# Den Europæiske Unions L 33/2017

| | ISSN 1977-0634 |
| --- | --- |
| Den Europæiske Unions
  Tidende | L 33 |
| | |
| Dansk udgave | Retsforskrifter | 60. årgang8. februar 2017 |

ISSN 1977-0634

Den Europæiske Unions

Tidende

L 33

Dansk udgave

Retsforskrifter

60. årgang8. februar 2017

---

| Indhold | | II   Ikke-lovgivningsmæssige retsakter | Side |
| --- | --- | --- | --- |
| | | FORORDNINGER |
| | * | Kommissionens delegerede forordning (EU) 2017/207 af 3. oktober 2016 om den fælles overvågnings- og evalueringsramme som omhandlet i Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 514/2014 om almindelige bestemmelser om Asyl-, Migrations- og Integrationsfonden og om instrumentet for finansiel støtte til politisamarbejde, forebyggelse og bekæmpelse af kriminalitet samt krisestyring | 1 |
| | * | Kommissionens delegerede forordning (EU) 2017/208 af 31. oktober 2016 om supplerende regler til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 575/2013 for så vidt angår reguleringsmæssige tekniske standarder vedrørende supplerende udgående pengestrømme svarende til det behov for sikkerhedsstillelse, der skyldes virkningen af et negativt markedsscenario på kreditinstitutters derivattransaktioner (
  1
  ) | 14 |
| | * | Kommissionens gennemførelsesforordning (EU) 2017/209 af 2. februar 2017 om tarifering af visse varer i den kombinerede nomenklatur | 16 |
| | * | Kommissionens gennemførelsesforordning (EU) 2017/210 af 7. februar 2017 om godkendelse af et præparat af endo-1,4-beta-xylanase og endo-1,3(4)-beta-glucanase produceret af Talaromyces versatilis sp. nov. IMI CC 378536 og Talaromyces versatilis sp. nov DSM 26702 som fodertilsætningsstof til æglæggende høner (indehaver af godkendelsen er Adisseo France S.A.S.) (
  1
  ) | 19 |
| | * | Kommissionens gennemførelsesforordning (EU) 2017/211 af 7. februar 2017 om godkendelse af et præparat af endo-1,4-beta-xylanase (EC 3.2.1.8) produceret af Bacillus subtilis (LMG-S 15136) som fodertilsætningsstof til fjerkræ, fravænnede smågrise og slagtesvin og om ændring af forordning (EF) nr. 1259/2004, (EF) nr. 1206/2005, (EF) nr. 322/2009 og (EF) nr. 516/2007 (indehaver af godkendelsen er Beldem, en afdeling af Puratos NV) (
  1
  ) | 23 |
| | * | Kommissionens forordning (EU) 2017/212 af 7. februar 2017 om udpegelse af EU-referencelaboratoriet for fåre- og gedepest, om fastsættelse af yderligere ansvarsområder og opgaver for dette laboratorium og om ændring af bilag VII til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 882/2004 (
  1
  ) | 27 |
| | | Kommissionens gennemførelsesforordning (EU) 2017/213 af 7. februar 2017 om faste importværdier med henblik på fastsættelse af indgangsprisen for visse frugter og grøntsager | 31 |

Indhold

II   Ikke-lovgivningsmæssige retsakter

Side

FORORDNINGER

*

Kommissionens delegerede forordning (EU) 2017/207 af 3. oktober 2016 om den fælles overvågnings- og evalueringsramme som omhandlet i Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 514/2014 om almindelige bestemmelser om Asyl-, Migrations- og Integrationsfonden og om instrumentet for finansiel støtte til politisamarbejde, forebyggelse og bekæmpelse af kriminalitet samt krisestyring

1

*

Kommissionens delegerede forordning (EU) 2017/208 af 31. oktober 2016 om supplerende regler til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 575/2013 for så vidt angår reguleringsmæssige tekniske standarder vedrørende supplerende udgående pengestrømme svarende til det behov for sikkerhedsstillelse, der skyldes virkningen af et negativt markedsscenario på kreditinstitutters derivattransaktioner (
  1
  )

1

14

*

Kommissionens gennemførelsesforordning (EU) 2017/209 af 2. februar 2017 om tarifering af visse varer i den kombinerede nomenklatur

16

*

Kommissionens gennemførelsesforordning (EU) 2017/210 af 7. februar 2017 om godkendelse af et præparat af endo-1,4-beta-xylanase og endo-1,3(4)-beta-glucanase produceret af Talaromyces versatilis sp. nov. IMI CC 378536 og Talaromyces versatilis sp. nov DSM 26702 som fodertilsætningsstof til æglæggende høner (indehaver af godkendelsen er Adisseo France S.A.S.) (
  1
  )

Talaromyces versatilis

Talaromyces versatilis

1

19

*

Kommissionens gennemførelsesforordning (EU) 2017/211 af 7. februar 2017 om godkendelse af et præparat af endo-1,4-beta-xylanase (EC 3.2.1.8) produceret af Bacillus subtilis (LMG-S 15136) som fodertilsætningsstof til fjerkræ, fravænnede smågrise og slagtesvin og om ændring af forordning (EF) nr. 1259/2004, (EF) nr. 1206/2005, (EF) nr. 322/2009 og (EF) nr. 516/2007 (indehaver af godkendelsen er Beldem, en afdeling af Puratos NV) (
  1
  )

Bacillus subtilis

1

23

*

Kommissionens forordning (EU) 2017/212 af 7. februar 2017 om udpegelse af EU-referencelaboratoriet for fåre- og gedepest, om fastsættelse af yderligere ansvarsområder og opgaver for dette laboratorium og om ændring af bilag VII til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 882/2004 (
  1
  )

1

27

Kommissionens gennemførelsesforordning (EU) 2017/213 af 7. februar 2017 om faste importværdier med henblik på fastsættelse af indgangsprisen for visse frugter og grøntsager

31

| | |
| --- | --- |
| | (1)   EØS-relevant tekst. |

---

(1)   EØS-relevant tekst.

1

| DA | De akter, hvis titel er trykt med magre typer, er løbende retsakter inden for rammerne af landbrugspolitikken og har normalt en begrænset gyldighedsperiode.
  Titlen på alle øvrige akter er trykt med fede typer efter en asterisk. |
| --- | --- |

DA

De akter, hvis titel er trykt med magre typer, er løbende retsakter inden for rammerne af landbrugspolitikken og har normalt en begrænset gyldighedsperiode.

Titlen på alle øvrige akter er trykt med fede typer efter en asterisk.

---

II Ikke-lovgivningsmæssige retsakter

FORORDNINGER

| 8.2.2017 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | L 33/1 |
| --- | --- | --- | --- |

8.2.2017

DA

Den Europæiske Unions Tidende

L 33/1

---

KOMMISSIONENS DELEGEREDE FORORDNING (EU) 2017/207

af 3. oktober 2016

om den fælles overvågnings- og evalueringsramme som omhandlet i Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 514/2014 om almindelige bestemmelser om Asyl-, Migrations- og Integrationsfonden og om instrumentet for finansiel støtte til politisamarbejde, forebyggelse og bekæmpelse af kriminalitet samt krisestyring

EUROPA-KOMMISSIONEN HAR —

under henvisning til traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde,

under henvisning til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 514/2014 af 16. april 2014 om almindelige bestemmelser om Asyl-, Migrations- og Integrationsfonden og om instrumentet for finansiel støtte til politisamarbejde, forebyggelse og bekæmpelse af kriminalitet samt krisestyring (1), særlig artikel 55, stk. 4, og

ud fra følgende betragtninger:

| (1) | Med henblik på at bistå Kommissionen i overvågningen og evalueringen af forordning (EU) nr. 514/2014 og de særforordninger, der er omhandlet i artikel 2, og for at gennemføre en integreret analyse på EU-plan bør medlemsstaternes overvågnings- og evalueringsaktiviteter så vidt muligt følge en ensartet tilgang. |
| --- | --- |

(1)

Med henblik på at bistå Kommissionen i overvågningen og evalueringen af forordning (EU) nr. 514/2014 og de særforordninger, der er omhandlet i artikel 2, og for at gennemføre en integreret analyse på EU-plan bør medlemsstaternes overvågnings- og evalueringsaktiviteter så vidt muligt følge en ensartet tilgang.

| (2) | Overvågnings- og evalueringseksperter fra medlemsstaterne har samarbejdet med Kommissionen om udviklingen af de fælles resultat- og virkningsindikatorer, som bør benyttes til at vurdere gennemførelsen af forordning (EU) nr. 514/2014 og særforordningerne. Disse indikatorer supplerer listen over fælles indikatorer som anført i bilag II til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 513/2014 (2), bilag IV til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 515/2014 (3) og bilag IV til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 516/2014 (4). |
| --- | --- |

(2)

Overvågnings- og evalueringseksperter fra medlemsstaterne har samarbejdet med Kommissionen om udviklingen af de fælles resultat- og virkningsindikatorer, som bør benyttes til at vurdere gennemførelsen af forordning (EU) nr. 514/2014 og særforordningerne. Disse indikatorer supplerer listen over fælles indikatorer som anført i bilag II til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 513/2014 (2), bilag IV til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 515/2014 (3) og bilag IV til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 516/2014 (4).

| (3) | Overvågnings- og evalueringseksperter fra medlemsstaterne har samarbejdet med Kommissionen om udviklingen af fælles evalueringsspørgsmål til evaluering af medlemsstaternes gennemførelse af nationale programmer. Evalueringsspørgsmålene overholder kravene i artikel 55, stk. 3 og 6, i forordning (EU) nr. 514/2014. |
| --- | --- |

(3)

Overvågnings- og evalueringseksperter fra medlemsstaterne har samarbejdet med Kommissionen om udviklingen af fælles evalueringsspørgsmål til evaluering af medlemsstaternes gennemførelse af nationale programmer. Evalueringsspørgsmålene overholder kravene i artikel 55, stk. 3 og 6, i forordning (EU) nr. 514/2014.

| (4) | Det Forenede Kongerige og Irland er bundet af forordning (EU) nr. 514/2014 og er derfor bundet af denne forordning. |
| --- | --- |

(4)

Det Forenede Kongerige og Irland er bundet af forordning (EU) nr. 514/2014 og er derfor bundet af denne forordning.

| (5) | Danmark er ikke bundet af hverken forordning (EU) nr. 514/2014 eller nærværende forordning, og de finder ikke anvendelse i Danmark — |
| --- | --- |

(5)

Danmark er ikke bundet af hverken forordning (EU) nr. 514/2014 eller nærværende forordning, og de finder ikke anvendelse i Danmark —

VEDTAGET DENNE FORORDNING:

Artikel 1

Hver medlemsstat udpeger, under den ansvarlige myndighed, en koordinator med ansvar for overvågning og evaluering og fastlægger deres opgaver.

Overvågnings- og evalueringskoordinatorerne står for via netværk og med hjælp fra Kommissionen:

| a) | at udveksle ekspertise om bedste praksis for overvågning og evaluering |
| --- | --- |

a)

at udveksle ekspertise om bedste praksis for overvågning og evaluering

| b) | at bidrage til gennemførelsen af den fælles overvågnings- og evalueringsramme som beskrevet i artikel 55 i forordning (EU) nr. 514/2014 og suppleret ved denne forordning |
| --- | --- |

b)

at bidrage til gennemførelsen af den fælles overvågnings- og evalueringsramme som beskrevet i artikel 55 i forordning (EU) nr. 514/2014 og suppleret ved denne forordning

| c) | at lette evalueringen af gennemførelsen af de nationale programmer som beskrevet i artikel 56 og 57 i forordning (EU) nr. 514/2014 og suppleret ved denne forordning og |
| --- | --- |

c)

at lette evalueringen af gennemførelsen af de nationale programmer som beskrevet i artikel 56 og 57 i forordning (EU) nr. 514/2014 og suppleret ved denne forordning og

| d) | at samarbejde med Kommissionen om udarbejdelsen af et dokument med vejledning i, hvordan evalueringen foretages, jf. artikel 56, stk. 3, i forordning (EU) nr. 514/2014. |
| --- | --- |

d)

at samarbejde med Kommissionen om udarbejdelsen af et dokument med vejledning i, hvordan evalueringen foretages, jf. artikel 56, stk. 3, i forordning (EU) nr. 514/2014.

Artikel 2

1.   De evalueringsrapporter, der er omhandlet i artikel 57, stk. 1, i forordning (EU) nr. 514/2014, udarbejdes efter den skabelon, der udvikles af Kommissionen, og som omfatter de evalueringsspørgsmål, der er angivet i bilag I og II til denne forordning.

2.   I evalueringsrapporterne benyttes indikatorerne i bilag III og IV. Kommissionen fastsætter definitionen, kilden og basislinjen for de indikatorer, der er opstillet i bilag III og IV til dokumentet med retningslinjer for, hvordan evalueringerne foretages, jf. artikel 56, stk. 3, i forordning (EU) nr. 514/2014.

3.   Medlemsstaterne forelægger evalueringsrapporterne ved hjælp af det elektroniske dataudvekslingssystem (»SFC 2014«), der er oprettet ved artikel 2 Kommissionensn gennemførelsesforordning (EU) nr. 802/2014 (5).

4.   I overensstemmelse med artikel 12, stk. 3 og 4, i forordning (EU) nr. 514/2014 konsulterer den ansvarlige myndighed overvågningsudvalget om de årlige gennemførelsesrapporter og om opfølgningen på konklusionerne og henstillingerne i evalueringsrapporterne, før dokumenterne forelægges Kommissionen.

Artikel 3

Denne forordning træder i kraft på tyvendedagen efter offentliggørelsen i Den Europæiske Unions Tidende.

Denne forordning er bindende i alle enkeltheder og gælder umiddelbart i medlemsstaterne i overensstemmelse med traktaterne.

Udfærdiget i Bruxelles, den 3. oktober 2016.

På Kommissionens vegne

Jean-Claude JUNCKER

Formand

---

(1)  
  EUT L 150 af 20.5.2014, s. 112.

1

(2)  Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 513/2014 af 16. april 2014 om oprettelse af et instrument for finansiel støtte til politisamarbejde, forebyggelse og bekæmpelse af kriminalitet samt krisestyring som en del af Fonden for Intern Sikkerhed og om ophævelse af Rådets afgørelse 2007/125/RIA (EUT L 150 af 20.5.2014, s. 93).

2

(3)  Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 515/2014 af 16. april 2014 om et instrument for finansiel støtte til forvaltning af de ydre grænser og den fælles visumpolitik som en del af Fonden for Intern Sikkerhed og om ophævelse af beslutning nr. 574/2007/EF (EUT L 150 af 20.5.2014, s. 143).

3

(4)  Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 516/2014 af 16. april 2014 om oprettelse af asyl-, migrations- og integrationsfonden, om ændring af Rådets beslutning 2008/381/EF og om ophævelse af Europa-Parlamentets og Rådets beslutning nr. 573/2007/EF og nr. 575/2007/EF og Rådets beslutning 2007/435/EF (EUT L 150 af 20.5.2014, s. 168).

4

(5)  Kommissionens gennemførelsesforordning (EU) nr. 802/2014 af 24. juli 2014 om fastsættelse af modeller for nationale programmer og vilkår og betingelser for det elektroniske dataudvekslingssystem mellem Kommissionen og medlemsstaterne i medfør af Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 514/2014 om almindelige bestemmelser om Asyl-, Migrations- og Integrationsfonden og om instrumentet for finansiel støtte til politisamarbejde, forebyggelse og bekæmpelse af kriminalitet samt krisestyring (EUT L 219 af 25.7.2014, s. 22).

