# Europeiska unionens L 29/2017

| | ISSN 1977-0820 |
| --- | --- |
| Europeiska unionens
  officiella tidning | L 29 |
| | |
| Svensk utgåva | Lagstiftning | 60 årgången3 februari 2017 |

ISSN 1977-0820

Europeiska unionens

officiella tidning

L 29

Svensk utgåva

Lagstiftning

60 årgången3 februari 2017

---

| Innehållsförteckning | | II   Icke-lagstiftningsakter | Sida |
| --- | --- | --- | --- |
| | | FÖRORDNINGAR |
| | * | Kommissionens delegerade förordning (EU) 2017/180 av den 24 oktober 2016 om komplettering av Europaparlamentets och rådets direktiv 2013/36/EU med avseende på tekniska tillsynsstandarder för bedömningsstandarder avseende riktmärkning av portföljer och förfaranden för utbyte av bedömningar (
  1
  ) | 1 |
| | * | Kommissionens genomförandeförordning (EU) 2017/181 av den 27 januari 2017 om klassificering av vissa varor i Kombinerade nomenklaturen | 10 |
| | * | Kommissionens genomförandeförordning (EU) 2017/182 av den 27 januari 2017 om klassificering av vissa varor i Kombinerade nomenklaturen | 13 |
| | * | Kommissionens genomförandeförordning (EU) 2017/183 av den 27 januari 2017 om klassificering av vissa varor i Kombinerade nomenklaturen | 16 |
| | * | Kommissionens genomförandeförordning (EU) 2017/184 av den 1 februari 2017 om ändring av rådets förordning (EG) nr 1210/2003 om vissa specifika begränsningar av de ekonomiska och finansiella förbindelserna med Irak | 19 |
| | * | Kommissionens förordning (EU) 2017/185 av den 2 februari 2017 om fastställande av övergångsbestämmelser för tillämpningen av vissa bestämmelser i Europaparlamentets och rådets förordningar (EG) nr 853/2004 och (EG) nr 854/2004 (
  1
  ) | 21 |
| | * | Kommissionens genomförandeförordning (EU) 2017/186 av den 2 februari 2017 om fastställande av särskilda villkor för införsel till unionen av sändningar från vissa tredjeländer på grund av mikrobiologisk kontaminering och om ändring av förordning (EG) nr 669/2009 (
  1
  ) | 24 |
| | * | Kommissionens genomförandeförordning (EU) 2017/187 av den 2 februari 2017 om godkännande av ett preparat av Bacillus subtilis (DSM 28343) som fodertillsats för slaktkycklingar (innehavare av godkännandet: Lactosan GmbH & Co. KG) (
  1
  ) | 35 |
| | | Kommissionens genomförandeförordning (EU) 2017/188 av den 2 februari 2017 om fastställande av schablonimportvärden för bestämning av ingångspriset för vissa frukter och grönsaker | 38 |
| | | BESLUT |
| | * | Rådets beslut (EU) 2017/189 av den 16 januari 2017 om de ståndpunkter som ska intas på Europeiska unionens vägnar i den underkommitté för sanitära och fytosanitära frågor, den underkommitté för handel och hållbar utveckling, den underkommitté för tullfrågor och den underkommitté för geografiska beteckningar som inrättats enligt associeringsavtalet mellan Europeiska unionen och Europeiska atomenergigemenskapen och deras medlemsstater, å ena sidan, och Ukraina, å andra sidan, vad gäller antagandet av dessa underkommittéers arbetsordningar | 40 |
| | * | Kommissionens beslut (EU) 2017/190 av den 1 februari 2017 om bemyndigande för Frankrike att avvika från vissa gemensamma säkerhetsregler för luftfarten i enlighet med artikel 14.6 i Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 216/2008 vad gäller installeringen av komponenter
  [delgivet med nr C(2017) 458] | 61 |
| | * | Kommissionens genomförandebeslut (EU) 2017/191 av den 1 februari 2017 om ändring av beslut 2010/166/EU för att införa ny teknik och nya frekvensband för mobila kommunikationstjänster på fartyg i Europeiska unionen
  [delgivet med nr C(2017) 450]

   (
  1
  ) | 63 |

Innehållsförteckning

II   Icke-lagstiftningsakter

Sida

FÖRORDNINGAR

*

Kommissionens delegerade förordning (EU) 2017/180 av den 24 oktober 2016 om komplettering av Europaparlamentets och rådets direktiv 2013/36/EU med avseende på tekniska tillsynsstandarder för bedömningsstandarder avseende riktmärkning av portföljer och förfaranden för utbyte av bedömningar (
  1
  )

1

1

*

Kommissionens genomförandeförordning (EU) 2017/181 av den 27 januari 2017 om klassificering av vissa varor i Kombinerade nomenklaturen

10

*

Kommissionens genomförandeförordning (EU) 2017/182 av den 27 januari 2017 om klassificering av vissa varor i Kombinerade nomenklaturen

13

*

Kommissionens genomförandeförordning (EU) 2017/183 av den 27 januari 2017 om klassificering av vissa varor i Kombinerade nomenklaturen

16

*

Kommissionens genomförandeförordning (EU) 2017/184 av den 1 februari 2017 om ändring av rådets förordning (EG) nr 1210/2003 om vissa specifika begränsningar av de ekonomiska och finansiella förbindelserna med Irak

19

*

Kommissionens förordning (EU) 2017/185 av den 2 februari 2017 om fastställande av övergångsbestämmelser för tillämpningen av vissa bestämmelser i Europaparlamentets och rådets förordningar (EG) nr 853/2004 och (EG) nr 854/2004 (
  1
  )

1

21

*

Kommissionens genomförandeförordning (EU) 2017/186 av den 2 februari 2017 om fastställande av särskilda villkor för införsel till unionen av sändningar från vissa tredjeländer på grund av mikrobiologisk kontaminering och om ändring av förordning (EG) nr 669/2009 (
  1
  )

1

24

*

Kommissionens genomförandeförordning (EU) 2017/187 av den 2 februari 2017 om godkännande av ett preparat av Bacillus subtilis (DSM 28343) som fodertillsats för slaktkycklingar (innehavare av godkännandet: Lactosan GmbH & Co. KG) (
  1
  )

Bacillus subtilis

1

35

Kommissionens genomförandeförordning (EU) 2017/188 av den 2 februari 2017 om fastställande av schablonimportvärden för bestämning av ingångspriset för vissa frukter och grönsaker

38

BESLUT

*

Rådets beslut (EU) 2017/189 av den 16 januari 2017 om de ståndpunkter som ska intas på Europeiska unionens vägnar i den underkommitté för sanitära och fytosanitära frågor, den underkommitté för handel och hållbar utveckling, den underkommitté för tullfrågor och den underkommitté för geografiska beteckningar som inrättats enligt associeringsavtalet mellan Europeiska unionen och Europeiska atomenergigemenskapen och deras medlemsstater, å ena sidan, och Ukraina, å andra sidan, vad gäller antagandet av dessa underkommittéers arbetsordningar

40

*

Kommissionens beslut (EU) 2017/190 av den 1 februari 2017 om bemyndigande för Frankrike att avvika från vissa gemensamma säkerhetsregler för luftfarten i enlighet med artikel 14.6 i Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 216/2008 vad gäller installeringen av komponenter
  [delgivet med nr C(2017) 458]

[delgivet med nr C(2017) 458]

61

*

Kommissionens genomförandebeslut (EU) 2017/191 av den 1 februari 2017 om ändring av beslut 2010/166/EU för att införa ny teknik och nya frekvensband för mobila kommunikationstjänster på fartyg i Europeiska unionen
  [delgivet med nr C(2017) 450]

   (
  1
  )

[delgivet med nr C(2017) 450]

1

63

| | | Rättelser |
| --- | --- | --- |
| | * | Rättelse till rådets beslut (Gusp) 2016/2240 av den 12 december 2016 om ändring av beslut 2012/389/Gusp om Europeiska unionens uppdrag för regional maritim kapacitetsuppbyggnad på Afrikas horn (Eucap Nestor) ( EUT L 337, 13.12.2016 ) | 69 |

Rättelser

*

Rättelse till rådets beslut (Gusp) 2016/2240 av den 12 december 2016 om ändring av beslut 2012/389/Gusp om Europeiska unionens uppdrag för regional maritim kapacitetsuppbyggnad på Afrikas horn (Eucap Nestor) ( EUT L 337, 13.12.2016 )

( EUT L 337, 13.12.2016 )

69

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Text av betydelse för EES. |

---

(1)   Text av betydelse för EES.

1

| SV | De rättsakter vilkas titlar är tryckta med fin stil är sådana rättsakter som har avseende på den löpande handläggningen av jordbrukspolitiska frågor. De har normalt en begränsad giltighetstid.
  Beträffande alla övriga rättsakter gäller att titlarna är tryckta med fetstil och föregås av en asterisk. |
| --- | --- |

SV

De rättsakter vilkas titlar är tryckta med fin stil är sådana rättsakter som har avseende på den löpande handläggningen av jordbrukspolitiska frågor. De har normalt en begränsad giltighetstid.

Beträffande alla övriga rättsakter gäller att titlarna är tryckta med fetstil och föregås av en asterisk.

---

II Icke-lagstiftningsakter

FÖRORDNINGAR

| 3.2.2017 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 29/1 |
| --- | --- | --- | --- |

3.2.2017

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 29/1

---

KOMMISSIONENS DELEGERADE FÖRORDNING (EU) 2017/180

av den 24 oktober 2016

om komplettering av Europaparlamentets och rådets direktiv 2013/36/EU med avseende på tekniska tillsynsstandarder för bedömningsstandarder avseende riktmärkning av portföljer och förfaranden för utbyte av bedömningar

(Text av betydelse för EES)

EUROPEISKA KOMMISSIONEN HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING

med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

med beaktande av Europaparlamentets och rådets direktiv 2013/36/EU av den 26 juni 2013 om behörighet att utöva verksamhet i kreditinstitut och om tillsyn av kreditinstitut och värdepappersföretag, om ändring av direktiv 2002/87/EG och om upphävande av direktiv 2006/48/EG och 2006/49/EG (1), särskilt artikel 78.7 tredje stycket, och

av följande skäl:

| (1) | Det är nödvändigt att fastställa standarder för de behöriga myndigheternas bedömning av de interna metoder som antagits av instituten för beräkning av kapitalbaskrav, och fastställa närmare regler för förfaranden för utbyte av dessa bedömningar mellan behöriga myndigheter med befogenhet att övervaka de olika beräkningar av riskvägda exponeringsbelopp eller kapitalbaskrav av institut som tillåts använda interna metoder för beräkning av dessa belopp eller kapitalbaskrav. |
| --- | --- |

(1)

Det är nödvändigt att fastställa standarder för de behöriga myndigheternas bedömning av de interna metoder som antagits av instituten för beräkning av kapitalbaskrav, och fastställa närmare regler för förfaranden för utbyte av dessa bedömningar mellan behöriga myndigheter med befogenhet att övervaka de olika beräkningar av riskvägda exponeringsbelopp eller kapitalbaskrav av institut som tillåts använda interna metoder för beräkning av dessa belopp eller kapitalbaskrav.

| (2) | Bedömningen av kvaliteten på institutens avancerade metoder möjliggör en jämförelse av interna modeller på unionsnivå, genom vilken Europeiska bankmyndigheten (EBA) bistår behöriga myndigheter med deras bedömning av potentiell underskattning av kapitalbaskraven. Reglerna för utbyte av bedömningar bör innehålla lämpliga bestämmelser om tidtabellen för utbyte av bedömningar med relevanta behöriga myndigheterna och EBA. |
| --- | --- |

(2)

Bedömningen av kvaliteten på institutens avancerade metoder möjliggör en jämförelse av interna modeller på unionsnivå, genom vilken Europeiska bankmyndigheten (EBA) bistår behöriga myndigheter med deras bedömning av potentiell underskattning av kapitalbaskraven. Reglerna för utbyte av bedömningar bör innehålla lämpliga bestämmelser om tidtabellen för utbyte av bedömningar med relevanta behöriga myndigheterna och EBA.

| (3) | Behöriga myndigheter som ansvarar för tillsyn av institut som ingår i en koncern som är föremål för gruppbaserad tillsyn har ett berättigat intresse i kvaliteten på de interna metoder som används av dessa institut, eftersom de bidrar till det ursprungliga gemensamma beslutet om godkännande av internmetoderna, i enlighet med artikel 20 i Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 575/2013 (2). Regler för utbyte av bedömningar i enlighet med artikel 78.3 i direktiv 2013/36/EU bör också ange hur det övergripande samarbetet och informationsutbytet inom kollegierna tillämpas, särskilt vad gäller riktmärkningen. |
| --- | --- |

(3)

Behöriga myndigheter som ansvarar för tillsyn av institut som ingår i en koncern som är föremål för gruppbaserad tillsyn har ett berättigat intresse i kvaliteten på de interna metoder som används av dessa institut, eftersom de bidrar till det ursprungliga gemensamma beslutet om godkännande av internmetoderna, i enlighet med artikel 20 i Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 575/2013 (2). Regler för utbyte av bedömningar i enlighet med artikel 78.3 i direktiv 2013/36/EU bör också ange hur det övergripande samarbetet och informationsutbytet inom kollegierna tillämpas, särskilt vad gäller riktmärkningen.

| (4) | För att säkerställa att de bedömningar som gjorts i enlighet med artikel 78.3 i direktiv 2013/36/EU delas på ett effektivt och praktiskt sätt bör behöriga myndigheter offentliggöra sin uppskattning av eller synpunkter på den potentiella underskattning av kapitalbaskrav som härrör från internmetoderna som används av instituten och resonemanget bakom de behöriga myndigheternas slutsatser. De behöriga myndigheternas faktiska eller planerade korrigerande åtgärder i enlighet med artikel 78.4 i direktivet är dessutom relevanta även för alla andra behöriga som ansvarar för tillsyn av institut som ingår i en koncern som är föremål för gruppbaserad tillsyn, eftersom de har berättigat intresse i kvaliteten på de interna metoder som används av dessa institut. De behöriga myndigheternas faktiska eller planerade korrigerande åtgärder bör också delges EBA i enlighet med artikel 107.1 i det direktivet, eftersom de är nödvändiga för att EBA ska kunna utföra sina uppgifter. |
| --- | --- |

(4)

För att säkerställa att de bedömningar som gjorts i enlighet med artikel 78.3 i direktiv 2013/36/EU delas på ett effektivt och praktiskt sätt bör behöriga myndigheter offentliggöra sin uppskattning av eller synpunkter på den potentiella underskattning av kapitalbaskrav som härrör från internmetoderna som används av instituten och resonemanget bakom de behöriga myndigheternas slutsatser. De behöriga myndigheternas faktiska eller planerade korrigerande åtgärder i enlighet med artikel 78.4 i direktivet är dessutom relevanta även för alla andra behöriga som ansvarar för tillsyn av institut som ingår i en koncern som är föremål för gruppbaserad tillsyn, eftersom de har berättigat intresse i kvaliteten på de interna metoder som används av dessa institut. De behöriga myndigheternas faktiska eller planerade korrigerande åtgärder bör också delges EBA i enlighet med artikel 107.1 i det direktivet, eftersom de är nödvändiga för att EBA ska kunna utföra sina uppgifter.

| (5) | EBA:s rapport för att bistå de behöriga myndigheterna i deras bedömning av de interna metodernas kvalitet är en hörnsten i riktmärkningsarbetet, eftersom den rapporten innehåller resultaten av jämförelsen av relevanta institut med sina motsvarigheter på EU-nivå. Därför bör informationen i EBA:s rapport utgöra grunden för hur behöriga myndigheter beslutar vilka företag och portföljer bör bedömas med ”särskild hänsyn” enligt artikel 78.3 första stycket i direktiv 2013/36/EU. |
| --- | --- |

(5)

EBA:s rapport för att bistå de behöriga myndigheterna i deras bedömning av de interna metodernas kvalitet är en hörnsten i riktmärkningsarbetet, eftersom den rapporten innehåller resultaten av jämförelsen av relevanta institut med sina motsvarigheter på EU-nivå. Därför bör informationen i EBA:s rapport utgöra grunden för hur behöriga myndigheter beslutar vilka företag och portföljer bör bedömas med ”särskild hänsyn” enligt artikel 78.3 första stycket i direktiv 2013/36/EU.

| (6) | Resultaten av bedömningen av kvaliteten på de interna metoderna beror på kvaliteten på de uppgifter som lämnas av relevanta institut enligt kommissionens genomförandeförordning (EU) 2016/2070 (3) som också måste vara konsekventa och jämförbara. De behöriga myndigheterna bör därför vara skyldiga att bekräfta att instituten korrekt tillämpar den genomförandeförordningen, särskilt när det gäller tillämpningen av möjligheten för instituten att avstå från att rapportera vissa enskilda portföljer. |
| --- | --- |

(6)

Resultaten av bedömningen av kvaliteten på de interna metoderna beror på kvaliteten på de uppgifter som lämnas av relevanta institut enligt kommissionens genomförandeförordning (EU) 2016/2070 (3) som också måste vara konsekventa och jämförbara. De behöriga myndigheterna bör därför vara skyldiga att bekräfta att instituten korrekt tillämpar den genomförandeförordningen, särskilt när det gäller tillämpningen av möjligheten för instituten att avstå från att rapportera vissa enskilda portföljer.

| (7) | Om behöriga myndigheter beräknar referensvärden på grundval av schablonmetoden ska en anpassning göras av de kapitalbaskrav för kreditrisk som härrör från tillämpningen av schablonmetoden, av försiktighetsskäl. Denna anpassning bör fastställas på den nivå som tillämpas för beräkningen av Basel I-golvet enligt artikel 500 i förordning (EU) nr 575/2013. |
| --- | --- |

(7)

Om behöriga myndigheter beräknar referensvärden på grundval av schablonmetoden ska en anpassning göras av de kapitalbaskrav för kreditrisk som härrör från tillämpningen av schablonmetoden, av försiktighetsskäl. Denna anpassning bör fastställas på den nivå som tillämpas för beräkningen av Basel I-golvet enligt artikel 500 i förordning (EU) nr 575/2013.

| (8) | Riktmärken som grundas på schablonmetoden anses för närvarande inte lämpliga att beräknas när det gäller marknadsrisk, eftersom de kan leda till snedvridning. På grund av större metodologiska skillnader i beräkningen av kapitalbaskrav enligt schablonmetoden och internmetoden, huvudsakligen på grund av kraftiga skillnader i aggregering eller diversifiering av enskilda positioner, skulle en jämförelse mellan de två mått på marknadsrisk för små portföljer inte ge en rimlig indikation på eventuell underskattning av kapitalbaskraven. Om beräkningar enligt schablonmetoden beaktas vid bedömningen av kreditriskmodeller ska deras användning endast vara avsedd som riktmärken för bedömningen, snarare än som golv. |
| --- | --- |

(8)

Riktmärken som grundas på schablonmetoden anses för närvarande inte lämpliga att beräknas när det gäller marknadsrisk, eftersom de kan leda till snedvridning. På grund av större metodologiska skillnader i beräkningen av kapitalbaskrav enligt schablonmetoden och internmetoden, huvudsakligen på grund av kraftiga skillnader i aggregering eller diversifiering av enskilda positioner, skulle en jämförelse mellan de två mått på marknadsrisk för små portföljer inte ge en rimlig indikation på eventuell underskattning av kapitalbaskraven. Om beräkningar enligt schablonmetoden beaktas vid bedömningen av kreditriskmodeller ska deras användning endast vara avsedd som riktmärken för bedömningen, snarare än som golv.

| (9) | Vid bedömningen av den övergripande kvaliteten på institutens schablonmetoder och den iakttagna variationsgraden i särskilda metoder ska de behöriga myndigheterna inte endast fokusera på resultat, utan bör inrikta sig på att fastställa de viktigaste orsakerna bakom variationerna och att dra slutsatser från de olika modeller som används. De behöriga myndigheterna bör därför vara skyldiga att beakta resultaten av de alternativa beräkningar för value-at-Risk (VaR) och stressjusterade Value-at-Risk-värden som grundar sig på resultattidsserier. |
| --- | --- |

(9)

Vid bedömningen av den övergripande kvaliteten på institutens schablonmetoder och den iakttagna variationsgraden i särskilda metoder ska de behöriga myndigheterna inte endast fokusera på resultat, utan bör inrikta sig på att fastställa de viktigaste orsakerna bakom variationerna och att dra slutsatser från de olika modeller som används. De behöriga myndigheterna bör därför vara skyldiga att beakta resultaten av de alternativa beräkningar för value-at-Risk (VaR) och stressjusterade Value-at-Risk-värden som grundar sig på resultattidsserier.

| (10) | Eftersom de behöriga myndigheterna har en grundläggande roll i att undersöka och bekräfta de interna metodernas kvalitet, utöver den information som rapporteras av institut i enlighet med genomförandeförordning (EU) 2016/2070 bör de behöriga myndigheterna använda de befogenheter de har enligt förordning (EU) nr 575/2013 för godkännande och översyn av de interna metoderna i förekommande syfte, genom att skaffa all ytterligare information som kan vara användbar för deras fortlöpande bedömning av de interna metodernas kvalitet. |
| --- | --- |

(10)

Eftersom de behöriga myndigheterna har en grundläggande roll i att undersöka och bekräfta de interna metodernas kvalitet, utöver den information som rapporteras av institut i enlighet med genomförandeförordning (EU) 2016/2070 bör de behöriga myndigheterna använda de befogenheter de har enligt förordning (EU) nr 575/2013 för godkännande och översyn av de interna metoderna i förekommande syfte, genom att skaffa all ytterligare information som kan vara användbar för deras fortlöpande bedömning av de interna metodernas kvalitet.

| (11) | För bedömning av marknadsrisk krävs redan utfallstester, som grundar sig både på hypotetiska och faktiska förändringar i portföljens värde, vilka utförs dagligen för den samlade portföljens slutpositioner, enligt artikel 366.3 i förordning (EU) nr 575/2013. Antalet överskridanden måste meddelas de behöriga myndigheterna och regelbundet användas för att bedöma modellens resultat och fastställa tilläggsfaktorer för VaR och sVaR-multiplikatorer. I enlighet med detta ska inga ytterligare utfallstester utföras eller bedömas för portföljer som rör interna modeller för marknadsrisk. |
| --- | --- |

(11)

För bedömning av marknadsrisk krävs redan utfallstester, som grundar sig både på hypotetiska och faktiska förändringar i portföljens värde, vilka utförs dagligen för den samlade portföljens slutpositioner, enligt artikel 366.3 i förordning (EU) nr 575/2013. Antalet överskridanden måste meddelas de behöriga myndigheterna och regelbundet användas för att bedöma modellens resultat och fastställa tilläggsfaktorer för VaR och sVaR-multiplikatorer. I enlighet med detta ska inga ytterligare utfallstester utföras eller bedömas för portföljer som rör interna modeller för marknadsrisk.

| (12) | Det faktum att resultaten från riktmärkningsarbetet för en enskild portfölj är ett extremvärde eller identifieras i EBA:s rapport som föremål för översyn av de behöriga myndigheterna bör inte nödvändigtvis betyda att den modell som institutet använder är ofullständig eller felaktig. I detta avseende bör de behöriga myndigheternas bedömningar användas som ett verktyg för att få en mer ingående kunskap om institutens modeller och antaganden. Analysen av potentiella skillnader mellan kapitalbaskraven för kreditrisk enligt vad som rapporterats av instituten enligt genomförandeförordning (EU) 2016/2070 och de kapitalbaskrav för kreditrisk som härrör från användningen av historiska riskparametrar (”resultat”) bör användas av behöriga myndigheter som en ställföreträdande indikator på betydande och systematiska undervärdering av kapitalbaskrav, men aldrig ersätta en korrekt validering av den interna modellen. |
| --- | --- |

(12)

Det faktum att resultaten från riktmärkningsarbetet för en enskild portfölj är ett extremvärde eller identifieras i EBA:s rapport som föremål för översyn av de behöriga myndigheterna bör inte nödvändigtvis betyda att den modell som institutet använder är ofullständig eller felaktig. I detta avseende bör de behöriga myndigheternas bedömningar användas som ett verktyg för att få en mer ingående kunskap om institutens modeller och antaganden. Analysen av potentiella skillnader mellan kapitalbaskraven för kreditrisk enligt vad som rapporterats av instituten enligt genomförandeförordning (EU) 2016/2070 och de kapitalbaskrav för kreditrisk som härrör från användningen av historiska riskparametrar (”resultat”) bör användas av behöriga myndigheter som en ställföreträdande indikator på betydande och systematiska undervärdering av kapitalbaskrav, men aldrig ersätta en korrekt validering av den interna modellen.

| (13) | Vid användningen av resultat från riktmärkningen bör de behöriga myndigheterna beakta eventuella begränsningar i informationskällorna och ta hänsyn till detta i sin bedömning om detta anses lämpligt. Ytterligare uppgifter som grundar sig på resultat bör beräknas av EBA på grundval av de uppgifter som samlats in, och kommer att bidra ytterligare till analysen. På liknande sätt, eftersom kapitalkraven som genereras av marknadsriskmodeller är portföljavhängiga och varje slutsats som erhållits på enskilda nivåer inte okritiskt kan extrapoleras till verkliga portföljer som innehas av instituten, bör varje slutsats som enbart grundar sig på den totala kapitalnivå som härletts från de sammanslagna portföljerna bör betraktas med vederbörlig försiktighet. Vid bedömningen av resultaten bör de behöriga myndigheterna beakta att även de sammanslagna portföljerna med flest instrument kommer att vara mycket olika från en verklig portfölj vad gäller storlek och sammansättning. Eftersom flertalet institut inte kommer att kunna modellera alla icke-aggregerade portföljer kommer resultaten kanske inte att vara jämförbara i samtliga fall. Det bör vidare påpekas att uppgifterna inte tar upp alla åtgärder avseende egna medel, till exempel begränsningar för diversifieringsvinster eller kapitaltillägg som införts för att åtgärda kända brister i modellerna eller avsaknad av riskfaktorer. |
| --- | --- |

(13)

Vid användningen av resultat från riktmärkningen bör de behöriga myndigheterna beakta eventuella begränsningar i informationskällorna och ta hänsyn till detta i sin bedömning om detta anses lämpligt. Ytterligare uppgifter som grundar sig på resultat bör beräknas av EBA på grundval av de uppgifter som samlats in, och kommer att bidra ytterligare till analysen. På liknande sätt, eftersom kapitalkraven som genereras av marknadsriskmodeller är portföljavhängiga och varje slutsats som erhållits på enskilda nivåer inte okritiskt kan extrapoleras till verkliga portföljer som innehas av instituten, bör varje slutsats som enbart grundar sig på den totala kapitalnivå som härletts från de sammanslagna portföljerna bör betraktas med vederbörlig försiktighet. Vid bedömningen av resultaten bör de behöriga myndigheterna beakta att även de sammanslagna portföljerna med flest instrument kommer att vara mycket olika från en verklig portfölj vad gäller storlek och sammansättning. Eftersom flertalet institut inte kommer att kunna modellera alla icke-aggregerade portföljer kommer resultaten kanske inte att vara jämförbara i samtliga fall. Det bör vidare påpekas att uppgifterna inte tar upp alla åtgärder avseende egna medel, till exempel begränsningar för diversifieringsvinster eller kapitaltillägg som införts för att åtgärda kända brister i modellerna eller avsaknad av riskfaktorer.

| (14) | Denna förordning grundar sig på det förslag till tekniska tillsynsstandarder som Europeiska bankmyndigheten har lagt fram för kommissionen. |
| --- | --- |

(14)

Denna förordning grundar sig på det förslag till tekniska tillsynsstandarder som Europeiska bankmyndigheten har lagt fram för kommissionen.

| (15) | Europeiska bankmyndigheten har genomfört öppna offentliga samråd om de förslag till tekniska tillsynsstandarder som denna förordning grundar sig på, analyserat de möjliga kostnaderna och fördelarna och begärt ett yttrande från den bankintressentgrupp som inrättats i enlighet med artikel 37 i Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1093/2010 (4). |
| --- | --- |

(15)

Europeiska bankmyndigheten har genomfört öppna offentliga samråd om de förslag till tekniska tillsynsstandarder som denna förordning grundar sig på, analyserat de möjliga kostnaderna och fördelarna och begärt ett yttrande från den bankintressentgrupp som inrättats i enlighet med artikel 37 i Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1093/2010 (4).

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Förfaranden för utbyte av bedömningar

1.   De behöriga myndigheter som genomför årliga bedömningar av kvaliteten på institutens interna metoder i enlighet med artikel 78.3 i direktiv 2013/36/EU ska dela dessa bedömningar med övriga berörda behöriga myndigheter och Europeiska bankmyndigheten (EBA) inom tre månader efter utsändandet av den rapport som tas fram av EBA och som avses i artikel 78.3 andra stycket i det direktivet.

2.   Efter mottagandet av de bedömningar som avses i punkt 1 ska EBA dela dessa bedömningar med berörda behöriga myndigheter som ansvarar för tillsyn av institut som ingår i en koncern som är föremål för gruppbaserad tillsyn, om de behöriga myndigheter som utarbetade dessa bedömningar inte redan gjort det.

Artikel 2

Förfaranden för utbyte av information med övriga behöriga myndigheter och EBA

Vid utbyte av bedömningar i enlighet med artikel 78.3 i direktiv 2013/36/EU ska de behöriga myndigheterna tillhandahålla följande information:

| a) | Slutsatserna och motivering av sin bedömning, på grundval av tillämpningen av de bedömningsstandarder som avses i artiklarna 3–11. |
| --- | --- |

a)

Slutsatserna och motivering av sin bedömning, på grundval av tillämpningen av de bedömningsstandarder som avses i artiklarna 3–11.

| b) | Deras synpunkter på den potentiella underskattning av kapitalbaskraven som härrör från internmetoderna som används av instituten. |
| --- | --- |

b)

Deras synpunkter på den potentiella underskattning av kapitalbaskraven som härrör från internmetoderna som används av instituten.

