# Euroopa Liidu L 330/2016

| | ISSN 1977-0650 |
| --- | --- |
| Euroopa Liidu
  Teataja | L 330 |
| | |
| Eestikeelne väljaanne | Õigusaktid | 59. aastakäik3. detsember 2016 |

ISSN 1977-0650

Euroopa Liidu

Teataja

L 330

Eestikeelne väljaanne

Õigusaktid

59. aastakäik3. detsember 2016

---

| Sisukord | | I   Seadusandlikud aktid | Lehekülg |
| --- | --- | --- | --- |
| | | MÄÄRUSED |
| | * | Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) 2016/2094, 23. november 2016, millega muudetakse nõukogu määrust (EÜ) nr 1342/2008, millega kehtestatakse tursavarude ja nende püügi pikaajaline kava | 1 |

Sisukord

I   Seadusandlikud aktid

Lehekülg

MÄÄRUSED

*

Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) 2016/2094, 23. november 2016, millega muudetakse nõukogu määrust (EÜ) nr 1342/2008, millega kehtestatakse tursavarude ja nende püügi pikaajaline kava

1

| | | Parandused |
| --- | --- | --- |
| | * | Euroopa Parlamendi ja nõukogu 17. detsembri 2013. aasta määruse (EL) nr 1302/2013 (millega muudetakse määrust (EÜ) nr 1082/2006 Euroopa territoriaalse koostöö rühmituse (ETKR) kohta, et selgitada, lihtsustada ja parandada nende rühmituste asutamist ja toimimist) parandus ( ELT L 347, 20.12.2013 ) | 5 |
| | * | Euroopa Parlamendi ja nõukogu 17. detsembri 2013. aasta määruse (EL) nr 1304/2013 (mis käsitleb Euroopa Sotsiaalfondi ja millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrus (EÜ) nr 1081/2006) parandus ( ELT L 347, 20.12.2013 ) | 6 |
| | * | Euroopa Parlamendi ja nõukogu 17. detsembri 2013. aasta määruse (EL) nr 1299/2013 (erisätete kohta, mis käsitlevad Euroopa Regionaalarengu Fondist toetuse andmist Euroopa territoriaalse koostöö eesmärgil) parandus ( ELT L 347, 20.12.2013 ) | 11 |
| | * | Euroopa Parlamendi ja nõukogu 17. detsembri 2013. aasta määruse (EL) nr 1300/2013 (mis käsitleb Ühtekuuluvusfondi ja millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrus (EÜ) nr 1084/2006) parandus ( ELT L 347, 20.12.2013 ) | 22 |
| | * | Euroopa Parlamendi ja nõukogu 17. detsembri 2013. aasta määruse (EL) nr 1301/2013 (mis käsitleb Euroopa Regionaalarengu Fondi ja majanduskasvu ja tööhõivesse investeerimise eesmärgiga seonduvaid erisätteid ning millega tunnistatakse kehtetuks määrus (EÜ) nr 1080/2006) parandus ( ELT L 347, 20.12.2013 ) | 24 |

Parandused

*

Euroopa Parlamendi ja nõukogu 17. detsembri 2013. aasta määruse (EL) nr 1302/2013 (millega muudetakse määrust (EÜ) nr 1082/2006 Euroopa territoriaalse koostöö rühmituse (ETKR) kohta, et selgitada, lihtsustada ja parandada nende rühmituste asutamist ja toimimist) parandus ( ELT L 347, 20.12.2013 )

( ELT L 347, 20.12.2013 )

5

*

Euroopa Parlamendi ja nõukogu 17. detsembri 2013. aasta määruse (EL) nr 1304/2013 (mis käsitleb Euroopa Sotsiaalfondi ja millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrus (EÜ) nr 1081/2006) parandus ( ELT L 347, 20.12.2013 )

( ELT L 347, 20.12.2013 )

6

*

Euroopa Parlamendi ja nõukogu 17. detsembri 2013. aasta määruse (EL) nr 1299/2013 (erisätete kohta, mis käsitlevad Euroopa Regionaalarengu Fondist toetuse andmist Euroopa territoriaalse koostöö eesmärgil) parandus ( ELT L 347, 20.12.2013 )

( ELT L 347, 20.12.2013 )

11

*

Euroopa Parlamendi ja nõukogu 17. detsembri 2013. aasta määruse (EL) nr 1300/2013 (mis käsitleb Ühtekuuluvusfondi ja millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrus (EÜ) nr 1084/2006) parandus ( ELT L 347, 20.12.2013 )

( ELT L 347, 20.12.2013 )

22

*

Euroopa Parlamendi ja nõukogu 17. detsembri 2013. aasta määruse (EL) nr 1301/2013 (mis käsitleb Euroopa Regionaalarengu Fondi ja majanduskasvu ja tööhõivesse investeerimise eesmärgiga seonduvaid erisätteid ning millega tunnistatakse kehtetuks määrus (EÜ) nr 1080/2006) parandus ( ELT L 347, 20.12.2013 )

( ELT L 347, 20.12.2013 )

24

| ET | Aktid, mille peakiri on trükitud harilikus trükikirjas, käsitlevad põllumajandusküsimuste igapäevast korraldust ning nende kehtivusaeg on üldjuhul piiratud.
  Kõigi ülejäänud aktide pealkirjad on trükitud poolpaksus kirjas ja nende ette on märgitud tärn. |
| --- | --- |

ET

Aktid, mille peakiri on trükitud harilikus trükikirjas, käsitlevad põllumajandusküsimuste igapäevast korraldust ning nende kehtivusaeg on üldjuhul piiratud.

Kõigi ülejäänud aktide pealkirjad on trükitud poolpaksus kirjas ja nende ette on märgitud tärn.

---

I Seadusandlikud aktid

MÄÄRUSED

| 3.12.2016 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 330/1 |
| --- | --- | --- | --- |

3.12.2016

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 330/1

---

EUROOPA PARLAMENDI JA NÕUKOGU MÄÄRUS (EL) 2016/2094,

23. november 2016,

millega muudetakse nõukogu määrust (EÜ) nr 1342/2008, millega kehtestatakse tursavarude ja nende püügi pikaajaline kava

EUROOPA PARLAMENT JA EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artikli 43 lõiget 2,

võttes arvesse Euroopa Komisjoni ettepanekut,

olles edastanud seadusandliku akti eelnõu liikmesriikide parlamentidele,

võttes arvesse Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamust (1),

toimides seadusandliku tavamenetluse kohaselt (2)

ning arvestades järgmist:

| (1) | Nõukogu määrusega (EÜ) nr 1342/2008 (3) kehtestatakse tursavarude pikaajaline kava Kattegatis, Põhjameres, Skagerrakis ja La Manche'i idaosas, Šotimaast läänes ja Iiri meres ning nende varude püügi pikaajaline kava. Määruse (EÜ) nr 1342/2008 eesmärk on kõnealuste tursavarude säästev kasutamine tasemel, mis taastab ja hoiab tursavarud maksimaalse jätkusuutliku saagikuse saamiseks vajalikust kõrgemal tasemel. |
| --- | --- |

(1)

Nõukogu määrusega (EÜ) nr 1342/2008 (3) kehtestatakse tursavarude pikaajaline kava Kattegatis, Põhjameres, Skagerrakis ja La Manche'i idaosas, Šotimaast läänes ja Iiri meres ning nende varude püügi pikaajaline kava. Määruse (EÜ) nr 1342/2008 eesmärk on kõnealuste tursavarude säästev kasutamine tasemel, mis taastab ja hoiab tursavarud maksimaalse jätkusuutliku saagikuse saamiseks vajalikust kõrgemal tasemel.

| (2) | Kalanduse teadus-, tehnika- ja majanduskomitee (STECF) tehtud teaduslik hindamine määruse (EÜ) nr 1342/2008 tulemuslikkuse kohta on osutanud mitmele probleemile kõnealuse määruse kohaldamisel. Rahvusvaheline Mereuurimise Nõukogu (ICES) on teinud ettepaneku majandamisstrateegiat uuesti hinnata, eelkõige pärast hinnangu muutumist Põhjamere kalavarude suhtes. |
| --- | --- |

(2)

Kalanduse teadus-, tehnika- ja majanduskomitee (STECF) tehtud teaduslik hindamine määruse (EÜ) nr 1342/2008 tulemuslikkuse kohta on osutanud mitmele probleemile kõnealuse määruse kohaldamisel. Rahvusvaheline Mereuurimise Nõukogu (ICES) on teinud ettepaneku majandamisstrateegiat uuesti hinnata, eelkõige pärast hinnangu muutumist Põhjamere kalavarude suhtes.

| (3) | Alates 1. jaanuarist 2014, mil hakati kohaldama Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EL) nr 1380/2013, (4) on tursa majandamisraamistik põhjalikult muutunud, eelkõige lossimiskohustuse kehtestamise tõttu. |
| --- | --- |

(3)

Alates 1. jaanuarist 2014, mil hakati kohaldama Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EL) nr 1380/2013, (4) on tursa majandamisraamistik põhjalikult muutunud, eelkõige lossimiskohustuse kehtestamise tõttu.

| (4) | Praegu valmistatakse ette uusi Atlandi ookeani eri piirkondades mitut liiki hõlmavaid mitmeaastaseid kavu määruse (EL) nr 1380/2013 alusel. Määrus (EÜ) nr 1342/2008 asendatakse iga asjaomase piirkonna puhul hiljem uute mitut liiki hõlmavate mitmeaastaste kavadega. Määrust (EÜ) nr 1342/2008 kohaldatakse seetõttu edaspidi vaid lühikest aega. Sellegipoolest tuleks teha määruses (EÜ) nr 1342/2008 mitu kiireloomulist parandust, et reguleerida ajavahemikku, kuni hakatakse kohaldama uusi mitut liiki hõlmavaid mitmeaastaseid kavasid. |
| --- | --- |

(4)

Praegu valmistatakse ette uusi Atlandi ookeani eri piirkondades mitut liiki hõlmavaid mitmeaastaseid kavu määruse (EL) nr 1380/2013 alusel. Määrus (EÜ) nr 1342/2008 asendatakse iga asjaomase piirkonna puhul hiljem uute mitut liiki hõlmavate mitmeaastaste kavadega. Määrust (EÜ) nr 1342/2008 kohaldatakse seetõttu edaspidi vaid lühikest aega. Sellegipoolest tuleks teha määruses (EÜ) nr 1342/2008 mitu kiireloomulist parandust, et reguleerida ajavahemikku, kuni hakatakse kohaldama uusi mitut liiki hõlmavaid mitmeaastaseid kavasid.

| (5) | Määruses (EÜ) nr 1342/2008 sätestatud püügikoormuse reguleerimise kord on andnud selektiivsuse ja muude tursapüügi vältimise meetmete osas tulemusi, kuid on hakanud takistama lossimiskohustuse rakendamist, kuna ei lase püügistruktuuri täiendavalt kohandada piirkonna ja püügivahendite valiku osas. Seetõttu tuleks püügikoormuse reguleerimise korra kohaldamine lõpetada. Kuna määrus (EÜ) nr 1342/2008 andis püügikoormuse reguleerimise korraga seotud algatuste ja riigisiseste meetmete kaudu (tursapüügi vältimise või tagasiheite vähendamise kavad) tõuke märkimisväärseks paranemiseks selektiivsuse ja tursapüügi vältimise meetmete osas, on väga oluline, et samal ajal, kui lossimiskohustus kehtestatakse kooskõlas määruses (EL) nr 1380/2013 sätestatud ajakavaga kogu tursasaagi suhtes, jätkaksid liikmesriigid, kellel on kalapüügi vastu otsene huvi, nende riigisiseste meetmete kohaldamist või arendaksid neid edasi. |
| --- | --- |

(5)

Määruses (EÜ) nr 1342/2008 sätestatud püügikoormuse reguleerimise kord on andnud selektiivsuse ja muude tursapüügi vältimise meetmete osas tulemusi, kuid on hakanud takistama lossimiskohustuse rakendamist, kuna ei lase püügistruktuuri täiendavalt kohandada piirkonna ja püügivahendite valiku osas. Seetõttu tuleks püügikoormuse reguleerimise korra kohaldamine lõpetada. Kuna määrus (EÜ) nr 1342/2008 andis püügikoormuse reguleerimise korraga seotud algatuste ja riigisiseste meetmete kaudu (tursapüügi vältimise või tagasiheite vähendamise kavad) tõuke märkimisväärseks paranemiseks selektiivsuse ja tursapüügi vältimise meetmete osas, on väga oluline, et samal ajal, kui lossimiskohustus kehtestatakse kooskõlas määruses (EL) nr 1380/2013 sätestatud ajakavaga kogu tursasaagi suhtes, jätkaksid liikmesriigid, kellel on kalapüügi vastu otsene huvi, nende riigisiseste meetmete kohaldamist või arendaksid neid edasi.

| (6) | Üleminekuetapis, mil kooskõlas määrusega (EL) nr 1380/2013 tehakse ettevalmistusi mitut liiki hõlmavate mitmeaastaste kavade koostamiseks piirkondades, mis on praegu hõlmatud määrusega (EÜ) nr 1342/2008, peaksid majandamismeetmed võtma arvesse sobivaid biomassi miinimum- ja ennetuslikke tasemeid. Kui tursavarud jäävad allapoole biomassi kaitse taset (MSY Btrigger), mis sisaldub määrusega (EL) nr 1380/2013 kooskõlas esitatud teaduslikus nõuandes, tuleks võtta kõik vajalikud meetmed olukorraga tegelemiseks. |
| --- | --- |

(6)

Üleminekuetapis, mil kooskõlas määrusega (EL) nr 1380/2013 tehakse ettevalmistusi mitut liiki hõlmavate mitmeaastaste kavade koostamiseks piirkondades, mis on praegu hõlmatud määrusega (EÜ) nr 1342/2008, peaksid majandamismeetmed võtma arvesse sobivaid biomassi miinimum- ja ennetuslikke tasemeid. Kui tursavarud jäävad allapoole biomassi kaitse taset (MSY Btrigger), mis sisaldub määrusega (EL) nr 1380/2013 kooskõlas esitatud teaduslikus nõuandes, tuleks võtta kõik vajalikud meetmed olukorraga tegelemiseks.

| (7) | Mõnes määrusega (EÜ) nr 1342/2008 hõlmatud piirkonnas võib kalavarusid ja kalapüüki käsitlev teave olla ebapiisav kalapüügivõimaluste kindlaksmääramiseks kooskõlas maksimaalse jätkusuutliku saagikuse põhimõttega. Sellistel juhtudel tuleks järgida ettevaatusprintsiipi. |
| --- | --- |

(7)

Mõnes määrusega (EÜ) nr 1342/2008 hõlmatud piirkonnas võib kalavarusid ja kalapüüki käsitlev teave olla ebapiisav kalapüügivõimaluste kindlaksmääramiseks kooskõlas maksimaalse jätkusuutliku saagikuse põhimõttega. Sellistel juhtudel tuleks järgida ettevaatusprintsiipi.

| (8) | Lisaks püügikoormuse reguleerimise korrale kehtestati määrusega (EÜ) nr 1342/2008 eripüügilubade süsteem, mis on seotud kalapüügilaevade mootorite koguvõimsuse piiramisega asjaomases piirkonnas. Selleks et hoida ära püügitegevuse häireid, millel võib olla negatiivne mõju varude taastumisele, on asjakohane see süsteem säilitada, lõpetades samas täielikult püügikoormuse reguleerimise korra enda kohaldamise. |
| --- | --- |

(8)

Lisaks püügikoormuse reguleerimise korrale kehtestati määrusega (EÜ) nr 1342/2008 eripüügilubade süsteem, mis on seotud kalapüügilaevade mootorite koguvõimsuse piiramisega asjaomases piirkonnas. Selleks et hoida ära püügitegevuse häireid, millel võib olla negatiivne mõju varude taastumisele, on asjakohane see süsteem säilitada, lõpetades samas täielikult püügikoormuse reguleerimise korra enda kohaldamise.

| (9) | Nõukogu määrusega (EÜ) nr 1224/2009 (5) tunnistati kehtetuks mitu määruse (EÜ) nr 1342/2008 sätet, mis osutasid selle II ja III lisale. Kuna määruses (EÜ) nr 1342/2008 ei leidu rohkem viiteid kõnealustele lisadele, on need lisad minetanud asjakohasuse ja tuleks välja jätta. |
| --- | --- |

(9)

Nõukogu määrusega (EÜ) nr 1224/2009 (5) tunnistati kehtetuks mitu määruse (EÜ) nr 1342/2008 sätet, mis osutasid selle II ja III lisale. Kuna määruses (EÜ) nr 1342/2008 ei leidu rohkem viiteid kõnealustele lisadele, on need lisad minetanud asjakohasuse ja tuleks välja jätta.

| (10) | Määrust (EÜ) nr 1342/2008 tuleks seetõttu vastavalt muuta, |
| --- | --- |

(10)

Määrust (EÜ) nr 1342/2008 tuleks seetõttu vastavalt muuta,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Määrust (EÜ) nr 1342/2008 muudetakse järgmiselt.

| 1) | Artikkel 2 asendatakse järgmisega:

  „Artikkel 2
  Mõisted
  Käesolevas määruses kasutatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1380/2013 (*1) artikli 4 lõikes 1 sätestatud mõisteid.


  (*1)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 11. detsembri 2013. aasta määrus (EL) nr 1380/2013 ühise kalanduspoliitika kohta, millega muudetakse nõukogu määruseid (EÜ) nr 1954/2003 ja (EÜ) nr 1224/2009 ning tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrused (EÜ) nr 2371/2002 ja (EÜ) nr 639/2004 ning nõukogu otsus 2004/585/EÜ (ELT L 354, 28.12.2013, lk 22).“
  " |
| --- | --- |

1)

Artikkel 2 asendatakse järgmisega:

„Artikkel 2

Mõisted

Käesolevas määruses kasutatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1380/2013 (*1) artikli 4 lõikes 1 sätestatud mõisteid.

(*1)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 11. detsembri 2013. aasta määrus (EL) nr 1380/2013 ühise kalanduspoliitika kohta, millega muudetakse nõukogu määruseid (EÜ) nr 1954/2003 ja (EÜ) nr 1224/2009 ning tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrused (EÜ) nr 2371/2002 ja (EÜ) nr 639/2004 ning nõukogu otsus 2004/585/EÜ (ELT L 354, 28.12.2013, lk 22).“
  "

*1

| 2) | Artikkel 4 jäetakse välja. |
| --- | --- |

2)

Artikkel 4 jäetakse välja.

| 3) | Artikkel 5 asendatakse järgmisega:

  „Artikkel 5
  Kava eesmärk

  1.   Artiklis 1 osutatud kava eesmärk on tagada tursavarude selline kasutamine, mis taastab ja säilitab need varud maksimaalse jätkusuutliku saagikuse saamiseks vajalikust kõrgemal tasemel.


  2.   Kõik käesoleva määruse alusel võetavad majandamismeetmed peavad olema kooskõlas määruse (EL) nr 1380/2013 artikli 2 lõikes 2 sätestatud nõuetega ning nimetatud määruse põhimõtete ja eesmärkidega.“ |
| --- | --- |

3)

Artikkel 5 asendatakse järgmisega:

„Artikkel 5

Kava eesmärk

1.   Artiklis 1 osutatud kava eesmärk on tagada tursavarude selline kasutamine, mis taastab ja säilitab need varud maksimaalse jätkusuutliku saagikuse saamiseks vajalikust kõrgemal tasemel.