5

---

BILAG I

Evalueringsspørgsmål til medlemsstaternes og Kommissionens evalueringsrapporter om Asyl-, Migrations- og Integrationsfonden, jf. artikel 56 og 57 i forordning (EU) nr. 514/2014

Effektivitet

| 1) | I hvilket omfang har Asyl-, Migrations- og Integrationsfonden (»fonden«) nået de mål, der er fastsat i forordning (EU) nr. 516/2014?






  a) | Hvordan bidrog fonden til at styrke og udvikle alle aspekter af det fælles europæiske asylsystem, herunder dets eksterne dimension?






  i) | Hvilke fremskridt blev der gjort for at styrke og udvikle asylprocedurerne, og hvordan bidrog fonden hertil? |
| --- | --- | --- | --- |

1)

a)

Hvordan bidrog fonden til at styrke og udvikle alle aspekter af det fælles europæiske asylsystem, herunder dets eksterne dimension?

i)

Hvilke fremskridt blev der gjort for at styrke og udvikle asylprocedurerne, og hvordan bidrog fonden hertil?

| ii) | Hvilke fremskridt blev der gjort for at styrke og udvikle modtagelsesforholdene, og hvordan bidrog fonden hertil? |
| --- | --- |

ii)

Hvilke fremskridt blev der gjort for at styrke og udvikle modtagelsesforholdene, og hvordan bidrog fonden hertil?

| iii) | Hvilke fremskridt blev der gjort for på vellykket vis at gennemføre den retlige ramme for kvalifikationsdirektivet (og de efterfølgende ændringer heraf), og hvordan bidrog fonden hertil? |
| --- | --- |

iii)

Hvilke fremskridt blev der gjort for på vellykket vis at gennemføre den retlige ramme for kvalifikationsdirektivet (og de efterfølgende ændringer heraf), og hvordan bidrog fonden hertil?

| iv) | Hvilke fremskridt blev der gjort for at forbedre medlemsstaternes evne til at udvikle, overvåge og evaluere deres asylpolitikker og -procedurerne, og hvordan bidrog fonden hertil? |
| --- | --- |

iv)

Hvilke fremskridt blev der gjort for at forbedre medlemsstaternes evne til at udvikle, overvåge og evaluere deres asylpolitikker og -procedurerne, og hvordan bidrog fonden hertil?

| v) | Hvilke fremskridt blev der gjort i retning af at indføre, udvikle og gennemføre nationale genbosættelsesprogrammer og -strategier og andre humanitære indrejseprogrammer, og hvordan bidrog fonden hertil? |
| --- | --- |

v)

Hvilke fremskridt blev der gjort i retning af at indføre, udvikle og gennemføre nationale genbosættelsesprogrammer og -strategier og andre humanitære indrejseprogrammer, og hvordan bidrog fonden hertil?

| b) | Hvordan bidrog fonden til at støtte lovlig migration til medlemsstaterne i overensstemmelse med deres økonomiske og sociale behov, herunder arbejdsmarkedsbehov, og samtidig værne om integriteten i medlemsstaternes indvandringssystemer, og til at fremme en effektiv integration af tredjelandsstatsborgere.






  i) | Hvilke fremskridt blev der gjort i retning af at støtte lovlig migration til medlemsstaterne i overensstemmelse med deres økonomiske og sociale behov, f.eks. deres arbejdsmarkedsbehov, og hvordan bidrog fonden hertil? |
| --- | --- | --- |

b)

Hvordan bidrog fonden til at støtte lovlig migration til medlemsstaterne i overensstemmelse med deres økonomiske og sociale behov, herunder arbejdsmarkedsbehov, og samtidig værne om integriteten i medlemsstaternes indvandringssystemer, og til at fremme en effektiv integration af tredjelandsstatsborgere.

i)

Hvilke fremskridt blev der gjort i retning af at støtte lovlig migration til medlemsstaterne i overensstemmelse med deres økonomiske og sociale behov, f.eks. deres arbejdsmarkedsbehov, og hvordan bidrog fonden hertil?

| ii) | Hvilke fremskridt blev der gjort i retning af at fremme den effektive integration af tredjelandsstatsborgere, og hvordan bidrog fonden hertil? |
| --- | --- |

ii)

Hvilke fremskridt blev der gjort i retning af at fremme den effektive integration af tredjelandsstatsborgere, og hvordan bidrog fonden hertil?

| iii) | Hvilke fremskridt blev der gjort i retning af at støtte samarbejdet blandt medlemsstaterne med henblik på at beskytte integriteten i medlemsstaternes indvandringssystemer, og hvordan bidrog fonden hertil? |
| --- | --- |

iii)

Hvilke fremskridt blev der gjort i retning af at støtte samarbejdet blandt medlemsstaterne med henblik på at beskytte integriteten i medlemsstaternes indvandringssystemer, og hvordan bidrog fonden hertil?

| iv) | Hvilke fremskridt blev der gjort i retning af at forbedre medlemsstaternes kapacitet med hensyn til integration og lovlig migration, og hvordan bidrog fonden hertil? |
| --- | --- |

iv)

Hvilke fremskridt blev der gjort i retning af at forbedre medlemsstaternes kapacitet med hensyn til integration og lovlig migration, og hvordan bidrog fonden hertil?

| c) | Hvordan bidrog fonden til at fremme retfærdige og effektive tilbagesendelsesstrategier i medlemsstaterne, som bidrager til at bekæmpe ulovlig indvandring, med vægt på holdbar tilbagesendelse og effektiv tilbagetagelse i oprindelses- og transitlandene?






  i) | Hvilke fremskridt blev der gjort for at støtte de foranstaltninger, der ledsager tilbagesendelsesprocedurerne, og hvordan bidrog fonden hertil? |
| --- | --- | --- |

c)

Hvordan bidrog fonden til at fremme retfærdige og effektive tilbagesendelsesstrategier i medlemsstaterne, som bidrager til at bekæmpe ulovlig indvandring, med vægt på holdbar tilbagesendelse og effektiv tilbagetagelse i oprindelses- og transitlandene?

i)

Hvilke fremskridt blev der gjort for at støtte de foranstaltninger, der ledsager tilbagesendelsesprocedurerne, og hvordan bidrog fonden hertil?

| ii) | Hvilke fremskridt blev der gjort i retning af en effektiv gennemførelse af tilbagesendelsesforanstaltninger (frivillig eller tvangsmæssig tilbagesendelse), og hvordan bidrog fonden hertil? |
| --- | --- |

ii)

Hvilke fremskridt blev der gjort i retning af en effektiv gennemførelse af tilbagesendelsesforanstaltninger (frivillig eller tvangsmæssig tilbagesendelse), og hvordan bidrog fonden hertil?

| iii) | Hvilke fremskridt blev der gjort for at forbedre det praktiske samarbejde mellem medlemsstaterne og/eller med myndighederne i tredjelande om tilbagesendelse, og hvordan bidrog fonden hertil? |
| --- | --- |

iii)

Hvilke fremskridt blev der gjort for at forbedre det praktiske samarbejde mellem medlemsstaterne og/eller med myndighederne i tredjelande om tilbagesendelse, og hvordan bidrog fonden hertil?

| iv) | Hvilke fremskridt blev der gjort for at øge tilbagesendelseskapaciteten, og hvordan bidrog fonden hertil? |
| --- | --- |

iv)

Hvilke fremskridt blev der gjort for at øge tilbagesendelseskapaciteten, og hvordan bidrog fonden hertil?

| d) | Hvordan bidrog fonden til at øge solidariteten og forbedre ansvarsdelingen mellem medlemsstaterne, navnlig i forhold til de lande, der er mest berørt af migrations- og asylstrømme, herunder gennem praktisk samarbejde?






  i) | Hvordan bidrog fonden bidrage til overførslen af asylansøgere (flytning i henhold til Rådets afgørelser (EU) 2015/1523 (1) og (EU) 2015/1601 (2))? |
| --- | --- | --- |

d)

Hvordan bidrog fonden til at øge solidariteten og forbedre ansvarsdelingen mellem medlemsstaterne, navnlig i forhold til de lande, der er mest berørt af migrations- og asylstrømme, herunder gennem praktisk samarbejde?

i)

Hvordan bidrog fonden bidrage til overførslen af asylansøgere (flytning i henhold til Rådets afgørelser (EU) 2015/1523 (1) og (EU) 2015/1601 (2))?

| ii) | Hvordan bidrog fonden til overførsel mellem medlemsstaterne af personer, der nyder international beskyttelse? |
| --- | --- |

ii)

Hvordan bidrog fonden til overførsel mellem medlemsstaterne af personer, der nyder international beskyttelse?

| e) | Hvordan bidrog fonden til at støtte medlemsstaterne i behørigt begrundede nødsituationer, der krævede en hurtig indsats?






  i) | Hvilken type nødforanstaltninger blev der gennemført? |
| --- | --- | --- |

e)

Hvordan bidrog fonden til at støtte medlemsstaterne i behørigt begrundede nødsituationer, der krævede en hurtig indsats?

i)

Hvilken type nødforanstaltninger blev der gennemført?

| ii) | Hvordan bidrog de nødforanstaltninger, der blev gennemført inden for rammerne af fonden, til at tackle medlemsstatens akutte behov? |
| --- | --- |

ii)

Hvordan bidrog de nødforanstaltninger, der blev gennemført inden for rammerne af fonden, til at tackle medlemsstatens akutte behov?

| iii) | Hvad var hovedresultaterne af nødforanstaltningerne? |
| --- | --- |

iii)

Hvad var hovedresultaterne af nødforanstaltningerne?

Effektivitet (Blev fondens generelle mål nået til en rimelig pris?)

| 2) | I hvilket omfang blev fondens resultater opnået til en rimelig pris i form af afsatte finansielle og menneskelige ressourcer? Hvilke foranstaltninger blev der truffet for at forebygge, afsløre, rapportere og følge op på tilfælde af svig og andre uregelmæssigheder, og hvad var resultaterne? |
| --- | --- |

2)

Relevans (Svarede målene for de interventioner, der blev finansieret af fonden, til de reelle behov?)

| 3) | Svarede målene i medlemsstatens nationale program til de identificerede behov? Afhjalp målene i det årlige arbejdsprogram (EU-foranstaltninger) de reelle behov? Afhjalp målene i det årlige arbejdsprogram (krisebistand) de reelle behov? Hvilke foranstaltninger traf medlemsstaten for at tackle de skiftende behov? |
| --- | --- |

3)

Sammenhæng (Var målene i det nationale program i overensstemmelse med målene i andre programmer finansieret ved hjælp af EU-midler på lignende områder? Blev der også sikret sammenhæng under gennemførelsen af fonden?)

| 4) | Blev der gennemført og taget hensyn til en vurdering af andre tiltag med tilsvarende mål i planlægningsfasen? Blev der for gennemførelsesperioden fastsat koordineringsmekanismer mellem fonden og andre tiltag med tilsvarende mål? Var de aktioner, der blev gennemført gennem fonden, sammenhængende med og ikke i modstrid med andre tiltag med tilsvarende mål? |
| --- | --- |

4)

Komplementaritet (Supplerede målene i det nationale program og de tilsvarende gennemførte aktioner dem, der blev fastsat inden for rammerne af andre politikker, navnlig dem, der blev forfulgt af medlemsstaten)?

| 5) | Blev der i planlægningsfasen gennemført og taget hensyn til en vurdering af andre tiltag med komplementære mål? Blev der for gennemførelsesperioden fastsat koordineringsmekanismer mellem fonden og andre tiltag for at sikre deres komplementaritet? Blev der indført mekanismer til forhindring af overlapninger mellem finansielle instrumenter? |
| --- | --- |

5)

EU-merværdi (Tilførte EU-støtten nogen merværdi?)

| 6) | Hvad er de vigtigste former for merværdi som følge af fondens støtte (omfang, område, rolle, procedurer)? Ville medlemsstaten have gennemført de aktioner, der var nødvendige for EU's politikker under fonden, uden finansiel støtte fra fonden? Hvad ville være de mest sandsynlige konsekvenser have været af en afbrydelse af fondens støtte? I hvilket omfang har foranstaltninger støttet af fonden medført en fordel på EU-plan? |
| --- | --- |

6)

Bæredygtighed (Er der sandsynlighed for, at de positive virkninger af de af fonden støttede projekter vil vare ved, når fondens støtte ophører?)

| 7) | Hvad var de vigtigste foranstaltninger, som medlemsstaten traf for at sikre bæredygtigheden i resultaterne af de projekter, der blev gennemført med støtte fra fonden (både i programmerings- og gennemførelsesfasen)? Blev der indført mekanismer for at sikre en bæredygtig kontrol i programmerings- og gennemførelsesfasen? I hvilken udstrækning forventes resultaterne af/fordelene ved fondens foranstaltninger at fortsætte efterfølgende? |
| --- | --- |

7)

Forenkling og mindskelse af den administrative byrde (Blev fondens forvaltningsprocedurer forenklet og den administrative byrde mindsket for støttemodtagerne?)

| 8) | Medførte fondens innovative procedurer (forenklet omkostningsmodel, flerårig programmering, nationale støtteberettigelsesregler, mere omfattende nationale programmer, der giver mulighed for fleksibilitet) en forenkling for modtagerne af støtte fra fonden? |
| --- | --- |

8)

---

(1)  Rådets afgørelser (EU) 2015/1253 af 14. september 2015 om midlertidige foranstaltninger til fordel for Italien og for Grækenland på området international beskyttelse (EUT L 239 af 15.9.2015, s. 146).

(2)  Rådets afgørelser (EU) 2015/1601 af 22. september 2015 om midlertidige foranstaltninger til fordel for Italien og Grækenland på området international beskyttelse (EUT L 248 af 24.9.2015, s. 80).

---

BILAG II

Evalueringsspørgsmål til medlemsstaternes og Kommissionens evalueringsrapporter vedrørende Fonden for Intern Sikkerhed som omhandlet i artikel 56 og 57 i forordning (EU) nr. 514/2014

Effektivitet

| 1) | Hvordan bidrog Fonden for Intern Sikkerhed (»fonden«) til opfyldelsen af det generelle mål, der er fastlagt i forordning (EU) nr. 515/2014?






  a) | Hvordan bidrog fonden til at nå følgende specifikke mål: | Støtte en fælles visumpolitik for at lette lovlig rejseaktivitet |
| --- | --- | --- | --- |

1)

a)

Hvordan bidrog fonden til at nå følgende specifikke mål:

Støtte en fælles visumpolitik for at lette lovlig rejseaktivitet

| | Yde service af høj kvalitet til visumansøgere |
| --- | --- |

Yde service af høj kvalitet til visumansøgere

| | Sikre ligebehandling af tredjelandsstatsborgere |
| --- | --- |

Sikre ligebehandling af tredjelandsstatsborgere

| | Tackle ulovlig migration?






  i) | Hvilke fremskridt blev der gjort for at fremme udformningen og gennemførelsen af den fælles visumpolitik for at lette lovlig rejseaktivitet, og hvordan bidrog fonden hertil? |
| --- | --- | --- |

Tackle ulovlig migration?

i)

Hvilke fremskridt blev der gjort for at fremme udformningen og gennemførelsen af den fælles visumpolitik for at lette lovlig rejseaktivitet, og hvordan bidrog fonden hertil?

| ii) | Hvilke fremskridt blev der gjort for at sikre bedre konsulær dækning og harmoniserede praksis for visumudstedelse medlemsstaterne imellem, og hvordan bidrog fonden hertil? |
| --- | --- |

ii)

Hvilke fremskridt blev der gjort for at sikre bedre konsulær dækning og harmoniserede praksis for visumudstedelse medlemsstaterne imellem, og hvordan bidrog fonden hertil?

| iii) | Hvilke fremskridt blev der gjort for at sikre anvendelsen af Unionens visumregler, og hvordan bidrog fonden hertil? |
| --- | --- |

iii)

Hvilke fremskridt blev der gjort for at sikre anvendelsen af Unionens visumregler, og hvordan bidrog fonden hertil?

| iv) | Hvilke fremskridt blev der gjort med medlemsstaternes bidrag til at styrke samarbejdet mellem medlemsstater, der opererer i tredjelande, for så vidt angår tilstrømningen af tredjelandsstatsborgere til medlemsstaters område, herunder med forebyggelse og bekæmpelse af ulovlig indvandring, og samarbejdet med tredjelande, og hvordan bidrog fonden hertil? |
| --- | --- |

iv)

Hvilke fremskridt blev der gjort med medlemsstaternes bidrag til at styrke samarbejdet mellem medlemsstater, der opererer i tredjelande, for så vidt angår tilstrømningen af tredjelandsstatsborgere til medlemsstaters område, herunder med forebyggelse og bekæmpelse af ulovlig indvandring, og samarbejdet med tredjelande, og hvordan bidrog fonden hertil?

| v) | Hvilke fremskridt blev der gjort for at støtte den fælles visumpolitik ved etablering og drift af it-systemer, disses kommunikationsinfrastruktur og udstyr, og hvordan bidrog fonden hertil? |
| --- | --- |

v)

Hvilke fremskridt blev der gjort for at støtte den fælles visumpolitik ved etablering og drift af it-systemer, disses kommunikationsinfrastruktur og udstyr, og hvordan bidrog fonden hertil?

| vi) | Hvordan bidrog driftsstøtten i henhold til artikel 10 forordning (EU) nr. 515/2014 til opfyldelsen af det specifikke mål om en fælles visumpolitik? |
| --- | --- |

vi)

Hvordan bidrog driftsstøtten i henhold til artikel 10 forordning (EU) nr. 515/2014 til opfyldelsen af det specifikke mål om en fælles visumpolitik?

| b) | Hvordan bidrog fonden til at nå følgende specifikke mål: | Støtte en integreret grænseforvaltning, herunder ved at fremme en yderligere harmonisering af grænseforvaltningsrelaterede foranstaltninger i overensstemmelse med fælles EU-standarder og ved informationsdeling mellem medlemsstaterne og mellem medlemsstaterne og Det Europæiske Agentur for Forvaltning af det Operative Samarbejde ved EU-medlemsstaternes ydre grænser? |
| --- | --- | --- |

b)

Hvordan bidrog fonden til at nå følgende specifikke mål:

Støtte en integreret grænseforvaltning, herunder ved at fremme en yderligere harmonisering af grænseforvaltningsrelaterede foranstaltninger i overensstemmelse med fælles EU-standarder og ved informationsdeling mellem medlemsstaterne og mellem medlemsstaterne og Det Europæiske Agentur for Forvaltning af det Operative Samarbejde ved EU-medlemsstaternes ydre grænser?

| | Sikre såvel et ensartet og højt kontrol- og beskyttelsesniveau ved de ydre grænser, herunder ved at bekæmpe ulovlig indvandring, som en gnidningsløs passage af de ydre grænser i overensstemmelse med Schengenreglerne og samtidig sikre adgang til international beskyttelse for personer, som har behov herfor, i overensstemmelse med de forpligtelser, medlemsstaterne har indgået med hensyn til menneskerettigheder, herunder princippet om non-refoulement?






  i) | Hvilke fremskridt blev der gjort for at fremme udviklingen, gennemførelsen og håndhævelsen af politikker med henblik på at sikre, at der ikke foretages kontrol af personer, der passerer de indre grænser, og hvordan bidrog fonden hertil? |
| --- | --- | --- |

Sikre såvel et ensartet og højt kontrol- og beskyttelsesniveau ved de ydre grænser, herunder ved at bekæmpe ulovlig indvandring, som en gnidningsløs passage af de ydre grænser i overensstemmelse med Schengenreglerne og samtidig sikre adgang til international beskyttelse for personer, som har behov herfor, i overensstemmelse med de forpligtelser, medlemsstaterne har indgået med hensyn til menneskerettigheder, herunder princippet om non-refoulement?

i)

Hvilke fremskridt blev der gjort for at fremme udviklingen, gennemførelsen og håndhævelsen af politikker med henblik på at sikre, at der ikke foretages kontrol af personer, der passerer de indre grænser, og hvordan bidrog fonden hertil?

| ii) | Hvilke fremskridt blev der gjort for at udføre personkontrol og sikre en effektiv overvågning ved passage af de ydre grænser, og hvordan bidrog fonden hertil? |
| --- | --- |

ii)

Hvilke fremskridt blev der gjort for at udføre personkontrol og sikre en effektiv overvågning ved passage af de ydre grænser, og hvordan bidrog fonden hertil?

| iii) | Hvilke fremskridt blev der gjort for gradvist at opbygge et integreret system for forvaltning af de ydre grænser baseret på solidaritet og ansvarlighed, og hvordan bidrog fonden hertil? |
| --- | --- |

iii)

Hvilke fremskridt blev der gjort for gradvist at opbygge et integreret system for forvaltning af de ydre grænser baseret på solidaritet og ansvarlighed, og hvordan bidrog fonden hertil?