Artikel 3

Översikt

1.   Vid genomförandet av den bedömning som avses i artikel 78.3 första stycket i direktiv 2013/36/EU ska de behöriga myndigheterna fastställa interna metoder som kräver särskild bedömning på ett sätt som är proportionerligt till arten, omfattningen och komplexiteten av de inneboende riskerna i affärsmodellen och relevansen av de portföljer som omfattas av genomförandeförordning (EU) 2016/2070 för institutet i förhållande till dess riskprofil. De ska också ta hänsyn till den analys som ges i den rapport från EBA som avses i artikel 78.3 andra stycket i direktiv 2013/36/EU enligt följande:

| a) | De ska behandla värden från modeller som anses extrema i EBA:s rapport som en indikation på betydande skillnader i kapitalbaskraven i enlighet med artikel 78.3 första stycket i direktiv 2013/36/EU. |
| --- | --- |

a)

De ska behandla värden från modeller som anses extrema i EBA:s rapport som en indikation på betydande skillnader i kapitalbaskraven i enlighet med artikel 78.3 första stycket i direktiv 2013/36/EU.

| b) | De ska behandla värden från modellering och standardavvikelsen för dessa värden för exponeringar i samma referensportfölj eller liknande referensportföljer som identifieras i EBA:s rapport som ett första tecken på betydande skillnader och låg eller hög mångfald, enligt vad som är tillämpligt, i kapitalbaskravet i enlighet med artikel 78.3 första stycket i direktiv 2013/36/EU. |
| --- | --- |

b)

De ska behandla värden från modellering och standardavvikelsen för dessa värden för exponeringar i samma referensportfölj eller liknande referensportföljer som identifieras i EBA:s rapport som ett första tecken på betydande skillnader och låg eller hög mångfald, enligt vad som är tillämpligt, i kapitalbaskravet i enlighet med artikel 78.3 första stycket i direktiv 2013/36/EU.

| c) | De ska behandla eventuella skillnader vid beräkningen i enlighet med artikel 4 i denna förordning som en preliminär indikation på betydande och systematiska undervärdering av kapitalbaskraven i enlighet med artikel 78.3 första stycket i direktiv 2013/36/EU. |
| --- | --- |

c)

De ska behandla eventuella skillnader vid beräkningen i enlighet med artikel 4 i denna förordning som en preliminär indikation på betydande och systematiska undervärdering av kapitalbaskraven i enlighet med artikel 78.3 första stycket i direktiv 2013/36/EU.

| d) | De ska behandla eventuella skillnader mellan uppskattade parametrar som rapporteras av instituten enligt genomförandeförordning (EU) 2016/2070 och de riskparametrar (”resultat”) som rapporteras av instituten i enlighet med den genomförandeförordning som en preliminär indikation på betydande skillnader i kapitalbaskraven i enlighet med artikel 78.3 första stycket i direktiv 2013/36/EU. |
| --- | --- |

d)

De ska behandla eventuella skillnader mellan uppskattade parametrar som rapporteras av instituten enligt genomförandeförordning (EU) 2016/2070 och de riskparametrar (”resultat”) som rapporteras av instituten i enlighet med den genomförandeförordning som en preliminär indikation på betydande skillnader i kapitalbaskraven i enlighet med artikel 78.3 första stycket i direktiv 2013/36/EU.

| e) | De ska behandla eventuella skillnader mellan de kapitalbaskrav för kreditrisk som rapporterats av instituten enligt genomförandeförordning (EU) 2016/2070 och kapitalbaskraven för kreditrisk som härrör från institutens användning av utfallen i enlighet med den genomförandeförordningen eller som beräknats av EBA i sin rapport som avses i artikel 78.3 andra stycket i direktiv 2013/36/EU som en preliminär indikation på betydande och systematiska undervärdering av kapitalbaskraven i enlighet med artikel 78.3 första stycket i det direktivet. Vid användningen av EBA:s rapport får de behöriga myndigheterna beakta eventuella begränsningar i informationskällorna och ta hänsyn till detta i sin bedömning om detta anses lämpligt. |
| --- | --- |

e)

De ska behandla eventuella skillnader mellan de kapitalbaskrav för kreditrisk som rapporterats av instituten enligt genomförandeförordning (EU) 2016/2070 och kapitalbaskraven för kreditrisk som härrör från institutens användning av utfallen i enlighet med den genomförandeförordningen eller som beräknats av EBA i sin rapport som avses i artikel 78.3 andra stycket i direktiv 2013/36/EU som en preliminär indikation på betydande och systematiska undervärdering av kapitalbaskraven i enlighet med artikel 78.3 första stycket i det direktivet. Vid användningen av EBA:s rapport får de behöriga myndigheterna beakta eventuella begränsningar i informationskällorna och ta hänsyn till detta i sin bedömning om detta anses lämpligt.

2.   Vid genomförandet av den bedömning som avses i punkt 1 i denna artikel ska de behöriga myndigheterna tillämpa de bedömningsstandarder som avses i artiklarna 6–11.

Artikel 4

Beräkning av eventuella skillnader i kreditrisk enligt schablonmetoden

1.   De behöriga myndigheterna ska beräkna de eventuella skillnader som avses i artikel 3.1 c genom att subtrahera de kapitalbaskrav för kreditrisk som rapporteras av instituten enligt genomförandeförordning (EU) 2016/2070 från kapitalbaskraven för kreditrisk som härrör från tillämpning av schablonmetoden. De ska dessutom beräkna referensstatistik för dessa skillnader enligt följande:

| a) | För lågfallissemangsportföljer, på portföljnivå med undantag för exponeringar mot medlemsstaters nationella regeringar och centralbanker, som är uttryckta och finansierade i den nationella valuta som avses i artikel 114.4 i förordning (EU) nr 575/2013. |
| --- | --- |

a)

För lågfallissemangsportföljer, på portföljnivå med undantag för exponeringar mot medlemsstaters nationella regeringar och centralbanker, som är uttryckta och finansierade i den nationella valuta som avses i artikel 114.4 i förordning (EU) nr 575/2013.

| b) | För högfallissemangsportföljer, på portföljnivå. |
| --- | --- |

b)

För högfallissemangsportföljer, på portföljnivå.

2.   För beräkning av referensstatistik som avses i punkt 1 i denna artikel ska de behöriga myndigheterna använda kapitalbaskraven för kreditrisk som anpassats till den nivå som tillämpas för beräkningen av Basel I-golvet enligt artikel 500 i förordning (EU) nr 575/2013.

Artikel 5

Beräkning av eventuella skillnader i kreditrisk enligt resultaten

För tillämpning av artikel 3.1 d och e ska de behöriga myndigheterna använda både årliga och femåriga genomsnittliga resultat för att beräkna skillnaderna.

Artikel 6

Bedömningsnormer

1.   Vid genomförandet av den bedömning som avses i artikel 3.1 i denna förordning ska behöriga myndigheter bedöma institutens efterlevnad av kraven i genomförandeförordning (EU) 2016/2070 om instituten har utnyttjat möjligheten i artikel 3.2 i den genomförandeförordningen för att lämna mer begränsad rapportering enligt den genomförandeförordningen. De behöriga myndigheterna ska göra detta genom att bekräfta motiveringen till eventuella begränsningar i den rapportering som dessa institutioner har gjort enligt den genomförandeförordningen.

2.   Vid genomförandet av den bedömning som avses i artikel 3.1 ska de behöriga myndigheterna undersöka orsakerna till den betydande och systematiska undervärderingen och för den höga eller låga mångfalden i kapitalbaskraven som avses i den punkten, enligt följande:

| a) | För bedömningar som rör kreditriskmetoder genom tillämpning av de standarder som avses i artiklarna 7 och 8. |
| --- | --- |

a)

För bedömningar som rör kreditriskmetoder genom tillämpning av de standarder som avses i artiklarna 7 och 8.

| b) | För bedömningar som rör marknadsriskmetoder genom tillämpning av de standarder som avses i artiklarna 9 och 11. |
| --- | --- |

b)

För bedömningar som rör marknadsriskmetoder genom tillämpning av de standarder som avses i artiklarna 9 och 11.

Artikel 7

Allmänna bedömningsstandarder för kreditrisk genom interna metoder

1.   Vid genomförandet av den bedömning som avses i artikel 3.1 som rör kreditriskmetoder ska de behöriga myndigheterna använda minst de uppgifter om interna metoder som tillämpas på referensportföljer för tillsyn som återfinns i följande dokument, där tillämpligt:

| a) | EBA:s rapport som avses i artikel 78.3 andra stycket i direktiv 2013/36/EU. |
| --- | --- |

a)

EBA:s rapport som avses i artikel 78.3 andra stycket i direktiv 2013/36/EU.

| b) | Institutets regelbundna rapporter om validering. |
| --- | --- |

b)

Institutets regelbundna rapporter om validering.

| c) | Modelldokumentation inbegripet handböcker, dokumentation om utformning och kalibrering av modellen och metod för de interna modellerna. |
| --- | --- |

c)

Modelldokumentation inbegripet handböcker, dokumentation om utformning och kalibrering av modellen och metod för de interna modellerna.

| d) | Rapporter om besök på plats. |
| --- | --- |

d)

Rapporter om besök på plats.

2.   Vid genomförandet av den bedömning som avses i artikel 3.1 som rör kreditriskmetoder ska de behöriga myndigheterna beakta följande, där tillämpligt:

| a) | Huruvida institutet använder egna skattningar av förlust vid fallissemang (LGD-värden) och konverteringsfaktorer i enlighet med artikel 143 i förordning (EU) nr 575/2013. |
| --- | --- |

a)

Huruvida institutet använder egna skattningar av förlust vid fallissemang (LGD-värden) och konverteringsfaktorer i enlighet med artikel 143 i förordning (EU) nr 575/2013.

| b) | Modellens tillämpningsområde och referensportföljernas representativitet. |
| --- | --- |

b)

Modellens tillämpningsområde och referensportföljernas representativitet.

| c) | Huvuddragen i modellerna, till exempel åtskillnad mellan modeller utformade och kalibrerade på centraliserad koncernnivå (övergripande) och modeller utformade och kalibrerade endast på värdmedlemsstatens nivå (lokala), modeller som förvärvats av en tredjepart eller utarbetats av institutet, och modeller som utformats och kalibrerats med hjälp av interna data och modeller som utformats och kalibrerats med hjälp av externa data. |
| --- | --- |

c)

Huvuddragen i modellerna, till exempel åtskillnad mellan modeller utformade och kalibrerade på centraliserad koncernnivå (övergripande) och modeller utformade och kalibrerade endast på värdmedlemsstatens nivå (lokala), modeller som förvärvats av en tredjepart eller utarbetats av institutet, och modeller som utformats och kalibrerats med hjälp av interna data och modeller som utformats och kalibrerats med hjälp av externa data.

| d) | Datum för godkännande av modellen och datum för utveckling av modellen. |
| --- | --- |

d)

Datum för godkännande av modellen och datum för utveckling av modellen.

| e) | Jämförelse mellan förväntade och faktiska fallissemangsandelar under en relevant tidsperiod. |
| --- | --- |

e)

Jämförelse mellan förväntade och faktiska fallissemangsandelar under en relevant tidsperiod.

| f) | Jämförelse mellan förväntad LGD-värden med observerade LGD-värden. |
| --- | --- |

f)

Jämförelse mellan förväntad LGD-värden med observerade LGD-värden.

| g) | Jämförelse mellan beräknade och observerade exponeringar vid fallissemang. |
| --- | --- |

g)

Jämförelse mellan beräknade och observerade exponeringar vid fallissemang.

| h) | Längden på de tidsserier som använts och, där tillämpligt, inkluderande av ansträngda år eller karaktären på och väsentligheten hos justeringar för att omfatta nedgångar och konservativa marginaler i modellernas kalibrering. |
| --- | --- |

h)

Längden på de tidsserier som använts och, där tillämpligt, inkluderande av ansträngda år eller karaktären på och väsentligheten hos justeringar för att omfatta nedgångar och konservativa marginaler i modellernas kalibrering.

| i) | Nya förändringar i sammansättningen av portföljen för det institut som den interna metoden tillämpas på. |
| --- | --- |

i)

Nya förändringar i sammansättningen av portföljen för det institut som den interna metoden tillämpas på.

| j) | Den mikro- och makroekonomiska situationen för institutets portfölj, risk- och affärsstrategi samt interna processer, till exempel återhämtningsförfaranden för fallerade tillgångar (”likvidationsförfaranden”). |
| --- | --- |

j)

Den mikro- och makroekonomiska situationen för institutets portfölj, risk- och affärsstrategi samt interna processer, till exempel återhämtningsförfaranden för fallerade tillgångar (”likvidationsförfaranden”).

| k) | Nuvarande läge i konjunkturcykeln, val av ratingfilosofi mellan point-in-time bedömning (PIT) eller över en hel konjunkturcykel (through-the-cycle, TTC) och observerad cyklikalitet i modellen. |
| --- | --- |

k)

Nuvarande läge i konjunkturcykeln, val av ratingfilosofi mellan point-in-time bedömning (PIT) eller över en hel konjunkturcykel (through-the-cycle, TTC) och observerad cyklikalitet i modellen.

| l) | Antalet kreditbetyg och mått som instituten använder för att beräkna sannolikheten för fallissemang (PD), LGD och konverteringsfaktorer. |
| --- | --- |

l)

Antalet kreditbetyg och mått som instituten använder för att beräkna sannolikheten för fallissemang (PD), LGD och konverteringsfaktorer.

| m) | Definitioner som används av institutet för fallissemangs- eller återhämtningsandelar. |
| --- | --- |

m)

Definitioner som används av institutet för fallissemangs- eller återhämtningsandelar.

| n) | Inkludering eller ej av öppna likvidationsförfaranden i den tidsserie som används för kalibrering av LGD modeller, där tillämpligt. |
| --- | --- |

n)

Inkludering eller ej av öppna likvidationsförfaranden i den tidsserie som används för kalibrering av LGD modeller, där tillämpligt.

3.   Om de behöriga myndigheterna anser att de uppgifter som avses i punkt 1 inte är tillräckliga för att kunna dra slutsatser om de delar som avses i punkt 2, ska de omedelbart samla in ytterligare uppgifter från instituten som de bedömer vara nödvändiga för att slutföra sin bedömning.

När de beslutar om vilken kompletterande information som bör insamlas ska de behöriga myndigheterna beakta betydelsen och relevansen av avvikelserna i institutets parametrar och kapitalbaskrav. De behöriga myndigheterna ska samla in den kompletterande information på det sätt som de anser lämpligast, inbegripet genom frågeformulär, intervjuer och besök på plats.

Artikel 8

Bedömningsnormer för kreditrisk enligt interna metoder som gäller lågfallissemangsportföljen

1.   Vid genomförandet av den bedömning som avses i artikel 3.1 avseende LDP-motparter enligt mall 101 i bilaga I i genomförandeförordning(EU) 2016/2070 ska de behöriga myndigheterna bedöma huruvida skillnaderna mellan ett instituts kapitalbaskrav för kreditrisk och dess motsvarigheter beror på något av följande:

| a) | En annan rangordning av de motparter som ingår i LDP-urvalet eller olika sannolikhetsgrader för fallissemang för varje nivå. |
| --- | --- |

a)

En annan rangordning av de motparter som ingår i LDP-urvalet eller olika sannolikhetsgrader för fallissemang för varje nivå.

| b) | Specifika facilitetstyper, säkerheter eller lokalisering av motparterna. |
| --- | --- |

b)

Specifika facilitetstyper, säkerheter eller lokalisering av motparterna.

| c) | Heterogena PD, LGD, löptider eller konverteringsfaktorer. |
| --- | --- |

c)

Heterogena PD, LGD, löptider eller konverteringsfaktorer.

| d) | Kollateraliseringspraxis. |
| --- | --- |

d)

Kollateraliseringspraxis.

| e) | Grad av oberoende från externa kreditvärderingar och frekvens i uppdateringen av den interna värderingen. |
| --- | --- |

e)

Grad av oberoende från externa kreditvärderingar och frekvens i uppdateringen av den interna värderingen.

2.   Om ett institut behandlar motparten som ”fallerad” medan andra institut klassificerar den som ”presterande” eller omvänt, ska de behöriga myndigheterna tillämpa den metod som avses i punkt 1 för den motparten.

Artikel 9

Allmänna bedömningsnormer för marknadsrisk genom interna metoder

1.   Vid genomförandet av den bedömning som avses i artikel 3.1 ska de behöriga myndigheterna använda minst de uppgifter om interna metoder som tillämpas på referensportföljer för tillsyn som återfinns i följande dokument, där tillämpligt:

| a) | EBA:s rapport som avses i artikel 78.3 andra stycket i direktiv 2013/36/EU. |
| --- | --- |

a)

EBA:s rapport som avses i artikel 78.3 andra stycket i direktiv 2013/36/EU.

| b) | Institutets valideringsrapporter som utförs av kvalificerade oberoende parter, vid den tidpunkt då den interna modellen först utarbetades och vid betydande förändringar i den interna modellen. Denna information ska omfatta tester för att styrka att antaganden inom den interna metoden är lämpliga och varken underskattar eller överskattar risken, särskilda utfallstest som utformas i förhållande till deras portföljers risker och sammansättning och användningen av hypotetiska portföljer för att säkerställa att de interna metoderna kan förklara vissa strukturdrag som kan uppstå, till exempelvis väsentliga basrisker och koncentrationsrisker. |
| --- | --- |

b)

Institutets valideringsrapporter som utförs av kvalificerade oberoende parter, vid den tidpunkt då den interna modellen först utarbetades och vid betydande förändringar i den interna modellen. Denna information ska omfatta tester för att styrka att antaganden inom den interna metoden är lämpliga och varken underskattar eller överskattar risken, särskilda utfallstest som utformas i förhållande till deras portföljers risker och sammansättning och användningen av hypotetiska portföljer för att säkerställa att de interna metoderna kan förklara vissa strukturdrag som kan uppstå, till exempelvis väsentliga basrisker och koncentrationsrisker.

| c) | Meddelande av antalet och motivering av överskridanden i de dagliga utfallstesterna som iakttagits under det föregående året, på grundval av utfallstester av hypotetiska och faktiska förändringar i portföljens värde. |
| --- | --- |

c)

Meddelande av antalet och motivering av överskridanden i de dagliga utfallstesterna som iakttagits under det föregående året, på grundval av utfallstester av hypotetiska och faktiska förändringar i portföljens värde.

| d) | Modelldokumentation inbegripet handböcker, dokumentation om utformning och kalibrering av modellen och metod för de interna modellerna. |
| --- | --- |

d)

Modelldokumentation inbegripet handböcker, dokumentation om utformning och kalibrering av modellen och metod för de interna modellerna.

| e) | Rapporter om besök på plats. |
| --- | --- |

e)

Rapporter om besök på plats.

2.   Vid genomförandet av den bedömning som avses i artikel 3.1 ska de behöriga myndigheterna beakta följande, där tillämpligt:

| a) | Valet av VaR-metod som tillämpas av institutet. |
| --- | --- |

a)

Valet av VaR-metod som tillämpas av institutet.

| b) | Modellens tillämpningsområde och referensportföljernas representativitet. |
| --- | --- |

b)

Modellens tillämpningsområde och referensportföljernas representativitet.

| c) | Motiveringen om en riskfaktor har införlivats i institutets prissättningsmodell men inte i riskmätningsmodellen. |
| --- | --- |

c)

Motiveringen om en riskfaktor har införlivats i institutets prissättningsmodell men inte i riskmätningsmodellen.

| d) | En uppsättning riskfaktorer som motsvarar räntorna i varje valuta i vilken institutet har räntekänsliga positioner, vare sig i eller utanför balansräkningen. |
| --- | --- |

d)

En uppsättning riskfaktorer som motsvarar räntorna i varje valuta i vilken institutet har räntekänsliga positioner, vare sig i eller utanför balansräkningen.

| e) | Antalet löptidssegment i vilken varje avkastningskurva är indelad. |
| --- | --- |

e)

Antalet löptidssegment i vilken varje avkastningskurva är indelad.

| f) | Metoden som tillämpats för att fånga upp den risk som är förknippad med ej fullständigt korrelerade rörelser mellan olika avkastningskurvor. |
| --- | --- |

f)

Metoden som tillämpats för att fånga upp den risk som är förknippad med ej fullständigt korrelerade rörelser mellan olika avkastningskurvor.

| g) | Den uppsättning riskfaktorer som hänför sig till guld och de enskilda utländska valutor i vilka institutets positioner är denominerade. |
| --- | --- |

g)

Den uppsättning riskfaktorer som hänför sig till guld och de enskilda utländska valutor i vilka institutets positioner är denominerade.

| h) | Antalet riskfaktorer som används för att fånga aktiekursrisk. |
| --- | --- |

h)

Antalet riskfaktorer som används för att fånga aktiekursrisk.

| i) | Den metod som används för att bedöma den risk som uppstår från mindre likvida positioner och positioner med begränsad pristransparens vid realistiska marknadsscenarier. |
| --- | --- |

i)

Den metod som används för att bedöma den risk som uppstår från mindre likvida positioner och positioner med begränsad pristransparens vid realistiska marknadsscenarier.

| j) | Resultat för de proxyvariabler som används i modellen, bedömning av hur de påverkar riskmåtten. |
| --- | --- |

j)

Resultat för de proxyvariabler som används i modellen, bedömning av hur de påverkar riskmåtten.

| k) | Längden på de tidsserier som använts för VaR. |
| --- | --- |

k)

Längden på de tidsserier som använts för VaR.

| l) | Metoden som används för bestämning av den stressjusterade sVAR, tillräckligheten av den stressjusterade perioden när det gäller referensportföljer. |
| --- | --- |

l)

Metoden som används för bestämning av den stressjusterade sVAR, tillräckligheten av den stressjusterade perioden när det gäller referensportföljer.

| m) | De metoder som tillämpas i riskmätningsmodellen för att fånga upp icke-linjära alternativ, särskilt om institutet använder Taylorserier i stället för full omvärdering, samt andra produkter samt för att fånga upp korrelationsrisker och basrisker. |
| --- | --- |

m)

De metoder som tillämpas i riskmätningsmodellen för att fånga upp icke-linjära alternativ, särskilt om institutet använder Taylorserier i stället för full omvärdering, samt andra produkter samt för att fånga upp korrelationsrisker och basrisker.

| n) | De metoder som använts för att fånga upp namnrelaterade basrisker och huruvida de är känslig för väsentliga idiosynkratiska skillnader mellan liknande men ej identiska positioner. |
| --- | --- |

n)

De metoder som använts för att fånga upp namnrelaterade basrisker och huruvida de är känslig för väsentliga idiosynkratiska skillnader mellan liknande men ej identiska positioner.

| o) | Metoderna som används för att fånga upp risken för oförutsedda händelser. |
| --- | --- |

o)

Metoderna som används för att fånga upp risken för oförutsedda händelser.

| p) | För tillkommande fallissemangs- och migrationsrisk, de metoder som tillämpats för att fastställa likviditetshorisonter per position, liksom de PD- och LGD-värden och övergångsmatriser som användes vid simuleringen enligt artikel 374 i förordning (EU) nr 575/2013. |
| --- | --- |

p)

För tillkommande fallissemangs- och migrationsrisk, de metoder som tillämpats för att fastställa likviditetshorisonter per position, liksom de PD- och LGD-värden och övergångsmatriser som användes vid simuleringen enligt artikel 374 i förordning (EU) nr 575/2013.

| q) | För den interna modellen för korrelationshandel, de metoder som använts för att fånga upp de risker som fastställs i artikel 377.3 i förordning (EU) nr 575/2013 samt de korrelationsantaganden mellan modellernas riskfaktorer. |
| --- | --- |

q)

För den interna modellen för korrelationshandel, de metoder som använts för att fånga upp de risker som fastställs i artikel 377.3 i förordning (EU) nr 575/2013 samt de korrelationsantaganden mellan modellernas riskfaktorer.

3.   Om de behöriga myndigheterna anser att de uppgifter som avses i punkt 1 inte är tillräckliga för att nå slutsatser om de delar som avses i punkt 2, ska de omedelbart samla in ytterligare uppgifter från instituten som de bedömer vara nödvändiga för att slutföra sin bedömning.

När de beslutar om de ytterligare uppgifter som ska insamlas ska behöriga myndigheter beakta betydelsen och relevansen av avvikelserna i institutets parametrar och kapitalbaskrav. De behöriga myndigheterna ska samla in den kompletterande information på det sätt som de anser lämpligast, inbegripet genom frågeformulär, intervjuer och besök på plats.

Artikel 10

Bedömning av skillnader i utfallen från interna metoder för marknadsrisk

1.   Vid genomförandet av den bedömning som avses i artikel 3.1 som rör marknadsriskmetoder ska de behöriga myndigheterna beakta de normer som anges i punkterna 2–8 i denna artikel.

2.   Vid prövningen av orsakerna till skillnaderna i VaR-värden ska de behöriga myndigheterna beakta båda följande villkor:

| a) | Varje alternativ homogeniserad VaR-beräkning som EBA anger i den rapport som avses i artikel 78.3 andra stycket i direktiv 2013/36/EU, med hjälp av tillgängliga resultatdataserier. |
| --- | --- |

a)

Varje alternativ homogeniserad VaR-beräkning som EBA anger i den rapport som avses i artikel 78.3 andra stycket i direktiv 2013/36/EU, med hjälp av tillgängliga resultatdataserier.

| b) | Den spridning i VaR-mått som tillhandahålls av institut enligt förordning (EU) 2016/2070. |
| --- | --- |

b)

Den spridning i VaR-mått som tillhandahålls av institut enligt förordning (EU) 2016/2070.

3.   För institut som använde historisk simulering ska de behöriga myndigheterna bedöma variationerna som observerats både i de alternativa likriktade VaR-beräkningarna och i de VaR-data som rapporteras av institut som avses i punkt 2, för att bestämma effekten av de olika alternativ som tillämpas av dessa institut inom ramen för historisk simulering.

4.   Behöriga myndigheter ska bedöma den spridning mellan institut i förhållande till särskilda riskfaktorer som ingår i var och en av de separata referensportföljer med konstaterade prissvängningar och korrelation i den resultaträkning från institut som tillämpar historisk simulering för icke-aggregerade portföljer.

5.   Behöriga myndigheter ska analysera institutens Value-at-Risk-modeller för portföljer som visar tidsserier som väsentligt avviker från deras konkurrenters, enligt den EBA-rapport som avses i artikel 78.3 andra stycket i direktiv 2013/36/EU, även om det slutliga kapitalbaskravet för den specifika portföljen liknar det som institutets motsvarigheter uppvisar i absoluta tal.

6.   Behöriga myndigheter ska dessutom för VaR och stressjusterad IRC och modeller för korrelationshandel bedöma effekten av regleringsmässiga variationer med hjälp av uppgifter i EBA:s rapport som avses i artikel 78.3 i direktiv 2013/36/EU genom att samla resultaten från de olika modelleringsalternativen.

7.   När orsakerna till variationer som härrör från de olika regleringsalternativen har bedömts ska de behöriga myndigheterna bedöma om de återstående variationerna och underskattningen av kapitalbaskraven drivs av en eller flera av följande:

| a) | Missförstånd om de positioner eller riskfaktorer som gäller. |
| --- | --- |

a)

Missförstånd om de positioner eller riskfaktorer som gäller.

| b) | Ofullständigt genomförande av modellen. |
| --- | --- |

b)

Ofullständigt genomförande av modellen.

| c) | Uteblivna riskfaktorer. |
| --- | --- |

c)

Uteblivna riskfaktorer.

| d) | Skillnader i kalibrering eller i dataserier som används i modellsimuleringar. |
| --- | --- |

d)

Skillnader i kalibrering eller i dataserier som används i modellsimuleringar.

| e) | Ytterligare riskfaktorer som ingår i modellen. |
| --- | --- |

e)

Ytterligare riskfaktorer som ingår i modellen.

| f) | Alternativa modellantaganden som tillämpas. |
| --- | --- |

f)

Alternativa modellantaganden som tillämpas.

| g) | Skillnader som kan hänföras till den metod som tillämpas av institutet. |
| --- | --- |

g)

Skillnader som kan hänföras till den metod som tillämpas av institutet.

8.   Behöriga myndigheter ska genomföra en jämförelse mellan de resultat som erhålls från portföljer som endast skiljer sig åt i en konkret riskfaktor, för att avgöra om instituten har infört en sådan riskfaktor i sina interna modeller i likhet med sina motparter.

Artikel 11

Bedömning av kapitalbasnivån för interna metoder avseende marknadsrisk

1.   Vid bedömning av nivån på kapitalbasen för varje institut ska de behöriga myndigheterna beakta båda av följande:

| a) | Nivån på kapitalbasen genom separat portfölj. |
| --- | --- |

a)

Nivån på kapitalbasen genom separat portfölj.

| b) | Effekten av diversifieringsvinster som tillämpas av varje institut i aggregerade portföljer, genom jämförelse av kapitalbasen för icke-aggregerade portföljer som avses i led i denna punkt med nivån för kapitalbasen för den samlade portföljen enligt EBA:s rapport i artikel 78.3 andra stycket i direktiv 2013/36/EU. |
| --- | --- |

b)

Effekten av diversifieringsvinster som tillämpas av varje institut i aggregerade portföljer, genom jämförelse av kapitalbasen för icke-aggregerade portföljer som avses i led i denna punkt med nivån för kapitalbasen för den samlade portföljen enligt EBA:s rapport i artikel 78.3 andra stycket i direktiv 2013/36/EU.

2.   Vid bedömning av nivån på kapitalbasen för varje institut ska de behöriga myndigheterna också beakta båda av följande:

| a) | Effekten av schabloniserade kapitaltillägg |
| --- | --- |

a)

Effekten av schabloniserade kapitaltillägg

| b) | Effekten av de tillsynsåtgärder som inte förutses i de uppgifter som samlats in av EBA. |
| --- | --- |

b)

Effekten av de tillsynsåtgärder som inte förutses i de uppgifter som samlats in av EBA.

Artikel 12

Ikraftträdande

Denna förordning träder i kraft den tjugonde dagen efter det att den har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning.

Europeiska unionens officiella tidning.

Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater.

Utfärdad i Bryssel den 24 oktober 2016.

På kommissionens vägnar

Jean-Claude JUNCKER

Ordförande

---

(1)  
  EUT L 176, 27.6.2013, s. 338.

1

(2)  Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 575/2013 av den 26 juni 2013 om tillsynskrav för kreditinstitut och värdepappersföretag och om ändring av förordning (EU) nr 648/2012 (EUT L 176, 27.6.2013, s. 1).

