# Euroopan unionin L 306/2016

| | ISSN 1977-0812 |
| --- | --- |
| Euroopan unionin
  virallinen lehti | L 306 |
| | |
| Suomenkielinen laitos | Lainsäädäntö | 59. vuosikerta15. marraskuuta 2016 |

ISSN 1977-0812

Euroopan unionin

virallinen lehti

L 306

Suomenkielinen laitos

Lainsäädäntö

59. vuosikerta15. marraskuuta 2016

---

| Sisältö | | II   Muut kuin lainsäätämisjärjestyksessä hyväksyttävät säädökset | Sivu |
| --- | --- | --- | --- |
| | | ASETUKSET |
| | * | Komission delegoitu asetus (EU) 2016/1986, annettu 30 päivänä kesäkuuta 2016, Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 223/2014 täydentämisestä siltä osin kuin on kyse edellytyksistä ja menettelyistä sen määrittämiseksi, onko jäsenvaltioiden korvattava vähävaraisimmille suunnatun eurooppalaisen avun rahastoa koskevat määrät, joita ei saada perittyä takaisin | 1 |
| | | Komission täytäntöönpanoasetus (EU) 2016/1987, annettu 14 päivänä marraskuuta 2016, kiinteistä tuontiarvoista tiettyjen hedelmien ja vihannesten tulohinnan määrittämiseksi | 9 |
| | | PÄÄTÖKSET |
| | * | Neuvoston täytäntöönpanopäätös (EU) 2016/1988, annettu 8 päivänä marraskuuta 2016, luvan antamisesta Italian tasavallalle jatkaa yhteisestä arvonlisäverojärjestelmästä annetun direktiivin 2006/112/EY 285 artiklasta poikkeavan erityistoimenpiteen soveltamista annetun täytäntöönpanopäätöksen 2013/678/EU muuttamisesta | 11 |
| | * | Neuvoston täytäntöönpanopäätös (EU) 2016/1989, annettu 11 päivänä marraskuuta 2016, Schengen-alueen yleisen toiminnan vaarantavissa poikkeuksellisissa olosuhteissa väliaikaisesti suoritettavan sisärajavalvonnan jatkamista koskevan suosituksen antamisesta | 13 |
| | * | Neuvoston päätös (YUTP) 2016/1990, annettu 14 päivänä marraskuuta 2016, Kosovossa toteutettavasta Euroopan unionin oikeusvaltio-operaatiosta (EULEX KOSOVO) hyväksytyn yhteisen toiminnan 2008/124/YUTP muuttamisesta (
  *1
  ) | 16 |
| | * | Komission päätös (EU) 2016/1991, annettu 4 päivänä heinäkuuta 2016, toimenpiteistä SA.41614 – 2015/C (ex SA.33584 – 2013/C (ex 2011/NN)), jotka Alankomaat on toteuttanut ammattilaisjalkapalloseura FC Den Boschin ('s-Hertogenbosch) hyväksi
  (tiedoksiannettu numerolla C(2016) 4089)

   (
  1
  ) | 19 |
| | * | Komission täytäntöönpanopäätös (EU) 2016/1992, annettu 11 päivänä marraskuuta 2016, tiettyjen Amerikan yhdysvaltojen alueiden tunnustamisesta vapaaksi Agrilus planipennis Fairmaire -kasvintuhoojasta annetun täytäntöönpanopäätöksen (EU) 2015/2416 muuttamisesta
  (tiedoksiannettu numerolla C(2016) 7151) | 30 |
| | | SUUNTAVIIVAT |
| | * | Euroopan keskuspankin suuntaviivat (EU) 2016/1993, annettu 4 päivänä marraskuuta 2016, merkittäviä ja vähemmän merkittäviä laitoksia sisältävien laitosten suojajärjestelmien Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 575/2013 mukaisen arvioinnin koordinointia sekä valvontaa koskevien periaatteiden vahvistamisesta (EKP/2016/37) | 32 |
| | * | Euroopan keskuspankin suuntaviivat (EU) 2016/1994, annettu 4 päivänä marraskuuta 2016, vakavaraisuushallinnassa käytettävien laitosten suojajärjestelmien hyväksyttävyysarvioinneista, joita kansalliset toimivaltaiset viranomaiset suorittavat Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 575/2013 mukaisesti (EKP/2016/38) | 37 |

Sisältö

II   Muut kuin lainsäätämisjärjestyksessä hyväksyttävät säädökset

Sivu

ASETUKSET

*

Komission delegoitu asetus (EU) 2016/1986, annettu 30 päivänä kesäkuuta 2016, Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 223/2014 täydentämisestä siltä osin kuin on kyse edellytyksistä ja menettelyistä sen määrittämiseksi, onko jäsenvaltioiden korvattava vähävaraisimmille suunnatun eurooppalaisen avun rahastoa koskevat määrät, joita ei saada perittyä takaisin

1

Komission täytäntöönpanoasetus (EU) 2016/1987, annettu 14 päivänä marraskuuta 2016, kiinteistä tuontiarvoista tiettyjen hedelmien ja vihannesten tulohinnan määrittämiseksi

9

PÄÄTÖKSET

*

Neuvoston täytäntöönpanopäätös (EU) 2016/1988, annettu 8 päivänä marraskuuta 2016, luvan antamisesta Italian tasavallalle jatkaa yhteisestä arvonlisäverojärjestelmästä annetun direktiivin 2006/112/EY 285 artiklasta poikkeavan erityistoimenpiteen soveltamista annetun täytäntöönpanopäätöksen 2013/678/EU muuttamisesta

11

*

Neuvoston täytäntöönpanopäätös (EU) 2016/1989, annettu 11 päivänä marraskuuta 2016, Schengen-alueen yleisen toiminnan vaarantavissa poikkeuksellisissa olosuhteissa väliaikaisesti suoritettavan sisärajavalvonnan jatkamista koskevan suosituksen antamisesta

13

*

Neuvoston päätös (YUTP) 2016/1990, annettu 14 päivänä marraskuuta 2016, Kosovossa toteutettavasta Euroopan unionin oikeusvaltio-operaatiosta (EULEX KOSOVO) hyväksytyn yhteisen toiminnan 2008/124/YUTP muuttamisesta (
  *1
  )

*1

16

*

Komission päätös (EU) 2016/1991, annettu 4 päivänä heinäkuuta 2016, toimenpiteistä SA.41614 – 2015/C (ex SA.33584 – 2013/C (ex 2011/NN)), jotka Alankomaat on toteuttanut ammattilaisjalkapalloseura FC Den Boschin ('s-Hertogenbosch) hyväksi
  (tiedoksiannettu numerolla C(2016) 4089)

   (
  1
  )

(tiedoksiannettu numerolla C(2016) 4089)

1

19

*

Komission täytäntöönpanopäätös (EU) 2016/1992, annettu 11 päivänä marraskuuta 2016, tiettyjen Amerikan yhdysvaltojen alueiden tunnustamisesta vapaaksi Agrilus planipennis Fairmaire -kasvintuhoojasta annetun täytäntöönpanopäätöksen (EU) 2015/2416 muuttamisesta
  (tiedoksiannettu numerolla C(2016) 7151)

Agrilus planipennis

(tiedoksiannettu numerolla C(2016) 7151)

30

SUUNTAVIIVAT

*

Euroopan keskuspankin suuntaviivat (EU) 2016/1993, annettu 4 päivänä marraskuuta 2016, merkittäviä ja vähemmän merkittäviä laitoksia sisältävien laitosten suojajärjestelmien Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 575/2013 mukaisen arvioinnin koordinointia sekä valvontaa koskevien periaatteiden vahvistamisesta (EKP/2016/37)

32

*

Euroopan keskuspankin suuntaviivat (EU) 2016/1994, annettu 4 päivänä marraskuuta 2016, vakavaraisuushallinnassa käytettävien laitosten suojajärjestelmien hyväksyttävyysarvioinneista, joita kansalliset toimivaltaiset viranomaiset suorittavat Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 575/2013 mukaisesti (EKP/2016/38)

37

| | | Oikaisuja |
| --- | --- | --- |
| | * | Oikaisu komission delegoituun asetukseen (EU) 2016/592, annettu 1 päivänä maaliskuuta 2016, Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 648/2012 täydentämisestä määritysvelvollisuutta koskevilla teknisillä sääntelystandardeilla ( EUVL L 103, 19.4.2016 ) | 43 |

Oikaisuja

*

Oikaisu komission delegoituun asetukseen (EU) 2016/592, annettu 1 päivänä maaliskuuta 2016, Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 648/2012 täydentämisestä määritysvelvollisuutta koskevilla teknisillä sääntelystandardeilla ( EUVL L 103, 19.4.2016 )

( EUVL L 103, 19.4.2016 )

43

| | |
| --- | --- |
| | (*1)   Tämä nimitys ei vaikuta asemaa koskeviin kantoihin, ja se on YK:n turvallisuusneuvoston päätöslauselman 1244 (1999) ja Kansainvälisen tuomioistuimen Kosovon itsenäisyysjulistuksesta antaman lausunnon mukainen. |
| | (1)   ETA:n kannalta merkityksellinen teksti |

---

(*1)   Tämä nimitys ei vaikuta asemaa koskeviin kantoihin, ja se on YK:n turvallisuusneuvoston päätöslauselman 1244 (1999) ja Kansainvälisen tuomioistuimen Kosovon itsenäisyysjulistuksesta antaman lausunnon mukainen.

*1

(1)   ETA:n kannalta merkityksellinen teksti

1

| FI | Säädökset, joiden otsikot on painettu laihalla kirjasintyypillä, ovat maatalouspolitiikan alaan kuuluvia juoksevien asioiden hoitoon liityviä säädöksiä, joiden voimassaoloaika on yleensä rajoitettu.
  Kaikkien muiden säädösten otsikot on painettu lihavalla kirjasintyypillä ja merkitty tähdellä. |
| --- | --- |

FI

Säädökset, joiden otsikot on painettu laihalla kirjasintyypillä, ovat maatalouspolitiikan alaan kuuluvia juoksevien asioiden hoitoon liityviä säädöksiä, joiden voimassaoloaika on yleensä rajoitettu.

Kaikkien muiden säädösten otsikot on painettu lihavalla kirjasintyypillä ja merkitty tähdellä.

---

II Muut kuin lainsäätämisjärjestyksessä hyväksyttävät säädökset

ASETUKSET

| 15.11.2016 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 306/1 |
| --- | --- | --- | --- |

15.11.2016

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 306/1

---

KOMISSION DELEGOITU ASETUS (EU) 2016/1986,

annettu 30 päivänä kesäkuuta 2016,

Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 223/2014 täydentämisestä siltä osin kuin on kyse edellytyksistä ja menettelyistä sen määrittämiseksi, onko jäsenvaltioiden korvattava vähävaraisimmille suunnatun eurooppalaisen avun rahastoa koskevat määrät, joita ei saada perittyä takaisin

EUROOPAN KOMISSIO, joka

ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen,

ottaa huomioon vähävaraisimmille suunnatun eurooppalaisen avun rahastosta 11 päivänä maaliskuuta 2014 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 223/2014 (1) ja erityisesti sen 30 artiklan 2 kohdan viidennen alakohdan,

sekä katsoo seuraavaa:

| (1) | Asetuksen (EU) N:o 223/2014 30 artiklan 2 kohdan neljännen alakohdan mukaan jäsenvaltio vastaa menetettyjen määrien korvaamisesta unionin talousarvioon, jos tuensaajalle aiheettomasti maksettuja määriä ei saada perittyä takaisin jäsenvaltion virheen tai laiminlyönnin vuoksi. |
| --- | --- |

(1)

Asetuksen (EU) N:o 223/2014 30 artiklan 2 kohdan neljännen alakohdan mukaan jäsenvaltio vastaa menetettyjen määrien korvaamisesta unionin talousarvioon, jos tuensaajalle aiheettomasti maksettuja määriä ei saada perittyä takaisin jäsenvaltion virheen tai laiminlyönnin vuoksi.

| (2) | Määrät, joita ei saada perittyä takaisin, vahvistetaan menolajeittain asiakirjassa (2), jonka todentamisviranomainen toimittaa komissiolle osana asetuksen (EU) N:o 223/2014 49 artiklan 1 kohdan b alakohdan ja 48 artiklan a alakohdan mukaista vuotuista tilitystä joka vuosi vuodesta 2016 vuoteen 2025. Kyseisen asiakirjan olisi myös sisällettävä täsmälliset tiedot määristä, joita ei jäsenvaltion mukaan pitäisi maksaa takaisin unionin talousarvioon, ja siinä olisi erityisesti osoitettava hallinnolliset ja oikeudelliset toimenpiteet, jotka jäsenvaltio on toteuttanut periäkseen tehokkaasti takaisin ne määrät, joita ei ole saatu perittyä takaisin. Koska kyseisessä asiakirjassa viitataan komissiolle toimitettuihin varmennettuihin tileihin aiemmin sisältyneisiin määriin, se olisi toimitettava ensimmäisen kerran vuonna 2017. |
| --- | --- |

(2)

Määrät, joita ei saada perittyä takaisin, vahvistetaan menolajeittain asiakirjassa (2), jonka todentamisviranomainen toimittaa komissiolle osana asetuksen (EU) N:o 223/2014 49 artiklan 1 kohdan b alakohdan ja 48 artiklan a alakohdan mukaista vuotuista tilitystä joka vuosi vuodesta 2016 vuoteen 2025. Kyseisen asiakirjan olisi myös sisällettävä täsmälliset tiedot määristä, joita ei jäsenvaltion mukaan pitäisi maksaa takaisin unionin talousarvioon, ja siinä olisi erityisesti osoitettava hallinnolliset ja oikeudelliset toimenpiteet, jotka jäsenvaltio on toteuttanut periäkseen tehokkaasti takaisin ne määrät, joita ei ole saatu perittyä takaisin. Koska kyseisessä asiakirjassa viitataan komissiolle toimitettuihin varmennettuihin tileihin aiemmin sisältyneisiin määriin, se olisi toimitettava ensimmäisen kerran vuonna 2017.

| (3) | Asetuksen (EU) N:o 223/2014 33 artiklan b alakohdan ja 49 artiklan 1 kohdan mukaisesti vähennyksiä, jotka on tehty ennen varmennettujen tilien toimittamista, ei voida katsoa takaisinperinnäksi, jos ne liittyvät sen tilivuoden lopulliseen välimaksupyyntöön sisältyviin menoihin, jonka osalta tilitys laaditaan. Sen vuoksi olisi selvennettävä, että tämän delegoidun asetuksen mukaisesti toimitettujen, takaisin perimättä jääneitä määriä koskevien tietojen olisi koskettava ainoastaan määriä, jotka on jo sisällytetty komissiolle aiemmin toimitettuihin varmennettuihin tileihin. |
| --- | --- |

(3)

Asetuksen (EU) N:o 223/2014 33 artiklan b alakohdan ja 49 artiklan 1 kohdan mukaisesti vähennyksiä, jotka on tehty ennen varmennettujen tilien toimittamista, ei voida katsoa takaisinperinnäksi, jos ne liittyvät sen tilivuoden lopulliseen välimaksupyyntöön sisältyviin menoihin, jonka osalta tilitys laaditaan. Sen vuoksi olisi selvennettävä, että tämän delegoidun asetuksen mukaisesti toimitettujen, takaisin perimättä jääneitä määriä koskevien tietojen olisi koskettava ainoastaan määriä, jotka on jo sisällytetty komissiolle aiemmin toimitettuihin varmennettuihin tileihin.

| (4) | Jotta komissio voi päättää, onko määrät, joita ei saada perittyä takaisin, maksettava takaisin unionin talousarvioon, jäsenvaltion olisi toimitettava kutakin toimea ja tuensaajaa koskevat vaaditut tiedot ennen tilitysten toimittamiselle asetettua määräaikaa, josta säädetään Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU, Euratom) N:o 966/2012 (3) 59 artiklan 5 kohdassa. Kyseisen säännöksen mukaisesti pitäisi myös olla mahdollista pidentää sen asiakirjan toimittamisen määräaikaa, joka koskee määriä, joita ei saada perittyä takaisin. |
| --- | --- |

(4)

Jotta komissio voi päättää, onko määrät, joita ei saada perittyä takaisin, maksettava takaisin unionin talousarvioon, jäsenvaltion olisi toimitettava kutakin toimea ja tuensaajaa koskevat vaaditut tiedot ennen tilitysten toimittamiselle asetettua määräaikaa, josta säädetään Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU, Euratom) N:o 966/2012 (3) 59 artiklan 5 kohdassa. Kyseisen säännöksen mukaisesti pitäisi myös olla mahdollista pidentää sen asiakirjan toimittamisen määräaikaa, joka koskee määriä, joita ei saada perittyä takaisin.

| (5) | On tarpeen vahvistaa kriteerit, joiden avulla komissio voi arvioida, onko jäsenvaltio syyllistynyt perintätoimissaan virheeseen tai laiminlyöntiin hallinnollisten ja oikeudellisten toimenpiteiden aikana. Yhden tai useamman kriteerin täyttymisen ei pitäisi automaattisesti tarkoittaa sitä, että jäsenvaltio on syyllistynyt virheeseen tai laiminlyöntiin. |
| --- | --- |

(5)

On tarpeen vahvistaa kriteerit, joiden avulla komissio voi arvioida, onko jäsenvaltio syyllistynyt perintätoimissaan virheeseen tai laiminlyöntiin hallinnollisten ja oikeudellisten toimenpiteiden aikana. Yhden tai useamman kriteerin täyttymisen ei pitäisi automaattisesti tarkoittaa sitä, että jäsenvaltio on syyllistynyt virheeseen tai laiminlyöntiin.

| (6) | Oikeusvarmuuden vuoksi komission olisi saatava arviointinsa valmiiksi määräajassa, ja jäsenvaltioiden tulisi reagoida komission arviointiin niille annetussa määräajassa. Samoista syistä komission olisi voitava tehdä arvionsa siinäkin tapauksessa, että jäsenvaltio ei toimita pyydettyjä lisätietoja. Määräaikoja ei kuitenkaan pitäisi soveltaa asetuksen (EU) N:o 223/2014 30 artiklan 2 kohdan kolmannessa alakohdassa tarkoitetuissa konkurssia edeltävissä tai epäiltyihin petoksiin liittyvissä tapauksissa. |
| --- | --- |

(6)

Oikeusvarmuuden vuoksi komission olisi saatava arviointinsa valmiiksi määräajassa, ja jäsenvaltioiden tulisi reagoida komission arviointiin niille annetussa määräajassa. Samoista syistä komission olisi voitava tehdä arvionsa siinäkin tapauksessa, että jäsenvaltio ei toimita pyydettyjä lisätietoja. Määräaikoja ei kuitenkaan pitäisi soveltaa asetuksen (EU) N:o 223/2014 30 artiklan 2 kohdan kolmannessa alakohdassa tarkoitetuissa konkurssia edeltävissä tai epäiltyihin petoksiin liittyvissä tapauksissa.

| (7) | Asetuksen (EU) N:o 223/2014 30 artiklan 2 kohdan neljännen alakohdan toisen virkkeen mukaisesti jäsenvaltio voi päättää olla perimättä takaisin tuensaajalle toimen tasolla asianomaisen tilivuoden aikana aiheettomasti maksettua määrää, jos takaisin perittävä määrä ilman korkoja ei vähävaraisimmille suunnatun eurooppalaisen avun rahaston, jäljempänä ’rahasto’, rahoitusosuuden osalta ylitä 250:tä euroa. Tässä tapauksessa asianomaista määrää ei tarvitse palauttaa unionin talousarvioon. Tällaisista vähämerkityksisistä määristä ei pyydetä tietoja, |
| --- | --- |

(7)

Asetuksen (EU) N:o 223/2014 30 artiklan 2 kohdan neljännen alakohdan toisen virkkeen mukaisesti jäsenvaltio voi päättää olla perimättä takaisin tuensaajalle toimen tasolla asianomaisen tilivuoden aikana aiheettomasti maksettua määrää, jos takaisin perittävä määrä ilman korkoja ei vähävaraisimmille suunnatun eurooppalaisen avun rahaston, jäljempänä ’rahasto’, rahoitusosuuden osalta ylitä 250:tä euroa. Tässä tapauksessa asianomaista määrää ei tarvitse palauttaa unionin talousarvioon. Tällaisista vähämerkityksisistä määristä ei pyydetä tietoja,

ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN ASETUKSEN:

1 artikla

Tietojen toimittaminen määristä, joita ei saada perittyä takaisin

1.   Kun jäsenvaltio katsoo, että se ei voi periä takaisin tuensaajalle aiheettomasti maksettua määrää, joka on aiemmin sisällytetty komissiolle toimitettuihin varmennettuihin tileihin, ja kun se on todennut, että kyseistä määrää ei pitäisi maksaa takaisin unionin talousarvioon, todentamisviranomaisen on pyydettävä komissiota vahvistamaan tämä päätelmä.

2.   Todentamisviranomaisen on esitettävä 1 kohdassa tarkoitettu pyyntö kunkin toimen osalta muodossa, joka vahvistetaan tämän asetuksen liitteessä, ja käyttäen asetuksen (EU) N:o 223/2014 30 artiklan 4 kohdassa tarkoitettua sähköistä tiedonvaihtojärjestelmää.

3.   Jäsenvaltion on toimitettava 1 ja 2 kohdan mukaisesti laadittu edellisiä tilivuosia koskeva pyyntö helmikuun 15 päivään mennessä vuosittain vuodesta 2017 vuoteen 2025. Komissio voi asianomaisen jäsenvaltion pyynnöstä poikkeustapauksissa pidentää määräaikaa 1 päivään maaliskuuta.

2 artikla

Edellytykset jäsenvaltion virheen tai laiminlyönnin määrittämiselle

Seuraavat seikat viittaavat jäsenvaltion virheeseen tai laiminlyöntiin:

| a) | jäsenvaltio ei ole toimittanut päivämäärät sisältävää kuvausta hallinnollisista ja oikeudellisista toimenpiteistä, jotka se on toteuttanut asianomaisen määrän takaisinperimiseksi (tai tuen määrän vähentämiseksi tai tuen peruuttamiseksi taikka asetuksen (EU) N:o 223/2014 32 artiklan 3 kohdan c alakohdassa tarkoitetun, tuen edellytyksiä koskevan asiakirjan poistamiseksi, jos tällainen poistaminen toteutetaan erillisessä menettelyssä); |
| --- | --- |

a)

jäsenvaltio ei ole toimittanut päivämäärät sisältävää kuvausta hallinnollisista ja oikeudellisista toimenpiteistä, jotka se on toteuttanut asianomaisen määrän takaisinperimiseksi (tai tuen määrän vähentämiseksi tai tuen peruuttamiseksi taikka asetuksen (EU) N:o 223/2014 32 artiklan 3 kohdan c alakohdassa tarkoitetun, tuen edellytyksiä koskevan asiakirjan poistamiseksi, jos tällainen poistaminen toteutetaan erillisessä menettelyssä);

| b) | jäsenvaltio ei ole toimittanut jäljennöstä ensimmäisestä ja sitä mahdollisesti seuraavista perintämääräyksistä (eikä jäljennöstä asiakirjasta, jolla vähennetään tuen määrää tai peruutetaan tuki taikka poistetaan asetuksen (EU) N:o 223/2014 32 artiklan 3 kohdan c alakohdassa tarkoitettu tuen edellytyksiä koskeva asiakirja, jos tällainen poistaminen toteutetaan erillisessä menettelyssä); |
| --- | --- |

b)

jäsenvaltio ei ole toimittanut jäljennöstä ensimmäisestä ja sitä mahdollisesti seuraavista perintämääräyksistä (eikä jäljennöstä asiakirjasta, jolla vähennetään tuen määrää tai peruutetaan tuki taikka poistetaan asetuksen (EU) N:o 223/2014 32 artiklan 3 kohdan c alakohdassa tarkoitettu tuen edellytyksiä koskeva asiakirja, jos tällainen poistaminen toteutetaan erillisessä menettelyssä);

| c) | jäsenvaltio ei ole ilmoittanut, minä päivänä tiettyä toimea koskevan julkisen rahoitusosuuden viimeinen erä maksettiin tuensaajalle, eikä jäljennöstä maksutositteesta; |
| --- | --- |

c)

jäsenvaltio ei ole ilmoittanut, minä päivänä tiettyä toimea koskevan julkisen rahoitusosuuden viimeinen erä maksettiin tuensaajalle, eikä jäljennöstä maksutositteesta;

| d) | jäsenvaltio on suorittanut sääntöjenvastaisuuden havaitsemisen jälkeen tuensaajalle yhden tai useamman aiheettoman maksun liittyen toimen sääntöjenvastaiseen osaan; |
| --- | --- |

d)

jäsenvaltio on suorittanut sääntöjenvastaisuuden havaitsemisen jälkeen tuensaajalle yhden tai useamman aiheettoman maksun liittyen toimen sääntöjenvastaiseen osaan;

| e) | jäsenvaltio ei ole 12 kuukauden kuluessa sääntöjenvastaisuuden havaitsemisesta lähettänyt asiakirjaa, jolla vähennetään tuen määrää tai poistetaan asetuksen (EU) N:o 223/2014 32 artiklan 3 kohdan c alakohdassa tarkoitettu tuen edellytyksiä koskeva asiakirja, jos tällainen poistaminen toteutetaan erillisessä menettelyssä, eikä tehnyt mitään muuta vastaavaa päätöstä; |
| --- | --- |

e)

jäsenvaltio ei ole 12 kuukauden kuluessa sääntöjenvastaisuuden havaitsemisesta lähettänyt asiakirjaa, jolla vähennetään tuen määrää tai poistetaan asetuksen (EU) N:o 223/2014 32 artiklan 3 kohdan c alakohdassa tarkoitettu tuen edellytyksiä koskeva asiakirja, jos tällainen poistaminen toteutetaan erillisessä menettelyssä, eikä tehnyt mitään muuta vastaavaa päätöstä;

| f) | jäsenvaltio ei ole aloittanut takaisinperintämenettelyä 12 kuukauden kuluessa siitä päivästä, jona tukea vähennettiin lopullisesti tai se peruutettiin lopullisesti (joko hallinnollisessa tai oikeudellisessa menettelyssä tai tuensaajan suostumuksella); |
| --- | --- |

f)

jäsenvaltio ei ole aloittanut takaisinperintämenettelyä 12 kuukauden kuluessa siitä päivästä, jona tukea vähennettiin lopullisesti tai se peruutettiin lopullisesti (joko hallinnollisessa tai oikeudellisessa menettelyssä tai tuensaajan suostumuksella);

| g) | jäsenvaltio ei ole käyttänyt kaikkia kansallisten institutionaalisten ja oikeudellisten puitteiden mukaisia takaisinperinnän keinoja; |
| --- | --- |

g)

jäsenvaltio ei ole käyttänyt kaikkia kansallisten institutionaalisten ja oikeudellisten puitteiden mukaisia takaisinperinnän keinoja;

| h) | jäsenvaltio ei ole toimittanut asiakirjoja, jotka liittyvät mahdollisiin maksukyvyttömyys- ja konkurssimenettelyihin; |
| --- | --- |

h)

jäsenvaltio ei ole toimittanut asiakirjoja, jotka liittyvät mahdollisiin maksukyvyttömyys- ja konkurssimenettelyihin;

| i) | jäsenvaltio ei ole vastannut komission pyyntöön saada lisätietoja 3 artiklan mukaisesti. |
| --- | --- |

i)

jäsenvaltio ei ole vastannut komission pyyntöön saada lisätietoja 3 artiklan mukaisesti.

3 artikla

Menettely sen määrittämiseksi, onko jäsenvaltion korvattava määrä, jota ei saada perittyä takaisin

1.   Komissio arvioi tapauskohtaisesti niiden tietojen perusteella, jotka jäsenvaltio on toimittanut 1 artiklan mukaisesti, onko tietyn määrän perimättä jääminen johtunut jäsenvaltion virheestä tai laiminlyönnistä ottaen asianmukaisesti huomioon jäsenvaltion erityisolosuhteet sekä institutionaaliset ja oikeudelliset puitteet. Vaikka yksi tai useampi 2 artiklassa luetelluista kriteereistä täyttyisi, komissio voi kuitenkin todeta, että jäsenvaltio ei ole syyllistynyt virheeseen tai laiminlyöntiin.

2.   Viimeistään 31 päivänä toukokuuta sinä vuonna, jona tilitys esitetään, komissio voi

| a) | pyytää jäsenvaltiota toimittamaan kirjallisesti lisätietoja hallinnollisista ja oikeudellisista toimenpiteistä, joilla on pyritty perimään takaisin tuensaajille aiheettomasti maksetut unionin rahoitusosuudet; tai |
| --- | --- |

a)

pyytää jäsenvaltiota toimittamaan kirjallisesti lisätietoja hallinnollisista ja oikeudellisista toimenpiteistä, joilla on pyritty perimään takaisin tuensaajille aiheettomasti maksetut unionin rahoitusosuudet; tai

| b) | pyytää kirjallisesti jäsenvaltiota jatkamaan takaisinperintämenettelyään. |
| --- | --- |

b)

pyytää kirjallisesti jäsenvaltiota jatkamaan takaisinperintämenettelyään.

Jos komissio on valinnut tämän kohdan ensimmäisen alakohdan a alakohdassa tarkoitetun vaihtoehdon, sovelletaan 5–8 kohtaa.

3.   Edellä 2 kohdan a ja b alakohdassa vahvistettua määräaikaa ei sovelleta konkurssia edeltäviin sääntöjenvastaisuuksiin eikä epäiltyihin petostapauksiin.

4.   Jos komissio ei toimi 2 kohdan mukaisesti kyseisessä kohdassa asetetussa määräajassa, jäsenvaltion ei tarvitse maksaa unionin rahoitusosuutta takaisin.

5.   Jäsenvaltion on vastattava kolmen kuukauden kuluessa komission 2 kohdan mukaisesti lähettämään tietopyyntöön.

6.   Jos jäsenvaltio ei toimita 2 kohdan nojalla pyydettyjä lisätietoja, komissio jatkaa arviointiaan käytettävissä olevien tietojen perusteella.

7.   Kolmen kuukauden kuluessa jäsenvaltion vastauksesta, tai jos vastausta ei ole toimitettu määräajassa, komissio ilmoittaa jäsenvaltiolle, onko sen maksettava takaisin unionin rahoitusosuus, sekä perustelee kantansa ja pyytää jäsenvaltiota toimittamaan huomautuksensa kahden kuukauden kuluessa. Jos komissio ei toimi edelliseen virkkeen mukaisesti siinä asetetussa määräajassa, jäsenvaltion ei tarvitse maksaa unionin rahoitusosuutta takaisin.

8.   Kuuden kuukauden kuluessa jäsenvaltion esittämille huomautuksille edellä 7 kohdassa asetetun määräajan päättymisestä komissio tekee arvionsa käytettävissä olevien tietojen perusteella, ja jos se pysyy kannassaan, jonka mukaan jäsenvaltion on maksettava takaisin unionin rahoitusosuus, se antaa asiasta päätöksen. Jos komissio ei toimi edelliseen virkkeen mukaisesti siinä asetetussa määräajassa, jäsenvaltion ei tarvitse maksaa unionin rahoitusosuutta takaisin.

Laskettaessa unionin rahoitusosuutta, joka jäsenvaltion on maksettava takaisin, sovelletaan toimintaohjelman tasolla yhteisrahoitusosuutta, joka määritetään pyynnön esittämisajankohtana voimassa olevassa rahoitussuunnitelmassa.

4 artikla

Tietojen toimittaminen perimättä jääneistä määristä, jotka eivät ylitä rahaston rahoitusosuuden osalta 250:tä euroa

Jos jäsenvaltio päättää olla perimättä takaisin tuensaajalta toimen tasolla asianomaisena tilivuonna aiheettomasti maksettua määrää, joka ei rahaston rahoitusosuuden osalta ylitä 250:tä euroa ilman korkoja, komissiolle ei tarvitse toimittaa tietoja tämän asetuksen mukaisesti.

5 artikla

Voimaantulo

Tämä asetus tulee voimaan kahdentenakymmenentenä päivänä sen jälkeen, kun se on julkaistu Euroopan unionin virallisessa lehdessä.

Euroopan unionin virallisessa lehdessä

Tämä asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, ja sitä sovelletaan sellaisenaan kaikissa jäsenvaltioissa.

Tehty Brysselissä 30 päivänä kesäkuuta 2016.

Komission puolesta

Puheenjohtaja

Jean-Claude JUNCKER

---

(1)  
  EUVL L 72, 12.3.2014, s. 1.

1

(2)  Komission täytäntöönpanoasetus (EU) 2015/341, annettu 20 päivänä helmikuuta 2015, Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 223/2014 täytäntöönpanoa koskevista yksityiskohtaisista säännöistä siltä osin kuin on kyse malleista tiettyjen tietojen toimittamiseksi komissiolle (EUVL L 60, 4.3.2015, s. 1), liitteessä V oleva lisäys 4.

2

(3)  Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU, Euratom) N:o 966/2012, annettu 25 päivänä lokakuuta 2012, unionin yleiseen talousarvioon sovellettavista varainhoitosäännöistä ja neuvoston asetuksen (EY, Euratom) N:o 1605/2002 kumoamisesta (EUVL L 298, 26.10.2012, s. 1).

