu un veicinātu tā vispārīgo mērķu sasniegšanu, kā arī uzturētu vispārēju saskanību Savienības un Jaunzēlandes attiecībās.

3.   Apvienotās komitejas funkcijas ir:

| a) | veicināt efektīvu šā nolīguma īstenošanu; |
| --- | --- |

a)

veicināt efektīvu šā nolīguma īstenošanu;

| b) | uzraudzīt Pušu visaptverošo attiecību attīstību; |
| --- | --- |

b)

uzraudzīt Pušu visaptverošo attiecību attīstību;

| c) | attiecīgā gadījumā pieprasīt informāciju no komitejām vai citām struktūrām, kas izveidotas saskaņā ar citiem īpašiem Pušu savstarpējiem nolīgumiem, kuri ir kopējās institucionālās struktūras daļa saskaņā ar 52. panta 1. punktu, un izskatīt visus to iesniegtos ziņojumus; |
| --- | --- |

c)

attiecīgā gadījumā pieprasīt informāciju no komitejām vai citām struktūrām, kas izveidotas saskaņā ar citiem īpašiem Pušu savstarpējiem nolīgumiem, kuri ir kopējās institucionālās struktūras daļa saskaņā ar 52. panta 1. punktu, un izskatīt visus to iesniegtos ziņojumus;

| d) | apmainīties uzskatiem un sniegt ierosinājumus par jebkādiem jautājumiem, kas skar to kopīgās intereses, tostarp par turpmāku rīcību un tās īstenošanai pieejamiem līdzekļiem; |
| --- | --- |

d)

apmainīties uzskatiem un sniegt ierosinājumus par jebkādiem jautājumiem, kas skar to kopīgās intereses, tostarp par turpmāku rīcību un tās īstenošanai pieejamiem līdzekļiem;

| e) | noteikt prioritātes saistībā ar šā nolīguma mērķiem; |
| --- | --- |

e)

noteikt prioritātes saistībā ar šā nolīguma mērķiem;

| f) | meklēt piemērotus veidus tādu problēmu novēršanai, kas var rasties jomās, uz kurām attiecas šis nolīgums; |
| --- | --- |

f)

meklēt piemērotus veidus tādu problēmu novēršanai, kas var rasties jomās, uz kurām attiecas šis nolīgums;

| g) | censties atrisināt jebkuras domstarpības, kas rodas šā nolīguma piemērošanā un interpretācijā; |
| --- | --- |

g)

censties atrisināt jebkuras domstarpības, kas rodas šā nolīguma piemērošanā un interpretācijā;

| h) | pārbaudīt informāciju, kuru kāda no Pusēm iesniedz saskaņā ar 54. pantu; un |
| --- | --- |

h)

pārbaudīt informāciju, kuru kāda no Pusēm iesniedz saskaņā ar 54. pantu; un

| i) | izteikt rekomendācijas un atbilstīgos gadījumos pieņemt lēmumus, lai īstenotu konkrētus šā nolīguma aspektus. |
| --- | --- |

i)

izteikt rekomendācijas un atbilstīgos gadījumos pieņemt lēmumus, lai īstenotu konkrētus šā nolīguma aspektus.

4.   Apvienotā komiteja savā darbībā izmanto vienprātības principu. Tā izstrādā savu reglamentu. Risinot konkrētus jautājumus, tā var veidot apakškomitejas un darba grupas.

5.   Apvienotā komiteja parasti sanāk kopā reizi gadā pārmaiņus Savienībā un Jaunzēlandē, ja vien abas Puses nenolemj citādi. Apvienotās komitejas ārkārtas sēdes sasauc pēc jebkuras Puses pieprasījuma. Apvienotās komitejas līdzpriekšsēdētāji ir katras Puses pārstāvji. Tā parasti tiekas augstāko amatpersonu līmenī.

54. pants

Īstenošanas un domstarpību risināšanas kārtība

1.   Puses veic visus vajadzīgos vispārīgos vai īpašos pasākumus, lai izpildītu saistības saskaņā ar šo nolīgumu.

2.   Neskarot šā panta 3.līdz 8. punktā aprakstīto procedūru, jebkuras domstarpības par šā nolīguma interpretēšanu vai piemērošanu risina vienīgi konsultācijās starp Pusēm Apvienotajā komitejā. Puses Apvienotajai komitejai iesniedz atbilstīgo informāciju, kas nepieciešama, lai varētu pilnībā izvērtēt jautājumu nolūkā atrisināt domstarpības.

3.   Vēlreiz apstiprinot savu stingro un kopīgo apņemšanos saistībā ar cilvēktiesībām un ieroču neizplatīšanu, Puses vienojas, ka gadījumā, ja kāda no Pusēm uzskatīs, ka otra Puse ir īpaši smagi vai būtiski pārkāpusi kādu no pienākumiem, kas 2. panta 1. punktā un 8. panta 1. punktā minēti kā būtiski elementi, ar šo pārkāpumu apdraudot starptautisko mieru un drošību tā, ka ir nepieciešama tūlītēja reaģēšana, tā nekavējoties paziņos otrai Pusei par šo faktu un par atbilstīgo(-ajiem) pasākumu(-iem), ko tā plāno īstenot saskaņā ar šo nolīgumu. Paziņojošā Puse informē Apvienoto komiteju par nepieciešamību veikt steidzamas apspriedes šajā jautājumā.

4.   Turklāt īpaši smags un būtisks nozīmīgu elementu pārkāpums var būt par iemeslu atbilstīgiem pasākumiem saskaņā ar kopējo institucionālo struktūru, kā minēts 52. panta 1. punktā.

5.   Maz ticamā gadījumā, ka var rasties 3. punktā aprakstītā situācija, Apvienotā komiteja ir forums, kurā veikt dialogu, un Puses dara visu iespējamo, lai rastu izlīguma risinājumu. Ja Apvienotā komisija abpusēji pieņemamu risinājumu nespēj pieņemt 15 dienās kopš konsultāciju uzsākšanas, un ne vēlāk kā 30 dienās kopš dienas, kad saņemts 3. punktā aprakstītais paziņojums, jautājums tiek nodots izskatīšanai ministru līmenī, kas var turpināties vēl 15 dienas.

6.   Ja 15 dienās kopš konsultāciju sākšanas ministru līmenī, un ne vēlāk kā 45 dienās kopš paziņošanas dienas, nav bijis iespējams rast abpusēji pieņemamu risinājumu, paziņojusī Puse var nolemt īstenot atbilstīgus pasākumus, par kuriem paziņo saskaņā ar 3. punktu. Savienībā lēmums par īstenošanas apturēšanu būtu saistīts ar vienprātību. Jaunzēlandē lēmumu par īstenošanas apturēšanu pieņemtu Jaunzēlandes valdība saskaņā ar tās normatīvajiem aktiem.

7.   Šajā pantā “atbilstīgi pasākumi” ir šā nolīguma vai, attiecīgā gadījumā, cita īpašā nolīguma, kas ir kopējās institucionālās struktūras daļa, daļas izpildes apturēšana, tā visa izpildes apturēšana vai izbeigšana, kā ir minēts 52. panta 1. punktā, ievērojot attiecīgajos šāda nolīguma noteikumus. Atbilstīgie pasākumi, kurus Puse īsteno, lai apturētu nolīguma daļas īstenošanu, ir piemērojami vienīgi noteikumiem, kuri ietverti I līdz VIII sadaļā. Izvēloties atbilstīgus pasākumus, priekšroka jādod pasākumiem, kas vismazāk traucē attiecības starp Pusēm. Šie pasākumi, uz kuriem attiecas 52. panta 2. punkts, ir samērīgi ar šajā nolīgumā noteikto saistību pārkāpumu un ir saskaņā ar starptautiskiem tiesību aktiem.

8.   Puses nepārtraukti pārskata to, kā attīstās situācija, kuras dēļ veikta rīcība saskaņā ar šo pantu. Puse, kura īsteno atbilstīgos pasākumus, tos atceļ, tiklīdz tas ir pamatoti, un jebkurā gadījumā – tiklīdz vairs nepastāv apstākļi, kuru dēļ tie pieņemti.

X SADAĻA

NOBEIGUMA NOTEIKUMI

55. pants

Definīcijas

Šajā nolīgumā“Puses” nozīmē Savienību vai tās dalībvalstis, vai Savienību un tās dalībvalstis saskaņā ar to attiecīgajām pilnvarām, no vienas puses, un Jaunzēlandi, no otras puses.

56. pants

Informācijas atklāšana

1.   Nekas šajā nolīgumā neskar valsts normatīvos aktus vai Savienības aktus par publisku piekļuvi oficiāliem dokumentiem.

2.   Neko šajā nolīgumā neinterpretē kā tādu, kas pieprasītu kādai no Pusēm sniegt informāciju, kuras izpaušanu tā uzskata par esošu pretrunā tās būtiskām drošības interesēm.

57. pants

Grozījumi

Šo nolīgumu var grozīt, Pusēm rakstiski vienojoties. Šādi grozījumi stājas spēkā datumā vai datumos, par kādiem Puses varvienoties.

58. pants

Stāšanās spēkā, darbības ilgums un paziņošana

1.   Šis nolīgums stājas spēkā trīsdesmitajā dienā pēc dienas, kad Puses ir paziņojušas viena otrai, ka ir izpildītas to attiecīgās minētajam nolūkam nepieciešamās juridiskās procedūras.

2.   Neatkarīgi no 1. punkta līdz nolīguma spēkā stāšanās dienai Jaunzēlande un Savienība var provizoriski piemērot savstarpēji noteiktos šā nolīguma noteikumus. Šāda provizoriska piemērošana sākas trīsdesmitajā dienā pēc tam, kad Jaunzēlande un Savienība ir viena otrai paziņojušas, ka ir pabeigtas to attiecīgās iekšējās procedūras, kas nepieciešamas šādai provizoriskai īstenošanai.

3.   Šis nolīgums ir spēkā nenoteiktu laiku. Ikviena puse var iesniegt otrai pusei rakstisku paziņojumu par nodomu izbeigt šā nolīguma darbību. Izbeigšana stājas spēkā sešus mēnešus pēc paziņošanas dienas.

4.   Paziņojumus saskaņā ar šo pantu iesniedz attiecīgi Eiropas Savienības Padomes Ģenerālsekretariātam un Jaunzēlandes Ārlietu un tirdzniecības ministrijai.

59. pants

Teritoriālā piemērošana

Šo nolīgumu piemēro, no vienas puses, teritorijās, kurās piemēro Līgumu par Eiropas Savienību un Līgumu par Eiropas Savienības darbību, saskaņā ar minētajos līgumos izklāstītajiem nosacījumiem un, no otras puses, Jaunzēlandes teritorijā, izņemot Tokelau.

60. pants

Autentiski dokumenti

Šis nolīgums ir sagatavots divos oriģināleksemplāros angļu, bulgāru, čehu, dāņu, franču, grieķu, horvātu, nīderlandiešu, igauņu, itāļu, latviešu, lietuviešu, maltiešu, poļu, portugāļu, rumāņu, slovāku, slovēņu, somu, spāņu, ungāru, vācu un zviedru valodā, un visi teksti ir vienlīdz autentiski. Gadījumā, ja šā nolīguma teksti atšķiras, Puses ar šo jautājumu vēršas Apvienotajā komitejā.

Съставено в Брюксел на пети октомври през две хиляди и шестнадесета година.

Hecho en Bruselas, el cinco de octubre de dos mil dieciséis.

V Bruselu dne pátého října dva tisíce šestnáct.

Udfærdiget i Bruxelles den femte oktober to tusind og seksten.

Geschehen zu Brüssel am fünften Oktober zweitausendsechzehn.

Kahe tuhande kuueteistkümnenda aasta oktoobrikuu viiendal päeval Brüsselis.

Έγινε στις Βρυξέλλες, στις πέντε Οκτωβρίου δύο χιλιάδες δεκαέξι.

Done at Brussels on the fifth day of October in the year two thousand and sixteen.

Fait à Bruxelles, le cinq octobre deux mille seize.

Sastavljeno u Bruxellesu petog listopada godine dvije tisuće šesnaeste.

Fatto a Bruxelles, addì cinque ottobre duemilasedici.

Briselē, divi tūkstoši sešpadsmitā gada piektajā oktobrī.

Priimta du tūkstančiai šešioliktų metų spalio penktą dieną Briuselyje.

Kelt Brüsszelben, a kétezer-tizenhatodik év október havának ötödik napján.

Magħmul fi Brussell, fil-ħames jum ta’ Ottubru fis-sena elfejn u sittax.

Gedaan te Brussel, vijf oktober tweeduizend zestien.

Sporządzono w Brukseli dnia piątego października roku dwa tysiące szesnastego.

Feito em Bruxelas, em cinco de outubro de dois mil e dezasseis.

Întocmit la Bruxelles la cinci octombrie două mii șaisprezece.

V Bruseli piateho októbra dvetisícšestnásť.

V Bruslju, dne petega oktobra leta dva tisoč šestnajst.

Tehty Brysselissä viidentenä päivänä lokakuuta vuonna kaksituhattakuusitoista.

Som skedde i Bryssel den femte oktober år tjugohundrasexton.

Voor het Koninkrijk België

Pour le Royaume de Belgique

Für das Königreich Belgien

Image 1

Deze handtekening verbindt eveneens de Vlaamse Gemeenschap, de Franse Gemeenschap, de Duitstalige Gemeenschap, het Vlaamse Gewest, het Waalse Gewest en het Brussels Hoofdstedelijk Gewest.

Cette signature engage également la Communauté française, la Communauté flamande, la Communauté germanophone, la Région wallonne, la Région flamande et la Région de Bruxelles-Capitale.

Diese Unterschrift bindet zugleich die Deutschsprachige Gemeinschaft, die Flämische Gemeinschaft, die Französische Gemeinschaft, die Wallonische Region, die Flämische Region und die Region Brüssel-Hauptstadt.

За Република България

Image 2

Za Českou republiku

Image 3

For Kongeriget Danmark

Image 4

Für die Bundesrepublik Deutschland

Image 5

Eesti Vabariigi nimel

Image 6

Thar cheann Na hÉireann

For Ireland

Image 7

Για την Ελληνική Δημοκρατία

Image 8

Por el Reino de España

Image 9

Pour la République française

Image 10

Za Republiku Hrvatsku

Image 11

Per la Repubblica italiana

Image 12

Για την Κυπριακή Δημοκρατία

Image 13

Latvijas Republikas vārdā –

Image 14

Lietuvos Respublikos vardu

Image 15

Pour le Grand-Duché de Luxembourg

Image 16

Magyarország részéről

Image 17

Għar-Repubblika ta' Malta

Image 18

Voor het Koninkrijk der Nederlanden

Image 19

Für die Republik Österreich

Image 20

W imieniu Rzeczypospolitej Polskiej

Image 21

Pela República Portuguesa

Image 22

Pentru România

Image 23

Za Republiko Slovenijo

Image 24

Za Slovenskú republiku

Image 25

Suomen tasavallan puolesta

För Republiken Finland

Image 26

För Konungariket Sverige

Image 27

For the United Kingdom of Great Britain and Northern Ireland

Image 28

За Европейския съюз

Por la Unión Europea

Za Evropskou unii

For Den Europæiske Union

Für die Europäische Union

Euroopa Liidu nimel

Για την Ευρωπαϊκή Ένωση

For the European Union

Pour l'Union européenne

Za Europsku uniju

Per l'Unione europea

Eiropas Savienības vārdā –

Europos Sąjungos vardu

Az Európai Unió részéről

Għall-Unjoni Ewropea

Voor de Europese Unie

W imieniu Unii Europejskiej

Pela União Europeia

Pentru Uniunea Europeană

Za Európsku úniu

Za Evropsko unijo

Euroopan unionin puolesta

För Europeiska unionen

Image 29

For New Zealand

Image 30

---

| 29.11.2016 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 321/31 |
| --- | --- | --- | --- |

29.11.2016

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 321/31

---

Grozījumi Muitas konvencijā par starptautiskajiem preču pārvadājumiem, izmantojot TIR karneti (1975. gada TIR konvencija)

Saskaņā ar ANO depozitārija paziņojumu C.N.742.2016.TREATIES – XI.A.16 – 2017. gada 1. janvārī stājas spēkā šādi TIR konvencijas grozījumi, un tie attiecas uz visām Līgumslēdzējām pusēm:

Saskaņā ar ANO depozitārija paziņojumu C.N.742.2016.TREATIES – XI.A.16 – 2017. gada 1. janvārī stājas spēkā šādi TIR konvencijas grozījumi, un tie attiecas uz visām Līgumslēdzējām pusēm:

| | 6. pielikums, jauns paskaidrojums 0.42.bis:

  Pievieno šādu jaunu 42.bis panta paskaidrojumu:







  “0.42.bis | Termins “nekavējoties” 42.bis pantā nozīmē, ka par valsts pasākumiem, kuri var ietekmēt TIR konvencijas piemērošanu un/vai TIR sistēmas darbību, būtu rakstveidā jāpaziņo TIR Kontroles komisijai (TIRExB) pēc iespējas ātrāk un, ja iespējams, pirms šie pasākumi stājas spēkā, lai TIRExB varētu efektīvi pildīt pārraudzības funkciju un izpildīt pienākumu par to, ka ir jāpārbauda pasākuma atbilstība TIR konvencijai saskaņā ar 42.bis pantu un ar TIR konvencijas 8. pantā izklāstīto mandātu.” |
| --- | --- | --- |

6. pielikums, jauns paskaidrojums 0.42.bis:

6. pielikums, jauns paskaidrojums 0.42.bis:

Pievieno šādu jaunu 42.bis panta paskaidrojumu:

“0.42.bis

| | 2. pielikuma 4. panta 2. punkta i) apakšpunkts:

  Pašreizējo tekstu aizstāj ar šādu:







  “i) | kravas nodalījuma bīdāmajam tentam, grīdai, durvīm un citām sastāvdaļām jābūt savienotām, izmantojot ierīces, kuras nevar noņemt vai nomainīt no ārpuses, neatstājot acīmredzamas pēdas, vai izmantojot tādas metodes, ar kurām tiek izveidota konstrukcija, ko nevar izmainīt, neatstājot acīmredzamas pēdas.” |
| --- | --- | --- |

2. pielikuma 4. panta 2. punkta i) apakšpunkts:

2. pielikuma 4. panta 2. punkta i) apakšpunkts:

Pašreizējo tekstu aizstāj ar šādu:

“i)

| | 2. pielikuma 4. panta 2. punkta iii) apakšpunkts:

  Pašreizējo tekstu aizstāj ar šādu:







  “iii) | bīdāmā tenta vadības sistēma, bīdāmā tenta spriegošanas mehānismi un citas kustīgās daļas jāsavieno tā, lai noslēgtās durvis un citas kustīgās daļas, kurām ir uzliktas muitas plombas, nevarētu tikt atvērtas vai aizvērtas no ārpuses, neatstājot acīmredzamas pēdas. Bīdāmā tenta vadības sistēma, bīdāmā tenta spriegošanas mehānismi un citas kustīgās daļas jāsavieno tā, lai pēc noslēgierīces nofiksēšanas kravas nodalījumā nevarētu iekļūt, neatstājot acīmredzamas pēdas. Šādas sistēmas konstrukcijas piemērs attēlots šiem noteikumiem pievienotajā 9. attēlā.” |
| --- | --- | --- |

2. pielikuma 4. panta 2. punkta iii) apakšpunkts:

2. pielikuma 4. panta 2. punkta iii) apakšpunkts:

Pašreizējo tekstu aizstāj ar šādu:

“iii)

| | 2. pielikums, jauns 5. pants:

  Pēc grozītā 4. panta iekļauj:


  “5. pants
  Transportlīdzekļi ar bīdāmu tenta jumtu

  1.   Attiecīgā gadījumā šo noteikumu 1., 2., 3. un 4. pants attiecas arī uz transportlīdzekļiem ar bīdāmu tenta jumtu. Turklāt šiem transportlīdzekļiem jāatbilst šā panta noteikumiem.


  2.   Bīdāmais tenta jumts atbilst i)–iii) punktā izklāstītajām prasībām:






  i) | bīdāmajam tenta jumtam jābūt savienotam, izmantojot ierīces, kuras nevar noņemt vai nomainīt no ārpuses, neatstājot acīmredzamas pēdas, vai izmantojot tādas metodes, ar kurām tiek izveidota konstrukcija, ko nevar izmainīt, neatstājot acīmredzamas pēdas; |
| --- | --- | --- |

2. pielikums, jauns 5. pants:

2. pielikums, jauns 5. pants:

Pēc grozītā 4. panta iekļauj:

“5. pants

Transportlīdzekļi ar bīdāmu tenta jumtu

1.   Attiecīgā gadījumā šo noteikumu 1., 2., 3. un 4. pants attiecas arī uz transportlīdzekļiem ar bīdāmu tenta jumtu. Turklāt šiem transportlīdzekļiem jāatbilst šā panta noteikumiem.

2.   Bīdāmais tenta jumts atbilst i)–iii) punktā izklāstītajām prasībām:

i)

bīdāmajam tenta jumtam jābūt savienotam, izmantojot ierīces, kuras nevar noņemt vai nomainīt no ārpuses, neatstājot acīmredzamas pēdas, vai izmantojot tādas metodes, ar kurām tiek izveidota konstrukcija, ko nevar izmainīt, neatstājot acīmredzamas pēdas;

| ii) | bīdāmajam tenta jumtam jāpārsedz jumta cietās daļas kravas nodalījuma priekšpusē tā, lai tenta jumtu nevar pārbīdīt pāri augšējā longrīna augšējai malai. Visa kravas nodalījuma garumā jumta tenta abās pusēs ielokā jāievieto nostiegrota tērauda trose tā, lai to nevarētu izņemt un ievietot atkārtoti, neatstājot acīmredzamas pēdas. Jumta tents jāpiestiprina pie bīdāmās nesošās konstrukcijas tā, lai tentu nevarētu noņemt un piestiprināt atkārtoti, neatstājot acīmredzamas pēdas; |
| --- | --- |

ii)

bīdāmajam tenta jumtam jāpārsedz jumta cietās daļas kravas nodalījuma priekšpusē tā, lai tenta jumtu nevar pārbīdīt pāri augšējā longrīna augšējai malai. Visa kravas nodalījuma garumā jumta tenta abās pusēs ielokā jāievieto nostiegrota tērauda trose tā, lai to nevarētu izņemt un ievietot atkārtoti, neatstājot acīmredzamas pēdas. Jumta tents jāpiestiprina pie bīdāmās nesošās konstrukcijas tā, lai tentu nevarētu noņemt un piestiprināt atkārtoti, neatstājot acīmredzamas pēdas;

| iii) | bīdāmā jumta vadības sistēma, bīdāmā jumta spriegošanas mehānismi un citas kustīgās daļas jāsavieno tā, lai noslēgtās durvis, jumts un citas kustīgās daļas, kurām ir uzliktas muitas plombas, nevarētu tikt atvērtas vai aizvērtas no ārpuses, neatstājot acīmredzamas pēdas. Bīdāmā jumta vadības sistēma, bīdāmā jumta spriegošanas mehānismi un citas kustīgās daļas jāsavieno tā, lai pēc noslēgierīces nofiksēšanas kravas nodalījumā nevarētu iekļūt, neatstājot acīmredzamas pēdas. |
| --- | --- |

iii)

bīdāmā jumta vadības sistēma, bīdāmā jumta spriegošanas mehānismi un citas kustīgās daļas jāsavieno tā, lai noslēgtās durvis, jumts un citas kustīgās daļas, kurām ir uzliktas muitas plombas, nevarētu tikt atvērtas vai aizvērtas no ārpuses, neatstājot acīmredzamas pēdas. Bīdāmā jumta vadības sistēma, bīdāmā jumta spriegošanas mehānismi un citas kustīgās daļas jāsavieno tā, lai pēc noslēgierīces nofiksēšanas kravas nodalījumā nevarētu iekļūt, neatstājot acīmredzamas pēdas.

Šādas iespējamās sistēmas konstrukcijas piemērs attēlots šiem noteikumiem pievienotajā 10. attēlā.”

| | 2. pielikums, 9. attēls:

  Pašreizējo 9. attēlu aizstāj ar šādu:


  “9. attēls

  TRANSPORTLĪDZEKĻA AR BĪDĀMU TENTU UZBŪVES PIEMĒRS




  9. attēls (turpinājums):



  9. attēls (turpinājums):




  ” |
| --- | --- |

2. pielikums, 9. attēls:

2. pielikums, 9. attēls:

Pašreizējo 9. attēlu aizstāj ar šādu:

“9. attēls

TRANSPORTLĪDZEKĻA AR BĪDĀMU TENTU UZBŪVES PIEMĒRS

9. attēls (turpinājums):

9. attēls (turpinājums):

Image 33

  ”

| | 2. pielikums, jauns 10. attēls:

  Pēc jaunā 9. attēla iekļauj:


  “10. attēls

  TRANSPORTLĪDZEKĻA AR BĪDĀMU TENTA JUMTU UZBŪVES PIEMĒRS




  10. attēls (turpinājums):



  10. attēls (turpinājums):




  ”. |
| --- | --- |

2. pielikums, jauns 10. attēls:

2. pielikums, jauns 10. attēls:

Pēc jaunā 9. attēla iekļauj:

“10. attēls

TRANSPORTLĪDZEKĻA AR BĪDĀMU TENTA JUMTU UZBŪVES PIEMĒRS

10. attēls (turpinājums):

10. attēls (turpinājums):

Image 36

  ”.

| | 7. pielikuma I daļas 5. panta 2. punkta i) apakšpunkts:

  Pašreizējo tekstu aizstāj ar šādu:







  “i) | konteinera bīdāmajam tentam, grīdai, durvīm un citām sastāvdaļām jābūt savienotām, izmantojot ierīces, kuras nevar noņemt vai nomainīt no ārpuses, neatstājot acīmredzamas pēdas, vai izmantojot tādas metodes, ar kurām tiek izveidota konstrukcija, ko nevar izmainīt, neatstājot acīmredzamas pēdas.” |
| --- | --- | --- |

7. pielikuma I daļas 5. panta 2. punkta i) apakšpunkts:

7. pielikuma I daļas 5. panta 2. punkta i) apakšpunkts:

Pašreizējo tekstu aizstāj ar šādu:

“i)

| | 7. pielikuma I daļas 5. panta 2. punkta iii) apakšpunkts:

  Pašreizējo tekstu aizstāj ar šādu:







  “iii) | bīdāmā tenta vadības sistēma, bīdāmā tenta spriegošanas mehānismi un citas kustīgās daļas jāsavieno tā, lai noslēgtās durvis un citas kustīgās daļas, kurām ir uzliktas muitas plombas, nevarētu tikt atvērtas vai aizvērtas no ārpuses, neatstājot acīmredzamas pēdas. Bīdāmā tenta vadības sistēma, bīdāmā tenta spriegošanas mehānismi un citas kustīgās daļas jāsavieno tā, lai pēc noslēgierīces nofiksēšanas konteinerā nevarētu iekļūt, neatstājot acīmredzamas pēdas. Šādas sistēmas konstrukcijas piemērs attēlots šiem noteikumiem pievienotajā 9. attēlā.” |
| --- | --- | --- |

7. pielikuma I daļas 5. panta 2. punkta iii) apakšpunkts:

7. pielikuma I daļas 5. panta 2. punkta iii) apakšpunkts:

Pašreizējo tekstu aizstāj ar šādu:

“iii)

| | 7. pielikuma I daļa, jauns 6. pants:

  Pēc grozītā 5. panta iekļauj:


  “6. pants
  Konteineri ar bīdāmu tenta jumtu

  1.   Attiecīgā gadījumā šo noteikumu 1., 2., 3., 4. un 5. pants attiecas uz konteineriem ar bīdāmu tenta jumtu. Turklāt šiem konteineriem jāatbilst šā panta noteikumiem.


  2.   Bīdāmais tenta jumts atbilst i)–iii) punktā izklāstītajām prasībām:






  i) | bīdāmajam tenta jumtam jābūt savienotam, izmantojot ierīces, kuras nevar noņemt vai nomainīt, neatstājot acīmredzamas pēdas, vai izmantojot tādas metodes, ar kurām tiek izveidota konstrukcija, ko nevar izmainīt, neatstājot acīmredzamas pēdas; |
| --- | --- | --- |

7. pielikuma I daļa, jauns 6. pants:

7. pielikuma I daļa, jauns 6. pants:

Pēc grozītā 5. panta iekļauj:

“6. pants

Konteineri ar bīdāmu tenta jumtu

1.   Attiecīgā gadījumā šo noteikumu 1., 2., 3., 4. un 5. pants attiecas uz konteineriem ar bīdāmu tenta jumtu. Turklāt šiem konteineriem jāatbilst šā panta noteikumiem.

2.   Bīdāmais tenta jumts atbilst i)–iii) punktā izklāstītajām prasībām:

i)

bīdāmajam tenta jumtam jābūt savienotam, izmantojot ierīces, kuras nevar noņemt vai nomainīt, neatstājot acīmredzamas pēdas, vai izmantojot tādas metodes, ar kurām tiek izveidota konstrukcija, ko nevar izmainīt, neatstājot acīmredzamas pēdas;

| ii) | bīdāmajam tenta jumtam jāpārsedz jumta cietās daļas konteinera priekšpusē tā, lai tenta jumtu nevar pārbīdīt pāri augšējā longrīna augšējai malai. Visa konteinera garumā jumta tenta abās pusēs ielokā jāievieto nostiegrota tērauda trose tā, lai to nevarētu izņemt un ievietot atkārtoti, neatstājot acīmredzamas pēdas. Jumta tents jāpiestiprina pie bīdāmās nesošās konstrukcijas tā, lai tentu nevarētu noņemt un piestiprināt atkārtoti, neatstājot acīmredzamas pēdas; |
| --- | --- |

ii)

bīdāmajam tenta jumtam jāpārsedz jumta cietās daļas konteinera priekšpusē tā, lai tenta jumtu nevar pārbīdīt pāri augšējā longrīna augšējai malai. Visa konteinera garumā jumta tenta abās pusēs ielokā jāievieto nostiegrota tērauda trose tā, lai to nevarētu izņemt un ievietot atkārtoti, neatstājot acīmredzamas pēdas. Jumta tents jāpiestiprina pie bīdāmās nesošās konstrukcijas tā, lai tentu nevarētu noņemt un piestiprināt atkārtoti, neatstājot acīmredzamas pēdas;

| iii) | bīdāmā jumta vadības sistēma, bīdāmā jumta spriegošanas mehānismi un citas kustīgās daļas jāsavieno tā, lai noslēgtās durvis, jumts un citas kustīgās daļas, kurām ir uzliktas muitas plombas, nevarētu tikt atvērtas vai aizvērtas no ārpuses, neatstājot acīmredzamas pēdas. Bīdāmā jumta vadības sistēma, bīdāmā jumta spriegošanas mehānismi un citas kustīgās daļas jāsavieno tā, lai pēc noslēgierīces nofiksēšanas konteinerā nevarētu iekļūt, neatstājot acīmredzamas pēdas. |
| --- | --- |

iii)

bīdāmā jumta vadības sistēma, bīdāmā jumta spriegošanas mehānismi un citas kustīgās daļas jāsavieno tā, lai noslēgtās durvis, jumts un citas kustīgās daļas, kurām ir uzliktas muitas plombas, nevarētu tikt atvērtas vai aizvērtas no ārpuses, neatstājot acīmredzamas pēdas. Bīdāmā jumta vadības sistēma, bīdāmā jumta spriegošanas mehānismi un citas kustīgās daļas jāsavieno tā, lai pēc noslēgierīces nofiksēšanas konteinerā nevarētu iekļūt, neatstājot acīmredzamas pēdas.

Šādas iespējamās sistēmas konstrukcijas piemērs attēlots šiem noteikumiem pievienotajā 10. attēlā.”

| | 7. pielikums, I daļa, 9. attēls:

  Pašreizējo 9. attēlu aizstāj ar šādu:


  “9. attēls

  KONTEINERA AR BĪDĀMU TENTU UZBŪVES PIEMĒRS




  9. attēls (turpinājums):



  9. attēls (turpinājums):




  ”. |
| --- | --- |

7. pielikums, I daļa, 9. attēls:

7. pielikums, I daļa, 9. attēls:

Pašreizējo 9. attēlu aizstāj ar šādu:

“9. attēls

KONTEINERA AR BĪDĀMU TENTU UZBŪVES PIEMĒRS

9. attēls (turpinājums):

9. attēls (turpinājums):

Image 39

  ”.

| | 7. pielikums, I daļa, jauns 10. attēls:

  Pēc jaunā 9. attēla iekļauj:


  “10. attēls

  KONTEINERA AR BĪDĀMU TENTA JUMTU UZBŪVES PIEMĒRS




  10. attēls (turpinājums):



  10. attēls (turpinājums):




  ”. |
| --- | --- |

7. pielikums, I daļa, jauns 10. attēls:

7. pielikums, I daļa, jauns 10. attēls:

Pēc jaunā 9. attēla iekļauj:

“10. attēls

KONTEINERA AR BĪDĀMU TENTA JUMTU UZBŪVES PIEMĒRS

10. attēls (turpinājums):

10. attēls (turpinājums):

Image 42

  ”.

---

REGULAS

| 29.11.2016 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 321/45 |
| --- | --- | --- | --- |

29.11.2016

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 321/45

---

KOMISIJAS ĪSTENOŠANAS REGULA (ES) 2016/2080

(2016. gada 25. novembris)

ar ko sāk vājpiena pulvera pārdošanu konkursa procedūrā

EIROPAS KOMISIJA,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2013. gada 17. decembra Regulu (ES) Nr. 1308/2013, ar ko izveido lauksaimniecības produktu tirgu kopīgu organizāciju un atceļ Padomes Regulas (EEK) Nr. 922/72, (EEK) Nr. 234/79, (EK) Nr. 1037/2001 un (EK) Nr. 1234/2007 (1),

ņemot vērā Komisijas 2016. gada 18. maija Īstenošanas regulu (ES) 2016/1240, ar ko paredz noteikumus par to, kā Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 1308/2013 piemēro attiecībā uz valsts intervenci un privātās uzglabāšanas atbalstu (2), un jo īpaši tās 28. pantu un 31. panta 1. punktu,

tā kā:

| (1) | Ņemot vērā pašreizējo situāciju vājpiena pulvera tirgū saistībā ar cenu atgūšanos un intervences krājumu augsto līmeni, ir atbilstoši sākt vājpiena pulvera pārdošanu no valsts intervences krājumiem, izmantojot konkursa procedūru saskaņā ar Īstenošanas regulu (ES) 2016/1240. |
| --- | --- |

(1)

Ņemot vērā pašreizējo situāciju vājpiena pulvera tirgū saistībā ar cenu atgūšanos un intervences krājumu augsto līmeni, ir atbilstoši sākt vājpiena pulvera pārdošanu no valsts intervences krājumiem, izmantojot konkursa procedūru saskaņā ar Īstenošanas regulu (ES) 2016/1240.

| (2) | Lai pienācīgi pārdotu intervences krājumus, ir jāprecizē datums, līdz kuram attiecībā uz pārdošanai pieejamo vājpiena pulveri ir jāsāk valsts intervence. |
| --- | --- |

(2)

Lai pienācīgi pārdotu intervences krājumus, ir jāprecizē datums, līdz kuram attiecībā uz pārdošanai pieejamo vājpiena pulveri ir jāsāk valsts intervence.

| (3) | Saskaņā ar Īstenošanas regulas (ES) 2016/1240 28. panta 4. punkta b), c) un d) apakšpunktu ir jānosaka konkursa piedāvājumu iesniegšanas periodi, minimālais daudzums, par kuru var iesniegt piedāvājumu un tas, cik liels nodrošinājums jāiemaksā, iesniedzot piedāvājumu. |
| --- | --- |

(3)

Saskaņā ar Īstenošanas regulas (ES) 2016/1240 28. panta 4. punkta b), c) un d) apakšpunktu ir jānosaka konkursa piedāvājumu iesniegšanas periodi, minimālais daudzums, par kuru var iesniegt piedāvājumu un tas, cik liels nodrošinājums jāiemaksā, iesniedzot piedāvājumu.

| (4) | Īstenošanas regulas (ES) 2016/1240 31. panta 1. punkta piemērošanas vajadzībām ir jānosaka laika ierobežojumi, kas dalībvalstīm jāņem vērā, nosūtot Komisijai paziņojumus par visiem pieņemamajiem konkursa piedāvājumiem. |
| --- | --- |

(4)

Īstenošanas regulas (ES) 2016/1240 31. panta 1. punkta piemērošanas vajadzībām ir jānosaka laika ierobežojumi, kas dalībvalstīm jāņem vērā, nosūtot Komisijai paziņojumus par visiem pieņemamajiem konkursa piedāvājumiem.

| (5) | Efektīvas pārvaldības interesēs dalībvalstīm būtu jānosūta paziņojumi Komisijai saskaņā ar Komisijas Regulu (EK) Nr. 792/2009 (3). |
| --- | --- |

(5)

Efektīvas pārvaldības interesēs dalībvalstīm būtu jānosūta paziņojumi Komisijai saskaņā ar Komisijas Regulu (EK) Nr. 792/2009 (3).

| (6) | Lauksaimniecības tirgu kopīgās organizācijas komiteja nav sniegusi atzinumu tās priekšsēdētāja noliktajā termiņā, |
| --- | --- |

(6)

Lauksaimniecības tirgu kopīgās organizācijas komiteja nav sniegusi atzinumu tās priekšsēdētāja noliktajā termiņā,

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

1. pants

Darbības joma

Tāda vājpiena pulvera pārdošanu konkursa procedūrā, kas glabāšanā nodots pirms 2015. gada 1. novembra, sāk atbilstīgi nosacījumiem, kuri izklāstīti Īstenošanas regulas (ES) 2016/1240 II sadaļas III nodaļā.