2

(3)  Kommissionens genomförandeförordning (EU) 2016/2070 av den 14 september 2016 om fastställande av tekniska standarder för mallar, definitioner och it-lösningar som ska användas av instituten vid rapportering till Europeiska bankmyndigheten och behöriga myndigheter i enlighet med artikel 78.2 i Europaparlamentets och rådets direktiv 2013/36/EU (EUT L 328, 2.12.2016, s. 1).

3

(4)  Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1093/2010 av den 24 november 2010 om inrättande av en europeisk tillsynsmyndighet (Europeiska bankmyndigheten), om ändring av beslut nr 716/2009/EG och om upphävande av kommissionens beslut 2009/78/EG (EUT L 331, 15.12.2010, s. 12).

4

---

| 3.2.2017 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 29/10 |
| --- | --- | --- | --- |

3.2.2017

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 29/10

---

KOMMISSIONENS GENOMFÖRANDEFÖRORDNING (EU) 2017/181

av den 27 januari 2017

om klassificering av vissa varor i Kombinerade nomenklaturen

EUROPEISKA KOMMISSIONEN HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING

med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 952/2013 av den 9 oktober 2013 om fastställande av en tullkodex för unionen (1), särskilt artiklarna 57.4 och 58.2, och

av följande skäl:

| (1) | För att säkerställa en enhetlig tillämpning av Kombinerade nomenklaturen, som är en bilaga till rådets förordning (EEG) nr 2658/87 (2), är det nödvändigt att anta bestämmelser för klassificering av de varor som avses i bilagan till den här förordningen. |
| --- | --- |

(1)

För att säkerställa en enhetlig tillämpning av Kombinerade nomenklaturen, som är en bilaga till rådets förordning (EEG) nr 2658/87 (2), är det nödvändigt att anta bestämmelser för klassificering av de varor som avses i bilagan till den här förordningen.

| (2) | I förordning (EEG) nr 2658/87 fastställs allmänna bestämmelser för tolkningen av Kombinerade nomenklaturen. Dessa bestämmelser gäller också för varje annan nomenklatur som helt eller delvis grundar sig på denna eller som inför underuppdelningar i den och som har upprättats genom särskilda unionsbestämmelser för tillämpningen av tulltaxebestämmelser eller andra åtgärder för varuhandeln. |
| --- | --- |

(2)

I förordning (EEG) nr 2658/87 fastställs allmänna bestämmelser för tolkningen av Kombinerade nomenklaturen. Dessa bestämmelser gäller också för varje annan nomenklatur som helt eller delvis grundar sig på denna eller som inför underuppdelningar i den och som har upprättats genom särskilda unionsbestämmelser för tillämpningen av tulltaxebestämmelser eller andra åtgärder för varuhandeln.

| (3) | Enligt dessa allmänna bestämmelser bör de varor som beskrivs i kolumn 1 i tabellen i bilagan klassificeras enligt motsvarande KN-nummer i kolumn 2 i enlighet med den motivering som anges i kolumn 3. |
| --- | --- |

(3)

Enligt dessa allmänna bestämmelser bör de varor som beskrivs i kolumn 1 i tabellen i bilagan klassificeras enligt motsvarande KN-nummer i kolumn 2 i enlighet med den motivering som anges i kolumn 3.

| (4) | Bindande klassificeringsbesked som har utfärdats för de varor som omfattas av denna förordning men som inte stämmer överens med reglerna i denna förordning bör under en viss period kunna åberopas av innehavaren i enlighet med artikel 34.9 i förordning (EU) nr 952/2013. Denna period bör vara tre månader. |
| --- | --- |

(4)

Bindande klassificeringsbesked som har utfärdats för de varor som omfattas av denna förordning men som inte stämmer överens med reglerna i denna förordning bör under en viss period kunna åberopas av innehavaren i enlighet med artikel 34.9 i förordning (EU) nr 952/2013. Denna period bör vara tre månader.

| (5) | De åtgärder som föreskrivs i denna förordning är förenliga med yttrandet från tullkodexkommittén. |
| --- | --- |

(5)

De åtgärder som föreskrivs i denna förordning är förenliga med yttrandet från tullkodexkommittén.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

De varor som beskrivs i kolumn 1 i tabellen i bilagan ska i Kombinerade nomenklaturen klassificeras enligt motsvarande KN-nummer i kolumn 2 i tabellen.

Artikel 2

Bindande klassificeringsbesked som inte stämmer överens med reglerna i denna förordning får under en period på tre månader från den dag då denna förordning träder i kraft fortfarande åberopas i enlighet med artikel 34.9 i förordning (EU) nr 952/2013.

Artikel 3

Denna förordning träder i kraft den tjugonde dagen efter det att den har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning.

Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater.

Utfärdad i Bryssel den 27 januari 2017.

På kommissionens vägnar

För ordföranden

Stephen QUEST

Generaldirektör

Generaldirektoratet för skatter och tullar

---

(1)  
  EUT L 269, 10.10.2013, s. 1.

1

(2)  Rådets förordning (EEG) nr 2658/87 av den 23 juli 1987 om tulltaxe- och statistiknomenklaturen och om Gemensamma tulltaxan (EGT L 256, 7.9.1987, s. 1).

2

---

BILAGA

| Varubeskrivning | Klassificering
  (KN-nummer) | Motivering |
| --- | --- | --- |
| (1) | (2) | (3) |
| En enskild glashylla som föreligger tillsammans med metallstöd för att fästas på en vägg.
  Glashyllan består av en genomskinlig glasskiva med de ungefärliga måtten 60 × 13,5 × 0,7 cm, med oregelbunden form och med behandlade kanter (framkanten är kurvformad) och två hållare gjorda av en legering av koppar och zink (mässing), överdragna med nickel och krom. Glasskivan har två hål för montering på hållarna.
  Produkten uppvisas omonterad, tillsammans med skruvar och pluggar för montering, förpackad i en papplåda.
  Se bilden (*1) | 9403 89 00 | Klassificering på grundval av de allmänna bestämmelserna 1, 3 b och 6 för tolkning av Kombinerade nomenklaturen, anmärkning 2 a till kapitel 94 samt texten till KN-nummer 9403 och 9403 89 00 .
  Artikeln används för inredning av rum i, exempelvis, privata bostäder. Den är därför en möbel i den mening som avses i nr 9403 . Enligt anmärkning 2 a till kapitel 94 omfattar detta nummer enskilda hyllor som föreligger tillsammans med stöd för att fästas på en vägg. Klassificering enligt nummer 7020 som andra varor av glas är därför utesluten.
  Glashyllan ger artikeln dess huvudsakliga karaktär. Metallhållarna, skruvarna och pluggarna finns med endast för att fästa glashyllan på väggen. Klassificering enligt KN-nummer 9403 20 80 som andra möbler av metall är därför utesluten.
  Artikeln ska därför klassificeras enligt KN-nummer 9403 89 00 som andra möbler. |

Varubeskrivning

Klassificering

(KN-nummer)

Motivering

(1)

(2)

(3)

En enskild glashylla som föreligger tillsammans med metallstöd för att fästas på en vägg.

Glashyllan består av en genomskinlig glasskiva med de ungefärliga måtten 60 × 13,5 × 0,7 cm, med oregelbunden form och med behandlade kanter (framkanten är kurvformad) och två hållare gjorda av en legering av koppar och zink (mässing), överdragna med nickel och krom. Glasskivan har två hål för montering på hållarna.

Produkten uppvisas omonterad, tillsammans med skruvar och pluggar för montering, förpackad i en papplåda.

Se bilden (*1)

9403 89 00

Klassificering på grundval av de allmänna bestämmelserna 1, 3 b och 6 för tolkning av Kombinerade nomenklaturen, anmärkning 2 a till kapitel 94 samt texten till KN-nummer 9403 och 9403 89 00 .

Artikeln används för inredning av rum i, exempelvis, privata bostäder. Den är därför en möbel i den mening som avses i nr 9403 . Enligt anmärkning 2 a till kapitel 94 omfattar detta nummer enskilda hyllor som föreligger tillsammans med stöd för att fästas på en vägg. Klassificering enligt nummer 7020 som andra varor av glas är därför utesluten.

Glashyllan ger artikeln dess huvudsakliga karaktär. Metallhållarna, skruvarna och pluggarna finns med endast för att fästa glashyllan på väggen. Klassificering enligt KN-nummer 9403 20 80 som andra möbler av metall är därför utesluten.

Artikeln ska därför klassificeras enligt KN-nummer 9403 89 00 som andra möbler.

---

(*1)  Bilden återges uteslutande i informationssyfte.

---

| 3.2.2017 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 29/13 |
| --- | --- | --- | --- |

3.2.2017

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 29/13

---

KOMMISSIONENS GENOMFÖRANDEFÖRORDNING (EU) 2017/182

av den 27 januari 2017

om klassificering av vissa varor i Kombinerade nomenklaturen

EUROPEISKA KOMMISSIONEN HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING

med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 952/2013 av den 9 oktober 2013 om fastställande av en tullkodex för unionen (1), särskilt artiklarna 57.4 och 58.2, och

av följande skäl:

| (1) | För att säkerställa en enhetlig tillämpning av Kombinerade nomenklaturen, som är en bilaga till rådets förordning (EEG) nr 2658/87 (2), är det nödvändigt att anta bestämmelser för klassificering av de varor som avses i bilagan till den här förordningen. |
| --- | --- |

(1)

För att säkerställa en enhetlig tillämpning av Kombinerade nomenklaturen, som är en bilaga till rådets förordning (EEG) nr 2658/87 (2), är det nödvändigt att anta bestämmelser för klassificering av de varor som avses i bilagan till den här förordningen.

| (2) | I förordning (EEG) nr 2658/87 fastställs allmänna bestämmelser för tolkningen av Kombinerade nomenklaturen. Dessa bestämmelser gäller också för varje annan nomenklatur som helt eller delvis grundar sig på denna eller som inför underuppdelningar i den och som har upprättats genom särskilda unionsbestämmelser för tillämpningen av tulltaxebestämmelser eller andra åtgärder för varuhandeln. |
| --- | --- |

(2)

I förordning (EEG) nr 2658/87 fastställs allmänna bestämmelser för tolkningen av Kombinerade nomenklaturen. Dessa bestämmelser gäller också för varje annan nomenklatur som helt eller delvis grundar sig på denna eller som inför underuppdelningar i den och som har upprättats genom särskilda unionsbestämmelser för tillämpningen av tulltaxebestämmelser eller andra åtgärder för varuhandeln.

| (3) | Enligt dessa allmänna bestämmelser bör de varor som beskrivs i kolumn 1 i tabellen i bilagan klassificeras enligt motsvarande KN-nummer i kolumn 2 i enlighet med den motivering som anges i kolumn 3. |
| --- | --- |

(3)

Enligt dessa allmänna bestämmelser bör de varor som beskrivs i kolumn 1 i tabellen i bilagan klassificeras enligt motsvarande KN-nummer i kolumn 2 i enlighet med den motivering som anges i kolumn 3.

| (4) | Bindande klassificeringsbesked som har utfärdats för de varor som omfattas av denna förordning men som inte stämmer överens med reglerna i denna förordning bör under en viss period kunna åberopas av innehavaren i enlighet med artikel 34.9 i förordning (EU) nr 952/2013. Denna period bör vara tre månader. |
| --- | --- |

(4)

Bindande klassificeringsbesked som har utfärdats för de varor som omfattas av denna förordning men som inte stämmer överens med reglerna i denna förordning bör under en viss period kunna åberopas av innehavaren i enlighet med artikel 34.9 i förordning (EU) nr 952/2013. Denna period bör vara tre månader.

| (5) | De åtgärder som föreskrivs i denna förordning är förenliga med yttrandet från tullkodexkommittén. |
| --- | --- |

(5)

De åtgärder som föreskrivs i denna förordning är förenliga med yttrandet från tullkodexkommittén.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

De varor som beskrivs i kolumn 1 i tabellen i bilagan ska i Kombinerade nomenklaturen klassificeras enligt motsvarande KN-nummer i kolumn 2 i tabellen.

Artikel 2

Bindande klassificeringsbesked som inte stämmer överens med reglerna i denna förordning får under en period på tre månader från den dag då denna förordning träder i kraft fortfarande åberopas i enlighet med artikel 34.9 i förordning (EU) nr 952/2013.

Artikel 3

Denna förordning träder i kraft den tjugonde dagen efter det att den har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning.

Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater.

Utfärdad i Bryssel den 27 januari 2017.

På kommissionens vägnar

För ordföranden

Stephen QUEST

Generaldirektör

Generaldirektoratet för skatter och tullunionen

---

(1)  
  EUT L 269, 10.10.2013, s. 1.

1

(2)  Rådets förordning (EEG) nr 2658/87 av den 23 juli 1987 om tulltaxe- och statistiknomenklaturen och om Gemensamma tulltaxan (EGT L 256, 7.9.1987, s. 1).

2

---

BILAGA

| Varubeskrivning | Klassificering (KN-nummer) | Motivering |
| --- | --- | --- |
| (1) | (2) | (3) |
| Artiklar (s.k. tumgrepp för spelkonsolskontroller) med de ungefärliga måtten 20 mm i diameter och 6 mm i höjd tillverkade av elastiskt silikon (plast), med antiglidyta. De är utrustade med en självhäftande aluminiumprofil, tillskuren enligt stödets form.
  Dessa tumgrepp används som hatt på styrspaken till en spelkonsolskontroll.
  Tumgreppshatten ska skydda spelkontrollen mot svett och slitage på grund av intensiv användning och med hjälp av antiglidytan hindra att fingrarna glider av kontrollen.
  Se bild (*1) | 3926 90 97 | Klassificering på grundval av de allmänna bestämmelserna 1 och 6 för tolkning av Kombinerade nomenklaturen samt texten till KN-nummer 3926 , 3926 90 och 3926 90 97 .
  Tumgreppen förbättrar endast spelkontrollens funktion. Således varken anpassar de spelkontrollen till en viss uppgift, eller utvidgar dess användningsområde eller utför någon särskild funktion i förhållande till spelkontrollens eller spelkonsolens huvudsakliga funktion (se mål C-152/10, Unomedical, ECLI:EU:C:2011:402, punkterna 13, 29 och 38).
  Klassificering som ett tillbehör till videospelskonsoler och videospelmaskiner under nr 9504 är således utesluten.
  Varan ska därför klassificeras efter materialets beskaffenhet (plast), som andra varor av plast enligt KN-nummer 3926 90 97 . |

Varubeskrivning

Klassificering (KN-nummer)

Motivering

(1)

(2)

(3)

Artiklar (s.k. tumgrepp för spelkonsolskontroller) med de ungefärliga måtten 20 mm i diameter och 6 mm i höjd tillverkade av elastiskt silikon (plast), med antiglidyta. De är utrustade med en självhäftande aluminiumprofil, tillskuren enligt stödets form.

Dessa tumgrepp används som hatt på styrspaken till en spelkonsolskontroll.

Tumgreppshatten ska skydda spelkontrollen mot svett och slitage på grund av intensiv användning och med hjälp av antiglidytan hindra att fingrarna glider av kontrollen.

Se bild (*1)

3926 90 97

Klassificering på grundval av de allmänna bestämmelserna 1 och 6 för tolkning av Kombinerade nomenklaturen samt texten till KN-nummer 3926 , 3926 90 och 3926 90 97 .

Tumgreppen förbättrar endast spelkontrollens funktion. Således varken anpassar de spelkontrollen till en viss uppgift, eller utvidgar dess användningsområde eller utför någon särskild funktion i förhållande till spelkontrollens eller spelkonsolens huvudsakliga funktion (se mål C-152/10, Unomedical, ECLI:EU:C:2011:402, punkterna 13, 29 och 38).

Klassificering som ett tillbehör till videospelskonsoler och videospelmaskiner under nr 9504 är således utesluten.

Varan ska därför klassificeras efter materialets beskaffenhet (plast), som andra varor av plast enligt KN-nummer 3926 90 97 .

---

(*1)  Bilden återges uteslutande i informationssyfte.

---

| 3.2.2017 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 29/16 |
| --- | --- | --- | --- |

3.2.2017

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 29/16

---

KOMMISSIONENS GENOMFÖRANDEFÖRORDNING (EU) 2017/183

av den 27 januari 2017

om klassificering av vissa varor i Kombinerade nomenklaturen

EUROPEISKA KOMMISSIONEN HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING

med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 952/2013 av den 9 oktober 2013 om fastställande av en tullkodex för unionen (1), särskilt artiklarna 57.4 och 58.2, och

av följande skäl:

| (1) | För att säkerställa en enhetlig tillämpning av Kombinerade nomenklaturen, som är en bilaga till rådets förordning (EEG) nr 2658/87 (2), är det nödvändigt att anta bestämmelser för klassificering av de varor som avses i bilagan till den här förordningen. |
| --- | --- |

(1)

För att säkerställa en enhetlig tillämpning av Kombinerade nomenklaturen, som är en bilaga till rådets förordning (EEG) nr 2658/87 (2), är det nödvändigt att anta bestämmelser för klassificering av de varor som avses i bilagan till den här förordningen.

| (2) | I förordning (EEG) nr 2658/87 fastställs allmänna bestämmelser för tolkningen av Kombinerade nomenklaturen. Dessa bestämmelser gäller också för varje annan nomenklatur som helt eller delvis grundar sig på denna eller som inför underuppdelningar i den och som har upprättats genom särskilda unionsbestämmelser för tillämpningen av tulltaxebestämmelser eller andra åtgärder för varuhandeln. |
| --- | --- |

(2)

I förordning (EEG) nr 2658/87 fastställs allmänna bestämmelser för tolkningen av Kombinerade nomenklaturen. Dessa bestämmelser gäller också för varje annan nomenklatur som helt eller delvis grundar sig på denna eller som inför underuppdelningar i den och som har upprättats genom särskilda unionsbestämmelser för tillämpningen av tulltaxebestämmelser eller andra åtgärder för varuhandeln.

| (3) | Enligt dessa allmänna bestämmelser bör de varor som beskrivs i kolumn 1 i tabellen i bilagan klassificeras enligt motsvarande KN-nummer i kolumn 2 i enlighet med den motivering som anges i kolumn 3. |
| --- | --- |

(3)

Enligt dessa allmänna bestämmelser bör de varor som beskrivs i kolumn 1 i tabellen i bilagan klassificeras enligt motsvarande KN-nummer i kolumn 2 i enlighet med den motivering som anges i kolumn 3.

| (4) | Bindande klassificeringsbesked som har utfärdats för de varor som omfattas av denna förordning men som inte stämmer överens med reglerna i denna förordning bör under en viss period kunna åberopas av innehavaren i enlighet med artikel 34.9 i förordning (EU) nr 952/2013. Denna period bör vara tre månader. |
| --- | --- |

(4)

Bindande klassificeringsbesked som har utfärdats för de varor som omfattas av denna förordning men som inte stämmer överens med reglerna i denna förordning bör under en viss period kunna åberopas av innehavaren i enlighet med artikel 34.9 i förordning (EU) nr 952/2013. Denna period bör vara tre månader.

| (5) | De åtgärder som föreskrivs i denna förordning är förenliga med yttrandet från tullkodexkommittén. |
| --- | --- |

(5)

De åtgärder som föreskrivs i denna förordning är förenliga med yttrandet från tullkodexkommittén.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

De varor som beskrivs i kolumn 1 i tabellen i bilagan ska i Kombinerade nomenklaturen klassificeras enligt motsvarande KN-nummer i kolumn 2 i tabellen.

Artikel 2

Bindande klassificeringsbesked som inte stämmer överens med reglerna i denna förordning får under en period på tre månader från den dag då denna förordning träder i kraft fortfarande åberopas i enlighet med artikel 34.9 i förordning (EU) nr 952/2013.

Artikel 3

Denna förordning träder i kraft den tjugonde dagen efter det att den har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning.

Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater.

Utfärdad i Bryssel den 27 januari 2017.

På kommissionens vägnar

För ordföranden

Stephen QUEST

Generaldirektör

Generaldirektoratet för skatter och tullunionen

---

(1)  
  EUT L 269, 10.10.2013, s. 1.

1

(2)  Rådets förordning (EEG) nr 2658/87 av den 23 juli 1987 om tulltaxe- och statistiknomenklaturen och om Gemensamma tulltaxan (EGT L 256, 7.9.1987, s. 1).

2

---

BILAGA

| Varubeskrivning | Klassificering (KN-nummer) | Motivering |
| --- | --- | --- |
| (1) | (2) | (3) |
| En artikel (en s.k. tatami pusselmatta) tillverkad av etylenvinylacetat (EVA) i form av plattor med måtten 100 × 100 cm med halksäker yta och en tjocklek på cirka 3 cm. Plattorna binds samman av ett länksystem baserat på pusselprincipen, vilket läggs ut på en annan yta och formar därigenom en matta.
  Artikeln är utformad för att absorbera chocker som uppstår vid olika sportverksamheter (t.ex. yoga, gymnastik eller kampsporter) genom mattans cellstruktur som skyddar kroppen. Tatami pusselmattan är också utformad för att isolera mot buller, värme och fukt. Den fungerar därmed som skydd för den underliggande ytan och för människor som utför olika aktiviteter, t.ex. vid användning på förskolor eller av artister.
  Se bild (*1). | 3918 90 00 | Klassificering på grundval av de allmänna bestämmelserna 1 och 6 för tolkning av Kombinerade nomenklaturen samt texten till KN-nummer 3918 och 3918 90 00 .
  Klassificering enligt nr 9506 som redskap eller annan utrustning för kroppsövningar, gymnastik, friidrott, annan sport eller utomhusspel eller utomhuslek är utesluten eftersom den osammansatta golvbeläggningen av plast inte är avsedd enbart för idrottsutövning, men också för skydd av ytor och människor som utövar andra aktiviteter.
  Artikeln ska därför klassificeras enligt det material den är gjord av (plast).
  Den ska därför klassificeras som golvbeläggningsmaterial av plast enligt KN-nummer 3918 90 00 . |

Varubeskrivning

Klassificering (KN-nummer)

Motivering

(1)

(2)

(3)

En artikel (en s.k. tatami pusselmatta) tillverkad av etylenvinylacetat (EVA) i form av plattor med måtten 100 × 100 cm med halksäker yta och en tjocklek på cirka 3 cm. Plattorna binds samman av ett länksystem baserat på pusselprincipen, vilket läggs ut på en annan yta och formar därigenom en matta.

Artikeln är utformad för att absorbera chocker som uppstår vid olika sportverksamheter (t.ex. yoga, gymnastik eller kampsporter) genom mattans cellstruktur som skyddar kroppen. Tatami pusselmattan är också utformad för att isolera mot buller, värme och fukt. Den fungerar därmed som skydd för den underliggande ytan och för människor som utför olika aktiviteter, t.ex. vid användning på förskolor eller av artister.

Se bild (*1).

3918 90 00

Klassificering på grundval av de allmänna bestämmelserna 1 och 6 för tolkning av Kombinerade nomenklaturen samt texten till KN-nummer 3918 och 3918 90 00 .

Klassificering enligt nr 9506 som redskap eller annan utrustning för kroppsövningar, gymnastik, friidrott, annan sport eller utomhusspel eller utomhuslek är utesluten eftersom den osammansatta golvbeläggningen av plast inte är avsedd enbart för idrottsutövning, men också för skydd av ytor och människor som utövar andra aktiviteter.

Artikeln ska därför klassificeras enligt det material den är gjord av (plast).

Den ska därför klassificeras som golvbeläggningsmaterial av plast enligt KN-nummer 3918 90 00 .

Image 3

---

(*1)  Bilden återges uteslutande i informationssyfte.

---

| 3.2.2017 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 29/19 |
| --- | --- | --- | --- |

3.2.2017

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 29/19

---

KOMMISSIONENS GENOMFÖRANDEFÖRORDNING (EU) 2017/184

av den 1 februari 2017

om ändring av rådets förordning (EG) nr 1210/2003 om vissa specifika begränsningar av de ekonomiska och finansiella förbindelserna med Irak

EUROPEISKA KOMMISSIONEN HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING

med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

med beaktande av rådets förordning (EG) nr 1210/2003 av den 7 juli 2003 om vissa specifika begränsningar av de ekonomiska och finansiella förbindelserna med Irak och om upphävande av förordning (EG) nr 2465/96 (1), särskilt artikel 11 b, och

av följande skäl:

| (1) | Bilaga III till förordning (EG) nr 1210/2003 innehåller en förteckning över den tidigare irakiska regeringens offentliga organ, företag och inrättningar samt fysiska och juridiska personer, organ och enheter som enligt den förordningen omfattas av frysning av tillgångar och ekonomiska resurser som fanns utanför Irak den 22 maj 2003. |
| --- | --- |

(1)

Bilaga III till förordning (EG) nr 1210/2003 innehåller en förteckning över den tidigare irakiska regeringens offentliga organ, företag och inrättningar samt fysiska och juridiska personer, organ och enheter som enligt den förordningen omfattas av frysning av tillgångar och ekonomiska resurser som fanns utanför Irak den 22 maj 2003.

| (2) | Den 26 januari 2017 beslutade Förenta nationernas säkerhetsråds sanktionskommitté att stryka en post från förteckningen över personer och enheter som omfattas av frysning av tillgångar och ekonomiska resurser. |
| --- | --- |

(2)

Den 26 januari 2017 beslutade Förenta nationernas säkerhetsråds sanktionskommitté att stryka en post från förteckningen över personer och enheter som omfattas av frysning av tillgångar och ekonomiska resurser.

| (3) | Bilaga III till förordning (EG) nr 1210/2003 bör därför ändras i enlighet med detta. |
| --- | --- |

(3)

Bilaga III till förordning (EG) nr 1210/2003 bör därför ändras i enlighet med detta.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Bilaga III till förordning (EG) nr 1210/2003 ska ändras i enlighet med bilagan till den här förordningen.

Artikel 2

Denna förordning träder i kraft dagen efter det att den har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning.

Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater.

Utfärdad i Bryssel den 1 februari 2017.

På kommissionens vägnar

För ordföranden

Tillförordnad chef för tjänsten för utrikespolitiska instrument

---

(1)  
  EUT L 169, 8.7.2003, s. 6.

1

---

BILAGA

I bilaga III till förordning (EG) nr 1210/2003 ska följande utgå:

| ”13. | AMANAT AL-ASIMA. Adress: P.O. Box 11151, Masarif, near Baghdad Muhafadha, Al-Kishia, Baghdad, Irak”. |
| --- | --- |

”13.