3

---

LIITE

Tietojen toimittaminen määristä, joita ei saada perittyä takaisin – elintarvikkeina ja/tai perushyödykkeinä annettavan avun toimenpideohjelma (toimenpideohjelma I)

| a | b | c | d | e | f | g | h | i | j | k | l | m | n | o | p | q |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Menolaji (1) | Toimen nimi ja tunnistenumero tietojärjestelmässä | Tuensaajan nimi | Tuensaajalle maksetun asianomaista tointa koskevan viimeisen julkisen rahoitusosuuden maksupäivä ja jäljennös tositteesta. | Sääntöjenvastaisuuden luonne (jäsenvaltio määrittelee) | Sääntöjenvastaisuuden havainnut elin (ilmoittakaa, mikä seuraavista: (hallinto-, todentamis- tai tarkastusviranomainen, muu viranomainen tai EU:n elin) | Sääntöjenvastaisuuden havaitsemispäivä (2) | Menojen kokonaismäärä, jota ei saada perittyä takaisin | Julkiset menot, jotka vastaavat määriä, joita ei saada perittyä takaisin | Unionin rahoitusosuuden määrä, jota ei saada perittyä takaisin (3) | Tilivuosi/tilivuodet jo(i)na perimättä jäänyttä unionin rahoitusosuutta vastaava meno ilmoitettiin | Takaisinperintämenettelyn aloituspäivä | Jäljennös ensimmäisestä ja mahdollisista myöhemmistä perintämääräyksistä (4) | Päivä, jona takaisinperinnän mahdottomuus todettiin | Syy takaisinperinnän mahdottomuuteen (5) | Mahdolliset konkurssimenettelyihin liittyvät asiakirjat | Pitäisikö unionin rahoitusosuus kattaa unionin talousarviosta? (Kyllä/Ei) (6) |
| <type="S" maxlength="500" input="S"> | <type="S" maxlength="250" input="M">
   (7) | <type="S" maxlength="250" input="M"> | <type="D" input="M"> + <ATT> | <type="S" maxlength="250" input="M"> | <type="S" maxlength="250" input="M"> | <type="D" input="M"> | <type="Cu" input="M"> | <type="Cu" input="M"> | <type="Cu" input="M"> | <type="D" input="S"> | <type="D" input="M"> | <ATT> | <type="D" input="M"> | <type="S" maxlength="500" input="M"> | <ATT> | <type="B" input="M"> |
| Tekninen tuki | Toimenpideohjelma 1 | | | | | | | | | | | | | | | |
| | Toimenpideohjelma 2 | | | | | | | | | | | | | | | |
| | Välisumma | <type="Cu" input="G"> | <type="Cu" input="G"> | <type="Cu" input="G"> | |
| Hyödykkeinä annettavan avun tyyppi 1 | | | | | | | | | | | | | | | | |
| | | | | | | | | | | | | | | | | |
| | Välisumma | <type="Cu" input="G"> | <type="Cu" input="G"> | <type="Cu" input="G"> | |
| Hyödykkeinä annettavan avun tyyppi 2 | | | | | | | | | | | | | | | | |
| | | | | | | | | | | | | | | | | |
| | Välisumma | <type="Cu" input="G"> | <type="Cu" input="G"> | <type="Cu" input="G"> | |
| Hyödykkeinä annettavan avun tyyppi n | | | | | | | | | | | | | | | | |
| | | | | | | | | | | | | | | | | |
| | Välisumma | <type="Cu" input="G"> | <type="Cu" input="G"> | <type="Cu" input="G"> | |
| | | | | | | | | | | |
| Yhteensä | <type="Cu" input="G"> | <type="Cu" input="G"> | <type="Cu" input="G"> | |

a

b

c

d

e

f

g

h

i

j

k

l

m

n

o

p

q

Menolaji (1)

Toimen nimi ja tunnistenumero tietojärjestelmässä

Tuensaajan nimi

Tuensaajalle maksetun asianomaista tointa koskevan viimeisen julkisen rahoitusosuuden maksupäivä ja jäljennös tositteesta.

Sääntöjenvastaisuuden luonne (jäsenvaltio määrittelee)

Sääntöjenvastaisuuden havainnut elin (ilmoittakaa, mikä seuraavista: (hallinto-, todentamis- tai tarkastusviranomainen, muu viranomainen tai EU:n elin)

Sääntöjenvastaisuuden havaitsemispäivä (2)

Menojen kokonaismäärä, jota ei saada perittyä takaisin

Julkiset menot, jotka vastaavat määriä, joita ei saada perittyä takaisin

Unionin rahoitusosuuden määrä, jota ei saada perittyä takaisin (3)

Tilivuosi/tilivuodet jo(i)na perimättä jäänyttä unionin rahoitusosuutta vastaava meno ilmoitettiin

Takaisinperintämenettelyn aloituspäivä

Jäljennös ensimmäisestä ja mahdollisista myöhemmistä perintämääräyksistä (4)

Päivä, jona takaisinperinnän mahdottomuus todettiin

Syy takaisinperinnän mahdottomuuteen (5)

Mahdolliset konkurssimenettelyihin liittyvät asiakirjat

Pitäisikö unionin rahoitusosuus kattaa unionin talousarviosta? (Kyllä/Ei) (6)

<type="S" maxlength="500" input="S">

<type="S" maxlength="250" input="M">
   (7)

<type="S" maxlength="250" input="M">

<type="D" input="M"> + <ATT>

<type="S" maxlength="250" input="M">

<type="S" maxlength="250" input="M">

<type="D" input="M">

<type="Cu" input="M">

<type="Cu" input="M">

<type="Cu" input="M">

<type="D" input="S">

<type="D" input="M">

<ATT>

<type="D" input="M">

<type="S" maxlength="500" input="M">

<ATT>

<type="B" input="M">

Tekninen tuki

Toimenpideohjelma 1

Toimenpideohjelma 2

Välisumma

<type="Cu" input="G">

<type="Cu" input="G">

<type="Cu" input="G">

Hyödykkeinä annettavan avun tyyppi 1

Välisumma

<type="Cu" input="G">

<type="Cu" input="G">

<type="Cu" input="G">

Hyödykkeinä annettavan avun tyyppi 2

Välisumma

<type="Cu" input="G">

<type="Cu" input="G">

<type="Cu" input="G">

Hyödykkeinä annettavan avun tyyppi n

Välisumma

<type="Cu" input="G">

<type="Cu" input="G">

<type="Cu" input="G">

Yhteensä

<type="Cu" input="G">

<type="Cu" input="G">

<type="Cu" input="G">

Tietojen toimittaminen määristä, joita ei saada perittyä takaisin – vähävaraisimpien sosiaalista osallisuutta edistävä toimenpideohjelma (toimenpideohjelma II)

| a | b | c | d | e | f | g | h | i | j | k | l | m | n | o | p | q |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Menolaji (8) | Toimen nimi ja tunnistenumero tietojärjestelmässä | Tuensaajan nimi | Tuensaajalle maksetun asianomaista tointa koskevan viimeisen julkisen rahoitusosuuden maksupäivä ja jäljennös tositteesta. | Sääntöjenvastaisuuden luonne (jäsenvaltio määrittelee) | Sääntöjenvastaisuuden havainnut elin (ilmoittakaa, mikä seuraavista: (hallinto-, todentamis- tai tarkastusviranomainen, muu viranomainen tai EU:n elin) | Sääntöjenvastaisuuden havaitsemispäivä (9) | Menojen kokonaismäärä, jota ei saada perittyä takaisin | Julkiset menot, jotka vastaavat määriä, joita ei saada perittyä takaisin | Unionin rahoitusosuuden määrä, jota ei saada perittyä takaisin (10) | Tilivuosi/tilivuodet jo(i)na perimättä jäänyttä unionin rahoitusosuutta vastaava meno ilmoitettiin | Takaisinperintämenettelyn aloituspäivä | Jäljennös ensimmäisestä ja mahdollisista myöhemmistä perintämääräyksistä (11) | Päivä, jona takaisinperinnän mahdottomuus todettiin | Syy takaisinperinnän mahdottomuuteen (12) | Mahdolliset konkurssimenettelyihin liittyvät asiakirjat | Pitäisikö unionin rahoitusosuus kattaa unionin talousarviosta? (Kyllä/Ei) (13) |
| <type="S" maxlength="500" input="S"> | <type="S" maxlength="250" input="M">
   (14) | <type="S" maxlength="250" input="M"> | <type="D" input="M"> + <ATT> | <type="S" maxlength="250" input="M"> | <type="S" maxlength="250" input="M"> | <type="D" input="M"> | <type="Cu" input="M"> | <type="Cu" input="M"> | <type="Cu" input="M"> | <type="D" input="S"> | <type="D" input="M"> | <ATT> | <type="D" input="M"> | <type="S" maxlength="500" input="M"> | <ATT> | <type="B" input="M"> |
| Tekninen tuki | Toimenpideohjelma 1 | | | | | | | | | | | | | | | |
| | Toimenpideohjelma 2 | | | | | | | | | | | | | | | |
| | Välisumma | <type="Cu" input="G"> | <type="Cu" input="G"> | <type="Cu" input="G"> | |
| Toimenpiteen tyyppi 1 | | | | | | | | | | | | | | | | |
| | | | | | | | | | | | | | | | | |
| | Välisumma | <type="Cu" input="G"> | <type="Cu" input="G"> | <type="Cu" input="G"> | |
| Toimenpiteen tyyppi 2 | | | | | | | | | | | | | | | | |
| | | | | | | | | | | | | | | | | |
| | Välisumma | <type="Cu" input="G"> | <type="Cu" input="G"> | <type="Cu" input="G"> | |
| Toimenpiteen tyyppi n | | | | | | | | | | | | | | | | |
| | | | | | | | | | | | | | | | | |
| | Välisumma | <type="Cu" input="G"> | <type="Cu" input="G"> | <type="Cu" input="G"> | |
| | | | | | | | | | | |
| Yhteensä | <type="Cu" input="G"> | <type="Cu" input="G"> | <type="Cu" input="G"> | |

a

b

c

d

e

f

g

h

i

j

k

l

m

n

o

p

q

Menolaji (8)

Toimen nimi ja tunnistenumero tietojärjestelmässä

Tuensaajan nimi

Tuensaajalle maksetun asianomaista tointa koskevan viimeisen julkisen rahoitusosuuden maksupäivä ja jäljennös tositteesta.

Sääntöjenvastaisuuden luonne (jäsenvaltio määrittelee)

Sääntöjenvastaisuuden havainnut elin (ilmoittakaa, mikä seuraavista: (hallinto-, todentamis- tai tarkastusviranomainen, muu viranomainen tai EU:n elin)

Sääntöjenvastaisuuden havaitsemispäivä (9)

Menojen kokonaismäärä, jota ei saada perittyä takaisin

Julkiset menot, jotka vastaavat määriä, joita ei saada perittyä takaisin

Unionin rahoitusosuuden määrä, jota ei saada perittyä takaisin (10)

Tilivuosi/tilivuodet jo(i)na perimättä jäänyttä unionin rahoitusosuutta vastaava meno ilmoitettiin

Takaisinperintämenettelyn aloituspäivä

Jäljennös ensimmäisestä ja mahdollisista myöhemmistä perintämääräyksistä (11)

Päivä, jona takaisinperinnän mahdottomuus todettiin

Syy takaisinperinnän mahdottomuuteen (12)

Mahdolliset konkurssimenettelyihin liittyvät asiakirjat

Pitäisikö unionin rahoitusosuus kattaa unionin talousarviosta? (Kyllä/Ei) (13)

<type="S" maxlength="500" input="S">

<type="S" maxlength="250" input="M">
   (14)

<type="S" maxlength="250" input="M">

<type="D" input="M"> + <ATT>

<type="S" maxlength="250" input="M">

<type="S" maxlength="250" input="M">

<type="D" input="M">

<type="Cu" input="M">

<type="Cu" input="M">

<type="Cu" input="M">

<type="D" input="S">

<type="D" input="M">

<ATT>

<type="D" input="M">

<type="S" maxlength="500" input="M">

<ATT>

<type="B" input="M">

Tekninen tuki

Toimenpideohjelma 1

Toimenpideohjelma 2

Välisumma

<type="Cu" input="G">

<type="Cu" input="G">

<type="Cu" input="G">

Toimenpiteen tyyppi 1

Välisumma

<type="Cu" input="G">

<type="Cu" input="G">

<type="Cu" input="G">

Toimenpiteen tyyppi 2

Välisumma

<type="Cu" input="G">

<type="Cu" input="G">

<type="Cu" input="G">

Toimenpiteen tyyppi n

Välisumma

<type="Cu" input="G">

<type="Cu" input="G">

<type="Cu" input="G">

Yhteensä

<type="Cu" input="G">

<type="Cu" input="G">

<type="Cu" input="G">

---

(1)  Vastaa tilityksessä annettuja tietoja täytäntöönpanoasetuksen (EU) 2015/341 liitteessä V olevan lisäyksen 4 mukaisesti. Raportointi toteutetaan hyödykkeinä annettavan avun lajeittain ja toimittain.

(2)  Sääntöjenvastaisuutta koskevan ensimmäisen hallinnollisen tai oikeudellisen päätelmän laatimispäivä.

(3)  Laskettu toimenpideohjelman tasolla yhteisrahoitusosuuden mukaisesti, kuten pyynnön esittämisajankohtana voimassa olevassa rahoitussuunnitelmassa määritetään.

(4)  Lisäksi tarvittaessa jäljennös asiakirjasta, jolla tukea vähennetään tai se peruutetaan ja/tai jolla poistetaan asetuksen (EU) N:o 223/2014 32 artiklan 3 kohdan c alakohdassa tarkoitettu tuen edellytyksiä koskeva asiakirja.

(5)  Onko takaisinperinnän mahdottomuuden syy tuensaajan konkurssi? Jos ei, ilmoittakaa syy.

(6)  Jos jäsenvaltio pyytää unionin rahoitusosuuden kattamista unionin talousarviosta, se vahvistaa käyttäneensä kaikki institutionaalisten ja oikeudellisten puitteidensa mukaiset takaisinperinnän keinot.

(7)  Kenttien sisältöjen selitykset: tyyppi: N = numero, D = päiväys, S = merkkijono, Cu = rahayksikkö. B = Boolen syöte – panos: M = manuaalinen, S = valinta, G = järjestelmä tuottaa – ”maxlength” (enimmäispituus) = enimmäismerkkimäärä, mukaan lukien välilyönnit – ATT: Liitteet.

(8)  Vastaa tilityksessä annettuja tietoja täytäntöönpanoasetuksen (EU) 2015/341 liitteessä V olevan lisäyksen 4 mukaisesti. Raportointi toteutetaan toimenpidetyypeittäin ja toimittain.

(9)  Sääntöjenvastaisuutta koskevan ensimmäisen hallinnollisen tai oikeudellisen päätelmän laatimispäivä.

(10)  Laskettu toimenpideohjelman tasolla yhteisrahoitusosuuden mukaisesti, kuten pyynnön esittämisajankohtana voimassa olevassa rahoitussuunnitelmassa määritetään.

(11)  Lisäksi tarvittaessa jäljennös asiakirjasta, jolla tukea vähennetään tai se peruutetaan ja/tai jolla poistetaan asetuksen (EU) N:o 223/2014 32 artiklan 3 kohdan c alakohdassa tarkoitettu tuen edellytyksiä koskeva asiakirja.

(12)  Onko takaisinperinnän mahdottomuuden syy tuensaajan konkurssi? Jos ei, ilmoittakaa syy.

(13)  Jos jäsenvaltio pyytää unionin rahoitusosuuden kattamista unionin talousarviosta, se vahvistaa käyttäneensä kaikki institutionaalisten ja oikeudellisten puitteidensa mukaiset takaisinperinnän keinot.

(14)  Kenttien sisältöjen selitykset: tyyppi: N = numero, D = päiväys, S = merkkijono, Cu = rahayksikkö. B = Boolen syöte – panos: M = manuaalinen, S = valinta, G = järjestelmä tuottaa – ”maxlength” (enimmäispituus) = enimmäismerkkimäärä, mukaan lukien välilyönnit – ATT: Liitteet.

---

| 15.11.2016 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 306/9 |
| --- | --- | --- | --- |

15.11.2016

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 306/9

---

KOMISSION TÄYTÄNTÖÖNPANOASETUS (EU) 2016/1987,

annettu 14 päivänä marraskuuta 2016,

kiinteistä tuontiarvoista tiettyjen hedelmien ja vihannesten tulohinnan määrittämiseksi

EUROOPAN KOMISSIO, joka

ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen,

ottaa huomioon maataloustuotteiden yhteisestä markkinajärjestelystä ja neuvoston asetusten (ETY) N:o 992/72, (ETY) N:o 234/79, (EY) N:o 1037/2001 ja (EY) N:o 1234/2007 kumoamisesta 17 päivänä joulukuuta 2013 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 1308/2013 (1),

ottaa huomioon neuvoston asetuksen (EY) N:o 1234/2007 soveltamista koskevista yksityiskohtaisista säännöistä hedelmä- ja vihannesalan sekä hedelmä- ja vihannesjalostealan osalta 7 päivänä kesäkuuta 2011 annetun komission täytäntöönpanoasetuksen (EU) N:o 543/2011 (2) ja erityisesti sen 136 artiklan 1 kohdan,

sekä katsoo seuraavaa:

| (1) | Täytäntöönpanoasetuksessa (EU) N:o 543/2011 säädetään Uruguayn kierroksen monenvälisten kauppaneuvottelujen tulosten soveltamiseksi perusteista, joiden mukaan komissio vahvistaa kolmansista maista tapahtuvan tuonnin kiinteät arvot mainitun asetuksen liitteessä XVI olevassa A osassa luetelluille tuotteille ja ajanjaksoille. |
| --- | --- |

(1)

Täytäntöönpanoasetuksessa (EU) N:o 543/2011 säädetään Uruguayn kierroksen monenvälisten kauppaneuvottelujen tulosten soveltamiseksi perusteista, joiden mukaan komissio vahvistaa kolmansista maista tapahtuvan tuonnin kiinteät arvot mainitun asetuksen liitteessä XVI olevassa A osassa luetelluille tuotteille ja ajanjaksoille.

| (2) | Kiinteä tuontiarvo lasketaan joka työpäivä täytäntöönpanoasetuksen (EU) N:o 543/2011 136 artiklan 1 kohdan mukaisesti ottaen huomioon päivittäin vaihtuvat tiedot. Sen vuoksi tämän asetuksen olisi tultava voimaan päivänä, jona se julkaistaan Euroopan unionin virallisessa lehdessä, |
| --- | --- |

(2)

Kiinteä tuontiarvo lasketaan joka työpäivä täytäntöönpanoasetuksen (EU) N:o 543/2011 136 artiklan 1 kohdan mukaisesti ottaen huomioon päivittäin vaihtuvat tiedot. Sen vuoksi tämän asetuksen olisi tultava voimaan päivänä, jona se julkaistaan Euroopan unionin virallisessa lehdessä,

ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN ASETUKSEN:

1 artikla

Täytäntöönpanoasetuksen (EU) N:o 543/2011 136 artiklassa tarkoitetut kiinteät tuontiarvot vahvistetaan tämän asetuksen liitteessä.

2 artikla

Tämä asetus tulee voimaan päivänä, jona se julkaistaan Euroopan unionin virallisessa lehdessä.

Tämä asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, ja sitä sovelletaan sellaisenaan kaikissa jäsenvaltioissa.

Tehty Brysselissä 14 päivänä marraskuuta 2016.

Komission puolesta,

puheenjohtajan nimissä

Jerzy PLEWA

Maatalouden ja maaseudun kehittämisen pääosaston pääjohtaja

---

(1)  
  EUVL L 347, 20.12.2013, s. 671.

1

(2)  
  EUVL L 157, 15.6.2011, s. 1.

2

---

LIITE

Kiinteät tuontiarvot tiettyjen hedelmien ja vihannesten tulohinnan määrittämiseksi

| (EUR/100 kg) |
| --- |
| CN-koodi | Kolmansien maiden koodi (1) | Kiinteä tuontiarvo |
| 0702 00 00 | MA | 100,9 |
| ZZ | 100,9 |
| 0707 00 05 | TR | 146,7 |
| ZZ | 146,7 |
| 0709 93 10 | MA | 112,1 |
| TR | 142,9 |
| ZZ | 127,5 |
| 0805 20 10 | MA | 88,2 |
| ZZ | 88,2 |
| 0805 20 30 , 0805 20 50 , 0805 20 70 , 0805 20 90 | PE | 122,6 |
| TR | 67,2 |
| ZZ | 94,9 |
| 0805 50 10 | AR | 67,2 |
| CL | 69,9 |
| TR | 83,6 |
| ZZ | 73,6 |
| 0806 10 10 | BR | 300,5 |
| IN | 164,3 |
| PE | 292,1 |
| TR | 139,5 |
| US | 334,6 |
| ZA | 345,1 |
| ZZ | 262,7 |
| 0808 10 80 | CL | 174,1 |
| NZ | 139,2 |
| ZA | 122,8 |
| ZZ | 145,4 |
| 0808 30 90 | CN | 104,9 |
| TR | 168,6 |
| ZZ | 136,8 |

(EUR/100 kg)

CN-koodi

Kolmansien maiden koodi (1)

Kiinteä tuontiarvo

0702 00 00

MA

100,9

ZZ

100,9

0707 00 05

TR

146,7

ZZ

146,7

0709 93 10

MA

112,1

TR

142,9

ZZ

127,5

0805 20 10

MA

88,2

ZZ

88,2

0805 20 30 , 0805 20 50 , 0805 20 70 , 0805 20 90

PE

122,6

TR

67,2

ZZ

94,9

0805 50 10

AR

67,2

CL

69,9

TR

83,6

ZZ

73,6

0806 10 10

BR

300,5

IN

164,3

PE

292,1

TR

139,5

US

334,6

ZA

345,1

ZZ

262,7

0808 10 80

CL

174,1

NZ

139,2

ZA

122,8

ZZ

145,4

0808 30 90

CN

104,9

TR

168,6

ZZ

136,8

---

(1)  Kolmansien maiden kanssa käytävää ulkomaankauppaa koskevista yhteisön tilastoista annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 471/2009 täytäntöönpanosta maa- ja alueluokituksen ajan tasalle saattamisen osalta 27 päivänä marraskuuta 2012 annetussa komission asetuksessa (EU) N:o 1106/2012 (EUVL L 328, 28.11.2012, s. 7) vahvistettu maanimikkeistö. Koodi ”ZZ” tarkoittaa ”muuta alkuperää”.

---

PÄÄTÖKSET

| 15.11.2016 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 306/11 |
| --- | --- | --- | --- |

15.11.2016

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 306/11

---

NEUVOSTON TÄYTÄNTÖÖNPANOPÄÄTÖS (EU) 2016/1988,

annettu 8 päivänä marraskuuta 2016,

luvan antamisesta Italian tasavallalle jatkaa yhteisestä arvonlisäverojärjestelmästä annetun direktiivin 2006/112/EY 285 artiklasta poikkeavan erityistoimenpiteen soveltamista annetun täytäntöönpanopäätöksen 2013/678/EU muuttamisesta

EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, joka

ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen,

ottaa huomioon yhteisestä arvonlisäverojärjestelmästä 28 päivänä marraskuuta 2006 annetun neuvoston direktiivin 2006/112/EY (1) ja erityisesti sen 395 artiklan,

ottaa huomioon Euroopan komission ehdotuksen,

sekä katsoo seuraavaa:

| (1) | Italialle annettiin neuvoston päätöksellä 2008/737/EY (2) lupa myöntää 31 päivään joulukuuta 2010 saakka poikkeustoimenpiteenä vapautus arvonlisäverosta verovelvollisille, joiden vuosittainen liikevaihto on enintään 30 000 euroa, jäljempänä ’poikkeava toimenpide’. Tämän poikkeavan toimenpiteen soveltamista jatkettiin myöhemmin 31 päivään joulukuuta 2013 saakka neuvoston täytäntöönpanopäätöksellä 2010/688/EU (3) ja 31 päivään joulukuuta 2016 saakka neuvoston täytäntöönpanopäätöksellä 2013/678/EU (4), jolla lisäksi korotettiin vapautukseen oikeuttavan vuosittaisen liikevaihdon raja-arvo enintään 65 000 euroon. |
| --- | --- |

(1)

Italialle annettiin neuvoston päätöksellä 2008/737/EY (2) lupa myöntää 31 päivään joulukuuta 2010 saakka poikkeustoimenpiteenä vapautus arvonlisäverosta verovelvollisille, joiden vuosittainen liikevaihto on enintään 30 000 euroa, jäljempänä ’poikkeava toimenpide’. Tämän poikkeavan toimenpiteen soveltamista jatkettiin myöhemmin 31 päivään joulukuuta 2013 saakka neuvoston täytäntöönpanopäätöksellä 2010/688/EU (3) ja 31 päivään joulukuuta 2016 saakka neuvoston täytäntöönpanopäätöksellä 2013/678/EU (4), jolla lisäksi korotettiin vapautukseen oikeuttavan vuosittaisen liikevaihdon raja-arvo enintään 65 000 euroon.

| (2) | Italia haki komissiossa 5 päivänä huhtikuuta 2016 vastaanotetuksi kirjatulla kirjeellä lupaa jatkaa direktiivin 2006/112/EY 285 artiklasta poikkeavaa toimenpidettä. |
| --- | --- |

(2)

Italia haki komissiossa 5 päivänä huhtikuuta 2016 vastaanotetuksi kirjatulla kirjeellä lupaa jatkaa direktiivin 2006/112/EY 285 artiklasta poikkeavaa toimenpidettä.

| (3) | Direktiivin 2006/112/EY 395 artiklan 2 kohdan toisen alakohdan mukaisesti komissio antoi Italian hakemuksen tiedoksi muille jäsenvaltioille 21 päivänä kesäkuuta 2016 päivätyllä kirjeellä. Komissio ilmoitti 22 päivänä kesäkuuta 2016 päivätyllä kirjeellä Italialle, että sillä oli kaikki hakemuksen arviointia varten tarvittavat tiedot. |
| --- | --- |

(3)

Direktiivin 2006/112/EY 395 artiklan 2 kohdan toisen alakohdan mukaisesti komissio antoi Italian hakemuksen tiedoksi muille jäsenvaltioille 21 päivänä kesäkuuta 2016 päivätyllä kirjeellä. Komissio ilmoitti 22 päivänä kesäkuuta 2016 päivätyllä kirjeellä Italialle, että sillä oli kaikki hakemuksen arviointia varten tarvittavat tiedot.

| (4) | Direktiivin 2006/112/EY 285 artiklan mukaan jäsenvaltiot, jotka eivät ole käyttäneet toisen neuvoston direktiivin 67/228/ETY (5) 14 artiklassa säädettyä mahdollisuutta, voivat myöntää verovapautuksen sellaisille verovelvollisille, joiden vuosittainen liikevaihto on enintään 5 000 euroa. Poikkeava toimenpide poikkeaa 285 artiklasta ainoastaan siltä osin, että vuosittaisen liikevaihdon raja-arvo on yli 5 000 euroa. |
| --- | --- |

(4)

Direktiivin 2006/112/EY 285 artiklan mukaan jäsenvaltiot, jotka eivät ole käyttäneet toisen neuvoston direktiivin 67/228/ETY (5) 14 artiklassa säädettyä mahdollisuutta, voivat myöntää verovapautuksen sellaisille verovelvollisille, joiden vuosittainen liikevaihto on enintään 5 000 euroa. Poikkeava toimenpide poikkeaa 285 artiklasta ainoastaan siltä osin, että vuosittaisen liikevaihdon raja-arvo on yli 5 000 euroa.

| (5) | Poikkeava toimenpide on komission 25 päivänä kesäkuuta 2008 antaman tiedonannon ”Pienet ensin – Eurooppalaisia pk-yrityksiä tukeva aloite” (””Think Small First” – A ”Small Business Act” for Europe”) tavoitteiden mukainen. |
| --- | --- |

(5)

Poikkeava toimenpide on komission 25 päivänä kesäkuuta 2008 antaman tiedonannon ”Pienet ensin – Eurooppalaisia pk-yrityksiä tukeva aloite” (””Think Small First” – A ”Small Business Act” for Europe”) tavoitteiden mukainen.

| (6) | Koska tämä poikkeava toimenpide on vähentänyt sellaisten pienten yritysten alv-velvoitteita, jotka eivät valinneet tavanomaisia arvonlisäjärjestelyjä direktiivin 2006/112/EY 290 artiklan mukaisesti, Italialle olisi annettava lupa jatkaa poikkeavan toimenpiteen soveltamista edelleen rajoitetun ajan. Verovelvollisten olisi edelleen voitava valita tavanomaiset arvonlisäverojärjestelyt. |
| --- | --- |

(6)

Koska tämä poikkeava toimenpide on vähentänyt sellaisten pienten yritysten alv-velvoitteita, jotka eivät valinneet tavanomaisia arvonlisäjärjestelyjä direktiivin 2006/112/EY 290 artiklan mukaisesti, Italialle olisi annettava lupa jatkaa poikkeavan toimenpiteen soveltamista edelleen rajoitetun ajan. Verovelvollisten olisi edelleen voitava valita tavanomaiset arvonlisäverojärjestelyt.

| (7) | Poikkeavan toimenpiteen kestoa olisi rajoitettava, jotta voidaan arvioida, onko se edelleen asianmukainen ja toimiva. Lisäksi direktiivin 2006/112/EY pienten yritysten erityisjärjestelmää koskevia 281–294 artiklaa tarkastellaan parhaillaan uudelleen. Poikkeavaan toimenpiteeseen olisi sen vuoksi myös liitettävä raukeamislauseke. |
| --- | --- |

(7)

Poikkeavan toimenpiteen kestoa olisi rajoitettava, jotta voidaan arvioida, onko se edelleen asianmukainen ja toimiva. Lisäksi direktiivin 2006/112/EY pienten yritysten erityisjärjestelmää koskevia 281–294 artiklaa tarkastellaan parhaillaan uudelleen. Poikkeavaan toimenpiteeseen olisi sen vuoksi myös liitettävä raukeamislauseke.

| (8) | Italian toimittamista tiedoista ilmenee, että poikkeavalla toimenpiteellä on vain vähäinen vaikutus lopullisessa kulutusvaiheessa kerättävien verotulojen kokonaismäärään. |
| --- | --- |

(8)

Italian toimittamista tiedoista ilmenee, että poikkeavalla toimenpiteellä on vain vähäinen vaikutus lopullisessa kulutusvaiheessa kerättävien verotulojen kokonaismäärään.

| (9) | Poikkeava toimenpide ei vaikuta arvonlisäverosta kertyviin unionin omiin varoihin. |
| --- | --- |

(9)

Poikkeava toimenpide ei vaikuta arvonlisäverosta kertyviin unionin omiin varoihin.

| (10) | Täytäntöönpanopäätös 2013/678/EU olisi sen vuoksi muutettava vastaavasti, |
| --- | --- |

(10)

Täytäntöönpanopäätös 2013/678/EU olisi sen vuoksi muutettava vastaavasti,

ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN PÄÄTÖKSEN:

1 artikla

Korvataan päätöksen 2013/678/EU 2 artikla seuraavasti:

”2 artikla

Tämä päätös tulee voimaan päivänä, jona se annetaan tiedoksi.

Tätä päätöstä sovelletaan sellaisen direktiivin voimaantulopäivään saakka, jolla muutetaan direktiivin 2006/112/EY pienten yritysten erityisjärjestelmää koskevia 281–294 artiklaa, tai 31 päivään joulukuuta 2019 saakka riippuen siitä, kumpi näistä ajankohdista on aikaisempi.”

2 artikla

Tämä päätös on osoitettu Italian tasavallalle.

Tehty Brysselissä 8 päivänä marraskuuta 2016.

Neuvoston puolesta

Puheenjohtaja

P. KAŽIMÍR

---

(1)  
  EUVL L 347, 11.12.2006, s. 1.

1

(2)  Neuvoston päätös 2008/737/EY, tehty 15 päivänä syyskuuta 2008, luvan antamisesta Italian tasavallalle soveltaa yhteisestä arvonlisäverojärjestelmästä annetun direktiivin 2006/112/EY 285 artiklasta poikkeavaa toimenpidettä (EUVL L 249, 18.9.2008, s. 13).

2

(3)  Neuvoston täytäntöönpanopäätös 2010/688/EU, annettu 15 päivänä lokakuuta 2010, luvan antamisesta Italian tasavallalle jatkaa yhteisestä arvonlisäverojärjestelmästä annetun direktiivin 2006/112/EY 285 artiklasta poikkeavan erityistoimenpiteen soveltamista (EUVL L 294, 12.11.2010, s. 12).

3

(4)  Neuvoston täytäntöönpanopäätös 2013/678/EU, annettu 15 päivänä marraskuuta 2013, luvan antamisesta Italian tasavallalle jatkaa yhteisestä arvonlisäverojärjestelmästä annetun direktiivin 2006/112/EY 285 artiklasta poikkeavan erityistoimenpiteen soveltamista (EUVL L 316, 27.11.2013, s. 35).

4

(5)  Toinen neuvoston direktiivi 67/228/ETY, annettu 11 päivänä huhtikuuta 1967, jäsenvaltioiden liikevaihtoverolainsäädäntöjen yhdenmukaistamisesta, yhteisen arvonlisäverojärjestelmän rakenteesta ja soveltamissäännöistä (EYVL 71, 14.4.1967, s. 1303/67).