2.   Kõik käesoleva määruse alusel võetavad majandamismeetmed peavad olema kooskõlas määruse (EL) nr 1380/2013 artikli 2 lõikes 2 sätestatud nõuetega ning nimetatud määruse põhimõtete ja eesmärkidega.“

| 4) | Artikkel 6 asendatakse järgmisega:

  „Artikkel 6
  Biomassi miinimum- ja ennetuslikud tasemed
  Majandamismeetmete vastuvõtmisel peavad biomassi miinimum- ja ennetuslikud tasemed olema iga tursavaru puhul kooskõlas määruse (EL) nr 1380/2013 eesmärkidega.“ |
| --- | --- |

4)

Artikkel 6 asendatakse järgmisega:

„Artikkel 6

Biomassi miinimum- ja ennetuslikud tasemed

Majandamismeetmete vastuvõtmisel peavad biomassi miinimum- ja ennetuslikud tasemed olema iga tursavaru puhul kooskõlas määruse (EL) nr 1380/2013 eesmärkidega.“

| 5) | Artiklid 7 ja 8 jäetakse välja. |
| --- | --- |

5)

Artiklid 7 ja 8 jäetakse välja.

| 6) | Artikkel 9 asendatakse järgmisega:

  „Artikkel 9
  Lubatud kogupüügi kindlaksmääramine puudulike andmete korral
  Kui piisavalt täpsete ja representatiivsete andmete puudumise tõttu ei saa kalapüügivõimalusi kooskõlas artikli 5 lõikega 1 kindlaks määrata, määratakse kalapüügivõimalused kindlaks ettevaatusprintsiibi alusel kooskõlas määruse (EL) nr 1380/2013 artikli 9 lõikega 2, võttes arvesse tursavarude ja püügitegevuse arengut ning tagades vähemalt asjaomaste varude samaväärse kaitsetaseme.“ |
| --- | --- |

6)

Artikkel 9 asendatakse järgmisega:

„Artikkel 9

Lubatud kogupüügi kindlaksmääramine puudulike andmete korral

Kui piisavalt täpsete ja representatiivsete andmete puudumise tõttu ei saa kalapüügivõimalusi kooskõlas artikli 5 lõikega 1 kindlaks määrata, määratakse kalapüügivõimalused kindlaks ettevaatusprintsiibi alusel kooskõlas määruse (EL) nr 1380/2013 artikli 9 lõikega 2, võttes arvesse tursavarude ja püügitegevuse arengut ning tagades vähemalt asjaomaste varude samaväärse kaitsetaseme.“

| 7) | Artikli 9 järele lisatakse uue peatüki pealkiri:


  „IIa PEATÜKK


  LIIKMESRIIGI KOHUSTUSED“. |
| --- | --- |

7)

Artikli 9 järele lisatakse uue peatüki pealkiri:

„IIa PEATÜKK

„IIa PEATÜKK

LIIKMESRIIGI KOHUSTUSED“.

LIIKMESRIIGI KOHUSTUSED“.

| 8) | Artikkel 10 asendatakse järgmisega:

  „Artikkel 10
  Kalapüügiload ja püügivõimsuse ülemmäärad

  1.   Iga käesoleva määruse artiklis 1 osutatud geograafilise piirkonna kohta väljastab iga liikmesriik kooskõlas nõukogu määruse (EÜ) nr 1224/2009 (*2) artikliga 7 kalapüügiload oma lipu all sõitvatele laevadele, mis kalastavad asjaomases piirkonnas ja kasutavad ühte järgmist püügivahendit:






  a) | põhjatraalid ja noodad (OTB, OTT, PTB, SDN, SSC, SPR) võrgusilma suurusega:






  i) | TR1 100 mm või üle selle; |
| --- | --- | --- | --- |

8)

Artikkel 10 asendatakse järgmisega:

„Artikkel 10

Kalapüügiload ja püügivõimsuse ülemmäärad

1.   Iga käesoleva määruse artiklis 1 osutatud geograafilise piirkonna kohta väljastab iga liikmesriik kooskõlas nõukogu määruse (EÜ) nr 1224/2009 (*2) artikliga 7 kalapüügiload oma lipu all sõitvatele laevadele, mis kalastavad asjaomases piirkonnas ja kasutavad ühte järgmist püügivahendit:

a)

põhjatraalid ja noodad (OTB, OTT, PTB, SDN, SSC, SPR) võrgusilma suurusega:

i)

TR1 100 mm või üle selle;

| ii) | TR2 70 mm või üle selle, kuid alla 100 mm; |
| --- | --- |

ii)

TR2 70 mm või üle selle, kuid alla 100 mm;

| iii) | TR3 16 mm või üle selle, kuid alla 32 mm; |
| --- | --- |

iii)

TR3 16 mm või üle selle, kuid alla 32 mm;

| b) | piimtraalid (TBB) võrgusilma suurusega:






  i) | BT1 120 mm või üle selle; |
| --- | --- | --- |

b)

piimtraalid (TBB) võrgusilma suurusega:

i)

BT1 120 mm või üle selle;

| ii) | BT2 80 mm või üle selle, kuid alla 120 mm; |
| --- | --- |

ii)

BT2 80 mm või üle selle, kuid alla 120 mm;

| c) | nakkevõrgud (GN); |
| --- | --- |

c)

nakkevõrgud (GN);

| d) | abarad (GT); |
| --- | --- |

d)

abarad (GT);

| e) | õngejadad (LL). |
| --- | --- |

e)

õngejadad (LL).

2.   Ilma et see piiraks määruse (EL) nr 1380/2013 II lisas sätestatud püügivõimsuse ülemmäärade kohaldamist, ei tohi ühegi käesoleva määruse artiklis 1 osutatud geograafilise piirkonna puhul käesoleva artikli lõike 1 kohaselt välja antud kalapüügilubadega laevade kilovattides (kW) väljendatud püügivõimsus kokku ületada 2006. või 2007. aastal ühte lõikes 1 osutatud püügivahendit kasutanud ja asjaomases geograafilises piirkonnas kalastanud laevade maksimaalset püügivõimsust.

3.   Iga liikmesriik koostab ja säilitab selliste laevade loetelu, millel on lõikes 1 osutatud kalapüügiluba, ning teeb selle loetelu oma ametlikul veebisaidil komisjonile ja teistele liikmesriikidele kättesaadavaks.

(*2)  Nõukogu 20. novembri 2009. aasta määrus (EÜ) nr 1224/2009, millega luuakse liidu kontrollisüsteem ühise kalanduspoliitika eeskirjade järgimise tagamiseks, muudetakse määrusi (EÜ) nr 847/96, (EÜ) nr 2371/2002, (EÜ) nr 811/2004, (EÜ) nr 768/2005, (EÜ) nr 2115/2005, (EÜ) nr 2166/2005, (EÜ) nr 388/2006, (EÜ) nr 509/2007, (EÜ) nr 676/2007, (EÜ) nr 1098/2007, (EÜ) nr 1300/2008, (EÜ) nr 1342/2008 ning tunnistatakse kehtetuks määrused (EMÜ) nr 2847/93, (EÜ) nr 1627/94 ja (EÜ) nr 1966/2006 (ELT L 343, 22.12.2009, lk 1).“
  "

*2

| 9) | III peatükk jäetakse välja. |
| --- | --- |

9)

III peatükk jäetakse välja.

| 10) | Artiklid 30 ja 31 jäetakse välja. |
| --- | --- |

10)

Artiklid 30 ja 31 jäetakse välja.

| 11) | I, II, III ja IV lisa jäetakse välja. |
| --- | --- |

11)

I, II, III ja IV lisa jäetakse välja.

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub neljandal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Seda kohaldatakse alates 1. jaanuarist 2017.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Strasbourg, 23. november 2016

Euroopa Parlamendi nimel

president

M. SCHULZ

Nõukogu nimel

eesistuja

I. KORČOK

---

(1)  
  ELT C 44, 15.2.2013, lk 125.

1

(2)  Euroopa Parlamendi 11. juuni 2013. aasta seisukoht (ELT C 65, 19.2.2016, lk 193) ja nõukogu 29. septembri 2016. aasta esimese lugemise seisukoht (Euroopa Liidu Teatajas seni avaldamata). Euroopa Parlamendi ... novembri 2016. aasta seisukoht (Euroopa Liidu Teatajas seni avaldamata).

2

Euroopa Liidu Teatajas

Euroopa Liidu Teatajas

(3)  Nõukogu 18. detsembri 2008. aasta määrus (EÜ) nr 1342/2008, millega kehtestatakse tursavarude ja nende varude püügi pikaajaline kava ning tunnistatakse kehtetuks määrus (EÜ) nr 423/2004 (ELT L 348, 24.12.2008, lk 20).

3

(4)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 11. detsembri 2013. aasta määrus (EL) nr 1380/2013 ühise kalanduspoliitika kohta, millega muudetakse nõukogu määruseid (EÜ) nr 1954/2003 ja (EÜ) nr 1224/2009 ning tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrused (EÜ) nr 2371/2002 ja (EÜ) nr 639/2004 ning nõukogu otsus 2004/585/EÜ (ELT L 354, 28.12.2013, lk 22).

4

(5)  Nõukogu 20. novembri 2009. aasta määrus (EÜ) nr 1224/2009, millega luuakse liidu kontrollisüsteem ühise kalanduspoliitika eeskirjade järgimise tagamiseks, muudetakse määrusi (EÜ) nr 847/96, (EÜ) nr 2371/2002, (EÜ) nr 811/2004, (EÜ) nr 768/2005, (EÜ) nr 2115/2005, (EÜ) nr 2166/2005, (EÜ) nr 388/2006, (EÜ) nr 509/2007, (EÜ) nr 676/2007, (EÜ) nr 1098/2007, (EÜ) nr 1300/2008, (EÜ) nr 1342/2008 ning tunnistatakse kehtetuks määrused (EMÜ) nr 2847/93, (EÜ) nr 1627/94 ja (EÜ) nr 1966/2006 (ELT L 343, 22.12.2009, lk 1).

5

---

Parandused

| 3.12.2016 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 330/5 |
| --- | --- | --- | --- |

3.12.2016

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 330/5

---

Euroopa Parlamendi ja nõukogu 17. detsembri 2013. aasta määruse (EL) nr 1302/2013 (millega muudetakse määrust (EÜ) nr 1082/2006 Euroopa territoriaalse koostöö rühmituse (ETKR) kohta, et selgitada, lihtsustada ja parandada nende rühmituste asutamist ja toimimist) parandus

(
  Euroopa Liidu Teataja L 347, 20. detsember 2013
  )

| 1. | Leheküljel 308 artikli 1 esimese lõigu punktis 3, millega muudetakse määruse (EÜ) nr 1082/2006 artikli 3 lõike 1 esimest lõiku, |
| --- | --- |

1.

Leheküljel 308 artikli 1 esimese lõigu punktis 3, millega muudetakse määruse (EÜ) nr 1082/2006 artikli 3 lõike 1 esimest lõiku,

asendatakse

| „f) | kolmandate riikide riiklikud, piirkondlikud ja kohalikud ametisutused või avalik-õiguslikud isikud või riigi osalusega äriühingud, mis on samaväärsed punktis d nimetatutega, vastavalt artiklis 3a sätestatud tingimustele;“ |
| --- | --- |

„f)

järgmisega:

| „f) | kolmandate riikide riiklikud, piirkondlikud ja kohalikud ametisutused või asutused või äriühingud, mis on samaväärsed punktides d ja e nimetatutega, vastavalt artiklis 3a sätestatud tingimustele;“. |
| --- | --- |

„f)

| 2. | Leheküljel 313 lisatakse artiklisse 1 järgmine punkt: |
| --- | --- |

2.

Leheküljel 313 lisatakse artiklisse 1 järgmine punkt:

| „18. | Käesoleva määruse lisas esitatud tekst lisatakse lisana.“ |
| --- | --- |

„18.

---

| 3.12.2016 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 330/6 |
| --- | --- | --- | --- |

3.12.2016

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 330/6

---

Euroopa Parlamendi ja nõukogu 17. detsembri 2013. aasta määruse (EL) nr 1304/2013 (mis käsitleb Euroopa Sotsiaalfondi ja millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrus (EÜ) nr 1081/2006) parandus

(
  Euroopa Liidu Teataja L 347, 20. detsember 2013
  )

| 1. | Leheküljel 473 põhjenduses 26 |
| --- | --- |

1.

Leheküljel 473 põhjenduses 26

asendatakse

„Ühikuhindade standardiseeritud astmike ja ühekordsete maksete kasutamine ning kindlamääraline rahastamine peaks muutma toetusesaajale protsessi lihtsamaks ning vähendama kõigi sotsiaalfondi projektipartnerite halduskoormust.“

järgmisega:

„Ühikuhindade standardiseeritud astmike ja kindlasummaliste maksete kasutamine ning ühtse määra alusel rahastamine peaks muutma toetusesaajale protsessi lihtsamaks ning vähendama kõigi sotsiaalfondi projektipartnerite halduskoormust.“

| 2. | Leheküljel 475 artikli 3 lõike 1 punkti c alapunktis i |
| --- | --- |

2.

Leheküljel 475 artikli 3 lõike 1 punkti c alapunktis i

asendatakse

| „i) | koolist väljalangemise ennetamine ja vähendamine ning võrdse juurdepääsu hõlbustamine kvaliteetsele haridusele nii koolieelsetes lasteasutustes kui ka põhi- ja keskkoolis sealhulgas formaalsed, mitteformaalsed ja informaalsed õpivõimalused reintegreerimiseks haridusse ja koolitusse;“ |
| --- | --- |

„i)

järgmisega:

| „i) | varajase haridussüsteemist lahkumise või õpingute katkestamise ennetamine ja vähendamine ning võrdse juurdepääsu hõlbustamine nii kvaliteetsele haridusele koolieelsetes lasteasutustes kui ka põhi- ja keskharidusele, sealhulgas formaalsed, mitteformaalsed ja informaalsed õpiteed reintegreerimiseks haridusse ja koolitusse;“. |
| --- | --- |

„i)

| 3. | Leheküljel 475 artikli 3 lõike 1 punkti c alapunktis iii |
| --- | --- |

3.

Leheküljel 475 artikli 3 lõike 1 punkti c alapunktis iii

asendatakse

| „iii) | kõikide vanuserühmade võrdsete võimaluste parandamine juurdepääsul elukestvale õppele formaalsetes, mitteformaalsetes ja informaalsetes vormides, tööjõu teadmiste, oskuste ja pädevuste täiustamine ning paindlike õppimisvõimaluste edendamine, sealhulgas karjäärinõustamise ja omandatud oskuste hindamise kaudu;“ |
| --- | --- |

„iii)

järgmisega:

| „iii) | kõikide vanuserühmade võrdsete võimaluste parandamine juurdepääsul elukestvale õppele formaalsetes, mitteformaalsetes ja informaalsetes vormides, tööjõu teadmiste, oskuste ja pädevuste täiustamine ning paindlike õpiteede edendamine, sealhulgas karjäärinõustamise ja omandatud oskuste hindamise kaudu;“. |
| --- | --- |

„iii)

| 4. | Leheküljel 476 artikli 4 pealkirjas |
| --- | --- |

4.

Leheküljel 476 artikli 4 pealkirjas

asendatakse

„Järjepidevus ja valdkondlik keskendumine“

järgmisega:

„Kooskõla ja valdkondlik keskendumine“.

| 5. | Leheküljel 476 artikli 5 lõikes 1 |
| --- | --- |

5.

Leheküljel 476 artikli 5 lõikes 1

asendatakse

„1.   Käesoleva määruse I lisas sätestatud ühiseid väljund- ja tulemusnäitajaid ning vajaduse korral programmispetsiifilisi näitajaid kasutatakse kooskõlas määruse (EL) nr 1303/2013 artikli 27 lõikega 4 ja artikli 96 lõike 2 punkti b alapunktidega ii ja iv. Kõik ühised väljund- ja tulemusnäitajad tuleb esitada kõigi investeerimisprioriteetide kohta. Käesoleva määruse II lisas sätestatud tulemusnäitajad esitatakse vastavalt käesoleva määruse artikli 5 lõikele 2. Kui see on kohaldatav, esitatakse andmed meeste ja naiste kohta eraldi.

Ühiste ja programmispetsiifiliste väljundnäitajate puhul võetakse baasväärtuseks null. Kui see on toetatud tegevuste laadist johtuvalt otstarbekas, kehtestatakse aastaks 2023 kõnealuste näitajate jaoks kumulatiivsed koguselised sihtväärtused. Väljundnäitajaid väljendatakse absoluutarvudes.

Ühiste ja programmispetsiifiliste tulemusnäitajate puhul, millele on aastaks 2023 kehtestatud kumulatiivne koguseline sihtväärtus, määratakse kindlaks baasväärtused, kasutades värskeimaid kättesaadavaid andmeid või muid asjakohaseid teabeallikaid. Programmispetsiifilisi tulemusnäitajaid ja seonduvaid eesmärke võib väljendada nii kvantiteedi kui ka kvaliteedi seisukohast.“

järgmisega:

„1.   Käesoleva määruse I lisas sätestatud ühiseid väljund- ja tulemusnäitajaid ning vajaduse korral rakenduskava näitajaid kasutatakse kooskõlas määruse (EL) nr 1303/2013 artikli 27 lõikega 4 ja artikli 96 lõike 2 punkti b alapunktidega ii ja iv. Kõik ühised väljund- ja tulemusnäitajad tuleb esitada kõigi investeerimisprioriteetide kohta. Käesoleva määruse II lisas sätestatud tulemusnäitajad esitatakse vastavalt käesoleva määruse artikli 5 lõikele 2. Kui see on kohaldatav, esitatakse andmed meeste ja naiste kohta eraldi.

Ühiste väljundnäitajate ja rakenduskava väljundnäitajate puhul võetakse baasväärtuseks null. Kui see on toetatud tegevuste laadist johtuvalt otstarbekas, kehtestatakse aastaks 2023 kõnealuste näitajate jaoks kumulatiivsed koguselised sihtväärtused. Väljundnäitajaid väljendatakse absoluutarvudes.

Üldiste ja rakenduskavaga seotud tulemusnäitajate puhul, millele on aastaks 2023 kehtestatud kumulatiivne koguseline sihtväärtus, määratakse kindlaks algtase, kasutades värskeimaid kättesaadavaid andmeid või muid asjakohaseid teabeallikaid. Rakenduskava tulemusnäitajaid ja seotud sihttasemeid võib väljendada nii kvantiteedi kui ka kvaliteedi seisukohast.“

| 6. | Leheküljel 476 artikli 5 lõikes 2 |
| --- | --- |

6.

Leheküljel 476 artikli 5 lõikes 2

asendatakse

„2.   Lisaks lõikes 1 sätestatule kasutatakse käesoleva määruse II lisas sätestatud tulemusnäitajaid kõigi tegevuste puhul, mida toetatakse artikli 3 lõike 1 punkti a alapunktis ii osutatud investeerimisprioriteedist noorte tööhõive algatuse elluviimiseks. Kõik käesoleva määruse II lisas sätestatud näitajad on seotud 2023. aastaks kehtestatud koguselise kumulatiivse sihtnäitajaga ja baastasemega.“

järgmisega:

„2.   Lisaks lõikes 1 sätestatule kasutatakse käesoleva määruse II lisas sätestatud tulemusnäitajaid kõigi tegevuste puhul, mida toetatakse artikli 3 lõike 1 punkti a alapunktis ii osutatud investeerimisprioriteedist noorte tööhõive algatuse elluviimiseks. Kõik käesoleva määruse II lisas sätestatud näitajad on seotud 2023. aastaks kehtestatud koguselise kumulatiivse sihttaseme ja algtasemega.“

| 7. | Leheküljel 476 artikli 5 lõikes 3 |
| --- | --- |

7.

