# Eiropas Savienības L 272/2016

| | ISSN 1977-0715 |
| --- | --- |
| Eiropas Savienības
  Oficiālais Vēstnesis | L 272 |
| | |
| Izdevums latviešu valodā | Tiesību akti | 59. gadagājums2016. gada 7. oktobris |

ISSN 1977-0715

Eiropas Savienības

Oficiālais Vēstnesis

L 272

Izdevums latviešu valodā

Tiesību akti

59. gadagājums2016. gada 7. oktobris

---

| Saturs | | II   Neleģislatīvi akti | Lappuse |
| --- | --- | --- | --- |
| | | STARPTAUTISKI NOLĪGUMI |
| | * | Paziņojums par to, lai provizoriski piemērotu Ekonomisko partnerattiecību pagaidu nolīgumu starp Kotdivuāru, no vienas puses, un Eiropas Kopienu un tās dalībvalstīm, no otras puses | 1 |
| | | REGULAS |
| | * | Komisijas Regula (ES) 2016/1776 (2016. gada 6. oktobris), ar ko attiecībā uz sukralozes (E 955) izmantošanu par garšas pastiprinātāju košļājamā gumijā ar pievienotiem cukuriem vai polioliem groza Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (EK) Nr. 1333/2008 II pielikumu (
  1
  ) | 2 |
| | * | Komisijas Īstenošanas regula (ES) 2016/1777 (2016. gada 6. oktobris), ar ko konkrētu Ķīnas Tautas Republikas izcelsmes neleģētā tērauda vai cita leģētā tērauda biezlokšņu importam nosaka pagaidu antidempinga maksājumu | 5 |
| | * | Komisijas Īstenošanas regula (ES) 2016/1778 (2016. gada 6. oktobris), ar ko nosaka pagaidu antidempinga maksājumu konkrētu Ķīnas Tautas Republikas izcelsmes karsti velmētu plakanu dzelzs, neleģētā tērauda vai cita leģētā tērauda velmējumu importam | 33 |
| | | Komisijas Īstenošanas regula (ES) 2016/1779 (2016. gada 6. oktobris), ar kuru nosaka standarta importa vērtības atsevišķu veidu augļu un dārzeņu ievešanas cenas noteikšanai | 70 |
| | | LĒMUMI |
| | * | Padomes Lēmums (ES) 2016/1780 (2016. gada 29. septembris) par nostāju, kas Eiropas Savienības vārdā ir jāieņem Apvienotajā komitejā, kura izveidota saskaņā ar Nolīgumu starp Eiropas Savienību un Gruziju par vīzu atvieglotu izsniegšanu, attiecībā uz kopēju pamatnostādņu pieņemšanu minētā nolīguma īstenošanai | 72 |
| | * | Komisijas Īstenošanas lēmums (ES) 2016/1781 (2016. gada 5. oktobris), ar ko attiecībā uz ieraksta par Senpjēru un Mikelonu iekļaušanu to trešo valstu vai to daļu sarakstā, no kurām Savienībā atļauts ievest gaļas produktus un apstrādātus kuņģus, pūšļus un zarnas, groza Lēmuma 2007/777/EK II pielikumu
  (izziņots ar dokumenta numuru C(2016) 6287)

   (
  1
  ) | 88 |
| | * | Komisijas Īstenošanas lēmums (ES) 2016/1782 (2016. gada 5. oktobris), ar ko Lēmumu 2008/185/EK groza attiecībā uz Lietuvas iekļaušanu to dalībvalstu sarakstā, kurās ir apstiprinātas valsts kontroles programmas Aujeski slimības izskaušanai, un atjaunina III pielikumā uzskaitīto valsts iestāžu sarakstu
  (izziņots ar dokumenta numuru C(2016) 6288)

   (
  1
  ) | 90 |

Saturs

II   Neleģislatīvi akti

Lappuse

STARPTAUTISKI NOLĪGUMI

*

Paziņojums par to, lai provizoriski piemērotu Ekonomisko partnerattiecību pagaidu nolīgumu starp Kotdivuāru, no vienas puses, un Eiropas Kopienu un tās dalībvalstīm, no otras puses

1

REGULAS

*

Komisijas Regula (ES) 2016/1776 (2016. gada 6. oktobris), ar ko attiecībā uz sukralozes (E 955) izmantošanu par garšas pastiprinātāju košļājamā gumijā ar pievienotiem cukuriem vai polioliem groza Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (EK) Nr. 1333/2008 II pielikumu (
  1
  )

1

2

*

Komisijas Īstenošanas regula (ES) 2016/1777 (2016. gada 6. oktobris), ar ko konkrētu Ķīnas Tautas Republikas izcelsmes neleģētā tērauda vai cita leģētā tērauda biezlokšņu importam nosaka pagaidu antidempinga maksājumu

5

*

Komisijas Īstenošanas regula (ES) 2016/1778 (2016. gada 6. oktobris), ar ko nosaka pagaidu antidempinga maksājumu konkrētu Ķīnas Tautas Republikas izcelsmes karsti velmētu plakanu dzelzs, neleģētā tērauda vai cita leģētā tērauda velmējumu importam

33

Komisijas Īstenošanas regula (ES) 2016/1779 (2016. gada 6. oktobris), ar kuru nosaka standarta importa vērtības atsevišķu veidu augļu un dārzeņu ievešanas cenas noteikšanai

70

LĒMUMI

*

Padomes Lēmums (ES) 2016/1780 (2016. gada 29. septembris) par nostāju, kas Eiropas Savienības vārdā ir jāieņem Apvienotajā komitejā, kura izveidota saskaņā ar Nolīgumu starp Eiropas Savienību un Gruziju par vīzu atvieglotu izsniegšanu, attiecībā uz kopēju pamatnostādņu pieņemšanu minētā nolīguma īstenošanai

72

*

Komisijas Īstenošanas lēmums (ES) 2016/1781 (2016. gada 5. oktobris), ar ko attiecībā uz ieraksta par Senpjēru un Mikelonu iekļaušanu to trešo valstu vai to daļu sarakstā, no kurām Savienībā atļauts ievest gaļas produktus un apstrādātus kuņģus, pūšļus un zarnas, groza Lēmuma 2007/777/EK II pielikumu
  (izziņots ar dokumenta numuru C(2016) 6287)

   (
  1
  )

(izziņots ar dokumenta numuru C(2016) 6287)

1

88

*

Komisijas Īstenošanas lēmums (ES) 2016/1782 (2016. gada 5. oktobris), ar ko Lēmumu 2008/185/EK groza attiecībā uz Lietuvas iekļaušanu to dalībvalstu sarakstā, kurās ir apstiprinātas valsts kontroles programmas Aujeski slimības izskaušanai, un atjaunina III pielikumā uzskaitīto valsts iestāžu sarakstu
  (izziņots ar dokumenta numuru C(2016) 6288)

   (
  1
  )

(izziņots ar dokumenta numuru C(2016) 6288)

1

90

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Dokuments attiecas uz EEZ |

---

(1)   Dokuments attiecas uz EEZ

1

| LV | Tiesību akti, kuru virsraksti ir gaišajā drukā, attiecas uz kārtējiem jautājumiem lauksaimniecības jomā un parasti ir spēkā tikai ierobežotu laika posmu.
  Visu citu tiesību aktu virsraksti ir tumšajā drukā, un pirms tiem ir zvaigznīte. |
| --- | --- |

LV

Tiesību akti, kuru virsraksti ir gaišajā drukā, attiecas uz kārtējiem jautājumiem lauksaimniecības jomā un parasti ir spēkā tikai ierobežotu laika posmu.

Visu citu tiesību aktu virsraksti ir tumšajā drukā, un pirms tiem ir zvaigznīte.

---

II Neleģislatīvi akti

STARPTAUTISKI NOLĪGUMI

| 7.10.2016 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 272/1 |
| --- | --- | --- | --- |

7.10.2016

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 272/1

---

Paziņojums par to, lai provizoriski piemērotu Ekonomisko partnerattiecību pagaidu nolīgumu starp Kotdivuāru, no vienas puses, un Eiropas Kopienu un tās dalībvalstīm, no otras puses

Eiropas Savienība un Kotdivuāras Republika saskaņā ar minētā nolīguma 75. pantu ir paziņojušas par to, ka ir pabeigtas procedūras, kas vajadzīgas, lai provizoriski piemērotu Ekonomisko partnerattiecību pagaidu nolīgumu starp Kotdivuāru, no vienas puses, un Eiropas Kopienu un tās dalībvalstīm, no otras puses (1). Tādējādi nolīgumu starp Eiropas Savienību un Kotdivuāras Republiku provizoriski piemēro no 2016. gada 3. septembra.

1

Kamēr vēl netiek piemērots jaunais kopējais savstarpējais režīms, kā paredzēts nolīguma 14. panta 2. punktā, abas Puses ir vienojušās piemērot noteikumus, kas iekļauti Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) 2016/1076 (2016. gada 8. jūnijs) II pielikumā “Izcelsmes noteikumi, kas attiecas uz jēdziena” noteiktas izcelsmes izstrādājumi “definīciju, un administratīvās sadarbības pasākumi”.

---

(1)  
  OV L 59, 3.3.2009., 1. lpp.

1

---

REGULAS

| 7.10.2016 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 272/2 |
| --- | --- | --- | --- |

7.10.2016

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 272/2

---

KOMISIJAS REGULA (ES) 2016/1776

(2016. gada 6. oktobris),

ar ko attiecībā uz sukralozes (E 955) izmantošanu par garšas pastiprinātāju košļājamā gumijā ar pievienotiem cukuriem vai polioliem groza Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (EK) Nr. 1333/2008 II pielikumu

(Dokuments attiecas uz EEZ)

EIROPAS KOMISIJA,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2008. gada 16. decembra Regulu (EK) Nr. 1333/2008 par pārtikas piedevām (1) un jo īpaši tās 10. panta 3. punktu,

tā kā:

| (1) | Regulas (EK) Nr. 1333/2008 II pielikumā ir noteikts Savienības atļauto pārtikas piedevu saraksts un to lietošanas nosacījumi. |
| --- | --- |

(1)

Regulas (EK) Nr. 1333/2008 II pielikumā ir noteikts Savienības atļauto pārtikas piedevu saraksts un to lietošanas nosacījumi.

| (2) | Minēto sarakstu pēc Komisijas iniciatīvas vai pēc pieteikuma saņemšanas var atjaunināt saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (EK) Nr. 1331/2008 (2) 3. panta 1. punktā minēto vienoto procedūru. |
| --- | --- |

(2)

Minēto sarakstu pēc Komisijas iniciatīvas vai pēc pieteikuma saņemšanas var atjaunināt saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (EK) Nr. 1331/2008 (2) 3. panta 1. punktā minēto vienoto procedūru.

| (3) | 2015. gada 19. janvārī tika iesniegts pieteikums uz to, lai sukralozi (E 955) atļautu lietot par aromatizētāju košļājamā gumijā ar pievienotiem cukuriem vai polioliem. Pēc tam pieteikumu saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1331/2008 4. pantu darīja pieejamu dalībvalstīm. |
| --- | --- |

(3)

2015. gada 19. janvārī tika iesniegts pieteikums uz to, lai sukralozi (E 955) atļautu lietot par aromatizētāju košļājamā gumijā ar pievienotiem cukuriem vai polioliem. Pēc tam pieteikumu saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1331/2008 4. pantu darīja pieejamu dalībvalstīm.

| (4) | Sukralozi 2000. gadā izvērtēja Eiropas Savienības Pārtikas zinātniskā komiteja (SCF), kas noteica pieņemamo dienas devu (PDD) 15 mg uz kg ķermeņa svara dienā (3). |
| --- | --- |

(4)

Sukralozi 2000. gadā izvērtēja Eiropas Savienības Pārtikas zinātniskā komiteja (SCF), kas noteica pieņemamo dienas devu (PDD) 15 mg uz kg ķermeņa svara dienā (3).

| (5) | Košļājamās gumijās ar pievienotiem cukuriem vai polioliem par garšas pastiprinātāju lietojot sukralozi (E 955), kopumā intensificējas košļājamās gumijas garša un, gumiju košļājot, minētā intensitāte salīdzinājumā ar citām pārtikas piedevu formulām saglabājas ilgāk. Pastiprinoties garšas intensitātei un garšai paildzinoties, patērētājs kopumā kvalitatīvāk izjūt košļājamās gumijas lietošanu. |
| --- | --- |

(5)

Košļājamās gumijās ar pievienotiem cukuriem vai polioliem par garšas pastiprinātāju lietojot sukralozi (E 955), kopumā intensificējas košļājamās gumijas garša un, gumiju košļājot, minētā intensitāte salīdzinājumā ar citām pārtikas piedevu formulām saglabājas ilgāk. Pastiprinoties garšas intensitātei un garšai paildzinoties, patērētājs kopumā kvalitatīvāk izjūt košļājamās gumijas lietošanu.

| (6) | Atļaujot sukralozi lietot ar devu 1 200 mg uz kg košļājamās gumijās ar pievienotiem cukuriem vai polioliem, E 955 uzņemšana paaugstinātos līdz šādām robežvērtībām: no 0 līdz 0,1 % PDD vidēja patēriņa gadījumā un no 0 līdz 4,3 % PDD augsta līmeņa patēriņa gadījumā. Uzskata, ka patērētājiem tā ir papildu nebūtiska ekspozīcija un tāpēc bažas par kaitīgumu nerada. |
| --- | --- |

(6)

Atļaujot sukralozi lietot ar devu 1 200 mg uz kg košļājamās gumijās ar pievienotiem cukuriem vai polioliem, E 955 uzņemšana paaugstinātos līdz šādām robežvērtībām: no 0 līdz 0,1 % PDD vidēja patēriņa gadījumā un no 0 līdz 4,3 % PDD augsta līmeņa patēriņa gadījumā. Uzskata, ka patērētājiem tā ir papildu nebūtiska ekspozīcija un tāpēc bažas par kaitīgumu nerada.

| (7) | Saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1331/2008 3. panta 2. punktu, lai atjauninātu Savienības atļauto pārtikas piedevu sarakstu, kas iekļauts Regulas (EK) Nr. 1333/2008 II pielikumā, Komisijai jālūdz Eiropas Pārtikas nekaitīguma iestādes (“Iestādes”) atzinums, izņemot gadījumus, kur attiecīgie atjauninājumi nevar nelabvēlīgi ietekmēt cilvēka veselību. Tā kā atļauja sukralozi (E 955) izmantot par garšas pastiprinātāju košļājamām gumijām ar pievienotiem cukuriem vai polioliem ir tāds minētā saraksta atjauninājums, kas cilvēka veselību ietekmēt nevarētu, Iestādes atzinumu lūgt nav nepieciešams. |
| --- | --- |

(7)

Saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1331/2008 3. panta 2. punktu, lai atjauninātu Savienības atļauto pārtikas piedevu sarakstu, kas iekļauts Regulas (EK) Nr. 1333/2008 II pielikumā, Komisijai jālūdz Eiropas Pārtikas nekaitīguma iestādes (“Iestādes”) atzinums, izņemot gadījumus, kur attiecīgie atjauninājumi nevar nelabvēlīgi ietekmēt cilvēka veselību. Tā kā atļauja sukralozi (E 955) izmantot par garšas pastiprinātāju košļājamām gumijām ar pievienotiem cukuriem vai polioliem ir tāds minētā saraksta atjauninājums, kas cilvēka veselību ietekmēt nevarētu, Iestādes atzinumu lūgt nav nepieciešams.

| (8) | Tāpēc ir lietderīgi sukralozi (E 955) atļaut lietot par garšas pastiprinātāju košļājamām gumijām ar pievienotiem cukuriem vai polioliem maksimālajā līmenī 1 200 mg/kg (5.3. pārtikas apakškategorija). |
| --- | --- |

(8)

Tāpēc ir lietderīgi sukralozi (E 955) atļaut lietot par garšas pastiprinātāju košļājamām gumijām ar pievienotiem cukuriem vai polioliem maksimālajā līmenī 1 200 mg/kg (5.3. pārtikas apakškategorija).

| (9) | Tāpēc attiecīgi jāgroza Regulas (EK) Nr. 1333/2008 II pielikums. |
| --- | --- |

(9)

Tāpēc attiecīgi jāgroza Regulas (EK) Nr. 1333/2008 II pielikums.

| (10) | Šajā regulā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Augu, dzīvnieku, pārtikas aprites un dzīvnieku barības pastāvīgās komitejas atzinumu, |
| --- | --- |

(10)

Šajā regulā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Augu, dzīvnieku, pārtikas aprites un dzīvnieku barības pastāvīgās komitejas atzinumu,

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

1. pants

Regulas (EK) Nr. 1333/2008 II pielikumu groza saskaņā ar šīs regulas pielikumu.

2. pants

Šī regula stājas spēkā divdesmitajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē, 2016. gada 6. oktobrī

Komisijas vārdā –

priekšsēdētājs

Jean-Claude JUNCKER

---

(1)  
  OV L 354, 31.12.2008., 16. lpp.

1

(2)  Eiropas Parlamenta un Padomes 2008. gada 16. decembra Regula (EK) Nr. 1331/2008, ar ko nosaka vienotu atļauju piešķiršanas procedūru attiecībā uz pārtikas piedevām, fermentiem un aromatizētājiem (OV L 354, 31.12.2008., 1. lpp.).

2

(3)  
  Opinion of the Scientific Committee on Food on sucralose (SCF pieņēmusi 2000. gada 7. septembrī). Pieejams tiešsaistē: http://ec.europa.eu/food/fs/sc/scf/out68_en.pdf.

3

Opinion of the Scientific Committee on Food on sucralose

SCF

---

PIELIKUMS

Regulas (EK) Nr. 1333/2008 II pielikuma E daļu groza šādi:

| 1. | 5.3. pārtikas kategoriju “Košļājamā gumija” groza šādi:






  a) | pēc ieraksta par E 951 iekļauj šādu ierakstu: | “E 955 | Sukraloze | 1 200 | (12) | Tikai produktos ar pievienotiem cukuriem vai polioliem, kā garšas pastiprinātājs”; |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |

1.

5.3. pārtikas kategoriju “Košļājamā gumija” groza šādi:

a)

pēc ieraksta par E 951 iekļauj šādu ierakstu:

“E 955

Sukraloze

1 200

(12)

Tikai produktos ar pievienotiem cukuriem vai polioliem, kā garšas pastiprinātājs”;

| b) | 12. zemsvītras piezīmi groza šādi:






  “(12) | Ja E 950, E 951, E 955, E 957, E 959 un E 961 košļājamajā gumijā izmanto kombinēti, katras vielas maksimālo daudzumu proporcionāli samazina.” |
| --- | --- | --- |

b)

12. zemsvītras piezīmi groza šādi:

“(12)

---

| 7.10.2016 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 272/5 |
| --- | --- | --- | --- |

7.10.2016

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 272/5

---

KOMISIJAS ĪSTENOŠANAS REGULA (ES) 2016/1777

(2016. gada 6. oktobris),

ar ko konkrētu Ķīnas Tautas Republikas izcelsmes neleģētā tērauda vai cita leģētā tērauda biezlokšņu importam nosaka pagaidu antidempinga maksājumu

EIROPAS KOMISIJA,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2016. gada 8. jūnija Regulu (ES) 2016/1036 par aizsardzību pret importu par dempinga cenām no valstīm, kas nav Eiropas Savienības dalībvalstis (1), un jo īpaši tās 7. pantu,

pēc apspriešanās ar dalībvalstīm,

tā kā:

1.   PROCEDŪRA

PROCEDŪRA

1.1.   Procedūras sākšana

Procedūras sākšana

| (1) | Eiropas Komisija (“Komisija”) 2016. gada 13. februārī, pamatojoties uz Padomes Regulas (EK) Nr. 1225/2009 (2) (“pamatregula”) 5. pantu, sāka antidempinga izmeklēšanu attiecībā uz Eiropas Savienībā (“Savienībā”) importētiem neleģētā un leģētā tērauda (izņemot nerūsējošo tēraudu, elektrotehnisko silīcijtēraudu, instrumentu tēraudu un ātrgriezējtēraudu) karsti velmētiem, neplaķētiem, bez elektrolītiska vai cita pārklājuma, ruļļos netītiem izstrādājumiem, ar biezumu vairāk par 10 mm un ar platumu 600 mm vai vairāk vai ar biezumu 4,75 mm vai vairāk, bet ne vairāk par 10 mm, un ar platumu 2 050 mm vai vairāk (“biezloksnes”), kuru izcelsme ir Ķīnas Tautas Republikā (“ĶTR”). |
| --- | --- |

(1)

Eiropas Komisija (“Komisija”) 2016. gada 13. februārī, pamatojoties uz Padomes Regulas (EK) Nr. 1225/2009 (2) (“pamatregula”) 5. pantu, sāka antidempinga izmeklēšanu attiecībā uz Eiropas Savienībā (“Savienībā”) importētiem neleģētā un leģētā tērauda (izņemot nerūsējošo tēraudu, elektrotehnisko silīcijtēraudu, instrumentu tēraudu un ātrgriezējtēraudu) karsti velmētiem, neplaķētiem, bez elektrolītiska vai cita pārklājuma, ruļļos netītiem izstrādājumiem, ar biezumu vairāk par 10 mm un ar platumu 600 mm vai vairāk vai ar biezumu 4,75 mm vai vairāk, bet ne vairāk par 10 mm, un ar platumu 2 050 mm vai vairāk (“biezloksnes”), kuru izcelsme ir Ķīnas Tautas Republikā (“ĶTR”).

2

| (2) | Komisija Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī publicēja paziņojumu (3) par procedūras sākšanu (“paziņojums par procedūras sākšanu”). |
| --- | --- |

(2)

Komisija Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī publicēja paziņojumu (3) par procedūras sākšanu (“paziņojums par procedūras sākšanu”).

Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī

3

| (3) | Komisija sāka izmeklēšanu pēc tam, kad Eiropas Tērauda ražotāju apvienība (“Eurofer” jeb “sūdzības iesniedzējs”) 2016. gada 4. janvārī iesniedza sūdzību to ražotāju vārdā, kuri ražo vairāk nekā 25 % no biezlokšņu ražošanas kopapjoma Savienībā. |
| --- | --- |

(3)

Komisija sāka izmeklēšanu pēc tam, kad Eiropas Tērauda ražotāju apvienība (“Eurofer” jeb “sūdzības iesniedzējs”) 2016. gada 4. janvārī iesniedza sūdzību to ražotāju vārdā, kuri ražo vairāk nekā 25 % no biezlokšņu ražošanas kopapjoma Savienībā.

Eurofer

| (4) | Sūdzībā bija ietverti pierādījumi par dempingu un no tā izrietošu būtisku kaitējumu, un tie bija pietiekami, lai pamatotu izmeklēšanas sākšanu. |
| --- | --- |

(4)

Sūdzībā bija ietverti pierādījumi par dempingu un no tā izrietošu būtisku kaitējumu, un tie bija pietiekami, lai pamatotu izmeklēšanas sākšanu.

1.2.   Reģistrācija

Reģistrācija

| (5) | Pēc tam, kad sūdzības iesniedzējs bija iesniedzis pieprasījumu, kas bija pamatots ar vajadzīgajiem pierādījumiem, Komisija 2016. gada 10. augustā publicēja Īstenošanas regulu (ES) 2016/1357 (4), ar ko uz konkrētu ĶTR izcelsmes biezlokšņu importu attiecina reģistrāciju (“reģistrācijas regula”). |
| --- | --- |

(5)

Pēc tam, kad sūdzības iesniedzējs bija iesniedzis pieprasījumu, kas bija pamatots ar vajadzīgajiem pierādījumiem, Komisija 2016. gada 10. augustā publicēja Īstenošanas regulu (ES) 2016/1357 (4), ar ko uz konkrētu ĶTR izcelsmes biezlokšņu importu attiecina reģistrāciju (“reģistrācijas regula”).

4

1.3.   Ieinteresētās personas

Ieinteresētās personas

| (6) | Paziņojumā par procedūras sākšanu Komisija aicināja ieinteresētās personas pieteikties dalībai izmeklēšanā. Turklāt Komisija īpaši informēja sūdzības iesniedzēju, citus zināmos Savienības ražotājus, zināmos ražotājus eksportētājus, ĶTR iestādes, zināmos importētājus, piegādātājus, lietotājus un tirgotājus, kā arī zināmās attiecīgās apvienības par izmeklēšanas sākšanu un aicināja tos piedalīties. |
| --- | --- |

(6)

Paziņojumā par procedūras sākšanu Komisija aicināja ieinteresētās personas pieteikties dalībai izmeklēšanā. Turklāt Komisija īpaši informēja sūdzības iesniedzēju, citus zināmos Savienības ražotājus, zināmos ražotājus eksportētājus, ĶTR iestādes, zināmos importētājus, piegādātājus, lietotājus un tirgotājus, kā arī zināmās attiecīgās apvienības par izmeklēšanas sākšanu un aicināja tos piedalīties.

| (7) | Ieinteresētajām personām bija iespēja rakstiski paust savu viedokli par izmeklēšanas sākšanu un pieprasīt uzklausīšanu Komisijā un/vai pie tirdzniecības procedūru uzklausīšanas amatpersonas. |
| --- | --- |

(7)

Ieinteresētajām personām bija iespēja rakstiski paust savu viedokli par izmeklēšanas sākšanu un pieprasīt uzklausīšanu Komisijā un/vai pie tirdzniecības procedūru uzklausīšanas amatpersonas.

| (8) | Komisija arī informēja ražotājus Austrālijā, Brazīlijā, Kanādā, Indijā, Japānā, Korejas Republikā, Malaizijā, Meksikā, Krievijā, bijušajā Dienvidslāvijas Maķedonijas Republikā, Ukrainā un Amerikas Savienotajās Valstīs par izmeklēšanas sākšanu un aicināja tos piedalīties. |
| --- | --- |

(8)

Komisija arī informēja ražotājus Austrālijā, Brazīlijā, Kanādā, Indijā, Japānā, Korejas Republikā, Malaizijā, Meksikā, Krievijā, bijušajā Dienvidslāvijas Maķedonijas Republikā, Ukrainā un Amerikas Savienotajās Valstīs par izmeklēšanas sākšanu un aicināja tos piedalīties.

| (9) | Paziņojumā par procedūras sākšanu Komisija informēja ieinteresētās personas, ka par tirgus ekonomikas trešo valsti (“analogo valsti”) pamatregulas 2. panta 7. punkta a) apakšpunkta nozīmē paredzējusi izvēlēties Amerikas Savienotās Valstis. |
| --- | --- |

(9)

Paziņojumā par procedūras sākšanu Komisija informēja ieinteresētās personas, ka par tirgus ekonomikas trešo valsti (“analogo valsti”) pamatregulas 2. panta 7. punkta a) apakšpunkta nozīmē paredzējusi izvēlēties Amerikas Savienotās Valstis.

| (10) | Ieinteresētajām personām bija iespēja sniegt piezīmes par analogās valsts izvēles atbilstību un pieprasīt uzklausīšanu Komisijā un/vai pie tirdzniecības procedūru uzklausīšanas amatpersonas. |
| --- | --- |

(10)

Ieinteresētajām personām bija iespēja sniegt piezīmes par analogās valsts izvēles atbilstību un pieprasīt uzklausīšanu Komisijā un/vai pie tirdzniecības procedūru uzklausīšanas amatpersonas.

1.4.   Atlase

Atlase

| (11) | Paziņojumā par procedūras sākšanu Komisija paziņoja, ka saskaņā ar pamatregulas 17. pantu tā, iespējams, veiks ražotāju eksportētāju, Savienības ražotāju un nesaistītu importētāju atlasi. |
| --- | --- |

(11)

Paziņojumā par procedūras sākšanu Komisija paziņoja, ka saskaņā ar pamatregulas 17. pantu tā, iespējams, veiks ražotāju eksportētāju, Savienības ražotāju un nesaistītu importētāju atlasi.

1.4.1.   Savienības ražotāju atlase

Savienības ražotāju atlase

| (12) | Paziņojumā par procedūras sākšanu Komisija norādīja, ka tā ir provizoriski veikusi Savienības ražotāju atlasi. Komisija atlasi veica, pamatojoties uz lielāko reprezentatīvo līdzīgā ražojuma pārdošanas apjomu izmeklēšanas periodā, vienlaikus nodrošinot ģeogrāfisko izkliedētību. |
| --- | --- |

(12)

Paziņojumā par procedūras sākšanu Komisija norādīja, ka tā ir provizoriski veikusi Savienības ražotāju atlasi. Komisija atlasi veica, pamatojoties uz lielāko reprezentatīvo līdzīgā ražojuma pārdošanas apjomu izmeklēšanas periodā, vienlaikus nodrošinot ģeogrāfisko izkliedētību.

| (13) | Šajā pagaidu izlasē bija trīs Savienības ražotāji, kas sniedza atbildes pašreizējās procedūras ietvaros un kas atrodas trīs dažādās dalībvalstīs, un tie ražoja vairāk nekā 26 % no Savienības ražotāju biezlokšņu pārdošanas kopapjoma. Komisija aicināja ieinteresētās personas paust viedokli par pagaidu izlasi. |
| --- | --- |

(13)

Šajā pagaidu izlasē bija trīs Savienības ražotāji, kas sniedza atbildes pašreizējās procedūras ietvaros un kas atrodas trīs dažādās dalībvalstīs, un tie ražoja vairāk nekā 26 % no Savienības ražotāju biezlokšņu pārdošanas kopapjoma. Komisija aicināja ieinteresētās personas paust viedokli par pagaidu izlasi.

| (14) | Sūdzības iesniedzējs, kurš pats ticis iekļauts izlasē, apgalvoja, ka izlasē nebija lietderīgi iekļaut Metinvest Trametal Spa (“Trametal”), jo minētais uzņēmums nav integrēta velmētava, bet drīzāk tas nodarbojas ar tāda slāba atkārtotu pārstrādi ruļļos, ko tas iegādājas no saistītā uzņēmuma Ukrainā, un tādējādi tas neesot reprezentatīvs Savienības ražošanas nozarei. |
| --- | --- |

(14)

Sūdzības iesniedzējs, kurš pats ticis iekļauts izlasē, apgalvoja, ka izlasē nebija lietderīgi iekļaut Metinvest Trametal Spa (“Trametal”), jo minētais uzņēmums nav integrēta velmētava, bet drīzāk tas nodarbojas ar tāda slāba atkārtotu pārstrādi ruļļos, ko tas iegādājas no saistītā uzņēmuma Ukrainā, un tādējādi tas neesot reprezentatīvs Savienības ražošanas nozarei.

Metinvest Trametal Spa

Trametal

| (15) | Savienības ražošanas nozari veido gan integrētās velmētavas, gan ruļļu pārstrādātāji (re-rollers, turpmāk “pārstrādātāji”), un abu veidu Savienības ražotāji ir starp sūdzības iesniedzējiem. Tomēr lielāko daļu Savienības ražošanas nozares biezlokšņu ražo integrētās velmētavas. |
| --- | --- |

(15)

Savienības ražošanas nozari veido gan integrētās velmētavas, gan ruļļu pārstrādātāji (re-rollers, turpmāk “pārstrādātāji”), un abu veidu Savienības ražotāji ir starp sūdzības iesniedzējiem. Tomēr lielāko daļu Savienības ražošanas nozares biezlokšņu ražo integrētās velmētavas.

re-rollers

| (16) | Komisija konstatēja, ka Trametal iegūst slābu, kas ir galvenais izejmateriāls, kurš parasti veido aptuveni 70 % no kopējām izmaksām, no saistītā uzņēmuma Ukrainā. Tādēļ šī attiecība jo īpaši ietekmē izmaksu un rentabilitātes rādītājus, kā arī saistītā Ukrainas uzņēmuma, kas piegādā slābu, darbību un konkrēto stāvokli. |
| --- | --- |

(16)

Komisija konstatēja, ka Trametal iegūst slābu, kas ir galvenais izejmateriāls, kurš parasti veido aptuveni 70 % no kopējām izmaksām, no saistītā uzņēmuma Ukrainā. Tādēļ šī attiecība jo īpaši ietekmē izmaksu un rentabilitātes rādītājus, kā arī saistītā Ukrainas uzņēmuma, kas piegādā slābu, darbību un konkrēto stāvokli.

Trametal

| (17) | Komisija tomēr norāda, ka abu veidu Savienības ražotāju – integrētu velmētavu un pārstrādātāju – stāvoklis ir pilnībā atspoguļots makroekonomiskajos rādītājos, kas turpmāk aprakstīti 105.–124. apsvērumā. |
| --- | --- |

(17)

Komisija tomēr norāda, ka abu veidu Savienības ražotāju – integrētu velmētavu un pārstrādātāju – stāvoklis ir pilnībā atspoguļots makroekonomiskajos rādītājos, kas turpmāk aprakstīti 105.–124. apsvērumā.

| (18) | Tomēr 14.–16. apsvērumā izklāstīto iemeslu dēļ Komisija provizoriski uzskata, ka uzņēmuma Trametal konkrētais stāvoklis nav Savienības ražošanas nozarei reprezentatīvs un ka tam nevajadzētu ietekmēt mikroekonomiskos rādītājus, kas turpmāk aprakstīti 125.–138. apsvērumā. |
| --- | --- |

(18)

Tomēr 14.–16. apsvērumā izklāstīto iemeslu dēļ Komisija provizoriski uzskata, ka uzņēmuma Trametal konkrētais stāvoklis nav Savienības ražošanas nozarei reprezentatīvs un ka tam nevajadzētu ietekmēt mikroekonomiskos rādītājus, kas turpmāk aprakstīti 125.–138. apsvērumā.

Trametal

| (19) | Komisija uzskatīja šo piezīmi par pamatotu un, izskatījusi pieejamo sākotnējo kaitējuma informāciju, tā izlasē aizstāja uzņēmumu Trametal ar uzņēmumu Ilsenburger Grobblech GmbH, kas ir otrais lielākais Savienības ražotājs, ņemot vērā pārdošanas apjomu izmeklēšanas periodā, kurš noteikts turpmāk 28. apsvērumā. |
| --- | --- |

(19)

Komisija uzskatīja šo piezīmi par pamatotu un, izskatījusi pieejamo sākotnējo kaitējuma informāciju, tā izlasē aizstāja uzņēmumu Trametal ar uzņēmumu Ilsenburger Grobblech GmbH, kas ir otrais lielākais Savienības ražotājs, ņemot vērā pārdošanas apjomu izmeklēšanas periodā, kurš noteikts turpmāk 28. apsvērumā.

Trametal

Ilsenburger Grobblech GmbH

| (20) | Komisija 2016. gada 7. martā ieinteresētajām personām darīja pieejamu paziņojumu, skaidrojot iemeslus, kādēļ ir izdarītas izmaiņas izlasē, un uzskaitot uzņēmumus, kuri tika iekļauti pārskatītajā izlasē. Ieinteresētās personas neizteica piezīmes par galīgo izlasi. |
| --- | --- |

(20)

Komisija 2016. gada 7. martā ieinteresētajām personām darīja pieejamu paziņojumu, skaidrojot iemeslus, kādēļ ir izdarītas izmaiņas izlasē, un uzskaitot uzņēmumus, kuri tika iekļauti pārskatītajā izlasē. Ieinteresētās personas neizteica piezīmes par galīgo izlasi.

1.4.2.   Importētāju atlase

Importētāju atlase

| (21) | Komisija aicināja nesaistītos importētājus sniegt paziņojumā par procedūras sākšanu norādīto informāciju, lai lemtu par to, vai nepieciešama atlase, un attiecīgā gadījumā veidotu izlasi. |
| --- | --- |

(21)

Komisija aicināja nesaistītos importētājus sniegt paziņojumā par procedūras sākšanu norādīto informāciju, lai lemtu par to, vai nepieciešama atlase, un attiecīgā gadījumā veidotu izlasi.

| (22) | Seši importētāji sniedza pieprasīto informāciju un piekrita, ka tos iekļauj izlasē. Trīs no tiem iekļāva izlasē. |
| --- | --- |

(22)

Seši importētāji sniedza pieprasīto informāciju un piekrita, ka tos iekļauj izlasē. Trīs no tiem iekļāva izlasē.

1.4.3.   ĶTR ražotāju eksportētāju atlase

ĶTR ražotāju eksportētāju atlase

| (23) | Lai izlemtu, vai nepieciešama atlase un attiecīgā gadījumā izveidotu izlasi, Komisija lūdza visus ĶTR ražotājus eksportētājus sniegt informāciju, kas norādīta paziņojumā par procedūras sākšanu. Komisija turklāt lūdza Ķīnas Tautas Republikas pārstāvniecību Eiropas Savienībā apzināt ražotājus eksportētājus, kuri varētu būt ieinteresēti piedalīties izmeklēšanā, un/vai ar tiem sazināties. |
| --- | --- |

(23)

Lai izlemtu, vai nepieciešama atlase un attiecīgā gadījumā izveidotu izlasi, Komisija lūdza visus ĶTR ražotājus eksportētājus sniegt informāciju, kas norādīta paziņojumā par procedūras sākšanu. Komisija turklāt lūdza Ķīnas Tautas Republikas pārstāvniecību Eiropas Savienībā apzināt ražotājus eksportētājus, kuri varētu būt ieinteresēti piedalīties izmeklēšanā, un/vai ar tiem sazināties.

| (24) | Četrpadsmit ĶTR ražotāji eksportētāji sniedza prasīto informāciju un piekrita iekļaušanai izlasē. Saskaņā ar pamatregulas 17. panta 1. punktu Komisija izveidoja izlasi no trim uzņēmumiem, pamatojoties uz lielākajiem reprezentatīvajiem eksporta apjomiem uz Savienību, kurus atvēlētajā laikā varēja pienācīgi izmeklēt. Saskaņā ar pamatregulas 17. panta 2. punktu ar visiem zināmajiem attiecīgajiem ražotājiem eksportētājiem un ĶTR iestādēm notika apspriešanās par izlases veidošanu. Piezīmes netika saņemtas, un tādējādi izlase tika apstiprināta. |
| --- | --- |

(24)

Četrpadsmit ĶTR ražotāji eksportētāji sniedza prasīto informāciju un piekrita iekļaušanai izlasē. Saskaņā ar pamatregulas 17. panta 1. punktu Komisija izveidoja izlasi no trim uzņēmumiem, pamatojoties uz lielākajiem reprezentatīvajiem eksporta apjomiem uz Savienību, kurus atvēlētajā laikā varēja pienācīgi izmeklēt. Saskaņā ar pamatregulas 17. panta 2. punktu ar visiem zināmajiem attiecīgajiem ražotājiem eksportētājiem un ĶTR iestādēm notika apspriešanās par izlases veidošanu. Piezīmes netika saņemtas, un tādējādi izlase tika apstiprināta.

1.5.   Atsevišķa pārbaude

Atsevišķa pārbaude

| (25) | Septiņi ražotāji eksportētāji ĶTR norādīja, ka vēlas pieprasīt atsevišķu pārbaudi saskaņā ar pamatregulas 17. panta 3. punktu. Tomēr neviens no tiem neatbildēja uz anketas jautājumiem un atsevišķu pārbaužu pieprasījumi netika saņemti. |
| --- | --- |

(25)

Septiņi ražotāji eksportētāji ĶTR norādīja, ka vēlas pieprasīt atsevišķu pārbaudi saskaņā ar pamatregulas 17. panta 3. punktu. Tomēr neviens no tiem neatbildēja uz anketas jautājumiem un atsevišķu pārbaužu pieprasījumi netika saņemti.

1.6.   Atbildes uz anketas jautājumiem

Atbildes uz anketas jautājumiem

| (26) | Komisija nosūtīja anketas visām tai zināmajām ieinteresētajām personām un visiem pārējiem uzņēmumiem, kas pieteicās paziņojumā par procedūras sākšanu noteiktajos termiņos. Atbildes uz anketas jautājumiem tika saņemtas no trim Savienības ražotājiem, sešiem nesaistītiem importētājiem un desmit lietotājiem, tērauda nozares apkalpošanas centru grupas, trim izlasē iekļautajiem ražotājiem eksportētājiem ĶTR un diviem ražotājiem dažādās analogās valstīs. |
| --- | --- |

(26)

Komisija nosūtīja anketas visām tai zināmajām ieinteresētajām personām un visiem pārējiem uzņēmumiem, kas pieteicās paziņojumā par procedūras sākšanu noteiktajos termiņos. Atbildes uz anketas jautājumiem tika saņemtas no trim Savienības ražotājiem, sešiem nesaistītiem importētājiem un desmit lietotājiem, tērauda nozares apkalpošanas centru grupas, trim izlasē iekļautajiem ražotājiem eksportētājiem ĶTR un diviem ražotājiem dažādās analogās valstīs.

1.7.   Pārbaudes apmeklējumi

Pārbaudes apmeklējumi

| (27) | Komisija lūdza un pārbaudīja visu informāciju, ko tā uzskatīja par vajadzīgu, lai provizoriski noteiktu dempingu, tā izraisīto kaitējumu un Savienības intereses. Pārbaudes apmeklējumi saskaņā ar pamatregulas 16. pantu tika veikti šādu ieinteresēto personu telpās:






  — | Apvienība:






  — | Eurofer, Brussels, Beļģija |
| --- | --- | --- | --- |

(27)

Komisija lūdza un pārbaudīja visu informāciju, ko tā uzskatīja par vajadzīgu, lai provizoriski noteiktu dempingu, tā izraisīto kaitējumu un Savienības intereses. Pārbaudes apmeklējumi saskaņā ar pamatregulas 16. pantu tika veikti šādu ieinteresēto personu telpās:

—

Apvienība:

—

Eurofer, Brussels, Beļģija

Eurofer

Brussels

| — | Ražotāji Savienībā






  — | Aktiengesellschaft der Dillinger Hüttenwerke, Dillingen, Vācija |
| --- | --- | --- |

—

Ražotāji Savienībā

—

Aktiengesellschaft der Dillinger Hüttenwerke, Dillingen, Vācija

Aktiengesellschaft der Dillinger Hüttenwerke, Dillingen,

| — | Ilsenburger Grobblech GmbH, Ilsenburg, Vācija |
| --- | --- |

—

Ilsenburger Grobblech GmbH, Ilsenburg, Vācija

Ilsenburger Grobblech GmbH, Ilsenburg,

| — | Tata Steel UK Ltd
   (5)
  , Scunthorpe, Apvienotā Karaliste |
| --- | --- |

—

Tata Steel UK Ltd
   (5)
  , Scunthorpe, Apvienotā Karaliste

Tata Steel UK Ltd

5

, Scunthorpe,

| — | Ražotāji eksportētāji ĶTR






  — | Nanjing Iron and Steel Co., Ltd., |
| --- | --- | --- |

—

Ražotāji eksportētāji ĶTR

—

Nanjing Iron and Steel Co., Ltd.,

Nanjing Iron and Steel Co., Ltd.

| — | Minmetals Yingkou Medium Plate Co., Ltd., |
| --- | --- |

—

Minmetals Yingkou Medium Plate Co., Ltd.,

Minmetals Yingkou Medium Plate Co., Ltd.

| — | Wuyang Iron and Steel Co., Ltd un Wuyang New Heavy & Wide Steel Plate Co., Ltd., |
| --- | --- |

—

Wuyang Iron and Steel Co., Ltd un Wuyang New Heavy & Wide Steel Plate Co., Ltd.,

Wuyang Iron and Steel Co., Ltd

Wuyang New Heavy & Wide Steel Plate Co., Ltd.,

| — | Ražotājs analogajā valstī






  — | Bluescope Steel Australia, Port Kembla, Austrālija. |
| --- | --- | --- |

—

Ražotājs analogajā valstī

—

Bluescope Steel Australia, Port Kembla, Austrālija.

Bluescope Steel Australia, Port Kembla,

1.8.   Izmeklēšanas periods un attiecīgais periods

Izmeklēšanas periods un attiecīgais periods

| (28) | Dempinga un kaitējuma izmeklēšana aptvēra laikposmu no 2015. gada 1. janvāra līdz 2015. gada 31. decembrim (“izmeklēšanas periods” jeb “IP”). |
| --- | --- |

(28)

Dempinga un kaitējuma izmeklēšana aptvēra laikposmu no 2015. gada 1. janvāra līdz 2015. gada 31. decembrim (“izmeklēšanas periods” jeb “IP”).

| (29) | Kaitējuma noteikšanai būtisko tendenču pārbaude aptvēra laikposmu no 2012. gada 1. janvāra līdz izmeklēšanas perioda beigām (“attiecīgais periods”). |
| --- | --- |

(29)

Kaitējuma noteikšanai būtisko tendenču pārbaude aptvēra laikposmu no 2012. gada 1. janvāra līdz izmeklēšanas perioda beigām (“attiecīgais periods”).

2.   ATTIECĪGAIS RAŽOJUMS UN LĪDZĪGAIS RAŽOJUMS

ATTIECĪGAIS RAŽOJUMS UN LĪDZĪGAIS RAŽOJUMS

2.1.   Attiecīgais ražojums

Attiecīgais ražojums

| (30) | Attiecīgais ražojums ir neleģētā un leģētā tērauda (izņemot nerūsējošo tēraudu, elektrotehnisko silīcijtēraudu, instrumentu tēraudu un ātrgriezējtēraudu) karsti velmēti, neplaķēti, bez elektrolītiska vai cita pārklājuma, ruļļos netīti ražojumi, ar biezumu vairāk par 10 mm un ar platumu 600 mm vai vairāk vai ar biezumu 4,75 mm vai vairāk, bet ne vairāk par 10 mm, un ar platumu 2 050 mm vai vairāk, kurus pašlaik klasificē ar KN kodiem ex 7208 51 20, ex 7208 51 91, ex 7208 51 98, ex 7208 52 91, ex 7208 90 20, ex 7208 90 80, 7225 40 40, ex 7225 40 60 un ex 7225 99 00 (“biezloksnes”) un kuru izcelsme ir ĶTR. |
| --- | --- |

(30)

Attiecīgais ražojums ir neleģētā un leģētā tērauda (izņemot nerūsējošo tēraudu, elektrotehnisko silīcijtēraudu, instrumentu tēraudu un ātrgriezējtēraudu) karsti velmēti, neplaķēti, bez elektrolītiska vai cita pārklājuma, ruļļos netīti ražojumi, ar biezumu vairāk par 10 mm un ar platumu 600 mm vai vairāk vai ar biezumu 4,75 mm vai vairāk, bet ne vairāk par 10 mm, un ar platumu 2 050 mm vai vairāk, kurus pašlaik klasificē ar KN kodiem ex 7208 51 20, ex 7208 51 91, ex 7208 51 98, ex 7208 52 91, ex 7208 90 20, ex 7208 90 80, 7225 40 40, ex 7225 40 60 un ex 7225 99 00 (“biezloksnes”) un kuru izcelsme ir ĶTR.

| (31) | Biezloksnes izmanto būvniecības, kalnrūpniecības un mežistrādes aprīkojuma, spiedtvertņu, naftas un gāzes cauruļvadu ražošanā, kuģubūvē un tiltu un ēku būvniecībā. |
| --- | --- |

(31)

Biezloksnes izmanto būvniecības, kalnrūpniecības un mežistrādes aprīkojuma, spiedtvertņu, naftas un gāzes cauruļvadu ražošanā, kuģubūvē un tiltu un ēku būvniecībā.

2.2.   Līdzīgais ražojums

Līdzīgais ražojums

| (32) | Izmeklēšanā tika noskaidrots, ka turpmāk uzskaitītajiem ražojumiem ir vienādas fizikālās pamatīpašības un tiem ir vienādi pamatlietojumi:






  a) | attiecīgajam ražojumam; |
| --- | --- | --- |

(32)

Izmeklēšanā tika noskaidrots, ka turpmāk uzskaitītajiem ražojumiem ir vienādas fizikālās pamatīpašības un tiem ir vienādi pamatlietojumi:

a)

attiecīgajam ražojumam;

| b) | Austrālijā ražotajam un tās iekšzemes tirgū pārdotajam ražojumam; |
| --- | --- |

b)

Austrālijā ražotajam un tās iekšzemes tirgū pārdotajam ražojumam;

| c) | Savienības ražošanas nozares Savienībā ražotajam un pārdotajam ražojumam. |
| --- | --- |

c)

Savienības ražošanas nozares Savienībā ražotajam un pārdotajam ražojumam.

| (33) | Tāpēc Komisija provizoriski nolēma, ka minētie ražojumi uzskatāmi par līdzīgiem ražojumiem pamatregulas 1. panta 4. punkta nozīmē. |
| --- | --- |

(33)

Tāpēc Komisija provizoriski nolēma, ka minētie ražojumi uzskatāmi par līdzīgiem ražojumiem pamatregulas 1. panta 4. punkta nozīmē.

2.3.   Apgalvojumi par ražojuma klāstu

Apgalvojumi par ražojuma klāstu

| (34) | Viena ieinteresētā persona apgalvoja, ka ražojuma klāsts ir definēts pārāk plaši. Tā jo īpaši apgalvoja, ka ražojuma klāsts būtu jāattiecina tikai uz t. s. “izejmateriāla biezloksnēm”, bet tā dēvētās “īpašās biezloksnes” būtu jāizslēdz no ražojuma definīcijas. Pamatojot savu apgalvojumu, minētā persona galvenokārt balstījās uz diviem argumentiem. |
| --- | --- |

(34)

Viena ieinteresētā persona apgalvoja, ka ražojuma klāsts ir definēts pārāk plaši. Tā jo īpaši apgalvoja, ka ražojuma klāsts būtu jāattiecina tikai uz t. s. “izejmateriāla biezloksnēm”, bet tā dēvētās “īpašās biezloksnes” būtu jāizslēdz no ražojuma definīcijas. Pamatojot savu apgalvojumu, minētā persona galvenokārt balstījās uz diviem argumentiem.

| (35) | Pirmkārt, tā apgalvoja, ka informācija, kas sniegta sūdzībā, galvenokārt attiecas uz “izejmateriāla biezloksnēm”, kas veido lielāko daļu ĶTR eksporta. Otrkārt, tā apgalvoja, ka ražojuma klāsts ir plašāks par līdzīgā ražojuma definīciju pamatregulas 1. panta 4. punktā. |
| --- | --- |

(35)

Pirmkārt, tā apgalvoja, ka informācija, kas sniegta sūdzībā, galvenokārt attiecas uz “izejmateriāla biezloksnēm”, kas veido lielāko daļu ĶTR eksporta. Otrkārt, tā apgalvoja, ka ražojuma klāsts ir plašāks par līdzīgā ražojuma definīciju pamatregulas 1. panta 4. punktā.

| (36) | Šajā saistībā Komisija norāda, ka sūdzības iesniegšanas posmā sniedzami vien pietiekami pierādījumi par dempingu, kaitējumu un cēloņsakarību. Tāpēc šajā posmā nav nepieciešams sniegt informāciju par visu ražojuma klāstu. Analīzes ierobežošana uz visvairāk pārdotajām eksportētajām kategorijām nenozīmē, ka ražojuma definīcija ierobežojama uz šiem ražojuma veidiem. |
| --- | --- |

(36)

Šajā saistībā Komisija norāda, ka sūdzības iesniegšanas posmā sniedzami vien pietiekami pierādījumi par dempingu, kaitējumu un cēloņsakarību. Tāpēc šajā posmā nav nepieciešams sniegt informāciju par visu ražojuma klāstu. Analīzes ierobežošana uz visvairāk pārdotajām eksportētajām kategorijām nenozīmē, ka ražojuma definīcija ierobežojama uz šiem ražojuma veidiem.

| (37) | Otrkārt, saskaņā ar pamatregulas 1. panta 4. punktu līdzīgajam ražojumam jābūt identiskam vai salīdzināmam ar attiecīgo ražojumu. Tomēr tas neattiecas uz attiecīgā ražojuma definīciju kā tādu. Dažādajiem attiecīgā ražojuma veidiem vien jābūt vienādām pamatīpašībām, kā tas ir minēts iepriekš 32. apsvērumā. |
| --- | --- |

(37)

Otrkārt, saskaņā ar pamatregulas 1. panta 4. punktu līdzīgajam ražojumam jābūt identiskam vai salīdzināmam ar attiecīgo ražojumu. Tomēr tas neattiecas uz attiecīgā ražojuma definīciju kā tādu. Dažādajiem attiecīgā ražojuma veidiem vien jābūt vienādām pamatīpašībām, kā tas ir minēts iepriekš 32. apsvērumā.

| (38) | Parametri, kas “īpašās biezloksnes” palīdzot nošķirt no “izejmateriāla biezloksnēm”, esot ķīmiskais sastāvs, mehāniskais/tehnoloģiskais sastāvs, piegādes nosacījumi, biezums un sertifikācija un inspekcija kuģubūves nolūkiem. |
| --- | --- |

(38)

Parametri, kas “īpašās biezloksnes” palīdzot nošķirt no “izejmateriāla biezloksnēm”, esot ķīmiskais sastāvs, mehāniskais/tehnoloģiskais sastāvs, piegādes nosacījumi, biezums un sertifikācija un inspekcija kuģubūves nolūkiem.

| (39) | Izņemot biezumu, neviens no šiem parametriem neattiecas uz ražojuma pamatīpašībām. Ieinteresētā persona apgalvo, ka visi produkti ar biezumu > 50,8 mm būtu jāizslēdz no ražojuma klāsta. Pamatojot biezuma robežvērtību, vienīgais ieinteresētās personas paustais arguments ir tas, ka sūdzība attiecoties vien uz biezloksnēm ar biezumu < 50,8 mm, jo vienā sūdzības pielikumā par dempinga aprēķinu sniegtie pirmšķietamie pierādījumi attiecas tikai uz šādiem ražojumiem. |
| --- | --- |

(39)

Izņemot biezumu, neviens no šiem parametriem neattiecas uz ražojuma pamatīpašībām. Ieinteresētā persona apgalvo, ka visi produkti ar biezumu > 50,8 mm būtu jāizslēdz no ražojuma klāsta. Pamatojot biezuma robežvērtību, vienīgais ieinteresētās personas paustais arguments ir tas, ka sūdzība attiecoties vien uz biezloksnēm ar biezumu < 50,8 mm, jo vienā sūdzības pielikumā par dempinga aprēķinu sniegtie pirmšķietamie pierādījumi attiecas tikai uz šādiem ražojumiem.

| (40) | Tomēr ir skaidrs, ka sūdzībā sniegtā ražojuma definīcija attiecas arī uz ražojumiem ar biezumu > 50,8 mm, jo ražojuma definīcija neietver maksimālo biezuma robežvērtību. Kā minēts iepriekš, vien tas, ka sākotnējie pirmšķietamie pierādījumi par dempingu attiecas tikai uz visvairāk eksportētajiem ražojumu veidiem, nenozīmē, ka ražojuma definīcija attiecas tikai uz minētajiem veidiem. |
| --- | --- |

(40)

Tomēr ir skaidrs, ka sūdzībā sniegtā ražojuma definīcija attiecas arī uz ražojumiem ar biezumu > 50,8 mm, jo ražojuma definīcija neietver maksimālo biezuma robežvērtību. Kā minēts iepriekš, vien tas, ka sākotnējie pirmšķietamie pierādījumi par dempingu attiecas tikai uz visvairāk eksportētajiem ražojumu veidiem, nenozīmē, ka ražojuma definīcija attiecas tikai uz minētajiem veidiem.

| (41) | Tāpēc Komisija provizoriski secina, ka ražojuma definīcija paliek nemainīga. |
| --- | --- |

(41)

Tāpēc Komisija provizoriski secina, ka ražojuma definīcija paliek nemainīga.

3.   DEMPINGS

DEMPINGS

3.1.   Normālā vērtība

Normālā vērtība

3.1.1.   Tirgus ekonomikas režīms (“TER”)

Tirgus ekonomikas režīms (“TER”)

| (42) | Kā izklāstīts pamatregulas 2. panta 7. punkta b) apakšpunktā, ja ražotājs eksportētājs ĶTR atbilst 2. panta 7. punkta c) apakšpunktā minētajiem kritērijiem un tāpēc tam ir piešķirts TER, tad Komisija normālo vērtību šim uzņēmumam nosaka saskaņā ar 2. panta 1.–6. punktu. |
| --- | --- |

(42)

Kā izklāstīts pamatregulas 2. panta 7. punkta b) apakšpunktā, ja ražotājs eksportētājs ĶTR atbilst 2. panta 7. punkta c) apakšpunktā minētajiem kritērijiem un tāpēc tam ir piešķirts TER, tad Komisija normālo vērtību šim uzņēmumam nosaka saskaņā ar 2. panta 1.–6. punktu.

| (43) | Komisija nosūtīja TER pieprasījuma veidlapas visiem izlasē iekļautajiem ražotājiem eksportētājiem, lai tie varētu iesniegt pieprasījumu par TER piešķiršanu. Neviens no tiem neiesniedza TER pieprasījuma veidlapas, un tādēļ nevienam no uzņēmumiem nevarēja piešķirt TER. |
| --- | --- |

(43)

Komisija nosūtīja TER pieprasījuma veidlapas visiem izlasē iekļautajiem ražotājiem eksportētājiem, lai tie varētu iesniegt pieprasījumu par TER piešķiršanu. Neviens no tiem neiesniedza TER pieprasījuma veidlapas, un tādēļ nevienam no uzņēmumiem nevarēja piešķirt TER.

3.1.2.   Analogā valsts

Analogā valsts

| (44) | Tādējādi, kā noteikts pamatregulas 2. panta 7. punkta a) apakšpunktā, normālo vērtību noteica, pamatojoties uz cenu vai salikto vērtību kādā tirgus ekonomikas trešā valstī. Tālab bija jāizvēlas analogā valsts. |
| --- | --- |

(44)

Tādējādi, kā noteikts pamatregulas 2. panta 7. punkta a) apakšpunktā, normālo vērtību noteica, pamatojoties uz cenu vai salikto vērtību kādā tirgus ekonomikas trešā valstī. Tālab bija jāizvēlas analogā valsts.

| (45) | Paziņojumā par procedūras sākšanu Komisija norādīja, ka tā par tirgus ekonomikas trešo valsti bija paredzējusi izvēlēties Amerikas Savienotās Valstis, un aicināja ieinteresētās personas sniegt piezīmes. Piezīmes netika saņemtas. |
| --- | --- |

(45)

Paziņojumā par procedūras sākšanu Komisija norādīja, ka tā par tirgus ekonomikas trešo valsti bija paredzējusi izvēlēties Amerikas Savienotās Valstis, un aicināja ieinteresētās personas sniegt piezīmes. Piezīmes netika saņemtas.

| (46) | Anketas tika nosūtītas visiem zināmajiem biezlokšņu ražotājiem iepriekš 8. apsvērumā minētajās valstīs un tika saņemtas divas atbildes: no viena ražotāja Austrālijā un no viena ražotāja Amerikas Savienotajās Valstīs. |
| --- | --- |

(46)

Anketas tika nosūtītas visiem zināmajiem biezlokšņu ražotājiem iepriekš 8. apsvērumā minētajās valstīs un tika saņemtas divas atbildes: no viena ražotāja Austrālijā un no viena ražotāja Amerikas Savienotajās Valstīs.

| (47) | Amerikas Savienoto Valstu ražotāja atbilde liecināja par ražošanu un pārdošanu ASV iekšzemes tirgū. |
| --- | --- |

(47)

Amerikas Savienoto Valstu ražotāja atbilde liecināja par ražošanu un pārdošanu ASV iekšzemes tirgū.

| (48) | Atbildot uz anketas jautājumiem, ASV ražotājs informēja Komisiju, ka parastais ASV muitas nodoklis biezloksnei ir nulle. Antidempinga maksājumi ir spēkā importam no ĶTR, un antidempinga un antisubsidēšanas maksājumi – importam no Indijas, Indonēzijas un Korejas Republikas. |
| --- | --- |

(48)

Atbildot uz anketas jautājumiem, ASV ražotājs informēja Komisiju, ka parastais ASV muitas nodoklis biezloksnei ir nulle. Antidempinga maksājumi ir spēkā importam no ĶTR, un antidempinga un antisubsidēšanas maksājumi – importam no Indijas, Indonēzijas un Korejas Republikas.

| (49) | ASV iekšzemes tirgū ir septiņi ASV ražotāji, un importa no Korejas Republikas, Vācijas, Francijas un Kanādas tirgus daļa ir 20 %. |
| --- | --- |

(49)

ASV iekšzemes tirgū ir septiņi ASV ražotāji, un importa no Korejas Republikas, Vācijas, Francijas un Kanādas tirgus daļa ir 20 %.

| (50) | Austrālijas ražotāja atbilde liecināja par ražošanu un pārdošanu Austrālijas iekšzemes tirgū, un minētais uzņēmums ir vienīgais ražotājs Austrālijā. Tomēr importa tirgus daļa Austrālijā ir 35 %. Antidempinga maksājumi ir spēkā importam no ĶTR, Indonēzijas, Japānas, Korejas Republikas un Taivānas, bet šie maksājumi ir nelieli un dažiem uzņēmumiem vienādi ar nulli. |
| --- | --- |

(50)

Austrālijas ražotāja atbilde liecināja par ražošanu un pārdošanu Austrālijas iekšzemes tirgū, un minētais uzņēmums ir vienīgais ražotājs Austrālijā. Tomēr importa tirgus daļa Austrālijā ir 35 %. Antidempinga maksājumi ir spēkā importam no ĶTR, Indonēzijas, Japānas, Korejas Republikas un Taivānas, bet šie maksājumi ir nelieli un dažiem uzņēmumiem vienādi ar nulli.

| (51) | Austrālijas iekšzemes tirgus uzskatāms par konkurētspējīgāku, jo importam ir lielāka tirgus daļa un ievedmuitas nodokļi ir mazāki. |
| --- | --- |

(51)

Austrālijas iekšzemes tirgus uzskatāms par konkurētspējīgāku, jo importam ir lielāka tirgus daļa un ievedmuitas nodokļi ir mazāki.

| (52) | Tāpēc Komisija šajā procedūras posmā saskaņā ar pamatregulas 2. panta 7. punkta a) apakšpunktu secināja, ka Austrālija ir piemērota analogā valsts. |
| --- | --- |

(52)

Tāpēc Komisija šajā procedūras posmā saskaņā ar pamatregulas 2. panta 7. punkta a) apakšpunktu secināja, ka Austrālija ir piemērota analogā valsts.

3.1.3.   Normālā vērtība

Normālā vērtība

| (53) | Lai atbilstoši pamatregulas 2. panta 7. punkta a) apakšpunktam noteiktu normālo vērtību ražotājiem eksportētājiem, kam nav piešķirts TER, tika izmantota informācija, kas saņemta no analogās valsts ražotāja, kurš sadarbojās. |
| --- | --- |

(53)

Lai atbilstoši pamatregulas 2. panta 7. punkta a) apakšpunktam noteiktu normālo vērtību ražotājiem eksportētājiem, kam nav piešķirts TER, tika izmantota informācija, kas saņemta no analogās valsts ražotāja, kurš sadarbojās.

| (54) | Komisija saskaņā ar pamatregulas 2. panta 2. punktu vispirms pārbaudīja, vai iekšzemes pārdošanas kopapjoms analogās valsts ražotājam, kas sadarbojās, ir reprezentatīvs. |
| --- | --- |

(54)

Komisija saskaņā ar pamatregulas 2. panta 2. punktu vispirms pārbaudīja, vai iekšzemes pārdošanas kopapjoms analogās valsts ražotājam, kas sadarbojās, ir reprezentatīvs.

| (55) | Iekšzemes pārdošanas apjoms ir reprezentatīvs, ja analogās valsts ražotāja līdzīgā ražojuma iekšzemes pārdošanas kopapjoms neatkarīgiem klientiem iekšzemes tirgū katram izlasē iekļautajam ĶTR ražotājam eksportētājam ir vismaz 5 % no attiecīgā ražojuma eksporta pārdošanas kopapjoma uz Savienību izmeklēšanas periodā. |
| --- | --- |

(55)

Iekšzemes pārdošanas apjoms ir reprezentatīvs, ja analogās valsts ražotāja līdzīgā ražojuma iekšzemes pārdošanas kopapjoms neatkarīgiem klientiem iekšzemes tirgū katram izlasē iekļautajam ĶTR ražotājam eksportētājam ir vismaz 5 % no attiecīgā ražojuma eksporta pārdošanas kopapjoma uz Savienību izmeklēšanas periodā.

| (56) | Tādējādi ražotāja, kas sadarbojās, līdzīgā ražojuma pārdošanas kopapjoms analogās valsts iekšzemes tirgū bija reprezentatīvs. |
| --- | --- |

(56)

Tādējādi ražotāja, kas sadarbojās, līdzīgā ražojuma pārdošanas kopapjoms analogās valsts iekšzemes tirgū bija reprezentatīvs.

| (57) | Tad Komisija izlasē iekļautajiem ražotājiem eksportētājiem noteica ražojuma veidus, kas tiek pārdoti iekšzemes tirgū un ir identiski vai salīdzināmi ar ražojuma veidiem, kurus pārdod eksportam uz Savienību. |
| --- | --- |

(57)

Tad Komisija izlasē iekļautajiem ražotājiem eksportētājiem noteica ražojuma veidus, kas tiek pārdoti iekšzemes tirgū un ir identiski vai salīdzināmi ar ražojuma veidiem, kurus pārdod eksportam uz Savienību.

| (58) | Pēc tam Komisija saskaņā ar pamatregulas 2. panta 2. punktu pārbaudīja, vai iekšzemes pārdošanas apjoms analogās valsts ražotājam iekšzemes tirgū katram ražojuma veidam, kas ir identisks vai salīdzināms ar to ražojuma veidu, ko katrs izlasē iekļautais ražotājs eksportētājs ĶTR pārdevis eksportam uz Savienību, bijis reprezentatīvs. |
| --- | --- |

(58)

Pēc tam Komisija saskaņā ar pamatregulas 2. panta 2. punktu pārbaudīja, vai iekšzemes pārdošanas apjoms analogās valsts ražotājam iekšzemes tirgū katram ražojuma veidam, kas ir identisks vai salīdzināms ar to ražojuma veidu, ko katrs izlasē iekļautais ražotājs eksportētājs ĶTR pārdevis eksportam uz Savienību, bijis reprezentatīvs.

| (59) | Ražojuma veida pārdošanas apjoms iekšzemes tirgū ir reprezentatīvs, ja tā pārdošanas kopapjoms iekšzemes tirgū neatkarīgiem klientiem izmeklēšanas periodā ir vismaz 5 % no identiskā vai salīdzināmā ražojuma veida kopapjoma, ko katrs izlasē iekļautais ražotājs eksportētājs ĶTR pārdevis eksportam uz Savienību. |
| --- | --- |

(59)

Ražojuma veida pārdošanas apjoms iekšzemes tirgū ir reprezentatīvs, ja tā pārdošanas kopapjoms iekšzemes tirgū neatkarīgiem klientiem izmeklēšanas periodā ir vismaz 5 % no identiskā vai salīdzināmā ražojuma veida kopapjoma, ko katrs izlasē iekļautais ražotājs eksportētājs ĶTR pārdevis eksportam uz Savienību.

| (60) | Komisija konstatēja, ka daži ražojuma veidi, ievērojot šo pamatojumu, bija reprezentatīvi, bet citi nebija to nelielo apjomu dēļ vai tāpēc, ka analogās valsts ražotājs eksportēto ražojuma veidu nav pārdevis iekšzemes tirgū. |
| --- | --- |

(60)

Komisija konstatēja, ka daži ražojuma veidi, ievērojot šo pamatojumu, bija reprezentatīvi, bet citi nebija to nelielo apjomu dēļ vai tāpēc, ka analogās valsts ražotājs eksportēto ražojuma veidu nav pārdevis iekšzemes tirgū.

| (61) | Pēc tam Komisija katram ražojuma veidam noteica neatkarīgiem klientiem iekšzemes tirgū izmeklēšanas periodā veiktā pārdošanas apjoma rentablo daļu, lai izlemtu, vai normālās vērtības aprēķinam saskaņā ar pamatregulas 2. panta 4. punktu izmantot faktisko pārdošanas apjomu iekšzemes tirgū. |
| --- | --- |

(61)

Pēc tam Komisija katram ražojuma veidam noteica neatkarīgiem klientiem iekšzemes tirgū izmeklēšanas periodā veiktā pārdošanas apjoma rentablo daļu, lai izlemtu, vai normālās vērtības aprēķinam saskaņā ar pamatregulas 2. panta 4. punktu izmantot faktisko pārdošanas apjomu iekšzemes tirgū.

| (62) | Normālo vērtību nosaka, pamatojoties uz faktisko cenu iekšzemes tirgū katram ražojuma veidam neatkarīgi no tā, vai šāds pārdošanas apjoms ir rentabls, ja:






  (1) | tā ražojuma veida pārdošanas apjoms, ko pārdod par neto pārdošanas cenu, kura vienāda ar aprēķinātajām ražošanas izmaksām vai tās pārsniedz, – pārsniedz 80 % no šā ražojuma veida pārdošanas kopapjoma un |
| --- | --- | --- |

(62)

Normālo vērtību nosaka, pamatojoties uz faktisko cenu iekšzemes tirgū katram ražojuma veidam neatkarīgi no tā, vai šāds pārdošanas apjoms ir rentabls, ja:

(1)

tā ražojuma veida pārdošanas apjoms, ko pārdod par neto pārdošanas cenu, kura vienāda ar aprēķinātajām ražošanas izmaksām vai tās pārsniedz, – pārsniedz 80 % no šā ražojuma veida pārdošanas kopapjoma un

| (2) | minētā ražojuma veida vidējā svērtā pārdošanas cena ir vienāda ar vienības ražošanas izmaksām vai lielāka par tām. |
| --- | --- |

(2)

minētā ražojuma veida vidējā svērtā pārdošanas cena ir vienāda ar vienības ražošanas izmaksām vai lielāka par tām.

| (63) | Šajā gadījumā normālā vērtība ir minētā ražojuma veida visas izmeklēšanas periodā veiktās iekšzemes pārdošanas vidējā svērtā vērtība. |
| --- | --- |

(63)

Šajā gadījumā normālā vērtība ir minētā ražojuma veida visas izmeklēšanas periodā veiktās iekšzemes pārdošanas vidējā svērtā vērtība.

| (64) | Normālā vērtība ir konkrētā ražojuma veida vienīgi rentablās iekšzemes pārdošanas faktiskā cena iekšzemes tirgū izmeklēšanas periodā, ja:






  (1) | konkrētā ražojuma veida rentablās pārdošanas apjoms ir 80 % vai mazāk no šā ražojuma veida pārdošanas kopapjoma vai |
| --- | --- | --- |

(64)

Normālā vērtība ir konkrētā ražojuma veida vienīgi rentablās iekšzemes pārdošanas faktiskā cena iekšzemes tirgū izmeklēšanas periodā, ja:

(1)

konkrētā ražojuma veida rentablās pārdošanas apjoms ir 80 % vai mazāk no šā ražojuma veida pārdošanas kopapjoma vai

| (2) | šā ražojuma veida vidējā svērtā cena ir zemāka par vienības ražošanas izmaksām. |
| --- | --- |

(2)

šā ražojuma veida vidējā svērtā cena ir zemāka par vienības ražošanas izmaksām.

| (65) | Ja analogās valsts ražotājs nepārdeva iekšzemes tirgū ražojuma veidu reprezentatīvā daudzumā vai nepārdeva vispār vai pārdeva ar zaudējumiem, tad Komisija noteica normālo vērtību atbilstoši pamatregulas 2. panta 3. un 6. punktam. |
| --- | --- |

(65)

Ja analogās valsts ražotājs nepārdeva iekšzemes tirgū ražojuma veidu reprezentatīvā daudzumā vai nepārdeva vispār vai pārdeva ar zaudējumiem, tad Komisija noteica normālo vērtību atbilstoši pamatregulas 2. panta 3. un 6. punktam.

| (66) | Katram ražojuma veidam, ko iekšzemes tirgū nepārdeva reprezentatīvos daudzumos, normālo vērtību noteica, pieskaitot katram no šiem ražojuma veidiem pārdošanas, vispārējās un administratīvās (PVA) izmaksas un peļņu no darījumiem, kurus veica parastajā tirdzniecības apritē iekšzemes tirgū, pie to vidējām ražošanas izmaksām. |
| --- | --- |

(66)

Katram ražojuma veidam, ko iekšzemes tirgū nepārdeva reprezentatīvos daudzumos, normālo vērtību noteica, pieskaitot katram no šiem ražojuma veidiem pārdošanas, vispārējās un administratīvās (PVA) izmaksas un peļņu no darījumiem, kurus veica parastajā tirdzniecības apritē iekšzemes tirgū, pie to vidējām ražošanas izmaksām.

| (67) | Ražojuma veidiem, kurus nepārdeva vispār vai pārdeva ar zaudējumiem, normālo vērtību noteica, pieskaitot katram veidam pārdošanas, vispārējās un administratīvās (PVA) izmaksas un peļņu parastajā tirdzniecības apritē iekšzemes tirgū, pie katra veida vidējām ražošanas izmaksām. |
| --- | --- |

(67)

Ražojuma veidiem, kurus nepārdeva vispār vai pārdeva ar zaudējumiem, normālo vērtību noteica, pieskaitot katram veidam pārdošanas, vispārējās un administratīvās (PVA) izmaksas un peļņu parastajā tirdzniecības apritē iekšzemes tirgū, pie katra veida vidējām ražošanas izmaksām.

| (68) | Ja ražojuma veids analogās valsts iekšzemes tirgū netika pārdots vispār, ražošanas izmaksas noteica, pamatojoties uz tuvākā lētākā veida izmaksām. |
| --- | --- |

(68)

Ja ražojuma veids analogās valsts iekšzemes tirgū netika pārdots vispār, ražošanas izmaksas noteica, pamatojoties uz tuvākā lētākā veida izmaksām.

3.2.   Eksporta cena

Eksporta cena

| (69) | Pārbaudes apmeklējuma laikā eksporta cenu pārbaudīja katram izlasē iekļautajam ražotājam eksportētājam. Ja eksports uz Savienību noticis pirmajam neatkarīgajam klientam vai, izmantojot saistīto tirdzniecības uzņēmumu, tad saskaņā ar pamatregulas 2. panta 8. punktu eksporta cena bija cena, kas faktiski samaksāta vai maksājama par attiecīgo ražojumu, to pārdodot eksportam uz Savienību. |
| --- | --- |

(69)

Pārbaudes apmeklējuma laikā eksporta cenu pārbaudīja katram izlasē iekļautajam ražotājam eksportētājam. Ja eksports uz Savienību noticis pirmajam neatkarīgajam klientam vai, izmantojot saistīto tirdzniecības uzņēmumu, tad saskaņā ar pamatregulas 2. panta 8. punktu eksporta cena bija cena, kas faktiski samaksāta vai maksājama par attiecīgo ražojumu, to pārdodot eksportam uz Savienību.

| (70) | Viens no izlasē iekļautajiem ražotājiem eksportētājiem eksportēja biezloksnes, izmantojot saistītu importētāju Savienībā. Eksporta cenu šādiem pārdošanas darījumiem noteica saskaņā ar pamatregulas 2. panta 9. punktu. |
| --- | --- |

(70)

Viens no izlasē iekļautajiem ražotājiem eksportētājiem eksportēja biezloksnes, izmantojot saistītu importētāju Savienībā. Eksporta cenu šādiem pārdošanas darījumiem noteica saskaņā ar pamatregulas 2. panta 9. punktu.

3.3.   Salīdzinājums

Salīdzinājums

| (71) | Komisija salīdzināja analogās valsts ražotāja normālo vērtību un izlasē iekļauto ražotāju eksportētāju eksporta cenu, pamatojoties uz EXW cenu. |
| --- | --- |

(71)

Komisija salīdzināja analogās valsts ražotāja normālo vērtību un izlasē iekļauto ražotāju eksportētāju eksporta cenu, pamatojoties uz EXW cenu.

| (72) | Saskaņā ar pamatregulas 2. panta 10. punktu gadījumos, kad to pamatoja vajadzība nodrošināt taisnīgu salīdzinājumu, Komisija koriģēja normālo vērtību un/vai eksporta cenu, ņemot vērā atšķirības, kas ietekmē cenas un cenu salīdzināmību. Korekcijas tika veiktas par transporta izmaksām, pārkraušanas, iekraušanas un papildu maksām, netiešajiem nodokļiem, komisijas maksām, kredīta izmaksām un maksājumiem par bankas pakalpojumiem. |
| --- | --- |

(72)

Saskaņā ar pamatregulas 2. panta 10. punktu gadījumos, kad to pamatoja vajadzība nodrošināt taisnīgu salīdzinājumu, Komisija koriģēja normālo vērtību un/vai eksporta cenu, ņemot vērā atšķirības, kas ietekmē cenas un cenu salīdzināmību. Korekcijas tika veiktas par transporta izmaksām, pārkraušanas, iekraušanas un papildu maksām, netiešajiem nodokļiem, komisijas maksām, kredīta izmaksām un maksājumiem par bankas pakalpojumiem.

| (73) | Attiecībā uz izlasē iekļautajiem ražotājiem eksportētājiem, kuri pārdeva uz Savienību, izmantojot saistītus tirdzniecības uzņēmumus ar funkcijām, kas ir līdzīgas tā pārstāvja funkcijām, kurš strādā, pamatojoties uz komisijas maksu, tika veikta korekcija saskaņā ar pamatregulas 2. panta 10. punkta i) apakšpunktu. |
| --- | --- |

(73)

Attiecībā uz izlasē iekļautajiem ražotājiem eksportētājiem, kuri pārdeva uz Savienību, izmantojot saistītus tirdzniecības uzņēmumus ar funkcijām, kas ir līdzīgas tā pārstāvja funkcijām, kurš strādā, pamatojoties uz komisijas maksu, tika veikta korekcija saskaņā ar pamatregulas 2. panta 10. punkta i) apakšpunktu.

3.4.   Dempinga starpības

Dempinga starpības

| (74) | Komisija salīdzināja izlasē iekļauto ražotāju eksportētāju, kas sadarbojās, katra līdzīgā ražojuma veida vidējo svērto normālo vērtību ar attiecīgā ražojuma atbilstošā veida vidējo svērto eksporta cenu, kā noteikts pamatregulas 2. panta 11. un 12. punktā. |
| --- | --- |

(74)

Komisija salīdzināja izlasē iekļauto ražotāju eksportētāju, kas sadarbojās, katra līdzīgā ražojuma veida vidējo svērto normālo vērtību ar attiecīgā ražojuma atbilstošā veida vidējo svērto eksporta cenu, kā noteikts pamatregulas 2. panta 11. un 12. punktā.

| (75) | Ņemot to vērā, vidējās svērtās pagaidu dempinga starpības, kas izteiktas procentos no CIF (cena, apdrošināšana, frakts) cenas līdz Savienības robežai pirms nodokļu samaksas, ir šādas:

  1. tabula.


  Dempinga starpības, izlase







  Uzņēmums | Pagaidu dempinga starpība |
| --- | --- | --- |
| Nanjing Iron and Steel Co., Ltd. | 120,1 % |
| Minmetals Yingkou Medium Plate Co., Ltd | 126,0 % |
| Wuyang Iron and Steel Co., Ltd un Wuyang New Heavy & Wide Steel Plate Co., Ltd | 127,6 % |

(75)

Ņemot to vērā, vidējās svērtās pagaidu dempinga starpības, kas izteiktas procentos no CIF (cena, apdrošināšana, frakts) cenas līdz Savienības robežai pirms nodokļu samaksas, ir šādas:

1. tabula.

1. tabula.

Dempinga starpības, izlase

Dempinga starpības, izlase

Uzņēmums

Pagaidu dempinga starpība

Nanjing Iron and Steel Co., Ltd.

Nanjing Iron and Steel Co., Ltd.

120,1 %

Minmetals Yingkou Medium Plate Co., Ltd

Minmetals Yingkou Medium Plate Co., Ltd

126,0 %

Wuyang Iron and Steel Co., Ltd un Wuyang New Heavy & Wide Steel Plate Co., Ltd

Wuyang Iron and Steel Co., Ltd

Wuyang New Heavy & Wide Steel Plate Co., Ltd

127,6 %

| (76) | Izlasē neiekļautajiem ražotājiem eksportētājiem, kas sadarbojās, Komisija aprēķināja izlasē iekļauto ražotāju eksportētāju vidējo svērto dempinga starpību saskaņā ar pamatregulas 9. panta 6. punktu. |
| --- | --- |

(76)

Izlasē neiekļautajiem ražotājiem eksportētājiem, kas sadarbojās, Komisija aprēķināja izlasē iekļauto ražotāju eksportētāju vidējo svērto dempinga starpību saskaņā ar pamatregulas 9. panta 6. punktu.

| (77) | Tādējādi izlasē neiekļautajiem ražotājiem eksportētājiem, kas sadarbojās, pagaidu dempinga starpība ir 125,5 %. |
| --- | --- |

(77)

Tādējādi izlasē neiekļautajiem ražotājiem eksportētājiem, kas sadarbojās, pagaidu dempinga starpība ir 125,5 %.

| (78) | Visiem pārējiem ĶTR ražotājiem eksportētājiem Komisija dempinga starpību noteica saskaņā ar pamatregulas 18. pantu, pamatojoties uz pieejamiem faktiem. |
| --- | --- |

(78)

Visiem pārējiem ĶTR ražotājiem eksportētājiem Komisija dempinga starpību noteica saskaņā ar pamatregulas 18. pantu, pamatojoties uz pieejamiem faktiem.

| (79) | Komisija vispirms noteica ražotāju eksportētāju ĶTR sadarbības līmeni. Sadarbības līmenis balstās uz ražotāju eksportētāju, kas sadarbojās, eksporta apjomu uz Savienību, kas izteikts procentos no eksporta kopapjoma (sniegts Eurostat importa statistikā) no ĶTR uz Savienību. |
| --- | --- |

(79)

Komisija vispirms noteica ražotāju eksportētāju ĶTR sadarbības līmeni. Sadarbības līmenis balstās uz ražotāju eksportētāju, kas sadarbojās, eksporta apjomu uz Savienību, kas izteikts procentos no eksporta kopapjoma (sniegts Eurostat importa statistikā) no ĶTR uz Savienību.