5

---

| 15.11.2016 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 306/13 |
| --- | --- | --- | --- |

15.11.2016

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 306/13

---

NEUVOSTON TÄYTÄNTÖÖNPANOPÄÄTÖS (EU) 2016/1989,

annettu 11 päivänä marraskuuta 2016,

Schengen-alueen yleisen toiminnan vaarantavissa poikkeuksellisissa olosuhteissa väliaikaisesti suoritettavan sisärajavalvonnan jatkamista koskevan suosituksen antamisesta

EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, joka

ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen,

ottaa huomioon henkilöiden liikkumista rajojen yli koskevasta unionin säännöstöstä (Schengenin rajasäännöstö) 9 päivänä maaliskuuta 2016 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) 2016/399 (1) ja erityisesti sen 29 artiklan,

ottaa huomioon Euroopan komission ehdotuksen,

sekä katsoo seuraavaa:

| (1) | Neuvosto hyväksyi Schengenin rajasäännöstön 29 artiklan mukaisesti 12 päivänä toukokuuta 2016 täytäntöönpanopäätöksen, jolla annettiin Schengen-alueen yleisen toiminnan vaarantavissa poikkeuksellisissa olosuhteissa väliaikaisesti suoritettavaa sisärajavalvontaa koskeva suositus. |
| --- | --- |

(1)

Neuvosto hyväksyi Schengenin rajasäännöstön 29 artiklan mukaisesti 12 päivänä toukokuuta 2016 täytäntöönpanopäätöksen, jolla annettiin Schengen-alueen yleisen toiminnan vaarantavissa poikkeuksellisissa olosuhteissa väliaikaisesti suoritettavaa sisärajavalvontaa koskeva suositus.

| (2) | Neuvosto suositti viidelle Schengen-valtiolle (Itävalta, Saksa, Tanska, Ruotsi ja Norja), että ne jatkavat oikeasuhteisen väliaikaisen rajavalvonnan suorittamista enintään kuuden kuukauden ajan täytäntöönpanopäätöksen antamispäivästä vastauksena yleiseen järjestykseen tai sisäiseen turvallisuuteen näissä valtioissa kohdistuvaan vakavaan uhkaan, joka johtuu ulkorajavalvonnan puutteista Kreikassa sekä Kreikan kautta sääntöjenvastaisesti tulleiden edelleen liikkumisesta ja pyrkimisestä muihin Schengen-valtioihin. |
| --- | --- |

(2)

Neuvosto suositti viidelle Schengen-valtiolle (Itävalta, Saksa, Tanska, Ruotsi ja Norja), että ne jatkavat oikeasuhteisen väliaikaisen rajavalvonnan suorittamista enintään kuuden kuukauden ajan täytäntöönpanopäätöksen antamispäivästä vastauksena yleiseen järjestykseen tai sisäiseen turvallisuuteen näissä valtioissa kohdistuvaan vakavaan uhkaan, joka johtuu ulkorajavalvonnan puutteista Kreikassa sekä Kreikan kautta sääntöjenvastaisesti tulleiden edelleen liikkumisesta ja pyrkimisestä muihin Schengen-valtioihin.

| (3) | Komissio antoi 28 päivänä syyskuuta 2016 kertomuksen täytäntöönpanopäätöksen soveltamisesta. Siinä todettiin, että Itävallan, Saksan, Tanskan, Ruotsin ja Norjan suorittama sisärajavalvonta on ollut oikeasuhteista ja neuvoston suosituksen mukaista. Lisäksi komissio päätteli, että kertomuksen laatimisen aikaan käytettävissä olleiden tietojen ja kyseisiltä jäsenvaltioilta saatujen raporttien perusteella ei ollut tarvetta ehdottaa muutoksia täytäntöönpanopäätökseen. |
| --- | --- |

(3)

Komissio antoi 28 päivänä syyskuuta 2016 kertomuksen täytäntöönpanopäätöksen soveltamisesta. Siinä todettiin, että Itävallan, Saksan, Tanskan, Ruotsin ja Norjan suorittama sisärajavalvonta on ollut oikeasuhteista ja neuvoston suosituksen mukaista. Lisäksi komissio päätteli, että kertomuksen laatimisen aikaan käytettävissä olleiden tietojen ja kyseisiltä jäsenvaltioilta saatujen raporttien perusteella ei ollut tarvetta ehdottaa muutoksia täytäntöönpanopäätökseen.

| (4) | Kyseiset Schengen-valtiot antoivat 18 ja 21 päivänä lokakuuta 2016 komissiolle toisen kertomuksen neuvoston suosituksen täytäntöönpanosta. Annetut tiedot noudattavat samaa suuntausta kuin ensimmäisessä kertomuksessa (niiden henkilöiden määrän väheneminen, joilta on evätty maahanpääsy, ja saatujen turvapaikkahakemusten määrän väheneminen), ja tilanteessa on näin ollen tapahtunut asteittaista vakiintumista. |
| --- | --- |

(4)

Kyseiset Schengen-valtiot antoivat 18 ja 21 päivänä lokakuuta 2016 komissiolle toisen kertomuksen neuvoston suosituksen täytäntöönpanosta. Annetut tiedot noudattavat samaa suuntausta kuin ensimmäisessä kertomuksessa (niiden henkilöiden määrän väheneminen, joilta on evätty maahanpääsy, ja saatujen turvapaikkahakemusten määrän väheneminen), ja tilanteessa on näin ollen tapahtunut asteittaista vakiintumista.

| (5) | Huolimatta sääntöjenvastaisesti Euroopan unioniin saapuvien ja turvapaikanhakijoiden määrän jyrkästä laskusta, Kreikassa sekä jäsenvaltioissa, joihin Kreikkaan sääntöjenvastaisesti saapuneiden edelleen liikkuminen eniten vaikuttaa, on kuitenkin edelleen suuri määrä sääntöjenvastaisesti maahan tulleita. Aiemmin havaittujen suuntausten perusteella on perusteltua odottaa, että nämä henkilöt saattavat haluta siirtyä sääntöjenvastaisesti muihin jäsenvaltioihin, jos heidän edelleen liikkumistaan estävät rajatarkastukset poistetaan. |
| --- | --- |

(5)

Huolimatta sääntöjenvastaisesti Euroopan unioniin saapuvien ja turvapaikanhakijoiden määrän jyrkästä laskusta, Kreikassa sekä jäsenvaltioissa, joihin Kreikkaan sääntöjenvastaisesti saapuneiden edelleen liikkuminen eniten vaikuttaa, on kuitenkin edelleen suuri määrä sääntöjenvastaisesti maahan tulleita. Aiemmin havaittujen suuntausten perusteella on perusteltua odottaa, että nämä henkilöt saattavat haluta siirtyä sääntöjenvastaisesti muihin jäsenvaltioihin, jos heidän edelleen liikkumistaan estävät rajatarkastukset poistetaan.

| (6) | Muuttoliikekriisin alusta alkaen kertyneiden turvapaikkahakemusten määrä ja edelleen saapuvat hakemukset rasittavat merkittävästi kansallisia hallintoelimiä ja yksiköitä kaikissa EU:n jäsenvaltioissa ja etenkin niissä Schengen-valtioissa, joita täytäntöönpanopäätös koskee. |
| --- | --- |

(6)

Muuttoliikekriisin alusta alkaen kertyneiden turvapaikkahakemusten määrä ja edelleen saapuvat hakemukset rasittavat merkittävästi kansallisia hallintoelimiä ja yksiköitä kaikissa EU:n jäsenvaltioissa ja etenkin niissä Schengen-valtioissa, joita täytäntöönpanopäätös koskee.

| (7) | Sisärajavalvontaa ei voida tarkastella irrallaan muista tärkeitä tekijöistä. Etenemissuunnitelmassa Schengen-järjestelmän normaalin toiminnan palauttamiseksi (2) komissio esitti erilaisia toimenpiteitä Schengen-alueen toiminnan palauttamiseksi normaaliksi. |
| --- | --- |

(7)

Sisärajavalvontaa ei voida tarkastella irrallaan muista tärkeitä tekijöistä. Etenemissuunnitelmassa Schengen-järjestelmän normaalin toiminnan palauttamiseksi (2) komissio esitti erilaisia toimenpiteitä Schengen-alueen toiminnan palauttamiseksi normaaliksi.

| (8) | Etenemissuunnitelmaan kuului etenkin Euroopan raja- ja rannikkovartioston hyväksyminen ja sen toiminnan käynnistäminen. Eurooppalaisesta raja- ja merivartiostosta 14 päivänä syyskuuta annettu asetus (EU) 2016/1624 (3) tuli voimaan 6 päivänä lokakuuta 2016, yhdeksän kuukauden kuluttua komission ehdotuksesta, mikä osoittaa kaikkien toimijoiden sitoutuneisuuden asiaan. Nopean toiminnan reservit henkilöstöineen ja kalustoineen saataneen perustettua ja toimintaan 7 päivään joulukuuta 2016 mennessä ja nopeisiin palautuksiin osallistuvien reservi 7 päivään tammikuuta 2017 mennessä. |
| --- | --- |

(8)

Etenemissuunnitelmaan kuului etenkin Euroopan raja- ja rannikkovartioston hyväksyminen ja sen toiminnan käynnistäminen. Eurooppalaisesta raja- ja merivartiostosta 14 päivänä syyskuuta annettu asetus (EU) 2016/1624 (3) tuli voimaan 6 päivänä lokakuuta 2016, yhdeksän kuukauden kuluttua komission ehdotuksesta, mikä osoittaa kaikkien toimijoiden sitoutuneisuuden asiaan. Nopean toiminnan reservit henkilöstöineen ja kalustoineen saataneen perustettua ja toimintaan 7 päivään joulukuuta 2016 mennessä ja nopeisiin palautuksiin osallistuvien reservi 7 päivään tammikuuta 2017 mennessä.

| (9) | Toinen Schengen-järjestelmän normaalin toiminnan palauttamiseksi laaditussa etenemissuunnitelmassa mainittu tekijä on EU:n ja Turkin julkilausuman onnistunut täytäntöönpano. Vaikka julkilausuman täytäntöönpano tuottaa edelleenkin tulosta kolmannessa edistymiskertomuksessa (4) esitetyllä tavalla, on tärkeää jatkossakin varmistaa, että julkilausuma on kestävällä pohjalla. Länsi-Balkanin reitin varrella olevien maiden johtajien kokouksessa annetun julkilausuman mukaiselle yhteistyölle on lisäksi jatkuvasti tarvetta. |
| --- | --- |

(9)

Toinen Schengen-järjestelmän normaalin toiminnan palauttamiseksi laaditussa etenemissuunnitelmassa mainittu tekijä on EU:n ja Turkin julkilausuman onnistunut täytäntöönpano. Vaikka julkilausuman täytäntöönpano tuottaa edelleenkin tulosta kolmannessa edistymiskertomuksessa (4) esitetyllä tavalla, on tärkeää jatkossakin varmistaa, että julkilausuma on kestävällä pohjalla. Länsi-Balkanin reitin varrella olevien maiden johtajien kokouksessa annetun julkilausuman mukaiselle yhteistyölle on lisäksi jatkuvasti tarvetta.

| (10) | Edellä esitetyistä seikoista seuraa, että huolimatta Schengen-järjestelmän normaalin toiminnan palauttamiseksi laaditussa etenemissuunnitelmassa yksilöidyillä aloilla tapahtuneesta tasaisesta ja merkittävästä edistymisestä sekä tilanteen asteittaisesta vakautumisesta, toimien täysimääräinen täytäntöönpano ja niistä saatavien tulosten toteutuminen vie aikaa. |
| --- | --- |

(10)

Edellä esitetyistä seikoista seuraa, että huolimatta Schengen-järjestelmän normaalin toiminnan palauttamiseksi laaditussa etenemissuunnitelmassa yksilöidyillä aloilla tapahtuneesta tasaisesta ja merkittävästä edistymisestä sekä tilanteen asteittaisesta vakautumisesta, toimien täysimääräinen täytäntöönpano ja niistä saatavien tulosten toteutuminen vie aikaa.

| (11) | Poikkeukselliset olosuhteet, jotka merkitsevät yleiseen järjestykseen ja sisäiseen turvallisuuteen kohdistuvaa vakavaa uhkaa ja vaarantavat koko Schengen-alueen toiminnan, ovat näin ollen edelleen olemassa. |
| --- | --- |

(11)

Poikkeukselliset olosuhteet, jotka merkitsevät yleiseen järjestykseen ja sisäiseen turvallisuuteen kohdistuvaa vakavaa uhkaa ja vaarantavat koko Schengen-alueen toiminnan, ovat näin ollen edelleen olemassa.

| (12) | Ottaen huomioon Kreikan nykyisen epävakaan tilanteen ja niihin jäsenvaltioihin vieläkin jossain määrin kohdistuvan paineen, joihin Kreikkaan sääntöjenvastaisesti saapuneiden edelleen liikkuminen eniten vaikuttaa, vaikuttaa perustellulta sallia väliaikaista sisärajavalvontaa tällä hetkellä suorittavien Schengen-valtioiden eli Itävallan, Saksan, Tanskan, Ruotsin ja assosioituneen maan Norjan tällaisen valvonnan oikeasuhteinen jatkaminen viimeisenä keinona vastata niiden yleiseen järjestykseen tai sisäiseen turvallisuuteen kohdistuvaan vakavaan uhkaan Schengenin rajasäännöstön 29 artiklan mukaisesti. |
| --- | --- |

(12)

Ottaen huomioon Kreikan nykyisen epävakaan tilanteen ja niihin jäsenvaltioihin vieläkin jossain määrin kohdistuvan paineen, joihin Kreikkaan sääntöjenvastaisesti saapuneiden edelleen liikkuminen eniten vaikuttaa, vaikuttaa perustellulta sallia väliaikaista sisärajavalvontaa tällä hetkellä suorittavien Schengen-valtioiden eli Itävallan, Saksan, Tanskan, Ruotsin ja assosioituneen maan Norjan tällaisen valvonnan oikeasuhteinen jatkaminen viimeisenä keinona vastata niiden yleiseen järjestykseen tai sisäiseen turvallisuuteen kohdistuvaan vakavaan uhkaan Schengenin rajasäännöstön 29 artiklan mukaisesti.

| (13) | Tässä vaiheessa käytettävissä olevien tietojen perusteella jatko ei saisi ylittää kolmea kuukautta tämän täytäntöönpanopäätöksen antamisesta. |
| --- | --- |

(13)

Tässä vaiheessa käytettävissä olevien tietojen perusteella jatko ei saisi ylittää kolmea kuukautta tämän täytäntöönpanopäätöksen antamisesta.

| (14) | Jäsenvaltioiden, jotka päättävät jatkaa sisärajavalvontaa tämän täytäntöönpanopäätöksen mukaisesti, olisi ilmoitettava siitä muille jäsenvaltioille, Euroopan parlamentille ja komissiolle. |
| --- | --- |

(14)

Jäsenvaltioiden, jotka päättävät jatkaa sisärajavalvontaa tämän täytäntöönpanopäätöksen mukaisesti, olisi ilmoitettava siitä muille jäsenvaltioille, Euroopan parlamentille ja komissiolle.

| (15) | Kyseisten jäsenvaltioiden olisi ennen valvonnasta päättämistään tarkasteltava, voitaisiinko muilla toimenpiteillä kuin rajavalvonnalla tehokkaasti torjua havaittua uhkaa. Kyseisten jäsenvaltioiden olisi esitettävä ilmoituksissaan tämän tarkastelun tulokset ja syyt siihen, miksi ne ovat valinneet rajavalvonnan. |
| --- | --- |

(15)

Kyseisten jäsenvaltioiden olisi ennen valvonnasta päättämistään tarkasteltava, voitaisiinko muilla toimenpiteillä kuin rajavalvonnalla tehokkaasti torjua havaittua uhkaa. Kyseisten jäsenvaltioiden olisi esitettävä ilmoituksissaan tämän tarkastelun tulokset ja syyt siihen, miksi ne ovat valinneet rajavalvonnan.

| (16) | Kuten 20 päivänä lokakuuta 2016 muuttoliikkeestä annetuissa Eurooppa-neuvoston päätelmissä todetaan, prosessiin Schengen-järjestelmän normaalin toiminnan palauttamiseksi kuuluu väliaikaisen sisärajavalvonnan mukauttaminen kulloinkin vallitseviin tarpeisiin. Tämän täytäntöönpanopäätöksen mukaista valvontaa olisi suoritettava ainoastaan välttämättömässä laajuudessa ja sen intensiteetti olisi rajoitettava siihen, mikä on ehdottoman välttämätöntä. Esimerkiksi jos maahantulovirta on tiettynä aikana merkityksettömän pieni, valvonta tietyillä rajaosuuksilla saattaa olla tarpeetonta. Jotta ihmisten liikkumista kyseisillä sisärajoilla haitattaisiin mahdollisimman vähän, ainoastaan kohdennettu, riskianalyysiin ja tiedustelutietoon perustuva valvonta on sallittua. Lisäksi tämän valvonnan tarpeellisuutta kyseisillä rajaosuuksilla olisi tarkasteltava ja arvioitava säännöllisesti yhteistyössä kaikkien asianomaisten jäsenvaltioiden kanssa tavoitteena sen asteittainen vähentäminen. |
| --- | --- |

(16)

Kuten 20 päivänä lokakuuta 2016 muuttoliikkeestä annetuissa Eurooppa-neuvoston päätelmissä todetaan, prosessiin Schengen-järjestelmän normaalin toiminnan palauttamiseksi kuuluu väliaikaisen sisärajavalvonnan mukauttaminen kulloinkin vallitseviin tarpeisiin. Tämän täytäntöönpanopäätöksen mukaista valvontaa olisi suoritettava ainoastaan välttämättömässä laajuudessa ja sen intensiteetti olisi rajoitettava siihen, mikä on ehdottoman välttämätöntä. Esimerkiksi jos maahantulovirta on tiettynä aikana merkityksettömän pieni, valvonta tietyillä rajaosuuksilla saattaa olla tarpeetonta. Jotta ihmisten liikkumista kyseisillä sisärajoilla haitattaisiin mahdollisimman vähän, ainoastaan kohdennettu, riskianalyysiin ja tiedustelutietoon perustuva valvonta on sallittua. Lisäksi tämän valvonnan tarpeellisuutta kyseisillä rajaosuuksilla olisi tarkasteltava ja arvioitava säännöllisesti yhteistyössä kaikkien asianomaisten jäsenvaltioiden kanssa tavoitteena sen asteittainen vähentäminen.

| (17) | Komissiolle on lähetettävä jokaisen tämän täytäntöönpanopäätöksen täytäntöönpanokuukauden lopussa kattava raportti suoritettujen tarkastusten tuloksista sekä tarvittaessa arvio niiden jatkamisen tarpeellisuudesta. Raportissa olisi esitettävä tarkastettujen henkilöiden lukumäärä, tarkastukseen perustuvien maahantulon epäämisten lukumäärä, tarkastusten johdosta tehtyjen palauttamispäätösten lukumäärä sekä tarkastuspaikoissa sisärajoilla vastaanotettujen turvapaikkahakemusten lukumäärä. |
| --- | --- |

(17)

Komissiolle on lähetettävä jokaisen tämän täytäntöönpanopäätöksen täytäntöönpanokuukauden lopussa kattava raportti suoritettujen tarkastusten tuloksista sekä tarvittaessa arvio niiden jatkamisen tarpeellisuudesta. Raportissa olisi esitettävä tarkastettujen henkilöiden lukumäärä, tarkastukseen perustuvien maahantulon epäämisten lukumäärä, tarkastusten johdosta tehtyjen palauttamispäätösten lukumäärä sekä tarkastuspaikoissa sisärajoilla vastaanotettujen turvapaikkahakemusten lukumäärä.

| (18) | Neuvosto panee merkille, että komissio on ilmoittanut seuraavansa tiiviisti tämän täytäntöönpanopäätöksen soveltamista, |
| --- | --- |

(18)

Neuvosto panee merkille, että komissio on ilmoittanut seuraavansa tiiviisti tämän täytäntöönpanopäätöksen soveltamista,

SUOSITTAA SEURAAVAA:

| 1. | Itävalta, Saksa, Tanska, Ruotsi ja Norja voivat jatkaa oikeasuhteista rajavalvontaa väliaikaisesti enintään kolmen kuukauden ajan täytäntöönpanopäätöksen antamispäivästä seuraavilla sisärajoilla:






  — | Itävalta Itävallan ja Unkarin maarajalla ja Itävallan ja Slovenian maarajalla, |
| --- | --- | --- |

1.

—

Itävalta Itävallan ja Unkarin maarajalla ja Itävallan ja Slovenian maarajalla,

| — | Saksa Saksan ja Itävallan maarajalla, |
| --- | --- |

—

Saksa Saksan ja Itävallan maarajalla,

| — | Tanska Tanskan satamissa, joista on lauttayhteys Saksaan, ja Tanskan ja Saksan maarajalla, |
| --- | --- |

—

Tanska Tanskan satamissa, joista on lauttayhteys Saksaan, ja Tanskan ja Saksan maarajalla,

| — | Ruotsi eteläisellä ja läntisellä poliisialueella sijaitsevissa Ruotsin satamissa sekä Juutinrauman sillalla, |
| --- | --- |

—

Ruotsi eteläisellä ja läntisellä poliisialueella sijaitsevissa Ruotsin satamissa sekä Juutinrauman sillalla,

| — | Norja Norjan satamissa, joista on lauttayhteys Tanskaan, Saksaan ja Ruotsiin. |
| --- | --- |

—

Norja Norjan satamissa, joista on lauttayhteys Tanskaan, Saksaan ja Ruotsiin.

| 2. | Ennen tällaisen valvonnan jatkamista kyseisten jäsenvaltioiden olisi keskusteltava niiden jäsenvaltioiden kanssa, joita asia koskee, varmistaakseen, että sisärajavalvontaa suoritetaan ainoastaan siellä, missä sitä pidetään välttämättömänä ja oikeasuhteisena. Lisäksi kyseisten jäsenvaltioiden olisi varmistettava, että sisärajavalvontaa suoritetaan Schengenin rajasäännöstön mukaisesti ainoastaan viimeisenä keinona, kun muilla toimenpiteillä ei voida saavuttaa samaa vaikutusta, ja ainoastaan niillä sisärajaosuuksilla, joilla se katsotaan välttämättömäksi ja oikeasuhteiseksi. Kyseisten jäsenvaltioiden olisi ilmoitettava tästä muille jäsenvaltioille, Euroopan parlamentille ja komissiolle. |
| --- | --- |

2.

| 3. | Rajavalvonnan olisi oltava kohdennettua ja perustuttava riskianalyysiin ja tiedustelutietoon, ja sen laajuus, tiheys sekä suorituspaikka ja -ajankohta olisi rajoitettava siihen, mikä on uhan vakavuuden vuoksi sekä yleisen järjestyksen ja sisäisen turvallisuuden varmistamiseksi ehdottoman välttämätöntä. Tämän täytäntöönpanopäätöksen mukaisesti sisärajavalvontaa suorittavan jäsenvaltion olisi viikoittain tarkasteltava uudelleen tarkastusten tarvetta ja tiheyttä sekä suorituspaikkaa ja -ajankohtaa niiden mukauttamiseksi torjuttavan uhan tasoon, poistettava tarkastukset vaiheittain, mikäli suinkin mahdollista, ja raportoitava komissiolle kuukausittain. |
| --- | --- |

3.

Tehty Brysselissä 11 päivänä marraskuuta 2016.

Neuvoston puolesta

Puheenjohtaja

P. ŽIGA

---

(1)  
  EUVL L 77, 23.3.2016, s. 1.

1

(2)  COM(2016) 120 final.

2

(3)  
  EUVL L 251, 16.9.2016, s. 1.

3

(4)  Kolmas kertomus EU:n ja Turkin julkilausuman täytäntöönpanon edistymisestä (COM(2016) 634).

4

---

| 15.11.2016 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 306/16 |
| --- | --- | --- | --- |

15.11.2016

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 306/16

---

NEUVOSTON PÄÄTÖS (YUTP) 2016/1990,

annettu 14 päivänä marraskuuta 2016,

Kosovossa (*1) toteutettavasta Euroopan unionin oikeusvaltio-operaatiosta (EULEX KOSOVO) hyväksytyn yhteisen toiminnan 2008/124/YUTP muuttamisesta

EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, joka

ottaa huomioon Euroopan unionista tehdyn sopimuksen ja erityisesti sen 28 artiklan, 42 artiklan 4 kohdan ja 43 artiklan 2 kohdan,

ottaa huomioon unionin ulkoasioiden ja turvallisuuspolitiikan korkean edustajan ehdotuksen,

sekä katsoo seuraavaa:

| (1) | Neuvosto hyväksyi 4 päivänä helmikuuta 2008 yhteisen toiminnan 2008/124/YUTP (1). |
| --- | --- |

(1)

Neuvosto hyväksyi 4 päivänä helmikuuta 2008 yhteisen toiminnan 2008/124/YUTP (1).

| (2) | Neuvosto antoi 14 päivänä kesäkuuta 2016 päätöksen (YUTP) 2016/947 (2), jolla muutettiin yhteistä toimintaa 2008/124/YUTP, jatkettiin EULEX KOSOVOn toimeksiantoa 14 päivään kesäkuuta 2018 saakka ja säädettiin uudesta rahoitusohjeesta sen toimeksiannon toteuttamiseksi Kosovossa 14 päivään joulukuuta 2016 saakka ja jäsenvaltion sisällä toisaalle siirrettyjen oikeudenkäyntien tukemiseksi 14 päivään kesäkuuta 2017 saakka. |
| --- | --- |

(2)

Neuvosto antoi 14 päivänä kesäkuuta 2016 päätöksen (YUTP) 2016/947 (2), jolla muutettiin yhteistä toimintaa 2008/124/YUTP, jatkettiin EULEX KOSOVOn toimeksiantoa 14 päivään kesäkuuta 2018 saakka ja säädettiin uudesta rahoitusohjeesta sen toimeksiannon toteuttamiseksi Kosovossa 14 päivään joulukuuta 2016 saakka ja jäsenvaltion sisällä toisaalle siirrettyjen oikeudenkäyntien tukemiseksi 14 päivään kesäkuuta 2017 saakka.

| (3) | Olisi säädettävä uudesta rahoitusohjeesta EULEX KOSOVOn toimeksiannon toteuttamiseksi 14 päivään kesäkuuta 2017 saakka. |
| --- | --- |

(3)

Olisi säädettävä uudesta rahoitusohjeesta EULEX KOSOVOn toimeksiannon toteuttamiseksi 14 päivään kesäkuuta 2017 saakka.

| (4) | Minkään tässä päätöksessä esitetyn ei olisi katsottava vaikuttavan tuomarien ja syyttäjien itsenäisyyteen ja riippumattomuuteen. |
| --- | --- |

(4)

Minkään tässä päätöksessä esitetyn ei olisi katsottava vaikuttavan tuomarien ja syyttäjien itsenäisyyteen ja riippumattomuuteen.

| (5) | EULEX KOSOVOn niiden toimien erityisluonteen vuoksi, joilla annetaan tukea jäsenvaltion sisällä toisaalle siirretyille oikeudenkäynneille, tässä päätöksessä on aiheellista määrittää jäsenvaltion sisällä toisaalle siirrettyjen oikeudenkäyntien tuen kattamiseen tarkoitettu määrä ja säätää kyseisen talousarvion osan toteuttamisesta avustuksena. |
| --- | --- |

(5)

EULEX KOSOVOn niiden toimien erityisluonteen vuoksi, joilla annetaan tukea jäsenvaltion sisällä toisaalle siirretyille oikeudenkäynneille, tässä päätöksessä on aiheellista määrittää jäsenvaltion sisällä toisaalle siirrettyjen oikeudenkäyntien tuen kattamiseen tarkoitettu määrä ja säätää kyseisen talousarvion osan toteuttamisesta avustuksena.

| (6) | Operaation hankintamenettelyihin osallistumista koskevat säännöt ja sen ostamiin tavaroihin sovellettavat alkuperäsäännöt olisi yhdenmukaistettava muita YTPP-siviilioperaatioita koskevien säännösten kanssa. |
| --- | --- |

(6)

Operaation hankintamenettelyihin osallistumista koskevat säännöt ja sen ostamiin tavaroihin sovellettavat alkuperäsäännöt olisi yhdenmukaistettava muita YTPP-siviilioperaatioita koskevien säännösten kanssa.

| (7) | Yhteinen toiminta 2008/124/YUTP olisi näin ollen muutettava tämän mukaisesti. |
| --- | --- |

(7)

Yhteinen toiminta 2008/124/YUTP olisi näin ollen muutettava tämän mukaisesti.

| (8) | EULEX KOSOVO toteutetaan tilanteessa, joka saattaa huonontua ja joka voi haitata Euroopan unionista tehdyn sopimuksen 21 artiklassa määriteltyjen unionin ulkoisen toiminnan tavoitteiden toteutumista, |
| --- | --- |

(8)

EULEX KOSOVO toteutetaan tilanteessa, joka saattaa huonontua ja joka voi haitata Euroopan unionista tehdyn sopimuksen 21 artiklassa määriteltyjen unionin ulkoisen toiminnan tavoitteiden toteutumista,

ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN PÄÄTÖKSEN:

1 artikla

Muutetaan yhteinen toiminta 2008/124/YUTP seuraavasti:

| 1) | Muutetaan 16 artikla seuraavasti:






  a) | korvataan 1 kohta seuraavasti:

  ”1.   EULEX KOSOVOon liittyviin menoihin tarkoitettu rahoitusohje 14 päivään lokakuuta 2010 saakka on 265 000 000 euroa.
  EULEX KOSOVOon liittyviin menoihin tarkoitettu rahoitusohje 15 päivästä lokakuuta 2010 lähtien 14 päivään joulukuuta 2011 saakka on 165 000 000 euroa.
  EULEX KOSOVOon liittyviin menoihin tarkoitettu rahoitusohje 15 päivästä joulukuuta 2011 lähtien 14 päivään kesäkuuta 2012 saakka on 72 800 000 euroa.
  EULEX KOSOVOon liittyviin menoihin tarkoitettu rahoitusohje 15 päivästä kesäkuuta 2012 lähtien 14 päivään kesäkuuta 2013 saakka on 111 000 000 euroa.
  EULEX KOSOVOon liittyviin menoihin tarkoitettu rahoitusohje 15 päivästä kesäkuuta 2013 lähtien 14 päivään kesäkuuta 2014 saakka on 110 000 000 euroa.
  EULEX KOSOVOon liittyviin menoihin tarkoitettu rahoitusohje 15 päivästä kesäkuuta 2014 lähtien 14 päivään lokakuuta 2014 saakka on 34 000 000 euroa.
  EULEX KOSOVOon liittyviin menoihin tarkoitettu rahoitusohje 15 päivästä lokakuuta 2014 lähtien 14 päivään kesäkuuta 2015 saakka on 55 820 000 euroa.
  EULEX KOSOVOon liittyviin menoihin tarkoitettu rahoitusohje 15 päivästä kesäkuuta 2015 lähtien 14 päivään kesäkuuta 2016 saakka on 77 000 000 euroa.
  EULEX KOSOVOon liittyviin menoihin tarkoitettu rahoitusohje 15 päivästä kesäkuuta 2016 lähtien 14 päivään kesäkuuta 2017 saakka on 86 850 000 euroa.
  Yhdeksännessä alakohdassa tarkoitetusta määrästä EULEX KOSOVOn toimeksiannon toteuttamisesta Kosovossa aiheutuviin menoihin tarkoitettu määrä on 34 500 000 euroa 15 päivästä kesäkuuta lähtien 14 päivään joulukuuta 2016 saakka ja 23 250 000 euroa 15 päivästä joulukuuta 2016 lähtien 14 päivään kesäkuuta 2017 saakka; 29 100 000 euroa osoitetaan kattamaan jäsenvaltion sisällä toisaalle siirrettyjen oikeudenkäyntien tuki 15 päivästä kesäkuuta 2016 lähtien 14 päivään kesäkuuta 2017 saakka ja siitä katetaan takautuvasti myös menot, jotka aiheutuvat toisaalle siirrettyjen oikeudenkäyntien tukemisesta 1 päivästä huhtikuuta 2016 alkaen. Komissio allekirjoittaa tämän määrän osalta avustussopimuksen kirjaajan kanssa, joka toimii toisaalle siirrettyjen oikeudenkäyntien hallinnosta vastaavan kirjaamon puolesta. Kyseiseen avustussopimukseen sovelletaan Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU, Euratom) N:o 966/2012 (*2) avustuksia koskevia sääntöjä.
  Neuvosto päättää EULEX KOSOVOn seuraavan kauden rahoitusohjeesta.


  (*2)  Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU, Euratom) N:o 966/2012, annettu 25 päivänä lokakuuta 2012, unionin yleiseen talousarvioon sovellettavista varainhoitosäännöistä ja neuvoston asetuksen (EY, Euratom) N:o 1605/2002 kumoamisesta (EUVL L 298, 26.10.2012, s. 1).”
  " |
| --- | --- | --- |

1)

Muutetaan 16 artikla seuraavasti:

a)

korvataan 1 kohta seuraavasti:

”1.   EULEX KOSOVOon liittyviin menoihin tarkoitettu rahoitusohje 14 päivään lokakuuta 2010 saakka on 265 000 000 euroa.

EULEX KOSOVOon liittyviin menoihin tarkoitettu rahoitusohje 15 päivästä lokakuuta 2010 lähtien 14 päivään joulukuuta 2011 saakka on 165 000 000 euroa.

EULEX KOSOVOon liittyviin menoihin tarkoitettu rahoitusohje 15 päivästä joulukuuta 2011 lähtien 14 päivään kesäkuuta 2012 saakka on 72 800 000 euroa.

EULEX KOSOVOon liittyviin menoihin tarkoitettu rahoitusohje 15 päivästä kesäkuuta 2012 lähtien 14 päivään kesäkuuta 2013 saakka on 111 000 000 euroa.

EULEX KOSOVOon liittyviin menoihin tarkoitettu rahoitusohje 15 päivästä kesäkuuta 2013 lähtien 14 päivään kesäkuuta 2014 saakka on 110 000 000 euroa.

EULEX KOSOVOon liittyviin menoihin tarkoitettu rahoitusohje 15 päivästä kesäkuuta 2014 lähtien 14 päivään lokakuuta 2014 saakka on 34 000 000 euroa.

EULEX KOSOVOon liittyviin menoihin tarkoitettu rahoitusohje 15 päivästä lokakuuta 2014 lähtien 14 päivään kesäkuuta 2015 saakka on 55 820 000 euroa.

EULEX KOSOVOon liittyviin menoihin tarkoitettu rahoitusohje 15 päivästä kesäkuuta 2015 lähtien 14 päivään kesäkuuta 2016 saakka on 77 000 000 euroa.

EULEX KOSOVOon liittyviin menoihin tarkoitettu rahoitusohje 15 päivästä kesäkuuta 2016 lähtien 14 päivään kesäkuuta 2017 saakka on 86 850 000 euroa.

Yhdeksännessä alakohdassa tarkoitetusta määrästä EULEX KOSOVOn toimeksiannon toteuttamisesta Kosovossa aiheutuviin menoihin tarkoitettu määrä on 34 500 000 euroa 15 päivästä kesäkuuta lähtien 14 päivään joulukuuta 2016 saakka ja 23 250 000 euroa 15 päivästä joulukuuta 2016 lähtien 14 päivään kesäkuuta 2017 saakka; 29 100 000 euroa osoitetaan kattamaan jäsenvaltion sisällä toisaalle siirrettyjen oikeudenkäyntien tuki 15 päivästä kesäkuuta 2016 lähtien 14 päivään kesäkuuta 2017 saakka ja siitä katetaan takautuvasti myös menot, jotka aiheutuvat toisaalle siirrettyjen oikeudenkäyntien tukemisesta 1 päivästä huhtikuuta 2016 alkaen. Komissio allekirjoittaa tämän määrän osalta avustussopimuksen kirjaajan kanssa, joka toimii toisaalle siirrettyjen oikeudenkäyntien hallinnosta vastaavan kirjaamon puolesta. Kyseiseen avustussopimukseen sovelletaan Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU, Euratom) N:o 966/2012 (*2) avustuksia koskevia sääntöjä.