Leheküljel 476 artikli 5 lõikes 3

asendatakse

„3.   Koos rakendamise aastaaruandega esitab iga korraldusasutus elektrooniliselt struktureeritud andmed iga prioriteetse suuna kohta eraldi investeerimisprioriteetide kaupa. Andmed tuleb esitada määruse (EL) nr 1303/2013 artikli 96 lõike 2 punkti b alapunktis vi osutatud sekkumiskategooriate kohta ning väljund- ja tulemusnäitajate kohta. Erandina määruse (EL) nr 1303/2013 artikli 50 lõikest 2 on väljund- ja tulemusnäitajate jaoks edastatud andmed seotud osaliselt või täielikult läbi viidud tegevuste näitajate väärtustega.“

järgmisega:

„3.   Koos rakendamise aastaaruandega esitab iga korraldusasutus elektrooniliselt struktureeritud andmed iga prioriteetse suuna kohta eraldi investeerimisprioriteetide kaupa. Andmed tuleb esitada määruse (EL) nr 1303/2013 artikli 96 lõike 2 punkti b alapunktis vi osutatud sekkumiskategooriate kohta ning väljund- ja tulemusnäitajate kohta. Erandina määruse (EL) nr 1303/2013 artikli 50 lõikest 2 on väljund- ja tulemusnäitajate kohta edastatud andmed seotud osaliselt või täielikult läbi viidud tegevuste näitajate väärtustega.“

| 8. | Lehekülgedel 478 ja 479 artikli 14 lõikes 1 |
| --- | --- |

8.

Lehekülgedel 478 ja 479 artikli 14 lõikes 1

asendatakse

„1.   Lisaks määruse (EL) nr 1303/2013 artiklis 67 osutatud valikutele võib komisjon hüvitada liikmesriikide tasutud kulud, lähtudes komisjoni määratletud ühikukulude astmestikest ja ühekordsetest maksetest. Selliselt arvutatud summasid käsitatakse toetusesaajatele makstava avaliku sektori toetusena ning seda käsitatakse määruse (EL) nr 1303/2013 kohaldamisel rahastamiskõlbliku kuluna.

Esimese lõigu kohaldamiseks on komisjonil õigus võtta kooskõlas artikliga 24 vastu delegeeritud õigusakte, mis käsitlevad hõlmatud tegevuste liike, ühikuhindade standardiseeritud astmike ja ühekordsete maksete määratlusi ning nende maksimumsummasid, mida võib kohandada vastavalt kohaldatavatele ühiselt kokkulepitud meetoditele, võttes nõuetekohaselt arvesse eelneval programmiperioodil saadud kogemusi.

Finantsauditi ainueesmärk on kontrollida, kas ühikuhindade standardiseeritud astmike ja ühekordsete maksete alusel on komisjonipoolse hüvitamise tingimused täidetud.

Kui kooskõlas esimese lõiguga kasutatakse rahastamist ühikuhindade standardiseeritud astmike ja ühekordsete maksete alusel võib liikmesriik tegevuse toetamiseks kohaldada oma raamatupidamistavasid. Käesoleva määruse ja määruse (EL) nr 1303/2013 kohaldamisel ei auditeeri auditeeriv asutus ega komisjon selliseid raamatupidamistavasid ega nendele tuginedes saadud summasid.“

järgmisega:

„1.   Lisaks määruse (EL) nr 1303/2013 artiklis 67 osutatud valikutele võib komisjon hüvitada liikmesriikide tasutud kulud, lähtudes komisjoni määratletud ühikukulude astmestikest ja kindlasummalistest maksetest. Selliselt arvutatud summasid käsitatakse toetusesaajatele makstava avaliku sektori toetusena ning seda käsitatakse määruse (EL) nr 1303/2013 kohaldamisel rahastamiskõlbliku kuluna.

Esimese lõigu kohaldamiseks on komisjonil õigus võtta kooskõlas artikliga 24 vastu delegeeritud õigusakte, mis käsitlevad hõlmatud tegevuste liike, ühikuhindade standardiseeritud astmike ja kindlasummaliste maksete määratlusi ning nende maksimumsummasid, mida võib kohandada vastavalt kohaldatavatele ühiselt kokkulepitud meetoditele, võttes nõuetekohaselt arvesse eelneval programmiperioodil saadud kogemusi.

Finantsauditi ainueesmärk on kontrollida, kas komisjonipoolse hüvitamise tingimused ühikuhindade standardiseeritud astmike ja kindlasummaliste maksete tegemiseks on täidetud.

Kui kooskõlas esimese lõiguga kasutatakse rahastamist ühikuhindade standardiseeritud astmike ja kindlasummaliste maksete alusel, võib liikmesriik tegevuse toetamiseks kohaldada oma raamatupidamistavasid. Käesoleva määruse ja määruse (EL) nr 1303/2013 kohaldamisel ei auditeeri auditeeriv asutus ega komisjon selliseid raamatupidamistavasid ega nendele tuginedes saadud summasid.“

| 9. | Leheküljel 479 artikli 14 lõikes 2 |
| --- | --- |

9.

Leheküljel 479 artikli 14 lõikes 2

asendatakse

„2.   Määruse (EL) nr 1303/2013 artikli 67 lõike 1 punkti d ja lõike 5 punkti d kohaselt võib rahastamiskõlblikest otsestest personalikuludest kuni 40 % suuruse kindla määrana kasutada tegevuse ülejäänud rahastamiskõlblike kulude katmiseks, ilma et liikmesriigilt nõutaks kohaldatava määra kindlaksmääramise arvutamist.“

järgmisega:

„2.   Määruse (EL) nr 1303/2013 artikli 67 lõike 1 punkti d ja lõike 5 punkti d kohaselt võib rahastamiskõlblikke otseseid personalikulusid kuni 40 % suuruse ühtse määrana kasutada tegevuse ülejäänud rahastamiskõlblike kulude katmiseks, ilma et liikmesriigilt nõutaks kohaldatava määra kindlaksmääramise arvutamist.“

| 10. | Leheküljel 479 artikli 14 lõikes 4 |
| --- | --- |

10.

Leheküljel 479 artikli 14 lõikes 4

asendatakse

„4.   Ilma et see piiraks määruse (EL) nr 1303/2013 artikli 67 lõike 4 kohaldamist, antakse juhul, kui avaliku sektori toetus ei ole suurem kui 50 000 eurot, toetust ja tagasimakstavat toetust ühikuhindade standardiseeritud astmike ja ühekordsete maksete alusel vastavalt lõikele 1 või määruse (EL) nr 1303/2013 artiklile 67 või kindlamääralise rahastamisena vastavalt määruse (EL) nr 1303/2013 artiklile 67, välja arvatud riigiabikava raames toetust saavate tegevuste puhul. Kindlamääralise rahastamise korral hüvitatakse määra arvutamiseks kasutatud kulukategooriad määruse (EL) nr 1303/2013 artikli 67 lõike 1 punkti a kohaselt.“

järgmisega:

„4.   Ilma et see piiraks määruse (EL) nr 1303/2013 artikli 67 lõike 4 kohaldamist, antakse juhul, kui avaliku sektori toetus ei ole suurem kui 50 000 eurot, toetust ja tagasimakstavat toetust ühikuhindade standardiseeritud astmike ja kindlasummaliste maksete alusel vastavalt lõikele 1 või määruse (EL) nr 1303/2013 artiklile 67 või rahastamisena ühtse määra alusel vastavalt määruse (EL) nr 1303/2013 artiklile 67, välja arvatud riigiabikava raames toetust saavate tegevuste puhul. Ühtse määra alusel rahastamise korral hüvitatakse määra arvutamiseks kasutatud kulukategooriad määruse (EL) nr 1303/2013 artikli 67 lõike 1 punkti a kohaselt.“

| 11. | Leheküljel 483 I lisa punktis 1 |
| --- | --- |

11.

Leheküljel 483 I lisa punktis 1

asendatakse

| „— | pikaajalised töötud**; |
| --- | --- |

„—

pikaajalised töötud**;

[...]

| — | tööturult eemalejäänud isikud, kes ei saa haridust ega koolitust*; |
| --- | --- |

—

tööturult eemalejäänud isikud, kes ei saa haridust ega koolitust*;

[...]

| — | vanemad kui 54-aastased, kes on töötud, sealhulgas pikaajalised töötud või tööturult eemalejäänud isikud, kes ei õpi ega osale koolitusel*;“ |
| --- | --- |

—

vanemad kui 54-aastased, kes on töötud, sealhulgas pikaajalised töötud või tööturult eemalejäänud isikud, kes ei õpi ega osale koolitusel*;“

järgmisega:

| „— | pikaajalised töötud*; |
| --- | --- |

„—

pikaajalised töötud*;

[...]

| — | tööturult eemalejäänud isikud, kes ei õpi*; |
| --- | --- |

—

tööturult eemalejäänud isikud, kes ei õpi*;

[...]

| — | vanemad kui 54-aastased, kes on töötud, sealhulgas pikaajalised töötud või tööturult eemalejäänud isikud, kes ei õpi*;“. |
| --- | --- |

—

vanemad kui 54-aastased, kes on töötud, sealhulgas pikaajalised töötud või tööturult eemalejäänud isikud, kes ei õpi*;“.

| 12. | Leheküljel 484 I lisa punktis 2 |
| --- | --- |

12.

Leheküljel 484 I lisa punktis 2

asendatakse

| „— | selliste projektide arv, mis suurendavad naiste jätkusuutlikku osalust ja edu tööhõives;“ |
| --- | --- |

„—

selliste projektide arv, mis suurendavad naiste jätkusuutlikku osalust ja edu tööhõives;“

järgmisega:

| „— | selliste projektide arv, mis suurendavad naiste jätkusuutlikku osalust tööhõives ja parandavad nende karjäärivõimalusi;“. |
| --- | --- |

„—

selliste projektide arv, mis suurendavad naiste jätkusuutlikku osalust tööhõives ja parandavad nende karjäärivõimalusi;“.

| 13. | Leheküljel 484 I lisa punktis 3 |
| --- | --- |

13.

Leheküljel 484 I lisa punktis 3

asendatakse

| „— | osalejad, kes asusid pärast programmist lahkumist haridust/koolitust saama*; |
| --- | --- |

„—

osalejad, kes asusid pärast programmist lahkumist haridust/koolitust saama*;

| — | osalejad, kes asusid pärast programmist lahkumist omandama kutsekvalifikatsiooni*; |
| --- | --- |

—

osalejad, kes asusid pärast programmist lahkumist omandama kutsekvalifikatsiooni*;

| — | osalejad, kes läksid pärast programmist lahkumist tööle, sealhulgas füüsilisest isikust ettevõtjana*; |
| --- | --- |

—

osalejad, kes läksid pärast programmist lahkumist tööle, sealhulgas füüsilisest isikust ettevõtjana*;

| — | ebasoodsas olukorras olevad osalejad, kes asusid pärast programmist lahkumist tööd otsima, haridust/koolitust saama, kutsekvalifikatsiooni omandama, läksid tööle, sealhulgas füüsilisest isikust ettevõtjana**.“ |
| --- | --- |

—

ebasoodsas olukorras olevad osalejad, kes asusid pärast programmist lahkumist tööd otsima, haridust/koolitust saama, kutsekvalifikatsiooni omandama, läksid tööle, sealhulgas füüsilisest isikust ettevõtjana**.“

järgmisega:

| „— | osalejad, kes asusid tegevuse lõppemisel õppima*; |
| --- | --- |

„—

osalejad, kes asusid tegevuse lõppemisel õppima*;

| — | osalejad, kes omandasid tegevuse tulemusena kvalifikatsiooni*; |
| --- | --- |

—

osalejad, kes omandasid tegevuse tulemusena kvalifikatsiooni*;

| — | osalejad, kes tegevuse lõppemisel töötasid, sealhulgas füüsilisest isikust ettevõtjana*; |
| --- | --- |

—

osalejad, kes tegevuse lõppemisel töötasid, sealhulgas füüsilisest isikust ettevõtjana*;

| — | ebasoodsas olukorras olevad osalejad, kes asusid tegevuse lõppemisel tööd otsima, õppima, kvalifikatsiooni omandama või tööle, sealhulgas füüsilisest isikust ettevõtjana**.“ |
| --- | --- |

—

ebasoodsas olukorras olevad osalejad, kes asusid tegevuse lõppemisel tööd otsima, õppima, kvalifikatsiooni omandama või tööle, sealhulgas füüsilisest isikust ettevõtjana**.“

| 14. | Leheküljel 484 I lisa punktis 4 |
| --- | --- |

14.

Leheküljel 484 I lisa punktis 4

asendatakse

| „— | osalejad, kes kuue kuu jooksul pärast programmist lahkumist on asunud tööle, sealhulgas füüsilisest isikust ettevõtjana*; |
| --- | --- |

„—

osalejad, kes kuue kuu jooksul pärast programmist lahkumist on asunud tööle, sealhulgas füüsilisest isikust ettevõtjana*;

| — | osalejad, kelle olukord tööturul on kuue kuu jooksul pärast programmist lahkumist paranenud*; |
| --- | --- |

—

osalejad, kelle olukord tööturul on kuue kuu jooksul pärast programmist lahkumist paranenud*;

| — | vanemad kui 54-aastased osalejad, kes kuue kuu jooksul pärast programmist lahkumist on asunud tööle, sealhulgas füüsilisest isikust ettevõtjana*; |
| --- | --- |

—

vanemad kui 54-aastased osalejad, kes kuue kuu jooksul pärast programmist lahkumist on asunud tööle, sealhulgas füüsilisest isikust ettevõtjana*;

| — | ebasoodsas olukorras olevad osalejad, kes kuue kuu jooksul pärast programmist lahkumist on asunud tööle, sealhulgas füüsilisest isikust ettevõtjana**.“ |
| --- | --- |

—

ebasoodsas olukorras olevad osalejad, kes kuue kuu jooksul pärast programmist lahkumist on asunud tööle, sealhulgas füüsilisest isikust ettevõtjana**.“

järgmisega:

| „— | osalejad, kes kuue kuu jooksul pärast tegevuse lõppemist on asunud tööle, sealhulgas füüsilisest isikust ettevõtjana*; |
| --- | --- |

„—

osalejad, kes kuue kuu jooksul pärast tegevuse lõppemist on asunud tööle, sealhulgas füüsilisest isikust ettevõtjana*;

| — | osalejad, kelle olukord tööturul on kuue kuu jooksul pärast tegevuse lõppemist paranenud*; |
| --- | --- |

—

osalejad, kelle olukord tööturul on kuue kuu jooksul pärast tegevuse lõppemist paranenud*;

| — | vanemad kui 54-aastased osalejad, kes kuue kuu jooksul pärast tegevuse lõppemist on asunud tööle, sealhulgas füüsilisest isikust ettevõtjana*; |
| --- | --- |

—

vanemad kui 54-aastased osalejad, kes kuue kuu jooksul pärast tegevuse lõppemist on asunud tööle, sealhulgas füüsilisest isikust ettevõtjana*;

| — | ebasoodsas olukorras olevad osalejad, kes kuue kuu jooksul pärast tegevuse lõppemist on asunud tööle, sealhulgas füüsilisest isikust ettevõtjana**.“ |
| --- | --- |

—

ebasoodsas olukorras olevad osalejad, kes kuue kuu jooksul pärast tegevuse lõppemist on asunud tööle, sealhulgas füüsilisest isikust ettevõtjana**.“

| 15. | Leheküljel 485 II lisa punkti 1 kolmandas, viiendas, kuuendas, seitsmendas ja kaheksandas taandes |
| --- | --- |

15.

Leheküljel 485 II lisa punkti 1 kolmandas, viiendas, kuuendas, seitsmendas ja kaheksandas taandes

asendatakse

| „— | töötud osalejad, kes pärast algatusest lahkumist saavad haridust/koolitust, omandavad kutsekvalifikatsiooni või on läinud tööle, sealhulgas füüsilisest isikust ettevõtjana*; |
| --- | --- |

„—

töötud osalejad, kes pärast algatusest lahkumist saavad haridust/koolitust, omandavad kutsekvalifikatsiooni või on läinud tööle, sealhulgas füüsilisest isikust ettevõtjana*;

| — | pikaajalistest töötutest osalejad, kes saavad pärast algatusest lahkumist tööpakkumise või võimaluse õpingute jätkamiseks, õpipoisiõppeks või praktikaks*; |
| --- | --- |

—

pikaajalistest töötutest osalejad, kes saavad pärast algatusest lahkumist tööpakkumise või võimaluse õpingute jätkamiseks, õpipoisiõppeks või praktikaks*;

| — | pikaajalistest töötutest osalejad, kes pärast algatusest lahkumist saavad haridust/koolitust, omandavad kutsekvalifikatsiooni või on leidnud töö, sealhulgas füüsilisest isikust ettevõtjana*; |
| --- | --- |

—

pikaajalistest töötutest osalejad, kes pärast algatusest lahkumist saavad haridust/koolitust, omandavad kutsekvalifikatsiooni või on leidnud töö, sealhulgas füüsilisest isikust ettevõtjana*;

| — | tööturult eemalejäänud mitteõppivad osalejad, kes saavad pärast algatusest lahkumist tööpakkumise või võimaluse õpingute jätkamiseks, õpipoisiõppeks või praktikaks*; |
| --- | --- |

—

tööturult eemalejäänud mitteõppivad osalejad, kes saavad pärast algatusest lahkumist tööpakkumise või võimaluse õpingute jätkamiseks, õpipoisiõppeks või praktikaks*;

| — | tööturult eemalejäänud mitteõppivad osalejad, kes pärast algatusest lahkumist saavad haridust/koolitust, omandavad kutsekvalifikatsiooni või on leidnud töö, sealhulgas füüsilisest isikust ettevõtjana*.“ |
| --- | --- |

—

tööturult eemalejäänud mitteõppivad osalejad, kes pärast algatusest lahkumist saavad haridust/koolitust, omandavad kutsekvalifikatsiooni või on leidnud töö, sealhulgas füüsilisest isikust ettevõtjana*.“

järgmisega:

| „— | töötud osalejad, kes pärast tegevuse lõppemist õpivad, omandavad kvalifikatsiooni või on leidnud töö, sealhulgas füüsilisest isikust ettevõtjana*; |
| --- | --- |

„—

töötud osalejad, kes pärast tegevuse lõppemist õpivad, omandavad kvalifikatsiooni või on leidnud töö, sealhulgas füüsilisest isikust ettevõtjana*;

| — | pikaajalistest töötutest osalejad, kes saavad pärast tegevuse lõppemist tööpakkumise või võimaluse õpingute jätkamiseks, õpipoisiõppeks või praktikaks*; |
| --- | --- |

—

pikaajalistest töötutest osalejad, kes saavad pärast tegevuse lõppemist tööpakkumise või võimaluse õpingute jätkamiseks, õpipoisiõppeks või praktikaks*;

| — | pikaajalistest töötutest osalejad, kes pärast tegevuse lõppemist õpivad, omandavad kvalifikatsiooni või on leidnud töö, sealhulgas füüsilisest isikust ettevõtjana*; |
| --- | --- |

—

pikaajalistest töötutest osalejad, kes pärast tegevuse lõppemist õpivad, omandavad kvalifikatsiooni või on leidnud töö, sealhulgas füüsilisest isikust ettevõtjana*;

| — | tööturult eemalejäänud mitteõppivad osalejad, kes tegid täies ulatuses läbi noorte tööhõive algatuse toetatava sekkumise**; |
| --- | --- |

—

tööturult eemalejäänud mitteõppivad osalejad, kes tegid täies ulatuses läbi noorte tööhõive algatuse toetatava sekkumise**;

| — | tööturult eemalejäänud mitteõppivad osalejad, kes saavad pärast tegevuse lõppemist tööpakkumise või võimaluse õpingute jätkamiseks, õpipoisiõppeks või praktikaks*; |
| --- | --- |

—

tööturult eemalejäänud mitteõppivad osalejad, kes saavad pärast tegevuse lõppemist tööpakkumise või võimaluse õpingute jätkamiseks, õpipoisiõppeks või praktikaks*;

| — | tööturult eemalejäänud mitteõppivad osalejad, kes pärast tegevuse lõppemist õpivad, omandavad kvalifikatsiooni või on leidnud töö, sealhulgas füüsilisest isikust ettevõtjana*.“ |
| --- | --- |

—

tööturult eemalejäänud mitteõppivad osalejad, kes pärast tegevuse lõppemist õpivad, omandavad kvalifikatsiooni või on leidnud töö, sealhulgas füüsilisest isikust ettevõtjana*.“

---

| 3.12.2016 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 330/11 |
| --- | --- | --- | --- |

3.12.2016

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 330/11

---

Euroopa Parlamendi ja nõukogu 17. detsembri 2013. aasta määruse (EL) nr 1299/2013 (erisätete kohta, mis käsitlevad Euroopa Regionaalarengu Fondist toetuse andmist Euroopa territoriaalse koostöö eesmärgil) parandus

(
  Euroopa Liidu Teataja L 347, 20. detsember 2013
  )

| 1. | Leheküljel 261 põhjenduses 16 |
| --- | --- |

1.