2. pants

Konkursa piedāvājumu iesniegšana

1.   Piedāvājumu iesniegšanas termiņš pirmajai konkursa daļai beidzas 2016. gada 13. decembrī plkst. 11.00 (pēc Briseles laika).

2.   Piedāvājumu iesniegšanas termiņi otrajai un turpmākajām konkursa daļām sākas pirmajā darbdienā pēc iepriekšējā termiņa beigām. Minētie termiņi ir mēneša pirmā un trešā otrdiena plkst. 11.00 (pēc Briseles laika). Tomēr augustā šis termiņš ir plkst. 11.00 (pēc Briseles laika) ceturtajā otrdienā, bet decembrī – plkst. 11.00 (pēc Briseles laika) otrajā otrdienā. Ja otrdiena ir valsts svētku diena, termiņš ir iepriekšējā darbdiena plkst. 11.00 (pēc Briseles laika).

3.   Konkursa piedāvājumus iesniedz dalībvalstu apstiprinātajām maksājumu aģentūrām (4).

3. pants

Daudzums konkursa piedāvājumā un mērvienība

Vājpiena pulvera minimālais daudzums, par kuru var iesniegt piedāvājumu, ir 20 tonnas.

Piedāvātā cena ir cena par 100 kg produkta.

4. pants

Nodrošinājums

Iesniedzot vājpiena pulvera pārdošanas piedāvājumu, maksājumu aģentūrai, kurā iesniegts piedāvājums, iemaksā nodrošinājumu, kas ir EUR 50 par tonnu.

5. pants

Paziņojums Komisijai

Saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 792/2009 paziņojumu, kas paredzēts Īstenošanas Regulas (ES) 2016/1240 31. panta 1. punktā, nosūta līdz plkst. 16.00 (pēc Briseles laika) dienās, kas minētas šīs regulas 2. pantā.

6. pants

Stāšanās spēkā

Šī regula stājas spēkā trešajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē, 2016. gada 25. novembrī

Komisijas

un tās priekšsēdētāja vārdā –

Komisijas loceklis

Phil HOGAN

---

(1)  
  OV L 347, 20.12.2013., 671. lpp.

1

(2)  
  OV L 206, 30.7.2016., 71. lpp.

2

(3)  Komisijas 2009. gada 31. augusta Regula (EK) Nr. 792/2009, ar ko nosaka kārtību, kādā dalībvalstis Komisijai paziņo informāciju un dokumentus, kas pieprasīti, īstenojot tirgu kopīgo organizāciju, tiešo maksājumu režīmu, lauksaimniecības produktu veicināšanas pasākumus, kā arī režīmus, ko piemēro attālākajiem reģioniem un Egejas jūras nelielajām salām (OV L 228, 1.9.2009., 3. lpp.).

3

(4)  Maksājumu aģentūru adreses ir pieejamas Eiropas Komisijas vietnē http://ec.europa.eu/agriculture/milk/policy-instruments/index_en.htm.

4

---

| 29.11.2016 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 321/48 |
| --- | --- | --- | --- |

29.11.2016

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 321/48

---

KOMISIJAS ĪSTENOŠANAS REGULA (ES) 2016/2081

(2016. gada 28. novembris),

ar ko atkārtoti uzliek galīgo antidempinga maksājumu tādas skābeņskābes importam, kuras izcelsme ir Ķīnas Tautas Republikā un kuru ražo Yuanping Changyuan Chemicals Co. Ltd.

EIROPAS KOMISIJA,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2016. gada 8. jūnija Regulu (ES) 2016/1036 par aizsardzību pret importu par dempinga cenām no valstīm, kas nav Eiropas Savienības dalībvalstis (1), un jo īpaši tās 9. panta 4. punktu,

tā kā:

A.   PROCEDŪRA

PROCEDŪRA

| (1) | Pēc antidempinga izmeklēšanas atbilstīgi 5. pantam Padomes Regulā (EK) Nr. 1225/2009 (2), Padome 2012. gada 18. aprīlī ar Padomes Īstenošanas regulu (ES) Nr. 325/2012 (3) (“apstrīdētā regula”) noteica galīgu antidempinga maksājumu par Indijas un Ķīnas Tautas Republikas izcelsmes skābeņskābes importu robežās no 14,6 % līdz 52,2 %. |
| --- | --- |

(1)

Pēc antidempinga izmeklēšanas atbilstīgi 5. pantam Padomes Regulā (EK) Nr. 1225/2009 (2), Padome 2012. gada 18. aprīlī ar Padomes Īstenošanas regulu (ES) Nr. 325/2012 (3) (“apstrīdētā regula”) noteica galīgu antidempinga maksājumu par Indijas un Ķīnas Tautas Republikas izcelsmes skābeņskābes importu robežās no 14,6 % līdz 52,2 %.

2

3

| (2) | Ar 2015. gada 20. maija spriedumu (4) Vispārējā tiesa atcēla apstrīdēto regulu, ciktāl tā attiecas uz Yuanping Changyuan Chemicals Co. Ltd. – Ķīnas ražotāju eksportētāju, kas sadarbojās. Vispārējā tiesa lēma, ka Padomes argumentācija divos jautājumos par kaitējuma novēršanas līmeņa noteikšanu neatbilst Līguma par Eiropas Savienības darbību 296. pantam. |
| --- | --- |

(2)

Ar 2015. gada 20. maija spriedumu (4) Vispārējā tiesa atcēla apstrīdēto regulu, ciktāl tā attiecas uz Yuanping Changyuan Chemicals Co. Ltd. – Ķīnas ražotāju eksportētāju, kas sadarbojās. Vispārējā tiesa lēma, ka Padomes argumentācija divos jautājumos par kaitējuma novēršanas līmeņa noteikšanu neatbilst Līguma par Eiropas Savienības darbību 296. pantam.

4

Yuanping Changyuan Chemicals Co. Ltd.

| (3) | Pēc Vispārējās tiesas sprieduma Komisija publicēja paziņojumu, informējot par to, ka tā ir nolēmusi atsākt antidempinga izmeklēšanu attiecībā uz skābeņskābi, lai īstenotu spriedumu attiecībā uz Yuanping Changyuan Chemicals Co. Ltd. |
| --- | --- |

(3)

Pēc Vispārējās tiesas sprieduma Komisija publicēja paziņojumu, informējot par to, ka tā ir nolēmusi atsākt antidempinga izmeklēšanu attiecībā uz skābeņskābi, lai īstenotu spriedumu attiecībā uz Yuanping Changyuan Chemicals Co. Ltd.

Yuanping Changyuan Chemicals Co. Ltd

B.   ĪSTENOŠANA

ĪSTENOŠANA

1.   Muitas nodoklis kaitējuma novēršanas līmeņa (kaitējuma starpības) aprēķināšanai

Muitas nodoklis kaitējuma novēršanas līmeņa (kaitējuma starpības) aprēķināšanai

| (4) | Kā norādīts apstrīdētās regulas 66. un 83. apsvērumā, Yuanping Changyuan Chemicals Co., Ltd. apgalvoja, ka Komisija kaitējuma starpības aprēķinā nav pilnībā iekļāvusi 6,5 %, kas atbilst parastajam muitas nodoklim. |
| --- | --- |

(4)

Kā norādīts apstrīdētās regulas 66. un 83. apsvērumā, Yuanping Changyuan Chemicals Co., Ltd. apgalvoja, ka Komisija kaitējuma starpības aprēķinā nav pilnībā iekļāvusi 6,5 %, kas atbilst parastajam muitas nodoklim.

Yuanping Changyuan Chemicals Co., Ltd.

| (5) | Komisija sākotnējā izmeklēšanā konstatēja, ka šis apgalvojums ir pamatots, un pārskatīja aprēķinus attiecībā uz kaitējuma starpību šādi: galīgā vidējā svērtā importa cena tika aprēķināta, Yuanping Changyuan Chemicals Co. Ltd eksporta vidējai svērtai CIF cenai līdz Savienības robežai par abiem skābeņskābes veidiem (rafinēta un nerafinēta) pieskaitot, pirmkārt, 6,5 % attiecībā uz muitas nodokļiem, un, otrkārt, fiksētu summu EUR 10 par tonnu attiecībā uz pēcimportēšanas izmaksām. |
| --- | --- |

(5)

Komisija sākotnējā izmeklēšanā konstatēja, ka šis apgalvojums ir pamatots, un pārskatīja aprēķinus attiecībā uz kaitējuma starpību šādi: galīgā vidējā svērtā importa cena tika aprēķināta, Yuanping Changyuan Chemicals Co. Ltd eksporta vidējai svērtai CIF cenai līdz Savienības robežai par abiem skābeņskābes veidiem (rafinēta un nerafinēta) pieskaitot, pirmkārt, 6,5 % attiecībā uz muitas nodokļiem, un, otrkārt, fiksētu summu EUR 10 par tonnu attiecībā uz pēcimportēšanas izmaksām.

Yuanping Changyuan Chemicals Co. Ltd

| (6) | Tā rezultātā Yuanping Changyuan Chemicals Co. Ltd kaitējuma starpība samazinājās līdz 18,7 %. Tomēr, kā norādīts apstrīdētās regulas 83. un 87. apsvērumā, samazinātā kaitējuma starpība joprojām bija augstāka par dempinga starpību, kas noteikta Yuanping Changyuan Chemicals Co. Ltd. (14,6 %) un kas ir pamatā uzliktajam antidempinga maksājumam. |
| --- | --- |

(6)

Tā rezultātā Yuanping Changyuan Chemicals Co. Ltd kaitējuma starpība samazinājās līdz 18,7 %. Tomēr, kā norādīts apstrīdētās regulas 83. un 87. apsvērumā, samazinātā kaitējuma starpība joprojām bija augstāka par dempinga starpību, kas noteikta Yuanping Changyuan Chemicals Co. Ltd. (14,6 %) un kas ir pamatā uzliktajam antidempinga maksājumam.

Yuanping Changyuan Chemicals Co. Ltd

Yuanping Changyuan Chemicals Co. Ltd.

2.   Peļņas procents kaitējuma novēršanas līmeņa (kaitējuma starpības) aprēķināšanai

Peļņas procents kaitējuma novēršanas līmeņa (kaitējuma starpības) aprēķināšanai

| (7) | Kā norādīts 142. un 143. apsvērumā Komisijas Regulā (ES) Nr. 1043/2011 (5), ar kuru konkrētajā lietā nosaka pagaidu pasākumus, un kā apstiprināts apstrīdētajā regulā, peļņa, kas tika izmantota, lai aprēķinātu kaitējuma novēršanas līmeni, bija 8 % no apgrozījuma, un tā tika uzskatīta par peļņu, kuru Savienības ražošanas nozare būtu varējusi pamatoti gūt normālos konkurences apstākļos, ja nebūtu kaitējumu radoša dempinga. Apsvērumi attiecībā uz šā skaitļa izmantošanu ir šādi. |
| --- | --- |

(7)

Kā norādīts 142. un 143. apsvērumā Komisijas Regulā (ES) Nr. 1043/2011 (5), ar kuru konkrētajā lietā nosaka pagaidu pasākumus, un kā apstiprināts apstrīdētajā regulā, peļņa, kas tika izmantota, lai aprēķinātu kaitējuma novēršanas līmeni, bija 8 % no apgrozījuma, un tā tika uzskatīta par peļņu, kuru Savienības ražošanas nozare būtu varējusi pamatoti gūt normālos konkurences apstākļos, ja nebūtu kaitējumu radoša dempinga. Apsvērumi attiecībā uz šā skaitļa izmantošanu ir šādi.

5

| (8) | Izmeklēšanā, kuras rezultātā tika pieņemta apstrīdētā regula, tika konstatēts, ka Savienības ražošanas nozare attiecīgajā periodā strādāja vai nu ar zaudējumiem, vai ar pavisam nelielu peļņu. Šis peļņas līmenis nebija pietiekams, lai uzturētu ražošanu vidējā termiņā. Turklāt sākotnējās izmeklēšanas attiecīgajā periodā pastāvēja ievērojams importa daudzums par cenām, kas vidēji bija zemākas nekā cenas sākotnējās izmeklēšanas periodā, par kurām tika konstatēts, ka tās ir dempinga cenas. Šis imports par zemām cenām negatīvi ietekmēja Savienības ražošanas nozares ekonomisko stāvokli. Tāpēc Savienības ražošanas nozares faktiski gūtās peļņas līmeni attiecīgajā periodā nevarēja uzskatīt par peļņu, ko Savienības ražošanas nozare varētu pamatoti sagaidīt normālos konkurences apstākļos. |
| --- | --- |

(8)

Izmeklēšanā, kuras rezultātā tika pieņemta apstrīdētā regula, tika konstatēts, ka Savienības ražošanas nozare attiecīgajā periodā strādāja vai nu ar zaudējumiem, vai ar pavisam nelielu peļņu. Šis peļņas līmenis nebija pietiekams, lai uzturētu ražošanu vidējā termiņā. Turklāt sākotnējās izmeklēšanas attiecīgajā periodā pastāvēja ievērojams importa daudzums par cenām, kas vidēji bija zemākas nekā cenas sākotnējās izmeklēšanas periodā, par kurām tika konstatēts, ka tās ir dempinga cenas. Šis imports par zemām cenām negatīvi ietekmēja Savienības ražošanas nozares ekonomisko stāvokli. Tāpēc Savienības ražošanas nozares faktiski gūtās peļņas līmeni attiecīgajā periodā nevarēja uzskatīt par peļņu, ko Savienības ražošanas nozare varētu pamatoti sagaidīt normālos konkurences apstākļos.

| (9) | Turklāt sākotnējā izmeklēšanā Komisija nesavāca nekādus datus par Savienības ražošanas nozares peļņu laikā pirms attiecīgā perioda. Tādēļ nebija pieejami Savienības ražošanas nozares peļņas dati par laiku tieši pirms attiecīgā perioda, kuri varētu kalpot par samērīgu peļņas procentu kaitējuma starpības aprēķināšanā. Pēc informācijas izpaušanas Yuanping apgalvoja, ka Komisijas dienestiem būtu vajadzējis izmantot informāciju par laiku arī ārpus attiecīgā perioda, lai veiktu pienācīgu novērtējumu mērķa peļņas noteikšanai. |
| --- | --- |

(9)

Turklāt sākotnējā izmeklēšanā Komisija nesavāca nekādus datus par Savienības ražošanas nozares peļņu laikā pirms attiecīgā perioda. Tādēļ nebija pieejami Savienības ražošanas nozares peļņas dati par laiku tieši pirms attiecīgā perioda, kuri varētu kalpot par samērīgu peļņas procentu kaitējuma starpības aprēķināšanā. Pēc informācijas izpaušanas Yuanping apgalvoja, ka Komisijas dienestiem būtu vajadzējis izmantot informāciju par laiku arī ārpus attiecīgā perioda, lai veiktu pienācīgu novērtējumu mērķa peļņas noteikšanai.

Yuanping

| (10) | Šis apgalvojums netika pieņemts. ES tiesas ir atzinušas, ka Komisijai ir plaša rīcības brīvības attiecībā uz laikposmu, kas jāņem vērā, lai noteiktu kaitējumu (6). Sākotnējās izmeklēšanas sākumā Komisija noteica laikposmu kaitējuma novērtēšanai vajadzīgo datu savākšanai, proti, attiecīgo periodu (no 2007. gada 1. janvāra līdz 2010. gada 31. decembrim), un tā nevāca datus, kas neietilpa šajā laikposmā. Turklāt, kā paskaidrots iepriekš 23. apsvērumā, šīs izmeklēšanas atsākšanā Komisijai ir jāizmanto tikai informācija, kas bija pieejama sākotnējās izmeklēšanas laikā. |
| --- | --- |

(10)

Šis apgalvojums netika pieņemts. ES tiesas ir atzinušas, ka Komisijai ir plaša rīcības brīvības attiecībā uz laikposmu, kas jāņem vērā, lai noteiktu kaitējumu (6). Sākotnējās izmeklēšanas sākumā Komisija noteica laikposmu kaitējuma novērtēšanai vajadzīgo datu savākšanai, proti, attiecīgo periodu (no 2007. gada 1. janvāra līdz 2010. gada 31. decembrim), un tā nevāca datus, kas neietilpa šajā laikposmā. Turklāt, kā paskaidrots iepriekš 23. apsvērumā, šīs izmeklēšanas atsākšanā Komisijai ir jāizmanto tikai informācija, kas bija pieejama sākotnējās izmeklēšanas laikā.

6

| (11) | Komisija līdz ar to analizēja izmeklēšanā, kuras rezultātā tika pieņemta apstrīdētā regula, sūdzības iesniedzēja ierosināto mērķa peļņu. Sūdzībā kaitējuma starpības aprēķināšanai tika ierosināts mērķa peļņas procents 10 % apmērā. Šajā sakarā Komisija norādīja, ka peļņas procents, kuru Padome izmantoja iepriekšējā izmeklēšanā attiecībā uz skābeņskābes importu no Indijas un Ķīnas Tautas Republikas 1991. gadā, bija 10 % (7). Sūdzības iesniedzējs pamatoja šo skaitli, norādot, ka šādu rentabilitātes līmeni varētu sasniegt, ja tas ražotu ar pilnu jaudu. Tomēr sūdzības iesniedzēja ierosinātā peļņas norma neattiecas uz faktiskajiem datiem par gūto peļņu, ja nebūtu importa par dempinga cenām normālos konkurences apstākļos, bet gan uz teorētisku situāciju ar pilnīgu jaudas izmantojumu. Tā kā sūdzības iesniedzējs nepierādīja, ka pilnīgs jaudas izmantojums, uz kuru tas balstīja ierosināto mērķa peļņu, ir vai varētu būt tikt sasniegts parastos tirgus apstākļos bez importa par dempinga cenām, norādīto mērķa peļņu šim nolūkam izmantot nevarēja. |
| --- | --- |

(11)

Komisija līdz ar to analizēja izmeklēšanā, kuras rezultātā tika pieņemta apstrīdētā regula, sūdzības iesniedzēja ierosināto mērķa peļņu. Sūdzībā kaitējuma starpības aprēķināšanai tika ierosināts mērķa peļņas procents 10 % apmērā. Šajā sakarā Komisija norādīja, ka peļņas procents, kuru Padome izmantoja iepriekšējā izmeklēšanā attiecībā uz skābeņskābes importu no Indijas un Ķīnas Tautas Republikas 1991. gadā, bija 10 % (7). Sūdzības iesniedzējs pamatoja šo skaitli, norādot, ka šādu rentabilitātes līmeni varētu sasniegt, ja tas ražotu ar pilnu jaudu. Tomēr sūdzības iesniedzēja ierosinātā peļņas norma neattiecas uz faktiskajiem datiem par gūto peļņu, ja nebūtu importa par dempinga cenām normālos konkurences apstākļos, bet gan uz teorētisku situāciju ar pilnīgu jaudas izmantojumu. Tā kā sūdzības iesniedzējs nepierādīja, ka pilnīgs jaudas izmantojums, uz kuru tas balstīja ierosināto mērķa peļņu, ir vai varētu būt tikt sasniegts parastos tirgus apstākļos bez importa par dempinga cenām, norādīto mērķa peļņu šim nolūkam izmantot nevarēja.

7

| (12) | Ņemot vērā šos apstākļus, Komisija izpētīja peļņas procentus, kas noteikti citās izmeklēšanās ķīmiskajā rūpniecībā, kur iesaistītas kapitālietilpīgas nozares tāpat kā skābeņskābes ražošanas nozare un kam ir līdzīgs ražošanas process. |
| --- | --- |

(12)

Ņemot vērā šos apstākļus, Komisija izpētīja peļņas procentus, kas noteikti citās izmeklēšanās ķīmiskajā rūpniecībā, kur iesaistītas kapitālietilpīgas nozares tāpat kā skābeņskābes ražošanas nozare un kam ir līdzīgs ražošanas process.

| (13) | Attiecībā uz peļņas procentiem, kas izmantoti iepriekšējās izmeklēšanās ķīmiskās rūpniecības nozarē (8) (ieskaitot peļņas procentu, kas izmantots iepriekšējā izmeklēšanā par skābeņskābi), tika konstatēts, ka vidēji apmēram 8 % peļņas procents tiek uzskatīts par pamatotu peļņu, ko Savienības ražošanas nozare varētu sasniegt normālos tirgus apstākļos, ja nebūtu kaitējumu radoša dempinga. |
| --- | --- |

(13)

Attiecībā uz peļņas procentiem, kas izmantoti iepriekšējās izmeklēšanās ķīmiskās rūpniecības nozarē (8) (ieskaitot peļņas procentu, kas izmantots iepriekšējā izmeklēšanā par skābeņskābi), tika konstatēts, ka vidēji apmēram 8 % peļņas procents tiek uzskatīts par pamatotu peļņu, ko Savienības ražošanas nozare varētu sasniegt normālos tirgus apstākļos, ja nebūtu kaitējumu radoša dempinga.

8

| (14) | Turklāt Komisija izpētīja peļņas procentus, kas izmantoti izmeklēšanās attiecībā uz citām nozarēm, kas tāpat kā ķīmiskās rūpniecības nozare ir kapitālietilpīgas nozares. Te Komisija konstatēja, ka peļņas procents, kas izmantots šajās izmeklēšanās (9), atbilst vidējam peļņas procentam ķīmiskās rūpniecības nozarē, tostarp skābeņskābes ražošanā. |
| --- | --- |

(14)

Turklāt Komisija izpētīja peļņas procentus, kas izmantoti izmeklēšanās attiecībā uz citām nozarēm, kas tāpat kā ķīmiskās rūpniecības nozare ir kapitālietilpīgas nozares. Te Komisija konstatēja, ka peļņas procents, kas izmantots šajās izmeklēšanās (9), atbilst vidējam peļņas procentam ķīmiskās rūpniecības nozarē, tostarp skābeņskābes ražošanā.

9

| (15) | Pamatojoties uz iepriekš minētajiem apsvērumiem un trūkstot faktiskajiem datiem par rentabilitātes līmeni, kuru Savienības ražošanas nozare izmeklēšanas periodā varētu sasniegt normālos apstākļos un bez kaitējumu radoša dempinga, Komisija uzskatīja par lietderīgu noteikt saprātīgu peļņas procentu, balstoties uz vidējo peļņas procentu, kas noteikts antidempinga izmeklēšanās citās ķīmiskās rūpniecības nozarēs un citās rūpniecības nozarēs ar tādām līdzīgām iezīmēm kā kapitālietilpīgums. Pamatojoties uz to, Komisija secināja, ka 8 % ir tāds peļņas procents, ko Savienības ražošanas nozare varētu pamatoti sasniegt parastos konkurences apstākļos, proti, ja nebūtu importa par dempinga cenām, un tādēļ šis peļņas procents būtu jāizmanto kaitējuma novēršanas līmeņa aprēķināšanā. |
| --- | --- |

(15)

Pamatojoties uz iepriekš minētajiem apsvērumiem un trūkstot faktiskajiem datiem par rentabilitātes līmeni, kuru Savienības ražošanas nozare izmeklēšanas periodā varētu sasniegt normālos apstākļos un bez kaitējumu radoša dempinga, Komisija uzskatīja par lietderīgu noteikt saprātīgu peļņas procentu, balstoties uz vidējo peļņas procentu, kas noteikts antidempinga izmeklēšanās citās ķīmiskās rūpniecības nozarēs un citās rūpniecības nozarēs ar tādām līdzīgām iezīmēm kā kapitālietilpīgums. Pamatojoties uz to, Komisija secināja, ka 8 % ir tāds peļņas procents, ko Savienības ražošanas nozare varētu pamatoti sasniegt parastos konkurences apstākļos, proti, ja nebūtu importa par dempinga cenām, un tādēļ šis peļņas procents būtu jāizmanto kaitējuma novēršanas līmeņa aprēķināšanā.

C.   INFORMĀCIJAS IZPAUŠANA

INFORMĀCIJAS IZPAUŠANA

| (16) | Komisija izpauda iepriekš minētos faktus un apsvērumus 2016. gada 29. jūnijā. Yuanping Changyuan Chemicals Co. Ltd un Savienības ražošanas nozarei tika dota iespēja par tiem sniegt piezīmes. |
| --- | --- |

(16)

Komisija izpauda iepriekš minētos faktus un apsvērumus 2016. gada 29. jūnijā. Yuanping Changyuan Chemicals Co. Ltd un Savienības ražošanas nozarei tika dota iespēja par tiem sniegt piezīmes.

Yuanping Changyuan Chemicals Co. Ltd

| (17) | Piezīmes noteiktajā termiņā tika saņemtas un tika pienācīgi ņemtas vērā. Turklāt 2016. gada 11. augustā notika uzklausīšana, kurā piedalījās Komisijas dienesti un Yuanping. |
| --- | --- |

(17)

Piezīmes noteiktajā termiņā tika saņemtas un tika pienācīgi ņemtas vērā. Turklāt 2016. gada 11. augustā notika uzklausīšana, kurā piedalījās Komisijas dienesti un Yuanping.

Yuanping

| (18) | Ņemot vērā piezīmes, kas tika saņemtas no ieinteresētajām personām, tika veiktas dažas izmaiņas sākotnējā 2016. gada 29. jūnija izpaušanas dokumentā. Tādēļ Komisija no jauna izpauda iepriekš minētos faktus un apsvērumus ieinteresētajām personām 2016. gada 24. augustā. |
| --- | --- |

(18)

Ņemot vērā piezīmes, kas tika saņemtas no ieinteresētajām personām, tika veiktas dažas izmaiņas sākotnējā 2016. gada 29. jūnija izpaušanas dokumentā. Tādēļ Komisija no jauna izpauda iepriekš minētos faktus un apsvērumus ieinteresētajām personām 2016. gada 24. augustā.

| (19) | Pēc informācijas izpaušanas Oxaquim apgalvoja, ka nav skaidrs, vai Yuanping apgalvojums, kas minēts 4. apsvērumā iepriekš, ir pilnīgi vai tikai daļēji pamatots. Komisija apstiprināja, ka apgalvojums ir pilnīgi pamatots. Faktiski, kā detalizēti izskaidrots iepriekš 5. un 6. apsvērumā, pārskatītajā aprēķinā, ko Komisija veica sākotnējā izmeklēšanā, ir pilnībā atspoguļotas Yuanping iesniegtās piezīmes sākotnējās izmeklēšanas laikā. |
| --- | --- |

(19)

Pēc informācijas izpaušanas Oxaquim apgalvoja, ka nav skaidrs, vai Yuanping apgalvojums, kas minēts 4. apsvērumā iepriekš, ir pilnīgi vai tikai daļēji pamatots. Komisija apstiprināja, ka apgalvojums ir pilnīgi pamatots. Faktiski, kā detalizēti izskaidrots iepriekš 5. un 6. apsvērumā, pārskatītajā aprēķinā, ko Komisija veica sākotnējā izmeklēšanā, ir pilnībā atspoguļotas Yuanping iesniegtās piezīmes sākotnējās izmeklēšanas laikā.

Oxaquim

Yuanping

Yuanping

| (20) | Savukārt Yuanping apgalvoja, ka, īstenojot Tiesas spriedumu, Komisija veica post hoc analīzi, lai pamatotu sākotnējās izmeklēšanas konstatējumus. Yuanping norādīja – to apliecina fakts, ka Komisija pamatojas uz Padomes Īstenošanas regulu (ES) Nr. 1138/2011 (10), kas tika publicēta pēc mērķa peļņas novērtēšanas šajā procedūrā. Yuanping apgalvoja, ka šādu post hoc analīzi nevar izmantot, lai pamatotu sākotnējos konstatējumus. Šis apgalvojums nav pareizs un tika noraidīts šādu iemeslu dēļ. |
| --- | --- |

(20)

Savukārt Yuanping apgalvoja, ka, īstenojot Tiesas spriedumu, Komisija veica post hoc analīzi, lai pamatotu sākotnējās izmeklēšanas konstatējumus. Yuanping norādīja – to apliecina fakts, ka Komisija pamatojas uz Padomes Īstenošanas regulu (ES) Nr. 1138/2011 (10), kas tika publicēta pēc mērķa peļņas novērtēšanas šajā procedūrā. Yuanping apgalvoja, ka šādu post hoc analīzi nevar izmantot, lai pamatotu sākotnējos konstatējumus. Šis apgalvojums nav pareizs un tika noraidīts šādu iemeslu dēļ.

Yuanping

post hoc

Yuanping

10

Yuanping

post hoc

| (21) | Pirmkārt, attiecībā uz mērķa peļņas novērtēšanai izmantotajām lietām (no kurām tikai dažas ir minētas regulā) Yuanping apgalvojums ir faktu ziņā nepareizs. Mērķa peļņa visās šajās lietās, tostarp Yuanping minētajā regulā, bija vai nu provizoriski, vai galīgi noteikta pirms mērķa peļņas noteikšanas sākotnējā izmeklēšanā. |
| --- | --- |

(21)

Pirmkārt, attiecībā uz mērķa peļņas novērtēšanai izmantotajām lietām (no kurām tikai dažas ir minētas regulā) Yuanping apgalvojums ir faktu ziņā nepareizs. Mērķa peļņa visās šajās lietās, tostarp Yuanping minētajā regulā, bija vai nu provizoriski, vai galīgi noteikta pirms mērķa peļņas noteikšanas sākotnējā izmeklēšanā.

Yuanping

Yuanping

| (22) | Otrkārt, lai īstenotu Tiesas spriedumu saskaņā ar LESD 266. pantu, Komisijai ir jānodrošina pamatojums saskaņā ar LESD 296. pantu attiecībā uz sākotnējās izmeklēšanas konstatējumiem, par kuriem Tiesa atzinusi, ka pamatojums nav bijis pietiekams. To darot, Komisijai ir jāpamatojas uz informāciju, kas bija pieejama sākotnējās izmeklēšanas laikā. |
| --- | --- |

(22)

Otrkārt, lai īstenotu Tiesas spriedumu saskaņā ar LESD 266. pantu, Komisijai ir jānodrošina pamatojums saskaņā ar LESD 296. pantu attiecībā uz sākotnējās izmeklēšanas konstatējumiem, par kuriem Tiesa atzinusi, ka pamatojums nav bijis pietiekams. To darot, Komisijai ir jāpamatojas uz informāciju, kas bija pieejama sākotnējās izmeklēšanas laikā.

| (23) | Līdz ar to Komisija pamatoja šos konstatējumus, piemēram, mērķa peļņas 8 % apmērā izmantošanu, ņemot vērā tikai to informāciju, uz ko tā balstījās sākotnējās izmeklēšanas laikā. |
| --- | --- |

(23)

Līdz ar to Komisija pamatoja šos konstatējumus, piemēram, mērķa peļņas 8 % apmērā izmantošanu, ņemot vērā tikai to informāciju, uz ko tā balstījās sākotnējās izmeklēšanas laikā.

| (24) | Turklāt visa informācija, ko Komisija izklāsta šajā regulā, jau bija sākotnējās izmeklēšanas lietas materiālos un/vai tajā laikā bija pieejama publiski. Šī informācija no jauna tika sniegta Yuanping šajā izmeklēšanā, apliecinot, ka Komisija savā uzlabotajā pamatojumā neizmantoja nekādus jaunus pierādījumus. |
| --- | --- |

(24)

Turklāt visa informācija, ko Komisija izklāsta šajā regulā, jau bija sākotnējās izmeklēšanas lietas materiālos un/vai tajā laikā bija pieejama publiski. Šī informācija no jauna tika sniegta Yuanping šajā izmeklēšanā, apliecinot, ka Komisija savā uzlabotajā pamatojumā neizmantoja nekādus jaunus pierādījumus.

Yuanping

| (25) | Yuanping arī apgalvoja, ka administratīvā procedūra vien nav pietiekama, lai labotu Tiesas konstatētās kļūdas. |
| --- | --- |

(25)

Yuanping arī apgalvoja, ka administratīvā procedūra vien nav pietiekama, lai labotu Tiesas konstatētās kļūdas.

Yuanping

| (26) | Šis arguments tika noraidīts. Tiesa nekonstatēja, ka Komisijas konstatējumi būtu bijuši faktu ziņā vai būtiski nepareizi. Tiesa tikai konstatēja, ka dažās vietās apstrīdētajā regulā trūkst pietiekama pamatojuma. Sniegt paplašinātu pamatojumu šajā regulā saskaņā ar LESD 296. pantu ir piemērots veids, kā izpildīt Tiesas spriedumu. |
| --- | --- |

(26)

Šis arguments tika noraidīts. Tiesa nekonstatēja, ka Komisijas konstatējumi būtu bijuši faktu ziņā vai būtiski nepareizi. Tiesa tikai konstatēja, ka dažās vietās apstrīdētajā regulā trūkst pietiekama pamatojuma. Sniegt paplašinātu pamatojumu šajā regulā saskaņā ar LESD 296. pantu ir piemērots veids, kā izpildīt Tiesas spriedumu.

| (27) | Visbeidzot, Yuanping apgalvoja, ka skaitlis, ko Komisija izmantoja attiecībā uz pēcimportēšanas izmaksām, t. i., EUR 10 par tonnu, ir pārāk zems. Lai pamatotu šo apgalvojumu, Yuanping sniedza Komisijai pierādījumus, uzrādot vairākus rēķinus no 2016. gada, kuros pēcimportēšanas izmaksas it kā bija lielākas. |
| --- | --- |

(27)

Visbeidzot, Yuanping apgalvoja, ka skaitlis, ko Komisija izmantoja attiecībā uz pēcimportēšanas izmaksām, t. i., EUR 10 par tonnu, ir pārāk zems. Lai pamatotu šo apgalvojumu, Yuanping sniedza Komisijai pierādījumus, uzrādot vairākus rēķinus no 2016. gada, kuros pēcimportēšanas izmaksas it kā bija lielākas.

Yuanping

Yuanping

| (28) | Šis apgalvojums tika noraidīts. Skaitļi attiecībā uz pēcimportēšanas izmaksām, ko Komisija izmantoja sākotnējā izmeklēšanā, bija pārbaudīta informācija no nesaistītiem importētājiem, kuri sadarbojās. Yuanping nepamatoja, kāpēc Komisijai būtu jāpārrēķina šis skaitlis, izmantojot nepārbaudītus datus no laikposma ārpus sākotnējās izmeklēšanas perioda. |
| --- | --- |

(28)

Šis apgalvojums tika noraidīts. Skaitļi attiecībā uz pēcimportēšanas izmaksām, ko Komisija izmantoja sākotnējā izmeklēšanā, bija pārbaudīta informācija no nesaistītiem importētājiem, kuri sadarbojās. Yuanping nepamatoja, kāpēc Komisijai būtu jāpārrēķina šis skaitlis, izmantojot nepārbaudītus datus no laikposma ārpus sākotnējās izmeklēšanas perioda.

Yuanping

| (29) | Šī regula ir saskaņā ar atzinumu, ko sniegusi komiteja, kas izveidota saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1225/2009 15. panta 1. punktu, |
| --- | --- |

(29)

Šī regula ir saskaņā ar atzinumu, ko sniegusi komiteja, kas izveidota saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1225/2009 15. panta 1. punktu,

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

1. pants

Ar šo tiek uzlikts galīgais antidempinga maksājums 14,6 % apmērā, importējot skābeņskābi, kura var būt dihidrāta (CUS numurs 0028635-1 un CAS numurs 6153-56-6) vai bezūdens formā (CUS numurs 0021238-4 un CAS numurs 144-62-7) un ūdens šķīdumā vai neizšķīdināta, kuras izcelsme ir Ķīnas Tautas Republikā, kuru patlaban klasificē ar KN kodu ex 2917 11 00 (Taric kods 2917110091) un kuru ražo Yuanping Changyuan Chemicals Co. Ltd (Taric papildu kods B232).

2. pants

Šī regula stājas spēkā nākamajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē, 2016. gada 28. novembrī

Komisijas vārdā –

priekšsēdētājs

Jean-Claude JUNCKER

---

(1)  
  OV L 176, 30.6.2016., 21. lpp.

1

(2)  Padomes 2009. gada 30. novembra Regula (EK) Nr. 1225/2009 par aizsardzību pret importu par dempinga cenām no valstīm, kas nav Eiropas Kopienas dalībvalstis (OV L 343, 22.12.2009., 51. lpp.). No 2016. gada 20. jūlija: Regula (ES) 2016/1036.

2

(3)  Padomes 2012. gada 12. aprīļa Īstenošanas regula (ES) Nr. 325/2012, ar ko nosaka galīgo antidempinga maksājumu un galīgi iekasē pagaidu maksājumu par Indijas un Ķīnas Tautas Republikas izcelsmes skābeņskābes importu (OV L 106, 18.4.2012., 1. lpp.).

3

(4)  Lieta T-310/12 Yuanping Changyuan Chemicals Co. Ltd/Eiropas Savienības Padome.

4

Yuanping Changyuan Chemicals Co. Ltd/Eiropas Savienības Padome

(5)  Komisijas 2011. gada 19. oktobra Regula (ES) Nr. 1043/2011, ar ko nosaka pagaidu antidempinga maksājumu Indijas un Ķīnas Tautas Republikas izcelsmes skābeņskābes importam (OV L 275, 20.10.2011., 1. lpp.).

5

(6)  
  Epicheiriseon Metalleftikon Viomichanikon kai Naftiliaekon AE un citi/Padome (Lieta C-121/86, Recueil 1989., 3919. lpp.).