---

| 3.2.2017 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 29/21 |
| --- | --- | --- | --- |

3.2.2017

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 29/21

---

KOMMISSIONENS FÖRORDNING (EU) 2017/185

av den 2 februari 2017

om fastställande av övergångsbestämmelser för tillämpningen av vissa bestämmelser i Europaparlamentets och rådets förordningar (EG) nr 853/2004 och (EG) nr 854/2004

(Text av betydelse för EES)

EUROPEISKA KOMMISSIONEN HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING

med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 853/2004 av den 29 april 2004 om fastställande av särskilda hygienregler för livsmedel av animaliskt ursprung (1), särskilt artikel 9 första stycket,

med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 854/2004 av den 29 april 2004 om fastställande av särskilda bestämmelser för genomförandet av offentlig kontroll av produkter av animaliskt ursprung avsedda att användas som livsmedel (2), särskilt artikel 16 första stycket, och

av följande skäl:

| (1) | I förordningarna (EG) nr 853/2004 och (EG) nr 854/2004 fastställs väsentliga ändringar av de bestämmelser och förfaranden som livsmedelsföretagare och medlemsstaternas behöriga myndigheter ska följa. Eftersom det i vissa fall skulle ha medfört praktiska svårigheter att tillämpa ett antal av dessa bestämmelser och förfaranden med omedelbar verkan var man tvungen att anta övergångsbestämmelser. |
| --- | --- |

(1)

I förordningarna (EG) nr 853/2004 och (EG) nr 854/2004 fastställs väsentliga ändringar av de bestämmelser och förfaranden som livsmedelsföretagare och medlemsstaternas behöriga myndigheter ska följa. Eftersom det i vissa fall skulle ha medfört praktiska svårigheter att tillämpa ett antal av dessa bestämmelser och förfaranden med omedelbar verkan var man tvungen att anta övergångsbestämmelser.

| (2) | Kommissionens rapport till rådet och Europaparlamentet av den 28 juli 2009 om erfarenheterna från tillämpningen av Europaparlamentets och rådets förordningar om livsmedelshygien (EG) nr 852/2004, (EG) nr 853/2004 och (EG) nr 854/2004 (3) (nedan kallad rapporten) ger en faktabaserad översikt över samtliga inblandade parters erfarenheter av genomförandet av dessa förordningar åren 2006, 2007 och 2008 och de svårigheter som man har stött på vid genomförandet. |
| --- | --- |

(2)

Kommissionens rapport till rådet och Europaparlamentet av den 28 juli 2009 om erfarenheterna från tillämpningen av Europaparlamentets och rådets förordningar om livsmedelshygien (EG) nr 852/2004, (EG) nr 853/2004 och (EG) nr 854/2004 (3) (nedan kallad rapporten) ger en faktabaserad översikt över samtliga inblandade parters erfarenheter av genomförandet av dessa förordningar åren 2006, 2007 och 2008 och de svårigheter som man har stött på vid genomförandet.

| (3) | I rapporten redogörs även för återkopplingen på erfarenheterna med övergångsbestämmelserna i kommissionens förordning (EG) nr 2076/2005 (4). Rapporten refererar även svårigheter som konstaterats när det gäller lokala leveranser av små mängder av vissa livsmedel och påpekar att det krävs ytterligare förtydliganden av importvillkoren i de fall då nationella importbestämmelser gäller i avsaknad av bestämmelser på unionsnivå, och att de kriser som uppstått på grund av importerade livsmedel som innehåller både produkter av vegetabiliskt ursprung och bearbetade produkter av animaliskt ursprung (sammansatta produkter) har bekräftat behovet av ökad kontroll av sådana produkter. |
| --- | --- |

(3)

I rapporten redogörs även för återkopplingen på erfarenheterna med övergångsbestämmelserna i kommissionens förordning (EG) nr 2076/2005 (4). Rapporten refererar även svårigheter som konstaterats när det gäller lokala leveranser av små mängder av vissa livsmedel och påpekar att det krävs ytterligare förtydliganden av importvillkoren i de fall då nationella importbestämmelser gäller i avsaknad av bestämmelser på unionsnivå, och att de kriser som uppstått på grund av importerade livsmedel som innehåller både produkter av vegetabiliskt ursprung och bearbetade produkter av animaliskt ursprung (sammansatta produkter) har bekräftat behovet av ökad kontroll av sådana produkter.

| (4) | I kommissionens förordning (EU) nr 1079/2013 (5) fastställdes övergångsbestämmelser för en övergångsperiod till och med den 31 december 2016 för att möjliggöra en smidig övergång till en fullständig tillämpning av de nya bestämmelserna och förfarandena. Övergångsperiodens varaktighet fastställdes med beaktande av översynen av hygienbestämmelserna i förordningarna (EG) nr 853/2004 och (EG) nr 854/2004. |
| --- | --- |

(4)

I kommissionens förordning (EU) nr 1079/2013 (5) fastställdes övergångsbestämmelser för en övergångsperiod till och med den 31 december 2016 för att möjliggöra en smidig övergång till en fullständig tillämpning av de nya bestämmelserna och förfarandena. Övergångsperiodens varaktighet fastställdes med beaktande av översynen av hygienbestämmelserna i förordningarna (EG) nr 853/2004 och (EG) nr 854/2004.

| (5) | Den information som inkommit från de revisioner som inspektörer från generaldirektorat för hälsa och livsmedelssäkerhet på kommissionen nyligen genomfört, från medlemsstaternas behöriga myndigheter och från relevanta livsmedelsbranscher i unionen visar dessutom att det är nödvändigt att bibehålla vissa övergångsbestämmelser i förordning (EU) nr 1079/2013 i avvaktan på att de permanenta krav som anges i ingressen till den här förordningen införs. |
| --- | --- |

(5)

Den information som inkommit från de revisioner som inspektörer från generaldirektorat för hälsa och livsmedelssäkerhet på kommissionen nyligen genomfört, från medlemsstaternas behöriga myndigheter och från relevanta livsmedelsbranscher i unionen visar dessutom att det är nödvändigt att bibehålla vissa övergångsbestämmelser i förordning (EU) nr 1079/2013 i avvaktan på att de permanenta krav som anges i ingressen till den här förordningen införs.

| (6) | Från tillämpningsområdet för förordning (EG) nr 853/2004 undantas producenters direkta leveranser av små mängder kött från fjäderfä och hardjur som slaktas på gården till slutkonsumenter eller till lokala detaljhandelsanläggningar som levererar sådant kött som färskt kött direkt till slutkonsumenter. En begränsning av den bestämmelsen till att endast gälla färskt kött skulle innebära en ytterligare börda för små producenter. I förordning (EU) nr 1079/2013 fastställs därför ett undantag från tillämpningen av förordning (EG) nr 853/2004 som rör direkt leverans av sådana varor under vissa villkor, utan att begränsa den till färskt kött. Detta undantag bör bibehållas under den ytterligare övergångsperiod som fastställs i den här förordningen, medan möjligheten till ett permanent undantag övervägs. |
| --- | --- |

(6)

Från tillämpningsområdet för förordning (EG) nr 853/2004 undantas producenters direkta leveranser av små mängder kött från fjäderfä och hardjur som slaktas på gården till slutkonsumenter eller till lokala detaljhandelsanläggningar som levererar sådant kött som färskt kött direkt till slutkonsumenter. En begränsning av den bestämmelsen till att endast gälla färskt kött skulle innebära en ytterligare börda för små producenter. I förordning (EU) nr 1079/2013 fastställs därför ett undantag från tillämpningen av förordning (EG) nr 853/2004 som rör direkt leverans av sådana varor under vissa villkor, utan att begränsa den till färskt kött. Detta undantag bör bibehållas under den ytterligare övergångsperiod som fastställs i den här förordningen, medan möjligheten till ett permanent undantag övervägs.

| (7) | I förordningarna (EG) nr 853/2004 och (EG) nr 854/2004 fastställs vissa bestämmelser för import av produkter av animaliskt ursprung och sammansatta produkter till unionen. I förordning (EU) nr 1079/2013 fastställs övergångsbestämmelser om undantag från ett antal av dessa bestämmelser för vissa sammansatta produkter för vilka folkhälsokraven för import till unionen ännu inte har fastställts på unionsnivå, t.ex. för andra sammansatta produkter än de som avses i artikel 3.1 och 3.3 i kommissionens förordning (EU) nr 28/2012 (6). |
| --- | --- |

(7)

I förordningarna (EG) nr 853/2004 och (EG) nr 854/2004 fastställs vissa bestämmelser för import av produkter av animaliskt ursprung och sammansatta produkter till unionen. I förordning (EU) nr 1079/2013 fastställs övergångsbestämmelser om undantag från ett antal av dessa bestämmelser för vissa sammansatta produkter för vilka folkhälsokraven för import till unionen ännu inte har fastställts på unionsnivå, t.ex. för andra sammansatta produkter än de som avses i artikel 3.1 och 3.3 i kommissionens förordning (EU) nr 28/2012 (6).

| (8) | Kommissionen har lagt fram ett förslag till en förordning om offentlig kontroll i livsmedelskedjan som nu är nära antagande enligt det ordinarie lagstiftningsförfarandet. När den förordningen har antagits och är tillämplig kommer den att utgöra en rättslig grund för en riskanpassad strategi för kontrollen av sammansatta produkter vid import. Det är nödvändigt att införa undantag under ytterligare en övergångsperiod på fyra år fram till dess att den nya förordningen förväntas bli tillämplig. |
| --- | --- |

(8)

Kommissionen har lagt fram ett förslag till en förordning om offentlig kontroll i livsmedelskedjan som nu är nära antagande enligt det ordinarie lagstiftningsförfarandet. När den förordningen har antagits och är tillämplig kommer den att utgöra en rättslig grund för en riskanpassad strategi för kontrollen av sammansatta produkter vid import. Det är nödvändigt att införa undantag under ytterligare en övergångsperiod på fyra år fram till dess att den nya förordningen förväntas bli tillämplig.

| (9) | Förordningarna (EG) nr 853/2004 och (EG) nr 854/2004 tillåter import av livsmedel av animaliskt ursprung från anläggningar som hanterar produkter av animaliskt ursprung för vilka det i bilaga III till förordning (EG) nr 853/2004 inte fastställs några särskilda krav såvida inte en harmoniserad lista över godkända tredjeländer har inrättats och en gemensam förlaga till ett importintyg har fastställts. Det behövs mer tid för samråd med intressenter och behöriga myndigheter i medlemsstaterna och i tredjeländer med tanke på den inverkan upprättandet av en sådan förteckning och fastställandet av en förlaga till ett importintyg kan ha på importen av sådana livsmedel. |
| --- | --- |

(9)

Förordningarna (EG) nr 853/2004 och (EG) nr 854/2004 tillåter import av livsmedel av animaliskt ursprung från anläggningar som hanterar produkter av animaliskt ursprung för vilka det i bilaga III till förordning (EG) nr 853/2004 inte fastställs några särskilda krav såvida inte en harmoniserad lista över godkända tredjeländer har inrättats och en gemensam förlaga till ett importintyg har fastställts. Det behövs mer tid för samråd med intressenter och behöriga myndigheter i medlemsstaterna och i tredjeländer med tanke på den inverkan upprättandet av en sådan förteckning och fastställandet av en förlaga till ett importintyg kan ha på importen av sådana livsmedel.

| (10) | De åtgärder som föreskrivs i denna förordning är förenliga med yttrandet från ständiga kommittén för växter, djur, livsmedel och foder. |
| --- | --- |

(10)

De åtgärder som föreskrivs i denna förordning är förenliga med yttrandet från ständiga kommittén för växter, djur, livsmedel och foder.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Syfte

I denna förordning fastställs övergångsbestämmelser för tillämpningen av vissa bestämmelser i förordningarna (EG) nr 853/2004 och (EG) nr 854/2004 under en övergångsperiod från och med den 1 januari 2017 till och med den 31 december 2020.

Artikel 2

Undantag som rör direkt leverans av små mängder kött från fjäderfä och hardjur

Genom undantag från artikel 1.3 d i förordning (EG) nr 853/2004 ska bestämmelserna i den förordningen inte tillämpas på producenters direkta leveranser av små mängder kött från fjäderfä och hardjur som slaktas på gården till slutkonsumenter eller till lokala detaljhandelsanläggningar som levererar direkt till slutkonsumenter.

Artikel 3

Undantag som rör folkhälsokrav för import av produkter av animaliskt ursprung och av livsmedel som innehåller både produkter av vegetabiliskt ursprung och bearbetade produkter av animaliskt ursprung

1.   Artikel 6.1 i förordning (EG) nr 853/2004 ska inte tillämpas på import av produkter av animaliskt ursprung för vilka det inte har fastställts några harmoniserade folkhälsokrav för import.

Import av sådana produkter ska uppfylla den importerande medlemsstatens folkhälsokrav för import.

2.   Genom undantag från artikel 6.4 i förordning (EG) nr 853/2004 ska livsmedelsföretagare som importerar livsmedel som innehåller både produkter av vegetabiliskt ursprung och andra bearbetade produkter av animaliskt ursprung än de som avses i artikel 3.1 och 3.3 i förordning (EU) nr 28/2012 undantas från de krav som avses i artikel 6.4 i förordning (EG) nr 853/2004.

Import av sådana produkter ska uppfylla den importerande medlemsstatens folkhälsokrav för import.

Artikel 4

Undantag som rör förfaranden avseende folkhälsa för import av produkter av animaliskt ursprung

Kapitel III i förordning (EG) nr 854/2004 ska inte tillämpas på import av produkter av animaliskt ursprung för vilka det inte har fastställts några harmoniserade folkhälsokrav för import.

Import av sådana produkter ska uppfylla den importerande medlemsstatens folkhälsokrav för import.

Artikel 5

Ikraftträdande och tillämpning

Denna förordning träder i kraft den tredje dagen efter det att den har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning.

Europeiska unionens officiella tidning

Den ska tillämpas från och med den 1 januari 2017 till och med den 31 december 2020.

Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater.

Utfärdad i Bryssel den 2 februari 2017.

På kommissionens vägnar

Jean-Claude JUNCKER

Ordförande

---

(1)  
  EUT L 139, 30.4.2004, s. 55.

1

(2)  
  EUT L 139, 30.4.2004, s. 206.

2

(3)  KOM(2009) 403 slutlig.

3

(4)  Kommissionens förordning (EG) nr 2076/2005 av den 5 december 2005 om fastställande av övergångsbestämmelser för tillämpningen av Europaparlamentets och rådets förordningar (EG) nr 853/2004, (EG) nr 854/2004 och (EG) nr 882/2004 och om ändring av förordningarna (EG) nr 853/2004 och (EG) nr 854/2004 (EUT L 338, 22.12.2005, s. 83).

4

(5)  Kommissionens förordning (EU) nr 1079/2013 av den 31 oktober 2013 om fastställande av övergångsbestämmelser för tillämpningen av Europaparlamentets och rådets förordningar (EG) nr 853/2004 och (EG) nr 854/2004 (EUT L 292, 1.11.2013, s. 10).

5

(6)  Kommissionens förordning (EU) nr 28/2012 av den 11 januari 2012 om fastställande av intygskrav för import till och transitering genom unionen av vissa sammansatta produkter och om ändring av beslut 2007/275/EG och förordning (EG) nr 1162/2009 (EUT L 12, 14.1.2012, s. 1).

6

---

| 3.2.2017 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 29/24 |
| --- | --- | --- | --- |

3.2.2017

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 29/24

---

KOMMISSIONENS GENOMFÖRANDEFÖRORDNING (EU) 2017/186

av den 2 februari 2017

om fastställande av särskilda villkor för införsel till unionen av sändningar från vissa tredjeländer på grund av mikrobiologisk kontaminering och om ändring av förordning (EG) nr 669/2009

(Text av betydelse för EES)

EUROPEISKA KOMMISSIONEN HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING

med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 178/2002 av den 28 januari 2002 om allmänna principer och krav för livsmedelslagstiftning, om inrättande av Europeiska myndigheten för livsmedelssäkerhet och om förfaranden i frågor som gäller livsmedelssäkerhet (1), särskilt artikel 53.1 b ii,

med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 882/2004 av den 29 april 2004 om offentlig kontroll för att säkerställa kontrollen av efterlevnaden av foder- och livsmedelslagstiftningen samt bestämmelserna om djurhälsa och djurskydd (2), särskilt artikel 15.5, och

av följande skäl:

| (1) | Genom artikel 53 i förordning (EG) nr 178/2002 ges unionen möjlighet att vidta lämpliga nödåtgärder för livsmedel som importeras från ett tredjeland i syfte att skydda människors hälsa, djurs hälsa och miljön, om det är uppenbart att det rör sig om en allvarlig risk som inte kan undanröjas tillfredsställande genom att de enskilda medlemsstaterna vidtar åtgärder. |
| --- | --- |

(1)

Genom artikel 53 i förordning (EG) nr 178/2002 ges unionen möjlighet att vidta lämpliga nödåtgärder för livsmedel som importeras från ett tredjeland i syfte att skydda människors hälsa, djurs hälsa och miljön, om det är uppenbart att det rör sig om en allvarlig risk som inte kan undanröjas tillfredsställande genom att de enskilda medlemsstaterna vidtar åtgärder.

| (2) | Enligt artikel 11 i förordning (EG) nr 178/2002 ska livsmedel som importeras till unionen för att släppas ut på marknaden i unionen uppfylla relevanta krav i livsmedelslagstiftningen eller villkor som unionen anser vara minst likvärdiga eller, om unionen har slutit särskilda avtal med det exporterande landet, krav som ingår i dessa avtal. |
| --- | --- |

(2)

Enligt artikel 11 i förordning (EG) nr 178/2002 ska livsmedel som importeras till unionen för att släppas ut på marknaden i unionen uppfylla relevanta krav i livsmedelslagstiftningen eller villkor som unionen anser vara minst likvärdiga eller, om unionen har slutit särskilda avtal med det exporterande landet, krav som ingår i dessa avtal.

| (3) | I Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 852/2004 (3) fastställs allmänna hygienregler för livsmedelsföretagare. |
| --- | --- |

(3)

I Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 852/2004 (3) fastställs allmänna hygienregler för livsmedelsföretagare.

| (4) | I artikel 11 i förordning (EG) nr 882/2004 fastställs krav för de provtagnings- och analysmetoder som används i den offentliga kontrollen. |
| --- | --- |

(4)

I artikel 11 i förordning (EG) nr 882/2004 fastställs krav för de provtagnings- och analysmetoder som används i den offentliga kontrollen.

| (5) | Enligt artikel 14 i förordning (EG) nr 178/2002 ska inte livsmedel släppas ut på marknaden om de inte är säkra. Enligt förordning (EG) nr 882/2004 ska de behöriga myndigheterna kontrollera livsmedelsföretagarnas efterlevnad av unionslagstiftningen. |
| --- | --- |

(5)

Enligt artikel 14 i förordning (EG) nr 178/2002 ska inte livsmedel släppas ut på marknaden om de inte är säkra. Enligt förordning (EG) nr 882/2004 ska de behöriga myndigheterna kontrollera livsmedelsföretagarnas efterlevnad av unionslagstiftningen.

| (6) | I kommissionens förordning (EG) nr 669/2009 (4) föreskrivs strängare offentlig kontroll av import av visst foder och vissa livsmedel av icke-animaliskt ursprung som förtecknas i bilaga I till den förordningen. |
| --- | --- |

(6)

I kommissionens förordning (EG) nr 669/2009 (4) föreskrivs strängare offentlig kontroll av import av visst foder och vissa livsmedel av icke-animaliskt ursprung som förtecknas i bilaga I till den förordningen.

| (7) | Under många år har det varit en hög frekvens av bristande efterlevnad vad gäller den mikrobiologiska säkerheten hos sesamfrön och betelblad (Piper betle L.) från Indien. Sedan 2014 har importen av dessa livsmedel därför underkastats tätare offentliga kontroller avseende förekomsten av Salmonella spp. Dessa strängare kontroller har bekräftat den höga frekvensen av bristande efterlevnad vad gäller den mikrobiologiska säkerheten på grund av Salmonella spp. hos dessa livsmedel. Import av dessa livsmedel utgör därför ett allvarligt hot mot folkhälsan inom unionen och unionen måste vidta nödåtgärder. |
| --- | --- |

(7)

Under många år har det varit en hög frekvens av bristande efterlevnad vad gäller den mikrobiologiska säkerheten hos sesamfrön och betelblad (Piper betle L.) från Indien. Sedan 2014 har importen av dessa livsmedel därför underkastats tätare offentliga kontroller avseende förekomsten av Salmonella spp. Dessa strängare kontroller har bekräftat den höga frekvensen av bristande efterlevnad vad gäller den mikrobiologiska säkerheten på grund av Salmonella spp. hos dessa livsmedel. Import av dessa livsmedel utgör därför ett allvarligt hot mot folkhälsan inom unionen och unionen måste vidta nödåtgärder.

| (8) | Garantier från de behöriga myndigheterna i de exporterande länderna för att dessa livsmedel har producerats i enlighet med hygienbestämmelserna i förordning (EG) nr 852/2004 är nödvändiga för att skydda människors hälsa i unionen. För att säkerställa ett harmoniserat genomförande av importkontroller i hela unionen bör alla sändningar av sådana livsmedel åtföljas av ett hälsointyg som har undertecknats av de behöriga myndigheterna i de exporterande länderna och av analysresultat som garanterar att de med tillfredsställande resultat har provtagits och analyserats för förekomsten av mikrobiologiska patogener. |
| --- | --- |

(8)

Garantier från de behöriga myndigheterna i de exporterande länderna för att dessa livsmedel har producerats i enlighet med hygienbestämmelserna i förordning (EG) nr 852/2004 är nödvändiga för att skydda människors hälsa i unionen. För att säkerställa ett harmoniserat genomförande av importkontroller i hela unionen bör alla sändningar av sådana livsmedel åtföljas av ett hälsointyg som har undertecknats av de behöriga myndigheterna i de exporterande länderna och av analysresultat som garanterar att de med tillfredsställande resultat har provtagits och analyserats för förekomsten av mikrobiologiska patogener.

| (9) | Enligt artikel 6 i förordning (EG) nr 669/2009 ska de livsmedelsföretagare som är ansvariga för sändningar förhandsanmäla deras ankomst vid det utsedda införselstället och deras beskaffenhet. |
| --- | --- |

(9)

Enligt artikel 6 i förordning (EG) nr 669/2009 ska de livsmedelsföretagare som är ansvariga för sändningar förhandsanmäla deras ankomst vid det utsedda införselstället och deras beskaffenhet.

| (10) | I fråga om strängare offentlig kontroll ska dessa kontroller enligt artikel 8 i förordning (EG) nr 669/2009 omfatta dokumentkontroll, identitetskontroll och fysisk kontroll. Dokumentkontroller ska utföras utan oskäligt dröjsmål på alla sändningar inom två arbetsdagar från ankomsten till det utsedda införselstället, medan identitetskontroller och fysiska kontroller, inklusive laboratorieanalyser, ska utföras enligt de frekvenser som anges i bilaga I till den förordningen. |
| --- | --- |

(10)

I fråga om strängare offentlig kontroll ska dessa kontroller enligt artikel 8 i förordning (EG) nr 669/2009 omfatta dokumentkontroll, identitetskontroll och fysisk kontroll. Dokumentkontroller ska utföras utan oskäligt dröjsmål på alla sändningar inom två arbetsdagar från ankomsten till det utsedda införselstället, medan identitetskontroller och fysiska kontroller, inklusive laboratorieanalyser, ska utföras enligt de frekvenser som anges i bilaga I till den förordningen.

| (11) | För att garantera en effektiv organisation och harmoniserade importkontroller på unionsnivå avseende förekomsten av mikrobiologiska patogener i vissa livsmedel från vissa tredjeländer bör särskilda importvillkor för sådana livsmedel fastställas. För att skapa rättslig klarhet bör alla livsmedel från tredjeländer som omfattas av särskilda villkor på grund av mikrobiologiska risker samlas i en förordning. Bestämmelserna om betelblad från Indien i kommissionens genomförandeförordning (EU) 2016/166 (5) bör därför införas i den här förordningen och förordning (EG) nr 669/2009 bör ändras i enlighet med detta. |
| --- | --- |

(11)

För att garantera en effektiv organisation och harmoniserade importkontroller på unionsnivå avseende förekomsten av mikrobiologiska patogener i vissa livsmedel från vissa tredjeländer bör särskilda importvillkor för sådana livsmedel fastställas. För att skapa rättslig klarhet bör alla livsmedel från tredjeländer som omfattas av särskilda villkor på grund av mikrobiologiska risker samlas i en förordning. Bestämmelserna om betelblad från Indien i kommissionens genomförandeförordning (EU) 2016/166 (5) bör därför införas i den här förordningen och förordning (EG) nr 669/2009 bör ändras i enlighet med detta.

| (12) | Genomförandeförordning (EU) 2016/166 bör upphävas och ersättas av en mer allmän förordning om fastställande av bestämmelser vad gäller import av vissa livsmedel från vissa tredjeländer på grund av mikrobiologisk kontaminering. |
| --- | --- |

(12)

Genomförandeförordning (EU) 2016/166 bör upphävas och ersättas av en mer allmän förordning om fastställande av bestämmelser vad gäller import av vissa livsmedel från vissa tredjeländer på grund av mikrobiologisk kontaminering.

| (13) | De åtgärder som föreskrivs i denna förordning är förenliga med yttrandet från ständiga kommittén för växter, djur, livsmedel och foder. |
| --- | --- |

(13)

De åtgärder som föreskrivs i denna förordning är förenliga med yttrandet från ständiga kommittén för växter, djur, livsmedel och foder.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Syfte och tillämpningsområde

Denna förordning ska tillämpas på införsel av de livsmedel som förtecknas i bilaga I.

Artikel 2

Definitioner

I denna förordning ska definitionerna i artiklarna 2 och 3 i förordning (EG) nr 178/2002, artikel 2 i förordning (EG) nr 882/2004 och artikel 3 i förordning (EG) nr 669/2009 gälla.

Artikel 3

Införsel till unionen

Livsmedelsföretagaren ska se till att

| a) | sändningar av de livsmedel som anges i bilaga I (nedan kallade livsmedel) endast får föras in till unionen i enlighet med de förfaranden som fastställs i denna förordning, |
| --- | --- |

a)

sändningar av de livsmedel som anges i bilaga I (nedan kallade livsmedel) endast får föras in till unionen i enlighet med de förfaranden som fastställs i denna förordning,

livsmedel

| b) | sändningar av livsmedel endast får föras in till unionen via det utsedda införselstället. |
| --- | --- |

b)

sändningar av livsmedel endast får föras in till unionen via det utsedda införselstället.

Artikel 4

Provtagnings- och analysresultat som åtföljer sändningen

1.   Varje sändning av livsmedel ska åtföljas av resultaten av de provtagningar och analyser som utförts av den behöriga myndigheten i det avsändande tredjelandet för att kontrollera frånvaron av den risk som anges i bilaga I.

2.   De provtagningar och analyser som avses i punkt 1 ska utföras i enlighet med avdelning II kapitel III ”Provtagning och analys” i förordning (EG) nr 882/2004. I synnerhet ska provtagningen utföras i enlighet med relevanta ISO-standarder och riktlinjerna i Codex Alimentarius användas som referens; analysen för att påvisa förekomst av salmonella ska utföras i enlighet med referensmetod EN/ISO 6579 (den senaste uppdaterade versionen av detektionsmetoden) eller en metod som validerats mot den i enlighet med protokollet i EN/ISO 16140 eller andra liknande protokoll som är internationellt accepterade.

Artikel 5

Hälsointyg

1.   Sändningar av de livsmedel som förtecknas i bilaga I ska åtföljas av ett hälsointyg i enlighet med förlagan i bilaga III.

2.   Hälsointyget ska undertecknas och stämplas av en bemyndigad företrädare för den behöriga myndigheten i det avsändande tredjelandet.

3.   Hälsointyget och dess bilagor ska avfattas på det officiella språket eller ett av de officiella språken i den medlemsstat där det utsedda införselstället är beläget. Den medlemsstat där det utsedda införselstället är beläget kan emellertid samtycka till att hälsointyg avfattas på något annat av unionens officiella språk.

4.   Hälsointyget ska vara giltigt i fyra månader från och med utfärdandedagen, dock inte längre än sex månader från och med dagen för den sista mikrobiologiska laboratorieanalysen.

Artikel 6

Identifiering

Varje sändning av livsmedel ska identifieras med en identifieringskod (sändningens kod) som motsvarar den identifieringskod som anges i de provtagnings- och analysresultat som avses i artikel 4 och i det hälsointyg som avses i artikel 5. Varje enskild påse eller annan förpackning i sändningen ska identifieras med denna identifieringskod.

Artikel 7

Förhandsanmälan av sändningar

1.   Livsmedelsföretagarna eller deras företrädare ska lämna en förhandsanmälan om beräknad dag och tidpunkt för livsmedelssändningens fysiska ankomst och om sändningens beskaffenhet till den behöriga myndigheten vid det utsedda införselstället.

2.   Livsmedelsföretagarna eller deras företrädare ska för detta ändamål fylla i del I av den gemensamma handlingen vid införsel (nedan kallad CED-handlingen) och sända handlingen till den behöriga myndigheten vid det utsedda införselstället minst en arbetsdag före sändningens fysiska ankomst.

3.   Vid ifyllandet av CED-handlingen ska livsmedelsföretagarna eller deras företrädare beakta anvisningarna för ifyllande av CED-handlingen i bilaga II till förordning (EG) nr 669/2009.

4.   CED-handlingen ska utfärdas på det officiella språket eller ett av de officiella språken i den medlemsstat där det utsedda införselstället är beläget. En medlemsstat kan emellertid samtycka till att CED-handlingar avfattas på något annat av unionens officiella språk.

Artikel 8

Offentliga kontroller

1.   Den behöriga myndigheten vid det utsedda införselstället ska utföra dokumentkontroller av varje livsmedelssändning för att säkerställa att kraven i artiklarna 4 och 5 uppfylls.

2.   Identitetskontroller och fysiska kontroller av livsmedel ska utföras i enlighet med artiklarna 8, 9 och 19 i förordning (EG) nr 669/2009 med den frekvens som anges i bilaga II till den här förordningen.

3.   Om en livsmedelssändning inte åtföljs av de provtagnings- och analysresultat som avses i artikel 4 och det hälsointyg som avses i artikel 5 eller om resultaten eller hälsointyget inte uppfyller kraven i denna förordning, får sändningen inte importeras till unionen och ska antingen sändas tillbaka till ursprungslandet eller destrueras.

4.   När identitetskontrollerna och de fysiska kontrollerna har slutförts ska de behöriga myndigheterna

| a) | fylla i de relevanta uppgifterna i del II av CED-handlingen, |
| --- | --- |

a)

fylla i de relevanta uppgifterna i del II av CED-handlingen,

| b) | bifoga resultaten av de provtagningar och analyser som utförts enligt punkt 2 i denna artikel, |
| --- | --- |

b)

bifoga resultaten av de provtagningar och analyser som utförts enligt punkt 2 i denna artikel,

| c) | ange CED-referensnumret i CED-handlingen, |
| --- | --- |

c)

ange CED-referensnumret i CED-handlingen,

| d) | stämpla och underteckna originalet av CED-handlingen, |
| --- | --- |

d)

stämpla och underteckna originalet av CED-handlingen,

| e) | ta och behålla en kopia av den undertecknade och stämplade CED-handlingen. |
| --- | --- |

e)

ta och behålla en kopia av den undertecknade och stämplade CED-handlingen.

5.   Originalen av CED-handlingen och det hälsointyg som avses i artikel 5 tillsammans med de provtagnings- och analysresultat som avses i artikel 4 ska åtfölja sändningen under transporten tills den övergår till fri omsättning. Om vidaretransport av sändningar tillåts innan resultaten av de fysiska kontrollerna är tillgängliga, ska en vidimerad kopia av originalet av CED-handlingen utfärdas. Om tillstånd ges ska den behöriga myndigheten vid det utsedda införselstället underrätta den behöriga myndigheten på bestämmelseorten och lämpliga åtgärder ska vidtas för att garantera att sändningen står under ständig uppsikt av de behöriga myndigheterna och inte på något sätt kan manipuleras i väntan på resultaten av de fysiska kontrollerna.

Artikel 9

Uppdelning av sändningar

1.   Sändningar får inte delas upp förrän alla kontroller har slutförts och CED-handlingen har helt fyllts i av den behöriga myndigheten vid det utsedda införselstället i enlighet med artikel 8.

2.   Om sändningen därefter delas upp ska en vidimerad kopia av CED-handlingen åtfölja varje del av sändningen under transporten tills den övergår till fri omsättning.

Artikel 10

Övergång till fri omsättning

För att sändningar av de livsmedel som förtecknas i bilaga I ska få övergå till fri omsättning krävs det att livsmedelsföretagarna eller deras företrädare (fysiskt eller elektroniskt) uppvisar en CED-handling som vederbörligen fyllts i av den behöriga myndigheten vid det utsedda införselstället för tullmyndigheterna så snart alla offentliga kontroller har utförts och godkända resultat av de fysiska kontrollerna, om sådana krävs, finns tillgängliga. Tullmyndigheterna får endast låta sändningen övergå till fri omsättning om ett positivt beslut från den behöriga myndigheten anges i fält II.14 i CED-handlingen och handlingen har undertecknats i fält II.21.

Artikel 11

Bristande efterlevnad

Om bristande efterlevnad av de relevanta bestämmelserna i förordning (EG) nr 852/2004 konstateras vid offentliga kontroller ska den behöriga myndigheten vid det utsedda införselstället fylla i del III av CED-handlingen och åtgärder ska vidtas i enlighet med artiklarna 19, 20 och 21 i förordning (EG) nr 882/2004.

Artikel 12

Rapporter

Medlemsstaterna ska lämna in en rapport till kommissionen med samtliga analysresultat för livsmedelssändningar i enlighet med artikel 8.

Rapporten ska omfatta minst sex månader och ska lämnas in två gånger om året inom en månad efter utgången av varje halvårsperiod.