Leheküljel 261 põhjenduses 16

asendatakse

| „(16) | Valdav osa piiriülestele ja riikidevahelistele koostööprogrammidele eraldatavatest ERFi vahenditest tuleks koondada piiratud arvule valdkondlikele eesmärkidele, et suurendada ühtekuuluvuspoliitika mõju kogu liidus. Piirkondadevahelise koostöö programmis valdkondlikele eesmärkidele keskendumine peaks kajastuma iga projekti eesmärgis, mitte valdkondlike eesmärkide arvu piiratuses, et saada ühtekuuluvuspoliitika tulemuslikkuse suurendamiseks tehtavast piirkondadevahelisest koostööst võimalikult palju kasu, eeskätt majanduskasvu ja tööhõivesse investeerimise eesmärgi ning asjakohastel juhtudel ka Euroopa territoriaalse koostöö eesmärkide raames. Teiste piirkondadevahelise koostöö programmide puhul peaks vahendite valdkonnapõhine koondamine tulenema nende eriomasest reguleerimisalast.“ |
| --- | --- |

„(16)

Valdav osa piiriülestele ja riikidevahelistele koostööprogrammidele eraldatavatest ERFi vahenditest tuleks koondada piiratud arvule valdkondlikele eesmärkidele, et suurendada ühtekuuluvuspoliitika mõju kogu liidus. Piirkondadevahelise koostöö programmis valdkondlikele eesmärkidele keskendumine peaks kajastuma iga projekti eesmärgis, mitte valdkondlike eesmärkide arvu piiratuses, et saada ühtekuuluvuspoliitika tulemuslikkuse suurendamiseks tehtavast piirkondadevahelisest koostööst võimalikult palju kasu, eeskätt majanduskasvu ja tööhõivesse investeerimise eesmärgi ning asjakohastel juhtudel ka Euroopa territoriaalse koostöö eesmärkide raames. Teiste piirkondadevahelise koostöö programmide puhul peaks vahendite valdkonnapõhine koondamine tulenema nende eriomasest reguleerimisalast.“

järgmisega:

| „(16) | Valdav osa piiriülestele ja riikidevahelistele koostööprogrammidele eraldatavatest ERFi vahenditest tuleks koondada piiratud arvule valdkondlikele eesmärkidele, et suurendada ühtekuuluvuspoliitika mõju kogu liidus. Piirkondadevahelise koostöö programmis valdkondlikele eesmärkidele keskendumine peaks kajastuma iga tegevuseesmärgis, mitte valdkondlike eesmärkide arvu piiratuses, et saada ühtekuuluvuspoliitika tulemuslikkuse suurendamiseks tehtavast piirkondadevahelisest koostööst võimalikult palju kasu, eeskätt majanduskasvu ja tööhõivesse investeerimise eesmärgi ning asjakohastel juhtudel ka Euroopa territoriaalse koostöö eesmärkide raames. Teiste piirkondadevahelise koostöö programmide puhul peaks vahendite valdkondlik keskendumine tulenema nende eriomasest ulatusest.“ |
| --- | --- |

„(16)

Valdav osa piiriülestele ja riikidevahelistele koostööprogrammidele eraldatavatest ERFi vahenditest tuleks koondada piiratud arvule valdkondlikele eesmärkidele, et suurendada ühtekuuluvuspoliitika mõju kogu liidus. Piirkondadevahelise koostöö programmis valdkondlikele eesmärkidele keskendumine peaks kajastuma iga tegevuseesmärgis, mitte valdkondlike eesmärkide arvu piiratuses, et saada ühtekuuluvuspoliitika tulemuslikkuse suurendamiseks tehtavast piirkondadevahelisest koostööst võimalikult palju kasu, eeskätt majanduskasvu ja tööhõivesse investeerimise eesmärgi ning asjakohastel juhtudel ka Euroopa territoriaalse koostöö eesmärkide raames. Teiste piirkondadevahelise koostöö programmide puhul peaks vahendite valdkondlik keskendumine tulenema nende eriomasest ulatusest.“

| 2. | Leheküljel 262 põhjenduses 25 |
| --- | --- |

2.

Leheküljel 262 põhjenduses 25

asendatakse

| „(25) | Rakenduskava nõudeid tuleks kohandada koostöö kontekstiga ning need peaks kajastama programmi rakendustsüklit. Mõistliku juhtimise huvides peaks olema võimalik korraldada iga-aastasi läbivaatamisi kirjalikult.“ |
| --- | --- |

„(25)

Rakenduskava nõudeid tuleks kohandada koostöö kontekstiga ning need peaks kajastama programmi rakendustsüklit. Mõistliku juhtimise huvides peaks olema võimalik korraldada iga-aastasi läbivaatamisi kirjalikult.“

järgmisega:

| „(25) | Rakenduskava nõudeid tuleks kohandada koostöö kontekstiga ning need peaks kajastama programmi rakendustsüklit. Mõistliku juhtimise huvides peaks olema võimalik korraldada aastakoosolekuid kirjalikult.“ |
| --- | --- |

„(25)

Rakenduskava nõudeid tuleks kohandada koostöö kontekstiga ning need peaks kajastama programmi rakendustsüklit. Mõistliku juhtimise huvides peaks olema võimalik korraldada aastakoosolekuid kirjalikult.“

| 3. | Leheküljel 262 põhjenduses 26 |
| --- | --- |

3.

Leheküljel 262 põhjenduses 26

asendatakse

| „(26) | Vastavalt määrusele (EL) nr 1303/2013 peaks korraldusasutus tagama, et koostööprogrammide hindamine viiakse läbi vastavalt hindamisplaanile ja see hõlmab nii programmide tulemuslikkuse, tõhususe kui ka mõju hindamist. Programmiperioodi jooksul tuleb vähemalt ühel korral hinnata seda, kuidas on antud toetus aidanud saavutada programmi eesmärke. Hinnangutes peaks sisalduma teave kõigi kohandamisettepanekute kohta, mis on tehtud programmiperioodi jooksul.“ |
| --- | --- |

„(26)

Vastavalt määrusele (EL) nr 1303/2013 peaks korraldusasutus tagama, et koostööprogrammide hindamine viiakse läbi vastavalt hindamisplaanile ja see hõlmab nii programmide tulemuslikkuse, tõhususe kui ka mõju hindamist. Programmiperioodi jooksul tuleb vähemalt ühel korral hinnata seda, kuidas on antud toetus aidanud saavutada programmi eesmärke. Hinnangutes peaks sisalduma teave kõigi kohandamisettepanekute kohta, mis on tehtud programmiperioodi jooksul.“

järgmisega:

| „(26) | Vastavalt määrusele (EL) nr 1303/2013 peaks korraldusasutus tagama, et koostööprogrammide hindamine viiakse läbi vastavalt hindamisplaanile ja see hõlmab nii programmide tulemuslikkuse, tõhususe kui ka mõju hindamist. Programmiperioodi jooksul tuleb vähemalt ühel korral hinnata seda, kuidas on antud toetus aidanud saavutada programmi eesmärke. Hinnang peaks sisaldama teavet kõigi kohandamisettepanekute kohta, mis on tehtud programmiperioodi jooksul.“ |
| --- | --- |

„(26)

Vastavalt määrusele (EL) nr 1303/2013 peaks korraldusasutus tagama, et koostööprogrammide hindamine viiakse läbi vastavalt hindamisplaanile ja see hõlmab nii programmide tulemuslikkuse, tõhususe kui ka mõju hindamist. Programmiperioodi jooksul tuleb vähemalt ühel korral hinnata seda, kuidas on antud toetus aidanud saavutada programmi eesmärke. Hinnang peaks sisaldama teavet kõigi kohandamisettepanekute kohta, mis on tehtud programmiperioodi jooksul.“

| 4. | Leheküljel 262 põhjenduses 27 |
| --- | --- |

4.

Leheküljel 262 põhjenduses 27

asendatakse

| „(27) | Käesoleva määruse lisana tuleks kehtestada programmi elluviimisel tehtavate edusammude hindamist hõlbustavad ühised väljundnäitajad, mis peaksid olema kohandatud koostööprogrammi eripäradele. Nimetatud näitajaid tuleks täiendada programmispetsiifiliste tulemusnäitajatega ja vajaduse korral programmispetsiifiliste väljundnäitajatega.“ |
| --- | --- |

„(27)

Käesoleva määruse lisana tuleks kehtestada programmi elluviimisel tehtavate edusammude hindamist hõlbustavad ühised väljundnäitajad, mis peaksid olema kohandatud koostööprogrammi eripäradele. Nimetatud näitajaid tuleks täiendada programmispetsiifiliste tulemusnäitajatega ja vajaduse korral programmispetsiifiliste väljundnäitajatega.“

järgmisega:

| „(27) | Käesoleva määruse lisana tuleks kehtestada programmi elluviimisel tehtavate edusammude hindamist hõlbustavad üldised väljundnäitajad, mis peaksid olema kohandatud koostööprogrammi eripäradele. Nimetatud näitajaid tuleks täiendada programmispetsiifiliste tulemusnäitajatega ja vajaduse korral rakenduskavaga seotud väljundnäitajatega.“ |
| --- | --- |

„(27)

Käesoleva määruse lisana tuleks kehtestada programmi elluviimisel tehtavate edusammude hindamist hõlbustavad üldised väljundnäitajad, mis peaksid olema kohandatud koostööprogrammi eripäradele. Nimetatud näitajaid tuleks täiendada programmispetsiifiliste tulemusnäitajatega ja vajaduse korral rakenduskavaga seotud väljundnäitajatega.“

| 5. | Leheküljel 263 põhjenduses 30 |
| --- | --- |

5.

Leheküljel 263 põhjenduses 30

asendatakse

„Kuna projektide elluviimises osaleb inimesi sageli rohkem kui ühest liikmesriigist ja kuna paljude projektide personalikulud on märkimisväärsed, tuleks personalikuludele kohaldatavat kindlat määra kohaldada lähtuvalt muude koostööprojektide otsekuludest, vältides nii eraldi arvepidamist projektide haldamise üle.“

järgmisega:

„Kuna tegevuste elluviimises osaleb inimesi sageli rohkem kui ühest liikmesriigist ja kuna paljude tegevuste personalikulud on märkimisväärsed, tuleks personalikuludele kohaldatavat ühtset määra kohaldada koostöötegevuste muude otsekulude alusel, vältides nii eraldi arvepidamist tegevuste haldamise üle.“

| 6. | Leheküljel 263 põhjenduses 38 |
| --- | --- |

6.

Leheküljel 263 põhjenduses 38

asendatakse

| „(38) | Alusetult tehtud maksete tagasinõuete esitamiseks tuleks kehtestada selge finantsvastutuse ahel toetusesaajatest juhtiva toetusesaaja, korraldusasutuse ja komisjonini. Lisaks tuleks ette näha liikmesriikide vastutus juhuks, kui tagasinõue ei ole võimalik.“ |
| --- | --- |

„(38)

Alusetult tehtud maksete tagasinõuete esitamiseks tuleks kehtestada selge finantsvastutuse ahel toetusesaajatest juhtiva toetusesaaja, korraldusasutuse ja komisjonini. Lisaks tuleks ette näha liikmesriikide vastutus juhuks, kui tagasinõue ei ole võimalik.“

järgmisega:

| „(38) | Alusetult tehtud maksete tagasinõuete esitamiseks tuleks kehtestada selge finantsvastutuse ahel toetusesaajatest juhtiva toetusesaaja, korraldusasutuse ja komisjonini. Lisaks tuleks ette näha liikmesriikide vastutus juhuks, kui makset ei ole võimalik tagasi saada.“ |
| --- | --- |

„(38)

Alusetult tehtud maksete tagasinõuete esitamiseks tuleks kehtestada selge finantsvastutuse ahel toetusesaajatest juhtiva toetusesaaja, korraldusasutuse ja komisjonini. Lisaks tuleks ette näha liikmesriikide vastutus juhuks, kui makset ei ole võimalik tagasi saada.“

| 7. | Leheküljel 264 põhjenduses 40 |
| --- | --- |

7.

Leheküljel 264 põhjenduses 40

asendatakse

| „(40) | Selleks et kehtestada erieeskirjad ühiste väljundnäitajate muutmise ja kulude rahastamiskõlblikkuse kohta, peaks komisjonil olema õigus võtta kooskõlas ELi toimimise lepingu artikliga 290 vastu delegeeritud õigusakte käesoleva määruse lisas esitatud ühiste väljundnäitajate nimistu muutmise ja koostööprogrammide kulude rahastamiskõlblikkuse erieeskirjade kohta. On eriti oluline, et komisjon viiks oma ettevalmistava töö käigus läbi asjakohaseid konsultatsioone, sealhulgas ekspertide tasandil. Delegeeritud õigusaktide ettevalmistamisel ja koostamisel peaks komisjon tagama asjaomaste dokumentide sama- ja õigeaegse ning asjakohase edastamise Euroopa Parlamendile ja nõukogule.“ |
| --- | --- |

„(40)

Selleks et kehtestada erieeskirjad ühiste väljundnäitajate muutmise ja kulude rahastamiskõlblikkuse kohta, peaks komisjonil olema õigus võtta kooskõlas ELi toimimise lepingu artikliga 290 vastu delegeeritud õigusakte käesoleva määruse lisas esitatud ühiste väljundnäitajate nimistu muutmise ja koostööprogrammide kulude rahastamiskõlblikkuse erieeskirjade kohta. On eriti oluline, et komisjon viiks oma ettevalmistava töö käigus läbi asjakohaseid konsultatsioone, sealhulgas ekspertide tasandil. Delegeeritud õigusaktide ettevalmistamisel ja koostamisel peaks komisjon tagama asjaomaste dokumentide sama- ja õigeaegse ning asjakohase edastamise Euroopa Parlamendile ja nõukogule.“

järgmisega:

| „(40) | Selleks et kehtestada erieeskirjad üldiste väljundnäitajate muutmise ja kulude rahastamiskõlblikkuse kohta, peaks komisjonil olema õigus võtta kooskõlas ELi toimimise lepingu artikliga 290 vastu delegeeritud õigusakte käesoleva määruse lisas esitatud üldiste väljundnäitajate nimistu muutmise ja koostööprogrammide kulude rahastamiskõlblikkuse erieeskirjade kohta. On eriti oluline, et komisjon viiks oma ettevalmistava töö käigus läbi asjakohaseid konsultatsioone, sealhulgas ekspertide tasandil. Delegeeritud õigusaktide ettevalmistamisel ja koostamisel peaks komisjon tagama asjaomaste dokumentide sama- ja õigeaegse ning asjakohase edastamise Euroopa Parlamendile ja nõukogule.“ |
| --- | --- |

„(40)

Selleks et kehtestada erieeskirjad üldiste väljundnäitajate muutmise ja kulude rahastamiskõlblikkuse kohta, peaks komisjonil olema õigus võtta kooskõlas ELi toimimise lepingu artikliga 290 vastu delegeeritud õigusakte käesoleva määruse lisas esitatud üldiste väljundnäitajate nimistu muutmise ja koostööprogrammide kulude rahastamiskõlblikkuse erieeskirjade kohta. On eriti oluline, et komisjon viiks oma ettevalmistava töö käigus läbi asjakohaseid konsultatsioone, sealhulgas ekspertide tasandil. Delegeeritud õigusaktide ettevalmistamisel ja koostamisel peaks komisjon tagama asjaomaste dokumentide sama- ja õigeaegse ning asjakohase edastamise Euroopa Parlamendile ja nõukogule.“

| 8. | Leheküljel 265 artikli 3 lõikes 3 |
| --- | --- |

8.

Leheküljel 265 artikli 3 lõikes 3

asendatakse

„3.   Riikidevahelise koostöö jaoks võtab komisjon rakendusaktina vastu otsuse toetust saavate riigiüleste alade nimekirja kohta, mis on esitatud koostööprogrammide kaupa ning kuhu kuuluvad ka NUTS 2 piirkonnad, samas tagatakse varasemate programmide alusel sellise koostöö järjepidevus suurematel sidusatel aladel, võttes asjakohasel juhul arvesse makropiirkondlikke ja merepiirkondade strateegiaid. Nimetatud rakendusaktid võetakse vastu kooskõlas määruse (EL) nr 1303/2013 artikli 150 lõikes 2 osutatud nõuandemenetlusega.“

järgmisega:

„3.   Riikidevahelise koostöö jaoks võtab komisjon rakendusaktina vastu otsuse toetust saavate riigiüleste alade nimekirja kohta, mis on esitatud koostööprogrammide kaupa ning kuhu kuuluvad ka NUTS 2 piirkonnad, samas tagades varasemate programmide alusel sellise koostöö järjepidevus suurematel sidusatel aladel, võttes asjakohasel juhul arvesse makropiirkondlikke ja merepiirkondade strateegiaid. Nimetatud rakendusaktid võetakse vastu kooskõlas määruse (EL) nr 1303/2013 artikli 150 lõikes 2 osutatud nõuandemenetlusega.“

| 9. | Leheküljel 266 artikli 3 lõikes 5 |
| --- | --- |

9.

Leheküljel 266 artikli 3 lõikes 5

asendatakse

„5.   Piirkondadevahelise koostöö puhul peab ERFi antav toetus hõlmama kogu liidu territooriumi.

Ilma et see piiraks artikli 20 lõigete 2 ja 3 kohaldamist, võivad piirkondadevahelise koostöö programmid hõlmata käesoleva artikli lõike 4 esimese lõigu punktides a ja b osutatud territooriume või kolmandaid riike täielikult või osaliselt.“

järgmisega:

„5.   Piirkondadevahelise koostöö puhul hõlmab ERFi antav toetus kogu liidu territooriumi.

Ilma et see piiraks artikli 20 lõigete 2 ja 3 kohaldamist, võivad piirkondadevahelise koostöö programmid hõlmata käesoleva artikli lõike 4 esimese lõigu punktides a ja b osutatud territooriume või kolmandaid riike täielikult või osaliselt.“

| 10. | Leheküljel 266 artikli 4 lõikes 2 |
| --- | --- |

10.

Leheküljel 266 artikli 4 lõikes 2

asendatakse

„2.   Euroopa territoriaalse koostöö eesmärgiga hõlmatud programmide raames eraldatakse äärepoolseimatele piirkondadele vähemalt 150 % programmiperioodil 2007–2013 koostööprogrammideks ERFist antud toetusest. Lisaks eraldatakse piirkondadevaheliseks koostööks ettenähtud eraldisest äärepoolseimate piirkondade koostööks 50 000 000 eurot. Vahendite valdkonnapõhise suunamise korral kohaldatakse kõnealusele lisaeraldisele artikli 6 lõiget 1.“

järgmisega:

„2.   Euroopa territoriaalse koostöö eesmärgiga hõlmatud programmide raames eraldatakse äärepoolseimatele piirkondadele vähemalt 150 % programmiperioodil 2007–2013 koostööprogrammideks ERFist antud toetusest. Lisaks eraldatakse piirkondadevaheliseks koostööks ettenähtud eraldisest äärepoolseimate piirkondade koostööks 50 000 000 eurot. Kõnealusele lisaeraldisele kohaldatakse valdkondlikku keskendumist puudutava artikli 6 lõiget 1.“

| 11. | Leheküljel 268 artikli 8 teise lõike punkti b alapunktis i |
| --- | --- |

11.