6

Epicheiriseon Metalleftikon Viomichanikon kai Naftiliaekon AE un citi/Padome

Recueil

(7)  Komisijas 1991. gada 29. maija Regula (EEK) Nr. 1472/91, ar ko nosaka pagaidu antidempinga maksājumu Indijas vai Ķīnas izcelsmes skābeņskābes importam un izbeidz antidempinga procedūru attiecībā uz Čehoslovākijas izcelsmes skābeņskābes importu (OV L 138, 1.6.1991., 62. lpp.) (45. apsvērums); apstiprināts galīgajā regulā: Komisijas 1991. gada 25. novembra Regula (EEK) Nr. 3434/91, ar ko nosaka galīgo antidempinga maksājumu Indijas vai Ķīnas Tautas Republikas izcelsmes skābeņskābes importam (OV L 326, 28.11.1991., 6. lpp.) (26. apsvērums).

7

(8)  Cita starpā sk. Padomes 2006. gada 23. janvāra Regulu (EK) Nr. 130/2006, ar kuru nosaka galīgo antidempinga maksājumu un galīgi iekasē pagaidu maksājumu par Ķīnas Tautas Republikas izcelsmes vīnskābes importu (OV L 23, 27.1.2006., 1. lpp.), Padomes 2008. gada 1. decembra Regulu (EK) Nr. 1193/2008, ar ko piemēro galīgo antidempinga maksājumu un galīgi iekasē pagaidu maksājumus, kas noteikti Ķīnas Tautas Republikas izcelsmes citronskābes importam (OV L 323, 3.12.2008., 1. lpp.), Padomes 2011. gada 8. novembra Īstenošanas regulu (ES) Nr. 1138/2011, ar kuru piemēro galīgu antidempinga maksājumu un galīgi iekasē pagaidu maksājumu, kas noteikts konkrētu Indijas, Indonēzijas un Malaizijas izcelsmes alifātisko spirtu un to maisījumu importam (OV L 293, 11.11.2011., 1. lpp.).

8

(9)  Padomes 2011. gada 6. maija Īstenošanas regula (ES) Nr. 451/2011, ar ko nosaka galīgo antidempinga maksājumu un galīgi iekasē pagaidu maksājumu par Ķīnas Tautas Republikas izcelsmes krītotā papīra importu (OV L 128, 14.5.2011., 1. lpp.), Padomes 2002. gada 26. novembra Regula (EK) Nr. 2093/2002, ar ko piemēro galīgo antidempinga maksājumu un galīgi iekasē uzlikto pagaidu maksājumu attiecībā uz Indijas izcelsmes teksturētu poliestera pavedienu (TPP) importu (OV L 323, 28.11.2002., 1. lpp.).

9

(10)  Skatīt 8. zemsvītras piezīmi.

10

---

LĒMUMI

| 29.11.2016 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 321/53 |
| --- | --- | --- | --- |

29.11.2016

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 321/53

---

PADOMES LĒMUMS (KĀDP) 2016/2082

(2016. gada 28. novembris),

ar kuru groza Vienoto rīcību 2008/851/KĀDP par Eiropas Savienības militāro operāciju ar mērķi palīdzēt Somālijas piekrastē novērst un apkarot pirātismu un bruņotas laupīšanas un atturēt no šādiem nodarījumiem

EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienību un jo īpaši tā 42. panta 4. punktu un 43. panta 2. punktu,

ņemot vērā Savienības Augstās pārstāves ārlietās un drošības politikas jautājumos priekšlikumu,

tā kā:

| (1) | Padome 2008. gada 10. novembrī pieņēma Vienoto rīcību 2008/851/KĀDP (1), ar ko izveido ES militāro operāciju Atalanta (“Atlanta”). |
| --- | --- |

(1)

Padome 2008. gada 10. novembrī pieņēma Vienoto rīcību 2008/851/KĀDP (1), ar ko izveido ES militāro operāciju Atalanta (“Atlanta”).

| (2) | Padome 2014. gada 21. novembrī ar Padomes Lēmumu 2014/827/KĀDP (2) grozīja Vienoto rīcību 2008/851/KĀDP un līdz 2016. gada 12. decembrim pagarināja operāciju Atalanta. |
| --- | --- |

(2)

Padome 2014. gada 21. novembrī ar Padomes Lēmumu 2014/827/KĀDP (2) grozīja Vienoto rīcību 2008/851/KĀDP un līdz 2016. gada 12. decembrim pagarināja operāciju Atalanta.

| (3) | Pēc Atalanta 2016. gada stratēģiskās pārskatīšanas tika pieņemts secinājums, ka Atalanta pilnvaras būtu jāpagarina līdz 2018. gada decembrim. |
| --- | --- |

(3)

Pēc Atalanta 2016. gada stratēģiskās pārskatīšanas tika pieņemts secinājums, ka Atalanta pilnvaras būtu jāpagarina līdz 2018. gada decembrim.

| (4) | Attiecīgi būtu jāgroza Vienotā rīcība 2008/851/KĀDP. |
| --- | --- |

(4)

Attiecīgi būtu jāgroza Vienotā rīcība 2008/851/KĀDP.

| (5) | Saskaņā ar 5. pantu Protokolā par Dānijas nostāju, kas pievienots Līgumam par Eiropas Savienību un Līgumam par Eiropas Savienības darbību, Dānija nepiedalās ar aizsardzību saistītu Savienības lēmumu un rīcību izstrādē un ieviešanā. Dānija nepiedalās šā lēmuma īstenošanā un tādēļ nepiedalās šīs operācijas finansēšanā, |
| --- | --- |

(5)

Saskaņā ar 5. pantu Protokolā par Dānijas nostāju, kas pievienots Līgumam par Eiropas Savienību un Līgumam par Eiropas Savienības darbību, Dānija nepiedalās ar aizsardzību saistītu Savienības lēmumu un rīcību izstrādē un ieviešanā. Dānija nepiedalās šā lēmuma īstenošanā un tādēļ nepiedalās šīs operācijas finansēšanā,

IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.

1. pants

Ar šo Vienoto rīcību 2008/851/KĀDP groza šādi:

| 1) | vienotās rīcības 14. pantam pievieno šādu punktu:

  “5.   ES militārās operācijas kopējo izmaksu finanšu atsauces summa laikposmam no 2016. gada 13. decembra līdz 2018. gada 31. decembrim ir EUR 11 064 000. Padomes Lēmuma (KĀDP) 2015/528 (*1) 25. panta 1. punktā minētās finanšu atsauces summas procentuālā daļa ir noteikta 0 % apmērā.


  (*1)  Padomes Lēmums (KĀDP) 2015/528 (2015. gada 27. marts), ar ko izveido mehānismu tādu Eiropas Savienības operāciju kopējo izmaksu finansēšanas pārvaldībai, kuras skar militārus vai aizsardzības aspektus (Athena), un ar ko atceļ Lēmumu 2011/871/KĀDP (OV L 84, 28.3.2015., 39. lpp.).”;" |
| --- | --- |

1)

vienotās rīcības 14. pantam pievieno šādu punktu:

“5.   ES militārās operācijas kopējo izmaksu finanšu atsauces summa laikposmam no 2016. gada 13. decembra līdz 2018. gada 31. decembrim ir EUR 11 064 000. Padomes Lēmuma (KĀDP) 2015/528 (*1) 25. panta 1. punktā minētās finanšu atsauces summas procentuālā daļa ir noteikta 0 % apmērā.

(*1)  Padomes Lēmums (KĀDP) 2015/528 (2015. gada 27. marts), ar ko izveido mehānismu tādu Eiropas Savienības operāciju kopējo izmaksu finansēšanas pārvaldībai, kuras skar militārus vai aizsardzības aspektus (Athena), un ar ko atceļ Lēmumu 2011/871/KĀDP (OV L 84, 28.3.2015., 39. lpp.).”;"

*1

Athena

| 2) | vienotās rīcības 16. panta 3. punktu aizstāj ar šādu:

  “3.   ES militārā operācija beidzas 2018. gada 31. decembrī.” |
| --- | --- |

2)

vienotās rīcības 16. panta 3. punktu aizstāj ar šādu:

“3.   ES militārā operācija beidzas 2018. gada 31. decembrī.”

2. pants

Šis lēmums stājas spēkā tā pieņemšanas dienā.

Briselē, 2016. gada 28. novembrī

Padomes vārdā –

priekšsēdētāja

F. MOGHERINI

---

(1)  Padomes Vienotā rīcība 2008/851/KĀDP (2008. gada 10. novembris) par Eiropas Savienības militāro operāciju ar mērķi palīdzēt Somālijas piekrastē novērst un apkarot pirātismu un bruņotas laupīšanas un atturēt no šādiem nodarījumiem (OV L 301, 12.11.2008., 33. lpp.).

1

(2)  Padomes Lēmums 2014/827/KĀDP (2014. gada 21. novembris), ar ko groza Vienoto rīcību 2008/851/KĀDP par Eiropas Savienības militāro operāciju ar mērķi palīdzēt Somālijas piekrastē novērst un apkarot pirātismu un bruņotas laupīšanas un atturēt no šādiem nodarījumiem (OV L 335, 22.11.2014., 19. lpp.).

2

---

| 29.11.2016 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 321/55 |
| --- | --- | --- | --- |

29.11.2016

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 321/55

---

PADOMES LĒMUMS (KĀDP) 2016/2083

(2016. gada 28. novembris),

ar ko groza Lēmumu 2014/486/KĀDP par Eiropas Savienības padomdevēju misiju civilās drošības sektora reformai Ukrainā (EUAM Ukraine)

EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienību un jo īpaši tā 28. pantu, 42. panta 4. punktu un 43. panta 2. punktu,

ņemot vērā Savienības Augstās pārstāves ārlietās un drošības politikas jautājumos priekšlikumu,

tā kā:

| (1) | Padome 2014. gada 22. jūlijā pieņēma Lēmumu 2014/486/KĀDP (1) par Eiropas Savienības padomdevēju misiju civilās drošības sektora reformai Ukrainā (EUAM Ukraine). |
| --- | --- |

(1)

Padome 2014. gada 22. jūlijā pieņēma Lēmumu 2014/486/KĀDP (1) par Eiropas Savienības padomdevēju misiju civilās drošības sektora reformai Ukrainā (EUAM Ukraine).

| (2) | Ar Lēmumu 2014/486/KĀDP, kas grozīts ar Lēmumu (KĀDP) 2015/2249 (2), EUAM Ukraine tika nodrošināta finanšu atsauces summa līdz 2016. gada 30. novembrim un pilnvaras līdz 2017. gada 30. novembrim. |
| --- | --- |

(2)

Ar Lēmumu 2014/486/KĀDP, kas grozīts ar Lēmumu (KĀDP) 2015/2249 (2), EUAM Ukraine tika nodrošināta finanšu atsauces summa līdz 2016. gada 30. novembrim un pilnvaras līdz 2017. gada 30. novembrim.

| (3) | Padome 2016. gada 12. maijā pieņēma Lēmumu (KĀDP) 2016/712 (3), ar ko finanšu atsauces summu pielāgo laikposmam līdz 2016. gada 30. novembrim. |
| --- | --- |

(3)

Padome 2016. gada 12. maijā pieņēma Lēmumu (KĀDP) 2016/712 (3), ar ko finanšu atsauces summu pielāgo laikposmam līdz 2016. gada 30. novembrim.

| (4) | Būtu jāparedz finanšu atsauces summa laikposmam no 2016. gada 1. decembra līdz 2017. gada 30. novembrim un tāpēc būtu attiecīgi jāgroza Lēmums 2014/486/KĀDP, |
| --- | --- |

(4)

Būtu jāparedz finanšu atsauces summa laikposmam no 2016. gada 1. decembra līdz 2017. gada 30. novembrim un tāpēc būtu attiecīgi jāgroza Lēmums 2014/486/KĀDP,

IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.

1. pants

Lēmumu 2014/486/KĀDP groza šādi:

| 1) | lēmuma 14. panta 1. punktu aizstāj ar šādu:

  “1.   Finanšu atsauces summa, kas paredzēta, lai ar EUAM Ukraine saistītus izdevumus segtu līdz 2014. gada 30. novembrim, ir EUR 2 680 000. Finanšu atsauces summa, kas paredzēta, lai ar EUAM Ukraine saistītus izdevumus segtu laikposmā no 2014. gada 1. decembra līdz 2015. gada 30. novembrim, ir EUR 13 100 000. Finanšu atsauces summa, kas paredzēta, lai ar EUAM Ukraine saistītus izdevumus segtu laikposmā no 2015. gada 1. decembra līdz 2016. gada 30. novembrim, ir EUR 17 670 000. Finanšu atsauces summa, kas paredzēta, lai ar EUAM Ukraine saistītus izdevumus segtu laikposmā no 2016. gada 1. decembra līdz 2017. gada 30. novembrim, ir EUR 20 800 000. Par finanšu atsauces summu turpmākajiem laikposmiem lēmumu pieņem Padome.”; |
| --- | --- |

1)

lēmuma 14. panta 1. punktu aizstāj ar šādu:

“1.   Finanšu atsauces summa, kas paredzēta, lai ar EUAM Ukraine saistītus izdevumus segtu līdz 2014. gada 30. novembrim, ir EUR 2 680 000. Finanšu atsauces summa, kas paredzēta, lai ar EUAM Ukraine saistītus izdevumus segtu laikposmā no 2014. gada 1. decembra līdz 2015. gada 30. novembrim, ir EUR 13 100 000. Finanšu atsauces summa, kas paredzēta, lai ar EUAM Ukraine saistītus izdevumus segtu laikposmā no 2015. gada 1. decembra līdz 2016. gada 30. novembrim, ir EUR 17 670 000. Finanšu atsauces summa, kas paredzēta, lai ar EUAM Ukraine saistītus izdevumus segtu laikposmā no 2016. gada 1. decembra līdz 2017. gada 30. novembrim, ir EUR 20 800 000. Par finanšu atsauces summu turpmākajiem laikposmiem lēmumu pieņem Padome.”;

| 2) | lēmuma 17. pantā iekļauj šādu punktu:

  “1.a   AP tiek pilnvarots nodot Eiropas Robežu un krasta apsardzes aģentūrai (Frontex) EUAM Ukraine vajadzībām sagatavotu ES klasificētu informāciju un dokumentus ar slepenības pakāpi līdz tādam klasifikācijas līmenim, ko Padome noteikusi saskaņā ar Lēmumu 2013/488/ES. Šajā nolūkā sagatavo vienošanos starp AP un Frontex.” |
| --- | --- |

2)

lēmuma 17. pantā iekļauj šādu punktu:

“1.a   AP tiek pilnvarots nodot Eiropas Robežu un krasta apsardzes aģentūrai (Frontex) EUAM Ukraine vajadzībām sagatavotu ES klasificētu informāciju un dokumentus ar slepenības pakāpi līdz tādam klasifikācijas līmenim, ko Padome noteikusi saskaņā ar Lēmumu 2013/488/ES. Šajā nolūkā sagatavo vienošanos starp AP un Frontex.”

2. pants

Stāšanās spēkā

Šis lēmums stājas spēkā tā pieņemšanas dienā.

Briselē, 2016. gada 28. novembrī

Padomes vārdā –

priekšsēdētājs

P. ŽIGA

---

(1)  Padomes Lēmums 2014/486/KDAP (2014. gada 22. jūlijs) par Eiropas Savienības padomdevēju misiju civilās drošības sektora reformai Ukrainā (EUAM Ukraine) (OV L 217, 23.7.2014., 42. lpp.).

1

EUAM Ukraine

(2)  Padomes Lēmums (KĀDP) 2015/2249 (2015. gada 3. decembris), ar ko groza Lēmumu 2014/486/KĀDP par Eiropas Savienības padomdevēju misiju civilās drošības sektora reformai Ukrainā (EUAM Ukraine) (OV L 318, 4.12.2015., 38. lpp.)

2

EUAM Ukraine

(3)  Padomes Lēmums (KĀDP) 2016/712 (2016. gada 12. maijs), ar ko groza Lēmumu 2014/486/KĀDP par Eiropas Savienības padomdevēju misiju civilās drošības sektora reformai Ukrainā (EUAM Ukraine) (OV L 125, 13.5.2016., 11. lpp.).

3

EUAM Ukraine

---

| 29.11.2016 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 321/57 |
| --- | --- | --- | --- |

29.11.2016

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 321/57

---

KOMISIJAS LĒMUMS (ES) 2016/2084

(2016. gada 10. jūnijs)

par valsts atbalstu SA.38132 (2015/C) (ex 2014/NN) – papildu kompensācija par sabiedrisko pakalpojumu saistībām uzņēmumam Arfea

(izziņots ardokumenta numuru C(2016) 3472)

(Autentisks ir tikai teksts itāļu valodā)

(Dokuments attiecas uz EEZ)

EIROPAS KOMISIJA,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 108. panta 2. punkta pirmo daļu,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Ekonomikas zonu un jo īpaši tā 62. panta 1. punkta a) apakšpunktu,

pēc tam, kad ieinteresētās puses tika aicinātas iesniegt savus argumentus atbilstīgi iepriekš minētajiem noteikumiem (1), un to argumenti tika ņemti vērā,

tā kā:

1.   PROCEDŪRA

PROCEDŪRA

| (1) | Atbilstīgi LESD 108. panta 3. punktam Itālijas iestādes 2014. gada 9. janvārī iesniedza paziņojumu elektroniskā formā par to, ka Pjemontas Reģionālā administratīvā tiesa ir piešķīrusi papildkompensāciju uzņēmumam Arfea – Aziende Riunite Filovie ed Autolinee (turpmāk “Arfea”) pasažieru pārvadājumu pakalpojumu ar autobusu sniegšanai, pamatojoties uz koncesijām, kuras Itālijas Pjemontas reģions (turpmāk “reģions”) ir piešķīris laikposmā no 1997. līdz 1998. gadam (turpmāk “pārskata periods”). |
| --- | --- |

(1)

Atbilstīgi LESD 108. panta 3. punktam Itālijas iestādes 2014. gada 9. janvārī iesniedza paziņojumu elektroniskā formā par to, ka Pjemontas Reģionālā administratīvā tiesa ir piešķīrusi papildkompensāciju uzņēmumam Arfea – Aziende Riunite Filovie ed Autolinee (turpmāk “Arfea”) pasažieru pārvadājumu pakalpojumu ar autobusu sniegšanai, pamatojoties uz koncesijām, kuras Itālijas Pjemontas reģions (turpmāk “reģions”) ir piešķīris laikposmā no 1997. līdz 1998. gadam (turpmāk “pārskata periods”).

Arfea

Aziende Riunite Filovie ed Autolinee

Arfea

| (2) | Šis paziņojums tika reģistrēts ar lietas numuru SA.38132. Pēc Komisijas 2014. gada 7. februārī nosūtītā pieprasījuma sniegt informāciju par to, vai papildkompensācija ir tikusi izmaksāta, reģions 2014. gada 11. martā apstiprināja, ka tas Arfea ir izmaksājis papildkompensāciju 2014. gada 7. februārī, t. i., pēc tam, kad Itālijas valdība bija informējusi Komisiju par pasākumu. Šis pasākums tāpēc tiek uzskatīts par nepaziņotu pasākumu. |
| --- | --- |

(2)

Šis paziņojums tika reģistrēts ar lietas numuru SA.38132. Pēc Komisijas 2014. gada 7. februārī nosūtītā pieprasījuma sniegt informāciju par to, vai papildkompensācija ir tikusi izmaksāta, reģions 2014. gada 11. martā apstiprināja, ka tas Arfea ir izmaksājis papildkompensāciju 2014. gada 7. februārī, t. i., pēc tam, kad Itālijas valdība bija informējusi Komisiju par pasākumu. Šis pasākums tāpēc tiek uzskatīts par nepaziņotu pasākumu.

Arfea

| (3) | Itālijas iestādes 2014. gada 7. aprīlī un 2014. gada 21. maijā iesniedza turpmāku informāciju, un pēc Komisijas 2014. gada 24. jūlijā nosūtītā pieprasījuma sniegt informāciju Itālijas iestādes 2014. gada 20. augustā sniedza papildu informāciju. |
| --- | --- |

(3)

Itālijas iestādes 2014. gada 7. aprīlī un 2014. gada 21. maijā iesniedza turpmāku informāciju, un pēc Komisijas 2014. gada 24. jūlijā nosūtītā pieprasījuma sniegt informāciju Itālijas iestādes 2014. gada 20. augustā sniedza papildu informāciju.

| (4) | Komisija savā 2015. gada 23. februāra vēstulē informēja Itāliju par lēmumu sākt Līguma par Eiropas Savienības darbību (turpmāk “LESD”) 108. panta 2. punktā minēto procedūru attiecībā uz atbalstu. Itālijas iestādes savā 2015. gada 16. aprīļa vēstulē iesniedza savus apsvērumus par lēmumu sākt procedūru. |
| --- | --- |

(4)

Komisija savā 2015. gada 23. februāra vēstulē informēja Itāliju par lēmumu sākt Līguma par Eiropas Savienības darbību (turpmāk “LESD”) 108. panta 2. punktā minēto procedūru attiecībā uz atbalstu. Itālijas iestādes savā 2015. gada 16. aprīļa vēstulē iesniedza savus apsvērumus par lēmumu sākt procedūru.

| (5) | Komisija savā lēmumā par procedūras sākšanu, kas tika publicēts Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī (2), aicināja ieinteresētās puses iesniegt savus argumentus saistībā ar šo pasākumu. |
| --- | --- |

(5)

Komisija savā lēmumā par procedūras sākšanu, kas tika publicēts Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī (2), aicināja ieinteresētās puses iesniegt savus argumentus saistībā ar šo pasākumu.

Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī

2

| (6) | Arfea, kas ir atbalsta saņēmējs, bija vienīgā trešā puse, kas iesniedza apsvērumus par lēmumu sākt procedūru. Tās iesniegums tika saņemts 2015. gada 30. jūlijā un pārsūtīts Itālijai 2015. gada 18. augustā, kas sniedza tai iespēju paust savu viedokli. Itālijas argumenti tika saņemti 2015. gada 24. septembra vēstulē. |
| --- | --- |

(6)

Arfea, kas ir atbalsta saņēmējs, bija vienīgā trešā puse, kas iesniedza apsvērumus par lēmumu sākt procedūru. Tās iesniegums tika saņemts 2015. gada 30. jūlijā un pārsūtīts Itālijai 2015. gada 18. augustā, kas sniedza tai iespēju paust savu viedokli. Itālijas argumenti tika saņemti 2015. gada 24. septembra vēstulē.

Arfea

2.   SĪKS ATBALSTA APRAKSTS

SĪKS ATBALSTA APRAKSTS

2.1.   Uzņēmums un sniegtie pakalpojumi

Uzņēmums un sniegtie pakalpojumi

| (7) | Arfea ir privāts uzņēmums, kas sniedz vietēja mēroga sabiedriskā transporta pakalpojumus, pamatojoties uz koncesijām un privāto komercpārvadājumu pakalpojumiem. Saskaņā ar precīzāku Itālijas iestāžu sniegto informāciju Arfea visā pārskata periodā (1997. un 1998. gadā) nodrošināja autobusu maršrutu tīklu kā koncesionārs Alesandrijas provincē un Asti provincē (turpmāk “provinces”). Uzņēmums sniedza arī citus privātus pakalpojumus, piemēram, tūrisma un autobusu nomas pakalpojumus. |
| --- | --- |

(7)

Arfea ir privāts uzņēmums, kas sniedz vietēja mēroga sabiedriskā transporta pakalpojumus, pamatojoties uz koncesijām un privāto komercpārvadājumu pakalpojumiem. Saskaņā ar precīzāku Itālijas iestāžu sniegto informāciju Arfea visā pārskata periodā (1997. un 1998. gadā) nodrošināja autobusu maršrutu tīklu kā koncesionārs Alesandrijas provincē un Asti provincē (turpmāk “provinces”). Uzņēmums sniedza arī citus privātus pakalpojumus, piemēram, tūrisma un autobusu nomas pakalpojumus.

Arfea

Arfea

| (8) | Saskaņā ar Itālijas iestāžu sniegto informāciju reģions uzņēmumam Arfea par iepriekšminēto pakalpojumu, ko tas sniedza 1997.–1998. gadā, jau ir veicis publiskās iemaksas saskaņā ar reģiona valdības (Delibera della Giunta Regionale vai D.G.R.) 1984. gada 16. februāra pamatlēmumu Nr. 658-2041 (turpmāk “1984. gada pamatlēmums”), ar ko tika ieviests Reģiona likums Nr. 151/1981 (3) un Reģiona likums Nr. 16/1982 (4). Ar šiem likumiem tika ieviesti noteikumi attiecībā uz publisko iemaksu piešķiršanu investīcijām un struktūrvienību vai uzņēmumu, kas sniedz pasažieru pārvadājumu pakalpojumus, operatīvajiem deficītiem. Saskaņā ar Reģiona likuma Nr. 16/1982 1. pantu šie pakalpojumi “parasti nozīmē cilvēku vai preču apvienotus pārvadājumus, kas tiek nodrošināti pastāvīgi vai periodiski ar tarifiem, termiņiem, biežumu, iepriekšnoteiktiem maršrutiem un nediferencētu piedāvājumu”. Arfea 1997. gadā arī pieprasīja un saņēma no reģiona papildu publiskās iemaksas par 1997. gadu saskaņā ar likuma Nr. 472/1999 12. pantu. Tā kā šīs publiskās iemaksas izrādās piešķirtas uzņēmumam Arfea vairāk nekā desmit gadus pirms Komisijas pirmā pieprasījuma Itālijas valstij sniegt informāciju, uz tām neattieksies prasība veikt novērtējumu saskaņā ar šo lēmumu. |
| --- | --- |

(8)

Saskaņā ar Itālijas iestāžu sniegto informāciju reģions uzņēmumam Arfea par iepriekšminēto pakalpojumu, ko tas sniedza 1997.–1998. gadā, jau ir veicis publiskās iemaksas saskaņā ar reģiona valdības (Delibera della Giunta Regionale vai D.G.R.) 1984. gada 16. februāra pamatlēmumu Nr. 658-2041 (turpmāk “1984. gada pamatlēmums”), ar ko tika ieviests Reģiona likums Nr. 151/1981 (3) un Reģiona likums Nr. 16/1982 (4). Ar šiem likumiem tika ieviesti noteikumi attiecībā uz publisko iemaksu piešķiršanu investīcijām un struktūrvienību vai uzņēmumu, kas sniedz pasažieru pārvadājumu pakalpojumus, operatīvajiem deficītiem. Saskaņā ar Reģiona likuma Nr. 16/1982 1. pantu šie pakalpojumi “parasti nozīmē cilvēku vai preču apvienotus pārvadājumus, kas tiek nodrošināti pastāvīgi vai periodiski ar tarifiem, termiņiem, biežumu, iepriekšnoteiktiem maršrutiem un nediferencētu piedāvājumu”. Arfea 1997. gadā arī pieprasīja un saņēma no reģiona papildu publiskās iemaksas par 1997. gadu saskaņā ar likuma Nr. 472/1999 12. pantu. Tā kā šīs publiskās iemaksas izrādās piešķirtas uzņēmumam Arfea vairāk nekā desmit gadus pirms Komisijas pirmā pieprasījuma Itālijas valstij sniegt informāciju, uz tām neattieksies prasība veikt novērtējumu saskaņā ar šo lēmumu.

Arfea

Delibera della Giunta Regionale

D.G.R.

3

4

Arfea

Arfea

| (9) | Pēc Consiglio di Stato (Itālijas Augstākā administratīvā tiesa) sprieduma ar atpakaļejošu spēku par sniegtā sabiedriskā pakalpojuma kompensācijas piešķiršanu transporta pakalpojumu sniedzējam tieši saskaņā ar Padomes Regulu (EEK) Nr. 1191/69 (5) papildus kompensācijai, ko tas jau bija saņēmis saskaņā ar valsts tiesību aktiem (6), Arfea, pamatojoties uz šo regulu, 2007. gadā pieprasīja reģionam sabiedrisko pakalpojumu papildkompensāciju par uzņēmumam radītajiem ekonomiskajiem zaudējumiem, jo tam attiecīgi 1997. un 1998. gadā esot tikušas uzspiestas sabiedrisko pakalpojumu sniegšanas saistības. Arfea uzskatīja, ka saņemtā kompensācija, kas aprēķināta atbilstīgi valsts tiesību aktiem, pilnā apmērā nekompensēja iztrūkumus, kas tai radušies, pildot sabiedrisko pakalpojumu sniegšanas saistības. Reģions savos 2007. gada 14. maija un 2008. gada 25. janvāra paskaidrojumos šo pieprasījumu noraidīja. Arfea un citi pakalpojumu sniedzēji ar apelācijas sūdzībām Nr. 913/2007 un 438/2008 apstrīdēja šos paskaidrojumus, kuros papildkompensācijas pieprasījumi bija noraidīti. |
| --- | --- |

(9)

Pēc Consiglio di Stato (Itālijas Augstākā administratīvā tiesa) sprieduma ar atpakaļejošu spēku par sniegtā sabiedriskā pakalpojuma kompensācijas piešķiršanu transporta pakalpojumu sniedzējam tieši saskaņā ar Padomes Regulu (EEK) Nr. 1191/69 (5) papildus kompensācijai, ko tas jau bija saņēmis saskaņā ar valsts tiesību aktiem (6), Arfea, pamatojoties uz šo regulu, 2007. gadā pieprasīja reģionam sabiedrisko pakalpojumu papildkompensāciju par uzņēmumam radītajiem ekonomiskajiem zaudējumiem, jo tam attiecīgi 1997. un 1998. gadā esot tikušas uzspiestas sabiedrisko pakalpojumu sniegšanas saistības. Arfea uzskatīja, ka saņemtā kompensācija, kas aprēķināta atbilstīgi valsts tiesību aktiem, pilnā apmērā nekompensēja iztrūkumus, kas tai radušies, pildot sabiedrisko pakalpojumu sniegšanas saistības. Reģions savos 2007. gada 14. maija un 2008. gada 25. janvāra paskaidrojumos šo pieprasījumu noraidīja. Arfea un citi pakalpojumu sniedzēji ar apelācijas sūdzībām Nr. 913/2007 un 438/2008 apstrīdēja šos paskaidrojumus, kuros papildkompensācijas pieprasījumi bija noraidīti.

Consiglio di Stato

5

6

Arfea

Arfea

Arfea

2.2.   Pjemontas Reģionālās administratīvās tiesas (Tribunale Amministrativo Regionale del Piemonte – TAR Piemonte) spriedums

Pjemontas Reģionālās administratīvās tiesas (Tribunale Amministrativo Regionale del Piemonte

TAR Piemonte

| (10) | Pjemontas Reģionālā administratīvā tiesa (turpmāk “Reģionālā administratīvā tiesa”) ar 2010. gada 18. februāra spriedumiem (Sentenze Nr. 976 un 977/2010) apstiprināja Arfea apelācijas sūdzības un atzina, ka tam ir tiesības saņemt papildkompensāciju par sabiedriskajiem pakalpojumiem, kurus uzņēmums sniedzis atbilstīgi Regulai (EEK) Nr. 1191/69. |
| --- | --- |

(10)

Pjemontas Reģionālā administratīvā tiesa (turpmāk “Reģionālā administratīvā tiesa”) ar 2010. gada 18. februāra spriedumiem (Sentenze Nr. 976 un 977/2010) apstiprināja Arfea apelācijas sūdzības un atzina, ka tam ir tiesības saņemt papildkompensāciju par sabiedriskajiem pakalpojumiem, kurus uzņēmums sniedzis atbilstīgi Regulai (EEK) Nr. 1191/69.

Sentenze

Arfea

| (11) | Šajos spriedumos Reģionālā administratīvā tiesa uzskatīja, ka nevar noraidīt tāda uzņēmuma prasību, kurš sniedz sabiedriskos pakalpojumus, ja prasība ir atmaksāt izmaksas, kas faktiski jau ir radušās, sniedzot šādus pakalpojumus. Neatbilstošais iemaksu apmērs, ko koncesionāriem piemēroja Itālija, varētu būt radījis tiem nepamatotus zaudējumus. Reģionālā administratīvā tiesa arī uzskatīja, ka Arfea bija tiesības saņemt sabiedrisko pakalpojumu kompensāciju arī tad, ja iepriekš uzņēmums nebija pieprasījis izbeigt sabiedrisko pakalpojumu sniegšanas saistības. Reģionālā administratīvā tiesa norādījusi, ka Arfea pienākošās papildkompensācijas precīzais apmērs bija jānosaka reģionam, pamatojoties uz ticamiem datiem, kas iegūti no uzņēmuma finanšu pārskatiem, un ir jābūt redzamai starpībai starp izmaksām, kuras ir saistītas ar to Arfea darbības daļu, kas ir sabiedrisko pakalpojumu sniegšanas saistības, un attiecīgajiem ieņēmumiem. Tomēr reģionam neizdevās aprēķināt, cik liela kompensācija tam būtu jāizmaksā uzņēmumam Arfea, kā to pieprasīja Reģionālā administratīvā tiesa. |
| --- | --- |

(11)

Šajos spriedumos Reģionālā administratīvā tiesa uzskatīja, ka nevar noraidīt tāda uzņēmuma prasību, kurš sniedz sabiedriskos pakalpojumus, ja prasība ir atmaksāt izmaksas, kas faktiski jau ir radušās, sniedzot šādus pakalpojumus. Neatbilstošais iemaksu apmērs, ko koncesionāriem piemēroja Itālija, varētu būt radījis tiem nepamatotus zaudējumus. Reģionālā administratīvā tiesa arī uzskatīja, ka Arfea bija tiesības saņemt sabiedrisko pakalpojumu kompensāciju arī tad, ja iepriekš uzņēmums nebija pieprasījis izbeigt sabiedrisko pakalpojumu sniegšanas saistības. Reģionālā administratīvā tiesa norādījusi, ka Arfea pienākošās papildkompensācijas precīzais apmērs bija jānosaka reģionam, pamatojoties uz ticamiem datiem, kas iegūti no uzņēmuma finanšu pārskatiem, un ir jābūt redzamai starpībai starp izmaksām, kuras ir saistītas ar to Arfea darbības daļu, kas ir sabiedrisko pakalpojumu sniegšanas saistības, un attiecīgajiem ieņēmumiem. Tomēr reģionam neizdevās aprēķināt, cik liela kompensācija tam būtu jāizmaksā uzņēmumam Arfea, kā to pieprasīja Reģionālā administratīvā tiesa.

Arfea

Arfea

Arfea

Arfea

| (12) | Ar 2013. gada 14. februāra rīkojumiem (ordinanze istruttorie) Nr. 198 un 199 Reģionālā administratīvā tiesa iecēla ekspertu (turpmāk “eksperts”), kura uzdevums bija pārbaudīt, vai Arfea pieprasītās summas (EUR 1 446 526 par 1997. gadu un EUR 421 884 par 1998. gadu) ir tikušas aprēķinātas atbilstīgi Regulai (EEK) Nr. 1191/1969 un 87.–95. punktam spriedumā Altmark lietā (7). No Reģionālās administratīvās tiesas (giudizio per l'ottemperanza) 2013. gada 10. oktobra spriedumiem Nr. 1070 un 1071/2013 izriet, ka eksperts ir apstiprinājis, ka nepietiekamas kompensācijas dēļ Arfea cieta ekonomiskus zaudējumus EUR 1 196 780 apmērā par 1997. gadu un EUR 102 814 apmērā par 1998. gadu. Reģionālā administratīvā tiesa aprēķināja papildkompensācijas summas, kas reģionam tādējādi bija jāizmaksā uzņēmumam Arfea, un pieprasīja izmaksāt šīs summas līdz 2014. gada 7. februārim. Itālijas iestādes apstiprināja, ka šīs summas reģions ir izmaksājis uzņēmumam Arfea2014. gada 7. februārī. |
| --- | --- |

(12)

Ar 2013. gada 14. februāra rīkojumiem (ordinanze istruttorie) Nr. 198 un 199 Reģionālā administratīvā tiesa iecēla ekspertu (turpmāk “eksperts”), kura uzdevums bija pārbaudīt, vai Arfea pieprasītās summas (EUR 1 446 526 par 1997. gadu un EUR 421 884 par 1998. gadu) ir tikušas aprēķinātas atbilstīgi Regulai (EEK) Nr. 1191/1969 un 87.–95. punktam spriedumā Altmark lietā (7). No Reģionālās administratīvās tiesas (giudizio per l'ottemperanza) 2013. gada 10. oktobra spriedumiem Nr. 1070 un 1071/2013 izriet, ka eksperts ir apstiprinājis, ka nepietiekamas kompensācijas dēļ Arfea cieta ekonomiskus zaudējumus EUR 1 196 780 apmērā par 1997. gadu un EUR 102 814 apmērā par 1998. gadu. Reģionālā administratīvā tiesa aprēķināja papildkompensācijas summas, kas reģionam tādējādi bija jāizmaksā uzņēmumam Arfea, un pieprasīja izmaksāt šīs summas līdz 2014. gada 7. februārim. Itālijas iestādes apstiprināja, ka šīs summas reģions ir izmaksājis uzņēmumam Arfea2014. gada 7. februārī.

ordinanze istruttorie

Arfea

Altmark

7

giudizio per l'ottemperanza

Arfea

Arfea

Arfea

| (13) | Tas ir reģiona veiktais papildkompensāciju maksājums Arfea saskaņā ar spriedumiem Nr. 1070 un 1071/2013, kas veido nepaziņotos pasākumus un ir šā lēmuma priekšmets. |
| --- | --- |

(13)

Tas ir reģiona veiktais papildkompensāciju maksājums Arfea saskaņā ar spriedumiem Nr. 1070 un 1071/2013, kas veido nepaziņotos pasākumus un ir šā lēmuma priekšmets.