| iv) | Hvilke fremskridt blev der gjort for at sikre anvendelsen af Unionens grænseforvaltningsregler, og hvordan bidrog fonden hertil? |
| --- | --- |

iv)

Hvilke fremskridt blev der gjort for at sikre anvendelsen af Unionens grænseforvaltningsregler, og hvordan bidrog fonden hertil?

| v) | Hvilke fremskridt blev der gjort for at forbedre situationskendskabet ved de ydre grænser og medlemsstaternes reaktionskapacitet, og hvordan bidrog fonden hertil? |
| --- | --- |

v)

Hvilke fremskridt blev der gjort for at forbedre situationskendskabet ved de ydre grænser og medlemsstaternes reaktionskapacitet, og hvordan bidrog fonden hertil?

| vi) | Hvilke fremskridt blev der gjort for at opbygge og sikre driften af it-systemer, disses kommunikationsinfrastruktur og udstyr, der støtter grænsekontrollen og grænseovervågningen ved de ydre grænser, og hvordan bidrog fonden hertil? |
| --- | --- |

vi)

Hvilke fremskridt blev der gjort for at opbygge og sikre driften af it-systemer, disses kommunikationsinfrastruktur og udstyr, der støtter grænsekontrollen og grænseovervågningen ved de ydre grænser, og hvordan bidrog fonden hertil?

| vii) | Hvilke fremskridt blev der gjort for at støtte tjenester til medlemsstater i behørigt begrundede nødsituationer, der kræver hurtig indgriben ved de ydre grænser, og hvordan bidrog krisebistanden hertil? Hvilken type nødforanstaltninger blev der gennemført? Hvordan bidrog de nødforanstaltninger, der blev gennemført under fonden, til at dække medlemsstatens akutte behov? Hvad var hovedresultaterne af nødforanstaltningerne? |
| --- | --- |

vii)

Hvilke fremskridt blev der gjort for at støtte tjenester til medlemsstater i behørigt begrundede nødsituationer, der kræver hurtig indgriben ved de ydre grænser, og hvordan bidrog krisebistanden hertil? Hvilken type nødforanstaltninger blev der gennemført? Hvordan bidrog de nødforanstaltninger, der blev gennemført under fonden, til at dække medlemsstatens akutte behov? Hvad var hovedresultaterne af nødforanstaltningerne?

| viii) | Hvordan bidrog driftsstøtten i henhold til artikel 10 i forordning (EU) nr. 515/2014 til opfyldelsen af det specifikke grænseforvaltningsmål? |
| --- | --- |

viii)

Hvordan bidrog driftsstøtten i henhold til artikel 10 i forordning (EU) nr. 515/2014 til opfyldelsen af det specifikke grænseforvaltningsmål?

| 2) | Hvordan bidrog fonden til opfyldelsen af det generelle mål, der er fastlagt i forordning (EU) nr. 513/2014?






  a) | Hvordan bidrog fonden til at nå følgende specifikke mål: | Forebyggelse af grænseoverskridende, alvorlig og organiseret kriminalitet, herunder terrorisme. |
| --- | --- | --- | --- |

2)

a)

Hvordan bidrog fonden til at nå følgende specifikke mål:

Forebyggelse af grænseoverskridende, alvorlig og organiseret kriminalitet, herunder terrorisme.

| | Styrkelse af koordineringen og samarbejdet mellem medlemsstaternes retshåndhævende myndigheder og andre nationale myndigheder, herunder med Europol og andre relevante EU-organer samt med relevante tredjelande og internationale organisationer.






  i) | Hvilke fremskridt blev der gjort for at nå de forventede resultater af styrkelsen af medlemsstaternes kapacitet til at bekæmpe grænseoverskridende, alvorlig og organiseret kriminalitet, herunder terrorisme, og for at styrke deres indbyrdes samarbejde på dette område, og hvordan bidrog fonden hertil? |
| --- | --- | --- |

Styrkelse af koordineringen og samarbejdet mellem medlemsstaternes retshåndhævende myndigheder og andre nationale myndigheder, herunder med Europol og andre relevante EU-organer samt med relevante tredjelande og internationale organisationer.

i)

Hvilke fremskridt blev der gjort for at nå de forventede resultater af styrkelsen af medlemsstaternes kapacitet til at bekæmpe grænseoverskridende, alvorlig og organiseret kriminalitet, herunder terrorisme, og for at styrke deres indbyrdes samarbejde på dette område, og hvordan bidrog fonden hertil?

| ii) | Hvilke fremskridt blev der gjort for at udvikle den administrative og operationelle koordinering og samarbejdet mellem medlemsstaternes offentlige myndigheder, Europol eller andre relevante EU-organer og eventuelt tredjelande og internationale organisationer, og hvordan bidrog fonden hertil? |
| --- | --- |

ii)

Hvilke fremskridt blev der gjort for at udvikle den administrative og operationelle koordinering og samarbejdet mellem medlemsstaternes offentlige myndigheder, Europol eller andre relevante EU-organer og eventuelt tredjelande og internationale organisationer, og hvordan bidrog fonden hertil?

| iii) | Hvilke fremskridt blev der gjort for at udvikle uddannelsesprogrammer, f.eks. dem vedrørende tekniske og faglige kompetencer og viden om forpligtelser vedrørende menneskerettigheder og de grundlæggende frihedsrettigheder, i forbindelse med gennemførelsen af EU's uddannelsespolitikker, herunder via særlige EU-udvekslingsprogrammer inden for retshåndhævelse, og hvordan bidrog fonden hertil? |
| --- | --- |

iii)

Hvilke fremskridt blev der gjort for at udvikle uddannelsesprogrammer, f.eks. dem vedrørende tekniske og faglige kompetencer og viden om forpligtelser vedrørende menneskerettigheder og de grundlæggende frihedsrettigheder, i forbindelse med gennemførelsen af EU's uddannelsespolitikker, herunder via særlige EU-udvekslingsprogrammer inden for retshåndhævelse, og hvordan bidrog fonden hertil?

| iv) | Hvilke fremskridt der gjort for at indføre foranstaltninger, beskyttelsesmekanismer og bedste praksis til identifikation af og støtte til vidner og ofre for forbrydelser, herunder ofre for terrorisme, og hvordan bidrog fonden hertil? |
| --- | --- |

iv)

Hvilke fremskridt der gjort for at indføre foranstaltninger, beskyttelsesmekanismer og bedste praksis til identifikation af og støtte til vidner og ofre for forbrydelser, herunder ofre for terrorisme, og hvordan bidrog fonden hertil?

| b) | Hvordan bidrog fonden til at forbedre medlemsstaternes evne til effektivt at håndtere sikkerhedsrelaterede risici og kriser og beskytte personer og kritisk infrastruktur mod terrorangreb og andre sikkerhedsrelaterede hændelser?






  i) | Hvilke fremskridt blev der gjort for at styrke medlemsstaternes administrative og operationelle evne til at beskytte kritisk infrastruktur i alle økonomiske sektorer, herunder via partnerskaber mellem den offentlige og private sektor og bedre koordinering, samarbejde, udveksling og spredning af knowhow og erfaringer, dels inden for Unionen, dels med relevante tredjelande, og hvordan bidrog fonden hertil? |
| --- | --- | --- |

b)

Hvordan bidrog fonden til at forbedre medlemsstaternes evne til effektivt at håndtere sikkerhedsrelaterede risici og kriser og beskytte personer og kritisk infrastruktur mod terrorangreb og andre sikkerhedsrelaterede hændelser?

i)

Hvilke fremskridt blev der gjort for at styrke medlemsstaternes administrative og operationelle evne til at beskytte kritisk infrastruktur i alle økonomiske sektorer, herunder via partnerskaber mellem den offentlige og private sektor og bedre koordinering, samarbejde, udveksling og spredning af knowhow og erfaringer, dels inden for Unionen, dels med relevante tredjelande, og hvordan bidrog fonden hertil?

| ii) | Hvilke fremskridt blev der er gjort for at oprette sikre forbindelser og tilvejebringe en effektiv koordinering mellem eksisterende aktører inden for sektorspecifik tidlig varsling og krisesamarbejde på EU-plan og nationalt plan, og hvordan bidrog fonden hertil? |
| --- | --- |

ii)

Hvilke fremskridt blev der er gjort for at oprette sikre forbindelser og tilvejebringe en effektiv koordinering mellem eksisterende aktører inden for sektorspecifik tidlig varsling og krisesamarbejde på EU-plan og nationalt plan, og hvordan bidrog fonden hertil?

| iii) | Hvilke fremskridt blev der gjort for at forbedre medlemsstaternes og Unionens administrative og operationelle evne til at udarbejde omfattende trussels- og risikovurderinger, og hvordan bidrog fonden hertil? |
| --- | --- |

iii)

Hvilke fremskridt blev der gjort for at forbedre medlemsstaternes og Unionens administrative og operationelle evne til at udarbejde omfattende trussels- og risikovurderinger, og hvordan bidrog fonden hertil?

Effektivitet (Blev fondens resultater opnået til en rimelig pris?)

| 3) | I hvilken udstrækning blev fondens forventede resultater opnået til en rimelig pris i form af afsatte finansielle og menneskelige ressourcer? Hvilke foranstaltninger blev der truffet for at forebygge, afsløre, rapportere og følge op på tilfælde af svig og andre uregelmæssigheder, og hvordan fungerede de? |
| --- | --- |

3)

Relevans (Svarede målene for de interventioner, der blev finansieret af fonden, til de reelle behov?)

| 4) | Svarede målene i medlemsstatens nationale program til de identificerede behov? Afhjalp målene i det årlige arbejdsprogram (EU-foranstaltninger) de reelle behov? Afhjalp målene i det årlige arbejdsprogram (krisebistand) de reelle behov? Hvilke foranstaltninger traf medlemsstaten for at tackle de skiftende behov? |
| --- | --- |

4)

Sammenhæng (Var målene i det nationale program i overensstemmelse med målene i andre programmer finansieret ved hjælp af EU-midler på lignende områder? Blev der også sikret sammenhæng under gennemførelsen af fonden?)

| 5) | Blev der gennemført og taget hensyn til en vurdering af andre tiltag med tilsvarende målsætninger i planlægningsfasen? Blev der for gennemførelsesperioden fastsat koordineringsmekanismer mellem fonden og andre tiltag med tilsvarende mål? Var de aktioner, der blev gennemført gennem fonden, sammenhængende med og ikke i modstrid med andre tiltag med tilsvarende mål? |
| --- | --- |

5)

Komplementaritet (Supplerede målene i det nationale program og de tilsvarende gennemførte aktioner dem, der blev fastsat inden for rammerne af andre politikker, navnlig dem, der blev forfulgt af medlemsstaten?)

| 6) | Blev der i planlægningsfasen gennemført og taget hensyn til en vurdering af andre tiltag med komplementære målsætninger? Blev der for gennemførelsesperioden fastsat koordineringsmekanismer mellem fonden og andre tiltag med tilsvarende målsætninger for at sikre deres komplementaritet? Blev der indført mekanismer til forhindring af overlapninger mellem finansielle instrumenter? |
| --- | --- |

6)

EU-merværdi (Tilførte EU-støtten nogen merværdi?)

| 7) | Hvad er de vigtigste former for merværdi som følge af fondens støtte (omfang, område, rolle, procedurer)? Ville medlemsstaten have gennemført de aktioner, der var nødvendige for EU's politikker på områder under fonden, uden finansiel støtte fra fonden? Hvad ville være de mest sandsynlige konsekvenser have været af en afbrydelse af fondens støtte? I hvilket omfang har foranstaltninger støttet af fonden medført en fordel på EU-plan? Hvad var merværdien af driftsstøtten? |
| --- | --- |

7)

Bæredygtighed (Er der sandsynlighed for, at de positive virkninger af de af fonden støttede projekter vil vare ved, når fondens støtte ophører?)

| 8) | Hvad var de vigtigste foranstaltninger, som medlemsstaten traf for at sikre bæredygtigheden i resultaterne af de projekter, der blev gennemført med støtte fra fonden (både i programmerings- og gennemførelsesfasen)? Blev der indført mekanismer for at sikre en bæredygtig kontrol i programmerings- og gennemførelsesfasen? I hvilken udstrækning forventes resultaterne af/fordelene ved fondens aktioner at fortsætte efterfølgende? Hvilke foranstaltninger blev der truffet for at sikre kontinuiteten i de aktiviteter, der blev gennemført takket være driftsstøtten? |
| --- | --- |

8)

Forenkling og mindskelse af den administrative byrde (Blev fondens forvaltningsprocedurer forenklet og den administrative byrde mindsket for støttemodtagerne?)

| 9) | Medførte fondens innovative procedurer (forenklet omkostningsmodel, flerårig programmering, nationale støtteberettigelsesregler, mere omfattende nationale programmer, der giver mulighed for fleksibilitet, driftsstøtte og den særlige transitordning til fordel for Litauen) en forenkling for modtagerne af støtte fra fonden? |
| --- | --- |

9)

---

BILAG III

Fælles resultat- og virkningsindikatorer til medlemsstaternes og Kommissionens evalueringsrapporter som omhandlet i artikel 56 og 57 i forordning (EU) nr. 514/2014

Indikatorer til evaluering af de specifikke mål som angivet i forordning (EU) nr. 516/2014

1.   Indikatorer efter specifikt mål

| a) | At styrke og udvikle alle aspekter af det fælles europæiske asylsystem, herunder dets eksterne dimension:






  i) | antal pladser tilpasset uledsagede mindreårige, som støttes af Asyl-, Migrations- og Integrationsfonden (»fonden«), i forhold til det samlede antal pladser tilpasset uledsagede mindreårige |
| --- | --- | --- |

a)

At styrke og udvikle alle aspekter af det fælles europæiske asylsystem, herunder dets eksterne dimension:

i)

antal pladser tilpasset uledsagede mindreårige, som støttes af Asyl-, Migrations- og Integrationsfonden (»fonden«), i forhold til det samlede antal pladser tilpasset uledsagede mindreårige

| ii) | antal verserende sager ved første instans, efter varighed |
| --- | --- |

ii)

antal verserende sager ved første instans, efter varighed

| iii) | andel af endelige positive afgørelser i klagefasen |
| --- | --- |

iii)

andel af endelige positive afgørelser i klagefasen

| iv) | antal personer i modtagelsessystemet (ved udgangen af rapporteringsperioden) |
| --- | --- |

iv)

antal personer i modtagelsessystemet (ved udgangen af rapporteringsperioden)

| v) | antal personer i modtagelsessystemet sammenlignet med antallet af asylansøgere |
| --- | --- |

v)

antal personer i modtagelsessystemet sammenlignet med antallet af asylansøgere

| vi) | antal indkvarteringspladser tilpasset uledsagede mindreårige i forhold til antallet af uledsagede mindreårige |
| --- | --- |

vi)

antal indkvarteringspladser tilpasset uledsagede mindreårige i forhold til antallet af uledsagede mindreårige

| vii) | konvergens mellem medlemsstaternes anerkendelsesprocenter ved første instans/sidste instans for asylansøgere fra samme tredjeland. |
| --- | --- |

vii)

konvergens mellem medlemsstaternes anerkendelsesprocenter ved første instans/sidste instans for asylansøgere fra samme tredjeland.

| b) | At støtte lovlig migration til medlemsstaterne i overensstemmelse med deres økonomiske og sociale behov, herunder arbejdsmarkedsbehov, og samtidig værne om integriteten i medlemsstaternes indvandringssystemer og fremme en effektiv integration af tredjelandsstatsborgere:






  i) | andel af tredjelandsstatsborgere, der har fået status som fastboende, ud af alle tredjelandsstatsborgere |
| --- | --- | --- |

b)

At støtte lovlig migration til medlemsstaterne i overensstemmelse med deres økonomiske og sociale behov, herunder arbejdsmarkedsbehov, og samtidig værne om integriteten i medlemsstaternes indvandringssystemer og fremme en effektiv integration af tredjelandsstatsborgere:

i)

andel af tredjelandsstatsborgere, der har fået status som fastboende, ud af alle tredjelandsstatsborgere

| ii) | beskæftigelsesgrad: forskel mellem tredjelandsstatsborgere og værtslandets egne statsborgere |
| --- | --- |

ii)

beskæftigelsesgrad: forskel mellem tredjelandsstatsborgere og værtslandets egne statsborgere

| iii) | arbejdsløshed: forskel mellem tredjelandsstatsborgere og værtslandets egne statsborgere |
| --- | --- |

iii)

arbejdsløshed: forskel mellem tredjelandsstatsborgere og værtslandets egne statsborgere

| iv) | erhvervsfrekvens: forskel mellem tredjelandsstatsborgere og værtslandets egne statsborgere |
| --- | --- |

iv)

erhvervsfrekvens: forskel mellem tredjelandsstatsborgere og værtslandets egne statsborgere

| v) | uddannelsesfrafald: forskel mellem tredjelandsstatsborgere og værtslandets egne statsborgere |
| --- | --- |

v)

uddannelsesfrafald: forskel mellem tredjelandsstatsborgere og værtslandets egne statsborgere

| vi) | andel af 30-34-årige med en gennemført videregående uddannelse: forskel mellem tredjelandsstatsborgere og værtslandets egne statsborgere |
| --- | --- |

vi)

andel af 30-34-årige med en gennemført videregående uddannelse: forskel mellem tredjelandsstatsborgere og værtslandets egne statsborgere

| vii) | andel af befolkningen, der risikerer social fattigdom eller social udstødelse: forskel mellem tredjelandsstatsborgere og værtslandets egne statsborgere. |
| --- | --- |

vii)

andel af befolkningen, der risikerer social fattigdom eller social udstødelse: forskel mellem tredjelandsstatsborgere og værtslandets egne statsborgere.

| c) | At styrke retfærdige og effektive tilbagesendelsesstrategier i medlemsstaterne, som støtter bekæmpelsen af ulovlig indvandring, med vægt på holdbar tilbagesendelse og effektiv tilbagetagelse i oprindelses- og transitlandene:






  i) | antal flytninger støttet af fonden sammenlignet med det samlede antal tilbagesendelser som følge af et påbud om at forlade landet |
| --- | --- | --- |

c)

At styrke retfærdige og effektive tilbagesendelsesstrategier i medlemsstaterne, som støtter bekæmpelsen af ulovlig indvandring, med vægt på holdbar tilbagesendelse og effektiv tilbagetagelse i oprindelses- og transitlandene:

i)

antal flytninger støttet af fonden sammenlignet med det samlede antal tilbagesendelser som følge af et påbud om at forlade landet

| ii) | antal personer, der er blevet tilbagesendt inden for rammerne af de fælles tilbagesendelsesaktioner støttet af fonden sammenlignet med det samlede antal tilbagesendte, som støttes af fonden |
| --- | --- |

ii)

antal personer, der er blevet tilbagesendt inden for rammerne af de fælles tilbagesendelsesaktioner støttet af fonden sammenlignet med det samlede antal tilbagesendte, som støttes af fonden

| iii) | antal personer, der er blevet tilbagesendt og før eller efter tilbagesendelsen har modtaget reintegrationsstøtte samfinansieret af fonden sammenlignet med det samlede antal tilbagesendte, som støttes af fonden |
| --- | --- |

iii)

antal personer, der er blevet tilbagesendt og før eller efter tilbagesendelsen har modtaget reintegrationsstøtte samfinansieret af fonden sammenlignet med det samlede antal tilbagesendte, som støttes af fonden

| iv) | antal pladser i detentionscentre oprettet/renoveret med støtte fra fonden i forhold til det samlede antal pladser i detentionscentre |
| --- | --- |

iv)

antal pladser i detentionscentre oprettet/renoveret med støtte fra fonden i forhold til det samlede antal pladser i detentionscentre

| v) | antal tilbagesendelser som følge af et påbud om at forlade landet sammenlignet med antallet af tredjelandsstatsborgere, der har fået påbud om at forlade landet |
| --- | --- |

v)

antal tilbagesendelser som følge af et påbud om at forlade landet sammenlignet med antallet af tredjelandsstatsborgere, der har fået påbud om at forlade landet

| vi) | afgørelser om tilbagesendelse af afviste asylansøgere |
| --- | --- |

vi)

afgørelser om tilbagesendelse af afviste asylansøgere

| vii) | effektive tilbagesendelser af afviste asylansøgere. |
| --- | --- |

vii)

effektive tilbagesendelser af afviste asylansøgere.