Neuvosto päättää EULEX KOSOVOn seuraavan kauden rahoitusohjeesta.

(*2)  Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU, Euratom) N:o 966/2012, annettu 25 päivänä lokakuuta 2012, unionin yleiseen talousarvioon sovellettavista varainhoitosäännöistä ja neuvoston asetuksen (EY, Euratom) N:o 1605/2002 kumoamisesta (EUVL L 298, 26.10.2012, s. 1).”
  "

*2

| b) | korvataan 2 kohta seuraavasti:

  ”2.   Kaikkia menoja hallinnoidaan unionin yleiseen talousarvioon sovellettavien sääntöjen ja menettelyjen mukaisesti. Luonnolliset henkilöt ja oikeushenkilöt voivat osallistua operaation talousarviosta rahoitettaviin hankintamenettelyihin rajoituksetta. Lisäksi EULEX KOSOVOn ostamiin tuotteisiin ei sovelleta alkuperäsääntöjä.” |
| --- | --- |

b)

korvataan 2 kohta seuraavasti:

”2.   Kaikkia menoja hallinnoidaan unionin yleiseen talousarvioon sovellettavien sääntöjen ja menettelyjen mukaisesti. Luonnolliset henkilöt ja oikeushenkilöt voivat osallistua operaation talousarviosta rahoitettaviin hankintamenettelyihin rajoituksetta. Lisäksi EULEX KOSOVOn ostamiin tuotteisiin ei sovelleta alkuperäsääntöjä.”

| c) | korvataan 3 kohta seuraavasti:

  ”3.   Operaation johtaja voi komission hyväksynnän saatuaan sopia Euroopan unionin jäsenvaltioiden, osallistuvien kolmansien valtioiden ja muiden Kosovoon sijoittautuneiden kansainvälisten toimijoiden kanssa teknisistä järjestelyistä, jotka koskevat EULEX KOSOVOn laitteiden ja palvelujen toimittamista ja toimitilojen tarjoamista. EUPT Kosovon EULEX KOSOVOn puolesta suunnittelu- ja valmisteluvaiheen aikana tekemien sopimusten tai järjestelyjen haltijan asema siirretään tarvittaessa EULEX KOSOVOn vastuulle. EUPT Kosovon omistamat varat siirretään EULEX KOSOVOlle.” |
| --- | --- |

c)

korvataan 3 kohta seuraavasti:

”3.   Operaation johtaja voi komission hyväksynnän saatuaan sopia Euroopan unionin jäsenvaltioiden, osallistuvien kolmansien valtioiden ja muiden Kosovoon sijoittautuneiden kansainvälisten toimijoiden kanssa teknisistä järjestelyistä, jotka koskevat EULEX KOSOVOn laitteiden ja palvelujen toimittamista ja toimitilojen tarjoamista. EUPT Kosovon EULEX KOSOVOn puolesta suunnittelu- ja valmisteluvaiheen aikana tekemien sopimusten tai järjestelyjen haltijan asema siirretään tarvittaessa EULEX KOSOVOn vastuulle. EUPT Kosovon omistamat varat siirretään EULEX KOSOVOlle.”

| 2) | Korvataan 18 artiklan 1 kohta seuraavasti:

  ”1.   Korkealla edustajalla on valtuudet luovuttaa EU:n turvallisuusluokiteltuja tietoja ja EULEX KOSOVOa varten laadittuja asiakirjoja Yhdistyneille kansakunnille, Natolle/KFOR-joukoille, tähän yhteiseen toimintaan osallistuville muille kolmansille osapuolille ja Frontexille niitä kutakin vastaavaan turvallisuusluokittelutasoon asti päätöksen 2013/488/EU mukaisesti. Tämän helpottamiseksi tehdään paikallisia teknisiä järjestelyjä.” |
| --- | --- |

2)

Korvataan 18 artiklan 1 kohta seuraavasti:

”1.   Korkealla edustajalla on valtuudet luovuttaa EU:n turvallisuusluokiteltuja tietoja ja EULEX KOSOVOa varten laadittuja asiakirjoja Yhdistyneille kansakunnille, Natolle/KFOR-joukoille, tähän yhteiseen toimintaan osallistuville muille kolmansille osapuolille ja Frontexille niitä kutakin vastaavaan turvallisuusluokittelutasoon asti päätöksen 2013/488/EU mukaisesti. Tämän helpottamiseksi tehdään paikallisia teknisiä järjestelyjä.”

2 artikla

Tämä päätös tulee voimaan päivänä, jona se hyväksytään.

Tehty Brysselissä 14 päivänä marraskuuta 2016.

Neuvoston puolesta

Puheenjohtaja

F. MOGHERINI

---

(*1)  Tämä nimitys ei vaikuta asemaa koskeviin kantoihin, ja se on YK:n turvallisuusneuvoston päätöslauselman 1244 (1999) ja Kansainvälisen tuomioistuimen Kosovon itsenäisyysjulistuksesta antaman lausunnon mukainen.

*1

(1)  Neuvoston yhteinen toiminta 2008/124/YUTP, hyväksytty 4 päivänä helmikuuta 2008, Kosovossa toteutettavasta Euroopan unionin oikeusvaltio-operaatiosta, EULEX KOSOVO (EUVL L 42, 16.2.2008, s. 92).

1

(2)  Neuvoston päätös (YUTP) 2016/947, annettu 14 päivänä kesäkuuta 2016, Kosovossa toteutettavasta Euroopan unionin oikeusvaltio-operaatiosta (EULEX KOSOVO) hyväksytyn yhteisen toiminnan 2008/124/YUTP muuttamisesta (EUVL L 157, 15.6.2016, s. 26).

2

---

| 15.11.2016 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 306/19 |
| --- | --- | --- | --- |

15.11.2016

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 306/19

---

KOMISSION PÄÄTÖS (EU) 2016/1991,

annettu 4 päivänä heinäkuuta 2016,

toimenpiteistä SA.41614 – 2015/C (ex SA.33584 – 2013/C (ex 2011/NN)), jotka Alankomaat on toteuttanut ammattilaisjalkapalloseura FC Den Boschin ('s-Hertogenbosch) hyväksi

(tiedoksiannettu numerolla C(2016) 4089)

(Ainoastaan hollanninkielinen teksti on todistusvoimainen)

(ETA:n kannalta merkityksellinen teksti)

EUROOPAN KOMISSIO, joka

ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen ja erityisesti sen 108 artiklan 2 kohdan ensimmäisen alakohdan,

ottaa huomioon Euroopan talousalueesta tehdyn sopimuksen ja erityisesti sen 62 artiklan 1 kohdan a alakohdan,

on perussopimuksen 108 artiklan 2 kohdan mukaisesti kehottanut asianomaisia esittämään huomautuksensa (1),

sekä katsoo seuraavaa:

1.   MENETTELY

MENETTELY

| (1) | Vuonna 2011 komissio sai erään kansalaisen ja lehdistön kautta tietää, että Alankomaat oli toteuttanut tukitoimenpiteen ammattilaisjalkapalloseura FC Den Boschin ('s-Hertogenbosch) hyväksi. Vuosina 2010 ja 2011 kansalaiset ilmoittivat komissiolle myös toimenpiteistä, joita oli toteutettu muiden alankomaalaisten ammattilaisjalkapalloseurojen, nimittäin Willem II:n (Tilburg), MVV:n (Maastricht), PSV:n (Eindhoven) ja NEC (Nijmegen) hyväksi. Komission pyynnöstä Alankomaat toimitti 1 päivänä syyskuuta 2011 päivätyllä kirjeellä tietoja toimenpiteistä, jotka koskivat FC Den Boschia. |
| --- | --- |

(1)

Vuonna 2011 komissio sai erään kansalaisen ja lehdistön kautta tietää, että Alankomaat oli toteuttanut tukitoimenpiteen ammattilaisjalkapalloseura FC Den Boschin ('s-Hertogenbosch) hyväksi. Vuosina 2010 ja 2011 kansalaiset ilmoittivat komissiolle myös toimenpiteistä, joita oli toteutettu muiden alankomaalaisten ammattilaisjalkapalloseurojen, nimittäin Willem II:n (Tilburg), MVV:n (Maastricht), PSV:n (Eindhoven) ja NEC (Nijmegen) hyväksi. Komission pyynnöstä Alankomaat toimitti 1 päivänä syyskuuta 2011 päivätyllä kirjeellä tietoja toimenpiteistä, jotka koskivat FC Den Boschia.

| (2) | Komissio ilmoitti 6 päivänä maaliskuuta 2013 päivätyllä kirjeellä Alankomaille päätöksestään aloittaa perussopimuksen 108 artiklan 2 kohdan mukainen menettely Willem II:n, NEC:n, MVV:n, PSV:n ja FC Den Boschin hyväksi toteutetuista toimenpiteistä. |
| --- | --- |

(2)

Komissio ilmoitti 6 päivänä maaliskuuta 2013 päivätyllä kirjeellä Alankomaille päätöksestään aloittaa perussopimuksen 108 artiklan 2 kohdan mukainen menettely Willem II:n, NEC:n, MVV:n, PSV:n ja FC Den Boschin hyväksi toteutetuista toimenpiteistä.

| (3) | Komission päätös menettelyn aloittamisesta (jäljempänä ’menettelyn aloittamista koskeva päätös’) on julkaistu Euroopan unionin virallisessa lehdessä (2). Komissio pyysi asianomaisia esittämään huomautuksensa kyseessä olevista toimenpiteistä. |
| --- | --- |

(3)

Komission päätös menettelyn aloittamisesta (jäljempänä ’menettelyn aloittamista koskeva päätös’) on julkaistu Euroopan unionin virallisessa lehdessä (2). Komissio pyysi asianomaisia esittämään huomautuksensa kyseessä olevista toimenpiteistä.

Euroopan unionin virallisessa lehdessä

2

| (4) | Alankomaat esitti huomautuksia FC Den Boschin hyväksi toteutettuja toimenpiteitä koskevan menettelyn puitteissa 31 päivänä toukokuuta 2013 ja 7 päivänä marraskuuta 2013 päivätyillä kirjeillä ja 13 päivänä lokakuuta 2014 pidetyssä kokouksessa. Asianomaiset osapuolet eivät esittäneet komissiolle huomautuksia FC Den Boschin hyväksi toteutetuista toimenpiteistä. |
| --- | --- |

(4)

Alankomaat esitti huomautuksia FC Den Boschin hyväksi toteutettuja toimenpiteitä koskevan menettelyn puitteissa 31 päivänä toukokuuta 2013 ja 7 päivänä marraskuuta 2013 päivätyillä kirjeillä ja 13 päivänä lokakuuta 2014 pidetyssä kokouksessa. Asianomaiset osapuolet eivät esittäneet komissiolle huomautuksia FC Den Boschin hyväksi toteutetuista toimenpiteistä.

| (5) | Menettelyn aloittamista koskevan päätöksen jälkeen ja yhteisymmärryksessä Alankomaiden kanssa eri seuroja koskevat tutkintamenettelyt päätettiin toteuttaa kunkin osalta erikseen. FC Den Boschia koskeva tutkinta kirjattiin asianumerolla SA.41614. |
| --- | --- |

(5)

Menettelyn aloittamista koskevan päätöksen jälkeen ja yhteisymmärryksessä Alankomaiden kanssa eri seuroja koskevat tutkintamenettelyt päätettiin toteuttaa kunkin osalta erikseen. FC Den Boschia koskeva tutkinta kirjattiin asianumerolla SA.41614.

2.   YKSITYISKOHTAINEN KUVAUS TUISTA

YKSITYISKOHTAINEN KUVAUS TUISTA

2.1   Tuensaaja, tavoite ja talousarvio

Tuensaaja, tavoite ja talousarvio

| (6) | Kansallinen jalkapalloliitto Koninklijke Nederlandse Voetbal Bond (jäljempänä ’KNVB’) on ammattilais- ja harrastejalkapalloilun kattojärjestö. Ammattilaisjalkapallo on organisoitu Alankomaissa kaksitasoiseen järjestelmään. Kaudella 2014–2015 siihen kuului 38 seuraa, joista 18 pelasi ylemmässä jalkapallosarjassa (eredivisie) ja 20 alemmassa sarjassa (eerste divisie). |
| --- | --- |

(6)

Kansallinen jalkapalloliitto Koninklijke Nederlandse Voetbal Bond (jäljempänä ’KNVB’) on ammattilais- ja harrastejalkapalloilun kattojärjestö. Ammattilaisjalkapallo on organisoitu Alankomaissa kaksitasoiseen järjestelmään. Kaudella 2014–2015 siihen kuului 38 seuraa, joista 18 pelasi ylemmässä jalkapallosarjassa (eredivisie) ja 20 alemmassa sarjassa (eerste divisie).

| (7) | FC Den Bosch on pelannut alemmassa sarjassa kaudesta 2004–2005, jolloin se pelasi viimeisen kerran Alankomaiden ylimmässä sarjassa. Se ei ole koskaan pelannut eurooppalaisessa turnauksessa. Alankomaiden antamien tietojen mukaan FC Den Bosch on pienyritys. Kaudella 2011–2012 sillä oli 31 työntekijää. Seuran liikevaihto ja taseen loppusumma olivat molempina vuosina noin 3 miljoonaa euroa. Se on näin ollen pienyritys (3). FC Den Boschin käyttämän stadionin omistaa 's-Hertogenboschin kunta (jäljempänä ’kunta’), joka saa seuralta vuokraa stadionin käytöstä. |
| --- | --- |

(7)

FC Den Bosch on pelannut alemmassa sarjassa kaudesta 2004–2005, jolloin se pelasi viimeisen kerran Alankomaiden ylimmässä sarjassa. Se ei ole koskaan pelannut eurooppalaisessa turnauksessa. Alankomaiden antamien tietojen mukaan FC Den Bosch on pienyritys. Kaudella 2011–2012 sillä oli 31 työntekijää. Seuran liikevaihto ja taseen loppusumma olivat molempina vuosina noin 3 miljoonaa euroa. Se on näin ollen pienyritys (3). FC Den Boschin käyttämän stadionin omistaa 's-Hertogenboschin kunta (jäljempänä ’kunta’), joka saa seuralta vuokraa stadionin käytöstä.

3

| (8) | Vuonna 2010 kunta sai tietää, että FC Den Boschilla oli vakavia talousvaikeuksia, jotka vaaransivat sen ammattilaisjalkapallon pelaamista koskevan luvan jatkamisen ja jopa seuran olemassaolon. FC Den Boschin oma pääoma oli – 4,6 miljoonaa euroa 30 päivänä kesäkuuta 2010. Vuotta myöhemmin pääoma oli – 5,4 miljoonaa euroa. Kuten itsenäinen tilintarkastusyhtiö osoitti, seuran tappiot kasvoivat (0,168 miljoonaa euroa kesäkuussa 2009, 0,612 miljoonaa euroa kesäkuussa 2010 ja 0,744 miljoonaa euroa kesäkuussa 2011), liikevaihto supistui (3,736 miljoonasta eurosta 2,771 miljoonaan euroon vuodesta 2009 vuoteen 2011) ja velkaantuminen lisääntyi. Yksi seuran velkojista oli kunta, jolla oli 1,65 miljoonan euron toissijainen saatava. |
| --- | --- |

(8)

Vuonna 2010 kunta sai tietää, että FC Den Boschilla oli vakavia talousvaikeuksia, jotka vaaransivat sen ammattilaisjalkapallon pelaamista koskevan luvan jatkamisen ja jopa seuran olemassaolon. FC Den Boschin oma pääoma oli – 4,6 miljoonaa euroa 30 päivänä kesäkuuta 2010. Vuotta myöhemmin pääoma oli – 5,4 miljoonaa euroa. Kuten itsenäinen tilintarkastusyhtiö osoitti, seuran tappiot kasvoivat (0,168 miljoonaa euroa kesäkuussa 2009, 0,612 miljoonaa euroa kesäkuussa 2010 ja 0,744 miljoonaa euroa kesäkuussa 2011), liikevaihto supistui (3,736 miljoonasta eurosta 2,771 miljoonaan euroon vuodesta 2009 vuoteen 2011) ja velkaantuminen lisääntyi. Yksi seuran velkojista oli kunta, jolla oli 1,65 miljoonan euron toissijainen saatava.

| (9) | FC Den Boschin tukijat, yritykset ja sponsorit käynnistivät vuoden 2010 syksyllä aloitteen, jonka tarkoituksena oli estää seuran konkurssi. Tämä aloite johti rakenneuudistussuunnitelmaan, jolla oli tarkoitus parantaa FC Den Boschin taloudellista tilannetta ja tehdä siitä elinkelpoinen ammattilaisjalkapalloseura, jolla on uusi oikeudellinen muoto ja jonka omistajia ovat sen tukijat. Kesäkuussa 2011 kunta ja muut seuran velkojat hyväksyivät yhteisen aloitteen, jonka mukaan niiden lainat muunnettiin seuran osakkeiksi. Osana rakenneuudistusta FC Den Bosch, jonka oikeudellinen muoto oli yhdistys (Vereniging), muutettiin 30 päivänä kesäkuuta 2011 osakeyhtiöksi (naamloze vennootschap) FC Den Bosch N.V. |
| --- | --- |

(9)

FC Den Boschin tukijat, yritykset ja sponsorit käynnistivät vuoden 2010 syksyllä aloitteen, jonka tarkoituksena oli estää seuran konkurssi. Tämä aloite johti rakenneuudistussuunnitelmaan, jolla oli tarkoitus parantaa FC Den Boschin taloudellista tilannetta ja tehdä siitä elinkelpoinen ammattilaisjalkapalloseura, jolla on uusi oikeudellinen muoto ja jonka omistajia ovat sen tukijat. Kesäkuussa 2011 kunta ja muut seuran velkojat hyväksyivät yhteisen aloitteen, jonka mukaan niiden lainat muunnettiin seuran osakkeiksi. Osana rakenneuudistusta FC Den Bosch, jonka oikeudellinen muoto oli yhdistys (Vereniging), muutettiin 30 päivänä kesäkuuta 2011 osakeyhtiöksi (naamloze vennootschap) FC Den Bosch N.V.

| (10) | Sovittiin, että kunnan saatava muutettaisiin osakkeiksi, siten että se omistaisi 60 prosenttia uuden osakeyhtiön FC Den Bosch N.V:n osakkeista. Muut seuran suuret velkojat hankkisivat loput 40 prosenttia seuran osakkeista muuttamalla velkansa osakkeiksi kuntaan verrattuna pienemmällä vaihtosuhteella. Pienet velkojat luopuivat osasta saataviaan. Tämän velkojien kesken tehdyn sopimuksen jälkeen kunta siirsi osakesaatavansa, joka perustui sen 1,65 miljoonan euron lainaan, yhdellä eurolla Stichting Met Heel Mijn Hart -nimiselle säätiölle. FC Den Boschin tukiseurat ja yksittäiset tukijat ovat perustaneet säätiön eikä se harjoita kaupallista toimintaa. |
| --- | --- |

(10)

Sovittiin, että kunnan saatava muutettaisiin osakkeiksi, siten että se omistaisi 60 prosenttia uuden osakeyhtiön FC Den Bosch N.V:n osakkeista. Muut seuran suuret velkojat hankkisivat loput 40 prosenttia seuran osakkeista muuttamalla velkansa osakkeiksi kuntaan verrattuna pienemmällä vaihtosuhteella. Pienet velkojat luopuivat osasta saataviaan. Tämän velkojien kesken tehdyn sopimuksen jälkeen kunta siirsi osakesaatavansa, joka perustui sen 1,65 miljoonan euron lainaan, yhdellä eurolla Stichting Met Heel Mijn Hart -nimiselle säätiölle. FC Den Boschin tukiseurat ja yksittäiset tukijat ovat perustaneet säätiön eikä se harjoita kaupallista toimintaa.

| (11) | Kunta suostui myös maksamaan 1,4 miljoonaa euroa FC Den Boschille siitä, että se lähti harjoitustiloista (4), jotka sijaitsivat kunnan omistamalla maa-alueella. |
| --- | --- |

(11)

Kunta suostui myös maksamaan 1,4 miljoonaa euroa FC Den Boschille siitä, että se lähti harjoitustiloista (4), jotka sijaitsivat kunnan omistamalla maa-alueella.

4

2.2   Menettelyn aloittamisen syyt

Menettelyn aloittamisen syyt

| (12) | Menettelyn aloittamista koskevassa päätöksessä komissio esitti alustavana päätelmänään FC Den Boschin hyväksi toteutettujen toimenpiteiden osalta, että kunta oli antanut FC Den Boschille valikoivaa etua valtion varoilla ja oli näin tukenut jalkapalloseuraa. |
| --- | --- |

(12)

Menettelyn aloittamista koskevassa päätöksessä komissio esitti alustavana päätelmänään FC Den Boschin hyväksi toteutettujen toimenpiteiden osalta, että kunta oli antanut FC Den Boschille valikoivaa etua valtion varoilla ja oli näin tukenut jalkapalloseuraa.

| (13) | Päätöksestä, joka koski 1,65 miljoonan euron saatavan myymistä yhdellä eurolla järjestäytyneille tukijoille, komissio katsoi, ettei Alankomaat voinut väittää, että kunta olisi toiminut siten kuin vastaavassa tilanteessa oleva yksityinen velkoja olisi tehnyt. Komissio totesi, että muut suuret velkojat muuttivat saatavansa osakkeiksi uudessa oikeudellisessa muodossa, kun taas kunta ei saanut saataviensa myynnistä mitään. Harjoitus- ja nuorisokeskuksen 1,4 miljoonan euron hankintahinnasta komissio totesi, että ulkopuolinen asiantuntija arvioi kyseisen hinnan keskuksen jälleenhankinta-arvoksi. Se epäili, oliko rakennuksen jälleenhankintahinta sama kuin sen markkinahinta. |
| --- | --- |

(13)

Päätöksestä, joka koski 1,65 miljoonan euron saatavan myymistä yhdellä eurolla järjestäytyneille tukijoille, komissio katsoi, ettei Alankomaat voinut väittää, että kunta olisi toiminut siten kuin vastaavassa tilanteessa oleva yksityinen velkoja olisi tehnyt. Komissio totesi, että muut suuret velkojat muuttivat saatavansa osakkeiksi uudessa oikeudellisessa muodossa, kun taas kunta ei saanut saataviensa myynnistä mitään. Harjoitus- ja nuorisokeskuksen 1,4 miljoonan euron hankintahinnasta komissio totesi, että ulkopuolinen asiantuntija arvioi kyseisen hinnan keskuksen jälleenhankinta-arvoksi. Se epäili, oliko rakennuksen jälleenhankintahinta sama kuin sen markkinahinta.

| (14) | Komissio katsoi lisäksi, että ammattilaisjalkapalloseurojen hyväksi toteutettavat tukitoimenpiteet todennäköisesti vääristävät kilpailua ja vaikuttavat jäsenvaltioiden väliseen kauppaan perussopimuksen 107 artiklan 1 kohdassa tarkoitetulla tavalla. |
| --- | --- |

(14)

Komissio katsoi lisäksi, että ammattilaisjalkapalloseurojen hyväksi toteutettavat tukitoimenpiteet todennäköisesti vääristävät kilpailua ja vaikuttavat jäsenvaltioiden väliseen kauppaan perussopimuksen 107 artiklan 1 kohdassa tarkoitetulla tavalla.

| (15) | FC Den Boschille myönnetyn mahdollisen tuen soveltuvuudesta komissio totesi menettelyn aloittamista koskevassa päätöksessä, että jalkapalloseura oli ollut talousvaikeuksissa tuen myöntämishetkellä. Arvioidakseen, oliko tuki valtiontuesta vaikeuksissa olevien yritysten pelastamiseksi ja rakenneuudistukseksi annettujen suuntaviivojen (5) (jäljempänä ’suuntaviivat’) mukaista, komissio pyysi tietoja kaikkien kyseisissä suuntaviivoissa asetettujen vaatimusten täyttymisestä. |
| --- | --- |

(15)

FC Den Boschille myönnetyn mahdollisen tuen soveltuvuudesta komissio totesi menettelyn aloittamista koskevassa päätöksessä, että jalkapalloseura oli ollut talousvaikeuksissa tuen myöntämishetkellä. Arvioidakseen, oliko tuki valtiontuesta vaikeuksissa olevien yritysten pelastamiseksi ja rakenneuudistukseksi annettujen suuntaviivojen (5) (jäljempänä ’suuntaviivat’) mukaista, komissio pyysi tietoja kaikkien kyseisissä suuntaviivoissa asetettujen vaatimusten täyttymisestä.

5

| (16) | Komissio ei eritoten kyennyt tarkistamaan, täyttyivätkö suuntaviivojen 34–37 kohdassa asetetut edellytykset, jotka koskivat rakenneuudistussuunnitelman luonnetta ja sen noudattamista. Lisäksi olisi pystyttävä osoittamaan, että tuki oli rajattu välttämättömään vähimmäismäärään, että tuensaaja oli itse osallistunut rakenneuudistussuunnitelmaan riittävällä rahoitusosuudella ja että tuen ainutkertaisuuden periaatetta noudatettaisiin. |
| --- | --- |

(16)

Komissio ei eritoten kyennyt tarkistamaan, täyttyivätkö suuntaviivojen 34–37 kohdassa asetetut edellytykset, jotka koskivat rakenneuudistussuunnitelman luonnetta ja sen noudattamista. Lisäksi olisi pystyttävä osoittamaan, että tuki oli rajattu välttämättömään vähimmäismäärään, että tuensaaja oli itse osallistunut rakenneuudistussuunnitelmaan riittävällä rahoitusosuudella ja että tuen ainutkertaisuuden periaatetta noudatettaisiin.

3.   ALANKOMAIDEN HUOMAUTUKSET

ALANKOMAIDEN HUOMAUTUKSET

3.1   Perussopimuksen 107 artiklan 1 kohdassa tarkoitettu valtiontuki

Perussopimuksen 107 artiklan 1 kohdassa tarkoitettu valtiontuki

| (17) | Alankomaat kiistää komission alustavan päätelmän, jonka mukaan FC Den Boschia koskevissa toimenpiteissä olisi kyse valtiontuesta. Alankomaiden mukaan kunta, jolla oli ollut toissijainen saatava konkurssin partaalla olevalta yritykseltä, oli toiminut markkinataloudessa toimivan velkojan periaatteen mukaisesti luopumalla saatavistaan vuonna 2011. |
| --- | --- |

(17)

Alankomaat kiistää komission alustavan päätelmän, jonka mukaan FC Den Boschia koskevissa toimenpiteissä olisi kyse valtiontuesta. Alankomaiden mukaan kunta, jolla oli ollut toissijainen saatava konkurssin partaalla olevalta yritykseltä, oli toiminut markkinataloudessa toimivan velkojan periaatteen mukaisesti luopumalla saatavistaan vuonna 2011.

| (18) | Alankomaiden mukaan kunta ei erittäin todennäköisesti olisi kuitenkaan saanut toissijaisesta saatavastaan mitään takaisin, jos FC Den Bosch olisi tehnyt konkurssin. Alankomaat vetosi myös 7 päivänä marraskuuta 2013 päivätyssä kirjeessään komission päätökseen, joka koski belgialaista Sonaca-nimistä yhtiötä (6) ja jossa se totesi, että julkisen lainan muuttaminen osakkeiksi ei ollut valtiontukea. Jos FC Den Bosch ei olisi pystynyt korjaamaan taloudellista tilannettaan kesäkuussa 2011, se olisi KNVB:n sääntöjen mukaan menettänyt lupansa pelata ammattilaisjalkapalloa. Harjoitustilojen hankinnasta Alankomaat väittää, että hankinta tapahtui ulkoisen asiantuntijan vahvistamaan hintaan, joka kattoi myös FC Den Boschille aiheutuneet jälleenhankintakustannukset. Alankomaat väittää, että se toimi maa-alueiden kauppaa koskevan komission tiedonannon (7) (jäljempänä ’maa-alueiden kauppaa koskeva tiedonanto’) mukaisesti. |
| --- | --- |

(18)

Alankomaiden mukaan kunta ei erittäin todennäköisesti olisi kuitenkaan saanut toissijaisesta saatavastaan mitään takaisin, jos FC Den Bosch olisi tehnyt konkurssin. Alankomaat vetosi myös 7 päivänä marraskuuta 2013 päivätyssä kirjeessään komission päätökseen, joka koski belgialaista Sonaca-nimistä yhtiötä (6) ja jossa se totesi, että julkisen lainan muuttaminen osakkeiksi ei ollut valtiontukea. Jos FC Den Bosch ei olisi pystynyt korjaamaan taloudellista tilannettaan kesäkuussa 2011, se olisi KNVB:n sääntöjen mukaan menettänyt lupansa pelata ammattilaisjalkapalloa. Harjoitustilojen hankinnasta Alankomaat väittää, että hankinta tapahtui ulkoisen asiantuntijan vahvistamaan hintaan, joka kattoi myös FC Den Boschille aiheutuneet jälleenhankintakustannukset. Alankomaat väittää, että se toimi maa-alueiden kauppaa koskevan komission tiedonannon (7) (jäljempänä ’maa-alueiden kauppaa koskeva tiedonanto’) mukaisesti.

6

7

| (19) | Alankomaat toteaa vaihtoehtoisesti, että vaikka toimenpiteiden katsottaisiin antaneen valikoivaa etua FC Den Boschille, ne eivät vääristäisi kilpailua tai vaikuttaisi jäsenvaltioiden väliseen kauppaan. Alankomaat painottaa, että FC Den Boschin asema kansallisessa ammattilaisjalkapallossa oli heikko, joten seuran osallistuminen kilpailuihin eurooppalaisella tasolla oli erittäin epätodennäköistä. Se katsoo myös, että komissio ei ollut kyennyt osoittamaan, että FC Den Boschille annettu tuki vääristäisi kilpailua tai vaikuttaisi kauppaan millään menettelyn aloittamista koskevassa päätöksessä esiin nostetuilla markkinoilla. |
| --- | --- |

(19)

Alankomaat toteaa vaihtoehtoisesti, että vaikka toimenpiteiden katsottaisiin antaneen valikoivaa etua FC Den Boschille, ne eivät vääristäisi kilpailua tai vaikuttaisi jäsenvaltioiden väliseen kauppaan. Alankomaat painottaa, että FC Den Boschin asema kansallisessa ammattilaisjalkapallossa oli heikko, joten seuran osallistuminen kilpailuihin eurooppalaisella tasolla oli erittäin epätodennäköistä. Se katsoo myös, että komissio ei ollut kyennyt osoittamaan, että FC Den Boschille annettu tuki vääristäisi kilpailua tai vaikuttaisi kauppaan millään menettelyn aloittamista koskevassa päätöksessä esiin nostetuilla markkinoilla.

| (20) | Näiden argumenttien lisäksi Alankomaat toteaa, että vaikka toimenpiteet katsottaisiinkin valtiontueksi, kyse olisi tuesta, joka olisi suuntaviivojen mukaista ja joka siten soveltuisi sisämarkkinoille. |
| --- | --- |

(20)

Näiden argumenttien lisäksi Alankomaat toteaa, että vaikka toimenpiteet katsottaisiinkin valtiontueksi, kyse olisi tuesta, joka olisi suuntaviivojen mukaista ja joka siten soveltuisi sisämarkkinoille.

| (21) | FC Den Bosch oli vaikeassa taloudellisessa tilanteessa vuonna 2010. Vuonna 2011 sen oma pääoma oli – 5,97 miljoonaa euroa, sillä oli velkaa 7 miljoonaa euroa, ja sen liikevaihto oli noin 3 miljoonaa euroa. Seuran velkojat ja velat on esitetty taulukossa 1.

  Taulukko 1


  FC Den Boschin velkojat ja velat







  Velkojat | Lainamäärä |
| --- | --- | --- |
| Kunta (vuonna 2000 myönnetyn lainan tase) | 1,65 miljoonaa euroa |
| [...] (*1) | 1,092 miljoonaa euroa |
| [...] | 1,865 miljoonaa euroa |
| [...] | 0,73 miljoonaa euroa |
| [...] | 0,235 miljoonaa euroa |
| Yksityinen velkoja | 0,3 miljoonaa euroa |
| [...] | 0,1 miljoonaa euroa |

(21)

FC Den Bosch oli vaikeassa taloudellisessa tilanteessa vuonna 2010. Vuonna 2011 sen oma pääoma oli – 5,97 miljoonaa euroa, sillä oli velkaa 7 miljoonaa euroa, ja sen liikevaihto oli noin 3 miljoonaa euroa. Seuran velkojat ja velat on esitetty taulukossa 1.

Taulukko 1

Taulukko 1

FC Den Boschin velkojat ja velat

FC Den Boschin velkojat ja velat

Velkojat

Lainamäärä

Kunta (vuonna 2000 myönnetyn lainan tase)

1,65 miljoonaa euroa

[...] (*1)

*1

1,092 miljoonaa euroa

[...]

1,865 miljoonaa euroa

[...]

0,73 miljoonaa euroa

[...]

0,235 miljoonaa euroa

Yksityinen velkoja

0,3 miljoonaa euroa

[...]

0,1 miljoonaa euroa

| (22) | KNVB totesi, että seura menettäisi ammattilaisjalkapallolupansa, jos sen oma pääoma olisi yhä negatiivinen 30 päivänä kesäkuuta 2011. Tämä tarkoittaisi, että seura putoaisi harrastesarjaan. |
| --- | --- |

(22)

KNVB totesi, että seura menettäisi ammattilaisjalkapallolupansa, jos sen oma pääoma olisi yhä negatiivinen 30 päivänä kesäkuuta 2011. Tämä tarkoittaisi, että seura putoaisi harrastesarjaan.

| (23) | Siksi FC Den Bosch ja KNVB laativat kesäkuussa 2011 rakenneuudistussuunnitelman. Suunnitelman mukaan seura muutettaisiin osakeyhtiöksi (NV). Lukuisten suurten velkojien (vakuudettomat) velat muunnettiin seuran osakkeiksi, kuten taulukosta 2 ilmenee.