Leheküljel 268 artikli 8 teise lõike punkti b alapunktis i

asendatakse

| „i) | investeerimisprioriteedid ja vastavad konkreetsed eesmärgid;“ |
| --- | --- |

„i)

järgmisega:

| „i) | investeerimisprioriteedid ja vastavad alaeesmärgid;“. |
| --- | --- |

„i)

| 12. | Leheküljel 268 artikli 8 teise lõike punkti b alapunktis iii |
| --- | --- |

12.

Leheküljel 268 artikli 8 teise lõike punkti b alapunktis iii

asendatakse

| „iii) | iga investeerimisprioriteedi raames toetatavate meetmete liigikirjeldus ja näited ning nende eeldatav panus alapunktis i osutatud erieesmärkide saavutamisse, sealhulgas projektide valimise peamised põhimõtted ning vajaduse korral peamiste sihtrühmade, konkreetsete sihtterritooriumide ja toetusesaajate liikide määratlus, rahastamisvahendite kavandatud kasutus ja suurprojektid;“ |
| --- | --- |

„iii)

järgmisega:

| „iii) | iga investeerimisprioriteedi raames toetatavate meetmete liigikirjeldus ja näited ning nende eeldatav panus alapunktis i osutatud erieesmärkide saavutamisse, sealhulgas tegevuste valimise peamised põhimõtted ning vajaduse korral peamiste sihtrühmade, konkreetsete sihtterritooriumide ja toetusesaajate liikide määratlus, rahastamisvahendite ja suurprojektide kavandatud kasutus;“. |
| --- | --- |

„iii)

| 13. | Leheküljel 268 artikli 8 teise lõike punkti b alapunktis iv |
| --- | --- |

13.

Leheküljel 268 artikli 8 teise lõike punkti b alapunktis iv

asendatakse

| „iv) | iga investeerimisprioriteedi kohta artikli 16 kohased ühised ja programmispetsiifilised väljundnäitajad, sealhulgas kvantifitseeritud sihttasemed, mis eeldatavalt aitavad kaasa tulemust saavutamisele;“ |
| --- | --- |

„iv)

järgmisega:

| „iv) | iga investeerimisprioriteedi kohta artikli 16 kohased üldised ja programmiga seotud väljundnäitajad, sealhulgas kvantifitseeritud sihttasemed, mis eeldatavalt aitavad kaasa tulemust saavutamisele;“. |
| --- | --- |

„iv)

| 14. | Leheküljel 269 artikli 8 teise lõike punkti b alapunktis vii |
| --- | --- |

14.

Leheküljel 269 artikli 8 teise lõike punkti b alapunktis vii

asendatakse

| „vii) | sekkumiste liigid, mis põhinevad komisjoni poolt vastu võetud nomenklatuuril, ning kavandatud vahendite suunav jaotus;“ |
| --- | --- |

„vii)

järgmisega:

| „vii) | sekkumiskategooriad, mis põhinevad komisjoni poolt vastu võetud nomenklatuuril, ning kavandatud vahendite suunav jaotus;“. |
| --- | --- |

„vii)

| 15. | Leheküljel 269 artikli 8 teise lõike punkti c alapunktis i |
| --- | --- |

15.

Leheküljel 269 artikli 8 teise lõike punkti c alapunktis i

asendatakse

| „i) | erieesmärgid;“ |
| --- | --- |

„i)

järgmisega:

| „i) | alaeesmärgid;“. |
| --- | --- |

„i)

| 16. | Leheküljel 269 artikli 8 teise lõike punkti c alapunktis ii |
| --- | --- |

16.

Leheküljel 269 artikli 8 teise lõike punkti c alapunktis ii

asendatakse

| „ii) | iga erieesmärgi puhul eeldatavad tulemused ning juhul, kui meetme sisu seda õigustab, vastavad tulemusnäitajad koos artikli 16 kohaste alg- ja sihttasemega;“ |
| --- | --- |

„ii)

järgmisega:

| „ii) | iga alaeesmärgi puhul eeldatavad tulemused ning juhul, kui meetme sisu seda õigustab, vastavad tulemusnäitajad koos artikli 16 kohaste alg- ja sihttasemega;“. |
| --- | --- |

„ii)

| 17. | Leheküljel 269 artikli 8 teise lõike punkti c alapunktis iii |
| --- | --- |

17.

Leheküljel 269 artikli 8 teise lõike punkti c alapunktis iii

asendatakse

| „iii) | toetatavate meetmete kirjeldus ja nende eeldatav panus alapunktis i osutatud erieesmärkide saavutamisse;“ |
| --- | --- |

„iii)

järgmisega:

| „iii) | toetatavate meetmete kirjeldus ja nende eeldatav panus alapunktis i osutatud alaeesmärkide saavutamisse;“. |
| --- | --- |

„iii)

| 18. | Leheküljel 271 artikli 8 lõikes 10 |
| --- | --- |

18.

Leheküljel 271 artikli 8 lõikes 10

asendatakse

„10.   Osalevad liikmesriigid ning koostööprogrammis osalemise kutse vastu võtnud kolmandad riigid või territooriumid koostavad koostööprogrammi komisjoni kehtestatud näidise järgi.“

järgmisega:

„10.   Osalevad liikmesriigid ning koostööprogrammis osalemise kutse vastu võtnud kolmandad riigid või territooriumid koostavad koostööprogrammi komisjoni kehtestatud vormi järgi.“

| 19. | Leheküljel 271 artikli 8 lõikes 11 |
| --- | --- |

19.

Leheküljel 271 artikli 8 lõikes 11

asendatakse

„11.   Komisjon kehtestab lõikes 10 osutatud näidise rakendusaktina. Nimetatud rakendusaktid võetakse vastu kooskõlas määruse (EL) nr 1303/2013 artikli 150 lõikes 2 osutatud nõuandemenetlusega.“

järgmisega:

„11.   Komisjon kehtestab lõikes 10 osutatud vormi rakendusaktina. Nimetatud rakendusakt võetakse vastu kooskõlas määruse (EL) nr 1303/2013 artikli 150 lõikes 2 osutatud nõuandemenetlusega.“

| 20. | Leheküljel 271 artikli 8 lõikes 12 |
| --- | --- |

20.

Leheküljel 271 artikli 8 lõikes 12

asendatakse

„12.   Komisjon võtab rakendusaktina vastu otsuse, milles kiidetakse heaks kõik käesoleva artikli kohased elemendid (sealhulgas kõik sellesse tulevikus tehtavad muudatused), välja arvatud käesoleva artikli lõike 2 punkti b alapunkti vii, lõike 2 punkti c alapunkti v, lõike 2 punkti e, lõike 4 punkti a alapunkti i, lõike 4 punkti c ning lõigete 5 ja 6 kohased elemendid, sest nende osas jääb vastutus osalevatele liikmesriikidele.“

järgmisega:

„12.   Komisjon võtab rakendusaktina vastu otsuse, milles kiidetakse heaks kõik käesoleva artikli kohased elemendid (sealhulgas kõik sellesse tulevikus tehtavad muudatused), välja arvatud käesoleva artikli lõike 2 punkti b alapunkti vii, lõike 2 punkti c alapunkti v, lõike 2 punkti e, lõike 4 punkti a alapunkti i, lõike 4 punkti c ning lõigete 5 ja 7 kohased elemendid, sest nende osas jääb vastutus osalevatele liikmesriikidele.“

| 21. | Leheküljel 271 artiklis 10 |
| --- | --- |

21.

Leheküljel 271 artiklis 10

asendatakse

„Määruse (EL) nr 1303/2013 artikli 32 kohast kogukonna juhitud kohalikku arengut võib piiriülestes koostööprogrammides rakendada juhul, kui kohalikku arengurühma kuuluvad vähemalt kahe riigi esindajad, kusjuures üks neist riikidest peab olema liikmesriik.“

järgmisega:

„Määruse (EL) nr 1303/2013 artikli 32 kohast kogukonna juhitud kohalikku arengut võib piiriülestes koostööprogrammides rakendada juhul, kui kohalikku tegevusrühma kuuluvad vähemalt kahe riigi esindajad, kusjuures üks neist riikidest peab olema liikmesriik.“

| 22. | Leheküljel 272 artikli 13 teise lõike punktis c |
| --- | --- |

22.

Leheküljel 272 artikli 13 teise lõike punktis c

asendatakse

| „c) | tagab, et kõigi toetusesaajate esitatud kulud on tehtud projekti rakendamisel kõigi toetusesaajate vahel, kulutused vastavad toetusesaajate kokkulepitud tegevustele kokkulepitud viisil ja vastavad korraldusasutuse poolt artikli 12 lõike 5 kohaselt esitatud dokumendile;“ |
| --- | --- |

„c)

järgmisega:

| „c) | tagab, et kõigi toetusesaajate esitatud kulud on tekkinud tegevuse rakendamisel, et kulutused vastavad toetusesaajate vahel kokkulepitud toimingutele ja vastavad korraldusasutuse poolt artikli 12 lõike 5 kohaselt esitatud dokumendile;“. |
| --- | --- |

„c)

| 23. | Leheküljel 273 artikli 14 lõikes 5 |
| --- | --- |

23.

Leheküljel 273 artikli 14 lõikes 5

asendatakse

„5.   Rakendamise aasta- ja lõpparuanded koostatakse vastavalt näidistele, mille komisjon võtab vastu rakendusaktidena. Nimetatud rakendusaktid võetakse vastu kooskõlas määruse (EL) nr 1303/2013 artiklis 150 osutatud nõuandemenetlusega.“

järgmisega:

„5.   Rakendamise aasta- ja lõpparuanded koostatakse vastavalt vormidel, mille komisjon võtab vastu rakendusaktidena. Nimetatud rakendusaktid võetakse vastu kooskõlas määruse (EL) nr 1303/2013 artiklis 150 osutatud nõuandemenetlusega.“

| 24. | Leheküljel 273 artiklis 15 |
| --- | --- |

24.

Leheküljel 273 artiklis 15

asendatakse

„Iga-aastane läbivaatamine

Iga-aastane läbivaatamiskoosolek korraldatakse vastavalt määruse (EL) nr 1303/2013 artiklile 51.

Kui iga-aastast läbivaatamiskoosolekut määruse (EL) nr 1303/2013 artikli 45 lõike 3 kohaselt ei korraldata, võib läbivaatamise teha kirjalikus vormis.“

järgmisega:

„Aastakoosolekud

Aastakoosolek korraldatakse vastavalt määruse (EL) nr 1303/2013 artiklile 51.

Kui aastakoosolekut määruse (EL) nr 1303/2013 artikli 45 lõike 3 kohaselt ei korraldata, võib läbivaatamise teha kirjalikus vormis.“

| 25. | Leheküljel 273 artikli 16 esimeses lõikes |
| --- | --- |

25.

Leheküljel 273 artikli 16 esimeses lõikes

asendatakse

„1.   Käesoleva määruse lisas sätestatud ühiseid väljundnäitajaid, programmispetsiifilisi tulemusnäitajaid ja vajaduse korral programmispetsiifilisi väljundnäitajaid kasutatakse kooskõlas määruse (EL) nr 1303/2013 artikli 27 lõikega 4 ning käesoleva määruse artikli 8 lõike 2 esimese lõigu punkti b alapunktidega ii ja iv ning punkti c alapunktidega ii ja iv.“

järgmisega:

„1.   Käesoleva määruse lisas sätestatud üldiseid väljundnäitajaid, programmiga seotud tulemusnäitajaid ja vajaduse korral programmiga seotud väljundnäitajaid kasutatakse kooskõlas määruse (EL) nr 1303/2013 artikli 27 lõikega 4 ning käesoleva määruse artikli 8 lõike 2 esimese lõigu punkti b alapunktidega ii ja iv ning punkti c alapunktidega ii ja iv.“

| 26. | Leheküljel 273 artikli 16 teises lõikes |
| --- | --- |

26.

Leheküljel 273 artikli 16 teises lõikes

asendatakse

„2.   Ühiste ja programmispetsiifiliste väljundnäitajate algtase on null. Nende näitajate kumulatiivsed kvantifitseeritud sihttasemed seatakse aastaks 2023.“

järgmisega:

„2.   Üldiste ja programmiga seotud väljundnäitajate algtase on null. Nende näitajate kumulatiivsed kvantifitseeritud sihttasemed seatakse aastaks 2023.“

| 27. | Leheküljel 273 artikli 16 kolmandas lõikes |
| --- | --- |

27.

Leheküljel 273 artikli 16 kolmandas lõikes

asendatakse

„3.   Investeerimisprioriteetidega seotud programmispetsiifiliste tulemusnäitajate algtaseme seadmisel kasutatakse kõige värskemaid kättesaadavaid andmeid ja sihttasemed seatakse aastaks 2023. Sihttasemeid võib väljendada nii kvantitatiivselt kui ka kvalitatiivselt.“

järgmisega:

„3.   Investeerimisprioriteetidega seotud programmiga seotud tulemusnäitajate algtaseme seadmisel kasutatakse kõige värskemaid kättesaadavaid andmeid ja sihttasemed seatakse aastaks 2023. Sihttasemeid võib väljendada nii kvantitatiivselt kui ka kvalitatiivselt.“

| 28. | Leheküljel 273 artiklis 19 |
| --- | --- |

28.

Leheküljel 273 artiklis 19

asendatakse

„Projekti personalikulud võib arvestada kindla määra alusel, mis võib olla kuni 20 % projekti otsekuludest, mis ei sisalda personalikulusid.“

järgmisega:

„Projekti personalikulud võib arvestada ühtse määra alusel, mis võib olla kuni 20 % tegevuse otsekuludest, mis ei sisalda personalikulusid.“

| 29. | Leheküljel 277 lisas |
| --- | --- |

29.

Leheküljel 277 lisas

asendatakse

„EUROOPA TERRITORIAALSE KOOSTÖÖ EESMÄRGI ÜHISED VÄLJUNDNÄITAJAD

| | ÜHIK | NIMETUS |
| --- | --- | --- |
| Tootlikud investeeringud |
| | ettevõtja | Toetust saanud ettevõtjate arv |
| | ettevõtja | Toetust (grant) saanud ettevõtjate arv |
| | ettevõtja | Muud rahalist toetust saanud ettevõtjate arv |
| | ettevõtja | Mitterahalist toetust saanud ettevõtjate arv |
| | ettevõtja | Toetust saanud uute ettevõtjate arv |
| | ettevõtja | Piiriülestes, riikidevahelistes või piirkondadevahelistes teadusprojektides osalenud ettevõtjate arv |
| | organisatsioon | Piiriülestes, riikidevahelistes või piirkondadevahelistes teadusprojektides osalenud teadusasutuste arv |
| | euro | Ettevõtjatele antavale avaliku sektori toetusele vastavad erainvesteeringud (grant) |
| | euro | Ettevõtjatele antavale avaliku sektori toetusele vastavad erainvesteeringud (muu abi) |
| | täistööajale taandatud töökoht | Tööhõive kasv toetust saanud ettevõtetes |
| Säästev turism | külastusi aasta kohta | Külastuste eeldatav kasv toetust saanud kultuuri- ja looduspärandi hulka kuuluvates paikades ja vaatamisväärsustes |
| IKT infrastruktuur | kodumajapidamine | Lisandunud kodumajapidamiste arv, kus on võimalik kasutada internetiühendust, mille kiirus on vähemalt 30 Mb/s |
| Transport |
| Raudtee | kilomeetrid | Uute raudteelõikude pikkus |
| | | sealhulgas TEN-T |
| | kilomeetrid | Rekonstrueeritud või uuendatud raudteelõikude pikkus |
| | sealhulgas TEN-T |
| Maantee | kilomeetrid | Uute maanteelõikude pikkus |
| | | sealhulgas TEN-T |
| kilomeetrid | Rekonstrueeritud või uuendatud maanteelõikude pikkus |
| | sealhulgas TEN-T |
| Linnatransport | kilomeetrid | Uute või täiustatud trammi- ja metrooliinide kogupikkus |
| Siseveeteed | kilomeetrid | Uute või täiustatud siseveeteede pikkus |
| Keskkond |
| Tahked jäätmed | tonn/aasta | Jäätmete ringlussevõtu lisavõimsus |
| Veevarustus | inimene | Inimeste arv, kes on saanud endale parema veevarustuse |
| Reoveepuhastus | elanikkonna ekvivalent | Inimeste arv, kes on saanud endale parema reoveepuhastuse |
| Riskide vältimine ja riskijuhtimine | inimene | Inimeste arv, kes saavad kasu üleujutuse eest kaitsmise meetmetest |
| | inimene | Inimeste arv, kes saavad kasu metsatulekahjude eest kaitsmise meetmetest |
| Maastiku taastamine | hektarid | Taastatud maastiku kogupindala |
| Looduskaitse ja bioloogiline mitmekesisus | hektarid | Parema kaitsestaatuse saamiseks toetust saanud elupaikade pindala |
| Uurimis- ja uuendustegevus |
| | täistööajale taandatud töökohad | Uute teadustöötajate arv toetust saanud üksustes |
| | täistööajale taandatud töökohad | Täiustatud infrastruktuuri asutustes töötavate teadlaste arv |
| | ettevõtja | Teadusasutustega koostööd tegevate ettevõtjate arv |
| | euro | Uuendus- või teadus- ja arendusprojektidele antavale avaliku sektori toetusele vastavad erainvesteeringud |
| | ettevõtja | Selliste ettevõtjate arv, kes saavad toetust turu jaoks uute toodete kasutuselevõtuks |
| | ettevõtja | Selliste ettevõtjate arv, kes saavad toetust ettevõtte jaoks uute toodete kasutuselevõtuks |
| Energeetika ja kliimamuutus |
| Taastuvenergia | MW | Taastuvenergia lisatootmisvõimsus |
| Energiatõhusus | majapidamine | Parema energiatarbimisklassiga kodumajapidamiste arv |
| | kWh/aasta | Üldkasutatavate hoonete primaarenergia aastase tarbimise vähenemine |
| | kasutaja | Arukate võrkudega ühendatud täiendavate energiatarbijate arv |
| Kasvuhoonegaaside heitkoguste vähendamine | ekvivalendi tonne | Kasvuhoonegaaside heitkoguste hinnanguline vähenemine aastas |
| Sotsiaalne infrastruktuur |
| Lastehoolekanne ja haridus | inimene | Toetust saanud lastehoolekande või hariduse infrastruktuuri võimekus |
| Tervishoid | inimene | Inimeste arv, kellel on juurdepääs parematele tervishoiuteenustele |
| Linnade arengu konkreetsed näitajad |
| | inimene | Inimeste arv, kes elavad aladel, kus on järgitud lõimitud linnaarenduse strateegiat |
| | m2 | Linnapiirkondades loodud või taastatud avatud ruum |
| | m2 | Linnapiirkondades ehitatud või renoveeritud üldkasutatavad või ärihooned |
| | eluasemeühik | Saneeritud eluasemed linnades |
| Tööturg ja koolitus (1) |
| | inimene | Piiriülese liikuvuse algatustes osalenud isikute arv |
| | inimene | Ühistes kohaliku tööhõive algatustes ja ühiskoolitustel osalenud isikute arv |
| | inimene | Soolise võrdõiguslikkuse, võrdsete võimaluste ja sotsiaalse kaasatuse piiriülese edendamise projektides osalenud isikute arv |
| | inimene | Noorte tööhõive, haridusvõimaluste ning kõrg- ja kutsehariduse piiriülese toetamise ühistes haridus- ja koolituskavades osalenud isikute arv“ |