Eurostat

| (80) | Šajā gadījumā sadarbības līmenis ir augsts, jo ražotāju eksportētāju, kuri sadarbojās, eksporta apjoms bija aptuveni 87 % no eksporta kopapjoma uz Savienību izmeklēšanas periodā. Tādējādi Komisija nolēma dempinga starpību visiem pārējiem uzņēmumiem noteikt tā izlasē iekļautā uzņēmuma dempinga starpības līmenī, kuram šī starpība bija vislielākā. |
| --- | --- |

(80)

Šajā gadījumā sadarbības līmenis ir augsts, jo ražotāju eksportētāju, kuri sadarbojās, eksporta apjoms bija aptuveni 87 % no eksporta kopapjoma uz Savienību izmeklēšanas periodā. Tādējādi Komisija nolēma dempinga starpību visiem pārējiem uzņēmumiem noteikt tā izlasē iekļautā uzņēmuma dempinga starpības līmenī, kuram šī starpība bija vislielākā.

| (81) | Pagaidu dempinga starpības, kas izteiktas procentos no CIF cenas līdz Savienības robežai pirms nodokļu samaksas, ir šādas:

  2. tabula.


  Dempinga starpības, visas







  Uzņēmums | Pagaidu dempinga starpība |
| --- | --- | --- |
| Nanjing Iron and Steel Co., Ltd. | 120,1 % |
| Minmetals Yingkou Medium Plate Co., Ltd | 126,0 % |
| Wuyang Iron and Steel Co., Ltd un Wuyang New Heavy & Wide Steel Plate Co., Ltd | 127,6 % |
| Citi izlasē neiekļautie uzņēmumi, kas sadarbojās | 125,5 % |
| Visi pārējie uzņēmumi | 127,6 % |

(81)

Pagaidu dempinga starpības, kas izteiktas procentos no CIF cenas līdz Savienības robežai pirms nodokļu samaksas, ir šādas:

2. tabula.

2. tabula.

Dempinga starpības, visas

Dempinga starpības, visas

Uzņēmums

Pagaidu dempinga starpība

Nanjing Iron and Steel Co., Ltd.

Nanjing Iron and Steel Co., Ltd.

120,1 %

Minmetals Yingkou Medium Plate Co., Ltd

Minmetals Yingkou Medium Plate Co., Ltd

126,0 %

Wuyang Iron and Steel Co., Ltd un Wuyang New Heavy & Wide Steel Plate Co., Ltd

Wuyang Iron and Steel Co., Ltd

Wuyang New Heavy & Wide Steel Plate Co., Ltd

127,6 %

Citi izlasē neiekļautie uzņēmumi, kas sadarbojās

125,5 %

Visi pārējie uzņēmumi

127,6 %

4.   KAITĒJUMS

KAITĒJUMS

4.1.   Savienības ražošanas nozares un Savienības ražošanas apjoma definīcija

Savienības ražošanas nozares un Savienības ražošanas apjoma definīcija

| (82) | Līdzīgo ražojumu Savienībā izmeklēšanas periodā izgatavoja 30 ražotāji. Tie veido “Savienības ražošanas nozari” pamatregulas 4. panta 1. punkta nozīmē. |
| --- | --- |

(82)

Līdzīgo ražojumu Savienībā izmeklēšanas periodā izgatavoja 30 ražotāji. Tie veido “Savienības ražošanas nozari” pamatregulas 4. panta 1. punkta nozīmē.

| (83) | Atlases procesā sadarbojās 26 no tiem. Šie Savienības ražotāji, kas sadarbojās, ražo apmēram 94 % no Savienības ražošanas nozares ražošanas kopapjoma un Savienības ražošanas nozares līdzīgā ražojuma pārdošanas kopapjoma izmeklēšanas periodā. |
| --- | --- |

(83)

Atlases procesā sadarbojās 26 no tiem. Šie Savienības ražotāji, kas sadarbojās, ražo apmēram 94 % no Savienības ražošanas nozares ražošanas kopapjoma un Savienības ražošanas nozares līdzīgā ražojuma pārdošanas kopapjoma izmeklēšanas periodā.

| (84) | Savienības līdzīgā ražojuma ražošanas kopapjoms izmeklēšanas periodā bija aptuveni 10,3 milj. t. Komisija šo rādītāju aprēķināja, pamatojoties uz visu pieejamo informāciju par Savienības ražošanas nozari, piemēram, sūdzībā, pārbaudītās atbildēs uz anketas jautājumiem, ko sniedza izlasē iekļautie Savienības ražotāji, un pārbaudītā informācijā, ko sniedza Eurofer. |
| --- | --- |

(84)

Savienības līdzīgā ražojuma ražošanas kopapjoms izmeklēšanas periodā bija aptuveni 10,3 milj. t. Komisija šo rādītāju aprēķināja, pamatojoties uz visu pieejamo informāciju par Savienības ražošanas nozari, piemēram, sūdzībā, pārbaudītās atbildēs uz anketas jautājumiem, ko sniedza izlasē iekļautie Savienības ražotāji, un pārbaudītā informācijā, ko sniedza Eurofer.

Eurofer

| (85) | Kā norādīts iepriekš 1. punktā, trīs Savienības ražotāji tika iekļauti izlasē, kas pārstāvēja apmēram 28,5 % no Savienības ražošanas nozares pārdošanas kopapjoma un Savienības līdzīgā ražojuma ražošanas kopapjoma izmeklēšanas periodā. |
| --- | --- |

(85)

Kā norādīts iepriekš 1. punktā, trīs Savienības ražotāji tika iekļauti izlasē, kas pārstāvēja apmēram 28,5 % no Savienības ražošanas nozares pārdošanas kopapjoma un Savienības līdzīgā ražojuma ražošanas kopapjoma izmeklēšanas periodā.

4.2.   Patēriņš Savienībā

Patēriņš Savienībā

| (86) | Komisija Savienības patēriņu noteica, pamatojoties uz Eurostat statistikas datiem un pārbaudītiem Savienības ražošanas nozares importa datiem. |
| --- | --- |

(86)

Komisija Savienības patēriņu noteica, pamatojoties uz Eurostat statistikas datiem un pārbaudītiem Savienības ražošanas nozares importa datiem.

Eurostat

| (87) | Biezlokšņu patēriņa dinamika Savienībā bija šāda.

  3. tabula.


  Patēriņš Savienībā (t) | 2012 | 2013 | 2014 | IP (2015) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Kopējais patēriņš ES (t) | 8 991 777 | 8 423 747 | 8 820 363 | 9 467 177 |
| Indekss (2012. gads = 100) | 100 | 94 | 98 | 105 |
| Avots: Eurostat, pārbaudīta informācija no Eurofer un atbildes uz anketas jautājumiem. |

(87)

Biezlokšņu patēriņa dinamika Savienībā bija šāda.

3. tabula.

3. tabula.

Patēriņš Savienībā (t)

Patēriņš Savienībā (t)

2012

2013

2014

IP (2015)

Kopējais patēriņš ES (t)

8 991 777

8 423 747

8 820 363

9 467 177

Indekss (2012. gads = 100)

Indekss (2012. gads = 100)

100

100

94

94

98

98

105

105

Avots: Eurostat, pārbaudīta informācija no Eurofer un atbildes uz anketas jautājumiem.

Avots:

| (88) | Patēriņš Savienībā attiecīgajā periodā palielinājās par 5 %. Analizējot datus par atsevišķiem gadiem, konstatēts sākotnējais samazinājums par 6 % no 2012. līdz 2013. gadam un vēlāka atgūšanās 2014. gadā un izmeklēšanas periodā (par 11 procentpunktiem jeb vairāk nekā par 1 milj. t.). |
| --- | --- |

(88)

Patēriņš Savienībā attiecīgajā periodā palielinājās par 5 %. Analizējot datus par atsevišķiem gadiem, konstatēts sākotnējais samazinājums par 6 % no 2012. līdz 2013. gadam un vēlāka atgūšanās 2014. gadā un izmeklēšanas periodā (par 11 procentpunktiem jeb vairāk nekā par 1 milj. t.).

| (89) | Savienības ražotāju pašpatēriņš ir nenozīmīgs, jo tas veido mazāk nekā 0,5 % patēriņa Savienībā attiecīgajā periodā. Tādējādi kaitējuma rādītāji ir novērtēti visam Savienības tirgum, ieskaitot apjomus, ko Savienības ražotāji izmantojuši pašpatēriņam. |
| --- | --- |

(89)

Savienības ražotāju pašpatēriņš ir nenozīmīgs, jo tas veido mazāk nekā 0,5 % patēriņa Savienībā attiecīgajā periodā. Tādējādi kaitējuma rādītāji ir novērtēti visam Savienības tirgum, ieskaitot apjomus, ko Savienības ražotāji izmantojuši pašpatēriņam.

4.3.   Importa apjoms un tirgus daļas

Importa apjoms un tirgus daļas

| (90) | Importa apjomu Komisija noteica, pamatojoties uz Eurostat datubāzes datiem. Tad importa tirgus daļu noteica, salīdzinot importētos apjomus ar Savienības patēriņu, kā parādīts iepriekš 87. apsvēruma 3. tabulā. |
| --- | --- |

(90)

Importa apjomu Komisija noteica, pamatojoties uz Eurostat datubāzes datiem. Tad importa tirgus daļu noteica, salīdzinot importētos apjomus ar Savienības patēriņu, kā parādīts iepriekš 87. apsvēruma 3. tabulā.

Eurostat

| (91) | Biezlokšņu importa dinamika Savienībā bija šāda.

  4. tabula.


  Importa apjoms (t) un tirgus daļa | 2012 | 2013 | 2014 | IP (2015) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Importa apjoms no ĶTR (t) | 410 583 | 343 545 | 693 117 | 1 359 143 |
| Indekss (2012. gads = 100) | 100 | 84 | 169 | 331 |
| ĶTR tirgus daļa | 4,6 % | 4,1 % | 7,9 % | 14,4 % |
| Indekss (2012. gads = 100) | 100 | 89 | 172 | 314 |
| Avots: Eurostat, pārbaudīta informācija no Eurofer un atbildes uz anketas jautājumiem. |

(91)

Biezlokšņu importa dinamika Savienībā bija šāda.

4. tabula.

4. tabula.

Importa apjoms (t) un tirgus daļa

Importa apjoms (t) un tirgus daļa

2012

2013

2014

IP (2015)

Importa apjoms no ĶTR (t)

410 583

343 545

693 117

1 359 143

Indekss (2012. gads = 100)

Indekss (2012. gads = 100)

100

100

84

84

169

169

331

331

ĶTR tirgus daļa

4,6 %

4,1 %

7,9 %

14,4 %

Indekss (2012. gads = 100)

Indekss (2012. gads = 100)

100

100

89

89

172

172

314

314

Avots: Eurostat, pārbaudīta informācija no Eurofer un atbildes uz anketas jautājumiem.

Avots:

| (92) | Importa apjoms no ĶTR Savienībā attiecīgajā periodā palielinājās par 231 %. Pēc tam, kad no 2012. līdz 2013. gadam imports no ĶTR samazinājās par 16 %, 2014. gadā tas būtiski palielinājās – par 85 procentpunktiem – un vēl vairāk tas palielinājās izmeklēšanas periodā – vēl par 162 procentpunktiem. |
| --- | --- |

(92)

Importa apjoms no ĶTR Savienībā attiecīgajā periodā palielinājās par 231 %. Pēc tam, kad no 2012. līdz 2013. gadam imports no ĶTR samazinājās par 16 %, 2014. gadā tas būtiski palielinājās – par 85 procentpunktiem – un vēl vairāk tas palielinājās izmeklēšanas periodā – vēl par 162 procentpunktiem.

| (93) | Sākotnējais eksporta apjoma samazinājums no Ķīnas 2012.–2013. gadā bija saistīts ar patēriņa samazinājumu Savienības tirgū, kā parādīts iepriekš 87. apsvēruma 3. tabulā. Pēc 2013. gada Savienības tirgū bija vērojams dinamisks pieaugums, no 2013. gada līdz izmeklēšanas periodam tam palielinoties par vairāk nekā 1 milj. t. Šo pieaugumu gandrīz pilnībā absorbēja imports no ĶTR, kas šajā periodā arī palielinājās par vairāk nekā 1 milj. t. |
| --- | --- |

(93)

Sākotnējais eksporta apjoma samazinājums no Ķīnas 2012.–2013. gadā bija saistīts ar patēriņa samazinājumu Savienības tirgū, kā parādīts iepriekš 87. apsvēruma 3. tabulā. Pēc 2013. gada Savienības tirgū bija vērojams dinamisks pieaugums, no 2013. gada līdz izmeklēšanas periodam tam palielinoties par vairāk nekā 1 milj. t. Šo pieaugumu gandrīz pilnībā absorbēja imports no ĶTR, kas šajā periodā arī palielinājās par vairāk nekā 1 milj. t.

| (94) | Vienlaikus importa no ĶTR tirgus daļa Savienība tirgū palielinājās vairāk nekā trīs reizes – no 4,6 % 2012. gadā līdz 14,4 % izmeklēšanas periodā. |
| --- | --- |

(94)

Vienlaikus importa no ĶTR tirgus daļa Savienība tirgū palielinājās vairāk nekā trīs reizes – no 4,6 % 2012. gadā līdz 14,4 % izmeklēšanas periodā.

4.3.1.   Importa no ĶTR cenas un cenu samazinājums

Importa no ĶTR cenas un cenu samazinājums

| (95) | Importa cenas Komisija noteica, pamatojoties uz Eurostat datiem. Biezlokšņu vidējās svērtās cenas dinamika importam Savienībā no ĶTR bija šāda.

  5. tabula.


  Importa cena (EUR/t) | 2012 | 2013 | 2014 | IP (2015) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Importa no ĶTR cena | 647 | 539 | 488 | 460 |
| Indekss (2012. gads = 100) | 100 | 83 | 75 | 71 |
| Avots: Eurostat. |

(95)

Importa cenas Komisija noteica, pamatojoties uz Eurostat datiem. Biezlokšņu vidējās svērtās cenas dinamika importam Savienībā no ĶTR bija šāda.

Eurostat

5. tabula.

5. tabula.

Importa cena (EUR/t)

Importa cena (EUR/t)

2012

2013

2014

IP (2015)

Importa no ĶTR cena

647

539

488

460

Indekss (2012. gads = 100)

Indekss (2012. gads = 100)

100

100

83

83

75

75

71

71

Avots: Eurostat.

Avots:

| (96) | Importa no ĶTR vidējās cenas attiecīgajā periodā samazinājās par 29 %. Cenas konstanti samazinājās no 647 EUR/t 2012. gadā līdz 460 EUR/t izmeklēšanas periodā. |
| --- | --- |

(96)

Importa no ĶTR vidējās cenas attiecīgajā periodā samazinājās par 29 %. Cenas konstanti samazinājās no 647 EUR/t 2012. gadā līdz 460 EUR/t izmeklēšanas periodā.

| (97) | Komisija konstatēja cenu samazinājumu izmeklēšanas periodā, salīdzinot:






  (1) | piecu Savienības ražotāju katra ražojuma veida vidējās svērtās pārdošanas cenas nesaistītiem klientiem Savienības tirgū, koriģētas, lai iegūtu EXW cenu, un |
| --- | --- | --- |

(97)

Komisija konstatēja cenu samazinājumu izmeklēšanas periodā, salīdzinot:

(1)

piecu Savienības ražotāju katra ražojuma veida vidējās svērtās pārdošanas cenas nesaistītiem klientiem Savienības tirgū, koriģētas, lai iegūtu EXW cenu, un

| (2) | attiecīgās vidējās svērtās CIF cenas līdz Savienības robežai līmenī katram ražojuma veidam, ko importējuši trīs izlasē iekļautie ražotāji ĶTR pirmajam neatkarīgajam klientam Savienības tirgū, pamatojoties uz CIF cenām, ar atbilstīgām korekcijām attiecībā uz pēcimportēšanas izmaksām. |
| --- | --- |

(2)

attiecīgās vidējās svērtās CIF cenas līdz Savienības robežai līmenī katram ražojuma veidam, ko importējuši trīs izlasē iekļautie ražotāji ĶTR pirmajam neatkarīgajam klientam Savienības tirgū, pamatojoties uz CIF cenām, ar atbilstīgām korekcijām attiecībā uz pēcimportēšanas izmaksām.

| (98) | Šāds cenu salīdzinājums tika veikts darījumiem pa ražojuma veidiem vienā un tajā pašā tirdzniecības līmenī, vajadzības gadījumā veicot atbilstīgas korekcijas un atskaitot rabatus un atlaides. Salīdzinājuma rezultāts tika izteikts procentos no trīs izlasē iekļauto Savienības ražotāju apgrozījuma izmeklēšanas periodā. |
| --- | --- |

(98)

Šāds cenu salīdzinājums tika veikts darījumiem pa ražojuma veidiem vienā un tajā pašā tirdzniecības līmenī, vajadzības gadījumā veicot atbilstīgas korekcijas un atskaitot rabatus un atlaides. Salīdzinājuma rezultāts tika izteikts procentos no trīs izlasē iekļauto Savienības ražotāju apgrozījuma izmeklēšanas periodā.

| (99) | Pamatojoties uz iepriekš minēto, tika konstatēts, ka ĶTR importa dempinga cenas vidēji bija par 29 % zemākas nekā Savienības ražošanas nozares cenas. |
| --- | --- |

(99)

Pamatojoties uz iepriekš minēto, tika konstatēts, ka ĶTR importa dempinga cenas vidēji bija par 29 % zemākas nekā Savienības ražošanas nozares cenas.

4.4.   Savienības ražošanas nozares ekonomiskais stāvoklis

Savienības ražošanas nozares ekonomiskais stāvoklis

4.4.1.   Vispārīgas piezīmes

Vispārīgas piezīmes

| (100) | Saskaņā ar pamatregulas 3. panta 5. punktu pārbaudot, kā Savienības ražošanas nozari ietekmē imports par dempinga cenām, tika izvērtēti visi ekonomiskie rādītāji, kas attiecīgajā periodā ietekmējuši Savienības ražošanas nozari. |
| --- | --- |

(100)

Saskaņā ar pamatregulas 3. panta 5. punktu pārbaudot, kā Savienības ražošanas nozari ietekmē imports par dempinga cenām, tika izvērtēti visi ekonomiskie rādītāji, kas attiecīgajā periodā ietekmējuši Savienības ražošanas nozari.

| (101) | Lai noteiktu kaitējumu, Komisija nošķīra makroekonomiskos un mikroekonomiskos kaitējuma rādītājus. |
| --- | --- |

(101)

Lai noteiktu kaitējumu, Komisija nošķīra makroekonomiskos un mikroekonomiskos kaitējuma rādītājus.

| (102) | Komisija izvērtēja makroekonomiskos rādītājus (ražošanas apjoms, ražošanas jauda, jaudas izmantojums, pārdošanas apjoms, tirgus daļa, nodarbinātība, darbaspēka izmaksas, izaugsme, ražīgums un dempinga starpību lielums un atgūšanās no iepriekšējā dempinga) visas Savienības ražošanas nozares līmenī. Izvērtējuma pamatā bija sūdzībā norādītā informācija, Savienības ražotāju sniegtie dati un oficiāli pieejamā statistika (Eurostat). Makroekonomiskie dati bija saistīti ar visiem Savienības ražotājiem. |
| --- | --- |

(102)

Komisija izvērtēja makroekonomiskos rādītājus (ražošanas apjoms, ražošanas jauda, jaudas izmantojums, pārdošanas apjoms, tirgus daļa, nodarbinātība, darbaspēka izmaksas, izaugsme, ražīgums un dempinga starpību lielums un atgūšanās no iepriekšējā dempinga) visas Savienības ražošanas nozares līmenī. Izvērtējuma pamatā bija sūdzībā norādītā informācija, Savienības ražotāju sniegtie dati un oficiāli pieejamā statistika (Eurostat). Makroekonomiskie dati bija saistīti ar visiem Savienības ražotājiem.

Eurostat

| (103) | Komisija izvērtēja mikroekonomiskos rādītājus (vienības vidējās pārdošanas cenas, vienības izmaksas, krājumi, rentabilitāte, naudas plūsma, ieguldījumi, ienākums no ieguldījumiem un spēja piesaistīt kapitālu), pamatojoties uz datiem, kas ietverti pienācīgi pārbaudītās atbildēs uz anketas jautājumiem, kuras saņemtas no izlasē iekļautajiem Savienības ražotājiem, un kas ietverti oficiāli pieejamajā statistikā (Eurostat). Dati attiecās uz izlasē iekļautajiem Savienības ražotājiem. |
| --- | --- |

(103)

Komisija izvērtēja mikroekonomiskos rādītājus (vienības vidējās pārdošanas cenas, vienības izmaksas, krājumi, rentabilitāte, naudas plūsma, ieguldījumi, ienākums no ieguldījumiem un spēja piesaistīt kapitālu), pamatojoties uz datiem, kas ietverti pienācīgi pārbaudītās atbildēs uz anketas jautājumiem, kuras saņemtas no izlasē iekļautajiem Savienības ražotājiem, un kas ietverti oficiāli pieejamajā statistikā (Eurostat). Dati attiecās uz izlasē iekļautajiem Savienības ražotājiem.

Eurostat

| (104) | Komisija norāda, ka viens no izlasē iekļautajiem Savienības ražotājiem 2015. gada decembrī pārtrauca biezlokšņu ražošanu. Minētais ražošanas pārtraukums neietekmē kaitējuma rādītājus, jo tas notika pašās izmeklēšanas perioda beigās, un tādējādi abas datu kopas tika atzītas par reprezentatīvām attiecībā uz Savienības ražošanas nozares ekonomisko stāvokli. |
| --- | --- |

(104)

Komisija norāda, ka viens no izlasē iekļautajiem Savienības ražotājiem 2015. gada decembrī pārtrauca biezlokšņu ražošanu. Minētais ražošanas pārtraukums neietekmē kaitējuma rādītājus, jo tas notika pašās izmeklēšanas perioda beigās, un tādējādi abas datu kopas tika atzītas par reprezentatīvām attiecībā uz Savienības ražošanas nozares ekonomisko stāvokli.

4.4.2.   Makroekonomiskie rādītāji

Makroekonomiskie rādītāji

4.4.2.1.   Ražošanas apjoms, ražošanas jauda un jaudas izmantojums

| (105) | Savienības ražošanas kopapjoma, ražošanas jaudas un jaudas izmantojuma dinamika attiecīgajā periodā bija šāda.

  6. tabula.


  Ražošanas apjoms, ražošanas jauda un jaudas izmantojums | 2012 | 2013 | 2014 | IP (2015) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Ražošanas apjoms (t) | 11 795 082 | 10 352 766 | 10 911 713 | 10 345 121 |
| Indekss (2012. gads = 100) | 100 | 88 | 93 | 88 |
| Ražošanas jauda (tonnas) | 16 972 100 | 16 410 487 | 16 646 634 | 16 618 427 |
| Indekss (2012. gads = 100) | 100 | 97 | 98 | 98 |
| Jaudas izmantojums | 69 % | 63 % | 66 % | 62 % |
| Indekss (2012. gads = 100) | 100 | 91 | 94 | 90 |
| Avots: pārbaudīta informācija no Eurofer un atbildes uz anketas jautājumiem. |

(105)

Savienības ražošanas kopapjoma, ražošanas jaudas un jaudas izmantojuma dinamika attiecīgajā periodā bija šāda.

6. tabula.

6. tabula.

Ražošanas apjoms, ražošanas jauda un jaudas izmantojums

Ražošanas apjoms, ražošanas jauda un jaudas izmantojums

2012

2013

2014

IP (2015)

Ražošanas apjoms (t)

11 795 082

10 352 766

10 911 713

10 345 121

Indekss (2012. gads = 100)

Indekss (2012. gads = 100)

100

100

88

88

93

93

88

88

Ražošanas jauda (tonnas)

16 972 100

16 410 487

16 646 634

16 618 427

Indekss (2012. gads = 100)

Indekss (2012. gads = 100)

100

100

97

97

98

98

98

98

Jaudas izmantojums

69 %

63 %

66 %

62 %

Indekss (2012. gads = 100)

Indekss (2012. gads = 100)

100

100

91

91

94

94

90

90

Avots: pārbaudīta informācija no Eurofer un atbildes uz anketas jautājumiem.

Avots:

| (106) | Savienības ražošanas nozares ražošanas apjoms attiecīgajā periodā samazinājās par 12 %. Pēc tam, kad no 2012. līdz 2013. gadam ražošanas apjoms samazinājās par 12 %, 2014. gadā tas nedaudz palielinājās – par 5 procentpunktiem – un 2015. gadā atkal samazinājās – par 5 procentpunktiem līdz 2013. gada līmenim. |
| --- | --- |

(106)

Savienības ražošanas nozares ražošanas apjoms attiecīgajā periodā samazinājās par 12 %. Pēc tam, kad no 2012. līdz 2013. gadam ražošanas apjoms samazinājās par 12 %, 2014. gadā tas nedaudz palielinājās – par 5 procentpunktiem – un 2015. gadā atkal samazinājās – par 5 procentpunktiem līdz 2013. gada līmenim.

| (107) | Sākotnējais ražošanas apjoma samazinājums 2012.–2013. gadā bija saistīts ar patēriņa samazinājumu Savienības tirgū, kā parādīts iepriekš 87. apsvēruma 3. tabulā. Tomēr Savienības ražošanas nozare nevarēja gūt labumu no patēriņa pieauguma no 2013. gada līdz izmeklēšanas periodam. Laikā, kad patēriņš pieauga par 11 % jeb par 1 milj. t., Savienības ražošanas nozares ražošanas apjoms tikai nedaudz īslaicīgi palielinājās 2014. gadā, izmeklēšanas periodā samazinoties līdz zemajam 2013. gada līmenim. |
| --- | --- |

(107)

Sākotnējais ražošanas apjoma samazinājums 2012.–2013. gadā bija saistīts ar patēriņa samazinājumu Savienības tirgū, kā parādīts iepriekš 87. apsvēruma 3. tabulā. Tomēr Savienības ražošanas nozare nevarēja gūt labumu no patēriņa pieauguma no 2013. gada līdz izmeklēšanas periodam. Laikā, kad patēriņš pieauga par 11 % jeb par 1 milj. t., Savienības ražošanas nozares ražošanas apjoms tikai nedaudz īslaicīgi palielinājās 2014. gadā, izmeklēšanas periodā samazinoties līdz zemajam 2013. gada līmenim.

| (108) | Savienības ražošanas nozares paziņotie ražošanas jaudas rādītāji attiecas uz tehnisko jaudu, kas nozīmē, ka ir ņemtas vērā nozarē par standartu pieņemtās korekcijas par uzstādīšanas laiku, apkopi, ražošanas traucējumiem un citiem ierastajiem pārtraukumiem. |
| --- | --- |

(108)

Savienības ražošanas nozares paziņotie ražošanas jaudas rādītāji attiecas uz tehnisko jaudu, kas nozīmē, ka ir ņemtas vērā nozarē par standartu pieņemtās korekcijas par uzstādīšanas laiku, apkopi, ražošanas traucējumiem un citiem ierastajiem pārtraukumiem.

| (109) | Pamatojoties uz to, ražošanas jauda nedaudz samazinājās (par 2 %) attiecīgajā periodā tirgū, kurā tajā pašā periodā novērota 6 % izaugsme. |
| --- | --- |

(109)

Pamatojoties uz to, ražošanas jauda nedaudz samazinājās (par 2 %) attiecīgajā periodā tirgū, kurā tajā pašā periodā novērota 6 % izaugsme.

| (110) | Tā kā ražošanas apjoma samazinājums pārsniedz ražošanas jaudas samazinājumu, Savienības ražošanas nozares jaudas izmantojuma rādītājs attiecīgajā periodā samazinājās par 10 %. |
| --- | --- |

(110)

Tā kā ražošanas apjoma samazinājums pārsniedz ražošanas jaudas samazinājumu, Savienības ražošanas nozares jaudas izmantojuma rādītājs attiecīgajā periodā samazinājās par 10 %.

4.4.2.2.   Pārdošanas apjoms un tirgus daļa

| (111) | Savienības ražošanas nozares pārdošanas apjoma un tirgus daļas dinamika attiecīgajā periodā bija šāda.

  7. tabula.


  Pārdošanas apjoms un tirgus daļa | 2012 | 2013 | 2014 | IP (2015) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Pārdošanas apjoms Savienības tirgū (t) | 7 518 049 | 6 972 140 | 6 873 967 | 6 954 688 |
| Indekss (2012. gads = 100) | 100 | 93 | 91 | 93 |
| Savienības ražošanas nozares tirgus daļa | 83,6 % | 82,8 % | 77,9 % | 73,5 % |
| Indekss (2012. gads = 100) | 100 | 99 | 93 | 88 |
| Avots: pārbaudīta informācija no Eurofer un atbildes uz anketas jautājumiem. |

(111)

Savienības ražošanas nozares pārdošanas apjoma un tirgus daļas dinamika attiecīgajā periodā bija šāda.

7. tabula.

7. tabula.

Pārdošanas apjoms un tirgus daļa

Pārdošanas apjoms un tirgus daļa

2012

2013

2014

IP (2015)

Pārdošanas apjoms Savienības tirgū (t)

7 518 049

6 972 140

6 873 967

6 954 688

Indekss (2012. gads = 100)

Indekss (2012. gads = 100)

100

100

93

93

91

91

93

93

Savienības ražošanas nozares tirgus daļa

83,6 %

82,8 %

77,9 %

73,5 %

Indekss (2012. gads = 100)

Indekss (2012. gads = 100)

100

100

99

99

93

93

88

88

Avots: pārbaudīta informācija no Eurofer un atbildes uz anketas jautājumiem.

Avots:

| (112) | Savienības ražošanas nozares pārdošanas apjoms attiecīgajā periodā samazinājās par 7 %. Pēc tam, kad no 2012. līdz 2013. gadam pārdošanas apjoms samazinājās un 2014. gadā tas samazinājās vēl vairāk – par 2 procentpunktiem, izmeklēšanas periodā tas nedaudz palielinājās – par 2 procentpunktiem. |
| --- | --- |

(112)

Savienības ražošanas nozares pārdošanas apjoms attiecīgajā periodā samazinājās par 7 %. Pēc tam, kad no 2012. līdz 2013. gadam pārdošanas apjoms samazinājās un 2014. gadā tas samazinājās vēl vairāk – par 2 procentpunktiem, izmeklēšanas periodā tas nedaudz palielinājās – par 2 procentpunktiem.

| (113) | Līdzīgi ražošanas apjoma dinamikai sākotnējais pārdošanas apjoma samazinājums no 2012. gada līdz 2013. gadam bija saistīts ar patēriņa samazinājumu Savienības tirgū, kā paskaidrots iepriekš 87. apsvērumā. Tomēr Savienības ražošanas nozare nevarēja gūt labumu no patēriņa pieauguma no 2013. gada līdz izmeklēšanas periodam. Laikā, kad patēriņš pieauga par 1 milj. t., Savienības ražošanas nozares pārdošanas apjoms saglabājās zemā 2013. gada līmenī. |
| --- | --- |

(113)

Līdzīgi ražošanas apjoma dinamikai sākotnējais pārdošanas apjoma samazinājums no 2012. gada līdz 2013. gadam bija saistīts ar patēriņa samazinājumu Savienības tirgū, kā paskaidrots iepriekš 87. apsvērumā. Tomēr Savienības ražošanas nozare nevarēja gūt labumu no patēriņa pieauguma no 2013. gada līdz izmeklēšanas periodam. Laikā, kad patēriņš pieauga par 1 milj. t., Savienības ražošanas nozares pārdošanas apjoms saglabājās zemā 2013. gada līmenī.

| (114) | Tirgū, kurā novērota 5 % izaugsme, pārdošanas apjomam samazinoties par 7 %, Savienības ražošanas nozares tirgus daļa attiecīgajā periodā samazinājās par 12 %. |
| --- | --- |

(114)

Tirgū, kurā novērota 5 % izaugsme, pārdošanas apjomam samazinoties par 7 %, Savienības ražošanas nozares tirgus daļa attiecīgajā periodā samazinājās par 12 %.

4.4.2.3.   Nodarbinātība un ražīgums

| (115) | Savienības ražošanas nozares nodarbinātības un ražīguma dinamika attiecīgajā periodā bija šāda.

  8. tabula.


  Nodarbinātība un ražīgums | 2012 | 2013 | 2014 | IP (2015) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Nodarbināto skaits (pilnslodzes ekvivalents/FTE) | 22 622 | 20 920 | 19 688 | 18 722 |
| Indekss (2012. gads = 100) | 100 | 92 | 87 | 83 |
| Ražīgums (t/FTE) | 521 | 495 | 554 | 553 |
| Indekss (2012. gads = 100) | 100 | 95 | 106 | 106 |
| Avots: pārbaudīta informācija no Eurofer un atbildes uz anketas jautājumiem. |

(115)

Savienības ražošanas nozares nodarbinātības un ražīguma dinamika attiecīgajā periodā bija šāda.

8. tabula.

8. tabula.

Nodarbinātība un ražīgums

Nodarbinātība un ražīgums

2012

2013

2014

IP (2015)

Nodarbināto skaits (pilnslodzes ekvivalents/FTE)

FTE

22 622

20 920

19 688

18 722

Indekss (2012. gads = 100)

Indekss (2012. gads = 100)

100

100

92

92

87

87

83

83

Ražīgums (t/FTE)

FTE

521

495

554

553

Indekss (2012. gads = 100)

Indekss (2012. gads = 100)

100

100

95

95

106

106

106

106

Avots: pārbaudīta informācija no Eurofer un atbildes uz anketas jautājumiem.

Avots:

| (116) | Savienības ražošanas nozare attiecīgajā periodā par 17 % samazināja nodarbinātības līmeni. Šim samazinājumam bija divi pamatiemesli:






  — | ražošanas apjoma samazinājums par 12 %, ko izraisīja importa par dempinga cenām no ĶTR pieaugums; |
| --- | --- | --- |

(116)

Savienības ražošanas nozare attiecīgajā periodā par 17 % samazināja nodarbinātības līmeni. Šim samazinājumam bija divi pamatiemesli:

—

ražošanas apjoma samazinājums par 12 %, ko izraisīja importa par dempinga cenām no ĶTR pieaugums;

| — | Savienības ražošanas nozares centieni samazināt ražošanas izmaksas un palielināt efektivitāti, ņemot vērā augošo konkurenci, ko radīja imports par dempinga cenām no ĶTR. Minētais efektivitātes pieaugums uzlaboja ražīgumu par 6 %. |
| --- | --- |

—

Savienības ražošanas nozares centieni samazināt ražošanas izmaksas un palielināt efektivitāti, ņemot vērā augošo konkurenci, ko radīja imports par dempinga cenām no ĶTR. Minētais efektivitātes pieaugums uzlaboja ražīgumu par 6 %.

| (117) | Komisija norāda, ka patēriņš Savienības tirgū attiecīgajā periodā palielinājās par 5 %. Ja importa par dempinga cenām no ĶTR nebūtu, Savienības ražošanas nozare būtu varējusi saglabāt nodarbinātības līmeni, jo efektivitātes pieaugumu būtu absorbējis augošais pieprasījums. |
| --- | --- |

(117)

Komisija norāda, ka patēriņš Savienības tirgū attiecīgajā periodā palielinājās par 5 %. Ja importa par dempinga cenām no ĶTR nebūtu, Savienības ražošanas nozare būtu varējusi saglabāt nodarbinātības līmeni, jo efektivitātes pieaugumu būtu absorbējis augošais pieprasījums.

4.4.2.4.   Darbaspēka izmaksas

| (118) | Savienības ražošanas nozares vidējo darbaspēka izmaksu dinamika attiecīgajā periodā bija šāda.

  9. tabula.


  Vidējās darbaspēka izmaksas uz FTE | 2012 | 2013 | 2014 | IP (2015) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Vidējās darbaspēka izmaksas uz FTE (EUR) | 49 257 | 51 594 | 51 589 | 55 542 |
| Indekss (2012. gads = 100) | 100 | 105 | 105 | 113 |
| Avots: pārbaudīta informācija no Eurofer un atbildes uz anketas jautājumiem. |

(118)

Savienības ražošanas nozares vidējo darbaspēka izmaksu dinamika attiecīgajā periodā bija šāda.

9. tabula.

9. tabula.

Vidējās darbaspēka izmaksas uz FTE

Vidējās darbaspēka izmaksas uz FTE

2012

2013

2014

IP (2015)

Vidējās darbaspēka izmaksas uz FTE (EUR)

FTE

49 257

51 594

51 589

55 542

Indekss (2012. gads = 100)

Indekss (2012. gads = 100)

100

100

105

105

105

105

113

113

Avots: pārbaudīta informācija no Eurofer un atbildes uz anketas jautājumiem.

Avots:

| (119) | Ņemot vērā būtisku cilvēkresursu samazinājumu, kā norādīts 115. apsvērumā, vidējās darbaspēka izmaksas uz vienu nodarbināto attiecīgajā periodā palielinājās par 13 %. Faktiski, lai gan darbaspēka izmaksu pieauguma zināma daļa ir saistīta ar obligāto algu palielinājumu saskaņā ar koplīgumiem, to galvenokārt izraisīja izmaksas, kas saistītas ar darbaspēka un darba laika samazinājumu. Šādas izmaksas ietver atlaišanas pabalstus un augstākas izmaksas, kas rodas nepilnas slodzes darba apstākļos, ko izraisa ražošanas apjoma samazinājums saistībā ar pastāvīgi augošu importa apjomu par dempinga cenām. |
| --- | --- |

(119)

Ņemot vērā būtisku cilvēkresursu samazinājumu, kā norādīts 115. apsvērumā, vidējās darbaspēka izmaksas uz vienu nodarbināto attiecīgajā periodā palielinājās par 13 %. Faktiski, lai gan darbaspēka izmaksu pieauguma zināma daļa ir saistīta ar obligāto algu palielinājumu saskaņā ar koplīgumiem, to galvenokārt izraisīja izmaksas, kas saistītas ar darbaspēka un darba laika samazinājumu. Šādas izmaksas ietver atlaišanas pabalstus un augstākas izmaksas, kas rodas nepilnas slodzes darba apstākļos, ko izraisa ražošanas apjoma samazinājums saistībā ar pastāvīgi augošu importa apjomu par dempinga cenām.

4.4.2.5.   Izaugsme

| (120) | No 2012. gada līdz 2013. gadam Savienības patēriņš sākotnēji samazinājās – par 6 % jeb gandrīz 600 000 t. Šis sākotnējais samazinājums negatīvi ietekmēja Savienības ražošanas nozares stāvokli, proti, pārdošanas un ražošanas apjomus. |
| --- | --- |

(120)

No 2012. gada līdz 2013. gadam Savienības patēriņš sākotnēji samazinājās – par 6 % jeb gandrīz 600 000 t. Šis sākotnējais samazinājums negatīvi ietekmēja Savienības ražošanas nozares stāvokli, proti, pārdošanas un ražošanas apjomus.

| (121) | No 2013. gada līdz izmeklēšanas periodam situācija bija atšķirīga. Savienības patēriņš dinamiski pieauga – par 11 procentpunktiem jeb vairāk nekā 1 milj. t. Tomēr Savienības ražošanas nozare nevarēja gūt labumu no šīs dinamiskās izaugsmes. Patiešām, ražošanas un pārdošanas apjomi saglabājās ļoti zemā 2013. gada līmenī. Savienības tirgus izaugsmi pilnībā absorbēja arvien lielāks importa apjoms par zemām dempinga cenām no ĶTR, kas no 2013. gada līdz izmeklēšanas periodam līdzvērtīgi palielinājās par vairāk nekā 1 milj. t. |
| --- | --- |

(121)

No 2013. gada līdz izmeklēšanas periodam situācija bija atšķirīga. Savienības patēriņš dinamiski pieauga – par 11 procentpunktiem jeb vairāk nekā 1 milj. t. Tomēr Savienības ražošanas nozare nevarēja gūt labumu no šīs dinamiskās izaugsmes. Patiešām, ražošanas un pārdošanas apjomi saglabājās ļoti zemā 2013. gada līmenī. Savienības tirgus izaugsmi pilnībā absorbēja arvien lielāks importa apjoms par zemām dempinga cenām no ĶTR, kas no 2013. gada līdz izmeklēšanas periodam līdzvērtīgi palielinājās par vairāk nekā 1 milj. t.

4.4.2.6.   Dempinga starpības lielums un atgūšanās no iepriekšējā dempinga

| (122) | Visu ražotāju eksportētāju no ĶTR dempinga starpības pārsniedza 100 %. Ņemot vērā importa apjomu no ĶTR un tā cenas, šo ļoti lielo dempinga starpību lieluma ietekme uz Savienības ražošanas nozari bija būtiska. |
| --- | --- |

(122)

Visu ražotāju eksportētāju no ĶTR dempinga starpības pārsniedza 100 %. Ņemot vērā importa apjomu no ĶTR un tā cenas, šo ļoti lielo dempinga starpību lieluma ietekme uz Savienības ražošanas nozari bija būtiska.

| (123) | Padome 2000. gadā noteica galīgo antidempinga maksājumu konkrētu Ķīnas Tautas Republikas, Indijas un Rumānijas izcelsmes karsti velmētu plakanu neleģētā tērauda izstrādājumu importam. Šie pasākumi attiecās uz ļoti līdzīgu ražojuma klāstu, kāds ir šajā izmeklēšanā. Šo pasākumu termiņš beidzās 2005. gada 11. augustā. |
| --- | --- |

(123)

Padome 2000. gadā noteica galīgo antidempinga maksājumu konkrētu Ķīnas Tautas Republikas, Indijas un Rumānijas izcelsmes karsti velmētu plakanu neleģētā tērauda izstrādājumu importam. Šie pasākumi attiecās uz ļoti līdzīgu ražojuma klāstu, kāds ir šajā izmeklēšanā. Šo pasākumu termiņš beidzās 2005. gada 11. augustā.

| (124) | Kā norādīts turpmāk 221. apsvērumā, Savienības ražošanas nozare panāca rentabilitāti, kas bija lielāka par mērķa peļņu. Tāpēc Komisija provizoriski secina, ka Savienības ražošanas nozare ir atguvusies no iepriekšējā dempinga. |
| --- | --- |

(124)

Kā norādīts turpmāk 221. apsvērumā, Savienības ražošanas nozare panāca rentabilitāti, kas bija lielāka par mērķa peļņu. Tāpēc Komisija provizoriski secina, ka Savienības ražošanas nozare ir atguvusies no iepriekšējā dempinga.

4.4.3.   Mikroekonomiskie rādītāji

Mikroekonomiskie rādītāji

4.4.3.1.   Cenas un tās ietekmējoši faktori

| (125) | Vienības vidējo svērto pārdošanas cenu nesaistītiem klientiem Savienībā un Savienības ražošanas nozares vienības ražošanas izmaksu dinamika attiecīgajā periodā bija šāda.

  10. tabula.


  Pārdošanas cenas Savienībā | 2012 | 2013 | 2014 | IP (2015) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Pārdošanas cena (EUR/t) | 821 | 691 | 658 | 617 |
| Indekss (2012. gads = 100) | 100 | 84 | 80 | 75 |
| Vienības ražošanas izmaksas (EUR/t) | 836 | 784 | 705 | 680 |
| Indekss (2012. gads = 100) | 100 | 94 | 84 | 81 |
| Avots: pārbaudītas atbildes uz anketas jautājumiem. |

(125)

Vienības vidējo svērto pārdošanas cenu nesaistītiem klientiem Savienībā un Savienības ražošanas nozares vienības ražošanas izmaksu dinamika attiecīgajā periodā bija šāda.

10. tabula.

10. tabula.

Pārdošanas cenas Savienībā

Pārdošanas cenas Savienībā

2012

2013

2014

IP (2015)

Pārdošanas cena (EUR/t)

821

691

658

617

Indekss (2012. gads = 100)

Indekss (2012. gads = 100)

100

100

84

84

80

80

75

75

Vienības ražošanas izmaksas (EUR/t)

836

784

705

680

Indekss (2012. gads = 100)

Indekss (2012. gads = 100)

100

100

94

94

84

84

81

81

Avots: pārbaudītas atbildes uz anketas jautājumiem.

Avots:

| (126) | Izlasē iekļauto Savienības ražotāju vidējās pārdošanas cenas pastāvīgi samazinājās (par 25 %), savukārt vidējās vienības ražošanas izmaksas pastāvīgi samazinājās (par 19 % attiecīgajā periodā). Pārdošanas cenas ir samazinājušās straujāk, un vidēji bijušas zemākas par vienības ražošanas izmaksām. |
| --- | --- |

(126)

Izlasē iekļauto Savienības ražotāju vidējās pārdošanas cenas pastāvīgi samazinājās (par 25 %), savukārt vidējās vienības ražošanas izmaksas pastāvīgi samazinājās (par 19 % attiecīgajā periodā). Pārdošanas cenas ir samazinājušās straujāk, un vidēji bijušas zemākas par vienības ražošanas izmaksām.

| (127) | Lai ierobežotu tirgus daļas zudumu, Savienības ražotāji bija spiesti rīkoties atbilstoši lejupvērstajai cenu spirālei un ievērojami samazināt savas pārdošanas cenas. Šis cenu samazinājums ievērojami pārsniedza ražošanas izmaksu samazinājumu, kas galvenokārt bija saistīts ar izejmateriālu cenu samazinājumu attiecīgajā periodā un ražīguma pieaugumu, kas, kā norādīts iepriekš, panākts, samazinot darbaspēku, kā minēts 115. apsvērumā. |
| --- | --- |

(127)

Lai ierobežotu tirgus daļas zudumu, Savienības ražotāji bija spiesti rīkoties atbilstoši lejupvērstajai cenu spirālei un ievērojami samazināt savas pārdošanas cenas. Šis cenu samazinājums ievērojami pārsniedza ražošanas izmaksu samazinājumu, kas galvenokārt bija saistīts ar izejmateriālu cenu samazinājumu attiecīgajā periodā un ražīguma pieaugumu, kas, kā norādīts iepriekš, panākts, samazinot darbaspēku, kā minēts 115. apsvērumā.

4.4.3.2.   Krājumi

| (128) | Izlasē iekļauto Savienības ražotāju krājumu dinamika attiecīgajā periodā bija šāda.

  11. tabula.


  Krājumi | 2012 | 2013 | 2014 | IP (2015) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Krājumi perioda beigās (t) | 224 600 | 228 325 | 246 532 | 282 631 |
| Indekss (2012. gads = 100) | 100 | 102 | 110 | 126 |
| Krājumi perioda beigās, izteikti procentos no ražošanas apjoma | 9 % | 10 % | 10 % | 12 % |
| Indekss (2012. gads = 100) | 100 | 109 | 111 | 135 |
| Avots: pārbaudītas atbildes uz anketas jautājumiem. |

(128)

Izlasē iekļauto Savienības ražotāju krājumu dinamika attiecīgajā periodā bija šāda.

11. tabula.

11. tabula.

Krājumi

Krājumi

2012

2013

2014

IP (2015)

Krājumi perioda beigās (t)

224 600

228 325

246 532

282 631

Indekss (2012. gads = 100)

Indekss (2012. gads = 100)

100

100

102

102

110

110

126

126

Krājumi perioda beigās, izteikti procentos no ražošanas apjoma

9 %

10 %

10 %

12 %

Indekss (2012. gads = 100)

Indekss (2012. gads = 100)

100

100

109

109

111

111

135

135

Avots: pārbaudītas atbildes uz anketas jautājumiem.

Avots:

| (129) | Trīs izlasē iekļauto Savienības ražotāju krājumu perioda beigās līmenis attiecīgajā periodā nepārtraukti palielinājās (par 26 %). Tajā pašā laikā to krājumi perioda beigās, izteikti procentos no ražošanas apjoma, arī pastāvīgi palielinājās (par 35 %). |
| --- | --- |

(129)

Trīs izlasē iekļauto Savienības ražotāju krājumu perioda beigās līmenis attiecīgajā periodā nepārtraukti palielinājās (par 26 %). Tajā pašā laikā to krājumi perioda beigās, izteikti procentos no ražošanas apjoma, arī pastāvīgi palielinājās (par 35 %).

| (130) | Krājumu palielinājuma galvenais iemesls ir tas, ka, lai gan Savienības ražošanas nozare centās novērst ražošanas apjoma samazinājumu, pārdošanas apjoms samazinājās vēl straujāk, jo Savienības ražošanas nozare nevarēja gūt labumu no tirgus izaugsmes, kā iemesls bija pieaugošais importa apjoms par zemām dempinga cenām. |
| --- | --- |

(130)

Krājumu palielinājuma galvenais iemesls ir tas, ka, lai gan Savienības ražošanas nozare centās novērst ražošanas apjoma samazinājumu, pārdošanas apjoms samazinājās vēl straujāk, jo Savienības ražošanas nozare nevarēja gūt labumu no tirgus izaugsmes, kā iemesls bija pieaugošais importa apjoms par zemām dempinga cenām.

4.4.3.3.   Rentabilitāte, naudas plūsma, ieguldījumi, ienākums no ieguldījumiem un spēja piesaistīt kapitālu

| (131) | Komisija izlasē iekļauto Savienības ražotāju rentabilitāti noteica, tīros zaudējumus pirms nodokļu samaksas no līdzīgā ražojuma pārdošanas nesaistītiem klientiem Savienībā izsakot procentos no šīs pārdošanas apgrozījuma. |
| --- | --- |

(131)

Komisija izlasē iekļauto Savienības ražotāju rentabilitāti noteica, tīros zaudējumus pirms nodokļu samaksas no līdzīgā ražojuma pārdošanas nesaistītiem klientiem Savienībā izsakot procentos no šīs pārdošanas apgrozījuma.

| (132) | Izlasē iekļauto Savienības ražotāju rentabilitātes, naudas plūsmas, ieguldījumu un ienākuma no ieguldījumiem dinamika attiecīgajā periodā bija šāda.

  12. tabula.


  Rentabilitāte, naudas plūsma, ieguldījumi un ienākums no ieguldījumiem | 2012 | 2013 | 2014 | IP (2015) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Nesaistītiem klientiem Savienībā veiktās pārdošanas rentabilitāte (% no pārdošanas apgrozījuma) | 1,6 % | – 12,2 % | – 4,4 % | – 10,4 % |
| Indekss (2012. gads = 100) | 100 | – 773 | – 280 | – 658 |
| Naudas plūsma
  (tūkst. EUR) | 52 449 | – 109 945 | 19 964 | – 66 035 |
| Indekss (2012. gads = 100) | 100 | – 210 | 38 | – 126 |
| Ieguldījumi
  (tūkst. EUR) | 209 128 | 224 431 | 170 108 | 143 420 |
| Indekss (2012. gads = 100) | 100 | 107 | 81 | 69 |
| Ienākums no ieguldījumiem | 7,6 % | – 22,4 % | – 2,2 % | – 13,7 % |
| Indekss (2012. gads = 100) | 100 | – 297 | – 29 | – 182 |
| Avots: pārbaudītas atbildes uz anketas jautājumiem. |

(132)

Izlasē iekļauto Savienības ražotāju rentabilitātes, naudas plūsmas, ieguldījumu un ienākuma no ieguldījumiem dinamika attiecīgajā periodā bija šāda.

12. tabula.

12. tabula.

Rentabilitāte, naudas plūsma, ieguldījumi un ienākums no ieguldījumiem

Rentabilitāte, naudas plūsma, ieguldījumi un ienākums no ieguldījumiem

2012

2013

2014

IP (2015)

Nesaistītiem klientiem Savienībā veiktās pārdošanas rentabilitāte (% no pārdošanas apgrozījuma)

1,6 %

– 12,2 %

– 4,4 %

– 10,4 %

Indekss (2012. gads = 100)

Indekss (2012. gads = 100)

100

100

– 773

– 773

– 280

– 280

– 658

– 658

Naudas plūsma

(tūkst. EUR)

52 449

– 109 945

19 964

– 66 035

Indekss (2012. gads = 100)

Indekss (2012. gads = 100)

100

100

– 210

– 210

38

38

– 126

– 126

Ieguldījumi

(tūkst. EUR)

209 128

224 431

170 108

143 420

Indekss (2012. gads = 100)

Indekss (2012. gads = 100)

100

100

107

107

81

81

69

69

Ienākums no ieguldījumiem

7,6 %

– 22,4 %

– 2,2 %

– 13,7 %

Indekss (2012. gads = 100)

Indekss (2012. gads = 100)

100

100

– 297

– 297

– 29

– 29

– 182

– 182

Avots: pārbaudītas atbildes uz anketas jautājumiem.

Avots:

| (133) | Rentabilitāte attiecīgajā periodā samazinājās par 758 %. Savienības ražotāji, 2012. gadā guvuši 1,6 % peļņu, visos turpmākajos gados cieta zaudējumus. |
| --- | --- |

(133)

Rentabilitāte attiecīgajā periodā samazinājās par 758 %. Savienības ražotāji, 2012. gadā guvuši 1,6 % peļņu, visos turpmākajos gados cieta zaudējumus.

| (134) | Lai arī lielos 12,2 % zaudējumus 2013. gadā ietekmēja īpaši vājš pieprasījums šajā gadā, ievērojamo cenu un apjoma spiedienu uz Savienības ražošanas nozari 2014. gadā un izmeklēšanas periodā izraisīja pieaugošais importa apjoms no ĶTR, kas neļāva Savienības ražošanas nozarei gūt labumu no Savienības patēriņa dinamiska pieauguma par 11 procentpunktiem. Kā norādīts 93. apsvērumā, šo pieaugumu gandrīz pilnībā absorbēja imports par dempinga cenām no ĶTR. |
| --- | --- |

(134)

Lai arī lielos 12,2 % zaudējumus 2013. gadā ietekmēja īpaši vājš pieprasījums šajā gadā, ievērojamo cenu un apjoma spiedienu uz Savienības ražošanas nozari 2014. gadā un izmeklēšanas periodā izraisīja pieaugošais importa apjoms no ĶTR, kas neļāva Savienības ražošanas nozarei gūt labumu no Savienības patēriņa dinamiska pieauguma par 11 procentpunktiem. Kā norādīts 93. apsvērumā, šo pieaugumu gandrīz pilnībā absorbēja imports par dempinga cenām no ĶTR.

| (135) | Neto naudas plūsma ir Savienības ražotāju spēja pašfinansēt savu darbību. Neto naudas plūsma attiecīgajā periodā samazinājās par 226 %. Pēc tam, kad no 2012. līdz 2013. gadam neto naudas plūsma samazinājās par 310 %, ko ietekmēja īpaši vājš pieprasījums šajā gadā, 2014. gadā tā uzlabojās un tendence kļuva nedaudz pozitīvāka. Tomēr izmeklēšanas periodā negatīvā tendence turpinājās, kad neto naudas plūsmas tendence atkal kļuva ļoti negatīva. |
| --- | --- |

(135)

Neto naudas plūsma ir Savienības ražotāju spēja pašfinansēt savu darbību. Neto naudas plūsma attiecīgajā periodā samazinājās par 226 %. Pēc tam, kad no 2012. līdz 2013. gadam neto naudas plūsma samazinājās par 310 %, ko ietekmēja īpaši vājš pieprasījums šajā gadā, 2014. gadā tā uzlabojās un tendence kļuva nedaudz pozitīvāka. Tomēr izmeklēšanas periodā negatīvā tendence turpinājās, kad neto naudas plūsmas tendence atkal kļuva ļoti negatīva.

| (136) | Ienākums no ieguldījumiem ir peļņa, kas izteikta procentos no ieguldījumu neto uzskaites vērtības. Kopumā ienākums no ieguldījumiem attiecīgajā periodā samazinājās par 282 %. Pēc tam, kad no 2012. līdz 2013. gadam ienākums no ieguldījumiem ļoti ievērojami samazinājās par 310 %, ko ietekmēja īpaši vājš pieprasījums šajā gadā, 2014. gadā un izmeklēšanas periodā tas nedaudz uzlabojās, bet tendence saglabājās negatīva. |
| --- | --- |

(136)

Ienākums no ieguldījumiem ir peļņa, kas izteikta procentos no ieguldījumu neto uzskaites vērtības. Kopumā ienākums no ieguldījumiem attiecīgajā periodā samazinājās par 282 %. Pēc tam, kad no 2012. līdz 2013. gadam ienākums no ieguldījumiem ļoti ievērojami samazinājās par 310 %, ko ietekmēja īpaši vājš pieprasījums šajā gadā, 2014. gadā un izmeklēšanas periodā tas nedaudz uzlabojās, bet tendence saglabājās negatīva.

| (137) | Attiecīgi Savienības ražošanas nozare attiecīgajā periodā par 31 % samazināja ieguldījumu līmeni. Pēc tam, kad no 2012. līdz 2013. gadam Savienības ražošanas nozare par 7 % palielināja ieguldījumus, 2014. gadā tā bija spiesta tos samazināt par 26 procentpunktiem un izmeklēšanas periodā – vēl par 12 procentpunktiem. Kā parādīts 105. apsvēruma 6. tabulā, šie ieguldījumi netika izmantoti, lai palielinātu ražošanas jaudu. |
| --- | --- |

(137)

Attiecīgi Savienības ražošanas nozare attiecīgajā periodā par 31 % samazināja ieguldījumu līmeni. Pēc tam, kad no 2012. līdz 2013. gadam Savienības ražošanas nozare par 7 % palielināja ieguldījumus, 2014. gadā tā bija spiesta tos samazināt par 26 procentpunktiem un izmeklēšanas periodā – vēl par 12 procentpunktiem. Kā parādīts 105. apsvēruma 6. tabulā, šie ieguldījumi netika izmantoti, lai palielinātu ražošanas jaudu.

| (138) | Spēju piesaistīt kapitālu ietekmēja zaudējumi attiecīgajā periodā, kas galu galā izraisīja viena izlasē iekļautā Savienības ražotāja darbības apturēšanu. |
| --- | --- |

(138)

Spēju piesaistīt kapitālu ietekmēja zaudējumi attiecīgajā periodā, kas galu galā izraisīja viena izlasē iekļautā Savienības ražotāja darbības apturēšanu.

4.4.4.   Secinājums par kaitējumu

Secinājums par kaitējumu

| (139) | Attiecīgo periodu iezīmē divi atšķirīgi periodi: no 2012. līdz 2013. gadam un no 2014. gada līdz izmeklēšanas perioda beigām. |
| --- | --- |

(139)

Attiecīgo periodu iezīmē divi atšķirīgi periodi: no 2012. līdz 2013. gadam un no 2014. gada līdz izmeklēšanas perioda beigām.

| (140) | Sākotnēji no 2012. līdz 2013. gadam Savienības patēriņš ievērojami samazinājās (par 6 %). Šis patēriņa samazinājums negatīvi ietekmēja daudzus kaitējuma rādītājus, piemēram, pārdošanas apjomu un cenas, ražošanas apjomu, ražošanas jaudu un jaudas izmantojumu, nodarbinātību, ražīgumu, rentabilitāti, naudas plūsmu un ienākumu no ieguldījumiem. |
| --- | --- |

(140)

Sākotnēji no 2012. līdz 2013. gadam Savienības patēriņš ievērojami samazinājās (par 6 %). Šis patēriņa samazinājums negatīvi ietekmēja daudzus kaitējuma rādītājus, piemēram, pārdošanas apjomu un cenas, ražošanas apjomu, ražošanas jaudu un jaudas izmantojumu, nodarbinātību, ražīgumu, rentabilitāti, naudas plūsmu un ienākumu no ieguldījumiem.

| (141) | Pēc tam 2014. gadā un izmeklēšanas periodā Savienības patēriņš dinamiski pieauga – par 11 procentpunktiem jeb vairāk nekā 1 milj. t. Tomēr Savienības ražošanas nozare nevarēja gūt labumu no šīs izaugsmes, ko pilnībā absorbēja importa apjoma pieaugums par dempinga cenām no ĶTR. |
| --- | --- |

(141)

Pēc tam 2014. gadā un izmeklēšanas periodā Savienības patēriņš dinamiski pieauga – par 11 procentpunktiem jeb vairāk nekā 1 milj. t. Tomēr Savienības ražošanas nozare nevarēja gūt labumu no šīs izaugsmes, ko pilnībā absorbēja importa apjoma pieaugums par dempinga cenām no ĶTR.

| (142) | Patiešām, Savienības patēriņa pieauguma kontekstā Savienības ražošanas nozare nespēja palielināt pārdošanas apjomus vai ražošanas apjomus, savukārt jaudas izmantojums augošā tirgū pat nedaudz samazinājās. |
| --- | --- |

(142)

Patiešām, Savienības patēriņa pieauguma kontekstā Savienības ražošanas nozare nespēja palielināt pārdošanas apjomus vai ražošanas apjomus, savukārt jaudas izmantojums augošā tirgū pat nedaudz samazinājās.

| (143) | Mēģinājumi saglabāt ražošanas līmeni izraisīja krājumu pieaugumu par 24 procentpunktiem. Savienības ražošanas nozare par 9,3 procentpunktiem arī zaudēja tirgus daļu importam no ĶTR, kas tajā pašā laikā audzēja tirgus daļu par 10,3 procentpunktiem. Vienības pārdošanas cenas samazinājās par 9 procentpunktiem un ražošanas izmaksas samazinājās par 13 procentpunktiem. |
| --- | --- |

(143)

Mēģinājumi saglabāt ražošanas līmeni izraisīja krājumu pieaugumu par 24 procentpunktiem. Savienības ražošanas nozare par 9,3 procentpunktiem arī zaudēja tirgus daļu importam no ĶTR, kas tajā pašā laikā audzēja tirgus daļu par 10,3 procentpunktiem. Vienības pārdošanas cenas samazinājās par 9 procentpunktiem un ražošanas izmaksas samazinājās par 13 procentpunktiem.

| (144) | Tā rezultātā nedaudz uzlabojās tādi finanšu rādītāji kā rentabilitāte, naudas plūsma un ienākums no ieguldījumiem, kas visā šajā laika posmā tomēr lielā mērā palika negatīvi. Nodarbinātība samazinājās par 9 procentpunktiem, bet Savienības ražošanas nozare spēja palielināt ražīgumu par 11 procentpunktiem. Turklāt Savienības ražošanas nozarei par 38 procentpunktiem bija jāsamazina ieguldījumi, ņemot vērā nemainīgi negatīvo rentabilitāti un ienākumu no ieguldījumiem. |
| --- | --- |

(144)

Tā rezultātā nedaudz uzlabojās tādi finanšu rādītāji kā rentabilitāte, naudas plūsma un ienākums no ieguldījumiem, kas visā šajā laika posmā tomēr lielā mērā palika negatīvi. Nodarbinātība samazinājās par 9 procentpunktiem, bet Savienības ražošanas nozare spēja palielināt ražīgumu par 11 procentpunktiem. Turklāt Savienības ražošanas nozarei par 38 procentpunktiem bija jāsamazina ieguldījumi, ņemot vērā nemainīgi negatīvo rentabilitāti un ienākumu no ieguldījumiem.

| (145) | Savienības ražošanas nozare kopumā samazināja ražošanas apjomu un veica konkrētus pasākumus, lai uzlabotu efektivitāti, samazinot darbaspēku un ražošanas jaudu, un tai izdevās ievērojami samazināt savas ražošanas izmaksas. |
| --- | --- |

(145)

Savienības ražošanas nozare kopumā samazināja ražošanas apjomu un veica konkrētus pasākumus, lai uzlabotu efektivitāti, samazinot darbaspēku un ražošanas jaudu, un tai izdevās ievērojami samazināt savas ražošanas izmaksas.

| (146) | Neraugoties uz minētajiem pasākumiem, ko attiecīgajā periodā veica Savienības ražošanas nozare, lai uzlabotu savus kopējos darbības rezultātus, tās ekonomiskais un finanšu stāvoklis attiecīgajā periodā būtiski pasliktinājās, jo no 2013. gada sāka krāties zaudējumi. |
| --- | --- |

(146)

Neraugoties uz minētajiem pasākumiem, ko attiecīgajā periodā veica Savienības ražošanas nozare, lai uzlabotu savus kopējos darbības rezultātus, tās ekonomiskais un finanšu stāvoklis attiecīgajā periodā būtiski pasliktinājās, jo no 2013. gada sāka krāties zaudējumi.

| (147) | Ņemot vērā iepriekš minēto, Komisija šajā posmā secināja, ka Savienības ražošanas nozarei ir nodarīts būtisks kaitējums pamatregulas 3. panta 5. punkta nozīmē. |
| --- | --- |

(147)

Ņemot vērā iepriekš minēto, Komisija šajā posmā secināja, ka Savienības ražošanas nozarei ir nodarīts būtisks kaitējums pamatregulas 3. panta 5. punkta nozīmē.

5.   CĒLOŅSAKARĪBA

CĒLOŅSAKARĪBA

| (148) | Saskaņā ar pamatregulas 3. panta 6. punktu Komisija pārbaudīja, vai imports par dempinga cenām no ĶTR ir izraisījis būtisku kaitējumu Savienības ražošanas nozarei. Saskaņā ar pamatregulas 3. panta 7. punktu Komisija arī pārbaudīja, vai citi zināmi faktori tajā pašā laikā varētu būt izraisījuši kaitējumu Savienības ražošanas nozarei. |
| --- | --- |

(148)

Saskaņā ar pamatregulas 3. panta 6. punktu Komisija pārbaudīja, vai imports par dempinga cenām no ĶTR ir izraisījis būtisku kaitējumu Savienības ražošanas nozarei. Saskaņā ar pamatregulas 3. panta 7. punktu Komisija arī pārbaudīja, vai citi zināmi faktori tajā pašā laikā varētu būt izraisījuši kaitējumu Savienības ražošanas nozarei.

| (149) | Komisija pārliecinājās, ka imports par dempinga cenām netiek saistīts ar iespējamu kaitējumu, ko varētu būt izraisījuši citi faktori, kuri nav saistīti ar importu par dempinga cenām no ĶTR. Minētie faktori ir šādi: sīvā konkurence, ko izraisīja pieprasījuma problēmas Savienības tirgū, zems jaudas izmantojums Savienības ražošanas nozarē, imports no citām trešām valstīm, Savienības ražotāju eksporta pārdošanas rādītāji un konkurence starp vertikāli integrētiem ražotājiem un pārstrādātājiem. |
| --- | --- |

(149)

Komisija pārliecinājās, ka imports par dempinga cenām netiek saistīts ar iespējamu kaitējumu, ko varētu būt izraisījuši citi faktori, kuri nav saistīti ar importu par dempinga cenām no ĶTR. Minētie faktori ir šādi: sīvā konkurence, ko izraisīja pieprasījuma problēmas Savienības tirgū, zems jaudas izmantojums Savienības ražošanas nozarē, imports no citām trešām valstīm, Savienības ražotāju eksporta pārdošanas rādītāji un konkurence starp vertikāli integrētiem ražotājiem un pārstrādātājiem.

5.1.   Importa par dempinga cenām izraisītā ietekme

Importa par dempinga cenām izraisītā ietekme

| (150) | ĶTR ražotāju eksportētāju pārdošanas cenas samazinājās par 25 % (no EUR 647/t 2012. gadā līdz EUR 460/t izmeklēšanas periodā). Attiecīgajā periodā nemitīgi pazeminot vienības pārdošanas cenu, ĶTR ražotāji no 2012. gada (4,6 %) līdz izmeklēšanas periodam (14,4 %) spēja ievērojami palielināt tirgus daļu. |
| --- | --- |

(150)

ĶTR ražotāju eksportētāju pārdošanas cenas samazinājās par 25 % (no EUR 647/t 2012. gadā līdz EUR 460/t izmeklēšanas periodā). Attiecīgajā periodā nemitīgi pazeminot vienības pārdošanas cenu, ĶTR ražotāji no 2012. gada (4,6 %) līdz izmeklēšanas periodam (14,4 %) spēja ievērojami palielināt tirgus daļu.

| (151) | No 2012. līdz 2013. gadam pieprasījuma samazinājums negatīvi ietekmēja Savienības ražošanas nozares darbības rādītājus, taču pēc tam gandrīz pastāvīgi pieaugošajam importa apjomam no ĶTR par samazinātām cenām pilnīgi noteikti bija negatīva ietekme uz Savienības ražošanas nozares darbības rādītājiem. |
| --- | --- |

(151)

No 2012. līdz 2013. gadam pieprasījuma samazinājums negatīvi ietekmēja Savienības ražošanas nozares darbības rādītājus, taču pēc tam gandrīz pastāvīgi pieaugošajam importa apjomam no ĶTR par samazinātām cenām pilnīgi noteikti bija negatīva ietekme uz Savienības ražošanas nozares darbības rādītājiem.

| (152) | Patiešām, kamēr Savienības ražošanas nozare samazināja izmaksas, pazeminot nodarbināto skaitu un izmantojot to, ka pazeminās izejmateriālu cenas, importa apjoms par dempinga cenām turpināja augt un lika Savienības ražošanas nozarei samazināt pārdošanas cenas Savienībā vēl vairāk, lai kaut arī uz rentabilitātes rēķina ierobežotu tās tirgus daļas sarukšanu. |
| --- | --- |

(152)

Patiešām, kamēr Savienības ražošanas nozare samazināja izmaksas, pazeminot nodarbināto skaitu un izmantojot to, ka pazeminās izejmateriālu cenas, importa apjoms par dempinga cenām turpināja augt un lika Savienības ražošanas nozarei samazināt pārdošanas cenas Savienībā vēl vairāk, lai kaut arī uz rentabilitātes rēķina ierobežotu tās tirgus daļas sarukšanu.

| (153) | Turklāt, kamēr Savienības ražošanas nozares rentabilitāte nedaudz uzlabojās, samazinot zaudējumus 2014. gadā, izmeklēšanas periodā importa apjoms vēl vairāk pieauga un cenas vēl vairāk samazinājās, vēl vairāk samazinot Savienības ražošanas nozares cenas un rentabilitāti. |
| --- | --- |

(153)

Turklāt, kamēr Savienības ražošanas nozares rentabilitāte nedaudz uzlabojās, samazinot zaudējumus 2014. gadā, izmeklēšanas periodā importa apjoms vēl vairāk pieauga un cenas vēl vairāk samazinājās, vēl vairāk samazinot Savienības ražošanas nozares cenas un rentabilitāti.

| (154) | Turklāt pakāpeniska ekonomikas palēnināšanās un ļoti būtisks jaudas pārpalikums ĶTR tērauda ražošanas nozarē piespieda ĶTR tērauda ražotājus pārvirzīt savu ražošanas pārpalikumu uz eksporta tirgiem (6), un Savienības tirgus ir pievilcīgs eksporta galamērķis. |
| --- | --- |

(154)

Turklāt pakāpeniska ekonomikas palēnināšanās un ļoti būtisks jaudas pārpalikums ĶTR tērauda ražošanas nozarē piespieda ĶTR tērauda ražotājus pārvirzīt savu ražošanas pārpalikumu uz eksporta tirgiem (6), un Savienības tirgus ir pievilcīgs eksporta galamērķis.

6

| (155) | Patiešām, daudzi citi ierasti svarīgi eksporta tirgi ir noteikuši vai plāno noteikt pasākumus pret tērauda ražojumiem no ĶTR, tostarp biezloksnēm (7), jo imports, kas balstās uz netaisnīgiem nosacījumiem, mākslīgi samazina cenas, radot neveselīgu konkurenci. |
| --- | --- |

(155)

Patiešām, daudzi citi ierasti svarīgi eksporta tirgi ir noteikuši vai plāno noteikt pasākumus pret tērauda ražojumiem no ĶTR, tostarp biezloksnēm (7), jo imports, kas balstās uz netaisnīgiem nosacījumiem, mākslīgi samazina cenas, radot neveselīgu konkurenci.

7

| (156) | Visā pasaulē aizvien vairāk tiek noteikti tirdzniecības aizsardzības pasākumi, tāpēc Savienības tirgus ir kļuvis par vienu no pievilcīgākajiem galamērķiem importam no ĶTR par dempinga cenām, kas kaitē Savienības ražošanas nozarei. |
| --- | --- |

(156)

Visā pasaulē aizvien vairāk tiek noteikti tirdzniecības aizsardzības pasākumi, tāpēc Savienības tirgus ir kļuvis par vienu no pievilcīgākajiem galamērķiem importam no ĶTR par dempinga cenām, kas kaitē Savienības ražošanas nozarei.

| (157) | Šo secinājumu apstiprina jaunākā Eurostat importa statistika, kas liecina, ka kopš izmeklēšanas perioda beigām importa apjoms no ĶTR ir pieaudzis vēl vairāk. Importa apjomi laikposmā no 2016. gada maija līdz decembrim palielinājās par aptuveni 15 % salīdzinājumā ar importa apjomiem izmeklēšanas periodā, savukārt šā importa vidējās cenas turpināja samazināties par aptuveni 30 %. |
| --- | --- |

(157)

Šo secinājumu apstiprina jaunākā Eurostat importa statistika, kas liecina, ka kopš izmeklēšanas perioda beigām importa apjoms no ĶTR ir pieaudzis vēl vairāk. Importa apjomi laikposmā no 2016. gada maija līdz decembrim palielinājās par aptuveni 15 % salīdzinājumā ar importa apjomiem izmeklēšanas periodā, savukārt šā importa vidējās cenas turpināja samazināties par aptuveni 30 %.

Eurostat

5.2.   Citu faktoru ietekme

Citu faktoru ietekme

5.2.1.   Sīvā konkurence, ko izraisīja pieprasījuma problēmas Savienības tirgū

Sīvā konkurence, ko izraisīja pieprasījuma problēmas Savienības tirgū

| (158) | Viena ieinteresētā persona apgalvoja, ka kaitējumu Savienības ražošanas nozarei nav izraisījis imports no ĶTR, bet gan pieprasījuma problēmas Savienības tirgū. Tā norādīja, ka, lai arī Savienības pieprasījums 2014. gadā un izmeklēšanas periodā atguvās, 2012. gadā tas bija par 32 % mazāks salīdzinājumā ar augstāko līmeni 2007. gadā un 2014. gadā tas bija par 17 % mazāks nekā t. s. “parastajā” gadā. |
| --- | --- |

(158)

Viena ieinteresētā persona apgalvoja, ka kaitējumu Savienības ražošanas nozarei nav izraisījis imports no ĶTR, bet gan pieprasījuma problēmas Savienības tirgū. Tā norādīja, ka, lai arī Savienības pieprasījums 2014. gadā un izmeklēšanas periodā atguvās, 2012. gadā tas bija par 32 % mazāks salīdzinājumā ar augstāko līmeni 2007. gadā un 2014. gadā tas bija par 17 % mazāks nekā t. s. “parastajā” gadā.

| (159) | Pieprasījuma trūkums esot izraisījis sīvu konkurenci, ņemot vērā ierobežotos apjomus, kuri bija nepieciešami tirgū, kas savukārt izraisījis ievērojamu spiedienu uz Savienības pārdošanas cenām. |
| --- | --- |

(159)

Pieprasījuma trūkums esot izraisījis sīvu konkurenci, ņemot vērā ierobežotos apjomus, kuri bija nepieciešami tirgū, kas savukārt izraisījis ievērojamu spiedienu uz Savienības pārdošanas cenām.

| (160) | Tomēr šai sīvajai konkurencei, ko izraisīja iespējamās pieprasījuma problēmas, nebija negatīvas ietekmes uz ĶTR eksportētāju spēju pārdot arvien lielākus biezlokšņu apjomus par dempinga cenām Savienības tirgū un palielināt savu tirgus daļu no 4,6 % līdz 14,4 %, tādējādi gandrīz viens pret vienu atņemot tirgus daļu Savienības ražošanas nozarei un radot cenu spiedienu uz Savienības ražošanas nozari un izraisot tās negatīvo rentabilitāti. |
| --- | --- |

(160)

Tomēr šai sīvajai konkurencei, ko izraisīja iespējamās pieprasījuma problēmas, nebija negatīvas ietekmes uz ĶTR eksportētāju spēju pārdot arvien lielākus biezlokšņu apjomus par dempinga cenām Savienības tirgū un palielināt savu tirgus daļu no 4,6 % līdz 14,4 %, tādējādi gandrīz viens pret vienu atņemot tirgus daļu Savienības ražošanas nozarei un radot cenu spiedienu uz Savienības ražošanas nozari un izraisot tās negatīvo rentabilitāti.

| (161) | Lai gan pieprasījuma problēmām sākotnēji bija ievērojama negatīva ietekme uz Savienības ražošanas nozares darbības rādītājiem 2013. gadā, imports par dempinga cenām no ĶTR ir galvenais cēlonis sīvajai konkurencei Savienības tirgū, jo īpaši 2014. gadā un izmeklēšanas periodā. |
| --- | --- |

(161)

Lai gan pieprasījuma problēmām sākotnēji bija ievērojama negatīva ietekme uz Savienības ražošanas nozares darbības rādītājiem 2013. gadā, imports par dempinga cenām no ĶTR ir galvenais cēlonis sīvajai konkurencei Savienības tirgū, jo īpaši 2014. gadā un izmeklēšanas periodā.

| (162) | Patiešām, 2014. gadā un izmeklēšanas periodā Savienības ražošanas nozare varēja gūt labumu no tirgus atgūšanās. To liedza importa no ĶTR ievērojams pieaugums, kas šajos divos gados vairāk nekā trīskāršojās un uz Savienības ražošanas nozares rēķina ieņēma ievērojamu tirgus daļu. |
| --- | --- |

(162)

Patiešām, 2014. gadā un izmeklēšanas periodā Savienības ražošanas nozare varēja gūt labumu no tirgus atgūšanās. To liedza importa no ĶTR ievērojams pieaugums, kas šajos divos gados vairāk nekā trīskāršojās un uz Savienības ražošanas nozares rēķina ieņēma ievērojamu tirgus daļu.

| (163) | Tādējādi Komisija secina, ka pieprasījuma problēmas Savienības tirgū nav Savienības ražošanas nozarei nodarītā kaitējuma galvenais iemesls un tās neizjauc cēloņsakarību starp importu par dempinga cenām un Savienības ražošanas nozarei nodarīto kaitējumu. |
| --- | --- |

(163)

Tādējādi Komisija secina, ka pieprasījuma problēmas Savienības tirgū nav Savienības ražošanas nozarei nodarītā kaitējuma galvenais iemesls un tās neizjauc cēloņsakarību starp importu par dempinga cenām un Savienības ražošanas nozarei nodarīto kaitējumu.

5.2.2.   Savienības ražotāju zems jaudas izmantojums

Savienības ražotāju zems jaudas izmantojums

| (164) | Viena ieinteresētā persona apgalvoja, ka Savienības ražošanas nozarei nodarīto kaitējumu ir izraisījis arī zems jaudas izmantojums Savienības ražotāju ievērojama ražošanas jaudas pārpalikuma dēļ. Tas apgalvoja, ka jau 2012. gadā, kad imports no ĶTR bija relatīvi neliels, jaudas izmantojums jau bija ļoti zemā līmenī un ka Savienības ražošanas nozare nav attiecīgi samazinājusi savu ražošanas jaudu. |
| --- | --- |

(164)

Viena ieinteresētā persona apgalvoja, ka Savienības ražošanas nozarei nodarīto kaitējumu ir izraisījis arī zems jaudas izmantojums Savienības ražotāju ievērojama ražošanas jaudas pārpalikuma dēļ. Tas apgalvoja, ka jau 2012. gadā, kad imports no ĶTR bija relatīvi neliels, jaudas izmantojums jau bija ļoti zemā līmenī un ka Savienības ražošanas nozare nav attiecīgi samazinājusi savu ražošanas jaudu.

| (165) | Tomēr pēc tam pieprasījums Savienībā ievērojami pieauga, īpaši 2014. gadā un izmeklēšanas periodā, kad tas par 6 % pārsniedza 2012. gada pieprasījumu. Ja nebūtu arvien lielāku importa apjomu par dempinga cenām no ĶTR, šis pieaugošais pieprasījums sekmētu lielāku jaudas izmantojumu Savienības ražošanas nozarē, vēl jo vairāk tādēļ, ka nozare augošā tirgū par 2 % samazināja ražošanas jaudu. |
| --- | --- |

(165)

Tomēr pēc tam pieprasījums Savienībā ievērojami pieauga, īpaši 2014. gadā un izmeklēšanas periodā, kad tas par 6 % pārsniedza 2012. gada pieprasījumu. Ja nebūtu arvien lielāku importa apjomu par dempinga cenām no ĶTR, šis pieaugošais pieprasījums sekmētu lielāku jaudas izmantojumu Savienības ražošanas nozarē, vēl jo vairāk tādēļ, ka nozare augošā tirgū par 2 % samazināja ražošanas jaudu.

| (166) | Tāpēc Komisija secina, ka zemo jaudas izmantojumu, jo īpaši 2014. gadā un izmeklēšanas periodā, galvenokārt izraisīja strauji augošie importa apjomi par dempinga cenām no ĶTR. |
| --- | --- |

(166)

Tāpēc Komisija secina, ka zemo jaudas izmantojumu, jo īpaši 2014. gadā un izmeklēšanas periodā, galvenokārt izraisīja strauji augošie importa apjomi par dempinga cenām no ĶTR.

5.2.3.   Imports no citām trešām valstīm

Imports no citām trešām valstīm

| (167) | Importa apjomu Komisija noteica, pamatojoties uz Eurostat datubāzes datiem. Papildus ĶTR imports galvenokārt nosūtīts no Ukrainas un Krievijas. Importa tirgus daļu noteica, salīdzinot importētos apjomus ar Savienības patēriņu, kā parādīts iepriekš 87. apsvēruma 3. tabulā. |
| --- | --- |

(167)

Importa apjomu Komisija noteica, pamatojoties uz Eurostat datubāzes datiem. Papildus ĶTR imports galvenokārt nosūtīts no Ukrainas un Krievijas. Importa tirgus daļu noteica, salīdzinot importētos apjomus ar Savienības patēriņu, kā parādīts iepriekš 87. apsvēruma 3. tabulā.

Eurostat

| (168) | Importa Savienībā no citām trešām valstīm dinamika attiecīgajā periodā bija šāda.

  13. tabula.


  Imports no trešām (t) un tirgus daļas | | 2012 | 2013 | 2014 | IP (2015) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Ukraina | Importa apjoms (t) | 421 553 | 600 896 | 713 189 | 583 132 |
| Indekss (2012. gads = 100) | 100 | 143 | 169 | 138 |
| Tirgus daļa | 4,7 % | 7,1 % | 8,1 % | 6,2 % |
| Indekss (2012. gads = 100) | 100 | 152 | 172 | 131 |
| Vidējā cena | 574 | 477 | 470 | 451 |
| Indekss (2012. gads = 100) | 100 | 83 | 82 | 79 |
| Krievija | Importa apjoms (t) | 148 594 | 158 883 | 196 207 | 222 999 |
| Indekss (2012. gads = 100) | 100 | 107 | 132 | 150 |
| Tirgus daļa | 1,7 % | 1,9 % | 2,2 % | 2,4 % |
| Indekss (2012. gads = 100) | 100 | 114 | 135 | 143 |
| Vidējā cena | 513 | 461 | 446 | 412 |
| Indekss (2012. gads = 100) | 100 | 90 | 87 | 80 |
| Visas trešās valstis kopā, izņemot ĶTR | Importa apjoms (t) | 1 063 146 | 1 108 062 | 1 253 278 | 1 153 345 |
| Indekss (2012. gads = 100) | 100 | 104 | 118 | 108 |
| Tirgus daļa | 11,8 % | 13,2 % | 14,2 % | 12,2 % |
| Indekss (2012. gads = 100) | 100 | 111 | 120 | 103 |
| Vidējā cena | 621 | 516 | 505 | 505 |
| Indekss (2012. gads = 100) | 100 | 83 | 81 | 81 |
| Avots: Eurostat. |

(168)

Importa Savienībā no citām trešām valstīm dinamika attiecīgajā periodā bija šāda.