Arfea

2.3.   Papildkompensācijas apmērs

Papildkompensācijas apmērs

| (14) | Kā tika paskaidrots iepriekšējā iedaļā, Reģionālā administratīvā tiesa iecēla ekspertu, lai noteiktu papildkompensācijas apmēru, kas reģionam ir jāizmaksā Arfea. Eksperts 2013. gada 17. jūnijā publicēja divus ziņojumus: vienu par 1997. gadu un otru par 1998. gadu. Eksperts veica korekcijas kompensācijas apmēra aprēķinos, kurus bija veikuši Arfea konsultanti, bet apstiprināja, ka papildkompensācijas aprēķināšanā izmantotā metodika ir saskaņā ar Regulas (EEK) Nr. 1191/69 10. pantu un turpmākiem pantiem, kā arī sprieduma Altmark lietā 87.–95. punktu. Eksperts izmantoja šādu metodiku:






  a) | jāaprēķina starpība starp pašizmaksu un ieņēmumiem no sabiedrisko pakalpojumu sniegšanas saistību izpildes; |
| --- | --- | --- |

(14)

Kā tika paskaidrots iepriekšējā iedaļā, Reģionālā administratīvā tiesa iecēla ekspertu, lai noteiktu papildkompensācijas apmēru, kas reģionam ir jāizmaksā Arfea. Eksperts 2013. gada 17. jūnijā publicēja divus ziņojumus: vienu par 1997. gadu un otru par 1998. gadu. Eksperts veica korekcijas kompensācijas apmēra aprēķinos, kurus bija veikuši Arfea konsultanti, bet apstiprināja, ka papildkompensācijas aprēķināšanā izmantotā metodika ir saskaņā ar Regulas (EEK) Nr. 1191/69 10. pantu un turpmākiem pantiem, kā arī sprieduma Altmark lietā 87.–95. punktu. Eksperts izmantoja šādu metodiku:

Arfea

Arfea

Altmark

a)

jāaprēķina starpība starp pašizmaksu un ieņēmumiem no sabiedrisko pakalpojumu sniegšanas saistību izpildes;

| b) | no a) apakšpunktā aprēķinātās summas jāatskaita uzņēmumam Arfea jau piešķirtās publiskās iemaksas (turpmāk “apstiprinātais deficīts”); |
| --- | --- |

b)

no a) apakšpunktā aprēķinātās summas jāatskaita uzņēmumam Arfea jau piešķirtās publiskās iemaksas (turpmāk “apstiprinātais deficīts”);

Arfea

| c) | pēc tam apstiprinātais deficīts jāsalīdzina ar neto finanšu ietekmi, kura ir vienāda ar kopējo ietekmi – pozitīvu vai negatīvu –, kāda sabiedrisko pakalpojumu sniegšanas saistību ievērošanai ir uz sabiedrisko pakalpojumu sniedzēja izmaksām un ieņēmumiem (8). Šajā nolūkā eksperts aprēķināja neto finanšu ietekmi atbilstīgi Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (EK) Nr. 1370/2007 pielikumā norādītajai metodikai (9). |
| --- | --- |

c)

pēc tam apstiprinātais deficīts jāsalīdzina ar neto finanšu ietekmi, kura ir vienāda ar kopējo ietekmi – pozitīvu vai negatīvu –, kāda sabiedrisko pakalpojumu sniegšanas saistību ievērošanai ir uz sabiedrisko pakalpojumu sniedzēja izmaksām un ieņēmumiem (8). Šajā nolūkā eksperts aprēķināja neto finanšu ietekmi atbilstīgi Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (EK) Nr. 1370/2007 pielikumā norādītajai metodikai (9).

8

9

| (15) | Eksperts savos ziņojumos paskaidro, ka pārbaudē izmantoto informāciju reģions ir apstiprinājis. Pretēji Itālijas iestāžu izteiktajai pretenzijai eksperts uzskata, ka no Arfea uzskaišu informācijas ir iespējams noteikt, kuras izmaksas ir saistītas ar Pjemontas reģiona it kā uzspiesto sabiedrisko pakalpojumu sniegšanas pienākumu izpildi. Kā apgalvo eksperts, atsevišķas izmaksas var tikt iedalītas tieši, kamēr atsevišķas kopējās izmaksas var tikt nodalītas, tikai netieši tās attiecinot uz Arfea sabiedriskajām un privātajām darbībām. Kopējās izmaksas tika netieši iedalītas, pamatojoties uz norādītajiem parametriem t.s. “bāzes modelī” (modelli base), kuru sagatavoja Arfea, it kā pamatojoties uz reģiona sniegtajiem norādījumiem (t.s. “Norādījumi 97”). Šie parametri norādīja reģionā sniegto pilsētas un starppilsētu sabiedrisko pakalpojumu darbību apjomu procentos, un citu privāto darbību apjomu procentos (piemēram, autobusu noma). Eksperts šos procentus piemēroja kopējām izmaksām, kurām neesot bijis iespējams uzturēt atsevišķus kontus. |
| --- | --- |

(15)

Eksperts savos ziņojumos paskaidro, ka pārbaudē izmantoto informāciju reģions ir apstiprinājis. Pretēji Itālijas iestāžu izteiktajai pretenzijai eksperts uzskata, ka no Arfea uzskaišu informācijas ir iespējams noteikt, kuras izmaksas ir saistītas ar Pjemontas reģiona it kā uzspiesto sabiedrisko pakalpojumu sniegšanas pienākumu izpildi. Kā apgalvo eksperts, atsevišķas izmaksas var tikt iedalītas tieši, kamēr atsevišķas kopējās izmaksas var tikt nodalītas, tikai netieši tās attiecinot uz Arfea sabiedriskajām un privātajām darbībām. Kopējās izmaksas tika netieši iedalītas, pamatojoties uz norādītajiem parametriem t.s. “bāzes modelī” (modelli base), kuru sagatavoja Arfea, it kā pamatojoties uz reģiona sniegtajiem norādījumiem (t.s. “Norādījumi 97”). Šie parametri norādīja reģionā sniegto pilsētas un starppilsētu sabiedrisko pakalpojumu darbību apjomu procentos, un citu privāto darbību apjomu procentos (piemēram, autobusu noma). Eksperts šos procentus piemēroja kopējām izmaksām, kurām neesot bijis iespējams uzturēt atsevišķus kontus.

Arfea

Arfea

modelli base

Arfea

| (16) | Attiecībā uz atbilstību spriedumam Altmark lietā eksperts nav paudis savu viedokli par to, vai Arfea faktiski tika uzticētas skaidri definētas sabiedrisko pakalpojumu sniegšanas saistības, jo uzņēmums tās nebija pilnvarots pildīt. Viņš apstiprina, ka publisko iemaksu aprēķināšanas parametri tika noteikti atbilstīgi 1984. gada pamatlēmumam un viņa ziņojumos apstiprinātā papildkompensācija nepārsniedz summu, kas nepieciešama visu izmaksu vai kādas to daļas segšanai, kas radušās, pildot sabiedrisko pakalpojumu sniegšanas saistības, ņemot vērā atbilstošos rēķinus un saprātīgu peļņu saistībā ar šo saistību izpildi. |
| --- | --- |

(16)

Attiecībā uz atbilstību spriedumam Altmark lietā eksperts nav paudis savu viedokli par to, vai Arfea faktiski tika uzticētas skaidri definētas sabiedrisko pakalpojumu sniegšanas saistības, jo uzņēmums tās nebija pilnvarots pildīt. Viņš apstiprina, ka publisko iemaksu aprēķināšanas parametri tika noteikti atbilstīgi 1984. gada pamatlēmumam un viņa ziņojumos apstiprinātā papildkompensācija nepārsniedz summu, kas nepieciešama visu izmaksu vai kādas to daļas segšanai, kas radušās, pildot sabiedrisko pakalpojumu sniegšanas saistības, ņemot vērā atbilstošos rēķinus un saprātīgu peļņu saistībā ar šo saistību izpildi.

Altmark

Arfea

| (17) | Eksperts atzīst Arfea konsultantu veiktos aprēķinus attiecībā uz saprātīgu peļņu, kas definēta kā kapitāla vidējais atalgojums, pamatojoties uz šādiem pieņēmumiem:






  a) | investētais kapitāls tiek aprēķināts, no Arfea neto aktīviem, kas iegūti no kontiem (1997. gadā tie bija ITL 7,98 miljardi), atskaitot reģiona ieguldījumus investīcijās. Pēc tam iegūtā summa tiek samazināta, lai atspoguļotu to aktīvu samēru, kas tiek izmantoti tikai sabiedrisko pakalpojumu sniegšanai, izmantojot attiecīgu procentuālo attiecību, kas raksturo Arfea darbības. Attiecībā uz 1997. gadu iegūtā summa bija ITL 1,6 miljardi; |
| --- | --- | --- |

(17)

Eksperts atzīst Arfea konsultantu veiktos aprēķinus attiecībā uz saprātīgu peļņu, kas definēta kā kapitāla vidējais atalgojums, pamatojoties uz šādiem pieņēmumiem:

Arfea

a)

investētais kapitāls tiek aprēķināts, no Arfea neto aktīviem, kas iegūti no kontiem (1997. gadā tie bija ITL 7,98 miljardi), atskaitot reģiona ieguldījumus investīcijās. Pēc tam iegūtā summa tiek samazināta, lai atspoguļotu to aktīvu samēru, kas tiek izmantoti tikai sabiedrisko pakalpojumu sniegšanai, izmantojot attiecīgu procentuālo attiecību, kas raksturo Arfea darbības. Attiecībā uz 1997. gadu iegūtā summa bija ITL 1,6 miljardi;

Arfea

Arfea

| b) | pamatojoties uz konsultanta izraudzīto formulu nepieciešamo ienākumu no ieguldītā kapitāla aprēķināšanai, attiecīgā ienākumu norma 1997. gadam tika iestatīta 12,39 % līmenī, bet 1998. gadam 10,81 % līmenī; |
| --- | --- |

b)

pamatojoties uz konsultanta izraudzīto formulu nepieciešamo ienākumu no ieguldītā kapitāla aprēķināšanai, attiecīgā ienākumu norma 1997. gadam tika iestatīta 12,39 % līmenī, bet 1998. gadam 10,81 % līmenī;

| (18) | Visbeidzot, eksperts uzskata, ka Arfea vienības izmaksas 1997. un 1998. gadā atbilst tāda tipiska, labi organizēta uzņēmuma izmaksām, kas tirgū sniedz līdzīga veida pakalpojumus. |
| --- | --- |

(18)

Visbeidzot, eksperts uzskata, ka Arfea vienības izmaksas 1997. un 1998. gadā atbilst tāda tipiska, labi organizēta uzņēmuma izmaksām, kas tirgū sniedz līdzīga veida pakalpojumus.

Arfea

| (19) | Tāpēc papildkompensācijām par 1997. un 1998. gadu (EUR 1 196 780 par 1997. gadu un EUR 102 814 par 1998. gadu) būtu jāatbilst starpībai starp apstiprināto deficītu un neto finanšu ietekmi, mīnus reģiona jau piešķirtās publiskās iemaksas. |
| --- | --- |

(19)

Tāpēc papildkompensācijām par 1997. un 1998. gadu (EUR 1 196 780 par 1997. gadu un EUR 102 814 par 1998. gadu) būtu jāatbilst starpībai starp apstiprināto deficītu un neto finanšu ietekmi, mīnus reģiona jau piešķirtās publiskās iemaksas.

2.4.   Koncesiju nolīgumi

Koncesiju nolīgumi

| (20) | Itālijas iestādes iesniedza nolīgumus par 28 koncesijām (disciplinari di concessione), kuras, ar atšķirīgiem spēkā esamības datumiem, provinces ir piešķīrušas Arfea, lai tas sniegtu pakalpojumus 27 reģionālajos maršrutos un vienā starpreģionu maršrutā. Dažas no šīm koncesijām šajā pārskata periodā neapšaubāmi bija spēkā, kamēr attiecībā uz citām koncesijām nav pierādījumu par to pagarināšanu, bet tikai par sekojošiem labojumiem tajās.






  Koncesija | Spēkā esamība |
| --- | --- | --- |
| 1. | Alesandrija-Vogēra (starpreģionu pakalpojums) |

(20)

Itālijas iestādes iesniedza nolīgumus par 28 koncesijām (disciplinari di concessione), kuras, ar atšķirīgiem spēkā esamības datumiem, provinces ir piešķīrušas Arfea, lai tas sniegtu pakalpojumus 27 reģionālajos maršrutos un vienā starpreģionu maršrutā. Dažas no šīm koncesijām šajā pārskata periodā neapšaubāmi bija spēkā, kamēr attiecībā uz citām koncesijām nav pierādījumu par to pagarināšanu, bet tikai par sekojošiem labojumiem tajās.

disciplinari di concessione

Arfea

Koncesija

Spēkā esamība

1.

Alesandrija-Vogēra (starpreģionu pakalpojums)

1996. gads

| 2. | Akvi-Mombaruzo |
| --- | --- |

2.

Akvi-Mombaruzo

15.9.1993.–31.12.1993. – ir pierādījumi par labojumiem, pēdējais no tiem veikts 1996. gada septembrī

| 3. | Akvi-Spinetta – ražošanas rūpnīcas (linea operaia) |
| --- | --- |

3.

Akvi-Spinetta – ražošanas rūpnīcas (linea operaia)

(linea operaia)

1996. gads – ir pierādījumi par labojumiem, pēdējais no tiem veikts 1998. gada oktobrī

| 4. | Oviglio-Asti fs |
| --- | --- |

4.

Oviglio-Asti fs

18.10.1993.–31.12.1993. – ir pierādījumi par labojumiem, pēdējais no tiem veikts 1996. gada septembrī

| 5. | Alesandrija-Mirabello-Kazāle |
| --- | --- |

5.

Alesandrija-Mirabello-Kazāle

1986. gads – ir pierādījumi par labojumiem, pēdējais no tiem veikts 1994. gadā

| 6. | Alesandrija-Ovada |
| --- | --- |

6.

Alesandrija-Ovada

1.6.1997.–31.12.1997. (parakstīta 1999. gadā – koncesijā ir norāde uz maksājumiem no Arfea par 1997. un 1998. gadu)

Arfea

| 7. | Altavilla-Kazāle |
| --- | --- |

7.

Altavilla-Kazāle

1983. gads – ir pierādījumi par labojumiem, pēdējais no tiem veikts 1994. gadā

| 8. | Arkvata-Spinetta-Alesandrija – ražošanas rūpnīcas Michelin un Montedison (linea operaia) |
| --- | --- |

8.

Arkvata-Spinetta-Alesandrija – ražošanas rūpnīcas Michelin un Montedison (linea operaia)

Michelin

Montedison

linea operaia

1997. gads (parakstīta 1998. gadā)

| 9. | Kasāno Spinola-Novi – ražošanas rūpnīca (ILVA) |
| --- | --- |

9.

Kasāno Spinola-Novi – ražošanas rūpnīca (ILVA)

ILVA

15.9.1993.–31.12.1993. – ir pierādījumi par labojumiem, pēdējais no tiem veikts 1997. gada septembrī

| 10. | Avolaska-Tortona |
| --- | --- |

10.

Avolaska-Tortona

1.3.1983.–31.12.1983. – ir pierādījumi par labojumiem, pēdējais no tiem veikts 1995. gadā

| 11. | Moretti-Akvi-Terme |
| --- | --- |

11.

Moretti-Akvi-Terme

15.9.1993.–31.12.1993. – ir pierādījumi par labojumiem, pēdējais no tiem veikts 1996. gadā

| 12. | Novi Ligure–Tortona |
| --- | --- |

12.

Novi Ligure–Tortona

1998. gads (pieminēta iepriekšējā koncesija, kas parakstīta 1994. gadā)

| 13. | Sarizzola-Tortona |
| --- | --- |

13.

Sarizzola-Tortona

15.9.1993.–31.12.1993. – ir pierādījumi par labojumiem, pēdējais no tiem veikts 1995. gadā

| 14. | Fontanile-Alesandrija |
| --- | --- |

14.

Fontanile-Alesandrija

15.9.1993.–31.12.1993. – parakstīta 1996. gadā

| 15. | Izola s. Antonio-Tortona |
| --- | --- |

15.

Izola s. Antonio-Tortona

8.11.1993.–31.12.1993. – ir pierādījumi par labojumiem, pēdējais no tiem veikts 1996. gadā

| 16. | Mombaruzo-Kvatordio |
| --- | --- |

16.

Mombaruzo-Kvatordio

1993. gads – ir pierādījumi par labojumiem, pēdējais no tiem veikts 1996. gada novembrī

| 17. | Altavilla-Alesandrija |
| --- | --- |

17.

Altavilla-Alesandrija

18.10.1993. – ir pierādījumi par labojumiem, pēdējais no tiem veikts 1996. gada jūnijā

| 18. | Arkvata-Tortona |
| --- | --- |

18.

Arkvata-Tortona

29.9.1997.–31.12.1998. – parakstīta 1999. gadā

| 19. | Garbahna-Tortona |
| --- | --- |

19.

Garbahna-Tortona

1997. gads – parakstīta 1998. gada oktobrī

| 20. | Basinjāna-Alesandrija |
| --- | --- |

20.

Basinjāna-Alesandrija

18.10.1993.–31.12.1993. – ir pierādījumi par labojumiem, pēdējais no tiem veikts 1997. gadā

| 21. | Kaldirola-Alesandrija |
| --- | --- |

21.

Kaldirola-Alesandrija

1.4.1996.–31.12.1996. – parakstīta 1996. gada novembrī

| 22. | Masio-Alesandrija |
| --- | --- |

22.

Masio-Alesandrija

18.10.1993.–31.12.1993. – pēdējie labojumi, kurus sāka gatavot 1997. gada aprīlī, tika saskaņoti 1997. gada oktobrī

| 23. | Kvatordio-Alesandrija |
| --- | --- |

23.

Kvatordio-Alesandrija

1993. gadā tika pieprasīts apliecināt, ka 1994., 1995., 1996. un 1997. gadā koncesiju termiņi būtu pagarināti

| 24. | S.Agata Fossili-Tortona |
| --- | --- |

24.

S.Agata Fossili-Tortona

1.4.1992.–31.12.1992. – ir pierādījumi par labojumiem, pēdējais no tiem veikts 1995. gadā

| 25. | Torre Garofoli-Tortona |
| --- | --- |

25.

Torre Garofoli-Tortona

1973. gads – ir pierādījumi par labojumiem, pēdējais no tiem veikts 1993. gadā

| 26. | Kastelnouvo S.-Spinetta M. |
| --- | --- |

26.

Kastelnouvo S.-Spinetta M.

1981. gads – ir pierādījumi par labojumiem, pēdējais no tiem veikts 1997. gadā

| 27. | Akvi-Alesandrija |
| --- | --- |

27.

Akvi-Alesandrija

1994. gads – ir pierādījumi par labojumiem, pēdējais no tiem veikts 1999. gadā

| 28. | Alesandrija-Akvi Terme |
| --- | --- |

28.

Alesandrija-Akvi Terme

1994. gads – ir pierādījumi par labojumiem, pēdējais no tiem veikts 1996. gadā

| (21) | Visas koncesijas ir spēkā vienu gadu, un, lai šo termiņu pagarinātu, vismaz vienu mēnesi pirms koncesiju derīguma termiņa beigām jāiesniedz pieprasījums un jāsamaksā koncesiju nodeva. Visās koncesijās ir noteikts, ka risku par pakalpojumu sniegšanu pilnībā uzņemas uzņēmums. Vairākās koncesijās ir atsauces uz reģionu tabulām, kurās nosaka tarifus. Piecās koncesijās ir norādīts, ka uzņēmumam par pakalpojuma sniegšanu nav tiesību saņemt jebkāda veida subsīdijas vai kompensācijas. Pārējās 23 koncesijās ir norādīts, ka piekļuve publiskām iemaksām ir pakārtota atbilstībai koncesiju noteikumiem un vajadzīgie aprēķini jāveic atbilstīgi 1984. gada pamatlēmumam (10). |
| --- | --- |

(21)

Visas koncesijas ir spēkā vienu gadu, un, lai šo termiņu pagarinātu, vismaz vienu mēnesi pirms koncesiju derīguma termiņa beigām jāiesniedz pieprasījums un jāsamaksā koncesiju nodeva. Visās koncesijās ir noteikts, ka risku par pakalpojumu sniegšanu pilnībā uzņemas uzņēmums. Vairākās koncesijās ir atsauces uz reģionu tabulām, kurās nosaka tarifus. Piecās koncesijās ir norādīts, ka uzņēmumam par pakalpojuma sniegšanu nav tiesību saņemt jebkāda veida subsīdijas vai kompensācijas. Pārējās 23 koncesijās ir norādīts, ka piekļuve publiskām iemaksām ir pakārtota atbilstībai koncesiju noteikumiem un vajadzīgie aprēķini jāveic atbilstīgi 1984. gada pamatlēmumam (10).

10

2.5.   Procedūras sākšanas pamatojums

Procedūras sākšanas pamatojums

| (22) | Lēmumā sākt procedūru ir paskaidrots, ka Komisijai bija bažas par pasākuma saderību ar iekšējo tirgu. |
| --- | --- |

(22)

Lēmumā sākt procedūru ir paskaidrots, ka Komisijai bija bažas par pasākuma saderību ar iekšējo tirgu.

| (23) | Pirmkārt, Komisija apšaubīja, ka ir izpildīti četri nosacījumi, kurus Eiropas Savienības Tiesa (turpmāk “Tiesa”) noteikusi Altmark lietā. |
| --- | --- |

(23)

Pirmkārt, Komisija apšaubīja, ka ir izpildīti četri nosacījumi, kurus Eiropas Savienības Tiesa (turpmāk “Tiesa”) noteikusi Altmark lietā.

Altmark

| (24) | Otrkārt, Komisijai bija šaubas par to, vai attiecīgais pasākums ir atbrīvots no paziņošanas pienākuma saskaņā ar Regulas (EEK) Nr. 1191/69 17. panta 2. punktu. Komisija īpaši izteica šaubas, pirmkārt, par to, vai reģions ir vienpusēji uzspiedis Arfea jebkādas sabiedrisko pakalpojumu sniegšanas saistības un, otrkārt, vai minētā kompensācija bija atbilstoša visām Regulas (EEK) Nr. 1191/69 prasībām. Ja neviens no šiem nosacījumiem nav izpildīts, tad atbilstība paziņotajam pasākumam ir jāvērtē saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 1370/2007. |
| --- | --- |

(24)

Otrkārt, Komisijai bija šaubas par to, vai attiecīgais pasākums ir atbrīvots no paziņošanas pienākuma saskaņā ar Regulas (EEK) Nr. 1191/69 17. panta 2. punktu. Komisija īpaši izteica šaubas, pirmkārt, par to, vai reģions ir vienpusēji uzspiedis Arfea jebkādas sabiedrisko pakalpojumu sniegšanas saistības un, otrkārt, vai minētā kompensācija bija atbilstoša visām Regulas (EEK) Nr. 1191/69 prasībām. Ja neviens no šiem nosacījumiem nav izpildīts, tad atbilstība paziņotajam pasākumam ir jāvērtē saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 1370/2007.

Arfea

| (25) | Treškārt, Komisijai bija šaubas par minētā pasākuma saderību saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 1370/2007. Komisija apšaubīja to, ka Arfea būtu uzticētas sabiedrisko pakalpojumu sniegšanas saistības Regulas (EK) Nr. 1370/2007 nozīmē sabiedrisko pakalpojumu līguma formā vai vispārīgu noteikumu formā. Ņemot vērā, ka koncesiju nolīgumus var uzskatīt par sabiedrisko pakalpojumu līgumiem, Komisija šaubījās, vai šie nolīgumi atbilst prasībām Regulas (EK) Nr. 1370/2007 4. pantā, kurā ir noteikts sabiedrisko pakalpojumu līgumu obligātais saturs. Komisijai bija arī šaubas par to, vai Arfea piešķirtā kompensācija tika aprēķināta atbilstīgi Regulā (EK) Nr. 1370/2007 noteiktajām prasībām, lai novērstu pārmērīgu kompensēšanu. |
| --- | --- |

(25)

Treškārt, Komisijai bija šaubas par minētā pasākuma saderību saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 1370/2007. Komisija apšaubīja to, ka Arfea būtu uzticētas sabiedrisko pakalpojumu sniegšanas saistības Regulas (EK) Nr. 1370/2007 nozīmē sabiedrisko pakalpojumu līguma formā vai vispārīgu noteikumu formā. Ņemot vērā, ka koncesiju nolīgumus var uzskatīt par sabiedrisko pakalpojumu līgumiem, Komisija šaubījās, vai šie nolīgumi atbilst prasībām Regulas (EK) Nr. 1370/2007 4. pantā, kurā ir noteikts sabiedrisko pakalpojumu līgumu obligātais saturs. Komisijai bija arī šaubas par to, vai Arfea piešķirtā kompensācija tika aprēķināta atbilstīgi Regulā (EK) Nr. 1370/2007 noteiktajām prasībām, lai novērstu pārmērīgu kompensēšanu.

Arfea

Arfea

| (26) | Ceturtkārt, Komisijai bija šaubas saistībā ar minētā pasākuma konkrēto raksturu. Komisija īpaši apšaubīja to, ka sabiedrisko pakalpojumu kompensācijas piešķiršanas vietā minēto pasākumu varētu uzskatīt par zaudējumu kompensēšanu neatļautas darbības gadījumā, jo tā netiek atzīta par priekšrocību LESD 107. panta 1. punkta nozīmē. |
| --- | --- |

(26)

Ceturtkārt, Komisijai bija šaubas saistībā ar minētā pasākuma konkrēto raksturu. Komisija īpaši apšaubīja to, ka sabiedrisko pakalpojumu kompensācijas piešķiršanas vietā minēto pasākumu varētu uzskatīt par zaudējumu kompensēšanu neatļautas darbības gadījumā, jo tā netiek atzīta par priekšrocību LESD 107. panta 1. punkta nozīmē.

3.   ITĀLIJAS ARGUMENTI

ITĀLIJAS ARGUMENTI

| (27) | Itālijas iestādes savos iesniegumos pauda uzskatu, ka paziņotais pasākums veido Valsts atbalstu LESD 107. panta 1. punkta nozīmē, jo īpaši tāpēc, ka tas neatbilst visiem nosacījumiem, kas paredzēti Eiropas Tiesas spriedumā Altmark lietā. Itālijas iestādes arī uzskatīja, ka reģiona piešķirtā kompensācija neatbilda ne Regulai (EEK) Nr. 1191/69, ne Regulai (EK) Nr. 1370/2007. Šajā saistībā Itālija iesniedza galvenokārt tālāk minētos argumentus. |
| --- | --- |

(27)

Itālijas iestādes savos iesniegumos pauda uzskatu, ka paziņotais pasākums veido Valsts atbalstu LESD 107. panta 1. punkta nozīmē, jo īpaši tāpēc, ka tas neatbilst visiem nosacījumiem, kas paredzēti Eiropas Tiesas spriedumā Altmark lietā. Itālijas iestādes arī uzskatīja, ka reģiona piešķirtā kompensācija neatbilda ne Regulai (EEK) Nr. 1191/69, ne Regulai (EK) Nr. 1370/2007. Šajā saistībā Itālija iesniedza galvenokārt tālāk minētos argumentus.

Altmark

| (28) | Itālijas iestādes uzsvēra, ka autobusu pakalpojumu saistības attiecīgajā periodā nebija uzliktas ne vienpusēji, ne noslēdzot līgumu. Pirmkārt, Itālijas iestādes apgalvo, ka Arfea darbojās saskaņā ar koncesijām, kas jāatjauno reizi gadā pēc uzņēmuma pieprasījuma. Šajās koncesijās (kopā 28, tās ir minētas iepriekš 19. apsvērumā) ir ietverts pienākums uzņēmumam lietot reģiona apstiprināto tarifu sistēmu, kas paredzēta iepriekšnoteiktam grafikam, par to iegūstot ekskluzīvas tiesības sniegt attiecīgus pakalpojumus, taču tajās nav noteiktas nekādas konkrētas sabiedrisko pakalpojumu sniegšanas saistības Regulas (EEK) Nr. 1191/69 2. panta nozīmē. Tāpat Itālijas iestādes uzskata, ka šajās koncesijās nav norādīti iepriekšnoteiktie kompensācijas parametri attiecībā uz konkrētām sabiedrisko pakalpojumu sniegšanas saistībām. Ex post kompensācijas piešķiršana ar valsts tiesas spriedumu nebūtu saderīga ar šo prasību. |
| --- | --- |

(28)

Itālijas iestādes uzsvēra, ka autobusu pakalpojumu saistības attiecīgajā periodā nebija uzliktas ne vienpusēji, ne noslēdzot līgumu. Pirmkārt, Itālijas iestādes apgalvo, ka Arfea darbojās saskaņā ar koncesijām, kas jāatjauno reizi gadā pēc uzņēmuma pieprasījuma. Šajās koncesijās (kopā 28, tās ir minētas iepriekš 19. apsvērumā) ir ietverts pienākums uzņēmumam lietot reģiona apstiprināto tarifu sistēmu, kas paredzēta iepriekšnoteiktam grafikam, par to iegūstot ekskluzīvas tiesības sniegt attiecīgus pakalpojumus, taču tajās nav noteiktas nekādas konkrētas sabiedrisko pakalpojumu sniegšanas saistības Regulas (EEK) Nr. 1191/69 2. panta nozīmē. Tāpat Itālijas iestādes uzskata, ka šajās koncesijās nav norādīti iepriekšnoteiktie kompensācijas parametri attiecībā uz konkrētām sabiedrisko pakalpojumu sniegšanas saistībām. Ex post kompensācijas piešķiršana ar valsts tiesas spriedumu nebūtu saderīga ar šo prasību.

Arfea

Ex post

| (29) | Otrkārt, visos koncesiju dokumentos ir norādīts, ka par pakalpojuma sniegšanu pilnībā ir atbildīgs pats uzņēmums, un izmaksas pilnībā ir jāuzņemas pakalpojuma sniedzējam. Neraugoties uz to, ka Itālijas iestāžu nodrošinātajās koncesijās ir noteikts, ka visus ar pakalpojuma sniegšanu saistītos riskus pilnībā uzņemas pats uzņēmums, Arfea atkārtoti pieprasīja pagarināt šo koncesiju termiņus. |
| --- | --- |

(29)

Otrkārt, visos koncesiju dokumentos ir norādīts, ka par pakalpojuma sniegšanu pilnībā ir atbildīgs pats uzņēmums, un izmaksas pilnībā ir jāuzņemas pakalpojuma sniedzējam. Neraugoties uz to, ka Itālijas iestāžu nodrošinātajās koncesijās ir noteikts, ka visus ar pakalpojuma sniegšanu saistītos riskus pilnībā uzņemas pats uzņēmums, Arfea atkārtoti pieprasīja pagarināt šo koncesiju termiņus.

Arfea

| (30) | Treškārt, arī no koncesijas dokumentiem ir skaidrs, ka uzņēmuma autobusu apkalpotie maršruti pēc tā pieprasījuma ir tikuši vairākkārt mainīti, un tāpēc var izslēgt, ka attiecīgā reģiona vai provinces iestāde kaut vai netieši būtu uzspiedusi uzņēmumam jebkādas sabiedrisko pakalpojumu sniegšanas saistības. |
| --- | --- |

(30)

Treškārt, arī no koncesijas dokumentiem ir skaidrs, ka uzņēmuma autobusu apkalpotie maršruti pēc tā pieprasījuma ir tikuši vairākkārt mainīti, un tāpēc var izslēgt, ka attiecīgā reģiona vai provinces iestāde kaut vai netieši būtu uzspiedusi uzņēmumam jebkādas sabiedrisko pakalpojumu sniegšanas saistības.

| (31) | Itālijas iestādes turklāt paskaidroja, ka par ekskluzīvajām tiesībām nodrošināt transporta pakalpojumus uz nosacījumiem, kas specificēti kopā ar izmaiņām, kas veiktas pēc tās pieprasījuma, uzņēmums saņēma Itālijas likumā paredzētos operatīvos maksājumus kā samaksu par sniegtajiem pakalpojumiem, pamatojoties uz standarta izmaksām, kas aprēķinātas atbilstīgi 1984. gada pamatlēmumam. Pakalpojuma standarta izmaksas tika aprēķinātas saskaņā ar tajā laikā spēkā esošajiem tiesību aktiem (Likums Nr. 151/81 un Reģiona likums Nr. 16/82), kas paredzēja kompensēt vietēja mēroga sabiedriskā transporta pakalpojumu sniegšanas izmaksas atkarībā no attaisnotiem standarta izdevumiem. Tas tika darīts, lai pilnībā segtu uzņēmuma operatīvo deficītu. Saskaņā ar Itālijas tiesību aktiem šādu operatīvo iemaksu uzdevums ir dot iespēju pakalpojuma sniedzējam sasniegt ekonomisko līdzsvaru, turpretim visi nākamie deficīti ir jāattiecina uz neapmierinošu pakalpojuma sniedzēja vadību. Attiecīgi skaidri bija noteikts, ka visi šādi deficīti būtu jāuzņemas uzņēmumam, pamatojoties uz to, ka tam nav izdevies realizēt visus pasākumus, kas nepieciešami izmaksu samazināšanai un ieņēmumu palielināšanai. |
| --- | --- |

(31)

Itālijas iestādes turklāt paskaidroja, ka par ekskluzīvajām tiesībām nodrošināt transporta pakalpojumus uz nosacījumiem, kas specificēti kopā ar izmaiņām, kas veiktas pēc tās pieprasījuma, uzņēmums saņēma Itālijas likumā paredzētos operatīvos maksājumus kā samaksu par sniegtajiem pakalpojumiem, pamatojoties uz standarta izmaksām, kas aprēķinātas atbilstīgi 1984. gada pamatlēmumam. Pakalpojuma standarta izmaksas tika aprēķinātas saskaņā ar tajā laikā spēkā esošajiem tiesību aktiem (Likums Nr. 151/81 un Reģiona likums Nr. 16/82), kas paredzēja kompensēt vietēja mēroga sabiedriskā transporta pakalpojumu sniegšanas izmaksas atkarībā no attaisnotiem standarta izdevumiem. Tas tika darīts, lai pilnībā segtu uzņēmuma operatīvo deficītu. Saskaņā ar Itālijas tiesību aktiem šādu operatīvo iemaksu uzdevums ir dot iespēju pakalpojuma sniedzējam sasniegt ekonomisko līdzsvaru, turpretim visi nākamie deficīti ir jāattiecina uz neapmierinošu pakalpojuma sniedzēja vadību. Attiecīgi skaidri bija noteikts, ka visi šādi deficīti būtu jāuzņemas uzņēmumam, pamatojoties uz to, ka tam nav izdevies realizēt visus pasākumus, kas nepieciešami izmaksu samazināšanai un ieņēmumu palielināšanai.

| (32) | Itālijas iestādes arī apgalvo, ka Tiesas pilnvarotā eksperta ex post papildkompensācijas aprēķins acīmredzami pārkāpj vispārējo kompensācijas procedūru prasības, kas noteiktas Regulas (EEK) Nr. 1191/69 10. un turpmākos pantos. Saskaņā ar Itālijas iestāžu sacīto, Tiesas konsultētais eksperts analizēja tikai uzņēmuma konsultanta uzrādītās izmaksas un ienākumus, kas bija noteikti ex post un bez pareizas kontu nodalīšanas. Pēc tam tā secināja, ka neatkarīgi no dažiem jautājumiem, kuros tika konstatētas pretrunas, iegūtais rezultāts pēc būtības ir pareizs. |
| --- | --- |

(32)

Itālijas iestādes arī apgalvo, ka Tiesas pilnvarotā eksperta ex post papildkompensācijas aprēķins acīmredzami pārkāpj vispārējo kompensācijas procedūru prasības, kas noteiktas Regulas (EEK) Nr. 1191/69 10. un turpmākos pantos. Saskaņā ar Itālijas iestāžu sacīto, Tiesas konsultētais eksperts analizēja tikai uzņēmuma konsultanta uzrādītās izmaksas un ienākumus, kas bija noteikti ex post un bez pareizas kontu nodalīšanas. Pēc tam tā secināja, ka neatkarīgi no dažiem jautājumiem, kuros tika konstatētas pretrunas, iegūtais rezultāts pēc būtības ir pareizs.

ex post

ex post

| (33) | Itālijas iestādes turklāt uzskata, ka kompensācija neatbilst nevienai no Regulas (EK) Nr. 1370/2007 prasībām. Jo īpaši kompensācijas apmēra aprēķināšana neatbilst metodei, kas izklāstīta Regulas (EK) Nr. 1370/2007 pielikumā, lai aprēķinātu neto finanšu ietekmi atbilstībai ar sabiedrisko pakalpojumu sniegšanas saistībām. |
| --- | --- |

(33)

Itālijas iestādes turklāt uzskata, ka kompensācija neatbilst nevienai no Regulas (EK) Nr. 1370/2007 prasībām. Jo īpaši kompensācijas apmēra aprēķināšana neatbilst metodei, kas izklāstīta Regulas (EK) Nr. 1370/2007 pielikumā, lai aprēķinātu neto finanšu ietekmi atbilstībai ar sabiedrisko pakalpojumu sniegšanas saistībām.

| (34) | Visbeidzot, Itālijas iestādes iebilst pret to, ka ar Reģionālās administratīvās tiesas spriedumiem tika uzdots samaksāt Arfea finanšu kompensāciju par pakalpojumu sniegšanas saistību izpildi 1997. un 1998. gadā, bet ne kompensāciju par zaudējumiem, kas radušies, neveicot šos maksājumus. Itālijas iestādes paskaidroja, ka Arfea2014. gada 6. jūnijā iesniedza lūgumu piešķirt kompensāciju par zaudējumiem papildus kompensācijai, ko tam jau bija piešķīrusi Reģionālā administratīvā tiesa. Saskaņā ar Itālijas iestāžu sacīto, tas parādītu, ka kompensācija, kuru uzņēmumam Arfea piešķīra Reģionālā administratīvā tiesa, un kas ir pašreizējā lēmuma objekts, nav kompensācija par zaudējumiem. |
| --- | --- |

(34)

Visbeidzot, Itālijas iestādes iebilst pret to, ka ar Reģionālās administratīvās tiesas spriedumiem tika uzdots samaksāt Arfea finanšu kompensāciju par pakalpojumu sniegšanas saistību izpildi 1997. un 1998. gadā, bet ne kompensāciju par zaudējumiem, kas radušies, neveicot šos maksājumus. Itālijas iestādes paskaidroja, ka Arfea2014. gada 6. jūnijā iesniedza lūgumu piešķirt kompensāciju par zaudējumiem papildus kompensācijai, ko tam jau bija piešķīrusi Reģionālā administratīvā tiesa. Saskaņā ar Itālijas iestāžu sacīto, tas parādītu, ka kompensācija, kuru uzņēmumam Arfea piešķīra Reģionālā administratīvā tiesa, un kas ir pašreizējā lēmuma objekts, nav kompensācija par zaudējumiem.