ÜHIK

NIMETUS

Tootlikud investeeringud

ettevõtja

Toetust saanud ettevõtjate arv

ettevõtja

Toetust (grant) saanud ettevõtjate arv

ettevõtja

Muud rahalist toetust saanud ettevõtjate arv

ettevõtja

Mitterahalist toetust saanud ettevõtjate arv

ettevõtja

Toetust saanud uute ettevõtjate arv

ettevõtja

Piiriülestes, riikidevahelistes või piirkondadevahelistes teadusprojektides osalenud ettevõtjate arv

organisatsioon

Piiriülestes, riikidevahelistes või piirkondadevahelistes teadusprojektides osalenud teadusasutuste arv

euro

Ettevõtjatele antavale avaliku sektori toetusele vastavad erainvesteeringud (grant)

euro

Ettevõtjatele antavale avaliku sektori toetusele vastavad erainvesteeringud (muu abi)

täistööajale taandatud töökoht

Tööhõive kasv toetust saanud ettevõtetes

Säästev turism

külastusi aasta kohta

Külastuste eeldatav kasv toetust saanud kultuuri- ja looduspärandi hulka kuuluvates paikades ja vaatamisväärsustes

IKT infrastruktuur

kodumajapidamine

Lisandunud kodumajapidamiste arv, kus on võimalik kasutada internetiühendust, mille kiirus on vähemalt 30 Mb/s

Transport

Raudtee

kilomeetrid

Uute raudteelõikude pikkus

sealhulgas TEN-T

kilomeetrid

Rekonstrueeritud või uuendatud raudteelõikude pikkus

sealhulgas TEN-T

Maantee

kilomeetrid

Uute maanteelõikude pikkus

sealhulgas TEN-T

kilomeetrid

Rekonstrueeritud või uuendatud maanteelõikude pikkus

sealhulgas TEN-T

Linnatransport

kilomeetrid

Uute või täiustatud trammi- ja metrooliinide kogupikkus

Siseveeteed

kilomeetrid

Uute või täiustatud siseveeteede pikkus

Keskkond

Tahked jäätmed

tonn/aasta

Jäätmete ringlussevõtu lisavõimsus

Veevarustus

inimene

Inimeste arv, kes on saanud endale parema veevarustuse

Reoveepuhastus

elanikkonna ekvivalent

Inimeste arv, kes on saanud endale parema reoveepuhastuse

Riskide vältimine ja riskijuhtimine

inimene

Inimeste arv, kes saavad kasu üleujutuse eest kaitsmise meetmetest

inimene

Inimeste arv, kes saavad kasu metsatulekahjude eest kaitsmise meetmetest

Maastiku taastamine

hektarid

Taastatud maastiku kogupindala

Looduskaitse ja bioloogiline mitmekesisus

hektarid

Parema kaitsestaatuse saamiseks toetust saanud elupaikade pindala

Uurimis- ja uuendustegevus

täistööajale taandatud töökohad

Uute teadustöötajate arv toetust saanud üksustes

täistööajale taandatud töökohad

Täiustatud infrastruktuuri asutustes töötavate teadlaste arv

ettevõtja

Teadusasutustega koostööd tegevate ettevõtjate arv

euro

Uuendus- või teadus- ja arendusprojektidele antavale avaliku sektori toetusele vastavad erainvesteeringud

ettevõtja

Selliste ettevõtjate arv, kes saavad toetust turu jaoks uute toodete kasutuselevõtuks

ettevõtja

Selliste ettevõtjate arv, kes saavad toetust ettevõtte jaoks uute toodete kasutuselevõtuks

Energeetika ja kliimamuutus

Taastuvenergia

MW

Taastuvenergia lisatootmisvõimsus

Energiatõhusus

majapidamine

Parema energiatarbimisklassiga kodumajapidamiste arv

kWh/aasta

Üldkasutatavate hoonete primaarenergia aastase tarbimise vähenemine

kasutaja

Arukate võrkudega ühendatud täiendavate energiatarbijate arv

Kasvuhoonegaaside heitkoguste vähendamine

ekvivalendi tonne

Kasvuhoonegaaside heitkoguste hinnanguline vähenemine aastas

Sotsiaalne infrastruktuur

Lastehoolekanne ja haridus

inimene

Toetust saanud lastehoolekande või hariduse infrastruktuuri võimekus

Tervishoid

inimene

Inimeste arv, kellel on juurdepääs parematele tervishoiuteenustele

Linnade arengu konkreetsed näitajad

inimene

Inimeste arv, kes elavad aladel, kus on järgitud lõimitud linnaarenduse strateegiat

m2

Linnapiirkondades loodud või taastatud avatud ruum

m2

Linnapiirkondades ehitatud või renoveeritud üldkasutatavad või ärihooned

eluasemeühik

Saneeritud eluasemed linnades

Tööturg ja koolitus (1)

inimene

Piiriülese liikuvuse algatustes osalenud isikute arv

inimene

Ühistes kohaliku tööhõive algatustes ja ühiskoolitustel osalenud isikute arv

inimene

Soolise võrdõiguslikkuse, võrdsete võimaluste ja sotsiaalse kaasatuse piiriülese edendamise projektides osalenud isikute arv

inimene

Noorte tööhõive, haridusvõimaluste ning kõrg- ja kutsehariduse piiriülese toetamise ühistes haridus- ja koolituskavades osalenud isikute arv“

järgmisega:

„EUROOPA TERRITORIAALSE KOOSTÖÖ EESMÄRGI ÜHISED VÄLJUNDNÄITAJAD

| | ÜHIK | NIMETUS |
| --- | --- | --- |
| Tootlikud investeeringud |
| | ettevõtja | Toetust saanud ettevõtjate arv |
| | ettevõtja | Tagastamatut või tagastatavat toetust (grant) saanud ettevõtjate arv |
| | ettevõtja | Muud rahalist toetust kui tagastamatut ja tagastatavat toetust saanud ettevõtjate arv |
| | ettevõtja | Mitterahalist toetust saanud ettevõtjate arv |
| | ettevõtja | Toetust (kõik liigid) saanud uute ettevõtjate arv |
| | ettevõtja | Piiriülestes, riikidevahelistes või piirkondadevahelistes teadustegevustes osalenud ettevõtjate arv |
| | organisatsioon | Piiriülestes, riikidevahelistes või piirkondadevahelistes teadustegevustes osalenud teadusasutuste arv |
| | euro | Ettevõtjatele antavale avaliku sektori toetusele vastavad erainvesteeringud (tagastamatu ja tagastatav toetus — grant) |
| | euro | Ettevõtjatele antavale avaliku sektori toetusele vastavad erainvesteeringud (rahastamisvahendid ja auhinnad) |
| | täistööajale taandatud töökoht | Tööhõive kasv toetust (kõik liigid) saanud ettevõtetes |
| Säästev turism | külastusi aasta kohta | Külastuste eeldatav kasv toetust (kõik liigid) saanud kultuuri- ja looduspärandi hulka kuuluvates paikades ja vaatamisväärsustes |
| IKT infrastruktuur | kodumajapidamine | Lisandunud kodumajapidamiste arv, kus on võimalik kasutada internetiühendust, mille kiirus on vähemalt 30 Mb/s |
| Transport |
| Raudtee | kilomeetrid | Uute raudteelõikude pikkus |
| | | sealhulgas TEN-T |
| | kilomeetrid | Rekonstrueeritud või uuendatud raudteelõikude pikkus |
| | sealhulgas TEN-T |
| Maantee | kilomeetrid | Uute maanteelõikude pikkus |
| | | sealhulgas TEN-T |
| kilomeetrid | Rekonstrueeritud või uuendatud maanteelõikude pikkus |
| | sealhulgas TEN-T |
| Linnatransport | kilomeetrid | Uute või täiustatud trammi- ja metrooliinide kogupikkus |
| Siseveeteed | kilomeetrid | Uute või täiustatud siseveeteede pikkus |
| Keskkond |
| Tahked jäätmed | tonn/aasta | Jäätmete ringlussevõtu lisavõimsus |
| Veevarustus | inimene | Inimeste arv, kes on saanud endale parema veevarustuse |
| Reoveepuhastus | elanikkonna ekvivalent | Inimeste arv, kes on saanud endale parema reoveepuhastuse |
| Riskide vältimine ja riskijuhtimine | inimene | Inimeste arv, kes saavad kasu üleujutuse eest kaitsmise meetmetest |
| | inimene | Inimeste arv, kes saavad kasu metsatulekahjude eest kaitsmise meetmetest |
| Maastiku taastamine | hektarid | Taastatud maastiku kogupindala |
| Looduskaitse ja bioloogiline mitmekesisus | hektarid | Parema kaitsestaatuse saamiseks toetust saanud elupaikade pindala |
| Uurimis- ja uuendustegevus |
| | täistööajale taandatud töökohad | Uute teadustöötajate arv toetust (kõik liigid) saanud üksustes |
| | täistööajale taandatud töökohad | Täiustatud infrastruktuuri asutustes töötavate teadlaste arv |
| | ettevõtja | Teadusasutustega koostööd tegevate ettevõtjate arv |
| | euro | Uuendus- või teadus- ja arendustegevustele antavale avaliku sektori toetusele (kõik liigid) vastavad erainvesteeringud |
| | ettevõtja | Selliste ettevõtjate arv, kes saavad toetust turu jaoks uute toodete kasutuselevõtuks |
| | ettevõtja | Selliste ettevõtjate arv, kes saavad toetust ettevõtte jaoks uute toodete kasutuselevõtuks |
| Energeetika ja kliimamuutus |
| Taastuvenergia | MW | Taastuvenergia lisatootmisvõimsus |
| Energiatõhusus | majapidamine | Parema energiatarbimisklassiga kodumajapidamiste arv |
| | kWh/aasta | Üldkasutatavate hoonete primaarenergia aastase tarbimise vähenemine |
| | kasutaja | Arukate võrkudega ühendatud täiendavate energiatarbijate arv |
| Kasvuhoonegaaside heitkoguste vähendamine | ekvivalendi tonne | Kasvuhoonegaaside heitkoguste hinnanguline vähenemine aastas |
| Sotsiaalne infrastruktuur |
| Lastehoolekanne ja haridus | inimene | Toetust saanud lastehoolekande või hariduse infrastruktuuri mahutavus |
| Tervishoid | inimene | Inimeste arv, kellel on juurdepääs parematele tervishoiuteenustele |
| Linnade arengu konkreetsed näitajad |
| | inimene | Inimeste arv, kes elavad aladel, kus on järgitud lõimitud linnaarenduse strateegiat |
| | m2 | Linnapiirkondades loodud või taastatud avatud ruum |
| | m2 | Linnapiirkondades ehitatud või renoveeritud üldkasutatavad või ärihooned |
| | eluasemeühik | Saneeritud eluasemed linnades |
| Tööturg ja koolitus (1) |
| | inimene | Piiriülese liikuvuse algatustes osalenud isikute arv |
| | inimene | Ühistes kohaliku tööhõive algatustes ja ühiskoolitustel osalenud isikute arv |
| | inimene | Soolise võrdõiguslikkuse, võrdsete võimaluste ja sotsiaalse kaasatuse piiriülese edendamise tegevustes osalenud isikute arv |
| | inimene | Noorte tööhõive, haridusvõimaluste ning kõrg- ja kutsehariduse piiriülese toetamise ühistes haridus- ja koolituskavades osalenud isikute arv“ |

ÜHIK

NIMETUS

Tootlikud investeeringud

ettevõtja

Toetust saanud ettevõtjate arv

ettevõtja

Tagastamatut või tagastatavat toetust (grant) saanud ettevõtjate arv

ettevõtja

Muud rahalist toetust kui tagastamatut ja tagastatavat toetust saanud ettevõtjate arv

ettevõtja

Mitterahalist toetust saanud ettevõtjate arv

ettevõtja

Toetust (kõik liigid) saanud uute ettevõtjate arv

ettevõtja

Piiriülestes, riikidevahelistes või piirkondadevahelistes teadustegevustes osalenud ettevõtjate arv

organisatsioon

Piiriülestes, riikidevahelistes või piirkondadevahelistes teadustegevustes osalenud teadusasutuste arv

euro

Ettevõtjatele antavale avaliku sektori toetusele vastavad erainvesteeringud (tagastamatu ja tagastatav toetus — grant)

euro

Ettevõtjatele antavale avaliku sektori toetusele vastavad erainvesteeringud (rahastamisvahendid ja auhinnad)

täistööajale taandatud töökoht

Tööhõive kasv toetust (kõik liigid) saanud ettevõtetes

Säästev turism

külastusi aasta kohta

Külastuste eeldatav kasv toetust (kõik liigid) saanud kultuuri- ja looduspärandi hulka kuuluvates paikades ja vaatamisväärsustes

IKT infrastruktuur

kodumajapidamine

Lisandunud kodumajapidamiste arv, kus on võimalik kasutada internetiühendust, mille kiirus on vähemalt 30 Mb/s

Transport

Raudtee

kilomeetrid

Uute raudteelõikude pikkus

sealhulgas TEN-T

kilomeetrid

Rekonstrueeritud või uuendatud raudteelõikude pikkus

sealhulgas TEN-T

Maantee

kilomeetrid

Uute maanteelõikude pikkus

sealhulgas TEN-T

kilomeetrid

Rekonstrueeritud või uuendatud maanteelõikude pikkus

sealhulgas TEN-T

Linnatransport

kilomeetrid

Uute või täiustatud trammi- ja metrooliinide kogupikkus

Siseveeteed

kilomeetrid

Uute või täiustatud siseveeteede pikkus

Keskkond

Tahked jäätmed

tonn/aasta

Jäätmete ringlussevõtu lisavõimsus

Veevarustus

inimene

Inimeste arv, kes on saanud endale parema veevarustuse

Reoveepuhastus

elanikkonna ekvivalent

Inimeste arv, kes on saanud endale parema reoveepuhastuse

Riskide vältimine ja riskijuhtimine

inimene

Inimeste arv, kes saavad kasu üleujutuse eest kaitsmise meetmetest

inimene

Inimeste arv, kes saavad kasu metsatulekahjude eest kaitsmise meetmetest

Maastiku taastamine

hektarid

Taastatud maastiku kogupindala

Looduskaitse ja bioloogiline mitmekesisus

hektarid

Parema kaitsestaatuse saamiseks toetust saanud elupaikade pindala

Uurimis- ja uuendustegevus

täistööajale taandatud töökohad

Uute teadustöötajate arv toetust (kõik liigid) saanud üksustes

täistööajale taandatud töökohad

Täiustatud infrastruktuuri asutustes töötavate teadlaste arv

ettevõtja

Teadusasutustega koostööd tegevate ettevõtjate arv

euro

Uuendus- või teadus- ja arendustegevustele antavale avaliku sektori toetusele (kõik liigid) vastavad erainvesteeringud

ettevõtja

Selliste ettevõtjate arv, kes saavad toetust turu jaoks uute toodete kasutuselevõtuks

ettevõtja

Selliste ettevõtjate arv, kes saavad toetust ettevõtte jaoks uute toodete kasutuselevõtuks

Energeetika ja kliimamuutus

Taastuvenergia

MW

Taastuvenergia lisatootmisvõimsus

Energiatõhusus

majapidamine

Parema energiatarbimisklassiga kodumajapidamiste arv

kWh/aasta

Üldkasutatavate hoonete primaarenergia aastase tarbimise vähenemine

kasutaja

Arukate võrkudega ühendatud täiendavate energiatarbijate arv

Kasvuhoonegaaside heitkoguste vähendamine

ekvivalendi tonne

Kasvuhoonegaaside heitkoguste hinnanguline vähenemine aastas

Sotsiaalne infrastruktuur

Lastehoolekanne ja haridus

inimene

Toetust saanud lastehoolekande või hariduse infrastruktuuri mahutavus

Tervishoid

inimene

Inimeste arv, kellel on juurdepääs parematele tervishoiuteenustele

Linnade arengu konkreetsed näitajad

inimene

Inimeste arv, kes elavad aladel, kus on järgitud lõimitud linnaarenduse strateegiat

m2

Linnapiirkondades loodud või taastatud avatud ruum

m2

Linnapiirkondades ehitatud või renoveeritud üldkasutatavad või ärihooned

eluasemeühik

Saneeritud eluasemed linnades

Tööturg ja koolitus (1)

inimene

Piiriülese liikuvuse algatustes osalenud isikute arv

inimene

Ühistes kohaliku tööhõive algatustes ja ühiskoolitustel osalenud isikute arv

inimene

Soolise võrdõiguslikkuse, võrdsete võimaluste ja sotsiaalse kaasatuse piiriülese edendamise tegevustes osalenud isikute arv

inimene

Noorte tööhõive, haridusvõimaluste ning kõrg- ja kutsehariduse piiriülese toetamise ühistes haridus- ja koolituskavades osalenud isikute arv“

| 30. | Läbivalt terves määruses |
| --- | --- |

30.

Läbivalt terves määruses

asendatakse

„projekt“ kõigis võimalikes grammatilistes vormides, sh liitsõnades

järgmisega:

„tegevus“, tehes vajalikud grammatilised kohandused.

---

| 3.12.2016 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 330/22 |
| --- | --- | --- | --- |

3.12.2016

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 330/22

---

Euroopa Parlamendi ja nõukogu 17. detsembri 2013. aasta määruse (EL) nr 1300/2013 (mis käsitleb Ühtekuuluvusfondi ja millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrus (EÜ) nr 1084/2006) parandus

(
  Euroopa Liidu Teataja L 347, 20. detsember 2013
  )

| 1. | Leheküljel 282 põhjenduses 13 |
| --- | --- |

1.

Leheküljel 282 põhjenduses 13

asendatakse

| „(13) | Käesoleva määruse lisas tuleks kehtestada ühised väljundnäitajad, et saaks rakenduskavade elluviimise edusamme liidu tasandil hinnata koondatult. Need väljundnäitajad peaksid vastama investeerimisprioriteedile ja tegevuse liigile, mida toetatakse kooskõlas käesoleva määruse ja määruse (EL) nr 1303/2013 asjakohaste sätetega. Ühiseid väljundnäitajaid tuleks täiendada programmispetsiifiliste tulemusnäitajatega ja vajaduse korral programmispetsiifiliste väljundnäitajatega.“ |
| --- | --- |

„(13)

Käesoleva määruse lisas tuleks kehtestada ühised väljundnäitajad, et saaks rakenduskavade elluviimise edusamme liidu tasandil hinnata koondatult. Need väljundnäitajad peaksid vastama investeerimisprioriteedile ja tegevuse liigile, mida toetatakse kooskõlas käesoleva määruse ja määruse (EL) nr 1303/2013 asjakohaste sätetega. Ühiseid väljundnäitajaid tuleks täiendada programmispetsiifiliste tulemusnäitajatega ja vajaduse korral programmispetsiifiliste väljundnäitajatega.“

järgmisega:

| „(13) | Käesoleva määruse lisas tuleks kehtestada ühised väljundnäitajad, et rakenduskavade elluviimise edusamme saaks liidu tasandil hinnata koondatult. Need väljundnäitajad peaksid vastama investeerimisprioriteedile ja tegevuse liigile, mida toetatakse kooskõlas käesoleva määruse ja määruse (EL) nr 1303/2013 asjakohaste sätetega. Ühiseid väljundnäitajaid tuleks täiendada rakenduskava tulemusnäitajatega ja vajaduse korral rakenduskava väljundnäitajatega.“ |
| --- | --- |

„(13)

Käesoleva määruse lisas tuleks kehtestada ühised väljundnäitajad, et rakenduskavade elluviimise edusamme saaks liidu tasandil hinnata koondatult. Need väljundnäitajad peaksid vastama investeerimisprioriteedile ja tegevuse liigile, mida toetatakse kooskõlas käesoleva määruse ja määruse (EL) nr 1303/2013 asjakohaste sätetega. Ühiseid väljundnäitajaid tuleks täiendada rakenduskava tulemusnäitajatega ja vajaduse korral rakenduskava väljundnäitajatega.“

| 2. | Leheküljel 283 artikli 2 teise lõike punktis f |
| --- | --- |

2.