  Taulukko 2


  Velan ja pääoman suhde









  Velkoja | Laina | Osakkeet/osuus | euroa/osake |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Kunta / Stichting Met Heel Mijn Hart -säätiö | 1,65 miljoonaa euroa | 61 900 /54,3 | 26,7 |
| [...] | 1,092 miljoonaa euroa | 20 492 /18 | 53,3 |
| [...] | 1,865 miljoonaa euroa | 27 925 /24,5
  11 000 niistä on etuoikeutettuja osakkeita | 66,8 |
| [...] | 0,73 miljoonaa euroa | 3 583 /3,1 | 203,7 |

(23)

Siksi FC Den Bosch ja KNVB laativat kesäkuussa 2011 rakenneuudistussuunnitelman. Suunnitelman mukaan seura muutettaisiin osakeyhtiöksi (NV). Lukuisten suurten velkojien (vakuudettomat) velat muunnettiin seuran osakkeiksi, kuten taulukosta 2 ilmenee.

Taulukko 2

Taulukko 2

Velan ja pääoman suhde

Velan ja pääoman suhde

Velkoja

Laina

Osakkeet/osuus

euroa/osake

Kunta / Stichting Met Heel Mijn Hart -säätiö

1,65 miljoonaa euroa

61 900 /54,3

26,7

[...]

1,092 miljoonaa euroa

20 492 /18

53,3

[...]

1,865 miljoonaa euroa

27 925 /24,5

11 000 niistä on etuoikeutettuja osakkeita

66,8

[...]

0,73 miljoonaa euroa

3 583 /3,1

203,7

| (24) | Loput 0,1 prosenttia osakkeista jaettiin jalkapalloseuran vanhemmille jäsenille. Tämä osoittaa, että kunnan käymien neuvottelujen seurauksena kunta sai 54 prosenttia seuran osakkeista 38 prosentilla seuran veloista. |
| --- | --- |

(24)

Loput 0,1 prosenttia osakkeista jaettiin jalkapalloseuran vanhemmille jäsenille. Tämä osoittaa, että kunnan käymien neuvottelujen seurauksena kunta sai 54 prosenttia seuran osakkeista 38 prosentilla seuran veloista.

| (25) | Lisäksi kolmas osapuoli antoi takauksen 100 000 euron kaupalliselle lainalle. Muut yksityiset osapuolet toivat uutta pääomaa 300 000 euron arvosta. Lyhyen aikavälin 250 000 euron laina muutettiin pitkän aikavälin lainaksi. Vuokravelat Bossche Investerings Maatschappij -yhtiölle (BIM), joka on kunnallisen stadionin operatiivinen yhtiö, turvattiin sillä, että BIM:llä on oikeus televisiolähetysoikeuksista saataviin tuloihin. |
| --- | --- |

(25)

Lisäksi kolmas osapuoli antoi takauksen 100 000 euron kaupalliselle lainalle. Muut yksityiset osapuolet toivat uutta pääomaa 300 000 euron arvosta. Lyhyen aikavälin 250 000 euron laina muutettiin pitkän aikavälin lainaksi. Vuokravelat Bossche Investerings Maatschappij -yhtiölle (BIM), joka on kunnallisen stadionin operatiivinen yhtiö, turvattiin sillä, että BIM:llä on oikeus televisiolähetysoikeuksista saataviin tuloihin.

| (26) | Kunta katsoi, ettei se saa takaisin 1,65 miljoonan euron lainaansa. Jo kunnan vuoden 2010 talousarviossa laina kirjattiin menetetyksi, koska FC Den Bosch ei enää maksanut lainaa takaisin. Kesäkuussa 2011 kunta pyysi tilintarkastusyhtiö Ernst & Youngia, joka oli analysoinut FC Den Boschin taloudellisen tilanteen jo helmikuussa ja maaliskuussa 2011, arvioimaan FC Den Boschille myönnetyn lainan takaisinsaamisen mahdollisuutta. Se totesi, että tulevina vuosina ei voida kohtuudella odottaa lainan takaisinmaksua tai koronmaksua, vaikka seuran rakennetta uudistettaisiin suurien velkojien luovuttua pitkän aikavälin lainoistaan. Tämä päätelmä on myös järkevä, jos katsotaan, että seuralla ei ole kiinteää omaisuutta tai koneita, jotka voitaisiin myydä tai muuttaa rahaksi velkojen takaisinmaksamiseksi. |
| --- | --- |

(26)

Kunta katsoi, ettei se saa takaisin 1,65 miljoonan euron lainaansa. Jo kunnan vuoden 2010 talousarviossa laina kirjattiin menetetyksi, koska FC Den Bosch ei enää maksanut lainaa takaisin. Kesäkuussa 2011 kunta pyysi tilintarkastusyhtiö Ernst & Youngia, joka oli analysoinut FC Den Boschin taloudellisen tilanteen jo helmikuussa ja maaliskuussa 2011, arvioimaan FC Den Boschille myönnetyn lainan takaisinsaamisen mahdollisuutta. Se totesi, että tulevina vuosina ei voida kohtuudella odottaa lainan takaisinmaksua tai koronmaksua, vaikka seuran rakennetta uudistettaisiin suurien velkojien luovuttua pitkän aikavälin lainoistaan. Tämä päätelmä on myös järkevä, jos katsotaan, että seuralla ei ole kiinteää omaisuutta tai koneita, jotka voitaisiin myydä tai muuttaa rahaksi velkojen takaisinmaksamiseksi.

| (27) | Kunta päätti velkojien välisen sopimuksen yhteydessä siirtää saatavansa, joka vastasi 54:ää prosenttia osakkeista, eurolla Met Heel Mijn Hart -säätiölle. Siten säätiöstä tuli seuran osakkeenomistaja kunnan – jolla ei ollut intressiä osallistua seuran hallintoon – sijasta samalla tavalla kuin muista suurista velkojista, kuten nämä ja kunta olivat sopineet rakenneuudistussopimuksessa. Säätiö myy näiden osakkeiden perusteella todistuksia 100 euron hintaan. |
| --- | --- |

(27)

Kunta päätti velkojien välisen sopimuksen yhteydessä siirtää saatavansa, joka vastasi 54:ää prosenttia osakkeista, eurolla Met Heel Mijn Hart -säätiölle. Siten säätiöstä tuli seuran osakkeenomistaja kunnan – jolla ei ollut intressiä osallistua seuran hallintoon – sijasta samalla tavalla kuin muista suurista velkojista, kuten nämä ja kunta olivat sopineet rakenneuudistussopimuksessa. Säätiö myy näiden osakkeiden perusteella todistuksia 100 euron hintaan.

| (28) | Muihin velkojiin verrattuna kunnalla oli suurempi intressi välttää seuran likvidaatiota tai sen putoamista harrastesarjaan, sillä se menettäisi ainakin joksikin ajaksi stadionin pääkäyttäjän ja vuokranmaksajan. Tältä osin se, että seura jatkaa ammattilaisjalkapallon pelaamista, oli kunnan taloudellisen edun mukaista. |
| --- | --- |

(28)

Muihin velkojiin verrattuna kunnalla oli suurempi intressi välttää seuran likvidaatiota tai sen putoamista harrastesarjaan, sillä se menettäisi ainakin joksikin ajaksi stadionin pääkäyttäjän ja vuokranmaksajan. Tältä osin se, että seura jatkaa ammattilaisjalkapallon pelaamista, oli kunnan taloudellisen edun mukaista.

| (29) | Harjoituskeskuksen maa-alueen (36 000 m2) osalta Alankomaiden antamien tietojen mukaan maa-alue oli jo kunnan omistuksessa. Sitä käytti FC Den Bosch, joka oli omalla kustannuksellaan rakentanut urheilukeskuksen sekä sen rakennukset ja urheilukentät vuonna 2000 ja muuttanut niitä vuosina 2006 ja 2007. Kunnan ja FC Den Boschin välillä ei ollut pitkäaikaista vuokrasopimusta (erfpacht) (8). Kunta pystyisi rakentamaan tälle kiinteistölle taloja ja asuntoja. Siksi kunnan edun mukaista oli joka tapauksessa, että seura lähtee tiloista, ja se tarttui seuran likviditeettitarpeen tarjoamaan mahdollisuuteen. Näin ollen kunnan aikomuksena oli maksaa seuralle korvaus tiloista lähtemisestä kuten rakennusten riitauttamattoman pakkolunastuksen tapauksessa, ja kunta pyysi maa-alueella sijaitsevien rakennusten ja rakennelmien arvon määrittämistä Alankomaiden pakkolunastuslain nojalla. |
| --- | --- |

(29)

Harjoituskeskuksen maa-alueen (36 000 m2) osalta Alankomaiden antamien tietojen mukaan maa-alue oli jo kunnan omistuksessa. Sitä käytti FC Den Bosch, joka oli omalla kustannuksellaan rakentanut urheilukeskuksen sekä sen rakennukset ja urheilukentät vuonna 2000 ja muuttanut niitä vuosina 2006 ja 2007. Kunnan ja FC Den Boschin välillä ei ollut pitkäaikaista vuokrasopimusta (erfpacht) (8). Kunta pystyisi rakentamaan tälle kiinteistölle taloja ja asuntoja. Siksi kunnan edun mukaista oli joka tapauksessa, että seura lähtee tiloista, ja se tarttui seuran likviditeettitarpeen tarjoamaan mahdollisuuteen. Näin ollen kunnan aikomuksena oli maksaa seuralle korvaus tiloista lähtemisestä kuten rakennusten riitauttamattoman pakkolunastuksen tapauksessa, ja kunta pyysi maa-alueella sijaitsevien rakennusten ja rakennelmien arvon määrittämistä Alankomaiden pakkolunastuslain nojalla.

2

8

| (30) | Hankinnan hinta määriteltiin riippumattoman tunnustetun kiinteistöveroasiantuntijan tekemän urheilukeskuksen arvioinnin perusteella. Arviointi perustui mukautettuun jälleenhankinta-arvoon, jolla tarkoitetaan samanarvoisten kohteiden – kun otetaan huomioon kohteen tyyppi, laatu, kunto ja ikä – hankkimiseen tarvittavaa summaa. Tämä summa ei näin ollen ole pelkästään tietynsuuruisen urheilukeskuksen arvo. Arvoa mukautetaan urheilukeskuksen teknisen kunnon ja iän perusteella. Tällaisesta arvioinnista säädetään Alankomaiden pakkolunastuslain (Onteigeningswet) 40b §:n 3 momentissa, kun kyse on yhteisymmärryksessä tapahtuvasta lunastuksesta, josta Alankomaiden mukaan on kyse nyt käsiteltävässä tapauksessa. Näin ollen Alankomaiden mielestä komissio oli väärässä, kun se katsoi, että arviointiraportissa arvioinnin pohjana käytettiin vain jälleenhankinta-arvoa. Alankomaiden arviointikäytännössä epätavanomaisten kohteiden, kuten kirkkojen, muistomerkkien tai urheilukeskusten, arvioinnissa käytetään mukautettua jälleenhankinta-arvoa, joka määritetään hinnaksi, jonka riippumaton ostaja on halukas maksamaan pakkolunastuksen tai tosiasiallisen omistajan muualle siirtymisen yhteydessä. |
| --- | --- |

(30)

Hankinnan hinta määriteltiin riippumattoman tunnustetun kiinteistöveroasiantuntijan tekemän urheilukeskuksen arvioinnin perusteella. Arviointi perustui mukautettuun jälleenhankinta-arvoon, jolla tarkoitetaan samanarvoisten kohteiden – kun otetaan huomioon kohteen tyyppi, laatu, kunto ja ikä – hankkimiseen tarvittavaa summaa. Tämä summa ei näin ollen ole pelkästään tietynsuuruisen urheilukeskuksen arvo. Arvoa mukautetaan urheilukeskuksen teknisen kunnon ja iän perusteella. Tällaisesta arvioinnista säädetään Alankomaiden pakkolunastuslain (Onteigeningswet) 40b §:n 3 momentissa, kun kyse on yhteisymmärryksessä tapahtuvasta lunastuksesta, josta Alankomaiden mukaan on kyse nyt käsiteltävässä tapauksessa. Näin ollen Alankomaiden mielestä komissio oli väärässä, kun se katsoi, että arviointiraportissa arvioinnin pohjana käytettiin vain jälleenhankinta-arvoa. Alankomaiden arviointikäytännössä epätavanomaisten kohteiden, kuten kirkkojen, muistomerkkien tai urheilukeskusten, arvioinnissa käytetään mukautettua jälleenhankinta-arvoa, joka määritetään hinnaksi, jonka riippumaton ostaja on halukas maksamaan pakkolunastuksen tai tosiasiallisen omistajan muualle siirtymisen yhteydessä.

| (31) | Komission huomautuksesta, jonka mukaan arvioinnissa määritetty arvo oli korkeampi kuin FC Den Boschin kirjanpitoon merkitty kirjanpitoarvo, Alankomaat toteaa, että maa-alueen tai rakennusten kirjanpitoarvo ei yleensä vastaa sen todellista markkina-arvoa. Siihen vaikuttavat lukuisat muut tekijät kuin pelkästään sen arvo liiketoimessa, kuten sen historiallinen hankintahinta tai arvonalennus. |
| --- | --- |

(31)

Komission huomautuksesta, jonka mukaan arvioinnissa määritetty arvo oli korkeampi kuin FC Den Boschin kirjanpitoon merkitty kirjanpitoarvo, Alankomaat toteaa, että maa-alueen tai rakennusten kirjanpitoarvo ei yleensä vastaa sen todellista markkina-arvoa. Siihen vaikuttavat lukuisat muut tekijät kuin pelkästään sen arvo liiketoimessa, kuten sen historiallinen hankintahinta tai arvonalennus.

| (32) | Seura jatkoi harjoitustoimiaan muualla, stadionilla ja kaupungin muissa jalkapalloharjoittelukeskuksissa, joissa oli vapaata kapasiteettia. Alankomaat väittää, että harjoituskeskuksen hinta määriteltiin ottamatta huomioon FC Den Boschin mahdollista rahoitustarvetta. Osa hinnasta, jonka seura sai, kun se lähti harjoittelukeskuksesta, käytettiin vaihtoehtoisten harjoittelutilojen hankkimiseen. Näillä tuloilla maksettiin myös stadionin vuokravelkoja BIM:lle. |
| --- | --- |

(32)

Seura jatkoi harjoitustoimiaan muualla, stadionilla ja kaupungin muissa jalkapalloharjoittelukeskuksissa, joissa oli vapaata kapasiteettia. Alankomaat väittää, että harjoituskeskuksen hinta määriteltiin ottamatta huomioon FC Den Boschin mahdollista rahoitustarvetta. Osa hinnasta, jonka seura sai, kun se lähti harjoittelukeskuksesta, käytettiin vaihtoehtoisten harjoittelutilojen hankkimiseen. Näillä tuloilla maksettiin myös stadionin vuokravelkoja BIM:lle.

3.2   Valtiontuen soveltuvuus sisämarkkinoille perussopimuksen 107 artiklan 3 kohdan c alakohdan nojalla

Valtiontuen soveltuvuus sisämarkkinoille perussopimuksen 107 artiklan 3 kohdan c alakohdan nojalla

| (33) | Vaihtoehtoisesti Alankomaat katsoi, että vaikka toimenpidettä pidettäisiinkin tukena, se olisi sisämarkkinoille soveltuvaa tukea. Alankomaat kuvaili rakenneuudistusten tarpeessa olleen FC Den Boschin taloudellista tilannetta, kuten johdanto-osan 8 kappaleessa esitetään. |
| --- | --- |

(33)

Vaihtoehtoisesti Alankomaat katsoi, että vaikka toimenpidettä pidettäisiinkin tukena, se olisi sisämarkkinoille soveltuvaa tukea. Alankomaat kuvaili rakenneuudistusten tarpeessa olleen FC Den Boschin taloudellista tilannetta, kuten johdanto-osan 8 kappaleessa esitetään.

| (34) | Jokaisella alankomaalaisella ammattilaisjalkapalloseuralla on oltava KNVB:n myöntämä lupa, jonka saaminen edellyttää useiden eri velvoitteiden noudattamista. Yksi järjestelmän asettamista velvoitteista koskee seuran talouden terveyttä. Jos se on riittämätön, KNVB peruu luvan. Jos seuralle perustetaan seuraaja, uutta seuraa ei hyväksytä suoraan ammattilaisjalkapallon sarjoihin, vaan sen on aloitettava pelaaminen toiseksi korkeimmassa harrastesarjassa. Vaikeuksiensa takia Den Bosch oli vaarassa menettää lupansa osallistua ammattilaisotteluihin. |
| --- | --- |

(34)

Jokaisella alankomaalaisella ammattilaisjalkapalloseuralla on oltava KNVB:n myöntämä lupa, jonka saaminen edellyttää useiden eri velvoitteiden noudattamista. Yksi järjestelmän asettamista velvoitteista koskee seuran talouden terveyttä. Jos se on riittämätön, KNVB peruu luvan. Jos seuralle perustetaan seuraaja, uutta seuraa ei hyväksytä suoraan ammattilaisjalkapallon sarjoihin, vaan sen on aloitettava pelaaminen toiseksi korkeimmassa harrastesarjassa. Vaikeuksiensa takia Den Bosch oli vaarassa menettää lupansa osallistua ammattilaisotteluihin.

| (35) | Alankomaat totesi, että näiden vaikeuksien takia kunnan päätökselle luopua lainasta ja korvata FC Den Boschille se, että se lähti harjoituskeskuksesta, asetettiin lukuisia ehtoja, jotka kirjattiin kunnan, muiden velkojien ja FC Den Boschin väliseen rakenneuudistussuunnitelmaan. |
| --- | --- |

(35)

Alankomaat totesi, että näiden vaikeuksien takia kunnan päätökselle luopua lainasta ja korvata FC Den Boschille se, että se lähti harjoituskeskuksesta, asetettiin lukuisia ehtoja, jotka kirjattiin kunnan, muiden velkojien ja FC Den Boschin väliseen rakenneuudistussuunnitelmaan.

| (36) | Rakenneuudistussuunnitelmassa esitettiin FC Den Boschin uusi oikeudellisen muoto. Se muutettiin seurasta osakeyhtiöksi (naamloze vennootschap (NV)) ja sen henkilöstöä ja pelaajia vähennettiin. Suunnitelmassa määrättiin, että sopimuspelaajien määrä vähennetään KNVB:n asettamaan minimiin eli 16:een. FC Den Bosch ei osta pelaajia siirtomarkkinoilta vaan tekee sopimuksia ainoastaan vapaasti siirrettävien pelaajien kanssa. Tämän ansiosta henkilöstö- ja pelaajakustannukset pienenivät 17 prosenttia. |
| --- | --- |

(36)

Rakenneuudistussuunnitelmassa esitettiin FC Den Boschin uusi oikeudellisen muoto. Se muutettiin seurasta osakeyhtiöksi (naamloze vennootschap (NV)) ja sen henkilöstöä ja pelaajia vähennettiin. Suunnitelmassa määrättiin, että sopimuspelaajien määrä vähennetään KNVB:n asettamaan minimiin eli 16:een. FC Den Bosch ei osta pelaajia siirtomarkkinoilta vaan tekee sopimuksia ainoastaan vapaasti siirrettävien pelaajien kanssa. Tämän ansiosta henkilöstö- ja pelaajakustannukset pienenivät 17 prosenttia.

| (37) | Kuten johdanto-osan 22 kappaleessa todetaan, FC Den Boschin velkojat luopuivat yhteensä 5,337 miljoonan euron veloista osakkeita vastaan. Lisäksi kunta maksoi seuralle 1,4 miljoonaa euroa korvauksena siitä, että se lähti harjoituskeskuksesta, jota se oli käyttänyt tuohon saakka. Näillä toimenpiteillä seuran negatiivinen pääoma kääntyi hieman positiiviseksi (0,63 miljoonaa euroa), ja tämä mahdollisti seuran muuttamisen osakeyhtiöksi. |
| --- | --- |

(37)

Kuten johdanto-osan 22 kappaleessa todetaan, FC Den Boschin velkojat luopuivat yhteensä 5,337 miljoonan euron veloista osakkeita vastaan. Lisäksi kunta maksoi seuralle 1,4 miljoonaa euroa korvauksena siitä, että se lähti harjoituskeskuksesta, jota se oli käyttänyt tuohon saakka. Näillä toimenpiteillä seuran negatiivinen pääoma kääntyi hieman positiiviseksi (0,63 miljoonaa euroa), ja tämä mahdollisti seuran muuttamisen osakeyhtiöksi.

| (38) | Suunnitelman tarkoituksena oli kehittää vakaa taloudellinen tilanne kolmen vuoden kuluessa. Siinä ennustettiin tappioiden pienentyvän tilikausina 2011–2012 ja 2012–2013 ja pientä 0,1 miljoonan euron voittoa tilikautena 2013–2014. FC Den Bosch ei kuitenkaan pystyisi hankkimaan siirtopelaajia. Itse asiassa FC Den Bosch sai tilikautena 2011–2012 kohtuullisen 0,103 miljoonan euron voiton myös ennustettua parempien sponsorisopimusten ansiosta. |
| --- | --- |

(38)

Suunnitelman tarkoituksena oli kehittää vakaa taloudellinen tilanne kolmen vuoden kuluessa. Siinä ennustettiin tappioiden pienentyvän tilikausina 2011–2012 ja 2012–2013 ja pientä 0,1 miljoonan euron voittoa tilikautena 2013–2014. FC Den Bosch ei kuitenkaan pystyisi hankkimaan siirtopelaajia. Itse asiassa FC Den Bosch sai tilikautena 2011–2012 kohtuullisen 0,103 miljoonan euron voiton myös ennustettua parempien sponsorisopimusten ansiosta.

4.   TOIMENPITEIDEN ARVIOINTI

TOIMENPITEIDEN ARVIOINTI

4.1   Perussopimuksen 107 artiklan 1 kohdassa tarkoitettu valtiontuki

Perussopimuksen 107 artiklan 1 kohdassa tarkoitettu valtiontuki

| (39) | Perussopimuksen 107 artiklan 1 kohdan mukaan valtiontukea on jäsenvaltion myöntämä taikka valtion varoista muodossa tai toisessa myönnetty tuki, joka vääristää tai uhkaa vääristää kilpailua suosimalla jotakin yritystä tai tuotannonalaa ja joka vaikuttaa jäsenvaltioiden väliseen kauppaan. Perussopimuksen 107 artiklan 1 kohdassa säädetyt ehdot ovat kumulatiivisia, joten kaikkien ehtojen on täytyttävä, ennen kuin toimenpide katsotaan valtiontueksi. |
| --- | --- |

(39)

Perussopimuksen 107 artiklan 1 kohdan mukaan valtiontukea on jäsenvaltion myöntämä taikka valtion varoista muodossa tai toisessa myönnetty tuki, joka vääristää tai uhkaa vääristää kilpailua suosimalla jotakin yritystä tai tuotannonalaa ja joka vaikuttaa jäsenvaltioiden väliseen kauppaan. Perussopimuksen 107 artiklan 1 kohdassa säädetyt ehdot ovat kumulatiivisia, joten kaikkien ehtojen on täytyttävä, ennen kuin toimenpide katsotaan valtiontueksi.

| (40) | Menettelyn aloittamista koskevan päätöksen perusteella komissio arvioi kunnan 21 päivänä kesäkuuta 2011 tekemää päätöstä luopua toissijaisesta 1,65 miljoonan euron saatavasta FC Den Boschilta ja maksaa FC Den Boschille 1,4 miljoonaa euroa korvauksena siitä, että se lähti harjoitustiloista. Komissio toteaa, että nämä toimenpiteet esitettiin yhdessä ja niistä päätettiin kunnanvaltuuston samassa kokouksessa ja että ne liittyivät tiiviisti toisiinsa tarkoituksensa ja FC Den Boschin tuolloisen tilanteen osalta. |
| --- | --- |

(40)

Menettelyn aloittamista koskevan päätöksen perusteella komissio arvioi kunnan 21 päivänä kesäkuuta 2011 tekemää päätöstä luopua toissijaisesta 1,65 miljoonan euron saatavasta FC Den Boschilta ja maksaa FC Den Boschille 1,4 miljoonaa euroa korvauksena siitä, että se lähti harjoitustiloista. Komissio toteaa, että nämä toimenpiteet esitettiin yhdessä ja niistä päätettiin kunnanvaltuuston samassa kokouksessa ja että ne liittyivät tiiviisti toisiinsa tarkoituksensa ja FC Den Boschin tuolloisen tilanteen osalta.

| (41) | Näin ollen näitä kahta toimenpidettä on tarkasteltava yhdessä (9). Käsiteltävässä tapauksessa jäljempänä esitetystä arvioinnista käy kuitenkin selvästi ilmi, että molemmat toimenpiteet sisältävät valtiontukea, kun niitä tarkastellaan erikseen. Tämä tarkoittaa väistämättä, että toimenpiteet ovat valtiontukea myös, kun niitä tarkastellaan yhdessä yhtenä toimenpiteenä. |
| --- | --- |

(41)

Näin ollen näitä kahta toimenpidettä on tarkasteltava yhdessä (9). Käsiteltävässä tapauksessa jäljempänä esitetystä arvioinnista käy kuitenkin selvästi ilmi, että molemmat toimenpiteet sisältävät valtiontukea, kun niitä tarkastellaan erikseen. Tämä tarkoittaa väistämättä, että toimenpiteet ovat valtiontukea myös, kun niitä tarkastellaan yhdessä yhtenä toimenpiteenä.

9

4.1.1   Julkisten varojen käyttö

Julkisten varojen käyttö

| (42) | Kunta päätti molemmista toimenpiteistä, ja niistä on kyseiselle kunnalle taloudellisia vaikutuksia kaiken kaikkiaan 3,1 miljoonaa euroa. Kyse on näin ollen valtion varojen käytöstä, ja toimenpiteet johtuvat valtiosta. Valtion varoja voidaan siirtää monessa muodossa, esimerkiksi suorina avustuksina, lainoina, takauksina, suorina sijoituksina yritysten pääomaan ja luontoisetuuksina. Valtion saatavista luopuminen on niin ikään valtion varojen siirtämistä. |
| --- | --- |

(42)

Kunta päätti molemmista toimenpiteistä, ja niistä on kyseiselle kunnalle taloudellisia vaikutuksia kaiken kaikkiaan 3,1 miljoonaa euroa. Kyse on näin ollen valtion varojen käytöstä, ja toimenpiteet johtuvat valtiosta. Valtion varoja voidaan siirtää monessa muodossa, esimerkiksi suorina avustuksina, lainoina, takauksina, suorina sijoituksina yritysten pääomaan ja luontoisetuuksina. Valtion saatavista luopuminen on niin ikään valtion varojen siirtämistä.

4.1.2   Valikoiva etu FC Den Boschille

Valikoiva etu FC Den Boschille

| (43) | Edusta on kyse aina, kun yrityksen taloudellinen tilanne paranee valtion toimenpiteen johdosta. Tämän arvioimiseksi yrityksen taloudellista tilannetta toimenpiteen jälkeen olisi verrattava sen taloudelliseen tilanteeseen, jos toimenpidettä ei olisi toteutettu. Ei voida kiistää, etteikö FC Den Boschin taloudellinen tilanne olisi parantunut huomattavasti tarkasteltavana olevien toimenpiteiden ansiosta. |
| --- | --- |

(43)

Edusta on kyse aina, kun yrityksen taloudellinen tilanne paranee valtion toimenpiteen johdosta. Tämän arvioimiseksi yrityksen taloudellista tilannetta toimenpiteen jälkeen olisi verrattava sen taloudelliseen tilanteeseen, jos toimenpidettä ei olisi toteutettu. Ei voida kiistää, etteikö FC Den Boschin taloudellinen tilanne olisi parantunut huomattavasti tarkasteltavana olevien toimenpiteiden ansiosta.

| (44) | Perussopimuksen 107 artiklan 1 kohdassa tarkoitettu etu on mikä tahansa taloudellinen hyöty, jota yritys ei olisi saanut tavanomaisissa markkinaolosuhteissa (10), toisin sanoen ilman valtion toimenpidettä, jota eivät ohjaa kaupalliset periaatteet. |
| --- | --- |

(44)

Perussopimuksen 107 artiklan 1 kohdassa tarkoitettu etu on mikä tahansa taloudellinen hyöty, jota yritys ei olisi saanut tavanomaisissa markkinaolosuhteissa (10), toisin sanoen ilman valtion toimenpidettä, jota eivät ohjaa kaupalliset periaatteet.

10

| (45) | Alankomaat väittää, että FC Den Boschin taloudellisen tilanteen koheneminen johtuu markkinaehtojen mukaisista toimenpiteistä eikä se näin ollen ole perusteetonta. Alankomaiden mukaan kunta toimi markkinataloudessa toimivan sijoittajan periaatteen (jäljempänä ’markkinataloussijoittajaperiaate’) mukaisesti. |
| --- | --- |

(45)

Alankomaat väittää, että FC Den Boschin taloudellisen tilanteen koheneminen johtuu markkinaehtojen mukaisista toimenpiteistä eikä se näin ollen ole perusteetonta. Alankomaiden mukaan kunta toimi markkinataloudessa toimivan sijoittajan periaatteen (jäljempänä ’markkinataloussijoittajaperiaate’) mukaisesti.