Rapporten ska innehålla följande uppgifter:

| a) | Antalet sändningar som införts, inklusive storlek uttryckt som nettovikt, och ursprungslandet för varje sändning. |
| --- | --- |

a)

Antalet sändningar som införts, inklusive storlek uttryckt som nettovikt, och ursprungslandet för varje sändning.

| b) | Antalet sändningar som provtagits för analys. |
| --- | --- |

b)

Antalet sändningar som provtagits för analys.

| c) | Resultaten av de identitetskontroller och fysiska kontroller som avses i artikel 8.2. |
| --- | --- |

c)

Resultaten av de identitetskontroller och fysiska kontroller som avses i artikel 8.2.

Artikel 13

Kostnader

Livsmedelsföretagarna ska stå för alla kostnader för de offentliga kontroller som fastställs i artikel 8, inklusive provtagning, analys, lagring och eventuella åtgärder som ska vidtas vid bristande efterlevnad enligt artikel 11.

Artikel 14

Övergångsbestämmelser

Medlemsstaterna ska tillåta införsel av livsmedelssändningar som lämnat det avsändande tredjelandet före dagen för denna förordnings ikraftträdande, även om de inte åtföljs av det hälsointyg som avses i artikel 5 och de provtagnings- och analysresultat som avses i artikel 4.

Artikel 15

Upphävande

Genomförandeförordning (EU) 2016/166 ska upphöra att gälla.

Artikel 16

Ändring av förordning (EG) nr 669/2009

Förordning (EG) nr 669/2009 ska ändras i enlighet med bilaga IV till den här förordningen.

Artikel 17

Ikraftträdande

Denna förordning träder i kraft den tjugonde dagen efter det att den har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning.

Europeiska unionens officiella tidning

Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater.

Utfärdad i Bryssel den 2 februari 2017.

På kommissionens vägnar

Jean-Claude JUNCKER

Ordförande

---

(1)  
  EGT L 31, 1.2.2002, s. 1.

1

(2)  
  EUT L 165, 30.4.2004, s. 1.

2

(3)  Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 852/2004 av den 29 april 2004 om livsmedelshygien (EUT L 139, 30.4.2004, s. 1).

3

(4)  Kommissionens förordning (EG) nr 669/2009 av den 24 juli 2009 om tillämpning av Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 882/2004 när det gäller strängare offentlig kontroll av import av visst foder och vissa livsmedel av icke-animaliskt ursprung och om ändring av beslut 2006/504/EG (EUT L 194, 25.7.2009, s. 11).

4

(5)  Kommissionens genomförandeförordning (EU) 2016/166 av den 8 februari 2016 om fastställande av särskilda villkor för import av livsmedel som innehåller eller består av betelblad (Piper betle) från Indien och om ändring av förordning (EG) nr 669/2009 (EUT L 32, 9.2.2016, s. 143).

5

Piper betle

---

BILAGA I

Förteckning över livsmedel som avses i artikel 1

| Livsmedel
  (avsedd användning) | KN-nummer (1) | Taric-undernummer | Ursprungsland | Fara |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Sesamfrön


  (Livsmedel – färska eller kylda) | 1207 40 90 | | Indien (IN) | Salmonella |
| Betelblad (Piper betle L.)


  (Livsmedel) | ex 1404 90 00 | 10 | Indien (IN) | Salmonella |

Livsmedel

(avsedd användning)

KN-nummer (1)

Taric-undernummer

Ursprungsland

Fara

Sesamfrön

(Livsmedel – färska eller kylda)

1207 40 90

Indien (IN)

Salmonella

Betelblad (Piper betle L.)

(Livsmedel)

ex 1404 90 00

10

Indien (IN)

Salmonella

---

(1)  Om bara vissa produkter som omfattas av ett KN-nummer behöver undersökas och det inte finns någon särskild undergrupp inom detta nummer anges KN-numret med ”ex”.

---

BILAGA II

Frekvensen för identitetskontroller och fysiska kontroller av de livsmedel som avses i artikel 1 vid det utsedda införselstället enligt artikel 8.2

| Livsmedel
  (avsedd användning) | KN-nummer (1) | Taric-undernummer | Ursprungsland | Fara | Fysiska kontroller och identitetskontroller (frekvens i procent) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Sesamfrön


  (Livsmedel – färska eller kylda) | 1207 40 90 | | Indien (IN) | Salmonella (2) | 20 |
| Betelblad (Piper betle L.)


  (Livsmedel) | ex 1404 90 00 | 10 | Indien (IN) | Salmonella (2) | 10 |

Livsmedel

(avsedd användning)

KN-nummer (1)

Taric-undernummer

Ursprungsland

Fara

Fysiska kontroller och identitetskontroller (frekvens i procent)

Sesamfrön

(Livsmedel – färska eller kylda)

1207 40 90

Indien (IN)

Salmonella (2)

20

Betelblad (Piper betle L.)

(Livsmedel)

ex 1404 90 00

10

Indien (IN)

Salmonella (2)

10

---

(1)  Om bara vissa produkter som omfattas av ett KN-nummer behöver undersökas och det inte finns någon särskild undergrupp inom detta nummer anges KN-numret med ”ex”.

(2)  Referensmetod EN/ISO 6579 (den senaste uppdaterade versionen av detektionsmetoden) eller en metod som validerats mot den i enlighet med protokollet i EN/ISO 16140 eller andra liknande protokoll som är internationellt accepterade.

---

BILAGA III

Hälsointyg för införsel av betelblad och sesamfrön från Indien till Europeiska unionen

Image 4

LAND:

Hälsointyg för EU

Del I: Närmare uppgifter om sändningen

I.1 Avsändare

Namn

Adress

Land

Tfn

I.2 Intygets referensnummer

I.2 a

I.3 Central behörig myndighet

I.4 Lokal behörig myndighet

I.5 Mottagare

Namn

Adress

Land

Tfn

I.6

I.7 Urs-prungs-land

ISO-kod

I.8 Ursprungs-region

Kod

I.9 Bestäm-melseland

ISO-kod

I.10

I.11 Ursprungsort

Namn

Adress

I.12

I.13 Lastningsort

Adress

I.14 Datum för avresa Klockslag för avresa

I.15 Transportmedel

Flyg Fartyg Järnvägsvagn

Vägtransport Övriga

Identifikation:

Dokumentreferens:

I.16 Gränskontrollstation för införsel till EU

I.17 Cites-nr

I.18 Beskrivning av varan

I.19 Varukod (HS)

I.20 Kvantitet

Image 5

I.21

I.22 Antal förpackningar

I.23 Förseglingens nummer/Containernummer

I.24

I.25 Varorna intygas vara avsedda som/för

Livsmedel

I.26

I.27 För import och införsel till EU

I.28 Identifiering av varorna

Produktnamn

Typ av förpackning

Antal förpackningar

Nettovikt

Image 6

LAND:

Del II: Intyg

II. Hälsoinformation

II a Intygets referensnummer

II b

II.1 Hälsointyg

I egenskap av bemyndigad företrädare för den behöriga myndigheten intygar jag att jag är förtrogen med de tillämpliga bestämmelserna i förordningarna (EG) nr 852/2004 och (EG) nr 882/2004 samt följande:

II.1.1 Livsmedlet i den sändning som beskrivs i del I har producerats under förhållanden som är förenliga med förordning (EG) nr 852/2004.

II.1.2 Denna sändning har provtagits och analyserats i enlighet med artikel 4 i genomförandeförordning (EU) 2017/186 den (datum) och den mikrobiologiska laboratorieanalysen genomfördes den (datum) vid (laboratoriets namn).

Närmare uppgifter om provtagning och analysmetoder samt alla resultat bifogas, vilka visar att salmonella inte förekommer i 25 g.

Anmärkning

Detta hälsointyg gäller i fyra månader från och med dagen för utfärdandet.

Del I: Fält I.19: Ange lämplig kod enligt Harmoniserade systemets nomenklatur (Världstullorganisationen): 1404 90 00 för betelblad (Piper betle L.) och 1207 40 90 för sesamfrön.

Bemyndigad företrädare för den behöriga myndigheten

Namn (med versaler): Titel och befattning:

Datum: Namnteckning:

Stämpel:

---

BILAGA IV

I bilaga I till förordning (EG) nr 669/2009 ska följande post utgå:

| ”Sesamfrön


  (Livsmedel – färska eller kylda) | 1207 40 90 | | Indien (IN) | Salmonella (12) | 20” |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |

”Sesamfrön

(Livsmedel – färska eller kylda)

1207 40 90

Indien (IN)

Salmonella (12)

20”

---

| 3.2.2017 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 29/35 |
| --- | --- | --- | --- |

3.2.2017

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 29/35

---

KOMMISSIONENS GENOMFÖRANDEFÖRORDNING (EU) 2017/187

av den 2 februari 2017

om godkännande av ett preparat av Bacillus subtilis (DSM 28343) som fodertillsats för slaktkycklingar (innehavare av godkännandet: Lactosan GmbH & Co. KG)

(Text av betydelse för EES)

EUROPEISKA KOMMISSIONEN HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING

med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1831/2003 av den 22 september 2003 om fodertillsatser (1), särskilt artikel 9.2, och

av följande skäl:

| (1) | Förordning (EG) nr 1831/2003 innehåller bestämmelser om godkännande av fodertillsatser samt de skäl och förfaranden som gäller för sådana godkännanden. |
| --- | --- |

(1)

Förordning (EG) nr 1831/2003 innehåller bestämmelser om godkännande av fodertillsatser samt de skäl och förfaranden som gäller för sådana godkännanden.

| (2) | En ansökan om godkännande av ett preparat av Bacillus subtilis (DSM 28343) har lämnats in i enlighet med artikel 7 i förordning (EG) nr 1831/2003. Till ansökan bifogades de uppgifter och handlingar som krävs enligt artikel 7.3 i förordning (EG) nr 1831/2003. |
| --- | --- |

(2)

En ansökan om godkännande av ett preparat av Bacillus subtilis (DSM 28343) har lämnats in i enlighet med artikel 7 i förordning (EG) nr 1831/2003. Till ansökan bifogades de uppgifter och handlingar som krävs enligt artikel 7.3 i förordning (EG) nr 1831/2003.

| (3) | Ansökan gäller godkännande av preparatet av Bacillus subtilis (DSM 28343) som fodertillsats i kategorin ”zootekniska tillsatser” för slaktkycklingar. |
| --- | --- |

(3)

Ansökan gäller godkännande av preparatet av Bacillus subtilis (DSM 28343) som fodertillsats i kategorin ”zootekniska tillsatser” för slaktkycklingar.

| (4) | Europeiska myndigheten för livsmedelssäkerhet (nedan kallad myndigheten) konstaterade i sitt yttrande av den 24 maj 2016 (2) att preparatet av Bacillus subtilis (DSM 28343) under föreslagna användningsvillkor inte inverkar negativt på djurs och människors hälsa eller på miljön och att det kan förbättra resultaten hos slaktkycklingar. Myndigheten anser inte att det behövs några särskilda krav på övervakning efter utsläppandet på marknaden. Den bekräftade även den rapport om analysmetoden för fodertillsatsen i foder som lämnats av det referenslaboratorium som inrättats genom förordning (EG) nr 1831/2003. |
| --- | --- |

(4)

Europeiska myndigheten för livsmedelssäkerhet (nedan kallad myndigheten) konstaterade i sitt yttrande av den 24 maj 2016 (2) att preparatet av Bacillus subtilis (DSM 28343) under föreslagna användningsvillkor inte inverkar negativt på djurs och människors hälsa eller på miljön och att det kan förbättra resultaten hos slaktkycklingar. Myndigheten anser inte att det behövs några särskilda krav på övervakning efter utsläppandet på marknaden. Den bekräftade även den rapport om analysmetoden för fodertillsatsen i foder som lämnats av det referenslaboratorium som inrättats genom förordning (EG) nr 1831/2003.

| (5) | Bedömningen av preparatet av Bacillus subtilis (DSM 28343) visar att villkoren för godkännande i artikel 5 i förordning (EG) nr 1831/2003 är uppfyllda. Preparatet bör därför godkännas för användning i enlighet med bilagan till den här förordningen. |
| --- | --- |

(5)

Bedömningen av preparatet av Bacillus subtilis (DSM 28343) visar att villkoren för godkännande i artikel 5 i förordning (EG) nr 1831/2003 är uppfyllda. Preparatet bör därför godkännas för användning i enlighet med bilagan till den här förordningen.

| (6) | De åtgärder som föreskrivs i denna förordning är förenliga med yttrandet från ständiga kommittén för växter, djur, livsmedel och foder. |
| --- | --- |

(6)

De åtgärder som föreskrivs i denna förordning är förenliga med yttrandet från ständiga kommittén för växter, djur, livsmedel och foder.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Det preparat i kategorin ”zootekniska tillsatser” och den funktionella gruppen ”medel som stabiliserar tarmfloran” som anges i bilagan godkänns som fodertillsats, under förutsättning att de villkor som anges i den bilagan uppfylls.

Artikel 2

Denna förordning träder i kraft den tjugonde dagen efter det att den har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning.

Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater.

Utfärdad i Bryssel den 2 februari 2017.

På kommissionens vägnar

Jean-Claude JUNCKER

Ordförande

---

(1)  
  EUT L 268, 18.10.2003, s. 29.

1

(2)  
  EFSA Journal, vol. 14(2016):6, artikelnr 4507.

2

EFSA Journal

---

BILAGA

| Tillsatsens identifieringsnummer | Namn på innehavaren av godkännandet | Tillsats | Sammansättning, kemisk formel, beskrivning, analysmetod | Djurart eller djurkategori | Högsta ålder | Lägsta halt | Högsta halt | Övriga bestämmelser | Godkännandet gäller till och med |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| CFU/kg helfoder med en vattenhalt på 12 % |
| Kategori: zootekniska tillsatser. Funktionell grupp: medel som stabiliserar tarmfloran. |
| 4b1825 | Lactosan GmbH & Co. KG | Bacillus subtilis

  (DSM 28343) | Tillsatsens sammansättning

  Preparat av Bacillus subtilis (DSM 28343) som innehåller minst 1 × 1010 CFU/g tillsats
  Fast form

  Beskrivning av den aktiva substansen

  Livsdugliga sporer av Bacillus subtilis (DSM 28343)

  Analysmetod
   (1)

  Identifiering och räkning av Bacillus subtilis (DSM 28343) i fodertillsatsen, förblandningar och foder






  — | Identifiering: Pulsfältsgelelektrofores (PFGE) |

Tillsatsens identifieringsnummer

Namn på innehavaren av godkännandet

Tillsats

Sammansättning, kemisk formel, beskrivning, analysmetod

Djurart eller djurkategori

Högsta ålder

Lägsta halt

Högsta halt

Övriga bestämmelser

Godkännandet gäller till och med

CFU/kg helfoder med en vattenhalt på 12 %

Kategori: zootekniska tillsatser. Funktionell grupp: medel som stabiliserar tarmfloran.

4b1825

Lactosan GmbH & Co. KG

Bacillus subtilis

(DSM 28343)

Tillsatsens sammansättning

Preparat av Bacillus subtilis (DSM 28343) som innehåller minst 1 × 1010 CFU/g tillsats

Fast form

Beskrivning av den aktiva substansen

Livsdugliga sporer av Bacillus subtilis (DSM 28343)

Analysmetod
   (1)

Identifiering och räkning av Bacillus subtilis (DSM 28343) i fodertillsatsen, förblandningar och foder

—

Identifiering: Pulsfältsgelelektrofores (PFGE)

| — | Räkning: Utstryk på platta med tryptonsojaagar – EN 15784. |
| --- | --- |

—

Räkning: Utstryk på platta med tryptonsojaagar – EN 15784.

Slaktkycklingar

—

1 × 109

—

| 1. | Ange följande i bruksanvisningen till tillsatsen och förblandningen: lagringstemperatur, lagringstid och stabilitet vid pelletering. |
| --- | --- |

1.

Ange följande i bruksanvisningen till tillsatsen och förblandningen: lagringstemperatur, lagringstid och stabilitet vid pelletering.

| 2. | Får användas i foder som innehåller följande tillåtna koccidiostatika: diklazuril, nicarbazin, dekokinat, lasalocid-A-natrium, monensinnatrium, robenidinhydroklorid, maduramicinammonium eller halofuginonhydrobromid. |
| --- | --- |

2.

Får användas i foder som innehåller följande tillåtna koccidiostatika: diklazuril, nicarbazin, dekokinat, lasalocid-A-natrium, monensinnatrium, robenidinhydroklorid, maduramicinammonium eller halofuginonhydrobromid.

| 3. | För användare av tillsatsen och förblandningar ska foderföretagare fastställa driftsrutiner och organisatoriska åtgärder för att hantera potentiella risker som kan uppstå vid dess användning. När dessa risker inte kan elimineras eller minskas till ett minimum genom sådana rutiner och åtgärder ska tillsatsen och förblandningarna användas med personlig skyddsutrustning, inklusive andningsskydd och hudskydd. |
| --- | --- |

3.

För användare av tillsatsen och förblandningar ska foderföretagare fastställa driftsrutiner och organisatoriska åtgärder för att hantera potentiella risker som kan uppstå vid dess användning. När dessa risker inte kan elimineras eller minskas till ett minimum genom sådana rutiner och åtgärder ska tillsatsen och förblandningarna användas med personlig skyddsutrustning, inklusive andningsskydd och hudskydd.

23 februari 2027

---

(1)  Närmare information om analysmetoderna finns på referenslaboratoriets webbplats: https://ec.europa.eu/jrc/en/eurl/feed-additives/evaluation-reports

---

| 3.2.2017 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 29/38 |
| --- | --- | --- | --- |

3.2.2017

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 29/38

---

KOMMISSIONENS GENOMFÖRANDEFÖRORDNING (EU) 2017/188

av den 2 februari 2017

om fastställande av schablonimportvärden för bestämning av ingångspriset för vissa frukter och grönsaker

EUROPEISKA KOMMISSIONEN HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING

med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1308/2013 av den 17 december 2013 om upprättande av en samlad marknadsordning för jordbruksprodukter och om upphävande av rådets förordningar (EEG) nr 922/72, (EEG) nr 234/79, (EG) nr 1037/2001 och (EG) nr 1234/2007 (1),

med beaktande av kommissionens genomförandeförordning (EU) nr 543/2011 av den 7 juni 2011 om tillämpningsföreskrifter för rådets förordning (EG) nr 1234/2007 vad gäller sektorn för frukt och grönsaker och sektorn för bearbetad frukt och bearbetade grönsaker (2), särskilt artikel 136.1, och

av följande skäl:

| (1) | I genomförandeförordning (EU) nr 543/2011 fastställs, i enlighet med resultatet av de multilaterala handelsförhandlingarna i Uruguayrundan, kriterierna för kommissionens fastställande av schablonvärden vid import från tredjeländer, för de produkter och de perioder som anges i del A i bilaga XVI till den förordningen. |
| --- | --- |

(1)

I genomförandeförordning (EU) nr 543/2011 fastställs, i enlighet med resultatet av de multilaterala handelsförhandlingarna i Uruguayrundan, kriterierna för kommissionens fastställande av schablonvärden vid import från tredjeländer, för de produkter och de perioder som anges i del A i bilaga XVI till den förordningen.

| (2) | Varje arbetsdag fastställs ett schablonimportvärde i enlighet med artikel 136.1 i genomförandeförordning (EU) nr 543/2011 med hänsyn till varierande dagliga uppgifter. Denna förordning bör därför träda i kraft samma dag som den offentliggörs i Europeiska unionens officiella tidning. |
| --- | --- |

(2)

Varje arbetsdag fastställs ett schablonimportvärde i enlighet med artikel 136.1 i genomförandeförordning (EU) nr 543/2011 med hänsyn till varierande dagliga uppgifter. Denna förordning bör därför träda i kraft samma dag som den offentliggörs i Europeiska unionens officiella tidning.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

De schablonimportvärden som avses i artikel 136 i genomförandeförordning (EU) nr 543/2011 fastställs i bilagan till denna förordning.

Artikel 2

Denna förordning träder i kraft samma dag som den offentliggörs i Europeiska unionens officiella tidning.

Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater.

Utfärdad i Bryssel den 2 februari 2017.

På kommissionens vägnar

För ordföranden

Jerzy PLEWA

Generaldirektör

Generaldirektoratet för jordbruk och landsbygdsutveckling

---

(1)  
  EUT L 347, 20.12.2013, s. 671.

1

(2)  
  EUT L 157, 15.6.2011, s. 1.

2

---

BILAGA

Schablonimportvärden för bestämning av ingångspriset för vissa frukter och grönsaker

| (euro/100 kg) |
| --- |
| KN-nummer | Kod för tredjeland (1) | Schablonimportvärde |
| 0702 00 00 | IL | 299,8 |
| MA | 120,2 |
| TR | 157,6 |
| ZZ | 192,5 |
| 0707 00 05 | MA | 48,2 |
| TR | 191,4 |
| ZZ | 119,8 |
| 0709 91 00 | EG | 79,4 |
| ZZ | 79,4 |
| 0709 93 10 | MA | 142,6 |
| TR | 234,0 |
| ZZ | 188,3 |
| 0805 10 22 , 0805 10 24 , 0805 10 28 | EG | 41,3 |
| MA | 47,1 |
| TN | 52,7 |
| TR | 71,9 |
| ZZ | 53,3 |
| 0805 21 10 , 0805 21 90 , 0805 29 00 | EG | 90,8 |
| IL | 135,7 |
| JM | 112,4 |
| MA | 88,4 |
| TR | 83,1 |
| ZZ | 102,1 |
| 0805 22 00 | IL | 139,7 |
| MA | 85,5 |
| ZZ | 112,6 |
| 0805 50 10 | EG | 85,5 |
| TR | 88,8 |
| ZZ | 87,2 |
| 0808 10 80 | US | 205,0 |
| ZZ | 205,0 |
| 0808 30 90 | CL | 81,7 |
| CN | 96,1 |
| TR | 154,0 |
| ZA | 99,6 |
| ZZ | 107,9 |

(euro/100 kg)

KN-nummer

Kod för tredjeland (1)

Schablonimportvärde

0702 00 00

IL

299,8

MA

120,2

TR

157,6

ZZ

192,5

0707 00 05

MA

48,2

TR

191,4

ZZ

119,8

0709 91 00

EG

79,4

ZZ

79,4

0709 93 10

MA

142,6

TR

234,0

ZZ

188,3

0805 10 22 , 0805 10 24 , 0805 10 28

EG

41,3

MA

47,1

TN

52,7

TR

71,9

ZZ

53,3

0805 21 10 , 0805 21 90 , 0805 29 00

EG

90,8

IL

135,7

JM

112,4

MA

88,4

TR

83,1

ZZ

102,1

0805 22 00

IL

139,7

MA

85,5

ZZ

112,6

0805 50 10

EG

85,5

TR

88,8

ZZ

87,2

0808 10 80

US

205,0

ZZ

205,0

0808 30 90

CL

81,7

CN

96,1

TR

154,0

ZA

99,6

ZZ

107,9

---

(1)  Landsbeteckningar som fastställs i kommissionens förordning (EU) nr 1106/2012 av den 27 november 2012 om tillämpning av Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 471/2009 om gemenskapsstatistik över utrikeshandeln med icke-medlemsstater vad gäller uppdateringen av nomenklaturen avseende länder och territorier (EUT L 328, 28.11.2012, s. 7). Koden ZZ står för ”övrigt ursprung”.

---

BESLUT

| 3.2.2017 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 29/40 |
| --- | --- | --- | --- |

3.2.2017

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 29/40

---

RÅDETS BESLUT (EU) 2017/189

av den 16 januari 2017

om de ståndpunkter som ska intas på Europeiska unionens vägnar i den underkommitté för sanitära och fytosanitära frågor, den underkommitté för handel och hållbar utveckling, den underkommitté för tullfrågor och den underkommitté för geografiska beteckningar som inrättats enligt associeringsavtalet mellan Europeiska unionen och Europeiska atomenergigemenskapen och deras medlemsstater, å ena sidan, och Ukraina, å andra sidan, vad gäller antagandet av dessa underkommittéers arbetsordningar

EUROPEISKA UNIONENS RÅD HAR ANTAGIT DETTA BESLUT

med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, särskilt artikel 207.4 jämförd med artikel 218.9,

med beaktande av Europeiska kommissionens förslag, och

av följande skäl:

| (1) | I artikel 486 i associeringsavtalet mellan Europeiska unionen och Europeiska atomenergigemenskapen och deras medlemsstater, å ena sidan, och Ukraina, å andra sidan (nedan kallat avtalet) (1), föreskrivs att delar av avtalet ska tillämpas provisoriskt. |
| --- | --- |

(1)

I artikel 486 i associeringsavtalet mellan Europeiska unionen och Europeiska atomenergigemenskapen och deras medlemsstater, å ena sidan, och Ukraina, å andra sidan (nedan kallat avtalet) (1), föreskrivs att delar av avtalet ska tillämpas provisoriskt.

| (2) | I artikel 4 i rådets beslut 2014/668/EU (2) anges vilka bestämmelser i avtalet som ska tillämpas provisoriskt. Bland annat omfattas bestämmelserna om inrättandet av och arbetet i underkommittén för sanitära och fytosanitära frågor (nedan kallad SPS-underkommittén), underkommittén för handel och hållbar utveckling (nedan kallad TSD-underkommittén), underkommittén för tullfrågor och underkommittén för geografiska beteckningar (nedan kallad GI-underkommittén). |
| --- | --- |

(2)

I artikel 4 i rådets beslut 2014/668/EU (2) anges vilka bestämmelser i avtalet som ska tillämpas provisoriskt. Bland annat omfattas bestämmelserna om inrättandet av och arbetet i underkommittén för sanitära och fytosanitära frågor (nedan kallad SPS-underkommittén), underkommittén för handel och hållbar utveckling (nedan kallad TSD-underkommittén), underkommittén för tullfrågor och underkommittén för geografiska beteckningar (nedan kallad GI-underkommittén).

| (3) | I artikel 74 i avtalet anges att SPS-underkommittén ska fastställa sin arbetsordning vid sitt första sammanträde. |
| --- | --- |

(3)

I artikel 74 i avtalet anges att SPS-underkommittén ska fastställa sin arbetsordning vid sitt första sammanträde.

| (4) | I artikel 300 i avtalet anges att TSD-underkommittén ska fastställa sin arbetsordning. |
| --- | --- |

(4)

I artikel 300 i avtalet anges att TSD-underkommittén ska fastställa sin arbetsordning.

| (5) | I artikel 83 i avtalet anges att underkommittén för tullfrågor ska fastställa sin arbetsordning. |
| --- | --- |

(5)

I artikel 83 i avtalet anges att underkommittén för tullfrågor ska fastställa sin arbetsordning.

| (6) | I artikel 211 i avtalet anges att GI-underkommittén ska fastställa sin arbetsordning. |
| --- | --- |

(6)

I artikel 211 i avtalet anges att GI-underkommittén ska fastställa sin arbetsordning.

| (7) | De ståndpunkter som ska intas på unionens vägnar i SPS-underkommittén, TSD-underkommittén, underkommittén för tullfrågor och GI-underkommittén vad gäller antagandet av dessa underkommittéers arbetsordningar bör fastställas. |
| --- | --- |

(7)

De ståndpunkter som ska intas på unionens vägnar i SPS-underkommittén, TSD-underkommittén, underkommittén för tullfrågor och GI-underkommittén vad gäller antagandet av dessa underkommittéers arbetsordningar bör fastställas.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

1.   Den ståndpunkt som ska intas på unionens vägnar i den SPS-underkommitté som inrättats enligt artikel 74 i associeringsavtalet mellan Europeiska unionen och Europeiska atomenergigemenskapen och deras medlemsstater, å ena sidan, och Ukraina, å andra sidan (nedan kallat avtalet), ska grunda sig på det utkast till beslut av SPS-underkommittén som åtföljer detta beslut.

2.   Unionens företrädare i SPS-underkommittén får medge mindre tekniska korrigeringar av utkastet till beslut utan att det krävs ett nytt rådsbeslut.

Artikel 2

1.   Den ståndpunkt som ska intas på unionens vägnar i den TSD-underkommitté som inrättats enligt artikel 300 i avtalet ska grunda sig på det utkast till beslut av TSD-underkommittén som åtföljer detta beslut.

2.   Unionens företrädare i TSD-underkommittén får medge mindre tekniska korrigeringar av utkastet till beslut utan att det krävs ett nytt rådsbeslut.

Artikel 3

1.   Den ståndpunkt som ska intas på unionens vägnar i den underkommitté för tullfrågor som inrättats enligt artikel 83 i avtalet ska grunda sig på det utkast till beslut av underkommittén för tullfrågor som åtföljer detta beslut.

2.   Unionens företrädare i underkommittén för tullfrågor får medge mindre tekniska korrigeringar av utkastet till beslut utan att det krävs ett nytt rådsbeslut.

Artikel 4

1.   Den ståndpunkt som ska intas på unionens vägnar i den GI-underkommitté som inrättats enligt artikel 211 i avtalet ska grunda sig på det utkast till beslut av GI-underkommittén som åtföljer detta beslut.

2.   Unionens företrädare i GI-underkommittén får medge mindre tekniska korrigeringar av utkastet till beslut utan att det krävs ett nytt rådsbeslut.

Artikel 5

Detta beslut träder i kraft samma dag som det antas.

Utfärdat i Bryssel den 16 januari 2017.

På rådets vägnar

F. MOGHERINI

Ordförande

---

(1)  
  EUT L 161, 29.5.2014, s. 3.

1

(2)  Rådets beslut 2014/668/EU av den 23 juni 2014 om undertecknande, på Europeiska unionens vägnar, och om provisorisk tillämpning av associeringsavtalet mellan Europeiska unionen och Europeiska atomenergigemenskapen och deras medlemsstater, å ena sidan, och Ukraina, å andra sidan, vad gäller avdelning III (med undantag för bestämmelserna om behandling av arbetstagare som är tredjelandsmedborgare och lagligen anställda på den andra partens territorium) och avdelningarna IV, V, VI och VII i avtalet, samt därtill hörande bilagor och protokoll (EUT L 278, 20.9.2014, s. 1).