2.   Indikatorer for effektivitet, merværdi og bæredygtighed, jf. forordning (EU) nr. 514/2014

| d) | For at måle og evaluere effektivitet, merværdi og bæredygtighed:






  i) | antal fuldtidsækvivalenter hos den ansvarlige myndighed, den delegerede myndighed og den revisionsmyndighed, der beskæftiger sig med gennemførelsen af Asyl-, Migrations- og Integrationsfonden og betales over den tekniske bistand eller nationale budgetter, sammenlignet med antallet af gennemførte projekter og de for regnskabsperioden anmeldte fondsmidler |
| --- | --- | --- |

d)

For at måle og evaluere effektivitet, merværdi og bæredygtighed:

i)

antal fuldtidsækvivalenter hos den ansvarlige myndighed, den delegerede myndighed og den revisionsmyndighed, der beskæftiger sig med gennemførelsen af Asyl-, Migrations- og Integrationsfonden og betales over den tekniske bistand eller nationale budgetter, sammenlignet med antallet af gennemførte projekter og de for regnskabsperioden anmeldte fondsmidler

| ii) | teknisk bistand plus de administrative (indirekte) omkostninger forbundet med projekter sammenlignet med de for regnskabsperioden anmeldte fondsmidler |
| --- | --- |

ii)

teknisk bistand plus de administrative (indirekte) omkostninger forbundet med projekter sammenlignet med de for regnskabsperioden anmeldte fondsmidler

| iii) | fondens udnyttelsesgrad. |
| --- | --- |

iii)

fondens udnyttelsesgrad.

---

BILAG IV

Fælles resultat- og virkningsindikatorer til medlemsstaternes og Kommissionens evalueringsrapporter, jf. 56 og 57, i forordning (EU) nr. 514/2014

Indikatorer til evaluering af de specifikke mål som angivet i forordning (EU) nr. 513/2014 om oprettelse af instrumentet for finansiel støtte til politisamarbejde, forebyggelse og bekæmpelse af kriminalitet samt krisestyring som en del af Fonden for Intern Sikkerhed og i forordning (EU) nr. 515/2014 om indførelse, som en del af Fonden for Intern Sikkerhed, af instrumentet for finansiel støtte til forvaltning af de ydre grænser og den fælles visumpolitik.

1.   Indikatorer efter specifikt mål

| a) | Støtte til en fælles visumpolitik for at lette lovlig rejseaktivitet, yde visumansøgere en service af høj kvalitet, sikre ligebehandling af tredjelandsstatsborgere og bekæmpe ulovlig migration:






  i) | antal Schengenevalueringsmissioner på visumområdet gennemført med støtte fra Fonden for Intern Sikkerhed (»fonden«) |
| --- | --- | --- |

a)

Støtte til en fælles visumpolitik for at lette lovlig rejseaktivitet, yde visumansøgere en service af høj kvalitet, sikre ligebehandling af tredjelandsstatsborgere og bekæmpe ulovlig migration:

i)

antal Schengenevalueringsmissioner på visumområdet gennemført med støtte fra Fonden for Intern Sikkerhed (»fonden«)

| ii) | antal henstillinger i Schengenevalueringer på visumområdet fremsat med støtte fra fonden sammenlignet med det samlede antal henstillinger |
| --- | --- |

ii)

antal henstillinger i Schengenevalueringer på visumområdet fremsat med støtte fra fonden sammenlignet med det samlede antal henstillinger

| iii) | antal personer afsløret med falske rejsedokumenter på konsulater støttet af fonden |
| --- | --- |

iii)

antal personer afsløret med falske rejsedokumenter på konsulater støttet af fonden

| iv) | antal visumansøgere, som har været nødsaget til at ansøge om et Schengenvisum uden for deres bopælsland |
| --- | --- |

iv)

antal visumansøgere, som har været nødsaget til at ansøge om et Schengenvisum uden for deres bopælsland

| v) | antal lande, hvis borgere er underlagt visumpligt, hvor antallet af medlemsstater, der er til stede eller repræsenteret, er steget. |
| --- | --- |

v)

antal lande, hvis borgere er underlagt visumpligt, hvor antallet af medlemsstater, der er til stede eller repræsenteret, er steget.

| b) | Støtte til integreret grænseforvaltning, herunder ved fremme af yderligere harmonisering af grænseforvaltningsrelaterede foranstaltninger i overensstemmelse med fælles EU-standarder og ved informationsdeling mellem medlemsstater samt mellem medlemsstater og Det Europæiske Agentur for Forvaltning af det Operative Samarbejde ved EU-medlemsstaternes Ydre Grænser (Frontex) for at sikre såvel et ensartet og højt kontrol- og beskyttelsesniveau ved de ydre grænser, herunder ved at bekæmpe ulovlig indvandring, som en gnidningsløs passage af de ydre grænser i overensstemmelse med Schengenreglerne og samtidig sikre adgang til international beskyttelse for personer, som har behov herfor, i overensstemmelse med de forpligtelser, medlemsstaterne har indgået med hensyn til menneskerettigheder, herunder princippet om non-refoulement:






  i) | antal Schengenevalueringsmissioner på grænseområdet gennemført med støtte fra fonden |
| --- | --- | --- |

b)

Støtte til integreret grænseforvaltning, herunder ved fremme af yderligere harmonisering af grænseforvaltningsrelaterede foranstaltninger i overensstemmelse med fælles EU-standarder og ved informationsdeling mellem medlemsstater samt mellem medlemsstater og Det Europæiske Agentur for Forvaltning af det Operative Samarbejde ved EU-medlemsstaternes Ydre Grænser (Frontex) for at sikre såvel et ensartet og højt kontrol- og beskyttelsesniveau ved de ydre grænser, herunder ved at bekæmpe ulovlig indvandring, som en gnidningsløs passage af de ydre grænser i overensstemmelse med Schengenreglerne og samtidig sikre adgang til international beskyttelse for personer, som har behov herfor, i overensstemmelse med de forpligtelser, medlemsstaterne har indgået med hensyn til menneskerettigheder, herunder princippet om non-refoulement:

i)

antal Schengenevalueringsmissioner på grænseområdet gennemført med støtte fra fonden

| ii) | antal henstillinger i Schengenevalueringer på grænseområdet fremsat med støtte fra fonden sammenlignet med det samlede antal henstillinger |
| --- | --- |

ii)

antal henstillinger i Schengenevalueringer på grænseområdet fremsat med støtte fra fonden sammenlignet med det samlede antal henstillinger

| iii) | antal udstyrsdele anvendt i forbindelse med Frontexkoordinerede operationer, som blev indkøbt med støtte fra fonden, sammenlignet med det samlede antal udstyrsdele anvendt til Frontexkoordinerede operationer |
| --- | --- |

iii)

antal udstyrsdele anvendt i forbindelse med Frontexkoordinerede operationer, som blev indkøbt med støtte fra fonden, sammenlignet med det samlede antal udstyrsdele anvendt til Frontexkoordinerede operationer

| iv) | antal afslørede ulovlige grænsepassager ved EU's ydre grænser a) mellem grænseovergangsstederne, b) ved grænseovergangsstederne |
| --- | --- |

iv)

antal afslørede ulovlige grænsepassager ved EU's ydre grænser a) mellem grænseovergangsstederne, b) ved grænseovergangsstederne

| v) | antal søgninger i Schengeninformationssystemet (SIS II) |
| --- | --- |

v)

antal søgninger i Schengeninformationssystemet (SIS II)

| vi) | antal personer afsløret med falske rejsedokumenter ved grænseovergangssteder. |
| --- | --- |

vi)

antal personer afsløret med falske rejsedokumenter ved grænseovergangssteder.

| c) | Kriminalitetsforebyggelse, bekæmpelse af tværnational, grov og organiseret kriminalitet, herunder terrorisme, og styrkelse af koordineringen af og samarbejdet mellem medlemsstaternes retshåndhævende myndigheder og andre nationale myndigheder, herunder med Europol og andre relevante EU-organer samt med relevante tredjelande og internationale organisationer:






  i) | resultater af aktioner støttet af fonden, der førte til svækkelse af organiserede kriminelle grupper |
| --- | --- | --- |

c)

Kriminalitetsforebyggelse, bekæmpelse af tværnational, grov og organiseret kriminalitet, herunder terrorisme, og styrkelse af koordineringen af og samarbejdet mellem medlemsstaternes retshåndhævende myndigheder og andre nationale myndigheder, herunder med Europol og andre relevante EU-organer samt med relevante tredjelande og internationale organisationer:

i)

resultater af aktioner støttet af fonden, der førte til svækkelse af organiserede kriminelle grupper

| ii) | antal/værdi af indefrosne, beslaglagte og konfiskerede kriminelle aktiver som følge af aktioner inden for rammerne af forordning (EU) nr. 513/2014 |
| --- | --- |

ii)

antal/værdi af indefrosne, beslaglagte og konfiskerede kriminelle aktiver som følge af aktioner inden for rammerne af forordning (EU) nr. 513/2014

| iii) | antal politiregistrerede handlinger, mistænkte, retsforfølgelser og domfældelser som følge af aktioner inden for rammerne af forordning (EU) nr. 513/2014 |
| --- | --- |

iii)

antal politiregistrerede handlinger, mistænkte, retsforfølgelser og domfældelser som følge af aktioner inden for rammerne af forordning (EU) nr. 513/2014

| iv) | mængden af beslaglagt narkotika inden for rammerne af fonden med relation til organiseret kriminalitet |
| --- | --- |

iv)

mængden af beslaglagt narkotika inden for rammerne af fonden med relation til organiseret kriminalitet

| v) | antal kriminalitetsofre, der har modtaget beskyttelse eller bistand |
| --- | --- |

v)

antal kriminalitetsofre, der har modtaget beskyttelse eller bistand

| vi) | omfanget af informationsudveksling inden for Prümrammen (baseret på måling af samlet antal dna-matches pr. år, det samlede antal fingeraftryksmatch pr. år, det samlede antal motorkøretøjsregistreringsmatch pr. år) |
| --- | --- |

vi)

omfanget af informationsudveksling inden for Prümrammen (baseret på måling af samlet antal dna-matches pr. år, det samlede antal fingeraftryksmatch pr. år, det samlede antal motorkøretøjsregistreringsmatch pr. år)

| vii) | omfanget af informationsudveksling inden for netværksprogrammet til sikker informationsudveksling (SIENA) (baseret på måling af det årlige antal SIENA-sager indledt af medlemsstaterne, Europol og tredjeparter samt det årlige antal SIENA-meddelelser udvekslet mellem medlemsstaterne, Europol og tredjeparter) |
| --- | --- |

vii)

omfanget af informationsudveksling inden for netværksprogrammet til sikker informationsudveksling (SIENA) (baseret på måling af det årlige antal SIENA-sager indledt af medlemsstaterne, Europol og tredjeparter samt det årlige antal SIENA-meddelelser udvekslet mellem medlemsstaterne, Europol og tredjeparter)

| viii) | omfanget af dataudveksling gennem Europols informationssystem (EIS) (baseret på måling af antallet af personer og genstande indlæst i EIS af medlemsstaterne pr. år, antallet af personer og genstande indlæst i EIS af medlemsstaterne pr. år (mistænkte, dømte), antallet af søgninger foretaget af medlemsstaterne pr. år). |
| --- | --- |

viii)

omfanget af dataudveksling gennem Europols informationssystem (EIS) (baseret på måling af antallet af personer og genstande indlæst i EIS af medlemsstaterne pr. år, antallet af personer og genstande indlæst i EIS af medlemsstaterne pr. år (mistænkte, dømte), antallet af søgninger foretaget af medlemsstaterne pr. år).

| d) | Forøgelse af medlemsstaternes og Unionens kapacitet til effektivt at styre sikkerhedsrelaterede risici og kriser samt af beredskabet og beskyttelsen af mennesker og kritisk infrastruktur mod terrorangreb og andre sikkerhedsrelaterede hændelser:






  i) | antal terrorangreb (baseret på måling af mislykkede, afværgede og gennemførte terrorangreb, antallet af tilskadekomne som følge af terrorangreb). |
| --- | --- | --- |

d)

Forøgelse af medlemsstaternes og Unionens kapacitet til effektivt at styre sikkerhedsrelaterede risici og kriser samt af beredskabet og beskyttelsen af mennesker og kritisk infrastruktur mod terrorangreb og andre sikkerhedsrelaterede hændelser:

i)

antal terrorangreb (baseret på måling af mislykkede, afværgede og gennemførte terrorangreb, antallet af tilskadekomne som følge af terrorangreb).

2.   Indikatorer for effektivitet, merværdi og bæredygtighed, jf. forordning (EU) nr. 514/2014

| e) | til at måle og evaluere effektivitet, merværdi og bæredygtighed:






  i) | antal fuldtidsækvivalenter hos den ansvarlige myndighed, den delegerede myndighed og den revisionsmyndighed, der arbejder med gennemførelsen af fonden og finansieres gennem den tekniske bistand eller de nationale budgetter, i forhold til antallet af gennemførte projekter og de anmeldte beløb for budgetåret |
| --- | --- | --- |

e)

til at måle og evaluere effektivitet, merværdi og bæredygtighed:

i)

antal fuldtidsækvivalenter hos den ansvarlige myndighed, den delegerede myndighed og den revisionsmyndighed, der arbejder med gennemførelsen af fonden og finansieres gennem den tekniske bistand eller de nationale budgetter, i forhold til antallet af gennemførte projekter og de anmeldte beløb for budgetåret

| ii) | teknisk bistand samt administrative (indirekte) omkostninger ved projekter i forhold til de anmeldte beløb for budgetåret |
| --- | --- |

ii)

teknisk bistand samt administrative (indirekte) omkostninger ved projekter i forhold til de anmeldte beløb for budgetåret

| iii) | fondens udnyttelsesgrad |
| --- | --- |

iii)

fondens udnyttelsesgrad

| iv) | mængden af udstyr i brug to år efter erhvervelsen/mængden af udstyr erhvervet med midler fra fonden (> 10 000 EUR) |
| --- | --- |

iv)

mængden af udstyr i brug to år efter erhvervelsen/mængden af udstyr erhvervet med midler fra fonden (> 10 000 EUR)

| v) | andel af omkostninger forbundet med vedligeholdelse af udstyr erhvervet med midler fra fonden ud af EU's samlede bidrag til aktioner samfinansieret af fonden. |
| --- | --- |

v)

andel af omkostninger forbundet med vedligeholdelse af udstyr erhvervet med midler fra fonden ud af EU's samlede bidrag til aktioner samfinansieret af fonden.