13. tabula.

13. tabula.

Imports no trešām (t) un tirgus daļas

Imports no trešām (t) un tirgus daļas

2012

2013

2014

IP (2015)

Ukraina

Importa apjoms (t)

421 553

600 896

713 189

583 132

Indekss (2012. gads = 100)

Indekss (2012. gads = 100)

100

100

143

143

169

169

138

138

Tirgus daļa

4,7 %

7,1 %

8,1 %

6,2 %

Indekss (2012. gads = 100)

Indekss (2012. gads = 100)

100

100

152

152

172

172

131

131

Vidējā cena

574

477

470

451

Indekss (2012. gads = 100)

Indekss (2012. gads = 100)

100

100

83

83

82

82

79

79

Krievija

Importa apjoms (t)

148 594

158 883

196 207

222 999

Indekss (2012. gads = 100)

Indekss (2012. gads = 100)

100

100

107

107

132

132

150

150

Tirgus daļa

1,7 %

1,9 %

2,2 %

2,4 %

Indekss (2012. gads = 100)

Indekss (2012. gads = 100)

100

100

114

114

135

135

143

143

Vidējā cena

513

461

446

412

Indekss (2012. gads = 100)

Indekss (2012. gads = 100)

100

100

90

90

87

87

80

80

Visas trešās valstis kopā, izņemot ĶTR

Importa apjoms (t)

1 063 146

1 108 062

1 253 278

1 153 345

Indekss (2012. gads = 100)

Indekss (2012. gads = 100)

100

100

104

104

118

118

108

108

Tirgus daļa

11,8 %

13,2 %

14,2 %

12,2 %

Indekss (2012. gads = 100)

Indekss (2012. gads = 100)

100

100

111

111

120

120

103

103

Vidējā cena

621

516

505

505

Indekss (2012. gads = 100)

Indekss (2012. gads = 100)

100

100

83

83

81

81

81

81

Avots: Eurostat.

Avots:

| (169) | Importa no citām trešām valstīm tirgus daļa attiecīgajā periodā saglabājās salīdzinoši nemainīga, bet importa apjoms no ĶTR palielinājās par 214 %. |
| --- | --- |

(169)

Importa no citām trešām valstīm tirgus daļa attiecīgajā periodā saglabājās salīdzinoši nemainīga, bet importa apjoms no ĶTR palielinājās par 214 %.

| (170) | Turklāt Ukrainas un Krievijas tirgus daļa attiecīgajā periodā palielinājās tikai nedaudz. Ukrainas tirgus daļa palielinājās no 4,7 % līdz 6,2 % un Krievijas tirgus daļa – no 1,7 % līdz 2,4 %, un tas tikai kaitējot citām eksportētājvalstīm, izņemot ĶTR. |
| --- | --- |

(170)

Turklāt Ukrainas un Krievijas tirgus daļa attiecīgajā periodā palielinājās tikai nedaudz. Ukrainas tirgus daļa palielinājās no 4,7 % līdz 6,2 % un Krievijas tirgus daļa – no 1,7 % līdz 2,4 %, un tas tikai kaitējot citām eksportētājvalstīm, izņemot ĶTR.

| (171) | Šajā kontekstā Savienības patēriņš palielinājās par 5 %, Savienības ražošanas nozares tirgus daļa attiecīgajā periodā samazinājās par 10 procentpunktiem, un tas nozīmē, ka ĶTR importa tirgus daļa pieauga tikai uz Savienības ražošanas nozares rēķina. |
| --- | --- |

(171)

Šajā kontekstā Savienības patēriņš palielinājās par 5 %, Savienības ražošanas nozares tirgus daļa attiecīgajā periodā samazinājās par 10 procentpunktiem, un tas nozīmē, ka ĶTR importa tirgus daļa pieauga tikai uz Savienības ražošanas nozares rēķina.

| (172) | Tādējādi imports no ĶTR izmeklēšanas periodā veidoja aptuveni 54 % no visa importa Savienībā, savukārt imports no Ukrainas un Krievijas attiecīgi veidoja aptuveni 23 % un 9 %. |
| --- | --- |

(172)

Tādējādi imports no ĶTR izmeklēšanas periodā veidoja aptuveni 54 % no visa importa Savienībā, savukārt imports no Ukrainas un Krievijas attiecīgi veidoja aptuveni 23 % un 9 %.

| (173) | Importa no citām trešām valstīm vidējā cena samazinājās daudz gausāk nekā importa no ĶTR cenas. Tās samazinājās par 19 %, savukārt importa no ĶTR cenas samazinājās par 29 %. |
| --- | --- |

(173)

Importa no citām trešām valstīm vidējā cena samazinājās daudz gausāk nekā importa no ĶTR cenas. Tās samazinājās par 19 %, savukārt importa no ĶTR cenas samazinājās par 29 %.

| (174) | Kaut arī importa cenas no Ukrainas un Krievijas joprojām ir vidēji zemākas par importa no ĶTR cenām, tās attiecīgajā periodā samazinājās daudz lēnāk nekā importa no ĶTR cenas. Šīs cenas arī ne vienmēr ir tieši salīdzināmas, jo vidējo cenu ietekmē atšķirīgs sortiments. |
| --- | --- |

(174)

Kaut arī importa cenas no Ukrainas un Krievijas joprojām ir vidēji zemākas par importa no ĶTR cenām, tās attiecīgajā periodā samazinājās daudz lēnāk nekā importa no ĶTR cenas. Šīs cenas arī ne vienmēr ir tieši salīdzināmas, jo vidējo cenu ietekmē atšķirīgs sortiments.

| (175) | Turklāt importa apjoms no Ukrainas un Krievijas vai no visām citām trešām valstīm kopumā nav palielinājies tik būtiski, kā tas ir ar importu no ĶTR. Tajā pašā laikā importa apjoms no ĶTR attiecīgajā periodā palielinājās par gandrīz 1 milj. t., importa apjoms no Ukrainas palielinājās par aptuveni 160 000 t, no Krievijas par 75 000 t un no visām pārējām trešām valstīm (tostarp Krievijas un Ukrainas) – par aptuveni 90 000 t. |
| --- | --- |

(175)

Turklāt importa apjoms no Ukrainas un Krievijas vai no visām citām trešām valstīm kopumā nav palielinājies tik būtiski, kā tas ir ar importu no ĶTR. Tajā pašā laikā importa apjoms no ĶTR attiecīgajā periodā palielinājās par gandrīz 1 milj. t., importa apjoms no Ukrainas palielinājās par aptuveni 160 000 t, no Krievijas par 75 000 t un no visām pārējām trešām valstīm (tostarp Krievijas un Ukrainas) – par aptuveni 90 000 t.

| (176) | Pamatojoties uz iepriekš minēto un ņemot vērā daudz mazāku importa apjomu no Ukrainas un Krievijas salīdzinājumā ar importa apjomu no ĶTR, nekas neliecina par to, ka imports no šīm divām valstīm izraisījis kaitējumu Savienības ražošanas nozarei. |
| --- | --- |

(176)

Pamatojoties uz iepriekš minēto un ņemot vērā daudz mazāku importa apjomu no Ukrainas un Krievijas salīdzinājumā ar importa apjomu no ĶTR, nekas neliecina par to, ka imports no šīm divām valstīm izraisījis kaitējumu Savienības ražošanas nozarei.

| (177) | Importa no visām citām trešām valstīm (tostarp Krievijas un Ukrainas) vidēji ir par augstākām cenām nekā imports no ĶTR, un tā tirgus daļa pieauga tikai nedaudz (par 1 procentpunktu). |
| --- | --- |

(177)

Importa no visām citām trešām valstīm (tostarp Krievijas un Ukrainas) vidēji ir par augstākām cenām nekā imports no ĶTR, un tā tirgus daļa pieauga tikai nedaudz (par 1 procentpunktu).

| (178) | Tādējādi Komisija secina, ka biezlokšņu imports no trešām valstīm nav Savienības ražošanas nozarei nodarītā kaitējuma galvenais iemesls un tas neizjauc cēloņsakarību starp importu par dempinga cenām no ĶTR un Savienības ražošanas nozarei nodarīto kaitējumu. |
| --- | --- |

(178)

Tādējādi Komisija secina, ka biezlokšņu imports no trešām valstīm nav Savienības ražošanas nozarei nodarītā kaitējuma galvenais iemesls un tas neizjauc cēloņsakarību starp importu par dempinga cenām no ĶTR un Savienības ražošanas nozarei nodarīto kaitējumu.

5.2.4.   Savienības ražošanas nozares eksporta pārdošanas rādītāji

Savienības ražošanas nozares eksporta pārdošanas rādītāji

| (179) | Savienības ražošanas nozares apjoma un eksporta vidējās cenas dinamika attiecīgajā periodā bija šāda:

  14. tabula.


  Eksporta rādītāji | 2012 | 2013 | 2014 | IP (2015) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Eksporta apjoms nesaistītiem klientiem (Savienības ražošanas nozare) | 1 881 932 | 1 361 279 | 1 825 628 | 1 548 156 |
| Indekss (2012. gads = 100) | 100 | 72 | 97 | 82 |
| Eksporta vidējā cena (EUR/t)

  (Izlasē iekļautie ražotāji) | 1 002 | 831 | 814 | 764 |
| Indekss (2012. gads = 100) | 100 | 83 | 81 | 76 |
| Avots: pārbaudīta informācija no Eurofer un atbildes uz anketas jautājumiem. |

(179)

Savienības ražošanas nozares apjoma un eksporta vidējās cenas dinamika attiecīgajā periodā bija šāda:

14. tabula.

14. tabula.

Eksporta rādītāji

Eksporta rādītāji

2012

2013

2014

IP (2015)

Eksporta apjoms nesaistītiem klientiem (Savienības ražošanas nozare)

Savienības ražošanas nozare

1 881 932

1 361 279

1 825 628

1 548 156

Indekss (2012. gads = 100)

Indekss (2012. gads = 100)

100

100

72

72

97

97

82

82

Eksporta vidējā cena (EUR/t)

(Izlasē iekļautie ražotāji)

(Izlasē iekļautie ražotāji)

1 002

831

814

764

Indekss (2012. gads = 100)

Indekss (2012. gads = 100)

100

100

83

83

81

81

76

76

Avots: pārbaudīta informācija no Eurofer un atbildes uz anketas jautājumiem.

Avots:

| (180) | Eksporta apjoms nesaistītiem klientiem ārpus Savienības attiecīgajā periodā samazinājās par 18 %. No 2012. līdz 2013. gadam tas samazinājās par 28 %, 2014. gadā pieauga par 25 procentpunktiem, bet izmeklēšanas periodā atkal samazinājās – par 15 procentpunktiem. |
| --- | --- |

(180)

Eksporta apjoms nesaistītiem klientiem ārpus Savienības attiecīgajā periodā samazinājās par 18 %. No 2012. līdz 2013. gadam tas samazinājās par 28 %, 2014. gadā pieauga par 25 procentpunktiem, bet izmeklēšanas periodā atkal samazinājās – par 15 procentpunktiem.

| (181) | Attiecībā uz cenām attiecīgajā periodā ir konstatēts, ka tās būtiski samazinājās (par 24 %), proti, tās samazinājās līdzīgi kā cenas Savienības tirgū (par – 25 %). |
| --- | --- |

(181)

Attiecībā uz cenām attiecīgajā periodā ir konstatēts, ka tās būtiski samazinājās (par 24 %), proti, tās samazinājās līdzīgi kā cenas Savienības tirgū (par – 25 %).

| (182) | Kopumā Savienības ražošanas nozares eksporta darbība lielā mērā atspoguļo tās darbību Savienības tirgū. Tomēr Savienības tirgus ir daudz nozīmīgāks par Savienības ražošanas nozares eksporta tirgiem. Visā attiecīgajā periodā pārdošanas apjoms Savienības tirgū bija aptuveni četrreiz lielāks par eksporta pārdošanas apjomu. |
| --- | --- |

(182)

Kopumā Savienības ražošanas nozares eksporta darbība lielā mērā atspoguļo tās darbību Savienības tirgū. Tomēr Savienības tirgus ir daudz nozīmīgāks par Savienības ražošanas nozares eksporta tirgiem. Visā attiecīgajā periodā pārdošanas apjoms Savienības tirgū bija aptuveni četrreiz lielāks par eksporta pārdošanas apjomu.

| (183) | Tāpēc Komisija uzskata, ka, ņemot vērā eksporta pārdošanas darbības ierobežotu nozīmi, Savienības ražošanas nozares eksporta rādītāji nav Savienības ražošanas nozarei nodarītā kaitējuma galvenais iemesls un tie neizjauc cēloņsakarību starp importu par dempinga cenām no ĶTR un Savienības ražošanas nozarei nodarīto kaitējumu. |
| --- | --- |

(183)

Tāpēc Komisija uzskata, ka, ņemot vērā eksporta pārdošanas darbības ierobežotu nozīmi, Savienības ražošanas nozares eksporta rādītāji nav Savienības ražošanas nozarei nodarītā kaitējuma galvenais iemesls un tie neizjauc cēloņsakarību starp importu par dempinga cenām no ĶTR un Savienības ražošanas nozarei nodarīto kaitējumu.

5.2.5.   Konkurence starp vertikāli integrētiem Savienības ražotājiem un pārstrādātājiem Savienībā

Konkurence starp vertikāli integrētiem Savienības ražotājiem un pārstrādātājiem Savienībā

| (184) | Viena ieinteresētā persona apgalvoja, ka vertikāli integrēto Savienības ražotāju peļņas norma ir samazinājusies tādēļ, ka pārstrādātāji Savienībā piedāvājuši zemākas cenas, kuras esot bijušas par 6–9 % zemākas par vertikāli integrēto uzņēmumu cenām. |
| --- | --- |

(184)

Viena ieinteresētā persona apgalvoja, ka vertikāli integrēto Savienības ražotāju peļņas norma ir samazinājusies tādēļ, ka pārstrādātāji Savienībā piedāvājuši zemākas cenas, kuras esot bijušas par 6–9 % zemākas par vertikāli integrēto uzņēmumu cenām.

| (185) | Pārstrādātājs ir uzņēmums, kas neražo savu izejmateriālu, proti, tērauda slābu. Visi izlasē iekļautie Savienības ražotāji ražo tērauda slābu un tādējādi ir vertikāli integrētie ražotāji. |
| --- | --- |

(185)

Pārstrādātājs ir uzņēmums, kas neražo savu izejmateriālu, proti, tērauda slābu. Visi izlasē iekļautie Savienības ražotāji ražo tērauda slābu un tādējādi ir vertikāli integrētie ražotāji.

| (186) | Šajā saistībā Komisija norāda, ka dempinga cenas importam no ĶTR izmeklēšanas periodā par 29 % bija mazākas par Savienības ražošanas nozares cenām, kā minēts iepriekš 99. apsvērumā. Pamatojoties uz to, dempinga cenas importam no ĶTR joprojām būtu vismaz par 20 % zemākas par Savienības pārstrādātāju cenām. |
| --- | --- |

(186)

Šajā saistībā Komisija norāda, ka dempinga cenas importam no ĶTR izmeklēšanas periodā par 29 % bija mazākas par Savienības ražošanas nozares cenām, kā minēts iepriekš 99. apsvērumā. Pamatojoties uz to, dempinga cenas importam no ĶTR joprojām būtu vismaz par 20 % zemākas par Savienības pārstrādātāju cenām.

| (187) | Tā pati ieinteresētā persona arī apgalvoja, ka Savienības pārstrādātāju ražotie apjomi samazinoties, jo daudzi no tiem ir atkarīgi no slāba piegādēm no Ukrainas. Tomēr šīs piegādes no Ukrainas piedāvājuma trūkuma dēļ attiecīgajā periodā esot samazinājušās un ka šis piegāžu samazinājums, neraugoties uz zemo jaudas izmantojumu, netiekot kompensēts ar pārējo Savienības ražotāju ražošanas apjomu. |
| --- | --- |

(187)

Tā pati ieinteresētā persona arī apgalvoja, ka Savienības pārstrādātāju ražotie apjomi samazinoties, jo daudzi no tiem ir atkarīgi no slāba piegādēm no Ukrainas. Tomēr šīs piegādes no Ukrainas piedāvājuma trūkuma dēļ attiecīgajā periodā esot samazinājušās un ka šis piegāžu samazinājums, neraugoties uz zemo jaudas izmantojumu, netiekot kompensēts ar pārējo Savienības ražotāju ražošanas apjomu.

| (188) | Šajā sakarā šī persona neiesniedza pierādījumus tam, ka Savienības ražotāji nav ieinteresēti vai nevēlas piegādāt šos papildu apjomus. Tāpēc ir skaidrs, ka īpaši šādi klienti, kuriem ir ļoti svarīgs cenas kritērijs, atteicās no ražojumiem, kurus ražo Savienības nozare, par labu vēl zemākām dempinga cenām importam no ĶTR. |
| --- | --- |

(188)

Šajā sakarā šī persona neiesniedza pierādījumus tam, ka Savienības ražotāji nav ieinteresēti vai nevēlas piegādāt šos papildu apjomus. Tāpēc ir skaidrs, ka īpaši šādi klienti, kuriem ir ļoti svarīgs cenas kritērijs, atteicās no ražojumiem, kurus ražo Savienības nozare, par labu vēl zemākām dempinga cenām importam no ĶTR.

| (189) | Tāpēc Komisija secina, ka arvien mazāki biezlokšņu apjomi, ko ražoja Savienības pārstrādātāji un pārdeva par samērīgām cenām, tikai ļoti ierobežotā mērā varējuši ietekmēt vertikāli integrēto Savienības ražotāju rentabilitāti. Komisija arī secina, ka rentabilitātes samazinājums galvenokārt saistīts ar importu par zemām dempinga cenām no ĶTR, kas turklāt ievērojami audzis apjomu ziņā. |
| --- | --- |

(189)

Tāpēc Komisija secina, ka arvien mazāki biezlokšņu apjomi, ko ražoja Savienības pārstrādātāji un pārdeva par samērīgām cenām, tikai ļoti ierobežotā mērā varējuši ietekmēt vertikāli integrēto Savienības ražotāju rentabilitāti. Komisija arī secina, ka rentabilitātes samazinājums galvenokārt saistīts ar importu par zemām dempinga cenām no ĶTR, kas turklāt ievērojami audzis apjomu ziņā.

5.3.   Secinājums par cēloņsakarību

Secinājums par cēloņsakarību

| (190) | Provizoriski tika noskaidrota cēloņsakarība starp Savienības ražotājiem izraisīto kaitējumu un importu no ĶTR par dempinga cenām. |
| --- | --- |

(190)

Provizoriski tika noskaidrota cēloņsakarība starp Savienības ražotājiem izraisīto kaitējumu un importu no ĶTR par dempinga cenām.

| (191) | Komisija ir nošķīrusi un atdalījusi visu zināmo faktoru ietekmi uz Savienības ražošanas nozares stāvokli no kaitējuma, ko izraisījis imports par dempinga cenām. |
| --- | --- |

(191)

Komisija ir nošķīrusi un atdalījusi visu zināmo faktoru ietekmi uz Savienības ražošanas nozares stāvokli no kaitējuma, ko izraisījis imports par dempinga cenām.

| (192) | Pārējie identificētie faktori, piemēram, sīvā konkurence, ko izraisīja pieprasījuma problēmas, zems jaudas izmantojums, imports no trešām valstīm, eksporta pārdošanas rādītāji, konkurence starp vertikāli integrētiem ražotājiem un pārstrādātājiem neizjauc iepriekš konstatēto cēloņsakarību, pat ievērojot to iespējamo kopējo ietekmi. |
| --- | --- |

(192)

Pārējie identificētie faktori, piemēram, sīvā konkurence, ko izraisīja pieprasījuma problēmas, zems jaudas izmantojums, imports no trešām valstīm, eksporta pārdošanas rādītāji, konkurence starp vertikāli integrētiem ražotājiem un pārstrādātājiem neizjauc iepriekš konstatēto cēloņsakarību, pat ievērojot to iespējamo kopējo ietekmi.

| (193) | Īslaicīgs patēriņa samazinājums 2013. gadā, iespējams, zināmā mērā sekmēja kaitējumu, taču, ja nebūtu pastāvīgi pieaugošo importa apjomu par arvien zemākām dempinga cenām, Savienības ražošanas nozare turpmākajos gados būtu noteikti varējusi gūt labumu no tirgus izaugsmes. Jo īpaši pārdošanas apjomi būtu atguvušies, pārdošanas cenas nebūtu samazinājušās līdz tik zemam līmenim un tiktu sasniegta lielāka rentabilitāte. |
| --- | --- |

(193)

Īslaicīgs patēriņa samazinājums 2013. gadā, iespējams, zināmā mērā sekmēja kaitējumu, taču, ja nebūtu pastāvīgi pieaugošo importa apjomu par arvien zemākām dempinga cenām, Savienības ražošanas nozare turpmākajos gados būtu noteikti varējusi gūt labumu no tirgus izaugsmes. Jo īpaši pārdošanas apjomi būtu atguvušies, pārdošanas cenas nebūtu samazinājušās līdz tik zemam līmenim un tiktu sasniegta lielāka rentabilitāte.

| (194) | Pamatojoties uz iepriekš minēto, Komisija šajā posmā secināja, ka imports no ĶTR par dempinga cenām ir izraisījis būtisku kaitējumu Savienības ražošanas nozarei un ka citi faktori, – ne atsevišķi, ne kopā – nav izjaukuši cēloņsakarību. |
| --- | --- |

(194)

Pamatojoties uz iepriekš minēto, Komisija šajā posmā secināja, ka imports no ĶTR par dempinga cenām ir izraisījis būtisku kaitējumu Savienības ražošanas nozarei un ka citi faktori, – ne atsevišķi, ne kopā – nav izjaukuši cēloņsakarību.

6.   SAVIENĪBAS INTERESES

SAVIENĪBAS INTERESES

| (195) | Komisija saskaņā ar pamatregulas 21. pantu pārbaudīja, vai tā var nepārprotami secināt, ka pasākumu noteikšana šajā konkrētajā gadījumā nebūtu Savienības interesēs, kaut arī konstatēts dempings, kas izraisa kaitējumu. Nosakot Savienības intereses, tika ņemtas vērā visas dažādās saistītās intereses, tostarp Savienības ražošanas nozares, importētāju un lietotāju intereses. |
| --- | --- |

(195)

Komisija saskaņā ar pamatregulas 21. pantu pārbaudīja, vai tā var nepārprotami secināt, ka pasākumu noteikšana šajā konkrētajā gadījumā nebūtu Savienības interesēs, kaut arī konstatēts dempings, kas izraisa kaitējumu. Nosakot Savienības intereses, tika ņemtas vērā visas dažādās saistītās intereses, tostarp Savienības ražošanas nozares, importētāju un lietotāju intereses.

6.1.   Savienības ražošanas nozares intereses

Savienības ražošanas nozares intereses

| (196) | Savienības ražošanas nozare atrodas 14 dalībvalstīs (Austrija, Beļģija, Čehijas Republika, Dānija, Somija, Francija, Vācija, Itālija, Polija, Rumānija, Slovēnija, Spānija, Zviedrija un Apvienotā Karaliste) un tajā saistībā ar biezlokšņu produkciju ir nodarbināti aptuveni 20 000 cilvēku. |
| --- | --- |

(196)

Savienības ražošanas nozare atrodas 14 dalībvalstīs (Austrija, Beļģija, Čehijas Republika, Dānija, Somija, Francija, Vācija, Itālija, Polija, Rumānija, Slovēnija, Spānija, Zviedrija un Apvienotā Karaliste) un tajā saistībā ar biezlokšņu produkciju ir nodarbināti aptuveni 20 000 cilvēku.

| (197) | Izmeklēšanā sadarbojās 26 Savienības ražotāji. Neviens no zināmajiem ražotājiem neiebilda pret izmeklēšanas sākšanu. Kā parādīts iepriekš, analizējot kaitējuma rādītājus, situācija Savienības ražošanas nozarē kopumā pasliktinājās un to negatīvi ietekmēja imports par dempinga cenām. |
| --- | --- |

(197)

Izmeklēšanā sadarbojās 26 Savienības ražotāji. Neviens no zināmajiem ražotājiem neiebilda pret izmeklēšanas sākšanu. Kā parādīts iepriekš, analizējot kaitējuma rādītājus, situācija Savienības ražošanas nozarē kopumā pasliktinājās un to negatīvi ietekmēja imports par dempinga cenām.

| (198) | Komisija sagaida, ka pagaidu antidempinga maksājumu noteikšana atjaunos taisnīgus tirdzniecības apstākļus Savienības tirgū, apturot cenu nospiešanu un ļaujot Savienības ražošanas nozarei atlabt. Tā rezultātā palielinātos Savienības ražošanas nozares rentabilitāte, tuvojoties līmeņiem, kas uzskatāmi par nepieciešamiem šajā kapitālietilpīgajā nozarē. |
| --- | --- |

(198)

Komisija sagaida, ka pagaidu antidempinga maksājumu noteikšana atjaunos taisnīgus tirdzniecības apstākļus Savienības tirgū, apturot cenu nospiešanu un ļaujot Savienības ražošanas nozarei atlabt. Tā rezultātā palielinātos Savienības ražošanas nozares rentabilitāte, tuvojoties līmeņiem, kas uzskatāmi par nepieciešamiem šajā kapitālietilpīgajā nozarē.

| (199) | Savienības ražošanas nozarei ir nodarīts būtisks kaitējums, ko izraisījis imports par dempinga cenām no ĶTR. Komisija atgādina, ka lielākā daļa kaitējuma rādītāju attiecīgajā periodā bija ar negatīvu tendenci. Īpaši pasliktinājās tādi ar izlasē iekļauto Savienības ražotāju finanšu darbību saistīti kaitējuma rādītāji kā rentabilitāte un ienākums no ieguldījumiem. |
| --- | --- |

(199)

Savienības ražošanas nozarei ir nodarīts būtisks kaitējums, ko izraisījis imports par dempinga cenām no ĶTR. Komisija atgādina, ka lielākā daļa kaitējuma rādītāju attiecīgajā periodā bija ar negatīvu tendenci. Īpaši pasliktinājās tādi ar izlasē iekļauto Savienības ražotāju finanšu darbību saistīti kaitējuma rādītāji kā rentabilitāte un ienākums no ieguldījumiem.

| (200) | Tāpēc ir svarīgi, lai cenas tiktu atjaunotas tādā līmenī, kas būtu virs dempinga cenām vai vismaz neizraisītu kaitējumu, lai ļautu visiem ražotājiem darboties Savienības tirgū taisnīgas tirdzniecības apstākļos. Ja pasākumi netiks veikti, ir ļoti iespējama Savienības ražošanas nozares ekonomiskā stāvokļa turpmāka pasliktināšanās. |
| --- | --- |

(200)

Tāpēc ir svarīgi, lai cenas tiktu atjaunotas tādā līmenī, kas būtu virs dempinga cenām vai vismaz neizraisītu kaitējumu, lai ļautu visiem ražotājiem darboties Savienības tirgū taisnīgas tirdzniecības apstākļos. Ja pasākumi netiks veikti, ir ļoti iespējama Savienības ražošanas nozares ekonomiskā stāvokļa turpmāka pasliktināšanās.

| (201) | Tāpēc Komisija provizoriski secina, ka antidempinga maksājumu noteikšana būtu Savienības ražošanas nozares interesēs. Antidempinga pasākumu noteikšana ļautu Savienības ražošanas nozarei atgūties no konstatētā kaitējumu izraisošā dempinga sekām. |
| --- | --- |

(201)

Tāpēc Komisija provizoriski secina, ka antidempinga maksājumu noteikšana būtu Savienības ražošanas nozares interesēs. Antidempinga pasākumu noteikšana ļautu Savienības ražošanas nozarei atgūties no konstatētā kaitējumu izraisošā dempinga sekām.

6.2.   Nesaistīto importētāju intereses

Nesaistīto importētāju intereses

| (202) | Kā norādīts 22. apsvērumā, seši importētāji sadarbojās izmeklēšanā, un trīs no tiem iekļāva izlasē. Viens no izlasē iekļautajiem importētājiem atbalsta pasākumus, savukārt divi pārējie izlasē iekļautie importētāji iebilst pret pasākumu noteikšanu. Pārējie trīs izlasē neiekļautie importētāji nav pauduši viedokli. |
| --- | --- |

(202)

Kā norādīts 22. apsvērumā, seši importētāji sadarbojās izmeklēšanā, un trīs no tiem iekļāva izlasē. Viens no izlasē iekļautajiem importētājiem atbalsta pasākumus, savukārt divi pārējie izlasē iekļautie importētāji iebilst pret pasākumu noteikšanu. Pārējie trīs izlasē neiekļautie importētāji nav pauduši viedokli.

| (203) | Izmeklēšanā tika atklāts, ka cenu pieaugums sakarā ar pasākumu noteikšanu tieši neietekmēs šos nesaistītos importētājus. Biezloksnes veido 20 % vai mazāk to darījumdarbības. |
| --- | --- |

(203)

Izmeklēšanā tika atklāts, ka cenu pieaugums sakarā ar pasākumu noteikšanu tieši neietekmēs šos nesaistītos importētājus. Biezloksnes veido 20 % vai mazāk to darījumdarbības.

| (204) | Turklāt lielākā daļa importētāju tirgo preces no vairākiem avotiem, tostarp Savienības ražošanas nozares. Nekas neliecina par to, ka importētāji nevarētu turpināt apkalpot savus klientus, ja tiktu noteikti pasākumi. |
| --- | --- |

(204)

Turklāt lielākā daļa importētāju tirgo preces no vairākiem avotiem, tostarp Savienības ražošanas nozares. Nekas neliecina par to, ka importētāji nevarētu turpināt apkalpot savus klientus, ja tiktu noteikti pasākumi.

| (205) | Ievērojot iepriekš minēto, Komisija provizoriski secina, ka pasākumu noteikšanai nebūs būtiskas negatīvas ietekmes uz ES importētāju interesēm. |
| --- | --- |

(205)

Ievērojot iepriekš minēto, Komisija provizoriski secina, ka pasākumu noteikšanai nebūs būtiskas negatīvas ietekmes uz ES importētāju interesēm.

6.3.   Lietotāju intereses

Lietotāju intereses

| (206) | Svarīgākās biezlokšņu galalietotājas nozares: būvniecības, kalnrūpniecības un mežistrādes aprīkojuma, spiedtvertņu, naftas un gāzes cauruļvadu ražošana, kuģubūve un tiltu un ēku būvniecība. |
| --- | --- |

(206)

Svarīgākās biezlokšņu galalietotājas nozares: būvniecības, kalnrūpniecības un mežistrādes aprīkojuma, spiedtvertņu, naftas un gāzes cauruļvadu ražošana, kuģubūve un tiltu un ēku būvniecība.

| (207) | Septiņi lietotāji un trīs tirgotāji/tērauda nozares apkalpošanas centri sniedza atbildes uz anketas jautājumiem. Tomēr četras atbildes bija ļoti nepilnīgas un tikai divās no tām pausts viedoklis pret pasākumu noteikšanu. Tomēr Komisija šādu iemeslu dēļ nevar uzskatīt minētās atbildes par reprezentatīvām:






  — | atbilžu sniedzēju īpatsvars Savienības patēriņā bija tikai 0,3 %, |
| --- | --- | --- |

(207)

Septiņi lietotāji un trīs tirgotāji/tērauda nozares apkalpošanas centri sniedza atbildes uz anketas jautājumiem. Tomēr četras atbildes bija ļoti nepilnīgas un tikai divās no tām pausts viedoklis pret pasākumu noteikšanu. Tomēr Komisija šādu iemeslu dēļ nevar uzskatīt minētās atbildes par reprezentatīvām:

—

atbilžu sniedzēju īpatsvars Savienības patēriņā bija tikai 0,3 %,

| — | divi lietotāji, kas iebilda pret pasākumu noteikšanu, vispār neimportē no ĶTR, tātad pasākumi tos visticamāk ietekmētu netieši. |
| --- | --- |

—

divi lietotāji, kas iebilda pret pasākumu noteikšanu, vispār neimportē no ĶTR, tātad pasākumi tos visticamāk ietekmētu netieši.

| (208) | Turklāt Komisija norāda, ka maksājumi varētu veicināt piegāžu drošību Savienības tirgū. Ja maksājumi netiktu noteikti, dažiem Savienības ražotājiem varētu būt jāslēdz vai jāierobežo ražošanas darbības, un daudziem lietotājiem Savienībā tiktu ierobežoti piegādes avoti. |
| --- | --- |

(208)

Turklāt Komisija norāda, ka maksājumi varētu veicināt piegāžu drošību Savienības tirgū. Ja maksājumi netiktu noteikti, dažiem Savienības ražotājiem varētu būt jāslēdz vai jāierobežo ražošanas darbības, un daudziem lietotājiem Savienībā tiktu ierobežoti piegādes avoti.

| (209) | Patiešām, kā norādīts iepriekš, viens no izlasē iekļautajiem Savienības ražotājiem izmeklēšanas perioda beigās pārtrauca biezlokšņu ražošanu, kā norādīts iepriekš 104. apsvērumā. |
| --- | --- |

(209)

Patiešām, kā norādīts iepriekš, viens no izlasē iekļautajiem Savienības ražotājiem izmeklēšanas perioda beigās pārtrauca biezlokšņu ražošanu, kā norādīts iepriekš 104. apsvērumā.

| (210) | Turklāt pasākumi šādā apmērā nodrošinās vienlīdzīgus konkurences apstākļus visiem ražotājiem Savienībā un trešās valstīs, kas, iespējams, ļaus minētajam ražotājam Savienībā atsākt biezlokšņu ražošanu. |
| --- | --- |

(210)

Turklāt pasākumi šādā apmērā nodrošinās vienlīdzīgus konkurences apstākļus visiem ražotājiem Savienībā un trešās valstīs, kas, iespējams, ļaus minētajam ražotājam Savienībā atsākt biezlokšņu ražošanu.

| (211) | Ievērojot iepriekš minēto, Komisija provizoriski secina, ka pasākumu noteikšanai nebūs nesamērīgas negatīvas ietekmes uz lietotājiem. |
| --- | --- |

(211)

Ievērojot iepriekš minēto, Komisija provizoriski secina, ka pasākumu noteikšanai nebūs nesamērīgas negatīvas ietekmes uz lietotājiem.

6.4.   Secinājums par Savienības interesēm

Secinājums par Savienības interesēm

| (212) | Ņemot vērā iepriekš minēto, Komisija provizoriski secina, ka pasākumu noteikšana veicinātu Savienības ražošanas nozares atgūšanos un nodrošinātu lielākus ieguldījumus, kas nepieciešami, lai labāk sagatavotu Savienības biezlokšņu ražotājus nākotnei un uzlabotu to konkurētspēju. |
| --- | --- |

(212)

Ņemot vērā iepriekš minēto, Komisija provizoriski secina, ka pasākumu noteikšana veicinātu Savienības ražošanas nozares atgūšanos un nodrošinātu lielākus ieguldījumus, kas nepieciešami, lai labāk sagatavotu Savienības biezlokšņu ražotājus nākotnei un uzlabotu to konkurētspēju.

| (213) | Savienības ražošanas nozarē ir notikusi (notiek) būtiska pārstrukturēšana. Ja maksājumi netiek noteikti, arī citiem Savienības biezlokšņu ražotājiem varētu būt jāslēdz vai jāsamazina biezlokšņu ražošanas darbības, jāatlaiž simtiem darbinieku un jāatstāj lietotāji Savienībā ar ierobežotiem piegādes avotiem. |
| --- | --- |

(213)

Savienības ražošanas nozarē ir notikusi (notiek) būtiska pārstrukturēšana. Ja maksājumi netiek noteikti, arī citiem Savienības biezlokšņu ražotājiem varētu būt jāslēdz vai jāsamazina biezlokšņu ražošanas darbības, jāatlaiž simtiem darbinieku un jāatstāj lietotāji Savienībā ar ierobežotiem piegādes avotiem.

| (214) | Pasākumu ietekmi uz dažām citām personām Savienībā, kuras pieteicās, nevar uzskatīt par būtisku. Nekas iesniegtajā informācijā neliecina par to, ka iespējamā ietekme uz citām ieinteresētajām personām, kas nepieteicās, varētu pārsniegt pasākumu pozitīvo ietekmi uz Savienības ražošanas nozari. Plānots, ka galalietotāji un klienti gūs labumu no taisnīga, konkurētspējīga tirgus, tostarp vietēja piegādes avota, kas spēs pilnībā apmierināt to vajadzības un pieprasījumu. Cena arī turpmāk būs svarīgs noteicošais faktors, taču tā būs taisnīga. |
| --- | --- |

(214)

Pasākumu ietekmi uz dažām citām personām Savienībā, kuras pieteicās, nevar uzskatīt par būtisku. Nekas iesniegtajā informācijā neliecina par to, ka iespējamā ietekme uz citām ieinteresētajām personām, kas nepieteicās, varētu pārsniegt pasākumu pozitīvo ietekmi uz Savienības ražošanas nozari. Plānots, ka galalietotāji un klienti gūs labumu no taisnīga, konkurētspējīga tirgus, tostarp vietēja piegādes avota, kas spēs pilnībā apmierināt to vajadzības un pieprasījumu. Cena arī turpmāk būs svarīgs noteicošais faktors, taču tā būs taisnīga.

| (215) | Nobeigumā Komisija secina, ka šajā izmeklēšanas posmā nav tādu pārliecinošu iemeslu, kuru dēļ Savienības interesēs nebūtu noteikt pagaidu pasākumus biezloksnēm, kuru izcelsme ir ĶTR. |
| --- | --- |

(215)

Nobeigumā Komisija secina, ka šajā izmeklēšanas posmā nav tādu pārliecinošu iemeslu, kuru dēļ Savienības interesēs nebūtu noteikt pagaidu pasākumus biezloksnēm, kuru izcelsme ir ĶTR.

7.   PAGAIDU ANTIDEMPINGA PASĀKUMI

PAGAIDU ANTIDEMPINGA PASĀKUMI

| (216) | Ņemot vērā Komisijas secinājumus par dempingu, kaitējumu, cēloņsakarību un Savienības interesēm, būtu jānosaka pagaidu pasākumi, lai novērstu turpmāku kaitējumu Savienības ražošanas nozarei, ko izraisītu imports par dempinga cenām. |
| --- | --- |

(216)

Ņemot vērā Komisijas secinājumus par dempingu, kaitējumu, cēloņsakarību un Savienības interesēm, būtu jānosaka pagaidu pasākumi, lai novērstu turpmāku kaitējumu Savienības ražošanas nozarei, ko izraisītu imports par dempinga cenām.

7.1.   Kaitējuma novēršanas līmenis

Kaitējuma novēršanas līmenis

| (217) | Lai noteiktu pasākumu līmeni, Komisija vispirms noteica maksājuma apjomu, kas novērstu Savienības ražošanas nozarei izraisīto kaitējumu. |
| --- | --- |

(217)

Lai noteiktu pasākumu līmeni, Komisija vispirms noteica maksājuma apjomu, kas novērstu Savienības ražošanas nozarei izraisīto kaitējumu.

| (218) | Kaitējums tiktu novērsts, ja Savienības ražošanas nozare spētu segt ražošanas izmaksas un no līdzīgā ražojuma pārdošanas Savienības tirgū gūt tādu peļņu pirms nodokļu samaksas, ko šāda veida ražošanas nozare savā tirgū varētu pienācīgi gūt parastos konkurences apstākļos, proti, ja nebūtu importa par dempinga cenām. |
| --- | --- |

(218)

Kaitējums tiktu novērsts, ja Savienības ražošanas nozare spētu segt ražošanas izmaksas un no līdzīgā ražojuma pārdošanas Savienības tirgū gūt tādu peļņu pirms nodokļu samaksas, ko šāda veida ražošanas nozare savā tirgū varētu pienācīgi gūt parastos konkurences apstākļos, proti, ja nebūtu importa par dempinga cenām.

| (219) | Lai noteiktu šādu peļņu, ko varētu pienācīgi gūt parastos konkurences apstākļos, Komisija lūdza izlasē iekļautajiem Savienības ražotājiem sniegt datus par rentabilitāti attiecībā uz līdzīgo ražojumu, ko no 2006. gada līdz izmeklēšanas periodam pārdeva Savienības tirgū. Šī informācija tika sniegta un pienācīgi pārbaudīta. |
| --- | --- |

(219)

Lai noteiktu šādu peļņu, ko varētu pienācīgi gūt parastos konkurences apstākļos, Komisija lūdza izlasē iekļautajiem Savienības ražotājiem sniegt datus par rentabilitāti attiecībā uz līdzīgo ražojumu, ko no 2006. gada līdz izmeklēšanas periodam pārdeva Savienības tirgū. Šī informācija tika sniegta un pienācīgi pārbaudīta.

| (220) | Savienības ražošanas nozares rentabilitāte no 2013. gada līdz izmeklēšanas periodam bija negatīva. Lai arī peļņa 2012. gadā bija nedaudz pozitīva (1,6 %), šajā gadā jau bija ievērojams importa apjoms par dempinga cenām no ĶTR, un šī peļņas norma bija daudz mazāka par iepriekšējos gados gūto peļņas normu. |
| --- | --- |

(220)

Savienības ražošanas nozares rentabilitāte no 2013. gada līdz izmeklēšanas periodam bija negatīva. Lai arī peļņa 2012. gadā bija nedaudz pozitīva (1,6 %), šajā gadā jau bija ievērojams importa apjoms par dempinga cenām no ĶTR, un šī peļņas norma bija daudz mazāka par iepriekšējos gados gūto peļņas normu.

| (221) | Savukārt iepriekšējā 2011. gadā peļņas norma bija 7,9 %, kas bija lielāka par peļņas normu 2009. un 2010. gadā, proti, gados, kad finanšu krīze bija ļoti sīva, bet mazāka par peļņas normu 2006.–2008. gadā, t. i., pirms finanšu krīzes. Turklāt tie ir jaunākie pieejamie pienācīgi pamatoti dati par gadiem, kuros imports no ĶTR uz Savienību vēl nav veikts ievērojamos apjomos. Tāpēc Komisija uzskata, ka šī peļņas norma ir norma, kas būtu sasniedzama parastos konkurences apstākļos. |
| --- | --- |

(221)

Savukārt iepriekšējā 2011. gadā peļņas norma bija 7,9 %, kas bija lielāka par peļņas normu 2009. un 2010. gadā, proti, gados, kad finanšu krīze bija ļoti sīva, bet mazāka par peļņas normu 2006.–2008. gadā, t. i., pirms finanšu krīzes. Turklāt tie ir jaunākie pieejamie pienācīgi pamatoti dati par gadiem, kuros imports no ĶTR uz Savienību vēl nav veikts ievērojamos apjomos. Tāpēc Komisija uzskata, ka šī peļņas norma ir norma, kas būtu sasniedzama parastos konkurences apstākļos.

| (222) | Tad Komisija noteica kaitējuma novēršanas līmeni, izlasē iekļauto ražotāju eksportētāju no ĶTR, kuri sadarbojās, vidējo svērto importa cenu, atbilstīgi koriģētu, ņemot vērā importēšanas izmaksas un muitas nodokļus, kura tika noteikta cenas samazinājuma aprēķiniem, salīdzinot ar izlasē iekļauto Savienības ražotāju izmeklēšanas periodā Savienības tirgū pārdotā līdzīgā ražojuma vidējo svērto cenu, kas neizraisa kaitējumu. Minētajā salīdzinājumā iegūto starpību izteica procentos no vidējās svērtās importa CIF vērtības. |
| --- | --- |

(222)

Tad Komisija noteica kaitējuma novēršanas līmeni, izlasē iekļauto ražotāju eksportētāju no ĶTR, kuri sadarbojās, vidējo svērto importa cenu, atbilstīgi koriģētu, ņemot vērā importēšanas izmaksas un muitas nodokļus, kura tika noteikta cenas samazinājuma aprēķiniem, salīdzinot ar izlasē iekļauto Savienības ražotāju izmeklēšanas periodā Savienības tirgū pārdotā līdzīgā ražojuma vidējo svērto cenu, kas neizraisa kaitējumu. Minētajā salīdzinājumā iegūto starpību izteica procentos no vidējās svērtās importa CIF vērtības.

| (223) | Kaitējuma novēršanas līmenis “citiem uzņēmumiem, kas sadarbojās” un “visiem pārējiem uzņēmumiem” ir noteikts tādā pašā veidā kā dempinga starpība minētajiem uzņēmumiem (sk. iepriekš 76.–80. apsvērumu). |
| --- | --- |

(223)

Kaitējuma novēršanas līmenis “citiem uzņēmumiem, kas sadarbojās” un “visiem pārējiem uzņēmumiem” ir noteikts tādā pašā veidā kā dempinga starpība minētajiem uzņēmumiem (sk. iepriekš 76.–80. apsvērumu).

7.2.   Pagaidu pasākumi

Pagaidu pasākumi

| (224) | Pagaidu antidempinga pasākumi būtu jānosaka ĶTR izcelsmes attiecīgā ražojuma importam saskaņā ar mazākā maksājuma noteikumu, kas paredzēts pamatregulas 7. panta 2. punktā. Komisija salīdzināja kaitējuma starpības ar dempinga starpībām. Maksājuma summa būtu jānosaka dempinga vai kaitējuma starpības apmērā, atkarībā no tā, kurš no šiem lielumiem ir mazāks. |
| --- | --- |

(224)

Pagaidu antidempinga pasākumi būtu jānosaka ĶTR izcelsmes attiecīgā ražojuma importam saskaņā ar mazākā maksājuma noteikumu, kas paredzēts pamatregulas 7. panta 2. punktā. Komisija salīdzināja kaitējuma starpības ar dempinga starpībām. Maksājuma summa būtu jānosaka dempinga vai kaitējuma starpības apmērā, atkarībā no tā, kurš no šiem lielumiem ir mazāks.

| (225) | Pamatojoties uz iepriekš minēto, pagaidu antidempinga maksājumu likmes, kas izteiktas kā CIF cena līdz Savienības robežai pirms nodokļa samaksas, ir šādas.








  Uzņēmums | Dempinga starpība | Kaitējuma starpība | Pagaidu maksājums |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Nanjing Iron and Steel Co., Ltd. | 120,1 % | 73,1 % | 73,1 % |
| Minmetals Yingkou Medium Plate Co., Ltd | 126,0 % | 65,1 % | 65,1 % |
| Wuyang Iron and Steel Co., Ltd un Wuyang New Heavy & Wide Steel Plate Co., Ltd | 127,6 % | 73,7 % | 73,7 % |
| Citi uzņēmumi, kas sadarbojās | 125,5 % | 70,6 % | 70,6 % |
| Visi pārējie uzņēmumi | 127,6 % | 73,7 % | 73,7 % |

(225)

Pamatojoties uz iepriekš minēto, pagaidu antidempinga maksājumu likmes, kas izteiktas kā CIF cena līdz Savienības robežai pirms nodokļa samaksas, ir šādas.

Uzņēmums

Dempinga starpība

Kaitējuma starpība

Pagaidu maksājums

Nanjing Iron and Steel Co., Ltd.

Nanjing Iron and Steel Co., Ltd.

120,1 %

73,1 %

73,1 %

Minmetals Yingkou Medium Plate Co., Ltd

Minmetals Yingkou Medium Plate Co., Ltd

126,0 %

65,1 %

65,1 %

Wuyang Iron and Steel Co., Ltd un Wuyang New Heavy & Wide Steel Plate Co., Ltd

Wuyang Iron and Steel Co., Ltd

Wuyang New Heavy & Wide Steel Plate Co., Ltd

127,6 %

73,7 %

73,7 %

Citi uzņēmumi, kas sadarbojās

125,5 %

70,6 %

70,6 %

Visi pārējie uzņēmumi

127,6 %

73,7 %

73,7 %

| (226) | Uzņēmumu antidempinga maksājuma individuālās likmes, kas norādītas šajā regulā, tika noteiktas, pamatojoties uz šīs izmeklēšanas konstatējumiem. Tāpēc tās atspoguļo izmeklēšanas gaitā konstatēto stāvokli attiecībā uz minētajiem uzņēmumiem. |
| --- | --- |

(226)

Uzņēmumu antidempinga maksājuma individuālās likmes, kas norādītas šajā regulā, tika noteiktas, pamatojoties uz šīs izmeklēšanas konstatējumiem. Tāpēc tās atspoguļo izmeklēšanas gaitā konstatēto stāvokli attiecībā uz minētajiem uzņēmumiem.

| (227) | Tādējādi šīs maksājumu likmes piemēro tikai tāda attiecīgā ražojuma importam, kura izcelsme ir ĶTR un kuru ražojušas minētās juridiskās personas. Uz importēto attiecīgo ražojumu, kuru ražojis kāds cits uzņēmums, kas nav konkrēti minēts šīs regulas rezolutīvajā daļā, tostarp tiesību subjektiem, kas saistīti ar konkrēti minētajiem uzņēmumiem, būtu jāattiecina maksājuma likme, kas piemērojama “visiem pārējiem uzņēmumiem”. Tam nepiemēro individuālās antidempinga maksājuma likmes. |
| --- | --- |

(227)

Tādējādi šīs maksājumu likmes piemēro tikai tāda attiecīgā ražojuma importam, kura izcelsme ir ĶTR un kuru ražojušas minētās juridiskās personas. Uz importēto attiecīgo ražojumu, kuru ražojis kāds cits uzņēmums, kas nav konkrēti minēts šīs regulas rezolutīvajā daļā, tostarp tiesību subjektiem, kas saistīti ar konkrēti minētajiem uzņēmumiem, būtu jāattiecina maksājuma likme, kas piemērojama “visiem pārējiem uzņēmumiem”. Tam nepiemēro individuālās antidempinga maksājuma likmes.

| (228) | Uzņēmums var pieprasīt piemērot minētās individuālās antidempinga maksājuma likmes, ja tas maina nosaukumu vai izveido jaunu ražošanas vai tirdzniecības struktūru. Šāds pieprasījums adresējams Komisijai (8). Pieprasījumā jāietver visa attiecīgā informācija, kas apliecina, ka nosaukuma maiņa neietekmē uzņēmuma tiesības izmantot tam piemērojamo maksājuma likmi. Ja uzņēmuma nosaukuma maiņa neietekmē tā tiesības gūt labumu no tam piemērojamās maksājuma likmes, paziņojumu par nosaukuma maiņu publicē Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī. |
| --- | --- |

(228)

Uzņēmums var pieprasīt piemērot minētās individuālās antidempinga maksājuma likmes, ja tas maina nosaukumu vai izveido jaunu ražošanas vai tirdzniecības struktūru. Šāds pieprasījums adresējams Komisijai (8). Pieprasījumā jāietver visa attiecīgā informācija, kas apliecina, ka nosaukuma maiņa neietekmē uzņēmuma tiesības izmantot tam piemērojamo maksājuma likmi. Ja uzņēmuma nosaukuma maiņa neietekmē tā tiesības gūt labumu no tam piemērojamās maksājuma likmes, paziņojumu par nosaukuma maiņu publicē Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

8

Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī

| (229) | Lai nodrošinātu antidempinga maksājumu pienācīgu piemērošanu, antidempinga maksājums, kas noteikts “visiem pārējiem uzņēmumiem”, jāpiemēro ne vien ražotājiem eksportētājiem, kas šajā izmeklēšanā nesadarbojās, bet arī ražotājiem, kuri izmeklēšanas periodā neeksportēja uz Savienību. |
| --- | --- |

(229)

Lai nodrošinātu antidempinga maksājumu pienācīgu piemērošanu, antidempinga maksājums, kas noteikts “visiem pārējiem uzņēmumiem”, jāpiemēro ne vien ražotājiem eksportētājiem, kas šajā izmeklēšanā nesadarbojās, bet arī ražotājiem, kuri izmeklēšanas periodā neeksportēja uz Savienību.

8.   REĢISTRĒŠANA

REĢISTRĒŠANA

| (230) | Kā minēts iepriekš 5. apsvērumā, ar Komisijas Īstenošanas regulu (ES) 2016/1357 Komisija noteica, ka attiecīgā ražojuma, kura izcelsme ir ĶTR, imports ir jāreģistrē. |
| --- | --- |

(230)

Kā minēts iepriekš 5. apsvērumā, ar Komisijas Īstenošanas regulu (ES) 2016/1357 Komisija noteica, ka attiecīgā ražojuma, kura izcelsme ir ĶTR, imports ir jāreģistrē.

| (231) | Tas tika darīts, ņemot vērā iespējamo antidempinga pasākumu piemērošanu ar atpakaļejošu spēku saskaņā ar pamatregulas 10. panta 4. punktu. Importa reģistrēšana būtu jāpārtrauc. Šajā procedūras posmā nevar pieņemt lēmumu par antidempinga pasākumu iespējamu piemērošanu ar atpakaļejošu spēku. |
| --- | --- |

(231)

Tas tika darīts, ņemot vērā iespējamo antidempinga pasākumu piemērošanu ar atpakaļejošu spēku saskaņā ar pamatregulas 10. panta 4. punktu. Importa reģistrēšana būtu jāpārtrauc. Šajā procedūras posmā nevar pieņemt lēmumu par antidempinga pasākumu iespējamu piemērošanu ar atpakaļejošu spēku.

9.   NOBEIGUMA NOTEIKUMI

NOBEIGUMA NOTEIKUMI

| (232) | Pienācīgas pārvaldības labad Komisija konkrētā termiņā aicinās ieinteresētās personas sniegt rakstiskas piezīmes un/vai pieprasīt uzklausīšanu Komisijā un/vai pie tirdzniecības procedūru uzklausīšanas amatpersonas. |
| --- | --- |

(232)

Pienācīgas pārvaldības labad Komisija konkrētā termiņā aicinās ieinteresētās personas sniegt rakstiskas piezīmes un/vai pieprasīt uzklausīšanu Komisijā un/vai pie tirdzniecības procedūru uzklausīšanas amatpersonas.

| (233) | Konstatējumi attiecībā uz pagaidu maksājumu noteikšanu ir provizoriski un var tikt grozīti izmeklēšanas galīgajā posmā, |
| --- | --- |

(233)

Konstatējumi attiecībā uz pagaidu maksājumu noteikšanu ir provizoriski un var tikt grozīti izmeklēšanas galīgajā posmā,

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

1. pants

1.   Ķīnas Tautas Republikas izcelsmes neleģētā un leģētā tērauda (izņemot nerūsējošo tēraudu, elektrotehnisko silīcijtēraudu, instrumentu tēraudu un ātrgriezējtēraudu) karsti velmētu, neplaķētu, bez elektrolītiska vai cita pārklājuma, ruļļos netītu ražojumu importam, ar biezumu vairāk par 10 mm un ar platumu 600 mm vai vairāk vai ar biezumu 4,75 mm vai vairāk, bet ne vairāk par 10 mm, un ar platumu 2 050 mm vai vairāk, kurus pašlaik klasificē ar KN kodiem ex 7208 51 20, ex 7208 51 91, ex 7208 51 98, ex 7208 52 91, ex 7208 90 20, ex 7208 90 80, 7225 40 40, ex 7225 40 60 un ex 7225 99 00 (Taric kodi 7208512010, 7208519110, 7208519810, 7208529110, 7208902010, 7208908020, 7225406010 un 7225990030), tiek noteikts pagaidu antidempinga maksājums.

2.   Pagaidu antidempinga maksājuma likmes, kas piemērojamas 1. punktā aprakstītā un tālāk uzskaitīto uzņēmumu ražotā ražojuma neto cenai ar piegādi līdz Savienības robežai pirms nodokļa samaksas, ir šādas:

| Uzņēmums | Pagaidu maksājuma likme | Taric papildu kods |
| --- | --- | --- |
| Nanjing Iron and Steel Co., Ltd. | 73,1 % | C143 |
| Minmetals Yingkou Medium Plate Co., Ltd | 65,1 % | C144 |
| Wuyang Iron and Steel Co., Ltd un Wuyang New Heavy & Wide Steel Plate Co., Ltd | 73,7 % | C145 |
| Citi uzņēmumi, kas sadarbojās un ir uzskaitīti pielikumā | 70,6 % | |
| Visi pārējie uzņēmumi | 73,7 % | C999 |

Uzņēmums

Pagaidu maksājuma likme

Taric papildu kods

Nanjing Iron and Steel Co., Ltd.

73,1 %

C143

Minmetals Yingkou Medium Plate Co., Ltd

65,1 %

C144

Wuyang Iron and Steel Co., Ltd un Wuyang New Heavy & Wide Steel Plate Co., Ltd

73,7 %

C145

Citi uzņēmumi, kas sadarbojās un ir uzskaitīti pielikumā

70,6 %

Visi pārējie uzņēmumi

73,7 %

C999

3.   Laižot 1. punktā norādīto ražojumu brīvā apgrozībā Savienībā, iemaksā drošības naudu pagaidu maksājuma apmērā.

4.   Ja nav noteikts citādi, piemēro attiecīgos spēkā esošos noteikumus par muitas nodokļiem.

2. pants

1.   Ieinteresētās personas 25 kalendāro dienu laikā no šīs regulas spēkā stāšanās dienas var:

| a) | pieprasīt, lai tām izpauž būtiskos faktus un apsvērumus, uz kuru pamata pieņemta šī regula; |
| --- | --- |

a)

pieprasīt, lai tām izpauž būtiskos faktus un apsvērumus, uz kuru pamata pieņemta šī regula;

| b) | iesniegt Komisijā rakstiskas piezīmes un |
| --- | --- |

b)

iesniegt Komisijā rakstiskas piezīmes un

| c) | pieprasīt, lai tās uzklausītu Komisijā un/vai pie tirdzniecības procedūru uzklausīšanas amatpersonas. |
| --- | --- |

c)

pieprasīt, lai tās uzklausītu Komisijā un/vai pie tirdzniecības procedūru uzklausīšanas amatpersonas.

2.   Ieinteresētās personas, kas minētas Regulas (ES) 2016/1036 21. panta 4. punktā, 25 kalendārajās dienās no šīs regulas spēkā stāšanās dienas var iesniegt piezīmes par pagaidu pasākumu piemērošanu.

3. pants

1.   Muitas dienestiem ar šo tiek dots rīkojums vairs neturpināt ar Komisijas Īstenošanas regulas (ES) 2016/1357 1. pantu paredzēto importa reģistrēšanu.

2.   Savāktos datus par ražojumiem, kuri laisti brīvā apgrozībā patēriņam ne agrāk kā 90 dienas pirms šīs regulas stāšanās spēkā, glabā, līdz stājas spēkā iespējamie galīgie pasākumi vai līdz šīs procedūras izbeigšanai.

4. pants

Šī regula stājas spēkā nākamajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

Šīs regulas 1. pantu piemēro sešus mēnešus.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē, 2016. gada 6. oktobrī

Komisijas vārdā –

priekšsēdētājs

Jean-Claude JUNCKER

---

(1)  
  OV L 176, 30.6.2016., 21. lpp.

1

(2)  Padomes Regula (EK) Nr. 1225/2009 no 2016. gada 20. jūlija ir aizstāta ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) 2016/1036 (OV L 176, 30.6.2016., 21. lpp.). Turpmāk tekstā iepriekš minētā regula saukta par “pamatregulu”.

2

(3)  
  OV C 58, 13.2.2016., 20. lpp.

3

(4)  
  OV L 215, 10.8.2016., 23. lpp.

4

(5)  
  Tata Steel
  2016. gada 11. aprīlī pārdeva savu Long Products Europe biznesu, t. sk. biezlokšņu biznesu, uzņēmumam Greybull Capital. Tā rezultātā tika izveidots uzņēmums British Steel.

5

Tata Steel

Long Products Europe

Greybull Capital

British Steel

(6)  Sk., piemēram, Komisijas paziņojumu “Tērauda rūpniecība: kā saglabāt ilgtspējīgu nodarbinātību un izaugsmi Eiropā” (COM(2016) 155 final, 2016. gada 16. marts).

6

(7)  Trešās valstis, kurās ir spēkā tirdzniecības aizsardzības pasākumi pret biezloksnēm no ĶTR: Austrālija, Brazīlija, Kanāda, Malaizija, Meksika, Indonēzija, Taizeme un ASV.

7

(8)  
  European Commission, Directorate-General for Trade, Directorate H, Rue de la Loi 170, 1040 Brussels, Belgium.

8

European Commission, Directorate-General for Trade, Directorate H, Rue de la Loi 170, 1040 Brussels, Belgium

---

PIELIKUMS

Izlasē neiekļautie Ķīnas ražotāji eksportētāji, kas sadarbojās

| Nosaukums | Pilsēta | Taric papildu kods |
| --- | --- | --- |
| Angang Steel Company Limited | Anshan, Liaoning | C150 |
| Inner Mongolia Baotou Steel Union Co., Ltd. | Baotou, Inner Mongolia | C151 |
| Zhangjiagang Shajing Heavy Plate Co., Ltd. | Zhangjiagang, Jiangsu | C146 |
| Jiangsu Tiangong Tools Company Limited | Danyang, Jiangsu | C155 |
| Jiangyin Xingcheng Special Steel Works Co., Ltd. | Jiangyin, Jiangsu | C147 |
| Laiwu Steel Yinshan Section Co., Ltd. | Laiwu, Shandong | C154 |
| Nanyang Hanye Special Steel Co., Ltd. | Xixia, Henan | C152 |
| Qinhuangdao Shouqin Metal Materials Co., Ltd. | Qinhuangdao, Hebei | C153 |
| Shandong Iron & Steel Co., Ltd., Jinan Company | Jinan, Shandong | C149 |
| Wuhan Iron and Steel Co., Ltd. | Wuhan, Hubei | C156 |
| Xinyu Iron & Steel Co., Ltd. | Xinyu, Jiangxi | C148 |

Nosaukums

Pilsēta

Taric papildu kods

Angang Steel Company Limited

Anshan, Liaoning

C150

Inner Mongolia Baotou Steel Union Co., Ltd.

Baotou, Inner Mongolia

C151

Zhangjiagang Shajing Heavy Plate Co., Ltd.

Zhangjiagang, Jiangsu

C146

Jiangsu Tiangong Tools Company Limited

Danyang, Jiangsu

C155

Jiangyin Xingcheng Special Steel Works Co., Ltd.

Jiangyin, Jiangsu

C147

Laiwu Steel Yinshan Section Co., Ltd.

Laiwu, Shandong

C154

Nanyang Hanye Special Steel Co., Ltd.

Xixia, Henan

C152

Qinhuangdao Shouqin Metal Materials Co., Ltd.

Qinhuangdao, Hebei

C153

Shandong Iron & Steel Co., Ltd., Jinan Company

Jinan, Shandong

C149

Wuhan Iron and Steel Co., Ltd.

Wuhan, Hubei

C156

Xinyu Iron & Steel Co., Ltd.

Xinyu, Jiangxi

C148

---

| 7.10.2016 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 272/33 |
| --- | --- | --- | --- |

7.10.2016

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 272/33

---

KOMISIJAS ĪSTENOŠANAS REGULA (ES) 2016/1778

(2016. gada 6. oktobris),

ar ko nosaka pagaidu antidempinga maksājumu konkrētu Ķīnas Tautas Republikas izcelsmes karsti velmētu plakanu dzelzs, neleģētā tērauda vai cita leģētā tērauda velmējumu importam

EIROPAS KOMISIJA,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2016. gada 8. jūnija Regulu (ES) 2016/1036 par aizsardzību pret importu par dempinga cenām no valstīm, kas nav Eiropas Savienības dalībvalstis (1), un jo īpaši tās 7. panta 4. punktu,

pēc apspriešanās ar dalībvalstīm,

tā kā:

1.   PROCEDŪRA

PROCEDŪRA

1.1.   Procedūras sākšana

Procedūras sākšana

| (1) | European Steel Association (“Eurofer” jeb “sūdzības iesniedzējs”) 2016. gada 4. janvārī iesniedza sūdzību to ražotāju vārdā, kuri pārstāv vairāk nekā 90 % no konkrētu karsti velmētu plakanu dzelzs, neleģētā tērauda vai cita leģētā tērauda velmējumu kopējā ražošanas apjoma Savienībā. Sūdzībā bija ietverti pierādījumi par dempingu un no tā izrietošiem būtiska kaitējuma draudiem, un tie bija pietiekami, lai pamatotu izmeklēšanas sākšanu. |
| --- | --- |

(1)

European Steel Association (“Eurofer” jeb “sūdzības iesniedzējs”) 2016. gada 4. janvārī iesniedza sūdzību to ražotāju vārdā, kuri pārstāv vairāk nekā 90 % no konkrētu karsti velmētu plakanu dzelzs, neleģētā tērauda vai cita leģētā tērauda velmējumu kopējā ražošanas apjoma Savienībā. Sūdzībā bija ietverti pierādījumi par dempingu un no tā izrietošiem būtiska kaitējuma draudiem, un tie bija pietiekami, lai pamatotu izmeklēšanas sākšanu.

European Steel Association

Eurofer

| (2) | Pēc šīs sūdzības saņemšanas Eiropas Komisija (“Komisija”), pamatojoties uz 5. pantu Padomes Regulā (ES) 2009/1225 (2) (“pamatregula”), 2016. gada 13. februārī sāka antidempinga izmeklēšanu attiecībā uz konkrētu Ķīnas Tautas Republikas (“ĶTR” jeb “attiecīgā valsts”) izcelsmes karsti velmētu plakanu dzelzs, neleģētā tērauda vai cita leģētā tērauda velmējumu importu Savienībā. Tā publicēja paziņojumu par procedūras sākšanu Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī (3) (“paziņojums par procedūras sākšanu”). |
| --- | --- |

(2)

Pēc šīs sūdzības saņemšanas Eiropas Komisija (“Komisija”), pamatojoties uz 5. pantu Padomes Regulā (ES) 2009/1225 (2) (“pamatregula”), 2016. gada 13. februārī sāka antidempinga izmeklēšanu attiecībā uz konkrētu Ķīnas Tautas Republikas (“ĶTR” jeb “attiecīgā valsts”) izcelsmes karsti velmētu plakanu dzelzs, neleģētā tērauda vai cita leģētā tērauda velmējumu importu Savienībā. Tā publicēja paziņojumu par procedūras sākšanu Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī (3) (“paziņojums par procedūras sākšanu”).

2

Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī

3

| (3) | Pēc tam Komisija sāka arī šādas divas izmeklēšanas:






  (a) | 2016. gada 13. maijā (4) – antisubsidēšanas izmeklēšanu attiecībā uz tā paša Ķīnas Tautas Republikas izcelsmes ražojuma importu; |
| --- | --- | --- |

(3)

Pēc tam Komisija sāka arī šādas divas izmeklēšanas:

(a)

2016. gada 13. maijā (4) – antisubsidēšanas izmeklēšanu attiecībā uz tā paša Ķīnas Tautas Republikas izcelsmes ražojuma importu;

4

| (b) | 2016. gada 7. jūlijā (5) – antisubsidēšanas izmeklēšanu attiecībā uz tā paša Brazīlijas, Irānas, Krievijas, Serbijas un Ukrainas izcelsmes ražojuma importu. |
| --- | --- |

(b)

2016. gada 7. jūlijā (5) – antisubsidēšanas izmeklēšanu attiecībā uz tā paša Brazīlijas, Irānas, Krievijas, Serbijas un Ukrainas izcelsmes ražojuma importu.

5

1.2.   Reģistrēšana

Reģistrēšana

| (4) | Sūdzības iesniedzējs 2016. gada 5. aprīlī iesniedza pieprasījumu reģistrēt attiecīgā ražojuma importu no ĶTR. Sūdzības iesniedzējs 2016. gada 2. jūnijā iesniedza atjauninātu informāciju saistībā ar minēto pieprasījumu, proti, jaunākus finanšu datus, taču 2016. gada 11. augustā šo informāciju atsauca. |
| --- | --- |

(4)

Sūdzības iesniedzējs 2016. gada 5. aprīlī iesniedza pieprasījumu reģistrēt attiecīgā ražojuma importu no ĶTR. Sūdzības iesniedzējs 2016. gada 2. jūnijā iesniedza atjauninātu informāciju saistībā ar minēto pieprasījumu, proti, jaunākus finanšu datus, taču 2016. gada 11. augustā šo informāciju atsauca.

1.3.   Ieinteresētās personas

Ieinteresētās personas

| (5) | Paziņojumā par procedūras sākšanu Komisija aicināja ieinteresētās personas pieteikties dalībai izmeklēšanā. Komisija īpaši informēja sūdzības iesniedzēju, citus zināmos Savienības ražotājus, zināmos ražotājus eksportētājus, Ķīnas iestādes, zināmos importētājus, piegādātājus, lietotājus un tirgotājus, kā arī zināmās attiecīgās asociācijas par izmeklēšanas sākšanu un aicināja tos piedalīties. |
| --- | --- |

(5)

Paziņojumā par procedūras sākšanu Komisija aicināja ieinteresētās personas pieteikties dalībai izmeklēšanā. Komisija īpaši informēja sūdzības iesniedzēju, citus zināmos Savienības ražotājus, zināmos ražotājus eksportētājus, Ķīnas iestādes, zināmos importētājus, piegādātājus, lietotājus un tirgotājus, kā arī zināmās attiecīgās asociācijas par izmeklēšanas sākšanu un aicināja tos piedalīties.

| (6) | Ieinteresētajām personām bija iespēja izteikt savu viedokli rakstiski un pieprasīt uzklausīšanu Komisijai un/vai tirdzniecības procedūru uzklausīšanas amatpersonai. Tika uzklausītas visas ieinteresētās personas, kas to pieprasīja un norādīja konkrētus iemeslus, kāpēc tās būtu jāuzklausa. |
| --- | --- |

(6)

Ieinteresētajām personām bija iespēja izteikt savu viedokli rakstiski un pieprasīt uzklausīšanu Komisijai un/vai tirdzniecības procedūru uzklausīšanas amatpersonai. Tika uzklausītas visas ieinteresētās personas, kas to pieprasīja un norādīja konkrētus iemeslus, kāpēc tās būtu jāuzklausa.

1.4.   Atlase

Atlase

| (7) | Paziņojumā par procedūras sākšanu Komisija norādīja, ka tā varētu atlasīt ieinteresētās personas saskaņā ar pamatregulas 17. pantu. |
| --- | --- |

(7)

Paziņojumā par procedūras sākšanu Komisija norādīja, ka tā varētu atlasīt ieinteresētās personas saskaņā ar pamatregulas 17. pantu.

1.4.1.   Savienības ražotāju atlase

Savienības ražotāju atlase

| (8) | Paziņojumā par procedūras sākšanu Komisija norādīja, ka Savienības ražotāju lielā skaita dēļ tā veidos Savienības ražotāju izlasi. Pēc tam Komisija veidoja izlasi, pamatojoties uz lielāko reprezentatīvo ražošanas un pārdošanas apjomu un vienlaikus nodrošinot ģeogrāfisko izkliedētību. Komisija informēja šos pagaidu izlasē iekļautos uzņēmumus un sūdzības iesniedzēju. Komisija aicināja ieinteresētās personas iesniegt piezīmes par pagaidu izlasi. |
| --- | --- |

(8)

Paziņojumā par procedūras sākšanu Komisija norādīja, ka Savienības ražotāju lielā skaita dēļ tā veidos Savienības ražotāju izlasi. Pēc tam Komisija veidoja izlasi, pamatojoties uz lielāko reprezentatīvo ražošanas un pārdošanas apjomu un vienlaikus nodrošinot ģeogrāfisko izkliedētību. Komisija informēja šos pagaidu izlasē iekļautos uzņēmumus un sūdzības iesniedzēju. Komisija aicināja ieinteresētās personas iesniegt piezīmes par pagaidu izlasi.

| (9) | Viens no pagaidu izlasē iekļautajiem Savienības ražotājiem informēja Komisiju, ka nevarēs sadarboties. Turklāt gan Itālijas dzelzs un tērauda asociācija (Federacciai), gan Eurofer norādīja, ka pagaidu izlasē nav pārstāvēta Dienvideiropa. Lai nodrošinātu labāku izkliedētību, Komisija aizstāja Savienības ražotāju, kurš nolēma nesadarboties, ar Savienības ražotāju no Dienvideiropas. |
| --- | --- |

(9)

Viens no pagaidu izlasē iekļautajiem Savienības ražotājiem informēja Komisiju, ka nevarēs sadarboties. Turklāt gan Itālijas dzelzs un tērauda asociācija (Federacciai), gan Eurofer norādīja, ka pagaidu izlasē nav pārstāvēta Dienvideiropa. Lai nodrošinātu labāku izkliedētību, Komisija aizstāja Savienības ražotāju, kurš nolēma nesadarboties, ar Savienības ražotāju no Dienvideiropas.

Federacciai

Eurofer

| (10) | Tāpēc galīgajā izlasē bija pieci Savienības ražotāji no piecām dažādām dalībvalstīm. Izlasē iekļautie ražotāji saražo vairāk nekā 45 % no ražošanas apjoma Savienībā. |
| --- | --- |

(10)

Tāpēc galīgajā izlasē bija pieci Savienības ražotāji no piecām dažādām dalībvalstīm. Izlasē iekļautie ražotāji saražo vairāk nekā 45 % no ražošanas apjoma Savienībā.

1.4.2.   Nesaistīto importētāju atlase

Nesaistīto importētāju atlase

| (11) | Komisija aicināja nesaistītos importētājus sniegt paziņojumā par procedūras sākšanu norādīto informāciju, lai lemtu par to, vai nepieciešama atlase, un attiecīgā gadījumā veidotu izlasi. |
| --- | --- |

(11)

Komisija aicināja nesaistītos importētājus sniegt paziņojumā par procedūras sākšanu norādīto informāciju, lai lemtu par to, vai nepieciešama atlase, un attiecīgā gadījumā veidotu izlasi.

| (12) | Četri importētāji sniedza pieprasīto informāciju. Tāpēc atlase nebija vajadzīga un anketas tika nosūtītas visiem četriem importētājiem. |
| --- | --- |

(12)

Četri importētāji sniedza pieprasīto informāciju. Tāpēc atlase nebija vajadzīga un anketas tika nosūtītas visiem četriem importētājiem.

| (13) | Tomēr, lai gan Komisija ar tiem sazinājās, lai iegūtu būtisku informāciju, neviens nesaistītais importētājs nesniedza izsmeļošas atbildes uz anketas jautājumiem šajā izmeklēšanā. |
| --- | --- |

(13)

Tomēr, lai gan Komisija ar tiem sazinājās, lai iegūtu būtisku informāciju, neviens nesaistītais importētājs nesniedza izsmeļošas atbildes uz anketas jautājumiem šajā izmeklēšanā.

1.4.3.   ĶTR ražotāju eksportētāju atlase

ĶTR ražotāju eksportētāju atlase

| (14) | Lai izlemtu, vai nepieciešama atlase un attiecīgā gadījumā izveidotu ĶTR ražotāju izlasi, Komisija lūdza ĶTR ražotājus eksportētājus sniegt informāciju, kas norādīta paziņojumā par procedūras sākšanu. Turklāt Komisija lūdza Ķīnas Tautas Republikas pārstāvniecībai Eiropas Savienībā apzināt ražotājus eksportētājus, kas vēlētos piedalīties izmeklēšanā, un/vai ar tiem sazināties. |
| --- | --- |

(14)

Lai izlemtu, vai nepieciešama atlase un attiecīgā gadījumā izveidotu ĶTR ražotāju izlasi, Komisija lūdza ĶTR ražotājus eksportētājus sniegt informāciju, kas norādīta paziņojumā par procedūras sākšanu. Turklāt Komisija lūdza Ķīnas Tautas Republikas pārstāvniecībai Eiropas Savienībā apzināt ražotājus eksportētājus, kas vēlētos piedalīties izmeklēšanā, un/vai ar tiem sazināties.

| (15) | Trīspadsmit ĶTR ražotāju eksportētāju grupas sniedza prasīto informāciju un piekrita iekļaušanai izlasē. Komisija ierosināja veidot izlasi no trim uzņēmumu grupām, pamatojoties uz lielākajiem reprezentatīvajiem eksporta apjomiem uz Savienību, kurus atvēlētajā laikā varētu pienācīgi izmeklēt. Komisija aicināja visus zināmos attiecīgos ražotājus eksportētājus un ĶTR iestādes iesniegt piezīmes par ierosināto izlasi. |
| --- | --- |

(15)

Trīspadsmit ĶTR ražotāju eksportētāju grupas sniedza prasīto informāciju un piekrita iekļaušanai izlasē. Komisija ierosināja veidot izlasi no trim uzņēmumu grupām, pamatojoties uz lielākajiem reprezentatīvajiem eksporta apjomiem uz Savienību, kurus atvēlētajā laikā varētu pienācīgi izmeklēt. Komisija aicināja visus zināmos attiecīgos ražotājus eksportētājus un ĶTR iestādes iesniegt piezīmes par ierosināto izlasi.

| (16) | Viens ražotājs eksportētājs, Jiangsu Tiangong Tools Company Limited (“Tiangong Tools”), apgalvoja, ka tas būtu jāiekļauj izlasē, jo atšķirībā no izlasē iekļautajiem ražotājiem eksportētājiem tas ražo instrumentu tēraudu un ātrgriezējtēraudu. Minētais ražotājs eksportētājs apgalvoja, ka tad, ja tā ražojumu uzskata par attiecīgo ražojumu, izlasei vajadzētu būt reprezentatīvākai, un tas būtu tajā jāiekļauj. |
| --- | --- |

(16)

Viens ražotājs eksportētājs, Jiangsu Tiangong Tools Company Limited (“Tiangong Tools”), apgalvoja, ka tas būtu jāiekļauj izlasē, jo atšķirībā no izlasē iekļautajiem ražotājiem eksportētājiem tas ražo instrumentu tēraudu un ātrgriezējtēraudu. Minētais ražotājs eksportētājs apgalvoja, ka tad, ja tā ražojumu uzskata par attiecīgo ražojumu, izlasei vajadzētu būt reprezentatīvākai, un tas būtu tajā jāiekļauj.

Jiangsu Tiangong Tools Company Limited

Tiangong Tools

| (17) | Šis pieprasījums tika noraidīts. Tiangong Tools uz Savienību eksportēja tikai nelielu daudzumu konkrēta ražojuma veida. Tāpēc, ja šo ražotāju eksportētāju iekļautu izlasē, tā nekļūtu reprezentatīvāka. Komisija turpināja analizēt reprezentativitātes jautājumu saistībā ar ražošanas darbības jomu. |
| --- | --- |

(17)

Šis pieprasījums tika noraidīts. Tiangong Tools uz Savienību eksportēja tikai nelielu daudzumu konkrēta ražojuma veida. Tāpēc, ja šo ražotāju eksportētāju iekļautu izlasē, tā nekļūtu reprezentatīvāka. Komisija turpināja analizēt reprezentativitātes jautājumu saistībā ar ražošanas darbības jomu.

Tiangong Tools

| (18) | Beigās Komisija nolēma saglabāt ierosināto izlasi no trim ražotāju eksportētāju grupām. Izlasē iekļautie ražotāji eksportētāji importē 57 % no kopējā attiecīgā ražojuma importa Savienībā no ĶTR un 58 % no kopējā attiecīgā ražojuma importa Savienībā no Ķīnas ražotājiem eksportētājiem, kas sadarbojās. |
| --- | --- |

(18)

Beigās Komisija nolēma saglabāt ierosināto izlasi no trim ražotāju eksportētāju grupām. Izlasē iekļautie ražotāji eksportētāji importē 57 % no kopējā attiecīgā ražojuma importa Savienībā no ĶTR un 58 % no kopējā attiecīgā ražojuma importa Savienībā no Ķīnas ražotājiem eksportētājiem, kas sadarbojās.

1.5.   Atsevišķa pārbaude

Atsevišķa pārbaude

| (19) | Tikai viens ražotājs eksportētājs, Tiangong Tools, pieprasīja atsevišķu pārbaudi saskaņā ar pamatregulas 17. panta 3. punktu un saistībā ar to iesniedza atbildes uz anketas jautājumiem. Komisija pagaidām pieņēma šo pieprasījumu un pārbaudīja uz vietas sniegto informāciju. |
| --- | --- |

(19)

Tikai viens ražotājs eksportētājs, Tiangong Tools, pieprasīja atsevišķu pārbaudi saskaņā ar pamatregulas 17. panta 3. punktu un saistībā ar to iesniedza atbildes uz anketas jautājumiem. Komisija pagaidām pieņēma šo pieprasījumu un pārbaudīja uz vietas sniegto informāciju.

Tiangong Tools

| (20) | Tomēr izmeklēšanā tika pierādīts, ka šis uzņēmums ražo un eksportē uz Savienību tikai instrumentu tēraudu un ātrgriezējtēraudu. Ņemot vērā to, ka, Komisija, kā paskaidrots turpmāk 29.–35. apsvērumā, pagaidām nolēma izslēgt instrumentu tēraudu un ātrgriezējtēraudu no to ražojumu klāsta, uz kuriem attiecas šī izmeklēšana, Tiangong Tools netika noteikta pagaidu dempinga starpība. Tomēr, ja Komisija savu lēmumu attiecībā uz ražojumu klāstu galīgajā posmā mainītu, šā ražotāja eksportētāja atsevišķas pārbaudes pieprasījums tiks pārskatīts. |
| --- | --- |

(20)

Tomēr izmeklēšanā tika pierādīts, ka šis uzņēmums ražo un eksportē uz Savienību tikai instrumentu tēraudu un ātrgriezējtēraudu. Ņemot vērā to, ka, Komisija, kā paskaidrots turpmāk 29.–35. apsvērumā, pagaidām nolēma izslēgt instrumentu tēraudu un ātrgriezējtēraudu no to ražojumu klāsta, uz kuriem attiecas šī izmeklēšana, Tiangong Tools netika noteikta pagaidu dempinga starpība. Tomēr, ja Komisija savu lēmumu attiecībā uz ražojumu klāstu galīgajā posmā mainītu, šā ražotāja eksportētāja atsevišķas pārbaudes pieprasījums tiks pārskatīts.