4.1.2.1   Toissijaisesta saatavasta luopuminen

Toissijaisesta saatavasta luopuminen

| (46) | Kuten edellä on esitetty, päätökseen luopua 1,65 miljoonan euron toissijaisesta saatavasta liittyy velkojen muuttaminen osakkeiksi, ja tämän jälkeen osakesaatavan siirtäminen yhdellä eurolla. |
| --- | --- |

(46)

Kuten edellä on esitetty, päätökseen luopua 1,65 miljoonan euron toissijaisesta saatavasta liittyy velkojen muuttaminen osakkeiksi, ja tämän jälkeen osakesaatavan siirtäminen yhdellä eurolla.

| (47) | Siksi on ensin määriteltävä, olisiko yksityinen velkoja muuttanut velat osakkeiksi samalla tavalla kuin kunta. Kun kyse on yrityksestä, joka täyttää konkurssin edellytykset, yksityisellä velkojalla on kaksi vaihtoehtoa. Se voi jatkaa yrityksen likvidointia saadakseen ainakin osan lainastaan takaisin, tai se voi muuttaa lainan osakkeiksi, jotta yritys voi jatkaa toimintaansa ja pyrkiä tulemaan jälleen kannattavaksi, jolloin osakkeiden arvo nousisi. Jos yksityiset velkojat toimisivat samalla tavalla kuin kunta, ja kun kyse on suurimmasta osasta FC Den Boschin veloista, voitaisiin olettaa, että kunnan toiminta on markkinataloussijoittajaperiaatteen mukaista. |
| --- | --- |

(47)

Siksi on ensin määriteltävä, olisiko yksityinen velkoja muuttanut velat osakkeiksi samalla tavalla kuin kunta. Kun kyse on yrityksestä, joka täyttää konkurssin edellytykset, yksityisellä velkojalla on kaksi vaihtoehtoa. Se voi jatkaa yrityksen likvidointia saadakseen ainakin osan lainastaan takaisin, tai se voi muuttaa lainan osakkeiksi, jotta yritys voi jatkaa toimintaansa ja pyrkiä tulemaan jälleen kannattavaksi, jolloin osakkeiden arvo nousisi. Jos yksityiset velkojat toimisivat samalla tavalla kuin kunta, ja kun kyse on suurimmasta osasta FC Den Boschin veloista, voitaisiin olettaa, että kunnan toiminta on markkinataloussijoittajaperiaatteen mukaista.

| (48) | Markkinataloussijoittajaperiaatetta on noudatettu, jos julkisyhteisö ja yksityiset toimijat, jotka ovat toisiinsa verrattavissa tilanteessa, toteuttavat liiketoimen samoin ehdoin (jolloin riskit ja tuotot ovat samat) ja samaan aikaan (”pari passu” -liiketoimi). Tällöin voidaan yleensä päätellä, että tällainen liiketoimi on markkinaehtojen mukainen (11). Lisäksi on tärkeää, että yksityisten toimijoiden toimenpiteillä on todellista taloudellista vaikutusta ja etteivät ne ole pelkästään symbolisia tai marginaalisia (12) ja että julkisyhteisön ja yksityisten toimijoiden lähtötilanteet ovat vertailukelpoiset liiketoimen osalta. Sen sijaan jos julkisyhteisöt ja yksityiset toimijat, jotka ovat toisiinsa verrattavassa tilanteessa, osallistuvat samaan liiketoimeen samanaikaisesti mutta eri ehdoin, tämä osoittaa yleensä, että julkisen tahon toimenpide ei ole markkinaehtojen mukainen. |
| --- | --- |

(48)

Markkinataloussijoittajaperiaatetta on noudatettu, jos julkisyhteisö ja yksityiset toimijat, jotka ovat toisiinsa verrattavissa tilanteessa, toteuttavat liiketoimen samoin ehdoin (jolloin riskit ja tuotot ovat samat) ja samaan aikaan (”pari passu” -liiketoimi). Tällöin voidaan yleensä päätellä, että tällainen liiketoimi on markkinaehtojen mukainen (11). Lisäksi on tärkeää, että yksityisten toimijoiden toimenpiteillä on todellista taloudellista vaikutusta ja etteivät ne ole pelkästään symbolisia tai marginaalisia (12) ja että julkisyhteisön ja yksityisten toimijoiden lähtötilanteet ovat vertailukelpoiset liiketoimen osalta. Sen sijaan jos julkisyhteisöt ja yksityiset toimijat, jotka ovat toisiinsa verrattavassa tilanteessa, osallistuvat samaan liiketoimeen samanaikaisesti mutta eri ehdoin, tämä osoittaa yleensä, että julkisen tahon toimenpide ei ole markkinaehtojen mukainen.

pari passu

11

12

| (49) | Käsiteltävässä tapauksessa julkisyhteisöjen ja yksityisten toimijoiden lähtötilanne oli vertailukelpoinen liiketoimen osalta. Kaikilla liiketoimeen osallistuvilla velkojilla oli vakuudettomia lainoja, joita ei voitu saada takaisin. Yksityisen sektorin osallistuminen oli myös merkittävä. Toiset toimijat eivät kuitenkaan ole pelkästään markkinatoimijoita, kuten on jo todettu. Näyttää siltä, että ne kaikki liittyvät tavalla tai toisella seuraan. Näin ollen ei voida olettaa, että ne toimivat saadakseen voittoa. Tukijat esimerkiksi eivät ole voittoa tavoittelevia järkeviä markkinatoimijoita. |
| --- | --- |

(49)

Käsiteltävässä tapauksessa julkisyhteisöjen ja yksityisten toimijoiden lähtötilanne oli vertailukelpoinen liiketoimen osalta. Kaikilla liiketoimeen osallistuvilla velkojilla oli vakuudettomia lainoja, joita ei voitu saada takaisin. Yksityisen sektorin osallistuminen oli myös merkittävä. Toiset toimijat eivät kuitenkaan ole pelkästään markkinatoimijoita, kuten on jo todettu. Näyttää siltä, että ne kaikki liittyvät tavalla tai toisella seuraan. Näin ollen ei voida olettaa, että ne toimivat saadakseen voittoa. Tukijat esimerkiksi eivät ole voittoa tavoittelevia järkeviä markkinatoimijoita.

| (50) | On myös ilmeistä, että liiketoimi toteutettiin eri ehdoin. Kunta pyysi muita velkojia enemmän vastinetta sille, että se luopui veloista. Se sai, kuten taulukosta 2 käy ilmi (yksi osake maksoi 26,7 euroa), suhteellisesti enemmän osakkeita kuin muut kaupalliset tai voittoa tavoittelemattomat velkojat. Lisäksi velkojen uudelleenjärjestelyn ansiosta FC Den Bosch pystyi maksamaan stadionin vuokravelan stadionin operatiiviselle yhtiölle BIM:lle, jonka kunta omistaa. Toisaalta velkoja [...] sai etuoikeutettuja osakkeita, joilla velkoja voi saada etuoikeuden mahdollisiin myöhempiin osinkoihin. Tämä tarkoittaa, että ei ole poissuljettua, että ainakin yksi yksityinen toimija sai paremmat ehdot kuin kunta. Todisteiden perustella ei voida tehdä sellaista johtopäätöstä, että kunta toimi tasavertaisin ehdoin (pari passu) markkinataloustoimijoiden kanssa, kun se suostui velan muuttamiseen osakkeiksi. |
| --- | --- |

(50)

On myös ilmeistä, että liiketoimi toteutettiin eri ehdoin. Kunta pyysi muita velkojia enemmän vastinetta sille, että se luopui veloista. Se sai, kuten taulukosta 2 käy ilmi (yksi osake maksoi 26,7 euroa), suhteellisesti enemmän osakkeita kuin muut kaupalliset tai voittoa tavoittelemattomat velkojat. Lisäksi velkojen uudelleenjärjestelyn ansiosta FC Den Bosch pystyi maksamaan stadionin vuokravelan stadionin operatiiviselle yhtiölle BIM:lle, jonka kunta omistaa. Toisaalta velkoja [...] sai etuoikeutettuja osakkeita, joilla velkoja voi saada etuoikeuden mahdollisiin myöhempiin osinkoihin. Tämä tarkoittaa, että ei ole poissuljettua, että ainakin yksi yksityinen toimija sai paremmat ehdot kuin kunta. Todisteiden perustella ei voida tehdä sellaista johtopäätöstä, että kunta toimi tasavertaisin ehdoin (pari passu) markkinataloustoimijoiden kanssa, kun se suostui velan muuttamiseen osakkeiksi.

pari passu

| (51) | On myös epätodennäköistä, että yksityinen sijoittaja olisi suostunut myymään lainan, jota ei makseta takaisin ja joka muutetaan osakkeiksi, yhden euron hinnalla säätiölle, joka aikoo myydä osaketodistuksia 100 eurolla osaketta kohden. Kun kunta luopui osakkeista, se luopui ainoasta kaupallisesta perusteesta muuttaa velka osakkeiksi ja siitä – vaikkakin kaukaisesta – toivosta tai odotuksesta, että osakkeiden arvo nousisi. Se antoi kolmannelle osapuolelle tilaisuuden kerätä varoja myymällä osaketodistuksia sen sijaan, että olisi itse tehnyt näin tai vähintään vaatinut osuutta myyntituloista (13). Asiassa Sonaca valtio piti osakkeensa ja pystyi kohtuudella odottamaan voittoa tulevaisuudessa. |
| --- | --- |

(51)

On myös epätodennäköistä, että yksityinen sijoittaja olisi suostunut myymään lainan, jota ei makseta takaisin ja joka muutetaan osakkeiksi, yhden euron hinnalla säätiölle, joka aikoo myydä osaketodistuksia 100 eurolla osaketta kohden. Kun kunta luopui osakkeista, se luopui ainoasta kaupallisesta perusteesta muuttaa velka osakkeiksi ja siitä – vaikkakin kaukaisesta – toivosta tai odotuksesta, että osakkeiden arvo nousisi. Se antoi kolmannelle osapuolelle tilaisuuden kerätä varoja myymällä osaketodistuksia sen sijaan, että olisi itse tehnyt näin tai vähintään vaatinut osuutta myyntituloista (13). Asiassa Sonaca valtio piti osakkeensa ja pystyi kohtuudella odottamaan voittoa tulevaisuudessa.

13

| (52) | Näin ollen toissijaisesta velasta luopumista ei voida verrata järkevän markkinatoimijan käyttäytymiseen, ja velasta luopuminen antoi FC Den Boschille etua, jota se ei olisi saanut markkinaehdoin. |
| --- | --- |

(52)

Näin ollen toissijaisesta velasta luopumista ei voida verrata järkevän markkinatoimijan käyttäytymiseen, ja velasta luopuminen antoi FC Den Boschille etua, jota se ei olisi saanut markkinaehdoin.

4.1.2.2   Harjoituskeskuksen hankinta

Harjoituskeskuksen hankinta

| (53) | Harjoituskeskuksen osalta Alankomaat väittää, että 1,4 miljoonan euron korvaus laskettiin maa-alueen kauppaa koskevan tiedonannon ja jälleenhankintakustannusten korvaamista koskevien komission päätösten mukaisesti ja näin ollen FC Den Boschille ei koitunut etua. Kyseisen tiedonannon mukaan julkisen viranomaisen toteuttama maa-alueiden ja rakennusten myynti ei ole tukea ensinnäkin, jos julkinen viranomainen hyväksyy parhaan tai ainoan tarjouksen avoimessa tarjouskilpailussa, johon ei liity ehtoja, ja toiseksi tällaisen kilpailumenettelyn puuttuessa, jos myyntihinnaksi asetetaan vähintään riippumattoman asiantuntijan määrittämä hinta. |
| --- | --- |

(53)

Harjoituskeskuksen osalta Alankomaat väittää, että 1,4 miljoonan euron korvaus laskettiin maa-alueen kauppaa koskevan tiedonannon ja jälleenhankintakustannusten korvaamista koskevien komission päätösten mukaisesti ja näin ollen FC Den Boschille ei koitunut etua. Kyseisen tiedonannon mukaan julkisen viranomaisen toteuttama maa-alueiden ja rakennusten myynti ei ole tukea ensinnäkin, jos julkinen viranomainen hyväksyy parhaan tai ainoan tarjouksen avoimessa tarjouskilpailussa, johon ei liity ehtoja, ja toiseksi tällaisen kilpailumenettelyn puuttuessa, jos myyntihinnaksi asetetaan vähintään riippumattoman asiantuntijan määrittämä hinta.

| (54) | Maa-alueiden kauppaa koskevassa tiedonannossa annetut ohjeet, kuten sen johdannossa todetaan, ”koskevat vain julkisessa omistuksessa olevien maa-alueiden ja rakennusten myymistä. Ne eivät koske julkisen vallan kiinteistönhankintoja eivätkä maa-alueiden ja rakennusten vuokraamista julkisille viranomaisille tai julkisessa omistuksessa olevien maa-alueiden ja rakennusten vuokraamista. Myös tällaisiin toimiin voi sisältyä valtion tukea.” |
| --- | --- |

(54)

Maa-alueiden kauppaa koskevassa tiedonannossa annetut ohjeet, kuten sen johdannossa todetaan, ”koskevat vain julkisessa omistuksessa olevien maa-alueiden ja rakennusten myymistä. Ne eivät koske julkisen vallan kiinteistönhankintoja eivätkä maa-alueiden ja rakennusten vuokraamista julkisille viranomaisille tai julkisessa omistuksessa olevien maa-alueiden ja rakennusten vuokraamista. Myös tällaisiin toimiin voi sisältyä valtion tukea.”

| (55) | Joka tapauksessa maa-alueiden kauppaa koskevassa tiedonannossa esitetyt mekanismit ovat ainoastaan välineitä, joilla selvitetään, toimiiko valtio markkinataloussijoittajan tavoin, ja ne ovat siksi esimerkkejä markkinataloussijoittajaperiaatteen soveltamisesta julkisten ja yksityisten yksiköiden välisiin liiketoimiin (14). Siksi ei ole merkityksellistä, onko maa-alueen arviointia ja hankintaa koskeva arviointi tehty maa-alueen kauppaa koskevan tiedonannon mukaisesti vai viittaamatta siihen. |
| --- | --- |

(55)

Joka tapauksessa maa-alueiden kauppaa koskevassa tiedonannossa esitetyt mekanismit ovat ainoastaan välineitä, joilla selvitetään, toimiiko valtio markkinataloussijoittajan tavoin, ja ne ovat siksi esimerkkejä markkinataloussijoittajaperiaatteen soveltamisesta julkisten ja yksityisten yksiköiden välisiin liiketoimiin (14). Siksi ei ole merkityksellistä, onko maa-alueen arviointia ja hankintaa koskeva arviointi tehty maa-alueen kauppaa koskevan tiedonannon mukaisesti vai viittaamatta siihen.

14

| (56) | Kun kyse on urheilukeskuksesta, josta FC Den Bosch lähti, riippumattoman asiantuntijan tekemä maa-alueen arviointi perustui mukautettuun jälleenhankinta-arvoon. Alankomaiden selvityksen mukaan tämä on se arvo, joka valtion olisi maksettava omistuksen siirron yhteydessä riitauttamattoman pakkolunastuksen kohteena olevan kiinteistön arviointia koskevien oikeussääntöjen perusteella. Tämä ei ole vakuuttavaa. FC Den Boschin rakentamat urheilukeskuksen rakennukset ja rakennelmat olivat jo kunnan omaisuutta. FC Den Bosch käytti niitä ilman pitkäaikaista vuokrasopimusta. Arvioinnin ei siksi olisi pitänyt perustua skenaarioon, jossa FC Den Bosch olisi ollut rakennusten omistaja. Lisäksi mukautettu jälleenhankinta-arvo voi hyvinkin olla eri kuin omaisuuden markkina-arvo. |
| --- | --- |

(56)

Kun kyse on urheilukeskuksesta, josta FC Den Bosch lähti, riippumattoman asiantuntijan tekemä maa-alueen arviointi perustui mukautettuun jälleenhankinta-arvoon. Alankomaiden selvityksen mukaan tämä on se arvo, joka valtion olisi maksettava omistuksen siirron yhteydessä riitauttamattoman pakkolunastuksen kohteena olevan kiinteistön arviointia koskevien oikeussääntöjen perusteella. Tämä ei ole vakuuttavaa. FC Den Boschin rakentamat urheilukeskuksen rakennukset ja rakennelmat olivat jo kunnan omaisuutta. FC Den Bosch käytti niitä ilman pitkäaikaista vuokrasopimusta. Arvioinnin ei siksi olisi pitänyt perustua skenaarioon, jossa FC Den Bosch olisi ollut rakennusten omistaja. Lisäksi mukautettu jälleenhankinta-arvo voi hyvinkin olla eri kuin omaisuuden markkina-arvo.

| (57) | Ei myöskään näytä siltä, että kunnalla olisi ollut kyseistä maa-aluetta koskevia erityisiä suunnitelmia liiketoimen toteutushetkellä. Liiketoimi oli selvästi osa kunnan rakenneuudistustoimenpiteitä, ja sen ilmeinen päätavoite oli palauttaa FC Den Boschin likviditeetti. On epätodennäköistä, että kunta olisi tuolloin ryhtynyt tähän liiketoimeen ilman kyseistä tavoitetta. Voidaan myös todeta, että jos jalkapalloseura olisi lopetettu konkurssin takia, se olisi lähtenyt urheilukeskuksesta ilman korvauksia. |
| --- | --- |

(57)

Ei myöskään näytä siltä, että kunnalla olisi ollut kyseistä maa-aluetta koskevia erityisiä suunnitelmia liiketoimen toteutushetkellä. Liiketoimi oli selvästi osa kunnan rakenneuudistustoimenpiteitä, ja sen ilmeinen päätavoite oli palauttaa FC Den Boschin likviditeetti. On epätodennäköistä, että kunta olisi tuolloin ryhtynyt tähän liiketoimeen ilman kyseistä tavoitetta. Voidaan myös todeta, että jos jalkapalloseura olisi lopetettu konkurssin takia, se olisi lähtenyt urheilukeskuksesta ilman korvauksia.

| (58) | Näin ollen on epävarmaa, olisiko jokin toinen markkinatoimija voinut saada kunnan maksamaan 1,4 miljoonaa euroa siitä, että kyseinen toimija lähti kiinteistöstä, johon sillä ei ollut edes pitkäaikaista vuokraoikeutta. Joka tapauksessa summa olisi ollut paljon pienempi. |
| --- | --- |

(58)

Näin ollen on epävarmaa, olisiko jokin toinen markkinatoimija voinut saada kunnan maksamaan 1,4 miljoonaa euroa siitä, että kyseinen toimija lähti kiinteistöstä, johon sillä ei ollut edes pitkäaikaista vuokraoikeutta. Joka tapauksessa summa olisi ollut paljon pienempi.

4.1.2.3   Päätelmä valikoivasta edusta

Päätelmä valikoivasta edusta

| (59) | Toimenpiteillä annetaan näin ollen FC Den Boschille perussopimuksen 107 artiklan 1 kohdassa tarkoitettua valikoivaa etua. |
| --- | --- |

(59)

Toimenpiteillä annetaan näin ollen FC Den Boschille perussopimuksen 107 artiklan 1 kohdassa tarkoitettua valikoivaa etua.

4.1.3   Vaikutus kauppaan ja kilpailuun

Vaikutus kauppaan ja kilpailuun

| (60) | Alankomaat on kyseenalaistanut mahdollisen tuen vaikutuksen sisämarkkinoihin silloin, kun kyse on seuroista, jotka eivät pelaa jalkapalloa eurooppalaisella tasolla. Ammattilaisjalkapalloseurat katsotaan kuitenkin yrityksiksi, ja ne kuuluvat valtiontukien valvonnan piiriin. Ammattilaisjalkapalloilu on ansiotyötä, ja siinä tarjotaan palveluja korvausta vastaan; se on erittäin pitkälle ammattimaistunutta, mikä on lisännyt sen taloudellista vaikutusta (15). |
| --- | --- |

(60)

Alankomaat on kyseenalaistanut mahdollisen tuen vaikutuksen sisämarkkinoihin silloin, kun kyse on seuroista, jotka eivät pelaa jalkapalloa eurooppalaisella tasolla. Ammattilaisjalkapalloseurat katsotaan kuitenkin yrityksiksi, ja ne kuuluvat valtiontukien valvonnan piiriin. Ammattilaisjalkapalloilu on ansiotyötä, ja siinä tarjotaan palveluja korvausta vastaan; se on erittäin pitkälle ammattimaistunutta, mikä on lisännyt sen taloudellista vaikutusta (15).

15

| (61) | Vaikka FC Den Bosch ei osallistu jalkapallo-otteluihin, joilla on kansainvälinen ulottuvuus, se harjoittaa kuitenkin jalkapalloseurana taloudellista toimintaa useilla muilla markkinoilla, joita ovat muun muassa ammattilaispelaajien siirtomarkkinat, mainostaminen, sponsorointi, tuotemyynti ja mediaoikeudet. Ammattilaisjalkapalloseuralle myönnettävä tuki vahvistaa sen asemaa kyseisillä markkinoilla, joista useimmat kattavat useita jäsenvaltioita. Jos valtion varoilla annetaan valikoivaa etua ammattilaisjalkapalloseuralle, tällainen tuki voi näin ollen todennäköisesti vääristää kilpailua ja vaikuttaa jäsenvaltioiden väliseen kauppaan perussopimuksen 107 artiklan 1 kohdassa tarkoitetulla tavalla (16) siitä riippumatta, missä sarjassa asianomainen seura pelaa. |
| --- | --- |

(61)

Vaikka FC Den Bosch ei osallistu jalkapallo-otteluihin, joilla on kansainvälinen ulottuvuus, se harjoittaa kuitenkin jalkapalloseurana taloudellista toimintaa useilla muilla markkinoilla, joita ovat muun muassa ammattilaispelaajien siirtomarkkinat, mainostaminen, sponsorointi, tuotemyynti ja mediaoikeudet. Ammattilaisjalkapalloseuralle myönnettävä tuki vahvistaa sen asemaa kyseisillä markkinoilla, joista useimmat kattavat useita jäsenvaltioita. Jos valtion varoilla annetaan valikoivaa etua ammattilaisjalkapalloseuralle, tällainen tuki voi näin ollen todennäköisesti vääristää kilpailua ja vaikuttaa jäsenvaltioiden väliseen kauppaan perussopimuksen 107 artiklan 1 kohdassa tarkoitetulla tavalla (16) siitä riippumatta, missä sarjassa asianomainen seura pelaa.

16

4.2   Perussopimuksen 107 artiklan 3 kohdan c alakohdan mukainen arviointi

Perussopimuksen 107 artiklan 3 kohdan c alakohdan mukainen arviointi

| (62) | Komission on arvioitava, voidaanko FC Den Boschin hyväksi toteutetun tukitoimenpiteen katsoa soveltuvan sisämarkkinoille. Mitään perussopimuksen 107 artiklan 2 kohdassa mainituista poikkeuksista ei voida soveltaa tarkasteltavana olevaan tukitoimenpiteeseen. Perussopimuksen 107 artiklan 3 kohdassa mainittujen poikkeusten osalta komissio toteaa, että mikään Alankomaiden alue ei kuulu perussopimuksen 107 artiklan 3 kohdan a alakohdan poikkeuksen soveltamisalaan. Tarkasteltavana olevalla tukitoimenpiteellä ei edistetä Euroopan yhteistä etua koskevaa tärkeää hanketta, eikä sen avulla poisteta Alankomaiden taloudessa olevaa vakavaa häiriötä perussopimuksen 107 artiklan 3 kohdan b alakohdan mukaisesti. Tukitoimenpiteen ei myöskään voida väittää edistävän kulttuuria tai kulttuuriperintöä perussopimuksen 107 artiklan 3 kohdan d alakohdan mukaisesti. |
| --- | --- |

(62)

Komission on arvioitava, voidaanko FC Den Boschin hyväksi toteutetun tukitoimenpiteen katsoa soveltuvan sisämarkkinoille. Mitään perussopimuksen 107 artiklan 2 kohdassa mainituista poikkeuksista ei voida soveltaa tarkasteltavana olevaan tukitoimenpiteeseen. Perussopimuksen 107 artiklan 3 kohdassa mainittujen poikkeusten osalta komissio toteaa, että mikään Alankomaiden alue ei kuulu perussopimuksen 107 artiklan 3 kohdan a alakohdan poikkeuksen soveltamisalaan. Tarkasteltavana olevalla tukitoimenpiteellä ei edistetä Euroopan yhteistä etua koskevaa tärkeää hanketta, eikä sen avulla poisteta Alankomaiden taloudessa olevaa vakavaa häiriötä perussopimuksen 107 artiklan 3 kohdan b alakohdan mukaisesti. Tukitoimenpiteen ei myöskään voida väittää edistävän kulttuuria tai kulttuuriperintöä perussopimuksen 107 artiklan 3 kohdan d alakohdan mukaisesti.

4.2.1   Sovellettavat suuntaviivat

Sovellettavat suuntaviivat

| (63) | Perussopimuksen 107 artiklan 3 kohdan c alakohdassa mainitulla poikkeuksella sallitaan tuki tietyn taloudellisen toiminnan kehityksen edistämiseen, jolloin tällaista tukea voidaan pitää sisämarkkinoille soveltuvana, jos se ei vaikuta kaupankäynnin edellytyksiin yhteisen edun vastaisella tavalla. |
| --- | --- |

(63)

Perussopimuksen 107 artiklan 3 kohdan c alakohdassa mainitulla poikkeuksella sallitaan tuki tietyn taloudellisen toiminnan kehityksen edistämiseen, jolloin tällaista tukea voidaan pitää sisämarkkinoille soveltuvana, jos se ei vaikuta kaupankäynnin edellytyksiin yhteisen edun vastaisella tavalla.

| (64) | Arvioidakseen tukitoimenpiteitä perussopimuksen 107 artiklan 3 kohdan c alakohdan mukaisesti komissio on antanut lukuisia asetuksia, kehyksiä, suuntaviivoja ja tiedonantoja tukimuodoista ja horisontaalisista tai alakohtaisista tavoitteista, joita varten tukea annetaan. Koska FC Den Bosch oli talousvaikeuksissa silloin, kun toimenpiteisiin ryhdyttiin, ja kunta antoi seuralle tukea näiden vaikeuksien voittamiseksi, on asianmukaista arvioida suuntaviivoissa (17) asetettujen perusteiden sovellettavuutta ja täyttymistä. |
| --- | --- |

(64)

Arvioidakseen tukitoimenpiteitä perussopimuksen 107 artiklan 3 kohdan c alakohdan mukaisesti komissio on antanut lukuisia asetuksia, kehyksiä, suuntaviivoja ja tiedonantoja tukimuodoista ja horisontaalisista tai alakohtaisista tavoitteista, joita varten tukea annetaan. Koska FC Den Bosch oli talousvaikeuksissa silloin, kun toimenpiteisiin ryhdyttiin, ja kunta antoi seuralle tukea näiden vaikeuksien voittamiseksi, on asianmukaista arvioida suuntaviivoissa (17) asetettujen perusteiden sovellettavuutta ja täyttymistä.

17

| (65) | Heinäkuussa 2014 komissio julkaisi uudet suuntaviivat valtiontuesta rahoitusalan ulkopuolisten vaikeuksissa olevien yritysten pelastamiseen ja rakenneuudistukseen (18). Niitä ei kuitenkaan voida soveltaa tähän vuonna 2011 myönnettyyn tukeen, josta ei ollut ilmoitettu. Uusien suuntaviivojen 137 kohdan mukaan uusia suuntaviivoja sovelletaan ilman ennakolta annettua lupaa myönnettyihin pelastamis- tai rakenneuudistustukiin vain, jos tämä tuki on osittain tai kokonaan myönnetty sen jälkeen, kun nämä suuntaviivat on julkaistu Euroopan unionin virallisessa lehdessä. Uusien suuntaviivojen 138 kohdan mukaan komissio tekee kaikissa muissa tapauksissa tutkimuksen tuen myöntämishetkellä sovellettujen suuntaviivojen perusteella, eli tässä tapauksessa tutkimus tehdään ennen vuotta 2014 sovellettujen suuntaviivojen perusteella. |
| --- | --- |

(65)

Heinäkuussa 2014 komissio julkaisi uudet suuntaviivat valtiontuesta rahoitusalan ulkopuolisten vaikeuksissa olevien yritysten pelastamiseen ja rakenneuudistukseen (18). Niitä ei kuitenkaan voida soveltaa tähän vuonna 2011 myönnettyyn tukeen, josta ei ollut ilmoitettu. Uusien suuntaviivojen 137 kohdan mukaan uusia suuntaviivoja sovelletaan ilman ennakolta annettua lupaa myönnettyihin pelastamis- tai rakenneuudistustukiin vain, jos tämä tuki on osittain tai kokonaan myönnetty sen jälkeen, kun nämä suuntaviivat on julkaistu Euroopan unionin virallisessa lehdessä. Uusien suuntaviivojen 138 kohdan mukaan komissio tekee kaikissa muissa tapauksissa tutkimuksen tuen myöntämishetkellä sovellettujen suuntaviivojen perusteella, eli tässä tapauksessa tutkimus tehdään ennen vuotta 2014 sovellettujen suuntaviivojen perusteella.

18

Euroopan unionin virallisessa lehdessä

4.2.2   FC Den Bosch vaikeuksissa olevana yrityksenä

FC Den Bosch vaikeuksissa olevana yrityksenä

| (66) | Suuntaviivojen 11 kohdan mukaan yrityksen katsotaan olevan vaikeuksissa, jos vaikeuksissa olevan yrityksen tavanomaiset merkit, kuten kasvavat tappiot, liikevaihdon supistuminen, varastojen kasvu, ylikapasiteetti, tulorahoituksen pienentyminen tai lisääntyvä velkaantuminen, ovat nähtävissä. Kuten johdanto-osan 8 kappaleessa on todettu, moni näistä merkeistä voidaan havaita FC Den Boschin kohdalla. Se oli näin ollen vaikeuksissa oleva yritys, ja valtiontuen soveltuvuutta arvioidaan suuntaviivojen perusteella. |
| --- | --- |

(66)

Suuntaviivojen 11 kohdan mukaan yrityksen katsotaan olevan vaikeuksissa, jos vaikeuksissa olevan yrityksen tavanomaiset merkit, kuten kasvavat tappiot, liikevaihdon supistuminen, varastojen kasvu, ylikapasiteetti, tulorahoituksen pienentyminen tai lisääntyvä velkaantuminen, ovat nähtävissä. Kuten johdanto-osan 8 kappaleessa on todettu, moni näistä merkeistä voidaan havaita FC Den Boschin kohdalla. Se oli näin ollen vaikeuksissa oleva yritys, ja valtiontuen soveltuvuutta arvioidaan suuntaviivojen perusteella.

4.2.3   Pitkän aikavälin elinkelpoisuuden palauttaminen

Pitkän aikavälin elinkelpoisuuden palauttaminen

| (67) | Suuntaviivojen 3.2 jaksossa edellytetään, että tuen myöntämisen edellytyksenä on oltava rakenneuudistussuunnitelman täytäntöönpano. Kuten johdanto-osan 7 kappaleessa on todettu, FC Den Bosch katsotaan pienyritykseksi. Suuntaviivojen 59 kohdan mukaisesti komissio toteaa, että Alankomaat on toimittanut sille rakenneuudistussuunnitelman, joka täyttää suuntaviivojen 34–37 kohdassa asetetut edellytykset. |
| --- | --- |

(67)

Suuntaviivojen 3.2 jaksossa edellytetään, että tuen myöntämisen edellytyksenä on oltava rakenneuudistussuunnitelman täytäntöönpano. Kuten johdanto-osan 7 kappaleessa on todettu, FC Den Bosch katsotaan pienyritykseksi. Suuntaviivojen 59 kohdan mukaisesti komissio toteaa, että Alankomaat on toimittanut sille rakenneuudistussuunnitelman, joka täyttää suuntaviivojen 34–37 kohdassa asetetut edellytykset.

| (68) | Tältä osin komissio toteaa, että kunnan päätös luopua lainasaatavastaan FC Den Boschilta ja maksaa sille korvaus urheilukeskuksesta lähtemisestä, perustui FC Den Boschin vaikeuksien luonteesta ja syistä tehtyyn analyysiin. Tuelle oli asetettu lukuisia edellytyksiä, joilla pyrittiin palauttamaan seuran pitkän aikavälin elinkelpoisuus kohtuullisessa kolmen vuoden ajassa ja täyttämään vaatimukset, jotka KNVB oli asettanut FC Den Boschin ammattilaisotteluihin tarvittavan luvan jatkamiselle. Rakenneuudistussuunnitelman osana johtoa uudistettiin, henkilöstöä vähennettiin ja pelaajajoukkoa pienennettiin. Suunnitelmaan sisältyy myös suuresta harjoituskeskuksesta luopuminen. FC Den Bosch pyrkii siten säästämään ydintoiminnastaan. Rakenneuudistussuunnitelma ei perustu ulkoisiin tekijöihin, joihin FC Den Bosch voi yrittää vaikuttaa mutta joita se ei voi täysin hallita, kuten uusien sponsorien hankintaan ja katsojamäärien kasvattamiseen. Suunnitelmalla tähdätään seuran taloustilanteen jatkuvaan parantamiseen sekä sen toiminnan jatkumiseen ammattilaisjalkapalloseurana. Johdanto-osan 35 kappaleessa kuvattu kehitys osoittaa, että suunnitelma oli todellakin realistinen. |
| --- | --- |

(68)

Tältä osin komissio toteaa, että kunnan päätös luopua lainasaatavastaan FC Den Boschilta ja maksaa sille korvaus urheilukeskuksesta lähtemisestä, perustui FC Den Boschin vaikeuksien luonteesta ja syistä tehtyyn analyysiin. Tuelle oli asetettu lukuisia edellytyksiä, joilla pyrittiin palauttamaan seuran pitkän aikavälin elinkelpoisuus kohtuullisessa kolmen vuoden ajassa ja täyttämään vaatimukset, jotka KNVB oli asettanut FC Den Boschin ammattilaisotteluihin tarvittavan luvan jatkamiselle. Rakenneuudistussuunnitelman osana johtoa uudistettiin, henkilöstöä vähennettiin ja pelaajajoukkoa pienennettiin. Suunnitelmaan sisältyy myös suuresta harjoituskeskuksesta luopuminen. FC Den Bosch pyrkii siten säästämään ydintoiminnastaan. Rakenneuudistussuunnitelma ei perustu ulkoisiin tekijöihin, joihin FC Den Bosch voi yrittää vaikuttaa mutta joita se ei voi täysin hallita, kuten uusien sponsorien hankintaan ja katsojamäärien kasvattamiseen. Suunnitelmalla tähdätään seuran taloustilanteen jatkuvaan parantamiseen sekä sen toiminnan jatkumiseen ammattilaisjalkapalloseurana. Johdanto-osan 35 kappaleessa kuvattu kehitys osoittaa, että suunnitelma oli todellakin realistinen.

4.2.4   Vastasuoritteet

Vastasuoritteet

| (69) | Suuntaviivojen 38–42 kohdassa edellytetään, että tuensaaja toteuttaa vastasuoritteita tuen vääristävän vaikutuksen ja sen kaupankäynnin edellytyksiä haittaavien vaikutusten minimoimiseksi. Tämä edellytys ei kuitenkaan koske pienyrityksiä. Kuten johdanto-osan 7 kappaleessa on todettu, FC Den Bosch on pienyritys. |
| --- | --- |

(69)

Suuntaviivojen 38–42 kohdassa edellytetään, että tuensaaja toteuttaa vastasuoritteita tuen vääristävän vaikutuksen ja sen kaupankäynnin edellytyksiä haittaavien vaikutusten minimoimiseksi. Tämä edellytys ei kuitenkaan koske pienyrityksiä. Kuten johdanto-osan 7 kappaleessa on todettu, FC Den Bosch on pienyritys.

4.2.5   Tuen rajoittaminen vähimmäismäärään

Tuen rajoittaminen vähimmäismäärään

| (70) | Lisäksi komissio toteaa, että rakenneuudistussuunnitelman rahoitus perustuu merkittävässä määrin ulkopuolisiin yksityisiin yrityksiin seuran sisäisesti toteuttamien säästötoimenpiteiden ohella suuntaviivojen 43 ja 44 kohdan mukaisesti. Useat yksityiset yritykset olivat niin ikään päättäneet luopua velkasaatavistaan. Velkojien ja kunnan kokonaisosuus FC Den Boschin jälleenrahoituksessa oli 6,737 miljoonaa euroa (5,337 miljoonan euron velkasaatavista luopuminen sekä 1,4 miljoonaa euroa harjoituskeskuksesta, jos harjoituskeskuksen koko summa katsottaisiin tueksi). Pienyrityksiltä vaadittu oma rahoitusosuus on 25 prosenttia, eli enintään 1,685 miljoonaa euroa. Muut yritykset, valtio pois lukien, luopuivat kaikkiaan 3,687 miljoonan euron velkasaatavista (5,337 miljoonaa miinus kunnan 1,65 miljoonan euron laina), muun muassa eräs liikeyritys luopui 1,865 miljoonan euron saatavista, ja tämä ylittää 25 prosentin vaatimuksen. |
| --- | --- |

(70)

Lisäksi komissio toteaa, että rakenneuudistussuunnitelman rahoitus perustuu merkittävässä määrin ulkopuolisiin yksityisiin yrityksiin seuran sisäisesti toteuttamien säästötoimenpiteiden ohella suuntaviivojen 43 ja 44 kohdan mukaisesti. Useat yksityiset yritykset olivat niin ikään päättäneet luopua velkasaatavistaan. Velkojien ja kunnan kokonaisosuus FC Den Boschin jälleenrahoituksessa oli 6,737 miljoonaa euroa (5,337 miljoonan euron velkasaatavista luopuminen sekä 1,4 miljoonaa euroa harjoituskeskuksesta, jos harjoituskeskuksen koko summa katsottaisiin tueksi). Pienyrityksiltä vaadittu oma rahoitusosuus on 25 prosenttia, eli enintään 1,685 miljoonaa euroa. Muut yritykset, valtio pois lukien, luopuivat kaikkiaan 3,687 miljoonan euron velkasaatavista (5,337 miljoonaa miinus kunnan 1,65 miljoonan euron laina), muun muassa eräs liikeyritys luopui 1,865 miljoonan euron saatavista, ja tämä ylittää 25 prosentin vaatimuksen.

| (71) | Tuen määrä oli välttämätön. Rakenneuudistussuunnitelman mukaan seuran tappiot pienentyisivät kausina 2011–2012 ja 2012–2013 ja se tekisi myöhemmillä kausilla kohtuullista voittoa. Tuki ei antanut FC Den Boschille mahdollisuutta ostaa uusia pelaajia tai houkutella heitä korkeilla palkoilla. |
| --- | --- |

(71)

Tuen määrä oli välttämätön. Rakenneuudistussuunnitelman mukaan seuran tappiot pienentyisivät kausina 2011–2012 ja 2012–2013 ja se tekisi myöhemmillä kausilla kohtuullista voittoa. Tuki ei antanut FC Den Boschille mahdollisuutta ostaa uusia pelaajia tai houkutella heitä korkeilla palkoilla.