---

| 8.2.2017 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | L 33/14 |
| --- | --- | --- | --- |

8.2.2017

DA

Den Europæiske Unions Tidende

L 33/14

---

KOMMISSIONENS DELEGEREDE FORORDNING (EU) 2017/208

af 31. oktober 2016

om supplerende regler til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 575/2013 for så vidt angår reguleringsmæssige tekniske standarder vedrørende supplerende udgående pengestrømme svarende til det behov for sikkerhedsstillelse, der skyldes virkningen af et negativt markedsscenario på kreditinstitutters derivattransaktioner

(EØS-relevant tekst)

EUROPA-KOMMISSIONEN HAR —

under henvisning til traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde,

under henvisning til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 575/2013 af 26. juni 2013 om tilsynsmæssige krav til kreditinstitutter og investeringsselskaber og om ændring af forordning (EU) nr. 648/2012 (1), særlig artikel 423, stk. 3, fjerde afsnit, og

ud fra følgende betragtninger:

| (1) | I henhold til artikel 423, stk. 3, i forordning (EU) nr. 575/2013 skal kreditinstitutter tillægge supplerende udgående pengestrømme svarende til det behov for sikkerhedsstillelse, der skyldes virkningen af et negativt markedsscenario på kreditinstituttets derivattransaktioner, finansieringstransaktioner og andre kontrakter, hvis de er væsentlige. I betragtning af begrebet »væsentlige« er det tvingende nødvendigt at præcisere supplerende udgående pengestrømme svarende til det behov for sikkerhedsstillelse, der måtte opstå som følge af virkningen af et negativt markedsscenario på kreditinstituttets derivattransaktioner, mens de væsentlige behov for sikkerhedsstillelse, der måtte opstå som følge af virkningen af et negativt markedsscenario på kreditinstituttets finansieringstransaktioner og andre kontrakter vil blive taget op til overvejelse senere. |
| --- | --- |

(1)

I henhold til artikel 423, stk. 3, i forordning (EU) nr. 575/2013 skal kreditinstitutter tillægge supplerende udgående pengestrømme svarende til det behov for sikkerhedsstillelse, der skyldes virkningen af et negativt markedsscenario på kreditinstituttets derivattransaktioner, finansieringstransaktioner og andre kontrakter, hvis de er væsentlige. I betragtning af begrebet »væsentlige« er det tvingende nødvendigt at præcisere supplerende udgående pengestrømme svarende til det behov for sikkerhedsstillelse, der måtte opstå som følge af virkningen af et negativt markedsscenario på kreditinstituttets derivattransaktioner, mens de væsentlige behov for sikkerhedsstillelse, der måtte opstå som følge af virkningen af et negativt markedsscenario på kreditinstituttets finansieringstransaktioner og andre kontrakter vil blive taget op til overvejelse senere.

| (2) | I artikel 423, stk. 3, i forordning (EU) nr. 575/2013 henvises der til behov for sikkerhedsstillelse, og derfor bør de bestemmelser, der skal indføres, begrænses til derivattransaktioner, som er omfattet af sikkerhedsstillelse, herunder dem, som udløber inden for 30 dage. |
| --- | --- |

(2)

I artikel 423, stk. 3, i forordning (EU) nr. 575/2013 henvises der til behov for sikkerhedsstillelse, og derfor bør de bestemmelser, der skal indføres, begrænses til derivattransaktioner, som er omfattet af sikkerhedsstillelse, herunder dem, som udløber inden for 30 dage.

| (3) | For at sikre lige vilkår for kreditinstitutter og derivatmarkeder bør beregningen af de supplerende udgående sikkerhedsrelaterede pengestrømme baseres på den såkaldte historisk tilbageskuende metode (Historical Look Back Approach (»HLBA«)) for værdiansættelsesændringer, som Baselkomitéen for Banktilsyn (»BCBS«) har udviklet med henblik på at bestemme disse supplerende udgående sikkerhedsrelaterede pengestrømme, og hvor der gøres brug af de største aggregerede kumulative sikkerhedsrelaterede udgående eller indgående nettopengestrømme ved udgangen af alle perioder på 30 dage i de foregående 24 måneder på porteføljeniveau. |
| --- | --- |

(3)

For at sikre lige vilkår for kreditinstitutter og derivatmarkeder bør beregningen af de supplerende udgående sikkerhedsrelaterede pengestrømme baseres på den såkaldte historisk tilbageskuende metode (Historical Look Back Approach (»HLBA«)) for værdiansættelsesændringer, som Baselkomitéen for Banktilsyn (»BCBS«) har udviklet med henblik på at bestemme disse supplerende udgående sikkerhedsrelaterede pengestrømme, og hvor der gøres brug af de største aggregerede kumulative sikkerhedsrelaterede udgående eller indgående nettopengestrømme ved udgangen af alle perioder på 30 dage i de foregående 24 måneder på porteføljeniveau.

| (4) | Den Europæiske Banktilsynsmyndighed (»EBA«) har forelagt Kommissionen et udkast til reguleringsmæssige tekniske standarder. Kommissionen underrettede dog i overensstemmelse med den i artikel 10 i Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 1093/2010 (2) omhandlede procedure EBA om, at den ikke havde til hensigt at godkende udkastet til reguleringsmæssige tekniske standarder og forklarede årsagerne hertil. EBA har forelagt udkastet til reguleringsmæssige tekniske standarder på ny, denne gang i form af en formel udtalelse, og har godkendt Kommissionens foreslåede tilgang, som er nøje baseret på BCBS's HLBA-metode. |
| --- | --- |

(4)

Den Europæiske Banktilsynsmyndighed (»EBA«) har forelagt Kommissionen et udkast til reguleringsmæssige tekniske standarder. Kommissionen underrettede dog i overensstemmelse med den i artikel 10 i Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 1093/2010 (2) omhandlede procedure EBA om, at den ikke havde til hensigt at godkende udkastet til reguleringsmæssige tekniske standarder og forklarede årsagerne hertil. EBA har forelagt udkastet til reguleringsmæssige tekniske standarder på ny, denne gang i form af en formel udtalelse, og har godkendt Kommissionens foreslåede tilgang, som er nøje baseret på BCBS's HLBA-metode.

| (5) | Denne forordning er baseret på det udkast til reguleringsmæssige tekniske standarder, som EBA har forelagt Kommissionen. |
| --- | --- |

(5)

Denne forordning er baseret på det udkast til reguleringsmæssige tekniske standarder, som EBA har forelagt Kommissionen.

| (6) | EBA har afholdt åbne offentlige høringer om det udkast til reguleringsmæssige tekniske standarder, som ligger til grund for denne forordning, analyseret de potentielle omkostninger og fordele samt anmodet interessentgruppen for banker, der er nedsat i henhold artikel 37 i forordning (EU) nr. 1093/2010, om en udtalelse — |
| --- | --- |

(6)

EBA har afholdt åbne offentlige høringer om det udkast til reguleringsmæssige tekniske standarder, som ligger til grund for denne forordning, analyseret de potentielle omkostninger og fordele samt anmodet interessentgruppen for banker, der er nedsat i henhold artikel 37 i forordning (EU) nr. 1093/2010, om en udtalelse —

VEDTAGET DENNE FORORDNING:

Artikel 1

Kreditinstitutters væsentlige derivattransaktioner

1.   Kreditinstitutters derivattransaktioner betragtes med henblik på artikel 423, stk. 3, første afsnit, i forordning (EU) nr. 575/2013 som væsentlige, hvis sådanne transaktioners samlede notionelle beløb har udgjort mere end 10 % af de udgående nettopengestrømme, jf. artikel 412, stk. 1, i forordning (EU) nr. 575/2013, på et hvilket som helst tidspunkt i løbet af de foregående to år.

2.   Med henblik på stk. 1 beregnes de udgående nettopengestrømme uden den i artikel 423, stk. 3, første afsnit, i forordning (EU) nr. 575/2013 omhandlede supplerende udgående pengestrømskomponent.

Artikel 2

Beregning af supplerende udgående pengestrømme svarende til det behov for sikkerhedsstillelse, der skyldes virkningen af et negativt markedsscenario på kreditinstitutters derivattransaktioner

1.   De supplerende udgående pengestrømme svarende til det behov for sikkerhedsstillelse, der skyldes virkningen af et negativt markedsscenario på kreditinstitutters derivattransaktioner, der i henhold til denne forordnings artikel 1 betragtes som væsentlige, er de største absolutte sikkerhedsrelaterede nettopengestrømme i 30 dage i de 24 måneder forud for datoen for beregning af det i artikel 412, stk. 1, i forordning (EU) nr. 575/2013 omhandlede likviditetsdækningskrav.

2.   Kreditinstitutter må kun behandle indgående og udgående pengestrømme i forbindelse med transaktioner på nettobasis, hvis de gennemføres i henhold til den samme rammeaftale om netting. De absolutte sikkerhedsrelaterede nettopengestrømme baseres på realiserede både udgående og indgående pengestrømme, og netting beregnes på porteføljeniveau i kreditinstituttet.

Artikel 3

Ikrafttræden

Denne forordning træder i kraft på tyvendedagen efter offentliggørelsen i Den Europæiske Unions Tidende.

Den Europæiske Unions Tidende

Denne forordning er bindende i alle enkeltheder og gælder umiddelbart i hver medlemsstat.

Udfærdiget i Bruxelles, den 31. oktober 2016.

På Kommissionens vegne

Jean-Claude JUNCKER

Formand

---

(1)  
  EUT L 176 af 27.6.2013, s. 1.

1

(2)  Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 1093/2010 af 24. november 2010 om oprettelse af en europæisk tilsynsmyndighed (Den Europæiske Banktilsynsmyndighed), om ændring af afgørelse nr. 716/2009/EF og om ophævelse af Kommissionens afgørelse 2009/78/EF (EUT L 331 af 15.12.2010, s. 12).

2

---

| 8.2.2017 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | L 33/16 |
| --- | --- | --- | --- |

8.2.2017

DA

Den Europæiske Unions Tidende

L 33/16

---

KOMMISSIONENS GENNEMFØRELSESFORORDNING (EU) 2017/209

af 2. februar 2017

om tarifering af visse varer i den kombinerede nomenklatur

EUROPA-KOMMISSIONEN HAR —

under henvisning til traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde,

under henvisning til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 952/2013 af 9. oktober 2013 om EU-toldkodeksen (1), særlig artikel 57, stk. 4, og artikel 58, stk. 2, og

ud fra følgende betragtninger:

| (1) | For at sikre en ensartet anvendelse af den kombinerede nomenklatur, der er knyttet som bilag til Rådets forordning (EØF) nr. 2658/87 (2), bør der vedtages bestemmelser vedrørende tariferingen af de i bilaget omhandlede varer. |
| --- | --- |

(1)

For at sikre en ensartet anvendelse af den kombinerede nomenklatur, der er knyttet som bilag til Rådets forordning (EØF) nr. 2658/87 (2), bør der vedtages bestemmelser vedrørende tariferingen af de i bilaget omhandlede varer.

| (2) | Forordning (EØF) nr. 2658/87 har fastsat almindelige tariferingsbestemmelser vedrørende den kombinerede nomenklatur. Disse bestemmelser finder også anvendelse ved fortolkningen af enhver anden nomenklatur, der helt eller delvis er baseret på den kombinerede nomenklatur, eller som tilføjer yderligere underopdelinger, og som er fastlagt på grundlag af specifikke EU-forskrifter med henblik på anvendelsen af tarifmæssige eller andre foranstaltninger vedrørende samhandelen med varer. |
| --- | --- |

(2)

Forordning (EØF) nr. 2658/87 har fastsat almindelige tariferingsbestemmelser vedrørende den kombinerede nomenklatur. Disse bestemmelser finder også anvendelse ved fortolkningen af enhver anden nomenklatur, der helt eller delvis er baseret på den kombinerede nomenklatur, eller som tilføjer yderligere underopdelinger, og som er fastlagt på grundlag af specifikke EU-forskrifter med henblik på anvendelsen af tarifmæssige eller andre foranstaltninger vedrørende samhandelen med varer.

| (3) | Ifølge de almindelige bestemmelser bør varerne i kolonne 1 i tabellen i bilaget tariferes under den KN-kode, der er anført i kolonne 2, ud fra den begrundelse, der er anført i kolonne 3. |
| --- | --- |

(3)

Ifølge de almindelige bestemmelser bør varerne i kolonne 1 i tabellen i bilaget tariferes under den KN-kode, der er anført i kolonne 2, ud fra den begrundelse, der er anført i kolonne 3.

| (4) | Det er hensigtsmæssigt, at bindende tariferingsoplysninger, der er meddelt vedrørende varer, som er omfattet af denne forordning, men som ikke er i overensstemmelse hermed, i en vis periode fortsat kan påberåbes af modtageren, jf. artikel 34, stk. 9, i forordning (EU) nr. 952/2013. Denne periode bør fastsættes til tre måneder. |
| --- | --- |

(4)

Det er hensigtsmæssigt, at bindende tariferingsoplysninger, der er meddelt vedrørende varer, som er omfattet af denne forordning, men som ikke er i overensstemmelse hermed, i en vis periode fortsat kan påberåbes af modtageren, jf. artikel 34, stk. 9, i forordning (EU) nr. 952/2013. Denne periode bør fastsættes til tre måneder.

| (5) | Foranstaltningerne i denne forordning er i overensstemmelse med udtalelse fra Toldkodeksudvalget — |
| --- | --- |

(5)

Foranstaltningerne i denne forordning er i overensstemmelse med udtalelse fra Toldkodeksudvalget —

VEDTAGET DENNE FORORDNING:

Artikel 1

De varer, der er anført i kolonne 1 i tabellen i bilaget, tariferes i den kombinerede nomenklatur under den KN-kode, der er nævnt i kolonne 2 i tabellen.

Artikel 2

Bindende tariferingsoplysninger, som ikke er i overensstemmelse med denne forordning, kan fortsat påberåbes i henhold til artikel 34, stk. 9, i forordning (EU) nr. 952/2013 i en periode på tre måneder fra denne forordnings ikrafttræden.

Artikel 3

Denne forordning træder i kraft på tyvendedagen efter offentliggørelsen i Den Europæiske Unions Tidende.

Denne forordning er bindende i alle enkeltheder og gælder umiddelbart i hver medlemsstat.

Udfærdiget i Bruxelles, den 2. februar 2017.

På Kommissionens vegne

For formanden

Stephen QUEST

Generaldirektør

Generaldirektoratet for Beskatning og Toldunion

---

(1)  
  EUT L 269 af 10.10.2013, s. 1.

1

(2)  Rådets forordning (EØF) nr. 2658/87 af 23. juli 1987 om told- og statistiknomenklaturen og Den Fælles Toldtarif (EFT L 256 af 7.9.1987, s. 1).

2

---

BILAG

| Varebeskrivelse | Tarifering
  (KN-kode) | Begrundelse |
| --- | --- | --- |
| (1) | (2) | (3) |
| Tre artikler, der er pakket i samme emballage til detailsalg:






  a) | en notesblok, der måler ca. 8 × 14 cm og består af ca. 75 blanke ark papir (det bageste ark indeholder kontaktoplysninger til brug ved bestilling af nye notesblokke). Arkene er limet fast foroven og er perforerede, så enkelte ark kan fjernes. Bagsiden og en mindre del af forsiden er dækket af pap |

Varebeskrivelse

Tarifering

(KN-kode)

Begrundelse

(1)

(2)

(3)

Tre artikler, der er pakket i samme emballage til detailsalg:

a)

en notesblok, der måler ca. 8 × 14 cm og består af ca. 75 blanke ark papir (det bageste ark indeholder kontaktoplysninger til brug ved bestilling af nye notesblokke). Arkene er limet fast foroven og er perforerede, så enkelte ark kan fjernes. Bagsiden og en mindre del af forsiden er dækket af pap

| b) | en notesblokholder, der måler ca. 32 × 10 cm, er fremstillet af plastplader og er forstærket indvendigt med pap. Papdelen af notesblokken er ført ind gennem et snit i holderen. Holderen, der kan foldes, så den dækker notesblokken, har på den øverste del en lomme af gennemsigtig plast og midtfor en strop af elastisk tekstilmateriale, der kan holde en kuglepen |
| --- | --- |

b)

en notesblokholder, der måler ca. 32 × 10 cm, er fremstillet af plastplader og er forstærket indvendigt med pap. Papdelen af notesblokken er ført ind gennem et snit i holderen. Holderen, der kan foldes, så den dækker notesblokken, har på den øverste del en lomme af gennemsigtig plast og midtfor en strop af elastisk tekstilmateriale, der kan holde en kuglepen

| c) | en tynd kuglepen af plast, der er ca. 10 cm lang, er indsat i tekstilstroppen. |
| --- | --- |

c)

en tynd kuglepen af plast, der er ca. 10 cm lang, er indsat i tekstilstroppen.

Se billedet) (*1).

4820 10 30

Tarifering i henhold til almindelig tariferingsbestemmelse 1, 3 b) og 6 vedrørende den kombinerede nomenklatur og teksten til KN-kode 4820 , 4820 10 og 4820 10 30 .

Artiklerne udgør varer i sæt til detailsalg, jf. almindelig tariferingsbestemmelse 3 b). Hvad angår anvendelsen af sættet, spiller notesblokken den vigtigste rolle, der er at levere skrivepapir til små notater eller meddelelser. Holderen udgør blot et slags hylster, der forhindrer notesblokken i at blive snavset eller krøllet. I betragtning af dens objektive karakteristika (størrelse, design og værdi) er kuglepennen af plast ikke en afgørende del af sættet. Enhver anden kuglepen eller blyant kan anvendes til at skrive i notesblokken. Notesblokken er derfor karaktergivende for sættet.

Notesblokken tariferes under pos. 4820 , der omfatter notesbøger og notesblokke af enhver art (se Forklarende bemærkninger til HS, pos. 4820 , første stykke, nr. 1).

Sættet skal derfor tariferes under KN-kode 4820 10 30 som »notesbøger, brevpapirsblokke og notesblokke«.

---

(*1)  Billedet er kun vejledende.

---

| 8.2.2017 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | L 33/19 |
| --- | --- | --- | --- |

8.2.2017

DA

Den Europæiske Unions Tidende

L 33/19

---

KOMMISSIONENS GENNEMFØRELSESFORORDNING (EU) 2017/210

af 7. februar 2017

om godkendelse af et præparat af endo-1,4-beta-xylanase og endo-1,3(4)-beta-glucanase produceret af Talaromyces versatilis sp. nov. IMI CC 378536 og Talaromyces versatilis sp. nov DSM 26702 som fodertilsætningsstof til æglæggende høner (indehaver af godkendelsen er Adisseo France S.A.S.)