Tiangong Tools

1.6.   Atbildes uz anketas jautājumiem

Atbildes uz anketas jautājumiem

| (21) | Komisija nosūtīja anketas visām tai zināmajām ieinteresētajām personām un visiem pārējiem uzņēmumiem, kas pieteicās paziņojumā par procedūras sākšanu noteiktajos termiņos. Atbildes uz anketas jautājumiem tika saņemtas no Eurofer, pieciem Savienības ražotājiem un ar tiem saistītajiem tērauda nozares apkalpošanas centriem, viena lietotāja, trim ražotāju eksportētāju grupām ĶTR un viena ražotāja analogajā valstī. |
| --- | --- |

(21)

Komisija nosūtīja anketas visām tai zināmajām ieinteresētajām personām un visiem pārējiem uzņēmumiem, kas pieteicās paziņojumā par procedūras sākšanu noteiktajos termiņos. Atbildes uz anketas jautājumiem tika saņemtas no Eurofer, pieciem Savienības ražotājiem un ar tiem saistītajiem tērauda nozares apkalpošanas centriem, viena lietotāja, trim ražotāju eksportētāju grupām ĶTR un viena ražotāja analogajā valstī.

Eurofer

1.7.   Pārbaudes apmeklējumi

Pārbaudes apmeklējumi

| (22) | Komisija pieprasīja un pārbaudīja visu informāciju, ko tā uzskatīja par vajadzīgu, lai provizoriski noteiktu dempingu, no tā izrietošus būtiska kaitējuma draudus un Savienības intereses. Pārbaudes apmeklējumi, ievērojot pamatregulas 16. pantu, tika veikti tālāk uzskaitīto uzņēmumu/asociācijas telpās. | Savienības ražotāju asociācija:






  — | Eurofer, Brisele, Beļģija; |
| --- | --- | --- | --- |

(22)

Komisija pieprasīja un pārbaudīja visu informāciju, ko tā uzskatīja par vajadzīgu, lai provizoriski noteiktu dempingu, no tā izrietošus būtiska kaitējuma draudus un Savienības intereses. Pārbaudes apmeklējumi, ievērojot pamatregulas 16. pantu, tika veikti tālāk uzskaitīto uzņēmumu/asociācijas telpās.

Savienības ražotāju asociācija:

—

Eurofer, Brisele, Beļģija;

Eurofer

| | ražotāji Savienībā:






  — | ThyssenKrupp Steel Europe AG, Dīsburga, Vācija; |
| --- | --- | --- |

ražotāji Savienībā:

—

ThyssenKrupp Steel Europe AG, Dīsburga, Vācija;

ThyssenKrupp Steel Europe AG

| — | Tata Steel IJmuiden BV, Velsena-Norda, Nīderlande; |
| --- | --- |

—

Tata Steel IJmuiden BV, Velsena-Norda, Nīderlande;

Tata Steel IJmuiden BV

| — | Tata Steel UK Limited, Porttolbota, Apvienotā Karaliste; |
| --- | --- |

—

Tata Steel UK Limited, Porttolbota, Apvienotā Karaliste;

Tata Steel UK Limited

| — | ArcelorMittal France S.A., Francija, kam pieder šādi meitasuzņēmumi:






  — | ArcelorMittal Mediterranee SAS, Fosa (Fos-sur-Mer), Francija; |
| --- | --- | --- |

—

ArcelorMittal France S.A., Francija, kam pieder šādi meitasuzņēmumi:

ArcelorMittal France S.A

—

ArcelorMittal Mediterranee SAS, Fosa (Fos-sur-Mer), Francija;

ArcelorMittal Mediterranee

Fos-sur-Mer

| — | ArcelorMittal Atlantique Et Lorraine, Denkerka, Francija |
| --- | --- |

—

ArcelorMittal Atlantique Et Lorraine, Denkerka, Francija

ArcelorMittal Atlantique Et Lorraine

| — | ArcelorMittal España SA, Gozón pašvaldība, Spānija; |
| --- | --- |

—

ArcelorMittal España SA, Gozón pašvaldība, Spānija;

ArcelorMittal España SA

Gozón

| | lietotājs:






  — | Marcegaglia Carbon Steel Spa, Gazoldo degli Ippoliti pašvaldība, Itālija; |
| --- | --- | --- |

lietotājs:

—

Marcegaglia Carbon Steel Spa, Gazoldo degli Ippoliti pašvaldība, Itālija;

Marcegaglia Carbon Steel Spa

Gazoldo degli Ippoliti

| | ĶTR ražotāji eksportētāji un ar tiem saistītie tirgotāji:






  — | Benxi Iron & Steel Group:






  — | Bengang Steel Plates Co., Ltd, Beņsji, Liaoninas province, ĶTR; |
| --- | --- | --- | --- |

ĶTR ražotāji eksportētāji un ar tiem saistītie tirgotāji:

—

Benxi Iron & Steel Group:

Benxi Iron & Steel Group

—

Bengang Steel Plates Co., Ltd, Beņsji, Liaoninas province, ĶTR;

Bengang Steel Plates Co., Ltd

| — | Benxi Iron & Steel Hong Kong Limited, Honkonga; |
| --- | --- |

—

Benxi Iron & Steel Hong Kong Limited, Honkonga;

Benxi Iron & Steel Hong Kong Limited

| — | Jiangsu Shagang Group Co., Ltd.:






  — | Zhangjiagang Hongchang Plate Co., Ltd. Jinfeng Town, Džandzjagana, Dzjansu province, ĶTR; |
| --- | --- | --- |

—

Jiangsu Shagang Group Co., Ltd.:

Jiangsu Shagang Group Co., Ltd

—

Zhangjiagang Hongchang Plate Co., Ltd. Jinfeng Town, Džandzjagana, Dzjansu province, ĶTR;

Zhangjiagang Hongchang Plate Co., Ltd

Jinfeng Town

| — | Zhangjiagang GTA Plate Co., Ltd. Jinfeng Town, Džandzjagana, Dzjansu province, ĶTR; |
| --- | --- |

—

Zhangjiagang GTA Plate Co., Ltd. Jinfeng Town, Džandzjagana, Dzjansu province, ĶTR;

Zhangjiagang GTA Plate Co., Ltd

Jinfeng Town

| — | Jiangsu Shagang International Trade Co., Ltd., Jinfeng Town, Džandzjagana, Dzjansu province, ĶTR; |
| --- | --- |

—

Jiangsu Shagang International Trade Co., Ltd., Jinfeng Town, Džandzjagana, Dzjansu province, ĶTR;

Jiangsu Shagang International Trade Co., Ltd., Jinfeng Town

| — | Shagang South-Asia Trading Co., Honkonga; |
| --- | --- |

—

Shagang South-Asia Trading Co., Honkonga;

Shagang South-Asia Trading Co

| — | Xinsha International PTE. Ltd., Singapūra; |
| --- | --- |

—

Xinsha International PTE. Ltd., Singapūra;

Xinsha International PTE. Ltd

| — | Hebei Iron and Steel Group (HBIS):






  — | Handan Iron & Steel Group Han-Bao Co., Ltd., Haņdaņa, Hebei province, ĶTR; |
| --- | --- | --- |

—

Hebei Iron and Steel Group (HBIS):

Hebei Iron and Steel Group

HBIS

—

Handan Iron & Steel Group Han-Bao Co., Ltd., Haņdaņa, Hebei province, ĶTR;

Handan Iron & Steel Group Han-Bao Co., Ltd

| — | Hebei Iron & Steel Co., Ltd. Tangshan Branch, Tanšaņa, Hebei province, ĶTR; |
| --- | --- |

—

Hebei Iron & Steel Co., Ltd. Tangshan Branch, Tanšaņa, Hebei province, ĶTR;

Hebei Iron & Steel Co., Ltd. Tangshan Branch

| — | Hebei Iron & Steel Co., Ltd. Chengde Branch, Čende, Hebei province, ĶTR; |
| --- | --- |

—

Hebei Iron & Steel Co., Ltd. Chengde Branch, Čende, Hebei province, ĶTR;

Hebei Iron & Steel Co., Ltd. Chengde Branch

| — | Handan Iron and Steel Group Import and Export Co Ltd., Haņdaņa, Hebei province, ĶTR; |
| --- | --- |

—

Handan Iron and Steel Group Import and Export Co Ltd., Haņdaņa, Hebei province, ĶTR;

Handan Iron and Steel Group Import and Export Co Ltd

| — | Hebei Iron and Steel (Singapore) PTE Ltd, Haņdaņa, Hebei province, ĶTR; |
| --- | --- |

—

Hebei Iron and Steel (Singapore) PTE Ltd, Haņdaņa, Hebei province, ĶTR;

Hebei Iron and Steel (Singapore) PTE Ltd

| — | Handan Iron and Steel (Hong Kong) International Trade Co Ltd., Haņdaņa, Hebei province, ĶTR; |
| --- | --- |

—

Handan Iron and Steel (Hong Kong) International Trade Co Ltd., Haņdaņa, Hebei province, ĶTR;

Handan Iron and Steel (Hong Kong) International Trade Co Ltd

| — | Handan Iron and Steel Group (Shanghai) International Trade Co Ltd., Haņdaņa un Čende, Hebei province, ĶTR; |
| --- | --- |

—

Handan Iron and Steel Group (Shanghai) International Trade Co Ltd., Haņdaņa un Čende, Hebei province, ĶTR;

Handan Iron and Steel Group (Shanghai) International Trade Co Ltd

| — | Tangshan Iron and Steel Group Co Ltd, Tanšaņa, Hebei province, ĶTR; |
| --- | --- |

—

Tangshan Iron and Steel Group Co Ltd, Tanšaņa, Hebei province, ĶTR;

Tangshan Iron and Steel Group Co Ltd

| — | Sinobiz Holdings Limited (British Virgin Islands), Tanšaņa, Hebei province, ĶTR; |
| --- | --- |

—

Sinobiz Holdings Limited (British Virgin Islands), Tanšaņa, Hebei province, ĶTR;

Sinobiz Holdings Limited (British Virgin Islands)

| — | Chengde Steel Logistics Co Ltd, Čende, Hebei province, ĶTR; |
| --- | --- |

—

Chengde Steel Logistics Co Ltd, Čende, Hebei province, ĶTR;

Chengde Steel Logistics Co Ltd

| — | Duferco SA, Lugano, Šveice; |
| --- | --- |

—

Duferco SA, Lugano, Šveice;

Duferco SA

| — | Jiangsu Tiangong Tools Company Limited:






  — | Tiangong Aihe Company Limited, Danbei County, Daņjana, Dzjansu province, ĶTR; |
| --- | --- | --- |

—

Jiangsu Tiangong Tools Company Limited:

Jiangsu Tiangong Tools Company Limited

—

Tiangong Aihe Company Limited, Danbei County, Daņjana, Dzjansu province, ĶTR;

Tiangong Aihe Company Limited, Danbei County

| | saistītie importētāji Savienībā:






  — | Benxi Iron and Steel Group Europe GmbH, Diseldorfa, Vācija; |
| --- | --- | --- |

saistītie importētāji Savienībā:

—

Benxi Iron and Steel Group Europe GmbH, Diseldorfa, Vācija;

Benxi Iron and Steel Group Europe GmbH

| — | Duferco Commerciale, SPA, Dženova, Itālija; |
| --- | --- |

—

Duferco Commerciale, SPA, Dženova, Itālija;

Duferco Commerciale, SPA

| | ražotājs analogajā valstī:






  — | ArcelorMittal USA, Čikāga, Amerikas Savienotās Valstis. |
| --- | --- | --- |

ražotājs analogajā valstī:

—

ArcelorMittal USA, Čikāga, Amerikas Savienotās Valstis.

ArcelorMittal USA

1.8.   Izmeklēšanas periods un attiecīgais periods

Izmeklēšanas periods un attiecīgais periods

| (23) | Dempinga un kaitējuma izmeklēšana aptvēra laikposmu no 2015. gada 1. janvāra līdz 2015. gada 31. decembrim (“izmeklēšanas periods”). Kaitējuma novērtēšanai būtisko tendenču pārbaude aptvēra laikposmu no 2012. gada 1. janvāra līdz izmeklēšanas perioda beigām (“attiecīgais periods”). |
| --- | --- |

(23)

Dempinga un kaitējuma izmeklēšana aptvēra laikposmu no 2015. gada 1. janvāra līdz 2015. gada 31. decembrim (“izmeklēšanas periods”). Kaitējuma novērtēšanai būtisko tendenču pārbaude aptvēra laikposmu no 2012. gada 1. janvāra līdz izmeklēšanas perioda beigām (“attiecīgais periods”).

2.   ATTIECĪGAIS RAŽOJUMS UN LĪDZĪGAIS RAŽOJUMS

ATTIECĪGAIS RAŽOJUMS UN LĪDZĪGAIS RAŽOJUMS

2.1.   Attiecīgais ražojums

Attiecīgais ražojums

| (24) | Attiecīgais ražojums ir konkrēti plakani dzelzs, neleģētā tērauda vai cita leģētā tērauda velmējumi, arī ruļļos (ieskaitot “sagarumotos velmējumus” un “šaurās sloksnes”), pēc karstās velmēšanas tālāk neapstrādāti, neplaķēti, bez elektrolītiska vai cita pārklājuma.
  Attiecīgais ražojums neietver:






  — | ražojumus no nerūsējošā tērauda un elektrotehniskā silīcijtērauda ar orientētu graudu; |
| --- | --- | --- |

(24)

Attiecīgais ražojums ir konkrēti plakani dzelzs, neleģētā tērauda vai cita leģētā tērauda velmējumi, arī ruļļos (ieskaitot “sagarumotos velmējumus” un “šaurās sloksnes”), pēc karstās velmēšanas tālāk neapstrādāti, neplaķēti, bez elektrolītiska vai cita pārklājuma.

Attiecīgais ražojums neietver:

—

ražojumus no nerūsējošā tērauda un elektrotehniskā silīcijtērauda ar orientētu graudu;

| — | ražojumus no instrumentu tērauda un ātrgriezējtērauda (6); |
| --- | --- |

—

ražojumus no instrumentu tērauda un ātrgriezējtērauda (6);

6

| — | ruļļos netītus ražojumus bez reljefa raksta, kuri ir biezāki par 10 mm un 600 mm plati vai platāki; |
| --- | --- |

—

ruļļos netītus ražojumus bez reljefa raksta, kuri ir biezāki par 10 mm un 600 mm plati vai platāki;

| — | ruļļos netītus ražojumus bez reljefa raksta, kuri ir 4,75 mm biezi vai biezāki, bet kuru biezums nepārsniedz 10 mm, un 2 050 mm plati vai platāki. |
| --- | --- |

—

ruļļos netītus ražojumus bez reljefa raksta, kuri ir 4,75 mm biezi vai biezāki, bet kuru biezums nepārsniedz 10 mm, un 2 050 mm plati vai platāki.

Attiecīgo ražojumu pašlaik klasificē ar KN kodiem 7208 10 00, 7208 25 00, 7208 26 00, 7208 27 00, 7208 36 00, 7208 37 00, 7208 38 00, 7208 39 00, 7208 40 00, 7208 52 10, 7208 52 99, 7208 53 10, 7208 53 90, 7208 54 00, 7211 13 00, 7211 14 00, 7211 19 00, ex 7225 19 10, 7225 30 90, ex 7225 40 60, 7225 40 90, ex 7226 19 10, 7226 91 91 un 7226 91 99, un tā izcelsme ir ĶTR.

| (25) | Karsti velmētus plakanus tērauda velmējumus ražo, izmantojot karsto velmēšanu. Tas ir metāla veidošanas process, kurā karstu metālu saspiež caur vienu vai vairākiem karstu veltņu pāriem, lai samazinātu biezumu un lai biezums būtu vienāds, un kurā metāla temperatūra ir augstāka par tā rekristalizācijas temperatūru. Tos var izstrādāt dažādos veidos: ruļļos (ieeļļotos vai neieeļļotos, kodinātos vai nekodinātos), griezuma garumā (loksnēs) vai šaurās sloksnēs. |
| --- | --- |

(25)

Karsti velmētus plakanus tērauda velmējumus ražo, izmantojot karsto velmēšanu. Tas ir metāla veidošanas process, kurā karstu metālu saspiež caur vienu vai vairākiem karstu veltņu pāriem, lai samazinātu biezumu un lai biezums būtu vienāds, un kurā metāla temperatūra ir augstāka par tā rekristalizācijas temperatūru. Tos var izstrādāt dažādos veidos: ruļļos (ieeļļotos vai neieeļļotos, kodinātos vai nekodinātos), griezuma garumā (loksnēs) vai šaurās sloksnēs.

| (26) | Karsti velmētus plakana tērauda velmējumus izmanto diviem galvenajiem mērķiem. Pirmkārt, tie ir sākotnējā izejviela, lai ražotu dažādus lejasposma tērauda ražojumus ar pievienoto vērtību, sākot ar auksti velmētiem (7) plakaniem un pārklātiem tērauda velmējumiem. Otrkārt, tos izmanto par rūpnieciskās ražošanas izejmateriāliem, ko iegādājas galalietotāji dažādām vajadzībām, arī būvniecībai (tērauda cauruļu ražošanai), kuģu būvei, gāzes tvertnēm, automobiļiem, spiedtvertnēm un enerģijas pārvades cauruļvadiem. |
| --- | --- |

(26)

Karsti velmētus plakana tērauda velmējumus izmanto diviem galvenajiem mērķiem. Pirmkārt, tie ir sākotnējā izejviela, lai ražotu dažādus lejasposma tērauda ražojumus ar pievienoto vērtību, sākot ar auksti velmētiem (7) plakaniem un pārklātiem tērauda velmējumiem. Otrkārt, tos izmanto par rūpnieciskās ražošanas izejmateriāliem, ko iegādājas galalietotāji dažādām vajadzībām, arī būvniecībai (tērauda cauruļu ražošanai), kuģu būvei, gāzes tvertnēm, automobiļiem, spiedtvertnēm un enerģijas pārvades cauruļvadiem.

7

2.2.   Līdzīgais ražojums

Līdzīgais ražojums

| (27) | Izmeklēšanā tika noskaidrots, ka tālāk uzskaitītajiem ražojumiem piemīt vienādas fizikālās pamatīpašības un tiem ir vienāds galvenais lietojums:






  (a) | attiecīgajam ražojumam; |
| --- | --- | --- |

(27)

Izmeklēšanā tika noskaidrots, ka tālāk uzskaitītajiem ražojumiem piemīt vienādas fizikālās pamatīpašības un tiem ir vienāds galvenais lietojums:

(a)

attiecīgajam ražojumam;

| (b) | ĶTR un ASV ražotajam un to iekšzemes tirgū pārdotajam ražojumam; |
| --- | --- |

(b)

ĶTR un ASV ražotajam un to iekšzemes tirgū pārdotajam ražojumam;

| (c) | Savienības ražošanas nozares Savienībā ražotajam un pārdotajam ražojumam. |
| --- | --- |

(c)

Savienības ražošanas nozares Savienībā ražotajam un pārdotajam ražojumam.

| (28) | Komisija šajā posmā nolēma, ka minētie ražojumi ir līdzīgi ražojumi pamatregulas 1. panta 4. punkta nozīmē. |
| --- | --- |

(28)

Komisija šajā posmā nolēma, ka minētie ražojumi ir līdzīgi ražojumi pamatregulas 1. panta 4. punkta nozīmē.

2.3.   Apgalvojumi par ražojumu klāstu

Apgalvojumi par ražojumu klāstu

| (29) | Pirmkārt, viens ražotājs eksportētājs (Jiangsu Tiangong Tools Company Limited) un viens ar citu Ķīnas ražotāju eksportētāju saistīts importētājs (Duferco S.A) pieprasīja, lai konkrēta veida karsti velmētus plakanus tērauda velmējumus, ko nozarē sauc par instrumentu tēraudu un ātrgriezējtēraudu, izslēgtu no ražojumu klāsta. Viņi apgalvoja, ka, instrumentu tēraudam un ātrgriezējtēraudam ir būtiski atšķirīgas īpašības, cenas, atšķirīgas specifikācijas un lietojuma veidi. |
| --- | --- |

(29)

Pirmkārt, viens ražotājs eksportētājs (Jiangsu Tiangong Tools Company Limited) un viens ar citu Ķīnas ražotāju eksportētāju saistīts importētājs (Duferco S.A) pieprasīja, lai konkrēta veida karsti velmētus plakanus tērauda velmējumus, ko nozarē sauc par instrumentu tēraudu un ātrgriezējtēraudu, izslēgtu no ražojumu klāsta. Viņi apgalvoja, ka, instrumentu tēraudam un ātrgriezējtēraudam ir būtiski atšķirīgas īpašības, cenas, atšķirīgas specifikācijas un lietojuma veidi.

Jiangsu Tiangong Tools Company Limited

Duferco S.A

| (30) | 2016. gada 21. aprīlī notika šā Ķīnas ražotāja eksportētāja uzklausīšana, kurā piedalījās tirdzniecības procedūru uzklausīšanas amatpersona. 2016. gada 22. jūnijā notika arī importētāja uzklausīšana par viņa ražojuma izslēgšanas pieprasījumu. |
| --- | --- |

(30)

2016. gada 21. aprīlī notika šā Ķīnas ražotāja eksportētāja uzklausīšana, kurā piedalījās tirdzniecības procedūru uzklausīšanas amatpersona. 2016. gada 22. jūnijā notika arī importētāja uzklausīšana par viņa ražojuma izslēgšanas pieprasījumu.

| (31) | Sūdzības iesniedzējs uzskatīja, ka minētie apgalvojumi nav labi pamatoti un ka ir apiešanas risks gadījumā, ja Komisija pieņemtu šīs prasības. |
| --- | --- |

(31)

Sūdzības iesniedzējs uzskatīja, ka minētie apgalvojumi nav labi pamatoti un ka ir apiešanas risks gadījumā, ja Komisija pieņemtu šīs prasības.

| (32) | Komisija konstatēja, ka tiešām ir būtiskas fizikālās un ķīmiskās atšķirības starp citiem attiecīgā ražojuma veidiem, izņemot instrumentu tēraudu un ātrgriezējtēraudu, salīdzinājumā ar instrumentu tēraudu un ātrgriezējtēraudu. Instrumentu tērauda un ātrgriezējtērauda ķīmiskajā sastāvā ir vairāki elementi (8), kuru nav attiecīgajā ražojumā. |
| --- | --- |

(32)

Komisija konstatēja, ka tiešām ir būtiskas fizikālās un ķīmiskās atšķirības starp citiem attiecīgā ražojuma veidiem, izņemot instrumentu tēraudu un ātrgriezējtēraudu, salīdzinājumā ar instrumentu tēraudu un ātrgriezējtēraudu. Instrumentu tērauda un ātrgriezējtērauda ķīmiskajā sastāvā ir vairāki elementi (8), kuru nav attiecīgajā ražojumā.

8

| (33) | Turklāt instrumentu tērauda un ātrgriezējtērauda ražošanas process un lietojuma veidi atšķiras no citu attiecīgā ražojuma veidu ražošanas procesa un lietojuma veidiem, un būtiski atšķiras to cenas. Piemēram, instrumentu tēraudu un ātrgriezējtēraudu atšķirībā no citiem attiecīgā ražojuma veidiem izmanto citu materiālu apstrādei, mehāniskai apstrādei, ekstrūzijai, griešanai, štancēšanai un caurumošanai, kas nav parastais lietojums citiem attiecīgā ražojuma veidiem. Turklāt instrumentu tērauda ražošanā izmanto citu ražošanas procesu, kurā raksturīgās īpašības tiek panāktas visos ražošanas procesa posmos. Šā atšķirīgā ražošanas procesa dēļ instrumentu tērauda un ātrgriezējtērauda ražošanas process ir saistīts ar lielākām izmaksām, kas zināmā mērā arī izskaidro, kādēļ tā pārdošanas cenas atšķiras no citu attiecīgā ražojuma veidu cenām. |
| --- | --- |

(33)

Turklāt instrumentu tērauda un ātrgriezējtērauda ražošanas process un lietojuma veidi atšķiras no citu attiecīgā ražojuma veidu ražošanas procesa un lietojuma veidiem, un būtiski atšķiras to cenas. Piemēram, instrumentu tēraudu un ātrgriezējtēraudu atšķirībā no citiem attiecīgā ražojuma veidiem izmanto citu materiālu apstrādei, mehāniskai apstrādei, ekstrūzijai, griešanai, štancēšanai un caurumošanai, kas nav parastais lietojums citiem attiecīgā ražojuma veidiem. Turklāt instrumentu tērauda ražošanā izmanto citu ražošanas procesu, kurā raksturīgās īpašības tiek panāktas visos ražošanas procesa posmos. Šā atšķirīgā ražošanas procesa dēļ instrumentu tērauda un ātrgriezējtērauda ražošanas process ir saistīts ar lielākām izmaksām, kas zināmā mērā arī izskaidro, kādēļ tā pārdošanas cenas atšķiras no citu attiecīgā ražojuma veidu cenām.

| (34) | Instrumentu tērauda un ātrgriezējtērauda importa apjoms 2015. gadā bija aptuveni 1,25 % no Ķīnas kopējā importa. Instrumentu tēraudu un ātrgriezējtēraudu arī klasificē ar citiem, specifiskiem KN kodiem. |
| --- | --- |

(34)

Instrumentu tērauda un ātrgriezējtērauda importa apjoms 2015. gadā bija aptuveni 1,25 % no Ķīnas kopējā importa. Instrumentu tēraudu un ātrgriezējtēraudu arī klasificē ar citiem, specifiskiem KN kodiem.

| (35) | Tāpēc Komisija pagaidām ir izslēgusi instrumentu tēraudu un ātrgriezējtēraudu, vienlaikus informējot valstu muitas dienestus par iespējamu pasākumu apiešanas risku. |
| --- | --- |

(35)

Tāpēc Komisija pagaidām ir izslēgusi instrumentu tēraudu un ātrgriezējtēraudu, vienlaikus informējot valstu muitas dienestus par iespējamu pasākumu apiešanas risku.

| (36) | Otrkārt, 2016. gada 5. augustā Itālijas lietotājs Marcegaglia Carbon Steel Spa apgalvoja, ka no ražojumu klāsta būtu jāizslēdz šādi attiecīgā ražojuma veidi: tērauda veidi bez starpstruktūrām (interstitial-free (IF)), divfāzu tērauda veidi, augstoglekļa tērauda veidi un tērauda veidi bez orientēta grauda. Ražojuma izslēgšanas pieprasījuma pamatojums attiecībā uz minētajiem veidiem galvenokārt bija šāds:






  (a) | šiem ražojuma veidiem būtiski atšķiras īpašības, lietojuma veidi un cenas salīdzinājumā ar visiem pārējiem attiecīgā ražojuma veidiem; |
| --- | --- | --- |

(36)

Otrkārt, 2016. gada 5. augustā Itālijas lietotājs Marcegaglia Carbon Steel Spa apgalvoja, ka no ražojumu klāsta būtu jāizslēdz šādi attiecīgā ražojuma veidi: tērauda veidi bez starpstruktūrām (interstitial-free (IF)), divfāzu tērauda veidi, augstoglekļa tērauda veidi un tērauda veidi bez orientēta grauda. Ražojuma izslēgšanas pieprasījuma pamatojums attiecībā uz minētajiem veidiem galvenokārt bija šāds:

Marcegaglia Carbon Steel Spa

interstitial-free (IF)

(a)

šiem ražojuma veidiem būtiski atšķiras īpašības, lietojuma veidi un cenas salīdzinājumā ar visiem pārējiem attiecīgā ražojuma veidiem;

| (b) | minētie ražojumi nav savstarpēji aizstājami ar citiem attiecīgā ražojuma veidiem. |
| --- | --- |

(b)

minētie ražojumi nav savstarpēji aizstājami ar citiem attiecīgā ražojuma veidiem.

| (37) | Tas pats lietotājs arī pieprasīja, lai ražojuma veidi, kurus izmanto aukstajai velmēšanai, tiktu izslēgti, pamatojoties uz to turpmāku izmantošanu lejasposmā. |
| --- | --- |

(37)

Tas pats lietotājs arī pieprasīja, lai ražojuma veidi, kurus izmanto aukstajai velmēšanai, tiktu izslēgti, pamatojoties uz to turpmāku izmantošanu lejasposmā.

| (38) | Attiecībā uz ražojuma izslēgšanas pieprasījumu par tādiem attiecīgā ražojuma veidiem kā tērauda veidi bez starpstruktūrām (interstitial-free (IF)), divfāzu tērauda veidi, augstoglekļa tērauda veidi un tērauda veidi bez orientēta grauda Komisija konstatēja, ka nav pierādīts, ka minētajiem ražojumiem ir atšķirīgas īpašības un lietojuma veidi. Turklāt pēdējais detalizētais ražojuma izslēgšanas pieprasījums tika iesniegts ļoti vēlā posmā. Tāpēc šajā posmā Komisija noraidīja minēto pieprasījumu, taču tā turpinās izmeklēt šo apgalvojumu. |
| --- | --- |

(38)

Attiecībā uz ražojuma izslēgšanas pieprasījumu par tādiem attiecīgā ražojuma veidiem kā tērauda veidi bez starpstruktūrām (interstitial-free (IF)), divfāzu tērauda veidi, augstoglekļa tērauda veidi un tērauda veidi bez orientēta grauda Komisija konstatēja, ka nav pierādīts, ka minētajiem ražojumiem ir atšķirīgas īpašības un lietojuma veidi. Turklāt pēdējais detalizētais ražojuma izslēgšanas pieprasījums tika iesniegts ļoti vēlā posmā. Tāpēc šajā posmā Komisija noraidīja minēto pieprasījumu, taču tā turpinās izmeklēt šo apgalvojumu.

interstitial-free (IF)

| (39) | Attiecībā uz ražojuma veidiem, ko izmanto pārvelmēšanai, tas ir viens no galvenajiem attiecīgā ražojuma lietojuma veidiem, kā norādīts iepriekš 26. apsvērumā. Atšķirīgs lietojums pats par sevi nav iemesls izslēgšanai. Turklāt, ja izslēdz šos ražojuma veidus, tad būtu jāizslēdz arī lielākā daļa importēto attiecīgā ražojuma veidu, un papildus būtu jāveic sarežģīta vai pat neiespējama administratīvā pārraudzība, lai atšķirtu attiecīgo ražojumu, ko izmanto pārvelmēšanai, no tiem, kurus tādam nolūkam neizmanto. Tāpēc šajā posmā Komisija noraidīja arī šo pieprasījumu. |
| --- | --- |

(39)

Attiecībā uz ražojuma veidiem, ko izmanto pārvelmēšanai, tas ir viens no galvenajiem attiecīgā ražojuma lietojuma veidiem, kā norādīts iepriekš 26. apsvērumā. Atšķirīgs lietojums pats par sevi nav iemesls izslēgšanai. Turklāt, ja izslēdz šos ražojuma veidus, tad būtu jāizslēdz arī lielākā daļa importēto attiecīgā ražojuma veidu, un papildus būtu jāveic sarežģīta vai pat neiespējama administratīvā pārraudzība, lai atšķirtu attiecīgo ražojumu, ko izmanto pārvelmēšanai, no tiem, kurus tādam nolūkam neizmanto. Tāpēc šajā posmā Komisija noraidīja arī šo pieprasījumu.

3.   DEMPINGS

DEMPINGS

3.1.   Normālā vērtība

Normālā vērtība

| (40) | Ievērojot pamatregulas 2. panta 7. punkta b) apakšpunktu, Komisija nosaka normālo vērtību atbilstīgi pamatregulas 2. panta 1.–6. punktam ĶTR ražotājiem eksportētājiem, kuri atbilst pamatregulas 2. panta 7. punkta c) apakšpunkta kritērijiem un kuriem tādējādi var piešķirt tirgus ekonomikas režīmu. Tomēr neviens no ražotājiem eksportētājiem, kas sadarbojās, šādu režīmu nepieprasīja. |
| --- | --- |

(40)

Ievērojot pamatregulas 2. panta 7. punkta b) apakšpunktu, Komisija nosaka normālo vērtību atbilstīgi pamatregulas 2. panta 1.–6. punktam ĶTR ražotājiem eksportētājiem, kuri atbilst pamatregulas 2. panta 7. punkta c) apakšpunkta kritērijiem un kuriem tādējādi var piešķirt tirgus ekonomikas režīmu. Tomēr neviens no ražotājiem eksportētājiem, kas sadarbojās, šādu režīmu nepieprasīja.

| (41) | Tāpēc saskaņā ar pamatregulas 2. panta 7. punkta a) apakšpunktu normālā vērtība bija jānosaka, pamatojoties uz cenām vai salikto normālo vērtību piemērotā tirgus ekonomikas trešā valstī (“analogā valsts”). |
| --- | --- |

(41)

Tāpēc saskaņā ar pamatregulas 2. panta 7. punkta a) apakšpunktu normālā vērtība bija jānosaka, pamatojoties uz cenām vai salikto normālo vērtību piemērotā tirgus ekonomikas trešā valstī (“analogā valsts”).

| (42) | Paziņojumā par procedūras sākšanu Komisija ierosināja izmantot tirgus ekonomikas trešo valsti (“analogā valsts”) pamatregulas 2. panta 7. punkta a) apakšpunkta nozīmē. Komisija nosūtīja anketas visiem zināmajiem ražotājiem 11 tirgus ekonomikas valstīs, kas minētas paziņojumā par procedūras sākšanu (9), un astoņām citām valstīm, par kurām bija norādes, ka tur tiek ražots un pārdots līdzīgais ražojums, proti, Argentīnā, Austrālijā, Ēģiptē, Irānā, Japānā, Dienvidāfrikā, Korejas Republikā un Taivānā. Kopumā Komisija sazinājās ar 62 ražotājiem 19 iespējamajās analogajās valstīs. Tomēr tikai viens uzņēmums ASV (ArcelorMittal USA) izteica vēlmi sadarboties un iesniedza atbildes uz anketas jautājumiem. |
| --- | --- |

(42)

Paziņojumā par procedūras sākšanu Komisija ierosināja izmantot tirgus ekonomikas trešo valsti (“analogā valsts”) pamatregulas 2. panta 7. punkta a) apakšpunkta nozīmē. Komisija nosūtīja anketas visiem zināmajiem ražotājiem 11 tirgus ekonomikas valstīs, kas minētas paziņojumā par procedūras sākšanu (9), un astoņām citām valstīm, par kurām bija norādes, ka tur tiek ražots un pārdots līdzīgais ražojums, proti, Argentīnā, Austrālijā, Ēģiptē, Irānā, Japānā, Dienvidāfrikā, Korejas Republikā un Taivānā. Kopumā Komisija sazinājās ar 62 ražotājiem 19 iespējamajās analogajās valstīs. Tomēr tikai viens uzņēmums ASV (ArcelorMittal USA) izteica vēlmi sadarboties un iesniedza atbildes uz anketas jautājumiem.

9

ArcelorMittal USA

| (43) | ASV tiek uzskatīta par piemērotu analogo tirgu, jo tas ir atvērts tirgus, kurā ir desmit līdzīgā ražojuma iekšzemes ražotāji un importa no citām valstīm īpatsvars kopējā patēriņā ir aptuveni 10 %. Tāpēc un ņemot vērā to, ka tikai viens ASV ražotājs izteica vēlmi sadarboties, ASV provizoriski tika izvēlēta kā piemērota analogā valsts. |
| --- | --- |

(43)

ASV tiek uzskatīta par piemērotu analogo tirgu, jo tas ir atvērts tirgus, kurā ir desmit līdzīgā ražojuma iekšzemes ražotāji un importa no citām valstīm īpatsvars kopējā patēriņā ir aptuveni 10 %. Tāpēc un ņemot vērā to, ka tikai viens ASV ražotājs izteica vēlmi sadarboties, ASV provizoriski tika izvēlēta kā piemērota analogā valsts.

| (44) | Ieinteresētās personas tika aicinātas izteikt piezīmes par šo izvēli. Tā kā piezīmes netika saņemtas, ASV tika izvēlēta par analogo valsti. |
| --- | --- |

(44)

Ieinteresētās personas tika aicinātas izteikt piezīmes par šo izvēli. Tā kā piezīmes netika saņemtas, ASV tika izvēlēta par analogo valsti.

| (45) | Komisija saskaņā ar pamatregulas 2. panta 2. punktu vispirms pārbaudīja, vai līdzīgā ražojuma pārdošanas apjoms ASV neatkarīgiem pircējiem ir reprezentatīvs. Tika konstatēts, ka līdzīgā ražojuma pārdošanas apjoms, ko līdzīgā ražojuma ražotājs, kurš sadarbojās, bija pārdevis iekšzemes tirgū, ir reprezentatīvs salīdzinājumā ar attiecīgā ražojuma apjomu, kuru izlasē iekļautie Ķīnas ražotāji eksportētāji bija eksportējuši uz Savienību. |
| --- | --- |

(45)

Komisija saskaņā ar pamatregulas 2. panta 2. punktu vispirms pārbaudīja, vai līdzīgā ražojuma pārdošanas apjoms ASV neatkarīgiem pircējiem ir reprezentatīvs. Tika konstatēts, ka līdzīgā ražojuma pārdošanas apjoms, ko līdzīgā ražojuma ražotājs, kurš sadarbojās, bija pārdevis iekšzemes tirgū, ir reprezentatīvs salīdzinājumā ar attiecīgā ražojuma apjomu, kuru izlasē iekļautie Ķīnas ražotāji eksportētāji bija eksportējuši uz Savienību.

| (46) | Komisija pēc tam pārbaudīja, vai varētu uzskatīt, ka minētā pārdošana notikusi parastā tirdzniecības apritē atbilstoši pamatregulas 2. panta 4. punktam. Tas tika darīts, nosakot rentablā pārdošanas apjoma īpatsvaru neatkarīgiem pircējiem. Pārdošanas darījumus uzskatīja par rentabliem, ja vienības cena bija vienāda ar ražošanas izmaksām vai lielāka par tām. Tāpēc tika noteiktas ASV ražotāja ražošanas izmaksas izmeklēšanas periodā. |
| --- | --- |

(46)

Komisija pēc tam pārbaudīja, vai varētu uzskatīt, ka minētā pārdošana notikusi parastā tirdzniecības apritē atbilstoši pamatregulas 2. panta 4. punktam. Tas tika darīts, nosakot rentablā pārdošanas apjoma īpatsvaru neatkarīgiem pircējiem. Pārdošanas darījumus uzskatīja par rentabliem, ja vienības cena bija vienāda ar ražošanas izmaksām vai lielāka par tām. Tāpēc tika noteiktas ASV ražotāja ražošanas izmaksas izmeklēšanas periodā.

| (47) | Ražojuma veidiem, kuriem vairāk nekā 80 % no pārdošanas apjoma iekšzemes tirgū pārsniedza izmaksas un vidējā svērtā pārdošanas cena bija vienāda vai lielāka par vienības ražošanas izmaksām, normālo vērtību attiecīgajam ražojuma veidam aprēķināja kā visa attiecīgā veida pārdošanas apjoma faktisko iekšzemes cenu vidējo svērto vērtību, neņemot vērā, vai šī pārdošana bijusi rentabla. |
| --- | --- |

(47)

Ražojuma veidiem, kuriem vairāk nekā 80 % no pārdošanas apjoma iekšzemes tirgū pārsniedza izmaksas un vidējā svērtā pārdošanas cena bija vienāda vai lielāka par vienības ražošanas izmaksām, normālo vērtību attiecīgajam ražojuma veidam aprēķināja kā visa attiecīgā veida pārdošanas apjoma faktisko iekšzemes cenu vidējo svērto vērtību, neņemot vērā, vai šī pārdošana bijusi rentabla.

| (48) | Ja kāda ražojuma veida rentablās pārdošanas apjoms bija līdz 80 % no šā veida pārdošanas kopējā apjoma vai ja šā ražojuma veida vidējā svērtā cena bija zemāka par vienības ražošanas izmaksām, normālā vērtība tika noteikta, balstoties uz faktisko cenu iekšzemes tirgū, kas tika aprēķināta kā attiecīgā ražojuma veida rentablās pārdošanas cena iekšzemes tirgū izmeklēšanas periodā. |
| --- | --- |

(48)

Ja kāda ražojuma veida rentablās pārdošanas apjoms bija līdz 80 % no šā veida pārdošanas kopējā apjoma vai ja šā ražojuma veida vidējā svērtā cena bija zemāka par vienības ražošanas izmaksām, normālā vērtība tika noteikta, balstoties uz faktisko cenu iekšzemes tirgū, kas tika aprēķināta kā attiecīgā ražojuma veida rentablās pārdošanas cena iekšzemes tirgū izmeklēšanas periodā.

| (49) | Ražojuma veidiem, kuri nebija rentabli, normālo vērtību aprēķināja saskaņā ar pamatregulas 2. panta 3. punktu, izmantojot ASV ražotāja ražošanas izmaksas, kurām pieskaitītas pārdošanas, vispārējās un administratīvās izmaksas un peļņa tiem ASV ražotāja ražojuma veidiem, kuri ir rentabli. |
| --- | --- |

(49)

Ražojuma veidiem, kuri nebija rentabli, normālo vērtību aprēķināja saskaņā ar pamatregulas 2. panta 3. punktu, izmantojot ASV ražotāja ražošanas izmaksas, kurām pieskaitītas pārdošanas, vispārējās un administratīvās izmaksas un peļņa tiem ASV ražotāja ražojuma veidiem, kuri ir rentabli.

| (50) | Dažus ražojuma veidus, ko ražoja analogajā valstī, nebija iespējams salīdzināt ar ražojuma veidiem, kurus eksportē no ĶTR uz Savienību, jo ASV ražotājs tos nepārdod. Tāpēc normālā vērtība neatbilstošajiem ražojuma veidiem bija jāaprēķina saskaņā ar pamatregulas 2. panta 3. punktu, pamatojoties uz analogās valsts ražotāja ražošanas izmaksām. Komisija ņēma tuvākā līdzīgā ražojuma ražošanas izmaksas un tās pielāgoja to pārveidošanas darbu (sašķelšanas vai sagriešanas) izmaksām, kuri bija vajadzīgi, lai nodrošinātu taisnīgu salīdzināšanu. Pēc tam Komisija pieskaitīja pārdošanas, vispārējās un administratīvās izmaksas samērīgā apmērā (7 %–13 %), balstoties uz faktiskajiem datiem par ražošanu un pārdošanu, kā noteikts pamatregulas 2. panta 6. punktā. Visbeidzot tā pieskaitīja peļņu samērīgā apmērā (10 %–15 %), izmantojot rentablo ražojumu pārdošanas vidējo peļņas normu. |
| --- | --- |

(50)

Dažus ražojuma veidus, ko ražoja analogajā valstī, nebija iespējams salīdzināt ar ražojuma veidiem, kurus eksportē no ĶTR uz Savienību, jo ASV ražotājs tos nepārdod. Tāpēc normālā vērtība neatbilstošajiem ražojuma veidiem bija jāaprēķina saskaņā ar pamatregulas 2. panta 3. punktu, pamatojoties uz analogās valsts ražotāja ražošanas izmaksām. Komisija ņēma tuvākā līdzīgā ražojuma ražošanas izmaksas un tās pielāgoja to pārveidošanas darbu (sašķelšanas vai sagriešanas) izmaksām, kuri bija vajadzīgi, lai nodrošinātu taisnīgu salīdzināšanu. Pēc tam Komisija pieskaitīja pārdošanas, vispārējās un administratīvās izmaksas samērīgā apmērā (7 %–13 %), balstoties uz faktiskajiem datiem par ražošanu un pārdošanu, kā noteikts pamatregulas 2. panta 6. punktā. Visbeidzot tā pieskaitīja peļņu samērīgā apmērā (10 %–15 %), izmantojot rentablo ražojumu pārdošanas vidējo peļņas normu.

3.2.   Eksporta cenas

Eksporta cenas

| (51) | Izlasē iekļautie ražotāji eksportētāji ražojumus eksportēja uz Savienību gan tieši neatkarīgiem pircējiem, gan ar saistītu uzņēmumu starpniecību. |
| --- | --- |

(51)

Izlasē iekļautie ražotāji eksportētāji ražojumus eksportēja uz Savienību gan tieši neatkarīgiem pircējiem, gan ar saistītu uzņēmumu starpniecību.

| (52) | Tiešas pārdošanas gadījumā eksporta cenas saskaņā ar pamatregulas 2. panta 8. punktu noteica, pamatojoties uz cenām, kas faktiski samaksātas vai maksājamas par attiecīgo ražojumu. |
| --- | --- |

(52)

Tiešas pārdošanas gadījumā eksporta cenas saskaņā ar pamatregulas 2. panta 8. punktu noteica, pamatojoties uz cenām, kas faktiski samaksātas vai maksājamas par attiecīgo ražojumu.

| (53) | Darījumiem, kad ražotāji eksportētāji attiecīgo ražojumu eksportēja uz Savienību ar tādu saistītu uzņēmumu starpniecību, kas darbojās kā importētāji, eksporta cenu saskaņā ar pamatregulas 2. panta 9. punktu noteica, pamatojoties uz cenu, par kādu importēto ražojumu pirmo reizi pārdeva tālāk neatkarīgiem pircējiem Savienībā. Šajā gadījumā tika veiktas cenas korekcijas attiecībā uz visām izmaksām, kas radušās laikposmā starp importēšanu un tālākpārdošanu. |
| --- | --- |

(53)

Darījumiem, kad ražotāji eksportētāji attiecīgo ražojumu eksportēja uz Savienību ar tādu saistītu uzņēmumu starpniecību, kas darbojās kā importētāji, eksporta cenu saskaņā ar pamatregulas 2. panta 9. punktu noteica, pamatojoties uz cenu, par kādu importēto ražojumu pirmo reizi pārdeva tālāk neatkarīgiem pircējiem Savienībā. Šajā gadījumā tika veiktas cenas korekcijas attiecībā uz visām izmaksām, kas radušās laikposmā starp importēšanu un tālākpārdošanu.

3.3.   Salīdzinājums

Salīdzinājums

| (54) | Normālā vērtība un eksporta cena tika salīdzināta, izmantojot EXW cenas. Dempinga starpības tika noteiktas, salīdzinot atsevišķās izlasē iekļauto ražotāju eksportētāju EXW cenas ar analogās valsts ražotāja iekšzemes pārdošanas cenām vai attiecīgā gadījumā ar salikto normālo vērtību. |
| --- | --- |

(54)

Normālā vērtība un eksporta cena tika salīdzināta, izmantojot EXW cenas. Dempinga starpības tika noteiktas, salīdzinot atsevišķās izlasē iekļauto ražotāju eksportētāju EXW cenas ar analogās valsts ražotāja iekšzemes pārdošanas cenām vai attiecīgā gadījumā ar salikto normālo vērtību.

EXW

EXW

| (55) | Lai nodrošinātu normālās vērtības un eksporta cenas taisnīgu salīdzināšanu, saskaņā ar pamatregulas 2. panta 10. punktu tika izdarītas pienācīgas korekcijas, lai ņemtu vērā atšķirības, kas ietekmē cenas un to salīdzināmību. |
| --- | --- |

(55)

Lai nodrošinātu normālās vērtības un eksporta cenas taisnīgu salīdzināšanu, saskaņā ar pamatregulas 2. panta 10. punktu tika izdarītas pienācīgas korekcijas, lai ņemtu vērā atšķirības, kas ietekmē cenas un to salīdzināmību.

| (56) | Pamatojoties uz iepriekš minēto, korekcijas attiecīgā gadījumā tika veiktas attiecībā uz transporta, apdrošināšanas, kravas apstrādes, iekraušanas un papildizmaksām (4 %), maksājumiem par banku pakalpojumiem (0,02 %), kredīta izmaksām (0,05 %), komisijas maksām (0,6 %) un netiešajiem nodokļiem (4 %). |
| --- | --- |

(56)

Pamatojoties uz iepriekš minēto, korekcijas attiecīgā gadījumā tika veiktas attiecībā uz transporta, apdrošināšanas, kravas apstrādes, iekraušanas un papildizmaksām (4 %), maksājumiem par banku pakalpojumiem (0,02 %), kredīta izmaksām (0,05 %), komisijas maksām (0,6 %) un netiešajiem nodokļiem (4 %).

3.4.   Dempinga starpība

Dempinga starpība

| (57) | Izlasē iekļautajiem ražotājiem eksportētājiem katra ASV līdzīgā ražojuma veida vidējā svērtā normālā vērtība tika salīdzināta ar atbilstošā ražojuma veida vidējo svērto eksporta cenu, kā paredzēts pamatregulas 2. panta 11. un 12. punktā. |
| --- | --- |

(57)

Izlasē iekļautajiem ražotājiem eksportētājiem katra ASV līdzīgā ražojuma veida vidējā svērtā normālā vērtība tika salīdzināta ar atbilstošā ražojuma veida vidējo svērto eksporta cenu, kā paredzēts pamatregulas 2. panta 11. un 12. punktā.

| (58) | Dempinga starpība izlasē neiekļautajiem ražotājiem eksportētājiem, kas sadarbojās, tika noteikta saskaņā ar pamatregulas 9. panta 6. punkta noteikumiem. Šī starpība tika aprēķināta kā vidējā svērtā vērtība, balstoties uz starpībām, kas noteiktas izlasē iekļautajiem ražotājiem eksportētājiem. |
| --- | --- |

(58)

Dempinga starpība izlasē neiekļautajiem ražotājiem eksportētājiem, kas sadarbojās, tika noteikta saskaņā ar pamatregulas 9. panta 6. punkta noteikumiem. Šī starpība tika aprēķināta kā vidējā svērtā vērtība, balstoties uz starpībām, kas noteiktas izlasē iekļautajiem ražotājiem eksportētājiem.

| (59) | Attiecībā uz visiem pārējiem ĶTR ražotājiem eksportētājiem Komisija noteica sadarbības līmeni ĶTR. Tas tika mērīts, novērtējot eksporta apjoma, ko uz Savienību veikuši ražotāji eksportētāji, kuri sadarbojās, proporcionālo daļu no visa attiecīgās valsts eksporta kopapjoma uz Savienību. |
| --- | --- |

(59)

Attiecībā uz visiem pārējiem ĶTR ražotājiem eksportētājiem Komisija noteica sadarbības līmeni ĶTR. Tas tika mērīts, novērtējot eksporta apjoma, ko uz Savienību veikuši ražotāji eksportētāji, kuri sadarbojās, proporcionālo daļu no visa attiecīgās valsts eksporta kopapjoma uz Savienību.

| (60) | Sadarbības līmenis ir augsts. Tādējādi atlikusī dempinga starpība, kas piemērojama visiem pārējiem ĶTR ražotājiem eksportētājiem, tika provizoriski noteikta tādā līmenī, kas atbilst augstākajai dempinga starpībai, kādu konstatēja izlasē iekļautajiem ražotājiem eksportētājiem, kas sadarbojās. |
| --- | --- |

(60)

Sadarbības līmenis ir augsts. Tādējādi atlikusī dempinga starpība, kas piemērojama visiem pārējiem ĶTR ražotājiem eksportētājiem, tika provizoriski noteikta tādā līmenī, kas atbilst augstākajai dempinga starpībai, kādu konstatēja izlasē iekļautajiem ražotājiem eksportētājiem, kas sadarbojās.

| (61) | Pagaidu dempinga starpības, kas izteiktas procentos no CIF cenas līdz Savienības robežai pirms nodokļu samaksas, ir šāda.

  1. tabula.


  Dempinga starpības, ĶTR







  Uzņēmums | Pagaidu dempinga starpība |
| --- | --- | --- |
| Bengang Steel Plates Co., Ltd. | 96,5 % |
| Hebei Iron & Steel Group | 95,0 % |
| Jiangsu Shagang Group | 106,9 % |
| Citi uzņēmumi, kas sadarbojās | 100,1 % |
| Visi pārējie uzņēmumi | 106,9 % |

(61)

Pagaidu dempinga starpības, kas izteiktas procentos no CIF cenas līdz Savienības robežai pirms nodokļu samaksas, ir šāda.

1. tabula.

1. tabula.

Dempinga starpības, ĶTR

Dempinga starpības, ĶTR

Uzņēmums

Pagaidu dempinga starpība

Bengang Steel Plates Co., Ltd.

Bengang Steel Plates Co., Ltd

96,5 %

Hebei Iron & Steel Group

95,0 %

Jiangsu Shagang Group

106,9 %

Citi uzņēmumi, kas sadarbojās

100,1 %

Visi pārējie uzņēmumi

106,9 %

4.   KAITĒJUMS

KAITĒJUMS

4.1.   Savienības ražošanas nozares un Savienībā saražotā apjoma definīcija

Savienības ražošanas nozares un Savienībā saražotā apjoma definīcija

| (62) | Savienībā 17 uzņēmumi iesniedza ražošanas un pārdošanas datus šajā izmeklēšanā un norādīja, ka tie izmeklēšanas periodā ražoja līdzīgo ražojumu. Pamatojoties uz sūdzībā norādīto informāciju, minētie 17 uzņēmumi pārstāv aptuveni 90 % no līdzīgā ražojuma ražošanas apjoma Savienībā. |
| --- | --- |

(62)

Savienībā 17 uzņēmumi iesniedza ražošanas un pārdošanas datus šajā izmeklēšanā un norādīja, ka tie izmeklēšanas periodā ražoja līdzīgo ražojumu. Pamatojoties uz sūdzībā norādīto informāciju, minētie 17 uzņēmumi pārstāv aptuveni 90 % no līdzīgā ražojuma ražošanas apjoma Savienībā.

| (63) | Neskaitot minētos 17 uzņēmumus, bija vēl pieci citi uzņēmumi, kuri izmeklēšanas periodā ražoja līdzīgo ražojumu. |
| --- | --- |

(63)

Neskaitot minētos 17 uzņēmumus, bija vēl pieci citi uzņēmumi, kuri izmeklēšanas periodā ražoja līdzīgo ražojumu.

| (64) | Tika noteikts, ka Savienības ražošanas kopapjoms izmeklēšanas periodā bija apmēram 74,7 miljoni tonnu. Komisija šo skaitli aprēķināja, pamatojoties uz visu pieejamo informāciju par Savienības ražošanas nozari, piemēram, informāciju, kas saņemta no sūdzības iesniedzēja un visiem zināmajiem Savienības ražotājiem. Kā norādīts 10. apsvērumā, iekļaušanai izlasē tika izvēlēti pieci Savienības ražotāji, kuri pārstāv 45 % no līdzīgā ražojuma kopējā ražošanas apjoma Savienībā. Tas ir reprezentatīvs paraugs. |
| --- | --- |

(64)

Tika noteikts, ka Savienības ražošanas kopapjoms izmeklēšanas periodā bija apmēram 74,7 miljoni tonnu. Komisija šo skaitli aprēķināja, pamatojoties uz visu pieejamo informāciju par Savienības ražošanas nozari, piemēram, informāciju, kas saņemta no sūdzības iesniedzēja un visiem zināmajiem Savienības ražotājiem. Kā norādīts 10. apsvērumā, iekļaušanai izlasē tika izvēlēti pieci Savienības ražotāji, kuri pārstāv 45 % no līdzīgā ražojuma kopējā ražošanas apjoma Savienībā. Tas ir reprezentatīvs paraugs.

| (65) | Savienības ražotāji, kas ražo visu produkciju Savienībā, veido Savienības ražošanas nozari pamatregulas 4. panta 1. punkta nozīmē un tiek saukti par “Savienības ražošanas nozari”. |
| --- | --- |

(65)

Savienības ražotāji, kas ražo visu produkciju Savienībā, veido Savienības ražošanas nozari pamatregulas 4. panta 1. punkta nozīmē un tiek saukti par “Savienības ražošanas nozari”.

| (66) | Savienības ražotāju uzņēmējdarbības modelis un vertikālās integrācijas pakāpe atšķiras. Tomēr Savienības ražošanas nozari kopumā var raksturot kā nozari ar lielu vertikālās integrācijas pakāpi, kā sīkāk paskaidrots turpmāk 68. apsvērumā. |
| --- | --- |

(66)

Savienības ražotāju uzņēmējdarbības modelis un vertikālās integrācijas pakāpe atšķiras. Tomēr Savienības ražošanas nozari kopumā var raksturot kā nozari ar lielu vertikālās integrācijas pakāpi, kā sīkāk paskaidrots turpmāk 68. apsvērumā.

4.2.   Patēriņš Savienībā

Patēriņš Savienībā

| (67) | Kā minēts iepriekš 24. apsvērumā, attiecīgo ražojumu klasificē ar vairākiem KN kodiem, ieskaitot dažus ex kodus. Lai nenovērtētu par zemu Savienības patēriņu un ņemot vērā šādu kodu acīmredzami izšķirošo ietekmi uz kopējo patēriņu, aprēķinot Savienības patēriņu, ar KN ex kodiem klasificētais importa apjoms tiek uzskaitīts pilnībā. |
| --- | --- |

(67)

Kā minēts iepriekš 24. apsvērumā, attiecīgo ražojumu klasificē ar vairākiem KN kodiem, ieskaitot dažus ex kodus. Lai nenovērtētu par zemu Savienības patēriņu un ņemot vērā šādu kodu acīmredzami izšķirošo ietekmi uz kopējo patēriņu, aprēķinot Savienības patēriņu, ar KN ex kodiem klasificētais importa apjoms tiek uzskaitīts pilnībā.

ex

ex

| (68) | Savienības ražošanas nozare ir pārsvarā vertikāli integrēta, un attiecīgais ražojums tiek uzskatīts par sākotnējo izejvielu dažādu lejasposma ražojumu ar pievienoto vērtību ražošanā, sākot ar auksti velmētiem velmējumiem, tāpēc pašpatēriņu un brīvā tirgus patēriņu analizēja atsevišķi. |
| --- | --- |

(68)

Savienības ražošanas nozare ir pārsvarā vertikāli integrēta, un attiecīgais ražojums tiek uzskatīts par sākotnējo izejvielu dažādu lejasposma ražojumu ar pievienoto vērtību ražošanā, sākot ar auksti velmētiem velmējumiem, tāpēc pašpatēriņu un brīvā tirgus patēriņu analizēja atsevišķi.

| (69) | Kaitējuma analīzē ir svarīgi nošķirt pašpatēriņa tirgu no brīvā tirgus, jo ražojumi, kas paredzēti pašu vajadzībām, nav pakļauti importa izraisītai tiešai konkurencei, un transfertcenas tiek noteiktas grupu iekšienē saskaņā ar atšķirīgu cenu politiku. Turpretī ražojumi, kas paredzēti brīvam tirgum, tieši konkurē ar importēto attiecīgo ražojumu, un cenas ir brīvā tirgus cenas. |
| --- | --- |

(69)

Kaitējuma analīzē ir svarīgi nošķirt pašpatēriņa tirgu no brīvā tirgus, jo ražojumi, kas paredzēti pašu vajadzībām, nav pakļauti importa izraisītai tiešai konkurencei, un transfertcenas tiek noteiktas grupu iekšienē saskaņā ar atšķirīgu cenu politiku. Turpretī ražojumi, kas paredzēti brīvam tirgum, tieši konkurē ar importēto attiecīgo ražojumu, un cenas ir brīvā tirgus cenas.

| (70) | Lai sniegtu iespējami pilnīgu priekšstatu par Savienības ražošanas nozari, Komisija ieguva datus par visām darbībām ar līdzīgo ražojumu un noteica, vai ražojumi bijuši paredzēti pašu vajadzībām vai brīvajam tirgum. Komisija konstatēja, ka aptuveni 60 % no Savienības ražotāju saražotā kopapjoma bijuši paredzēti pašu vajadzībām. |
| --- | --- |

(70)

Lai sniegtu iespējami pilnīgu priekšstatu par Savienības ražošanas nozari, Komisija ieguva datus par visām darbībām ar līdzīgo ražojumu un noteica, vai ražojumi bijuši paredzēti pašu vajadzībām vai brīvajam tirgum. Komisija konstatēja, ka aptuveni 60 % no Savienības ražotāju saražotā kopapjoma bijuši paredzēti pašu vajadzībām.

4.2.1.   Pašpatēriņš Savienības tirgū

Pašpatēriņš Savienības tirgū

| (71) | Komisija noteica Savienības pašpatēriņu, pamatojoties uz tiem datiem par visiem zināmajiem Savienības ražotājiem, kuri attiecas uz pašu vajadzībām paredzēto izmantošanu un pārdošanu Savienības tirgū. Pamatojoties uz šo informāciju, Savienības pašpatēriņa dinamika bija šāda.

  2. tabula.


  Pašpatēriņš Savienības tirgū (t) | 2012. gads | 2013. gads | 2014. gads | IP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Pašpatēriņš | 40 775 889 | 42 418 062 | 42 887 175 | 42 271 071 |
| Indekss (2012 = 100) | 100 | 104 | 105 | 104 |
| Avots: Eurofer atbildes uz anketas jautājumiem. |

(71)

Komisija noteica Savienības pašpatēriņu, pamatojoties uz tiem datiem par visiem zināmajiem Savienības ražotājiem, kuri attiecas uz pašu vajadzībām paredzēto izmantošanu un pārdošanu Savienības tirgū. Pamatojoties uz šo informāciju, Savienības pašpatēriņa dinamika bija šāda.

2. tabula.

2. tabula.

Pašpatēriņš Savienības tirgū (t)

Pašpatēriņš Savienības tirgū (t)

2012. gads

2013. gads

2014. gads

IP

Pašpatēriņš

40 775 889

42 418 062

42 887 175

42 271 071

Indekss (2012 = 100)

Indekss (2012 = 100)

100

100

104

104

105

105

104

104

Avots: Eurofer atbildes uz anketas jautājumiem.

Avots:

atbildes uz anketas jautājumiem.

| (72) | Attiecīgajā periodā Savienības pašpatēriņš Savienības tirgū palielinājās aptuveni par 4 %. Pieauguma galvenais iemesls bija pašpatēriņa tirgu, cita starpā rezerves daļu ražošanas tirgus, piemēram, autobūves nozarei, izaugsme. |
| --- | --- |

(72)

Attiecīgajā periodā Savienības pašpatēriņš Savienības tirgū palielinājās aptuveni par 4 %. Pieauguma galvenais iemesls bija pašpatēriņa tirgu, cita starpā rezerves daļu ražošanas tirgus, piemēram, autobūves nozarei, izaugsme.

4.2.2.   Brīvā tirgus patēriņš Savienības tirgū

Brīvā tirgus patēriņš Savienības tirgū

| (73) | Komisija noteica Savienības brīvā tirgus patēriņu, pamatojoties uz a) pārdošanas apjomiem Savienības tirgū, kas attiecināmi uz visiem zināmajiem ražotājiem Savienībā, un b) importu Savienībā no visām trešām valstīm saskaņā ar Eurostat pārskatiem, kā arī atbilstoši datiem, ko bija iesnieguši attiecīgās valsts ražotāji eksportētāji, kuri sadarbojās. Pamatojoties uz šo informāciju, Savienības brīvā tirgus patēriņa dinamika bija šāda.

  3. tabula.


  Brīvā tirgus patēriņš (t) | 2012. gads | 2013. gads | 2014. gads | IP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Patēriņš brīvā tirgū | 31 405 157 | 32 292 192 | 33 139 474 | 35 156 318 |
| Indekss (2012 = 100) | 100 | 103 | 106 | 112 |
| Avots: Eurofer atbildes uz anketas jautājumiem. |

(73)

Komisija noteica Savienības brīvā tirgus patēriņu, pamatojoties uz a) pārdošanas apjomiem Savienības tirgū, kas attiecināmi uz visiem zināmajiem ražotājiem Savienībā, un b) importu Savienībā no visām trešām valstīm saskaņā ar Eurostat pārskatiem, kā arī atbilstoši datiem, ko bija iesnieguši attiecīgās valsts ražotāji eksportētāji, kuri sadarbojās. Pamatojoties uz šo informāciju, Savienības brīvā tirgus patēriņa dinamika bija šāda.

Eurostat

3. tabula.

3. tabula.

Brīvā tirgus patēriņš (t)

Brīvā tirgus patēriņš (t)

2012. gads

2013. gads

2014. gads

IP

Patēriņš brīvā tirgū

31 405 157

32 292 192

33 139 474

35 156 318

Indekss (2012 = 100)

Indekss (2012 = 100)

100

100

103

103

106

106

112

112

Avots: Eurofer atbildes uz anketas jautājumiem.

Avots:

atbildes uz anketas jautājumiem.

| (74) | Attiecīgajā periodā Savienības brīvā tirgus patēriņš palielinājās aptuveni par 12 %. Palielinājuma galvenais iemesls ir ekonomikas atlabšana lejasposmā. |
| --- | --- |

(74)

Attiecīgajā periodā Savienības brīvā tirgus patēriņš palielinājās aptuveni par 12 %. Palielinājuma galvenais iemesls ir ekonomikas atlabšana lejasposmā.

4.3.   Imports no attiecīgās valsts

Imports no attiecīgās valsts

4.3.1.   Attiecīgās valsts importa apjoms un tirgus daļa

Attiecīgās valsts importa apjoms un tirgus daļa

| (75) | Importa apjomu Komisija noteica, pamatojoties uz Eurostat datubāzes datiem. Importa tirgus daļu noteica, salīdzinot importa apjomus ar Savienības brīvā tirgus patēriņu, kā minēts iepriekš 73. apsvērumā. |
| --- | --- |

(75)

Importa apjomu Komisija noteica, pamatojoties uz Eurostat datubāzes datiem. Importa tirgus daļu noteica, salīdzinot importa apjomus ar Savienības brīvā tirgus patēriņu, kā minēts iepriekš 73. apsvērumā.

Eurostat

| (76) | Importa dinamika no ĶTR Savienībā bija šāda.

  4. tabula.


  Importa apjoms (t) un tirgus daļa | 2012. gads | 2013. gads | 2014. gads | IP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Importa apjoms no ĶTR | 246 720 | 336 028 | 592 104 | 1 519 304 |
| Indekss (2012 = 100) | 100 | 136 | 240 | 616 |
| ĶTR tirgus daļa | 0,79 % | 1,04 % | 1,79 % | 4,32 % |
| Indekss (2012 = 100) | 100 | 132 | 227 | 550 |
| Avots: Eurostat. |

(76)

Importa dinamika no ĶTR Savienībā bija šāda.

4. tabula.

4. tabula.

Importa apjoms (t) un tirgus daļa

Importa apjoms (t) un tirgus daļa

2012. gads

2013. gads

2014. gads

IP

Importa apjoms no ĶTR

246 720

336 028

592 104

1 519 304

Indekss (2012 = 100)

Indekss (2012 = 100)

100

100

136

136

240

240

616

616

ĶTR tirgus daļa

0,79 %

1,04 %

1,79 %

4,32 %

Indekss (2012 = 100)

Indekss (2012 = 100)

100

100

132

132

227

227

550

550

Avots: Eurostat.

Avots:

| (77) | Tabulā redzams, ka absolūtos skaitļos imports no attiecīgās valsts attiecīgajā periodā būtiski palielinājās. Vienlaikus Ķīnas importa Savienībā kopējā tirgus daļa attiecīgajā periodā palielinājās vairāk nekā piecas reizes. |
| --- | --- |

(77)

Tabulā redzams, ka absolūtos skaitļos imports no attiecīgās valsts attiecīgajā periodā būtiski palielinājās. Vienlaikus Ķīnas importa Savienībā kopējā tirgus daļa attiecīgajā periodā palielinājās vairāk nekā piecas reizes.

4.3.2.   Attiecīgās valsts importa cenas un cenu samazinājums

Attiecīgās valsts importa cenas un cenu samazinājums

| (78) | Importa cenas Komisija noteica, pamatojoties uz Eurostat datiem. Vidējās svērtās cenas dinamika importam Savienībā no attiecīgās valsts bija šāda.

  5. tabula.


  Importa cenas (EUR/t) | 2012. gads | 2013. gads | 2014. gads | IP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Vidējā cena importam par dempinga cenām | 600 | 505 | 463 | 404 |
| Indekss (2012 = 100) | 100 | 84 | 77 | 67 |
| Avots: Eurostat. |

(78)

Importa cenas Komisija noteica, pamatojoties uz Eurostat datiem. Vidējās svērtās cenas dinamika importam Savienībā no attiecīgās valsts bija šāda.

Eurostat

5. tabula.

5. tabula.

Importa cenas (EUR/t)

Importa cenas (EUR/t)

2012. gads

2013. gads

2014. gads

IP

Vidējā cena importam par dempinga cenām

600

505

463

404

Indekss (2012 = 100)

Indekss (2012 = 100)

100

100

84

84

77

77

67

67

Avots: Eurostat.

Avots:

| (79) | Importa par dempinga cenām vidējās cenas saruka no 600 EUR/t 2012. gadā līdz 404 EUR/t izmeklēšanas periodā. Attiecīgajā periodā vidējā vienības cena importam par dempinga cenām saruka par aptuveni 33 %. |
| --- | --- |

(79)

Importa par dempinga cenām vidējās cenas saruka no 600 EUR/t 2012. gadā līdz 404 EUR/t izmeklēšanas periodā. Attiecīgajā periodā vidējā vienības cena importam par dempinga cenām saruka par aptuveni 33 %.

| (80) | Komisija novērtēja cenu samazinājumu izmeklēšanas periodā, salīdzinot:






  — | piecu Savienības ražotāju katra ražojuma veida vidējās svērtās pārdošanas cenas nesaistītiem pircējiem Savienības brīvajā tirgū, koriģētas, lai iegūtu EXW cenu; un |
| --- | --- | --- |

(80)

Komisija novērtēja cenu samazinājumu izmeklēšanas periodā, salīdzinot:

—

piecu Savienības ražotāju katra ražojuma veida vidējās svērtās pārdošanas cenas nesaistītiem pircējiem Savienības brīvajā tirgū, koriģētas, lai iegūtu EXW cenu; un

EXW

| — | attiecīgās vidējās svērtās CIF cenas līdz Savienības robežai līmenī katram ražojuma veidam, ko importējuši attiecīgās valsts ražotāji, kuri sadarbojās, pirmajam neatkarīgajam pircējam Savienības tirgū, ar atbilstīgām korekcijām attiecībā uz pēcimportēšanas izmaksām. |
| --- | --- |

—

attiecīgās vidējās svērtās CIF cenas līdz Savienības robežai līmenī katram ražojuma veidam, ko importējuši attiecīgās valsts ražotāji, kuri sadarbojās, pirmajam neatkarīgajam pircējam Savienības tirgū, ar atbilstīgām korekcijām attiecībā uz pēcimportēšanas izmaksām.

| (81) | Šāds cenu salīdzinājums tika veikts darījumiem pa ražojuma veidiem vienā un tajā pašā tirdzniecības līmenī, vajadzības gadījumā veicot attiecīgas korekcijas un atskaitot rabatus un atlaides. Salīdzinājuma rezultāts tika izteikts procentos no Savienības ražotāju apgrozījuma izmeklēšanas periodā. Galvenās korekcijas, kas saistītas ar piegādes izmaksām (no 2,7 % līdz 6,3 % katram izlasē iekļautajam Savienības ražotājam), un atlaides (no 0,1 % līdz 19,5 %). Tā kā šajā gadījumā neviens nesaistītais importētājs nepieteicās, tika pieskaitītas pēcimportēšana izmaksas EUR 7 apmērā par tonnu, un šādu korekciju veica izmeklēšanā par konkrētiem auksti velmētiem plakaniem tērauda velmējumiem (10). To novērtēja kā vispiemērotāko veidu, ņemot vērā, ka pašreizējās izmeklēšanas attiecīgais ražojums daudzējādā ziņā ir līdzīgs konkrētiem auksti velmētiem plakaniem tērauda velmējumiem, kā paskaidrots 221. apsvērumā. |
| --- | --- |

(81)

Šāds cenu salīdzinājums tika veikts darījumiem pa ražojuma veidiem vienā un tajā pašā tirdzniecības līmenī, vajadzības gadījumā veicot attiecīgas korekcijas un atskaitot rabatus un atlaides. Salīdzinājuma rezultāts tika izteikts procentos no Savienības ražotāju apgrozījuma izmeklēšanas periodā. Galvenās korekcijas, kas saistītas ar piegādes izmaksām (no 2,7 % līdz 6,3 % katram izlasē iekļautajam Savienības ražotājam), un atlaides (no 0,1 % līdz 19,5 %). Tā kā šajā gadījumā neviens nesaistītais importētājs nepieteicās, tika pieskaitītas pēcimportēšana izmaksas EUR 7 apmērā par tonnu, un šādu korekciju veica izmeklēšanā par konkrētiem auksti velmētiem plakaniem tērauda velmējumiem (10). To novērtēja kā vispiemērotāko veidu, ņemot vērā, ka pašreizējās izmeklēšanas attiecīgais ražojums daudzējādā ziņā ir līdzīgs konkrētiem auksti velmētiem plakaniem tērauda velmējumiem, kā paskaidrots 221. apsvērumā.

10

| (82) | Pamatojoties uz iepriekš minēto, tika konstatēts, ka Ķīnas importa dempinga cenas bija par 2,7 % līdz 5,6 % zemākas nekā Savienības ražošanas nozares cenas. |
| --- | --- |

(82)

Pamatojoties uz iepriekš minēto, tika konstatēts, ka Ķīnas importa dempinga cenas bija par 2,7 % līdz 5,6 % zemākas nekā Savienības ražošanas nozares cenas.

4.4.   Savienības ražošanas nozares ekonomiskais stāvoklis

Savienības ražošanas nozares ekonomiskais stāvoklis

4.4.1.   Vispārīgas piezīmes

Vispārīgas piezīmes

| (83) | Saskaņā ar pamatregulas 3. panta 5. punktu pārbaudot, kā Savienības ražošanas nozari ietekmē imports par dempinga cenām, tika izvērtēti visi ekonomiskie rādītāji, kas attiecīgajā periodā ietekmējuši Savienības ražošanas nozari. |
| --- | --- |

(83)

Saskaņā ar pamatregulas 3. panta 5. punktu pārbaudot, kā Savienības ražošanas nozari ietekmē imports par dempinga cenām, tika izvērtēti visi ekonomiskie rādītāji, kas attiecīgajā periodā ietekmējuši Savienības ražošanas nozari.

| (84) | Makroekonomiskos rādītājus (ražošanas apjomu, ražošanas jaudu, jaudas izmantojumu, pārdošanas apjomu, krājumus, izaugsmi, tirgus daļu, nodarbinātību, ražīgumu un dempinga starpību lielumu) novērtēja visas Savienības ražošanas nozares līmenī. Novērtējuma pamatā bija sūdzībā norādītā informācija, ko pārbaudīja salīdzinājumā ar Savienības ražotāju sniegtajiem datiem un pieejamo oficiālo statistiku (Eurostat). |
| --- | --- |

(84)

Makroekonomiskos rādītājus (ražošanas apjomu, ražošanas jaudu, jaudas izmantojumu, pārdošanas apjomu, krājumus, izaugsmi, tirgus daļu, nodarbinātību, ražīgumu un dempinga starpību lielumu) novērtēja visas Savienības ražošanas nozares līmenī. Novērtējuma pamatā bija sūdzībā norādītā informācija, ko pārbaudīja salīdzinājumā ar Savienības ražotāju sniegtajiem datiem un pieejamo oficiālo statistiku (Eurostat).

Eurostat

| (85) | Mikroekonomisko rādītāju (pārdošanas cenu, rentabilitātes, naudas plūsmas, ieguldījumu, ienākuma no ieguldījumiem, spējas piesaistīt kapitālu, algas un ražošanas izmaksu) analīzi veica izlasē iekļauto Savienības ražotāju līmenī. Novērtējums tika veikts, pamatojoties uz šo ražotāju sniegto informāciju, kuru pienācīgi pārbaudīja. |
| --- | --- |

(85)

Mikroekonomisko rādītāju (pārdošanas cenu, rentabilitātes, naudas plūsmas, ieguldījumu, ienākuma no ieguldījumiem, spējas piesaistīt kapitālu, algas un ražošanas izmaksu) analīzi veica izlasē iekļauto Savienības ražotāju līmenī. Novērtējums tika veikts, pamatojoties uz šo ražotāju sniegto informāciju, kuru pienācīgi pārbaudīja.

| (86) | Lai sniegtu iespējami pilnīgu priekšstatu par Savienības ražošanas nozari, Komisija ieguva datus par visu attiecīgā ražojuma ražošanu un noteica, vai ražojumi bijuši paredzēti pašu vajadzībām vai brīvajam tirgum. Saistībā ar dažiem kaitējuma rādītājiem, kas attiecās uz Savienības ražošanas nozari, Komisija atsevišķi analizēja datus par brīvo tirgu un pašpatēriņa tirgu un veica salīdzinošu analīzi. Minētie faktori ir šādi: pārdošana, tirgus daļa, vienības cenas, vienības izmaksas, rentabilitāte un naudas plūsma. Tomēr citus ekonomiskos rādītājus pilnvērtīgi varētu pārbaudīt, tikai ietverot visu darbību, tostarp izmantošanu pašu vajadzībām Savienības ražošanas nozarē, jo tie ir atkarīgi no visas darbības, gan tad, ja ražojumi ir paredzēti pašu vajadzībām, gan tad, ja tie pārdoti brīvā tirgū. Minētie faktori ir šādi: ražošanas apjoms, jauda, jaudas izmantojums, ieguldījumi, ienākumi no ieguldījumiem, nodarbinātība, ražīgums, krājumi un darbaspēka izmaksas. Attiecībā uz šiem faktoriem ir nodrošināta visas Savienības ražošanas nozares analīze, lai noteiktu Savienības ražošanas nozarei nodarītā kaitējuma pilnu ainu, jo konkrētos datus nevar nodalīt atsevišķi starp pārdošanu pašpatēriņa tirgū un pārdošanu brīvajā tirgū. |
| --- | --- |

(86)

Lai sniegtu iespējami pilnīgu priekšstatu par Savienības ražošanas nozari, Komisija ieguva datus par visu attiecīgā ražojuma ražošanu un noteica, vai ražojumi bijuši paredzēti pašu vajadzībām vai brīvajam tirgum. Saistībā ar dažiem kaitējuma rādītājiem, kas attiecās uz Savienības ražošanas nozari, Komisija atsevišķi analizēja datus par brīvo tirgu un pašpatēriņa tirgu un veica salīdzinošu analīzi. Minētie faktori ir šādi: pārdošana, tirgus daļa, vienības cenas, vienības izmaksas, rentabilitāte un naudas plūsma. Tomēr citus ekonomiskos rādītājus pilnvērtīgi varētu pārbaudīt, tikai ietverot visu darbību, tostarp izmantošanu pašu vajadzībām Savienības ražošanas nozarē, jo tie ir atkarīgi no visas darbības, gan tad, ja ražojumi ir paredzēti pašu vajadzībām, gan tad, ja tie pārdoti brīvā tirgū. Minētie faktori ir šādi: ražošanas apjoms, jauda, jaudas izmantojums, ieguldījumi, ienākumi no ieguldījumiem, nodarbinātība, ražīgums, krājumi un darbaspēka izmaksas. Attiecībā uz šiem faktoriem ir nodrošināta visas Savienības ražošanas nozares analīze, lai noteiktu Savienības ražošanas nozarei nodarītā kaitējuma pilnu ainu, jo konkrētos datus nevar nodalīt atsevišķi starp pārdošanu pašpatēriņa tirgū un pārdošanu brīvajā tirgū.

4.4.2.   Makroekonomiskie rādītāji

Makroekonomiskie rādītāji

4.4.2.1.   Saražotais apjoms, ražošanas jauda un jaudas izmantojums

| (87) | Savienības ražošanas kopapjoma, ražošanas jaudas un jaudas izmantojuma dinamika attiecīgajā periodā bija šāda.

  6. tabula.


  Ražošanas apjoms, ražošanas jauda un jaudas izmantojums | 2012. gads | 2013. gads | 2014. gads | IP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Ražošanas apjoms (tonnas) | 73 050 974 | 74 588 182 | 75 509 517 | 74 718 189 |
| Indekss (2012 = 100) | 100 | 102 | 103 | 102 |
| Ražošanas jauda (tonnas) | 102 247 218 | 100 667 836 | 100 040 917 | 98 093 841 |
| Indekss (2012 = 100) | 100 | 99 | 98 | 96 |
| Jaudas izmantojums | 71,4 % | 74,1 % | 75,5 % | 76,2 % |
| Avots: Eurofer atbildes uz anketas jautājumiem. |

(87)

Savienības ražošanas kopapjoma, ražošanas jaudas un jaudas izmantojuma dinamika attiecīgajā periodā bija šāda.

6. tabula.

6. tabula.

Ražošanas apjoms, ražošanas jauda un jaudas izmantojums

Ražošanas apjoms, ražošanas jauda un jaudas izmantojums

2012. gads

2013. gads

2014. gads

IP

Ražošanas apjoms (tonnas)

73 050 974

74 588 182

75 509 517

74 718 189

Indekss (2012 = 100)

Indekss (2012 = 100)

100

100

102

102

103

103

102

102

Ražošanas jauda (tonnas)

102 247 218

100 667 836

100 040 917

98 093 841

Indekss (2012 = 100)

Indekss (2012 = 100)

100

100

99

99

98

98

96

96

Jaudas izmantojums

71,4 %

74,1 %

75,5 %

76,2 %

Avots: Eurofer atbildes uz anketas jautājumiem.

Avots:

atbildes uz anketas jautājumiem.

| (88) | Attiecīgajā periodā Savienības ražošanas nozares ražošanas apjoms palielinājās par 2 %, lai gan viens Savienības ražotājs no Itālijas tajā pašā periodā ievērojami samazināja ražošanas apjomu (– 3 miljoni tonnu). |
| --- | --- |

(88)

Attiecīgajā periodā Savienības ražošanas nozares ražošanas apjoms palielinājās par 2 %, lai gan viens Savienības ražotājs no Itālijas tajā pašā periodā ievērojami samazināja ražošanas apjomu (– 3 miljoni tonnu).

| (89) | Paziņotie jaudas rādītāji attiecas uz tehnisko jaudu, kas nozīmē, ka ir ņemtas vērā nozarē par standartu pieņemtas korekcijas par uzstādīšanas laiku, apkopi, vājās vietas un citi ierastie pārtraukumi. Ražošanas jauda attiecīgajā periodā samazinājās saistībā ar ražošanas pārtraukšanu Beļģijā un Itālijā. |
| --- | --- |

(89)

Paziņotie jaudas rādītāji attiecas uz tehnisko jaudu, kas nozīmē, ka ir ņemtas vērā nozarē par standartu pieņemtas korekcijas par uzstādīšanas laiku, apkopi, vājās vietas un citi ierastie pārtraukumi. Ražošanas jauda attiecīgajā periodā samazinājās saistībā ar ražošanas pārtraukšanu Beļģijā un Itālijā.

| (90) | Jaudas izmantojuma rādītājs pieauga, jo nedaudz pieauga ražošanas apjoms, ko galvenokārt veicināja pašpatēriņa pieaugums (+ 4 %) un brīvā patēriņa pieaugums (+ 12 %), lai gan galvenokārt viens Savienības ražotājs no Itālijas ievērojami samazināja ražošanas apjomu. |
| --- | --- |

(90)

Jaudas izmantojuma rādītājs pieauga, jo nedaudz pieauga ražošanas apjoms, ko galvenokārt veicināja pašpatēriņa pieaugums (+ 4 %) un brīvā patēriņa pieaugums (+ 12 %), lai gan galvenokārt viens Savienības ražotājs no Itālijas ievērojami samazināja ražošanas apjomu.