Leheküljel 283 artikli 2 teise lõike punktis f

asendatakse

| „f) | investeeringuid lennujaamataristu, välja arvatud juhul, kui need on seotud keskkonnakaitsega või kui nendega kaasnevad investeeringud, mis on vajalikud lennujaamataristu ebasoodsa keskkonnamõju leevendamiseks või vähendamiseks.“ |
| --- | --- |

„f)

järgmisega:

| „f) | investeeringuid lennujaamataristusse, välja arvatud juhul, kui need on seotud keskkonnakaitsega või kui nendega kaasnevad investeeringud, mis on vajalikud lennujaamataristu ebasoodsa keskkonnamõju leevendamiseks või vähendamiseks.“ |
| --- | --- |

„f)

| 3. | Leheküljel 284 artikli 5 esimeses lõikes |
| --- | --- |

3.

Leheküljel 284 artikli 5 esimeses lõikes

asendatakse

„1.   Kasutatakse käesoleva määruse I lisas esitatud ühiseid väljundnäitajaid, programmipõhiseid tulemusnäitajaid ja asjakohastel juhtudel programmipõhiseid väljundnäitajaid kooskõlas määruse (EL) nr 1303/2013 artikli 27 lõikega 4 ja artikli 96 lõike 2 punkti b alapunktidega ii ja iv ning punkti c alapunktidega ii ja iv.“

järgmisega:

„1.   Kasutatakse käesoleva määruse I lisas esitatud ühiseid väljundnäitajaid, rakenduskavade tulemusnäitajaid ja asjakohastel juhtudel rakenduskavade väljundnäitajaid kooskõlas määruse (EL) nr 1303/2013 artikli 27 lõikega 4 ja artikli 96 lõike 2 punkti b alapunktidega ii ja iv ning punkti c alapunktidega ii ja iv.“

| 4. | Leheküljel 284 artikli 5 teises lõikes |
| --- | --- |

4.

Leheküljel 284 artikli 5 teises lõikes

asendatakse

„2.   Ühiste ja programmispetsiifiliste väljundnäitajate algtase on null. Nende näitajate kumulatiivsed kvantitatiivsed sihttasemed seatakse aastaks 2023.“

järgmisega:

„2.   Ühiste väljundnäitajate ja rakenduskavade väljundnäitajate algtase on null. Nende näitajate kumulatiivsed kvantitatiivsed sihttasemed seatakse aastaks 2023.“

| 5. | Leheküljel 284 artikli 5 kolmandas lõikes |
| --- | --- |

5.

Leheküljel 284 artikli 5 kolmandas lõikes

asendatakse

„3.   Investeerimisprioriteetidega seotud programmispetsiifiliste tulemusnäitajate algtasemed kasutavad viimaseid olemasolevaid andmeid ja sihttasemed seatakse aastaks 2023. Sihttasemeid võib väljendada nii kvantitatiivselt kui ka kvalitatiivselt.“

järgmisega:

„3.   Investeerimisprioriteetidega seotud rakenduskava tulemusnäitajate algtasemed kasutavad viimaseid olemasolevaid andmeid ja sihttasemed seatakse aastaks 2023. Sihttasemeid võib väljendada nii kvantitatiivselt kui ka kvalitatiivselt.“

| 6. | Leheküljel 286 I lisa kolmas rida |
| --- | --- |

6.

Leheküljel 286 I lisa kolmas rida

asendatakse

| „Tahked jäätmed | tonni/aastas | Jäätmekäitlusmahu kasv“ |
| --- | --- | --- |

„Tahked jäätmed

tonni/aastas

Jäätmekäitlusmahu kasv“

järgmisega:

| „Tahked jäätmed | tonni/aastas | Jäätmete ringlussevõtu suutlikkuse kasv“ |
| --- | --- | --- |

„Tahked jäätmed

tonni/aastas

Jäätmete ringlussevõtu suutlikkuse kasv“

| 7. | Leheküljel 286 I lisa 11. rida |
| --- | --- |

7.

Leheküljel 286 I lisa 11. rida

asendatakse

| „Taastuvad energiaallikad | MW | Taastuvenergia tootmise mahu kasv“ |
| --- | --- | --- |

„Taastuvad energiaallikad

MW

Taastuvenergia tootmise mahu kasv“

järgmisega:

| „Taastuvad energiaallikad | MW | Taastuvenergia tootmise suutlikkuse kasv“. |
| --- | --- | --- |

„Taastuvad energiaallikad

MW

Taastuvenergia tootmise suutlikkuse kasv“.

---

| 3.12.2016 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 330/24 |
| --- | --- | --- | --- |

3.12.2016

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 330/24

---

Euroopa Parlamendi ja nõukogu 17. detsembri 2013. aasta määruse (EL) nr 1301/2013 (mis käsitleb Euroopa Regionaalarengu Fondi ja majanduskasvu ja tööhõivesse investeerimise eesmärgiga seonduvaid erisätteid ning millega tunnistatakse kehtetuks määrus (EÜ) nr 1080/2006) parandus

(
  Euroopa Liidu Teataja L 347, 20. detsember 2013
  )

| 1. | Leheküljel 290 põhjenduses 7 |
| --- | --- |

1.

Leheküljel 290 põhjenduses 7

asendatakse

| „(7) | ERFi konkreetsete vajadustega tegelemiseks ja kooskõlas liidu aruka, jätkusuutliku ja kaasava majanduskasvu strateegiaga on vaja ette näha määruses (EL) nr 1303/2013 sätestatud iga valdkondliku eesmärgi kohta ERF-ile omased tegevused kui investeerimisprioriteedid. Investeerimisprioriteetides tuleks seada üksteist mittevälistavad üksikasjalikud eesmärgid, mille saavutamist ERF toetab. Nende investeerimisprioriteetide alusel tuleks kindlaks määrata programmide konkreetsed eesmärgid, mis võtavad arvesse programmiala vajadusi ja eripära.“ |
| --- | --- |

„(7)

ERFi konkreetsete vajadustega tegelemiseks ja kooskõlas liidu aruka, jätkusuutliku ja kaasava majanduskasvu strateegiaga on vaja ette näha määruses (EL) nr 1303/2013 sätestatud iga valdkondliku eesmärgi kohta ERF-ile omased tegevused kui investeerimisprioriteedid. Investeerimisprioriteetides tuleks seada üksteist mittevälistavad üksikasjalikud eesmärgid, mille saavutamist ERF toetab. Nende investeerimisprioriteetide alusel tuleks kindlaks määrata programmide konkreetsed eesmärgid, mis võtavad arvesse programmiala vajadusi ja eripära.“

järgmisega:

| „(7) | ERFi konkreetsete vajadustega tegelemiseks ja kooskõlas liidu aruka, jätkusuutliku ja kaasava majanduskasvu strateegiaga on vaja ette näha määruses (EL) nr 1303/2013 sätestatud iga valdkondliku eesmärgi kohta ERF-ile omased tegevused kui investeerimisprioriteedid. Investeerimisprioriteetides tuleks seada üksteist mittevälistavad üksikasjalikud eesmärgid, mille saavutamist ERF toetab. Nende investeerimisprioriteetide alusel tuleks kindlaks määrata programmide alaeesmärgid, mis võtavad arvesse programmiala vajadusi ja eripära.“ |
| --- | --- |

„(7)

ERFi konkreetsete vajadustega tegelemiseks ja kooskõlas liidu aruka, jätkusuutliku ja kaasava majanduskasvu strateegiaga on vaja ette näha määruses (EL) nr 1303/2013 sätestatud iga valdkondliku eesmärgi kohta ERF-ile omased tegevused kui investeerimisprioriteedid. Investeerimisprioriteetides tuleks seada üksteist mittevälistavad üksikasjalikud eesmärgid, mille saavutamist ERF toetab. Nende investeerimisprioriteetide alusel tuleks kindlaks määrata programmide alaeesmärgid, mis võtavad arvesse programmiala vajadusi ja eripära.“

| 2. | Leheküljel 291 põhjenduses 18 |
| --- | --- |

2.

Leheküljel 291 põhjenduses 18

asendatakse

| „(18) | Käesoleva määruse lisas tuleks sätestada ühine väljundnäitajate kogum, millega hinnata liidu tasandil programmide rakendamise summaarseid edusamme. Need näitajad peaksid vastama käesoleva määruse ja määruse (EL) nr 1303/2013 asjakohaste sätetega kooskõlas toetust saanud investeerimisprioriteedile ja tegevuse liigile. Ühiseid väljundnäitajaid peaksid täiendama programmile eriomased tulemusnäitajad ning asjakohasel juhul programmile eriomased väljundnäitajad.“ |
| --- | --- |

„(18)

Käesoleva määruse lisas tuleks sätestada ühine väljundnäitajate kogum, millega hinnata liidu tasandil programmide rakendamise summaarseid edusamme. Need näitajad peaksid vastama käesoleva määruse ja määruse (EL) nr 1303/2013 asjakohaste sätetega kooskõlas toetust saanud investeerimisprioriteedile ja tegevuse liigile. Ühiseid väljundnäitajaid peaksid täiendama programmile eriomased tulemusnäitajad ning asjakohasel juhul programmile eriomased väljundnäitajad.“

järgmisega:

| „(18) | Käesoleva määruse lisas tuleks sätestada ühine väljundnäitajate kogum, millega hinnata liidu tasandil programmide rakendamise summaarseid edusamme. Need näitajad peaksid vastama käesoleva määruse ja määruse (EL) nr 1303/2013 asjakohaste sätetega kooskõlas toetust saanud investeerimisprioriteedile ja tegevuse liigile. Ühiseid väljundnäitajaid peaksid täiendama rakenduskava tulemusnäitajad ning asjakohasel juhul rakenduskava väljundnäitajad.“ |
| --- | --- |

„(18)

Käesoleva määruse lisas tuleks sätestada ühine väljundnäitajate kogum, millega hinnata liidu tasandil programmide rakendamise summaarseid edusamme. Need näitajad peaksid vastama käesoleva määruse ja määruse (EL) nr 1303/2013 asjakohaste sätetega kooskõlas toetust saanud investeerimisprioriteedile ja tegevuse liigile. Ühiseid väljundnäitajaid peaksid täiendama rakenduskava tulemusnäitajad ning asjakohasel juhul rakenduskava väljundnäitajad.“

| 3. | Leheküljel 292 I peatükis artikli 3 lõike 1 punktis a |
| --- | --- |

3.

Leheküljel 292 I peatükis artikli 3 lõike 1 punktis a

asendatakse

| „a) | tootmisesse investeerimine, mis aitab kaasa püsivate töökohtade loomisele ja säilitamisele, eelkõige otsese abi kaudu VKEdesse investeerimiseks;“ |
| --- | --- |

„a)

järgmisega:

| „a) | tootmisesse investeerimine, mis aitab kaasa püsivate töökohtade loomisele ja säilitamisele otsese abi kaudu VKEdesse investeerimiseks;“. |
| --- | --- |

„a)

| 4. | Leheküljel 292 I peatükis artikli 3 lõike 1 punktis d |
| --- | --- |

4.

Leheküljel 292 I peatükis artikli 3 lõike 1 punktis d

asendatakse

| „d) | investeerimine sotsiaal-, tervishoiu-, teadus- ja uuendustegevuse, ettevõtluse ning haridustaristut;“ |
| --- | --- |

„d)

järgmisega:

| „d) | investeerimine sotsiaal-, tervishoiu-, teadus- ja uuendustegevuse ning ettevõtluse ja haridustaristusse;“. |
| --- | --- |

„d)

| 5. | Leheküljel 293 I peatükis artikli 3 lõike 1 punktis f |
| --- | --- |

5.

Leheküljel 293 I peatükis artikli 3 lõike 1 punktis f

asendatakse

| „f) | koostöövõrkude loomine, koostöö ja kogemuste vahetus pädevate piirkondlike, kohalike, linna- ja muude riiklike ametiasutuste, majandus- ja sotsiaalpartnerite ning määruse (EL) nr 1303/2013 artikli 5 lõikes 1 osutatud kodanikuühiskonda esindavate asutuste vahel, õpingud, ettevalmistustööd ja suutlikkuse parandamine.“ |
| --- | --- |

„f)

järgmisega:

| „f) | koostöövõrkude loomine, koostöö ja kogemuste vahetus pädevate piirkondlike, kohalike, linna- ja muude riiklike ametiasutuste, majandus- ja sotsiaalpartnerite ning määruse (EL) nr 1303/2013 artikli 5 lõikes 1 osutatud kodanikuühiskonda esindavate asutuste vahel, uuringud, ettevalmistustööd ja suutlikkuse parandamine.“ |
| --- | --- |

„f)

| 6. | Leheküljel 293 I peatükis artikli 3 lõikes 2 |
| --- | --- |

6.

Leheküljel 293 I peatükis artikli 3 lõikes 2

asendatakse

„2.   Euroopa territoriaalse koostöö eesmärgi raames võib ERFist toetada ka vahendite ja inimressurssidega ning igat liiki taristu piiriülest jagamist kõikides piirkondades.“

järgmisega:

„2.   Euroopa territoriaalse koostöö eesmärgi raames võib ERFist toetada ka vahendite ja inimressursside jagamist ning igat liiki taristut kõikides piirkondades.“

| 7. | Leheküljel 294 I peatükis artikli 5 esimese lõigu punkti 1 alapunktis a |
| --- | --- |

7.

Leheküljel 294 I peatükis artikli 5 esimese lõigu punkti 1 alapunktis a

asendatakse

| „a) | teadus- ja uuendustegevuse taristu ja võimekuse täiustamine, et arendada teadus- ja uuendustegevuse alast kõrget kvaliteeti ning edendada eelkõige Euroopa huvides tegutsevate pädevuskeskuste tööd;“ |
| --- | --- |

„a)

järgmisega:

| „a) | teadus- ja uuendustegevuse taristu ja võimekuse täiustamine, et jõuda teadus- ja uuendustegevuses tippsaavutusteni ning edendada eelkõige Euroopa huvides tegutsevate pädevuskeskuste tööd;“. |
| --- | --- |

„a)

| 8. | Leheküljel 294 I peatükis artikli 5 esimese lõigu punkti 1 alapunktis b |
| --- | --- |

8.

Leheküljel 294 I peatükis artikli 5 esimese lõigu punkti 1 alapunktis b

asendatakse

| „b) | teadus- ja uuendustegevusse suunatud ärialaste investeeringute soodustamine, ettevõtete, teadus- ja arenduskeskuste ning kõrgharidussektori vaheliste sidemete ja sünergiate arendamine, eelkõige investeeringute edendamine toodete ja teenuste arendamisse, tehnosiirdesse, sotsiaalsesse innovatsiooni, ökoinnovatsiooni, avalike teenuste alaste rakendustesse, nõudluse stimuleerimisse, võrgustike ja klastrite loomisse ja avatud innovatsiooni soodustamisse läbi aruka spetsialiseerumise, ning tehnoloogiliste ja rakenduslike teadusuuringute, katseliinide, toodete varaste valideerimismeetmete, arenenud tootmisvõimsuste suutlikkusse ja esimese toodangu toetamine, eelkõige võtmetehnoloogiate ning üldotstarbeliste tehnoloogiate levitamise valdkonnas;“ |
| --- | --- |

„b)

järgmisega:

| „b) | teadus- ja uuendustegevusse suunatud ärialaste investeeringute soodustamine, ettevõtjate, teadus- ja arenduskeskuste ning kõrgharidussektori vaheliste sidemete ja sünergiate arendamine, eelkõige investeeringute edendamine toodete ja teenuste arendamisse, tehnosiirdesse, sotsiaal- ja ökouuendustesse, avalike teenuste rakendustesse, nõudluse stimuleerimisse, võrgustike ja klastrite loomisse ja avatud innovatsiooni soodustamisse läbi aruka spetsialiseerumise, ning tehnoloogiliste ja rakenduslike teadusuuringute, katseliinide, toodete varaste valideerimismeetmete, arenenud tootmisvõimsuste suutlikkusse ja esimese toodangu toetamine, eelkõige võtmetehnoloogiate ning üldotstarbeliste tehnoloogiate levitamise valdkonnas;“. |
| --- | --- |

„b)

| 9. | Leheküljel 294 I peatükis artikli 5 esimese lõigu punkti 3 alapunktis b |
| --- | --- |

9.

Leheküljel 294 I peatükis artikli 5 esimese lõigu punkti 3 alapunktis b

asendatakse

| „b) | uute ärimudelite arendamine ja kasutuselevõtmine VKEde jaoks, eelkõige pidades silmas rahvusvahelist tegevust;“ |
| --- | --- |

„b)

järgmisega:

| „b) | uute ärimudelite arendamine ja kasutuselevõtmine VKEde jaoks, eelkõige pidades silmas rahvusvahelistumist;“. |
| --- | --- |

„b)

| 10. | Leheküljel 296 I peatükis artikli 6 lõikes 1 |
| --- | --- |

10.

Leheküljel 296 I peatükis artikli 6 lõikes 1

asendatakse

„1.   Kasutatakse käesoleva määruse I lisas sätestatud ühiseid väljundnäitajaid, programmipõhiseid tulemusnäitajaid ja asjakohastel juhtudel programmipõhiseid väljundnäitajaid kooskõlas määruse (EL) nr 1303/2013 artikli 27 lõikega 4, artikli 96 lõike 2 punkti b alapunktidega ii ja iv ning artikli 96 lõike 2 punkti c alapunktidega ii ja iv.“

järgmisega:

„1.   Kasutatakse käesoleva määruse I lisas sätestatud ühiseid väljundnäitajaid, rakenduskava tulemusnäitajaid ja asjakohastel juhtudel rakenduskava väljundnäitajaid kooskõlas määruse (EL) nr 1303/2013 artikli 27 lõikega 4, artikli 96 lõike 2 punkti b alapunktidega ii ja iv ning artikli 96 lõike 2 punkti c alapunktidega ii ja iv.“

| 11. | Leheküljel 296 I peatükis artikli 6 lõikes 2 |
| --- | --- |

11.

Leheküljel 296 I peatükis artikli 6 lõikes 2

asendatakse

„2.   Ühiste ja programmispetsiifiliste väljundnäitajate baasväärtuseks võetakse null. Nende näitajate kumulatiivsed kvantitatiivsed sihtväärtused seatakse aastaks 2023.“

järgmisega:

„2.   Ühiste väljundnäitajate ja rakenduskava väljundnäitajate algtasemeks võetakse null. Nende näitajate kumulatiivsed kvantitatiivsed sihttasemed seatakse aastaks 2023.“

| 12. | Leheküljel 296 I peatüki artikli 6 lõikes 3 |
| --- | --- |

12.

Leheküljel 296 I peatüki artikli 6 lõikes 3

asendatakse

„3.   Investeerimisprioriteetidega seonduvate programmispetsiifiliste tulemusnäitajate baasväärtusteks võetakse viimased olemasolevad andmed ja sihid seatakse aastaks 2023. Sihte võib väljendada nii kvantitatiivselt kui ka kvalitatiivselt.“

järgmisega:

„3.   Investeerimisprioriteetidega seotud rakenduskava tulemusnäitajate algtasemeks võetakse viimased olemasolevad andmed ja sihid seatakse aastaks 2023. Sihttasemeid võib väljendada nii kvantitatiivselt kui ka kvalitatiivselt.“

| 13. | Leheküljel 299 I lisas |
| --- | --- |

13.