(EØS-relevant tekst)

EUROPA-KOMMISSIONEN HAR —

under henvisning til traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde,

under henvisning til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 1831/2003 af 22. september 2003 om fodertilsætningsstoffer (1), særlig artikel 9, stk. 2, og

ud fra følgende betragtninger:

| (1) | Forordning (EF) nr. 1831/2003 indeholder bestemmelser om godkendelse af fodertilsætningsstoffer og om grundlaget og procedurerne for meddelelse af sådanne godkendelser. |
| --- | --- |

(1)

Forordning (EF) nr. 1831/2003 indeholder bestemmelser om godkendelse af fodertilsætningsstoffer og om grundlaget og procedurerne for meddelelse af sådanne godkendelser.

| (2) | I overensstemmelse med artikel 7 i forordning (EF) nr. 1831/2003 er der indgivet en ansøgning om godkendelse af et præparat af endo-1,4-beta-xylanase EC 3.2.1.8 og endo-1,3(4)-beta-glucanase EC 3.2.1.6 produceret af Talaromyces versatilis sp. nov. IMI CC 378536 og Talaromyces versatilis sp. nov. DSM 26702. Ansøgningen var vedlagt de oplysninger og dokumenter, der kræves i henhold til artikel 7, stk. 3, i forordning (EF) nr. 1831/2003. |
| --- | --- |

(2)

I overensstemmelse med artikel 7 i forordning (EF) nr. 1831/2003 er der indgivet en ansøgning om godkendelse af et præparat af endo-1,4-beta-xylanase EC 3.2.1.8 og endo-1,3(4)-beta-glucanase EC 3.2.1.6 produceret af Talaromyces versatilis sp. nov. IMI CC 378536 og Talaromyces versatilis sp. nov. DSM 26702. Ansøgningen var vedlagt de oplysninger og dokumenter, der kræves i henhold til artikel 7, stk. 3, i forordning (EF) nr. 1831/2003.

| (3) | Ansøgningen vedrører godkendelse af et præparat af endo-1,4-beta-xylanase EC 3.2.1.8 og endo-1,3(4)-beta-glucanase EC 3.2.1.6 produceret af Talaromyces versatilis sp. nov. IMI CC 378536 og Talaromyces versatilis sp. nov. DSM 26702 som fodertilsætningsstof til læggehøner, og præparatet skal indplaceres i fodertilsætningsstofkategorien »zootekniske tilsætningsstoffer«. |
| --- | --- |

(3)

Ansøgningen vedrører godkendelse af et præparat af endo-1,4-beta-xylanase EC 3.2.1.8 og endo-1,3(4)-beta-glucanase EC 3.2.1.6 produceret af Talaromyces versatilis sp. nov. IMI CC 378536 og Talaromyces versatilis sp. nov. DSM 26702 som fodertilsætningsstof til læggehøner, og præparatet skal indplaceres i fodertilsætningsstofkategorien »zootekniske tilsætningsstoffer«.

| (4) | Præparatet blev tilladt anvendt i ti år til slagtekyllinger, hønniker og mindre udbredte fjerkræarter bestemt til slagtning eller æglægning ved Kommissionens gennemførelsesforordning (EU) 2015/661 (2) og til slagtekalkuner og kalkuner opdrættet til avl ved Kommissionens gennemførelsesforordning (EU) 2015/2304 (3). |
| --- | --- |

(4)

Præparatet blev tilladt anvendt i ti år til slagtekyllinger, hønniker og mindre udbredte fjerkræarter bestemt til slagtning eller æglægning ved Kommissionens gennemførelsesforordning (EU) 2015/661 (2) og til slagtekalkuner og kalkuner opdrættet til avl ved Kommissionens gennemførelsesforordning (EU) 2015/2304 (3).

| (5) | Den Europæiske Fødevaresikkerhedsautoritet (»autoriteten«) konkluderede i sin udtalelse af 25. maj 2016 (4), at præparatet af endo-1,4-beta-xylanase EC 3.2.1.8 og endo-1,3(4)-beta-glucanase EC 3.2.1.6 produceret af Talaromyces versatilis IMI CC 378536 og Talaromyces versatilis sp. nov. DSM 26702 ikke har skadelige virkninger på dyrs eller menneskers sundhed eller på miljøet, og at det forbedrede læggehøners ydelse. Autoriteten vurderer ikke, at der er behov for særlige krav om overvågning efter markedsføringen. Den har også gennemgået den rapport om metoden til analyse af fodertilsætningsstoffet i foder, der blev forelagt af det ved forordning (EF) nr. 1831/2003 oprettede referencelaboratorium. |
| --- | --- |

(5)

Den Europæiske Fødevaresikkerhedsautoritet (»autoriteten«) konkluderede i sin udtalelse af 25. maj 2016 (4), at præparatet af endo-1,4-beta-xylanase EC 3.2.1.8 og endo-1,3(4)-beta-glucanase EC 3.2.1.6 produceret af Talaromyces versatilis IMI CC 378536 og Talaromyces versatilis sp. nov. DSM 26702 ikke har skadelige virkninger på dyrs eller menneskers sundhed eller på miljøet, og at det forbedrede læggehøners ydelse. Autoriteten vurderer ikke, at der er behov for særlige krav om overvågning efter markedsføringen. Den har også gennemgået den rapport om metoden til analyse af fodertilsætningsstoffet i foder, der blev forelagt af det ved forordning (EF) nr. 1831/2003 oprettede referencelaboratorium.

| (6) | Vurderingen af præparatet af endo-1,4-beta-xylanase EC 3.2.1.8 og endo-1,3(4)-beta-glucanase EC 3.2.1.6 produceret af Talaromyces versatilis sp. nov. IMI CC 378536 og Talaromyces versatilis sp. nov. DSM 26702 viser, at betingelserne for godkendelse, jf. artikel 5 i forordning (EF) nr. 1831/2003, er opfyldt. Derfor bør anvendelsen af præparatet godkendes som anført i bilaget til nærværende forordning. |
| --- | --- |

(6)

Vurderingen af præparatet af endo-1,4-beta-xylanase EC 3.2.1.8 og endo-1,3(4)-beta-glucanase EC 3.2.1.6 produceret af Talaromyces versatilis sp. nov. IMI CC 378536 og Talaromyces versatilis sp. nov. DSM 26702 viser, at betingelserne for godkendelse, jf. artikel 5 i forordning (EF) nr. 1831/2003, er opfyldt. Derfor bør anvendelsen af præparatet godkendes som anført i bilaget til nærværende forordning.

| (7) | Foranstaltningerne i denne forordning er i overensstemmelse med udtalelse fra Den Stående Komité for Planter, Dyr, Fødevarer og Foder — |
| --- | --- |

(7)

Foranstaltningerne i denne forordning er i overensstemmelse med udtalelse fra Den Stående Komité for Planter, Dyr, Fødevarer og Foder —

VEDTAGET DENNE FORORDNING:

Artikel 1

Det i bilaget opførte præparat, der tilhører tilsætningsstofkategorien »zootekniske tilsætningsstoffer« og den funktionelle gruppe »fordøjelighedsfremmende stoffer«, tillades anvendt som fodertilsætningsstof på de betingelser, der er fastsat i bilaget.

Artikel 2

Denne forordning træder i kraft på tyvendedagen efter offentliggørelsen i Den Europæiske Unions Tidende.

Denne forordning er bindende i alle enkeltheder og gælder umiddelbart i hver medlemsstat.

Udfærdiget i Bruxelles, den 7. februar 2017.

På Kommissionens vegne

Jean-Claude JUNCKER

Formand

---

(1)  
  EFT L 268 af 18.10.2003, s. 29.

1

(2)  Kommissionens gennemførelsesforordning (EU) 2015/661 af 28. april 2015 om godkendelse af et præparat af endo-1,4-beta-xylanase og endo-1,3(4)-beta-glucanase produceret af Talaromyces versatilis sp. nov. IMI CC 378536 og Talaromyces versatilis sp. nov. DSM 26702. som fodertilsætningsstof til slagtekyllinger, hønniker og mindre udbredte fjerkræarter bestemt til slagtning eller æglægning (indehaver af godkendelsen er Adisseo France S.A.S.) (EUT L 110 af 29.4.2015, s. 1).

2

Talaromyces versatilis

Talaromyces versatilis

(3)  Kommissionens gennemførelsesforordning (EU) 2015/2304 af 10. december 2015 om godkendelse af et præparat af endo-1,4-beta-xylanase og endo-1,3(4)-beta- glucanase produceret af Talaromyces versatilis sp. nov. IMI CC 378536 og Talaromyces versatilis sp. nov DSM 26702 som fodertilsætningsstof til slagtekalkuner og kalkuner opdrættet til avl (indehaver af godkendelsen er Adisseo France S.A.S.) (EUT L 326 af 11.12.2015, s. 39).

3

Talaromyces versatilis

Talaromyces versatilis

(4)  
  EFSA Journal 2016: 14(6):4510.

4

EFSA Journal

---

BILAG

| Tilsætningsstoffets identifikationsnummer | Navn på indehaveren af godkendelsen | Tilsætningsstof | Sammensætning, kemisk betegnelse, beskrivelse, analysemetode | Dyreart eller -kategori | Maksimumsalder | Minimumsindhold | Maksimumsindhold | Andre bestemmelser | Godkendelse gyldig til |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Antal enheder aktivstof/kg fuldfoder med et vandindhold på 12 % |
| Kategori: zootekniske tilsætningsstoffer. Funktionel gruppe: fordøjelighedsfremmende stoffer |
| 4a22 | Adisseo France SAS | Endo-1,4-beta-xylanase EC 3.2.1.8
  og
  Endo-1,3(4)-beta-glucanase EC 3.2.1.6 | Tilsætningsstoffets sammensætning

  Præparat af endo-1,4-beta-xylanase (EC 3.2.1.8) og endo-1,3(4)-beta-glucanase (EC 3.2.1.6) produceret af Talaromyces versatilis sp. nov. IMI CC 378536 og Talaromyces versatilis sp. nov. DSM 26702 med en aktivitet på mindst:






  — | i fast form: endo-1,4-beta-xylanase 22 000 VU/g og endo-1,3(4)-beta-glucanase 15 200 VU (1) /g; |

Tilsætningsstoffets identifikationsnummer

Navn på indehaveren af godkendelsen

Tilsætningsstof

Sammensætning, kemisk betegnelse, beskrivelse, analysemetode

Dyreart eller -kategori

Maksimumsalder

Minimumsindhold

Maksimumsindhold

Andre bestemmelser

Godkendelse gyldig til

Antal enheder aktivstof/kg fuldfoder med et vandindhold på 12 %

Kategori: zootekniske tilsætningsstoffer. Funktionel gruppe: fordøjelighedsfremmende stoffer

4a22

Adisseo France SAS

Endo-1,4-beta-xylanase EC 3.2.1.8

og

Endo-1,3(4)-beta-glucanase EC 3.2.1.6

Tilsætningsstoffets sammensætning

Præparat af endo-1,4-beta-xylanase (EC 3.2.1.8) og endo-1,3(4)-beta-glucanase (EC 3.2.1.6) produceret af Talaromyces versatilis sp. nov. IMI CC 378536 og Talaromyces versatilis sp. nov. DSM 26702 med en aktivitet på mindst:

—

i fast form: endo-1,4-beta-xylanase 22 000 VU/g og endo-1,3(4)-beta-glucanase 15 200 VU (1) /g;

| — | i flydende form: endo-1,4-beta-xylanase 5 500 VU/ml og endo-1,3(4)-beta-glucanase 3 800 VU/ml. |
| --- | --- |

—

i flydende form: endo-1,4-beta-xylanase 5 500 VU/ml og endo-1,3(4)-beta-glucanase 3 800 VU/ml.

Aktivstoffets karakteristika

Endo-1,4-beta-xylanase (EC 3.2.1.8) og endo-1,3(4)-beta-glucanase (EC 3.2.1.6) produceret af Talaromyces versatilis sp. nov. IMI CC 378536 og Talaromyces versatilis sp. nov DSM 26702.

Analysemetode
   (2)

Kvantificering af endo-1,4-beta-xylanases aktivitet:

| — | viskosimetrisk metode baseret på reduceret viskositet fremkaldt ved endo-1,4-beta-xylanases aktion på substratet, der indeholder xylan (hvede-arabinoxylan) |
| --- | --- |

—

viskosimetrisk metode baseret på reduceret viskositet fremkaldt ved endo-1,4-beta-xylanases aktion på substratet, der indeholder xylan (hvede-arabinoxylan)

Kvantificering af endo-1,3(4)-beta-glucanases aktivitet:

| — | viskosimetrisk metode baseret på reduceret viskositet fremkaldt ved endo-1,3(4)-beta-glucanases aktion på glucansubstratet byg-beta-glucan ved pH 5,5 og 30 °C. |
| --- | --- |

—

viskosimetrisk metode baseret på reduceret viskositet fremkaldt ved endo-1,3(4)-beta-glucanases aktion på glucansubstratet byg-beta-glucan ved pH 5,5 og 30 °C.

Æglæggende høner

—

Endo-1,4-beta-xylanase 1 100 VU

Endo-1,3(4)-beta-glucanase 760 VU

—

| 1. | I brugsvejledningen for tilsætningsstoffet og forblandingen angives oplagringsbetingelserne og pelleteringsstabilitet. |
| --- | --- |

1.

I brugsvejledningen for tilsætningsstoffet og forblandingen angives oplagringsbetingelserne og pelleteringsstabilitet.

| 2. | Til brugerne af tilsætningsstoffet og forblandingerne skal foderstofvirksomhedslederne iværksætte driftsprocedurer og administrative foranstaltninger med henblik på at imødegå risici ved anvendelse. I tilfælde, hvor risiciene ikke kan reduceres til et acceptabelt niveau ved hjælp af disse procedurer og foranstaltninger, må tilsætningsstoffet og forblandingerne kun anvendes med de fornødne personlige værnemidler, herunder åndedrætsværn og hudbeskyttelse. |
| --- | --- |

2.

Til brugerne af tilsætningsstoffet og forblandingerne skal foderstofvirksomhedslederne iværksætte driftsprocedurer og administrative foranstaltninger med henblik på at imødegå risici ved anvendelse. I tilfælde, hvor risiciene ikke kan reduceres til et acceptabelt niveau ved hjælp af disse procedurer og foranstaltninger, må tilsætningsstoffet og forblandingerne kun anvendes med de fornødne personlige værnemidler, herunder åndedrætsværn og hudbeskyttelse.

28. februar 2027

---

(1)  1 VU (viskosimetrisk enhed) er den mængde enzym, der hydrolyserer substratet (henholdsvis byg-beta-glucan og hvede-arabinoxylan), hvorved opløsningens viskositet reduceres, så der opnås en ændring i den relative fluiditet på 1 (dimensionsløs enhed)/min ved 30 °C og pH 5,5.

(2)  Nærmere oplysninger om analysemetoderne findes på referencelaboratoriets hjemmeside: https://ec.europa.eu/jrc/en/eurl/feed-additives/evaluation-reports.

---

| 8.2.2017 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | L 33/23 |
| --- | --- | --- | --- |

8.2.2017

DA

Den Europæiske Unions Tidende

L 33/23

---

KOMMISSIONENS GENNEMFØRELSESFORORDNING (EU) 2017/211

af 7. februar 2017

om godkendelse af et præparat af endo-1,4-beta-xylanase (EC 3.2.1.8) produceret af Bacillus subtilis (LMG-S 15136) som fodertilsætningsstof til fjerkræ, fravænnede smågrise og slagtesvin og om ændring af forordning (EF) nr. 1259/2004, (EF) nr. 1206/2005, (EF) nr. 322/2009 og (EF) nr. 516/2007 (indehaver af godkendelsen er Beldem, en afdeling af Puratos NV)

(EØS-relevant tekst)

EUROPA-KOMMISSIONEN HAR —

under henvisning til traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde,

under henvisning til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 1831/2003 af 22. september 2003 om fodertilsætningsstoffer (1), særlig artikel 9, stk. 2, og

ud fra følgende betragtninger:

| (1) | Forordning (EF) nr. 1831/2003 indeholder bestemmelser om godkendelse af fodertilsætningsstoffer og om grundlaget og procedurerne for udstedelse af en sådan godkendelse. Forordningens artikel 10 indeholder bestemmelser om en ny vurdering af tilsætningsstoffer, der er godkendt i henhold til Rådets direktiv 70/524/EØF (2). |
| --- | --- |

(1)

Forordning (EF) nr. 1831/2003 indeholder bestemmelser om godkendelse af fodertilsætningsstoffer og om grundlaget og procedurerne for udstedelse af en sådan godkendelse. Forordningens artikel 10 indeholder bestemmelser om en ny vurdering af tilsætningsstoffer, der er godkendt i henhold til Rådets direktiv 70/524/EØF (2).

| (2) | Præparatet af endo-1,4-beta-xylanase (EC 3.2.1.8) produceret af Bacillus subtilis (LMG-S 15136) blev godkendt uden tidsbegrænsning i overensstemmelse med direktiv 70/524/EØF som fodertilsætningsstof til slagtekyllinger ved Kommissionens forordning (EF) nr. 1259/2004 (3), til fravænnede smågrise ved Kommissionens forordning (EF) nr. 1206/2005 (4), til slagtegrise og slagtekalkuner ved Kommissionens forordning (EF) nr. 516/2007 (5) og til æglæggende høner ved Kommissionens forordning (EF) nr. 322/2009 (6). Præparatet blev derpå opført i registret over fodertilsætningsstoffer som et eksisterende produkt, jf. artikel 10, stk. 1, i forordning (EF) nr. 1831/2003. I overensstemmelse med forordning (EF) nr. 1831/2003 blev dette præparat ligeledes godkendt for en periode på ti år til ænder ved Kommissionens forordning (EF) nr. 242/2007 (7). |
| --- | --- |

(2)

Præparatet af endo-1,4-beta-xylanase (EC 3.2.1.8) produceret af Bacillus subtilis (LMG-S 15136) blev godkendt uden tidsbegrænsning i overensstemmelse med direktiv 70/524/EØF som fodertilsætningsstof til slagtekyllinger ved Kommissionens forordning (EF) nr. 1259/2004 (3), til fravænnede smågrise ved Kommissionens forordning (EF) nr. 1206/2005 (4), til slagtegrise og slagtekalkuner ved Kommissionens forordning (EF) nr. 516/2007 (5) og til æglæggende høner ved Kommissionens forordning (EF) nr. 322/2009 (6). Præparatet blev derpå opført i registret over fodertilsætningsstoffer som et eksisterende produkt, jf. artikel 10, stk. 1, i forordning (EF) nr. 1831/2003. I overensstemmelse med forordning (EF) nr. 1831/2003 blev dette præparat ligeledes godkendt for en periode på ti år til ænder ved Kommissionens forordning (EF) nr. 242/2007 (7).