4.4.2.2.   Pārdošanas apjoms un tirgus daļa

| (91) | Savienības ražošanas nozares pārdošanas apjoma un brīvā tirgus daļas dinamika attiecīgajā periodā bija šāda.

  7. tabula.


  Pārdošanas apjoms un tirgus daļa (brīvais tirgus) | 2012. gads | 2013. gads | 2014. gads | IP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Pārdošanas apjoms (t) | 27 273 319 | 27 468 243 | 27 910 748 | 27 327 906 |
| Indekss (2012 = 100) | 100 | 101 | 102 | 100 |
| Tirgus daļa | 86,8 % | 85,1 % | 84,2 % | 77,7 % |
| Indekss (2012 = 100) | 100 | 98 | 97 | 90 |
| Avots: Eurofer atbildes uz anketas jautājumiem un Eurostat dati. |

(91)

Savienības ražošanas nozares pārdošanas apjoma un brīvā tirgus daļas dinamika attiecīgajā periodā bija šāda.

7. tabula.

7. tabula.

Pārdošanas apjoms un tirgus daļa (brīvais tirgus)

Pārdošanas apjoms un tirgus daļa (brīvais tirgus)

2012. gads

2013. gads

2014. gads

IP

Pārdošanas apjoms (t)

27 273 319

27 468 243

27 910 748

27 327 906

Indekss (2012 = 100)

Indekss (2012 = 100)

100

100

101

101

102

102

100

100

Tirgus daļa

86,8 %

85,1 %

84,2 %

77,7 %

Indekss (2012 = 100)

Indekss (2012 = 100)

100

100

98

98

97

97

90

90

Avots: Eurofer atbildes uz anketas jautājumiem un Eurostat dati.

Avots:

atbildes uz anketas jautājumiem un Eurostat dati.

| (92) | Savienības ražošanas nozares pārdošanas apjoms Savienības tirgū attiecīgajā periodā bija salīdzinoši stabils, t. i., no 27 līdz 28 miljoniem tonnu. |
| --- | --- |

(92)

Savienības ražošanas nozares pārdošanas apjoms Savienības tirgū attiecīgajā periodā bija salīdzinoši stabils, t. i., no 27 līdz 28 miljoniem tonnu.

| (93) | Savienības ražošanas nozares tirgus daļa Savienības patēriņa ziņā attiecīgajā periodā samazinājās par vairāk nekā 9 procentu punktiem, t. i., no 86,8 % līdz 77,7 %. Savienības ražošanas nozares tirgus daļas sarukums būtiski pārsniedza tās pārdošanas rādītāju nelielo pieaugumu Savienības brīvajā tirgū. |
| --- | --- |

(93)

Savienības ražošanas nozares tirgus daļa Savienības patēriņa ziņā attiecīgajā periodā samazinājās par vairāk nekā 9 procentu punktiem, t. i., no 86,8 % līdz 77,7 %. Savienības ražošanas nozares tirgus daļas sarukums būtiski pārsniedza tās pārdošanas rādītāju nelielo pieaugumu Savienības brīvajā tirgū.

| (94) | Pašpatēriņa apjoma un tirgus daļas dinamika Savienības tirgus pašpatēriņa tirgū attiecīgajā periodā bija šāda.

  8. tabula.


  Pašpatēriņa apjoms Savienības tirgū un tirgus daļa | 2012. gads | 2013. gads | 2014. gads | IP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Pašpatēriņa apjoms Savienības tirgū (t) | 40 775 889 | 42 418 062 | 42 887 175 | 42 271 071 |
| Indekss (2012 = 100) | 100 | 104 | 105 | 104 |
| Savienības ražošanas nozares kopējais ražošanas apjoms (t) | 73 050 974 | 74 588 182 | 75 509 517 | 74 718 189 |
| % no pašpatēriņa apjoma salīdzinājumā ar kopējo ražošanas apjomu | 55,7 % | 56,7 % | 56,6 % | 56,4 % |
| Avots: Eurofer atbildes uz anketas jautājumiem un Eurostat dati. |

(94)

Pašpatēriņa apjoma un tirgus daļas dinamika Savienības tirgus pašpatēriņa tirgū attiecīgajā periodā bija šāda.

8. tabula.

8. tabula.

Pašpatēriņa apjoms Savienības tirgū un tirgus daļa

Pašpatēriņa apjoms Savienības tirgū un tirgus daļa

2012. gads

2013. gads

2014. gads

IP

Pašpatēriņa apjoms Savienības tirgū (t)

40 775 889

42 418 062

42 887 175

42 271 071

Indekss (2012 = 100)

Indekss (2012 = 100)

100

100

104

104

105

105

104

104

Savienības ražošanas nozares kopējais ražošanas apjoms (t)

73 050 974

74 588 182

75 509 517

74 718 189

% no pašpatēriņa apjoma salīdzinājumā ar kopējo ražošanas apjomu

55,7 %

56,7 %

56,6 %

56,4 %

Avots: Eurofer atbildes uz anketas jautājumiem un Eurostat dati.

Avots:

atbildes uz anketas jautājumiem un Eurostat dati

| (95) | Attiecīgajā periodā Savienības ražošanas nozares pašpatēriņa apjoms (ko veido izmantošana un pārdošana pašu vajadzībām Savienības tirgū) palielinājās par 4 %: no 40,7 miljoniem tonnu 2011. gadā līdz 42,2 miljoniem tonnu izmeklēšanas periodā. |
| --- | --- |

(95)

Attiecīgajā periodā Savienības ražošanas nozares pašpatēriņa apjoms (ko veido izmantošana un pārdošana pašu vajadzībām Savienības tirgū) palielinājās par 4 %: no 40,7 miljoniem tonnu 2011. gadā līdz 42,2 miljoniem tonnu izmeklēšanas periodā.

| (96) | Savienības ražošanas nozares pašpatēriņa tirgus daļa (izteikta procentos no kopējā ražošanas apjoma) attiecīgajā periodā bija stabila — no 55,7 % līdz 56,7 %. |
| --- | --- |

(96)

Savienības ražošanas nozares pašpatēriņa tirgus daļa (izteikta procentos no kopējā ražošanas apjoma) attiecīgajā periodā bija stabila — no 55,7 % līdz 56,7 %.

4.4.2.3.   Nodarbinātība un ražīgums

| (97) | Nodarbinātību aprēķināja, ņemot vērā tikai tos darbiniekus, kuri strādā tieši ar līdzīgo ražojumu dažādās Savienības ražotāju tērauda rūpnīcās. Šī metode nodrošināja precīzus datus, kurus ir salīdzinoši viegli noteikt. |
| --- | --- |

(97)

Nodarbinātību aprēķināja, ņemot vērā tikai tos darbiniekus, kuri strādā tieši ar līdzīgo ražojumu dažādās Savienības ražotāju tērauda rūpnīcās. Šī metode nodrošināja precīzus datus, kurus ir salīdzinoši viegli noteikt.

| (98) | Nodarbinātības un ražīguma dinamika attiecīgajā periodā bija šāda.

  9. tabula.


  Nodarbinātība un ražīgums | 2012. gads | 2013. gads | 2014. gads | IP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Nodarbināto skaits
  (pilna laika nodarbinātība/nodarbinātie) | 18 729 | 18 632 | 17 739 | 17 829 |
| Indekss (2012 = 100) | 100 | 99 | 95 | 95 |
| Ražīgums (tonnās uz nodarbināto) | 3 900 | 4 003 | 4 257 | 4 191 |
| Indekss (2012 = 100) | 100 | 103 | 109 | 107 |
| Avots: Eurofer atbildes uz anketas jautājumiem. |

(98)

Nodarbinātības un ražīguma dinamika attiecīgajā periodā bija šāda.

9. tabula.

9. tabula.

Nodarbinātība un ražīgums

Nodarbinātība un ražīgums

2012. gads

2013. gads

2014. gads

IP

Nodarbināto skaits

(pilna laika nodarbinātība/nodarbinātie)

18 729

18 632

17 739

17 829

Indekss (2012 = 100)

Indekss (2012 = 100)

100

100

99

99

95

95

95

95

Ražīgums (tonnās uz nodarbināto)

3 900

4 003

4 257

4 191

Indekss (2012 = 100)

Indekss (2012 = 100)

100

100

103

103

109

109

107

107

Avots: Eurofer atbildes uz anketas jautājumiem.

Avots:

atbildes uz anketas jautājumiem.

| (99) | Nodarbinātība attiecīgajā periodā Savienības ražošanas nozarē saruka, jo vajadzēja pazemināt ražošanas izmaksas un palielināt efektivitāti, ņemot vērā pieaugošo konkurenci tirgū Ķīnas un cita importa dēļ. Tādējādi attiecīgajā periodā darbaspēks saruka par 5 %, neņemot vērā netiešo nodarbinātību. Tāpēc un ņemot vērā nelielo ražošanas apjoma pieaugumu (+ 2 %) attiecīgajā periodā, Savienības ražošanas nozares darbaspēka ražīgums, izteikts ar ražošanas apjomu uz vienu nodarbināto gadā, palielinājās daudz straujāk (+ 7 %), nekā palielinājās faktiskais ražošanas apjoms. Tas liecina, ka Savienības ražošanas nozare vēlējās pielāgoties mainīgajiem tirgus apstākļiem, lai saglabātu konkurētspēju. |
| --- | --- |

(99)

Nodarbinātība attiecīgajā periodā Savienības ražošanas nozarē saruka, jo vajadzēja pazemināt ražošanas izmaksas un palielināt efektivitāti, ņemot vērā pieaugošo konkurenci tirgū Ķīnas un cita importa dēļ. Tādējādi attiecīgajā periodā darbaspēks saruka par 5 %, neņemot vērā netiešo nodarbinātību. Tāpēc un ņemot vērā nelielo ražošanas apjoma pieaugumu (+ 2 %) attiecīgajā periodā, Savienības ražošanas nozares darbaspēka ražīgums, izteikts ar ražošanas apjomu uz vienu nodarbināto gadā, palielinājās daudz straujāk (+ 7 %), nekā palielinājās faktiskais ražošanas apjoms. Tas liecina, ka Savienības ražošanas nozare vēlējās pielāgoties mainīgajiem tirgus apstākļiem, lai saglabātu konkurētspēju.

4.4.2.4.   Krājumi

| (100) | Savienības ražotāju krājumu apjoma dinamika attiecīgajā periodā bija šāda.

  10. tabula.


  Krājumi | 2012. gads | 2013. gads | 2014. gads | IP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Krājumi perioda beigās (t) | 2 908 745 | 2 646 989 | 2 653 224 | 2 798 420 |
| Indekss (2012 = 100) | 100 | 91 | 91 | 96 |
| Krājumi perioda beigās procentos no saražotā apjoma | 4,0 % | 3,5 % | 3,5 % | 3,7 % |
| Indekss (2012 = 100) | 100 | 89 | 88 | 94 |
| Avots: Eurofer atbildes uz anketas jautājumiem. |

(100)

Savienības ražotāju krājumu apjoma dinamika attiecīgajā periodā bija šāda.

10. tabula.

10. tabula.

Krājumi

Krājumi

2012. gads

2013. gads

2014. gads

IP

Krājumi perioda beigās (t)

2 908 745

2 646 989

2 653 224

2 798 420

Indekss (2012 = 100)

Indekss (2012 = 100)

100

100

91

91

91

91

96

96

Krājumi perioda beigās procentos no saražotā apjoma

4,0 %

3,5 %

3,5 %

3,7 %

Indekss (2012 = 100)

Indekss (2012 = 100)

100

100

89

89

88

88

94

94

Avots: Eurofer atbildes uz anketas jautājumiem.

Avots:

atbildes uz anketas jautājumiem.

| (101) | Attiecīgajā periodā krājumi perioda beigās bija nedaudz sarukuši. Vairums līdzīgo ražojumu Savienības ražošanas nozarē tiek saražoti atbilstoši konkrētiem lietotāju pasūtījumiem. Tāpēc krājumus neuzskata par būtisku šai nozarei izraisītā kaitējuma iemeslu. Tas apstiprinājās arī, analizējot krājumu izmaiņas perioda beigās, kas izteiktas procentos no ražošanas apjoma. Kā minēts iepriekš, šis rādītājs bija salīdzinoši stabils, proti, aptuveni 3,5 %–4 % no ražošanas apjoma. |
| --- | --- |

(101)

Attiecīgajā periodā krājumi perioda beigās bija nedaudz sarukuši. Vairums līdzīgo ražojumu Savienības ražošanas nozarē tiek saražoti atbilstoši konkrētiem lietotāju pasūtījumiem. Tāpēc krājumus neuzskata par būtisku šai nozarei izraisītā kaitējuma iemeslu. Tas apstiprinājās arī, analizējot krājumu izmaiņas perioda beigās, kas izteiktas procentos no ražošanas apjoma. Kā minēts iepriekš, šis rādītājs bija salīdzinoši stabils, proti, aptuveni 3,5 %–4 % no ražošanas apjoma.

4.4.2.5.   Dempinga starpības lielums

| (102) | Visas dempinga starpības ievērojami pārsniedza de minimis līmeni. Ņemot vērā attiecīgās valsts importa apjomu un cenas, faktisko lielo dempinga starpību lieluma ietekme uz Savienības ražošanas nozari nebija nebūtiska. |
| --- | --- |

(102)

Visas dempinga starpības ievērojami pārsniedza de minimis līmeni. Ņemot vērā attiecīgās valsts importa apjomu un cenas, faktisko lielo dempinga starpību lieluma ietekme uz Savienības ražošanas nozari nebija nebūtiska.

de minimis

4.4.2.6.   Izaugsme

| (103) | Attiecīgajā periodā Savienības patēriņš (brīvajā tirgū) palielinājās aptuveni par 12 %, savukārt Savienības ražošanas nozares pārdošanas apjoms Savienības tirgū bija stabils. Tādējādi Savienības ražošanas nozare zaudēja tirgus daļu pretstatā importa no attiecīgās valsts tirgus daļai, kas attiecīgajā periodā ievērojami pieauga. |
| --- | --- |

(103)

Attiecīgajā periodā Savienības patēriņš (brīvajā tirgū) palielinājās aptuveni par 12 %, savukārt Savienības ražošanas nozares pārdošanas apjoms Savienības tirgū bija stabils. Tādējādi Savienības ražošanas nozare zaudēja tirgus daļu pretstatā importa no attiecīgās valsts tirgus daļai, kas attiecīgajā periodā ievērojami pieauga.

4.4.3.   Mikroekonomiskie rādītāji

Mikroekonomiskie rādītāji

4.4.3.1.   Cenas un tās ietekmējošie faktori

| (104) | Savienības ražotāju vidējās svērtās vienības pārdošanas cenu dinamika brīvajā tirgū Savienībā attiecīgajā periodā bija šāda.

  11. tabula.


  Pārdošanas cenas brīvajā tirgū Savienībā | 2012. gads | 2013. gads | 2014. gads | IP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Pārdošanas cena (EUR/t) | 553 | 498 | 471 | 427 |
| Indekss (2012 = 100) | 100 | 90 | 85 | 77 |
| Vienības ražošanas izmaksas (EUR/t) | 572 | 511 | 469 | 431 |
| Indekss (2012 = 100) | 100 | 89 | 82 | 75 |
| Avots: izlasē iekļauto Savienības ražotāju atbildes uz anketas jautājumiem. |

(104)

Savienības ražotāju vidējās svērtās vienības pārdošanas cenu dinamika brīvajā tirgū Savienībā attiecīgajā periodā bija šāda.

11. tabula.

11. tabula.

Pārdošanas cenas brīvajā tirgū Savienībā

Pārdošanas cenas brīvajā tirgū Savienībā

2012. gads

2013. gads

2014. gads

IP

Pārdošanas cena (EUR/t)

553

498

471

427

Indekss (2012 = 100)

Indekss (2012 = 100)

100

100

90

90

85

85

77

77

Vienības ražošanas izmaksas (EUR/t)

572

511

469

431

Indekss (2012 = 100)

Indekss (2012 = 100)

100

100

89

89

82

82

75

75

Avots: izlasē iekļauto Savienības ražotāju atbildes uz anketas jautājumiem.

Avots:

| (105) | Iepriekšējā tabulā ir parādīta vienības pārdošanas cenu attīstība Savienības brīvajā tirgū salīdzinājumā ar atbilstošajām ražošanas izmaksām. Pārdošanas cenas vidēji ir bijušas zemākas nekā vienības ražošanas izmaksas, izņemot 2014. gadu, kad tirgus sāka pieaugt un Ķīnas importa tirgus daļa bija mazāka nekā izmeklēšanas periodā. |
| --- | --- |

(105)

Iepriekšējā tabulā ir parādīta vienības pārdošanas cenu attīstība Savienības brīvajā tirgū salīdzinājumā ar atbilstošajām ražošanas izmaksām. Pārdošanas cenas vidēji ir bijušas zemākas nekā vienības ražošanas izmaksas, izņemot 2014. gadu, kad tirgus sāka pieaugt un Ķīnas importa tirgus daļa bija mazāka nekā izmeklēšanas periodā.

| (106) | Eurozonas parādu krīzes sekas 2012. un 2013. gadā un tērauda pieprasījuma samazināšanās 2012. gadā negatīvi ietekmēja Savienības ražošanas nozares darbības rādītājus. 2014. gadā un 2015. gada pirmajā pusē Savienības ražošanas nozare sāka atlabt, ņemot vērā ieguldīto lielo darbu, lai saglabātu konkurētspēju, it īpaši palielinot Savienības ražošanas nozares darbaspēka ražīgumu, kā minēts 99. apsvērumā, tādējādi uzlabojot ražīgumu un jaudas izmantojumu. |
| --- | --- |

(106)

Eurozonas parādu krīzes sekas 2012. un 2013. gadā un tērauda pieprasījuma samazināšanās 2012. gadā negatīvi ietekmēja Savienības ražošanas nozares darbības rādītājus. 2014. gadā un 2015. gada pirmajā pusē Savienības ražošanas nozare sāka atlabt, ņemot vērā ieguldīto lielo darbu, lai saglabātu konkurētspēju, it īpaši palielinot Savienības ražošanas nozares darbaspēka ražīgumu, kā minēts 99. apsvērumā, tādējādi uzlabojot ražīgumu un jaudas izmantojumu.

| (107) | Neskatoties uz šiem pasākumiem, ražošanas izmaksas joprojām kopumā bija augstākas nekā krītošās pārdošanas cenas, un, lai ierobežotu tirgus daļas zudumu, Savienības ražotāji ievēroja cenu samazināšanās spirāli un ievērojami pazemināja pārdošanas cenas, it īpaši 2015. gadā. Tā kā attiecīgais ražojums ir prece, Savienības ražotājiem bija jāievēro cenu samazināšanās spirāle. |
| --- | --- |

(107)

Neskatoties uz šiem pasākumiem, ražošanas izmaksas joprojām kopumā bija augstākas nekā krītošās pārdošanas cenas, un, lai ierobežotu tirgus daļas zudumu, Savienības ražotāji ievēroja cenu samazināšanās spirāli un ievērojami pazemināja pārdošanas cenas, it īpaši 2015. gadā. Tā kā attiecīgais ražojums ir prece, Savienības ražotājiem bija jāievēro cenu samazināšanās spirāle.

| (108) | Izlasē iekļautie ražotāji pašpatēriņam paredzētus konkrētus karsti velmētus plakanus dzelzs, neleģētā tērauda vai cita leģētā tērauda velmējumus nodeva vai piegādāja par transfertcenām, izmantojot dažādas cenu noteikšanas politikas (izmaksas, pilna pašizmaksa, tirgus cena). Tāpēc nevar izdarīt jēgpilnus secinājumus no cenu attīstības saistībā ar izmantošanu pašu vajadzībām. |
| --- | --- |

(108)

Izlasē iekļautie ražotāji pašpatēriņam paredzētus konkrētus karsti velmētus plakanus dzelzs, neleģētā tērauda vai cita leģētā tērauda velmējumus nodeva vai piegādāja par transfertcenām, izmantojot dažādas cenu noteikšanas politikas (izmaksas, pilna pašizmaksa, tirgus cena). Tāpēc nevar izdarīt jēgpilnus secinājumus no cenu attīstības saistībā ar izmantošanu pašu vajadzībām.

4.4.3.2.   Darbaspēka izmaksas

| (109) | Savienības ražotāju vidējo darbaspēka izmaksu dinamika attiecīgajā periodā bija šāda.

  12. tabula.


  Vidējās darbaspēka izmaksas par vienu nodarbināto | 2012. gads | 2013. gads | 2014. gads | IP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Vidējās darbaspēka izmaksas par vienu nodarbināto (EUR) | 63 722 | 63 374 | 66 039 | 66 023 |
| Indekss (2011 = 100) | 100 | 99 | 104 | 104 |
| Avots: izlasē iekļauto Savienības ražotāju atbildes uz anketas jautājumiem. |

(109)

Savienības ražotāju vidējo darbaspēka izmaksu dinamika attiecīgajā periodā bija šāda.

12. tabula.

12. tabula.

Vidējās darbaspēka izmaksas par vienu nodarbināto

Vidējās darbaspēka izmaksas par vienu nodarbināto

2012. gads

2013. gads

2014. gads

IP

Vidējās darbaspēka izmaksas par vienu nodarbināto (EUR)

63 722

63 374

66 039

66 023

Indekss (2011 = 100)

Indekss (2011 = 100)

100

100

99

99

104

104

104

104

Avots: izlasē iekļauto Savienības ražotāju atbildes uz anketas jautājumiem.

Avots:

| (110) | Attiecīgajā periodā vidējā alga uz vienu nodarbināto paaugstinājās par 4 %. |
| --- | --- |

(110)

Attiecīgajā periodā vidējā alga uz vienu nodarbināto paaugstinājās par 4 %.

4.4.3.3.   Rentabilitāte, naudas plūsma, ieguldījumi, ienākums no ieguldījumiem un spēja piesaistīt kapitālu

| (111) | Savienības ražotāju rentabilitātes, naudas plūsmas, ieguldījumu un ienākuma no ieguldījumiem dinamika attiecīgajā periodā bija šāda.

  13. tabula.


  Rentabilitāte, naudas plūsma, ieguldījumi un ienākums no ieguldījumiem | 2012. gads | 2013. gads | 2014. gads | IP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Pārdošanas rentabilitāte Savienībā brīvajā tirgū (% no pārdošanas apgrozījuma) | – 3,3 % | – 2,7 % | 0,4 % | – 0,8 % |
| Naudas plūsma (tūkstošos EUR) | 150 190 | 139 285 | 221 982 | 122 723 |
| Indekss (2012 = 100) | 100 | 93 | 148 | 82 |
| Ieguldījumi (tūkstošos EUR) | 334 789 | 256 013 | 289 581 | 291 771 |
| Indekss (2012 = 100) | 100 | 76 | 86 | 87 |
| Ienākums no ieguldījumiem | – 4,5 % | – 3,5 % | 0,5 % | – 1,0 % |
| Avots: izlasē iekļauto Savienības ražotāju atbildes uz anketas jautājumiem. |

(111)

Savienības ražotāju rentabilitātes, naudas plūsmas, ieguldījumu un ienākuma no ieguldījumiem dinamika attiecīgajā periodā bija šāda.

13. tabula.

13. tabula.

Rentabilitāte, naudas plūsma, ieguldījumi un ienākums no ieguldījumiem

Rentabilitāte, naudas plūsma, ieguldījumi un ienākums no ieguldījumiem

2012. gads

2013. gads

2014. gads

IP

Pārdošanas rentabilitāte Savienībā brīvajā tirgū (% no pārdošanas apgrozījuma)

– 3,3 %

– 2,7 %

0,4 %

– 0,8 %

Naudas plūsma (tūkstošos EUR)

150 190

139 285

221 982

122 723

Indekss (2012 = 100)

Indekss (2012 = 100)

100

100

93

93

148

148

82

82

Ieguldījumi (tūkstošos EUR)

334 789

256 013

289 581

291 771

Indekss (2012 = 100)

Indekss (2012 = 100)

100

100

76

76

86

86

87

87

Ienākums no ieguldījumiem

– 4,5 %

– 3,5 %

0,5 %

– 1,0 %

Avots: izlasē iekļauto Savienības ražotāju atbildes uz anketas jautājumiem.

Avots:

| (112) | Komisija Savienības ražotāju rentabilitāti noteica, tīros zaudējumus pirms nodokļu samaksas no līdzīgā ražojuma pārdošanas brīvajā tirgū Savienībā izsakot procentos no šīs pārdošanas apgrozījuma. |
| --- | --- |

(112)

Komisija Savienības ražotāju rentabilitāti noteica, tīros zaudējumus pirms nodokļu samaksas no līdzīgā ražojuma pārdošanas brīvajā tirgū Savienībā izsakot procentos no šīs pārdošanas apgrozījuma.

| (113) | Rentabilitātes dinamika visā attiecīgajā periodā bija negatīva: zaudējumi bija radušies visos trijos gados, izņemot 2014. gadu. Tā kā zaudējumi 2012. un 2013. gadā daļēji ir saistīti ar eurozonas parādu krīzi (un 2012. gadā — ar tērauda pieprasījuma samazināšanos), Savienības ražotāji varēja daļēji atlabt 2014. gadā un 2015. gada pirmajā pusē. |
| --- | --- |

(113)

Rentabilitātes dinamika visā attiecīgajā periodā bija negatīva: zaudējumi bija radušies visos trijos gados, izņemot 2014. gadu. Tā kā zaudējumi 2012. un 2013. gadā daļēji ir saistīti ar eurozonas parādu krīzi (un 2012. gadā — ar tērauda pieprasījuma samazināšanos), Savienības ražotāji varēja daļēji atlabt 2014. gadā un 2015. gada pirmajā pusē.

| (114) | Neto naudas plūsma ir Savienības ražotāju spēja pašfinansēt savu darbību. Neto naudas plūsmas tendence attiecīgajā periodā ievērojami atšķiras, taču kopumā saglabājas pozitīva, galvenokārt bezskaidras naudas izdevumu, piemēram, norakstīšanas, dēļ. |
| --- | --- |

(114)

Neto naudas plūsma ir Savienības ražotāju spēja pašfinansēt savu darbību. Neto naudas plūsmas tendence attiecīgajā periodā ievērojami atšķiras, taču kopumā saglabājas pozitīva, galvenokārt bezskaidras naudas izdevumu, piemēram, norakstīšanas, dēļ.

| (115) | Tā kā kopumā ienākums no ieguldījumiem visos gados, izņemot 2014. gadu, bija negatīvs, Savienības ražošanas nozare laikā no 2012. gada līdz 2015. gadam samazināja ieguldījumus par 13 %. Spēju piesaistīt kapitālu ietekmēja zaudējumi attiecīgajā periodā, kurus apliecina ieguldījumu samazināšanās. |
| --- | --- |

(115)

Tā kā kopumā ienākums no ieguldījumiem visos gados, izņemot 2014. gadu, bija negatīvs, Savienības ražošanas nozare laikā no 2012. gada līdz 2015. gadam samazināja ieguldījumus par 13 %. Spēju piesaistīt kapitālu ietekmēja zaudējumi attiecīgajā periodā, kurus apliecina ieguldījumu samazināšanās.

| (116) | Visbeidzot, nākošajā tabulā ir 2015. gada sadalījums pa ceturkšņiem, jo sūdzības iesniedzējs sūdzībā apgalvoja, ka 2015. gada otrajā pusē notikusi ievērojama pasliktināšanās. Tabulā ietvertie dati tiešām apstiprina rentabilitātes un pārdošanas neto vērtības ievērojamu pasliktināšanos 2015. gada otrajā pusē, jo turpināja samazināties pārdošanas cenas Savienības brīvajā tirgū.

  14. tabula


  Izlasē iekļauto Savienības ražotāju rentabilitāte pa ceturkšņiem










  2015. gada ceturksnis | Uzņēmumu rentabilitāte (zaudējumi) ceturksnī (miljonos EUR) | Neto pārdošanas cena par tonnu | Neto pārdošana brīvajā tirgū
  (miljonos EUR) | Rentabilitāte procentos |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Pirmais | 37,98 | 444,71 | 1 073,34 | 3,5 % |
| Otrais | 22,78 | 436,19 | 1 001,60 | 2,3 % |
| Trešais | – 22,92 | 426,36 | 857,49 | – 2,7 % |
| Ceturtais | – 69,80 | 392,92 | 699,47 | – 10,0 % |
| Kopā | – 31,9 | 427,2 | 3 631,9 | – 0,8 % |
| Avots: izlasē iekļauto Savienības ražotāju atbildes uz anketas jautājumiem. |

(116)

Visbeidzot, nākošajā tabulā ir 2015. gada sadalījums pa ceturkšņiem, jo sūdzības iesniedzējs sūdzībā apgalvoja, ka 2015. gada otrajā pusē notikusi ievērojama pasliktināšanās. Tabulā ietvertie dati tiešām apstiprina rentabilitātes un pārdošanas neto vērtības ievērojamu pasliktināšanos 2015. gada otrajā pusē, jo turpināja samazināties pārdošanas cenas Savienības brīvajā tirgū.

14. tabula

14. tabula

Izlasē iekļauto Savienības ražotāju rentabilitāte pa ceturkšņiem

Izlasē iekļauto Savienības ražotāju rentabilitāte pa ceturkšņiem

2015. gada ceturksnis

Uzņēmumu rentabilitāte (zaudējumi) ceturksnī (miljonos EUR)

Neto pārdošanas cena par tonnu

Neto pārdošana brīvajā tirgū

(miljonos EUR)

Rentabilitāte procentos

Pirmais

37,98

444,71

1 073,34

3,5 %

Otrais

22,78

436,19

1 001,60

2,3 %

Trešais

– 22,92

426,36

857,49

– 2,7 %

Ceturtais

– 69,80

392,92

699,47

– 10,0 %

Kopā

– 31,9

427,2

3 631,9

– 0,8 %

Avots: izlasē iekļauto Savienības ražotāju atbildes uz anketas jautājumiem.

Avots:

4.4.4.   Secinājums par būtisku kaitējumu

Secinājums par būtisku kaitējumu

| (117) | No vienas puses, Savienības ražošanas nozare kopumā varēja nedaudz palielināt savu ražošanas apjomu ( lai gan galvenokārt viens liels Savienības ražotājs no Itālijas ievērojami samazināja ražošanas apjomu) un uzlabot jaudas izmantojuma rādītāju, jo pieauga pašpatēriņš un brīvais patēriņš. Tā arī veica konkrētus pasākumus, lai uzlabotu efektivitāti, cieši uzraugot ražošanas izmaksas (galvenokārt izejmateriālu) un palielinot ražošanas apjomu uz vienu nodarbināto. Tādējādi ražošanas izmaksas samazinājās par 25 %. Turklāt naudas plūsma visā attiecīgajā periodā saglabājās pozitīva. Izlasē iekļautie Savienības ražotāji attiecīgajā periodā ik gadu joprojām varēja veikt ieguldījumus aptuveni 250–330 miljonu euro apmērā. |
| --- | --- |

(117)

No vienas puses, Savienības ražošanas nozare kopumā varēja nedaudz palielināt savu ražošanas apjomu ( lai gan galvenokārt viens liels Savienības ražotājs no Itālijas ievērojami samazināja ražošanas apjomu) un uzlabot jaudas izmantojuma rādītāju, jo pieauga pašpatēriņš un brīvais patēriņš. Tā arī veica konkrētus pasākumus, lai uzlabotu efektivitāti, cieši uzraugot ražošanas izmaksas (galvenokārt izejmateriālu) un palielinot ražošanas apjomu uz vienu nodarbināto. Tādējādi ražošanas izmaksas samazinājās par 25 %. Turklāt naudas plūsma visā attiecīgajā periodā saglabājās pozitīva. Izlasē iekļautie Savienības ražotāji attiecīgajā periodā ik gadu joprojām varēja veikt ieguldījumus aptuveni 250–330 miljonu euro apmērā.

| (118) | No otras puses, neskatoties uz darbu, ko Savienības ražošanas nozare attiecīgajā periodā paveica, lai uzlabotu vispārējos darbības rādītājus, citi kaitējuma rādītāji liecina par situācijas pasliktināšanos brīvajā tirgū. Izņemot 2014. gadu un 2015. gada sākumu, kad Savienības ražošanas nozare sāka nedaudz atlabt, zaudējumi radās visā attiecīgajā periodā un 2015. gada otrajā pusē sasniedza neilgtspējīgu līmeni. Neskatoties uz to, ka pārdošanas apjomi Savienības brīvajā tirgū bija salīdzinoši stabili, Savienības ražošanas nozare zaudēja tirgus daļu un tai bija jāsamazina ieguldījumi, ņemot vērā negatīvo ienākumu no ieguldījumiem. |
| --- | --- |

(118)

No otras puses, neskatoties uz darbu, ko Savienības ražošanas nozare attiecīgajā periodā paveica, lai uzlabotu vispārējos darbības rādītājus, citi kaitējuma rādītāji liecina par situācijas pasliktināšanos brīvajā tirgū. Izņemot 2014. gadu un 2015. gada sākumu, kad Savienības ražošanas nozare sāka nedaudz atlabt, zaudējumi radās visā attiecīgajā periodā un 2015. gada otrajā pusē sasniedza neilgtspējīgu līmeni. Neskatoties uz to, ka pārdošanas apjomi Savienības brīvajā tirgū bija salīdzinoši stabili, Savienības ražošanas nozare zaudēja tirgus daļu un tai bija jāsamazina ieguldījumi, ņemot vērā negatīvo ienākumu no ieguldījumiem.

| (119) | Ņemot vērā iepriekš minēto, šajā posmā tiek secināts, ka iepriekš minētie dati liecina, ka Savienības ražošanas nozares stāvoklis izmeklēšanas perioda beigās ir bijis novājināts, taču ne tādā mērā, ka Savienības ražošanas nozarei attiecīgajā periodā būtu nodarīts būtisks kaitējums pamatregulas 3. panta 5. punkta nozīmē. |
| --- | --- |

(119)

Ņemot vērā iepriekš minēto, šajā posmā tiek secināts, ka iepriekš minētie dati liecina, ka Savienības ražošanas nozares stāvoklis izmeklēšanas perioda beigās ir bijis novājināts, taču ne tādā mērā, ka Savienības ražošanas nozarei attiecīgajā periodā būtu nodarīts būtisks kaitējums pamatregulas 3. panta 5. punkta nozīmē.

5.   KAITĒJUMA DRAUDI

KAITĒJUMA DRAUDI

5.1.   Ievads

Ievads

| (120) | Analīzē par būtiska kaitējuma draudiem Savienības ražošanas nozarei saskaņā ar 3. panta 9. punkta otro daļu turpmāk minētajos apsvērumos ir ņemti vērā šādi faktori:






  i) | ievērojams importa par dempinga cenām pieauguma temps Savienības tirgū, kas norāda uz ievērojamu importa pieauguma iespējamību; |
| --- | --- | --- |

(120)

Analīzē par būtiska kaitējuma draudiem Savienības ražošanas nozarei saskaņā ar 3. panta 9. punkta otro daļu turpmāk minētajos apsvērumos ir ņemti vērā šādi faktori:

i)

ievērojams importa par dempinga cenām pieauguma temps Savienības tirgū, kas norāda uz ievērojamu importa pieauguma iespējamību;

| ii) | tas, vai ražotājam eksportētājam ir pietiekami liela brīvā jauda vai šādas jaudas nenovēršams un ievērojams pieaugums, kas liecina par ievērojamu eksporta par dempinga cenām palielināšanās iespējamību uz Savienību, ņemot vērā arī citu eksporta tirgu pieejamību, kas varētu absorbēt jebkuru papildu eksportu; |
| --- | --- |

ii)

tas, vai ražotājam eksportētājam ir pietiekami liela brīvā jauda vai šādas jaudas nenovēršams un ievērojams pieaugums, kas liecina par ievērojamu eksporta par dempinga cenām palielināšanās iespējamību uz Savienību, ņemot vērā arī citu eksporta tirgu pieejamību, kas varētu absorbēt jebkuru papildu eksportu;

| iii) | tas, vai imports ienāk Savienībā par cenām, kas ievērojami samazinātu cenas vai kavētu cenu palielināšanos, kura citādi būtu notikusi, un, iespējams, palielinātu pieprasījumu pēc turpmāka importa; un |
| --- | --- |

iii)

tas, vai imports ienāk Savienībā par cenām, kas ievērojami samazinātu cenas vai kavētu cenu palielināšanos, kura citādi būtu notikusi, un, iespējams, palielinātu pieprasījumu pēc turpmāka importa; un

| iv) | krājumu līmenis. |
| --- | --- |

iv)

krājumu līmenis.

| (121) | Kā norādīts 3. panta 9. punkta otrās daļas formulējumā “šādi faktori”, papildus iepriekš minētajiem četriem faktoriem var analizēt arī citus faktorus, lai noteiktu kaitējuma draudus. Komisija it īpaši analizēja sīkāk tādus faktorus kā rentabilitāte un saņemtie pasūtījumi, par kuriem tai bija pieejami dati par izmeklēšanas periodu un laiku pēc izmeklēšanas perioda. |
| --- | --- |

(121)

Kā norādīts 3. panta 9. punkta otrās daļas formulējumā “šādi faktori”, papildus iepriekš minētajiem četriem faktoriem var analizēt arī citus faktorus, lai noteiktu kaitējuma draudus. Komisija it īpaši analizēja sīkāk tādus faktorus kā rentabilitāte un saņemtie pasūtījumi, par kuriem tai bija pieejami dati par izmeklēšanas periodu un laiku pēc izmeklēšanas perioda.

| (122) | Par attiecīgo periodu Komisija vēlreiz pārskatīja datus, kas savākti 2012.–2015. gadā, jo ir nepieciešams izprast Savienības ražošanas nozares pašreizējo stāvokli, lai varētu noteikt, vai ir kaitējuma draudi Savienības ražošanas nozarei (11). Pēc tam Komisija veica uz nākotni vērstu analīzi par visiem faktoriem. Turklāt Komisijai izdevās apkopot datus par importu par dempinga cenām, Ķīnas ražošanas jaudu un importa cenām laikā no 2016. gada janvāra līdz jūnijam, lai apstiprinātu vai atzītu par nederīgām prognozes, kā to ir noteikusi Tiesa (12). Tomēr par rentabilitāti un saņemtajiem pasūtījumiem nebija pieejami visaptveroši dati par laiku no 2016. gada janvāra līdz jūnijam, bet tikai daļēji dati par laiku līdz 2016. gada marts beigām. Par krājumu līmeni nebija atrodami visaptveroši dati par laiku līdz 2016. gada jūnija beigām, it īpaši par Savienības ražošanas nozari. Tomēr šie dati tiks atjaunināti pēc šīs regulas publicēšanas un, ja iespējams, tiks analizēti arī citi faktori. Šajā posmā dati par rentabilitāti, saņemtajiem pasūtījumiem un krājumu līmeni bija vislabākie pieejamie dati. |
| --- | --- |

(122)

Par attiecīgo periodu Komisija vēlreiz pārskatīja datus, kas savākti 2012.–2015. gadā, jo ir nepieciešams izprast Savienības ražošanas nozares pašreizējo stāvokli, lai varētu noteikt, vai ir kaitējuma draudi Savienības ražošanas nozarei (11). Pēc tam Komisija veica uz nākotni vērstu analīzi par visiem faktoriem. Turklāt Komisijai izdevās apkopot datus par importu par dempinga cenām, Ķīnas ražošanas jaudu un importa cenām laikā no 2016. gada janvāra līdz jūnijam, lai apstiprinātu vai atzītu par nederīgām prognozes, kā to ir noteikusi Tiesa (12). Tomēr par rentabilitāti un saņemtajiem pasūtījumiem nebija pieejami visaptveroši dati par laiku no 2016. gada janvāra līdz jūnijam, bet tikai daļēji dati par laiku līdz 2016. gada marts beigām. Par krājumu līmeni nebija atrodami visaptveroši dati par laiku līdz 2016. gada jūnija beigām, it īpaši par Savienības ražošanas nozari. Tomēr šie dati tiks atjaunināti pēc šīs regulas publicēšanas un, ja iespējams, tiks analizēti arī citi faktori. Šajā posmā dati par rentabilitāti, saņemtajiem pasūtījumiem un krājumu līmeni bija vislabākie pieejamie dati.

11

12

| (123) | Visbeidzot, pamatregulas 3. panta 9. punkta pirmās daļas otrajā teikumā ir noteikts, ka izmaiņām apstākļos ir jābūt skaidri paredzamām un nenovēršamām. |
| --- | --- |

(123)

Visbeidzot, pamatregulas 3. panta 9. punkta pirmās daļas otrajā teikumā ir noteikts, ka izmaiņām apstākļos ir jābūt skaidri paredzamām un nenovēršamām.

5.2.   Kaitējuma draudi

Kaitējuma draudi

5.2.1.   Ievērojams importa par dempinga cenām pieauguma temps Savienības tirgū, kas norāda uz ievērojamu importa pieauguma iespējamību

Ievērojams importa par dempinga cenām pieauguma temps Savienības tirgū, kas norāda uz ievērojamu importa pieauguma iespējamību

| (124) | Imports no attiecīgās valsts laikā no 2012. gada līdz izmeklēšanas periodam būtiski palielinājās no 246 720 tonnām līdz 1 519 304 tonnām, kā norādīts iepriekš 76. apsvērumā. Minētais imports konsekventi notika par arvien zemākām cenām. Tas, ka minētā Ķīnas importa par dempinga cenām tirgus daļa ievērojami palielinājās (+ 550 %), apstiprina, ka minētā importa dinamiku neizraisīja tikai pieprasījuma pieaugums vien (+ 12 %). Ķīnas ražotāji eksportētāji ir iespiedušies jaunā tirgū un ieguvuši tirgus daļas ar importu par zemām cenām uz citu ekonomikas dalībnieku, arī Savienības ražotāju, rēķina. Ķīnas importa apjoms vēl vairāk palielinājās (par 8,5 %) 2016. gada pirmajā pusē (773 275 tonnas) (avots: Eurostat), salīdzinot ar 2015. gada pirmo pusi (712 390 tonnas). Pieejamie dati liecina, ka attiecīgajā periodā ne tikai būtiski palielinājās Ķīnas importa par dempinga cenām, bet šī tendence netika apturēta vai pavērsta pretējā virzienā arī laikā pēc izmeklēšanas perioda. |
| --- | --- |

(124)

Imports no attiecīgās valsts laikā no 2012. gada līdz izmeklēšanas periodam būtiski palielinājās no 246 720 tonnām līdz 1 519 304 tonnām, kā norādīts iepriekš 76. apsvērumā. Minētais imports konsekventi notika par arvien zemākām cenām. Tas, ka minētā Ķīnas importa par dempinga cenām tirgus daļa ievērojami palielinājās (+ 550 %), apstiprina, ka minētā importa dinamiku neizraisīja tikai pieprasījuma pieaugums vien (+ 12 %). Ķīnas ražotāji eksportētāji ir iespiedušies jaunā tirgū un ieguvuši tirgus daļas ar importu par zemām cenām uz citu ekonomikas dalībnieku, arī Savienības ražotāju, rēķina. Ķīnas importa apjoms vēl vairāk palielinājās (par 8,5 %) 2016. gada pirmajā pusē (773 275 tonnas) (avots: Eurostat), salīdzinot ar 2015. gada pirmo pusi (712 390 tonnas). Pieejamie dati liecina, ka attiecīgajā periodā ne tikai būtiski palielinājās Ķīnas importa par dempinga cenām, bet šī tendence netika apturēta vai pavērsta pretējā virzienā arī laikā pēc izmeklēšanas perioda.

Eurostat

5.2.2.   Pietiekami liela brīvā jauda

Pietiekami liela brīvā jauda

5.2.2.1.   Jauda ĶTR (neapstrādāts tērauds un līdzīgais ražojums)

| (125) | Informācija, kas pieejama par Ķīnas neapstrādāta tērauda ražošanas jaudu, liecina, ka Ķīnas tērauda ražošanas jauda ir strauji augusi jau ilgu laiku. Ņemot vērā, ka ĶTR 2004. gadā saražoja 25,6 % no kopējā neapstrādāta tērauda ražošanas apjoma pasaulē (13), 2015. gadā tā gandrīz divkāršoja savu faktisko ražošanas apjomu un saražoja 50,3 %. Šajā sakarā Komisijas paziņojumā par tērauda rūpniecību ir teikts: “.. ievērojami ir pieaudzis neizmantotās ražošanas jaudas īpatsvars vairākās trešās valstīs, īpaši Ķīnā. Ražošanas jaudas pārpalikums Ķīnā vien tiek lēsts aptuveni 350 miljonu tonnu apmērā, kas ir gandrīz divreiz vairāk par Savienības ikgadējo ražošanas apjomu.” (14) |
| --- | --- |

(125)

Informācija, kas pieejama par Ķīnas neapstrādāta tērauda ražošanas jaudu, liecina, ka Ķīnas tērauda ražošanas jauda ir strauji augusi jau ilgu laiku. Ņemot vērā, ka ĶTR 2004. gadā saražoja 25,6 % no kopējā neapstrādāta tērauda ražošanas apjoma pasaulē (13), 2015. gadā tā gandrīz divkāršoja savu faktisko ražošanas apjomu un saražoja 50,3 %. Šajā sakarā Komisijas paziņojumā par tērauda rūpniecību ir teikts: “.. ievērojami ir pieaudzis neizmantotās ražošanas jaudas īpatsvars vairākās trešās valstīs, īpaši Ķīnā. Ražošanas jaudas pārpalikums Ķīnā vien tiek lēsts aptuveni 350 miljonu tonnu apmērā, kas ir gandrīz divreiz vairāk par Savienības ikgadējo ražošanas apjomu.” (14)

13

14

| (126) | Šajā sakarā ESAO aprēķināja, ka 2014. gadā Ķīnas kopējā tērauda ražošanas jauda bijusi 1 140 miljoni tonnu (15), bet Ķīnas faktiskais ražošanas apjoms bijis 822,8 miljoni tonnu (16). Tādējādi pieejamais Ķīnas jaudas pārpalikums noteikti pārsniedz 300 miljonus tonnu. |
| --- | --- |

(126)

Šajā sakarā ESAO aprēķināja, ka 2014. gadā Ķīnas kopējā tērauda ražošanas jauda bijusi 1 140 miljoni tonnu (15), bet Ķīnas faktiskais ražošanas apjoms bijis 822,8 miljoni tonnu (16). Tādējādi pieejamais Ķīnas jaudas pārpalikums noteikti pārsniedz 300 miljonus tonnu.

15

16

| (127) | Šāds tērauda ražošanas jaudas pārpalikums neatbilst arī pieprasījumam pēc līdzīgā ražojuma ĶTR vai citās valstīs. Saskaņā ar nesen publicētu ESAO pētījumu (17) pieprasījuma pieaugums pasaules tirgos faktiski samazinās un atšķirība starp jaudu un pieprasījumu — palielinās. |
| --- | --- |

(127)

Šāds tērauda ražošanas jaudas pārpalikums neatbilst arī pieprasījumam pēc līdzīgā ražojuma ĶTR vai citās valstīs. Saskaņā ar nesen publicētu ESAO pētījumu (17) pieprasījuma pieaugums pasaules tirgos faktiski samazinās un atšķirība starp jaudu un pieprasījumu — palielinās.

17

| (128) | Ķīnas iestādes nav apstrīdējušas faktu, ka attiecīgajai valstij ir pārmērīgs tērauda ražošanas jaudas pārpalikums. Pirmkārt, Ķīnas Valsts padome 2016. gada 1. februārī publicēja “Atzinumu par tērauda rūpniecību, lai novērstu jaudas pārpalikumu”, kurā noteikta Ķīnas kopējā pieeja, lai apņēmīgāk risinātu jaudas pārpalikuma problēmu Ķīnas tērauda rūpniecībā. Paredzētie pasākumi cita starpā būtu: neapstrādāta tērauda ražošanas jaudas samazinājums par 100–150 miljoniem tonnu piecos gados un jaunas ražošanas jaudas stingrs aizliegums. Otrkārt, Ķīnas dzelzs un tērauda apvienība (CISA) savos iesniegtajos dokumentos arī minēja, ka “dažos pēdējos gados Ķīnas valdība un Ķīnas tērauda asociācija ir veikusi efektīvus pasākumus [...] Kopš 2011. gada Ķīna ir aktīvi samazinājusi pārmērīgo jaudu un stiprinājusi energotaupības pasākumus.” (18) |
| --- | --- |

(128)

Ķīnas iestādes nav apstrīdējušas faktu, ka attiecīgajai valstij ir pārmērīgs tērauda ražošanas jaudas pārpalikums. Pirmkārt, Ķīnas Valsts padome 2016. gada 1. februārī publicēja “Atzinumu par tērauda rūpniecību, lai novērstu jaudas pārpalikumu”, kurā noteikta Ķīnas kopējā pieeja, lai apņēmīgāk risinātu jaudas pārpalikuma problēmu Ķīnas tērauda rūpniecībā. Paredzētie pasākumi cita starpā būtu: neapstrādāta tērauda ražošanas jaudas samazinājums par 100–150 miljoniem tonnu piecos gados un jaunas ražošanas jaudas stingrs aizliegums. Otrkārt, Ķīnas dzelzs un tērauda apvienība (CISA) savos iesniegtajos dokumentos arī minēja, ka “dažos pēdējos gados Ķīnas valdība un Ķīnas tērauda asociācija ir veikusi efektīvus pasākumus [...] Kopš 2011. gada Ķīna ir aktīvi samazinājusi pārmērīgo jaudu un stiprinājusi energotaupības pasākumus.” (18)

CISA

18

| (129) | Tomēr pēdējā laikā tiek ziņots par šādām neatbilstībām starp iepriekš minēto Ķīnas paziņojumu par jaudas samazināšanu laikā pēc izmeklēšanas perioda un faktisko stāvokli:






  — | tiek ziņots, ka attiecīgajā valstī ir “spoku” tērauda rūpnīcas (19). Tās ir rūpnīcas, par kurām saka, ka tās mirst, taču patiesībā tās nemaz nemirst. |
| --- | --- | --- |

(129)

Tomēr pēdējā laikā tiek ziņots par šādām neatbilstībām starp iepriekš minēto Ķīnas paziņojumu par jaudas samazināšanu laikā pēc izmeklēšanas perioda un faktisko stāvokli:

—

tiek ziņots, ka attiecīgajā valstī ir “spoku” tērauda rūpnīcas (19). Tās ir rūpnīcas, par kurām saka, ka tās mirst, taču patiesībā tās nemaz nemirst.

19

| — | Cits avots arī ziņoja, ka darbību ir atjaunojusi 41 domna, un jaunākos ziņojumos ir pat norādīts, ka ĶTR kopš 2016. gada sākuma ir atjaunota tērauda ražošanas jauda vairāk nekā 50 miljoni tonnu apmērā (20). |
| --- | --- |

—

Cits avots arī ziņoja, ka darbību ir atjaunojusi 41 domna, un jaunākos ziņojumos ir pat norādīts, ka ĶTR kopš 2016. gada sākuma ir atjaunota tērauda ražošanas jauda vairāk nekā 50 miljoni tonnu apmērā (20).

20

| — | Lūk, ko Pasaules Tērauda asociācija ziņo par neapstrādāta tērauda ražošanas apjomu pasaulē 2016. gada pirmajos sešos mēnešos: “
  Neapstrādāta tērauda ražošanas apjomu pasaulē 2016. gada pirmajos sešos mēnešos bija 794,8 miljoni tonnu, — tas ir samazinājums par -1,9 % salīdzinājumā ar to pašu periodu 2015. gadā... Neapstrādāta tērauda ražošanas apjoms .. ES-28 samazinājās par -6,1 %,... Ķīnas neapstrādāta tērauda ražošanas apjoms 2016. gada jūnijā bija 69,5 miljoni tonnu, — tas ir palielinājums par 1,7 % salīdzinājumā ar 2015. gada jūniju...”
   (21) |
| --- | --- |

—

Lūk, ko Pasaules Tērauda asociācija ziņo par neapstrādāta tērauda ražošanas apjomu pasaulē 2016. gada pirmajos sešos mēnešos: “
  Neapstrādāta tērauda ražošanas apjomu pasaulē 2016. gada pirmajos sešos mēnešos bija 794,8 miljoni tonnu, — tas ir samazinājums par -1,9 % salīdzinājumā ar to pašu periodu 2015. gadā... Neapstrādāta tērauda ražošanas apjoms .. ES-28 samazinājās par -6,1 %,... Ķīnas neapstrādāta tērauda ražošanas apjoms 2016. gada jūnijā bija 69,5 miljoni tonnu, — tas ir palielinājums par 1,7 % salīdzinājumā ar 2015. gada jūniju...”
   (21)

Neapstrādāta tērauda ražošanas apjomu pasaulē 2016. gada pirmajos sešos mēnešos bija 794,8 miljoni tonnu, — tas ir samazinājums par -1,9 % salīdzinājumā ar to pašu periodu 2015. gadā...

21

| (130) | Visbeidzot, Komisija analizēja Ķīnas iestāžu solījumus un saistības, kā minēts 128. apsvērumā. Neskatoties uz šiem 2016. gada sākumā izdarītajiem paziņojumiem, tie vēl nav īstenoti. |
| --- | --- |

(130)

Visbeidzot, Komisija analizēja Ķīnas iestāžu solījumus un saistības, kā minēts 128. apsvērumā. Neskatoties uz šiem 2016. gada sākumā izdarītajiem paziņojumiem, tie vēl nav īstenoti.

| (131) | Tāpēc tiek uzskatīts, ka problēma saistībā ar jaudas pārpalikumu tērauda nozarē ĶTR ir vispārzināma un ka šo problēmu ir atzinušas arī Ķīnas iestādes. |
| --- | --- |

(131)

Tāpēc tiek uzskatīts, ka problēma saistībā ar jaudas pārpalikumu tērauda nozarē ĶTR ir vispārzināma un ka šo problēmu ir atzinušas arī Ķīnas iestādes.

| (132) | Ir novērtēts, ka līdzīgais ražojums ir liela daļa no kopējā neapstrādāta tērauda ražošanas apjoma šādu iemeslu dēļ. Ķīnas kopējais neapstrādāta tērauda ražošanas apjoms 2013. gadā bija 822 000 miljoni tonnu un 2014. gadā — 822 698 miljoni tonnu, savukārt kopējais Ķīnā saražoto karsti velmēto plato velmējumu apjoms attiecīgi bija 311 564 miljoni tonnu (jeb aptuveni 37,9 % no kopējā neapstrādāta tērauda ražošanas apjoma) un 317 387 miljoni tonnu (jeb aptuveni 38,6 % no kopējā neapstrādāta tērauda ražošanas apjoma) (22). Tāpēc iepriekš minētie dati par neapstrādātu tēraudu skaidri norāda arī uz līdzīgā ražojuma ražošanas jaudas pārpalikumu ĶTR. |
| --- | --- |

(132)

Ir novērtēts, ka līdzīgais ražojums ir liela daļa no kopējā neapstrādāta tērauda ražošanas apjoma šādu iemeslu dēļ. Ķīnas kopējais neapstrādāta tērauda ražošanas apjoms 2013. gadā bija 822 000 miljoni tonnu un 2014. gadā — 822 698 miljoni tonnu, savukārt kopējais Ķīnā saražoto karsti velmēto plato velmējumu apjoms attiecīgi bija 311 564 miljoni tonnu (jeb aptuveni 37,9 % no kopējā neapstrādāta tērauda ražošanas apjoma) un 317 387 miljoni tonnu (jeb aptuveni 38,6 % no kopējā neapstrādāta tērauda ražošanas apjoma) (22). Tāpēc iepriekš minētie dati par neapstrādātu tēraudu skaidri norāda arī uz līdzīgā ražojuma ražošanas jaudas pārpalikumu ĶTR.

22

| (133) | Otrkārt, ir norāde uz 185. apsvērumā ietverto tabulu, kurā faktiskais līdzīgā ražojuma ražošanas apjoms ĶTR ir salīdzināts ar citu valstu faktisko ražošanas apjomu 2014. un 2013. gadā. Šajā tabulā redzams, ka, piemēram, 2014. gada faktiskais līdzīgā ražojuma ražošanas apjoms ĶTR (317,4 miljoni tonnu) ir aptuveni piecreiz lielāks par Krievijas, Ukrainas, Irānas un Brazīlijas kopējo ražošanas apjomu (57,4 miljoni tonnu). Tas liecina par milzīgo līdzīgā ražojuma ražošanas jaudu ĶTR. |
| --- | --- |

(133)

Otrkārt, ir norāde uz 185. apsvērumā ietverto tabulu, kurā faktiskais līdzīgā ražojuma ražošanas apjoms ĶTR ir salīdzināts ar citu valstu faktisko ražošanas apjomu 2014. un 2013. gadā. Šajā tabulā redzams, ka, piemēram, 2014. gada faktiskais līdzīgā ražojuma ražošanas apjoms ĶTR (317,4 miljoni tonnu) ir aptuveni piecreiz lielāks par Krievijas, Ukrainas, Irānas un Brazīlijas kopējo ražošanas apjomu (57,4 miljoni tonnu). Tas liecina par milzīgo līdzīgā ražojuma ražošanas jaudu ĶTR.

| (134) | Treškārt, izmeklēšanā tika apstiprināts, ka izmeklēšanas periodā izlasē iekļauto Ķīnas ražotāju eksportētāju vidējais jaudas izmantojuma rādītājs ir 65 %. Tas nozīmē, ka tikai trijiem uzņēmumiem pieejamā brīvā jauda attiecīgajam ražojumam pārsniedz 14 miljonus metrisko tonnu. Arī tas liecina par līdzīgā ražojuma neizmantoto ražošanas jaudu. Pieņemot, ka līdzīgi rādītāji ir arī citiem Ķīnas karsti velmētu plakanu tērauda velmējumu ražotājiem, var secināt, ka Ķīnā ir ļoti liela karsti velmētu plakanu tērauda velmējumu neizmantotā ražošanas jauda. |
| --- | --- |

(134)

Treškārt, izmeklēšanā tika apstiprināts, ka izmeklēšanas periodā izlasē iekļauto Ķīnas ražotāju eksportētāju vidējais jaudas izmantojuma rādītājs ir 65 %. Tas nozīmē, ka tikai trijiem uzņēmumiem pieejamā brīvā jauda attiecīgajam ražojumam pārsniedz 14 miljonus metrisko tonnu. Arī tas liecina par līdzīgā ražojuma neizmantoto ražošanas jaudu. Pieņemot, ka līdzīgi rādītāji ir arī citiem Ķīnas karsti velmētu plakanu tērauda velmējumu ražotājiem, var secināt, ka Ķīnā ir ļoti liela karsti velmētu plakanu tērauda velmējumu neizmantotā ražošanas jauda.

| (135) | Turklāt Savienības tirgus ir atvērts tirgus, kurā ir daudz importa no vairākām valstīm, kā norādīts 177. apsvēruma tabulā. Kā redzams 76. apsvēruma 4. tabulā, Ķīnas ražotāji eksportētāji ir eksportējuši uz Savienības tirgu galvenokārt no 2012. gada un strauji palielinājuši savas tirgus daļas ar importu par zemām cenām, kaitējot citiem ekonomikas dalībniekiem, ieskaitot Savienības ražotājus. Tas pierāda, ka Ķīnas ražotāju eksportētāju iespiešanās tirgū attiecīgajā periodā ir izrādījusies salīdzinoši viegla un ļoti veiksmīga un pati par sevi liecina par Savienības tirgus pievilcīgumu Ķīnas un citu valstu ražotājiem eksportētājiem. |
| --- | --- |

(135)

Turklāt Savienības tirgus ir atvērts tirgus, kurā ir daudz importa no vairākām valstīm, kā norādīts 177. apsvēruma tabulā. Kā redzams 76. apsvēruma 4. tabulā, Ķīnas ražotāji eksportētāji ir eksportējuši uz Savienības tirgu galvenokārt no 2012. gada un strauji palielinājuši savas tirgus daļas ar importu par zemām cenām, kaitējot citiem ekonomikas dalībniekiem, ieskaitot Savienības ražotājus. Tas pierāda, ka Ķīnas ražotāju eksportētāju iespiešanās tirgū attiecīgajā periodā ir izrādījusies salīdzinoši viegla un ļoti veiksmīga un pati par sevi liecina par Savienības tirgus pievilcīgumu Ķīnas un citu valstu ražotājiem eksportētājiem.

5.2.2.2.   Trešo valstu absorbcijas spēja

| (136) | Komisija saskaņā ar pamatregulas 3. panta 9. punkta 2. daļas b) apakšpunktu analizēja, vai Ķīnas ražotājiem eksportētājiem ir pieejami citi eksporta tirgi, kas varētu absorbēt jebkuru papildu eksportu. |
| --- | --- |

(136)

Komisija saskaņā ar pamatregulas 3. panta 9. punkta 2. daļas b) apakšpunktu analizēja, vai Ķīnas ražotājiem eksportētājiem ir pieejami citi eksporta tirgi, kas varētu absorbēt jebkuru papildu eksportu.

| (137) | Daži (lieli) eksporta tirgi Ķīnas ražotājiem eksportētājiem kļūst aizvien grūtāk pieejami tirdzniecības aizsardzības pasākumu (tādās valstīs kā ASV, Malaizija, Indija un Meksika) un/vai izmeklēšanu (tādas valstis kā Taizeme), vai palielinātu muitas nodokļu dēļ (Dienvidāfrikā). |
| --- | --- |

(137)

Daži (lieli) eksporta tirgi Ķīnas ražotājiem eksportētājiem kļūst aizvien grūtāk pieejami tirdzniecības aizsardzības pasākumu (tādās valstīs kā ASV, Malaizija, Indija un Meksika) un/vai izmeklēšanu (tādas valstis kā Taizeme), vai palielinātu muitas nodokļu dēļ (Dienvidāfrikā).

| (138) | Tomēr eksporta statistikas dati par 2015. gadu un 2016. gada pirmajiem sešiem mēnešiem KN kodu izlasei (23) attiecībā uz līdzīgo ražojumu liecina par Ķīnas eksporta apjomu uz citām pasaules valstīm status quo. |
| --- | --- |

(138)

Tomēr eksporta statistikas dati par 2015. gadu un 2016. gada pirmajiem sešiem mēnešiem KN kodu izlasei (23) attiecībā uz līdzīgo ražojumu liecina par Ķīnas eksporta apjomu uz citām pasaules valstīm status quo.

23

status quo

| (139) | Pirmkārt, attiecīgā valsts 2016. gada pirmajos sešos mēnešos ir eksportējusi apmēram tādu pašu apjomu, ja šos skaitļus pārrēķina par katru gadu un salīdzina ar 2015. gadu. Tomēr vidējā vienības pārdošanas cena 2016. gada pirmajos sešos mēnešos bija zemāka, salīdzinot ar 2015. gadu. Otrkārt, tirgus daļas zaudēšana dažās valstīs (piemēram, Indonēzijā un Vjetnamā) 2016. gada pirmajos 6 mēnešos salīdzinājumā ar 2015. gadu tiek kompensēta ar tirgus daļas iegūšanu citās valstīs (piemēram, Bangladešā un Korejas Tautas Demokrātiskajā Republikā). Tādējādi Komisija secināja, ka nav pamata uzskatīt, ka trešās valstis pašas saviem spēkiem varētu absorbēt Ķīnas brīvās ražošanas jaudas milzīgo apjomu. Pat ja pašlaik Ķīnas eksportā uz citām trešām valstīm ir status quo, ir domājams, ka 135. apsvērumā minētais pievilcīgais Savienības tirgus varētu arī turpmāk būt viens no Ķīnas eksporta par dempinga cenām primārajiem mērķiem. |
| --- | --- |

(139)

Pirmkārt, attiecīgā valsts 2016. gada pirmajos sešos mēnešos ir eksportējusi apmēram tādu pašu apjomu, ja šos skaitļus pārrēķina par katru gadu un salīdzina ar 2015. gadu. Tomēr vidējā vienības pārdošanas cena 2016. gada pirmajos sešos mēnešos bija zemāka, salīdzinot ar 2015. gadu. Otrkārt, tirgus daļas zaudēšana dažās valstīs (piemēram, Indonēzijā un Vjetnamā) 2016. gada pirmajos 6 mēnešos salīdzinājumā ar 2015. gadu tiek kompensēta ar tirgus daļas iegūšanu citās valstīs (piemēram, Bangladešā un Korejas Tautas Demokrātiskajā Republikā). Tādējādi Komisija secināja, ka nav pamata uzskatīt, ka trešās valstis pašas saviem spēkiem varētu absorbēt Ķīnas brīvās ražošanas jaudas milzīgo apjomu. Pat ja pašlaik Ķīnas eksportā uz citām trešām valstīm ir status quo, ir domājams, ka 135. apsvērumā minētais pievilcīgais Savienības tirgus varētu arī turpmāk būt viens no Ķīnas eksporta par dempinga cenām primārajiem mērķiem.

status quo

5.2.2.3.   ĶTR absorbcijas spēja

| (140) | Arī ĶTR nav pietiekamas absorbcijas spējas. Pieprasījums pēc tērauda ĶTR iekšzemes tirgū krītas. Pasaules Tērauda asociācija sākumā prognozēja, ka pieprasījums pēc tērauda Ķīnā 2015. gadā samazināsies par – 3,5 % un 2016. gadā — par – 2,0 % pēc tam, kad 2013. gadā pieprasījums bija visaugstākajā punktā (24). Tomēr vēlāk tā pati organizācija koriģēja šos skaitļus šādi: “tiek prognozēts, ka pieprasījums pēc tērauda Ķīnā 2016. gadā kritīsies par – 4,0 % un pēc tam 2017. gadā — par – 3,0 %. Tas liecina, ka 2017. gadā būs pieprasījums pēc 626,1 miljoniem tonnu tērauda (par 15 % mazāk nekā 2013. gadā), tērauda izmantošana pasaulē saruks līdz 41,9 % no 47,9 % 2009. gadā un 44,8 % 2015. gadā.” (25) |
| --- | --- |

(140)

Arī ĶTR nav pietiekamas absorbcijas spējas. Pieprasījums pēc tērauda ĶTR iekšzemes tirgū krītas. Pasaules Tērauda asociācija sākumā prognozēja, ka pieprasījums pēc tērauda Ķīnā 2015. gadā samazināsies par – 3,5 % un 2016. gadā — par – 2,0 % pēc tam, kad 2013. gadā pieprasījums bija visaugstākajā punktā (24). Tomēr vēlāk tā pati organizācija koriģēja šos skaitļus šādi: “tiek prognozēts, ka pieprasījums pēc tērauda Ķīnā 2016. gadā kritīsies par – 4,0 % un pēc tam 2017. gadā — par – 3,0 %. Tas liecina, ka 2017. gadā būs pieprasījums pēc 626,1 miljoniem tonnu tērauda (par 15 % mazāk nekā 2013. gadā), tērauda izmantošana pasaulē saruks līdz 41,9 % no 47,9 % 2009. gadā un 44,8 % 2015. gadā.” (25)

24

25

5.2.2.4.   Secinājums par jaudu

| (141) | Tiek secināts, ka, iespējams, arī turpmāk uz Savienības tirgu ievērojamā apjomā tiks novirzīts pārmērīgs tērauda, ieskaitot līdzīgo ražojumu, ražošanas jaudas pārpalikums. Pašreizējie trešo valstu vai pašas ĶTR jaudas pārpalikumi un nepietiekamā absorbcijas spēja norāda uz iespējamu būtiski pieaugušu Ķīnas eksportu uz Savienību, iespiešanās kuras tirgu attiecīgajā periodā ir izrādījusies salīdzinoši viegla un ļoti veiksmīga. |
| --- | --- |

(141)

Tiek secināts, ka, iespējams, arī turpmāk uz Savienības tirgu ievērojamā apjomā tiks novirzīts pārmērīgs tērauda, ieskaitot līdzīgo ražojumu, ražošanas jaudas pārpalikums. Pašreizējie trešo valstu vai pašas ĶTR jaudas pārpalikumi un nepietiekamā absorbcijas spēja norāda uz iespējamu būtiski pieaugušu Ķīnas eksportu uz Savienību, iespiešanās kuras tirgu attiecīgajā periodā ir izrādījusies salīdzinoši viegla un ļoti veiksmīga.

5.2.3.   Importa cenas līmenis

Importa cenas līmenis

| (142) | Kā minēts 78. apsvērumā, attiecīgajā periodā vidējās importa cenas no attiecīgās valsts samazinājās par 33 % no 600 EUR/t 2012. gadā līdz 404 EUR/t 2015. gadā. |
| --- | --- |

(142)

Kā minēts 78. apsvērumā, attiecīgajā periodā vidējās importa cenas no attiecīgās valsts samazinājās par 33 % no 600 EUR/t 2012. gadā līdz 404 EUR/t 2015. gadā.

| (143) | Nākamajā tabulā Ķīnas importa vidējās vienības pārdošanas cenas ir salīdzinātas ar piecu izlasē iekļauto Savienības ražotāju vienības pārdošanas cenām.

  15. tabula.


  Pārdošanas cenas Savienībā brīvajā tirgū salīdzinājumā ar Ķīnas importa cenām attiecīgajā periodā | Skatīt apsvērumu | 2012. gads | 2013. gads | 2014. gads | IP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 5 izlasē iekļauto Savienības ražotāju pārdošanas cenas (EUR/t) | 104. | 553 | 498 | 471 | 427 |
| Ķīnas importa vidējā cena saskaņā ar Eurostat

  (EUR/t) | 78. | 600 | 505 | 463 | 404 |
| Starpība (EUR/t) | | – 47 | – 7 | + 8 | + 23 |
| Avots: izlasē iekļauto Savienības ražotāju un ražotāju eksportētāju atbildes uz anketas jautājumiem un Eurostat. |

(143)

Nākamajā tabulā Ķīnas importa vidējās vienības pārdošanas cenas ir salīdzinātas ar piecu izlasē iekļauto Savienības ražotāju vienības pārdošanas cenām.

15. tabula.

15. tabula.

Pārdošanas cenas Savienībā brīvajā tirgū salīdzinājumā ar Ķīnas importa cenām attiecīgajā periodā

Pārdošanas cenas Savienībā brīvajā tirgū salīdzinājumā ar Ķīnas importa cenām attiecīgajā periodā

Skatīt apsvērumu

2012. gads

2013. gads

2014. gads

IP

5 izlasē iekļauto Savienības ražotāju pārdošanas cenas (EUR/t)

104.

553

498

471

427

Ķīnas importa vidējā cena saskaņā ar Eurostat

Eurostat

(EUR/t)

78.

600

505

463

404

Starpība (EUR/t)

– 47

– 7

- 8

- 23

Avots: izlasē iekļauto Savienības ražotāju un ražotāju eksportētāju atbildes uz anketas jautājumiem un Eurostat.

Avots: izlasē iekļauto Savienības ražotāju un ražotāju eksportētāju atbildes uz anketas jautājumiem un

| (144) | Ķīnas vidējās cenas 2012. gadā bija ievērojami augstākas nekā Savienības ražotāju cenas. Tomēr 2015. gadā Ķīnas importa cenas ievērojami samazinājās (404 EUR/t) salīdzinājumā ar Savienības ražošanas nozares cenām (427 EUR/t). To apstiprina arī cenu samazinājuma analīze 82 apsvērumā. |
| --- | --- |

(144)

Ķīnas vidējās cenas 2012. gadā bija ievērojami augstākas nekā Savienības ražotāju cenas. Tomēr 2015. gadā Ķīnas importa cenas ievērojami samazinājās (404 EUR/t) salīdzinājumā ar Savienības ražošanas nozares cenām (427 EUR/t). To apstiprina arī cenu samazinājuma analīze 82 apsvērumā.

| (145) | Nākamajā tabulā redzams, ka laikā pēc izmeklēšanas perioda no 2016. gada janvāra līdz jūnijam Ķīnas vienības cenas, ienākot Savienības tirgū, turpina vēl vairāk samazināties.

  16. tabula.


  Ķīnas importa cenas laikā pēc IP beigām












  Ķīnas importa vidējās cenas
  (EUR/t) | 2016. gada janvāris | 2016. gada februāris | 2016. gada marts | 2016. gada aprīlis | 2016. gada maijs | 2016. gada jūnijs |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| | 326 | 318 | 313 | 303 | 299 | 308 |
| Avots: Eurostat. |

(145)

Nākamajā tabulā redzams, ka laikā pēc izmeklēšanas perioda no 2016. gada janvāra līdz jūnijam Ķīnas vienības cenas, ienākot Savienības tirgū, turpina vēl vairāk samazināties.

16. tabula.

16. tabula.

Ķīnas importa cenas laikā pēc IP beigām

Ķīnas importa cenas laikā pēc IP beigām

Ķīnas importa vidējās cenas

(EUR/t)

2016. gada janvāris

2016. gada februāris

2016. gada marts

2016. gada aprīlis

2016. gada maijs

2016. gada jūnijs

326

318

313

303

299

308

Avots: Eurostat.

Avots:

| (146) | Ķīnas importa zemās cenas izraisīja divējādas negatīvas sekas:






  i) | no vienas puses, ievērojamās cenas atšķirības varētu izraisīt pārorientēšanos uz importu par dempinga cenām, jo lietotāji, visticamāk, pirks vairāk preču, ko pārdod par zemām cenām; |
| --- | --- | --- |

(146)

Ķīnas importa zemās cenas izraisīja divējādas negatīvas sekas:

i)

no vienas puses, ievērojamās cenas atšķirības varētu izraisīt pārorientēšanos uz importu par dempinga cenām, jo lietotāji, visticamāk, pirks vairāk preču, ko pārdod par zemām cenām;

| ii) | no otras puses, pircēji, visticamāk, izmantos to, ka cenas tirgū ir tik zemas, lai vienotos par Savienības ražotāju un citu avotu piedāvāto cenu samazinājumu, tādējādi izraisot pārdošanas apjomu un cenu vēl lielāku kritumu. Lai gan šādas sekas var apšaubīt gadījumos, kad cenu starpība nav būtiska, šajā gadījumā — un ievērojot konstatēto cenu samazinājumu — ir paredzams, ka Savienības ražošanas nozarei nodarītais kaitējums būs nopietns. |
| --- | --- |

ii)

no otras puses, pircēji, visticamāk, izmantos to, ka cenas tirgū ir tik zemas, lai vienotos par Savienības ražotāju un citu avotu piedāvāto cenu samazinājumu, tādējādi izraisot pārdošanas apjomu un cenu vēl lielāku kritumu. Lai gan šādas sekas var apšaubīt gadījumos, kad cenu starpība nav būtiska, šajā gadījumā — un ievērojot konstatēto cenu samazinājumu — ir paredzams, ka Savienības ražošanas nozarei nodarītais kaitējums būs nopietns.

5.2.4.   Krājumu līmenis

Krājumu līmenis

| (147) | Komisija uzskatīja, ka šim faktoram analīzē nav īpašas nozīmes, jo parasti krājumus veido tirgotāji (tirgotāji nozarē), nevis ražotāji. Turklāt Savienības ražotāji galvenokārt ražo pēc pasūtījuma, un tādējādi var noturēt krājumu līmeni pēc iespējas zemu. Komisija tomēr analizēja šo faktoru, kurš ir skaidri minēts pamatregulas 3. panta 9. punkta otrajā daļā (skatīt 120. apsvērumu). |
| --- | --- |

(147)

Komisija uzskatīja, ka šim faktoram analīzē nav īpašas nozīmes, jo parasti krājumus veido tirgotāji (tirgotāji nozarē), nevis ražotāji. Turklāt Savienības ražotāji galvenokārt ražo pēc pasūtījuma, un tādējādi var noturēt krājumu līmeni pēc iespējas zemu. Komisija tomēr analizēja šo faktoru, kurš ir skaidri minēts pamatregulas 3. panta 9. punkta otrajā daļā (skatīt 120. apsvērumu).

| (148) | Gan ĶTR un Savienības tirgū (26) izmeklēšanas perioda beigās tika konstatēta krājumu līmeņa krišanās. Tas varētu būt skaidrojams saistībā ar cenu samazināšanos 2015. un 2016. gadā, proti, ja ražotājs vai tirgotājs sagaida, ka cenas palielināsies, tam vajadzētu ātri veidot krājumus, plānojot gūt proporcionāli lielāku peļņu, kad cenas celsies. |
| --- | --- |

(148)

Gan ĶTR un Savienības tirgū (26) izmeklēšanas perioda beigās tika konstatēta krājumu līmeņa krišanās. Tas varētu būt skaidrojams saistībā ar cenu samazināšanos 2015. un 2016. gadā, proti, ja ražotājs vai tirgotājs sagaida, ka cenas palielināsies, tam vajadzētu ātri veidot krājumus, plānojot gūt proporcionāli lielāku peļņu, kad cenas celsies.

26

| (149) | Komisija nevarēja atrast visaptverošus datus par krājumiem laikā pēc izmeklēšanas perioda, neskatoties uz šādu datu pieprasījumiem un pašas veikto izpēti. Tomēr Komisija konstatēja, ka, visticamāk, attiecīgā ražojuma krājumu līmenis Savienībā 2016. gada sākumā joprojām ir diezgan zems. Piemēram, Vācijā “saskaņā ar Vācijas tērauda izplatīšanas apvienības (BDS) datiem pagājušā gada beigās plakanā tērauda krājumi nokritās līdz viszemākajam līmenim kopš 2003. gada decembra. Jaunākie dati parādīja nelielu uzlabojumu, taču februārī plakanā tērauda krājumi bija 1,4 miljoni tonnu, tātad tie joprojām bija par 7 % zemāki nekā iepriekšējā gadā.” (27) |
| --- | --- |

(149)

Komisija nevarēja atrast visaptverošus datus par krājumiem laikā pēc izmeklēšanas perioda, neskatoties uz šādu datu pieprasījumiem un pašas veikto izpēti. Tomēr Komisija konstatēja, ka, visticamāk, attiecīgā ražojuma krājumu līmenis Savienībā 2016. gada sākumā joprojām ir diezgan zems. Piemēram, Vācijā “saskaņā ar Vācijas tērauda izplatīšanas apvienības (BDS) datiem pagājušā gada beigās plakanā tērauda krājumi nokritās līdz viszemākajam līmenim kopš 2003. gada decembra. Jaunākie dati parādīja nelielu uzlabojumu, taču februārī plakanā tērauda krājumi bija 1,4 miljoni tonnu, tātad tie joprojām bija par 7 % zemāki nekā iepriekšējā gadā.” (27)

BDS

27

| (150) | Tiek ziņots, ka ĶTR 40 lielāko pilsētu noliktavās tērauda krājumi 2016. gada jūnija beigās bija samazinājušies līdz 8,86 tonnām no 9,47 t 2016. gada maija beigās, salīdzinot ar 12,86 tonnām 2015. gada jūnija beigās. 2016. gada maijā 80 lielāko Ķīnas rūpnīcu tērauda krājumi bija 14,17 tonnas, salīdzinot ar 16,71 tonnu 2015. gada maijs beigās (28). |
| --- | --- |

(150)

Tiek ziņots, ka ĶTR 40 lielāko pilsētu noliktavās tērauda krājumi 2016. gada jūnija beigās bija samazinājušies līdz 8,86 tonnām no 9,47 t 2016. gada maija beigās, salīdzinot ar 12,86 tonnām 2015. gada jūnija beigās. 2016. gada maijā 80 lielāko Ķīnas rūpnīcu tērauda krājumi bija 14,17 tonnas, salīdzinot ar 16,71 tonnu 2015. gada maijs beigās (28).

28

| (151) | Visbeidzot, tērauda krājumi samazinās gan izmeklēšanas perioda beigās, gan laikā pēc izmeklēšanas perioda. Lai gan šim faktoram analīzē nav izšķiroši svarīgas nozīmes, tas varētu liecināt par iespējamu turpmāku cenu samazināšanos, kas pastiprinātu kaitējuma draudus. |
| --- | --- |

(151)

Visbeidzot, tērauda krājumi samazinās gan izmeklēšanas perioda beigās, gan laikā pēc izmeklēšanas perioda. Lai gan šim faktoram analīzē nav izšķiroši svarīgas nozīmes, tas varētu liecināt par iespējamu turpmāku cenu samazināšanos, kas pastiprinātu kaitējuma draudus.