4.2.6   Seuranta ja vuosikertomus

Seuranta ja vuosikertomus

| (72) | Suuntaviivojen 49 kohdassa edellytetään, että jäsenvaltio tiedottaa rakenneuudistussuunnitelman moitteettomasta edistymisestä toimittamalla säännöllisesti yksityiskohtaisia kertomuksia. Suuntaviivojen 51 kohdassa määrätään pienyritysten osalta väljemmistä ehdoista, joiden mukaan vuotuista jäljennösten esittämistä yrityksen taseesta ja tuloslaskelmasta pidetään yleensä riittävänä. Alankomaat on sitoutunut esittämään tällaiset kertomukset. |
| --- | --- |

(72)

Suuntaviivojen 49 kohdassa edellytetään, että jäsenvaltio tiedottaa rakenneuudistussuunnitelman moitteettomasta edistymisestä toimittamalla säännöllisesti yksityiskohtaisia kertomuksia. Suuntaviivojen 51 kohdassa määrätään pienyritysten osalta väljemmistä ehdoista, joiden mukaan vuotuista jäljennösten esittämistä yrityksen taseesta ja tuloslaskelmasta pidetään yleensä riittävänä. Alankomaat on sitoutunut esittämään tällaiset kertomukset.

4.2.7   Tuen ainutkertaisuuden periaate

Tuen ainutkertaisuuden periaate

| (73) | Suuntaviivojen 72–77 kohdan mukaisesti Alankomaat on täsmentänyt, että FC Den Bosch ei ole saanut pelastamis- tai rakenneuudistustukia nykyisen tuen myöntämistä edeltäneinä kymmenenä vuotena. Lisäksi Alankomaat sitoutui olemaan myöntämättä uutta pelastamis- tai rakenneuudistustukea FC Den Boschille seuraavaan kymmeneen vuoteen. |
| --- | --- |

(73)

Suuntaviivojen 72–77 kohdan mukaisesti Alankomaat on täsmentänyt, että FC Den Bosch ei ole saanut pelastamis- tai rakenneuudistustukia nykyisen tuen myöntämistä edeltäneinä kymmenenä vuotena. Lisäksi Alankomaat sitoutui olemaan myöntämättä uutta pelastamis- tai rakenneuudistustukea FC Den Boschille seuraavaan kymmeneen vuoteen.

4.3   Päätelmät

Päätelmät

| (74) | Komissio katsoo näin ollen, että FC Den Boschia koskevat velkojen uudelleenjärjestelytoimenpiteet ovat perussopimuksen 107 artiklan 1 kohdassa tarkoitettua valtiontukea. Kunnan FC Den Boschille myöntämä rakenneuudistustuki täyttää kuitenkin suuntaviivojen edellytykset eikä siksi vaikuta haitallisesti kaupankäynnin edellytyksiin yhteisen edun vastaisella tavalla. Siksi tuki on perussopimuksen 107 artiklan 3 kohdan c alakohdan mukainen. |
| --- | --- |

(74)

Komissio katsoo näin ollen, että FC Den Boschia koskevat velkojen uudelleenjärjestelytoimenpiteet ovat perussopimuksen 107 artiklan 1 kohdassa tarkoitettua valtiontukea. Kunnan FC Den Boschille myöntämä rakenneuudistustuki täyttää kuitenkin suuntaviivojen edellytykset eikä siksi vaikuta haitallisesti kaupankäynnin edellytyksiin yhteisen edun vastaisella tavalla. Siksi tuki on perussopimuksen 107 artiklan 3 kohdan c alakohdan mukainen.

5.   PÄÄTELMÄT

PÄÄTELMÄT

| (75) | Komissio toteaa, että Alankomaat on toteuttanut tuen FC Den Boschin hyväksi sääntöjenvastaisesti ja rikkonut siten perussopimuksen 108 artiklan 3 kohtaa. FC Den Boschille vuonna 2011 myönnetty valtiontuki, johon sisältyy 1,65 miljoonan euron velkasaatavista luopuminen ja 1,4 miljoonan euron maksu korvauksena siitä, että seura lähti harjoituskeskuksesta, täyttää kuitenkin suuntaviivoissa rakenneuudistustuelle asetetut edellytykset, ja näin kyseisen tuen voidaan katsoa soveltuvan sisämarkkinoille perussopimuksen 107 artiklan 3 kohdan c alakohdan mukaisesti, |
| --- | --- |

(75)

Komissio toteaa, että Alankomaat on toteuttanut tuen FC Den Boschin hyväksi sääntöjenvastaisesti ja rikkonut siten perussopimuksen 108 artiklan 3 kohtaa. FC Den Boschille vuonna 2011 myönnetty valtiontuki, johon sisältyy 1,65 miljoonan euron velkasaatavista luopuminen ja 1,4 miljoonan euron maksu korvauksena siitä, että seura lähti harjoituskeskuksesta, täyttää kuitenkin suuntaviivoissa rakenneuudistustuelle asetetut edellytykset, ja näin kyseisen tuen voidaan katsoa soveltuvan sisämarkkinoille perussopimuksen 107 artiklan 3 kohdan c alakohdan mukaisesti,

ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN PÄÄTÖKSEN:

1 artikla

Valtiontuki, jonka Alankomaat on toteuttanut jalkapalloseura FC Den Boschin ('s-Hertogenbosch) hyväksi ja jonka suuruus on 3,05 miljoonaa euroa, soveltuu sisämarkkinoille Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 107 artiklan 3 kohdan c alakohdan mukaisesti.

2 artikla

Tämä päätös on osoitettu Alankomaiden kuningaskunnalle.

Tehty Brysselissä 4 päivänä heinäkuuta 2016.

Komission puolesta

Margrethe VESTAGER

Komission jäsen

---

(1)  Komission päätös asiassa SA.33584 (2013/C) (ex 2011/NN) – Alankomaat – Tuki tietyille Alankomaiden ammattilaisjalkapalloseuroille vuosina 2008–2011 – Kehotus huomautusten esittämiseen Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 108 artiklan 2 kohdan mukaisesti (EUVL C 116, 23.4.2013, s. 19).

1

(2)  Vertaa alaviitteeseen 1.

2

(3)  Mikroyritysten sekä pienten ja keskisuurten yritysten määritelmästä 6 päivänä toukokuuta 2003 annetun komission suosituksen 2003/361/EY (EUVL L 124, 20.5.2003, s. 36) liitteessä olevan 2 artiklan 2 kohta (pienyritys määritellään yritykseksi, jolla on alle 50 työntekijää ja jonka vuotuinen liikevaihto on enintään 10 miljoonaa euroa).

3

(4)  Harjoitustilat sijaitsevat Jan Sluyterstraat -kadulla 's-Hertogenboschissa.

4

(5)  Komission tiedonanto – Yhteisön suuntaviivat valtiontuesta vaikeuksissa olevien yritysten pelastamiseksi ja rakenneuudistukseksi (EUVL C 244, 1.10.2004, s. 2). Näiden suuntaviivojen voimassaoloaikaa pidennettiin komission tiedonannolla valtiontuesta vaikeuksissa olevien yritysten pelastamiseksi ja rakenneuudistukseksi 1 päivänä lokakuuta 2004 annettujen yhteisön suuntaviivojen voimassaoloajan pidentämisestä (EUVL C 296, 2.10.2012, s. 3).

5

(6)  Asia SA.35131 (2013/N).

6

(7)  Komission tiedonanto julkisten viranomaisten tekemiin maa-alueita ja rakennuksia koskeviin kauppoihin sisältyvistä tuista (EYVL C 209, 10.7.1997, s. 3).

7

(*1)  Luottamuksellinen tieto.

*1

(8)  Alankomaiden siviililain 5 luvun 85 §:n mukaan erfpacht (pitkäaikainen vuokraoikeus) on rajallinen omistusoikeus, joka antaa haltijalleen, vuokralaiselle, oikeuden hallita ja käyttää toisen henkilön kiinteää omaisuutta.

8

(9)  Asia T-11/95, BP Chemicals v. komissio, EU:T:1998:199, 170 kohta ja sitä seuraavat kohdat; yhdistetyt asiat C-399/10 P ja C-401/10 P, Bouygues ja Bouygues Télécom v. komissio ym., ECLI:EU:C:2013:175, 103–104 kohta, ja asia T-1/12, Ranska v. komissio, EU:T:2015:17, 37 kohta.

9

(10)  Asia C-39/94 SFEI ym., ECLI:EU:C:1996:285, 60 kohta, ja asia C-342/96 Espanja v. komissio, ECLI:EU:C:1999:210, 41 kohta.

10

(11)  Ks. tältä osin asia T-296/97 Alitalia v. komissio, ECLI:EU:T:2000:289, 81 kohta.

11

(12)  Esimerkiksi asiassa Citynet Amsterdam komissio katsoi, että kahden yksityisen toimijan kolmanneksen suuruinen osuus kaikista yritykseen tehtävistä pääomasijoituksista (ottaen myös huomioon yleinen osakasrakenne ja se, että niiden osakkeet riittävät muodostamaan määrävähemmistön yrityksen strategisessa päätöksenteossa) voitiin katsoa taloudellisesti merkittäväksi (ks. komission päätös 2008/729/EY, tehty 11 päivänä joulukuuta 2007, Amsterdamin kaupungin Glasvezelnet Amsterdamille myöntämästä tuesta investoinnin tekemiseksi valokuituliityntäverkkoon valtiontuki C 53/06 (ex N 262/05, ex CP 127/04) (EUVL L 247, 16.9.2008, s. 27), johdanto-osan 96–100 kappale).

12

(13)  Näin ollen kunnan velkasaatavasta luopumista ei voida verrata komission päätökseen, joka koski belgialaista Sonaca-nimistä yritystä asiassa SA.35131 (2013/N).

13

(14)  Jos tavanomaisissa markkinaolosuhteissa toimiva yksityinen sijoittaja olisi samankaltaisissa olosuhteissa voinut toteuttaa kyseisen toimenpiteen tuensaajan eduksi, toimenpiteessä ei kyseisen periaatteen mukaan ole kyse valtiontuesta.

14

(15)  Asia C-325/08, Olympique Lyonnais, ECLI:EU:C:2010:143, 27 ja 28 kohta; asia C-519/04 P, Meca-Medina ja Majcen v. komissio, ECLI:EU:C:2006:492, 22 kohta, ja asia C-415/93, Bosman, ECLI:EU:C:1995:463, 73 kohta.

15

(16)  Saksaa koskevat komission päätökset, joista 20 päivänä maaliskuuta 2013 annetut päätökset koskevat Multifunktionsarena der Stadt Erfurt -areenaa (asia SA.35135 (2012/N)) (12 kohta) ja Multifunktionsarena der Stadt Jena -areenaa (asia SA.35440 (2012/N)), tiivistelmät Euroopan unionin virallisessa lehdessä (EUVL C 140, 18.5.2013, s. 1), ja joista 2 päivänä lokakuuta 2013 annettu päätös koskee Fußballstadion Chemnitz -stadionia (asia SA.36105 (2013/N)), tiivistelmä Euroopan unionin virallisessa lehdessä (EUVL C 50, 21.2.2014, s. 1) (12–14 kohta); Espanjaa koskevat 18 päivänä joulukuuta 2013 annetut komission päätökset, jotka koskevat mahdollista valtiontukea neljälle espanjalaiselle ammattilaisjalkapalloseuralle (asia SA.29769 (2013/C)) (28 kohta), Real Madrid CF -seuraa (asia SA.33754 (2013/C)) (20 kohta) ja väitettyä tukea kolmelle Valencian jalkapalloseuralle (asia SA.36387 (2013/C)) (16 kohta). Nämä päätökset on julkaistu Euroopan unionin virallisessa lehdessä (EUVL C 69, 7.3.2014, s. 99).

16

(17)  Ks. johdanto-osan 15 kappale ja alaviite 5.

17

(18)  Komission tiedonanto – Suuntaviivat valtiontuesta rahoitusalan ulkopuolisten vaikeuksissa olevien yritysten pelastamiseen ja rakenneuudistukseen (EUVL C 249, 31.7.2014, s. 1).

18

---

| 15.11.2016 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 306/30 |
| --- | --- | --- | --- |

15.11.2016

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 306/30

---

KOMISSION TÄYTÄNTÖÖNPANOPÄÄTÖS (EU) 2016/1992,

annettu 11 päivänä marraskuuta 2016,

tiettyjen Amerikan yhdysvaltojen alueiden tunnustamisesta vapaaksi Agrilus planipennis Fairmaire -kasvintuhoojasta annetun täytäntöönpanopäätöksen (EU) 2015/2416 muuttamisesta

(tiedoksiannettu numerolla C(2016) 7151)

EUROOPAN KOMISSIO, joka

ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen,

ottaa huomioon kasveille ja kasvituotteille haitallisten organismien yhteisöön kulkeutumisen ja siellä leviämisen estämiseen liittyvistä suojatoimenpiteistä 8 päivänä toukokuuta 2000 annetun neuvoston direktiivin 2000/29/EY (1) ja erityisesti sen liitteessä IV olevan A osan I jakson 2.3, 2.4 ja 2.5 kohdan,

sekä katsoo seuraavaa:

| (1) | Komission täytäntöönpanopäätöksellä (EU) 2015/2416 (2) tietyt Amerikan yhdysvaltojen alueet tunnustettiin vapaaksi Agrilus planipennis Fairmaire -kasvintuhoojasta. |
| --- | --- |

(1)

Komission täytäntöönpanopäätöksellä (EU) 2015/2416 (2) tietyt Amerikan yhdysvaltojen alueet tunnustettiin vapaaksi Agrilus planipennis Fairmaire -kasvintuhoojasta.

| (2) | Amerikan yhdysvaltojen toimittamat äskettäiset tiedot osoittavat, että tietyt sen alueet, jotka tällä hetkellä tunnustetaan vapaiksi Agrilus planipennis Fairmaire -kasvintuhoojasta, eivät enää ole vapaita kyseisestä haitallisesta organismista. |
| --- | --- |

(2)

Amerikan yhdysvaltojen toimittamat äskettäiset tiedot osoittavat, että tietyt sen alueet, jotka tällä hetkellä tunnustetaan vapaiksi Agrilus planipennis Fairmaire -kasvintuhoojasta, eivät enää ole vapaita kyseisestä haitallisesta organismista.

| (3) | Lisäksi Amerikan yhdysvallat on toimittanut tietoja, jotka osoittavat, että Tennesseen Chesterin piirikunta on kyseisestä haitallisesta organismista vapaa. |
| --- | --- |

(3)

Lisäksi Amerikan yhdysvallat on toimittanut tietoja, jotka osoittavat, että Tennesseen Chesterin piirikunta on kyseisestä haitallisesta organismista vapaa.

| (4) | Kyseisten tietojen perusteella olisi kyseisestä haitallisesta organismista vapaaksi tunnustettujen alueiden luetteloa muutettava. |
| --- | --- |

(4)

Kyseisten tietojen perusteella olisi kyseisestä haitallisesta organismista vapaaksi tunnustettujen alueiden luetteloa muutettava.

| (5) | Sen vuoksi täytäntöönpanopäätöstä (EU) 2015/2416 olisi muutettava. |
| --- | --- |

(5)

Sen vuoksi täytäntöönpanopäätöstä (EU) 2015/2416 olisi muutettava.

| (6) | Tässä päätöksessä säädetyt toimenpiteet ovat pysyvän kasvi-, eläin-, elintarvike- ja rehukomitean lausunnon mukaiset, |
| --- | --- |

(6)

Tässä päätöksessä säädetyt toimenpiteet ovat pysyvän kasvi-, eläin-, elintarvike- ja rehukomitean lausunnon mukaiset,

ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN PÄÄTÖKSEN:

1 artikla

Muutetaan täytäntöönpanopäätöksen (EU) 2015/2416 liite tämän päätöksen liitteen mukaisesti.

2 artikla

Tämä päätös on osoitettu kaikille jäsenvaltioille.

Tehty Brysselissä 11 päivänä marraskuuta 2016.

Komission puolesta

Vytenis ANDRIUKAITIS

Komission jäsen

---

(1)  
  EYVL L 169, 10.7.2000, s. 1.

1

(2)  Komission täytäntöönpanopäätös (EU) 2015/2416, annettu 17 päivänä joulukuuta 2015, tiettyjen Amerikan yhdysvaltojen alueiden tunnustamisesta vapaaksi Agrilus planipennis Fairmaire -kasvintuhoojasta (EUVL L 333, 19.12.2015, s. 128).

2

Agrilus planipennis

---

LIITE

LUETTELO 1 ARTIKLASSA TARKOITETUISTA ALUEISTA

Muutetaan täytäntöönpanopäätöksen (EU) 2015/2416 liite seuraavasti:

| 1) | Poistetaan 2 kohdan f alakohdasta, Louisianan piirikunnat (piirit), seuraavat kohdat: Caldwell, Franklin, Winn. |
| --- | --- |

1)

Poistetaan 2 kohdan f alakohdasta, Louisianan piirikunnat (piirit), seuraavat kohdat: Caldwell, Franklin, Winn.

| 2) | Poistetaan 2 kohdan h alakohdasta, Minnesotan piirikunnat, seuraava kohta: Wabasha. |
| --- | --- |

2)

Poistetaan 2 kohdan h alakohdasta, Minnesotan piirikunnat, seuraava kohta: Wabasha.

| 3) | Poistetaan 2 kohdan i alakohdasta, Nebraskan piirikunnat, seuraavat kohdat: Antelope, Boone, Burt, Butler, Cedar, Colfax, Cuming, Dakota, Dixon, Dodge, Fillmore, Gage, Hamilton, Jefferson, Lancaster, Madison, Merrick, Nance, Platte, Polk, Saline, Saunders, Seward, Stanton, Thurston, York. |
| --- | --- |

3)

Poistetaan 2 kohdan i alakohdasta, Nebraskan piirikunnat, seuraavat kohdat: Antelope, Boone, Burt, Butler, Cedar, Colfax, Cuming, Dakota, Dixon, Dodge, Fillmore, Gage, Hamilton, Jefferson, Lancaster, Madison, Merrick, Nance, Platte, Polk, Saline, Saunders, Seward, Stanton, Thurston, York.

| 4) | Lisätään 2 kohdan l alakohtaan, Tennesseen piirikunnat, seuraava kohta ennen kohtaa Crockett: Chester. |
| --- | --- |

4)

Lisätään 2 kohdan l alakohtaan, Tennesseen piirikunnat, seuraava kohta ennen kohtaa Crockett: Chester.

| 5) | Poistetaan 2 kohdan m alakohdasta, Texasin piirikunnat, seuraavat kohdat: Anderson, Camp, Cherokee, Delta, Franklin, Gregg, Henderson, Hopkins, Lamar, Morris, Nacogdoches, Rains, Red River, Rusk, Sabine, San Augustine, Shelby, Smith, Titus, Upshur, Van Zandt, Wood. |
| --- | --- |

5)

Poistetaan 2 kohdan m alakohdasta, Texasin piirikunnat, seuraavat kohdat: Anderson, Camp, Cherokee, Delta, Franklin, Gregg, Henderson, Hopkins, Lamar, Morris, Nacogdoches, Rains, Red River, Rusk, Sabine, San Augustine, Shelby, Smith, Titus, Upshur, Van Zandt, Wood.

---

SUUNTAVIIVAT

| 15.11.2016 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 306/32 |
| --- | --- | --- | --- |

15.11.2016

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 306/32

---

EUROOPAN KESKUSPANKIN SUUNTAVIIVAT (EU) 2016/1993,

annettu 4 päivänä marraskuuta 2016,

merkittäviä ja vähemmän merkittäviä laitoksia sisältävien laitosten suojajärjestelmien Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 575/2013 mukaisen arvioinnin koordinointia sekä valvontaa koskevien periaatteiden vahvistamisesta (EKP/2016/37)

EUROOPAN KESKUSPANKIN NEUVOSTO, joka

ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen,

ottaa huomioon luottolaitosten vakavaraisuusvalvontaan liittyvää politiikkaa koskevien erityistehtävien antamisesta Euroopan keskuspankille 15 päivänä lokakuuta 2013 annetun neuvoston asetuksen (EU) N:o 1024/2013 (1) ja erityisesti sen 4 artiklan 3 kohdan ja 6 artiklan 1 ja 7 kohdan,

ottaa huomioon luottolaitosten ja sijoituspalveluyritysten vakavaraisuusvaatimuksista ja asetuksen (EU) N:o 648/2012 muuttamisesta 26 päivänä kesäkuuta 2013 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 575/2013 (2) ja erityisesti sen 8 artiklan 4 kohdan, 49 artiklan 3 kohdan, 113 artiklan 7 kohdan, 422 artiklan 8 kohdan ja 425 artiklan 4 kohdan,

ottaa huomioon Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 575/2013 täydentämisestä luottolaitosten maksuvalmiusvaatimuksen osalta 10 päivänä lokakuuta 2014 annetun komission delegoidun asetuksen (EU) 2015/61 (3) ja erityisesti sen 29 artiklan 1 kohdan, 33 artiklan 2 kohdan b alakohdan ja 34 artiklan 1 kohdan,

sekä katsoo seuraavaa:

| (1) | Laitosten suojajärjestelmällä tarkoitetaan asetuksessa (EU) N:o 575/2013 sopimus- tai säädösperusteista suojajärjestelmää, joka suojelee sen jäsenlaitoksia ja tarvittaessa varmistaa ennen kaikkea että niillä on tarvittava likviditeetti ja vakavaraisuus konkurssin välttämiseksi. Toimivaltaiset viranomaiset voivat asetuksen (EU) N:o 575/2013 8 artiklan 4 kohdassa, 49 artiklan 3 kohdassa, 113 artiklan 7 kohdassa, 422 artiklan 8 kohdassa ja 425 artiklan 4 kohdassa sekä delegoidun asetuksen (EU) 2015/61 29 artiklan 1 kohdassa, 33 artiklan 2 kohdan b alakohdassa ja 34 artiklan 1 kohdassa säädetyin edellytyksin myöntää laitosten suojajärjestelmän jäsenlaitoksille vapautuksia tiettyjen vakavaraisuusvaatimusten soveltamisesta tai tiettyjä poikkeuksia. Asetuksen (EU) N:o 575/2013 113 artiklan 7 kohdan i alakohdassa säädetään lisäksi, että asianomaisten toimivaltaisten viranomaisten on hyväksyttävä ja säännöllisesti valvottava laitosten suojajärjestelmän riittävää kykyä seurata ja luokitella riskejä, ja 113 artiklan 7 kohdan d alakohdan mukaan laitosten suojajärjestelmän on suoritettava omia riskitarkastuksia. |
| --- | --- |

(1)

Laitosten suojajärjestelmällä tarkoitetaan asetuksessa (EU) N:o 575/2013 sopimus- tai säädösperusteista suojajärjestelmää, joka suojelee sen jäsenlaitoksia ja tarvittaessa varmistaa ennen kaikkea että niillä on tarvittava likviditeetti ja vakavaraisuus konkurssin välttämiseksi. Toimivaltaiset viranomaiset voivat asetuksen (EU) N:o 575/2013 8 artiklan 4 kohdassa, 49 artiklan 3 kohdassa, 113 artiklan 7 kohdassa, 422 artiklan 8 kohdassa ja 425 artiklan 4 kohdassa sekä delegoidun asetuksen (EU) 2015/61 29 artiklan 1 kohdassa, 33 artiklan 2 kohdan b alakohdassa ja 34 artiklan 1 kohdassa säädetyin edellytyksin myöntää laitosten suojajärjestelmän jäsenlaitoksille vapautuksia tiettyjen vakavaraisuusvaatimusten soveltamisesta tai tiettyjä poikkeuksia. Asetuksen (EU) N:o 575/2013 113 artiklan 7 kohdan i alakohdassa säädetään lisäksi, että asianomaisten toimivaltaisten viranomaisten on hyväksyttävä ja säännöllisesti valvottava laitosten suojajärjestelmän riittävää kykyä seurata ja luokitella riskejä, ja 113 artiklan 7 kohdan d alakohdan mukaan laitosten suojajärjestelmän on suoritettava omia riskitarkastuksia.

| (2) | Toimivaltaisen viranomaisen päätös asetuksen (EU) N:o 575/2013 8 artiklan 4 kohdassa, 49 artiklan 3 kohdassa, 113 artiklan 7 kohdassa, 422 artiklan 8 kohdassa ja 425 artiklan 4 kohdassa ja delegoidun asetuksen (EU) 2015/61 33 artiklan 2 kohdan b alakohdassa tarkoitettujen lupien tai vapautusten myöntämisestä tai mikä tahansa laitosten suojajärjestelmien valvontaan liittyvä päätös osoitetaan aina laitosten suojärjestelmän yksittäiselle jäsenlaitokselle. Euroopan keskuspankki (EKP) – luottolaitosten vakavaraisuusvalvonnasta yhteisessä valvontamekanismissa (YVM) vastaavana viranomaisena niiden laitosten osalta, jotka on asetuksen (EU) N:o 1024/2013 6 artiklan 4 kohdan ja Euroopan keskuspankin asetuksen (EU) N:o 468/2014 (4) (EKP/2014/17) IV osan ja 147 artiklan 1 kohdan mukaisesti luokiteltu merkittäviksi – vastaa merkittävien luottolaitosten hakemusten arvioinnista sekä merkittäviä luottolaitoksia sisältävien suojajärjestelmien valvonnasta, kun taas kansalliset toimivaltaiset viranomaiset vastaavat vähemmän merkittävien luottolaitosten hakemusten arvioinnista sekä vähemmän merkittäviä luottolaitoksia sisältävien luottolaitosten valvonnasta. |
| --- | --- |

(2)

Toimivaltaisen viranomaisen päätös asetuksen (EU) N:o 575/2013 8 artiklan 4 kohdassa, 49 artiklan 3 kohdassa, 113 artiklan 7 kohdassa, 422 artiklan 8 kohdassa ja 425 artiklan 4 kohdassa ja delegoidun asetuksen (EU) 2015/61 33 artiklan 2 kohdan b alakohdassa tarkoitettujen lupien tai vapautusten myöntämisestä tai mikä tahansa laitosten suojajärjestelmien valvontaan liittyvä päätös osoitetaan aina laitosten suojärjestelmän yksittäiselle jäsenlaitokselle. Euroopan keskuspankki (EKP) – luottolaitosten vakavaraisuusvalvonnasta yhteisessä valvontamekanismissa (YVM) vastaavana viranomaisena niiden laitosten osalta, jotka on asetuksen (EU) N:o 1024/2013 6 artiklan 4 kohdan ja Euroopan keskuspankin asetuksen (EU) N:o 468/2014 (4) (EKP/2014/17) IV osan ja 147 artiklan 1 kohdan mukaisesti luokiteltu merkittäviksi – vastaa merkittävien luottolaitosten hakemusten arvioinnista sekä merkittäviä luottolaitoksia sisältävien suojajärjestelmien valvonnasta, kun taas kansalliset toimivaltaiset viranomaiset vastaavat vähemmän merkittävien luottolaitosten hakemusten arvioinnista sekä vähemmän merkittäviä luottolaitoksia sisältävien luottolaitosten valvonnasta.

| (3) | EKP hyväksyi Euroopan keskuspankin suuntaviivat (EU) 2016/1994 (EKP/2016/38) (5) suojajärjestelmiin kuuluvien merkittävien ja vähemmän merkittävien luottolaitosten johdonmukaisen kohtelun varmistamiseksi YVM:ssä ja EKP:n ja kansallisten toimivaltaisten viranomaisten johdonmukaisen päätöksenteon edistämiseksi. On kuitenkin tarpeen vahvistaa koordinointiprosessi sellaisia samaan luottolaitosten suojajärjestelmään kuuluvia laitoksia varten, jotka koostuvat sekä merkittävistä että vähemmän merkittävistä luottolaitoksista ja sen mahdollistamiseksi, että EKP ja kansalliset toimivaltaiset viranomaiset voivat valvoa tällaisia laitosten suojajärjestelmiä koordinoidusti ja että samaan luottolaitosten suojajärjestelmään kuuluvia merkittäviä ja vähemmän merkittäviä luottolaitoksia koskevat päätökset ovat yhdenmukaisia, |
| --- | --- |

(3)

EKP hyväksyi Euroopan keskuspankin suuntaviivat (EU) 2016/1994 (EKP/2016/38) (5) suojajärjestelmiin kuuluvien merkittävien ja vähemmän merkittävien luottolaitosten johdonmukaisen kohtelun varmistamiseksi YVM:ssä ja EKP:n ja kansallisten toimivaltaisten viranomaisten johdonmukaisen päätöksenteon edistämiseksi. On kuitenkin tarpeen vahvistaa koordinointiprosessi sellaisia samaan luottolaitosten suojajärjestelmään kuuluvia laitoksia varten, jotka koostuvat sekä merkittävistä että vähemmän merkittävistä luottolaitoksista ja sen mahdollistamiseksi, että EKP ja kansalliset toimivaltaiset viranomaiset voivat valvoa tällaisia laitosten suojajärjestelmiä koordinoidusti ja että samaan luottolaitosten suojajärjestelmään kuuluvia merkittäviä ja vähemmän merkittäviä luottolaitoksia koskevat päätökset ovat yhdenmukaisia,

ON HYVÄKSYNYT NÄMÄ SUUNTAVIIVAT:

I LUKU

YLEISET SÄÄNNÖKSET

1 artikla

Soveltamisala

1.   Näissä suuntaviivoissa vahvistetaan laitosten suojajärjestelmien arviointia koskevan EKP:n ja kansallisten toimivaltaisten viranomaisten välisen koordinoinnin periaatteet tapauksia varten, joissa laitosten suojajärjestelmien jäsenille myönnetään vakavaraisuuteen liittyviä lupia ja vapautuksia asetuksen (EU) N:o 575/2013 8 artiklan 4 kohdan, 49 artiklan 3 kohdan, 113 artiklan 7 kohdan, 422 artiklan 8 kohdan ja 425 artiklan 4 kohdan ja delegoidun asetuksen (EU) 2015/61 33 artiklan 2 kohdan b alakohdan nojalla tai joissa valvotaan vakavaraisuushallintaa varten hyväksyttyjä laitosten suojajärjestelmiä.

2.   Tämä koordinointimenettely ei vaikuta EKP:n velvollisuuteen tehdä kaikki merkittäviin luottolaitoksiin liittyvät vakavaraisuusvalvontapäätökset ja kansallisten toimivaltaisten viranomaisten velvollisuuteen tehdä tällaiset päätökset vähemmän merkittävien luottolaitosten osalta.

2 artikla

Määritelmät

Näitä suuntaviivoja sovellettaessa käytetään asetuksessa (EU) N:o 575/2013, Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivissä 2013/36/EU (6), asetuksessa (EU) N:o 1024/2013 ja asetuksessa (EU) N:o 468/2014 (EKP/2014/17) vahvistettuja määritelmiä yhdessä seuraavien määritelmien kanssa:

6

| a) | ’arviointiryhmällä’ tarkoitetaan EKP:n ja asianomaisen laitosten suojajärjestelmän jäsenten suorana valvojana olevan kansallisen toimivaltaisen viranomaisen edustajista koostuvaa ryhmää. Ryhmän tarkoituksena on asetuksen (EU) N:o 575/2013 113 artiklan 7 kohdan mukaisen arvioinnin koordinointi; |
| --- | --- |

a)

’arviointiryhmällä’ tarkoitetaan EKP:n ja asianomaisen laitosten suojajärjestelmän jäsenten suorana valvojana olevan kansallisen toimivaltaisen viranomaisen edustajista koostuvaa ryhmää. Ryhmän tarkoituksena on asetuksen (EU) N:o 575/2013 113 artiklan 7 kohdan mukaisen arvioinnin koordinointi;

| b) | ’arviointiryhmän koordinoijalla’ tarkoitetaan 6 artiklan mukaisesti valittua ja 8 artiklassa vahvistettuja tehtäviä hoitavaa EKP:n työntekijää ja kansallisen toimivaltaisen viranomaisen työntekijää; |
| --- | --- |

b)

’arviointiryhmän koordinoijalla’ tarkoitetaan 6 artiklan mukaisesti valittua ja 8 artiklassa vahvistettuja tehtäviä hoitavaa EKP:n työntekijää ja kansallisen toimivaltaisen viranomaisen työntekijää;

| c) | ’hakijalla’ tarkoitetaan laitosten suojajärjestelmän jäsentä tai laitosten suojajärjestelmän jäsenten ryhmää, jonka edustajana toimii yksi yhteisö, joka hakee 1 artiklan 1 kohdassa tarkoitettua lupaa tai vapautusta jättämällä hakemuksen EKP:lle tai kansalliselle toimivaltaiselle viranomaiselle; |
| --- | --- |

c)

’hakijalla’ tarkoitetaan laitosten suojajärjestelmän jäsentä tai laitosten suojajärjestelmän jäsenten ryhmää, jonka edustajana toimii yksi yhteisö, joka hakee 1 artiklan 1 kohdassa tarkoitettua lupaa tai vapautusta jättämällä hakemuksen EKP:lle tai kansalliselle toimivaltaiselle viranomaiselle;

| d) | ’hybridillä suojajärjestelmällä’ tarkoitetaan merkittävistä ja vähemmän merkittävistä luottolaitoksista koostuvaa laitosten suojajärjestelmää; |
| --- | --- |

d)

’hybridillä suojajärjestelmällä’ tarkoitetaan merkittävistä ja vähemmän merkittävistä luottolaitoksista koostuvaa laitosten suojajärjestelmää;

| e) | ’YVM:n toimivaltaisilla viranomaisilla’ tarkoitetaan EKP:tä ja osallistuvien jäsenvaltioiden toimivaltaisia viranomaisia. |
| --- | --- |

e)

’YVM:n toimivaltaisilla viranomaisilla’ tarkoitetaan EKP:tä ja osallistuvien jäsenvaltioiden toimivaltaisia viranomaisia.