Arfea

Arfea

Arfea

4.   IEINTERESĒTO PUŠU ARGUMENTI

IEINTERESĒTO PUŠU ARGUMENTI

| (35) | Arfea, kas ir atbalsta saņēmējs, bija vienīgā ieinteresētā puse, kas iesniedza apsvērumus par lēmumu sākt procedūru. Arfea nepiekrita Komisijas sākotnējai nostājai lēmumā sākt procedūru. |
| --- | --- |

(35)

Arfea, kas ir atbalsta saņēmējs, bija vienīgā ieinteresētā puse, kas iesniedza apsvērumus par lēmumu sākt procedūru. Arfea nepiekrita Komisijas sākotnējai nostājai lēmumā sākt procedūru.

Arfea

Arfea

| (36) | Pirmkārt, Arfea apgalvo, ka minētā pasākuma saderība un legalitāte Komisijai būtu jāizvērtē tikai saskaņā ar Regulu (EEK) Nr. 1191/69, bet ne saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 1370/2007. Saskaņā ar Arfea sacīto, Regulu (EK) Nr. 1370/2007 nevar piemērot situācijām, kuras izveidojušās pirms tās stāšanās spēkā, t.i., 2009. gada 3. decembra, kā to būtu apstiprinājusi Vispārējā tiesa savā 2013. gada 20. marta spriedumā Andersen lietā T-92/11. Arfea tomēr uzskata, ka tai piešķirtās kompensācijas jebkurā gadījumā atbilst Regulas (EK) Nr. 1370/2007 prasībām. |
| --- | --- |

(36)

Pirmkārt, Arfea apgalvo, ka minētā pasākuma saderība un legalitāte Komisijai būtu jāizvērtē tikai saskaņā ar Regulu (EEK) Nr. 1191/69, bet ne saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 1370/2007. Saskaņā ar Arfea sacīto, Regulu (EK) Nr. 1370/2007 nevar piemērot situācijām, kuras izveidojušās pirms tās stāšanās spēkā, t.i., 2009. gada 3. decembra, kā to būtu apstiprinājusi Vispārējā tiesa savā 2013. gada 20. marta spriedumā Andersen lietā T-92/11. Arfea tomēr uzskata, ka tai piešķirtās kompensācijas jebkurā gadījumā atbilst Regulas (EK) Nr. 1370/2007 prasībām.

Arfea

Arfea

Andersen

Arfea

| (37) | Otrkārt, Arfea apgalvo, ka tai tika uzticētas sabiedrisko pakalpojumu sniegšanas saistības Regulas (EEK) Nr. 1191/69 2. panta 1. punkta un 2. panta 2. punkta nozīmē. Saskaņā ar Arfea sacīto, vietēja mēroga sabiedriskā transporta pakalpojumi ir sabiedriskie pakalpojumi. Itālijā šie pakalpojumi var tikt piešķirti administratīvo koncesiju veidā un sabiedrisko pakalpojumu saistību veidā, kas pievienotas šo pakalpojumu noteikumiem, kas var tikt formulēti koncesiju nolīgumos, kā arī šiem koncesiju nolīgumiem pievienotajos nolīgumos un nolikumos. Arfea lietā šīs sabiedrisko pakalpojumu sniegšanas saistības attiektos uz darba programmām, autobusu maršrutiem, pieturām un tarifiem. Attiecībā uz to, ka koncesijās ir norādīts, ka par pakalpojumu sniegšanu pilnībā ir atbildīgi paši uzņēmumi, Arfea apgalvo, ka tas attiecas uz pasažieru un trešo pušu drošības riskiem, bet ne riskiem, kas saistīti ar uzņēmuma pamatdarbību. |
| --- | --- |

(37)

Otrkārt, Arfea apgalvo, ka tai tika uzticētas sabiedrisko pakalpojumu sniegšanas saistības Regulas (EEK) Nr. 1191/69 2. panta 1. punkta un 2. panta 2. punkta nozīmē. Saskaņā ar Arfea sacīto, vietēja mēroga sabiedriskā transporta pakalpojumi ir sabiedriskie pakalpojumi. Itālijā šie pakalpojumi var tikt piešķirti administratīvo koncesiju veidā un sabiedrisko pakalpojumu saistību veidā, kas pievienotas šo pakalpojumu noteikumiem, kas var tikt formulēti koncesiju nolīgumos, kā arī šiem koncesiju nolīgumiem pievienotajos nolīgumos un nolikumos. Arfea lietā šīs sabiedrisko pakalpojumu sniegšanas saistības attiektos uz darba programmām, autobusu maršrutiem, pieturām un tarifiem. Attiecībā uz to, ka koncesijās ir norādīts, ka par pakalpojumu sniegšanu pilnībā ir atbildīgi paši uzņēmumi, Arfea apgalvo, ka tas attiecas uz pasažieru un trešo pušu drošības riskiem, bet ne riskiem, kas saistīti ar uzņēmuma pamatdarbību.

Arfea

Arfea

Arfea

Arfea

| (38) | Treškārt, Arfea apgalvo, ka tas, ka tā nepieprasīja pārtraukt šīs sabiedrisko pakalpojumu sniegšanas saistības, kā noteikts Regulas (EEK) Nr. 1191/69 4. pantā, neliedz tai tiesības saņemt kompensāciju saskaņā ar Regulu (EEK) Nr. 1191/69. Saskaņā ar Arfea sacīto, procedūra, kas jāpilda saskaņā ar Regulas (EEK) Nr. 1191/69 4. pantu, nebūtu attiecināma uz sabiedrisko pakalpojumu sniegšanas saistībām, kuras tika uzspiestas uzņēmumam pēc Regulas (EEK) Nr. 1191/69 stāšanās spēkā. Šāda Regulas (EEK) Nr. 1191/69 4. panta interpretācija pēc Arfea uzskatiem varētu tikt atbalstīta ar 2014. gada 3. marta Tiesas spriedumu CTP lietā C-518/12. |
| --- | --- |

(38)

Treškārt, Arfea apgalvo, ka tas, ka tā nepieprasīja pārtraukt šīs sabiedrisko pakalpojumu sniegšanas saistības, kā noteikts Regulas (EEK) Nr. 1191/69 4. pantā, neliedz tai tiesības saņemt kompensāciju saskaņā ar Regulu (EEK) Nr. 1191/69. Saskaņā ar Arfea sacīto, procedūra, kas jāpilda saskaņā ar Regulas (EEK) Nr. 1191/69 4. pantu, nebūtu attiecināma uz sabiedrisko pakalpojumu sniegšanas saistībām, kuras tika uzspiestas uzņēmumam pēc Regulas (EEK) Nr. 1191/69 stāšanās spēkā. Šāda Regulas (EEK) Nr. 1191/69 4. panta interpretācija pēc Arfea uzskatiem varētu tikt atbalstīta ar 2014. gada 3. marta Tiesas spriedumu CTP lietā C-518/12.

Arfea

Arfea

Arfea

CTP

| (39) | Ceturtkārt, attiecībā uz kompensācijas, kas tai tika piešķirta ar Pjemontas reģiona Reģionālās administratīvās tiesas spriedumu, apmēra aprēķināšanu, Arfea apgalvo, ka tiesas pilnvarotā eksperta ziņojumu Komisija nevar apstrīdēt, jo tā ir iepriekšēja tehniska darbība, par ko ir atbildīgas vienīgi valstu tiesas. Jebkurā gadījumā, saskaņā ar Arfea sacīto, kompensācijas aprēķināšanas parametriem vajadzēja būt iepriekš noteiktiem Reģiona padomes 1984. gada 16. februāra lēmumā, un uzņēmumam netiktu izmaksāta pārmērīga kompensācija. Tāpēc minētajām kompensācijām vajadzētu atbilst prasībām, kas šajā saistībā ir formulētas Regulā (EEK) Nr. 1191/69. |
| --- | --- |

(39)

Ceturtkārt, attiecībā uz kompensācijas, kas tai tika piešķirta ar Pjemontas reģiona Reģionālās administratīvās tiesas spriedumu, apmēra aprēķināšanu, Arfea apgalvo, ka tiesas pilnvarotā eksperta ziņojumu Komisija nevar apstrīdēt, jo tā ir iepriekšēja tehniska darbība, par ko ir atbildīgas vienīgi valstu tiesas. Jebkurā gadījumā, saskaņā ar Arfea sacīto, kompensācijas aprēķināšanas parametriem vajadzēja būt iepriekš noteiktiem Reģiona padomes 1984. gada 16. februāra lēmumā, un uzņēmumam netiktu izmaksāta pārmērīga kompensācija. Tāpēc minētajām kompensācijām vajadzētu atbilst prasībām, kas šajā saistībā ir formulētas Regulā (EEK) Nr. 1191/69.

Arfea

Arfea

| (40) | Piektkārt, saskaņā ar Arfea sacīto, iepriekš tekstā 37.–39. apsvērumā apkopotajiem argumentiem vajadzētu arī attiekties uz minētās kompensācijas atbilstības Regulas (EK) Nr. 1370/2007 prasībām novērtējumu. Tomēr, attiecībā uz šo kompensāciju atbilstību formālajām prasībām, kuras ir noteiktas šajā Regulā, uz ko Komisija atsaucas 64. apsvērumā un pēc tās lēmuma sākt procedūru, Arfea uzskata, ka šajā lietā tās neattiecas. Saskaņā ar Arfea sacīto, ne juridiski, ne loģiski nebūtu iespējams demonstrēt atbilstību šīm prasībām, jo šī situācija ir izveidojusies daudzus gadus pirms Regulas (EK) Nr. 1370/2007 stāšanās spēkā. |
| --- | --- |

(40)

Piektkārt, saskaņā ar Arfea sacīto, iepriekš tekstā 37.–39. apsvērumā apkopotajiem argumentiem vajadzētu arī attiekties uz minētās kompensācijas atbilstības Regulas (EK) Nr. 1370/2007 prasībām novērtējumu. Tomēr, attiecībā uz šo kompensāciju atbilstību formālajām prasībām, kuras ir noteiktas šajā Regulā, uz ko Komisija atsaucas 64. apsvērumā un pēc tās lēmuma sākt procedūru, Arfea uzskata, ka šajā lietā tās neattiecas. Saskaņā ar Arfea sacīto, ne juridiski, ne loģiski nebūtu iespējams demonstrēt atbilstību šīm prasībām, jo šī situācija ir izveidojusies daudzus gadus pirms Regulas (EK) Nr. 1370/2007 stāšanās spēkā.

Arfea

Arfea

Arfea

.

| (41) | Visbeidzot, Arfea apgalvo, ka ar Pjemontas reģiona Reģionālās administratīvās tiesas spriedumu tai piešķirtās kompensācijas atbilst četriem Altmark nosacījumiem. Pirmkārt, saskaņā ar pirmo Altmark nosacījumu, Arfea vajadzēja būt uzticētām skaidri definētām sabiedrisko pakalpojumu sniegšanas saistībām. Otrkārt, saskaņā ar otro Altmark nosacījumu, kompensāciju parametriem vajadzēja būt skaidri un objektīvi noteiktiem iepriekš Reģiona padomes 1984. gada 16. februāra lēmumā. Treškārt, saskaņā ar trešo Altmark nosacījumu, eksperta ziņojumā vajadzēja būt konstatētam, ka kompensācija nav pārsniegusi ar sabiedrisko pakalpojumu sniegšanas pienākumu izpildi saistītās izmaksas. Visbeidzot, Altmark ceturtā kritērija nozīmē Arfea bija atbilstošs tipiska un labi organizēta uzņēmuma pazīmēm, par ko liecināja fakts, ka tā vidējās izmaksas uz vienu kilometru bija zemākas par reģiona standarta izmaksām. |
| --- | --- |

(41)

Visbeidzot, Arfea apgalvo, ka ar Pjemontas reģiona Reģionālās administratīvās tiesas spriedumu tai piešķirtās kompensācijas atbilst četriem Altmark nosacījumiem. Pirmkārt, saskaņā ar pirmo Altmark nosacījumu, Arfea vajadzēja būt uzticētām skaidri definētām sabiedrisko pakalpojumu sniegšanas saistībām. Otrkārt, saskaņā ar otro Altmark nosacījumu, kompensāciju parametriem vajadzēja būt skaidri un objektīvi noteiktiem iepriekš Reģiona padomes 1984. gada 16. februāra lēmumā. Treškārt, saskaņā ar trešo Altmark nosacījumu, eksperta ziņojumā vajadzēja būt konstatētam, ka kompensācija nav pārsniegusi ar sabiedrisko pakalpojumu sniegšanas pienākumu izpildi saistītās izmaksas. Visbeidzot, Altmark ceturtā kritērija nozīmē Arfea bija atbilstošs tipiska un labi organizēta uzņēmuma pazīmēm, par ko liecināja fakts, ka tā vidējās izmaksas uz vienu kilometru bija zemākas par reģiona standarta izmaksām.

Arfea

Altmark

Altmark

Arfea

Altmark

Altmark

Altmark

Arfea

5.   KOMENTĀRI PAR TREŠĀS PUSES ARGUMENTIEM

KOMENTĀRI PAR TREŠĀS PUSES ARGUMENTIEM

| (42) | Itālijas iestādes savos argumentos par Arfea argumentiem vēlreiz apstiprināja savu nostāju, kas tika pausta to argumentos pie lēmuma sākt procedūru, bez papildu komentāriem. |
| --- | --- |

(42)

Itālijas iestādes savos argumentos par Arfea argumentiem vēlreiz apstiprināja savu nostāju, kas tika pausta to argumentos pie lēmuma sākt procedūru, bez papildu komentāriem.

Arfea

6.   ATBALSTA NOVĒRTĒJUMS

ATBALSTA NOVĒRTĒJUMS

6.1.   Atbalsta esība

Atbalsta esība

| (43) | Saskaņā ar Līguma 107. panta 1. punktu “ar iekšējo tirgu nav saderīgs nekāds atbalsts, ko piešķir dalībvalstis vai ko jebkādā citā veidā piešķir no valsts līdzekļiem un kas rada vai draud radīt konkurences izkropļojumus, dodot priekšroku konkrētiem uzņēmumiem vai nodrošināšanai ar konkrētām precēm, ciktāl tāds atbalsts iespaido tirdzniecību starp dalībvalstīm”. |
| --- | --- |

(43)

Saskaņā ar Līguma 107. panta 1. punktu “ar iekšējo tirgu nav saderīgs nekāds atbalsts, ko piešķir dalībvalstis vai ko jebkādā citā veidā piešķir no valsts līdzekļiem un kas rada vai draud radīt konkurences izkropļojumus, dodot priekšroku konkrētiem uzņēmumiem vai nodrošināšanai ar konkrētām precēm, ciktāl tāds atbalsts iespaido tirdzniecību starp dalībvalstīm”.

| (44) | Attiecīgi, lai atbalsta pasākumu uzskatītu par valsts atbalstu Līguma 107. panta 1. punkta nozīmē, tam kumulatīvi jāatbilst visiem šādiem nosacījumiem:






  — | atbalstu piešķir valsts vai tas tiek piešķirts no valsts līdzekļiem, |
| --- | --- | --- |

(44)

Attiecīgi, lai atbalsta pasākumu uzskatītu par valsts atbalstu Līguma 107. panta 1. punkta nozīmē, tam kumulatīvi jāatbilst visiem šādiem nosacījumiem:

—

atbalstu piešķir valsts vai tas tiek piešķirts no valsts līdzekļiem,

| — | ar atbalstu tiek piešķirta selektīva priekšrocība konkrētiem uzņēmumiem vai konkrētu preču ražošanai, |
| --- | --- |

—

ar atbalstu tiek piešķirta selektīva priekšrocība konkrētiem uzņēmumiem vai konkrētu preču ražošanai,

| — | atbalsts rada vai draud radīt konkurences izkropļojumus, un |
| --- | --- |

—

atbalsts rada vai draud radīt konkurences izkropļojumus, un

| — | atbalsts iespaido tirdzniecību starp dalībvalstīm. |
| --- | --- |

—

atbalsts iespaido tirdzniecību starp dalībvalstīm.

6.1.1.   Piedēvējamība un valsts līdzekļi

Piedēvējamība un valsts līdzekļi

| (45) | Komisija norāda, ka ar Reģionālās administratīvās tiesas spriedumu reģionam tiek izteikta prasība maksāt Arfea papildkompensāciju par plānotu autobusu pakalpojumu sniegšanu 1997. un 1998. gadā attiecībā uz reģionālajiem maršrutiem. Eksperts apstiprināja, ka Arfea nepietiekamas kompensācijas dēļ cieta ekonomiskus zaudējumus EUR 1 196 780 apmērā par 1997. gadu un EUR 102 814 apmērā par 1998. gadu, jo tam esot tikušas uzspiestas sabiedrisko pakalpojumu sniegšanas saistības. Reģions 2014. gada 7. februārī samaksāja Arfea norādīto summu, izpildot minētos spriedumus. |
| --- | --- |

(45)

Komisija norāda, ka ar Reģionālās administratīvās tiesas spriedumu reģionam tiek izteikta prasība maksāt Arfea papildkompensāciju par plānotu autobusu pakalpojumu sniegšanu 1997. un 1998. gadā attiecībā uz reģionālajiem maršrutiem. Eksperts apstiprināja, ka Arfea nepietiekamas kompensācijas dēļ cieta ekonomiskus zaudējumus EUR 1 196 780 apmērā par 1997. gadu un EUR 102 814 apmērā par 1998. gadu, jo tam esot tikušas uzspiestas sabiedrisko pakalpojumu sniegšanas saistības. Reģions 2014. gada 7. februārī samaksāja Arfea norādīto summu, izpildot minētos spriedumus.

Arfea

Arfea

Arfea

| (46) | Tas, ka valsts tiesa noteica reģionam pienākumu maksāt kompensāciju uzņēmumam, nenozīmē, ka pasākumu nevar attiecināt uz reģionu, kas nodrošina sprieduma izpildi, jo minētās valsts vietējās tiesas jāuzskata par valsts struktūrām, tādēļ tām ir lojālas sadarbības pienākums (11). |
| --- | --- |

(46)

Tas, ka valsts tiesa noteica reģionam pienākumu maksāt kompensāciju uzņēmumam, nenozīmē, ka pasākumu nevar attiecināt uz reģionu, kas nodrošina sprieduma izpildi, jo minētās valsts vietējās tiesas jāuzskata par valsts struktūrām, tādēļ tām ir lojālas sadarbības pienākums (11).

11

| (47) | Tādēļ pasākums ir attiecināms uz valsti, un līdzekļi, no kuriem minētā kompensācija tikusi izmaksāta, ir valsts līdzekļi. |
| --- | --- |

(47)

Tādēļ pasākums ir attiecināms uz valsti, un līdzekļi, no kuriem minētā kompensācija tikusi izmaksāta, ir valsts līdzekļi.

6.1.2.   Selektīva ekonomiskā priekšrocība

Selektīva ekonomiskā priekšrocība

| (48) | Vispirms Komisija norāda, ka Arfea veic saimniecisko darbību, kas ir pasažieru pārvadājumi par atlīdzību. Tādēļ Arfea būtu jāuzskata par “uzņēmumu” Līguma 107. panta 1. punkta nozīmē. |
| --- | --- |

(48)

Vispirms Komisija norāda, ka Arfea veic saimniecisko darbību, kas ir pasažieru pārvadājumi par atlīdzību. Tādēļ Arfea būtu jāuzskata par “uzņēmumu” Līguma 107. panta 1. punkta nozīmē.

Arfea

Arfea

| (49) | Arī pasākuma piešķiršana jāuzskata par selektīvu, jo sniedz priekšrocību tikai Arfea. |
| --- | --- |

(49)

Arī pasākuma piešķiršana jāuzskata par selektīvu, jo sniedz priekšrocību tikai Arfea.

Arfea

| (50) | Saistībā ar ekonomiskas priekšrocības piešķiršanu, no sprieduma Altmark lietā izriet, ka kompensācija, ko uzņēmumam kā atlīdzību par tam uzspiestām sabiedrisko pakalpojumu sniegšanas saistībām piešķīrusi valsts vai kas tikusi piešķirta no valsts līdzekļiem, nepiešķir šādu priekšrocību attiecīgajam uzņēmumam un tādēļ nav valsts atbalsts Līguma 107. panta 1. punkta nozīmē, ar nosacījumu, ka kumulatīvi ir izpildīti šādi četri nosacījumi:






  — | pirmkārt, saņēmējuzņēmumam faktiski ir jābūt uzliktām sabiedrisko pakalpojumu sniegšanas saistībām un šīm saistībām jābūt skaidri definētām, |
| --- | --- | --- |

(50)

Saistībā ar ekonomiskas priekšrocības piešķiršanu, no sprieduma Altmark lietā izriet, ka kompensācija, ko uzņēmumam kā atlīdzību par tam uzspiestām sabiedrisko pakalpojumu sniegšanas saistībām piešķīrusi valsts vai kas tikusi piešķirta no valsts līdzekļiem, nepiešķir šādu priekšrocību attiecīgajam uzņēmumam un tādēļ nav valsts atbalsts Līguma 107. panta 1. punkta nozīmē, ar nosacījumu, ka kumulatīvi ir izpildīti šādi četri nosacījumi:

Altmark

—

pirmkārt, saņēmējuzņēmumam faktiski ir jābūt uzliktām sabiedrisko pakalpojumu sniegšanas saistībām un šīm saistībām jābūt skaidri definētām,

| — | otrkārt, kompensācijas aprēķināšanas parametriem jābūt iepriekš objektīvi un pārredzami noteiktiem, |
| --- | --- |

—

otrkārt, kompensācijas aprēķināšanas parametriem jābūt iepriekš objektīvi un pārredzami noteiktiem,

| — | treškārt, kompensācija nedrīkst pārsniegt summu, kas nepieciešama, lai nosegtu visas vai daļu izmaksu, kas radušās, pildot sabiedrisko pakalpojumu sniegšanas saistības, ņemot vērā atbilstošos rēķinus un saprātīgu peļņu saistībā ar šo saistību izpildi, |
| --- | --- |

—

treškārt, kompensācija nedrīkst pārsniegt summu, kas nepieciešama, lai nosegtu visas vai daļu izmaksu, kas radušās, pildot sabiedrisko pakalpojumu sniegšanas saistības, ņemot vērā atbilstošos rēķinus un saprātīgu peļņu saistībā ar šo saistību izpildi,

| — | ceturtkārt, ja uzņēmums sabiedrisko pakalpojumu sniegšanas saistībām konkrētajā gadījumā nav izvēlēts publiskā iepirkuma procedūras rezultātā, kompensācijas apjoms nosakāms, pamatojoties uz tādu izmaksu analīzi, kādas, pildot šīs saistības, rastos tipiskam uzņēmumam, kas ir labi vadīts un atbilstīgi nodrošināts ar transportlīdzekļiem, lai spētu izpildīt sabiedrisko pakalpojumu sniegšanas saistības, ņemot vērā atbilstošos rēķinus un paredzot saprātīgu peļņu par šo saistību izpildi. |
| --- | --- |

—

ceturtkārt, ja uzņēmums sabiedrisko pakalpojumu sniegšanas saistībām konkrētajā gadījumā nav izvēlēts publiskā iepirkuma procedūras rezultātā, kompensācijas apjoms nosakāms, pamatojoties uz tādu izmaksu analīzi, kādas, pildot šīs saistības, rastos tipiskam uzņēmumam, kas ir labi vadīts un atbilstīgi nodrošināts ar transportlīdzekļiem, lai spētu izpildīt sabiedrisko pakalpojumu sniegšanas saistības, ņemot vērā atbilstošos rēķinus un paredzot saprātīgu peļņu par šo saistību izpildi.

| (51) | Saskaņā ar spriedumu Altmark lietā ir jābūt kumulatīvi izpildītiem visiem četriem nosacījumiem, lai izslēgtu ekonomisku priekšrocību gadījumā, kad kompensācija tiek piešķirta uzņēmumam kā atlīdzība par tam uzspiestām sabiedrisko pakalpojumu sniegšanas saistībām. |
| --- | --- |

(51)

Saskaņā ar spriedumu Altmark lietā ir jābūt kumulatīvi izpildītiem visiem četriem nosacījumiem, lai izslēgtu ekonomisku priekšrocību gadījumā, kad kompensācija tiek piešķirta uzņēmumam kā atlīdzība par tam uzspiestām sabiedrisko pakalpojumu sniegšanas saistībām.

Altmark

a)   Pirmais Altmark nosacījums

Altmark

| (52) | Attiecībā uz pirmo Altmark nosacījumu Komisija vispirms norāda, ka tas ir dalībvalstu pienākums apliecināt, ka konkrētajam uzņēmumam ir uzticētas sabiedrisko pakalpojumu sniegšanas saistības, un šāda sabiedrisko pakalpojumu sniegšanas saistību piemērošana ir pamatota no vispārēju interešu viedokļa (12). Tomēr Itālijas iestādes nepaskaidroja, kādas sabiedrisko pakalpojumu sniegšanas saistības, kas būtu pamatotas no vispārēju interešu viedokļa, tika uzspiestas Arfea. Gluži pretēji – tās apgalvoja, ka Arfea neesot bijušas uzticētas nekādas sabiedrisko pakalpojumu sniegšanas saistības. |
| --- | --- |

(52)

Attiecībā uz pirmo Altmark nosacījumu Komisija vispirms norāda, ka tas ir dalībvalstu pienākums apliecināt, ka konkrētajam uzņēmumam ir uzticētas sabiedrisko pakalpojumu sniegšanas saistības, un šāda sabiedrisko pakalpojumu sniegšanas saistību piemērošana ir pamatota no vispārēju interešu viedokļa (12). Tomēr Itālijas iestādes nepaskaidroja, kādas sabiedrisko pakalpojumu sniegšanas saistības, kas būtu pamatotas no vispārēju interešu viedokļa, tika uzspiestas Arfea. Gluži pretēji – tās apgalvoja, ka Arfea neesot bijušas uzticētas nekādas sabiedrisko pakalpojumu sniegšanas saistības.

Altmark

12

Arfea

Arfea

| (53) | Otrkārt, Komisija norāda, ka priekšstats par sabiedrisko pakalpojumu sniegšanas saistībām attiecas uz operatoram uzspiestajiem nosacījumiem, kurus šis operators, ņemot vērā savas komerciālās intereses, neuzņemtos vai neuzņemtos tādā pašā apjomā bez atlīdzības. Turklāt šos nosacījumus valsts iestādei bija skaidri jāformulē aktā par tiesību piešķiršanu. Šajā saistībā Arfea nevarēja konkrēti paskaidrot, kādas sabiedrisko pakalpojumu sniegšanas saistības tam ir tikušas uzspiestas, ne arī apliecināt, ka šīs sabiedrisko pakalpojumu sniegšanas saistības ir bijušas skaidri formulētas aktā par tiesību piešķiršanu. Turklāt saistībā ar turpmāk 77.–82. apsvērumā minētajiem iemesliem Komisija uzskata, ka nopietnas pazīmes liecina, ka Arfea nav bijušas uzspiestas šādas skaidri formulētas sabiedrisko pakalpojumu sniegšanas saistības. |
| --- | --- |

(53)

Otrkārt, Komisija norāda, ka priekšstats par sabiedrisko pakalpojumu sniegšanas saistībām attiecas uz operatoram uzspiestajiem nosacījumiem, kurus šis operators, ņemot vērā savas komerciālās intereses, neuzņemtos vai neuzņemtos tādā pašā apjomā bez atlīdzības. Turklāt šos nosacījumus valsts iestādei bija skaidri jāformulē aktā par tiesību piešķiršanu. Šajā saistībā Arfea nevarēja konkrēti paskaidrot, kādas sabiedrisko pakalpojumu sniegšanas saistības tam ir tikušas uzspiestas, ne arī apliecināt, ka šīs sabiedrisko pakalpojumu sniegšanas saistības ir bijušas skaidri formulētas aktā par tiesību piešķiršanu. Turklāt saistībā ar turpmāk 77.–82. apsvērumā minētajiem iemesliem Komisija uzskata, ka nopietnas pazīmes liecina, ka Arfea nav bijušas uzspiestas šādas skaidri formulētas sabiedrisko pakalpojumu sniegšanas saistības.

Arfea

Arfea

b)   Otrais Altmark nosacījums

Altmark

| (54) | Attiecībā uz otro Altmark nosacījumu Komisija piebilst, ka ar Reģionālās administratīvās tiesas spriedumiem Arfea piešķirtās kompensācijas aprēķināšanas parametri nebija noteikti iepriekš. Šo kompensāciju apmēri tika noteikti, pamatojoties tikai uz ex post aprēķiniem, kurus veica eksperts atbilstoši dažādiem pieņēmumiem, kas netika pienācīgi izskaidroti, un bez kontu nodalīšanas. |
| --- | --- |

(54)

Attiecībā uz otro Altmark nosacījumu Komisija piebilst, ka ar Reģionālās administratīvās tiesas spriedumiem Arfea piešķirtās kompensācijas aprēķināšanas parametri nebija noteikti iepriekš. Šo kompensāciju apmēri tika noteikti, pamatojoties tikai uz ex post aprēķiniem, kurus veica eksperts atbilstoši dažādiem pieņēmumiem, kas netika pienācīgi izskaidroti, un bez kontu nodalīšanas.

Altmark

Arfea

ex post

| (55) | Pretēji Arfea apgalvotajam nevar uzskatīt, ka šo kompensāciju aprēķināšanas parametri būtu noteikti Reģiona padomes 1984. gada 16. februāra lēmumā. Patiešām, ar Reģionālās administratīvās tiesas spriedumu Arfea piešķirtās kompensācijas ir papildkompensācijas, kuru mērķis bija precīzi nosegt finansiālo slogu, ko Arfea ir radījušas it kā uzspiestās sabiedrisko pakalpojumu sniegšanas saistības, un kas nebūtu pilnībā nosegts ar tam jau tika piešķirtajām kompensācijām, piemērojot Reģiona padomes 1984. gada 16. februāra lēmumu. |
| --- | --- |

(55)

Pretēji Arfea apgalvotajam nevar uzskatīt, ka šo kompensāciju aprēķināšanas parametri būtu noteikti Reģiona padomes 1984. gada 16. februāra lēmumā. Patiešām, ar Reģionālās administratīvās tiesas spriedumu Arfea piešķirtās kompensācijas ir papildkompensācijas, kuru mērķis bija precīzi nosegt finansiālo slogu, ko Arfea ir radījušas it kā uzspiestās sabiedrisko pakalpojumu sniegšanas saistības, un kas nebūtu pilnībā nosegts ar tam jau tika piešķirtajām kompensācijām, piemērojot Reģiona padomes 1984. gada 16. februāra lēmumu.

Arfea

Arfea

Arfea

| (56) | Šāda pieeja ir pretrunā ar otro Altmark nosacījumu, un jebkura kompensācija, kas piešķirta balstoties uz to, veido valsts atbalstu. Tiesa savā Altmark spriedumā tiešām ir paskaidrojusi, ka “dalībvalsts veikts maksājums, lai kompensētu uzņēmuma zaudējumus, ja kompensācijas aprēķināšanas parametri nav iepriekš noteikti un vēlāk izrādās, ka zināmu pakalpojumu sniegšana sabiedrisko pakalpojumu sniegšanas saistību ietvaros nav ekonomiski dzīvotspējīga, ir uzskatāms par finanšu pasākumu, kas ietilpst valsts atbalsta jēdzienā LESD 107. panta 1. punkta nozīmē” (13). |
| --- | --- |

(56)

Šāda pieeja ir pretrunā ar otro Altmark nosacījumu, un jebkura kompensācija, kas piešķirta balstoties uz to, veido valsts atbalstu. Tiesa savā Altmark spriedumā tiešām ir paskaidrojusi, ka “dalībvalsts veikts maksājums, lai kompensētu uzņēmuma zaudējumus, ja kompensācijas aprēķināšanas parametri nav iepriekš noteikti un vēlāk izrādās, ka zināmu pakalpojumu sniegšana sabiedrisko pakalpojumu sniegšanas saistību ietvaros nav ekonomiski dzīvotspējīga, ir uzskatāms par finanšu pasākumu, kas ietilpst valsts atbalsta jēdzienā LESD 107. panta 1. punkta nozīmē” (13).

Altmark

Altmark

13

| (57) | Komisija tāpēc secina, ka paziņotais pasākums neatbilst otrajam Altmark nosacījumam. |
| --- | --- |

(57)

Komisija tāpēc secina, ka paziņotais pasākums neatbilst otrajam Altmark nosacījumam.

Altmark

c)   Trešais Altmark nosacījums

Altmark

| (58) | Attiecībā uz trešo Altmark nosacījumu Komisija uzskata, pirmkārt, ka gadījumā, ja uzņēmums veic darbības, uz kurām sabiedrisko pakalpojumu sniegšanas saistības attiecas, un darbības, uz kurām tās neattiecas, nav iespējams precīzi noteikt izmaksas, kas radušās, pildot sabiedrisko pakalpojumu sniegšanas saistības, ja konti starp dažādām pakalpojumu sniedzēja darbībām nav atbilstoši nodalīti. |
| --- | --- |

(58)

Attiecībā uz trešo Altmark nosacījumu Komisija uzskata, pirmkārt, ka gadījumā, ja uzņēmums veic darbības, uz kurām sabiedrisko pakalpojumu sniegšanas saistības attiecas, un darbības, uz kurām tās neattiecas, nav iespējams precīzi noteikt izmaksas, kas radušās, pildot sabiedrisko pakalpojumu sniegšanas saistības, ja konti starp dažādām pakalpojumu sniedzēja darbībām nav atbilstoši nodalīti.

Altmark

| (59) | Šajā gadījumā Itālijas iestādes apgalvoja, ka Arfea nebija atbilstīgi veicis kontu nodalīšanu starp savām darbībām, uz kurām attiecās Pjemontas reģiona it kā uzspiestās sabiedrisko pakalpojumu sniegšanas saistības, un citām savām darbībām. Komisija arī izteica šaubas par to, vai Arfea ir veicis šādu kontu nodalīšanu, bet Arfea šajā jautājumā nesniedza nekādus komentārus. Turklāt Arfea konta izrakstos, kurus ekspertam bija tiesa atļāvusi izmantot tiesa, lai noteiktu kompensāciju apjomu, nekas neliecināja par kontu nodalīšanu starp dažādām Arfea darbībām. Tiesas pilnvarotā eksperta veiktā izmaksu sadale tika veikta ex post, pamatojoties uz Arfea konsultantu sagatavoto bāzes modeli, kurā bija noteikti izmaksu apjomi procentos, kas jāpiešķir dažādām Arfea darbībām. |
| --- | --- |

(59)

Šajā gadījumā Itālijas iestādes apgalvoja, ka Arfea nebija atbilstīgi veicis kontu nodalīšanu starp savām darbībām, uz kurām attiecās Pjemontas reģiona it kā uzspiestās sabiedrisko pakalpojumu sniegšanas saistības, un citām savām darbībām. Komisija arī izteica šaubas par to, vai Arfea ir veicis šādu kontu nodalīšanu, bet Arfea šajā jautājumā nesniedza nekādus komentārus. Turklāt Arfea konta izrakstos, kurus ekspertam bija tiesa atļāvusi izmantot tiesa, lai noteiktu kompensāciju apjomu, nekas neliecināja par kontu nodalīšanu starp dažādām Arfea darbībām. Tiesas pilnvarotā eksperta veiktā izmaksu sadale tika veikta ex post, pamatojoties uz Arfea konsultantu sagatavoto bāzes modeli, kurā bija noteikti izmaksu apjomi procentos, kas jāpiešķir dažādām Arfea darbībām.

Arfea

Arfea

Arfea

Arfea

Arfea

ex post

Arfea

Arfea

| (60) | Otrkārt, Komisija uzskata, ka peļņas līmeņi, kurus eksperts ņēma vērā kompensācijas apjoma aprēķināšanai, ir augstāki par tiem līmeņiem, ko var uzskatīt par saprātīgu peļņu trešā Altmark nosacījuma nozīmē. |
| --- | --- |

(60)

Otrkārt, Komisija uzskata, ka peļņas līmeņi, kurus eksperts ņēma vērā kompensācijas apjoma aprēķināšanai, ir augstāki par tiem līmeņiem, ko var uzskatīt par saprātīgu peļņu trešā Altmark nosacījuma nozīmē.