5.2.5.   Citi faktori. Savienības ražošanas nozares rentabilitāte un saņemtie pasūtījumi Savienībā

Citi faktori. Savienības ražošanas nozares rentabilitāte un saņemtie pasūtījumi Savienībā

| (152) | Savienības ražošanas nozarei ir vajadzīga ilgtspējīga peļņa. Tāpēc šis kaitējuma rādītājs ir ļoti svarīgi. Saņemtie pasūtījumi ir klientu apstiprinātas saistības un parāda Savienības ražošanas nozares pārdošanas attīstību nākošajos mēnešos. Komisijai izdevās apkopot un analizēt datus par peļņu un saņemtajiem pasūtījumiem par izmeklēšanas periodu un laiku pēc tā. |
| --- | --- |

(152)

Savienības ražošanas nozarei ir vajadzīga ilgtspējīga peļņa. Tāpēc šis kaitējuma rādītājs ir ļoti svarīgi. Saņemtie pasūtījumi ir klientu apstiprinātas saistības un parāda Savienības ražošanas nozares pārdošanas attīstību nākošajos mēnešos. Komisijai izdevās apkopot un analizēt datus par peļņu un saņemtajiem pasūtījumiem par izmeklēšanas periodu un laiku pēc tā.

| (153) | Kā minēts 113. apsvērumā, Savienības ražotāji rentabilitātes ziņā sāka nedaudz atlabt 2014. gadā un 2015. gada pirmajos divos ceturkšņos. Kā minēts 116. apsvērumā, 2015. gada otrajā pusē Savienības rentabilitāte sāka uzrādīt zaudējumus, un izmeklēšanas perioda ceturtajā ceturksnī zaudējumi sasniedza neilgtspējīgu līmeni — 10 %. |
| --- | --- |

(153)

Kā minēts 113. apsvērumā, Savienības ražotāji rentabilitātes ziņā sāka nedaudz atlabt 2014. gadā un 2015. gada pirmajos divos ceturkšņos. Kā minēts 116. apsvērumā, 2015. gada otrajā pusē Savienības rentabilitāte sāka uzrādīt zaudējumus, un izmeklēšanas perioda ceturtajā ceturksnī zaudējumi sasniedza neilgtspējīgu līmeni — 10 %.

| (154) | Par laiku pēc izmeklēšanas perioda rentabilitātes rādītāji par visu Savienības ražošanas nozari vēl nebija pieejami. Tomēr rentabilitātes dati tika apkopoti sūdzības iesniedzējiem, kuri īpatsvars Savienības ražošanas nozares ražošanas kopapjomā ir aptuveni 90 %, kā minēts 62. apsvērumā. Šie dati tiks atjaunināti pēc šīs regulas publicēšanas un, ja iespējams, tiks analizēti arī citi faktori. Šajā izmeklēšanas posmā dati par rentabilitāti un saņemtajiem pasūtījumiem bija vislabākie pieejamie dati. |
| --- | --- |

(154)

Par laiku pēc izmeklēšanas perioda rentabilitātes rādītāji par visu Savienības ražošanas nozari vēl nebija pieejami. Tomēr rentabilitātes dati tika apkopoti sūdzības iesniedzējiem, kuri īpatsvars Savienības ražošanas nozares ražošanas kopapjomā ir aptuveni 90 %, kā minēts 62. apsvērumā. Šie dati tiks atjaunināti pēc šīs regulas publicēšanas un, ja iespējams, tiks analizēti arī citi faktori. Šajā izmeklēšanas posmā dati par rentabilitāti un saņemtajiem pasūtījumiem bija vislabākie pieejamie dati.

| (155) | Kā redzams 145. apsvēruma tabulā, Ķīnas eksporta cenas 2016. gada pirmajā pusē turpināja kristies un bija zemākas par Savienības ražotāju ražošanas izmaksām. Tas liecina par Ķīnas īstenotu agresīvu cenu noteikšanu Savienības tirgū, ko Savienības ražotāji nākotnē nevar atbalstīt. To apstiprina turpmāk redzamā tabula, kurā sniegta informācija par sūdzības iesniedzēju rentabilitāti. Izmeklēšanā tika konstatēts, ka sūdzības iesniedzēju rentabilitāte turpina pasliktināties.

  17. tabula.


  Sūdzības iesniedzēju rentabilitātes un saņemto pasūtījumu attīstība











  Apraksts | 2012. gads | 2013. gads | 2014. gads | 2015. gads | 2015. gada aprīlis–2016. gada marts |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Rentabilitāte | – 1,31 % | – 4,86 % | – 1,28 % | – 3 līdz – 5 % | – 5 % līdz – 7 % |
| Saņemtie pasūtījumi | 16 763 734 | 16 631 630 | 16 677 099 | 15 529 155 | 15 636 444 |
| Avots: Eurofer |

(155)

Kā redzams 145. apsvēruma tabulā, Ķīnas eksporta cenas 2016. gada pirmajā pusē turpināja kristies un bija zemākas par Savienības ražotāju ražošanas izmaksām. Tas liecina par Ķīnas īstenotu agresīvu cenu noteikšanu Savienības tirgū, ko Savienības ražotāji nākotnē nevar atbalstīt. To apstiprina turpmāk redzamā tabula, kurā sniegta informācija par sūdzības iesniedzēju rentabilitāti. Izmeklēšanā tika konstatēts, ka sūdzības iesniedzēju rentabilitāte turpina pasliktināties.

17. tabula.

17. tabula.

Sūdzības iesniedzēju rentabilitātes un saņemto pasūtījumu attīstība

Sūdzības iesniedzēju rentabilitātes un saņemto pasūtījumu attīstība

Apraksts

2012. gads

2013. gads

2014. gads

2015. gads

2015. gada aprīlis–2016. gada marts

Rentabilitāte

– 1,31 %

– 4,86 %

– 1,28 %

– 3 līdz – 5 %

– 5 % līdz – 7 %

Saņemtie pasūtījumi

16 763 734

16 631 630

16 677 099

15 529 155

15 636 444

Avots: Eurofer

Avots:

5.2.6.   Apstākļu izmaiņu paredzamība un nenovēršamība

Apstākļu izmaiņu paredzamība un nenovēršamība

| (156) | Pamatregulas 3. panta 9. punktā ir paredzēts, ka “izmaiņām apstākļos, kas varētu radīt situāciju, kurā dempings rada kaitējumu, ir jābūt skaidri paredzamām un nenovēršamām.” |
| --- | --- |

(156)

Pamatregulas 3. panta 9. punktā ir paredzēts, ka “izmaiņām apstākļos, kas varētu radīt situāciju, kurā dempings rada kaitējumu, ir jābūt skaidri paredzamām un nenovēršamām.”

| (157) | Visi iepriekš minētie faktori tika analizēti un pārbaudīti attiecībā uz izmeklēšanas periodu. Konkrēti, izlasē iekļauto Savienības ražotāju rentabilitāte sasniedza neilgtspējīgu līmeni — 10 % — 2015. gada ceturtajā ceturksnī, kad Ķīnas cenu spiediens bija jūtams visvairāk. Turklāt dati par laiku pēc izmeklēšanas perioda atklāja, ka šī negatīvā tendence, kas sākās 2015. gada otrajā pusē, 2016. gada pirmajā pusē neuzlabojās. Ja šī tendence turpināsies, Savienības ražošanas nozares nestabilā situācija drīz vien kļūs par būtisku kaitējumu. Tādējādi, pamatojoties uz datiem par izmeklēšanas periodu, Komisija secināja, ka izmeklēšanas perioda beigās bija skaidri paredzamas un nenovēršamas izmaiņas apstākļos, kas radīs situāciju, kurā dempings rada kaitējumu. |
| --- | --- |

(157)

Visi iepriekš minētie faktori tika analizēti un pārbaudīti attiecībā uz izmeklēšanas periodu. Konkrēti, izlasē iekļauto Savienības ražotāju rentabilitāte sasniedza neilgtspējīgu līmeni — 10 % — 2015. gada ceturtajā ceturksnī, kad Ķīnas cenu spiediens bija jūtams visvairāk. Turklāt dati par laiku pēc izmeklēšanas perioda atklāja, ka šī negatīvā tendence, kas sākās 2015. gada otrajā pusē, 2016. gada pirmajā pusē neuzlabojās. Ja šī tendence turpināsies, Savienības ražošanas nozares nestabilā situācija drīz vien kļūs par būtisku kaitējumu. Tādējādi, pamatojoties uz datiem par izmeklēšanas periodu, Komisija secināja, ka izmeklēšanas perioda beigās bija skaidri paredzamas un nenovēršamas izmaiņas apstākļos, kas radīs situāciju, kurā dempings rada kaitējumu.

5.3.   Secinājums par kaitējuma draudiem

Secinājums par kaitējuma draudiem

| (158) | Lai gan Savienības ražošanas nozare 2014. gadā un 2015. gada pirmajos divos ceturkšņos piedzīvoja atlabšanu, 2015. gada otrajā pusē gandrīz visi kaitējuma rādītāji sāka dramatiski kristies. Izmeklēšanā atklāja, ka šī negatīvā tendence, kas sākās 2015. gada otrajā pusē, 2016. gada pirmajā pusē neuzlabojās. Savienības ražošanas nozares prognoze par nākotnes rentabilitātes un pārdošanas rādītājiem ir negatīvas un varētu apstiprināties (skatīt 17. tabulu 155. apsvērumā). Pārdošanas apjoma samazināšanās un mazākas/negatīvas peļņas normas, visticamāk, izraisīs lielus zaudējumus, tiks zaudēti pasūtījumi un tiks samazinātas darbvietas. Tādējādi visi faktori, kuri tika analizēti saskaņā ar pamatregulas 3. panta 9. punktu, it īpaši ievērojamais importa par dempinga cenām pieauguma temps 2015. gadā (kas turpinājās 2016. gadā) par arvien mazākām cenām, pārmērīgā neizmantotā jauda ĶTR un Savienības ražošanas nozares rentabilitātes negatīvā attīstība, liecina par vienu un to pašu. |
| --- | --- |

(158)

Lai gan Savienības ražošanas nozare 2014. gadā un 2015. gada pirmajos divos ceturkšņos piedzīvoja atlabšanu, 2015. gada otrajā pusē gandrīz visi kaitējuma rādītāji sāka dramatiski kristies. Izmeklēšanā atklāja, ka šī negatīvā tendence, kas sākās 2015. gada otrajā pusē, 2016. gada pirmajā pusē neuzlabojās. Savienības ražošanas nozares prognoze par nākotnes rentabilitātes un pārdošanas rādītājiem ir negatīvas un varētu apstiprināties (skatīt 17. tabulu 155. apsvērumā). Pārdošanas apjoma samazināšanās un mazākas/negatīvas peļņas normas, visticamāk, izraisīs lielus zaudējumus, tiks zaudēti pasūtījumi un tiks samazinātas darbvietas. Tādējādi visi faktori, kuri tika analizēti saskaņā ar pamatregulas 3. panta 9. punktu, it īpaši ievērojamais importa par dempinga cenām pieauguma temps 2015. gadā (kas turpinājās 2016. gadā) par arvien mazākām cenām, pārmērīgā neizmantotā jauda ĶTR un Savienības ražošanas nozares rentabilitātes negatīvā attīstība, liecina par vienu un to pašu.

| (159) | Ņemot vērā šo analīzi, Komisija šajā posmā secināja, ka izmeklēšanas perioda beigās bija skaidri paredzama un nenovēršama kaitējuma draudi Savienības ražošanas nozarei. |
| --- | --- |

(159)

Ņemot vērā šo analīzi, Komisija šajā posmā secināja, ka izmeklēšanas perioda beigās bija skaidri paredzama un nenovēršama kaitējuma draudi Savienības ražošanas nozarei.

6.   CĒLOŅSAKARĪBA

CĒLOŅSAKARĪBA

| (160) | Komisija saskaņā ar pamatregulas 3. panta 6. punktu pārbaudīja, vai būtiska kaitējuma draudus Savienības ražošanas nozarei ir izraisījis pašreizējais imports par dempinga cenām no attiecīgās valsts. Saskaņā ar pamatregulas 3. panta 7. punktu Komisija arī pārbaudīja, vai kaitējuma draudus Savienības ražošanas nozarei tajā pašā laikā nevarētu būt izraisījuši citi zināmi faktori. Komisija nodrošināja, ka ar importu par dempinga cenām netiktu saistīts iespējamais kaitējums, ko būtu izraisījuši citi faktori, kuri nav saistīti ar importu par dempinga cenām no ĶTR. Minētie faktori ir šādi: ekonomikas krīze un samazinājies pieprasījums pēc tērauda, izejmateriālu izmaksas, kuru dēļ krītas pārdošanas cenas, imports no citām trešām valstīm, Savienības ražotāju eksporta pārdošanas rādītāji un apgalvojums, ka viena Savienības ražotājs pats rada kaitējumus Savienības ražošanas nozarei. |
| --- | --- |

(160)

Komisija saskaņā ar pamatregulas 3. panta 6. punktu pārbaudīja, vai būtiska kaitējuma draudus Savienības ražošanas nozarei ir izraisījis pašreizējais imports par dempinga cenām no attiecīgās valsts. Saskaņā ar pamatregulas 3. panta 7. punktu Komisija arī pārbaudīja, vai kaitējuma draudus Savienības ražošanas nozarei tajā pašā laikā nevarētu būt izraisījuši citi zināmi faktori. Komisija nodrošināja, ka ar importu par dempinga cenām netiktu saistīts iespējamais kaitējums, ko būtu izraisījuši citi faktori, kuri nav saistīti ar importu par dempinga cenām no ĶTR. Minētie faktori ir šādi: ekonomikas krīze un samazinājies pieprasījums pēc tērauda, izejmateriālu izmaksas, kuru dēļ krītas pārdošanas cenas, imports no citām trešām valstīm, Savienības ražotāju eksporta pārdošanas rādītāji un apgalvojums, ka viena Savienības ražotājs pats rada kaitējumus Savienības ražošanas nozarei.

6.1.   Importa par dempinga cenām izraisītā ietekme

Importa par dempinga cenām izraisītā ietekme

| (161) | Ķīnas ražotāju eksportētāju pārdošanas cenas vidēji saruka no 600 EUR/t 2012. gadā līdz 404 EUR/t izmeklēšanas periodā (-33 %). Attiecīgajā periodā nemitīgi pazeminot vienības pārdošanas cenu un kā minēts 76. apsvērumā, Ķīnas ražotāji eksportētāji no 2012. gada (0,79 %) līdz izmeklēšanas periodam (4,32 %) spēja ievērojami palielināt tirgus daļu. It īpaši izmeklēšanas periodā, salīdzinot ar iepriekšējiem gadiem, bija būtisks Ķīnas importa pieaugums. |
| --- | --- |

(161)

Ķīnas ražotāju eksportētāju pārdošanas cenas vidēji saruka no 600 EUR/t 2012. gadā līdz 404 EUR/t izmeklēšanas periodā (-33 %). Attiecīgajā periodā nemitīgi pazeminot vienības pārdošanas cenu un kā minēts 76. apsvērumā, Ķīnas ražotāji eksportētāji no 2012. gada (0,79 %) līdz izmeklēšanas periodam (4,32 %) spēja ievērojami palielināt tirgus daļu. It īpaši izmeklēšanas periodā, salīdzinot ar iepriekšējiem gadiem, bija būtisks Ķīnas importa pieaugums.

| (162) | Lai gan pieprasījuma pēc tērauda kritums un eurozonas parādu krīzes sekas 2012. un 2013. gadā negatīvi ietekmēja Savienības ražošanas nozares darbības rādītājus, 2014. gadā Savienības ražošanas nozare spēja nedaudz atlabt. Tomēr tas, ka, it īpaši sākot ar 2015. gada otro pusi, arvien vairāk palielinājās imports no attiecīgās valsts par pazeminātām cenām, izteikti negatīvi ietekmēja Savienības ražošanas nozares darbības rādītājus. Patiešām, kamēr Savienības ražošanas nozare 2015. gadā samazināja izmaksas, uzlabojot ražīgumu, cita starpā nedaudz samazinot darbaspēku, un izmantojot to, ka pazeminās izejmateriālu cenas, importa apjoms par dempinga cenām turpināja augt un spieda Savienības ražošanas nozari samazināt Savienības pārdošanas cenas vēl vairāk, lai ierobežotu tās tirgus daļas sarukšanu. Tādējādi, lai gan Savienības ražošanas nozares rentabilitāte nedaudz uzlabojās, 2014. gadā un 2015. gada pirmajā pusē samazinot zaudējumus, no 2015. gada otrās puses sākās pilnīgi pretēja tendence: Ķīnas importa apjoms turpināja palielināties un Ķīnas cenas samazinājās vēl vairāk, turpretī Savienības ražošanas nozares cenas un rentabilitāte turpināja samazināties. |
| --- | --- |

(162)

Lai gan pieprasījuma pēc tērauda kritums un eurozonas parādu krīzes sekas 2012. un 2013. gadā negatīvi ietekmēja Savienības ražošanas nozares darbības rādītājus, 2014. gadā Savienības ražošanas nozare spēja nedaudz atlabt. Tomēr tas, ka, it īpaši sākot ar 2015. gada otro pusi, arvien vairāk palielinājās imports no attiecīgās valsts par pazeminātām cenām, izteikti negatīvi ietekmēja Savienības ražošanas nozares darbības rādītājus. Patiešām, kamēr Savienības ražošanas nozare 2015. gadā samazināja izmaksas, uzlabojot ražīgumu, cita starpā nedaudz samazinot darbaspēku, un izmantojot to, ka pazeminās izejmateriālu cenas, importa apjoms par dempinga cenām turpināja augt un spieda Savienības ražošanas nozari samazināt Savienības pārdošanas cenas vēl vairāk, lai ierobežotu tās tirgus daļas sarukšanu. Tādējādi, lai gan Savienības ražošanas nozares rentabilitāte nedaudz uzlabojās, 2014. gadā un 2015. gada pirmajā pusē samazinot zaudējumus, no 2015. gada otrās puses sākās pilnīgi pretēja tendence: Ķīnas importa apjoms turpināja palielināties un Ķīnas cenas samazinājās vēl vairāk, turpretī Savienības ražošanas nozares cenas un rentabilitāte turpināja samazināties.

| (163) | Ievērojot laika sakritību starp pastāvīgi pieaugošo importu par dempinga cenām, kas nemitīgi samazinājās, no vienas puses, un Savienības ražošanas nozares tirgus daļas zudumu un cenu nospiešanu, kuras rezultātā radās vēl lielāki zaudējumi, it īpaši sākot no 2015. gada otrās puses, Komisija secināja, ka imports par dempinga cenām negatīvi ietekmēja Savienības ražošanas nozares stāvokli. |
| --- | --- |

(163)

Ievērojot laika sakritību starp pastāvīgi pieaugošo importu par dempinga cenām, kas nemitīgi samazinājās, no vienas puses, un Savienības ražošanas nozares tirgus daļas zudumu un cenu nospiešanu, kuras rezultātā radās vēl lielāki zaudējumi, it īpaši sākot no 2015. gada otrās puses, Komisija secināja, ka imports par dempinga cenām negatīvi ietekmēja Savienības ražošanas nozares stāvokli.

| (164) | Turklāt Ķīnas ekonomikas pakāpeniskā pasliktināšanās un būtiskais jaudas pārpalikums Ķīnas tērauda ražošanas nozarē piespieda Ķīnas tērauda ražotājus virzīt savu ražošanas pārpalikumu uz eksporta tirgiem, un Savienības tirgus ir pievilcīgs eksporta galamērķis. Patiešām, daudzi citi ierasti svarīgi eksporta tirgi ir noteikuši vai plāno noteikt pasākumus pret Ķīnas tērauda ražojumiem, ieskaitot karsti velmētus plakanus tērauda velmējumus. |
| --- | --- |

(164)

Turklāt Ķīnas ekonomikas pakāpeniskā pasliktināšanās un būtiskais jaudas pārpalikums Ķīnas tērauda ražošanas nozarē piespieda Ķīnas tērauda ražotājus virzīt savu ražošanas pārpalikumu uz eksporta tirgiem, un Savienības tirgus ir pievilcīgs eksporta galamērķis. Patiešām, daudzi citi ierasti svarīgi eksporta tirgi ir noteikuši vai plāno noteikt pasākumus pret Ķīnas tērauda ražojumiem, ieskaitot karsti velmētus plakanus tērauda velmējumus.

| (165) | Visā pasaulē aizvien vairāk tiek noteikti tirdzniecības aizsardzības pasākumi, tāpēc, visticamāk, Savienības tirgus ir kļuvis par vienu no pievilcīgākajiem galamērķiem attiecīgā ražojuma importam no Ķīnas par dempinga cenām, kas kaitē Savienības ražošanas nozarei. Šo secinājumu apstiprina:






  — | Eurostat importa statistika, kas liecina, ka Ķīnas importa līmenis pēc izmeklēšanas perioda joprojām ir ievērojams; |
| --- | --- | --- |

(165)

Visā pasaulē aizvien vairāk tiek noteikti tirdzniecības aizsardzības pasākumi, tāpēc, visticamāk, Savienības tirgus ir kļuvis par vienu no pievilcīgākajiem galamērķiem attiecīgā ražojuma importam no Ķīnas par dempinga cenām, kas kaitē Savienības ražošanas nozarei. Šo secinājumu apstiprina:

—

Eurostat importa statistika, kas liecina, ka Ķīnas importa līmenis pēc izmeklēšanas perioda joprojām ir ievērojams;

Eurostat

| — | krītošais iekšējais pieprasījums pēc tērauda Ķīnā. |
| --- | --- |

—

krītošais iekšējais pieprasījums pēc tērauda Ķīnā.

6.2.   Citu faktoru ietekme

Citu faktoru ietekme

6.2.1.   Ekonomikas krīze

Ekonomikas krīze

| (166) | Pieprasījuma pēc tērauda kritums galvenokārt 2012. gadā un eurozonas parādu krīzes sekas 2012. un 2013. gadā negatīvi ietekmēja Savienības tērauda ražošanas nozari. Kā minēts 106. apsvērumā, Komisija atzīst negatīvo ietekmi. Tomēr ir ņemts vērā arī tas, ka 2014. un 2015. gadā Savienības ražošanas nozare sāka atlabt. |
| --- | --- |

(166)

Pieprasījuma pēc tērauda kritums galvenokārt 2012. gadā un eurozonas parādu krīzes sekas 2012. un 2013. gadā negatīvi ietekmēja Savienības tērauda ražošanas nozari. Kā minēts 106. apsvērumā, Komisija atzīst negatīvo ietekmi. Tomēr ir ņemts vērā arī tas, ka 2014. un 2015. gadā Savienības ražošanas nozare sāka atlabt.

| (167) | Tāpēc, no vienas puses, pat ja Savienības ražošanas nozari ietekmēja eurozonas parādu krīze, proti, 2012. un 2013. gadā, sākot no 2013. gada, tirgus lēnām sāka atlabt no šīs ietekmes, un Savienības tirgū bija salīdzinoši stabils, pat augošs pieprasījumu. Tādējādi, lai gan laikā no 2014. līdz 2015. gadam Savienības ražošanas nozare varēja vairāk izmantot to, ka tirgus atlabst, tā nevarēja to izdarīt ĶTR importa apjoma krasais pieaugums. Ķīnas importa apjoms par zemām cenām pakāpeniski palielinājās un pārņēma tirgus daļas, kaitējot Savienības ražošanas nozarei. Sākot no 2015. gada otrās puses, importa pastāvīgais spiediens bija jūtams pilnā apmērā. |
| --- | --- |

(167)

Tāpēc, no vienas puses, pat ja Savienības ražošanas nozari ietekmēja eurozonas parādu krīze, proti, 2012. un 2013. gadā, sākot no 2013. gada, tirgus lēnām sāka atlabt no šīs ietekmes, un Savienības tirgū bija salīdzinoši stabils, pat augošs pieprasījumu. Tādējādi, lai gan laikā no 2014. līdz 2015. gadam Savienības ražošanas nozare varēja vairāk izmantot to, ka tirgus atlabst, tā nevarēja to izdarīt ĶTR importa apjoma krasais pieaugums. Ķīnas importa apjoms par zemām cenām pakāpeniski palielinājās un pārņēma tirgus daļas, kaitējot Savienības ražošanas nozarei. Sākot no 2015. gada otrās puses, importa pastāvīgais spiediens bija jūtams pilnā apmērā.

| (168) | Tādējādi Komisija šajā posmā secināja, ka eurozonas parādu krīzei bija negatīva ietekme galvenokārt attiecīgā perioda 2012. un 2013. gadā un pirms izmeklēšanas perioda. Tomēr tā neveicināja 2015. gada beigās konstatētos kaitējuma draudus. |
| --- | --- |

(168)

Tādējādi Komisija šajā posmā secināja, ka eurozonas parādu krīzei bija negatīva ietekme galvenokārt attiecīgā perioda 2012. un 2013. gadā un pirms izmeklēšanas perioda. Tomēr tā neveicināja 2015. gada beigās konstatētos kaitējuma draudus.

6.2.2.   Attiecīgā ražojuma / līdzīgā ražojuma galveno izejmateriālu (dzelzsrūdas, koksa ogļu un metāllūžņu) izmaksu samazināšanās

Attiecīgā ražojuma / līdzīgā ražojuma galveno izejmateriālu (dzelzsrūdas, koksa ogļu un metāllūžņu) izmaksu samazināšanās

| (169) | Viena ieinteresētā persona apgalvoja, ka attiecīgā ražojuma un līdzīgā ražojuma cenas atbilst vienotai pasaules mēroga cenu tendencei un pamatā atspoguļo dzelzsrūdas cenu sarukumu. Tātad nevis Ķīnas eksports, bet gan pasaules mēroga tendence radīja cenu spiedienu un izraisīja tam sekojošos kaitējuma draudus. |
| --- | --- |

(169)

Viena ieinteresētā persona apgalvoja, ka attiecīgā ražojuma un līdzīgā ražojuma cenas atbilst vienotai pasaules mēroga cenu tendencei un pamatā atspoguļo dzelzsrūdas cenu sarukumu. Tātad nevis Ķīnas eksports, bet gan pasaules mēroga tendence radīja cenu spiedienu un izraisīja tam sekojošos kaitējuma draudus.

| (170) | Komisija analizēja karsti velmētu plakanu tērauda velmējumu izejmateriālu cenu attīstību attiecīgajā periodā. |
| --- | --- |

(170)

Komisija analizēja karsti velmētu plakanu tērauda velmējumu izejmateriālu cenu attīstību attiecīgajā periodā.

| (171) | Pirmkārt, tērauda ražojumu tirgos, kas ir nostiprinājušies, piemēram, Savienības tirgū, iekšzemes ražotāji konkurē ar daudziem importa avotiem, kā parādīts 177. apsvēruma 18. tabulā, kuri izraisa pieaugošu cenu spiedienu un galu galā cenu samazināšanos. |
| --- | --- |

(171)

Pirmkārt, tērauda ražojumu tirgos, kas ir nostiprinājušies, piemēram, Savienības tirgū, iekšzemes ražotāji konkurē ar daudziem importa avotiem, kā parādīts 177. apsvēruma 18. tabulā, kuri izraisa pieaugošu cenu spiedienu un galu galā cenu samazināšanos.

| (172) | Otrkārt, kaut arī ĶTR ir valsts ar vislielāko tērauda patēriņu pasaulē, tajā ir ievērojams ražošanas jaudas pārpalikums. Tādējādi Ķīnas ražotājiem ir stimuls eksportēt ražošanas pārpalikumu par zemākām cenām uz vispievilcīgākajiem tirgiem, ieskaitot Savienības tirgu. Tāpēc izejmateriālu cenu tendence nav vienīgais faktors, kas ietekmē cenas pasaulē. |
| --- | --- |

(172)

Otrkārt, kaut arī ĶTR ir valsts ar vislielāko tērauda patēriņu pasaulē, tajā ir ievērojams ražošanas jaudas pārpalikums. Tādējādi Ķīnas ražotājiem ir stimuls eksportēt ražošanas pārpalikumu par zemākām cenām uz vispievilcīgākajiem tirgiem, ieskaitot Savienības tirgu. Tāpēc izejmateriālu cenu tendence nav vienīgais faktors, kas ietekmē cenas pasaulē.

| (173) | Treškārt, tika tomēr atzīts, ka karsti velmētu plakanu tērauda velmējumu ražošanā izmantojamo galveno izejmateriālu (dzelzsrūdas, koksa ogļu un metāllūžņu) cenas laikā no 2012. gada līdz 2015. gadam būtiski samazinājās šādi:






  — | dzelzsrūdas cena samazinājās no aptuveni USD 141 par tonnu līdz USD 56 par tonnu, t. i., samazinājums par 60 %; |
| --- | --- | --- |

(173)

Treškārt, tika tomēr atzīts, ka karsti velmētu plakanu tērauda velmējumu ražošanā izmantojamo galveno izejmateriālu (dzelzsrūdas, koksa ogļu un metāllūžņu) cenas laikā no 2012. gada līdz 2015. gadam būtiski samazinājās šādi:

—

dzelzsrūdas cena samazinājās no aptuveni USD 141 par tonnu līdz USD 56 par tonnu, t. i., samazinājums par 60 %;

| — | metāllūžņu cena samazinājās no aptuveni USD 327 par tonnu līdz USD 159 par tonnu, t. i., samazinājums par 51 %; |
| --- | --- |

—

metāllūžņu cena samazinājās no aptuveni USD 327 par tonnu līdz USD 159 par tonnu, t. i., samazinājums par 51 %;

| — | koksa ogļu cena samazinājās no aptuveni USD 252 par tonnu līdz USD 121 par tonnu (– 52 %). |
| --- | --- |

—

koksa ogļu cena samazinājās no aptuveni USD 252 par tonnu līdz USD 121 par tonnu (– 52 %).

| (174) | Tomēr, analizējot lielākā izlasē iekļautā Savienības ražotāja ražošanas izmaksas, izrādījās, ka šo izejmateriālu krītošo cenu ietekme ir daudz nenozīmīgāka par minēto cenu attīstību. Šī attīstība ir saistīta ar vidējiem rādītājiem un neatspoguļo Savienības ražotāju izmaksas, kuras ir atkarīgas arī no kvalitātes, daudzuma un līgumattiecībām. Piemēram, ražošanas resursi no trim iepriekš minētajiem izejmateriāliem atbilda aptuveni 60 % no viena liela ražotāja kopējām ražošanas izmaksām 2012. gadā, taču 2015. gadā šis rādītājs joprojām bija 50 % no šīm kopējām ražošanas izmaksām. Tas liecina, ka nav tiešas saistības starp karsti velmētu plakanu tērauda velmējumu izejmateriālu cenu kritumu un ražošanas izmaksu samazināšanos. |
| --- | --- |

(174)

Tomēr, analizējot lielākā izlasē iekļautā Savienības ražotāja ražošanas izmaksas, izrādījās, ka šo izejmateriālu krītošo cenu ietekme ir daudz nenozīmīgāka par minēto cenu attīstību. Šī attīstība ir saistīta ar vidējiem rādītājiem un neatspoguļo Savienības ražotāju izmaksas, kuras ir atkarīgas arī no kvalitātes, daudzuma un līgumattiecībām. Piemēram, ražošanas resursi no trim iepriekš minētajiem izejmateriāliem atbilda aptuveni 60 % no viena liela ražotāja kopējām ražošanas izmaksām 2012. gadā, taču 2015. gadā šis rādītājs joprojām bija 50 % no šīm kopējām ražošanas izmaksām. Tas liecina, ka nav tiešas saistības starp karsti velmētu plakanu tērauda velmējumu izejmateriālu cenu kritumu un ražošanas izmaksu samazināšanos.

| (175) | Turklāt ražošanas izmaksas Savienības ražošanas nozarē attiecīgajā periodā samazinājās kopumā par 25 % (skatīt 104. apsvērumu), un tas notika ne vien izejmateriālu zemāku izmaksu dēļ, bet arī tādēļ, ka Savienības ražotāji palielināja efektivitāti. Turklāt vidējās importa cenas samazinājās par lielāku procentuālo daļu, t. i., par 33 % tajā pašā periodā (skatīt 78. un 79. apsvērumu). |
| --- | --- |

(175)

Turklāt ražošanas izmaksas Savienības ražošanas nozarē attiecīgajā periodā samazinājās kopumā par 25 % (skatīt 104. apsvērumu), un tas notika ne vien izejmateriālu zemāku izmaksu dēļ, bet arī tādēļ, ka Savienības ražotāji palielināja efektivitāti. Turklāt vidējās importa cenas samazinājās par lielāku procentuālo daļu, t. i., par 33 % tajā pašā periodā (skatīt 78. un 79. apsvērumu).

| (176) | Taisnīgos tirgus apstākļos Savienības ražošanas nozare varētu uzturēt pārdošanas cenas tādā līmenī, lai izmantotu priekšrocības, ko nodrošina izmaksu samazināšanās, un atgūtu rentabilitāti. Tomēr Savienības ražotājiem bija jāievēro Savienības tirgus cenu tendence, un cenas kritās. Izmeklēšanas periodā Savienības ražotāji pat bija spiesti pārdot pat par cenām, kas ir zemākas par izmaksām, lai gan tiem jau bija izdevies ievērojami samazināt ražošanas izmaksas. |
| --- | --- |

(176)

Taisnīgos tirgus apstākļos Savienības ražošanas nozare varētu uzturēt pārdošanas cenas tādā līmenī, lai izmantotu priekšrocības, ko nodrošina izmaksu samazināšanās, un atgūtu rentabilitāti. Tomēr Savienības ražotājiem bija jāievēro Savienības tirgus cenu tendence, un cenas kritās. Izmeklēšanas periodā Savienības ražotāji pat bija spiesti pārdot pat par cenām, kas ir zemākas par izmaksām, lai gan tiem jau bija izdevies ievērojami samazināt ražošanas izmaksas.

6.2.3.   Imports no trešām valstīm

Imports no trešām valstīm

| (177) | Trešo valstu importa apjoma un tirgus daļas (kopējā importa apjomā) dinamika attiecīgajā periodā bija šāda:

  18. tabula.


  Trešo valstu importa apjomi, vienības cenas un tirgus daļas | 2012. gads | 2013. gads | 2014. gads | IP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| BRAZĪLIJA |
| Importa apjoms no Brazīlijas | 69 457 | 41 895 | 108 973 | 580 525 |
| Indekss (2012 = 100) | 100 | 60 | 157 | 836 |
| Vienības importa cenas no Brazīlijas | 515 | 461 | 433 | 386 |
| Indekss (2012 = 100) | 100 | 89 | 84 | 75 |
| Tirgus daļa | 0,22 % | 0,13 % | 0,33 % | 1,65 % |
| Daļa Savienības kopējā importa apjomā | 1,68 % | 0,87 % | 2,08 % | 7,42 % |
| IRĀNA |
| Importa apjoms no Irānas | 96 505 | 125 202 | 527 161 | 1 015 088 |
| Indekss (2012 = 100) | 100 | 130 | 546 | 1 052 |
| Vienības importa cenas no Irānas | 499 | 454 | 415 | 369 |
| Indekss (2012 = 100) | 100 | 91 | 83 | 74 |
| Tirgus daļa | 0,31 % | 0,39 % | 1,59 % | 2,89 % |
| Daļa Savienības kopējā importa apjomā | 2,34 % | 2,60 % | 10,08 % | 12,97 % |
| KRIEVIJA |
| Importa apjoms no Krievijas | 1 341 666 | 1 334 322 | 1 376 412 | 1 714 880 |
| Indekss (2012 = 100) | 100 | 99 | 103 | 128 |
| Vienības importa cenas no Krievijas | 500 | 448 | 431 | 387 |
| Indekss (2012 = 100) | 100 | 90 | 86 | 77 |
| Tirgus daļa | 4,27 % | 4,13 % | 4,15 % | 4,88 % |
| Daļa Savienības kopējā importa apjomā | 32,47 % | 27,66 % | 26,32 % | 21,90 % |
| SERBIJA |
| Importa apjoms no Serbijas | 156 894 | 155 055 | 211 835 | 427 558 |
| Indekss (2012 = 100) | 100 | 99 | 135 | 273 |
| Vienības importa cenas no Serbijas | 523 | 468 | 442 | 400 |
| Indekss (2012 = 100) | 100 | 89 | 84 | 77 |
| Tirgus daļa | 0,50 % | 0,48 % | 0,64 % | 1,22 % |
| Daļa Savienības kopējā importa apjomā | 3,8 % | 3,21 % | 4,05 % | 5,46 % |
| UKRAINA |
| Importa apjoms no Ukrainas | 906 872 | 905 397 | 939 545 | 1 084 477 |
| Indekss (2012 = 100) | 100 | 100 | 104 | 120 |
| Vienības importa cenas no Ukrainas | 478 | 429 | 415 | 370 |
| Indekss (2012 = 100) | 100 | 90 | 87 | 78 |
| Tirgus daļa | 2,89 % | 2,81 % | 2,84 % | 3,08 % |
| Daļa Savienības kopējā importa apjomā | 21,95 % | 18,77 % | 17,97 % | 13,85 % |
| Avots: Eurostat. |

(177)

Trešo valstu importa apjoma un tirgus daļas (kopējā importa apjomā) dinamika attiecīgajā periodā bija šāda:

18. tabula.

18. tabula.

Trešo valstu importa apjomi, vienības cenas un tirgus daļas

Trešo valstu importa apjomi, vienības cenas un tirgus daļas

2012. gads

2013. gads

2014. gads

IP

BRAZĪLIJA

Importa apjoms no Brazīlijas

69 457

41 895

108 973

580 525

Indekss (2012 = 100)

Indekss (2012 = 100)

100

100

60

60

157

157

836

836

Vienības importa cenas no Brazīlijas

515

461

433

386

Indekss (2012 = 100)

Indekss (2012 = 100)

100

100

89

89

84

84

75

75

Tirgus daļa

0,22 %

0,13 %

0,33 %

1,65 %

Daļa Savienības kopējā importa apjomā

1,68 %

0,87 %

2,08 %

7,42 %

IRĀNA

Importa apjoms no Irānas

96 505

125 202

527 161

1 015 088

Indekss (2012 = 100)

Indekss (2012 = 100)

100

100

130

130

546

546

1 052

1 052

Vienības importa cenas no Irānas

499

454

415

369

Indekss (2012 = 100)

Indekss (2012 = 100)

100

100

91

91

83

83

74

74

Tirgus daļa

0,31 %

0,39 %

1,59 %

2,89 %

Daļa Savienības kopējā importa apjomā

2,34 %

2,60 %

10,08 %

12,97 %

KRIEVIJA

Importa apjoms no Krievijas

1 341 666

1 334 322

1 376 412

1 714 880

Indekss (2012 = 100)

Indekss (2012 = 100)

100

100

99

99

103

103

128

128

Vienības importa cenas no Krievijas

500

448

431

387

Indekss (2012 = 100)

Indekss (2012 = 100)

100

100

90

90

86

86

77

77

Tirgus daļa

4,27 %

4,13 %

4,15 %

4,88 %

Daļa Savienības kopējā importa apjomā

32,47 %

27,66 %

26,32 %

21,90 %

SERBIJA

Importa apjoms no Serbijas

156 894

155 055

211 835

427 558

Indekss (2012 = 100)

Indekss (2012 = 100)

100

100

99

99

135

135

273

273

Vienības importa cenas no Serbijas

523

468

442

400

Indekss (2012 = 100)

Indekss (2012 = 100)

100

100

89

89

84

84

77

77

Tirgus daļa

0,50 %

0,48 %

0,64 %

1,22 %

Daļa Savienības kopējā importa apjomā

3,8 %

3,21 %

4,05 %

5,46 %

UKRAINA

Importa apjoms no Ukrainas

906 872

905 397

939 545

1 084 477

Indekss (2012 = 100)

Indekss (2012 = 100)

100

100

100

100

104

104

120

120

Vienības importa cenas no Ukrainas

478

429

415

370

Indekss (2012 = 100)

Indekss (2012 = 100)

100

100

90

90

87

87

78

78

Tirgus daļa

2,89 %

2,81 %

2,84 %

3,08 %

Daļa Savienības kopējā importa apjomā

21,95 %

18,77 %

17,97 %

13,85 %

Avots: Eurostat.

Avots:

| (178) | Kā norādīts 76. apsvēruma tabulā, imports no ĶTR attiecīgajā periodā pieauga par 516 %. Lai gan attiecīgajā periodā vēl lielāki pieauguma rādītāji bija Brazīlijai (+ 736 %) un Irānai (+ 952 %), šo valstu importa līmenis (580 525 tonnas no Brazīlijas un 1 015 088 tonnas no Irānas) izmeklēšanas periodā bija daudz zemāks nekā importa apjoms no ĶTR absolūtos skaitļos (1 519 304 tonnas no ĶTR). |
| --- | --- |

(178)

Kā norādīts 76. apsvēruma tabulā, imports no ĶTR attiecīgajā periodā pieauga par 516 %. Lai gan attiecīgajā periodā vēl lielāki pieauguma rādītāji bija Brazīlijai (+ 736 %) un Irānai (+ 952 %), šo valstu importa līmenis (580 525 tonnas no Brazīlijas un 1 015 088 tonnas no Irānas) izmeklēšanas periodā bija daudz zemāks nekā importa apjoms no ĶTR absolūtos skaitļos (1 519 304 tonnas no ĶTR).

| (179) | Turklāt, salīdzinot absolūtos eksporta skaitļus, ir jāņem vērā, ka izmeklēšanas periodā attiecīgā valsts bija otra lielākā eksportētāja uz Savienības tirgu pēc Krievijas. Krievijas imports (29) varēja veicināt kaitējuma draudus, taču tas neizjauca cēloņsakarību šādu apsvērumu dēļ. |
| --- | --- |

(179)

Turklāt, salīdzinot absolūtos eksporta skaitļus, ir jāņem vērā, ka izmeklēšanas periodā attiecīgā valsts bija otra lielākā eksportētāja uz Savienības tirgu pēc Krievijas. Krievijas imports (29) varēja veicināt kaitējuma draudus, taču tas neizjauca cēloņsakarību šādu apsvērumu dēļ.

29

| (180) | Pirmkārt, ĶTR pieauguma rādītājs attiecīgajā periodā (+516 %) ir daudz lielāks nekā Krievijai (+ 28 %). |
| --- | --- |

(180)

Pirmkārt, ĶTR pieauguma rādītājs attiecīgajā periodā (+516 %) ir daudz lielāks nekā Krievijai (+ 28 %).

| (181) | Otrkārt, ĶTR izlīdzināja starpību ar Krieviju, kura 2016. gada pirmajā pusē eksportēja tikai nedaudz vairāk, t. i., 773 686 tonnas (avots: Eurostat), nekā ĶTR tajā pašā periodā, t. i., 773 275 tonnas (avots: Eurostat). |
| --- | --- |

(181)

Otrkārt, ĶTR izlīdzināja starpību ar Krieviju, kura 2016. gada pirmajā pusē eksportēja tikai nedaudz vairāk, t. i., 773 686 tonnas (avots: Eurostat), nekā ĶTR tajā pašā periodā, t. i., 773 275 tonnas (avots: Eurostat).

Eurostat

Eurostat

| (182) | Treškārt, ražošanas jaudas pārpalikums Krievijā nav tik ievērojams kā ražošanas jaudas pārpalikums ĶTR, kā parādīts nākamajā tabulā.

  19. tabula.


  Faktiskais līdzīgā ražojuma ražošanas apjoms trešās valstīs (tūkstošos tonnu)











  Valsts | Neapstrādāta tērauda ražošanas jauda, aprēķins par 2014. gadu | Neapstrādāta tērauda ražošanas apjoms 2013. gadā | Neapstrādāta tērauda ražošanas apjoms 2014. gadā | Karsti velmētu plakanu tērauda velmējumu faktiskais ražošanas apjoms 2013. gadā | Karsti velmētu plakanu tērauda velmējumu faktiskais ražošanas apjoms 2014. gadā |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Krievija | 89 000 | 69 008 | 71 461 | 26 140 | 26 996 |
| ĶTR | 1 140 000 | 822 000 | 822 698 | 311 564 | 317 387 |
| Jaudas datu avots: ESAO ().

  Jaudas datu avots: Pasaules Tērauda asociācija, Steel Statistical Yearbook 2015 (). |

(182)

Treškārt, ražošanas jaudas pārpalikums Krievijā nav tik ievērojams kā ražošanas jaudas pārpalikums ĶTR, kā parādīts nākamajā tabulā.

19. tabula.

19. tabula.

Faktiskais līdzīgā ražojuma ražošanas apjoms trešās valstīs (tūkstošos tonnu)

Faktiskais līdzīgā ražojuma ražošanas apjoms trešās valstīs (tūkstošos tonnu)

Valsts

Neapstrādāta tērauda ražošanas jauda, aprēķins par 2014. gadu

Neapstrādāta tērauda ražošanas apjoms 2013. gadā

Neapstrādāta tērauda ražošanas apjoms 2014. gadā

Karsti velmētu plakanu tērauda velmējumu faktiskais ražošanas apjoms 2013. gadā

Karsti velmētu plakanu tērauda velmējumu faktiskais ražošanas apjoms 2014. gadā

Krievija

89 000

69 008

71 461

26 140

26 996

ĶTR

1 140 000

822 000

822 698

311 564

317 387

Jaudas datu avots: ESAO ().

Jaudas datu avots:

Jaudas datu avots: Pasaules Tērauda asociācija, Steel Statistical Yearbook 2015 ().

| (183) | Pat ja iepriekš minētie skaitļi par jaudu ir tikai par neapstrādātu tēraudu un pat pieņemot, kas ir ļoti maz ticams, ka visu Krievijas neapstrādāto tēraudu izmantos līdzīgā ražojuma ražošanai, ražošanas jaudas pārpalikums Krievijā pat tādā maz ticamā gadījumā būtu daudz mazāks par ražošanas jaudas pārpalikumu Ķīnā. |
| --- | --- |

(183)

Pat ja iepriekš minētie skaitļi par jaudu ir tikai par neapstrādātu tēraudu un pat pieņemot, kas ir ļoti maz ticams, ka visu Krievijas neapstrādāto tēraudu izmantos līdzīgā ražojuma ražošanai, ražošanas jaudas pārpalikums Krievijā pat tādā maz ticamā gadījumā būtu daudz mazāks par ražošanas jaudas pārpalikumu Ķīnā.

| (184) | Turklāt Komisija pēc tam izvērtēja trešo valstu importa cenas un tirgus daļas. Tā norādīja, ka līdzīgā ražojuma imports no dažām citām valstīm, piemēram, Irānas, Krievijas un Ukrainas, noticis par cenām, kas bijušas vēl zemākas nekā importam no attiecīgās valsts. Tomēr, analizējot tendences un importa apjomus, ir skaidrs, ka izmeklēšanas periodā importa līmenis no Irānas ir bijis daudz zemāks nekā importa līmenis no ĶTR, un ka importa apjoms no Krievijas un Ukrainas attiecīgajā periodā patiešām pieauga, taču daudz lēnāk nekā imports no ĶTR. Turklāt, pretēji ĶTR, imports no Krievijas un Ukrainas attiecīgajā periodā zaudēja ievērojamu daļu kopējos Savienības importa apjomos. |
| --- | --- |

(184)

Turklāt Komisija pēc tam izvērtēja trešo valstu importa cenas un tirgus daļas. Tā norādīja, ka līdzīgā ražojuma imports no dažām citām valstīm, piemēram, Irānas, Krievijas un Ukrainas, noticis par cenām, kas bijušas vēl zemākas nekā importam no attiecīgās valsts. Tomēr, analizējot tendences un importa apjomus, ir skaidrs, ka izmeklēšanas periodā importa līmenis no Irānas ir bijis daudz zemāks nekā importa līmenis no ĶTR, un ka importa apjoms no Krievijas un Ukrainas attiecīgajā periodā patiešām pieauga, taču daudz lēnāk nekā imports no ĶTR. Turklāt, pretēji ĶTR, imports no Krievijas un Ukrainas attiecīgajā periodā zaudēja ievērojamu daļu kopējos Savienības importa apjomos.

| (185) | Visbeidzot, Komisija salīdzināja trešo valstu faktisko ražošanas apjomu ar attiecīgās valsts ražošanas apjomu, kas liecina, ka Ķīna pārspēj visas pārējās valstis gan līdzīgā ražojuma ražošanas apjoma gan neapstrādāta tērauda ražošanas jaudas ziņā.

  20. tabula.


  Faktiskais līdzīgā ražojuma ražošanas apjoms trešās valstīs (tūkstošos tonnu)












  Valsts | Neapstrādāta tērauda ražošanas jauda, aprēķins par 2014. gadu | Neapstrādāta tērauda ražošanas apjoms 2013. gadā | Neapstrādāta tērauda ražošanas apjoms 2014. gadā (2) | Teorētiskais jaudas pārpalikums 2014. gadā (1) | Karsti velmētu plakanu tērauda velmējumu faktiskais ražošanas apjoms 2013. gadā | Karsti velmētu plakanu tērauda velmējumu faktiskais ražošanas apjoms 2014. gadā |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Krievija | 89 000 | 69 008 | 71 461 | 17 539 | 26 140 | 26 996 |
| ĶTR | 1 140 000 | 822 000 | 822 698 | 317 302 | 311 564 | 317 387 |
| Ukraina | 42 500 | 32 771 | 27 170 | 15 330 | 8 929 | 7 867 |
| Irāna | 27 000 | 15 422 | 16 331 | 10 669 | 8 250 | 8 276 |
| Brazīlija | 48 000 | 34 163 | 33 897 | 14 103 | 15 014 | 14 229 |
| Jaudas datu avots: ESAO ().

  Jaudas datu avots: Pasaules Tērauda asociācija, Steel Statistical Yearbook 2015 (). |

(185)

Visbeidzot, Komisija salīdzināja trešo valstu faktisko ražošanas apjomu ar attiecīgās valsts ražošanas apjomu, kas liecina, ka Ķīna pārspēj visas pārējās valstis gan līdzīgā ražojuma ražošanas apjoma gan neapstrādāta tērauda ražošanas jaudas ziņā.

20. tabula.

Faktiskais līdzīgā ražojuma ražošanas apjoms trešās valstīs (tūkstošos tonnu)

Faktiskais līdzīgā ražojuma ražošanas apjoms trešās valstīs (tūkstošos tonnu)

Valsts

Neapstrādāta tērauda ražošanas jauda, aprēķins par 2014. gadu

Neapstrādāta tērauda ražošanas apjoms 2013. gadā

Neapstrādāta tērauda ražošanas apjoms 2014. gadā (2)

Teorētiskais jaudas pārpalikums 2014. gadā (1)

Karsti velmētu plakanu tērauda velmējumu faktiskais ražošanas apjoms 2013. gadā

Karsti velmētu plakanu tērauda velmējumu faktiskais ražošanas apjoms 2014. gadā

Krievija

89 000

69 008

71 461

17 539

26 140

26 996

ĶTR

1 140 000

822 000

822 698

317 302

311 564

317 387

Ukraina

42 500

32 771

27 170

15 330

8 929

7 867

Irāna

27 000

15 422

16 331

10 669

8 250

8 276

Brazīlija

48 000

34 163

33 897

14 103

15 014

14 229

Jaudas datu avots: ESAO ().

Jaudas datu avots:

Jaudas datu avots: Pasaules Tērauda asociācija, Steel Statistical Yearbook 2015 ().

| (186) | Iepriekš minētie skaitļi par līdzīgā ražojuma ražošanu parāda, ka attiecīgā valsts krietni pārspēj visas pārējās lielās eksportētājvalstis. Turklāt iepriekš minētie skaitļi par neapstrādāta tērauda ražošanas jaudu norāda arī uz to, ka tāds pārmērīgs jaudas pārpalikums ir tikai ĶTR. |
| --- | --- |

(186)

Iepriekš minētie skaitļi par līdzīgā ražojuma ražošanu parāda, ka attiecīgā valsts krietni pārspēj visas pārējās lielās eksportētājvalstis. Turklāt iepriekš minētie skaitļi par neapstrādāta tērauda ražošanas jaudu norāda arī uz to, ka tāds pārmērīgs jaudas pārpalikums ir tikai ĶTR.

| (187) | Tādējādi Komisija konstatēja, ka ĶTR ir radījusi nenovēršama kaitējuma draudus Savienības ražošanas nozarei. Kā minēts iepriekš, šie kaitējuma draudi ir kļuvuši vēl reālāki kumulatīvās ietekmes dēļ, ko izraisa tas, ka pieprasījums pēc tērauda Ķīnā krītas un ka daži citi Ķīnas eksporta tirgi pamazām kļūst arvien grūtāk pieejami. Tādējādi daļa no Ķīnas apjomiem, visticamāk, arī turpmāk tuvākajā nākotnē tiks novirzīti uz Savienību. |
| --- | --- |

(187)

Tādējādi Komisija konstatēja, ka ĶTR ir radījusi nenovēršama kaitējuma draudus Savienības ražošanas nozarei. Kā minēts iepriekš, šie kaitējuma draudi ir kļuvuši vēl reālāki kumulatīvās ietekmes dēļ, ko izraisa tas, ka pieprasījums pēc tērauda Ķīnā krītas un ka daži citi Ķīnas eksporta tirgi pamazām kļūst arvien grūtāk pieejami. Tādējādi daļa no Ķīnas apjomiem, visticamāk, arī turpmāk tuvākajā nākotnē tiks novirzīti uz Savienību.

| (188) | Tomēr ir domājams, ka arī imports no Brazīlijas, Irānas, Krievijas, Serbijas un Ukrainas ir veicinājis būtiska kaitējuma draudus. Taču pakārtotā ražošana, importa tendences un precīzi importa apjomi absolūtos skaitļos nav tik liela mēroga, lai izjauktu cēloņsakarību starp pieaugošo un arvien izteiktāko importu par dempinga cenām no ĶTR un kaitējuma draudiem Savienības ražošanas nozarei. |
| --- | --- |

(188)

Tomēr ir domājams, ka arī imports no Brazīlijas, Irānas, Krievijas, Serbijas un Ukrainas ir veicinājis būtiska kaitējuma draudus. Taču pakārtotā ražošana, importa tendences un precīzi importa apjomi absolūtos skaitļos nav tik liela mēroga, lai izjauktu cēloņsakarību starp pieaugošo un arvien izteiktāko importu par dempinga cenām no ĶTR un kaitējuma draudiem Savienības ražošanas nozarei.

6.2.4.   Savienības ražošanas nozares eksporta pārdošanas rādītāji

| (189) | Izlasē iekļauto Savienības ražotāju eksporta apjoma dinamika attiecīgajā periodā bija šāda.

  21. tabula.


  Izlasē iekļauto Savienības ražotāju eksporta apjoms nesaistītiem pircējiem | 2012. gads | 2013. gads | 2014. gads | IP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Eksporta apjoms nesaistītiem pircējiem | 2 344 463 | 2 379 035 | 2 777 446 | 2 409 721 |
| Indekss (2012 = 100) | 100 | 101 | 118 | 103 |
| Vidējā cena (EUR/t) | 516 | 463 | 459 | 391 |
| Indekss (2011 = 100) | 100 | 90 | 89 | 76 |
| Avots: izlasē iekļauto Savienības ražotāju atbildes uz anketas jautājumiem. |

(189)

Izlasē iekļauto Savienības ražotāju eksporta apjoma dinamika attiecīgajā periodā bija šāda.

21. tabula.

21. tabula.

Izlasē iekļauto Savienības ražotāju eksporta apjoms nesaistītiem pircējiem

Izlasē iekļauto Savienības ražotāju eksporta apjoms nesaistītiem pircējiem

2012. gads

2013. gads

2014. gads

IP

Eksporta apjoms nesaistītiem pircējiem

2 344 463

2 379 035

2 777 446

2 409 721

Indekss (2012 = 100)

Indekss (2012 = 100)

100

100

101

101

118

118

103

103

Vidējā cena (EUR/t)

516

463

459

391

Indekss (2011 = 100)

Indekss (2011 = 100)

100

100

90

90

89

89

76

76

Avots: izlasē iekļauto Savienības ražotāju atbildes uz anketas jautājumiem.

Avots:

| (190) | Eksporta apjoms nesaistītiem pircējiem izmeklēšanas periodā palielinājās par 3 %. Cenas attiecīgajā periodā ievērojami kritās par – 24 %. |
| --- | --- |

(190)

Eksporta apjoms nesaistītiem pircējiem izmeklēšanas periodā palielinājās par 3 %. Cenas attiecīgajā periodā ievērojami kritās par – 24 %.

| (191) | Eksporta pārdošanas apjoms bija ne vairāk kā 4 % no Savienības ražošanas kopapjoma un 22 % no pārdošanas kopapjoma nesaistītiem pircējiem izmeklēšanas periodā. Turklāt eksporta cenu samazināšanās tendence procentuāli atbilda Savienības ražotāju pārdošanas cenu tendencei Savienības tirgū. Tāpēc Komisija šajā posmā secināja, ka eksporta pārdošanas rādītāji ir veicinājuši Savienības ražošanas nozares slikto stāvokli. Tomēr arī šis faktors neizjauca cēloņsakarību starp importu par dempinga cenām un būtiska kaitējuma draudiem Savienības ražošanas nozarei. |
| --- | --- |

(191)

Eksporta pārdošanas apjoms bija ne vairāk kā 4 % no Savienības ražošanas kopapjoma un 22 % no pārdošanas kopapjoma nesaistītiem pircējiem izmeklēšanas periodā. Turklāt eksporta cenu samazināšanās tendence procentuāli atbilda Savienības ražotāju pārdošanas cenu tendencei Savienības tirgū. Tāpēc Komisija šajā posmā secināja, ka eksporta pārdošanas rādītāji ir veicinājuši Savienības ražošanas nozares slikto stāvokli. Tomēr arī šis faktors neizjauca cēloņsakarību starp importu par dempinga cenām un būtiska kaitējuma draudiem Savienības ražošanas nozarei.

6.2.5.   Viena Savienības ražotāja no Itālijas īpašā situācija

Viena Savienības ražotāja no Itālijas īpašā situācija

| (192) | Viena ieinteresētā persona apgalvoja, ka viens Itālijas ražotājs, iespējams, nodarīja kaitējumu Savienības ražošanas nozarei. Minētā persona apgalvoja, ka šis Itālijas ražotājs saņem nelikumīgu valsts atbalstu, kaitējot citiem Kopienas ražotājiem Savienības tirgū, iespējams, “tādā mērā, ka izjauc cēloņsakarību...”. Tā arī apgalvoja, ka Itālijas ražotāja faktiskais ražošanas apjoms attiecīgajā periodā ievērojami samazinājās. |
| --- | --- |

(192)

Viena ieinteresētā persona apgalvoja, ka viens Itālijas ražotājs, iespējams, nodarīja kaitējumu Savienības ražošanas nozarei. Minētā persona apgalvoja, ka šis Itālijas ražotājs saņem nelikumīgu valsts atbalstu, kaitējot citiem Kopienas ražotājiem Savienības tirgū, iespējams, “tādā mērā, ka izjauc cēloņsakarību...”. Tā arī apgalvoja, ka Itālijas ražotāja faktiskais ražošanas apjoms attiecīgajā periodā ievērojami samazinājās.

| (193) | Pirmkārt, Savienības ražošanas nozares definīcija un analīze ir balstīta uz visu Savienības ražošanas nozari, ieskaitot Itālijas ražotāju. Lai gan minētais Itālijas ražotājs attiecīgajā periodā tiešām ievērojami samazināja savu ražošanas apjoma līmeni, Savienības ražošanas nozares kopējais ražošanas apjoma līmenis (skatīt 87. apsvērumu) palielinājās par 2 %. Tādējādi stāvoklis līdzsvarojās un visi pārējie Savienības ražotāji attiecīgajā periodā palielināja savu ražošanas apjomu. |
| --- | --- |

(193)

Pirmkārt, Savienības ražošanas nozares definīcija un analīze ir balstīta uz visu Savienības ražošanas nozari, ieskaitot Itālijas ražotāju. Lai gan minētais Itālijas ražotājs attiecīgajā periodā tiešām ievērojami samazināja savu ražošanas apjoma līmeni, Savienības ražošanas nozares kopējais ražošanas apjoma līmenis (skatīt 87. apsvērumu) palielinājās par 2 %. Tādējādi stāvoklis līdzsvarojās un visi pārējie Savienības ražotāji attiecīgajā periodā palielināja savu ražošanas apjomu.

| (194) | Otrkārt, attiecībā uz apgalvojumu par to, ka Itālijas ražotājs saņem nelikumīgu valsts atbalstu, Komisija joprojām veic izmeklēšanu, kura ilgs līdz 2017. gadam. Izmeklēšanas sākšana neietekmē procesa rezultātus. Tāpēc pagaidām nevar izdarīt nekādus secinājumus par šo apgalvojumu. Tomēr Komisija norādīja, ka tika konstatēts, ka Itālijas ražotāja pārdošanas cenas izmeklēšanas periodā bija zemākas nekā Savienības vidējā pārdošanas cena. Ja Itālijas ražotājam būtu nozīmīga ietekme uz pārdošanas cenām Savienībā, varētu sagaidīt, ka Savienības vidējās cenas būtu cēlušās pēc tam, kad tas samazināja ražošanas apjomu. Tomēr, šajā gadījumā tā nebija. |
| --- | --- |

(194)

Otrkārt, attiecībā uz apgalvojumu par to, ka Itālijas ražotājs saņem nelikumīgu valsts atbalstu, Komisija joprojām veic izmeklēšanu, kura ilgs līdz 2017. gadam. Izmeklēšanas sākšana neietekmē procesa rezultātus. Tāpēc pagaidām nevar izdarīt nekādus secinājumus par šo apgalvojumu. Tomēr Komisija norādīja, ka tika konstatēts, ka Itālijas ražotāja pārdošanas cenas izmeklēšanas periodā bija zemākas nekā Savienības vidējā pārdošanas cena. Ja Itālijas ražotājam būtu nozīmīga ietekme uz pārdošanas cenām Savienībā, varētu sagaidīt, ka Savienības vidējās cenas būtu cēlušās pēc tam, kad tas samazināja ražošanas apjomu. Tomēr, šajā gadījumā tā nebija.

| (195) | Treškārt, tas, ka vairāki Savienības ražotāji Savienības tirgū darbojas labāk nekā citi, var būt vairāku faktoru dēļ, taču neietekmē provizorisko secinājumu, ka kopumā Savienības ražošanas nozare cieš no importa par dempinga cenām. |
| --- | --- |

(195)

Treškārt, tas, ka vairāki Savienības ražotāji Savienības tirgū darbojas labāk nekā citi, var būt vairāku faktoru dēļ, taču neietekmē provizorisko secinājumu, ka kopumā Savienības ražošanas nozare cieš no importa par dempinga cenām.

| (196) | Tāpēc Komisija šajā posmā secināja, ka viena Savienības ražotāja no Itālijas īpašā situācija neveicināja Savienības ražošanas nozares slikto stāvokli. |
| --- | --- |

(196)

Tāpēc Komisija šajā posmā secināja, ka viena Savienības ražotāja no Itālijas īpašā situācija neveicināja Savienības ražošanas nozares slikto stāvokli.

6.3.   Secinājums par cēloņsakarību

Secinājums par cēloņsakarību

| (197) | Provizoriski tika noskaidrota cēloņsakarība starp Ķīnas importu par dempinga cenām un būtiska kaitējuma draudiem Savienības ražošanas nozarei. Ir skaidri redzama laika sakritība it īpaši starp strauji pieaugošo importu par dempinga cenām, kuras pastāvīgi samazinājās, no ĶTR, un Savienības ražošanas nozares darbības rādītāju pasliktināšanos, it īpaši sākot no 2015. gada otrās puses. Savienības ražošanas nozarei nebija izvēles, — tai bija jāievēro cenu līmenis, kādu noteica imports par dempinga cenām, lai novērstu vēl lielāku tirgus daļas sarukumu. Tādējādi radās zaudējumi, un stāvoklis, visticamāk, turpinās pasliktināties. |
| --- | --- |

(197)

Provizoriski tika noskaidrota cēloņsakarība starp Ķīnas importu par dempinga cenām un būtiska kaitējuma draudiem Savienības ražošanas nozarei. Ir skaidri redzama laika sakritība it īpaši starp strauji pieaugošo importu par dempinga cenām, kuras pastāvīgi samazinājās, no ĶTR, un Savienības ražošanas nozares darbības rādītāju pasliktināšanos, it īpaši sākot no 2015. gada otrās puses. Savienības ražošanas nozarei nebija izvēles, — tai bija jāievēro cenu līmenis, kādu noteica imports par dempinga cenām, lai novērstu vēl lielāku tirgus daļas sarukumu. Tādējādi radās zaudējumi, un stāvoklis, visticamāk, turpinās pasliktināties.

| (198) | Komisija ir nošķīrusi un atdalījusi visu zināmo faktoru ietekmi uz Savienības ražošanas nozares stāvokli no kaitējuma, ko izraisījis imports par dempinga cenām, kas izmeklēšanas perioda beigās rada būtiska kaitējuma draudus Savienības ražošanas nozarei kopumā. Itālijas ražotāja situācija neveicināja Savienības ražošanas nozares slikto stāvokli. Netika konstatēts, ka citi noteiktie faktori, piemēram, ekonomikas krīze, izejmateriālu izmaksas, imports no trešām valstīm un Savienības ražotāju eksporta pārdošanas rādītāji, izjauktu cēloņsakarību starp būtiska kaitējuma draudiem un Ķīnas importu par dempinga cenām. Ņemot vērā iepriekš minēto, Komisija šajā posmā secināja, ka imports par dempinga cenām no ĶTR izmeklēšanas periodā Savienības ražošanas nozarei ir radījis būtiska kaitējuma draudus pamatregulas 3. panta 6. punkta nozīmē. Netika konstatēts, ka citi zināmie faktori, izņemot importu par dempinga cenām no ĶTR, kuri tajā pašā laikā ietekmēja Savienības ražošanas nozare stāvokli, izjauktu cēloņsakarību. |
| --- | --- |

(198)

Komisija ir nošķīrusi un atdalījusi visu zināmo faktoru ietekmi uz Savienības ražošanas nozares stāvokli no kaitējuma, ko izraisījis imports par dempinga cenām, kas izmeklēšanas perioda beigās rada būtiska kaitējuma draudus Savienības ražošanas nozarei kopumā. Itālijas ražotāja situācija neveicināja Savienības ražošanas nozares slikto stāvokli. Netika konstatēts, ka citi noteiktie faktori, piemēram, ekonomikas krīze, izejmateriālu izmaksas, imports no trešām valstīm un Savienības ražotāju eksporta pārdošanas rādītāji, izjauktu cēloņsakarību starp būtiska kaitējuma draudiem un Ķīnas importu par dempinga cenām. Ņemot vērā iepriekš minēto, Komisija šajā posmā secināja, ka imports par dempinga cenām no ĶTR izmeklēšanas periodā Savienības ražošanas nozarei ir radījis būtiska kaitējuma draudus pamatregulas 3. panta 6. punkta nozīmē. Netika konstatēts, ka citi zināmie faktori, izņemot importu par dempinga cenām no ĶTR, kuri tajā pašā laikā ietekmēja Savienības ražošanas nozare stāvokli, izjauktu cēloņsakarību.

7.   SAVIENĪBAS INTERESES

SAVIENĪBAS INTERESES

| (199) | Komisija saskaņā ar pamatregulas 21. pantu pārbaudīja, vai tā var nepārprotami secināt, ka pasākumu noteikšana šajā konkrētajā gadījumā nebūtu Savienības interesēs. Tā īpaši apsvēra vajadzību likvidēt kaitējumu radošā dempinga kropļojošo ietekmi uz tirdzniecību un atjaunot efektīvu konkurenci. Nosakot Savienības intereses, tika ņemtas vērā visas dažādās saistītās intereses, ieskaitot Savienības ražošanas nozares, importētāju un lietotāju intereses. |
| --- | --- |

(199)

Komisija saskaņā ar pamatregulas 21. pantu pārbaudīja, vai tā var nepārprotami secināt, ka pasākumu noteikšana šajā konkrētajā gadījumā nebūtu Savienības interesēs. Tā īpaši apsvēra vajadzību likvidēt kaitējumu radošā dempinga kropļojošo ietekmi uz tirdzniecību un atjaunot efektīvu konkurenci. Nosakot Savienības intereses, tika ņemtas vērā visas dažādās saistītās intereses, ieskaitot Savienības ražošanas nozares, importētāju un lietotāju intereses.

7.1.   Savienības ražošanas nozares intereses

Savienības ražošanas nozares intereses

| (200) | Savienības ražošanas nozare darbojas vairākās dalībvalstīs (Apvienotajā Karalistē, Francijā, Vācijā, Čehijas Republikā, Slovākijas Republikā, Itālijā, Luksemburgā, Beļģijā, Polijā, Nīderlandē, Austrijā, Somijā, Zviedrijā, Portugālē, Ungārijā un Spānijā), un tajā ir nodarbināti aptuveni 18 000 cilvēku saistībā ar karsti velmētiem plakaniem tērauda velmējumiem. |
| --- | --- |

(200)

Savienības ražošanas nozare darbojas vairākās dalībvalstīs (Apvienotajā Karalistē, Francijā, Vācijā, Čehijas Republikā, Slovākijas Republikā, Itālijā, Luksemburgā, Beļģijā, Polijā, Nīderlandē, Austrijā, Somijā, Zviedrijā, Portugālē, Ungārijā un Spānijā), un tajā ir nodarbināti aptuveni 18 000 cilvēku saistībā ar karsti velmētiem plakaniem tērauda velmējumiem.

| (201) | Izmeklēšanā sadarbojās septiņpadsmit ražotāji. Neviens no zināmajiem ražotājiem neiebilda pret izmeklēšanas uzsākšanu. Kā parādīts iepriekš, analizējot kaitējuma rādītājus, visā Savienības ražošanas nozarē attiecīgajā periodā bija vērojamas dažas kaitējuma pazīmes. Īpaši pasliktinājās tādi ar izlasē iekļauto Savienības ražotāju finanšu darbību saistīti kaitējuma rādītāji kā rentabilitāte. Savienības ražotāju stāvoklis pasliktinājās, it īpaši no 2015. gada otrās puses, un to negatīvi ietekmēja imports par dempinga cenām, kas radīja kaitējuma draudus, kuri kļuva nenovēršami izmeklēšanas perioda beigās. |
| --- | --- |

(201)

Izmeklēšanā sadarbojās septiņpadsmit ražotāji. Neviens no zināmajiem ražotājiem neiebilda pret izmeklēšanas uzsākšanu. Kā parādīts iepriekš, analizējot kaitējuma rādītājus, visā Savienības ražošanas nozarē attiecīgajā periodā bija vērojamas dažas kaitējuma pazīmes. Īpaši pasliktinājās tādi ar izlasē iekļauto Savienības ražotāju finanšu darbību saistīti kaitējuma rādītāji kā rentabilitāte. Savienības ražotāju stāvoklis pasliktinājās, it īpaši no 2015. gada otrās puses, un to negatīvi ietekmēja imports par dempinga cenām, kas radīja kaitējuma draudus, kuri kļuva nenovēršami izmeklēšanas perioda beigās.

| (202) | Gaidāms, ka pagaidu antidempinga maksājumu noteikšana atjaunos taisnīgus tirdzniecības apstākļus Savienības tirgū, apturot lejupēju cenu spiedienu un ļaujot Savienības ražošanas nozarei atlabt. Tā rezultātā palielinātos Savienības ražošanas nozares rentabilitāte, tuvojoties līmeņiem, kas uzskatāmi par nepieciešamiem šajā kapitālietilpīgajā nozarē. Tāpēc ir svarīgi, lai cenas tiktu atjaunotas tādā līmenī, kas būtu virs dempinga cenām vai neradītu kaitējumu, lai ļautu visiem dažādajiem ražotājiem darboties Savienības tirgū taisnīgas tirdzniecības apstākļos. Ja pasākumi netiks veikti, ir ļoti iespējams, ka kaitējuma draudi piepildīsies un ka Savienības ražošanas nozares ekonomiskā situācija turpinās pasliktināties. Negatīvi darbības rezultāti karsti velmētu plakanu tērauda velmējumu segmentā ietekmētu daudzu Savienības ražotāju lejasposma un augšposma segmentus, jo jaudas izlietojums šajos segmentos ir cieši saistīts ar ražojuma, uz kuru attiecas izmeklēšana, ražošanu. |
| --- | --- |

(202)

Gaidāms, ka pagaidu antidempinga maksājumu noteikšana atjaunos taisnīgus tirdzniecības apstākļus Savienības tirgū, apturot lejupēju cenu spiedienu un ļaujot Savienības ražošanas nozarei atlabt. Tā rezultātā palielinātos Savienības ražošanas nozares rentabilitāte, tuvojoties līmeņiem, kas uzskatāmi par nepieciešamiem šajā kapitālietilpīgajā nozarē. Tāpēc ir svarīgi, lai cenas tiktu atjaunotas tādā līmenī, kas būtu virs dempinga cenām vai neradītu kaitējumu, lai ļautu visiem dažādajiem ražotājiem darboties Savienības tirgū taisnīgas tirdzniecības apstākļos. Ja pasākumi netiks veikti, ir ļoti iespējams, ka kaitējuma draudi piepildīsies un ka Savienības ražošanas nozares ekonomiskā situācija turpinās pasliktināties. Negatīvi darbības rezultāti karsti velmētu plakanu tērauda velmējumu segmentā ietekmētu daudzu Savienības ražotāju lejasposma un augšposma segmentus, jo jaudas izlietojums šajos segmentos ir cieši saistīts ar ražojuma, uz kuru attiecas izmeklēšana, ražošanu.

| (203) | Tādēļ Komisija šajā posmā secināja, ka antidempinga maksājumu noteikšana būtu Savienības ražošanas nozares interesēs. |
| --- | --- |

(203)

Tādēļ Komisija šajā posmā secināja, ka antidempinga maksājumu noteikšana būtu Savienības ražošanas nozares interesēs.

7.2.   Importētāju intereses

Importētāju intereses

| (204) | Kā minēts 11.–13. apsvērumā, neviens nesaistītais importētājs neaizpildīja aptaujas anketu un neiesniedza Komisijai datus, kas parādītu, cik lielā mērā importētājiem kaitētu pasākumu noteikšana. Tāpēc un ņemot arī vērā to, ka ne vien ĶTR, bet arī daudzas citas valstis eksportē uz Savienību, Komisija provizoriski secināja, ka ir iespējams, ka pasākumu noteikšana varētu nebūt importētāju interesēs. |
| --- | --- |

(204)

Kā minēts 11.–13. apsvērumā, neviens nesaistītais importētājs neaizpildīja aptaujas anketu un neiesniedza Komisijai datus, kas parādītu, cik lielā mērā importētājiem kaitētu pasākumu noteikšana. Tāpēc un ņemot arī vērā to, ka ne vien ĶTR, bet arī daudzas citas valstis eksportē uz Savienību, Komisija provizoriski secināja, ka ir iespējams, ka pasākumu noteikšana varētu nebūt importētāju interesēs.

7.3.   Lietotāju intereses

Lietotāju intereses

| (205) | Karsti velmētus plakanus tērauda velmējumus izmanto par rūpnieciskās ražošanas izejmateriāliem, ko iegādājas galalietotāji dažādām vajadzībām, arī būvniecībai (tērauda cauruļu ražošanai), kuģu būvei, gāzes tvertnēm, spiedtvertnēm un enerģijas pārvades cauruļvadiem. |
| --- | --- |

(205)

Karsti velmētus plakanus tērauda velmējumus izmanto par rūpnieciskās ražošanas izejmateriāliem, ko iegādājas galalietotāji dažādām vajadzībām, arī būvniecībai (tērauda cauruļu ražošanai), kuģu būvei, gāzes tvertnēm, spiedtvertnēm un enerģijas pārvades cauruļvadiem.

| (206) | Tikai viens lietotājs no Itālijas (Marcegaglia Carbon Spa), kurš importē no attiecīgās valsts un ražo inter alia caurulītes, caurules un lejasposma tērauda ražojumus, sniedza atbildes uz anketas jautājumiem. Šim lietotājam attiecīgais ražojums / līdzīgais ražojums ir pieskaitāms pie izmaksām. |
| --- | --- |

(206)

Tikai viens lietotājs no Itālijas (Marcegaglia Carbon Spa), kurš importē no attiecīgās valsts un ražo inter alia caurulītes, caurules un lejasposma tērauda ražojumus, sniedza atbildes uz anketas jautājumiem. Šim lietotājam attiecīgais ražojums / līdzīgais ražojums ir pieskaitāms pie izmaksām.

Marcegaglia Carbon Spa

inter alia

| (207) | Šis lietotājs no Itālijas apgalvoja, ka pasākumu noteikšana importam no attiecīgās valsts varētu radīt situāciju, ka viņam vairs nebūtu pieejamas attiecīgā ražojuma, it īpaši augstas kvalitātes ruļļu, ko izmanto pārvelmēšanai, uzticamas piegādes Savienības tirgū. Tas apgalvoja, ka 88 % no Savienības ražošanas kopapjoma saražo tikai 16 uzņēmumi, kuri pieder pie astoņām lielām uzņēmumu grupām, kuru ražojumu lielākā daļa (apmēram 70 %) tiek izmantota pašpatēriņa tirgū. Tādējādi tika apgalvots, ka Savienības ražotāji savas joprojām samērā lielās tirgus daļas dēļ var īstenot spēcīgu spiedienu gan uz attiecīgā ražojuma tirgu, gan uz lejupējo tirgu. |
| --- | --- |

(207)

Šis lietotājs no Itālijas apgalvoja, ka pasākumu noteikšana importam no attiecīgās valsts varētu radīt situāciju, ka viņam vairs nebūtu pieejamas attiecīgā ražojuma, it īpaši augstas kvalitātes ruļļu, ko izmanto pārvelmēšanai, uzticamas piegādes Savienības tirgū. Tas apgalvoja, ka 88 % no Savienības ražošanas kopapjoma saražo tikai 16 uzņēmumi, kuri pieder pie astoņām lielām uzņēmumu grupām, kuru ražojumu lielākā daļa (apmēram 70 %) tiek izmantota pašpatēriņa tirgū. Tādējādi tika apgalvots, ka Savienības ražotāji savas joprojām samērā lielās tirgus daļas dēļ var īstenot spēcīgu spiedienu gan uz attiecīgā ražojuma tirgu, gan uz lejupējo tirgu.

| (208) | Pirmkārt, Komisija norādīja, ka antidempinga maksājumu mērķis nav slēgt Savienības tirgu importam, bet gan atjaunot taisnīgu tirdzniecību, likvidējot kaitējumu radoša dempinga ietekmi. Tāpēc nav sagaidāms, ka imports no ĶTR tiks pārtraukts, bet gan ka tas turpināsies, taču ne par dempinga cenām. |
| --- | --- |

(208)

Pirmkārt, Komisija norādīja, ka antidempinga maksājumu mērķis nav slēgt Savienības tirgu importam, bet gan atjaunot taisnīgu tirdzniecību, likvidējot kaitējumu radoša dempinga ietekmi. Tāpēc nav sagaidāms, ka imports no ĶTR tiks pārtraukts, bet gan ka tas turpināsies, taču ne par dempinga cenām.

| (209) | Otrkārt, Komisija konstatēja, ka lietotājs izmanto ne tikai Ķīnas importu vien, bet izmeklēšanas periodā ir iepircis attiecīgo ražojumu arī no Savienības ražotājiem, kā arī no ražotājiem citās trešās valstīs, kas nav attiecīgā valsts. |
| --- | --- |

(209)

Otrkārt, Komisija konstatēja, ka lietotājs izmanto ne tikai Ķīnas importu vien, bet izmeklēšanas periodā ir iepircis attiecīgo ražojumu arī no Savienības ražotājiem, kā arī no ražotājiem citās trešās valstīs, kas nav attiecīgā valsts.

| (210) | Treškārt, pat tad, ja Ķīnas attiecīgā ražojuma cenas palielinātos par aptuveni 30 %, tas ietekmētu šā Itālijas lietotāja ražošanas izmaksas tikai par 3 %. Šāda ietekme ir uzskatāma par nenozīmīgu. |
| --- | --- |

(210)

Treškārt, pat tad, ja Ķīnas attiecīgā ražojuma cenas palielinātos par aptuveni 30 %, tas ietekmētu šā Itālijas lietotāja ražošanas izmaksas tikai par 3 %. Šāda ietekme ir uzskatāma par nenozīmīgu.

| (211) | Ceturtkārt, tā kā ir sagaidāms, ka imports no attiecīgās valsts un no citām valstīm turpināsies pēc antidempinga maksājumu noteikšanas, un tā kā joprojām ir šādi alternatīvi piegādes avoti, apgalvojums, ka antidempinga maksājumu noteikšanas dēļ Savienības ražošanas nozare varēs īstenot spēcīgu spiedienu uz cenām, nav pamatots. Savienības ražošanas nozarē ir 23 ražotāji, kuri nodrošina lietotājiem plašu piegāžu klāstu Savienībā papildus iespējai importēt no citām trešām valstīm, kurās ražo un eksportē līdzīgo ražojumu. Tāpēc šajā posmā Komisija noraidīja apgalvojumu, ka pasākumu noteikšana izraisītu attiecīgā ražojuma / līdzīgā ražojuma piegādes deficītu. |
| --- | --- |

(211)

Ceturtkārt, tā kā ir sagaidāms, ka imports no attiecīgās valsts un no citām valstīm turpināsies pēc antidempinga maksājumu noteikšanas, un tā kā joprojām ir šādi alternatīvi piegādes avoti, apgalvojums, ka antidempinga maksājumu noteikšanas dēļ Savienības ražošanas nozare varēs īstenot spēcīgu spiedienu uz cenām, nav pamatots. Savienības ražošanas nozarē ir 23 ražotāji, kuri nodrošina lietotājiem plašu piegāžu klāstu Savienībā papildus iespējai importēt no citām trešām valstīm, kurās ražo un eksportē līdzīgo ražojumu. Tāpēc šajā posmā Komisija noraidīja apgalvojumu, ka pasākumu noteikšana izraisītu attiecīgā ražojuma / līdzīgā ražojuma piegādes deficītu.

| (212) | Attiecībā uz ikvienu varbūtēju negatīvu ietekmi uz konkurenci Savienības tirgū, ir taisnība, ka ES konkurences noteikumi nosaka stingrākus rīcības standartus uzņēmumiem, kuriem ir ievērojama tirgus daļa. Tomēr tikai kompetentās konkurences iestādes ir pilnvarotas noteikt, vai ir konstatēts dominējošs stāvoklis un vai tas tiek ļaunprātīgi izmantots. |
| --- | --- |

(212)

Attiecībā uz ikvienu varbūtēju negatīvu ietekmi uz konkurenci Savienības tirgū, ir taisnība, ka ES konkurences noteikumi nosaka stingrākus rīcības standartus uzņēmumiem, kuriem ir ievērojama tirgus daļa. Tomēr tikai kompetentās konkurences iestādes ir pilnvarotas noteikt, vai ir konstatēts dominējošs stāvoklis un vai tas tiek ļaunprātīgi izmantots.

| (213) | Ņemot vērā iepriekš minēto, šajā posmā tiek secināts, ka pasākumu noteikšana būtu pretrunā lietotāju interesēm, taču tai nebūtu nesamērīgas negatīvas ietekmes uz lietotājiem. It īpaši tika ņemts vērā tirgū pieejamais plašais piegāžu spektrs un tas, ka izmeklēšanā tika konstatēts, ka pasākumu ietekme uz lietotāju izmaksām, par ko tika ziņots, nebija tik nozīmīga, kā tika apgalvots. |
| --- | --- |

(213)

Ņemot vērā iepriekš minēto, šajā posmā tiek secināts, ka pasākumu noteikšana būtu pretrunā lietotāju interesēm, taču tai nebūtu nesamērīgas negatīvas ietekmes uz lietotājiem. It īpaši tika ņemts vērā tirgū pieejamais plašais piegāžu spektrs un tas, ka izmeklēšanā tika konstatēts, ka pasākumu ietekme uz lietotāju izmaksām, par ko tika ziņots, nebija tik nozīmīga, kā tika apgalvots.