2

---

UTKAST TILL

BESLUT nr ... AV UNDERKOMMITTÉN FÖR SANITÄRA OCH FYTOSANITÄRA FRÅGOR EU–UKRAINA

av den

om antagande av dess arbetsordning

UNDERKOMMITTÉN FÖR SANITÄRA OCH FYTOSANITÄRA FRÅGOR EU–UKRAINA HAR ANTAGIT DETTA BESLUT

med beaktande av associeringsavtalet mellan Europeiska unionen och Europeiska atomenergigemenskapen och deras medlemsstater, å ena sidan, och Ukraina, å andra sidan (1), särskilt artikel 74, och

av följande skäl:

| (1) | I enlighet med artikel 486 i associeringsavtalet mellan Europeiska unionen och Europeiska atomenergigemenskapen och deras medlemsstater, å ena sidan, och Ukraina, å andra sidan (nedan kallat avtalet), har vissa delar av avtalet, däribland kapitel 4 (Sanitära och fytosanitära åtgärder) i avdelning IV (Handel och handelsrelaterade frågor), tillämpats provisoriskt sedan den 1 januari 2016. |
| --- | --- |

(1)

I enlighet med artikel 486 i associeringsavtalet mellan Europeiska unionen och Europeiska atomenergigemenskapen och deras medlemsstater, å ena sidan, och Ukraina, å andra sidan (nedan kallat avtalet), har vissa delar av avtalet, däribland kapitel 4 (Sanitära och fytosanitära åtgärder) i avdelning IV (Handel och handelsrelaterade frågor), tillämpats provisoriskt sedan den 1 januari 2016.

| (2) | Enligt artikel 74 i avtalet ska underkommittén för sanitära och fytosanitära frågor (nedan kallad SPS-underkommittén) behandla alla frågor som gäller genomförandet av kapitel 4 i avdelning IV i avtalet. |
| --- | --- |

(2)

Enligt artikel 74 i avtalet ska underkommittén för sanitära och fytosanitära frågor (nedan kallad SPS-underkommittén) behandla alla frågor som gäller genomförandet av kapitel 4 i avdelning IV i avtalet.

| (3) | Enligt artikel 74.5 i avtalet ska SPS-underkommittén anta sin arbetsordning. |
| --- | --- |

(3)

Enligt artikel 74.5 i avtalet ska SPS-underkommittén anta sin arbetsordning.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Härmed antas SPS-underkommitténs arbetsordning enligt bilagan till detta beslut.

Artikel 2

Detta beslut träder i kraft samma dag som det antas.

Utfärdat i

På underkommitténs för sanitära och fytosanitära frågor EU–Ukraina vägnar

Ordförande

---

(1)  
  EUT L 161, 29.5.2014, s. 3.

1

BILAGA

ARBETSORDNING FÖR UNDERKOMMITTÉN FÖR SANITÄRA OCH FYTOSANITÄRA FRÅGOR EU–UKRAINA

Artikel 1

Allmänna bestämmelser

1.   Den underkommitté för sanitära och fytosanitära frågor (nedan kallad SPS-underkommittén) som inrättats enligt artikel 74.1 i associeringsavtalet mellan Europeiska unionen och Europeiska atomenergigemenskapen och deras medlemsstater, å ena sidan, och Ukraina, å andra sidan (1) (nedan kallat avtalet), ska bistå associeringskommittén i dess konstellation för handelsfrågor i enlighet med artikel 465.4 i avtalet vid utförandet av dess uppgifter.

2.   SPS-underkommittén ska utföra de uppgifter som anges i artikel 74.2 i avtalet mot bakgrund av de mål som anges i artikel 59 i avtalet.

3.   SPS-underkommittén ska bestå av företrädare för parternas behöriga myndigheter med ansvar för sanitära och fytosanitära frågor.

4.   En företrädare för Europeiska kommissionen eller Ukraina med ansvar för sanitära och fytosanitära frågor ska fungera som ordförande i enlighet med artikel 2.

5.   Vid tillämpning av denna arbetsordning ska den definition av termen parterna som fastställs i artikel 482 i avtalet gälla.

Artikel 2

Ordförandeskap

Parterna ska turas om att inneha ordförandeskapet i SPS-underkommittén under tolv månader i taget. Den första tolvmånadersperioden ska löpa från och med dagen för associeringsrådets första sammanträde till och med den 31 december samma år.

Artikel 3

Sammanträden

1.   Om inte parterna enas om annat ska SPS-underkommittén sammanträda inom tre månader från avtalets ikraftträdande och därefter på begäran av endera parten eller minst en gång per år.

2.   Varje sammanträde i SPS-underkommittén ska sammankallas av ordföranden och hållas på den dag och plats som parterna kommer överens om. Kallelsen till sammanträdet ska sändas ut av ordföranden senast 28 kalenderdagar före sammanträdet, om inte parterna kommer överens om något annat.

3.   När så är möjligt ska SPS-underkommitténs ordinarie sammanträden sammankallas i vederbörlig tid före det ordinarie sammanträdet i associeringskommittén i dess konstellation för handelsfrågor.

4.   SPS-underkommitténs sammanträden får hållas med hjälp av överenskomna tekniska hjälpmedel, såsom video- eller telefonkonferens.

5.   SPS-underkommittén får behandla frågor per korrespondens mellan sammanträdena.

Artikel 4

Delegationer

Före varje sammanträde ska parterna, via det sekretariat för SPS-underkommittén som föreskrivs i artikel 5, underrätta varandra om den planerade sammansättningen av deras delegationer.

Artikel 5

Sekretariat

En tjänsteman från Europeiska kommissionen och en tjänsteman från Ukraina ska gemensamt fungera som sekreterare för SPS-underkommittén och utföra sekretariatsuppgifterna gemensamt i en anda av ömsesidigt förtroende och samarbete.

Artikel 6

Korrespondens

1.   Korrespondens adresserad till SPS-underkommittén ska sändas till endera partens sekreterare, som i sin tur ska informera den andra partens sekreterare.

2.   Sekretariatet ska säkerställa att korrespondens adresserad till SPS-underkommittén vidarebefordras till ordföranden och, om så är lämpligt, sänds ut i enlighet med artikel 7.

3.   Korrespondens från ordföranden ska sändas till parterna av SPS-underkommitténs sekretariat på ordförandens vägnar. Sådan korrespondens ska, om så är lämpligt, sändas ut i enlighet med artikel 7.

Artikel 7

Handlingar

1.   Handlingar ska sändas ut via SPS-underkommitténs sekretariat.

2.   En part ska sända sina handlingar till sin sekreterare. Sekreteraren ska sända dessa handlingar till den andra partens sekreterare.

3.   Unionens sekreterare ska sända ut handlingarna till de relevanta företrädarna för unionen och systematiskt sända en kopia av sådan korrespondens till Ukrainas sekreterare och sekreterarna i associeringskommittén i dess konstellation för handelsfrågor.

4.   Ukrainas sekreterare ska sända ut handlingarna till de relevanta företrädarna för Ukraina och systematiskt sända en kopia av sådan korrespondens till unionens sekreterare och sekreterarna i associeringskommittén i dess konstellation för handelsfrågor.

5.   SPS-underkommitténs sekreterare ska fungera som kontaktpunkter för sådant informationsutbyte som föreskrivs i artikel 67 i avtalet.

Artikel 8

Konfidentiell behandling

Om inget annat beslutas av parterna ska SPS-underkommitténs sammanträden inte vara offentliga.

Om en part överlämnar information till SPS-underkommittén som anges vara konfidentiell, ska den andra parten behandla informationen som sådan.

Artikel 9

Dagordning för sammanträdena

1.   En preliminär dagordning för varje sammanträde, samt utkast till operativa slutsatser enligt artikel 10, ska på grundval av förslag från parterna upprättas av SPS-underkommitténs sekretariat. Den preliminära dagordningen ska innehålla punkter som någon av parterna senast 21 kalenderdagar före sammanträdesdagen begärt att sekretariatet för upp på dagordningen, och som styrks av relevanta handlingar.

2.   Den preliminära dagordningen ska, tillsammans med relevanta handlingar, sändas ut i enlighet med artikel 7 senast 15 kalenderdagar innan sammanträdet inleds.

3.   Dagordningen ska antas av SPS-underkommittén i början av varje sammanträde. Andra punkter än de som är uppsatta på den preliminära dagordningen får föras upp på dagordningen om parterna är överens om det.

4.   Ordföranden i underkommittén får, på ad hoc-basis och efter överenskommelse med den andra parten, bjuda in företrädare för andra organ inom parterna eller oberoende experter till sammanträden i SPS-underkommittén som observatörer för att informera om särskilda frågor. Parterna ska säkerställa att dessa observatörer respekterar eventuella krav på konfidentiell behandling.

5.   Ordföranden får i samråd med parterna förkorta tidsfristerna i punkterna 1 och 2 för att ta hänsyn till särskilda omständigheter.

Artikel 10

Protokoll och operativa slutsatser

1.   De båda sekreterarna ska gemensamt upprätta ett utkast till protokoll från varje sammanträde.

2.   Protokollet ska som regel, för varje punkt på dagordningen, innehålla

| a) | sammanträdesdeltagare, medföljande tjänstemän och eventuella observatörer som deltagit i sammanträdet, |
| --- | --- |

a)

sammanträdesdeltagare, medföljande tjänstemän och eventuella observatörer som deltagit i sammanträdet,

| b) | vilka handlingar som lagts fram för SPS-underkommittén, |
| --- | --- |

b)

vilka handlingar som lagts fram för SPS-underkommittén,

| c) | de uttalanden som SPS-underkommittén begärt få förda till protokollet, och |
| --- | --- |

c)

de uttalanden som SPS-underkommittén begärt få förda till protokollet, och

| d) | operativa slutsatser från sammanträdet i enlighet med punkt 4. |
| --- | --- |

d)

operativa slutsatser från sammanträdet i enlighet med punkt 4.

3.   Utkastet till protokoll ska föreläggas SPS-underkommittén för godkännande. Det ska godkännas senast 28 kalenderdagar efter varje sammanträde i SPS-underkommittén. En kopia av det godkända protokollet ska översändas till var och en av de mottagare som avses i artikel 7.

4.   Utkast till operativa slutsatser för varje sammanträde ska upprättas av sekreteraren för den part som är ordförande och sändas ut till parterna tillsammans med dagordningen, normalt sett senast 15 kalenderdagar innan sammanträdet inleds. Utkastet till operativa slutsatser ska uppdateras under sammanträdets gång, så att SPS-underkommittén i slutet av sammanträdet, såvida man inte kommit överens om något annat, kan anta de operativa slutsatserna, som ska återspegla de uppföljningsåtgärder som parterna kommit överens om. Så snart man enats om de operativa slutsatserna ska de bifogas protokollet, och genomförandet av slutsatserna ska ses över under kommande sammanträden i SPS-underkommittén. SPS-underkommittén ska i detta syfte anta en mall där varje åtgärdspunkt kan förbindas med en viss tidsfrist.

Artikel 11

Beslut och rekommendationer

1.   SPS-underkommittén ska anta beslut, yttranden, rekommendationer, rapporter och gemensamma åtgärder i enlighet med artikel 74 i avtalet. Dessa beslut, yttranden, rekommendationer, rapporter och gemensamma åtgärder ska antas i samförstånd av parterna efter att de respektive interna antagningsförfarandena har slutförts. Besluten ska vara bindande för parterna, som ska vidta lämpliga åtgärder för att genomföra dem.

2.   Varje beslut, yttrande, rekommendation eller rapport ska undertecknas av ordföranden och bestyrkas av de två sekreterarna. Utan att det påverkar tillämpningen av punkt 3 ska ordföranden underteckna dessa handlingar under det sammanträde då beslutet, yttrandet, rekommendationen eller rapporten i fråga antas.

3.   Om parterna är överens om det får SPS-underkommittén fatta beslut, utfärda rekommendationer och anta yttranden eller rapporter genom skriftligt förfarande efter att de respektive interna förfarandena har slutförts. Det skriftliga förfarandet ska utgöras av en notväxling mellan de två sekreterarna, som ska handla i samförstånd med parterna. I detta syfte ska förslaget sändas ut i enlighet med artikel 7, varvid det ska anges en tidsfrist på minst 21 kalenderdagar inom vilken alla reservationer eller ändringar måste meddelas. Ordföranden får, i samråd med parterna, förkorta de tidsfrister som anges i denna punkt för att ta hänsyn till särskilda omständigheter. När man enats om texten ska beslutet, yttrandet, rekommendationen eller rapporten undertecknas av ordföranden och bestyrkas av de två sekreterarna.

4.   SPS-underkommitténs akter ska benämnas ”beslut”, ”yttrande”, ”rekommendation” respektive ”rapport”. Varje beslut ska träda i kraft samma dag som det antas om inte annat anges i beslutet.

5.   Besluten, yttrandena, rekommendationerna och rapporterna ska sändas till båda parterna.

6.   Sekretariatet för associeringskommittén i dess konstellation för handelsfrågor ska underrättas om alla beslut, yttranden, rekommendationer, rapporter och andra överenskomna åtgärder som SPS-underkommittén vidtar.

7.   Varje part kan besluta huruvida de ska offentliggöra SPS-underkommitténs beslut, yttranden och rekommendationer i sin respektive officiella tidning.

Artikel 12

Rapporter

SPS-underkommittén ska till associeringskommittén i dess konstellation för handelsfrågor avlägga rapport om sin verksamhet samt verksamheten inom de tekniska arbetsgrupperna eller de tillfälliga arbetsgrupper som SPS-underkommittén inrättat. Rapporten ska avläggas 25 dagar före det ordinarie årssammanträdet i associeringskommittén i dess konstellation för handelsfrågor.

Artikel 13

Språk

1.   Arbetsspråken i SPS-underkommittén ska vara engelska och ukrainska.

2.   Om inget annat beslutas ska SPS-underkommittén grunda sina överläggningar på handlingar som upprättats på dessa språk.

Artikel 14

Kostnader

1.   Vardera parten ska stå för de kostnader som parten ådrar sig för sitt deltagande i SPS-underkommitténs sammanträden, såväl kostnader för personal, resor och uppehälle som utgifter för post och telekommunikationer.

2.   Den part som är värd för ett sammanträde ska stå för kostnaderna för att anordna sammanträden och för mångfaldigande av handlingar.

3.   Kostnader i samband med tolkning vid sammanträden och översättning av handlingar till eller från engelska och ukrainska i enlighet med artikel 13.1 ska bäras av den part som är värd för sammanträdet.

Kostnader i samband med översättning och tolkning till eller från övriga språk ska bekostas direkt av den part som begärt detta.

Artikel 15

Tekniska arbetsgrupper och tillfälliga arbetsgrupper

1.   SPS-underkommittén får genom ett beslut i enlighet med artikel 74.3 i avtalet vid behov inrätta eller upplösa tekniska arbetsgrupper eller tillfälliga arbetsgrupper såsom vetenskapliga grupper.

2.   Medlemskap i de tillfälliga arbetsgrupperna ska inte vara förbehållet företrädare för parterna. Parterna ska säkerställa att medlemmarna i de grupper som SPS-underkommittén inrättat respekterar eventuella krav på konfidentiell behandling.

3.   Om inte annat beslutas ska de grupper som SPS-underkommittén inrättat arbeta under SPS-underkommitténs överinseende och rapportera till den.

4.   Sammanträdena i arbetsgrupperna kan hållas vid behov, i form av personliga sammanträden eller genom video- eller telefonkonferenser.

5.   SPS-underkommitténs sekretariat ska få en kopia av all relevant korrespondens, alla handlingar och alla meddelanden som rör arbetsgruppernas verksamhet.

6.   Arbetsgrupperna ska ha befogenhet att utfärda skriftliga rekommendationer till SPS-underkommittén. Rekommendationerna ska antas i samförstånd och sändas till ordföranden, som ska sända ut rekommendationerna i enlighet med artikel 7.

7.   Denna arbetsordning ska i tillämpliga delar även gälla alla tekniska arbetsgrupper eller tillfälliga arbetsgrupper som SPS-underkommittén inrättar, om inte annat föreskrivs i denna artikel. Hänvisningar till sammanträden i associeringskommittén i dess konstellation för handelsfrågor ska förstås som hänvisningar till SPS-underkommittén.

Artikel 16

Ändringar

Denna arbetsordning får ändras genom ett beslut av SPS-underkommittén i enlighet med artikel 74.5 i avtalet.

---

(1)  
  EUT L 161, 29.5.2014, s. 3.

1

---

UTKAST TILL

BESLUT nr ... AV UNDERKOMMITTÉN FÖR HANDEL OCH HÅLLBAR UTVECKLING EU–UKRAINA

av den

om antagande av underkommitténs arbetsordning

UNDERKOMMITTÉN FÖR HANDEL OCH HÅLLBAR UTVECKLING EU–UKRAINA HAR ANTAGIT DETTA BESLUT

med beaktande av associeringsavtalet mellan Europeiska unionen och Europeiska atomenergigemenskapen och deras medlemsstater, å ena sidan, och Ukraina, å andra sidan (1), särskilt artikel 300, och

av följande skäl:

| (1) | I enlighet med artikel 486 i associeringsavtalet mellan Europeiska unionen och Europeiska atomenergigemenskapen och deras medlemsstater, å ena sidan, och Ukraina, å andra sidan (nedan kallat avtalet), har vissa delar av avtalet, däribland kapitel 13 (Handel och hållbar utveckling) i avdelning IV (Handel och handelsrelaterade frågor), tillämpats provisoriskt sedan den 1 januari 2016. |
| --- | --- |

(1)

I enlighet med artikel 486 i associeringsavtalet mellan Europeiska unionen och Europeiska atomenergigemenskapen och deras medlemsstater, å ena sidan, och Ukraina, å andra sidan (nedan kallat avtalet), har vissa delar av avtalet, däribland kapitel 13 (Handel och hållbar utveckling) i avdelning IV (Handel och handelsrelaterade frågor), tillämpats provisoriskt sedan den 1 januari 2016.

| (2) | Enligt artikel 300 i avtalet ska underkommittén för handel och hållbar utveckling (nedan kallad TSD-underkommittén) övervaka genomförandet av kapitel 13 i avdelning IV i avtalet. |
| --- | --- |

(2)

Enligt artikel 300 i avtalet ska underkommittén för handel och hållbar utveckling (nedan kallad TSD-underkommittén) övervaka genomförandet av kapitel 13 i avdelning IV i avtalet.

| (3) | Enligt artikel 300.1 i avtalet ska TSD-underkommittén själv fastställa sin arbetsordning. |
| --- | --- |

(3)

Enligt artikel 300.1 i avtalet ska TSD-underkommittén själv fastställa sin arbetsordning.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Härmed antas arbetsordningen för underkommittén för handel och hållbar utveckling enligt bilagan till detta beslut.

Artikel 2

Detta beslut träder i kraft samma dag som det antas.

Utfärdat i

På underkommitténs för handel och hållbar utveckling EU–Ukraina vägnar

Ordförande

---

(1)  
  EUT L 161, 29.5.2014, s. 3.

1

BILAGA

ARBETSORDNING FÖR UNDERKOMMITTÉN FÖR HANDEL OCH HÅLLBAR UTVECKLING EU–UKRAINA

Artikel 1

Allmänna bestämmelser

1.   Den underkommitté för handel och hållbar utveckling (nedan kallad TSD-underkommittén) som inrättats enligt artikel 300 i associeringsavtalet mellan Europeiska unionen och Europeiska atomenergigemenskapen och deras medlemsstater, å ena sidan, och Ukraina, å andra sidan (1) (nedan kallat avtalet), ska bistå associeringskommittén i dess konstellation för handelsfrågor i enlighet med artikel 465.4 i avtalet vid utförandet av dess uppgifter.

2.   TSD-underkommittén ska utföra de uppgifter som anges i kapitel 13 (Handel och hållbar utveckling) i avdelning IV (Handel och handelsrelaterade frågor) i avtalet.

3.   TSD-underkommittén ska bestå av företrädare från parternas förvaltning med ansvar för frågor som rör handel och hållbar utveckling.

4.   En företrädare för Europeiska kommissionen eller Ukraina med ansvar för frågor som rör handel och hållbar utveckling ska fungera som ordförande för TSD-underkommittén.

5.   Vid tillämpning av denna arbetsordning ska den definition av termen parterna som fastställs i artikel 482 i avtalet gälla.

Artikel 2

Särskilda bestämmelser

1.   Artiklarna 2–14 i arbetsordningen för associeringskommittén EU–Ukraina ska gälla i tillämpliga delar, om inte annat föreskrivs i den här arbetsordningen.

2.   Hänvisningarna till associeringsrådet ska förstås som hänvisningar till associeringskommittén i dess konstellation för handelsfrågor. Hänvisningarna till associeringskommittén eller associeringskommittén i dess konstellation för handelsfrågor ska förstås som hänvisningar till TSD-underkommittén.

Artikel 3

Sammanträden

TSD-underkommittén ska sammanträda efter behov. Parterna ska sträva efter att sammanträda en gång per år.

Artikel 4

Ändringar

Denna arbetsordning får ändras genom ett beslut av TSD-underkommittén i enlighet med artikel 300.1 i avtalet.

---

(1)  
  EUT L 161, 29.5.2014, s. 3.

1

---

UTKAST TILL

BESLUT nr ... AV UNDERKOMMITTÉN FÖR TULLFRÅGOR EU–UKRAINA

av den

om antagande av underkommitténs arbetsordning

UNDERKOMMITTÉN FÖR TULLFRÅGOR EU–UKRAINA HAR ANTAGIT DETTA BESLUT

med beaktande av associeringsavtalet mellan Europeiska unionen och Europeiska atomenergigemenskapen och deras medlemsstater, å ena sidan, och Ukraina, å andra sidan (1), särskilt artikel 83, och

av följande skäl:

| (1) | I enlighet med artikel 486 i associeringsavtalet mellan Europeiska unionen och Europeiska atomenergigemenskapen och deras medlemsstater, å ena sidan, och Ukraina, å andra sidan (nedan kallat avtalet), har vissa delar av avtalet, däribland kapitel 5 (Tullar och förenklade handelsprocedurer) i avdelning IV (Handel och handelsrelaterade frågor), tillämpats provisoriskt sedan den 1 januari 2016. |
| --- | --- |

(1)

I enlighet med artikel 486 i associeringsavtalet mellan Europeiska unionen och Europeiska atomenergigemenskapen och deras medlemsstater, å ena sidan, och Ukraina, å andra sidan (nedan kallat avtalet), har vissa delar av avtalet, däribland kapitel 5 (Tullar och förenklade handelsprocedurer) i avdelning IV (Handel och handelsrelaterade frågor), tillämpats provisoriskt sedan den 1 januari 2016.

| (2) | Enligt artikel 83 i avtalet ska underkommittén för tullfrågor övervaka genomförandet och förvaltningen av kapitel 5 i avdelning IV i avtalet. |
| --- | --- |

(2)

Enligt artikel 83 i avtalet ska underkommittén för tullfrågor övervaka genomförandet och förvaltningen av kapitel 5 i avdelning IV i avtalet.

| (3) | Enligt artikel 83 e i avtalet ska underkommittén för tullfrågor anta sin arbetsordning. |
| --- | --- |

(3)

Enligt artikel 83 e i avtalet ska underkommittén för tullfrågor anta sin arbetsordning.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Härmed antas arbetsordningen för underkommittén för tullfrågor enligt bilagan till detta beslut.

Artikel 2

Detta beslut träder i kraft samma dag som det antas.

Utfärdat i

På underkommitténs för tullfrågor EU–Ukraina vägnar

Ordförande

---

(1)  
  EUT L 161, 29.5.2014, s. 3.

1

BILAGA

ARBETSORDNING FÖR UNDERKOMMITTÉN FÖR TULLFRÅGOR EU–UKRAINA

Artikel 1

Allmänna bestämmelser

1.   Den underkommitté för tullfrågor som inrättats enligt artikel 83 i associeringsavtalet mellan Europeiska unionen och Europeiska atomenergigemenskapen och deras medlemsstater, å ena sidan, och Ukraina, å andra sidan (1) (nedan kallat avtalet), ska utföra sina uppgifter i enlighet med den artikeln.

2.   Underkommittén för tullfrågor ska bestå av företrädare för Europeiska kommissionen och för Ukraina med ansvar för tullar och tullrelaterade frågor.

3.   En företrädare för Europeiska kommissionen eller Ukraina med ansvar för tullar och tullrelaterade frågor ska fungera som ordförande i enlighet med artikel 2.

4.   Vid tillämpning av denna arbetsordning ska den definition av termen parterna som fastställs i artikel 482 i avtalet gälla.

Artikel 2

Ordförandeskap

Parterna ska turas om att inneha ordförandeskapet i underkommittén för tullfrågor under tolv månader i taget. Den första tolvmånadersperioden ska löpa från och med dagen för associeringsrådets första sammanträde till och med den 31 december samma år.

Artikel 3

Sammanträden

1.   Om inte parterna enas om annat ska underkommittén för tullfrågor sammanträda en gång per år eller på begäran av endera parten.

2.   Varje sammanträde i underkommittén för tullfrågor ska sammankallas av ordföranden och hållas på en dag och plats som parterna kommer överens om. Kallelsen till sammanträdet ska sändas ut av ordföranden senast 28 kalenderdagar före sammanträdet, om inte parterna kommer överens om något annat.

3.   Sammanträdena i underkommittén för tullfrågor får hållas med hjälp av överenskomna tekniska hjälpmedel, såsom video- eller telefonkonferens.

4.   Underkommittén för tullfrågor får behandla frågor per korrespondens mellan sammanträdena.

Artikel 4

Delegationer

Före varje sammanträde ska parterna, via det sekretariat för underkommittén för tullfrågor som föreskrivs i artikel 5, underrätta varandra om den planerade sammansättningen av deras delegationer.

Artikel 5

Sekretariat

En tjänsteman från Europeiska kommissionen och en tjänsteman från Ukraina med ansvar för tullar och tullrelaterade frågor ska gemensamt fungera som sekreterare för underkommittén för tullfrågor och utföra sekretariatsuppgifterna gemensamt i en anda av ömsesidigt förtroende och samarbete.

Artikel 6

Korrespondens

1.   Korrespondens adresserad till underkommittén för tullfrågor ska sändas till endera partens sekreterare, som i sin tur ska informera den andra partens sekreterare.

2.   Sekretariatet ska säkerställa att korrespondens adresserad till underkommittén för tullfrågor vidarebefordras till ordföranden och, om så är lämpligt, sänds ut i enlighet med artikel 7.

3.   Korrespondens från ordföranden ska sändas till parterna av sekretariatet för underkommittén för tullfrågor på ordförandens vägnar. Sådan korrespondens ska, om så är lämpligt, sändas ut i enlighet med artikel 7.

Artikel 7

Handlingar

1.   Handlingar ska sändas ut via sekreterarna för underkommittén för tullfrågor.

2.   En part ska sända sina handlingar till sin sekreterare. Sekreteraren ska sända dessa handlingar till den andra partens sekreterare.

3.   Unionens sekreterare ska sända ut handlingarna till de relevanta företrädarna för unionen och systematiskt sända en kopia av sådan korrespondens till Ukrainas sekreterare. Unionens sekreterare ska sända en kopia av de slutgiltiga handlingarna till sekreterarna i associeringskommittén i dess konstellation för handelsfrågor.

4.   Ukrainas sekreterare ska sända ut handlingarna till de relevanta företrädarna för Ukraina och systematiskt sända en kopia av sådan korrespondens till unionens sekreterare. Ukrainas sekreterare ska sända en kopia av de slutgiltiga handlingarna till sekreterarna i associeringskommittén i dess konstellation för handelsfrågor.

Artikel 8

Konfidentiell behandling

Om inget annat beslutas av parterna ska sammanträdena i underkommittén för tullfrågor inte vara offentliga.

Om en part överlämnar information till underkommittén för tullfrågor som anges vara konfidentiell, ska den andra parten behandla informationen som sådan.

Artikel 9

Dagordning för sammanträdena

1.   En preliminär dagordning för varje sammanträde ska på grundval av förslag från parterna upprättas av sekretariatet för underkommittén för tullfrågor. Den preliminära dagordningen ska innehålla punkter som någon av parterna senast 21 kalenderdagar före sammanträdesdagen begärt att sekretariatet för upp på dagordningen, och som styrks av relevanta handlingar.

2.   Den preliminära dagordningen ska, tillsammans med relevanta handlingar, sändas ut i enlighet med artikel 7 senast 15 kalenderdagar innan sammanträdet inleds.

3.   Dagordningen ska antas av underkommittén för tullfrågor i början av varje sammanträde. Andra punkter än de som är uppsatta på den preliminära dagordningen får föras upp på dagordningen om parterna är överens om det.

4.   Ordföranden får, på ad hoc-basis och efter överenskommelse med den andra parten, bjuda in företrädare för andra organ inom parterna eller oberoende experter till sammanträden i underkommittén för tullfrågor som observatörer för att informera om särskilda frågor. Parterna ska säkerställa att dessa observatörer respekterar eventuella krav på konfidentiell behandling.

5.   Ordföranden får i samråd med parterna förkorta tidsfristerna i punkterna 1 och 2 för att ta hänsyn till särskilda omständigheter.

Artikel 10

Protokoll och operativa slutsatser

1.   Utkast till protokoll, inbegripet operativa slutsatser, från varje sammanträde ska upprättas av sekreteraren för den part som är ordförande.

2.   Utkastet till protokoll, inbegripet de operativa slutsatserna, ska föreläggas underkommittén för tullfrågor för godkännande. Det ska godkännas senast 28 kalenderdagar efter varje sammanträde i underkommittén för tullfrågor. En kopia av det godkända protokollet ska översändas till var och en av de mottagare som avses i artikel 7.

Artikel 11

Beslut och rekommendationer

1.   Underkommittén för tullfrågor ska anta praktiska arrangemang, åtgärder, beslut och rekommendationer i enlighet med artikel 83 i avtalet. De ska antas i samförstånd av parterna efter att de respektive interna antagningsförfarandena har slutförts. Besluten ska vara bindande för parterna, som ska vidta lämpliga åtgärder för att genomföra dem.

2.   Varje beslut eller rekommendation ska undertecknas av en företrädare för varje part. Utan att det påverkar tillämpningen av punkt 3 ska företrädarna underteckna dessa handlingar under det sammanträde då beslutet eller rekommendationen i fråga antas.