Altmark

| (61) | Eksperts uzskatīja, ka ienākuma norma no ieguldītā kapitāla 12,89 % par 1997. gadu un 10,81 % par 1998. gadu ir bijusi saprātīga peļņas likme; šīs likmes tiek pamatotas ar ieņēmumiem, kas tiek gūti no Itālijas 10 gadu valsts aizņēmuma obligācijām (1997. gadā 6,8 %), plus vidējā riska prēmija (1997. gadā 4,8 %), kas labota augšup, lai ņemtu vērā paša Arfea finansiālo situāciju (1997. gadā par 1,28). |
| --- | --- |

(61)

Eksperts uzskatīja, ka ienākuma norma no ieguldītā kapitāla 12,89 % par 1997. gadu un 10,81 % par 1998. gadu ir bijusi saprātīga peļņas likme; šīs likmes tiek pamatotas ar ieņēmumiem, kas tiek gūti no Itālijas 10 gadu valsts aizņēmuma obligācijām (1997. gadā 6,8 %), plus vidējā riska prēmija (1997. gadā 4,8 %), kas labota augšup, lai ņemtu vērā paša Arfea finansiālo situāciju (1997. gadā par 1,28).

Arfea

| (62) | Šajā saistībā Komisija piebilst, ka eksperta noteiktā riska prēmija ir īpaši augsta, ņemot vērā, ka Arfea bija pakļauts ļoti ierobežotam riskam. Īstenībā Arfea izmantoja koncesijas uz ekskluzīvu tiesību pamata, kas to pasargāja no citu operatoru konkurences, un eksperta noteiktā kompensācija kompensēja pieminēto pilno pašizmaksu, kas radusies, pildot sabiedrisko pakalpojumu sniegšanas saistības. |
| --- | --- |

(62)

Šajā saistībā Komisija piebilst, ka eksperta noteiktā riska prēmija ir īpaši augsta, ņemot vērā, ka Arfea bija pakļauts ļoti ierobežotam riskam. Īstenībā Arfea izmantoja koncesijas uz ekskluzīvu tiesību pamata, kas to pasargāja no citu operatoru konkurences, un eksperta noteiktā kompensācija kompensēja pieminēto pilno pašizmaksu, kas radusies, pildot sabiedrisko pakalpojumu sniegšanas saistības.

Arfea

Arfea

| (63) | Turklāt Komisija norāda, ka, lai gan eksperts pieminēja, ka transporta nozare ieguvusi no tā, ka vidējais riska līmenis ir zem tirgus līmeņa, viņš laboja riska prēmiju augšup, lai ņemtu vērā paša Arfea potenciālo finansiālo risku, kas bija augstāks par vidējo riska līmeni šajā nozarē. Šādi rīkojoties, eksperts nav ņēmis vērā tipiska transporta uzņēmuma risku, bet Arfea pašarisku, kas bija augstāks par vidējo riska līmeni šajā nozarē. |
| --- | --- |

(63)

Turklāt Komisija norāda, ka, lai gan eksperts pieminēja, ka transporta nozare ieguvusi no tā, ka vidējais riska līmenis ir zem tirgus līmeņa, viņš laboja riska prēmiju augšup, lai ņemtu vērā paša Arfea potenciālo finansiālo risku, kas bija augstāks par vidējo riska līmeni šajā nozarē. Šādi rīkojoties, eksperts nav ņēmis vērā tipiska transporta uzņēmuma risku, bet Arfea pašarisku, kas bija augstāks par vidējo riska līmeni šajā nozarē.

Arfea

Arfea

| (64) | Ņemot vērā iepriekšminēto, Komisija uzskata, ka trešais Altmark nosacījums nav izpildīts. |
| --- | --- |

(64)

Ņemot vērā iepriekšminēto, Komisija uzskata, ka trešais Altmark nosacījums nav izpildīts.

Altmark

d)   Secinājums

| (65) | Ņemot vērā Altmark nosacījumu kumulatīvo raksturu un to, ka minētais pasākums neatbilst pirmajiem trim Altmark nosacījumiem, Komisijai nav jāpārbauda, vai ir izpildīts ceturtais Altmark nosacījums. |
| --- | --- |

(65)

Ņemot vērā Altmark nosacījumu kumulatīvo raksturu un to, ka minētais pasākums neatbilst pirmajiem trim Altmark nosacījumiem, Komisijai nav jāpārbauda, vai ir izpildīts ceturtais Altmark nosacījums.

Altmark

Altmark

Altmark

| (66) | Pamatojoties uz iepriekšminēto, Komisija uzskata, ka Arfea izmaksātā papildkompensācija par pārskata periodā sniegtajiem pakalpojumiem neatbilst četriem kumulatīviem Altmark nosacījumiem, un tāpēc piešķir šim uzņēmumam selektīvu ekonomisku priekšrocību Līguma 107. panta 1. punkta nozīmē. |
| --- | --- |

(66)

Pamatojoties uz iepriekšminēto, Komisija uzskata, ka Arfea izmaksātā papildkompensācija par pārskata periodā sniegtajiem pakalpojumiem neatbilst četriem kumulatīviem Altmark nosacījumiem, un tāpēc piešķir šim uzņēmumam selektīvu ekonomisku priekšrocību Līguma 107. panta 1. punkta nozīmē.

Arfea

Altmark

6.1.3.   Konkurences kropļojumi un ietekme uz tirdzniecību starp dalībvalstīm

Konkurences kropļojumi un ietekme uz tirdzniecību starp dalībvalstīm

| (67) | Komisija norāda, pirmkārt, ka minētās kompensācijas Arfea tika piešķirtas ar diviem Pjemontas Reģionālās administratīvās tiesas 2013. gada 10. oktobra spriedumiem, un Pjemontas reģions tās izmaksāja 2014. gada 7. februārī, t.i., ilgi pēc tam, kad pasažieru pārvadājumu ar autobusu tirgus Eiropas Savienībā tika atvērts konkurencei. |
| --- | --- |

(67)

Komisija norāda, pirmkārt, ka minētās kompensācijas Arfea tika piešķirtas ar diviem Pjemontas Reģionālās administratīvās tiesas 2013. gada 10. oktobra spriedumiem, un Pjemontas reģions tās izmaksāja 2014. gada 7. februārī, t.i., ilgi pēc tam, kad pasažieru pārvadājumu ar autobusu tirgus Eiropas Savienībā tika atvērts konkurencei.

Arfea

| (68) | Šajā saistībā Tiesa savā spriedumā Altmark lietā piebilda, ka kopš 1995. gada vairākas dalībvalstis sāka atvērt dažus pārvadājumu pakalpojumu tirgus konkurencei ar citās dalībvalstīs reģistrētiem uzņēmumiem, tādējādi jau vairāki uzņēmumi piedāvāja pilsētas, piepilsētas vai reģionālo pārvadājumu pakalpojumus dalībvalstīs, kuras līdz tam laikam nebija to reģistrācijas valsts. |
| --- | --- |

(68)

Šajā saistībā Tiesa savā spriedumā Altmark lietā piebilda, ka kopš 1995. gada vairākas dalībvalstis sāka atvērt dažus pārvadājumu pakalpojumu tirgus konkurencei ar citās dalībvalstīs reģistrētiem uzņēmumiem, tādējādi jau vairāki uzņēmumi piedāvāja pilsētas, piepilsētas vai reģionālo pārvadājumu pakalpojumus dalībvalstīs, kuras līdz tam laikam nebija to reģistrācijas valsts.

Altmark

| (69) | Tādējādi var uzskatīt, ka ikviena kompensācija, kas ir piešķirta Arfea, varētu izkropļot konkurenci saistībā ar pasažieru pārvadājumu pakalpojumu sniegšanu ar autobusu un ietekmēt tirdzniecību starp dalībvalstīm tādējādi, ka tā negatīvi ietekmē citās dalībvalstīs reģistrētu pārvadājumu uzņēmumu spēju piedāvāt savus pakalpojumus Itālijā, turklāt tā stiprina Arfea pozīciju tirgū, jo uzņēmumam tiek samazināti izdevumi, kurus tam citādi būtu bijis jāsedz, veicot savas ikdienas saimnieciskās operācijas. |
| --- | --- |

(69)

Tādējādi var uzskatīt, ka ikviena kompensācija, kas ir piešķirta Arfea, varētu izkropļot konkurenci saistībā ar pasažieru pārvadājumu pakalpojumu sniegšanu ar autobusu un ietekmēt tirdzniecību starp dalībvalstīm tādējādi, ka tā negatīvi ietekmē citās dalībvalstīs reģistrētu pārvadājumu uzņēmumu spēju piedāvāt savus pakalpojumus Itālijā, turklāt tā stiprina Arfea pozīciju tirgū, jo uzņēmumam tiek samazināti izdevumi, kurus tam citādi būtu bijis jāsedz, veicot savas ikdienas saimnieciskās operācijas.

Arfea

Arfea

| (70) | Komisija tālāk norāda, ka Arfea aktīvi darbojas citos tirgos, piemēram, privāto pārvadājumu pakalpojumu jomā, tādēļ tas konkurē ar citiem uzņēmumiem Savienībā šādos tirgos. Visu veidu kompensācijas, kas piešķirtas Arfea, var arī radīt konkurences izkropļošanas draudus un ietekmēt tirdzniecību starp dalībvalstīm arī šajos tirgos. |
| --- | --- |

(70)

Komisija tālāk norāda, ka Arfea aktīvi darbojas citos tirgos, piemēram, privāto pārvadājumu pakalpojumu jomā, tādēļ tas konkurē ar citiem uzņēmumiem Savienībā šādos tirgos. Visu veidu kompensācijas, kas piešķirtas Arfea, var arī radīt konkurences izkropļošanas draudus un ietekmēt tirdzniecību starp dalībvalstīm arī šajos tirgos.

Arfea

Arfea

| (71) | Komisija tātad secina, ka pasākums izkropļo konkurenci un ietekmē tirdzniecību starp dalībvalstīm. |
| --- | --- |

(71)

Komisija tātad secina, ka pasākums izkropļo konkurenci un ietekmē tirdzniecību starp dalībvalstīm.

6.1.4.   Secinājums

Secinājums

| (72) | Ņemot vērā iepriekš minēto, Komisija secina, ka šis pasākums ir atbalsts Līguma 107. panta 1. punkta nozīmē. |
| --- | --- |

(72)

Ņemot vērā iepriekš minēto, Komisija secina, ka šis pasākums ir atbalsts Līguma 107. panta 1. punkta nozīmē.

6.2.   Atbrīvojums no Regulā (EEK) Nr. 1191/69 noteiktā paziņošanas pienākuma

Atbrīvojums no Regulā (EEK) Nr. 1191/69 noteiktā paziņošanas pienākuma

| (73) | Lai būtu pamatots Reģionālās administratīvās tiesas viedoklis par to, ka Arfea bija tiesības par sabiedrisko pakalpojumu sniegšanas saistībām saņemt papildkompensāciju saskaņā ar Regulu (EEK) Nr. 1191/69, Arfea vajadzēja iegūt tiesības saņemt papildkompensāciju laikā, kad tas sniedza šos pakalpojumus, un šiem kompensācijas maksājumiem vajadzēja būt atbrīvotiem no obligātās paziņošanas procedūras atbilstīgi Regulas (EEK) Nr. 1191/69 17. panta 2. punktam. Pretējā gadījumā, ja kompensācija ir valsts atbalsts LESD 107. panta 1. punkta nozīmē un tā netiek paziņota, kompensācija tiek uzskatīta par nelikumīgu atbilstīgi LESD 108. pantam. Tas ir tāpēc, ka saskaņā ar šīs regulas 17. panta 2. punktu kompensācija, kas tiek izmaksāta saskaņā ar minēto regulu, tiek atbrīvota no LESD 108. panta 3. punktā noteiktās iepriekšējas informēšanas procedūras un attiecīgi no paziņošanas. |
| --- | --- |

(73)

Lai būtu pamatots Reģionālās administratīvās tiesas viedoklis par to, ka Arfea bija tiesības par sabiedrisko pakalpojumu sniegšanas saistībām saņemt papildkompensāciju saskaņā ar Regulu (EEK) Nr. 1191/69, Arfea vajadzēja iegūt tiesības saņemt papildkompensāciju laikā, kad tas sniedza šos pakalpojumus, un šiem kompensācijas maksājumiem vajadzēja būt atbrīvotiem no obligātās paziņošanas procedūras atbilstīgi Regulas (EEK) Nr. 1191/69 17. panta 2. punktam. Pretējā gadījumā, ja kompensācija ir valsts atbalsts LESD 107. panta 1. punkta nozīmē un tā netiek paziņota, kompensācija tiek uzskatīta par nelikumīgu atbilstīgi LESD 108. pantam. Tas ir tāpēc, ka saskaņā ar šīs regulas 17. panta 2. punktu kompensācija, kas tiek izmaksāta saskaņā ar minēto regulu, tiek atbrīvota no LESD 108. panta 3. punktā noteiktās iepriekšējas informēšanas procedūras un attiecīgi no paziņošanas.

Arfea

Arfea

| (74) | Šajā saistībā no sprieduma Combus lietā izriet, ka jēdziens “sabiedrisko pakalpojumu kompensācija” attiecīgā noteikuma nozīmē jāskaidro ļoti ierobežoti (14). Regulas (EEK) Nr. 1191/69 17. panta 2. punktā minētais atbrīvojums no paziņošanas attiecas tikai uz kompensāciju par sabiedrisko pakalpojumu sniegšanas saistībām, kuras uzņēmumam tiek uzliktas vienpusēji atbilstīgi minētās regulas 2. pantam, kas aprēķināta atbilstīgi tās pašas regulas 10.–13. pantā norādītajai metodei (kompensēšanas kopējā procedūra). Tas netiek piemērots sabiedrisko pakalpojumu līgumiem, kā noteikts 14. pantā. Ja kompensācija tiek maksāta atbilstīgi sabiedrisko pakalpojumu līgumam, kā noteikts Regulas (EEK) Nr. 1191/69 14. pantā, un tas ir valsts atbalsts, par to jāziņo Komisijai pirms līguma stāšanās spēkā. Pretējā gadījumā kompensācija tiek uzskatīta par nelikumīgi īstenotu atbalstu atbilstīgi Līguma 108. pantam. |
| --- | --- |

(74)

Šajā saistībā no sprieduma Combus lietā izriet, ka jēdziens “sabiedrisko pakalpojumu kompensācija” attiecīgā noteikuma nozīmē jāskaidro ļoti ierobežoti (14). Regulas (EEK) Nr. 1191/69 17. panta 2. punktā minētais atbrīvojums no paziņošanas attiecas tikai uz kompensāciju par sabiedrisko pakalpojumu sniegšanas saistībām, kuras uzņēmumam tiek uzliktas vienpusēji atbilstīgi minētās regulas 2. pantam, kas aprēķināta atbilstīgi tās pašas regulas 10.–13. pantā norādītajai metodei (kompensēšanas kopējā procedūra). Tas netiek piemērots sabiedrisko pakalpojumu līgumiem, kā noteikts 14. pantā. Ja kompensācija tiek maksāta atbilstīgi sabiedrisko pakalpojumu līgumam, kā noteikts Regulas (EEK) Nr. 1191/69 14. pantā, un tas ir valsts atbalsts, par to jāziņo Komisijai pirms līguma stāšanās spēkā. Pretējā gadījumā kompensācija tiek uzskatīta par nelikumīgi īstenotu atbalstu atbilstīgi Līguma 108. pantam.

Combus

14

| (75) | Jautājums par to, vai saskaņā ar Regulas (EEK) Nr. 1191/69 17. panta 2. punktu Itālijas iestādes patiesi tiek atbrīvotas no iepriekšējas informēšanas šajā lietā, ir atkarīgs no šādiem faktoriem: pirmkārt, vai reģions faktiski ir vienpusēji uzlicis Arfea sabiedrisko pakalpojumu sniegšanas saistības, un, otrkārt, vai kompensācija, kas izmaksāta par šīm saistībām, atbilst Regulas (EEK) Nr. 1191/69 prasībām. Komisija katru jautājumu skatīs atsevišķi. |
| --- | --- |

(75)

Jautājums par to, vai saskaņā ar Regulas (EEK) Nr. 1191/69 17. panta 2. punktu Itālijas iestādes patiesi tiek atbrīvotas no iepriekšējas informēšanas šajā lietā, ir atkarīgs no šādiem faktoriem: pirmkārt, vai reģions faktiski ir vienpusēji uzlicis Arfea sabiedrisko pakalpojumu sniegšanas saistības, un, otrkārt, vai kompensācija, kas izmaksāta par šīm saistībām, atbilst Regulas (EEK) Nr. 1191/69 prasībām. Komisija katru jautājumu skatīs atsevišķi.

Arfea

i)   Sabiedrisko pakalpojumu sniegšanas saistības tika uzliktas vienpusēji

| (76) | Saskaņā ar Arfea sacīto, Pjemontas reģions tam uzlika sabiedrisko pakalpojumu sniegšanas saistības, kuras bija noteiktas koncesiju nolīgumos attiecībā uz pārvadājumu ar autobusu pakalpojumu sniegšanu, kā arī šiem koncesiju nolīgumiem pievienotajos nolīgumos un noteikumos. Šīs sabiedrisko pakalpojumu sniegšanas saistības attiektos uz darba programmām, autobusu maršrutiem, pieturām un tarifiem. |
| --- | --- |

(76)

Saskaņā ar Arfea sacīto, Pjemontas reģions tam uzlika sabiedrisko pakalpojumu sniegšanas saistības, kuras bija noteiktas koncesiju nolīgumos attiecībā uz pārvadājumu ar autobusu pakalpojumu sniegšanu, kā arī šiem koncesiju nolīgumiem pievienotajos nolīgumos un noteikumos. Šīs sabiedrisko pakalpojumu sniegšanas saistības attiektos uz darba programmām, autobusu maršrutiem, pieturām un tarifiem.

Arfea

| (77) | Komisija norāda, pirmkārt, ka visos koncesiju nolīgumos ir skaidri noteikts, ka tie ir spēkā tikai vienu gadu, un tos var pagarināt pēc pārvadājumu pakalpojumu sniedzēja pieprasījuma, ja ir samaksāta koncesiju nodeva. Var secināt, ka šīs koncesijas bija pamatā līgumattiecībām starp Arfea un Pjemontas reģionu, kurās Arfea iesaistījās brīvprātīgi. |
| --- | --- |

(77)

Komisija norāda, pirmkārt, ka visos koncesiju nolīgumos ir skaidri noteikts, ka tie ir spēkā tikai vienu gadu, un tos var pagarināt pēc pārvadājumu pakalpojumu sniedzēja pieprasījuma, ja ir samaksāta koncesiju nodeva. Var secināt, ka šīs koncesijas bija pamatā līgumattiecībām starp Arfea un Pjemontas reģionu, kurās Arfea iesaistījās brīvprātīgi.

Arfea

Arfea

| (78) | Tāpēc nevar uzskatīt, ka sabiedrisko pakalpojumu sniegšanas saistības Regulas (EEK) Nr. 1191/69 nozīmē Arfea būtu piemērotas vienpusēji, pamatojoties uz šiem nolīgumiem. Vispārējā tiesa savā 2016. gada 3. marta spriedumā Simet lietā T-15/14 atgādināja, ka brīvprātīga iesaistīšanās līgumattiecībās atšķiras no vienpusējas sabiedrisko pakalpojumu sniegšanas saistību uzlikšanas, un tāpēc uzņēmumam nav pamata pretendēt uz kompensāciju saskaņā ar regulu (EEK) Nr. 1191/69 (15). |
| --- | --- |

(78)

Tāpēc nevar uzskatīt, ka sabiedrisko pakalpojumu sniegšanas saistības Regulas (EEK) Nr. 1191/69 nozīmē Arfea būtu piemērotas vienpusēji, pamatojoties uz šiem nolīgumiem. Vispārējā tiesa savā 2016. gada 3. marta spriedumā Simet lietā T-15/14 atgādināja, ka brīvprātīga iesaistīšanās līgumattiecībās atšķiras no vienpusējas sabiedrisko pakalpojumu sniegšanas saistību uzlikšanas, un tāpēc uzņēmumam nav pamata pretendēt uz kompensāciju saskaņā ar regulu (EEK) Nr. 1191/69 (15).

Arfea

Simet

15

| (79) | Otrkārt, Komisija norāda, ka Arfea skaidri neidentificē koncesiju nolīgumiem pievienotos nolīgumus un noteikumus, kuri tam esot tikuši uzspiesti attiecībā uz sabiedrisko pakalpojumu sniegšanas saistībām. Komisija tomēr saprot, ka Arfea atsaucas uz nolīgumiem attiecībā uz autobusu maršrutiem un grafikiem, kas tika pievienoti koncesiju nolīgumiem, un tabulām, kas nosaka reģionu tarifus, uz kuriem daži no koncesiju nolīgumiem attiecas. |
| --- | --- |

(79)

Otrkārt, Komisija norāda, ka Arfea skaidri neidentificē koncesiju nolīgumiem pievienotos nolīgumus un noteikumus, kuri tam esot tikuši uzspiesti attiecībā uz sabiedrisko pakalpojumu sniegšanas saistībām. Komisija tomēr saprot, ka Arfea atsaucas uz nolīgumiem attiecībā uz autobusu maršrutiem un grafikiem, kas tika pievienoti koncesiju nolīgumiem, un tabulām, kas nosaka reģionu tarifus, uz kuriem daži no koncesiju nolīgumiem attiecas.

Arfea

Arfea

| (80) | Attiecībā uz šiem maršrutu un grafiku nolīgumiem Komisija norāda, ka nevar uzskatīt, ka tajos Arfea tiktu vienpusēji uzliktas sabiedrisko pakalpojumu sniegšanas saistības. Īstenībā Arfea tos noslēdza brīvprātīgi, tāpat kā pašus koncesiju nolīgumus. Turklāt šo nolīgumu saturs, t.i., autobusu maršruti, pēc Arfea pieprasījuma vairākās koncesijās tika grozīts. Tāpēc tās nevar uzskatīt par vienpusēji uzliktām sabiedrisko pakalpojumu sniegšanas saistībām Regulas (EEK) Nr. 1191/69 2. panta nozīmē. |
| --- | --- |

(80)

Attiecībā uz šiem maršrutu un grafiku nolīgumiem Komisija norāda, ka nevar uzskatīt, ka tajos Arfea tiktu vienpusēji uzliktas sabiedrisko pakalpojumu sniegšanas saistības. Īstenībā Arfea tos noslēdza brīvprātīgi, tāpat kā pašus koncesiju nolīgumus. Turklāt šo nolīgumu saturs, t.i., autobusu maršruti, pēc Arfea pieprasījuma vairākās koncesijās tika grozīts. Tāpēc tās nevar uzskatīt par vienpusēji uzliktām sabiedrisko pakalpojumu sniegšanas saistībām Regulas (EEK) Nr. 1191/69 2. panta nozīmē.

Arfea

Arfea

Arfea

| (81) | Attiecībā uz reģionu tarifu noteikšanas tabulām, kurās tiek noteikti maksimālie tarifi visiem pasažieriem, Komisija norāda, ka Vispārējā tiesa savā 2016. gada 3. marta spriedumā Simet lietā T-15/14 ir nepārprotami izskaidrojusi, ka šādi vispārēji noteikumi attiecībā uz tarifiem neuzliek sabiedrisko pakalpojumu sniegšanas saistības Regulas (EEK) Nr. 1191/69 2. panta nozīmē. Tiesa uzskata, ka šajā nosacījumā minētās saistības attiecībā uz tarifiem attiecas tikai uz maksimālajiem tarifiem, kas tiek piemēroti īpašai pasažieru vai ražojumu kategorijai un neattiecas uz cenu politikas vispārējiem pasākumiem (16). |
| --- | --- |

(81)

Attiecībā uz reģionu tarifu noteikšanas tabulām, kurās tiek noteikti maksimālie tarifi visiem pasažieriem, Komisija norāda, ka Vispārējā tiesa savā 2016. gada 3. marta spriedumā Simet lietā T-15/14 ir nepārprotami izskaidrojusi, ka šādi vispārēji noteikumi attiecībā uz tarifiem neuzliek sabiedrisko pakalpojumu sniegšanas saistības Regulas (EEK) Nr. 1191/69 2. panta nozīmē. Tiesa uzskata, ka šajā nosacījumā minētās saistības attiecībā uz tarifiem attiecas tikai uz maksimālajiem tarifiem, kas tiek piemēroti īpašai pasažieru vai ražojumu kategorijai un neattiecas uz cenu politikas vispārējiem pasākumiem (16).

Simet

16

| (82) | Visbeidzot, Komisija norāda, ka jebkurā gadījumā fakts, ka Arfea pieprasīja pagarināt koncesijas un pat samaksāja koncesiju nodevu, ir grūti savienojams ar jebkādu sabiedrisko pakalpojumu sniegšanas saistību uzlikšanu Regulas (EEK) Nr. 1191/69 2. panta 1. punkta nozīmē. Saskaņā ar šo nosacījumu sabiedrisko pakalpojumu saistības īstenībā “nozīmē saistības, kuras attiecīgs transporta uzņēmums, ja tas būtu ievērojis savas komerciālās intereses, neuzņemtos vispār vai neuzņemtos tādā pašā mērogā vai ar tādiem pašiem nosacījumiem”. Vispārējā tiesa savā 2016. gada 3. marta spriedumā Simet lietā T-15/14 piebilst, esot ir grūti pieņemt, ka uzņēmums lūgtu pagarināt koncesiju, ņemot vērā tam uzliktās saistības, lai gan šīs koncesijas izpilde nav tā komerciālajās interesēs. |
| --- | --- |

(82)

Visbeidzot, Komisija norāda, ka jebkurā gadījumā fakts, ka Arfea pieprasīja pagarināt koncesijas un pat samaksāja koncesiju nodevu, ir grūti savienojams ar jebkādu sabiedrisko pakalpojumu sniegšanas saistību uzlikšanu Regulas (EEK) Nr. 1191/69 2. panta 1. punkta nozīmē. Saskaņā ar šo nosacījumu sabiedrisko pakalpojumu saistības īstenībā “nozīmē saistības, kuras attiecīgs transporta uzņēmums, ja tas būtu ievērojis savas komerciālās intereses, neuzņemtos vispār vai neuzņemtos tādā pašā mērogā vai ar tādiem pašiem nosacījumiem”. Vispārējā tiesa savā 2016. gada 3. marta spriedumā Simet lietā T-15/14 piebilst, esot ir grūti pieņemt, ka uzņēmums lūgtu pagarināt koncesiju, ņemot vērā tam uzliktās saistības, lai gan šīs koncesijas izpilde nav tā komerciālajās interesēs.

Arfea

Simet

ii)   Kompensācijas atbilstība kompensēšanas kopējai procedūrai

| (83) | Pat ja tiek parādīts, ka šajā lietā Arfea tika vienpusēji uzliktas sabiedrisko pakalpojumu sniegšanas saistības, kas tomēr nav taisnība, kompensācijai par šādiem pakalpojumiem tomēr jāatbilst kompensēšanas kopējai procedūrai (IV iedaļa Regulā (EEK) Nr. 1191/69), lai tas tiktu atbrīvots no iepriekšējas paziņošanas atbilstīgi minētās regulas 17. panta 2. punktam. Komisija neuzskata, ka tā ir. |
| --- | --- |

(83)

Pat ja tiek parādīts, ka šajā lietā Arfea tika vienpusēji uzliktas sabiedrisko pakalpojumu sniegšanas saistības, kas tomēr nav taisnība, kompensācijai par šādiem pakalpojumiem tomēr jāatbilst kompensēšanas kopējai procedūrai (IV iedaļa Regulā (EEK) Nr. 1191/69), lai tas tiktu atbrīvots no iepriekšējas paziņošanas atbilstīgi minētās regulas 17. panta 2. punktam. Komisija neuzskata, ka tā ir.

Arfea

| (84) | Šajā saistībā Komisija atgādina, pirmkārt, ka no Regulas (EEK) Nr. 1191/69 10. un 11. panta izriet, ka kompensācija nevar būt lielāka par finansiālo slogu, kas uzņēmumam bija jāuzņemas sabiedrisko pakalpojumu sniegšanas saistību uzlikšanas rezultātā. Turklāt Regulas (EEK) Nr. 1191/69 1. panta 5. punktā (versijā, kas piemērojama no 1992. gada 1. jūlija) ir noteikts, ka: “Ja transporta uzņēmums ne tikai sniedz tādus pakalpojumus, uz ko attiecas sabiedrisko pakalpojumu saistības, bet veic arī citu veidu darbību, sabiedrisko pakalpojumu sniegšana jānodrošina, izveidojot atsevišķas uzņēmuma struktūrvienības, kas atbilst vismaz šādiem nosacījumiem:






  a) | norēķinu kontiem, kas saistīti ar katru no šīm darbībām, jābūt atsevišķiem, un katrai no šīm darbībām jāizmanto aktīvu daļa saskaņā ar spēkā esošiem grāmatvedības uzskaites noteikumiem; |
| --- | --- | --- |

(84)

Šajā saistībā Komisija atgādina, pirmkārt, ka no Regulas (EEK) Nr. 1191/69 10. un 11. panta izriet, ka kompensācija nevar būt lielāka par finansiālo slogu, kas uzņēmumam bija jāuzņemas sabiedrisko pakalpojumu sniegšanas saistību uzlikšanas rezultātā. Turklāt Regulas (EEK) Nr. 1191/69 1. panta 5. punktā (versijā, kas piemērojama no 1992. gada 1. jūlija) ir noteikts, ka: “Ja transporta uzņēmums ne tikai sniedz tādus pakalpojumus, uz ko attiecas sabiedrisko pakalpojumu saistības, bet veic arī citu veidu darbību, sabiedrisko pakalpojumu sniegšana jānodrošina, izveidojot atsevišķas uzņēmuma struktūrvienības, kas atbilst vismaz šādiem nosacījumiem:

a)

(...).”

| (85) | Otrkārt, Komisija atgādina, ka saskaņā ar Regulas (EEK) Nr. 1191/69 13. pantu kompensācijas apmērs ir jānosaka iepriekš. |
| --- | --- |

(85)

Otrkārt, Komisija atgādina, ka saskaņā ar Regulas (EEK) Nr. 1191/69 13. pantu kompensācijas apmērs ir jānosaka iepriekš.

| (86) | Šajā gadījumā Komisija uzskata, ka Arfea piešķirtās kompensācijas neatbilst šīm prasībām. |
| --- | --- |

(86)

Šajā gadījumā Komisija uzskata, ka Arfea piešķirtās kompensācijas neatbilst šīm prasībām.

Arfea

| (87) | Pirmkārt, Komisija norāda, ka atbilstoši iepriekš 59. apsvērumā minētajam, nav liecību, ka Arfea būtu atbilstīgi nodalījis kontus starp savām darbībām, kuras attiecoties uz sabiedrisko pakalpojumu sniegšanas saistībām, un citām savām darbībām, kā noteikts Regulas (EEK) Nr. 1191/69 1. panta 5. punkta a) apakšpunktā. Gluži pretēji, Arfea kontu izraksti par 1997. un 1998. gadu, kurus ekspertam bija tiesa atļāvusi izmantot tiesa, lai noteiktu kompensāciju apjomu, liecina, ka izmaksas nav tikušas nodalītas atbilstoši darbībai. |
| --- | --- |

(87)

Pirmkārt, Komisija norāda, ka atbilstoši iepriekš 59. apsvērumā minētajam, nav liecību, ka Arfea būtu atbilstīgi nodalījis kontus starp savām darbībām, kuras attiecoties uz sabiedrisko pakalpojumu sniegšanas saistībām, un citām savām darbībām, kā noteikts Regulas (EEK) Nr. 1191/69 1. panta 5. punkta a) apakšpunktā. Gluži pretēji, Arfea kontu izraksti par 1997. un 1998. gadu, kurus ekspertam bija tiesa atļāvusi izmantot tiesa, lai noteiktu kompensāciju apjomu, liecina, ka izmaksas nav tikušas nodalītas atbilstoši darbībai.

Arfea

Arfea

| (88) | Otrkārt, Komisija norāda, ka pretēji Regulas (EEK) Nr. 1191/69 13. pantam Arfea piešķirtā kompensācija netika noteikta iepriekš, bet balstoties uz Reģionālās administratīvās tiesas ex post novērtējumu. |
| --- | --- |

(88)

Otrkārt, Komisija norāda, ka pretēji Regulas (EEK) Nr. 1191/69 13. pantam Arfea piešķirtā kompensācija netika noteikta iepriekš, bet balstoties uz Reģionālās administratīvās tiesas ex post novērtējumu.

Arfea

ex post

| (89) | Ņemot vērā šos apsvērumus, Komisija secina, ka papildkompensācija, ko Pjemontas Reģionālā administratīvā tiesa piešķīra Arfea, nebija atbrīvota no obligātās iepriekšējās paziņošanas, kas noteikta Regulas (EEK) Nr. 1191/69 17. panta 2. punktā. |
| --- | --- |

(89)

Ņemot vērā šos apsvērumus, Komisija secina, ka papildkompensācija, ko Pjemontas Reģionālā administratīvā tiesa piešķīra Arfea, nebija atbrīvota no obligātās iepriekšējās paziņošanas, kas noteikta Regulas (EEK) Nr. 1191/69 17. panta 2. punktā.

Arfea

6.3.   Atbalsta saderīgums

Atbalsta saderīgums

| (90) | Tā kā nav liecību par to, ka pārskatāmais pasākums bija atbrīvots no Regulas (EEK) Nr. 1191/69 17. panta 2. punktā noteiktās iepriekšējās paziņošanas, ir jāpārbauda šo maksājumu saderība ar iekšējo tirgu, jo, kā paskaidrots 6.1. iedaļā, maksājumus uzskata par valsts atbalstu Līguma 107. panta 1. punkta nozīmē. |
| --- | --- |

(90)

Tā kā nav liecību par to, ka pārskatāmais pasākums bija atbrīvots no Regulas (EEK) Nr. 1191/69 17. panta 2. punktā noteiktās iepriekšējās paziņošanas, ir jāpārbauda šo maksājumu saderība ar iekšējo tirgu, jo, kā paskaidrots 6.1. iedaļā, maksājumus uzskata par valsts atbalstu Līguma 107. panta 1. punkta nozīmē.

| (91) | Šajā saistībā Līguma 93. panta noteikumi par valsts atbalsta saderību attiecas uz pārvadājumu un sabiedrisko pakalpojumu sniegšanas saistību koordinēšanu pārvadājumu jomā, un tie ir lex specialis saistībā ar 107. panta 3. punktu, kā arī 106. panta 2. punktu, jo tajos ietverti īpaši noteikumi par valsts atbalsta saderību. Tiesa ir nolēmusi, ka šis nosacījums “apstiprina, ka atbalsts pārvadājumiem ir saderīgs ar iekšējo tirgu tikai precīzi formulētos gadījumos, kuri neapdraud [Savienības] vispārējās intereses” (17). |
| --- | --- |

(91)

Šajā saistībā Līguma 93. panta noteikumi par valsts atbalsta saderību attiecas uz pārvadājumu un sabiedrisko pakalpojumu sniegšanas saistību koordinēšanu pārvadājumu jomā, un tie ir lex specialis saistībā ar 107. panta 3. punktu, kā arī 106. panta 2. punktu, jo tajos ietverti īpaši noteikumi par valsts atbalsta saderību. Tiesa ir nolēmusi, ka šis nosacījums “apstiprina, ka atbalsts pārvadājumiem ir saderīgs ar iekšējo tirgu tikai precīzi formulētos gadījumos, kuri neapdraud [Savienības] vispārējās intereses” (17).

lex specialis

17

| (92) | Regula (EK) Nr. 1370/2007 stājās spēkā 2009. gada 3. decembrī, un ar to tika atceltas Regula (EEK) Nr. 1191/69 un Padomes Regula (EEK) Nr. 1107/70 (18). Regulu (EK) Nr. 1370/2007 piemēro kompensācijai par sabiedriskā pasažieru transporta pakalpojumiem, izmantojot dzelzceļu un autoceļus. |
| --- | --- |

(92)

Regula (EK) Nr. 1370/2007 stājās spēkā 2009. gada 3. decembrī, un ar to tika atceltas Regula (EEK) Nr. 1191/69 un Padomes Regula (EEK) Nr. 1107/70 (18). Regulu (EK) Nr. 1370/2007 piemēro kompensācijai par sabiedriskā pasažieru transporta pakalpojumiem, izmantojot dzelzceļu un autoceļus.

18

| (93) | Komisija uzskata, ka nepaziņota pasākuma atbilstība būtu jāpārbauda saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 1370/2007, jo šis tiesību akts ir spēkā šā lēmuma pieņemšanas laikā. Komisija arī norāda, ka Pjemontas Reģionālā administratīvās tiesas piešķirtā papildkompensācija Arfea tika izmaksāta 2014. gada 7. februārī (19). |
| --- | --- |

(93)

Komisija uzskata, ka nepaziņota pasākuma atbilstība būtu jāpārbauda saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 1370/2007, jo šis tiesību akts ir spēkā šā lēmuma pieņemšanas laikā. Komisija arī norāda, ka Pjemontas Reģionālā administratīvās tiesas piešķirtā papildkompensācija Arfea tika izmaksāta 2014. gada 7. februārī (19).