| (3) | I overensstemmelse med artikel 10, stk. 2, i forordning (EF) nr. 1831/2003, sammenholdt med samme forordnings artikel 7, blev der indgivet en ansøgning om en ny vurdering af præparatet af endo-1,4-beta-xylanase (EC 3.2.1.8) produceret af Bacillus subtilis (LMG-S 15136) som fodertilsætningsstof til fjerkræ, fravænnede smågrise og slagtesvin. Ansøgeren anmodede om, at tilsætningsstoffet klassificeres i tilsætningsstofkategorien »zootekniske tilsætningsstoffer«. Ansøgningen var vedlagt de oplysninger og dokumenter, der kræves i henhold til artikel 7, stk. 3, i forordning (EF) nr. 1831/2003. |
| --- | --- |

(3)

I overensstemmelse med artikel 10, stk. 2, i forordning (EF) nr. 1831/2003, sammenholdt med samme forordnings artikel 7, blev der indgivet en ansøgning om en ny vurdering af præparatet af endo-1,4-beta-xylanase (EC 3.2.1.8) produceret af Bacillus subtilis (LMG-S 15136) som fodertilsætningsstof til fjerkræ, fravænnede smågrise og slagtesvin. Ansøgeren anmodede om, at tilsætningsstoffet klassificeres i tilsætningsstofkategorien »zootekniske tilsætningsstoffer«. Ansøgningen var vedlagt de oplysninger og dokumenter, der kræves i henhold til artikel 7, stk. 3, i forordning (EF) nr. 1831/2003.

| (4) | Den Europæiske Fødevaresikkerhedsautoritet (»autoriteten«) konkluderede i sin udtalelse af 13. juli 2016 (8), at præparatet af endo-1,4-beta-xylanase (EC 3.2.1.8) produceret af Bacillus subtilis (LMG-S 15136) på de foreslåede betingelser for anvendelse ikke har skadelig virkning på dyrs eller menneskers sundhed eller på miljøet. Autoriteten konkluderede også, at anvendelsen af præparatet er potentielt effektiv i slagtekyllinger, æglæggende høner, fravænnede smågrise og slagtesvin. Denne konklusion kan udvides til også at omfatte hønniker og avlshøns. Autoriteten vurderede yderligere, at konklusionerne om effektiviteten kan udvides til også at omfatte mindre udbredte fjerkræarter bestemt til slagtning, avl og æglægning. Autoriteten vurderer ikke, at der er behov for særlige krav om overvågning efter markedsføringen. Den har også gennemgået den rapport om metoden til analyse af fodertilsætningsstoffet i foder, der blev forelagt af det ved forordning (EF) nr. 1831/2003 oprettede referencelaboratorium. |
| --- | --- |

(4)

Den Europæiske Fødevaresikkerhedsautoritet (»autoriteten«) konkluderede i sin udtalelse af 13. juli 2016 (8), at præparatet af endo-1,4-beta-xylanase (EC 3.2.1.8) produceret af Bacillus subtilis (LMG-S 15136) på de foreslåede betingelser for anvendelse ikke har skadelig virkning på dyrs eller menneskers sundhed eller på miljøet. Autoriteten konkluderede også, at anvendelsen af præparatet er potentielt effektiv i slagtekyllinger, æglæggende høner, fravænnede smågrise og slagtesvin. Denne konklusion kan udvides til også at omfatte hønniker og avlshøns. Autoriteten vurderede yderligere, at konklusionerne om effektiviteten kan udvides til også at omfatte mindre udbredte fjerkræarter bestemt til slagtning, avl og æglægning. Autoriteten vurderer ikke, at der er behov for særlige krav om overvågning efter markedsføringen. Den har også gennemgået den rapport om metoden til analyse af fodertilsætningsstoffet i foder, der blev forelagt af det ved forordning (EF) nr. 1831/2003 oprettede referencelaboratorium.

| (5) | Med hensyn til slagtekalkuner konkluderede autoriteten ligeledes, at der i to undersøgelser var bevis for en positiv effekt på den endelige kropsvægt og på forholdet mellem foderindtag og tilvækst. Autoriteten anså ikke en tredje undersøgelse med et væsentligt bedre forhold mellem foderindtag og tilvækst, som allerede er blevet evalueret og accepteret i den tidligere evaluering for godkendelsen, for relevant. Da disse krav blev anset for et væsentligt tegn på en forbedring af zootekniske parametre, foruden den langvarige anvendelse, blev det fundet, at de fremlagte data opfylder betingelserne for dokumentation af tilsætningsstoffets effektivitet for slagtekalkuner. |
| --- | --- |

(5)

Med hensyn til slagtekalkuner konkluderede autoriteten ligeledes, at der i to undersøgelser var bevis for en positiv effekt på den endelige kropsvægt og på forholdet mellem foderindtag og tilvækst. Autoriteten anså ikke en tredje undersøgelse med et væsentligt bedre forhold mellem foderindtag og tilvækst, som allerede er blevet evalueret og accepteret i den tidligere evaluering for godkendelsen, for relevant. Da disse krav blev anset for et væsentligt tegn på en forbedring af zootekniske parametre, foruden den langvarige anvendelse, blev det fundet, at de fremlagte data opfylder betingelserne for dokumentation af tilsætningsstoffets effektivitet for slagtekalkuner.

| (6) | Vurderingen af præparatet endo-1,4-beta-xylanase (EC 3.2.1.8) produceret af Bacillus subtilis (LMG-S 15136) viser, at betingelserne for godkendelse, jf. artikel 5 i forordning (EF) nr. 1831/2003, er opfyldt. Anvendelsen af præparatet bør derfor godkendes som fastlagt i bilaget til nærværende forordning. |
| --- | --- |

(6)

Vurderingen af præparatet endo-1,4-beta-xylanase (EC 3.2.1.8) produceret af Bacillus subtilis (LMG-S 15136) viser, at betingelserne for godkendelse, jf. artikel 5 i forordning (EF) nr. 1831/2003, er opfyldt. Anvendelsen af præparatet bør derfor godkendes som fastlagt i bilaget til nærværende forordning.

| (7) | Forordning (EF) nr. 1259/2004, (EF) nr. 1206/2005 og (EF) nr. 322/2009 bør ændres i overensstemmelse hermed. Forordning (EF) nr. 516/2007 bør ophæves. |
| --- | --- |

(7)

Forordning (EF) nr. 1259/2004, (EF) nr. 1206/2005 og (EF) nr. 322/2009 bør ændres i overensstemmelse hermed. Forordning (EF) nr. 516/2007 bør ophæves.

| (8) | Da der ikke er sikkerhedshensyn, som kræver øjeblikkelig anvendelse af ændringerne i betingelserne for godkendelsen, bør der indrømmes en overgangsperiode, så berørte parter kan forberede sig på at opfylde de nye krav i godkendelsen. |
| --- | --- |

(8)

Da der ikke er sikkerhedshensyn, som kræver øjeblikkelig anvendelse af ændringerne i betingelserne for godkendelsen, bør der indrømmes en overgangsperiode, så berørte parter kan forberede sig på at opfylde de nye krav i godkendelsen.

| (9) | Foranstaltningerne i denne forordning er i overensstemmelse med udtalelse fra Den Stående Komité for Planter, Dyr, Fødevarer og Foder — |
| --- | --- |

(9)

Foranstaltningerne i denne forordning er i overensstemmelse med udtalelse fra Den Stående Komité for Planter, Dyr, Fødevarer og Foder —

VEDTAGET DENNE FORORDNING:

Artikel 1

Godkendelse

Det i bilaget opførte præparat, der tilhører fodertilsætningsstofkategorien »zootekniske tilsætningsstoffer« og den funktionelle gruppe »fordøjelighedsfremmende stoffer«, godkendes som fodertilsætningsstof på de betingelser, der er fastsat i bilaget.

Artikel 2

Ændring af forordning (EF) nr. 1259/2004

Bilag VI til forordning (EF) nr. 1259/2004 udgår.

Artikel 3

Ændring af forordning (EF) nr. 1206/2005

I bilag I til forordning (EF) nr. 1206/2005 udgår punkt E 1606 endo-1,4-beta-xylanase (EC 3.2.1.8).

Artikel 4

Ændring af forordning (EF) nr. 322/2009

Bilag I til forordning (EF) nr. 322/2009 udgår.

Artikel 5

Ophævelse

Forordning (EF) nr. 516/2007 ophæves.

Artikel 6

Overgangsforanstaltninger

Det i bilaget opførte præparat samt foder, der indeholder dette præparat, og som er produceret og mærket før den 28. august 2017 i overensstemmelse med de regler, der finder anvendelse før den 28. februar 2017, kan fortsat markedsføres og anvendes, indtil de eksisterende lagre er opbrugt.

Artikel 7

Ikrafttræden

Denne forordning træder i kraft på tyvendedagen efter offentliggørelsen i Den Europæiske Unions Tidende.

Den Europæiske Unions Tidende

Denne forordning er bindende i alle enkeltheder og gælder umiddelbart i hver medlemsstat.

Udfærdiget i Bruxelles, den 7. februar 2017.

På Kommissionens vegne

Jean-Claude JUNCKER

Formand

---

(1)  
  EUT L 268 af 18.10.2003, s. 29.

1

(2)  Rådets direktiv 70/524/EØF af 23. november 1970 om tilsætningsstoffer til foderstoffer (EFT L 270 af 14.12.1970, s. 1).

2

(3)  Kommissionens forordning (EF) nr. 1259/2004 af 8. juli 2004 om permanent godkendelse af visse allerede tilladte tilsætningsstoffer til foderstoffer (EUT L 239 af 9.7.2004, s. 8).

3

(4)  Kommissionens forordning (EF) nr. 1206/2005 af 27. juli 2005 om permanent godkendelse af visse fodertilsætningsstoffer (EUT L 197 af 28.7.2005, s. 12).

4

(5)  Kommissionens forordning (EF) nr. 516/2007 af 10. maj 2007 om permanent godkendelse af et fodertilsætningsstof (EUT L 122 af 11.5.2007, s. 22).

5

(6)  Kommissionens forordning (EF) nr. 322/2009 af 20. april 2009 om permanente godkendelser af visse fodertilsætningsstoffer (EUT L 101 af 21.4.2009, s. 9).

6

(7)  Kommissionens forordning (EF) nr. 242/2007 af 6. marts 2007 om godkendelse af endo-1,4-beta-xylanase EC 3.2.1.8 (Belfeed B1100MP og Belfeed B1100ML) som fodertilsætningsstof (EUT L 73 af 13.3.2007, s. 1).

7

(8)  
  EFSA Journal 2016: 14(9):4562

8

EFSA Journal

---

BILAG

| Tilsætningsstoffets identifikationsnummer | Navn på indehaveren af godkendelsen | Tilsætningsstof | Sammensætning, kemisk betegnelse, beskrivelse, analysemetode | Dyreart eller -kategori | Maksimumsalder | Minimumsindhold | Maksimumsindhold | Andre bestemmelser | Godkendelse gyldig til |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Antal enheder aktivstof/kg fuldfoder med et vandindhold på 12 % |
| Kategori: zootekniske tilsætningsstoffer. Funktionel gruppe: fordøjelighedsfremmende stoffer. |
| 4a1606i | Beldem, afdeling af Puratos NV. | Endo-1,4-beta-xylanase EC 3.2.1.8 | Tilsætningsstoffets sammensætning

  Præparat af endo-1,4-beta-xylanase (EC 3.2.1.8) produceret af Bacillus subtilis LMG-S 15136 med en aktivitet på mindst 400 IU/g (1)

  Flydende og fast form. | Fjerkræ | — | 10 IE | — | 1. | I brugsvejledningen for tilsætningsstoffet og forblandingen angives oplagringsbetingelserne og pelleteringsstabilitet. |

Tilsætningsstoffets identifikationsnummer

Navn på indehaveren af godkendelsen

Tilsætningsstof

Sammensætning, kemisk betegnelse, beskrivelse, analysemetode

Dyreart eller -kategori

Maksimumsalder

Minimumsindhold

Maksimumsindhold

Andre bestemmelser

Godkendelse gyldig til

Antal enheder aktivstof/kg fuldfoder med et vandindhold på 12 %

Kategori: zootekniske tilsætningsstoffer. Funktionel gruppe: fordøjelighedsfremmende stoffer.

4a1606i

Beldem, afdeling af Puratos NV.

Endo-1,4-beta-xylanase EC 3.2.1.8

Tilsætningsstoffets sammensætning

Præparat af endo-1,4-beta-xylanase (EC 3.2.1.8) produceret af Bacillus subtilis LMG-S 15136 med en aktivitet på mindst 400 IU/g (1)

Flydende og fast form.

Fjerkræ

—

10 IE

—

1.

I brugsvejledningen for tilsætningsstoffet og forblandingen angives oplagringsbetingelserne og pelleteringsstabilitet.

| 2. | Til (fravænnede) smågrise på op til ca. 35 kg. |
| --- | --- |

2.

Til (fravænnede) smågrise på op til ca. 35 kg.

| 3. | Til brugerne af tilsætningsstoffet og forblandingerne skal foderstofvirksomhedslederne iværksætte driftsprocedurer og administrative foranstaltninger med henblik på at imødegå risici ved anvendelse. I tilfælde, hvor risiciene ikke kan reduceres til et acceptabelt niveau ved hjælp af disse procedurer og foranstaltninger, må tilsætningsstoffet og forblandingerne kun anvendes med de fornødne personlige værnemidler, herunder åndedrætsværn. |
| --- | --- |

3.

Til brugerne af tilsætningsstoffet og forblandingerne skal foderstofvirksomhedslederne iværksætte driftsprocedurer og administrative foranstaltninger med henblik på at imødegå risici ved anvendelse. I tilfælde, hvor risiciene ikke kan reduceres til et acceptabelt niveau ved hjælp af disse procedurer og foranstaltninger, må tilsætningsstoffet og forblandingerne kun anvendes med de fornødne personlige værnemidler, herunder åndedrætsværn.

28. februar 2027

Aktivstoffets karakteristika

Endo-1,4-beta-xylanase (EC 3.2.1.8) produceret af Bacillus subtilis LMG-S 15136

Fravænnede smågrise

—

10 IE

—

Analysemetode
   (2)

Til kvantificering af xylanases aktion i fodertilsætningsstoffet:

| — | Kolorimetri med måling af reducerende sukker frigivet ved xylanases aktion på birke-xylansubstrat ved forekomst af 3,5-dinitrosalicylsyre (DNS). |
| --- | --- |

—

Kolorimetri med måling af reducerende sukker frigivet ved xylanases aktion på birke-xylansubstrat ved forekomst af 3,5-dinitrosalicylsyre (DNS).

Til kvantificering af xylanases aktivitet i forblandinger og foderstoffer:

| — | kolorimetri med måling af det vandopløselige farvestof, der frigives ved hjælp af xylanase fra hvede-arabinoxylansubstrater tværbundet med azurin |
| --- | --- |

—

kolorimetri med måling af det vandopløselige farvestof, der frigives ved hjælp af xylanase fra hvede-arabinoxylansubstrater tværbundet med azurin

Slagtesvin

—

10 IE

—

---

(1)  1 IE svarer til den mængde enzym, der frigiver 1 mikromol reducerende sukker (xyloseækvivalenter) fra birke-xylan pr. minut ved pH 4,5 og 30 °C.

(2)  Nærmere oplysninger om analysemetoderne findes på referencelaboratoriets hjemmeside: https://ec.europa.eu/jrc/en/eurl/feed-additives/evaluation-reports.

---

| 8.2.2017 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | L 33/27 |
| --- | --- | --- | --- |

8.2.2017

DA

Den Europæiske Unions Tidende

L 33/27

---

KOMMISSIONENS FORORDNING (EU) 2017/212

af 7. februar 2017

om udpegelse af EU-referencelaboratoriet for fåre- og gedepest, om fastsættelse af yderligere ansvarsområder og opgaver for dette laboratorium og om ændring af bilag VII til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 882/2004

(EØS-relevant tekst)

EUROPA-KOMMISSIONEN HAR —

under henvisning til traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde,

under henvisning til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 882/2004 af 29. april 2004 om offentlig kontrol med henblik på verifikation af, at foderstof- og fødevarelovgivningen samt dyresundheds- og dyrevelfærdsbestemmelserne overholdes (1), særlig artikel 32, stk. 5 og 6, og

ud fra følgende betragtninger:

| (1) | I forordning (EF) nr. 882/2004 fastsættes de generelle opgaver for og krav til EU-referencelaboratorier for foderstoffer og fødevarer samt dyresundhed. EU-referencelaboratorierne for dyresundhed og levende dyr er opført på en liste i del II i bilag VII til nævnte forordning. |
| --- | --- |

(1)

I forordning (EF) nr. 882/2004 fastsættes de generelle opgaver for og krav til EU-referencelaboratorier for foderstoffer og fødevarer samt dyresundhed. EU-referencelaboratorierne for dyresundhed og levende dyr er opført på en liste i del II i bilag VII til nævnte forordning.

| (2) | Der er endnu ikke noget EU-referencelaboratorium for fåre- og gedepest. EU-referencelaboratorierne bør omfatte alle områder inden for foderstof- og fødevarelovgivning samt dyresundhed, hvor der er behov for præcise analyse- og diagnoseresultater. Udbruddene af fåre- og gedepest nødvendiggør præcise analyse- og diagnoseresultater. |
| --- | --- |

(2)

Der er endnu ikke noget EU-referencelaboratorium for fåre- og gedepest. EU-referencelaboratorierne bør omfatte alle områder inden for foderstof- og fødevarelovgivning samt dyresundhed, hvor der er behov for præcise analyse- og diagnoseresultater. Udbruddene af fåre- og gedepest nødvendiggør præcise analyse- og diagnoseresultater.

| (3) | Den 30. juni 2016 offentliggjorde Kommissionen en indkaldelse af ansøgninger med henblik på at udvælge og udpege et EU-referencelaboratorium for fåre- og gedepest. Det udvalgte laboratorium, »Centre de coopération internationale en recherche agronomique pour le développement (CIRAD)«, bør udpeges til EU-referencelaboratorium for fåre- og gedepest. |
| --- | --- |

(3)

Den 30. juni 2016 offentliggjorde Kommissionen en indkaldelse af ansøgninger med henblik på at udvælge og udpege et EU-referencelaboratorium for fåre- og gedepest. Det udvalgte laboratorium, »Centre de coopération internationale en recherche agronomique pour le développement (CIRAD)«, bør udpeges til EU-referencelaboratorium for fåre- og gedepest.

| (4) | Ud over de generelle funktioner og pligter, der er fastsat ved artikel 32, stk. 2, i forordning (EF) nr. 882/2004, bør det udvalgte laboratorium tildeles visse særlige opgaver og ansvarsområder. Disse vedrører navnlig kontakt mellem medlemsstaternes nationale referencelaboratorier med henblik på at støtte dem i deres aktiviteter og levere optimale metoder til diagnosticering af fåre- og gedepest. |
| --- | --- |

(4)

Ud over de generelle funktioner og pligter, der er fastsat ved artikel 32, stk. 2, i forordning (EF) nr. 882/2004, bør det udvalgte laboratorium tildeles visse særlige opgaver og ansvarsområder. Disse vedrører navnlig kontakt mellem medlemsstaternes nationale referencelaboratorier med henblik på at støtte dem i deres aktiviteter og levere optimale metoder til diagnosticering af fåre- og gedepest.

| (5) | Del II i bilag VII til forordning (EF) nr. 882/2004 bør derfor ændres. |
| --- | --- |

(5)

Del II i bilag VII til forordning (EF) nr. 882/2004 bør derfor ændres.

| (6) | Foranstaltningerne i denne forordning er i overensstemmelse med udtalelse fra Den Stående Komité for Planter, Dyr, Fødevarer og Foder — |
| --- | --- |

(6)

Foranstaltningerne i denne forordning er i overensstemmelse med udtalelse fra Den Stående Komité for Planter, Dyr, Fødevarer og Foder —

VEDTAGET DENNE FORORDNING:

Artikel 1

Centre de coopération internationale en recherche agronomique pour le développement (CIRAD), Montpellier, Frankrig, udpeges hermed til EU-referencelaboratorium for fåre- og gedepest.