7.4.   Secinājums par Savienības interesēm

Secinājums par Savienības interesēm

| (214) | Komisija šajā posmā secināja, ka pasākumu noteikšana veicinātu Savienības ražošanas nozares atlabšanu rentabilitātes ziņā. Pasākumu noteikšana ļautu Savienības ražotājiem veikt nepieciešamos ieguldījumus un pētniecību un izstrādi, lai labāk aprīkotu karsti velmētu plakanu tērauda velmējumu ražošanas iekārtas un palielinātu Savienības ražotāju konkurētspēju. |
| --- | --- |

(214)

Komisija šajā posmā secināja, ka pasākumu noteikšana veicinātu Savienības ražošanas nozares atlabšanu rentabilitātes ziņā. Pasākumu noteikšana ļautu Savienības ražotājiem veikt nepieciešamos ieguldījumus un pētniecību un izstrādi, lai labāk aprīkotu karsti velmētu plakanu tērauda velmējumu ražošanas iekārtas un palielinātu Savienības ražotāju konkurētspēju.

| (215) | Savienības ražošanas nozarē (nesen) ir notikusi būtiska pārstrukturēšana. Ja pasākumi netiktu noteikti, nenovēršama kaitējuma draudi izmeklēšanas perioda beigās varētu īstenoties. Dažiem Savienības karsti velmētu plakanu tērauda velmējumu ražotājiem varētu būt jāslēdz/jāsamazina savas karsti velmētu plakanu tērauda velmējumu ražošanas darbības, jāatlaiž darbinieki un jāatstāj daudzi lietotāji Savienībā ar ierobežotiem piegādes avotiem. |
| --- | --- |

(215)

Savienības ražošanas nozarē (nesen) ir notikusi būtiska pārstrukturēšana. Ja pasākumi netiktu noteikti, nenovēršama kaitējuma draudi izmeklēšanas perioda beigās varētu īstenoties. Dažiem Savienības karsti velmētu plakanu tērauda velmējumu ražotājiem varētu būt jāslēdz/jāsamazina savas karsti velmētu plakanu tērauda velmējumu ražošanas darbības, jāatlaiž darbinieki un jāatstāj daudzi lietotāji Savienībā ar ierobežotiem piegādes avotiem.

| (216) | Komisija šajā posmā secināja, ka pasākumu noteikšanai ierosinātajā apmērā būtu tikai ierobežota ietekme uz nesaistīto importētāju un lietotāju interesēm. Konkrētāk, cenas, to rentabilitāte un nodarbinātība lietotāja ražošanas nozarē netiktu nesamērīgi ietekmēta. Tādējādi pasākumu noteikšanai ierosinātajā apmērā ir tikai ierobežota ietekme uz piegādes ķēdes cenām un lietotāju darbības rādītājiem. Pasākumi šādā apmērā nodrošinās vienlīdzīgus konkurences apstākļus, taču aizvien ļaus veikt importu no attiecīgās valsts par taisnīgām cenām. |
| --- | --- |

(216)

Komisija šajā posmā secināja, ka pasākumu noteikšanai ierosinātajā apmērā būtu tikai ierobežota ietekme uz nesaistīto importētāju un lietotāju interesēm. Konkrētāk, cenas, to rentabilitāte un nodarbinātība lietotāja ražošanas nozarē netiktu nesamērīgi ietekmēta. Tādējādi pasākumu noteikšanai ierosinātajā apmērā ir tikai ierobežota ietekme uz piegādes ķēdes cenām un lietotāju darbības rādītājiem. Pasākumi šādā apmērā nodrošinās vienlīdzīgus konkurences apstākļus, taču aizvien ļaus veikt importu no attiecīgās valsts par taisnīgām cenām.

| (217) | Izsverot un līdzsvarojot Savienības svarīgas ražošanas nozares izteiktās intereses būt aizsargātai pret negodīgu praksi, no vienas puses, un pasākumu iespējamo ierobežoto ietekmi uz nesaistītajiem importētājiem un lietotājiem, kuri turpinās izmantot plašo piegāžu klāstu Savienībā, Komisija šajā posmā secināja, ka nav bijis pārliecinošu pierādījumu tam, ka Savienības interesēs nav noteikt pasākumus attiecīgā ražojuma importam, kura izcelsme ir attiecīgajā valstī. |
| --- | --- |

(217)

Izsverot un līdzsvarojot Savienības svarīgas ražošanas nozares izteiktās intereses būt aizsargātai pret negodīgu praksi, no vienas puses, un pasākumu iespējamo ierobežoto ietekmi uz nesaistītajiem importētājiem un lietotājiem, kuri turpinās izmantot plašo piegāžu klāstu Savienībā, Komisija šajā posmā secināja, ka nav bijis pārliecinošu pierādījumu tam, ka Savienības interesēs nav noteikt pasākumus attiecīgā ražojuma importam, kura izcelsme ir attiecīgajā valstī.

8.   PAGAIDU ANTIDEMPINGA PASĀKUMI

PAGAIDU ANTIDEMPINGA PASĀKUMI

| (218) | Ņemot vērā Komisijas secinājumus par dempingu, kaitējuma draudiem, cēloņsakarību un Savienības interesēm, būtu jānosaka pagaidu pasākumi, lai novērstu to, ka īstenotos nenovēršami būtiska kaitējuma draudi, ko Savienības ražošanas nozarei nodarītu imports par dempinga cenām. |
| --- | --- |

(218)

Ņemot vērā Komisijas secinājumus par dempingu, kaitējuma draudiem, cēloņsakarību un Savienības interesēm, būtu jānosaka pagaidu pasākumi, lai novērstu to, ka īstenotos nenovēršami būtiska kaitējuma draudi, ko Savienības ražošanas nozarei nodarītu imports par dempinga cenām.

8.1.   Kaitējuma novēršanas līmenis (kaitējuma starpība)

Kaitējuma novēršanas līmenis (kaitējuma starpība)

| (219) | Lai noteiktu pasākumu līmeni, Komisija vispirms noteica maksājuma apjomu, kas vajadzīgs, lai novērstu būtiska kaitējuma draudus. Saskaņā ar judikatūru mērķa cena ir cena, ar kuru Savienības ražošanas nozare varētu pamatoti rēķināties parastos konkurences apstākļos, ja nebūtu importa par dempinga cenām. Komisijas lēmumu pieņemšanas praksē mērķa cenu parasti aprēķina, nosakot līdzīgā ražojuma ražošanas izmaksas un pieskaitot peļņas normu, ar kuru Savienības ražošanas nozare pamatoti varētu rēķināties parastajos konkurences apstākļos, ja nebūtu importa par dempinga cenām. |
| --- | --- |

(219)

Lai noteiktu pasākumu līmeni, Komisija vispirms noteica maksājuma apjomu, kas vajadzīgs, lai novērstu būtiska kaitējuma draudus. Saskaņā ar judikatūru mērķa cena ir cena, ar kuru Savienības ražošanas nozare varētu pamatoti rēķināties parastos konkurences apstākļos, ja nebūtu importa par dempinga cenām. Komisijas lēmumu pieņemšanas praksē mērķa cenu parasti aprēķina, nosakot līdzīgā ražojuma ražošanas izmaksas un pieskaitot peļņas normu, ar kuru Savienības ražošanas nozare pamatoti varētu rēķināties parastajos konkurences apstākļos, ja nebūtu importa par dempinga cenām.

| (220) | Attiecībā uz mērķa peļņas noteikšanu Komisija vispirms analizēja sūdzības iesniedzēja priekšlikumu, kas ierosināja 12,9 %, kas bija izmantoti kādā agrākā Komisijas lēmumā par šo pašu ražojumu (30). Tomēr šis konstatējums izdarīts 2000. gadā, un datus, kas vecāki par vairāk nekā 15 gadiem, vairs nevar uzskatīt par reprezentatīviem, ņemot vērā tehnoloģiskās un finansiālās pārmaiņas, kas notikušas Savienības ražošanas nozarē kopš tā laika. |
| --- | --- |

(220)

Attiecībā uz mērķa peļņas noteikšanu Komisija vispirms analizēja sūdzības iesniedzēja priekšlikumu, kas ierosināja 12,9 %, kas bija izmantoti kādā agrākā Komisijas lēmumā par šo pašu ražojumu (30). Tomēr šis konstatējums izdarīts 2000. gadā, un datus, kas vecāki par vairāk nekā 15 gadiem, vairs nevar uzskatīt par reprezentatīviem, ņemot vērā tehnoloģiskās un finansiālās pārmaiņas, kas notikušas Savienības ražošanas nozarē kopš tā laika.

30

| (221) | Pēc tam Komisija izmantoja rentabilitātes datus par 2008. gadu, kuru tā uzskatīja par visreprezentatīvāko gadu lejasposma ražojumam, t. i., auksti velmētiem tērauda velmējumiem (31). Pašreizējās izmeklēšanas attiecīgais ražojums daudzējādā ziņā ir līdzīgs konkrētiem auksti velmētiem plakaniem tērauda velmējumiem (auksti velmēti velmējumi) šādu iemeslu dēļ:






  (a) | abiem ražojumiem (dzelzsrūdai un koksa oglēm) konkrēti sakausējumi veido lielu daļu ražošanas izmaksu, un to ražošanā ir līdzīgi procesi (apdedzināšana, karsti velmētu slokšņu iekārtas); |
| --- | --- | --- |

(221)

Pēc tam Komisija izmantoja rentabilitātes datus par 2008. gadu, kuru tā uzskatīja par visreprezentatīvāko gadu lejasposma ražojumam, t. i., auksti velmētiem tērauda velmējumiem (31). Pašreizējās izmeklēšanas attiecīgais ražojums daudzējādā ziņā ir līdzīgs konkrētiem auksti velmētiem plakaniem tērauda velmējumiem (auksti velmēti velmējumi) šādu iemeslu dēļ:

31

(a)

abiem ražojumiem (dzelzsrūdai un koksa oglēm) konkrēti sakausējumi veido lielu daļu ražošanas izmaksu, un to ražošanā ir līdzīgi procesi (apdedzināšana, karsti velmētu slokšņu iekārtas);

| (b) | kā minēts 26. apsvērumā, attiecīgais ražojums ir sākotnējā izejviela dažādu lejasposma tērauda ražojumu ar pievienoto vērtību ražošanā, sākot ar auksti velmētiem velmējumiem. |
| --- | --- |

(b)

kā minēts 26. apsvērumā, attiecīgais ražojums ir sākotnējā izejviela dažādu lejasposma tērauda ražojumu ar pievienoto vērtību ražošanā, sākot ar auksti velmētiem velmējumiem.

Pamatojoties uz iepriekš minēto, Komisija konstatēja peļņas normu 14,4 % apmērā.

| (222) | Tomēr minētajā lietā, kas attiecās uz kaitējumu izraisošu dempingu no Ķīnas un Krievijas, bija dažādi elementi, kuru nav šajā lietā, kurā Komisija ir konstatējusi kaitējuma draudus, ko rada eksports no Ķīnas, un kur jāveic uz nākotni vērsta analīze. Konkrētāk, minētajā lietā četru gadu periodā pirms izmeklēšanas perioda bija noticis imports par zemām cenām no valstīm, uz kurām attiecās izmeklēšana. |
| --- | --- |

(222)

Tomēr minētajā lietā, kas attiecās uz kaitējumu izraisošu dempingu no Ķīnas un Krievijas, bija dažādi elementi, kuru nav šajā lietā, kurā Komisija ir konstatējusi kaitējuma draudus, ko rada eksports no Ķīnas, un kur jāveic uz nākotni vērsta analīze. Konkrētāk, minētajā lietā četru gadu periodā pirms izmeklēšanas perioda bija noticis imports par zemām cenām no valstīm, uz kurām attiecās izmeklēšana.

| (223) | Pēc tam Komisija mēģināja noteikt mērķa peļņu, simulējot, kā Savienības ražošanas nozares atlabšana no recesijas, ko izraisījusi ekonomikas un finanšu krīze 2009. gadā, būtu varējusi notikt, ja to nebūtu pārtraukusi liela apjoma cenu samazināšanās Ķīnas importa dēļ. Šajā nolūkā Komisija izmantoja jaunākus datus un uz nākotni vērstu analīzi, ko iesniedza ESAO Tērauda komitejai 2013. gada decembrī. Pētījumā Laying the foundations for a financially sound industry ietvertajā eksperta atzinumā tika analizēta pasaules tērauda ražošanas nozares rentabilitāte pēdējos gados un noteikts ilgtermiņa ilgtspējības peļņas slieksni. Minētajā pētījumā it īpaši tika minēti argumenti par labu pasaules vidējai EBITDA (peļņa pirms procentu maksājumiem, nodokļiem, nolietojuma un amortizācijas) normai 17 % apmērā (32). Ziņojumā ir arī norādītas ieguldījumu izmaksas vidēji 7 % apmērā un parāda izmaksas vidēji 3 % apmērā. Komisija atskaitīja abas šīs pozīcijas un ieguva peļņas pirms nodokļiem (EBT) līmeni 7 % apmērā. Tā kā nebija citu ticamu datu, Komisija šos skaitļus attiecībā uz tērauda ražošanas nozari kopumā pielīdzināja attiecīgajam ražojumam, jo karsti velmētu plakanu tērauda velmējumu proporcija neapstrādāta tērauda ražošanas nozarē ir liela. |
| --- | --- |

(223)

Pēc tam Komisija mēģināja noteikt mērķa peļņu, simulējot, kā Savienības ražošanas nozares atlabšana no recesijas, ko izraisījusi ekonomikas un finanšu krīze 2009. gadā, būtu varējusi notikt, ja to nebūtu pārtraukusi liela apjoma cenu samazināšanās Ķīnas importa dēļ. Šajā nolūkā Komisija izmantoja jaunākus datus un uz nākotni vērstu analīzi, ko iesniedza ESAO Tērauda komitejai 2013. gada decembrī. Pētījumā Laying the foundations for a financially sound industry ietvertajā eksperta atzinumā tika analizēta pasaules tērauda ražošanas nozares rentabilitāte pēdējos gados un noteikts ilgtermiņa ilgtspējības peļņas slieksni. Minētajā pētījumā it īpaši tika minēti argumenti par labu pasaules vidējai EBITDA (peļņa pirms procentu maksājumiem, nodokļiem, nolietojuma un amortizācijas) normai 17 % apmērā (32). Ziņojumā ir arī norādītas ieguldījumu izmaksas vidēji 7 % apmērā un parāda izmaksas vidēji 3 % apmērā. Komisija atskaitīja abas šīs pozīcijas un ieguva peļņas pirms nodokļiem (EBT) līmeni 7 % apmērā. Tā kā nebija citu ticamu datu, Komisija šos skaitļus attiecībā uz tērauda ražošanas nozari kopumā pielīdzināja attiecīgajam ražojumam, jo karsti velmētu plakanu tērauda velmējumu proporcija neapstrādāta tērauda ražošanas nozarē ir liela.

Laying the foundations for a financially sound industry

EBITDA

32

EBT

| (224) | Visbeidzot, Komisija šajā posmā provizoriski konstatēja, ka mērķa peļņu 7 % apmērā var izmantot, lai aprēķinātu kaitējuma draudu starpību Savienības karsti velmētu plakanu tērauda velmējumu ražošanas nozarei, taču tā turpinās izmeklēšanu, lai noskaidrotu, vai ir pieejami precīzāki dati par attiecīgo ražojumu. |
| --- | --- |

(224)

Visbeidzot, Komisija šajā posmā provizoriski konstatēja, ka mērķa peļņu 7 % apmērā var izmantot, lai aprēķinātu kaitējuma draudu starpību Savienības karsti velmētu plakanu tērauda velmējumu ražošanas nozarei, taču tā turpinās izmeklēšanu, lai noskaidrotu, vai ir pieejami precīzāki dati par attiecīgo ražojumu.

8.2.   Pagaidu pasākumi

Pagaidu pasākumi

| (225) | Pagaidu antidempinga pasākumi būtu jānosaka attiecīgās valsts izcelsmes attiecīgā ražojuma importam saskaņā ar mazākā maksājuma noteikumu, kas paredzēts pamatregulas 7. panta 2. punktā. Komisija salīdzināja kaitējuma starpības ar dempinga starpībām. Maksājuma summa būtu jānosaka dempinga vai kaitējuma starpības apmērā, atkarībā no tā, kurš no šiem lielumiem ir mazāks. |
| --- | --- |

(225)

Pagaidu antidempinga pasākumi būtu jānosaka attiecīgās valsts izcelsmes attiecīgā ražojuma importam saskaņā ar mazākā maksājuma noteikumu, kas paredzēts pamatregulas 7. panta 2. punktā. Komisija salīdzināja kaitējuma starpības ar dempinga starpībām. Maksājuma summa būtu jānosaka dempinga vai kaitējuma starpības apmērā, atkarībā no tā, kurš no šiem lielumiem ir mazāks.

| (226) | Pamatojoties uz iepriekš minēto, pagaidu antidempinga maksājumu likmes, kas izteiktas kā CIF cena līdz Savienības robežai pirms nodokļa nomaksas, ir šādas.








  Uzņēmums | Dempinga starpība | Kaitējuma starpība | Pagaidu antidempinga maksājums |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Bengang Steel Plates Co., Ltd. | 96,5 % | 17,1 % | 17,1 % |
| Hebei Iron & Steel Group | 95,0 % | 13,2 % | 13,2 % |
| Jiangsu Shagang Group | 106,9 % | 22,6 % | 22,6 % |
| Citi uzņēmumi, kas sadarbojās | 100,1 % | 18,0 % | 18,0 % |
| Visi pārējie uzņēmumi | 106,9 % | 22,6 % | 22,6 % |

(226)

Pamatojoties uz iepriekš minēto, pagaidu antidempinga maksājumu likmes, kas izteiktas kā CIF cena līdz Savienības robežai pirms nodokļa nomaksas, ir šādas.

Uzņēmums

Dempinga starpība

Kaitējuma starpība

Pagaidu antidempinga maksājums

Bengang Steel Plates Co., Ltd.

Bengang Steel Plates Co., Ltd

96,5 %

17,1 %

17,1 %

Hebei Iron & Steel Group

95,0 %

13,2 %

13,2 %

Jiangsu Shagang Group

106,9 %

22,6 %

22,6 %

Citi uzņēmumi, kas sadarbojās

100,1 %

18,0 %

18,0 %

Visi pārējie uzņēmumi

106,9 %

22,6 %

22,6 %

| (227) | Individuālās uzņēmumu antidempinga maksājumu likmes, kas norādītas šajā regulā, tika noteiktas, pamatojoties uz šīs izmeklēšanas konstatējumiem. Tāpēc tās atspoguļoja izmeklēšanas gaitā konstatēto stāvokli attiecībā uz minētajiem uzņēmumiem. Šīs maksājuma likmes piemēro vienīgi importētam attiecīgajam ražojumam, kura izcelsme ir attiecīgajā valstī un kuru ražojušas norādītās juridiskās personas. Ja attiecīgo ražojumu importē kāds cits uzņēmums, kura nosaukums nav konkrēti minēts šīs regulas rezolutīvajā daļā, ieskaitot subjektus, kas saistīti ar konkrēti minētajiem, tad šim importam būtu jāpiemēro maksājuma likme, kas piemērojama “visiem pārējiem uzņēmumiem”. Tam nepiemēro individuālās antidempinga maksājuma likmes. |
| --- | --- |

(227)

Individuālās uzņēmumu antidempinga maksājumu likmes, kas norādītas šajā regulā, tika noteiktas, pamatojoties uz šīs izmeklēšanas konstatējumiem. Tāpēc tās atspoguļoja izmeklēšanas gaitā konstatēto stāvokli attiecībā uz minētajiem uzņēmumiem. Šīs maksājuma likmes piemēro vienīgi importētam attiecīgajam ražojumam, kura izcelsme ir attiecīgajā valstī un kuru ražojušas norādītās juridiskās personas. Ja attiecīgo ražojumu importē kāds cits uzņēmums, kura nosaukums nav konkrēti minēts šīs regulas rezolutīvajā daļā, ieskaitot subjektus, kas saistīti ar konkrēti minētajiem, tad šim importam būtu jāpiemēro maksājuma likme, kas piemērojama “visiem pārējiem uzņēmumiem”. Tam nepiemēro individuālās antidempinga maksājuma likmes.

| (228) | Uzņēmums var pieprasīt piemērot minētās individuālās antidempinga maksājuma likmes, ja tas maina nosaukumu vai izveido jaunu ražošanas vai tirdzniecības struktūru. Šāds lūgums jāadresē Komisijai (33). Pieprasījumā jāietver visa būtiskā informācija, ieskaitot pārmaiņas uzņēmuma darbībā, kas saistītas ar ražošanu, pārdošanu iekšzemes tirgū un eksportam, piemēram, nosaukuma maiņas dēļ vai ražošanas un pārdošanas subjektu pārmaiņu dēļ. Komisija pamatotā gadījumā atjauninās to uzņēmumu sarakstu, uz kuriem attiecas individuālie antidempinga maksājumi. |
| --- | --- |

(228)

Uzņēmums var pieprasīt piemērot minētās individuālās antidempinga maksājuma likmes, ja tas maina nosaukumu vai izveido jaunu ražošanas vai tirdzniecības struktūru. Šāds lūgums jāadresē Komisijai (33). Pieprasījumā jāietver visa būtiskā informācija, ieskaitot pārmaiņas uzņēmuma darbībā, kas saistītas ar ražošanu, pārdošanu iekšzemes tirgū un eksportam, piemēram, nosaukuma maiņas dēļ vai ražošanas un pārdošanas subjektu pārmaiņu dēļ. Komisija pamatotā gadījumā atjauninās to uzņēmumu sarakstu, uz kuriem attiecas individuālie antidempinga maksājumi.

33

| (229) | Lai pareizi piemērotu antidempinga maksājumus, antidempinga maksājums, kas attiecas uz visiem pārējiem uzņēmumiem, būtu jāpiemēro ne vien ražotājiem eksportētājiem, kuri šajā izmeklēšanā nesadarbojās, bet arī ražotājiem, kuri izmeklēšanas periodā neeksportēja uz Savienību. |
| --- | --- |

(229)

Lai pareizi piemērotu antidempinga maksājumus, antidempinga maksājums, kas attiecas uz visiem pārējiem uzņēmumiem, būtu jāpiemēro ne vien ražotājiem eksportētājiem, kuri šajā izmeklēšanā nesadarbojās, bet arī ražotājiem, kuri izmeklēšanas periodā neeksportēja uz Savienību.

9.   NOBEIGUMA NOTEIKUMI

NOBEIGUMA NOTEIKUMI

| (230) | Pienācīgas pārvaldības labad Komisija konkrētā termiņā aicinās ieinteresētās personas sniegt rakstiskas piezīmes un/vai pieprasīt uzklausīšanu Komisijā un/vai pie tirdzniecības procedūru uzklausīšanas amatpersonas. |
| --- | --- |

(230)

Pienācīgas pārvaldības labad Komisija konkrētā termiņā aicinās ieinteresētās personas sniegt rakstiskas piezīmes un/vai pieprasīt uzklausīšanu Komisijā un/vai pie tirdzniecības procedūru uzklausīšanas amatpersonas.

| (231) | Secinājumi attiecībā uz pagaidu maksājumu noteikšanu ir provizoriski un var tikt grozīti izmeklēšanas galīgajā posmā, |
| --- | --- |

(231)

Secinājumi attiecībā uz pagaidu maksājumu noteikšanu ir provizoriski un var tikt grozīti izmeklēšanas galīgajā posmā,

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

1. pants

1.   Pagaidu antidempinga maksājums tiek noteikts konkrētu plakanu dzelzs, neleģētā tērauda vai cita leģētā tērauda velmējumu, arī ruļļos (ieskaitot “sagarumotos velmējumus” un “šaurās sloksnes”), kuri ir pēc karstās velmēšanas tālāk neapstrādāti, neplaķēti, bez elektrolītiska vai cita pārklājuma, importam.

Attiecīgais ražojums neietver:

| — | ražojumus no nerūsējošā tērauda un elektrotehniskā silīcijtērauda ar orientētu graudu; |
| --- | --- |

—

ražojumus no nerūsējošā tērauda un elektrotehniskā silīcijtērauda ar orientētu graudu;

| — | ražojumus no instrumentu tērauda un ātrgriezējtērauda; |
| --- | --- |

—

ražojumus no instrumentu tērauda un ātrgriezējtērauda;

| — | ruļļos netītus ražojumus bez reljefa raksta, kuri ir biezāki par 10 mm un 600 mm plati vai platāki; |
| --- | --- |

—

ruļļos netītus ražojumus bez reljefa raksta, kuri ir biezāki par 10 mm un 600 mm plati vai platāki;

| — | ruļļos netītus ražojumus bez reljefa raksta, kuri ir 4,75 mm biezi vai biezāki, bet kuru biezums nepārsniedz 10 mm, un 2 050 mm plati vai platāki. |
| --- | --- |

—

ruļļos netītus ražojumus bez reljefa raksta, kuri ir 4,75 mm biezi vai biezāki, bet kuru biezums nepārsniedz 10 mm, un 2 050 mm plati vai platāki.

Attiecīgo ražojumu pašlaik klasificē ar KN kodiem 7208 10 00, 7208 25 00, 7208 26 00, 7208 27 00, 7208 36 00, 7208 37 00, 7208 38 00, 7208 39 00, 7208 40 00, 7208 52 10, 7208 52 99, 7208 53 10, 7208 53 90, 7208 54 00, 7211 13 00, 7211 14 00, 7211 19 00, ex 7225 19 10 (TARIC kods 7225191090), 7225 30 90, ex 7225 40 60 (TARIC kods 7225406090), 7225 40 90, ex 7226 19 10 (TARIC kods 7226191090), 7226 91 91 un 7226 91 99, un tā izcelsme ir Ķīnas Tautas Republikā.

2.   Pagaidu antidempinga maksājuma likmes, kas piemērojamas 1. punktā aprakstītā un tālāk uzskaitīto uzņēmumu ražotā ražojuma neto cenai ar piegādi līdz Savienības robežai pirms nodokļa samaksas, ir šādas.

| Valsts | Uzņēmums | Pagaidu maksājuma likme | TARIC papildu kods |
| --- | --- | --- | --- |
| ĶTR | Bengang Steel Plates Co., Ltd. | 17,1 % | C157 |
| Handan Iron & Steel Group Han-Bao Co., Ltd. | 13,2 % | C158 |
| Hebei Iron & Steel Co., Ltd. Tangshan Branch | 13,2 % | C159 |
| Hebei Iron & Steel Co., Ltd. Chengde Branch | 13,2 % | C160 |
| Zhangjiagang Hongchang Plate Co., Ltd. | 22,6 % | C161 |
| Zhangjiagang GTA Plate Co., Ltd. | 22,6 % | C162 |
| Citi uzņēmumi, kas sadarbojās un kas uzskaitīti I pielikumā | 18,0 % | Skatīt pielikumu |
| Visi pārējie uzņēmumi | 22,6 % | C999 |

Valsts

Uzņēmums

Pagaidu maksājuma likme

TARIC papildu kods

ĶTR

Bengang Steel Plates Co., Ltd.

17,1 %

C157

Handan Iron & Steel Group Han-Bao Co., Ltd.

13,2 %

C158

Hebei Iron & Steel Co., Ltd. Tangshan Branch

13,2 %

C159

Hebei Iron & Steel Co., Ltd. Chengde Branch

13,2 %

C160

Zhangjiagang Hongchang Plate Co., Ltd.

22,6 %

C161

Zhangjiagang GTA Plate Co., Ltd.

22,6 %

C162

Citi uzņēmumi, kas sadarbojās un kas uzskaitīti I pielikumā

18,0 %

Skatīt pielikumu

Visi pārējie uzņēmumi

22,6 %

C999

3.   Šā panta 2. punktā minētajiem uzņēmumiem individuālās maksājuma likmes piemēro tikai tad, ja dalībvalstu muitas dienestiem tiek uzrādīts derīgs faktūrrēķins, kurā ir šāda deklarācija, kuru datējusi un parakstījusi šo rēķinu izdevušās struktūras amatpersona un kurā norādīts tās uzvārds un ieņemamais amats: “Es, apakšā parakstījies, apliecinu, ka eksportam uz Eiropas Savienību pārdotais (attiecīgais ražojums) (apjoms), uz kuru attiecas šis rēķins, ražots (uzņēmuma nosaukums un adrese) (TARIC papildu kods), kurš atrodas (attiecīgā valsts). Apliecinu, ka rēķinā sniegtā informācija ir pilnīga un patiesa.” Ja šādu rēķinu neuzrāda, piemēro visiem pārējiem uzņēmumiem piemērojamo maksājumu.

4.   Laižot 1. punktā norādīto ražojumu brīvā apgrozībā Savienībā, iemaksā drošības naudu pagaidu maksājuma apmērā.

5.   Ja nav noteikts citādi, piemēro attiecīgos spēkā esošos noteikumus par muitas nodokļiem.

2. pants

1.   Ieinteresētās personas 25 kalendāro dienu laikā no šīs regulas spēkā stāšanās dienas var:

| a) | pieprasīt, lai tām izpauž būtiskos faktus un apsvērumus, uz kuru pamata pieņemta šī regula; |
| --- | --- |

a)

pieprasīt, lai tām izpauž būtiskos faktus un apsvērumus, uz kuru pamata pieņemta šī regula;

| b) | iesniegt rakstiskas piezīmes Komisijai un |
| --- | --- |

b)

iesniegt rakstiskas piezīmes Komisijai un

| c) | pieprasīt uzklausīšanu Komisijā un/vai pie tirdzniecības procedūru uzklausīšanas amatpersonas. |
| --- | --- |

c)

pieprasīt uzklausīšanu Komisijā un/vai pie tirdzniecības procedūru uzklausīšanas amatpersonas.

2.   Ieinteresētās personas, kas minētas Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) 2016/1036 21. panta 4. punktā, 25 kalendāro dienu laikā no šīs regulas spēkā stāšanās dienas var iesniegt piezīmes par pagaidu pasākumu piemērošanu.

3. pants

Šī regula stājas spēkā nākamajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

Šīs regulas 1. pantu piemēro sešus mēnešus.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē, 2016. gada 6. oktobrī

Komisijas vārdā –

priekšsēdētājs

Jean-Claude JUNCKER

---

(1)  
  OV L 176, 30.6.2016., 21. lpp.

1

(2)  Šī regula no 2016. gada 20. jūlija ir aizstāta ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) 2016/1036 (kodificēta versija).

2

(3)  
  OV C 58, 13.2.2016., 9. lpp.

3

(4)  
  OV C 172, 13.5.2016., 29. lpp., Paziņojums par antisubsidēšanas procedūras sākšanu attiecībā uz konkrētu Ķīnas Tautas Republikas izcelsmes karsti velmētu plakanu dzelzs, neleģētā tērauda vai cita leģētā tērauda velmējumu importu.

4

(5)  
  OV C 246/08, 7.7.2016., 7. lpp., Paziņojums par antidempinga procedūras sākšanu attiecībā uz konkrētu Brazīlijas, Irānas, Krievijas, Serbijas un Ukrainas izcelsmes karsti velmētu plakanu dzelzs, neleģētā tērauda vai cita leģētā tērauda velmējumu importu.

5

(6)  Šie ražojumi nav iekļauti, pamatojoties uz ražojuma izslēgšanas pieprasījumu (skatīt, sākot no 29. apsvēruma).

6

(7)  Aukstās velmēšanas procesā iepriekš velmētu un kodinātu loksni vai sloksni izlaiž cauri aukstiem ruļļiem, proti, temperatūrā, kas zemāka par metāla atkvēlināšanas temperatūru.

7

(8)  Šie ķīmiskie elementi cita starpā ir šādi: volframs, molibdēns, hroms un vanādijs.

8

(9)  Kanāda, Dienvidāfrika, Taizeme, Indija, Malaizija, Meksika, Vjetnama, Turcija, Krievija, Ukraina un Brazīlija.

9

(10)  Komisijas 2016. gada 29. jūlija Īstenošanas regula (ES) 2016/1328 (OV L 210, 4.8.2016., 20. lpp.)

10

(11)  Pasaules tirdzniecības organizācija, WT/DS132/R, 2000. gada 28. janvāris, “Meksika — Antidempinga izmeklēšana par Amerikas Savienoto Valstu izcelsmes kukurūzas sīrupu ar augstu fruktozes saturu (SHTF)”, Speciālistu grupas ziņojums, 7.140. apsvērums, 214. lpp. PTO Speciālistu grupas ziņojumā bija teikts: “Lai varētu secināt, ka ir būtiska kaitējuma draudi iekšzemes ražošanas nozarei, kurai pašlaik acīmredzami nav nodarīts kaitējums, neskatoties uz importa par dempinga cenām ietekmi izmeklēšanas periodā, pamatojumam ir nepieciešams izprast attiecīgās ražošanas nozares pašreizējo stāvokli. Tikai tas, ka palielināsies importu par dempinga cenām un ka tas negatīvi ietekmēs cenas, nav ipso facto pamats secinājumam, ka iekšzemes ražošanas nozarei tiks nodarīts kaitējums, — ja šī ražošanas nozare ir ļoti labā stāvoklī vai ja darbojas arī citi faktori, imports par dempinga cenām var neradīt kaitējuma draudus.”

11

SHTF

nav

pamats secinājumam, ka iekšzemes ražošanas nozarei tiks nodarīts kaitējums, — ja šī ražošanas nozare ir ļoti labā stāvoklī vai ja darbojas arī citi faktori, imports par dempinga cenām var neradīt kaitējuma draudus

(12)  Tiesas 2016. gada 7. aprīļa spriedums lietā C-186/14, 72. apsvērums, ar ko apstiprina Vispārējās tiesas 2014. gada 29. janvāra spriedumu lietā T-528/09 Hubei Xinyegang Steel Co. Ltd pret Eiropas Savienības Padomi.

12

Hubei Xinyegang Steel Co. Ltd

(13)  
  World Steel in figures 2015, Pasaules Tērauda asociācija, 14. lpp., http//www.worldsteel.org/publications/bookshop/product-details.~World-Steel-in-Figures-2015~PRODUCT~World-Steel-in-Figures-2015~.html

13

World Steel in figures 2015

(14)  COM(2016) 155 final, Brisele, 16.3.2016., Komisijas paziņojums Eiropas Parlamentam, Eiropadomei, Padomei, Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejai, Reģionu komitejai un Eiropas Investīciju bankai “Tērauda rūpniecība: kā saglabāt ilgtspējīgu nodarbinātību un izaugsmi Eiropā”, 2. lpp.

14

final

(15)  ESAO, DSTI/SU/SC(2015)8/Final, Zinātnes, tehnoloģijas un inovācijas direkcija, “Jaudas attīstība pasaules tērauda rūpniecībā”, 1. tabula, 10. lpp., http://www.oecd.org/officialdocuments/publicdisplaydocumentpdf/?cote=DSTI/SU/SC(2015)8/FINAL&docLanguage=En

15

Final

(16)  Pasaules Tērauda asociācija, “Tērauds pasaulē skaitļos 2016. gadā”, tabula “Lielākās tērauda ražotājvalstis 2014. un 2015. gadā”, 9. lpp., http://www.worldsteel.org/media-centre/press-releases/2016/World-Steel-in-Figures-2016-is-available-online.html

16

(17)  ESAO Zinātnes, tehnoloģijas un inovācijas direkcija (2015. gads): “
  Excess capacity in the global steel industry: the current situation and ways forward
  ”, Technology and Industry Policy Papers, No. 18, OECD Publishing, 5. un 6. lpp. http://dx.doi.org/10.1787/5js65x46nxhj-en

17

Excess capacity in the global steel industry: the current situation and ways forward

Technology and Industry Policy Papers

No. 18, OECD Publishing

(18)  Piezīmes, ko Ķīnas dzelzs un tērauda apvienības (CISA) un tās locekļu vārdā iesniedza Dentons saistībā ar antidempinga procedūru attiecībā uz konkrētu Ķīnas Tautas Republikas izcelsmes karsti velmētu plakanu dzelzs, neleģētā tērauda vai cita leģētā tērauda velmējumu importu, 2016. gada 21. marts, 24. punkts, 7. lpp.

18

CISA

Dentons

(19)  
  Reuters, raksts presē, China's zombie steel mills fire up furnaces, worsen global glut, http://in.reuters.com/article/china-steel-overcapacity-idINKCN0XI070

19

Reuters

China's zombie steel mills fire up furnaces, worsen global glut

(20)  
  Reuters, raksts presē, BHP says over 50 million tonnes of steel capacity restarted in China, http://www.reuters.com/article/us-bhp-china-idUSKCN0YA09E

20

Reuters

says over 50 million tonnes of steel capacity restarted in China

(21)  2016. gada jūnijs, Neapstrādāta tērauda ražošanas apjoms, Pasaules Tērauda asociācijas mediju centrs, https://www.worldsteel.org/media-centre/press-releases/2016/June-2016-crude-steel-production0.html

21

(22)  Pasaules Tērauda asociācija, Steel Statistical Yearbook 2015, 1. tabula 2. lpp. un 13. tabula 35. lpp., http://www.worldsteel.org/statistics/statistics-archive/yearbook-archive.html

22

Steel Statistical Yearbook 2015

(23)  Izlasi veidoja Ķīnas līdzīgā ražojuma eksports 2015. gadā 679,4 miljonu tonnu apmērā un Ķīnas līdzīgā ražojuma eksports 2016. gada pirmajos sešos mēnešos 343,8 miljonu tonnu apmērā.

23

(24)  
  Worldsteel Short Range Outlook 2014 – 2015, Pasaules Tērauda asociācija, https://www.worldsteel.org/media-centre/press-releases/2015/worldsteel-Short-Range-Outlook-2015-2016.html

24

Worldsteel Short Range Outlook 2014 – 2015

(25)  Skatīt arī 103. apsvērumu par izlasē iekļauto Savienības ražotāju krājumu nelielu palielināšanos procentos no ražošanas apjoma.

25

(26)  Skatīt arī 100. apsvērumu par izlasē iekļauto Savienības ražotāju krājumu nelielu palielināšanos procentos no ražošanas apjoma.

26

(27)  
  European steel producers on the offensive, but will price increases stick? Raksts, http://blogs.platts.com/2016/04/05/european-steel-producers-on-offensive/

27

European steel producers on the offensive, but will price increases stick?

(28)  Pasaules Tērauda asociācija, The Chinese steel industry, A monthly update for world steel members, 115. numurs, 2016. gada jūnijs.

28

The Chinese steel industry, A monthly update for world steel members

(29)  Kā minēts 3. apsvērumā, Komisija 2016. gada 7. jūlijā sāka izmeklēšanu par tā paša ražojuma importu, kura izcelsme inter alia ir Krievijā. Tomēr izmeklēšanas sākšana neietekmē izmeklēšanas rezultātus.

29

inter alia

(*1)  ESAO, DSTI/SU/SC(2015)8/Final, Zinātnes, tehnoloģijas un inovācijas direkcija, “Jaudas attīstība pasaules tērauda rūpniecībā”, 1. tabula, 10. lpp., http://www.oecd.org/officialdocuments/publicdisplaydocumentpdf/?cote=DSTI/SU/SC(2015)8/FINAL&docLanguage=En

*1

Final

(*2)  Pasaules Tērauda asociācija, Steel Statistical Yearbook 2015, 1. tabula 1. un 2. lpp. un 13. tabula 35. lpp., http://www.worldsteel.org/statistics/statistics-archive/yearbook-archive.html

*2

Steel Statistical Yearbook 2015

(*3)  ESAO, DSTI/SU/SC(2015)8/Final, Zinātnes, tehnoloģijas un inovācijas direkcija, “Jaudas attīstība pasaules tērauda rūpniecībā”, 1. tabula, 10. lpp., http://www.oecd.org/officialdocuments/publicdisplaydocumentpdf/?cote=DSTI/SU/SC(2015)8/FINAL&docLanguage=En

*3

Final

(*4)  Pasaules Tērauda asociācija, Steel Statistical Yearbook 2015, 1. tabula 1. un 2. lpp. un 13. tabula 35. lpp., http://www.worldsteel.org/statistics/statistics-archive/yearbook-archive.html

*4

Steel Statistical Yearbook 2015

(30)  Skatīt Komisijas 2000. gada 4. februāra Lēmumu Nr. 284/2000/EOTK, ar kuru piemēro galīgo kompensācijas maksājumu par dažu tādu plakanu dzelzs un neleģētā tērauda velmējumu importu, kam platums ir 600 mm vai vairāk, kas ir neplaķēti, bez elektrolītiska vai cita pārklājuma, ruļļos un kas nav vairāk apstrādāti, kā tikai karsti velmēti, ar izcelsmi Indijā un Taivānā, un ar kuru pieņem saistības, ko piedāvāja daži ražotāji eksportētāji, un ar kuru izbeidz procedūru attiecībā uz Dienvidāfrikas izcelsmes importu, OV L 31, 2000, 44. lpp., 338. punkts.

30

(31)  Skatīt Komisijas 2016. gada 29. jūlija Īstenošanas regulu (ES) 2016/1328, ar ko nosaka galīgo antidempinga maksājumu un galīgi iekasē pagaidu maksājumu, kas noteikts konkrētu Ķīnas Tautas Republikas un Krievijas Federācijas izcelsmes auksti velmētu plakanu tērauda velmējumu importam (OV L 210, 6.10.2009., 1. lpp.).

31

(32)  
  McKinsey & Company, Laying the foundations for a financially sound industry, ESAO Tērauda komitejas 2013. gada 5. decembra sanāksme, 7. lpp.

32

McKinsey & Company, Laying the foundations for a financially sound industry

(33)  
  European Commission, Directorate-General for Trade, Directorate H, Rue de la Loi 170, 1040 Brussels, Belgium.

33

European Commission, Directorate-General for Trade, Directorate H, Rue de la Loi 170, 1040 Brussels, Belgium

---

PIELIKUMS

| Valsts | Nosaukums | TARIC papildu kods |
| --- | --- | --- |
| ĶTR | Angang Steel Company Limited | C150 |
| ĶTR | Inner Mongolia Baotou Steel Union Co., Ltd. | C151 |
| ĶTR | Jiangyin Xingcheng Special Steel Works Co., Ltd. | C147 |
| ĶTR | Shanxi Taigang Stainless Steel Co., Ltd. | C163 |
| ĶTR | Shougang Jingtang United Iron & Steel Co., Ltd | C164 |
| ĶTR | Maanshan Iron & Steel Co., Ltd | C165 |
| ĶTR | Rizhao Steel Wire Co., Ltd. | C166 |
| ĶTR | Rizhao Baohua New Material Co., Ltd. | C167 |
| ĶTR | Tangshan Yanshan Iron and Steel Co., Ltd. | C168 |
| ĶTR | Wuhan Iron & Steel Co., Ltd. | C156 |

Valsts

Nosaukums

TARIC papildu kods

ĶTR

Angang Steel Company Limited

C150

ĶTR

Inner Mongolia Baotou Steel Union Co., Ltd.

C151

ĶTR

Jiangyin Xingcheng Special Steel Works Co., Ltd.

C147

ĶTR

Shanxi Taigang Stainless Steel Co., Ltd.

C163

ĶTR

Shougang Jingtang United Iron & Steel Co., Ltd

C164

ĶTR

Maanshan Iron & Steel Co., Ltd

C165

ĶTR

Rizhao Steel Wire Co., Ltd.

C166

ĶTR

Rizhao Baohua New Material Co., Ltd.

C167

ĶTR

Tangshan Yanshan Iron and Steel Co., Ltd.

C168

ĶTR

Wuhan Iron & Steel Co., Ltd.

C156

---

| 7.10.2016 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 272/70 |
| --- | --- | --- | --- |

7.10.2016

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 272/70

---

KOMISIJAS ĪSTENOŠANAS REGULA (ES) 2016/1779

(2016. gada 6. oktobris),

ar kuru nosaka standarta importa vērtības atsevišķu veidu augļu un dārzeņu ievešanas cenas noteikšanai

EIROPAS KOMISIJA,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2013. gada 17. decembra Regulu (ES) Nr. 1308/2013, ar ko izveido lauksaimniecības produktu tirgu kopīgu organizāciju un atceļ Padomes Regulas (EEK) Nr. 922/72, (EEK) Nr. 234/79, (EK) Nr. 1037/2001 un (EK) Nr. 1234/2007 (1),

ņemot vērā Komisijas 2011. gada 7. jūnija Īstenošanas regulu (ES) Nr. 543/2011, ar ko nosaka sīki izstrādātus noteikumus Padomes Regulas (EK) Nr. 1234/2007 piemērošanai attiecībā uz augļu un dārzeņu un pārstrādātu augļu un dārzeņu nozari (2), un jo īpaši tās 136. panta 1. punktu,

tā kā:

| (1) | Īstenošanas regulā (ES) Nr. 543/2011, piemērojot Urugvajas kārtas daudzpusējo tirdzniecības sarunu iznākumu, paredzēti kritēriji, pēc kuriem Komisija nosaka standarta importa vērtības minētās regulas XVI pielikuma A daļā norādītajiem produktiem no trešām valstīm un laika periodiem. |
| --- | --- |

(1)

Īstenošanas regulā (ES) Nr. 543/2011, piemērojot Urugvajas kārtas daudzpusējo tirdzniecības sarunu iznākumu, paredzēti kritēriji, pēc kuriem Komisija nosaka standarta importa vērtības minētās regulas XVI pielikuma A daļā norādītajiem produktiem no trešām valstīm un laika periodiem.

| (2) | Standarta importa vērtību aprēķina katru darbdienu saskaņā ar Īstenošanas regulas (ES) Nr. 543/2011 136. panta 1. punktu, ņemot vērā mainīgos dienas datus. Tāpēc šai regulai būtu jāstājas spēkā dienā, kad to publicē Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī, |
| --- | --- |

(2)

Standarta importa vērtību aprēķina katru darbdienu saskaņā ar Īstenošanas regulas (ES) Nr. 543/2011 136. panta 1. punktu, ņemot vērā mainīgos dienas datus. Tāpēc šai regulai būtu jāstājas spēkā dienā, kad to publicē Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī,

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

1. pants

Standarta importa vērtības, kas paredzētas Īstenošanas regulas (ES) Nr. 543/2011 136. pantā, ir tādas, kā norādīts šīs regulas pielikumā.

2. pants

Šī regula stājas spēkā dienā, kad to publicē Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē, 2016. gada 6. oktobrī

Komisijas

un tās priekšsēdētājs vārdā –

lauksaimniecības un lauku attīstības ģenerāldirektors

Jerzy PLEWA

---

(1)  
  OV L 347, 20.12.2013., 671. lpp.

1

(2)  
  OV L 157, 15.6.2011., 1. lpp.

2

---

PIELIKUMS

Standarta importa vērtības atsevišķu veidu augļu un dārzeņu ievešanas cenas noteikšanai

| (EUR/100 kg) |
| --- |
| KN kods | Trešās valsts kods (1) | Standarta importa vērtība |
| 0702 00 00 | MA | 183,5 |
| ZZ | 183,5 |
| 0707 00 05 | TR | 128,9 |
| ZZ | 128,9 |
| 0709 93 10 | TR | 135,5 |
| ZZ | 135,5 |
| 0805 50 10 | AR | 94,6 |
| CL | 126,6 |
| TR | 94,5 |
| UY | 55,5 |
| ZA | 130,7 |
| ZZ | 100,4 |
| 0806 10 10 | TR | 136,3 |
| US | 210,1 |
| ZZ | 173,2 |
| 0808 10 80 | AR | 110,6 |
| BR | 100,2 |
| CL | 154,8 |
| NZ | 132,8 |
| ZA | 113,9 |
| ZZ | 122,5 |
| 0808 30 90 | CN | 74,4 |
| TR | 130,3 |
| ZZ | 102,4 |

(EUR/100 kg)

KN kods

Trešās valsts kods (1)

Standarta importa vērtība

0702 00 00

MA

183,5

ZZ

183,5

0707 00 05

TR

128,9

ZZ

128,9

0709 93 10

TR

135,5

ZZ

135,5

0805 50 10

AR

94,6

CL

126,6

TR

94,5

UY

55,5

ZA

130,7

ZZ

100,4

0806 10 10

TR

136,3

US

210,1

ZZ

173,2

0808 10 80

AR

110,6

BR

100,2

CL

154,8

NZ

132,8

ZA

113,9

ZZ

122,5

0808 30 90

CN

74,4

TR

130,3

ZZ

102,4

---

(1)  Valstu nomenklatūra, kas paredzēta Komisijas 2012. gada 27. novembra Regulā (ES) Nr. 1106/2012, ar ko attiecībā uz valstu un teritoriju nomenklatūras atjaunināšanu īsteno Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 471/2009 par Kopienas statistiku attiecībā uz ārējo tirdzniecību ar ārpuskopienas valstīm (OV L 328, 28.11.2012., 7. lpp.). Kods “ZZ” nozīmē “cita izcelsme”.

---

LĒMUMI

| 7.10.2016 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 272/72 |
| --- | --- | --- | --- |

7.10.2016

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 272/72

---

PADOMES LĒMUMS (ES) 2016/1780

(2016. gada 29. septembris)

par nostāju, kas Eiropas Savienības vārdā ir jāieņem Apvienotajā komitejā, kura izveidota saskaņā ar Nolīgumu starp Eiropas Savienību un Gruziju par vīzu atvieglotu izsniegšanu, attiecībā uz kopēju pamatnostādņu pieņemšanu minētā nolīguma īstenošanai

EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 77. panta 2. punkta a) apakšpunktu saistībā ar 218. panta 9. punktu,

ņemot vērā Eiropas Komisijas priekšlikumu,

tā kā:

| (1) | Ar Nolīguma starp Eiropas Savienību un Gruziju par vīzu atvieglotu izsniegšanu (1) (“nolīgums”) 12. pantu ir izveidota Apvienotā komiteja (“Apvienotā komiteja”). Tajā ir paredzēts, ka Apvienotajai komitejai jo īpaši jāuzrauga nolīguma īstenošana. |
| --- | --- |

(1)

Ar Nolīguma starp Eiropas Savienību un Gruziju par vīzu atvieglotu izsniegšanu (1) (“nolīgums”) 12. pantu ir izveidota Apvienotā komiteja (“Apvienotā komiteja”). Tajā ir paredzēts, ka Apvienotajai komitejai jo īpaši jāuzrauga nolīguma īstenošana.

| (2) | Eiropas Parlamenta un Padomes Regulā (EK) Nr. 810/2009 (2) ir paredzētas procedūras un nosacījumi vīzu izsniegšanai tranzītam vai plānotām uzturēšanās reizēm dalībvalstu teritorijā uz laiku, kas nav ilgāks par 90 dienām jebkurā 180 dienu laikposmā. |
| --- | --- |

(2)

Eiropas Parlamenta un Padomes Regulā (EK) Nr. 810/2009 (2) ir paredzētas procedūras un nosacījumi vīzu izsniegšanai tranzītam vai plānotām uzturēšanās reizēm dalībvalstu teritorijā uz laiku, kas nav ilgāks par 90 dienām jebkurā 180 dienu laikposmā.

| (3) | Ir vajadzīgas kopējas pamatnostādnes, lai nodrošinātu to, ka dalībvalstu diplomātiskās misijas un konsulāti nolīgumu īsteno pilnīgi saskaņotā veidā, un precizētu saikni starp nolīguma noteikumiem un nolīguma Pušu tiesību aktu noteikumiem, kurus joprojām piemēro tiem vīzu jautājumiem, uz kuriem neattiecas nolīgums. |
| --- | --- |

(3)

Ir vajadzīgas kopējas pamatnostādnes, lai nodrošinātu to, ka dalībvalstu diplomātiskās misijas un konsulāti nolīgumu īsteno pilnīgi saskaņotā veidā, un precizētu saikni starp nolīguma noteikumiem un nolīguma Pušu tiesību aktu noteikumiem, kurus joprojām piemēro tiem vīzu jautājumiem, uz kuriem neattiecas nolīgums.

| (4) | Ir lietderīgi noteikt nostāju, kas Savienības vārdā ir jāieņem Apvienotajā komitejā attiecībā uz kopēju pamatnostādņu pieņemšanu nolīguma īstenošanai. |
| --- | --- |

(4)

Ir lietderīgi noteikt nostāju, kas Savienības vārdā ir jāieņem Apvienotajā komitejā attiecībā uz kopēju pamatnostādņu pieņemšanu nolīguma īstenošanai.

| (5) | Šis lēmums ir to Šengenas acquis noteikumu pilnveidošana, kuru īstenošanā Apvienotā Karaliste nepiedalās saskaņā ar Padomes Lēmumu 2000/365/EK (3). Tādēļ Apvienotā Karaliste nepiedalās šā lēmuma pieņemšanā, un Apvienotajai Karalistei šis lēmums nav saistošs un nav jāpiemēro. |
| --- | --- |

(5)

Šis lēmums ir to Šengenas acquis noteikumu pilnveidošana, kuru īstenošanā Apvienotā Karaliste nepiedalās saskaņā ar Padomes Lēmumu 2000/365/EK (3). Tādēļ Apvienotā Karaliste nepiedalās šā lēmuma pieņemšanā, un Apvienotajai Karalistei šis lēmums nav saistošs un nav jāpiemēro.

| (6) | Šis lēmums ir to Šengenas acquis noteikumu pilnveidošana, kuru īstenošanā Īrija nepiedalās saskaņā ar Padomes Lēmumu 2002/192/EK (4). Tādēļ Īrija nepiedalās šā lēmuma pieņemšanā, un Īrijai šis lēmums nav saistošs un nav jāpiemēro. |
| --- | --- |

(6)

Šis lēmums ir to Šengenas acquis noteikumu pilnveidošana, kuru īstenošanā Īrija nepiedalās saskaņā ar Padomes Lēmumu 2002/192/EK (4). Tādēļ Īrija nepiedalās šā lēmuma pieņemšanā, un Īrijai šis lēmums nav saistošs un nav jāpiemēro.

| (7) | Saskaņā ar 1. un 2. pantu Protokolā Nr. 22 par Dānijas nostāju, kas pievienots Līgumam par Eiropas Savienību un Līgumam par Eiropas Savienības darbību, Dānija nepiedalās šā lēmuma pieņemšanā, un Dānijai šis lēmums nav saistošs un nav jāpiemēro, |
| --- | --- |

(7)

Saskaņā ar 1. un 2. pantu Protokolā Nr. 22 par Dānijas nostāju, kas pievienots Līgumam par Eiropas Savienību un Līgumam par Eiropas Savienības darbību, Dānija nepiedalās šā lēmuma pieņemšanā, un Dānijai šis lēmums nav saistošs un nav jāpiemēro,

IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.

1. pants

Nostājas, kas Eiropas Savienības vārdā ir jāieņem Apvienotajā komitejā, kura izveidota ar 12. pantu Nolīgumā starp Eiropas Savienību un Gruziju par vīzu atvieglotu izsniegšanu, attiecībā uz kopēju pamatnostādņu pieņemšanu minētā nolīguma īstenošanai, pamatā ir Apvienotās komitejas lēmuma projekts, kas pievienots šim lēmumam.

2. pants

Šis lēmums stājas spēkā tā pieņemšanas dienā.

Briselē, 2016. gada 29. septembrī

Padomes vārdā –

priekšsēdētājs

P. ŽIGA

---

(1)  
  OV L 52, 25.2.2011., 34. lpp.

1

(2)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (EK) Nr. 810/2009 (2009. gada 13. jūlijs), ar ko izveido Kopienas Vīzu kodeksu (Vīzu kodekss) (OV L 243, 15.9.2009., 1. lpp.).

2

(3)  Padomes Lēmums 2000/365/EK (2000. gada 29. maijs) par Lielbritānijas un Ziemeļīrijas Apvienotās Karalistes lūgumu piedalīties dažu Šengenas acquis noteikumu īstenošanā (OV L 131, 1.6.2000., 43. lpp.).

3

acquis

(4)  Padomes Lēmums 2002/192/EK (2002. gada 28. februāris) par Īrijas lūgumu piedalīties dažu Šengenas acquis noteikumu īstenošanā (OV L 64, 7.3.2002., 20. lpp.).

4

acquis

---

PROJEKTS

LĒMUMS Nr. .../..., KO PIEŅĒMUSI APVIENOTĀ KOMITEJA, KURA IZVEIDOTA AR NOLĪGUMU STARP EIROPAS SAVIENĪBU UN GRUZIJU PAR VĪZU ATVIEGLOTU IZSNIEGŠANU,

(... gada ...)

attiecībā uz kopēju pamatnostādņu pieņemšanu minētā nolīguma īstenošanai

APVIENOTĀ KOMITEJA,

ņemot vērā Nolīgumu starp Eiropas Savienību un Gruziju par vīzu atvieglotu izsniegšanu (1) (“nolīgums”) un jo īpaši tā 12. pantu,

tā kā nolīgums stājās spēkā 2011. gada 1. martā,

IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.

1. pants

Kopējās pamatnostādnes par to, kā īstenot Nolīgumu starp Eiropas Savienību un Gruziju par vīzu atvieglotu izsniegšanu, ir izklāstītas šā lēmuma pielikumā.

2. pants

Šis lēmums stājas spēkā tā pieņemšanas dienā.

...,

Eiropas Savienības vārdā –

Gruzijas vārdā –

---

(1)  
  OV L 52, 25.2.2011., 34. lpp.

1

PIELIKUMS

KOPĒJAS PAMATNOSTĀDNES PAR TO, KĀ ĪSTENOT NOLĪGUMU STARP EIROPAS SAVIENĪBU UN GRUZIJU PAR VĪZU ATVIEGLOTU IZSNIEGŠANU

Nolīguma starp Eiropas Savienību un Gruziju par vīzu atvieglotu izsniegšanu (“nolīgums”), kurš stājās spēkā 2011. gada 1. martā, mērķis ir uz savstarpīguma pamata atvieglot vīzu izsniegšanas procedūras Gruzijas pilsoņiem, kuru paredzētā uzturēšanās 180 dienu laikposmā nepārsniedz 90 dienas.

Nolīgums uz savstarpīguma pamata nosaka juridiski saistošas tiesības un pienākumus nolūkā vienkāršot procedūras vīzu izsniegšanai Gruzijas pilsoņiem.

Šīs pamatnostādnes, ko pieņēmusi Apvienotā komiteja, kura izveidota ar nolīguma 12. pantu (“Apvienotā komiteja”), ir paredzētas tam, lai nodrošinātu, ka Savienības dalībvalstu (“dalībvalstis”) diplomātiskās pārstāvniecības un konsulārie dienesti nolīgumu īsteno saskaņoti. Šīs pamatnostādnes nav nolīguma daļa un tādēļ nav juridiski saistošas. Tomēr diplomātiskajiem un konsulārajiem darbiniekiem, īstenojot nolīgumu, ir ļoti ieteicams tās konsekventi ievērot.

Šīs pamatnostādnes ir iecerēts atjaunināt, ņemot vērā nolīguma īstenošanā gūto pieredzi, un par to ir atbildīga Apvienotā komiteja.

Lai nodrošinātu nolīguma nepārtrauktu un saskaņotu īstenošanu un ievērojot Apvienotās komitejas vīzu atvieglotas izsniegšanas jautājumos reglamentu, Puses vienojās Apvienotās komitejas oficiālo sanāksmju starplaikos veidot neformālus kontaktus nolūkā risināt steidzamus jautājumus. Detalizēti ziņojumi par šiem jautājumiem un neformāliem kontaktiem tiks iesniegti nākamajā Apvienotās komitejas vīzu atvieglotas izsniegšanas jautājumos sanāksmē.

I.   VISPĀRĪGI JAUTĀJUMI

1.1.   Piemērošanas joma un mērķis

Nolīguma 1. panta 1. punktā ir paredzēts:

“1.   Šā nolīguma mērķis ir atvieglot vīzu izsniegšanu Gruzijas pilsoņiem, kuru paredzētā uzturēšanās 180 dienu laikposmā nepārsniedz 90 dienas.”

Nolīgumu piemēro visiem Gruzijas pilsoņiem, kas iesniedz pieteikumus īstermiņa vīzai, neatkarīgi no valsts, kurā viņi dzīvo.

Nolīgumu nepiemēro bezvalstniekiem, kuriem ir uzturēšanās atļauja, ko izsniegusi Gruzija. Minētajai personu kategorijai piemēro Savienības vīzu acquis noteikumus.

acquis

Nolīguma 1. panta 2. punktā ir paredzēts:

“2.   Ja Gruzija atjauno vīzas prasību visu dalībvalstu pilsoņiem vai dažām visu dalībvalstu pilsoņu kategorijām, pamatojoties uz savstarpīguma principu, uz attiecīgajiem Savienības pilsoņiem automātiski attiecas tādi paši vīzu režīma atvieglojumi, kādi saskaņā ar šo nolīgumu ir piešķirti Gruzijas pilsoņiem.”

No 2006. gada 1. jūnija visi Savienības pilsoņi un bezvalstnieki, kuriem ir uzturēšanās atļauja, ko izsniegusi kāda dalībvalsts, ir atbrīvoti no vīzas prasības, ieceļojot Gruzijā uz laiku, kas 180 dienu laikposmā nepārsniedz 90 dienas, vai šķērsojot Gruzijas teritoriju tranzītā.

Lai nepieļautu diskriminējošu attieksmi no Gruzijas puses pret vienas vai vairāku dalībvalstu pilsoņiem vai atsevišķām šo pilsoņu kategorijām, nolīgumam pievienotā deklarācijā Savienība paziņoja par savu nodomu pārtraukt nolīguma piemērošanu, ja Gruzija atjauno vīzu prasību vienas vai vairāku dalībvalstu pilsoņiem vai atsevišķām šo pilsoņu kategorijām.

1.2.   Nolīguma piemērošanas joma

Nolīguma 2. pantā ir paredzēts:

“1.   Šajā nolīgumā paredzētie vīzu režīma atvieglojumi attiecas uz Gruzijas pilsoņiem, ja tie jau nav atbrīvoti no vīzas prasības saskaņā ar Savienības vai dalībvalstu normatīvajiem aktiem, šo nolīgumu vai citiem starptautiskiem nolīgumiem.

2.   Jautājumiem, kas nav reglamentēti ar šo nolīgumu, piemēram, atteikums piešķirt vīzu, ceļošanas dokumentu atzīšana, pierādījumi par pietiekamiem iztikas līdzekļiem, ieceļošanas atteikums un izraidīšanas pasākumi, ir piemērojami Gruzijas vai dalībvalstu, vai Savienības tiesību akti.”

Nolīgums, neskarot 10. pantu, neietekmē esošos noteikumus par vīzas prasībām un atbrīvojumiem no vīzas prasības. Piemēram, saskaņā ar Padomes Regulas (EK) Nr. 539/2001 (1) 4. pantu dalībvalstīm ir atļauts atbrīvot no vīzas prasības, citu personu kategoriju starpā, civilās gaisa un jūras transporta apkalpes. Kopš, attiecīgi, 2008. gada 13. decembrī un 2011. gada 7. martā stājās spēkā Šveices un Lihtenšteinas asociēšana ar Šengenas zonu, uzturēšanās atļaujas, ko izsniedz Šveice un Lihtenšteina, tiek atzītas par līdzvērtīgām Šengenas vīzām gan attiecībā uz tranzītu, gan īstermiņa uzturēšanos.

1

Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 810/2009 (2) (“Vīzu kodekss”) piemēro visiem jautājumiem, uz kuriem neattiecas nolīgums, piemēram, tās Šengenas dalībvalsts noteikšana, kura ir atbildīga par vīzas pieteikuma apstrādi, vīzas izsniegšanas atteikuma iemesli, tiesības pārsūdzēt negatīvu lēmumu un vispārīgi noteikumi par personisku interviju ar vīzas pieteikuma iesniedzēju. Turklāt Šengenas noteikumus un – vajadzības gadījumā – valsts tiesību aktus arī joprojām piemēro jautājumiem, uz kuriem neattiecas nolīgums, piemēram, ceļošanas dokumentu atzīšana, pierādījumi par pietiekamiem iztikas līdzekļiem, liegums ieceļot dalībvalstu teritorijā un izraidīšanas pasākumi. Šajā sakarā ir nepieciešams sniegt precīzu informāciju par šiem jautājumiem (3).

2

3

Pat tad, ja ir izpildīti nolīgumā paredzētie nosacījumi, piemēram, vīzas pieteikuma iesniedzējs ir iesniedzis dokumentāru pierādījumu par ceļojuma mērķi, kas jāiesniedz 4. pantā paredzētajām kategorijām, vīzas izsniegšanu tik un tā var atteikt, ja nav izpildīti Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) 2016/399 (4) (“Šengenas Robežu kodekss”) 6. panta nosacījumi, proti, personai nav derīga ceļošanas dokumenta, ir izdots brīdinājums Šengenas informācijas sistēmā (SIS), tiek uzskatīts, ka persona rada draudus sabiedriskajai kārtībai, iekšējai drošībai, u. c.

4

SIS

Joprojām piemēro citas Vīzu kodeksā atļautās vīzu izsniegšanas iespējas. Piemēram, ja ir izpildīti Vīzu kodeksa 24. pantā paredzētie nosacījumi, daudzkārtējās ieceļošanas vīzas ar ilgu derīguma termiņu – līdz pieciem gadiem – var izsniegt vēl citām personu kategorijām, ne vien tām, kas minētas nolīguma 5. pantā. Tāpat joprojām piemēros Vīzu kodeksa 16. panta 5. un 6. punktā ietvertos noteikumus, kas atļauj atcelt vai samazināt vīzas nodevu.

1.3.   Vīzu veidi, uz kuriem attiecas nolīgums

Nolīguma 3. panta d) punktā “vīza” ir definēta kā “dalībvalsts izsniegta atļauja, kas vajadzīga tranzītam caur dalībvalstu teritoriju vai priekš uzturēšanās dalībvalstu teritorijā uz laiku, kas nepārsniedz 90 dienas jebkurā 180 dienu periodā, sākot no pirmās ieceļošanas dienas dalībvalstu teritorijā”.

Nolīgumā paredzētie atvieglojumi attiecas gan uz vienotajām vīzām, gan uz vīzām ar ierobežotu teritoriālo derīgumu, kuras izsniegtas tranzīta vai īslaicīgas uzturēšanās mērķiem.

1.4.   Ar vīzu atļautā uzturēšanās ilguma aprēķināšana un jo īpaši jautājums par to, kā noteikt sešu mēnešu laikposmu

Ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 610/2013 (5) ir noteikta citāda “īslaicīgas uzturēšanās” definīcija. Pašreizējā “īslaicīgas uzturēšanās” definīcija ir šāda: “kas nepārsniedz 90 dienas jebkurā 180 dienu laikposmā, katru reizi ņemot vērā pēdējās uzturēšanās 180 dienu laikposmu”. Minētā definīcija stājās spēkā 2013. gada 18. oktobrī un ir iekļauta Šengenas Robežu kodeksā.

5

Ieceļošanas dienu rēķinās kā pirmo uzturēšanās dienu dalībvalstu teritorijā, bet izceļošanas dienu rēķinās kā pēdējo uzturēšanās dienu dalībvalstu teritorijā. Jēdziens “jebkurš” nozīmē, ka tiek piemērots “kustīgs” 180 dienu atsauces laikposms, katrā uzturēšanās dienā skaitot atpakaļ uz pēdējo 180 dienu laikposmu, lai pārbaudītu, vai joprojām tiek izpildīta prasība par 90 dienām 180 dienu laikposmā. Tas nozīmē, ka pēc nepārtrauktas 90 dienu ilgas prombūtnes var atkal uzturēties uz laiku līdz 90 dienām.

Uzturēšanās ilguma aprēķināšanas piemērs pēc pašreizējās definīcijas:

Persona, kurai ir daudzkārtēja ieceļošanas vīza uz 1 gadu (18.4.2010.–18.4.2011.), pirmo reizi ieceļo 2010. gada 19. aprīlī un uzturas trīs dienas. Pēc tam minētā persona atkal ieceļo 2010. gada 18. jūnijā un uzturas 86 dienas. Kāda ir situācija konkrētos datumos? Kad šī persona atkal drīkst ieceļot?

2010. gada 11. septembrī: pēdējo 180 dienu laikā (16.3.2010.–11.9.2010.) persona ir uzturējusies trīs dienas (19.4.2010.–21.4.2010.) plus 86 dienas (18.6.2010.–11.9.2010.) = 89 dienas = atļautais uzturēšanās laiks nav pārsniegts. Persona vēl drīkst palikt vienu dienu.

2010. gada 16. oktobrī: persona varētu ieceļot, lai uzturētos vēl trīs dienas (2010. gada 16. oktobrī zaudē nozīmi 2010. gada 19. aprīļa uzturēšanās (ārpus 180 dienu laikposma); 2010. gada 17. oktobrī zaudē nozīmi 2010. gada 20. aprīļa uzturēšanās (ārpus 180 dienu laikposma; utt.)).

2010. gada 15. decembrī: persona varētu ieceļot, lai uzturētos vēl 86 dienas (2010. gada 15. decembrī zaudē nozīmi 2010. gada 18. jūnija uzturēšanās (ārpus 180 dienu laikposma); 2010. gada 16. decembrī zaudē nozīmi 2010. gada 19. jūnija uzturēšanās, utt.).

1.5.   Situācija attiecībā uz dalībvalstīm, kuras pievienojās Savienībai 2004. un 2007. gadā un vēl nav pilnībā integrētas Šengenas zonā, dalībvalstīm, kuras nepiedalās Savienības kopējā vīzu politikā, un asociētajām valstīm

Vienīgi Bulgārija, Horvātija, Kipra un Rumānija Šengenas acquis vēl nepiemēro pilnībā. Tās arī turpmāk izsniegs valsts vīzas, kuras būs derīgas vienīgi attiecīgās valsts teritorijā. Kad minētās dalībvalstis Šengenas acquis piemēros pilnībā, tās turpinās piemērot nolīgumu.

acquis

acquis

Visiem jautājumiem, kas nolīgumā nav skarti, turpina piemērot valsts tiesību aktus līdz dienai, kad minētās dalībvalstis sāk pilnībā piemērot Šengenas acquis. Sākot no minētās dienas, jautājumiem, kas nolīgumā nav skarti, piemēro Šengenas noteikumus un/vai valsts tiesību aktus.

acquis

Bulgārijai, Horvātijai, Kiprai un Rumānijai ir atļauts atzīt uzturēšanās atļaujas, D vīzas un īstermiņa vīzas, ko izsniegušas Šengenas dalībvalstis un asociētās valstis attiecībā uz īstermiņa uzturēšanos to teritorijā (6).

6

Saskaņā ar 21. pantu Konvencijā, ar ko īsteno Šengenas nolīgumu (1985. gada 14. jūnijs) starp Beniluksa Ekonomikas savienības valstu valdībām, Vācijas Federatīvās Republikas valdību un Francijas Republikas valdību par pakāpenisku kontroles atcelšanu pie kopīgām robežām (7), visām Šengenas dalībvalstīm ilgtermiņa vīzas un uzturēšanās atļaujas, ko izdevusi kāda cita dalībvalsts, ir jāatzīst par derīgām īstermiņa uzturēšanās nolūkā to teritorijā. Šengenas dalībvalstis ieceļošanas un īstermiņa uzturēšanās nolūkā pieņem asociēto valstu izsniegtas uzturēšanās atļaujas, D vīzas un īstermiņa vīzas un otrādi.

7

Nolīgums neattiecas uz Dāniju, Apvienoto Karalisti un Īriju, bet tajā ir ietvertas kopīgas deklarācijas par to, ka ir vēlams, lai minētās dalībvalstis noslēgtu divpusējus nolīgumus ar Gruziju par vīzu atvieglotu izsniegšanu.

Lai gan Islande, Lihtenšteina, Norvēģija un Šveice ir Šengenas asociētās valstis, nolīgums uz tām neatteicas.

1.6.   Nolīgums un divpusējie nolīgumi

Nolīguma 13. pantā ir paredzēts:

“Stājoties spēkā, šis nolīgums prevalē pār jebkuriem noteikumiem divpusējos vai daudzpusējos nolīgumos vai vienošanās, kas noslēgtas starp atsevišķām dalībvalstīm un Gruziju, ciktāl šo nolīgumu vai vienošanos noteikumi attiecas uz šā nolīguma reglamentētiem jautājumiem.”

Sākot no nolīguma spēkā stāšanās dienas, spēkā esošajos divpusējos nolīgumos starp dalībvalstīm un Gruziju ietvertie noteikumi par jautājumiem, kurus skar nolīgums, vairs netiek piemēroti. Saskaņā ar Savienības tiesību aktiem dalībvalstīm jāveic visi nepieciešamie pasākumi, lai novērstu neatbilstības starp saviem divpusējiem nolīgumiem un nolīgumu.

Ja kāda dalībvalsts ir noslēgusi divpusēju nolīgumu vai vienošanos ar Gruziju par jautājumiem, kurus neskar nolīgums, piemēram, paredzot atbrīvot no vīzas prasības dienesta pasu turētājus, minēto atbrīvojumu turpina piemērot pēc tam, kad ir stājies spēkā nolīgums.

Divpusēji nolīgumi ar Gruziju, kuros paredz atbrīvot no vīzas prasības dienesta pasu turētājus, ir šādām dalībvalstīm: Bulgārijai, Kiprai, Latvijai, Ungārijai, Rumānijai un Slovākijai.

Atbrīvojums no vīzas prasības, ko kāda dalībvalsts piešķīrusi dienesta pases turētājiem, attiecas vienīgi uz ceļošanu minētās dalībvalsts teritorijā, bet nevis uz ceļošanu uz pārējām Šengenas dalībvalstīm.

1.7.   Kopīgā deklarācija par informācijas saskaņošanu attiecībā uz īstermiņa vīzu izsniegšanas procedūru un par dokumentiem, kas iesniedzami, pieprasot vīzu

Nolīgumam ir pievienota kopīga deklarācija, kurā minēta Pušu apņemšanās sniegt Gruzijas pilsoņiem vienotu un saskaņotu informāciju par piekļuvi dalībvalstu diplomātiskajām pārstāvniecībām un konsulārajiem dienestiem, kā arī informāciju par procedūrām un nosacījumiem, kas jāievēro, iesniedzot vīzas pieteikumu, un par izsniegto vīzu derīgumu. Minētā informācija ir pieejama Eiropas Savienības delegācijas Gruzijā tīmekļa vietnē: http://www.eeas.europa.eu/delegations/georgia/travel_eu/visa/index_en.htm.

Vīzu kodeksa 47. pantā ir noteikts, ka dalībvalstu centrālajām iestādēm un konsulātiem ir jānodrošina plašai sabiedrībai visa svarīgā informācija par vīzas pieteikumu iesniegšanu.

Dalībvalstu diplomātiskajām pārstāvniecībām un konsulārajiem dienestiem tiek lūgts plaši izplatīt minēto informāciju (izmantojot konsulātu informācijas dēļus, informācijas lapas, interneta tīmekļa vietnes u. tml.), kā arī izplatīt precīzu informāciju par vīzu izsniegšanas nosacījumiem, dalībvalstu pārstāvētību Gruzijā un dalībvalstu sarakstu par to, kādi apliecinošie dokumenti ir vajadzīgi.

1.8.   Informācija, ko Gruzijas iestādes ir sniegušas par nolīgumu

Lai pareizi informētu Gruzijas pilsoņus par nolīguma priekšrocībām un dalībvalstu diplomātiskajām pārstāvniecībām un konsulārajiem dienestiem, kur var iesniegt vīzas pieteikumus, Gruzijas Ārlietu ministrija ir izveidojusi īpašu saiti, kur ir pieejama minētā informācija. Tīmekļa vietnes adrese ir šāda:

http://mfa.gov.ge/index.php?lang_id=GEO&sec_id=95&info_id=13448

II.   KONKRĒTI NOTEIKUMI

2.1.   Noteikumi, kas attiecas uz visiem vīzas pieteikumu iesniedzējiem

Atgādinām, ka turpmāk minētie atvieglojumi attiecībā uz vīzas nodevu, vīzas pieteikumu izskatīšanas procedūru ilgumu un vīzas pagarināšanu ārkārtas apstākļos attiecas uz visiem vīzas pieteikumu iesniedzējiem, tostarp tūristiem.

2.1.1.   Vīzas nodeva

Nolīguma 6. panta 1. punkta pirmajā daļā ir paredzēts:

“1.   Maksa par vīzas pieteikumu izskatīšanu Gruzijas pilsoņiem ir EUR 35.”

Saskaņā ar nolīguma 6. panta 1. punktu maksa par vīzas pieteikumu izskatīšanu ir EUR 35. Minēto maksu piemēro visiem vīzas pieteikumu iesniedzējiem no Gruzijas (tostarp tūristiem), un tā attiecas uz īstermiņa vīzām neatkarīgi no ieceļošanu skaita.

Nolīguma 6. panta 2. punktā ir paredzēts:

“2.   Ja dalībvalstis sadarbojas ar ārpakalpojumu sniedzēju, iespējama maksa par papildu pakalpojumiem. Pakalpojumu maksa ir samērīga ar izmaksām, kas ārpakalpojuma sniedzējam radušās, pildot tā uzdevumus, un tā nedrīkst pārsniegt EUR 30. Attiecīgā(-ās) dalībvalsts(-is) saglabā iespēju, ka visi pieteikuma iesniedzēji var pieteikumus iesniegt tieši tās/to konsulātos.”

Attiecībā uz sadarbības kārtību ar ārpakalpojumu sniedzējiem Vīzu kodeksa 43. pantā ir sniegta sīka informācija par viņu uzdevumiem.

Nolīguma 6. panta 3. punktā ir paredzēts:

“3.   No maksas par vīzu pieteikumu izskatīšanu ir atbrīvoti šādu kategoriju pilsoņi:

| a) | pensionāri;” (NB! Lai šī kategorija saņemtu atbrīvojumu no maksas, vīzas pieteikuma iesniedzējiem jāuzrāda pierādījums par savu pensionāra statusu. Atbrīvojums no maksas nav attaisnots tajos gadījumos, kad ceļojuma mērķis ir algots darbs.); |
| --- | --- |

a)

pensionāri;” (NB! Lai šī kategorija saņemtu atbrīvojumu no maksas, vīzas pieteikuma iesniedzējiem jāuzrāda pierādījums par savu pensionāra statusu. Atbrīvojums no maksas nav attaisnots tajos gadījumos, kad ceļojuma mērķis ir algots darbs.);

| “b) | bērni, kuri nav sasnieguši 12 gadu vecumu;” (NB! Lai šī kategorija saņemtu atbrīvojumu no maksas, vīzas pieteikuma iesniedzējiem jāuzrāda pierādījums par savu vecumu.); |
| --- | --- |

“b)

bērni, kuri nav sasnieguši 12 gadu vecumu;” (NB! Lai šī kategorija saņemtu atbrīvojumu no maksas, vīzas pieteikuma iesniedzējiem jāuzrāda pierādījums par savu vecumu.);

| “c) | valstu un reģionālo valdību, kā arī Augstāko un Konstitucionālo tiesu locekļi, ja viņi ar šo nolīgumu nav jau atbrīvoti no vīzu prasības;” (NB! Lai šī kategorija saņemtu atbrīvojumu no maksas, vīzas pieteikuma iesniedzējiem jāuzrāda Gruzijas iestāžu izsniegts pierādījums, kas apliecina šo personu amatu.); |
| --- | --- |

“c)

valstu un reģionālo valdību, kā arī Augstāko un Konstitucionālo tiesu locekļi, ja viņi ar šo nolīgumu nav jau atbrīvoti no vīzu prasības;” (NB! Lai šī kategorija saņemtu atbrīvojumu no maksas, vīzas pieteikuma iesniedzējiem jāuzrāda Gruzijas iestāžu izsniegts pierādījums, kas apliecina šo personu amatu.);

| “d) | personas ar invaliditāti un, ja vajadzīgs, viņus pavadošās personas;” (NB! Lai šī kategorija saņemtu atbrīvojumu no maksas, būtu jāuzrāda pierādījums, ka abi vīzas pieteikuma iesniedzēji ietilpst šajā kategorijā.).
  Lai šī kategorija saņemtu atbrīvojumu no maksas, vīzas pieteikuma iesniedzējiem jāuzrāda (pirmās vai otrās pakāpes) “Gruzijas invalīda apliecība”, ko izsniegusi Gruzijas Veselības, nodarbinātības un sociālo lietu ministrija, vai valsts vai privātu slimnīcu vai klīniku izsniegta apliecība. Gadījumos, kad vīzas pieteikuma iesniedzēju invaliditāte ir acīmredzama (neredzīgas personas, personas, kurām trūkst vienas kājas), ir pieņemama vizuāla atzīšana, kas tiek veikta konsulārajā dienestā. Pavadošām personām principā nav nepieciešami nekādi papildu dokumenti.
  Pamatotos gadījumos vīzas pieteikumu drīkst iesniegt personas ar invaliditāti pārstāvis vai aizbildnis. |
| --- | --- |

“d)

personas ar invaliditāti un, ja vajadzīgs, viņus pavadošās personas;” (NB! Lai šī kategorija saņemtu atbrīvojumu no maksas, būtu jāuzrāda pierādījums, ka abi vīzas pieteikuma iesniedzēji ietilpst šajā kategorijā.).

Lai šī kategorija saņemtu atbrīvojumu no maksas, vīzas pieteikuma iesniedzējiem jāuzrāda (pirmās vai otrās pakāpes) “Gruzijas invalīda apliecība”, ko izsniegusi Gruzijas Veselības, nodarbinātības un sociālo lietu ministrija, vai valsts vai privātu slimnīcu vai klīniku izsniegta apliecība. Gadījumos, kad vīzas pieteikuma iesniedzēju invaliditāte ir acīmredzama (neredzīgas personas, personas, kurām trūkst vienas kājas), ir pieņemama vizuāla atzīšana, kas tiek veikta konsulārajā dienestā. Pavadošām personām principā nav nepieciešami nekādi papildu dokumenti.

Pamatotos gadījumos vīzas pieteikumu drīkst iesniegt personas ar invaliditāti pārstāvis vai aizbildnis.

| “e) | tuvi radinieki – laulātie, bērni (tostarp adoptēti), vecāki (tostarp aizbildņi), vecvecāki un mazbērni –, kas apmeklē Gruzijas pilsoņus, kuri likumīgi uzturas dalībvalstu teritorijā;”.
  Nolīguma 6. panta 3. punkta e) apakšpunkts regulē situāciju attiecībā uz tuviem radiniekiem no Gruzijas, kas ceļo uz dalībvalstīm, lai apmeklētu Gruzijas pilsoņus, kuri likumīgi uzturas dalībvalstu teritorijā. |
| --- | --- |

“e)

tuvi radinieki – laulātie, bērni (tostarp adoptēti), vecāki (tostarp aizbildņi), vecvecāki un mazbērni –, kas apmeklē Gruzijas pilsoņus, kuri likumīgi uzturas dalībvalstu teritorijā;”.