Arfea

19

| (94) | Regulas (EK) Nr. 1370/2007 9. panta 1. punktā ir noteikts, ka “sabiedrisko pakalpojumu kompensācijas, ko saskaņā ar šo regulu izmaksā par sabiedriskā pasažieru transporta pakalpojumu sniegšanu vai par vispārējos noteikumos paredzēto tarifu saistību ievērošanu, ir saderīgas ar [iekšējo] tirgu. Tādas kompensācijas ir atbrīvotas no Līguma [108. panta 3. punktā] paredzētās iepriekšējas paziņošanas prasības”. |
| --- | --- |

(94)

Regulas (EK) Nr. 1370/2007 9. panta 1. punktā ir noteikts, ka “sabiedrisko pakalpojumu kompensācijas, ko saskaņā ar šo regulu izmaksā par sabiedriskā pasažieru transporta pakalpojumu sniegšanu vai par vispārējos noteikumos paredzēto tarifu saistību ievērošanu, ir saderīgas ar [iekšējo] tirgu. Tādas kompensācijas ir atbrīvotas no Līguma [108. panta 3. punktā] paredzētās iepriekšējas paziņošanas prasības”.

| (95) | Turpmāk izklāstīto apsvērumu dēļ Komisija uzskata, ka nepaziņotā kompensācija neatbilst Regulai (EK) Nr. 1370/2007, tātad nevar uzskatīt, ka tā ir saderīga ar iekšējo tirgu, kā noteikts minētās regulas 9. panta 1. punktā. |
| --- | --- |

(95)

Turpmāk izklāstīto apsvērumu dēļ Komisija uzskata, ka nepaziņotā kompensācija neatbilst Regulai (EK) Nr. 1370/2007, tātad nevar uzskatīt, ka tā ir saderīga ar iekšējo tirgu, kā noteikts minētās regulas 9. panta 1. punktā.

| (96) | Pirmkārt, Komisija norāda, ka koncesiju nolīgumi neatbilst šīs Regulas 4. panta prasībām, kas nosaka obligāto saturu vispārējiem noteikumiem un sabiedrisko pakalpojumu līgumiem, kuros tiek noteiktas sabiedrisko pakalpojumu saistības:






  — | 4. panta 1. punkta b) apakšpunktā ir noteikts, ka kompensāciju aprēķināšanas parametriem jābūt iepriekš objektīvi un pārredzami noteiktiem, lai novērstu pārmērīgu kompensēšanu. Tomēr, kā tika paskaidrots iepriekš 54.–57. apsvērumā saistībā ar otrā Altmark nosacījuma izpildi, Arfea piešķirtā papildkompensācija netika aprēķināta, balstoties uz iepriekš objektīvi un pārredzami noteiktiem parametriem, |
| --- | --- | --- |

(96)

Pirmkārt, Komisija norāda, ka koncesiju nolīgumi neatbilst šīs Regulas 4. panta prasībām, kas nosaka obligāto saturu vispārējiem noteikumiem un sabiedrisko pakalpojumu līgumiem, kuros tiek noteiktas sabiedrisko pakalpojumu saistības:

—

4. panta 1. punkta b) apakšpunktā ir noteikts, ka kompensāciju aprēķināšanas parametriem jābūt iepriekš objektīvi un pārredzami noteiktiem, lai novērstu pārmērīgu kompensēšanu. Tomēr, kā tika paskaidrots iepriekš 54.–57. apsvērumā saistībā ar otrā Altmark nosacījuma izpildi, Arfea piešķirtā papildkompensācija netika aprēķināta, balstoties uz iepriekš objektīvi un pārredzami noteiktiem parametriem,

Altmark

Arfea

| — | 4. panta 1. punkta c) apakšpunktā un 4. panta 2. punktā ir noteikts, ka sabiedrisko pakalpojumu līgums nosaka kārtību ar šo pakalpojumu sniegšanu saistīto izmaksu un ieņēmumu sadalei. Tomēr koncesiju nolīgumos nav noteikta izmaksu un ieņēmumu sadales kārtība, un, kā tika paskaidrots iepriekš 59. apsvērumā, Arfea nebija atbilstoši nodalījis kontus starp dažādām savām darbībām. |
| --- | --- |

—

4. panta 1. punkta c) apakšpunktā un 4. panta 2. punktā ir noteikts, ka sabiedrisko pakalpojumu līgums nosaka kārtību ar šo pakalpojumu sniegšanu saistīto izmaksu un ieņēmumu sadalei. Tomēr koncesiju nolīgumos nav noteikta izmaksu un ieņēmumu sadales kārtība, un, kā tika paskaidrots iepriekš 59. apsvērumā, Arfea nebija atbilstoši nodalījis kontus starp dažādām savām darbībām.

Arfea

| (97) | Otrkārt, Komisija norāda, ka minētais pasākums neatbilst attiecīgajām Regulas (EK) Nr. 1370/2007 prasībām attiecībā uz kompensāciju apmēru aprēķināšanu. |
| --- | --- |

(97)

Otrkārt, Komisija norāda, ka minētais pasākums neatbilst attiecīgajām Regulas (EK) Nr. 1370/2007 prasībām attiecībā uz kompensāciju apmēru aprēķināšanu.

| (98) | Regulas (EK) Nr. 1370/2007 6. panta 1. punktā ir noteikts, ka gadījumos ar tieši piešķirtiem pakalpojumu valsts līgumiem kompensācijai ir jāatbilst Regulas (EK) Nr. 1370/2007 noteikumiem un pielikumā ietvertajiem noteikumiem, lai nodrošinātu, ka kompensācija nav lielāka par summu, kas ir nepieciešama sabiedrisko pakalpojumu sniegšanas saistību izpildei. |
| --- | --- |

(98)

Regulas (EK) Nr. 1370/2007 6. panta 1. punktā ir noteikts, ka gadījumos ar tieši piešķirtiem pakalpojumu valsts līgumiem kompensācijai ir jāatbilst Regulas (EK) Nr. 1370/2007 noteikumiem un pielikumā ietvertajiem noteikumiem, lai nodrošinātu, ka kompensācija nav lielāka par summu, kas ir nepieciešama sabiedrisko pakalpojumu sniegšanas saistību izpildei.

| (99) | Regulas (EK) Nr. 1370/2007 pielikuma 2. punktā noteikts, ka kompensācija nedrīkst pārsniegt summu, kas atbilst summai, ko veido šādi faktori: izmaksas, kas radušās, pildot sabiedrisko pakalpojumu sniegšanas saistības, no kurām atskaita biļešu ieņēmumus, mīnus jebkura pozitīva finansiāla ietekme, kas radusies tīklā, kurā sniedz pakalpojumus saskaņā ar sabiedrisko pakalpojumu sniegšanas saistībām. Šā pielikuma 4. punktā ir noteikts, ka izmaksas un ieņēmumus aprēķina saskaņā ar piemērojamiem grāmatvedības un nodokļu noteikumiem. Šā pielikuma 5. punktā ir paredzēts: “ja sabiedrisko pakalpojumu operators sniedz ne tikai kompensētus pakalpojumus, uz kuriem attiecas sabiedrisko pārvadājumu pakalpojumu saistības, bet veic arī citu veidu darbību, minēto sabiedrisko pakalpojumu kontiem jābūt nošķirtiem, lai tie atbilstu vismaz šādiem nosacījumiem:






  — | operatīvajiem kontiem, kas attiecas uz katru no minētajām darbībām, ir jābūt nošķirtiem, un saskaņā ar spēkā esošiem grāmatvedības un nodokļu noteikumiem proporcionāli ir jāsadala attiecīgās aktīvu un pastāvīgo izmaksu daļas, |
| --- | --- | --- |

(99)

Regulas (EK) Nr. 1370/2007 pielikuma 2. punktā noteikts, ka kompensācija nedrīkst pārsniegt summu, kas atbilst summai, ko veido šādi faktori: izmaksas, kas radušās, pildot sabiedrisko pakalpojumu sniegšanas saistības, no kurām atskaita biļešu ieņēmumus, mīnus jebkura pozitīva finansiāla ietekme, kas radusies tīklā, kurā sniedz pakalpojumus saskaņā ar sabiedrisko pakalpojumu sniegšanas saistībām. Šā pielikuma 4. punktā ir noteikts, ka izmaksas un ieņēmumus aprēķina saskaņā ar piemērojamiem grāmatvedības un nodokļu noteikumiem. Šā pielikuma 5. punktā ir paredzēts: “ja sabiedrisko pakalpojumu operators sniedz ne tikai kompensētus pakalpojumus, uz kuriem attiecas sabiedrisko pārvadājumu pakalpojumu saistības, bet veic arī citu veidu darbību, minēto sabiedrisko pakalpojumu kontiem jābūt nošķirtiem, lai tie atbilstu vismaz šādiem nosacījumiem:

—

operatīvajiem kontiem, kas attiecas uz katru no minētajām darbībām, ir jābūt nošķirtiem, un saskaņā ar spēkā esošiem grāmatvedības un nodokļu noteikumiem proporcionāli ir jāsadala attiecīgās aktīvu un pastāvīgo izmaksu daļas,

| — | visas mainīgās izmaksas, pietiekamu ieguldījumu pastāvīgajās izmaksās un samērīgu peļņu, kas ir saistīta ar jebkurām citām sabiedrisko pakalpojumu sniedzēja darbībām, nekādā gadījumā nevar segt no attiecīgajiem sabiedriskajiem pakalpojumiem, |
| --- | --- |

—

visas mainīgās izmaksas, pietiekamu ieguldījumu pastāvīgajās izmaksās un samērīgu peļņu, kas ir saistīta ar jebkurām citām sabiedrisko pakalpojumu sniedzēja darbībām, nekādā gadījumā nevar segt no attiecīgajiem sabiedriskajiem pakalpojumiem,

| — | sabiedrisko pakalpojumu izmaksas jāsabalansē ar operatīvajiem ieņēmumiem un valsts iestāžu veiktajiem maksājumiem bez iespējas ieņēmumus pārskaitīt uz kādu citu sabiedrisko pakalpojumu sniedzēja darbības nozari.” |
| --- | --- |

—

sabiedrisko pakalpojumu izmaksas jāsabalansē ar operatīvajiem ieņēmumiem un valsts iestāžu veiktajiem maksājumiem bez iespējas ieņēmumus pārskaitīt uz kādu citu sabiedrisko pakalpojumu sniedzēja darbības nozari.”

| (100) | Tomēr, kā tika jau norādīts iepriekš 59. apsvērumā, Arfea atbilstīgi nenodalīja kontus starp savām darbībām, kuras it kā attiecoties uz sabiedrisko pakalpojumu sniegšanas saistībām, un citām savām darbībām, kā noteikts Regulas (EK) Nr. 1370/2007 pielikuma 5. punktā. Tādējādi nav iespējams pierādīt, ka visbeidzot piešķirtās kompensācijas apmērs nepārsniedz summu, kas atbilst neto finanšu ietekmei, kura ir vienāda ar kopējo ietekmi – pozitīvu vai negatīvu –, kāda sabiedrisko pakalpojumu sniegšanas saistību ievērošanai ir uz sabiedrisko pakalpojumu sniedzēja ieņēmumiem un izmaksām (Regulas (EK) Nr. 1370/2007 pielikuma 2. punkts). Turklāt, tā kā kompensācijas parametri netika noteikti iepriekš, ikvienas kompensācijas aprēķins jāveic ex-post, pamatojoties uz brīvi izvēlētiem pieņēmumiem, kā to darīja Arfea konsultanti un Pjemontas Reģionālās administratīvās tiesas pilnvarotais eksperts. Visbeidzot, kā paskaidrots iepriekš 60.–63. apsvērumā, peļņas līmeņi, kurus eksperts ņēma vērā kompensācijas apjoma aprēķināšanai, ir augstāki par tiem līmeņiem, ko var uzskatīt par saprātīgu peļņu. |
| --- | --- |

(100)

Tomēr, kā tika jau norādīts iepriekš 59. apsvērumā, Arfea atbilstīgi nenodalīja kontus starp savām darbībām, kuras it kā attiecoties uz sabiedrisko pakalpojumu sniegšanas saistībām, un citām savām darbībām, kā noteikts Regulas (EK) Nr. 1370/2007 pielikuma 5. punktā. Tādējādi nav iespējams pierādīt, ka visbeidzot piešķirtās kompensācijas apmērs nepārsniedz summu, kas atbilst neto finanšu ietekmei, kura ir vienāda ar kopējo ietekmi – pozitīvu vai negatīvu –, kāda sabiedrisko pakalpojumu sniegšanas saistību ievērošanai ir uz sabiedrisko pakalpojumu sniedzēja ieņēmumiem un izmaksām (Regulas (EK) Nr. 1370/2007 pielikuma 2. punkts). Turklāt, tā kā kompensācijas parametri netika noteikti iepriekš, ikvienas kompensācijas aprēķins jāveic ex-post, pamatojoties uz brīvi izvēlētiem pieņēmumiem, kā to darīja Arfea konsultanti un Pjemontas Reģionālās administratīvās tiesas pilnvarotais eksperts. Visbeidzot, kā paskaidrots iepriekš 60.–63. apsvērumā, peļņas līmeņi, kurus eksperts ņēma vērā kompensācijas apjoma aprēķināšanai, ir augstāki par tiem līmeņiem, ko var uzskatīt par saprātīgu peļņu.

Arfea

ex-post

Arfea

| (101) | Treškārt, Komisija norāda, ka uzņēmums Arfea pats ir atzinis, ka šajā gadījumā Regulas (EK) Nr. 1370/2007 prasības nav izpildītas, paskaidrojot, ka ne juridiski, ne loģiski nebūtu iespējams demonstrēt atbilstību šīm prasībām, jo šī situācija ir izveidojusies daudzus gadus pirms minētās regulas stāšanās spēkā. |
| --- | --- |

(101)

Treškārt, Komisija norāda, ka uzņēmums Arfea pats ir atzinis, ka šajā gadījumā Regulas (EK) Nr. 1370/2007 prasības nav izpildītas, paskaidrojot, ka ne juridiski, ne loģiski nebūtu iespējams demonstrēt atbilstību šīm prasībām, jo šī situācija ir izveidojusies daudzus gadus pirms minētās regulas stāšanās spēkā.

Arfea

| (102) | Attiecīgi, Komisija uzskata, ka Reģionālās Administratīvās tiesas pieprasītā papildkompensācija netika izmaksāta atbilstoši Regulai (EK) Nr. 1370/2007, tādēļ papildkompensācija nav saderīga ar iekšējo tirgu. |
| --- | --- |

(102)

Attiecīgi, Komisija uzskata, ka Reģionālās Administratīvās tiesas pieprasītā papildkompensācija netika izmaksāta atbilstoši Regulai (EK) Nr. 1370/2007, tādēļ papildkompensācija nav saderīga ar iekšējo tirgu.

6.4.   Reģionālās Administratīvās tiesas piešķirtā kompensācija neattiecas uz zaudējumiem

Reģionālās Administratīvās tiesas piešķirtā kompensācija neattiecas uz zaudējumiem

| (103) | Lēmumā sākt procedūru Komisija aicināja ieinteresētās puses iesniegt savus argumentus jautājumā par to, vai Reģionālās Administratīvās tiesas spriedumi attiecas uz zaudējumu kompensēšanu saistībā ar iespējamu tiesību akta pārkāpumu vai arī sabiedrisko pakalpojumu kompensāciju, pamatojoties uz spēkā esošajām Padomes regulām. Šajā jautājumā savus argumentus iesniedza tikai Itālijas iestādes, apgalvojot, ka minētais pasākums bija paredzēts kompensācijas piešķiršanai par sabiedrisko pakalpojumu sniegšanas saistību pildīšanu, bet ne zaudējumu kompensēšanai. |
| --- | --- |

(103)

Lēmumā sākt procedūru Komisija aicināja ieinteresētās puses iesniegt savus argumentus jautājumā par to, vai Reģionālās Administratīvās tiesas spriedumi attiecas uz zaudējumu kompensēšanu saistībā ar iespējamu tiesību akta pārkāpumu vai arī sabiedrisko pakalpojumu kompensāciju, pamatojoties uz spēkā esošajām Padomes regulām. Šajā jautājumā savus argumentus iesniedza tikai Itālijas iestādes, apgalvojot, ka minētais pasākums bija paredzēts kompensācijas piešķiršanai par sabiedrisko pakalpojumu sniegšanas saistību pildīšanu, bet ne zaudējumu kompensēšanai.

| (104) | Saistībā ar šo Komisija norāda, ka noteiktos apstākļos kompensācija par zaudējumiem, ko rada valsts iestāžu nelikumīgas vai citādas darbības (20), nenozīmē, ka tiek piešķirta priekšrocība, tādēļ to neuzskata par valsts atbalstu Līguma 107. panta 1. punkta nozīmē (21). Zaudējumu kompensēšanai un valsts atbalstam ir atšķirīgi mērķi, jo pirmajā gadījumā mērķis ir atjaunot stāvokli, kādā zaudējumus cietusī puse bija pirms zaudējumu nodarīšanas, it kā zaudējums nebūtu nodarīts (restitutio in integrum). |
| --- | --- |

(104)

Saistībā ar šo Komisija norāda, ka noteiktos apstākļos kompensācija par zaudējumiem, ko rada valsts iestāžu nelikumīgas vai citādas darbības (20), nenozīmē, ka tiek piešķirta priekšrocība, tādēļ to neuzskata par valsts atbalstu Līguma 107. panta 1. punkta nozīmē (21). Zaudējumu kompensēšanai un valsts atbalstam ir atšķirīgi mērķi, jo pirmajā gadījumā mērķis ir atjaunot stāvokli, kādā zaudējumus cietusī puse bija pirms zaudējumu nodarīšanas, it kā zaudējums nebūtu nodarīts (restitutio in integrum).

20

21

restitutio in integrum

| (105) | Tomēr zaudējumu kompensēšana ir ārpus valsts atbalsta noteikumiem un tās pamatā ir vispārējie kompensēšanas noteikumi (22). Turklāt Lucchini spriedumā Tiesa nolēma, ka valsts tiesām ir liegts piemērot valsts tiesību aktus, ja minēto tiesību aktu piemērošana “grautu Kopienu tiesību piemērošanu, kā rezultātā nebūtu iespējams atgūt valsts atbalstu, kas piešķirts, pārkāpjot Kopienu tiesības” (23). Šāda paziņojuma pamatā ir princips, ka valsts tiesību aktu nevar piemērot, ja tādējādi tiktu grauta Savienības tiesību akta atbilstīga piemērošana (24). Šajā saistībā Vispārējā tiesa savā 2016. gada 3. marta spriedumā Simet lietā T-15/14 ir norādījusi, ka zaudējumu kompensēšanu, kas varētu nozīmēt atlīdzību par kaitējumu, kas bija radies sabiedrisko pakalpojumu sniegšanas saistību uzlikšanas rezultātā, nevarēja izslēgt no valsts atbalsta novērtējuma tikai tāpēc, ka tā ir iekļauta zaudējumu kompensācijā, jo tas ļautu apiet Līguma 107. un 108. pantu (25). |
| --- | --- |

(105)

Tomēr zaudējumu kompensēšana ir ārpus valsts atbalsta noteikumiem un tās pamatā ir vispārējie kompensēšanas noteikumi (22). Turklāt Lucchini spriedumā Tiesa nolēma, ka valsts tiesām ir liegts piemērot valsts tiesību aktus, ja minēto tiesību aktu piemērošana “grautu Kopienu tiesību piemērošanu, kā rezultātā nebūtu iespējams atgūt valsts atbalstu, kas piešķirts, pārkāpjot Kopienu tiesības” (23). Šāda paziņojuma pamatā ir princips, ka valsts tiesību aktu nevar piemērot, ja tādējādi tiktu grauta Savienības tiesību akta atbilstīga piemērošana (24). Šajā saistībā Vispārējā tiesa savā 2016. gada 3. marta spriedumā Simet lietā T-15/14 ir norādījusi, ka zaudējumu kompensēšanu, kas varētu nozīmēt atlīdzību par kaitējumu, kas bija radies sabiedrisko pakalpojumu sniegšanas saistību uzlikšanas rezultātā, nevarēja izslēgt no valsts atbalsta novērtējuma tikai tāpēc, ka tā ir iekļauta zaudējumu kompensācijā, jo tas ļautu apiet Līguma 107. un 108. pantu (25).

22

Lucchini

23

24

Simet

25

| (106) | Saistībā ar papildkompensācijām, kuras Arfea piešķīra Reģionālā administratīvā tiesa, Komisija norāda, pirmkārt, ka, Reģionālās administratīvās tiesas spriedumi attiecas uz Arfea tiesībām saņemt summu kā kompensāciju atbilstoši Regulas (EEK) Nr. 1191/69 6., 10. un 11. pantam, kas jānosaka valsts pārvaldes iestādēm, pamatojoties uz ticamiem datiem. Tas norāda, ka atbilstoši Reģionālās administratīvās tiesas viedoklim Arfea tiesības uz papildkompensāciju izriet nevis no vispārējā noteikuma par zaudējumu kompensēšanu, ko rada valsts iestāžu nelikumīgas vai citādas darbības, bet no Regulas (EEK) Nr. 1191/69. |
| --- | --- |

(106)

Saistībā ar papildkompensācijām, kuras Arfea piešķīra Reģionālā administratīvā tiesa, Komisija norāda, pirmkārt, ka, Reģionālās administratīvās tiesas spriedumi attiecas uz Arfea tiesībām saņemt summu kā kompensāciju atbilstoši Regulas (EEK) Nr. 1191/69 6., 10. un 11. pantam, kas jānosaka valsts pārvaldes iestādēm, pamatojoties uz ticamiem datiem. Tas norāda, ka atbilstoši Reģionālās administratīvās tiesas viedoklim Arfea tiesības uz papildkompensāciju izriet nevis no vispārējā noteikuma par zaudējumu kompensēšanu, ko rada valsts iestāžu nelikumīgas vai citādas darbības, bet no Regulas (EEK) Nr. 1191/69.

Arfea

Arfea

Arfea

| (107) | Otrkārt, Komisija norāda, ka Arfea2014. gada 6. jūnijā iesniedza Itālijas tiesām pieprasījumu, lai Pjemontas reģions samaksātu par zaudējumiem papildus kompensācijām, ko Reģionālā administratīvā tiesa tam jau bija piešķīrusi. Uzņēmums Arfea savā pieteikumā nepamatoti apgalvoja, kas tas ir cietis zaudējumus, jo tam pienākošās kompensācijas par 1997. un 1998. gadu reģions esot atzinis un izmaksājis novēloti. Tas apliecina, ka Arfea neatzīst Reģionālās administratīvā tiesas piešķirtās kompensācijas sev kā kompensāciju par zaudējumiem. |
| --- | --- |

(107)

Otrkārt, Komisija norāda, ka Arfea2014. gada 6. jūnijā iesniedza Itālijas tiesām pieprasījumu, lai Pjemontas reģions samaksātu par zaudējumiem papildus kompensācijām, ko Reģionālā administratīvā tiesa tam jau bija piešķīrusi. Uzņēmums Arfea savā pieteikumā nepamatoti apgalvoja, kas tas ir cietis zaudējumus, jo tam pienākošās kompensācijas par 1997. un 1998. gadu reģions esot atzinis un izmaksājis novēloti. Tas apliecina, ka Arfea neatzīst Reģionālās administratīvā tiesas piešķirtās kompensācijas sev kā kompensāciju par zaudējumiem.

Arfea

Arfea

Arfea

| (108) | Treškārt, Komisija uzskata, ka tiesas lēmums par zaudējumu atlīdzināšanu uzņēmumam Arfea, lai kompensētu finansiālo slogu, kas radies no Itālijas iestāžu it kā nelikumīgi uzliktajām sabiedrisko pakalpojumu sniegšanas saistībām jebkurā gadījumā nozīmē Līguma 107. un 108. panta pārkāpumu. |
| --- | --- |

(108)

Treškārt, Komisija uzskata, ka tiesas lēmums par zaudējumu atlīdzināšanu uzņēmumam Arfea, lai kompensētu finansiālo slogu, kas radies no Itālijas iestāžu it kā nelikumīgi uzliktajām sabiedrisko pakalpojumu sniegšanas saistībām jebkurā gadījumā nozīmē Līguma 107. un 108. panta pārkāpumu.

Arfea

| (109) | Šā iemesla dēļ šāds piešķīrums sniegtu Arfea tādu pašu rezultātu, kā sabiedrisko pakalpojumu kompensācijas piešķiršana par pārskata periodu, lai gan koncesiju nolīgumi, ar ko reglamentē attiecīgos pakalpojumus, nebija atbrīvoti no iepriekšējas paziņošanas pienākuma un neatbilda Regulas (EEK) Nr. 1191/69 vai Regulas (EK) Nr. 1370/2007 būtiskām prasībām, kā iepriekš pierādīts. |
| --- | --- |

(109)

Šā iemesla dēļ šāds piešķīrums sniegtu Arfea tādu pašu rezultātu, kā sabiedrisko pakalpojumu kompensācijas piešķiršana par pārskata periodu, lai gan koncesiju nolīgumi, ar ko reglamentē attiecīgos pakalpojumus, nebija atbrīvoti no iepriekšējas paziņošanas pienākuma un neatbilda Regulas (EEK) Nr. 1191/69 vai Regulas (EK) Nr. 1370/2007 būtiskām prasībām, kā iepriekš pierādīts.

Arfea

| (110) | Tādējādi kompensācijas pieejamība faktiski ļautu apiet Savienības tiesību aktu noteikumus un nosacījumus par valsts atbalstu, saskaņā ar kuriem kompetentās iestādes, kad tās uzliek sabiedrisko pakalpojumu sniegšanas saistības vai slēdz līgumus par šādām saistībām, kompensē sabiedrisko pakalpojumu sniedzējiem izmaksas, kas tiem radušās, pildot sabiedrisko pakalpojumu sniegšanas saistības. Ja kompensācija par zaudējumiem ir vienāda ar atbalsta summu, kādu plāno piešķirt, tad tas nozīmē, ka netieši tiek piešķirts nelikumīgs un ar iekšējo tirgu nesaderīgs valsts atbalsts (26). Kā tika atgādināts iepriekš tekstā, Vispārējā tiesa ir paskaidrojusi, ka šādos gadījumos valsts atbalsta noteikumus nevar apiet vienīgi tāpēc, ka minētais pasākums būs iekļauts tiesas lēmumā par zaudējumu atlīdzināšanu (27). |
| --- | --- |

(110)

Tādējādi kompensācijas pieejamība faktiski ļautu apiet Savienības tiesību aktu noteikumus un nosacījumus par valsts atbalstu, saskaņā ar kuriem kompetentās iestādes, kad tās uzliek sabiedrisko pakalpojumu sniegšanas saistības vai slēdz līgumus par šādām saistībām, kompensē sabiedrisko pakalpojumu sniedzējiem izmaksas, kas tiem radušās, pildot sabiedrisko pakalpojumu sniegšanas saistības. Ja kompensācija par zaudējumiem ir vienāda ar atbalsta summu, kādu plāno piešķirt, tad tas nozīmē, ka netieši tiek piešķirts nelikumīgs un ar iekšējo tirgu nesaderīgs valsts atbalsts (26). Kā tika atgādināts iepriekš tekstā, Vispārējā tiesa ir paskaidrojusi, ka šādos gadījumos valsts atbalsta noteikumus nevar apiet vienīgi tāpēc, ka minētais pasākums būs iekļauts tiesas lēmumā par zaudējumu atlīdzināšanu (27).

26

27

| (111) | Tāpēc Komisija neuzskata, ka Reģionālās administratīvās tiesas spriedums nozīmē piešķirt Arfea kompensāciju par zaudējumiem, ko uzņēmumam rada valsts iestāžu nelikumīgas vai citādas darbības, bet uzskata to par nelikumīga un nesaderīga valsts atbalsta piešķiršanu, kas ir aizliegts ar Līguma 107. panta 1. punktu. |
| --- | --- |

(111)

Tāpēc Komisija neuzskata, ka Reģionālās administratīvās tiesas spriedums nozīmē piešķirt Arfea kompensāciju par zaudējumiem, ko uzņēmumam rada valsts iestāžu nelikumīgas vai citādas darbības, bet uzskata to par nelikumīga un nesaderīga valsts atbalsta piešķiršanu, kas ir aizliegts ar Līguma 107. panta 1. punktu.

Arfea

| (112) | Ņemot vērā iepriekš minēto, Komisija secina, ka nepaziņotais pasākums ir valsts atbalsts Līguma 107. panta 1. punkta nozīmē un tas nav saderīgs ar iekšējo tirgu. |
| --- | --- |

(112)

Ņemot vērā iepriekš minēto, Komisija secina, ka nepaziņotais pasākums ir valsts atbalsts Līguma 107. panta 1. punkta nozīmē un tas nav saderīgs ar iekšējo tirgu.

7.   ATBALSTA ATGŪŠANA

ATBALSTA ATGŪŠANA

| (113) | Atbilstīgi Līgumam un Tiesas iedibinātajai judikatūrai, ja Komisija konstatējusi atbalsta nesaderību ar iekšējo tirgu, tai ir tiesības pieprasīt dalībvalstij šā atbalsta atcelšanu vai pārveidošanu (28). Tāpat Tiesa ir pastāvīgi lēmusi, ka dalībvalsts pienākums ir atcelt atbalstu, ko Komisija uzskata par nesaderīgu ar iekšējo tirgu; tas jādara iepriekšējā stāvokļa atjaunošanas nolūkā (29). |
| --- | --- |

(113)

Atbilstīgi Līgumam un Tiesas iedibinātajai judikatūrai, ja Komisija konstatējusi atbalsta nesaderību ar iekšējo tirgu, tai ir tiesības pieprasīt dalībvalstij šā atbalsta atcelšanu vai pārveidošanu (28). Tāpat Tiesa ir pastāvīgi lēmusi, ka dalībvalsts pienākums ir atcelt atbalstu, ko Komisija uzskata par nesaderīgu ar iekšējo tirgu; tas jādara iepriekšējā stāvokļa atjaunošanas nolūkā (29).

28

29

| (114) | No Tiesas apsvērumiem izriet, ka šis mērķis ir sasniegts, ja saņēmējs ir atmaksājis nelikumīgā atbalsta summas un tādējādi zaudējis priekšrocību, kas tam bija tirgū attiecībā pret citiem konkurentiem, un ir atjaunots stāvoklis, kāds bija pirms atbalsta izmaksas (30). |
| --- | --- |

(114)

No Tiesas apsvērumiem izriet, ka šis mērķis ir sasniegts, ja saņēmējs ir atmaksājis nelikumīgā atbalsta summas un tādējādi zaudējis priekšrocību, kas tam bija tirgū attiecībā pret citiem konkurentiem, un ir atjaunots stāvoklis, kāds bija pirms atbalsta izmaksas (30).

30

| (115) | Ievērojot šo judikatūru, Padomes Regulas (ES) 2015/1589 (31) 16. panta 1. punktā noteikts, ka tad, “kad nelikumīga atbalsta gadījumos tiek pieņemti negatīvi lēmumi, Komisija izlemj, ka attiecīgā dalībvalsts veic visus vajadzīgos pasākumus, lai atgūtu atbalstu no saņēmēja (...)”. |
| --- | --- |

(115)

Ievērojot šo judikatūru, Padomes Regulas (ES) 2015/1589 (31) 16. panta 1. punktā noteikts, ka tad, “kad nelikumīga atbalsta gadījumos tiek pieņemti negatīvi lēmumi, Komisija izlemj, ka attiecīgā dalībvalsts veic visus vajadzīgos pasākumus, lai atgūtu atbalstu no saņēmēja (...)”.

31

| (116) | Tādējādi, ņemot vērā to, ka attiecīgie pasākumi tika īstenoti, pārkāpjot Līguma 108. pantu, un ir uzskatāmi par nelikumīgu un nesaderīgu atbalstu, tie ir jāatgūst, lai atjaunotu tādu tirgus situāciju, kāda tā bija pirms atbalsta piešķiršanas. Atgūšanai būtu jāaptver laiks no brīža, kad priekšrocība uzņēmumam Arfea uzkrājās, t. i., kad atbalsts tika nodots tā rīcībā (t. i., 2014. gada 7. februārī), līdz faktiskai atgūšanai, un atgūstamajām summām būtu jāpiemēro procenti līdz faktiskajai atgūšanai. |
| --- | --- |

(116)

Tādējādi, ņemot vērā to, ka attiecīgie pasākumi tika īstenoti, pārkāpjot Līguma 108. pantu, un ir uzskatāmi par nelikumīgu un nesaderīgu atbalstu, tie ir jāatgūst, lai atjaunotu tādu tirgus situāciju, kāda tā bija pirms atbalsta piešķiršanas. Atgūšanai būtu jāaptver laiks no brīža, kad priekšrocība uzņēmumam Arfea uzkrājās, t. i., kad atbalsts tika nodots tā rīcībā (t. i., 2014. gada 7. februārī), līdz faktiskai atgūšanai, un atgūstamajām summām būtu jāpiemēro procenti līdz faktiskajai atgūšanai.

Arfea

IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.

1. pants

Valsts atbalsts EUR 1 299 594 apmērā, kuru Itālijas Republika nelikumīgi piešķīrusi Arfea, pārkāpjot Līguma par Eiropas Savienības darbību 108. panta 3. punktu, nav saderīgs ar iekšējo tirgu.

2. pants

1.   Itālijas Republika atgūst no saņēmēja 1. pantā minēto atbalstu.

2.   Atgūstamajām summām piemēro procentus par laikposmu no 2014. gada 7. februāra līdz to faktiskajai atgūšanai.

3.   Procentus aprēķina, procentu likmi piemērojot gan pamatsummai, gan procentiem, saskaņā ar Komisijas Regulas (EK) Nr. 794/2004 (32) V nodaļu un Komisijas Regulu (EK) Nr. 271/2008 (33), ar ko groza Regulu (EK) Nr. 794/2004.

4.   Itālijas Republika atceļ visus neveiktos maksājumus saistībā ar 1. pantā minēto atbalstu, sākot no šā lēmuma pieņemšanas dienas.

3. pants

1.   Šā lēmuma 1. pantā minēto atbalstu atgūst nekavējoties un efektīvi.

2.   Itālijas Republika nodrošina šā lēmuma īstenošanu četru mēnešu laikā no tā paziņošanas dienas.

4. pants

1.   Divu mēnešu laikā pēc šā lēmuma paziņošanas Itālijas Republika iesniedz Komisijai šādu informāciju:

| a) | kopējā no saņēmēja atgūstamā summa (sākotnējā summa ar procentiem); |
| --- | --- |

a)

kopējā no saņēmēja atgūstamā summa (sākotnējā summa ar procentiem);

| b) | sīku aprakstu par pasākumiem, kas jau veikti un paredzēti, lai izpildītu šo lēmumu; |
| --- | --- |

b)

sīku aprakstu par pasākumiem, kas jau veikti un paredzēti, lai izpildītu šo lēmumu;

| c) | dokumentus, kas pierāda, ka saņēmējs ir brīdināts par atbalsta atmaksāšanu. |
| --- | --- |

c)

dokumentus, kas pierāda, ka saņēmējs ir brīdināts par atbalsta atmaksāšanu.

2.   Itālijas Republika līdz 1. pantā minētā atbalsta atgūšanas beigām informē Komisiju par šā lēmuma izpildei noteikto valsts pasākumu īstenošanas gaitu. Pēc Komisijas vienkārša pieprasījuma tā nekavējoties sniedz ziņas par pasākumiem, ka jau veikti un ieplānoti, lai izpildītu šo lēmumu. Tā sniedz arī precīzu informāciju par atgūstamā atbalsta summām un procentiem, kas jau ir saņemti no atbalsta saņēmēja.

5. pants

Šis lēmums ir adresēts Itālijas Republikai.

Briselē, 2016. gada 10. jūnijā

Komisijas vārdā –

Komisijas locekle

Margrethe VESTAGER

---

(1)  
  OV C 219, 3.7.2015, 12. lpp.

1

(2)  Skatīt 1. zemsvītras piezīmi.

2

(3)  
  Legge 10 aprile 1981, n. 151 Legge quadro per l'ordinamento, la ristrutturazione ed il potenziamento dei trasporti pubblici locali. Istituzione del Fondo nazionale per il ripiano dei disavanzi di esercizio e per gli investimenti nel settore (GU n. 113 del 24.4.1981), pieejams vietnē: http://www.normattiva.it/uri-res/N2Ls?urn:nir:stato:legge:1981-04-10;151.

3

Legge 10 aprile 1981, n. 151 Legge quadro per l'ordinamento, la ristrutturazione ed il potenziamento dei trasporti pubblici locali. Istituzione del Fondo nazionale per il ripiano dei disavanzi di esercizio e per gli investimenti nel settore

GU n. 113 del 24.4.1981)

(4)  
  Legge regionale 23 luglio 1982, n. 16. Interventi finanziari della Regione nel settore del trasporto pubblico di persone (B.U. 28 luglio 1982, n. 30), pieejams vietnē: http://arianna.consiglioregionale.piemonte.it/base/leggi/l1982016.html.

4

Legge regionale 23 luglio 1982, n. 16. Interventi finanziari della Regione nel settore del trasporto pubblico di persone

B.U. 28 luglio 1982, n. 30

(5)  Padomes 1969. gada 26. jūnija Regula (EEK) Nr. 1191/69 par dalībvalstu darbību sakarā ar saistībām, kuras parasti uzskata par sabiedriskajiem pakalpojumiem dzelzceļa pārvadājumu, autopārvadājumu un iekšējo ūdensceļu pārvadājumu nozarē (OV L 156, 28.6.1969, 1. lpp.).

5

(6)  
  Sentenza n. 5043, 2006. gada 28. augusts.

6

Sentenza n. 5043

(7)  Lieta C-280/00 Altmark Trans pret Regierungsprasidium Magdeburg, EU:C:2003:415.

7

Altmark Trans

Regierungsprasidium Magdeburg

(8)  Skatīt pielikumu Eiropas Parlamenta un Padomes 2007. gada 23. oktobra Regulai (EK) Nr. 1370/2007 par sabiedriskā pasažieru transporta pakalpojumiem, izmantojot dzelzceļu un autoceļus, un ar ko atceļ Padomes Regulu (EEK) Nr. 1191/69 un Padomes Regulu (EEK) Nr. 1107/70 (OV L 315, 3.12.2007., 1. lpp.).