Leheküljel 299 I lisas

asendatakse

„ERFI TOETUSE ÜHISED VÄLJUNDNÄITAJAD MAJANDUSKASVU JA TÖÖHÕIVESSE INVESTEERIMISE EESMÄRGIL (ARTIKKEL 6)

| | ÜHIK | NIMETUS |
| --- | --- | --- |
| Tulusad investeeringud |
| | ettevõtted | Abi saavate ettevõtete arv |
| | ettevõtted | Toetusi saavate ettevõtete arv |
| | ettevõtted | Muud rahalist abi kui toetusi saavate ettevõtete arv |
| | ettevõtted | Mitterahalist abi saavate ettevõtete arv |
| | ettevõtted | Toetust saavate uute ettevõtete arv |
| | EUR | Erainvesteeringud kooskõlas riigi toetustega ettevõtetele |
| | EUR | Erainvesteeringud kooskõlas riigi toetustega ettevõtetele (mitterahalised toetused) |
| | täistööaja ekvivalendid | Tööhõive kasv toetust saanud ettevõtetes |
| Jätkusuutlik turism | külastusi/aastas | Toetust saanud turismiatraktsioonide ja kultuuri- ja rahvapärandisse kuuluvate paikade külastamise kordade arvu oodatav kasv |
| Info- ja kommunikatsioonitehnoloogia taristu | leibkonnad | Lisandunud leibkondade arv, kellel on võimalik kasutada lairibaühendust, mille kiirus on vähemalt 30 Mb/s |
| Transport |
| Raudteetransport | kilomeetrid | Uute raudteeliinide kogupikkus, millest üleeuroopaline transpordivõrk |
| kilomeetrid | Rekonstrueeritud või ajakohastatud raudteeliinide kogupikkus, millest üleeuroopaline transpordivõrk |
| Teed | kilomeetrid | Uute teede kogupikkus, millest üleeuroopaline transpordivõrk |
| kilomeetrid | Rekonstrueeritud või ajakohastatud teede kogupikkus, millest üleeuroopaline transpordivõrk |
| Linnatransport | kilomeetrid | Uute või parandatud trammi- ja metrooliinide kogupikkus |
| Siseveeteed | kilomeetrid | Uute või parandatud siseveeteede pikkus |
| Keskkond |
| Tahked jäätmed | tonni/aastas | Täiendav jäätmete ringlussevõtu võimsus |
| Veevarustus | füüsilised isikud | Täiendav elanikkond, keda teenindatakse tõhusama veevarustuse abil |
| Reovee puhastamine | inimekvivalent | Täiendav elanikkond, kellele on suunatud tõhusama reoveepuhastuse teenus |
| Riskiennetus ja -juhtimine | füüsilised isikud | Üleujutuse kaitse meetmetest kasu saav elanikkond |
| füüsilised isikud | Elanikkond, kellel on kasu metsatulekahjude eest kaitsmiseks võetavatest meetmetest |
| Maa taastamine | hektarid | Taastatud maa kogupindala |
| Loodus ja bioloogiline mitmekesisus | hektarid | Parema kaitsestaatuse saamiseks toetust saavate elupaikade pindala |
| Teadusuuringud ja innovatsioon |
| | täistööaja ekvivalendid | Uute teadurite arv toetust saanud üksustes |
| | täistööaja ekvivalendid | Täiustatud uuringutealase taristuga asutustes töötavate teadurite arv |
| | ettevõtted | Toetust saavate teadusasutustega koostööd tegevate ettevõtete arv |
| | EUR | Erainvesteeringud kooskõlas riigi toetustega innovatsiooni või teadus- ja arendustegevuse alastele projektidele |
| | ettevõtted | Nende ettevõtete arv, keda toetatakse uudsete toodete turule toomisel |
| | ettevõtted | Nende ettevõtete arv, keda toetatakse ettevõttesse uudsete toodete toomisel |
| Energeetika ja kliimamuutused |
| Taastuvad energiaallikad | MW | Taastuva energia tootmise täiendav võimsus |
| Energiatõhusus | leibkonnad | Tõhustatud energiatarbimise klassifikatsiooniga leibkondade arv |
| | kWh/aastas | Üldkasutatavate hoonete primaarenergia aastase tarbimise vähenemine |
| | kasutajad | Arukatesse energiavõrkudesse ühendatud täiendavate energiatarbijate arv |
| Kasvuhoonegaaside vähendamine | CO2 ekvivalenttonnides | Kasvuhoonegaaside heitkoguste hinnanguline vähenemine aastas |
| Sotsiaalne taristu |
| Lastehoid ja haridus | füüsilised isikud | Toetust saavate lapsehoiuteenuste või hariduse taristu võimekus |
| Tervishoid | füüsilised isikud | Paremate tervishoiuteenustega hõlmatud elanikud |
| Linnaarenduse erinäitajad |
| | füüsilised isikud | Linnade integreeritud arengustrateegiatega aladel elavad inimesed |
| | ruutmeetrid | Avalik linnaruum, mis on loodud või taastatud linnapiirkondades |
| | ruutmeetrid | Linnapiirkondades ehitatud või renoveeritud avalikud või ärihooned |
| | elamud | Renoveeritud elamud linnapiirkondades“ |

ÜHIK

NIMETUS

Tulusad investeeringud

ettevõtted

Abi saavate ettevõtete arv

ettevõtted

Toetusi saavate ettevõtete arv

ettevõtted

Muud rahalist abi kui toetusi saavate ettevõtete arv

ettevõtted

Mitterahalist abi saavate ettevõtete arv

ettevõtted

Toetust saavate uute ettevõtete arv

EUR

Erainvesteeringud kooskõlas riigi toetustega ettevõtetele

EUR

Erainvesteeringud kooskõlas riigi toetustega ettevõtetele (mitterahalised toetused)

täistööaja ekvivalendid

Tööhõive kasv toetust saanud ettevõtetes

Jätkusuutlik turism

külastusi/aastas

Toetust saanud turismiatraktsioonide ja kultuuri- ja rahvapärandisse kuuluvate paikade külastamise kordade arvu oodatav kasv

Info- ja kommunikatsioonitehnoloogia taristu

leibkonnad

Lisandunud leibkondade arv, kellel on võimalik kasutada lairibaühendust, mille kiirus on vähemalt 30 Mb/s

Transport

Raudteetransport

kilomeetrid

Uute raudteeliinide kogupikkus, millest üleeuroopaline transpordivõrk

kilomeetrid

Rekonstrueeritud või ajakohastatud raudteeliinide kogupikkus, millest üleeuroopaline transpordivõrk

Teed

kilomeetrid

Uute teede kogupikkus, millest üleeuroopaline transpordivõrk

kilomeetrid

Rekonstrueeritud või ajakohastatud teede kogupikkus, millest üleeuroopaline transpordivõrk

Linnatransport

kilomeetrid

Uute või parandatud trammi- ja metrooliinide kogupikkus

Siseveeteed

kilomeetrid

Uute või parandatud siseveeteede pikkus

Keskkond

Tahked jäätmed

tonni/aastas

Täiendav jäätmete ringlussevõtu võimsus

Veevarustus

füüsilised isikud

Täiendav elanikkond, keda teenindatakse tõhusama veevarustuse abil

Reovee puhastamine

inimekvivalent

Täiendav elanikkond, kellele on suunatud tõhusama reoveepuhastuse teenus

Riskiennetus ja -juhtimine

füüsilised isikud

Üleujutuse kaitse meetmetest kasu saav elanikkond

füüsilised isikud

Elanikkond, kellel on kasu metsatulekahjude eest kaitsmiseks võetavatest meetmetest

Maa taastamine

hektarid

Taastatud maa kogupindala

Loodus ja bioloogiline mitmekesisus

hektarid

Parema kaitsestaatuse saamiseks toetust saavate elupaikade pindala

Teadusuuringud ja innovatsioon

täistööaja ekvivalendid

Uute teadurite arv toetust saanud üksustes

täistööaja ekvivalendid

Täiustatud uuringutealase taristuga asutustes töötavate teadurite arv

ettevõtted

Toetust saavate teadusasutustega koostööd tegevate ettevõtete arv

EUR

Erainvesteeringud kooskõlas riigi toetustega innovatsiooni või teadus- ja arendustegevuse alastele projektidele

ettevõtted

Nende ettevõtete arv, keda toetatakse uudsete toodete turule toomisel

ettevõtted

Nende ettevõtete arv, keda toetatakse ettevõttesse uudsete toodete toomisel

Energeetika ja kliimamuutused

Taastuvad energiaallikad

MW

Taastuva energia tootmise täiendav võimsus

Energiatõhusus

leibkonnad

Tõhustatud energiatarbimise klassifikatsiooniga leibkondade arv

kWh/aastas

Üldkasutatavate hoonete primaarenergia aastase tarbimise vähenemine

kasutajad

Arukatesse energiavõrkudesse ühendatud täiendavate energiatarbijate arv

Kasvuhoonegaaside vähendamine

CO2 ekvivalenttonnides

Kasvuhoonegaaside heitkoguste hinnanguline vähenemine aastas

Sotsiaalne taristu

Lastehoid ja haridus

füüsilised isikud

Toetust saavate lapsehoiuteenuste või hariduse taristu võimekus

Tervishoid

füüsilised isikud

Paremate tervishoiuteenustega hõlmatud elanikud

Linnaarenduse erinäitajad

füüsilised isikud

Linnade integreeritud arengustrateegiatega aladel elavad inimesed

ruutmeetrid

Avalik linnaruum, mis on loodud või taastatud linnapiirkondades

ruutmeetrid

Linnapiirkondades ehitatud või renoveeritud avalikud või ärihooned

elamud

Renoveeritud elamud linnapiirkondades“

järgmisega:

„ERFi TOETUSE ÜHISED VÄLJUNDNÄITAJAD MAJANDUSKASVU JA TÖÖHÕIVESSE INVESTEERIMISE EESMÄRGIL (ARTIKKEL 6)

| | ÜHIK | NIMETUS |
| --- | --- | --- |
| Tulusad investeeringud |
| | ettevõtted | Toetust saanud ettevõtete arv |
| | ettevõtted | Tagastamatut või tagastatavat toetust saavate ettevõtete arv |
| | ettevõtted | Muud rahalist toetust kui tagastamatut või tagastatavat toetust saavate ettevõtete arv |
| | ettevõtted | Mitterahalist toetust saavate ettevõtete arv |
| | ettevõtted | Toetust (kõik liigid) saanud uute ettevõtete arv |
| | EUR | Erainvesteeringud, mis täiendavad riigi toetust ettevõtetele (tagastamatu ja tagastatav toetus – grant) |
| | EUR | Erainvesteeringud, mis täiendavad riigi toetust ettevõtetele (rahastamisvahendid ja auhinnad) |
| | täistööaja ekvivalendid | Tööhõive kasv toetust (kõik liigid) saanud ettevõtetes |
| Jätkusuutlik turism | külastusi/aastas | Toetust (kõik liigid) saanud turismiatraktsioonide ja kultuuri- ja rahvapärandisse kuuluvate paikade külastamise kordade arvu oodatav kasv |
| Info- ja kommunikatsioonitehnoloogia taristu | leibkonnad | Lisandunud leibkondade arv, kellel on võimalik kasutada lairibaühendust, mille kiirus on vähemalt 30 Mb/s |
| Transport |
| Raudteetransport | kilomeetrid | Uute raudteeliinide kogupikkus, millest üleeuroopaline transpordivõrk |
| kilomeetrid | Rekonstrueeritud või ajakohastatud raudteeliinide kogupikkus, millest üleeuroopaline transpordivõrk |
| Teed | kilomeetrid | Uute teede kogupikkus, millest üleeuroopaline transpordivõrk |
| kilomeetrid | Rekonstrueeritud või ajakohastatud teede kogupikkus, millest üleeuroopaline transpordivõrk |
| Linnatransport | kilomeetrid | Uute või parandatud trammi- ja metrooliinide kogupikkus |
| Siseveeteed | kilomeetrid | Uute või parandatud siseveeteede pikkus |
| Keskkond |
| Tahked jäätmed | tonni/aastas | Täiendav jäätmete ringlussevõtu võimsus |
| Veevarustus | füüsilised isikud | Täiendav elanikkond, keda teenindatakse tõhusama veevarustuse abil |
| Reovee puhastamine | inimekvivalent | Täiendav elanikkond, kellele on suunatud tõhusama reoveepuhastuse teenus |
| Riskiennetus ja -juhtimine | füüsilised isikud | Üleujutuse kaitse meetmetest kasu saav elanikkond |
| füüsilised isikud | Elanikkond, kellel on kasu metsatulekahjude eest kaitsmiseks võetavatest meetmetest |
| Maa taastamine | hektarid | Taastatud maa kogupindala |
| Loodus ja bioloogiline mitmekesisus | hektarid | Parema kaitsestaatuse saamiseks toetust saavate elupaikade pindala |
| Teadusuuringud ja innovatsioon |
| | täistööaja ekvivalendid | Uute teadurite arv toetust (kõik liigid) saanud üksustes |
| | täistööaja ekvivalendid | Täiustatud uuringutealase taristuga asutustes töötavate teadurite arv |
| | ettevõtted | Toetust (kõik liigid) saavate teadusasutustega koostööd tegevate ettevõtete arv |
| | EUR | Erainvesteeringud kooskõlas riigi toetustega (kõik liigid) innovatsiooni või teadus- ja arendustegevuse alastele projektidele |
| | ettevõtted | Nende ettevõtete arv, keda toetatakse turu jaoks uute toodete kasutuselevõtuks |
| | ettevõtted | Nende ettevõtete arv, keda toetatakse ettevõtte jaoks uudsete toodete kasutuselevõtuks |
| Energeetika ja kliimamuutused |
| Taastuvad energiaallikad | MW | Taastuva energia tootmise täiendav võimsus |
| Energiatõhusus | leibkonnad | Tõhustatud energiatarbimise klassifikatsiooniga leibkondade arv |
| | kWh/aastas | Üldkasutatavate hoonete primaarenergia aastase tarbimise vähenemine |
| | kasutajad | Arukatesse energiavõrkudesse ühendatud täiendavate energiatarbijate arv |
| Kasvuhoonegaaside vähendamine | CO2 ekvivalenttonnides | Kasvuhoonegaaside heitkoguste hinnanguline vähenemine aastas |
| Sotsiaalne taristu |
| Lastehoid ja haridus | füüsilised isikud | Toetust saavate lapsehoiuteenuste või hariduse taristu mahutavus |
| Tervishoid | füüsilised isikud | Paremate tervishoiuteenustega hõlmatud elanikud |
| Linnaarenduse erinäitajad |
| | füüsilised isikud | Linnade integreeritud arengustrateegiatega hõlmatud aladel elavad inimesed |
| | ruutmeetrid | Avalik linnaruum, mis on loodud või taastatud linnapiirkondades |
| | ruutmeetrid | Linnapiirkondades ehitatud või renoveeritud avalikud või ärihooned |
| | elamud | Renoveeritud elamud linnapiirkondades“. |

ÜHIK

NIMETUS

Tulusad investeeringud

ettevõtted

Toetust saanud ettevõtete arv

ettevõtted

Tagastamatut või tagastatavat toetust saavate ettevõtete arv

ettevõtted

Muud rahalist toetust kui tagastamatut või tagastatavat toetust saavate ettevõtete arv

ettevõtted

Mitterahalist toetust saavate ettevõtete arv

ettevõtted

Toetust (kõik liigid) saanud uute ettevõtete arv

EUR

Erainvesteeringud, mis täiendavad riigi toetust ettevõtetele (tagastamatu ja tagastatav toetus – grant)

EUR

Erainvesteeringud, mis täiendavad riigi toetust ettevõtetele (rahastamisvahendid ja auhinnad)

täistööaja ekvivalendid

Tööhõive kasv toetust (kõik liigid) saanud ettevõtetes

Jätkusuutlik turism

külastusi/aastas

Toetust (kõik liigid) saanud turismiatraktsioonide ja kultuuri- ja rahvapärandisse kuuluvate paikade külastamise kordade arvu oodatav kasv

Info- ja kommunikatsioonitehnoloogia taristu

leibkonnad

Lisandunud leibkondade arv, kellel on võimalik kasutada lairibaühendust, mille kiirus on vähemalt 30 Mb/s

Transport

Raudteetransport

kilomeetrid

Uute raudteeliinide kogupikkus, millest üleeuroopaline transpordivõrk

kilomeetrid

Rekonstrueeritud või ajakohastatud raudteeliinide kogupikkus, millest üleeuroopaline transpordivõrk

Teed

kilomeetrid

Uute teede kogupikkus, millest üleeuroopaline transpordivõrk

kilomeetrid

Rekonstrueeritud või ajakohastatud teede kogupikkus, millest üleeuroopaline transpordivõrk

Linnatransport

kilomeetrid

Uute või parandatud trammi- ja metrooliinide kogupikkus

Siseveeteed

kilomeetrid

Uute või parandatud siseveeteede pikkus

Keskkond

Tahked jäätmed

tonni/aastas

Täiendav jäätmete ringlussevõtu võimsus

Veevarustus

füüsilised isikud

Täiendav elanikkond, keda teenindatakse tõhusama veevarustuse abil

Reovee puhastamine

inimekvivalent

Täiendav elanikkond, kellele on suunatud tõhusama reoveepuhastuse teenus

Riskiennetus ja -juhtimine

füüsilised isikud

Üleujutuse kaitse meetmetest kasu saav elanikkond

füüsilised isikud

Elanikkond, kellel on kasu metsatulekahjude eest kaitsmiseks võetavatest meetmetest

Maa taastamine

hektarid

Taastatud maa kogupindala

Loodus ja bioloogiline mitmekesisus

hektarid

Parema kaitsestaatuse saamiseks toetust saavate elupaikade pindala

Teadusuuringud ja innovatsioon

täistööaja ekvivalendid

Uute teadurite arv toetust (kõik liigid) saanud üksustes

täistööaja ekvivalendid

Täiustatud uuringutealase taristuga asutustes töötavate teadurite arv

ettevõtted

Toetust (kõik liigid) saavate teadusasutustega koostööd tegevate ettevõtete arv

EUR

Erainvesteeringud kooskõlas riigi toetustega (kõik liigid) innovatsiooni või teadus- ja arendustegevuse alastele projektidele

ettevõtted

Nende ettevõtete arv, keda toetatakse turu jaoks uute toodete kasutuselevõtuks

ettevõtted

Nende ettevõtete arv, keda toetatakse ettevõtte jaoks uudsete toodete kasutuselevõtuks

Energeetika ja kliimamuutused

Taastuvad energiaallikad

MW

Taastuva energia tootmise täiendav võimsus

Energiatõhusus

leibkonnad

Tõhustatud energiatarbimise klassifikatsiooniga leibkondade arv

kWh/aastas

Üldkasutatavate hoonete primaarenergia aastase tarbimise vähenemine

kasutajad

Arukatesse energiavõrkudesse ühendatud täiendavate energiatarbijate arv

Kasvuhoonegaaside vähendamine

CO2 ekvivalenttonnides

Kasvuhoonegaaside heitkoguste hinnanguline vähenemine aastas

Sotsiaalne taristu

Lastehoid ja haridus

füüsilised isikud

Toetust saavate lapsehoiuteenuste või hariduse taristu mahutavus

Tervishoid

füüsilised isikud

Paremate tervishoiuteenustega hõlmatud elanikud

Linnaarenduse erinäitajad

füüsilised isikud

Linnade integreeritud arengustrateegiatega hõlmatud aladel elavad inimesed

ruutmeetrid

Avalik linnaruum, mis on loodud või taastatud linnapiirkondades

ruutmeetrid

Linnapiirkondades ehitatud või renoveeritud avalikud või ärihooned

elamud

Renoveeritud elamud linnapiirkondades“.

---