Nolīguma 6. panta 3. punkta e) apakšpunkts regulē situāciju attiecībā uz tuviem radiniekiem no Gruzijas, kas ceļo uz dalībvalstīm, lai apmeklētu Gruzijas pilsoņus, kuri likumīgi uzturas dalībvalstu teritorijā.

| “f) | oficiālu delegāciju dalībnieki, kas pēc Gruzijai adresēta oficiāla ielūguma piedalīsies sanāksmēs, apspriedēs, pārrunās vai apmaiņas programmās, kā arī pasākumos, ko starpvaldību organizācijas rīko dalībvalstu teritorijā; |
| --- | --- |

“f)

oficiālu delegāciju dalībnieki, kas pēc Gruzijai adresēta oficiāla ielūguma piedalīsies sanāksmēs, apspriedēs, pārrunās vai apmaiņas programmās, kā arī pasākumos, ko starpvaldību organizācijas rīko dalībvalstu teritorijā;

| g) | skolēni, studenti, pēcdiploma studenti un pavadošie pedagogi, kas ceļo ar mērķi mācīties vai izglītoties, tostarp apmaiņas programmās, kā arī citu ar mācībām saistītu pasākumu dēļ; |
| --- | --- |

g)

skolēni, studenti, pēcdiploma studenti un pavadošie pedagogi, kas ceļo ar mērķi mācīties vai izglītoties, tostarp apmaiņas programmās, kā arī citu ar mācībām saistītu pasākumu dēļ;

| h) | žurnālisti un akreditētas personas, kas tos profesionālā statusā pavada;” (NB! Lai šī kategorija saņemtu atbrīvojumu no maksas, vīzas pieteikuma iesniedzējiem jāuzrāda pierādījums, kas apliecina, ka viņi ir profesionālu žurnālistikas vai plašsaziņas līdzekļu organizāciju biedri.); |
| --- | --- |

h)

žurnālisti un akreditētas personas, kas tos profesionālā statusā pavada;” (NB! Lai šī kategorija saņemtu atbrīvojumu no maksas, vīzas pieteikuma iesniedzējiem jāuzrāda pierādījums, kas apliecina, ka viņi ir profesionālu žurnālistikas vai plašsaziņas līdzekļu organizāciju biedri.);

| “i) | starptautisku sporta pasākumu dalībnieki un personas, kas tos profesionālā statusā pavada;” (NB! Līdzjutēji netiks uzskatīti par pavadošām personām.); |
| --- | --- |

“i)

starptautisku sporta pasākumu dalībnieki un personas, kas tos profesionālā statusā pavada;” (NB! Līdzjutēji netiks uzskatīti par pavadošām personām.);

| “j) | pilsoniskās sabiedrības organizāciju pārstāvji, kuru ceļojuma mērķis ir apmācība, semināri un konferences, tostarp arī saskaņā ar apmaiņas programmām; |
| --- | --- |

“j)

pilsoniskās sabiedrības organizāciju pārstāvji, kuru ceļojuma mērķis ir apmācība, semināri un konferences, tostarp arī saskaņā ar apmaiņas programmām;

| k) | personas, kas piedalās zinātnes, kultūras un mākslas pasākumos, tostarp universitātēs un citās apmaiņas programmās; |
| --- | --- |

k)

personas, kas piedalās zinātnes, kultūras un mākslas pasākumos, tostarp universitātēs un citās apmaiņas programmās;

| l) | personas, kas iesniegušas dokumentus, kas pierāda to vajadzību ceļot humanitāru apsvērumu dēļ, tostarp – lai saņemtu neatliekamu ārstniecisko palīdzību, un persona, kas šādu personu pavada; lai piedalītos tuva radinieka bēres, vai lai apmeklētu smagi slimu tuvu radinieku.”. |
| --- | --- |

l)

personas, kas iesniegušas dokumentus, kas pierāda to vajadzību ceļot humanitāru apsvērumu dēļ, tostarp – lai saņemtu neatliekamu ārstniecisko palīdzību, un persona, kas šādu personu pavada; lai piedalītos tuva radinieka bēres, vai lai apmeklētu smagi slimu tuvu radinieku.”.

Iepriekš minētās personu kategorijas ir atbrīvotas no maksas. Turklāt atbrīvojumu no maksas piešķir arī saskaņā ar Vīzu kodeksa 16. panta 4. punktu.

Kā noteikts Vīzu kodeksa 16. panta 6. punktā, “Atsevišķos gadījumos iekasējamo vīzas nodevu var atcelt vai samazināt, ja tas palīdz veicināt kultūras vai sporta intereses, kā arī intereses ārpolitikas un attīstības politikas jomā, kā arī citās svarīgu sabiedrības interešu jomās vai humānu iemeslu dēļ”.

Vīzu kodeksa 16. panta 7. punktā ir paredzēts, ka vīzas nodeva jāiekasē euro, trešās valsts valūtā vai valūtā, ko parasti lieto tajā trešā valstī, kurā iesniedz pieteikumu, un to neatmaksā, izņemot gadījumus, kad pieteikums nav pieņemams vai ja konsulāts nav kompetents.

Ja maksa tiek iekasēta valūtā, kas nav euro, šajā valūtā iekasējamo vīzas nodevas summu noteiks un regulāri pārskatīs, piemērojot Eiropas Centrālās bankas noteikto euro valūtas maiņas kursa atsauces likmi. Iekasējamo summu var noapaļot, un konsulāti vietējās Šengenas sadarbības ietvaros nodrošinās, ka tie iekasē vienādas maksas.

Lai nepieļautu neatbilstības, kuru rezultāts varētu būt vīzu izdevīgāka iegāde citur, dalībvalstu diplomātiskajām pārstāvniecībām un konsulārajiem dienestiem Gruzijā būtu jānodrošina, ka visi vīzu pieteikumu iesniedzēji Gruzijā maksā vienādu vīzas nodevu, ja tā tiek iekasēta ārvalstu valūtās.

Saskaņā ar Vīzu kodeksa 16. panta 8. punktu vīzas pieteikuma iesniedzējiem no Gruzijas izdos kvīti par samaksāto vīzas nodevu.

2.1.2.   Vīzas pieteikumu izskatīšanas procedūru ilgums

Nolīguma 7. pantā ir paredzēts:

“1.   Dalībvalstu diplomātiskās pārstāvniecības un konsulārie dienesti lēmumu par pieprasījumu izsniegt vīzu pieņem 10 kalendārajās dienās no pieteikuma un vīzas izsniegšanai nepieciešamo dokumentu saņemšanas dienas.

2.   Atsevišķos gadījumos termiņu, kas vajadzīgs, lai pieņemtu lēmumu par vīzas pieteikumu, var pagarināt līdz 30 dienām, ja nepieciešama pieteikuma padziļināta pārbaude.

3.   Steidzamos gadījumos lēmuma par vīzas pieteikuma pieņemšanu termiņu var samazināt līdz divām darbdienām vai mazāk.”.

Principā lēmums par vīzas izsniegšanu tiks pieņemts 10 kalendāro dienu laikā no dienas, kad ir iesniegts pieņemams vīzas pieteikums.

Minēto termiņu var pagarināt līdz 30 kalendārajām dienām, ja ir vajadzīga padziļināta pārbaude, piemēram, lai apspriestos ar centrālajām iestādēm.

Visus minētos termiņus sāk skaitīt vienīgi tad, kad vīzas pieteikums ir pilnīgs, proti, no dienas, kad ir saņemts vīzas pieteikums un apliecinošie dokumenti.

Dalībvalstu diplomātiskajās pārstāvniecībās un konsulārajos dienestos, kuros ir apmeklējumu sistēma, apmeklējuma saņemšanai nepieciešamo laiku neieskaita pieteikuma izskatīšanas laikā. Attiecībā uz šo jautājumu, kā arī citu praktisko kārtību vīzas pieteikuma iesniegšanai ir piemērojami Vīzu kodeksa 9. pantā izklāstītie vispārīgie noteikumi. Jo īpaši gadījumā, kad vīzas pieteikuma iesniegšanai ir nepieciešams apmeklējums, tas parasti notiks divu nedēļu laikā no dienas, kad apmeklējums ir lūgts.

Nosakot apmeklējuma laiku, būtu jāņem vērā iespējamā steidzamība, ko norādījis vīzas pieteikuma iesniedzējs. Lēmumu par laika saīsināšanu lēmuma pieņemšanai par vīzas pieteikumu, kā noteikts nolīguma 7. panta 3. punktā, pieņem konsulārais darbinieks.

Saskaņā ar Rokasgrāmatu par vīzu pieteikumu apstrādi un grozījumiem izsniegtajās vīzās (2. daļa, 3.2.2. punkts) būtu jāpielāgo Gruzijā atrodošos dalībvalstu konsulātu spēja izskatīt vīzu pieteikumus, lai ievērotu Vīzu kodeksā apmeklējumam noteikto divu nedēļu termiņu, tostarp arī īpaši noslogotos periodos.

Pamatotos steidzamības gadījumos (kad vīzas pieteikumu nevarēja iesniegt agrāk tādu iemeslu dēļ, kurus vīzas pieteikuma iesniedzējs nevarēja paredzēt) apmeklējuma laiks būtu jānosaka nekavējoties vai jāsniedz tieša piekļuve pieteikuma iesniegšanai (saskaņā ar Vīzu kodeksa 9. panta 3. punktu).

Turklāt konsulāts var lemt par paātrinātas procedūras izveidi vīzas pieteikumu iesniegšanai, lai pieņemtu konkrētu kategoriju vīzas pieteikuma iesniedzējus.

2.1.3.   Vīzas pagarināšana ārkārtas apstākļos

Nolīguma 9. pantā ir paredzēts:

“Gruzijas pilsonim izsniegtās vīzas derīguma termiņu un/vai uzturēšanās ilgumu pagarina, ja dalībvalsts kompetenta iestāde uzskata, ka vīzas turētājs ir sniedzis pierādījumu par nepārvaramiem apstākļiem vai humāniem iemesliem, kas viņam neļauj izceļot no dalībvalstu teritorijas pirms vīzas derīguma termiņa vai vīzā atļautās uzturēšanās beigām. Šādu pagarinājumu piešķir bez maksas.”

Attiecībā uz iespēju pagarināt vīzas derīguma termiņu pamatotu personisku iemeslu gadījumos, kad vīzas turētajam nav iespējams atstāt dalībvalsts teritoriju līdz vīzas uzlīmē norādītajam datumam, piemēro Vīzu kodeksa 33. panta noteikumus, ciktāl tie ir saderīgi ar nolīgumu. Tomēr saskaņā ar nolīgumu force majeure apstākļos vai humānu iemeslu dēļ vīzu pagarina bez maksas.

force majeure

2.2.   Noteikumi, kas attiecas uz konkrētām vīzas pieteikumu iesniedzēju kategorijām

konkrētām

2.2.1.   Dokumentārs pierādījums, kas apliecina brauciena mērķi

Nolīguma 4. panta 1. punktā uzskaitītajām personu kategorijām būs nepieciešams vienīgi norādītais dokumentārais pierādījums, kas apliecina ceļojuma mērķi. Kā noteikts nolīguma 4. panta 3. punktā, netiks pieprasīti nekādi citi pamatojumi, ielūgumi vai apstiprinājumi par ceļojuma mērķi. Tomēr tas nenozīmē, ka tiek atcelta vispārējā prasība ierasties personīgi, lai iesniegtu vīzas pieteikumu un apliecinošos dokumentus par iztikas līdzekļiem, – šī prasība paliek neskarta.

Ja atsevišķos gadījumos joprojām pastāv šaubas par tā dokumenta autentiskumu, kas pierāda ceļojuma mērķi, vīzas pieteikuma iesniedzēju var aicināt uz papildu, padziļinātu interviju vēstniecībā/konsulātā, kur minēto iesniedzēju var iztaujāt par apmeklējuma faktisko mērķi vai pieteikuma iesniedzēja nodomu atgriezties (saskaņā ar Vīzu kodeksa 21. panta 8. punktu). Šādos atsevišķos gadījumos vīzas pieteikuma iesniedzējs var iesniegt papildu dokumentus, vai tos izņēmuma kārtā var pieprasīt konsulārais darbinieks. Apvienotā komiteja rūpīgi uzraudzīs minēto jautājumu.

Tām personu kategorijām, kuras nav minētas nolīguma 4. panta 1. punktā (piemēram, tūristiem), turpina piemērot vispārējos noteikumus par ceļojuma mērķi pierādošajiem dokumentiem. Tas pats attiecas uz dokumentiem, kas apliecina vecāku piekrišanu tam, ka ceļo viņu bērni, kuri ir jaunāki par 18 gadiem.

Jautājumos, kurus neskar šis nolīgums, piemēram, ceļošanas dokumentu atzīšana un garantijas saistībā ar atgriešanos un pietiekamiem iztikas līdzekļiem, piemēro Šengenas noteikumus un valsts tiesību aktus.

Principā kopā ar vīzas pieteikumu tiks iesniegts nolīguma 4. panta 1. punktā prasītā uzaicinājuma, apliecības, dokumenta vai vēstules oriģināls. Tomēr konsulāts var sākt apstrādāt vīzas pieteikumu, pamatojoties uz uzaicinājuma, apliecības, dokumenta vai vēstules faksimilu vai kopijām. Taču konsulāts var pieprasīt dokumenta oriģinālu, ja vīzas pieteikums tiek iesniegts pirmo reizi, un pieprasīs to atsevišķos gadījumos, kad ir šaubas.

Nolīguma 4. panta 1. punktā ir paredzēts:

“1.   Turpmāk norādīto kategoriju Eiropas Savienības un Gruzijas pilsoņiem attiecīgi norādītie dokumenti ir pietiekami, lai pamatotu mērķi ieceļošanai otras Puses teritorijā:

| a) | tuviem radiniekiem – laulātajam, bērniem (tostarp adoptētiem), vecākiem (tostarp aizbildņiem), vecvecākiem un mazbērniem, kas apmeklē Gruzijas pilsoņus –, kuri likumīgi uzturas dalībvalstu teritorijā:






  — | uzņēmējas personas rakstisks uzaicinājums;”. |
| --- | --- | --- |

a)

tuviem radiniekiem – laulātajam, bērniem (tostarp adoptētiem), vecākiem (tostarp aizbildņiem), vecvecākiem un mazbērniem, kas apmeklē Gruzijas pilsoņus –, kuri likumīgi uzturas dalībvalstu teritorijā:

—

uzņēmējas personas rakstisks uzaicinājums;”.

Nolīguma 4. panta 1. punkta a) apakšpunkts regulē situāciju attiecībā uz tuviem radiniekiem no Gruzijas, kas ceļo uz dalībvalstīm, lai apmeklētu Gruzijas pilsoņus, kuri likumīgi uzturas dalībvalstu teritorijā. Šis atvieglojums neattiecas uz Savienībā dzīvojošiem Savienības valstspiederīgajiem, kuri uzaicina radiniekus no Gruzijas.

Uzaicinātāja paraksta autentiskums jāapliecina kompetentajai iestādei saskaņā ar dzīvesvietas valsts tiesību aktiem.

Nepieciešams arī pierādīt uzaicinātāja likumīgo dzīvesvietu un ģimenes saites; piemēram, kopā ar uzņemošās personas rakstisko uzaicinājumu iesniedzot to dokumentu kopijas, kuros norādīts minētās personas statuss, piemēram, uzturēšanās atļaujas fotokopiju un dokumentu, kurš pierāda ģimenes saites.

Minētais noteikums, izņemot nepieciešamību pierādīt likumīgo dzīvesvietu un ģimenes saites, attiecas arī uz diplomātisko pārstāvniecību un konsulātu darbinieku radiniekiem, kuri ceļo uz dalībvalstu teritoriju, lai apmeklētu ģimeni uz laiku līdz 90 dienām.

| “b) | oficiālu delegāciju dalībniekiem, kas pēc Gruzijai adresēta oficiāla ielūguma piedalīsies sanāksmēs, apspriedēs, pārrunās vai apmaiņas programmās, kā arī pasākumos, ko starpvaldību organizācijas rīko dalībvalstu teritorijā:






  — | Gruzijas iestādes vēstule, kas apliecina, ka pieprasītājs ir šīs delegācijas loceklis un ieceļo dalībvalstu teritorijā, lai piedalītos iepriekšminētajos pasākumos; šai vēstulei pievieno oficiālā ielūguma kopiju;”. |
| --- | --- | --- |

“b)

oficiālu delegāciju dalībniekiem, kas pēc Gruzijai adresēta oficiāla ielūguma piedalīsies sanāksmēs, apspriedēs, pārrunās vai apmaiņas programmās, kā arī pasākumos, ko starpvaldību organizācijas rīko dalībvalstu teritorijā:

—

Gruzijas iestādes vēstule, kas apliecina, ka pieprasītājs ir šīs delegācijas loceklis un ieceļo dalībvalstu teritorijā, lai piedalītos iepriekšminētajos pasākumos; šai vēstulei pievieno oficiālā ielūguma kopiju;”.

Vēstulē, kuru kompetentā iestāde izsniedz, lai apliecinātu, ka konkrētā persona ir delegācijas loceklis un ieceļo otras Puses teritorijā, lai piedalītos oficiālā sanāksmē, jābūt norādītam vīzas pieteikuma iesniedzēja vārdam un uzvārdam. Vīzas pieteikuma iesniedzēja vārdam un uzvārdam nav obligāti jābūt norādītam oficiālajā ielūgumā piedalīties sanāksmē, taču tas var būt nepieciešams, ja oficiālais ielūgums ir adresēts konkrētai personai.

Minētais noteikums attiecas uz oficiālo delegāciju locekļiem neatkarīgi no tā, kāda veida pase (dienesta pase vai parastā pase) viņiem ir.

| “c) | skolēniem, studentiem, personām, kas iegūst pēcdiploma izglītību, un pavadošiem pedagogiem, kas ceļo ar mērķi mācīties vai izglītoties, tostarp saskaņā ar apmaiņas programmām, kā arī citu ar skolu saistītu pasākumu dēļ:






  — | uzņemošās universitātes, koledžas vai skolas rakstisks uzaicinājums vai dokuments, kas apliecina uzņemšanu, vai studenta apliecība, vai cits apliecinošs dokuments par apmeklējamiem kursiem;”. |
| --- | --- | --- |

“c)

skolēniem, studentiem, personām, kas iegūst pēcdiploma izglītību, un pavadošiem pedagogiem, kas ceļo ar mērķi mācīties vai izglītoties, tostarp saskaņā ar apmaiņas programmām, kā arī citu ar skolu saistītu pasākumu dēļ:

—

uzņemošās universitātes, koledžas vai skolas rakstisks uzaicinājums vai dokuments, kas apliecina uzņemšanu, vai studenta apliecība, vai cits apliecinošs dokuments par apmeklējamiem kursiem;”.

Studenta apliecība tiek pieņemta kā ceļojuma mērķa apliecinājums tikai tad, ja to izsniegusi uzņēmēja universitāte, koledža vai skola, kurā norisināsies mācības vai izglītošanās.

| “d) | personām, kas ceļo medicīnisku iemeslu dēļ, un nepieciešamajām pavadošajām personām:






  — | medicīniskās iestādes oficiāls dokuments, kas apliecina medicīniskās aprūpes nepieciešamību šajā iestādē un pavadoņa nepieciešamību, un pierādījums par pietiekamiem finansiāliem līdzekļiem medicīniskās aprūpes izdevumu segšanai;”. |
| --- | --- | --- |

“d)

personām, kas ceļo medicīnisku iemeslu dēļ, un nepieciešamajām pavadošajām personām:

—

medicīniskās iestādes oficiāls dokuments, kas apliecina medicīniskās aprūpes nepieciešamību šajā iestādē un pavadoņa nepieciešamību, un pierādījums par pietiekamiem finansiāliem līdzekļiem medicīniskās aprūpes izdevumu segšanai;”.

Jāiesniedz medicīniskās iestādes dokuments, kas apliecina minētos trīs elementus (medicīniskās aprūpes nepieciešamība minētajā iestādē, pavadoņa nepieciešamība un pierādījums par pietiekamiem finansiāliem līdzekļiem medicīniskās aprūpes izdevumu segšanai).

| “e) | žurnālistiem un akreditētām personām, kas tos profesionālā statusā pavada:






  — | apliecība vai cits dokuments, ko izsniegusi arodorganizācija, kas apliecina, ka attiecīgā persona ir kvalificēts žurnālists vai persona, kas to profesionālā statusā pavada, kā arī dokuments, ko izdevis tās darba devējs, kas apliecina, ka brauciena mērķis ir veikt žurnālista darbu vai palīdzēt veikt šādu darbu;”. |
| --- | --- | --- |

“e)

žurnālistiem un akreditētām personām, kas tos profesionālā statusā pavada:

—

apliecība vai cits dokuments, ko izsniegusi arodorganizācija, kas apliecina, ka attiecīgā persona ir kvalificēts žurnālists vai persona, kas to profesionālā statusā pavada, kā arī dokuments, ko izdevis tās darba devējs, kas apliecina, ka brauciena mērķis ir veikt žurnālista darbu vai palīdzēt veikt šādu darbu;”.

Šajā kategorijā nav ietverti ārštata žurnālisti un viņu palīgi.

Ir jāuzrāda apliecība vai dokuments, kas pierāda, ka vīzas pieteikuma iesniedzējs ir profesionāls žurnālists vai akreditēta persona, kura to profesionālā statusā pavada, un minētās personas darba devēja izsniegta dokumenta oriģināls, kurā norādīts, ka brauciena mērķis ir veikt žurnālista darbu vai palīdzēt veikt šādu darbu.

Šobrīd Gruzijā nav profesionālu plašsaziņas līdzekļu asociāciju, centru, iestāžu, savienību vai citu līdzīgu organizāciju, kas pārstāv žurnālistu vai akreditētu personu, kuras tos profesionālā statusā pavada, grupas intereses un varētu izsniegt apliecības, kas pierāda, ka attiecīgā persona ir profesionāls žurnālists vai akreditēta persona, kura to profesionālā statusā pavada konkrētā jomā. Kamēr šādas organizācijas nav izveidotas, konsulāti drīkst pieņemt darba devēja izsniegtu apliecību un preses akreditāciju vienā no dalībvalstu organizācijām.

| “f) | starptautisku sporta pasākumu dalībniekiem un personām, kas tos profesionālā statusā pavada:






  — | rakstisks uzaicinājums no uzņēmējorganizācijas, dalībvalstu kompetentajām iestādēm, valsts sporta federācijām vai valstu olimpiskajām komitejām;”. |
| --- | --- | --- |

“f)

starptautisku sporta pasākumu dalībniekiem un personām, kas tos profesionālā statusā pavada:

—

rakstisks uzaicinājums no uzņēmējorganizācijas, dalībvalstu kompetentajām iestādēm, valsts sporta federācijām vai valstu olimpiskajām komitejām;”.

Starptautisku sporta pasākumu gadījumā pavadošo personu sarakstā iekļauj vienīgi tās personas, kas sportistu pavada profesionālā statusā – trenerus, masierus, menedžerus, medicīnas personālu un sporta kluba vadītāju. Tāpēc līdzjutēji netiks uzskatīti par pavadošām personām.

| “g) | darījumu cilvēkiem un uzņēmējdarbības organizāciju pārstāvjiem:






  — | uzņēmējas juridiskās personas vai uzņēmuma, vai šādas juridiskās personas vai uzņēmuma organizācijas, filiāles vai biroja, vai dalībvalstu valsts vai reģionālās iestādes, vai tirdzniecības un rūpniecības izstāžu, konferenču un simpoziju, kas notiek dalībvalstu teritorijā, rīkošanas komitejas rakstisks uzaicinājums, ko apstiprinājusi Gruzijas Valsts reģistrācijas palāta;”. |
| --- | --- | --- |

“g)

darījumu cilvēkiem un uzņēmējdarbības organizāciju pārstāvjiem:

—

uzņēmējas juridiskās personas vai uzņēmuma, vai šādas juridiskās personas vai uzņēmuma organizācijas, filiāles vai biroja, vai dalībvalstu valsts vai reģionālās iestādes, vai tirdzniecības un rūpniecības izstāžu, konferenču un simpoziju, kas notiek dalībvalstu teritorijā, rīkošanas komitejas rakstisks uzaicinājums, ko apstiprinājusi Gruzijas Valsts reģistrācijas palāta;”.

Publiskā reģistra valsts aģentūra izsniegs dokumentu, ar kuru apstiprina uzņēmējdarbības organizāciju esamību.

| “h) | profesiju pārstāvjiem, kas piedalās starptautiskās izstādēs, konferencēs, simpozijos, semināros vai citos līdzīgos pasākumus, kas norisinās ES dalībvalstu teritorijā:






  — | uzņēmējorganizācijas rakstisks uzaicinājums, kas apstiprina, ka konkrētā persona piedalās attiecīgajā pasākumā; |
| --- | --- | --- |

“h)

profesiju pārstāvjiem, kas piedalās starptautiskās izstādēs, konferencēs, simpozijos, semināros vai citos līdzīgos pasākumus, kas norisinās ES dalībvalstu teritorijā:

—

uzņēmējorganizācijas rakstisks uzaicinājums, kas apstiprina, ka konkrētā persona piedalās attiecīgajā pasākumā;

| i) | pilsoniskās sabiedrības organizāciju pārstāvjiem, kuru ceļojuma mērķis ir izglītošanās, semināri un konferences, tostarp saskaņā ar apmaiņas programmām:






  — | uzņēmējorganizācijas rakstisks uzaicinājums, apstiprinājums, ka persona pārstāv pilsoniskās sabiedrības organizāciju un attiecīgā valsts reģistra izziņa par minētās organizācijas nodibināšanu, ko valsts iestāde izsniegusi saskaņā ar valsts tiesību aktiem;”. |
| --- | --- | --- |

i)

pilsoniskās sabiedrības organizāciju pārstāvjiem, kuru ceļojuma mērķis ir izglītošanās, semināri un konferences, tostarp saskaņā ar apmaiņas programmām:

—

uzņēmējorganizācijas rakstisks uzaicinājums, apstiprinājums, ka persona pārstāv pilsoniskās sabiedrības organizāciju un attiecīgā valsts reģistra izziņa par minētās organizācijas nodibināšanu, ko valsts iestāde izsniegusi saskaņā ar valsts tiesību aktiem;”.

Ir jāuzrāda pilsoniskās sabiedrības organizācijas izsniegts dokuments, ar kuru apstiprina, ka vīzas pieteikuma iesniedzējs pārstāv minēto organizāciju.

Kompetentā Gruzijas valsts iestāde, kas izsniedz izziņu par pilsoniskās sabiedrības organizācijas nodibināšanu, ir Publiskā reģistra valsts aģentūra.

Reģistrs, kurā tiek reģistrētas apliecības par pilsoniskās sabiedrības organizāciju nodibināšanu, ir Publiskā reģistra valsts aģentūra. Tieslietu ministrija un Publiskā reģistra valsts aģentūra sadarbojas ar vietējām iestādēm, lai izveidotu elektronisku NVO datubāzi, kas pēc izveides pabeigšanas būs pieejama Tieslietu ministrijas tīmekļa vietnē: https://enreg.reestri.gov.ge/main.php.

Nolīgums neattiecas uz pilsoniskās sabiedrības organizāciju locekļiem kā tādiem.

| “j) | personām, kas piedalās zinātnes, kultūras un mākslas pasākumos, tostarp universitāšu un citās apmaiņas programmās:






  — | uzņēmējorganizācijas rakstisks uzaicinājums piedalīties šajos pasākumos; |
| --- | --- | --- |

“j)

personām, kas piedalās zinātnes, kultūras un mākslas pasākumos, tostarp universitāšu un citās apmaiņas programmās:

—

uzņēmējorganizācijas rakstisks uzaicinājums piedalīties šajos pasākumos;

| k) | šoferiem, kas veic starptautiskos kravu un pasažieru pārvadājumus uz dalībvalstu teritorijām ar transportlīdzekļiem, kas reģistrēti Gruzijā:






  — | Gruzijas nacionālās starptautiskā autotransporta pārvadātāju sabiedrības vai apvienības rakstisks pieprasījums, kurā norādīts braucienu mērķis, ilgums un biežums;”. |
| --- | --- | --- |

k)

šoferiem, kas veic starptautiskos kravu un pasažieru pārvadājumus uz dalībvalstu teritorijām ar transportlīdzekļiem, kas reģistrēti Gruzijā:

—

Gruzijas nacionālās starptautiskā autotransporta pārvadātāju sabiedrības vai apvienības rakstisks pieprasījums, kurā norādīts braucienu mērķis, ilgums un biežums;”.

Šobrīd Gruzijā ir divas šādas nacionālās pārvadātāju apvienības, kuras ir kompetentas izsniegt rakstisku pieprasījumu profesionāliem transportlīdzekļa vadītājiem: Gruzijas starptautiskā autotransporta pārvadātāju apvienība (GIRCA) un Gruzijas pasažieru autotransporta pārvadātāju apvienība (GACPR). Pārvadātāji, kuri nav minēto apvienību biedri, var uzrādīt pieprasījumu, ko izsniegusi Gruzijas Ekonomikas un ilgtspējīgas attīstības ministrijas Sauszemes transporta aģentūra. Labi zināmu pārvadātāju gadījumā konsulāti var pieņemt rakstisku pieprasījumu, kuru izsniedzis Gruzijas pārvadātājs/transporta uzņēmums, kas nodarbina attiecīgo šoferi. Pieprasījumā jānorāda braucienu mērķis, ilgums un biežums.

| “l) | sadraudzības pilsētu organizēto oficiālo apmaiņas programmu dalībniekiem:






  — | attiecīgo pilsētu vai citu apdzīvotu vietu administrācijas vadītāja/mēra vai pašvaldības iestāžu rakstisks uzaicinājums;”. |
| --- | --- | --- |

“l)

sadraudzības pilsētu organizēto oficiālo apmaiņas programmu dalībniekiem:

—

attiecīgo pilsētu vai citu apdzīvotu vietu administrācijas vadītāja/mēra vai pašvaldības iestāžu rakstisks uzaicinājums;”.

Pilsētas vai citas apdzīvotas vietas administrācijas vadītājs/mērs, kas ir kompetents izsniegt rakstisku uzaicinājumu, ir tās uzņemošās pilsētas vai citas apdzīvotās vietas administrācijas vadītājs/mērs, kurā norisināsies sadraudzības pasākums. Šī kategorija aptver tikai oficiālu sadraudzību.

| “m) | militāro un civilo apbedījumu vietu apmeklējumam:






  — | oficiāls dokuments, kas apliecina kapa esamību un ģimenes vai cita veida saikni starp mirušo un pieprasītāju.”. |
| --- | --- | --- |

“m)

militāro un civilo apbedījumu vietu apmeklējumam:

—

oficiāls dokuments, kas apliecina kapa esamību un ģimenes vai cita veida saikni starp mirušo un pieprasītāju.”.

Nolīgumā nav sīkāk norādīts, vai minētais oficiālais dokuments būtu jāizsniedz tās valsts iestādēm, kurā atrodas apbedījumu vieta, vai tās valsts iestādēm, kurā dzīvo persona, kas vēlas apmeklēt apbedījumu vietu. Būtu jāpieņem, ka šādu oficiālu dokumentu var izsniegt abu valstu kompetentās iestādes.

Jāuzrāda minētais oficiālais dokuments, kas apliecina kapa esamību un saglabāšanu, kā arī ģimenes vai cita veida saikni starp vīzas pieprasītāju un mirušo.

Nolīgums nerada jaunus noteikumus par to fizisko vai juridisko personu atbildību, kuras izsniedz rakstveida pieprasījumus. Ja šādi pieprasījumi ir izsniegti fiktīvi, piemēro attiecīgos Savienības un/vai valsts tiesību aktus.

2.2.2.   Daudzkārtējo ieceļošanas vīzu izsniegšana

Gadījumos, kad vīzas pieteikuma iesniedzējam ir bieži jāceļo uz dalībvalstu teritoriju, īstermiņa vīzas var izsniegt vairākiem apmeklējumiem ar noteikumu, ka minēto apmeklējumu kopējais ilgums nepārsniedz 90 dienas 180 dienu laikposmā.

Nolīguma 5. pantā ir paredzēts:

“1.   Dalībvalstu diplomātiskās pārstāvniecības un konsulārie dienesti izsniedz daudzkārtējās ieceļošanas vīzas ar derīguma termiņu līdz pieciem gadiem šādu kategoriju pilsoņiem:

| a) | laulātajiem, bērniem (tostarp adoptētiem), kas ir jaunāki par 21 gadu vai atrodas apgādībā, un vecākiem (tostarp aizbildņiem), kuri apmeklē Gruzijas pilsoņus, kuri likumīgi uzturas dalībvalstu teritorijā, ar ierobežotu derīguma termiņu līdz apmeklējamās personas uzturēšanās atļaujas beigām; |
| --- | --- |

a)

laulātajiem, bērniem (tostarp adoptētiem), kas ir jaunāki par 21 gadu vai atrodas apgādībā, un vecākiem (tostarp aizbildņiem), kuri apmeklē Gruzijas pilsoņus, kuri likumīgi uzturas dalībvalstu teritorijā, ar ierobežotu derīguma termiņu līdz apmeklējamās personas uzturēšanās atļaujas beigām;

| b) | valstu un reģionālo valdību, kā arī Augstāko un Konstitucionālo tiesu locekļiem, pildot dienesta pienākumus, ja viņi ar šo nolīgumu jau nav atbrīvoti no vīzu prasības, ar ierobežotu derīguma termiņu līdz viņu amata pilnvaru beigu laikam, ja tas ir īsāks par pieciem gadiem; |
| --- | --- |

b)

valstu un reģionālo valdību, kā arī Augstāko un Konstitucionālo tiesu locekļiem, pildot dienesta pienākumus, ja viņi ar šo nolīgumu jau nav atbrīvoti no vīzu prasības, ar ierobežotu derīguma termiņu līdz viņu amata pilnvaru beigu laikam, ja tas ir īsāks par pieciem gadiem;

| c) | oficiālu delegāciju pastāvīgiem dalībniekiem, kas pēc Gruzijai adresēta oficiāla ielūguma regulāri piedalīsies sanāksmēs, apspriedēs, pārrunās vai apmaiņas programmās, kā arī pasākumos, ko starpvaldību organizācijas rīko kādas dalībvalsts teritorijā;”. |
| --- | --- |

c)

oficiālu delegāciju pastāvīgiem dalībniekiem, kas pēc Gruzijai adresēta oficiāla ielūguma regulāri piedalīsies sanāksmēs, apspriedēs, pārrunās vai apmaiņas programmās, kā arī pasākumos, ko starpvaldību organizācijas rīko kādas dalībvalsts teritorijā;”.

Ņemot vērā minēto personu kategoriju profesionālos statusu vai viņu ģimenes saites ar Gruzijas pilsoni, kas likumīgi uzturas dalībvalstu teritorijā, ir pamatoti piešķirt viņiem daudzkārtēju ieceļošanas vīzu ar derīguma termiņu līdz pieciem gadiem vai ar derīguma termiņu līdz viņu amata pilnvaru termiņa beigām vai likumīgās uzturēšanās termiņa beigām, ja tie ir īsāki par pieciem gadiem.

Personām, uz kurām attiecas nolīguma 5. panta 1. punkta a) apakšpunkts, jāuzrāda pierādījums par uzaicinātājas personas likumīgo dzīvesvietu.

Par personām, uz kurām attiecas nolīguma 5. panta 1. punkta b) apakšpunkts, būtu jāiesniedz apstiprinājums par viņu profesionālo statusu un pilnvaru termiņu.

Minēto noteikumu nepiemēro personām, uz kurām attiecas nolīguma 5. panta 1. punkta b) apakšpunkts, ja tās ar nolīgumu ir atbrīvotas no vīzas prasības, t. i., ja tās ir diplomātisko pasu turētājas.

Personām, uz kurām attiecas nolīguma 5. panta 1. punkta c) apakšpunkts, jāuzrāda pierādījums par viņu kā oficiālās delegācijas dalībnieka pastāvīgo statusu un nepieciešamību regulāri piedalīties sanāksmēs, apspriedēs, sarunās vai apmaiņas programmās.

“2.   Dalībvalstu diplomātiskās pārstāvniecības un konsulārie dienesti izsniedz daudzkārtējās ieceļošanas vīzas ar derīguma termiņu līdz vienam gadam šādu kategoriju pilsoņiem ar noteikumu, ka iepriekšējā gadā tie ir saņēmuši vismaz vienu vīzu un to ir izmantojuši atbilstoši apmeklētās dalībvalsts tiesību aktiem par ieceļošanu un uzturēšanos un pastāv iemesli daudzkārtējās ieceļošanas vīzas pieprasīšanai:

| a) | oficiālu delegāciju dalībniekiem, kas pēc Gruzijai adresēta oficiāla ielūguma regulāri piedalīsies sanāksmēs, apspriedēs, pārrunās vai apmaiņas programmās, kā arī pasākumos, ko starpvaldību organizācijas rīko dalībvalstu teritorijā; |
| --- | --- |

a)

oficiālu delegāciju dalībniekiem, kas pēc Gruzijai adresēta oficiāla ielūguma regulāri piedalīsies sanāksmēs, apspriedēs, pārrunās vai apmaiņas programmās, kā arī pasākumos, ko starpvaldību organizācijas rīko dalībvalstu teritorijā;

| b) | pilsoniskās sabiedrības organizāciju pārstāvjiem, kuri regulāri ceļo uz dalībvalstīm ar mērķi izglītoties, apmeklēt seminārus un konferences, tostarp saskaņā ar apmaiņas programmām; |
| --- | --- |

b)

pilsoniskās sabiedrības organizāciju pārstāvjiem, kuri regulāri ceļo uz dalībvalstīm ar mērķi izglītoties, apmeklēt seminārus un konferences, tostarp saskaņā ar apmaiņas programmām;

| c) | profesiju pārstāvjiem, kas piedalās starptautiskās izstādēs, konferencēs, simpozijos, semināros vai citos līdzīgos pasākumus un regulāri dodas uz dalībvalstīm; |
| --- | --- |

c)

profesiju pārstāvjiem, kas piedalās starptautiskās izstādēs, konferencēs, simpozijos, semināros vai citos līdzīgos pasākumus un regulāri dodas uz dalībvalstīm;

| d) | personām, kas piedalās zinātnes, kultūras un mākslas pasākumos, tostarp universitātes un citās apmaiņas programmās, un kas regulāri dodas uz dalībvalstīm; |
| --- | --- |

d)

personām, kas piedalās zinātnes, kultūras un mākslas pasākumos, tostarp universitātes un citās apmaiņas programmās, un kas regulāri dodas uz dalībvalstīm;

| e) | studentiem un personām, kuras iegūst pēcdiploma izglītību, kas regulāri ceļo ar mērķi mācīties vai izglītoties, tostarp saskaņā ar apmaiņas programmām; |
| --- | --- |

e)

studentiem un personām, kuras iegūst pēcdiploma izglītību, kas regulāri ceļo ar mērķi mācīties vai izglītoties, tostarp saskaņā ar apmaiņas programmām;

| f) | sadraudzības pilsētu vai pašvaldības iestāžu organizēto oficiālo apmaiņas programmu dalībniekiem; |
| --- | --- |

f)

sadraudzības pilsētu vai pašvaldības iestāžu organizēto oficiālo apmaiņas programmu dalībniekiem;

| g) | personām, kam medicīnisku iemeslu dēļ nepieciešams regulāri ieceļot, un nepieciešamām pavadošām personām; |
| --- | --- |

g)

personām, kam medicīnisku iemeslu dēļ nepieciešams regulāri ieceļot, un nepieciešamām pavadošām personām;

| h) | žurnālisti un akreditētas personas, kas tos profesionālā statusā pavada; |
| --- | --- |

h)

žurnālisti un akreditētas personas, kas tos profesionālā statusā pavada;

| i) | uzņēmējiem un uzņēmējdarbības organizāciju pārstāvjiem, kas regulāri ceļo uz dalībvalstīm; |
| --- | --- |

i)

uzņēmējiem un uzņēmējdarbības organizāciju pārstāvjiem, kas regulāri ceļo uz dalībvalstīm;

| j) | starptautisku sporta pasākumu dalībniekiem un personām, kas tos profesionālā statusā pavada; |
| --- | --- |

j)

starptautisku sporta pasākumu dalībniekiem un personām, kas tos profesionālā statusā pavada;

| k) | šoferiem, kas veic starptautiskos kravu un pasažieru pārvadājumus uz dalībvalstu teritorijām ar transportlīdzekļiem, kas reģistrēti Gruzijā. |
| --- | --- |

k)

šoferiem, kas veic starptautiskos kravu un pasažieru pārvadājumus uz dalībvalstu teritorijām ar transportlīdzekļiem, kas reģistrēti Gruzijā.

3.   Šā panta 2. punktā minēto kategoriju personām dalībvalstu diplomātiskās pārstāvniecības un konsulārie dienesti izsniedz daudzkārtējās ieceļošanas vīzas ar derīguma termiņu no diviem līdz pieciem gadiem ar noteikumu, ka iepriekšējos divos gados tie ir izmantojuši uz vienu gadu izsniegto daudzkārtējo ieceļošanas vīzu atbilstoši uzņēmējas dalībvalsts tiesību aktiem par ieceļošanu un uzturēšanos un joprojām pastāv iemesli daudzkārtējās ieceļošanas vīzas pieprasīšanai.

4.   Personu, kas minētas no 1. līdz 3. punktam, uzturēšanās kopējais ilgums dalībvalstu teritorijā 180 dienu laikposmā nepārsniedz 90 dienas.”

Principā daudzkārtējās ieceļošanas vīzas, kas derīgas vienu gadu, tiks izsniegtas iepriekš minētajām vīzas pieteikuma iesniedzēju kategorijām, ja iepriekšējā gada laikā (12 mēnešos) vīzas pieteikuma iesniedzējs ir saņēmis vismaz vienu vīzu un ir to izmantojis saskaņā ar tiesību aktiem par ieceļošanu un uzturēšanos apmeklētās(-o) dalībvalsts(-u) teritorijā(-ās) (piemēram, persona nav pārsniegusi atļauto uzturēšanās ilgumu) un ja pastāv iemesli daudzkārtējās ieceļošanas vīzas pieprasīšanai. Gadījumos, kad nav pamata izsniegt vīzu ar derīguma termiņu uz vienu gadu, piemēram, ja apmaiņas programma ilgst mazāk par vienu gadu vai personai nav nepieciešams ceļot visu gadu, vīzas derīguma termiņš būs īsāks par vienu gadu ar nosacījumu, ka ir izpildītas pārējās prasības attiecībā uz vīzas izsniegšanu.

Daudzkārtējās ieceļošanas vīzas ar derīguma termiņu no diviem līdz pieciem gadiem tiks izsniegtas nolīguma 5. panta 2. punktā minētajām vīzas pieteikuma iesniedzēju kategorijām ar nosacījumu, ka iepriekšējo divu gadu laikā (24 mēnešos) šīs personas ir izmantojušas divas uz vienu gadu izsniegtās daudzkārtējās ieceļošanas vīzas saskaņā ar tiesību aktiem par ieceļošanu un uzturēšanos apmeklētās(-o) dalībvalsts(-u) teritorijā(-ās) un ka joprojām pastāv iemesli daudzkārtējās ieceļošanas vīzas pieprasīšanai. Jāpiezīmē, ka vīza, kuras derīguma termiņš ir no diviem līdz pieciem gadiem, tiks izsniegta vienīgi tad, ja vīzas pieteikuma iesniedzējam iepriekšējo divu gadu laikā ir izsniegtas divas vīzas, kuru derīguma termiņš ir vismaz viens gads, un ja minētā persona minētās vīzas ir izmantojusi saskaņā ar tiesību aktiem par ieceļošanu un uzturēšanos apmeklētās(-o) dalībvalsts(-u) teritorijā(-ās). Pamatojoties uz katra vīzas pieteikuma novērtējumu, dalībvalstu diplomātiskās pārstāvniecības un konsulārie dienesti lems par minēto vīzu derīguma termiņu, t. i., no diviem līdz pieciem gadiem.

Attiecībā uz to, kā definēt kritērijus, kas minēti nolīguma 5. panta 2. punktā: “ar noteikumu, ka .. pastāv iemesli daudzkārtējās ieceļošanas vīzas pieprasīšanai”, un nolīguma 5. panta 3. punktā: “ar noteikumu, ka .. joprojām pastāv iemesli daudzkārtējās ieceļošanas vīzas pieprasīšanai”, piemēro Vīzu kodeksā noteiktos kritērijus daudzkārtējo ieceļošanas vīzu izsniegšanai. Tāpēc attiecīgajai personai ir jāpierāda vajadzība bieži ceļot uz vienu vai vairākām dalībvalstīm, piemēram, darījumdarbības nolūkos.

Nav pienākuma izsniegt daudzkārtēju ieceļošanas vīzu, ja vīzas pieteikuma iesniedzējs nav izmantojis iepriekšējo vīzu.

2.2.3.   Diplomātisko pasu turētāji

Nolīguma 10. pantā ir paredzēts:

“1.   Gruzijas pilsoņi, kas ir derīgu diplomātisko pasu turētāji, drīkst bez vīzas ieceļot, izceļot vai tranzītā šķērsot dalībvalstu teritorijas.

2.   Pilsoņi, kas minēti 1. punktā, drīkst uzturēties dalībvalstu teritorijās ne ilgāk kā 90 dienas 180 dienu laikposmā”.

Nolīgumā netiek reglamentētas procedūras diplomātu norīkošanai darbā uz dalībvalstīm. Piemēro parasto akreditācijas procedūru.

III.   SADARBĪBA DOKUMENTU DROŠĪBAS JOMĀ

Nolīgumam pievienotā kopīgā deklarācijā Puses vienojās, ka Apvienotajai komitejai būtu jāizvērtē attiecīgo ceļošanas dokumentu drošības līmeņa ietekme uz nolīguma darbību. Tāpēc Puses vienojās regulāri informēt viena otru par pasākumiem, kas veikti, lai novērstu ceļošanas dokumentu pavairošanu, izstrādātu ceļošanas dokumentu drošības tehniskos aspektus, kā arī attiecībā uz ceļošanas dokumentu izdošanas personalizācijas procesu.

IV.   STATISTIKA

Lai Apvienotā komiteja varētu efektīvi uzraudzīt nolīguma īstenošanu, dalībvalstu diplomātiskās pārstāvniecības un konsulārie dienesti ik pēc 6 mēnešiem iesniedz Komisijai statistiku, precizējot pa mēnešiem, jo īpaši un ja iespējams datus par:

| — | izsniegto daudzkārtējo ieceļošanas vīzu skaitu; |
| --- | --- |

—

izsniegto daudzkārtējo ieceļošanas vīzu skaitu;

| — | to vīzu skaitu, kuras izsniegtas bez maksas. |
| --- | --- |

—

to vīzu skaitu, kuras izsniegtas bez maksas.

V.   EIROPAS SAVIENĪBAS DEKLARĀCIJA PAR ATVIEGLOJUMIEM ĢIMENES LOCEKĻIEM

Kaut arī nolīgumā nav paredzētas juridiski saistošas tiesības un pienākumi nolūkā atvieglot pārvietošanos lielākam skaitam Gruzijas pilsoņu, kas ir to Gruzijas pilsoņu ģimenes locekļi, kuri likumīgi uzturas dalībvalstu teritorijās, Savienība ņem vērā Gruzijas ierosinājumu paplašināt to ģimenes locekļu definīciju, kuriem vajadzētu būt tiesībām izmantot vīzu atvieglotas izsniegšanas priekšrocības, kā arī to, cik lielu nozīmi Gruzija piešķir minētās kategorijas personu pārvietošanās vienkāršošanai.

Tāpēc, lai atvieglotu pārvietošanos paplašinātam personu lokam, kam ir ģimenes saites (jo īpaši brāļi un māsas un viņu bērni) ar Gruzijas pilsoņiem, kuri likumīgi uzturas dalībvalstu teritorijās, nolīguma pielikumā pievienotā deklarācijā dalībvalstu konsulārās iestādes tiek aicinātas pilnībā izmantot acquis paredzētās iespējas atvieglot vīzu izsniegšanu minētās kategorijas personām, tostarp jo īpaši vīzas pieteikuma iesniedzējiem pieprasīto dokumentāro pierādījumu vienkāršošanu, atbrīvošanu no pieteikuma izskatīšanas maksas un – atbilstošos gadījumos – daudzkārtējo ieceļošanas vīzu izsniegšanu.

acquis

---

(1)  Padomes Regula (EK) Nr. 539/2001 (2001. gada 15. marts), ar ko izveido to trešo valstu sarakstu, kuru pilsoņiem, šķērsojot dalībvalstu ārējās robežas, ir jābūt vīzām, kā arī to trešo valstu sarakstu, uz kuru pilsoņiem šī prasība neattiecas (OV L 81, 21.3.2001., 1. lpp.).

1

(2)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (EK) Nr. 810/2009 (2009. gada 13. jūlijs), ar ko izveido Kopienas Vīzu kodeksu (Vīzu kodekss) (OV L 243, 15.9.2009., 1. lpp.).

2

(3)  Sk. arī 1.7. punktu.

3

(4)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) 2016/399 (2016. gada 9. marts) par Savienības Kodeksu par noteikumiem, kas reglamentē personu pārvietošanos pār robežām (Šengenas Robežu kodekss) (OV L 77, 23.3.2016., 1. lpp.).

4

(5)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) Nr. 610/2013 (2013. gada 26. jūnijs), ar ko groza Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 562/2006, ar kuru ievieš Kopienas Kodeksu par noteikumiem, kas reglamentē personu pārvietošanos pār robežām (Šengenas Robežu kodekss), Konvenciju, ar ko īsteno Šengenas nolīgumu, Padomes Regulu (EK) Nr. 1683/95 un Regulu (EK) Nr. 539/2001, un Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 767/2008 un Regulu (EK) Nr. 810/2009 (OV L 182, 29.6.2013., 1. lpp.).

5

(6)  Eiropas Parlamenta un Padomes Lēmums Nr. 565/2014/ES (2014. gada 15. maijs), ar ko ievieš vienkāršotu režīmu personu kontrolei pie ārējām robežām, pamatojoties uz to, ka attiecībā uz tranzītu caur to teritorijām vai iecerēto uzturēšanos to teritorijās uz laiku, kas nepārsniedz 90 dienas jebkurā 180 dienu laikposmā, Bulgārija, Horvātija, Kipra un Rumānija dažus dokumentus vienpusēji atzīst par līdzvērtīgiem savām valsts vīzām, un ar ko atceļ Lēmumus Nr. 895/2006/EK un Nr. 582/2008/EK (OV L 157, 27.5.2014., 23. lpp.).

6

(7)  
  OV L 239, 22.9.2000., 19. lpp.

7

---

| 7.10.2016 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 272/88 |
| --- | --- | --- | --- |

7.10.2016

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 272/88

---

KOMISIJAS ĪSTENOŠANAS LĒMUMS (ES) 2016/1781

(2016. gada 5. oktobris),

ar ko attiecībā uz ieraksta par Senpjēru un Mikelonu iekļaušanu to trešo valstu vai to daļu sarakstā, no kurām Savienībā atļauts ievest gaļas produktus un apstrādātus kuņģus, pūšļus un zarnas, groza Lēmuma 2007/777/EK II pielikumu

(izziņots ar dokumenta numuru C(2016) 6287)

(Dokuments attiecas uz EEZ)

EIROPAS KOMISIJA,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,

ņemot vērā Padomes 2002. gada 16. decembra Direktīvu 2002/99/EK, ar ko paredz dzīvnieku veselības noteikumus, kuri reglamentē tādu dzīvnieku izcelsmes produktu ražošanu, pārstrādi, izplatīšanu un ievešanu, kas paredzēti lietošanai pārtikā (1), un jo īpaši tās 8. panta ievadfrāzi, 8. panta 1. punkta pirmo daļu, 8. panta 4. punktu un 9. panta 4. punkta c) apakšpunktu,

tā kā:

| (1) | Komisijas Lēmumā 2007/777/EK (2) cita starpā ir paredzēti nosacījumi attiecībā uz tādu sūtījumu ievešanu Savienībā, kuri satur noteiktus gaļas produktus un apstrādātus kuņģus, pūšļus un zarnas, kas ir apstrādāti vienā no tā II pielikuma 4. daļā noteiktajiem apstrādes veidiem (“preces”), un ir iekļauts to trešo valstu vai to daļu saraksts, no kurām Savienībā ir atļauts ievest šīs preces. |
| --- | --- |

(1)

Komisijas Lēmumā 2007/777/EK (2) cita starpā ir paredzēti nosacījumi attiecībā uz tādu sūtījumu ievešanu Savienībā, kuri satur noteiktus gaļas produktus un apstrādātus kuņģus, pūšļus un zarnas, kas ir apstrādāti vienā no tā II pielikuma 4. daļā noteiktajiem apstrādes veidiem (“preces”), un ir iekļauts to trešo valstu vai to daļu saraksts, no kurām Savienībā ir atļauts ievest šīs preces.

| (2) | Lēmuma 2007/777/EK II pielikuma 2. daļā ir uzskaitītas tās trešās valstis vai to daļas, no kurām Savienībā ir atļauts ievest preces, ja tām ir veikta attiecīga apstrāde, kas minēta II pielikuma minētajā daļā. Minētās apstrādes mērķis ir novērst konkrētus dzīvnieku veselības apdraudējumus, kas saistīti ar konkrētām precēm. Minētā pielikuma 4. daļā izklāstīta nespecifiskā apstrāde “A” un īpašās apstrādes no “B” līdz “F”, kuras uzskaitītas dilstošā iedarbīguma secībā attiecībā uz dzīvnieku veselības apdraudējumu, kas saistīts ar konkrēto preci. |
| --- | --- |

(2)

Lēmuma 2007/777/EK II pielikuma 2. daļā ir uzskaitītas tās trešās valstis vai to daļas, no kurām Savienībā ir atļauts ievest preces, ja tām ir veikta attiecīga apstrāde, kas minēta II pielikuma minētajā daļā. Minētās apstrādes mērķis ir novērst konkrētus dzīvnieku veselības apdraudējumus, kas saistīti ar konkrētām precēm. Minētā pielikuma 4. daļā izklāstīta nespecifiskā apstrāde “A” un īpašās apstrādes no “B” līdz “F”, kuras uzskaitītas dilstošā iedarbīguma secībā attiecībā uz dzīvnieku veselības apdraudējumu, kas saistīts ar konkrēto preci.

| (3) | Senpjēra un Mikelona ir lūgusi to iekļaut Lēmuma 2007/777/EK II pielikuma 2. daļas sarakstā kā valsti, no kuras Savienībā atļauts ievest mājputnu gaļas produktus. Senpjērā un Mikelonā mājputnu gaļas ražošanas procesā attiecīgajam mājputnu gaļas produktam tiek veikta termiska apstrāde atbilstoši īpašās apstrādes veidam “D”, kas minēts Lēmuma 2007/777/EK II pielikuma 4. daļā. |
| --- | --- |

(3)

Senpjēra un Mikelona ir lūgusi to iekļaut Lēmuma 2007/777/EK II pielikuma 2. daļas sarakstā kā valsti, no kuras Savienībā atļauts ievest mājputnu gaļas produktus. Senpjērā un Mikelonā mājputnu gaļas ražošanas procesā attiecīgajam mājputnu gaļas produktam tiek veikta termiska apstrāde atbilstoši īpašās apstrādes veidam “D”, kas minēts Lēmuma 2007/777/EK II pielikuma 4. daļā.

| (4) | Senpjēra un Mikelona ir iesniegusi visaptverošu un apmierinošu dokumentāciju par mājputnu veselības situāciju un spēkā esošajām slimību profilakses un kontroles sistēmām. |
| --- | --- |

(4)

Senpjēra un Mikelona ir iesniegusi visaptverošu un apmierinošu dokumentāciju par mājputnu veselības situāciju un spēkā esošajām slimību profilakses un kontroles sistēmām.

| (5) | Tāpēc Senpjēru un Mikelonu ir lietderīgi iekļaut trešo valstu un to daļu sarakstā Lēmuma 2007/777/EK II pielikuma 2. daļā, ailē, kura attiecas uz mājputniem un saimniecībā audzētiem medījamiem putniem (izņemot skrējējputnus), norādot apstrādes veidu “D”. |
| --- | --- |

(5)

Tāpēc Senpjēru un Mikelonu ir lietderīgi iekļaut trešo valstu un to daļu sarakstā Lēmuma 2007/777/EK II pielikuma 2. daļā, ailē, kura attiecas uz mājputniem un saimniecībā audzētiem medījamiem putniem (izņemot skrējējputnus), norādot apstrādes veidu “D”.

| (6) | Tādēļ būtu attiecīgi jāgroza Lēmuma 2007/777/EK II pielikuma 2. daļa. |
| --- | --- |

(6)

Tādēļ būtu attiecīgi jāgroza Lēmuma 2007/777/EK II pielikuma 2. daļa.

| (7) | Šajā lēmumā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Augu, dzīvnieku, pārtikas aprites un dzīvnieku barības pastāvīgās komitejas atzinumu, |
| --- | --- |

(7)

Šajā lēmumā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Augu, dzīvnieku, pārtikas aprites un dzīvnieku barības pastāvīgās komitejas atzinumu,

IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.

1. pants

Lēmuma 2007/777/EK II pielikumu groza saskaņā ar šā lēmuma pielikumu.

2. pants

Šis lēmums ir adresēts dalībvalstīm.

Briselē, 2016. gada 5. oktobrī

Komisijas vārdā –

Komisijas loceklis

Vytenis ANDRIUKAITIS

---

(1)  
  OV L 18, 23.1.2003., 11. lpp.

1

(2)  Komisijas 2007. gada 29. novembra Lēmums 2007/777/EK, ar kuru paredz dzīvnieku veselības un sabiedrības veselības aizsardzības prasības un sertifikātu paraugus tādu gaļas produktu un apstrādātu kuņģu, pūšļu un zarnu importam no trešām valstīm, kas paredzēti lietošanai pārtikā, un ar kuru atceļ Lēmumu 2005/432/EK (OV L 312, 30.11.2007., 49. lpp.).

2

---

PIELIKUMS

Lēmuma 2007/777/EK II pielikuma 2. daļā starp ierakstu par Jaunzēlandi un ierakstu par Paragvaju iekļauj šādu ierakstu par Senpjēru un Mikelonu:

| “PM | Senpjēra un Mikelona | XXX | XXX | XXX | XXX | D | XXX | XXX | XXX | XXX | XXX | XXX | XXX | XXX”. |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |

“PM

Senpjēra un Mikelona

XXX

XXX

XXX

XXX

D

XXX

XXX

XXX

XXX

XXX

XXX

XXX

XXX”.

---

| 7.10.2016 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 272/90 |
| --- | --- | --- | --- |

7.10.2016

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 272/90

---

KOMISIJAS ĪSTENOŠANAS LĒMUMS (ES) 2016/1782

(2016. gada 5. oktobris),

ar ko Lēmumu 2008/185/EK groza attiecībā uz Lietuvas iekļaušanu to dalībvalstu sarakstā, kurās ir apstiprinātas valsts kontroles programmas Aujeski slimības izskaušanai, un atjaunina III pielikumā uzskaitīto valsts iestāžu sarakstu

(izziņots ar dokumenta numuru C(2016) 6288)

(Dokuments attiecas uz EEZ)

EIROPAS KOMISIJA,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,

ņemot vērā Padomes 1964. gada 26. jūnija Direktīvu 64/432/EEK par dzīvnieku veselības problēmām, kas ietekmē liellopu un cūku tirdzniecību Kopienā (1), un jo īpaši tās 9. panta 2. punktu,

tā kā:

| (1) | Direktīvā 64/432/EEK ir paredzēti noteikumi, kas piemērojami liellopu un cūku tirdzniecībai Savienībā. Saskaņā ar minētās direktīvas 5. panta 1. punktu cūkām pārvešanas laikā jābūt veselības sertifikātam, kas atbilst minētās direktīvas F pielikumā noteiktajam 2. paraugam (“2. paraugs”). Minētās direktīvas 9. panta 1. punktā paredzēts, ka dalībvalsts, kas īsteno obligātu valsts programmu Aujeski slimības kontrolei, attiecīgo programmu var iesniegt apstiprināšanai Komisijā. Apstiprināšanas kritēriji ir noteikti direktīvas 9. panta 2. punktā. |
| --- | --- |

(1)

Direktīvā 64/432/EEK ir paredzēti noteikumi, kas piemērojami liellopu un cūku tirdzniecībai Savienībā. Saskaņā ar minētās direktīvas 5. panta 1. punktu cūkām pārvešanas laikā jābūt veselības sertifikātam, kas atbilst minētās direktīvas F pielikumā noteiktajam 2. paraugam (“2. paraugs”). Minētās direktīvas 9. panta 1. punktā paredzēts, ka dalībvalsts, kas īsteno obligātu valsts programmu Aujeski slimības kontrolei, attiecīgo programmu var iesniegt apstiprināšanai Komisijā. Apstiprināšanas kritēriji ir noteikti direktīvas 9. panta 2. punktā.

| (2) | Ar Komisijas Lēmumu 2008/185/EK (2) ir noteiktas papildu garantijas attiecībā uz cūku pārvietošanu starp dalībvalstīm. Minētās garantijas ir saistītas ar dalībvalstu klasificēšanu pēc to statusa attiecībā uz Aujeski slimību. Minētā lēmuma II pielikumā uzskaitītas dalībvalstis vai to reģioni, kur ir apstiprinātas valsts kontroles programmas Aujeski slimības izskaušanai. Lēmuma 2008/185/EK 7. pantā precizēts arī, kāda informācija jāiekļauj 2. paraugā attiecībā uz atsaucēm uz minēto lēmumu. |
| --- | --- |

(2)

Ar Komisijas Lēmumu 2008/185/EK (2) ir noteiktas papildu garantijas attiecībā uz cūku pārvietošanu starp dalībvalstīm. Minētās garantijas ir saistītas ar dalībvalstu klasificēšanu pēc to statusa attiecībā uz Aujeski slimību. Minētā lēmuma II pielikumā uzskaitītas dalībvalstis vai to reģioni, kur ir apstiprinātas valsts kontroles programmas Aujeski slimības izskaušanai. Lēmuma 2008/185/EK 7. pantā precizēts arī, kāda informācija jāiekļauj 2. paraugā attiecībā uz atsaucēm uz minēto lēmumu.

| (3) | Direktīva 64/432/EEK, tostarp 2. paraugs, ar Komisijas Īstenošanas lēmumu 2014/798/ES (3) tika grozīti. Tādēļ ir nepieciešams grozīt Lēmuma 2008/185/EK 7. pantu. |
| --- | --- |

(3)

Direktīva 64/432/EEK, tostarp 2. paraugs, ar Komisijas Īstenošanas lēmumu 2014/798/ES (3) tika grozīti. Tādēļ ir nepieciešams grozīt Lēmuma 2008/185/EK 7. pantu.

| (4) | Lietuva ir iesniegusi Komisijai dokumentus attiecībā uz tās obligāto valsts kontroles programmu Aujeski slimības izskaušanai visā valsts teritorijā un pieteikumu iekļaušanai Lēmuma 2008/185/EK II pielikuma sarakstā. |
| --- | --- |

(4)

Lietuva ir iesniegusi Komisijai dokumentus attiecībā uz tās obligāto valsts kontroles programmu Aujeski slimības izskaušanai visā valsts teritorijā un pieteikumu iekļaušanai Lēmuma 2008/185/EK II pielikuma sarakstā.

| (5) | Pēc Lietuvas iesniegto apliecinošo dokumentu izvērtēšanas, šī dalībvalsts būtu jāiekļauj Lēmuma 2008/185/EK II pielikuma sarakstā kā dalībvalsts vai tās reģions, kur ir apstiprinātas valsts kontroles programmas Aujeski slimības izskaušanai. |
| --- | --- |

(5)

Pēc Lietuvas iesniegto apliecinošo dokumentu izvērtēšanas, šī dalībvalsts būtu jāiekļauj Lēmuma 2008/185/EK II pielikuma sarakstā kā dalībvalsts vai tās reģions, kur ir apstiprinātas valsts kontroles programmas Aujeski slimības izskaušanai.

| (6) | Lēmuma 2008/185/EK III pielikumā uzskaitītas iestādes, kas atbild par ELISA (Cietfāzes enzīmu imunosorbences testi) testu un komplektu novērtēšanu un ELISA metodes kvalitātes pārbaudi Aujeski slimības vīrusa antivielu noteikšanai katrā dalībvalstī un jo īpaši par valsts standartseruma ražošanu un standartizāciju atbilstoši Kopienas standartserumam. Dažas dalībvalstis informēja Komisiju par būtiskām izmaiņām šo uzskaitīto valsts iestāžu nosaukumos un adresēs. Tādēļ būtu attiecīgi jāgroza Lēmuma 2008/185/EK III pielikums. |
| --- | --- |

(6)

Lēmuma 2008/185/EK III pielikumā uzskaitītas iestādes, kas atbild par ELISA (Cietfāzes enzīmu imunosorbences testi) testu un komplektu novērtēšanu un ELISA metodes kvalitātes pārbaudi Aujeski slimības vīrusa antivielu noteikšanai katrā dalībvalstī un jo īpaši par valsts standartseruma ražošanu un standartizāciju atbilstoši Kopienas standartserumam. Dažas dalībvalstis informēja Komisiju par būtiskām izmaiņām šo uzskaitīto valsts iestāžu nosaukumos un adresēs. Tādēļ būtu attiecīgi jāgroza Lēmuma 2008/185/EK III pielikums.

| (7) | Tāpēc Lēmums 2008/185/EK būtu attiecīgi jāgroza. |
| --- | --- |

(7)

Tāpēc Lēmums 2008/185/EK būtu attiecīgi jāgroza.

| (8) | Šajā lēmumā paredzētie pasākumi atbilst Augu, dzīvnieku, pārtikas aprites un dzīvnieku barības pastāvīgās komitejas atzinumam, |
| --- | --- |

(8)

Šajā lēmumā paredzētie pasākumi atbilst Augu, dzīvnieku, pārtikas aprites un dzīvnieku barības pastāvīgās komitejas atzinumam,

IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.

1. pants

Lēmumu 2008/185/EK groza šādi:

| 1) | lēmuma 7. panta 2. punktu aizstāj ar šādu:

  “2.   Pārvedot cūku dzimtas dzīvniekus uz I vai II pielikumā uzskaitītajām dalībvalstīm vai to reģioniem, ir jābūt klāt Direktīvas 64/432/EEK F pielikumā noteiktajam 2. parauga veselības sertifikātam, kura C iedaļas II.3.3.1. punktā ieraksta attiecīgo šā lēmuma panta numuru.”; |
| --- | --- |

1)

lēmuma 7. panta 2. punktu aizstāj ar šādu:

“2.   Pārvedot cūku dzimtas dzīvniekus uz I vai II pielikumā uzskaitītajām dalībvalstīm vai to reģioniem, ir jābūt klāt Direktīvas 64/432/EEK F pielikumā noteiktajam 2. parauga veselības sertifikātam, kura C iedaļas II.3.3.1. punktā ieraksta attiecīgo šā lēmuma panta numuru.”;

| 2) | lēmuma II un III pielikumu groza saskaņā ar šā lēmuma pielikumu. |
| --- | --- |

2)

lēmuma II un III pielikumu groza saskaņā ar šā lēmuma pielikumu.

2. pants

Šis lēmums ir adresēts dalībvalstīm.

Briselē, 2016. gada 5. oktobrī

Komisijas vārdā –

Komisijas loceklis

Vytenis ANDRIUKAITIS

---

(1)  
  OV 121, 29.7.1964., 1977. lpp.

1

(2)  Komisijas 2008. gada 21. februāra Lēmums 2008/185/EK par papildu garantijām Kopienas iekšējā tirdzniecībā ar cūkām attiecībā uz Aujeski cūku slimību un kritērijiem, ar kuriem nodrošina informāciju par šo slimību (OV L 59, 4.3.2008., 19. lpp.).

2

(3)  Komisijas 2014. gada 13. novembra Īstenošanas lēmums 2014/798/ES, ar ko attiecībā uz Savienības iekšējai tirdzniecībai ar liellopiem un cūkām paredzēto veselības sertifikātu paraugu veidlapām un papildu veselības prasībām, kuras Savienības iekšējā tirdzniecībā ar mājas cūkām piemērojamas attiecībā uz Trichinella, groza Padomes Direktīvas 64/432/EEK F pielikumu (OV L 330, 15.11.2014., 50. lpp.).

3

Trichinella

---

PIELIKUMS

Lēmuma 2008/185/EK II un III pielikumu groza šādi:

| 1) | lēmuma II pielikumu aizstāj ar šādu:



  “II PIELIKUMS

  Dalībvalstis vai to reģioni, kurās ir apstiprinātas valsts kontroles programmas Aujeski slimības izskaušanai









  ISO kods | Dalībvalsts | Reģioni |
| --- | --- | --- | --- |
| ES | Spānija | Visi reģioni |
| LT | Lietuva | Visi reģioni |
| PL | Polija | Visi reģioni” |

1)

lēmuma II pielikumu aizstāj ar šādu:

“II PIELIKUMS

Dalībvalstis vai to reģioni, kurās ir apstiprinātas valsts kontroles programmas Aujeski slimības izskaušanai

ISO kods

Dalībvalsts

Reģioni

ES

Spānija

Visi reģioni

LT

Lietuva

Visi reģioni

PL

Polija

Visi reģioni”

| 2) | lēmuma III pielikuma 2. punkta d) apakšpunktu aizstāj ar šādu:






  “d) | Turpmāk tekstā uzskaitītās iestādes ir papildus atbildīgas par ELISA metodes kvalitātes pārbaudi katrā dalībvalstī un jo īpaši par valsts standartseruma ražošanu un standartizāciju atbilstoši Kopienas standartserumam.






  AT | AGES: Österreichische Agentur für Gesundheit und Ernährungssicherheit GmbH – Institut für veterinärmedizinische Untersuchungen Mödling (Austrian Agency for Health and Consumer Protection – Institute for veterinary investigations Mödling) |
| --- | --- | --- | --- |
| Robert Koch-Gasse 17 |
| A-2340 Mödling |
| Tālr.: +43 (0) 505 55-38112 |
| Fakss: +43 (0) 505 55-38108 |
| E-pasts: vetmed.moedling@ages.at |

2)

lēmuma III pielikuma 2. punkta d) apakšpunktu aizstāj ar šādu:

“d)

Turpmāk tekstā uzskaitītās iestādes ir papildus atbildīgas par ELISA metodes kvalitātes pārbaudi katrā dalībvalstī un jo īpaši par valsts standartseruma ražošanu un standartizāciju atbilstoši Kopienas standartserumam.

AT

AGES: Österreichische Agentur für Gesundheit und Ernährungssicherheit GmbH – Institut für veterinärmedizinische Untersuchungen Mödling (Austrian Agency for Health and Consumer Protection – Institute for veterinary investigations Mödling)

Robert Koch-Gasse 17

A-2340 Mödling

Tālr.: +43 (0) 505 55-38112

Fakss: +43 (0) 505 55-38108

E-pasts: vetmed.moedling@ages.at

BE

| CODA – CERVA – VAR |
| --- |
| Veterinary and Agrochemical Research Centre |
| Groeselenberg 99 |
| 1180 Brussels |

CODA – CERVA – VAR

Veterinary and Agrochemical Research Centre

Groeselenberg 99

1180 Brussels

CY

| State Veterinary Laboratory |
| --- |
| Veterinary Services |
| 1417 Athalassa |
| Nicosia |

State Veterinary Laboratory

Veterinary Services

1417 Athalassa

Nicosia

CZ

| Státní veterinární ústav Olomouc |
| --- |
| Jakoubka ze Stříbra 1 |
| 779 00 Olomouc |
| Tālr.: 585 557 111 |
| Fakss: 585 222 394 |
| E-pasts: svuolomouc@svuol.cz |

Státní veterinární ústav Olomouc

Jakoubka ze Stříbra 1

779 00 Olomouc

Tālr.: 585 557 111

Fakss: 585 222 394

E-pasts: svuolomouc@svuol.cz

DE

| Friedrich-Loeffler-Institut |
| --- |
| Bundesforschungsinstitut für Tiergesundheit |
| Südufer 10 |
| 17493 Greifswald – Insel Riems |
| Tālr.: + 49 38351 7-0 |
| Fakss: + 49 38351 7-1219, 7-1151, 7-1226 |

Friedrich-Loeffler-Institut

Bundesforschungsinstitut für Tiergesundheit

Südufer 10

17493 Greifswald – Insel Riems

Tālr.: + 49 38351 7-0

Fakss: + 49 38351 7-1219, 7-1151, 7-1226

DK

| National Veterinary Institute |
| --- |
| Technical University of Denmark |
| Lindholm Island |
| 4774 Kalvehave |
| Denmark |
| Komutators: +45 88 60 00 |
| Fakss: +45 88 79 01 |
| E-pasts: vet@vet.dtu.dk |

National Veterinary Institute

Technical University of Denmark

Lindholm Island

4774 Kalvehave

Denmark

Komutators: +45 88 60 00

Fakss: +45 88 79 01

E-pasts: vet@vet.dtu.dk

EE

| Veterinaar- ja Toidulaboratoorium |
| --- |
| Kreutzwaldi 30, |
| 51006 Tartu, |
| Estonia |
| Tālr.: + 372 7 386 100 |
| Fakss: + 372 7 386 102 |
| E-pasts: info@vetlab.ee |

Veterinaar- ja Toidulaboratoorium

Kreutzwaldi 30,

51006 Tartu,

Estonia

Tālr.: + 372 7 386 100

Fakss: + 372 7 386 102

E-pasts: info@vetlab.ee

ES

| Laboratorio Central de Sanidad Animal de Algete |
| --- |
| Carretera de Algete, km 8 |
| Algete 28110 (Madrid) |
| Tālr.: +34 916 290 300 |
| Fakss: +34 916 290 598 |
| E-pasts: lcv@mapya.es |

Laboratorio Central de Sanidad Animal de Algete

Carretera de Algete, km 8

Algete 28110 (Madrid)

Tālr.: +34 916 290 300

Fakss: +34 916 290 598

E-pasts: lcv@mapya.es

FI

| Finnish Food Safety Authority |
| --- |
| Animal Diseases and Food Safety Research |
| Mustialankatu 3 |
| FI-00790 Helsinki, Finland |
| E-pasts: info@evira.fi |
| Tālr.: +358 20 772 003 (centrāle) |
| Fakss: +358 20 772 4350 |

Finnish Food Safety Authority

Animal Diseases and Food Safety Research

Mustialankatu 3

FI-00790 Helsinki, Finland

E-pasts: info@evira.fi

Tālr.: +358 20 772 003 (centrāle)

Fakss: +358 20 772 4350

FR

| Laboratoire d'études et de recherches avicoles, porcines et piscicoles |
| --- |
| AFSSA site de Ploufragan/Brest – |
| LERAPP |
| BP 53 |
| 22440 Ploufragan |

Laboratoire d'études et de recherches avicoles, porcines et piscicoles

AFSSA site de Ploufragan/Brest –

LERAPP

BP 53

22440 Ploufragan

UK

| Veterinary Laboratories Agency |
| --- |
| New Haw, Addlestone, Weybridge |
| Surrey KT15 3NB, UK |
| Tālr.: (44-1932) 341111 |
| Fakss: (44-1932) 347046 |

Veterinary Laboratories Agency

New Haw, Addlestone, Weybridge

Surrey KT15 3NB, UK

Tālr.: (44-1932) 341111

Fakss: (44-1932) 347046

GR

| Centre of Athens Veterinary Institutes |
| --- |
| 25 Neapoleos Street, |
| 153 10 Agia Paraskevi Attiki |
| Tālr.: +30 2106010903 |

Centre of Athens Veterinary Institutes

25 Neapoleos Street,

153 10 Agia Paraskevi Attiki

Tālr.: +30 2106010903

HU

| Nemzeti Élelmiszerlánc-biztonsági Hivatal, Állat-egészségügyi Diagnosztikai Igazgatóság |
| --- |
| Central Agricultural Office, Veterinary Diagnostic Directorate |
| Adrese: 1149 Budapest, Tábornok u. 2. |
| Pasta adrese: 1581 Budapest, 146. Pf. 2. |
| Tālr.: +36 1 460-6300 |
| Fakss: +36 1 252-5177 |
| E-pasts: ugyfelszolgalat@nebih.gov.hu |

Nemzeti Élelmiszerlánc-biztonsági Hivatal, Állat-egészségügyi Diagnosztikai Igazgatóság

Central Agricultural Office, Veterinary Diagnostic Directorate

Adrese: 1149 Budapest, Tábornok u. 2.

Pasta adrese: 1581 Budapest, 146. Pf. 2.

Tālr.: +36 1 460-6300

Fakss: +36 1 252-5177

E-pasts: ugyfelszolgalat@nebih.gov.hu

IE

| Virology Division |
| --- |
| Central Veterinary Research Laboratory |
| Department of Agriculture and Food Laboratories |
| Backweston Campus |
| Stacumny Lane |
| Celbridge |
| Co. Kildare |

Virology Division

Central Veterinary Research Laboratory

Department of Agriculture and Food Laboratories

Backweston Campus

Stacumny Lane

Celbridge

Co. Kildare

IT

| Centro di referenza nazionale per la malattia di Aujeszky – |
| --- |
| Pseudorabbia c/o Istituto zooprofilattico sperimentale della Lombardia e dell'Emilia Romagna, |
| Via Bianchi, 9; |
| 25124 Brescia |

Centro di referenza nazionale per la malattia di Aujeszky –

Pseudorabbia c/o Istituto zooprofilattico sperimentale della Lombardia e dell'Emilia Romagna,

Via Bianchi, 9;

25124 Brescia

LT

| National Veterinary Laboratory |
| --- |
| (Nacionalinė veterinarijos laboratorija) |
| J. Kairiūkščio 10 |
| LT-08409 Vilnius |

National Veterinary Laboratory

(Nacionalinė veterinarijos laboratorija)

J. Kairiūkščio 10

LT-08409 Vilnius

LU

| CODA – CERVA – VAR |
| --- |
| Veterinary and Agrochemical Research Centre |
| Groeselenberg 99 |
| 1180 Brussels |

CODA – CERVA – VAR

Veterinary and Agrochemical Research Centre

Groeselenberg 99

1180 Brussels

LV

| Pārtikas drošības, dzīvnieku veselības un vides zinātniskais institūts “BIOR” |
| --- |
| (Institute of Food Safety, Animal Health and Environment BIOR) |
| Lejupes iela 3 |
| Rīga, LV-1076 |
| Tālr.: +371 7620513 |
| Fakss: +371 7620434 |
| E-pasts: bior@bior.lv |

Pārtikas drošības, dzīvnieku veselības un vides zinātniskais institūts “BIOR”

(Institute of Food Safety, Animal Health and Environment BIOR)

Lejupes iela 3

Rīga, LV-1076

Tālr.: +371 7620513

Fakss: +371 7620434

E-pasts: bior@bior.lv

MT

| National Veterinary Laboratory |
| --- |
| Veterinary and Phytosanitary Regulation Department |
| Ministry for Sustainable Development, the Environment and Climate Change, |
| Abattior Square, Albert Town, Triq Prince Albert, |
| Marsa, Malta |
| Tālr.: +356 22925389 |

National Veterinary Laboratory

Veterinary and Phytosanitary Regulation Department

Ministry for Sustainable Development, the Environment and Climate Change,

Abattior Square, Albert Town, Triq Prince Albert,

Marsa, Malta

Tālr.: +356 22925389

NL

| Centraal Instituut voor Dierziekte Controle |
| --- |
| CIDC-Lelystad |
| Hoofdvestiging: Houtribweg 39 |
| Nevenvestiging: Edelhertweg 15 |
| Postbus 2004 |
| 8203 AA Lelystad |

Centraal Instituut voor Dierziekte Controle

CIDC-Lelystad

Hoofdvestiging: Houtribweg 39

Nevenvestiging: Edelhertweg 15

Postbus 2004

8203 AA Lelystad

PL

| Laboratory Departement of Swine Diseases |
| --- |
| Państwowy Instytut Weterynaryjny – Państwowy Instytut |
| Badawczy |
| al. Partyzantów 57, 24-100 Puławy |
| Tālr.: +48 81 889 30 00 |
| Fakss: +48 81 886 25 95 |
| E-pasts: sekretariat@piwet.pulawy.pl |

Laboratory Departement of Swine Diseases

Państwowy Instytut Weterynaryjny – Państwowy Instytut

Badawczy

al. Partyzantów 57, 24-100 Puławy

Tālr.: +48 81 889 30 00

Fakss: +48 81 886 25 95

E-pasts: sekretariat@piwet.pulawy.pl

PT

| Laboratório Nacional de Investigação Veterinária (LNIV) |
| --- |
| Estrada de Benfica, 701 |
| P-1549-011 Lisboa |

Laboratório Nacional de Investigação Veterinária (LNIV)

Estrada de Benfica, 701

P-1549-011 Lisboa

RO

| Laboratorul Naţional de Referinţă pentru Herpesviroze |
| --- |
| Institutul de Diagnostic şi Sănătate Animală |
| Str. Dr. Staicovici, nr. 6, cod 050557, sector 5, Bucureşti |
| Tālr.: 0374.322.015 |
| Fakss: 0214.113.394 |
| E-pasts: office@idah.ro |

Laboratorul Naţional de Referinţă pentru Herpesviroze

Institutul de Diagnostic şi Sănătate Animală

Str. Dr. Staicovici, nr. 6, cod 050557, sector 5, Bucureşti

Tālr.: 0374.322.015

Fakss: 0214.113.394

E-pasts: office@idah.ro

SE

| Statens veterinärmedicinska anstalt |
| --- |
| Department of Virology |
| S-751 89 Uppsala |
| Tālr.: (46-18) 67 40 00 |
| Fakss: (46-18) 67 44 67 |

Statens veterinärmedicinska anstalt

Department of Virology

S-751 89 Uppsala

Tālr.: (46-18) 67 40 00

Fakss: (46-18) 67 44 67

SI

| Univerza v Ljubljani |
| --- |
| Veterinarska fakulteta |
| Nacionalni veterinarski inštitut |
| Gerbičeva 60, |
| SI-1000 Ljubljana |

Univerza v Ljubljani

Veterinarska fakulteta

Nacionalni veterinarski inštitut

Gerbičeva 60,

SI-1000 Ljubljana

SK

| Štátny veterinárny ústav |
| --- |
| Pod dráhami 918 |
| 960 86 Zvolen |
| Slovenska republika”. |

Štátny veterinárny ústav

Pod dráhami 918

960 86 Zvolen

Slovenska republika”.

---