8

(9)  Saskaņā ar pielikuma 2. punktu “ietekmes ir jānovērtē, salīdzinot situāciju, kur sabiedrisko pakalpojumu sniegšanas saistības tiek pildītas, ar situāciju, kura varētu izveidoties, ja šīs saistības netiek pildītas. Lai aprēķinātu neto finanšu ietekmi, kompetentā iestāde izmanto šādu shēmu:

9

| — | izmaksas, kas rodas saistībā ar kompetentās iestādes/iestāžu uzspiestām sabiedrisko pakalpojumu sniegšanas saistībām, kuras iekļautas pakalpojumu valsts līgumā un/vai vispārējos noteikumos, vai ar šādu sabiedrisko pakalpojumu sniegšanas saistību kopumu, |
| --- | --- |

—

izmaksas, kas rodas saistībā ar kompetentās iestādes/iestāžu uzspiestām sabiedrisko pakalpojumu sniegšanas saistībām, kuras iekļautas pakalpojumu valsts līgumā un/vai vispārējos noteikumos, vai ar šādu sabiedrisko pakalpojumu sniegšanas saistību kopumu,

| — | mīnus jebkura pozitīva finansiāla ietekme, kas radusies tīklā, kurā sniedz pakalpojumus saskaņā ar attiecīgajām sabiedrisko pakalpojumu sniegšanas saistībām, |
| --- | --- |

—

mīnus jebkura pozitīva finansiāla ietekme, kas radusies tīklā, kurā sniedz pakalpojumus saskaņā ar attiecīgajām sabiedrisko pakalpojumu sniegšanas saistībām,

| — | mīnus tarifu ieņēmumi vai jebkuri citi ieņēmumi, kas rodas, izpildot attiecīgās sabiedrisko pakalpojumu sniegšanas saistības, |
| --- | --- |

—

mīnus tarifu ieņēmumi vai jebkuri citi ieņēmumi, kas rodas, izpildot attiecīgās sabiedrisko pakalpojumu sniegšanas saistības,

| — | plus samērīga peļņa, |
| --- | --- |

—

plus samērīga peļņa,

ir neto finanšu ietekme”.

(10)  1984. gada pamatlēmumā ir noteikti “standarta izmaksu” līmeņi autobusu un tramvaju pakalpojumiem Turīnas pilsētā, kā arī citās Pjemontas pašvaldībās, un turklāt ir noteiktas atšķirības starp reisiem līdzenos apvidos un reisiem kalnainos apvidos. 1. pantā ir norādīts, ka standarta izmaksas ir noteiktas, pamatojoties uz piesardzīgas un stingras vadības kritērijiem, ņemot vērā arī sniegto pakalpojumu kvalitāti un ģeogrāfiskos apstākļus. Saskaņā ar 4. pantu summa, kas iegūta no standarta izmaksu piemērošanas pakalpojuma sniedzēja veiktajiem kilometriem, nozīmē maksimāli pieļaujamo publisko iemaksu gada līmeni, ja vien pakalpojuma sniedzēja faktiskās izmaksas nav bijušas mazākas par standarta izmaksām. Ja tas tā ir, publiskās iemaksas jāpiešķir atkarībā no pakalpojuma sniedzēja faktiskajām izmaksām.

10

(11)  Lieta C-527/12 Komisija/Vācija, EU:C:2014:2193, 56. punkts un norādītā judikatūra. Sk. arī lietu C-119/05 Lucchini, EU:C:2007:434, 59. punkts.

11

Lucchini

(12)  Lieta T-17/02 Fred Olsen, 2005, ECR II-2031, 216. punkts; lieta T-289/03 BUPA un citi pret Komisiju, 2008, ECR II-81, 166.–169. un 172. punkts.

12

Fred Olsen

BUPA

(13)  Lieta C-280/00 Altmark Trans/Regierungsprasidium Magdeburg, EU:C:2003:415, 91. punkts.

13

Altmark Trans

Regierungsprasidium Magdeburg

(14)  Lieta T-157/01 Danske Busvognmænd (2004), EU:T:2004:76, 77., 78. un 79. punkts.

14

Danske Busvognmænd

(15)  Lieta T-15/14, Simet SpA/Komisija, 163. punkts.

15

Simet SpA

(16)  Lieta T-15/14, Simet SpA/Komisija, 159. punkts.

16

Simet SpA

(17)  Spriedums lietā C-156/77, Eiropas Kopienu Komisija pret Beļģijas Karalisti, 1978, EU:C:1978:180, 10. punkts.

17

(18)  Padomes 1970. gada 4. jūnija Regula (EEK) Nr. 1107/70 par atbalsta piešķiršanu pārvadājumiem pa dzelzceļu, autoceļiem un iekšējiem ūdensceļiem (OV L 130, 15.6.1970., 1. lpp.).

18

(19)  C 303/13 P Komisija/Andersen, 55. punkts

19

Andersen

(20)  Piemēram, delikts vai netaisna iedzīvošanās.

20

(21)  Spriedums apvienotajās lietās 106–120/87 Asteris un citi/Grieķija un EEK EU:C:1988:457.

21

Asteris

(22)  Skatīt Komisijas 2004. gada 16. jūnija lēmumu par Nīderlandes atbalstu Akzo-Nobel, lai samazinātu hlora pārvadājumus (lieta N 304/2003), kopsavilkuma paziņojums izdevumā OV C 81, 2.4.2005., 4. lpp. Skatīt arī Komisijas 2006. gada 20. decembra lēmumu par Nīderlandes atbalstu automobiļu demontāžas uzņēmuma Steenbergen pārcelšanu (lieta N 575/2005), kopsavilkuma paziņojums izdevumā OV C 80, 13.4.2007., 1. lpp.

22

Akzo-Nobel,

Steenbergen

(23)  
  2007. gada 18. jūlija spriedums lietā C-119/05 Lucchini, EU:C:2007:434, 59. punkts.

23

Lucchini

(24)  Skatīt turpat, 61. punktu.

24

(25)  Lieta T-15/14, Simet SpA/Komisija, 102.–103. punkts.

25

Simet SpA

(26)  
  2005. gada 28. aprīļa atzinums apvienotajās lietās C-346/03 un C-529/03 Atzori, EU:C:2005:256, 198. punkts.

26

Atzori

(27)  Lieta T-15/14, Simet SpA/Komisija, 102.–103. punkts.

27

Simet SpA

Skatīt arī Vispārējās tiesas judikatūru attiecībā uz kompensācijas klauzulām valsts atbalsta atgūšanai:

2011. gada 10. novembra spriedums lietā T-384/08 Elliniki Nafpigokataskevastiki AE Chartofylakeiou/Komisija, EU:T:2011:650, un 2012. gada 11. septembra spriedums lietā T-565/08 Corsica Ferries/Komisija, EU:T:2012:415, 23., 114. un 120.–131. punkts. Pēc analoģijas skatīt arī 2013. gada 4. decembra spriedumu lietā C-111/10 Komisija/Padome, EU:C:2013:785, 44. punkts.

Elliniki Nafpigokataskevastiki AE Chartofylakeiou

Corsica Ferries

(28)  Skatīt Tiesas spriedumu 1973. gada 12. jūlijā, Komisija/Vācijas Federatīvā Republika, C-70/72 (Recueil 1973, 813. lpp., 13. punkts).

28

Komisija/Vācijas Federatīvā Republika

Recueil

(29)  Skatīt Tiesas spriedumu 1994. gada 14. septembrī, Spānijas Karaliste/Komisija, apvienotās lietas C-278/92, C-279/92 un C-280/92 (Recueil 1994, I-4103. lpp., 75. punkts).

29

Spānijas Karaliste/Komisija

Recueil

(30)  Skatīt Tiesas spriedumu 1999. gada 17. jūnijā, Beļģija/Komisija, C-75/97 (Recueil 1999, I-3671. lpp., 64. un 65. punkts).

30

Beļģija/Komisija

Recueil

(31)  Padomes 2015. gada 13. jūlija Regula (ES) 2015/1589, ar ko nosaka sīki izstrādātus noteikumus Līguma par Eiropas Savienības darbību 108. panta piemērošanai (OV L 248, 24.9.2015., 9. lpp.).

31

(32)  Komisijas 2004. gada 21. aprīļa Regula (EK) Nr. 794/2004, ar ko īsteno Padomes Regulu (ES) 2015/1589, ar ko nosaka sīki izstrādātus noteikumus Līguma par Eiropas Savienības darbību 108. panta piemērošanai (OV L 140 30.4.2004., 1. lpp.).

32

(33)  Komisijas 2008. gada 30. janvāra Regula (EK) Nr. 271/2008, ar kuru groza Regulu (EK) Nr. 794/2004, ar ko īsteno Padomes Regulu (EK) Nr. 659/1999, ar kuru nosaka sīki izstrādātus noteikumus EK līguma 93. panta piemērošanai (OV L 82, 25.3.2008., 1. lpp.).

33

---

| 29.11.2016 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 321/76 |
| --- | --- | --- | --- |

29.11.2016

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 321/76

---

KOMISIJAS ĪSTENOŠANAS LĒMUMS (ES) 2016/2085

(2016. gada 28. novembris)

par dažiem pagaidu aizsardzības pasākumiem saistībā ar ļoti patogēno H5N8 apakštipa putnu gripu Nīderlandē

(izziņots ar dokumenta numuru C(2016) 7851)

(Autentisks ir tikai teksts nīderlandiešu valodā)

EIROPAS KOMISIJA,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,

ņemot vērā Padomes 1989. gada 11. decembra Direktīvu 89/662/EEK par veterinārajām pārbaudēm Kopienas iekšējā tirdzniecībā, lai izveidotu iekšējo tirgu (1), un jo īpaši tās 9. panta 3 punktu,

ņemot vērā Padomes 1990. gada 26. jūnija Direktīvu 90/425/EEK par veterinārajām un zootehniskajām pārbaudēm, kas piemērojamas Kopienā iekšējā tirdzniecībā ar noteiktiem dzīviem dzīvniekiem un produktiem, lai izveidotu iekšējo tirgu (2), un jo īpaši tās 10. panta 3. punktu,

tā kā:

| (1) | Putnu gripa ir vīrusa izraisīta putnu, tostarp mājputnu, infekcijas slimība. Inficēšanās ar putnu gripas vīrusu mājputniem izraisa divus galvenos minētās slimības veidus, kam atšķiras virulence. Slimības mazpatogēnā forma parasti izraisa tikai vieglus simptomus, toties ļoti patogēnajai formai lielākajā daļā mājputnu sugu ir ļoti augsta mirstība. Šī slimība var nopietni ietekmēt mājputnu audzēšanas rentabilitāti. |
| --- | --- |

(1)

Putnu gripa ir vīrusa izraisīta putnu, tostarp mājputnu, infekcijas slimība. Inficēšanās ar putnu gripas vīrusu mājputniem izraisa divus galvenos minētās slimības veidus, kam atšķiras virulence. Slimības mazpatogēnā forma parasti izraisa tikai vieglus simptomus, toties ļoti patogēnajai formai lielākajā daļā mājputnu sugu ir ļoti augsta mirstība. Šī slimība var nopietni ietekmēt mājputnu audzēšanas rentabilitāti.

| (2) | Ar putnu gripu galvenokārt saslimst putni, taču atsevišķos gadījumos inficēties var arī cilvēki, lai gan risks parasti ir ļoti mazs. |
| --- | --- |

(2)

Ar putnu gripu galvenokārt saslimst putni, taču atsevišķos gadījumos inficēties var arī cilvēki, lai gan risks parasti ir ļoti mazs.

| (3) | Putnu gripas uzliesmojuma gadījumā ir risks, ka slimības ierosinātājs var izplatīties uz citām audzētavām, kurās ir mājputni vai citi nebrīvē turēti putni. Tādējādi, pārdodot dzīvus putnus vai to produktus, tas var izplatīties no vienas dalībvalsts uz citām dalībvalstīm vai uz trešām valstīm. |
| --- | --- |

(3)

Putnu gripas uzliesmojuma gadījumā ir risks, ka slimības ierosinātājs var izplatīties uz citām audzētavām, kurās ir mājputni vai citi nebrīvē turēti putni. Tādējādi, pārdodot dzīvus putnus vai to produktus, tas var izplatīties no vienas dalībvalsts uz citām dalībvalstīm vai uz trešām valstīm.

| (4) | Padomes Direktīva 2005/94/EK (3) paredz konkrētus profilaktiskus pasākumus putnu gripas uzraudzībai un agrīnai noteikšanai un minimālos kontroles pasākumus, kas piemērojami minētās slimības uzliesmojuma gadījumā starp mājputniem vai citiem nebrīvē turētiem putniem. Minētā direktīva paredz, ka ļoti patogēnās putnu gripas uzliesmojuma gadījumā tiek izveidota aizsardzības zona un uzraudzības zona. |
| --- | --- |

(4)

Padomes Direktīva 2005/94/EK (3) paredz konkrētus profilaktiskus pasākumus putnu gripas uzraudzībai un agrīnai noteikšanai un minimālos kontroles pasākumus, kas piemērojami minētās slimības uzliesmojuma gadījumā starp mājputniem vai citiem nebrīvē turētiem putniem. Minētā direktīva paredz, ka ļoti patogēnās putnu gripas uzliesmojuma gadījumā tiek izveidota aizsardzības zona un uzraudzības zona.

| (5) | Nīderlande paziņoja Komisijai par ļoti patogēnās H5N8 apakštipa putnu gripas uzliesmojumu audzētavā, kas atrodas minētās valsts teritorijā un kurā ir mājputni vai citi nebrīvē turēti putni, un šī dalībvalsts nekavējoties veica pasākumus atbilstoši Direktīvā 2005/94/EK noteiktajām prasībām, ieskaitot aizsardzības zonas un uzraudzības zonas izveidi. |
| --- | --- |

(5)

Nīderlande paziņoja Komisijai par ļoti patogēnās H5N8 apakštipa putnu gripas uzliesmojumu audzētavā, kas atrodas minētās valsts teritorijā un kurā ir mājputni vai citi nebrīvē turēti putni, un šī dalībvalsts nekavējoties veica pasākumus atbilstoši Direktīvā 2005/94/EK noteiktajām prasībām, ieskaitot aizsardzības zonas un uzraudzības zonas izveidi.

| (6) | Komisija sadarbībā ar Nīderlandi ir izskatījusi minētos pasākumus un atzīst, ka aizsardzības zonas un uzraudzības zonas robežas, ko noteikusi minētās dalībvalsts kompetentā iestāde, atrodas pietiekami tālu no audzētavas, kurā bija apstiprināts minētās slimības uzliesmojums. |
| --- | --- |

(6)

Komisija sadarbībā ar Nīderlandi ir izskatījusi minētos pasākumus un atzīst, ka aizsardzības zonas un uzraudzības zonas robežas, ko noteikusi minētās dalībvalsts kompetentā iestāde, atrodas pietiekami tālu no audzētavas, kurā bija apstiprināts minētās slimības uzliesmojums.

| (7) | Lai novērstu nevajadzīgus tirdzniecības traucējumus Savienībā un nepieļautu, ka trešās valstis liek nepamatotus tirdzniecības šķēršļus, ir nepieciešams īsā laika posmā Savienības līmenī aprakstīt aizsardzības zonu un uzraudzības zonu, kas izveidotas Nīderlandē saistībā ar ļoti patogēno putnu gripu. |
| --- | --- |

(7)

Lai novērstu nevajadzīgus tirdzniecības traucējumus Savienībā un nepieļautu, ka trešās valstis liek nepamatotus tirdzniecības šķēršļus, ir nepieciešams īsā laika posmā Savienības līmenī aprakstīt aizsardzības zonu un uzraudzības zonu, kas izveidotas Nīderlandē saistībā ar ļoti patogēno putnu gripu.

| (8) | Tādējādi līdz nākamajai Augu, dzīvnieku, pārtikas aprites un dzīvnieku barības pastāvīgās komitejas sanāksmei šā lēmuma pielikumā būtu jānosaka aizsardzības zona un uzraudzības zona Nīderlandē, kurās piemēro Direktīvā 2005/94/EK paredzētos dzīvnieku veselības kontroles pasākumus, un būtu jānosaka šādas reģionalizācijas ilgums. |
| --- | --- |

(8)

Tādējādi līdz nākamajai Augu, dzīvnieku, pārtikas aprites un dzīvnieku barības pastāvīgās komitejas sanāksmei šā lēmuma pielikumā būtu jānosaka aizsardzības zona un uzraudzības zona Nīderlandē, kurās piemēro Direktīvā 2005/94/EK paredzētos dzīvnieku veselības kontroles pasākumus, un būtu jānosaka šādas reģionalizācijas ilgums.

| (9) | Šis lēmums nākamajā Augu, dzīvnieku, pārtikas aprites un dzīvnieku barības pastāvīgās komitejas sanāksmē ir jāpārskata, |
| --- | --- |

(9)

Šis lēmums nākamajā Augu, dzīvnieku, pārtikas aprites un dzīvnieku barības pastāvīgās komitejas sanāksmē ir jāpārskata,

IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.

1. pants

Nīderlande nodrošina, ka aizsardzības zonā un uzraudzības zonā, kas izveidotas saskaņā ar Direktīvas 2005/94/EK 16. panta 1. punktu, ir iekļauti vismaz tie apgabali, kuri norādīti šā lēmuma pielikuma A un B daļā.

2. pants

Šo lēmumu piemēro līdz 2016. gada 31. decembrim.

3. pants

Šis lēmums ir adresēts Nīderlandes Karalistei.

Briselē, 2016. gada 28. novembrī

Komisijas vārdā –

Komisijas loceklis

Vytenis ANDRIUKAITIS

---

(1)  
  OV L 395, 30.12.1989., 13. lpp.

1

(2)  
  OV L 224, 18.8.1990., 29. lpp.

2

(3)  Padomes 2005. gada 20. decembra Direktīva 2005/94/EK, ar ko paredz Kopienas pasākumus putnu gripas kontrolei un atceļ Direktīvu 92/40/EEK (OV L 10, 14.1.2006., 16. lpp.).

3

---

PIELIKUMS

A DAĻA

Lēmuma 1. pantā minētā aizsardzības zona:

| Valsts ISO kods | Dalībvalsts | Nosaukums |
| --- | --- | --- |
| NL | Nīderlande | Aptvertais apgabals
  Biddinghuizen






  — | Vanaf kruising Swifterweg (N710) met Hoge Vaart (water), Hoge Vaart volgen in noordoostelijke richting tot aan Oosterwoldertocht (water). |

Valsts ISO kods

Dalībvalsts

Nosaukums

NL

Nīderlande

Aptvertais apgabals

Biddinghuizen

—

Vanaf kruising Swifterweg (N710) met Hoge Vaart (water), Hoge Vaart volgen in noordoostelijke richting tot aan Oosterwoldertocht (water).

| — | Oosterwoldertocht volgen in zuidoostelijke richting tot aan Elburgerweg (N309). |
| --- | --- |

—

Oosterwoldertocht volgen in zuidoostelijke richting tot aan Elburgerweg (N309).

| — | Elburgerweg (N309) volgen tot aan de brug in Flevoweg over het Veluwemeer. |
| --- | --- |

—

Elburgerweg (N309) volgen tot aan de brug in Flevoweg over het Veluwemeer.

| — | Veluwemeer volgen in zuidwestelijke richting tot aan Bremerbergweg (N708). |
| --- | --- |

—

Veluwemeer volgen in zuidwestelijke richting tot aan Bremerbergweg (N708).

| — | Bremerbergweg (N708) volgen in noodwestelijke richting overgaand in Oldebroekerweg tot aan Swifterweg (N710). |
| --- | --- |

—

Bremerbergweg (N708) volgen in noodwestelijke richting overgaand in Oldebroekerweg tot aan Swifterweg (N710).

| — | Swifterweg (N710)volgen in noordelijke richting tot aan Hoge Vaart (water). |
| --- | --- |

—

Swifterweg (N710)volgen in noordelijke richting tot aan Hoge Vaart (water).

B DAĻA

Lēmuma 1. pantā minētā uzraudzības zona:

| Valsts ISO kods | Dalībvalsts | Nosaukums |
| --- | --- | --- |
| NL | Nīderlande | Aptvertais apgabals
  Biddinghuizen






  — | Vanaf Knardijk N302 in Harderwijk de N302 volgen in noordwestelijke richting tot aan de N305. |

Valsts ISO kods

Dalībvalsts

Nosaukums

NL

Nīderlande

Aptvertais apgabals

Biddinghuizen

—

Vanaf Knardijk N302 in Harderwijk de N302 volgen in noordwestelijke richting tot aan de N305.

| — | Bij splitsing de N305 volgen in noordelijke richting tot aan N302. |
| --- | --- |

—

Bij splitsing de N305 volgen in noordelijke richting tot aan N302.

| — | De N302 volgen tot Vleetweg. |
| --- | --- |

—

De N302 volgen tot Vleetweg.

| — | De Vleetweg volgen tot aan de Kuilweg. |
| --- | --- |

—

De Vleetweg volgen tot aan de Kuilweg.

| — | De kuilweg volgen tot aan de Rietweg. |
| --- | --- |

—

De kuilweg volgen tot aan de Rietweg.

| — | De Rietweg volgen in noordoostelijke richting tot aan de Larserringweg. |
| --- | --- |

—

De Rietweg volgen in noordoostelijke richting tot aan de Larserringweg.

| — | De Larserringweg volgen in noordelijke richting tot de Zeeasterweg. |
| --- | --- |

—

De Larserringweg volgen in noordelijke richting tot de Zeeasterweg.

| — | De Zeeasterweg volgen in oostelijke richting tot aan Lisdoddepad. |
| --- | --- |

—

De Zeeasterweg volgen in oostelijke richting tot aan Lisdoddepad.

| — | Lisdoddepad volgen in noordelijke richting tot aan de Dronterweg. |
| --- | --- |

—

Lisdoddepad volgen in noordelijke richting tot aan de Dronterweg.

| — | De Dronterweg volgen in oostelijke richting tot aan de Biddingweg (N710). |
| --- | --- |

—

De Dronterweg volgen in oostelijke richting tot aan de Biddingweg (N710).

| — | De Biddingweg (N710) in noordelijke richting volgen tot aan de Elandweg. |
| --- | --- |

—

De Biddingweg (N710) in noordelijke richting volgen tot aan de Elandweg.

| — | De Elandweg volgen in westelijke richting tot aan de Dronterringweg (N307). |
| --- | --- |

—

De Elandweg volgen in westelijke richting tot aan de Dronterringweg (N307).

| — | Dronterringweg (N307) volgen in Zuidoostelijke overgaand in Hanzeweg tot aan Drontermeer(Water). |
| --- | --- |

—

Dronterringweg (N307) volgen in Zuidoostelijke overgaand in Hanzeweg tot aan Drontermeer(Water).

| — | Drontermeer volgen in zuidelijke richting ter hoogte van Buitendijks. |
| --- | --- |

—

Drontermeer volgen in zuidelijke richting ter hoogte van Buitendijks.

| — | Buitendijks overgaand in Buitendijksweg overgaand in Groote Woldweg volgen tot aan Zwarteweg. |
| --- | --- |

—

Buitendijks overgaand in Buitendijksweg overgaand in Groote Woldweg volgen tot aan Zwarteweg.

| — | De Zwarteweg in westelijke richting volgen tot aan de Mheneweg Noord. |
| --- | --- |

—

De Zwarteweg in westelijke richting volgen tot aan de Mheneweg Noord.

| — | Mheneweg Noord volgen in zuidelijke richting tot aan de Zuiderzeestraatweg. |
| --- | --- |

—

Mheneweg Noord volgen in zuidelijke richting tot aan de Zuiderzeestraatweg.

| — | Zuiderzeestraatweg in zuidwestelijke richting volgen tot aan de Feithenhofsweg. |
| --- | --- |

—

Zuiderzeestraatweg in zuidwestelijke richting volgen tot aan de Feithenhofsweg.

| — | Feithenhofsweg volgen in zuidelijkerichting tot aan Bovenstraatweg. |
| --- | --- |

—

Feithenhofsweg volgen in zuidelijkerichting tot aan Bovenstraatweg.

| — | Bovenstraatweg in westelijke richting volgen tot aan Laanzichtsweg. |
| --- | --- |

—

Bovenstraatweg in westelijke richting volgen tot aan Laanzichtsweg.

| — | Laanzichtsweg volgen in zuidelijke richting tot aan Bovendwarsweg. |
| --- | --- |

—

Laanzichtsweg volgen in zuidelijke richting tot aan Bovendwarsweg.

| — | Bovendwarsweg volgen in westelijke richting tot aan de Eperweg (N309). |
| --- | --- |

—

Bovendwarsweg volgen in westelijke richting tot aan de Eperweg (N309).

| — | Eperweg (N309) volgen in zuidelijke richting tot aan autosnelweg A28 (E232). |
| --- | --- |

—

Eperweg (N309) volgen in zuidelijke richting tot aan autosnelweg A28 (E232).

| — | A28 (E232) volgen in zuidwestelijke richting tot aan Harderwijkerweg (N303). |
| --- | --- |

—

A28 (E232) volgen in zuidwestelijke richting tot aan Harderwijkerweg (N303).

| — | Harderwijkerweg(N303) volgen in zuidelijke richting tot aan Horsterweg. |
| --- | --- |

—

Harderwijkerweg(N303) volgen in zuidelijke richting tot aan Horsterweg.

| — | Horsterweg volgen in westelijke richting tot aan Oude Nijkerkerweg. |
| --- | --- |

—

Horsterweg volgen in westelijke richting tot aan Oude Nijkerkerweg.

| — | Oude Nijkerkerweg overgaand in arendlaan volgen in zuidwestelijke richting tot aan Zandkampweg. |
| --- | --- |

—

Oude Nijkerkerweg overgaand in arendlaan volgen in zuidwestelijke richting tot aan Zandkampweg.

| — | Zandkampweg volgen in noordwestelijke richting tot aan Telgterengweg. |
| --- | --- |

—

Zandkampweg volgen in noordwestelijke richting tot aan Telgterengweg.

| — | Telgterengweg volgen in zuidwestelijke richting tot aan Bulderweg. |
| --- | --- |

—

Telgterengweg volgen in zuidwestelijke richting tot aan Bulderweg.

| — | Bulderweg volgen in westelijke richting tot aan Nijkerkerweg. |
| --- | --- |

—

Bulderweg volgen in westelijke richting tot aan Nijkerkerweg.

| — | Nijkerkerweg volgen in westelijke richting tot aan Riebroeksesteeg. |
| --- | --- |

—

Nijkerkerweg volgen in westelijke richting tot aan Riebroeksesteeg.

| — | Riebroekersteeg volgen in noordelijke/westelijke richting (doodlopend) overstekend A28 tot aan Nuldernauw (water). |
| --- | --- |

—

Riebroekersteeg volgen in noordelijke/westelijke richting (doodlopend) overstekend A28 tot aan Nuldernauw (water).

| — | Nuldernauw volgen in noordelijke richting overgaand in Wolderwijd (water) tot aan Knardijk (N302). |
| --- | --- |

—

Nuldernauw volgen in noordelijke richting overgaand in Wolderwijd (water) tot aan Knardijk (N302).

| — | N302 volgen in Noordwestelijke richting tot aan N305. |
| --- | --- |

—

N302 volgen in Noordwestelijke richting tot aan N305.

---

| 29.11.2016 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 321/80 |
| --- | --- | --- | --- |

29.11.2016

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 321/80

---

KOMISIJAS ĪSTENOŠANAS LĒMUMS (ES) 2016/2086

(2016. gada 28. novembris)

par dažiem pagaidu aizsardzības pasākumiem saistībā ar ļoti patogēno H5N8 apakštipa putnu gripu Zviedrijā

(izziņots ar dokumenta numuru C(2016) 7852)

(Autentisks ir tikai teksts zviedru valodā)

EIROPAS KOMISIJA,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,

ņemot vērā Padomes 1989. gada 11. decembra Direktīvu 89/662/EEK par veterinārajām pārbaudēm Kopienas iekšējā tirdzniecībā, lai izveidotu iekšējo tirgu (1), un jo īpaši tās 9. panta 3. punktu,

ņemot vērā Padomes 1990. gada 26. jūnija Direktīvu 90/425/EEK par veterinārajām un zootehniskajām pārbaudēm, kas piemērojamas Kopienā iekšējā tirdzniecībā ar noteiktiem dzīviem dzīvniekiem un produktiem, lai izveidotu iekšējo tirgu (2), un jo īpaši tās 10. panta 3. punktu,

tā kā:

| (1) | Putnu gripa ir vīrusa izraisīta putnu, tostarp mājputnu, infekcijas slimība. Inficēšanās ar putnu gripas vīrusu mājputniem izraisa divus galvenos minētās slimības veidus, kam atšķiras virulence. Mazpatogēnā gripa izraisa tikai vieglus simptomus, savukārt ļoti patogēnajai gripai ir ļoti augsti mirstības rādītāji vairākumā mājputnu sugu. Šī slimība var nopietni ietekmēt mājputnu audzēšanas rentabilitāti. |
| --- | --- |

(1)

Putnu gripa ir vīrusa izraisīta putnu, tostarp mājputnu, infekcijas slimība. Inficēšanās ar putnu gripas vīrusu mājputniem izraisa divus galvenos minētās slimības veidus, kam atšķiras virulence. Mazpatogēnā gripa izraisa tikai vieglus simptomus, savukārt ļoti patogēnajai gripai ir ļoti augsti mirstības rādītāji vairākumā mājputnu sugu. Šī slimība var nopietni ietekmēt mājputnu audzēšanas rentabilitāti.

| (2) | Ar putnu gripu galvenokārt saslimst putni, taču atsevišķos gadījumos inficēties var arī cilvēki, lai gan risks parasti ir ļoti mazs. |
| --- | --- |

(2)

Ar putnu gripu galvenokārt saslimst putni, taču atsevišķos gadījumos inficēties var arī cilvēki, lai gan risks parasti ir ļoti mazs.

| (3) | Putnu gripas uzliesmojuma gadījumā ir risks, ka slimības ierosinātājs var izplatīties uz citām audzētavām, kurās ir mājputni vai citi nebrīvē turēti putni. Tādējādi, pārdodot dzīvus putnus vai to produktus, tas var izplatīties no vienas dalībvalsts uz citām dalībvalstīm vai uz trešām valstīm. |
| --- | --- |

(3)

Putnu gripas uzliesmojuma gadījumā ir risks, ka slimības ierosinātājs var izplatīties uz citām audzētavām, kurās ir mājputni vai citi nebrīvē turēti putni. Tādējādi, pārdodot dzīvus putnus vai to produktus, tas var izplatīties no vienas dalībvalsts uz citām dalībvalstīm vai uz trešām valstīm.

| (4) | Padomes Direktīva 2005/94/EK (3) paredz konkrētus profilaktiskus pasākumus putnu gripas uzraudzībai un agrīnai noteikšanai un minimālos kontroles pasākumus, kas piemērojami minētās slimības uzliesmojuma gadījumā starp mājputniem vai citiem nebrīvē turētiem putniem. Minētā direktīva paredz aizsardzības zonas un uzraudzības zonas izveidi ļoti patogēnās putnu gripas uzliesmojuma gadījumā. |
| --- | --- |

(4)

Padomes Direktīva 2005/94/EK (3) paredz konkrētus profilaktiskus pasākumus putnu gripas uzraudzībai un agrīnai noteikšanai un minimālos kontroles pasākumus, kas piemērojami minētās slimības uzliesmojuma gadījumā starp mājputniem vai citiem nebrīvē turētiem putniem. Minētā direktīva paredz aizsardzības zonas un uzraudzības zonas izveidi ļoti patogēnās putnu gripas uzliesmojuma gadījumā.

| (5) | Zviedrija paziņoja Komisijai par ļoti patogēnās H5N8 apakštipa putnu gripas uzliesmojumu audzētavā, kas atrodas minētās valsts teritorijā un kurā ir mājputni vai citi nebrīvē turēti putni, un šī dalībvalsts nekavējoties veica pasākumus atbilstoši Direktīvā 2005/94/EK noteiktajām prasībām, ieskaitot aizsardzības zonu un uzraudzības zonu izveidi. |
| --- | --- |

(5)

Zviedrija paziņoja Komisijai par ļoti patogēnās H5N8 apakštipa putnu gripas uzliesmojumu audzētavā, kas atrodas minētās valsts teritorijā un kurā ir mājputni vai citi nebrīvē turēti putni, un šī dalībvalsts nekavējoties veica pasākumus atbilstoši Direktīvā 2005/94/EK noteiktajām prasībām, ieskaitot aizsardzības zonu un uzraudzības zonu izveidi.

| (6) | Komisija sadarbībā ar Zviedriju ir izskatījusi minētos pasākumus un atzīst, ka aizsardzības zonas un uzraudzības zonas robežas, ko noteikusi minētās dalībvalsts kompetentā iestāde, atrodas pietiekami tālu no audzētavas, kurā bija apstiprināts minētās slimības uzliesmojums. |
| --- | --- |

(6)

Komisija sadarbībā ar Zviedriju ir izskatījusi minētos pasākumus un atzīst, ka aizsardzības zonas un uzraudzības zonas robežas, ko noteikusi minētās dalībvalsts kompetentā iestāde, atrodas pietiekami tālu no audzētavas, kurā bija apstiprināts minētās slimības uzliesmojums.

| (7) | Lai novērstu nevajadzīgus tirdzniecības traucējumus Savienībā un nepieļautu, ka trešās valstis liek nepamatotus tirdzniecības šķēršļus, ir nepieciešams īsā laika posmā Savienības līmenī aprakstīt aizsardzības zonu un uzraudzības zonu, kas izveidotas Zviedrijā saistībā ar ļoti patogēno putnu gripu. |
| --- | --- |

(7)

Lai novērstu nevajadzīgus tirdzniecības traucējumus Savienībā un nepieļautu, ka trešās valstis liek nepamatotus tirdzniecības šķēršļus, ir nepieciešams īsā laika posmā Savienības līmenī aprakstīt aizsardzības zonu un uzraudzības zonu, kas izveidotas Zviedrijā saistībā ar ļoti patogēno putnu gripu.

| (8) | Tādējādi līdz nākamajai Augu, dzīvnieku, pārtikas aprites un dzīvnieku barības pastāvīgās komitejas sanāksmei šā lēmuma pielikumā būtu jānosaka aizsardzības zona un uzraudzības zona Zviedrijā, kurās piemēro Direktīvā 2005/94/EK paredzētos dzīvnieku veselības kontroles pasākumus, un būtu jānosaka šādas reģionalizācijas ilgums. |
| --- | --- |

(8)

Tādējādi līdz nākamajai Augu, dzīvnieku, pārtikas aprites un dzīvnieku barības pastāvīgās komitejas sanāksmei šā lēmuma pielikumā būtu jānosaka aizsardzības zona un uzraudzības zona Zviedrijā, kurās piemēro Direktīvā 2005/94/EK paredzētos dzīvnieku veselības kontroles pasākumus, un būtu jānosaka šādas reģionalizācijas ilgums.

| (9) | Šis lēmums nākamajā Augu, dzīvnieku, pārtikas aprites un dzīvnieku barības pastāvīgās komitejas sanāksmē ir jāpārskata, |
| --- | --- |

(9)

Šis lēmums nākamajā Augu, dzīvnieku, pārtikas aprites un dzīvnieku barības pastāvīgās komitejas sanāksmē ir jāpārskata,

IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.

1. pants

Zviedrija nodrošina, ka aizsardzības zonā un uzraudzības zonā, kas izveidotas saskaņā ar Direktīvas 2005/94/EK 16. panta 1. punktu, ir iekļauti vismaz tie apgabali, kuri norādīti šā lēmuma pielikuma A un B daļā.

2. pants

Šo lēmumu piemēro līdz 2016. gada 31. decembrim.

3. pants

Šis lēmums ir adresēts Zviedrijas Karalistei.

Briselē, 2016. gada 28. novembrī

Komisijas vārdā –

Komisijas loceklis

Vytenis ANDRIUKAITIS

---

(1)  
  OV L 395, 30.12.1989., 13. lpp.

1

(2)  
  OV L 224, 18.8.1990., 29. lpp.

2

(3)  Padomes 2005. gada 20. decembra Direktīva 2005/94/EK, ar ko paredz Kopienas pasākumus putnu gripas kontrolei un atceļ Direktīvu 92/40/EEK (OV L 10, 14.1.2006., 16. lpp.).

3

---

PIELIKUMS

A DAĻA

Lēmuma 1. pantā minētā aizsardzības zona:

| Valsts ISO kods | Dalībvalsts | Nosaukums |
| --- | --- | --- |
| SE | Zviedrija | Aptvertais apgabals
  To Helsingborg pašvaldības daļu teritorija (ADNS kods 01200), kas atrodas 3 km rādiusā no centra, kura WGS84 (decimālās) koordinātas ir N56,053495 un E12,848939. |

Valsts ISO kods

Dalībvalsts

Nosaukums

SE

Zviedrija

Aptvertais apgabals

To Helsingborg pašvaldības daļu teritorija (ADNS kods 01200), kas atrodas 3 km rādiusā no centra, kura WGS84 (decimālās) koordinātas ir N56,053495 un E12,848939.

B DAĻA

Lēmuma 1. pantā minētā uzraudzības zona:

| Valsts ISO kods | Dalībvalsts | Nosaukums |
| --- | --- | --- |
| SE | Zviedrija | Aptvertais apgabals
  To Helsingborg, Ängelholm, Bjuv un Åstorp (ADNS kods 01200) pašvaldības daļu teritorija, kas atrodas aiz apgabala, kurš aprakstīts aizsardzības zonā, un 10 km rādiusā no centra, kura WGS84 (decimālās) koordinātas ir N56,053495 un E12,848939. |

Valsts ISO kods

Dalībvalsts

Nosaukums

SE

Zviedrija

Aptvertais apgabals

To Helsingborg, Ängelholm, Bjuv un Åstorp (ADNS kods 01200) pašvaldības daļu teritorija, kas atrodas aiz apgabala, kurš aprakstīts aizsardzības zonā, un 10 km rādiusā no centra, kura WGS84 (decimālās) koordinātas ir N56,053495 un E12,848939.

---