3.   Om parterna är överens om det får underkommittén för tullfrågor fatta beslut eller utfärda rekommendationer genom skriftligt förfarande efter att de respektive interna förfarandena har slutförts. Det skriftliga förfarandet ska utgöras av en notväxling mellan de två sekreterarna, som ska handla i samförstånd med parterna. I detta syfte ska förslaget sändas ut i enlighet med artikel 7, varvid det ska anges en tidsfrist på minst 21 kalenderdagar inom vilken alla reservationer eller ändringar måste meddelas. Ordföranden får, i samråd med parterna, förkorta de tidsfrister som anges i denna punkt för att ta hänsyn till särskilda omständigheter. När man enats om texten ska beslutet eller rekommendationen undertecknas av en företrädare för vardera parten.

4.   De akter som underkommittén för tullfrågor utfärdar ska benämnas ”beslut” eller ”rekommendation”. Varje beslut ska träda i kraft samma dag som det antas om inte annat anges i beslutet.

5.   Beslut och rekommendationer i underkommittén för tullfrågor ska bestyrkas av de två sekreterarna.

6.   Besluten och rekommendationerna ska sändas ut till båda parterna.

7.   Sekretariatet för associeringskommittén i dess konstellation för handelsfrågor ska underrättas om alla beslut yttranden, rekommendationer, rapporter och andra överenskomna åtgärder som underkommittén för tullfrågor vidtar.

8.   Varje part får besluta huruvida den ska offentliggöra beslut och rekommendationer från underkommittén för tullfrågor i sin respektive officiella tidning.

Artikel 12

Rapporter

Underkommittén för tullfrågor ska rapportera till associeringskommittén i dess konstellation för handelsfrågor vid varje ordinarie årsmöte i associeringskommittén i dess konstellation för handelsfrågor.

Artikel 13

Språk

1.   Arbetsspråken i underkommittén för tullfrågor ska vara engelska och ukrainska.

2.   Om inget annat beslutas ska underkommittén för tullfrågor grunda sina överläggningar på handlingar som upprättats på dessa språk.

Artikel 14

Kostnader

1.   Vardera parten ska stå för de kostnader som parten ådrar sig för sitt deltagande i sammanträdena i underkommittén för tullfrågor, såväl kostnader för personal, resor och uppehälle som utgifter för post och telekommunikationer.

2.   Den part som är värd för ett sammanträde ska stå för kostnaderna för att anordna sammanträden och för mångfaldigande av handlingar.

3.   Kostnader i samband med tolkning vid sammanträden och översättning av handlingar till eller från engelska och ukrainska i enlighet med artikel 13.1 ska bäras av den part som är värd för sammanträdet.

Kostnader i samband med översättning och tolkning till eller från övriga språk ska bekostas direkt av den part som begärt detta.

Artikel 15

Ändringar

Denna arbetsordning får ändras genom ett beslut av underkommittén för tullfrågor i enlighet med artikel 83 e i avtalet.

---

(1)  
  EUT L 161, 29.5.2014, s. 3.

1

---

UTKAST TILL

BESLUT nr ... AV UNDERKOMMITTÉN FÖR GEOGRAFISKA BETECKNINGAR EU–UKRAINA

av den

om antagande av underkommitténs arbetsordning

UNDERKOMMITTÉN FÖR GEOGRAFISKA BETECKNINGAR EU–UKRAINA HAR ANTAGIT DETTA BESLUT

med beaktande av associeringsavtalet mellan Europeiska unionen och Europeiska atomenergigemenskapen och deras medlemsstater, å ena sidan, och Ukraina, å andra sidan (1), särskilt artikel 211, och

av följande skäl:

| (1) | I enlighet med artikel 486 i associeringsavtalet mellan Europeiska unionen och Europeiska atomenergigemenskapen och deras medlemsstater, å ena sidan, och Ukraina, å andra sidan (nedan kallat avtalet), har vissa delar av avtalet, däribland underavsnitt 3 (Geografiska beteckningar) i avsnitt 2 i kapitel 9 (Immateriella rättigheter) i avdelning IV (Handel och handelsrelaterade frågor), tillämpats provisoriskt sedan den 1 januari 2016. |
| --- | --- |

(1)

I enlighet med artikel 486 i associeringsavtalet mellan Europeiska unionen och Europeiska atomenergigemenskapen och deras medlemsstater, å ena sidan, och Ukraina, å andra sidan (nedan kallat avtalet), har vissa delar av avtalet, däribland underavsnitt 3 (Geografiska beteckningar) i avsnitt 2 i kapitel 9 (Immateriella rättigheter) i avdelning IV (Handel och handelsrelaterade frågor), tillämpats provisoriskt sedan den 1 januari 2016.

| (2) | Enligt artikel 211 i avtalet ska underkommittén för geografiska beteckningar (nedan kallad GI-underkommittén) övervaka avtalets utveckling på området geografiska beteckningar och tjäna som ett forum för samarbete och dialog om geografiska beteckningar. |
| --- | --- |

(2)

Enligt artikel 211 i avtalet ska underkommittén för geografiska beteckningar (nedan kallad GI-underkommittén) övervaka avtalets utveckling på området geografiska beteckningar och tjäna som ett forum för samarbete och dialog om geografiska beteckningar.

| (3) | Enligt artikel 211.2 i avtalet ska GI-underkommittén anta sin arbetsordning. |
| --- | --- |

(3)

Enligt artikel 211.2 i avtalet ska GI-underkommittén anta sin arbetsordning.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Härmed antas GI-underkommitténs arbetsordning enligt bilagan till detta beslut.

Artikel 2

Detta beslut träder i kraft samma dag som det antas.

Utfärdat i

På underkommitténs för geografiska beteckningar EU–Ukraina vägnar

Ordförande

---

(1)  
  EUT L 161, 29.5.2014, s. 3.

1

BILAGA

ARBETSORDNING FÖR UNDERKOMMITTÉN FÖR GEOGRAFISKA BETECKNINGAR EU–UKRAINA

Artikel 1

Allmänna bestämmelser

1.   Den underkommitté för geografiska beteckningar (nedan kallad GI-underkommittén) som inrättats enligt artikel 211 i associeringsavtalet mellan Europeiska unionen och Europeiska atomenergigemenskapen och deras medlemsstater, å ena sidan, och Ukraina, å andra sidan (1) (nedan kallat avtalet), ska bistå associeringskommittén i dess konstellation för handelsfrågor i enlighet med artikel 465.4 i avtalet vid utförandet av dess uppgifter.

2.   GI-underkommittén ska utföra de uppgifter som anges i artikel 211 i avtalet.

3.   GI-underkommittén ska bestå av tjänstemän från Europeiska kommissionen och Ukraina med ansvar för frågor rörande geografiska beteckningar.

4.   Vardera parten ska utnämna en delegationschef som ska vara kontaktperson för alla frågor som rör GI-underkommittén.

5.   Delegationscheferna ska fungera som ordförande i enlighet med artikel 2.

6.   Varje delegationschef får delegera samtliga eller delar av sina arbetsuppgifter som delegationschef till ett utsett ombud, i vilket fall alla hänvisningar till delegationschefen nedan gäller även det utsedda ombudet.

7.   Vid tillämpning av denna arbetsordning ska den definition av termen parterna som fastställs i artikel 482 i avtalet gälla.

Artikel 2

Ordförandeskap

Parterna ska turas om att inneha ordförandeskapet i GI-underkommittén under tolv månader i taget. Den första tolvmånadersperioden ska löpa från och med dagen för associeringsrådets första sammanträde till och med den 31 december samma år.

Artikel 3

Sammanträden

1.   Om inte parterna enas om annat ska GI-underkommittén sammanträda växelvis i unionen och Ukraina på begäran av endera parten, senast 90 dagar efter begäran.

2.   Varje sammanträde i GI-underkommittén ska sammankallas av ordföranden och hållas på den dag och plats som parterna kommer överens om. Kallelsen till sammanträdet ska sändas ut av ordföranden senast 28 kalenderdagar före sammanträdet, om inte parterna kommer överens om något annat.

3.   När så är möjligt ska GI-underkommitténs ordinarie sammanträden sammankallas i vederbörlig tid före det ordinarie sammanträdet i associeringskommittén i dess konstellation för handelsfrågor.

4.   Undantagsvis får GI-underkommitténs sammanträden hållas med hjälp av överenskomna tekniska hjälpmedel, såsom videokonferens.

Artikel 4

Delegationer

Före varje sammanträde ska parterna, via det sekretariat för GI-underkommittén som föreskrivs i artikel 5, underrätta varandra om den planerade sammansättningen av deras delegationer.

Artikel 5

Sekretariat

Respektive delegationschef ska utse en företrädare för Europeiska kommissionen och en företrädare för Ukraina som gemensamt ska fungera som sekreterare för GI-underkommittén och utföra sekretariatsuppgifterna gemensamt i en anda av ömsesidigt förtroende och samarbete.

Artikel 6

Korrespondens

1.   Korrespondens adresserad till GI-underkommittén ska sändas till endera partens sekreterare, som i sin tur ska informera den andra partens sekreterare.

2.   Sekretariatet ska säkerställa att korrespondens adresserad till GI-underkommittén vidarebefordras till ordföranden och, om så är lämpligt, sänds ut i enlighet med artikel 7.

3.   Korrespondens från ordföranden ska sändas till parterna av GI-underkommitténs sekretariat på ordförandens vägnar. Sådan korrespondens ska, om så är lämpligt, sändas ut i enlighet med artikel 7.

Artikel 7

Handlingar

1.   Handlingar ska sändas ut via GI-underkommitténs sekretariat.

2.   En part ska sända sina handlingar till sin sekreterare. Sekreteraren ska sända dessa handlingar till den andra partens sekreterare.

3.   Unionens sekreterare ska sända ut handlingarna till de relevanta företrädarna för unionen och systematiskt sända en kopia av sådan korrespondens till Ukrainas sekreterare och sekreterarna i associeringskommittén i dess konstellation för handelsfrågor.

4.   Ukrainas sekreterare ska sända ut handlingarna till de relevanta företrädarna för Ukraina och systematiskt sända en kopia av sådan korrespondens till unionens sekreterare och sekreterarna i associeringskommittén i dess konstellation för handelsfrågor.

Artikel 8

Konfidentiell behandling

Om inget annat beslutas av parterna ska GI-underkommitténs sammanträden inte vara offentliga.

Om en part överlämnar information till GI-underkommittén som anges vara konfidentiell, ska den andra parten behandla informationen som sådan.

Artikel 9

Dagordning för sammanträdena

1.   En preliminär dagordning för varje sammanträde samt utkast till operativa slutsatser enligt artikel 10 ska på grundval av förslag från parterna upprättas av GI-underkommitténs sekretariat. Den preliminära dagordningen ska innehålla punkter som någon av parterna senast 21 kalenderdagar före sammanträdesdagen begärt att GI-underkommitténs sekretariat för upp på dagordningen, och som styrks av relevanta handlingar.

2.   Den preliminära dagordningen ska, tillsammans med relevanta handlingar, sändas ut i enlighet med artikel 7 senast 15 kalenderdagar innan sammanträdet inleds.

3.   Dagordningen ska antas av ordföranden och den andra delegationschefen i början av varje sammanträde. Andra punkter än de som är uppsatta på den preliminära dagordningen får föras upp på dagordningen om parterna är överens om det.

4.   Ordföranden får, på ad hoc-basis och efter överenskommelse med den andra parten, bjuda in företrädare för andra organ inom parterna eller oberoende experter till sammanträden i GI-underkommittén som observatörer för att informera om särskilda frågor. Parterna ska säkerställa att dessa observatörer respekterar eventuella krav på konfidentiell behandling.

5.   Ordföranden får i samråd med parterna förkorta tidsfristerna i punkterna 1 och 2 för att ta hänsyn till särskilda omständigheter.

Artikel 10

Protokoll och operativa slutsatser

1.   De båda sekreterarna ska gemensamt upprätta ett utkast till protokoll från varje sammanträde.

2.   Protokollet ska som regel, för varje punkt på dagordningen, innehålla

| a) | sammanträdesdeltagare, medföljande tjänstemän och eventuella observatörer som deltagit i sammanträdet, |
| --- | --- |

a)

sammanträdesdeltagare, medföljande tjänstemän och eventuella observatörer som deltagit i sammanträdet,

| b) | vilka handlingar som lagts fram för GI-underkommittén, |
| --- | --- |

b)

vilka handlingar som lagts fram för GI-underkommittén,

| c) | de uttalanden som GI-underkommittén begärt få förda till protokollet, och |
| --- | --- |

c)

de uttalanden som GI-underkommittén begärt få förda till protokollet, och

| d) | om nödvändigt operativa slutsatser från sammanträdet i enlighet med punkt 4. |
| --- | --- |

d)

om nödvändigt operativa slutsatser från sammanträdet i enlighet med punkt 4.

3.   Utkastet till protokoll ska föreläggas GI-underkommittén för godkännande. Det ska godkännas senast 28 kalenderdagar efter varje sammanträde i GI-underkommittén. En kopia av det godkända protokollet ska översändas till var och en av de mottagare som avses i artikel 7.

4.   Utkast till operativa slutsatser för varje sammanträde ska upprättas av sekreteraren för GI-underkommittén hos den part som är ordförande och sändas ut till parterna tillsammans med dagordningen, normalt sett senast 15 kalenderdagar innan sammanträdet inleds. Utkastet till operativa slutsatser ska uppdateras under sammanträdets gång, så att GI-underkommittén i slutet av sammanträdet, såvida man inte kommit överens om något annat, kan anta de operativa slutsatserna, som ska återspegla de uppföljningsåtgärder som parterna kommit överens om. Så snart man enats om de operativa slutsatserna ska de bifogas protokollet, och genomförandet av slutsatserna ska ses över under kommande sammanträden i GI-underkommittén. GI-underkommittén ska i detta syfte anta en mall där varje åtgärdspunkt kan förbindas med en viss tidsfrist.

Artikel 11

Beslut

1.   GI-underkommittén ska ha befogenhet att anta beslut i de fall som anges i artikel 211.3 i avtalet. Dessa beslut ska antas i samförstånd av parterna efter att de respektive interna antagningsförfarandena har slutförts. De ska vara bindande för parterna, som ska vidta lämpliga åtgärder för att genomföra dem.

2.   Varje beslut ska undertecknas av en företrädare för varje part. Utan att det påverkar tillämpningen av punkt 3 ska företrädarna underteckna dessa handlingar under det sammanträde då beslutet i fråga antas.

3.   Om parterna är överens om det får GI-underkommittén anta beslut genom skriftligt förfarande efter att de respektive interna förfarandena har slutförts. Det skriftliga förfarandet ska utgöras av en notväxling mellan de två sekreterarna, som ska handla i samförstånd med parterna. I detta syfte ska förslaget sändas ut i enlighet med artikel 7, varvid det ska anges en tidsfrist på minst 21 kalenderdagar inom vilken alla reservationer eller ändringar måste meddelas. Ordföranden får, i samråd med parterna, förkorta de tidsfrister som anges i denna punkt för att ta hänsyn till särskilda omständigheter. När man enats om texten ska beslutet undertecknas av en företrädare för vardera parten.

4.   GI-underkommitténs akter ska benämnas ”beslut”. Varje beslut ska träda i kraft samma dag som det antas om inte annat anges i beslutet.

5.   GI-underkommitténs beslut ska bestyrkas av de två sekreterarna.

6.   Besluten ska sändas ut till båda parterna.

7.   Sekretariatet för associeringskommittén i dess konstellation för handelsfrågor ska underrättas om alla beslut, rapporter och andra överenskomna åtgärder som GI-underkommittén vidtar.

8.   Varje part kan besluta huruvida den ska offentliggöra GI-underkommitténs beslut i sin respektive officiella tidning.

Artikel 12

Rapporter

1.   GI-underkommittén ska rapportera om sin verksamhet till associeringskommittén i dess konstellation för handelsfrågor vid varje ordinarie sammanträde i associeringskommittén.

2.   Rapporterna ska antas i samförstånd av parterna och ska benämnas ”rapport”. Rapporterna ska sändas ut till båda parterna.

3.   Det förfarande för antagande av beslut som anges i artikel 11.2 och 11.3 ska i tillämpliga delar även gälla för rapporter.

Artikel 13

Språk

1.   Arbetsspråken i GI-underkommittén ska vara engelska och ukrainska.

2.   Om inget annat beslutas ska GI-underkommittén grunda sina överläggningar på handlingar som upprättats på dessa språk.

Artikel 14

Kostnader

1.   Vardera parten ska stå för de kostnader som parten ådrar sig för sitt deltagande i GI-underkommitténs sammanträden, såväl kostnader för personal, resor och uppehälle som utgifter för post och telekommunikationer.

2.   Den part som är värd för ett sammanträde ska stå för kostnaderna för att anordna sammanträden och för mångfaldigande av handlingar.

3.   Kostnader i samband med tolkning vid sammanträden och översättning av handlingar till eller från engelska och ukrainska i enlighet med artikel 13.1 ska bäras av den part som är värd för sammanträdet.

Kostnader i samband med översättning och tolkning till eller från övriga språk ska bekostas direkt av den part som begärt detta.

Artikel 15

Ändringar

Denna arbetsordning får ändras genom ett beslut av GI-underkommittén i enlighet med artikel 211.2 i avtalet.

---

(1)  
  EUT L 161, 29.5.2014, s. 3.

1

---

| 3.2.2017 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 29/61 |
| --- | --- | --- | --- |

3.2.2017

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 29/61

---

KOMMISSIONENS BESLUT (EU) 2017/190

av den 1 februari 2017

om bemyndigande för Frankrike att avvika från vissa gemensamma säkerhetsregler för luftfarten i enlighet med artikel 14.6 i Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 216/2008 vad gäller installeringen av komponenter

[delgivet med nr C(2017) 458]

EUROPEISKA KOMMISSIONEN HAR ANTAGIT DETTA BESLUT

med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 216/2008 av den 20 februari 2008 om fastställande av gemensamma bestämmelser på det civila luftfartsområdet och inrättande av en europeisk byrå för luftfartssäkerhet, och om upphävande av rådets direktiv 91/670/EEG, förordning (EG) nr 1592/2002 och direktiv 2004/36/EG (1), särskilt artikel 14.7, och

av följande skäl:

| (1) | Frankrike har anmält sin avsikt att bevilja ett godkännande som avviker från de gemensamma säkerhetsreglerna för luftfarten enligt förordning (EG) nr 216/2008 som ingår i kommissionens förordning (EU) nr 1321/2014 (2). I enlighet med artikel 14.7 i förordning (EG) nr 216/2008 har kommissionen bedömt behovet av det föreslagna undantaget samt den skyddsnivå som följer av undantaget, på grundval av rekommendationen från Europeiska byrån för luftfartssäkerhet (nedan kallad EASA) av den 24 september 2015 (3). |
| --- | --- |

(1)

Frankrike har anmält sin avsikt att bevilja ett godkännande som avviker från de gemensamma säkerhetsreglerna för luftfarten enligt förordning (EG) nr 216/2008 som ingår i kommissionens förordning (EU) nr 1321/2014 (2). I enlighet med artikel 14.7 i förordning (EG) nr 216/2008 har kommissionen bedömt behovet av det föreslagna undantaget samt den skyddsnivå som följer av undantaget, på grundval av rekommendationen från Europeiska byrån för luftfartssäkerhet (nedan kallad EASA) av den 24 september 2015 (3).

| (2) | Det föreslagna undantaget, som Frankrike anmälde den 24 juli 2015, avser punkt M.A.501 i bilaga I (Del M) till förordning (EU) nr 1321/2014, som kräver att ingen komponent får monteras på luftfartyg utan erforderligt godkännande på en EASA blankett 1 eller likvärdig handling. |
| --- | --- |

(2)

Det föreslagna undantaget, som Frankrike anmälde den 24 juli 2015, avser punkt M.A.501 i bilaga I (Del M) till förordning (EU) nr 1321/2014, som kräver att ingen komponent får monteras på luftfartyg utan erforderligt godkännande på en EASA blankett 1 eller likvärdig handling.

| (3) | Det föreslagna undantaget gäller installation av R755B2M-motorer på YMF5C-luftfartyg som är registrerade i Frankrike. Sådana luftfartyg av WACO Classic Aircraft Corporation, med säte i Förenta staterna, som innehar ett enligt EASA-godkänt typcertifikat EASA.IM.A.055 och FAA-tillverkningsintyg nr 328CE vilket godkänner produktion av liknande typ av luftfartyg. R755B2M-motorer produceras av AIR REPAIR, som också är etablerade i Förenta staterna, och som innehar ett enligt EASA godkänt typcertifikat EASA.E.092. AIR REPAIR tillhandahåller motorer för installation åt WACO Classic Aircraft Corporation. AIR REPAIR innehar emellertid varken produktionsgodkännande eller FAA 145-gokännande för reparationsverkstäder och kan därför inte leverera motorer med underhållsintyg till andra kunder. Den information som EASA mottagit visar att AIR REPAIR inte är intresserad av att erhålla varken ett produktionsgodkännande eller ett godkännande enligt EASA (Del-145). |
| --- | --- |

(3)

Det föreslagna undantaget gäller installation av R755B2M-motorer på YMF5C-luftfartyg som är registrerade i Frankrike. Sådana luftfartyg av WACO Classic Aircraft Corporation, med säte i Förenta staterna, som innehar ett enligt EASA-godkänt typcertifikat EASA.IM.A.055 och FAA-tillverkningsintyg nr 328CE vilket godkänner produktion av liknande typ av luftfartyg. R755B2M-motorer produceras av AIR REPAIR, som också är etablerade i Förenta staterna, och som innehar ett enligt EASA godkänt typcertifikat EASA.E.092. AIR REPAIR tillhandahåller motorer för installation åt WACO Classic Aircraft Corporation. AIR REPAIR innehar emellertid varken produktionsgodkännande eller FAA 145-gokännande för reparationsverkstäder och kan därför inte leverera motorer med underhållsintyg till andra kunder. Den information som EASA mottagit visar att AIR REPAIR inte är intresserad av att erhålla varken ett produktionsgodkännande eller ett godkännande enligt EASA (Del-145).

| (4) | Eftersom nya motorer som produceras av AIR REPAIR inte kan levereras till kunder med en EASA blankett 1 eller likvärdig handling, förklarade de franska myndigheterna att det krävs ett undantag från kravet i punkt M.A.501 för att säkerställa att ägare till luftfartyg av typ YMF5C, som avser att köpa en ny motor P/N (mall) R755B2M, serienummer 17819, kan få denna motor installerad i Frankrike, på det luftfartyget. |
| --- | --- |

(4)

Eftersom nya motorer som produceras av AIR REPAIR inte kan levereras till kunder med en EASA blankett 1 eller likvärdig handling, förklarade de franska myndigheterna att det krävs ett undantag från kravet i punkt M.A.501 för att säkerställa att ägare till luftfartyg av typ YMF5C, som avser att köpa en ny motor P/N (mall) R755B2M, serienummer 17819, kan få denna motor installerad i Frankrike, på det luftfartyget.

| (5) | De franska myndigheterna förklarade att en likvärdig skyddsnivå kan uppnås med andra medel. Dessa medel består i att luftfartygets tillverkare försäkrar att motorerna som ska installeras är jämförbara med dem som skulle installeras i dess produktionslinje, och i kravet att dessa motorer installeras av kvalificerad personal och i enlighet med tillämpliga underhållshandböcker som innehåller den information som behövs för avmontering och installation av sådana motorer. |
| --- | --- |

(5)

De franska myndigheterna förklarade att en likvärdig skyddsnivå kan uppnås med andra medel. Dessa medel består i att luftfartygets tillverkare försäkrar att motorerna som ska installeras är jämförbara med dem som skulle installeras i dess produktionslinje, och i kravet att dessa motorer installeras av kvalificerad personal och i enlighet med tillämpliga underhållshandböcker som innehåller den information som behövs för avmontering och installation av sådana motorer.

| (6) | På grundval av rekommendationen från Europeiska byrån för luftfartssäkerhet (EASA), som offentliggjordes den 24 september 2015, anser kommissionen att dessa andra medel kan ge en motsvarande skyddsnivå som vad som uppnås genom tillämpning av punkt M.A.501 i bilaga I (Del M) till förordning (EU) nr 1321/2014. Följaktligen bör Frankrike ha rätt att bevilja det föreslagna undantaget. |
| --- | --- |

(6)

På grundval av rekommendationen från Europeiska byrån för luftfartssäkerhet (EASA), som offentliggjordes den 24 september 2015, anser kommissionen att dessa andra medel kan ge en motsvarande skyddsnivå som vad som uppnås genom tillämpning av punkt M.A.501 i bilaga I (Del M) till förordning (EU) nr 1321/2014. Följaktligen bör Frankrike ha rätt att bevilja det föreslagna undantaget.

| (7) | I enlighet med artikel 14.7 i förordning (EG) nr 216/2008 ska ett beslut av kommissionen om att en medlemsstat beviljas ett föreslaget undantag meddelas till alla medlemsstater, och dessa ska också ha rätt att tillämpa den aktuella åtgärden. Detta beslut bör därför riktas till alla medlemsstater. Beskrivningen av undantaget och de villkor som är knutna till det, bör göra det möjligt för andra medlemsstater att också tillämpa åtgärden när de befinner sig i samma situation, utan krav på ytterligare beslut från kommissionen. Medlemsstaterna bör utbyta information om hur denna åtgärd faktiskt tillämpas, i enlighet med artikel 15.1 i förordning (EG) nr 216/2008, eftersom denna tillämpning kan få effekter utanför de medlemsstater som beviljar undantaget. |
| --- | --- |

(7)

I enlighet med artikel 14.7 i förordning (EG) nr 216/2008 ska ett beslut av kommissionen om att en medlemsstat beviljas ett föreslaget undantag meddelas till alla medlemsstater, och dessa ska också ha rätt att tillämpa den aktuella åtgärden. Detta beslut bör därför riktas till alla medlemsstater. Beskrivningen av undantaget och de villkor som är knutna till det, bör göra det möjligt för andra medlemsstater att också tillämpa åtgärden när de befinner sig i samma situation, utan krav på ytterligare beslut från kommissionen. Medlemsstaterna bör utbyta information om hur denna åtgärd faktiskt tillämpas, i enlighet med artikel 15.1 i förordning (EG) nr 216/2008, eftersom denna tillämpning kan få effekter utanför de medlemsstater som beviljar undantaget.

| (8) | De åtgärder som föreskrivs i detta beslut är förenliga med yttrandet från kommittén för Europeiska byrån för luftfartssäkerhet. |
| --- | --- |

(8)

De åtgärder som föreskrivs i detta beslut är förenliga med yttrandet från kommittén för Europeiska byrån för luftfartssäkerhet.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Frankrike får bevilja godkännanden som avviker från punkt M.A.501 i bilaga I (Del M) till förordning (EU) nr 1321/2014 till ägare av flygplan framställda av WACO Classic Aircraft Corporation, som har för avsikt att köpa R755B2M-motorer och installera dem på sina luftfartyg förutsatt att luftfartygstillverkaren har försäkrat att dessa motorer är jämförbara med dem som skulle installeras i produktionslinjen och under förutsättning att motorerna installeras av kvalificerad personal och i enlighet med tillämplig underhållshandbok som innehåller den information som är nödvändig för motorns avmontering och installation.

Artikel 2

Detta beslut riktar sig till medlemsstaterna.

Utfärdat i Bryssel den 1 februari 2017.

På kommissionens vägnar

Violeta BULC

Ledamot av kommissionen

---

(1)  
  EUT L 79, 19.3.2008, s. 1.

1

(2)  Kommissionens förordning (EU) nr 1321/2014 av den 26 november 2014 om fortsatt luftvärdighet för luftfartyg och luftfartygsprodukter, delar och anordningar och om godkännande av organisationer och personal som arbetar med dessa arbetsuppgifter (EUT L 362, 17.12.2014, s. 1).

2

(3)  EASA ÄRENDE 2015/87 – Rekommendation nr FR/18/2015 – EASA skrivelse 2015 (D) 54366.