De yderligere ansvarsområder og opgaver, som laboratoriet tildeles, er fastsat i bilaget.

Artikel 2

I del II i bilag VII til forordning (EF) nr. 882/2004 indsættes følgende som punkt 20:

| »20. | EU-referencelaboratorium for fåre- og gedepest





  Centre de coopération internationale en recherche agronomique pour le développement (CIRAD) |
| --- | --- |
| TA A-15/G |
| Campus International de Baillarguet |
| 34398 Montpellier Cedex |
| Frankrig«. |

»20.

Centre de coopération internationale en recherche agronomique pour le développement (CIRAD)

TA A-15/G

Campus International de Baillarguet

34398 Montpellier Cedex

Frankrig«.

Artikel 3

Denne forordning træder i kraft på tyvendedagen efter offentliggørelsen i Den Europæiske Unions Tidende.

Denne forordning er bindende i alle enkeltheder og gælder umiddelbart i hver medlemsstat.

Udfærdiget i Bruxelles, den 7. februar 2017.

På Kommissionens vegne

Jean-Claude JUNCKER

Formand

---

(1)  
  EUT L 165 af 30.4.2004, s. 1.

1

---

BILAG

Ansvarsområder og opgaver for EU-referencelaboratoriet for fåre- og gedepest

Ud over de generelle funktioner og pligter, som EU-referencelaboratorier i dyresundhedssektoren har, jf. artikel 32, stk. 2, i forordning (EF) nr. 882/2004, har EU-referencelaboratoriet for fåre- og gedepest følgende ansvarsområder og opgaver:

| 1. | Sikring af kontakt mellem medlemsstaternes nationale laboratorier og levering af optimale metoder til diagnosticering af fåre- og gedepest, navnlig ved:






  a) | at typebestemme og foretage en fuldstændig antigen og genomisk karakteristik og en fylogenetisk analyse (slægtskab med andre stammer af samme virus) af virus samt opbevare stammer af fåre- og gedepest for at facilitere diagnosticeringstjenester i Unionen og, når det er relevant og nødvendigt, f.eks. med henblik på epidemiologisk opfølgning eller diagnoseverifikation |
| --- | --- | --- |

1.

Sikring af kontakt mellem medlemsstaternes nationale laboratorier og levering af optimale metoder til diagnosticering af fåre- og gedepest, navnlig ved:

a)

at typebestemme og foretage en fuldstændig antigen og genomisk karakteristik og en fylogenetisk analyse (slægtskab med andre stammer af samme virus) af virus samt opbevare stammer af fåre- og gedepest for at facilitere diagnosticeringstjenester i Unionen og, når det er relevant og nødvendigt, f.eks. med henblik på epidemiologisk opfølgning eller diagnoseverifikation

| b) | at opbygge og vedligeholde en opdateret samling af stammer og isolater af fåre- og gedepest-virus og bestemte sera og andre reagenser mod sygdommen, når eller hvis de er tilgængelige |
| --- | --- |

b)

at opbygge og vedligeholde en opdateret samling af stammer og isolater af fåre- og gedepest-virus og bestemte sera og andre reagenser mod sygdommen, når eller hvis de er tilgængelige

| c) | at harmonisere diagnosticeringen og sikre en høj testkvalitet i Unionen ved at tilrettelægge og gennemføre periodiske sammenlignende forsøg laboratorier imellem samt øvelser i ekstern kvalitetssikring med hensyn til diagnosticering af den pågældende sygdom på EU-niveau og ved regelmæssigt at fremsende resultaterne af sådanne forsøg til Kommissionen, medlemsstaterne og de berørte nationale laboratorier |
| --- | --- |

c)

at harmonisere diagnosticeringen og sikre en høj testkvalitet i Unionen ved at tilrettelægge og gennemføre periodiske sammenlignende forsøg laboratorier imellem samt øvelser i ekstern kvalitetssikring med hensyn til diagnosticering af den pågældende sygdom på EU-niveau og ved regelmæssigt at fremsende resultaterne af sådanne forsøg til Kommissionen, medlemsstaterne og de berørte nationale laboratorier

| d) | at opretholde en ekspertise vedrørende den pågældende sygdom med henblik på hurtig differentialdiagnosticering, navnlig i forbindelse med andre relevante virussygdomme |
| --- | --- |

d)

at opretholde en ekspertise vedrørende den pågældende sygdom med henblik på hurtig differentialdiagnosticering, navnlig i forbindelse med andre relevante virussygdomme

| e) | at udføre forskning med det formål at udvikle bedre metoder til sygdomsbekæmpelse i samarbejde med de nationale laboratorier, der er udpeget for den pågældende sygdom, og som aftalt med Kommissionen |
| --- | --- |

e)

at udføre forskning med det formål at udvikle bedre metoder til sygdomsbekæmpelse i samarbejde med de nationale laboratorier, der er udpeget for den pågældende sygdom, og som aftalt med Kommissionen

| f) | at rådgive Kommissionen vedrørende videnskabelige aspekter af fåre- og gedepest og navnlig vedrørende udvælgelse og anvendelse af vaccinestammer af fåre- og gedepest-virus. |
| --- | --- |

f)

at rådgive Kommissionen vedrørende videnskabelige aspekter af fåre- og gedepest og navnlig vedrørende udvælgelse og anvendelse af vaccinestammer af fåre- og gedepest-virus.

| 2. | Støtte til medlemsstaternes nationale laboratorier, der er udpeget til at diagnosticere fåre- og gedepest, i deres aktiviteter, navnlig ved:






  a) | at opbevare og levere standardsera og andre referencereagenser, så som virus, inaktiverede antigener og cellelinjer til nævnte laboratorier med henblik på standardisering af de diagnostiske test og de reagenser, som hver medlemsstat anvender, når det er påkrævet at identificere agensen og/eller anvende serologiske test |
| --- | --- | --- |

2.

Støtte til medlemsstaternes nationale laboratorier, der er udpeget til at diagnosticere fåre- og gedepest, i deres aktiviteter, navnlig ved:

a)

at opbevare og levere standardsera og andre referencereagenser, så som virus, inaktiverede antigener og cellelinjer til nævnte laboratorier med henblik på standardisering af de diagnostiske test og de reagenser, som hver medlemsstat anvender, når det er påkrævet at identificere agensen og/eller anvende serologiske test

| b) | at bistå aktivt ved diagnosticeringen af sygdomme i forbindelse med mistanke om og bekræftelse af udbrud i medlemsstaterne ved at modtage isolater af fåre- og gedepest med henblik på diagnosticeringsbekræftelse og viruskarakteristik samt bidrage til epidemiologiske undersøgelser og studier og straks at meddele Kommissionen, medlemsstaterne og de berørte nationale laboratorier resultaterne af disse aktiviteter. |
| --- | --- |

b)

at bistå aktivt ved diagnosticeringen af sygdomme i forbindelse med mistanke om og bekræftelse af udbrud i medlemsstaterne ved at modtage isolater af fåre- og gedepest med henblik på diagnosticeringsbekræftelse og viruskarakteristik samt bidrage til epidemiologiske undersøgelser og studier og straks at meddele Kommissionen, medlemsstaterne og de berørte nationale laboratorier resultaterne af disse aktiviteter.

| 3. | Formidling af oplysninger og gennemførelse af videreuddannelse, navnlig ved:






  a) | at facilitere tilvejebringelse af uddannelse, efteruddannelseskurser og workshops til fordel for nationale laboratorier, der er udpeget til at diagnosticere fåre- og gedepest, og af eksperter i laboratoriediagnoser med henblik på at harmonisere diagnosemetoderne for denne sygdom i hele Unionen |
| --- | --- | --- |

3.

Formidling af oplysninger og gennemførelse af videreuddannelse, navnlig ved:

a)

at facilitere tilvejebringelse af uddannelse, efteruddannelseskurser og workshops til fordel for nationale laboratorier, der er udpeget til at diagnosticere fåre- og gedepest, og af eksperter i laboratoriediagnoser med henblik på at harmonisere diagnosemetoderne for denne sygdom i hele Unionen

| b) | at deltage i internationale fora vedrørende navnlig standardisering af analysemetoderne for denne sygdom og gennemførelse heraf |
| --- | --- |

b)

at deltage i internationale fora vedrørende navnlig standardisering af analysemetoderne for denne sygdom og gennemførelse heraf

| c) | at samarbejde med de relevante kompetente laboratorier i tredjelande, hvor denne sygdom er udbredt, med hensyn til diagnosemetoder for sygdomme forårsaget af fåre- og gedepest |
| --- | --- |

c)

at samarbejde med de relevante kompetente laboratorier i tredjelande, hvor denne sygdom er udbredt, med hensyn til diagnosemetoder for sygdomme forårsaget af fåre- og gedepest

| d) | at revidere de relevante anbefalinger for testning, jf. Verdensorganisationen for Dyresundheds (OIE's) Terrestrial Animal Health Code og Manual of diagnostic tests and vaccines for terrestrial animals, ved det årlige møde for nationale referencelaboratorier, der er udpeget til at diagnosticere fåre- og gedepest |
| --- | --- |

d)

at revidere de relevante anbefalinger for testning, jf. Verdensorganisationen for Dyresundheds (OIE's) Terrestrial Animal Health Code og Manual of diagnostic tests and vaccines for terrestrial animals, ved det årlige møde for nationale referencelaboratorier, der er udpeget til at diagnosticere fåre- og gedepest

| e) | at bistå Kommissionen ved revisionen af OIE's anbefalinger i Terrestrial Animal Health Code og Manual of Diagnostic Tests and Vaccines for Terrestrial Animals |
| --- | --- |

e)

at bistå Kommissionen ved revisionen af OIE's anbefalinger i Terrestrial Animal Health Code og Manual of Diagnostic Tests and Vaccines for Terrestrial Animals

| f) | at holde sig ajour med den epidemiologiske udvikling af fåre- og gedepest. |
| --- | --- |

f)

at holde sig ajour med den epidemiologiske udvikling af fåre- og gedepest.

---

| 8.2.2017 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | L 33/31 |
| --- | --- | --- | --- |

8.2.2017

DA

Den Europæiske Unions Tidende

L 33/31

---

KOMMISSIONENS GENNEMFØRELSESFORORDNING (EU) 2017/213

af 7. februar 2017

om faste importværdier med henblik på fastsættelse af indgangsprisen for visse frugter og grøntsager

EUROPA-KOMMISSIONEN HAR —

under henvisning til traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde,

under henvisning til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 1308/2013 af 17. december 2013 om en fælles markedsordning for landbrugsprodukter og om ophævelse af Rådets forordning (EØF) nr. 922/72, (EØF) nr. 234/79, (EF) nr. 1037/2001 og (EF) nr. 1234/2007 (1),

under henvisning til Kommissionens gennemførelsesforordning (EU) nr. 543/2011 af 7. juni 2011 om nærmere bestemmelser for anvendelsen af Rådets forordning (EF) nr. 1234/2007 for så vidt angår frugt og grøntsager og forarbejdede frugter og grøntsager (2), særlig artikel 136, stk. 1, og

ud fra følgende betragtninger:

| (1) | Ved gennemførelsesforordning (EU) nr. 543/2011 fastsættes der på basis af resultatet af de multilaterale handelsforhandlinger under Uruguayrunden kriterier for Kommissionens fastsættelse af faste importværdier for tredjelande for de produkter og perioder, der er anført i del A i bilag XVI til nævnte forordning. |
| --- | --- |

(1)

Ved gennemførelsesforordning (EU) nr. 543/2011 fastsættes der på basis af resultatet af de multilaterale handelsforhandlinger under Uruguayrunden kriterier for Kommissionens fastsættelse af faste importværdier for tredjelande for de produkter og perioder, der er anført i del A i bilag XVI til nævnte forordning.

| (2) | Der beregnes hver arbejdsdag en fast importværdi i henhold til artikel 136, stk. 1, i gennemførelsesforordning (EU) nr. 543/2011 under hensyntagen til varierende daglige data. Derfor bør nærværende forordning træde i kraft på dagen for offentliggørelsen i Den Europæiske Unions Tidende — |
| --- | --- |

(2)

Der beregnes hver arbejdsdag en fast importværdi i henhold til artikel 136, stk. 1, i gennemførelsesforordning (EU) nr. 543/2011 under hensyntagen til varierende daglige data. Derfor bør nærværende forordning træde i kraft på dagen for offentliggørelsen i Den Europæiske Unions Tidende —

VEDTAGET DENNE FORORDNING:

Artikel 1

De faste importværdier som omhandlet i artikel 136 i gennemførelsesforordning (EU) nr. 543/2011 fastsættes i bilaget til nærværende forordning.

Artikel 2

Denne forordning træder i kraft på dagen for offentliggørelsen i Den Europæiske Unions Tidende.

Denne forordning er bindende i alle enkeltheder og gælder umiddelbart i hver medlemsstat.

Udfærdiget i Bruxelles, den 7. februar 2017.

På Kommissionens vegne

For formanden

Jerzy PLEWA

Generaldirektør

Generaldirektoratet for Landbrug og Udvikling af Landdistrikter

---

(1)  
  EUT L 347 af 20.12.2013, s. 671.

1

(2)  
  EUT L 157 af 15.6.2011, s. 1.

2

---

BILAG

Faste importværdier med henblik på fastsættelse af indgangsprisen for visse frugter og grøntsager

| (EUR/100 kg) |
| --- |
| KN-kode | Tredjelandskode (1) | Fast importværdi |
| 0702 00 00 | MA | 125,6 |
| TN | 311,6 |
| TR | 151,5 |
| ZZ | 196,2 |
| 0707 00 05 | MA | 81,3 |
| TR | 187,9 |
| ZZ | 134,6 |
| 0709 91 00 | EG | 181,2 |
| ZZ | 181,2 |
| 0709 93 10 | MA | 109,8 |
| TR | 223,6 |
| ZZ | 166,7 |
| 0805 10 22 , 0805 10 24 , 0805 10 28 | EG | 40,2 |
| IL | 80,7 |
| MA | 48,4 |
| TN | 56,6 |
| TR | 77,1 |
| ZZ | 60,6 |
| 0805 21 10 , 0805 21 90 , 0805 29 00 | EG | 91,5 |
| IL | 133,7 |
| JM | 112,4 |
| MA | 89,6 |
| TR | 83,0 |
| ZZ | 102,0 |
| 0805 22 00 | IL | 88,5 |
| MA | 96,1 |
| ZZ | 92,3 |
| 0805 50 10 | EG | 85,5 |
| TR | 89,1 |
| ZZ | 87,3 |
| 0808 10 80 | CN | 139,4 |
| US | 205,0 |
| ZZ | 172,2 |
| 0808 30 90 | CL | 181,7 |
| CN | 112,8 |
| TR | 154,0 |
| ZA | 98,4 |
| ZZ | 136,7 |

(EUR/100 kg)

KN-kode

Tredjelandskode (1)

Fast importværdi

0702 00 00

MA

125,6

TN

311,6

TR

151,5

ZZ

196,2

0707 00 05

MA

81,3

TR

187,9

ZZ

134,6

0709 91 00

EG

181,2

ZZ

181,2

0709 93 10

MA

109,8

TR

223,6

ZZ

166,7

0805 10 22 , 0805 10 24 , 0805 10 28

EG

40,2

IL

80,7

MA

48,4

TN

56,6

TR

77,1

ZZ

60,6

0805 21 10 , 0805 21 90 , 0805 29 00

EG

91,5

IL

133,7

JM

112,4

MA

89,6

TR

83,0

ZZ

102,0

0805 22 00

IL

88,5

MA

96,1

ZZ

92,3

0805 50 10

EG

85,5

TR

89,1

ZZ

87,3

0808 10 80

CN

139,4

US

205,0

ZZ

172,2

0808 30 90

CL

181,7

CN

112,8

TR

154,0

ZA

98,4

ZZ

136,7

---

(1)  Landefortegnelse fastsat ved Kommissionens forordning (EU) nr. 1106/2012 af 27. november 2012 om gennemførelse af Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 471/2009 om fællesskabsstatistikker over varehandelen med tredjelande for så vidt angår ajourføring af den statistiske lande- og områdefortegnelse (EUT L 328 af 28.11.2012, s. 7). Koden »ZZ« = »anden oprindelse«.

---