3

---

| 3.2.2017 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 29/63 |
| --- | --- | --- | --- |

3.2.2017

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 29/63

---

KOMMISSIONENS GENOMFÖRANDEBESLUT (EU) 2017/191

av den 1 februari 2017

om ändring av beslut 2010/166/EU för att införa ny teknik och nya frekvensband för mobila kommunikationstjänster på fartyg i Europeiska unionen

[delgivet med nr C(2017) 450]

(Text av betydelse för EES)

EUROPEISKA KOMMISSIONEN HAR ANTAGIT DETTA BESLUT

med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

med beaktande av Europaparlamentets och rådets beslut nr 676/2002/EG av den 7 mars 2002 om ett regelverk för radiospektrumpolitiken i Europeiska gemenskapen (radiospektrumbeslut) (1), särskilt artikel 4.3, och

av följande skäl:

| (1) | I kommissionens beslut 2010/166/EU (2) fastställs de tekniska och operativa villkor som är nödvändiga för att möjliggöra användning av GSM ombord på fartyg (mobila kommunikationstjänster på fartyg) i unionen. |
| --- | --- |

(1)

I kommissionens beslut 2010/166/EU (2) fastställs de tekniska och operativa villkor som är nödvändiga för att möjliggöra användning av GSM ombord på fartyg (mobila kommunikationstjänster på fartyg) i unionen.

| (2) | Utveckling av mer avancerade kommunikationsmedel som bygger på tekniska framsteg skulle öka medborgarnas möjligheter att vara uppkopplade överallt och vid vilken tidpunkt som helst i enlighet med det program för radiospektrumpolitik som fastställs genom Europaparlamentets och rådets beslut 243/2012/EU (3), och bidra till genomförandet av den digitala inre marknaden. Dessutom bör spektrumet användas i enlighet med de principer för teknik- och tjänsteneutralitet som anges i Europaparlamentets och rådets direktiv 2002/21/EG (4). |
| --- | --- |

(2)

Utveckling av mer avancerade kommunikationsmedel som bygger på tekniska framsteg skulle öka medborgarnas möjligheter att vara uppkopplade överallt och vid vilken tidpunkt som helst i enlighet med det program för radiospektrumpolitik som fastställs genom Europaparlamentets och rådets beslut 243/2012/EU (3), och bidra till genomförandet av den digitala inre marknaden. Dessutom bör spektrumet användas i enlighet med de principer för teknik- och tjänsteneutralitet som anges i Europaparlamentets och rådets direktiv 2002/21/EG (4).

| (3) | Enligt beslut 2010/166/EU uppmanas medlemsstaterna att kontinuerligt se över hur frekvensbanden 900 MHz och 1 800 MHz används för system för mobila kommunikationstjänster på fartyg på sina territorialhav, särskilt med avseende på att villkoren i beslutet förblir aktuella och på förekomsten av skadlig störning. Medlemsstaterna måste även förse kommissionen med en rapport om sina iakttagelser, och kommissionen bör, i tillämpliga fall, göra en översyn av beslut 2010/166/EU. |
| --- | --- |

(3)

Enligt beslut 2010/166/EU uppmanas medlemsstaterna att kontinuerligt se över hur frekvensbanden 900 MHz och 1 800 MHz används för system för mobila kommunikationstjänster på fartyg på sina territorialhav, särskilt med avseende på att villkoren i beslutet förblir aktuella och på förekomsten av skadlig störning. Medlemsstaterna måste även förse kommissionen med en rapport om sina iakttagelser, och kommissionen bör, i tillämpliga fall, göra en översyn av beslut 2010/166/EU.

| (4) | De rapporter som medlemsstaterna överlämnat till kommissionen bekräftar med kraft behovet att tillåta användning av ny kommunikationsteknik för mobila kommunikationstjänster på fartyg. |
| --- | --- |

(4)

De rapporter som medlemsstaterna överlämnat till kommissionen bekräftar med kraft behovet att tillåta användning av ny kommunikationsteknik för mobila kommunikationstjänster på fartyg.

| (5) | I syfte att underlätta ytterligare utbyggnad av mobila kommunikationstjänster på fartyg i unionen gav kommissionen den 16 november 2015 Europeiska post- och telesammanslutningen (nedan kallad Cept) i uppdrag att i enlighet med artikel 4.2 i beslut 676/2002/EG undersöka om sjöapparatur som använder LTE-teknik kan samexistera med markbundna elektroniska kommunikationsnät som verkar i frekvensbanden 1 710–1 785/1 805–1 880 MHz och 2 500–2 570/2 620–2 690 MHz och om den sjöapparatur som använder UMTS-teknik kan samexistera med markbundna elektroniska kommunikationsnät som verkar i frekvensbanden 1 920–1 980/2 110–2 170 MHz. |
| --- | --- |

(5)

I syfte att underlätta ytterligare utbyggnad av mobila kommunikationstjänster på fartyg i unionen gav kommissionen den 16 november 2015 Europeiska post- och telesammanslutningen (nedan kallad Cept) i uppdrag att i enlighet med artikel 4.2 i beslut 676/2002/EG undersöka om sjöapparatur som använder LTE-teknik kan samexistera med markbundna elektroniska kommunikationsnät som verkar i frekvensbanden 1 710–1 785/1 805–1 880 MHz och 2 500–2 570/2 620–2 690 MHz och om den sjöapparatur som använder UMTS-teknik kan samexistera med markbundna elektroniska kommunikationsnät som verkar i frekvensbanden 1 920–1 980/2 110–2 170 MHz.

| (6) | I enlighet med sitt uppdrag antog Cept den 17 juni 2016 sin rapport 62 som innehåller slutsatsen att det skulle vara möjligt att använda mobila kommunikationstjänster på fartyg, förutsatt att de relevanta tekniska villkoren är uppfyllda och att LTE-teknik används i frekvensbanden 1 710–1 785/1 805–1 880 MHz- och 2 500–2 570/2 620–2 690 MHz och UMTS-teknik i frekvensbanden 1 920–1 980/2 110–2 170 MHz. Beslut 2010/166/EU bör därför ändras på grundval av resultaten av Cept-rapport 62 för att inbegripa dessa tekniker och frekvenser och tillåta användning av system som bygger på denna teknik ombord på fartyg. |
| --- | --- |

(6)

I enlighet med sitt uppdrag antog Cept den 17 juni 2016 sin rapport 62 som innehåller slutsatsen att det skulle vara möjligt att använda mobila kommunikationstjänster på fartyg, förutsatt att de relevanta tekniska villkoren är uppfyllda och att LTE-teknik används i frekvensbanden 1 710–1 785/1 805–1 880 MHz- och 2 500–2 570/2 620–2 690 MHz och UMTS-teknik i frekvensbanden 1 920–1 980/2 110–2 170 MHz. Beslut 2010/166/EU bör därför ändras på grundval av resultaten av Cept-rapport 62 för att inbegripa dessa tekniker och frekvenser och tillåta användning av system som bygger på denna teknik ombord på fartyg.

| (7) | Utan att det påverkar de krav som anges i bilagan, och i syfte att skydda andra godkända användningar av spektrum, får medlemsstaterna införa ytterligare geografiska begränsningar av användningen av mobila kommunikationstjänster på fartyg i sina territorialhav. |
| --- | --- |

(7)

Utan att det påverkar de krav som anges i bilagan, och i syfte att skydda andra godkända användningar av spektrum, får medlemsstaterna införa ytterligare geografiska begränsningar av användningen av mobila kommunikationstjänster på fartyg i sina territorialhav.

| (8) | Med tanke på UMTS- och LTE-teknikens betydelse för trådlös kommunikation inom unionen bör möjligheten att använda LTE-system och UMTS-system för mobila kommunikationstjänster på fartyg enligt beskrivningen i detta beslut tillämpas så snart som möjligt och senast sex månader efter dagen för anmälan av detta beslut. |
| --- | --- |

(8)

Med tanke på UMTS- och LTE-teknikens betydelse för trådlös kommunikation inom unionen bör möjligheten att använda LTE-system och UMTS-system för mobila kommunikationstjänster på fartyg enligt beskrivningen i detta beslut tillämpas så snart som möjligt och senast sex månader efter dagen för anmälan av detta beslut.

| (9) | De tekniska specifikationerna för mobila kommunikationstjänster på fartyg bör kontinuerligt ses över så att de motsvarar den tekniska utvecklingen. |
| --- | --- |

(9)

De tekniska specifikationerna för mobila kommunikationstjänster på fartyg bör kontinuerligt ses över så att de motsvarar den tekniska utvecklingen.

| (10) | De åtgärder som föreskrivs i detta beslut är förenliga med yttrandet från radiospektrumkommittén. |
| --- | --- |

(10)

De åtgärder som föreskrivs i detta beslut är förenliga med yttrandet från radiospektrumkommittén.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Beslut 2010/166/EU ska ändras på följande sätt:

| 1. | Artikel 1 ska ersättas med följande:

  ”Artikel 1
  Detta beslut syftar till harmonisering av de tekniska villkoren för tillgång till och effektiv användning av 900 MHz-, 1 800 MHz-, 1 900/2 100MHz- och 2 600 MHz-banden för system för mobila kommunikationstjänster på fartyg på territorialhav inom unionen.” |
| --- | --- |

1.

Artikel 1 ska ersättas med följande:

”Artikel 1

Detta beslut syftar till harmonisering av de tekniska villkoren för tillgång till och effektiv användning av 900 MHz-, 1 800 MHz-, 1 900/2 100MHz- och 2 600 MHz-banden för system för mobila kommunikationstjänster på fartyg på territorialhav inom unionen.”

| 2. | Artikel 2 ska ändras på följande sätt:






  a) | Punkt 1 ska ersättas med följande:
  ”1.   
  mobila kommunikationstjänster på fartyg
  : elektroniska kommunikationstjänster, enligt definitionen i artikel 2 c i Europaparlamentets och rådets direktiv 2002/21/EG (*1), som tillhandahålls av företag för att göra det möjligt för personer ombord på ett fartyg att med hjälp av GSM-system kommunicera via allmänna kommunikationsnät som omfattas av artikel 3 utan att upprätta någon direkt förbindelse med markbundna mobilnät,

  (*1)  Europaparlamentets och rådets direktiv 2002/21/EG av den 7 mars 2002 om ett gemensamt regelverk för elektroniska kommunikationsnät och kommunikationstjänster (ramdirektiv) (EGT L 108, 24.4.2002, s. 33).”
  " |
| --- | --- | --- |

2.

Artikel 2 ska ändras på följande sätt:

a)

Punkt 1 ska ersättas med följande:

”1.   
  mobila kommunikationstjänster på fartyg
  : elektroniska kommunikationstjänster, enligt definitionen i artikel 2 c i Europaparlamentets och rådets direktiv 2002/21/EG (*1), som tillhandahålls av företag för att göra det möjligt för personer ombord på ett fartyg att med hjälp av GSM-system kommunicera via allmänna kommunikationsnät som omfattas av artikel 3 utan att upprätta någon direkt förbindelse med markbundna mobilnät,

mobila kommunikationstjänster på fartyg

*1

(*1)  Europaparlamentets och rådets direktiv 2002/21/EG av den 7 mars 2002 om ett gemensamt regelverk för elektroniska kommunikationsnät och kommunikationstjänster (ramdirektiv) (EGT L 108, 24.4.2002, s. 33).”
  "

*1

| b) | Punkt 7 ska ersättas med följande:
  ”7.   
  fartygsbasstation
  : en mobil pikocell på ett fartyg som hanterar GSM-, LTE- och UMTS-tjänster i enlighet med bilagan till detta beslut,” |
| --- | --- |

b)

Punkt 7 ska ersättas med följande:

”7.   
  fartygsbasstation
  : en mobil pikocell på ett fartyg som hanterar GSM-, LTE- och UMTS-tjänster i enlighet med bilagan till detta beslut,”

fartygsbasstation

| c) | Följande led ska läggas till:
  ”8.   

  1 900/2 100 MHz-banden
  : frekvensbandet 1 920–1 980 MHz för upplänk (sändning från terminal och mottagning från basstation) och frekvensbandet 2 110–2 170 MHz för nedlänk (sändning från basstation och mottagning från terminal),
  9.   

  2 600 MHz-bandet
  : frekvensbandet 2 500–2 570 MHz för upplänk (sändning från terminal och mottagning från basstation) och frekvensbandet 2 620–2 690 MHz för nedlänk (sändning från basstation och mottagning från terminal),
  10.   
  LTE-system
  : elektroniskt kommunikationsnät enligt definitionen i bilagan till kommissionens genomförandebeslut 2011/251/EU (*2),
  11.   
  UMTS-system
  : elektroniskt kommunikationsnät enligt definitionen i bilagan till genomförandebeslut 2011/251/EU.

  (*2)  Kommissionens genomförandebeslut 2011/251/EU av den 18 april 2011 om ändring av beslut 2009/766/EG om harmonisering av frekvensbanden 900 MHz och 1 800 MHz i markbundna system med kapacitet för alleuropeiska tjänster för elektronisk kommunikation i gemenskapen (EUT L 106, 27.4.2011, s. 9).”
  " |
| --- | --- |

c)

Följande led ska läggas till:

”8.   

  1 900/2 100 MHz-banden
  : frekvensbandet 1 920–1 980 MHz för upplänk (sändning från terminal och mottagning från basstation) och frekvensbandet 2 110–2 170 MHz för nedlänk (sändning från basstation och mottagning från terminal),

1 900/2 100 MHz-banden

9.   

  2 600 MHz-bandet
  : frekvensbandet 2 500–2 570 MHz för upplänk (sändning från terminal och mottagning från basstation) och frekvensbandet 2 620–2 690 MHz för nedlänk (sändning från basstation och mottagning från terminal),

2 600 MHz-bandet

10.   
  LTE-system
  : elektroniskt kommunikationsnät enligt definitionen i bilagan till kommissionens genomförandebeslut 2011/251/EU (*2),

LTE-system

*2

11.   
  UMTS-system
  : elektroniskt kommunikationsnät enligt definitionen i bilagan till genomförandebeslut 2011/251/EU.

UMTS-system

(*2)  Kommissionens genomförandebeslut 2011/251/EU av den 18 april 2011 om ändring av beslut 2009/766/EG om harmonisering av frekvensbanden 900 MHz och 1 800 MHz i markbundna system med kapacitet för alleuropeiska tjänster för elektronisk kommunikation i gemenskapen (EUT L 106, 27.4.2011, s. 9).”
  "

*2

| 3. | Artikel 3 ska ersättas med följande:

  ”Artikel 3

  1.   Medlemsstaterna ska göra minst 2 MHz spektrum i upplänksriktning och 2 MHz i motsvarande parade spektrum i nedlänksriktning tillgängliga i 900 MHz- och/eller 1 800 MHz-banden för GSM-system som tillhandahåller störningsfria och oskyddade mobila kommunikationstjänster på fartyg i deras territorialhav.


  2.   Så snart som möjligt, och senast sex månader efter den dag då detta beslut delgetts, ska medlemsstaterna göra minst 5 MHz spektrum i upplänksriktning och 5 MHz i motsvarande parade spektrum i nedlänksriktning tillgängliga i 1 900/2 100 MHz-banden för UMTS-system och i 1 800 MHz- och 2 600 MHz-banden för LTE-system som tillhandahåller störningsfria och oskyddade mobila kommunikationstjänster på fartyg i deras territorialhav.


  3.   Medlemsstaterna ska sörja för att de system som avses i punkterna 1 och 2 uppfyller de villkor som anges i bilagan.” |
| --- | --- |

3.

Artikel 3 ska ersättas med följande:

”Artikel 3

1.   Medlemsstaterna ska göra minst 2 MHz spektrum i upplänksriktning och 2 MHz i motsvarande parade spektrum i nedlänksriktning tillgängliga i 900 MHz- och/eller 1 800 MHz-banden för GSM-system som tillhandahåller störningsfria och oskyddade mobila kommunikationstjänster på fartyg i deras territorialhav.

2.   Så snart som möjligt, och senast sex månader efter den dag då detta beslut delgetts, ska medlemsstaterna göra minst 5 MHz spektrum i upplänksriktning och 5 MHz i motsvarande parade spektrum i nedlänksriktning tillgängliga i 1 900/2 100 MHz-banden för UMTS-system och i 1 800 MHz- och 2 600 MHz-banden för LTE-system som tillhandahåller störningsfria och oskyddade mobila kommunikationstjänster på fartyg i deras territorialhav.

3.   Medlemsstaterna ska sörja för att de system som avses i punkterna 1 och 2 uppfyller de villkor som anges i bilagan.”

| 4. | Artikel 4 ska ersättas med följande:

  ”Artikel 4
  Medlemsstaterna ska kontinuerligt se över hur de frekvensband som avses i artikel 3.1 och 3.2 används för system för mobila kommunikationstjänster på fartyg i sina territorialhav, särskilt med avseende på att villkoren i artikel 3 förblir aktuella och på förekomsten av skadlig störning.” |
| --- | --- |

4.

Artikel 4 ska ersättas med följande:

”Artikel 4

Medlemsstaterna ska kontinuerligt se över hur de frekvensband som avses i artikel 3.1 och 3.2 används för system för mobila kommunikationstjänster på fartyg i sina territorialhav, särskilt med avseende på att villkoren i artikel 3 förblir aktuella och på förekomsten av skadlig störning.”

| 5. | Bilagan ska ersättas med texten i bilagan till detta beslut. |
| --- | --- |

5.

Bilagan ska ersättas med texten i bilagan till detta beslut.

Artikel 2

Detta beslut riktar sig till medlemsstaterna.

Utfärdat i Bryssel den 1 februari 2017.

På kommissionens vägnar

Andrus ANSIP

Vice ordförande

---

(1)  
  EGT L 108, 24.4.2002, s. 1.

1

(2)  Kommissionens beslut 2010/166/EU av den 19 mars 2010 om harmoniserade villkor för radiospektrumanvändning för mobila kommunikationstjänster på fartyg i Europeiska unionen (EUT L 72, 20.3.2010, s. 38).

2

(3)  Europaparlamentets och rådets beslut nr 243/2012/EU av den 14 mars 2012 om inrättande av ett flerårigt program för radiospektrumpolitik (EUT L 81, 21.3.2012, s. 7).

3

(4)  Europaparlamentets och rådets direktiv 2002/21/EG av den 7 mars 2002 om ett gemensamt regelverk för elektroniska kommunikationsnät och kommunikationstjänster (ramdirektiv) (EGT L 108, 24.4.2002, s. 33).

4

---

BILAGA

”BILAGA

Villkor som ska uppfyllas av system som tillhandahåller mobila kommunikationstjänster på fartyg i EU-medlemsstaternas territorialhav för att undvika skadliga störningar i landbaserade mobilnät

1.   Villkor som ska uppfyllas av GSM-system i frekvensbandet 900 MHz och frekvensbandet 1 800 MHz som erbjuder mobila kommunikationstjänster på fartyg i medlemsstaternas territorialhav, för att undvika skadliga störningar i landbaserade mobilnät

Följande villkor ska gälla:

| a) | Det system som tillhandahåller mobila kommunikationstjänster på fartyg ska inte användas närmare baslinjen än två sjömil (1) enligt Förenta nationernas havsrättskonvention. |
| --- | --- |

a)

Det system som tillhandahåller mobila kommunikationstjänster på fartyg ska inte användas närmare baslinjen än två sjömil (1) enligt Förenta nationernas havsrättskonvention.

| b) | Mellan två och tolv sjömil från baslinjen får endast inomhusantenner användas för fartygsbasstationer. |
| --- | --- |

b)

Mellan två och tolv sjömil från baslinjen får endast inomhusantenner användas för fartygsbasstationer.

| c) | Begränsningar för mobila terminaler som används ombord på fartyg och för fartygsbasstationer:






  Parameter | Beskrivning |
| --- | --- | --- |
| Sändningseffekt/effekttäthet | För mobila terminaler ombord på fartyg, styrda av fartygsbasstationen i frekvensbandet 900 MHz, maximal utstrålad effekt:
  5 dBm. |
| För mobila terminaler ombord på fartyg, styrda av fartygsbasstationen i frekvensbandet 1 800 MHz, maximal utstrålad effekt:
  0 dBm. |
| För fartygsbasstationer, den maximala effekttätheten uppmätt ute på fartyget, med en uppmätt antennförstärkning på 0 dBi:
  – 80 dBm/200 kHz. |
| Regler för kanaltillgång och kanalutnyttjande | Begränsningsmetoder som ger prestanda som minst motsvarar följande begränsningsfaktorer baserade på GSM-standarder ska användas:






  — | Mellan två och tre sjömil från baslinjen ska mottagarens känslighet och frånkopplingströskeln (ACCMIN (2) och miniminivå enligt RXLEV (3)) för den mobila terminal som används ombord på fartyget vara lika med eller högre än – 70 dBm/200 kHz och mellan tre och tolv sjömil från baslinjen lika med eller högre än. – 75 dBm/200 kHz. |

c)

Begränsningar för mobila terminaler som används ombord på fartyg och för fartygsbasstationer:

Parameter

Beskrivning

Sändningseffekt/effekttäthet

För mobila terminaler ombord på fartyg, styrda av fartygsbasstationen i frekvensbandet 900 MHz, maximal utstrålad effekt:

5 dBm.

För mobila terminaler ombord på fartyg, styrda av fartygsbasstationen i frekvensbandet 1 800 MHz, maximal utstrålad effekt:

0 dBm.

För fartygsbasstationer, den maximala effekttätheten uppmätt ute på fartyget, med en uppmätt antennförstärkning på 0 dBi:

– 80 dBm/200 kHz.

Regler för kanaltillgång och kanalutnyttjande

Begränsningsmetoder som ger prestanda som minst motsvarar följande begränsningsfaktorer baserade på GSM-standarder ska användas:

—

Mellan två och tre sjömil från baslinjen ska mottagarens känslighet och frånkopplingströskeln (ACCMIN (2) och miniminivå enligt RXLEV (3)) för den mobila terminal som används ombord på fartyget vara lika med eller högre än – 70 dBm/200 kHz och mellan tre och tolv sjömil från baslinjen lika med eller högre än. – 75 dBm/200 kHz.

| — | Diskontinuerlig överföring (4) ska aktiveras i systemets upplänksriktning. |
| --- | --- |

—

Diskontinuerlig överföring (4) ska aktiveras i systemets upplänksriktning.

| — | Värdet för påskyndande (5) för fartygsbasstationer ska ställas in på lägsta möjliga nivå. |
| --- | --- |

—

Värdet för påskyndande (5) för fartygsbasstationer ska ställas in på lägsta möjliga nivå.

2.   Villkor som ska uppfyllas av UMTS-system i frekvensbanden 1 900/2 100 MHz som erbjuder mobila kommunikationstjänster på fartyg i medlemsstaternas territorialhav, för att undvika skadliga störningar i landbaserade mobilnät

Följande villkor ska gälla:

| a) | ett system som tillhandahåller mobila kommunikationstjänster på fartyg ska inte användas närmare baslinjen än två sjömil enligt Förenta nationernas havsrättskonvention. |
| --- | --- |

a)

ett system som tillhandahåller mobila kommunikationstjänster på fartyg ska inte användas närmare baslinjen än två sjömil enligt Förenta nationernas havsrättskonvention.

| b) | mellan två och tolv sjömil från baslinjen får endast inomhusantenner användas för fartygsbasstationer. |
| --- | --- |

b)

mellan två och tolv sjömil från baslinjen får endast inomhusantenner användas för fartygsbasstationer.

| c) | Enbart bandbredden upp till 5 MHz (duplex) kan användas. |
| --- | --- |

c)

Enbart bandbredden upp till 5 MHz (duplex) kan användas.

| d) | begränsningar för mobila terminaler som används ombord på fartyg och för fartygsbasstationer:






  Parameter | Beskrivning |
| --- | --- | --- |
| Sändningseffekt/effekttäthet | För mobila terminaler som sänder i frekvensbandet 1 900 MHz ombord på fartyg, styrda av fartygsbasstationen i frekvensbandet 2 100 MHz, maximal utstrålad effekt:
  0 dBm/5 MHz. |
| Sändning på däck | Fartygsbasstationens sändning på däck ska vara lika med eller lägre än – 102 dBm/5 MHz (Common Pilot Channel) |
| Regler för kanaltillgång och kanalutnyttjande | Mellan två och tolv sjömil från baslinjen ska kvalitetskriterierna (minsta nödvändiga mottagna signalnivå i cellen) vara lika med eller högre än:
  – 87 dBm/5 MHz. |
| Tidsinställningen för val av allmänt tillgängligt mobiltelekommunikationssystem ska vara satt till 10 minuter |
| Påskyndandeparametern ska ställas in i förhållande till ett cellspektrum för det antenndistribuerade systemet för mobila kommunikationstjänster på fartyg som är lika med 600 m |
| Tidsinställningen för utlösande när användaren av styrmekanismen för radioresurser är inaktiv (RRC user inactivity release timer) ska vara satt till två sekunder |
| Bristande anpassning till landbaserade nät | Den centerfrekvens som används av operatörer av mobila kommunikationstjänster på fartyg ska inte vara anpassad till dem som används av operatörer av landbaserade nätverk |

d)

begränsningar för mobila terminaler som används ombord på fartyg och för fartygsbasstationer:

Parameter

Beskrivning

Sändningseffekt/effekttäthet

För mobila terminaler som sänder i frekvensbandet 1 900 MHz ombord på fartyg, styrda av fartygsbasstationen i frekvensbandet 2 100 MHz, maximal utstrålad effekt:

0 dBm/5 MHz.

Sändning på däck

Fartygsbasstationens sändning på däck ska vara lika med eller lägre än – 102 dBm/5 MHz (Common Pilot Channel)

Regler för kanaltillgång och kanalutnyttjande

Mellan två och tolv sjömil från baslinjen ska kvalitetskriterierna (minsta nödvändiga mottagna signalnivå i cellen) vara lika med eller högre än:

– 87 dBm/5 MHz.

Tidsinställningen för val av allmänt tillgängligt mobiltelekommunikationssystem ska vara satt till 10 minuter

Påskyndandeparametern ska ställas in i förhållande till ett cellspektrum för det antenndistribuerade systemet för mobila kommunikationstjänster på fartyg som är lika med 600 m

Tidsinställningen för utlösande när användaren av styrmekanismen för radioresurser är inaktiv (RRC user inactivity release timer) ska vara satt till två sekunder

Bristande anpassning till landbaserade nät

Den centerfrekvens som används av operatörer av mobila kommunikationstjänster på fartyg ska inte vara anpassad till dem som används av operatörer av landbaserade nätverk

3.   Villkor som ska uppfyllas av LTE-system i frekvensbandet 1 800 MHz och frekvensbandet 2 600 MHz som erbjuder mobila kommunikationstjänster på fartyg i medlemsstaternas territorialhav, för att undvika skadliga störningar i landbaserade mobilnät

Följande villkor ska gälla:

| a) | Ett system som tillhandahåller mobila kommunikationstjänster på fartyg ska inte användas närmare baslinjen än fyra sjömil enligt Förenta nationernas havsrättskonvention. |
| --- | --- |

a)

Ett system som tillhandahåller mobila kommunikationstjänster på fartyg ska inte användas närmare baslinjen än fyra sjömil enligt Förenta nationernas havsrättskonvention.

| b) | Mellan fyra och tolv sjömil från baslinjen får endast inomhusantenn(er) användas för fartygsbasstationer. |
| --- | --- |

b)

Mellan fyra och tolv sjömil från baslinjen får endast inomhusantenn(er) användas för fartygsbasstationer.

| c) | Endast en bandbredd på upp till 5 MHz (duplex) kan användas per frekvensband (1 800 MHz och 2 600 MHz). |
| --- | --- |

c)

Endast en bandbredd på upp till 5 MHz (duplex) kan användas per frekvensband (1 800 MHz och 2 600 MHz).

| d) | Begränsningar för mobila terminaler som används ombord på fartyg och för fartygsbasstationer:






  Parameter | Beskrivning |
| --- | --- | --- |
| Sändningseffekt/effekttäthet | För mobila terminaler ombord på fartyg, styrda av fartygsbasstationen i frekvensbandet 1 800 MHz och frekvensbandet 2 600 MHz, maximal utstrålad effekt:
  0 dBm. |
| Sändning på däck | Fartygsbasstationens utsändning på däck ska vara lika med eller lägre än – 98 dBm/5 MHz (motsvarande – 120 dBm/15 kHz) |
| Regler för kanaltillgång och kanalutnyttjande | Mellan fyra och tolv sjömil från baslinjen ska kvalitetskriterierna (det minsta nödvändiga mottagna signalnivå i cellen) vara lika med eller högre än – 83 dBm/5 MHz (motsvarande – 105 dBm/15 kHz) |
| Tidsinställningen för val av allmänt tillgängligt mobiltelekommunikationssystem ska vara satt till 10 minuter |
| Påskyndandeparametern ska ställas in i förhållande till ett cellspektrum för det antenndistribuerade systemet för mobila kommunikationstjänster på fartyg som är lika med 400 m |
| Tidsinställningen för utlösande när användaren av styrmekanismen för radioresurser är inaktiv (RRC user inactivity release timer) ska vara satt till två sekunder |
| Bristande anpassning till landbaserade nät | Den centerfrekvens som används av operatörer av mobila kommunikationstjänster på fartyg ska inte vara anpassad till dem som används av operatörer av landbaserade nätverk” |

d)

Begränsningar för mobila terminaler som används ombord på fartyg och för fartygsbasstationer:

Parameter

Beskrivning

Sändningseffekt/effekttäthet

För mobila terminaler ombord på fartyg, styrda av fartygsbasstationen i frekvensbandet 1 800 MHz och frekvensbandet 2 600 MHz, maximal utstrålad effekt:

0 dBm.

Sändning på däck

Fartygsbasstationens utsändning på däck ska vara lika med eller lägre än – 98 dBm/5 MHz (motsvarande – 120 dBm/15 kHz)

Regler för kanaltillgång och kanalutnyttjande

Mellan fyra och tolv sjömil från baslinjen ska kvalitetskriterierna (det minsta nödvändiga mottagna signalnivå i cellen) vara lika med eller högre än – 83 dBm/5 MHz (motsvarande – 105 dBm/15 kHz)

Tidsinställningen för val av allmänt tillgängligt mobiltelekommunikationssystem ska vara satt till 10 minuter

Påskyndandeparametern ska ställas in i förhållande till ett cellspektrum för det antenndistribuerade systemet för mobila kommunikationstjänster på fartyg som är lika med 400 m

Tidsinställningen för utlösande när användaren av styrmekanismen för radioresurser är inaktiv (RRC user inactivity release timer) ska vara satt till två sekunder

Bristande anpassning till landbaserade nät

Den centerfrekvens som används av operatörer av mobila kommunikationstjänster på fartyg ska inte vara anpassad till dem som används av operatörer av landbaserade nätverk”

---

(1)  En sjömil = 1 852 meter.

1

(2)  ACCMIN (RX_LEV_ACCESS_MIN); enligt beskrivningen i GSM-standarden Etsi TS 144 018.

2

(3)  RXLEV (RXLEV-FULL-SERVING-CELL), enligt beskrivningen i GSM-standarden Etsi TS 148 008.

3

(4)  Diskontinuerlig sändningsfunktion, eller DTX, enligt beskrivningen i GSM-standarden Etsi TS 148 008.

4

(5)  Påskyndandeparametern enligt beskrivningen i GSM-standarden Etsi TS 144 018.

5

---

Rättelser

| 3.2.2017 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 29/69 |
| --- | --- | --- | --- |

3.2.2017

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 29/69

---

Rättelse till rådets beslut (Gusp) 2016/2240 av den 12 december 2016 om ändring av beslut 2012/389/Gusp om Europeiska unionens uppdrag för regional maritim kapacitetsuppbyggnad på Afrikas horn (Eucap Nestor)

(
  Europeiska unionens officiella tidning L 337 av den 13 december 2016
  )

Sidan 18, artikel 1.1

I stället för:

| ”1. | I titeln och genomgående i texten ska namnet ”Eucap Nestor” ersättas med ”Eucap Somalia”.” |
| --- | --- |

”1.

ska det stå:

| ”1. | Titeln ersätts med ”Rådets beslut 2012/389/Gusp av den 16 juli 2012 om Europeiska unionens uppdrag för kapacitetsuppbyggnad i Somalia (Eucap Somalia)” och genomgående i texten ska namnet ”Eucap Nestor” ersättas med ”Eucap Somalia”.” |
| --- | --- |

”1.

---