3 artikla

Soveltamistaso

Jos samaan hybridiin suojajärjestelmään kuuluvat merkittävät ja vähemmän merkittävät luottolaitokset jättävät samanaikaisesti vakavaraisuuteen liittyvää lupaa tai vapautusta koskevan hakemuksen EKP:lle merkittävän luottolaitoksen tapauksessa ja asianomaiselle kansalliselle toimivaltaiselle viranomaisella vähemmän merkittävän luottolaitoksen tapauksessa, EKP ja asianomainen kansallinen toimivaltainen viranomainen soveltavat näissä suuntaviivoissa vahvistettuja koordinointimenettelyä ja valvontaa koskevia säännöksiä, kyseiseen laitosten suojajärjestelmään mahdollisesti liittyvät standardivalvontatoimet mukaan luettuina.

II LUKU

LAITOSTEN SUOJAJÄRJESTELMÄN ARVIOINNIN KOORDINOINTI

4 artikla

Koordinoitu arviointi

EKP ja asianomainen kansallinen toimivaltainen viranomainen arvioivat saman hybridin suojajärjestelmän jäseninä olevien merkittävien ja vähemmän merkittävien luottolaitosten samanaikaisesti jätetyt hakemukset yhdessä, sanotun kuitenkaan rajoittamatta EKP:n ja kansallisten toimivaltaisten viranomaisten velvollisuuksia myöntää 1 artiklan 1 kohdassa tarkoitettuja lupia ja vapautuksia.

5 artikla

Arviointiryhmä

1.   Saman hybridin suojajärjestelmän jäseninä olevien merkittävien ja vähemmän merkittävien luottolaitosten samanaikaisesti jätettyjen hakemusten arvioinnin koordinoimiseksi perustetaan arviointiryhmä, kun EKP ja asianomainen kansallinen toimivaltainen viranomainen ovat vastaanottaneet asetuksen (EU) N:o 575/2013 asianomaisten säännösten mukaista lupaa tai vapautusta koskevan hakemuksen.

2.   EKP ja asianomainen kansallinen toimivaltainen viranomainen nimittävät arviointiryhmän jäseniksi 1 kohdassa tarkoitettujen hakemusten jättäneiden luottolaitosten normaalista valvonnasta vastaavia pankkivalvojia sekä järjestelmän yleisvalvonnasta vastaavia työntekijöitä. Arviointiryhmän koostumus ja jäsenmäärä riippuu laitosten suojajärjestelmän jäsenmäärästä sekä asianomaisten merkittävien laitosten tärkeydestä.

3.   Arviointiryhmä toimii siihen saakka kunnes viranomaiset ovat tehneet lupaa tai vapautusta koskevat päätökset.

6 artikla

Arviointiryhmän koordinaattorit

1.   EKP ja asianomaisten laitosten suojajärjestelmän jäsenten valvonnasta vastaava kansallinen toimivaltainen viranomainen nimittävät kukin yhden koordinaattorin, joka hallinnoi hakemuksen arviointimenettelyä.

2.   Jos eri yhteisten valvontaryhmien valvonnassa olevat merkittävät laitokset ovat hakeneet samaa 1 artiklan 1 kohdassa tarkoitettua lupaa tai vapautusta, kyseiset yhteiset valvontaryhmät voivat päättää nimittää yhteisen koordinaattorin.

3.   Koordinaattorit sopivat aikataulusta ja yhteisen näkemyksen muodostamiseksi arviointiryhmässä tarvittavista toimista.

7 artikla

Hakemuksesta ilmoittaminen ja arviointiryhmän perustaminen

1.   EKP ja asianomainen kansallinen toimivaltainen viranomainen ilmoittavat toisilleen kaikista hybridin suojajärjestelmän jäseninä olevilta merkittäviltä ja vähemmän merkittäviltä luottolaitoksilta vastaanottamistaan hakemuksista.

2.   Vastaanotettuaan samanaikaisesti jätettyjä hakemuksia EKP ja asianomainen kansallinen toimivaltainen viranomainen nimittävät omat jäsenensä arviointiryhmään.

8 artikla

Hakemusten arviointi

1.   EKP ja asianomainen kansallinen toimivaltainen viranomainen arvioivat hakemuksen asianmukaisuuden ja täydellisyyden toisistaan riippumatta. Jos tietyn hakemuksen arvioimiseksi tarvitaan lisätietoja, toimivaltaiset viranomaiset voivat pyytää hakijalta lisätietoja.

2.   EKP ja kansallinen toimivaltainen viranomainen suorittavat erikseen kunkin hakemuksen alustavan arvioinnin.

3.   Arviointiryhmä keskustelee hakemusten arvioinnin alustavista tuloksista ja sopivat lopullisesta tuloksesta ottaen tarvittaessa huomioon kansallisen hallintolainsäädännön mukaiset mahdolliset määräajat.

4.   Jos arviointiryhmä katsoo, että hakemukset ja laitosten suojajärjestelmän organisatorinen kehys ovat 1 artiklan 1 kohdassa lueteltujen säännösten mukaisia, se laatii arvioinnin tuloksista muistion, jossa vahvistetaan edellytysten täyttyminen. EKP ja asianomaiset kansalliset toimivaltaiset viranomaiset ottavat huomioon arviointiryhmän arvion tehdessään kukin oman päätöksensä siitä, myönnetäänkö lupia tai vapautuksia.

5.   Jos arviointiryhmässä ei päästä yhteisymmärrykseen hakemusten arvioinnista, asia voidaan saattaa valvontaelimen käsiteltäväksi. Valvontaelimessä käydyn keskustelun tulos ei vaikuta EKP:n ja kansallisen toimivaltaisen viranomaisen velvollisuuksiin tehdä päätös siitä, myönnetäänkö lupa tai vapautus.

9 artikla

Päätökset

1.   Yhteisen arvioinnin sovittuihin tuloksiin perustuvat EKP:n ja asianomaisen kansallisen toimivaltaisen viranomaisen laatimat päätösluonnokset saatetaan asianomaisten päätöksentekoelinten hyväksyttäviksi eli merkittävien luottolaitosten jättämien hakemusten osalta EKP:n neuvostolle ja vähemmän merkittävien luottolaitosten jättämien hakemusten osalta asianomaisten kansallisten toimivaltaisten viranomaisten päätöksentekoelimille.

2.   Näissä päätöksissä täsmennetään raportointivaatimukset laitosten suojajärjestelmän jäsenten jatkuvaa valvontaa varten, tämän kuitenkaan rajoittamatta EKP:n ja asianomaisen kansallisen toimivaltaisen viranomaisen mahdollisuuksia asettaa lisävaatimuksia valvonnan aikana.

III LUKU

LAITOSTEN SUOJAJÄRJESTELMIEN VALVONTA

10 artikla

Valvonnan koordinointi

1.   EKP:n ja laitosten suojajärjestelmän jäsenen valvonnasta vastaavan kansallisen toimivaltaisen viranomaisen on säännöllisesti valvottava, että suojajärjestelmän järjestelmät riskien valvomiseksi ja luokittelemiseksi ovat asianmukaiset asetuksen (EU) N:o 575/2013 113 artiklan 7 kohdan c alakohdan mukaisesti sekä valvottava, että laitosten suojajärjestelmä suorittaa oman riskiarviointinsa saman asetuksen 113 artiklan 7 kohdan d alakohdan mukaisesti.

2.   Valvonnan yhdenmukaisuuden sekä korkealaatuisten valvontakäytäntöjen soveltamisen varmistamiseksi EKP ja asianomainen toimivaltainen viranomainen suorittavat valvontatoimensa koordinoidusti. Tätä tarkoitusta varten laaditaan ajantasaiset luettelot EKP:n ja kansallisen toimivaltaisen viranomaisen työntekijöistä.

3.   EKP ja kansallinen toimivaltainen viranomainen sopivat mahdollisista valvontaa varten tarvittavista määräajoista ja toimista. Valvonta on suoritettava vähintään vuosittain, edellisen tilivuoden asetuksen (EU) N:o 575/2013 113 artiklan 7 kohdan e alakohdan mukaisesti laaditun konsolidoidun tai aggregoidun tilinpäätöksen jälkeen.

11 artikla

Valvonta

1.   EKP ja asianomainen kansallinen toimivaltainen viranomainen suorittavat, kukin toimivaltansa rajoissa, valvontatehtävänsä pääsääntöisesti muutoin kuin paikalla tehtävin tarkastuksin. EKP ja asianomainen kansallinen toimivaltainen viranomainen, kukin toimivaltansa rajoissa, voivat tarvittaessa päättää suorittaa kohdennettuja paikalla tehtäviä tarkastuksia laitosten suojajärjestelmien jäseninä olevissa luottolaitoksissa sen arvioimiseksi, noudattavatko ne jatkuvasti lupien ja vapautusten 1 artiklan 1 kohdassa tarkoitettuja edellytyksiä.

2.   EKP ja asianomainen kansallinen toimivaltainen viranomainen ottavat laitosten suojajärjestelmän valvonnassa huomioon saatavilla olevat suojajärjestelmän jäseniä koskevat valvontatiedot, esim. vakavaraisuuden kokonaisarvioinnin (SREP) tulokset sekä vakavaraisuusvalvontaan liittyvä säännöllinen raportointi.

3.   EKP ja asianomainen kansallinen toimivaltainen viranomainen arvioivat vuosittain asetuksen (EU) No 575/2013 113 artiklan 7 kohdan e alakohdan mukaan vaadittavan konsolidoidun/aggregoidun raportin ja kiinnittävät erityistä huomiota käytettävissä oleviin varoihin.

12 artikla

Valvonnan tulokset

1.   EKP ja asianomainen kansallinen toimivaltainen viranomainen sopivat valvonnan tuloksista ja päätelmistä sekä tapauksen mukaan myös tarvittavista seurantatoimista, esim. valvonnan tehostamisesta.

2.   Jos EKP ja asianomainen kansallinen toimivaltainen viranomainen eivät pääse yhteiseen näkemykseen, asia voidaan viedä valvontaelimen käsiteltäväksi. Valvontaelimessä käydyn keskustelun tulos ei vaikuta EKP:n ja kansallisen toimivaltaisen viranomaisen velvollisuuksiin valvoa laitosten suojajärjestelmän jäseniä.

3.   Jos on olemassa seikkoja, joiden perusteella on syytä epäillä että 1 artiklan 1 kohdassa lueteltujen säännösten vaatimukset eivät enää täyty ja että on syytä arvioida uudelleen laitosten suojajärjestelmän tai sen jäsenen vaatimuksenmukaisuuden ja/tai myönnetyn luvan tai vapautuksen, EKP ja kansallinen toimivaltainen viranomainen suorittavat toimensa – joihin voi kuulua lupien ja/tai vapautusten peruuttaminen tai soveltamatta jättäminen – koordinoidusti.

IV LUKU

LOPPUSÄÄNNÖKSET

13 artikla

Osoitus

Nämä suuntaviivat on osoitettu YVM:n toimivaltaisille viranomaisille.

14 artikla

Voimaantulo ja täytäntöönpano

1.   Nämä suuntaviivat tulevat voimaan päivänä, jona ne annetaan tiedoksi YVM:n toimivaltaisille viranomaisille.

2.   YVM:n toimivaltaiset viranomaiset noudattavat näitä suuntaviivoja 2 päivästä joulukuuta 2016.

Tehty Frankfurt am Mainissa 4 päivänä marraskuuta 2016.

EKP:n neuvoston puolesta

EKP:n puheenjohtaja

Mario DRAGHI

---

(1)  
  EUVL L 287, 29.10.2013, s. 63.

1

(2)  
  EUVL L 176, 27.6.2013, s. 1.

2

(3)  
  EUVL L 11, 17.1.2015, s. 1.

3

(4)  Euroopan keskuspankin asetus (EU) N:o 468/2014, annettu 16 päivänä huhtikuuta 2014, kehyksen perustamisesta YVM:n puitteissa tehtävälle yhteistyölle EKP:n ja kansallisten toimivaltaisten viranomaisten välillä sekä kansallisten nimettyjen viranomaisten kanssa (YVM-kehysasetus) (EKP/2014/17) (EUVL L 141, 14.5.2014, s. 1).

4

(5)  Euroopan keskuspankin suuntaviivat (EU) 2016/1994, annettu 4 päivänä marraskuuta 2016, vakavaraisuushallinnassa käytettävien laitosten suojajärjestelmien hyväksyttävyysarvioinneista, joita kansalliset toimivaltaiset viranomaiset suorittavat asetuksen (EU) N:o 575/2013 mukaisesti (EKP/2016/38) (katso tämän virallisen lehden sivu 37).

5

(6)  Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi 2013/36/EU, annettu 26 päivänä kesäkuuta 2013, oikeudesta harjoittaa luottolaitostoimintaa ja luottolaitosten ja sijoituspalveluyritysten vakavaraisuusvalvonnasta, direktiivin 2002/87/EY muuttamisesta sekä direktiivien 2006/48/EY ja 2006/49/EY kumoamisesta (EUVL L 176, 27.6.2013, s. 338).

6

---

| 15.11.2016 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 306/37 |
| --- | --- | --- | --- |

15.11.2016

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 306/37

---

EUROOPAN KESKUSPANKIN SUUNTAVIIVAT (EU) 2016/1994,

annettu 4 päivänä marraskuuta 2016,

vakavaraisuushallinnassa käytettävien laitosten suojajärjestelmien hyväksyttävyysarvioinneista, joita kansalliset toimivaltaiset viranomaiset suorittavat Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 575/2013 mukaisesti (EKP/2016/38)

EUROOPAN KESKUSPANKIN NEUVOSTO, joka

ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen,

ottaa huomioon luottolaitosten vakavaraisuusvalvontaan liittyvää politiikkaa koskevien erityistehtävien antamisesta Euroopan keskuspankille 15 päivänä lokakuuta 2013 annetun neuvoston asetuksen (EU) N:o 1024/2013 (1) ja erityisesti sen 6 artiklan 1 kohdan ja 6 artiklan 5 kohdan a alakohdan,

ottaa huomioon luottolaitosten ja sijoituspalveluyritysten vakavaraisuusvaatimuksista ja asetuksen (EU) N:o 648/2012 muuttamisesta 26 päivänä kesäkuuta 2013 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 575/2013 (2) ja erityisesti sen 113 artiklan 7 kohdan,

sekä katsoo seuraavaa:

| (1) | Laitosten suojajärjestelmällä tarkoitetaan asetuksen (EU) N:o 575/2013 113 artiklan 7 kohdassa sopimus- tai säädösperusteista suojajärjestelmää, joka suojelee sen jäsenlaitoksia ja tarvittaessa varmistaa, että niillä on tarvittava likviditeetti ja vakavaraisuus konkurssin välttämiseksi. Tämän säännöksen mukaan toimivaltaiset viranomaiset voivat, tietyin asetuksen (EU) N:o 575/2013 säädetyin edellytyksin myöntää laitosten suojajärjestelmän jäsenlaitoksille vapautuksia tiettyjen vakavaraisuusvaatimusten soveltamisesta tai tiettyjä poikkeuksia. |
| --- | --- |

(1)

Laitosten suojajärjestelmällä tarkoitetaan asetuksen (EU) N:o 575/2013 113 artiklan 7 kohdassa sopimus- tai säädösperusteista suojajärjestelmää, joka suojelee sen jäsenlaitoksia ja tarvittaessa varmistaa, että niillä on tarvittava likviditeetti ja vakavaraisuus konkurssin välttämiseksi. Tämän säännöksen mukaan toimivaltaiset viranomaiset voivat, tietyin asetuksen (EU) N:o 575/2013 säädetyin edellytyksin myöntää laitosten suojajärjestelmän jäsenlaitoksille vapautuksia tiettyjen vakavaraisuusvaatimusten soveltamisesta tai tiettyjä poikkeuksia.

| (2) | Euroopan keskuspankki (EKP) vastaa yhteisessä valvontamekanismissa (YVM) merkittäviksi luokiteltujen luottolaitosten vakavaraisuusvalvonnasta ja arvioi myös merkittävien luottolaitosten toimittamat hakemukset. |
| --- | --- |

(2)

Euroopan keskuspankki (EKP) vastaa yhteisessä valvontamekanismissa (YVM) merkittäviksi luokiteltujen luottolaitosten vakavaraisuusvalvonnasta ja arvioi myös merkittävien luottolaitosten toimittamat hakemukset.

| (3) | Vakavaraisuushallinnassa käytettävien laitosten suojajärjestelmien hyväksyttävyysarvioinnin edellytykset on vahvistettu asetuksen (EU) No 575/2013 113 artiklan 7 kohdassa. Toimivaltaisille viranomaisille jätetään asetuksessa harkintavaltaa edellytysten täyttymisen arvioinnin osalta. Yhdenmukaisuuden, tehokkuuden ja avoimuuden varmistamiseksi EKP lisäsi uuden vakavaraisuushallinnassa käytettävien laitosten suojajärjestelmien hyväksymisarviointia koskevan luvun EKP:n ohjeisiin unionin oikeuden sallimista vaihtoehdoista ja harkintavallasta (3). Uudessa luvussa täsmennetään, miten EKP aikoo arvioida täyttääkö laitosten suojajärjestelmät ja niiden jäsenlaitokset edellä mainitut vaatimukset. |
| --- | --- |

(3)

Vakavaraisuushallinnassa käytettävien laitosten suojajärjestelmien hyväksyttävyysarvioinnin edellytykset on vahvistettu asetuksen (EU) No 575/2013 113 artiklan 7 kohdassa. Toimivaltaisille viranomaisille jätetään asetuksessa harkintavaltaa edellytysten täyttymisen arvioinnin osalta. Yhdenmukaisuuden, tehokkuuden ja avoimuuden varmistamiseksi EKP lisäsi uuden vakavaraisuushallinnassa käytettävien laitosten suojajärjestelmien hyväksymisarviointia koskevan luvun EKP:n ohjeisiin unionin oikeuden sallimista vaihtoehdoista ja harkintavallasta (3). Uudessa luvussa täsmennetään, miten EKP aikoo arvioida täyttääkö laitosten suojajärjestelmät ja niiden jäsenlaitokset edellä mainitut vaatimukset.

| (4) | EKP kantaa kokonaisvastuun YVM:n toiminnan tehokkuudesta ja johdonmukaisuudesta. Osana tätä yleisvalvontavastuuta EKP:n on varmistettava valvonnan tulosten yhtenäisyys. EKP antaa kansallisille toimivaltaisille viranomaisille osoitettuja suuntaviivoja, joiden mukaisesti valvontatehtävät on suoritettava ja valvontapäätökset tehtävä suhteessa vähemmän merkittäviin laitoksiin. |
| --- | --- |

(4)

EKP kantaa kokonaisvastuun YVM:n toiminnan tehokkuudesta ja johdonmukaisuudesta. Osana tätä yleisvalvontavastuuta EKP:n on varmistettava valvonnan tulosten yhtenäisyys. EKP antaa kansallisille toimivaltaisille viranomaisille osoitettuja suuntaviivoja, joiden mukaisesti valvontatehtävät on suoritettava ja valvontapäätökset tehtävä suhteessa vähemmän merkittäviin laitoksiin.

| (5) | Koska laitosten suojajärjestelmiin voi kuulua sekä merkittäviä että vähemmän merkittäviä laitoksia, on tärkeää varmistaa niiden jäsenten johdonmukainen kohtelu YVM:ssä EKP:n ja kansallisten toimivaltaisten viranomaisten johdonmukaisen päätöksenteon varmistamiseksi. Tällaisten sekä merkittävistä että vähemmän merkittävistä luottolaitoksista koostuvien suojajärjestelmien hyväksyttävyyttä arvioitaessa on erityisen tärkeää, että EKP, joka vastaa merkittävien luottolaitosten vakavaraisuusvalvonnasta ja kansalliset valvontaviranomaiset, jotka vastaavat vähemmän merkittävien luottolaitosten vakavaraisuusvalvonnasta, noudattavat hyväksyttävyysarvioinneissa samoja periaatteita. Samojen periaatteiden käyttö on perusteltua myös ainoastaan vähemmän merkittävistä luottolaitoksista koostuvien laitosten suojajärjestelmien arvioinnissa, sillä suojajärjestelmien koostumus sekä niiden jäsenten luokittelu merkittäviksi tai vähemmän merkittäviksi laitoksiksi saattaa muuttua ajan myötä, |
| --- | --- |

(5)

Koska laitosten suojajärjestelmiin voi kuulua sekä merkittäviä että vähemmän merkittäviä laitoksia, on tärkeää varmistaa niiden jäsenten johdonmukainen kohtelu YVM:ssä EKP:n ja kansallisten toimivaltaisten viranomaisten johdonmukaisen päätöksenteon varmistamiseksi. Tällaisten sekä merkittävistä että vähemmän merkittävistä luottolaitoksista koostuvien suojajärjestelmien hyväksyttävyyttä arvioitaessa on erityisen tärkeää, että EKP, joka vastaa merkittävien luottolaitosten vakavaraisuusvalvonnasta ja kansalliset valvontaviranomaiset, jotka vastaavat vähemmän merkittävien luottolaitosten vakavaraisuusvalvonnasta, noudattavat hyväksyttävyysarvioinneissa samoja periaatteita. Samojen periaatteiden käyttö on perusteltua myös ainoastaan vähemmän merkittävistä luottolaitoksista koostuvien laitosten suojajärjestelmien arvioinnissa, sillä suojajärjestelmien koostumus sekä niiden jäsenten luokittelu merkittäviksi tai vähemmän merkittäviksi laitoksiksi saattaa muuttua ajan myötä,

ON HYVÄKSYNYT NÄMÄ SUUNTAVIIVAT:

I LUKU

YLEISET SÄÄNNÖKSET

1 artikla

Soveltamisala

Näissä suuntaviivoissa vahvistetaan eritelmät sen arvioimiseksi, täyttävätkö laitosten suojajärjestelmät ja niiden jäsenlaitokset asetuksen (EU) N:o 575/2013 113 artiklan 7 kohdassa vahvistetut vaatimukset; näitä eritelmiä käytetään määritettäessä, voidaanko yksittäisille laitoksille myöntää kyseisessä artiklassa tarkoitettuja lupia. Kansalliset toimivaltaiset viranomaiset soveltavat eritelmiä suhteessa vähemmän merkittäviin laitoksiin.

2 artikla

Määritelmät

Näitä suuntaviivoja sovellettaessa käytetään asetuksessa (EU) N:o 575/2013, Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivissä 2013/36/EU (4), asetuksessa (EU) N:o 1024/2013 ja Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksessa (EU) N:o 468/2014 (EKP/2014/17) (5) vahvistettuja määritelmiä.

4

5

II LUKU

ASETUKSEN (EU) N:o 575/2013 113 ARTIKLAN 7 KOHDAN MUKAISEN ARVIOINNIN ERITELMÄT

3 artikla

Asetuksen (EU) N:o 113 artiklan 7 kohdan a alakohta luettuna yhdessä 113 artiklan 6 kohdan a ja d alakohdan kanssa: vakavaraisuusvalvontastatuksen ja sijoittautumisvaltion arviointi

Asetuksen (EU) N:o 575/2013 113 artiklan 7 kohdan a alakohdan ja 113 artiklan 6 kohdan a ja d alakohdan mukaan kansalliset toimivaltaiset viranomaiset ottavat arvioidessaan vastapuolen vakavaraisuusvalvontastatusta ja sijoittautumisvaltiota huomioon

| a) | onko vastapuoli laitos, rahoituslaitos tai oheispalveluyritys, johon sovelletaan asianmukaisia vakavaraisuusvaatimuksia; |
| --- | --- |

a)

onko vastapuoli laitos, rahoituslaitos tai oheispalveluyritys, johon sovelletaan asianmukaisia vakavaraisuusvaatimuksia;

| b) | onko lupaa hakeva vastapuoli sijoittautunut samaan jäsenvaltioon. |
| --- | --- |

b)

onko lupaa hakeva vastapuoli sijoittautunut samaan jäsenvaltioon.

4 artikla

Asetuksen (EU) N:o 575/2013 113 artiklan 7 kohdan a alakohta luettuna yhdessä 113 artiklan 6 kohdan e alakohdan kanssa: nopea omien varojen siirto tai velkojen takaisinmaksu vastapuolelta jäsenille

Arvioidessaan onko olemassa senhetkisiä tai ennakoitavissa olevia olennaisia, käytännöllisiä tai oikeudellisia esteitä nopealle omien varojen siirrolle tai velkojen takaisinmaksulle vastapuolelta jäsenille asetuksen (EU) N:o 575/2013 113 artiklan 7 kohdan a alakohdan ja 113 artiklan 6 kohdan e alakohdan mukaisesti, kansalliset toimivaltaiset viranomaiset ottavat huomioon

| a) | estävätkö laitosten suojajärjestelmän jäsenten omistusrakenne tai oikeudellinen rakenne omien varojen siirtoa tai velkojen maksamista; |
| --- | --- |

a)

estävätkö laitosten suojajärjestelmän jäsenten omistusrakenne tai oikeudellinen rakenne omien varojen siirtoa tai velkojen maksamista;

| b) | mahdollistaako laitosten suojajärjestelmän jäsenten väliseen omien varojen siirtoon liittyvä muodollinen päätöksentekoprosessi nopeat siirrot; |
| --- | --- |

b)

mahdollistaako laitosten suojajärjestelmän jäsenten väliseen omien varojen siirtoon liittyvä muodollinen päätöksentekoprosessi nopeat siirrot;

| c) | sisältyykö laitosten suojajärjestelmän jäsenten yhtiöjärjestyksiin, mahdollisiin osakkeenomistajien sopimuksiin tai muihin tiedossa oleviin sopimuksiin ehtoja, jotka saattaisivat estää vastapuolta siirtämästä omia varoja tai maksamasta velkoja; |
| --- | --- |

c)

sisältyykö laitosten suojajärjestelmän jäsenten yhtiöjärjestyksiin, mahdollisiin osakkeenomistajien sopimuksiin tai muihin tiedossa oleviin sopimuksiin ehtoja, jotka saattaisivat estää vastapuolta siirtämästä omia varoja tai maksamasta velkoja;

| d) | onko laitosten suojajärjestelmän jäsenillä aiemmin esiintynyt yrityksen johtamiseen tai hallinnointi- ja ohjausjärjestelmään liittyviä vakavia ongelmia, jotka saattaisivat haitata nopeaa omien varojen siirtoa tai velkojen maksamista; |
| --- | --- |

d)

onko laitosten suojajärjestelmän jäsenillä aiemmin esiintynyt yrityksen johtamiseen tai hallinnointi- ja ohjausjärjestelmään liittyviä vakavia ongelmia, jotka saattaisivat haitata nopeaa omien varojen siirtoa tai velkojen maksamista;

| e) | pystyvätkö kolmannet osapuolet (6) käyttämään määräysvaltaa omien varojen nopean siirron tai velkojen maksamisen suhteen tai estämään tällaisen nopean siirron tai maksamisen; |
| --- | --- |

e)

pystyvätkö kolmannet osapuolet (6) käyttämään määräysvaltaa omien varojen nopean siirron tai velkojen maksamisen suhteen tai estämään tällaisen nopean siirron tai maksamisen;

6

| f) | onko olemassa tietoja aiemmista laitosten suojajärjestelmän jäsenten välisistä varojensiirroista, jotka osoittavat kykyä siirtää nopeasti varoja tai maksaa nopeasti takaisin velkoja. |
| --- | --- |

f)

onko olemassa tietoja aiemmista laitosten suojajärjestelmän jäsenten välisistä varojensiirroista, jotka osoittavat kykyä siirtää nopeasti varoja tai maksaa nopeasti takaisin velkoja.

Ratkaisevaksi katsotaan laitosten suojajärjestelmän rooli välittäjänä kriisinhallinnassa ja suojajärjestelmän vastuu varojen tarjoamisesta ongelmista kärsiville laitosten suojärjestelmän jäsenille.

5 artikla

Asetuksen (EU) No 575/2013 113 artiklan 7 kohdan b alakohta: laitosten suojajärjestelmän kyky myöntää tarvittaessa tukea

Arvioidessaan, täyttyykö asetuksen (EU) N:o 575/2013 113 artiklan 7 kohdan b alakohdassa säädetty edellytys, jonka mukaan olemassa olevien järjestelyjen tulee taata, että laitosten suojajärjestelmä voi tarvittaessa myöntää saatavilla olevista varoistaan tukea, jonka antamiseen se on sitoutunut, kansalliset toimivaltaiset viranomaiset ottavat huomioon

| a) | sisältyykö laitosten suojajärjestelmien perustana oleviin järjestelyihin laaja valikoima toimenpiteitä, prosesseja ja mekanismeja. Järjestelyihin tulee kuulua useita mahdollisia menettelyjä: sekä lievempiä toimenpiteitä että tukea tarvitsevan laitoksen riskiprofiilin ja sen rahoitusongelmien mukaan mitoitettuja mittavampia toimenpiteitä, kuten suora pääoma- ja likviditeettituki. Tuki voi olla ehdollista ja edellyttää esimerkiksi, että laitos toteuttaa tiettyjä elvytys- ja uudelleenjärjestelytoimenpiteitä; |
| --- | --- |

a)

sisältyykö laitosten suojajärjestelmien perustana oleviin järjestelyihin laaja valikoima toimenpiteitä, prosesseja ja mekanismeja. Järjestelyihin tulee kuulua useita mahdollisia menettelyjä: sekä lievempiä toimenpiteitä että tukea tarvitsevan laitoksen riskiprofiilin ja sen rahoitusongelmien mukaan mitoitettuja mittavampia toimenpiteitä, kuten suora pääoma- ja likviditeettituki. Tuki voi olla ehdollista ja edellyttää esimerkiksi, että laitos toteuttaa tiettyjä elvytys- ja uudelleenjärjestelytoimenpiteitä;

| b) | mahdollistaako laitosten suojajärjestelmän hallintojärjestelmä ja tukipäätösprosessi tuen antamisen oikea-aikaisesti; |
| --- | --- |

b)

mahdollistaako laitosten suojajärjestelmän hallintojärjestelmä ja tukipäätösprosessi tuen antamisen oikea-aikaisesti;

| c) | onko laitosten suojajärjestelmä selvästi sitoutunut antamaan tukea kun jäsenlaitos – aiemmasta riskienvalvonnasta ja varhaisen puuttumisen toimenpiteistä huolimatta – on maksukyvytön tai kärsii maksuvalmiusvaikeuksista taikka todennäköisesti tulee maksukyvyttömäksi tai joutuu maksuvalmiusvaikeuksiin sekä varmistamaan, että sen jäsenlaitokset noudattavat säädettyjä omia varoja ja likviditeettiä koskevia vaatimuksia; |
| --- | --- |

c)

onko laitosten suojajärjestelmä selvästi sitoutunut antamaan tukea kun jäsenlaitos – aiemmasta riskienvalvonnasta ja varhaisen puuttumisen toimenpiteistä huolimatta – on maksukyvytön tai kärsii maksuvalmiusvaikeuksista taikka todennäköisesti tulee maksukyvyttömäksi tai joutuu maksuvalmiusvaikeuksiin sekä varmistamaan, että sen jäsenlaitokset noudattavat säädettyjä omia varoja ja likviditeettiä koskevia vaatimuksia;

| d) | toteuttaako laitosten suojajärjestelmä säännöllisesti stressitestejä pääomaan ja likviditeettiin liittyvien mahdollisten tukitoimien suuruuden määrittämiseksi; |
| --- | --- |

d)

toteuttaako laitosten suojajärjestelmä säännöllisesti stressitestejä pääomaan ja likviditeettiin liittyvien mahdollisten tukitoimien suuruuden määrittämiseksi;

| e) | onko laitosten suojajärjestelmän riskinkantokyky (joka koostuu järjestelmään maksetuista varoista ja mahdollisista jälkikäteen kerättävistä maksuosuuksista sekä niihin verrattavissa olevista sitoumuksista) riittävä tuen tarjoamiseksi suojajärjestelmän jäsenille; |
| --- | --- |

e)

onko laitosten suojajärjestelmän riskinkantokyky (joka koostuu järjestelmään maksetuista varoista ja mahdollisista jälkikäteen kerättävistä maksuosuuksista sekä niihin verrattavissa olevista sitoumuksista) riittävä tuen tarjoamiseksi suojajärjestelmän jäsenille;

| f) | onko laitosten suojajärjestelmälle luotu ennakkorahasto, jolla varmistetaan, että suojajärjestelmällä on saatavilla riittävästi varoja tukitoimia varten, ja






  i) | noudattavatko tähän rahastoon kerättävät maksuosuudet selkeästi määritettyjä periaatteita; |
| --- | --- | --- |

f)

onko laitosten suojajärjestelmälle luotu ennakkorahasto, jolla varmistetaan, että suojajärjestelmällä on saatavilla riittävästi varoja tukitoimia varten, ja

i)

noudattavatko tähän rahastoon kerättävät maksuosuudet selkeästi määritettyjä periaatteita;

| ii) | sijoitetaanko varoja vain likvideihin ja turvallisiin instrumentteihin, jotka voidaan realisoida milloin tahansa ja joiden arvo ei ole riippuvainen jäsenten ja niiden tytäryhtiöiden vakavaraisuus- ja likviditeettiasemasta; |
| --- | --- |

ii)

sijoitetaanko varoja vain likvideihin ja turvallisiin instrumentteihin, jotka voidaan realisoida milloin tahansa ja joiden arvo ei ole riippuvainen jäsenten ja niiden tytäryhtiöiden vakavaraisuus- ja likviditeettiasemasta;

| iii) | otetaanko ennakkorahaston vähimmäistavoitekokoa määritettäessä huomioon laitosten suojajärjestelmän stressitestin tulokset; |
| --- | --- |

iii)

otetaanko ennakkorahaston vähimmäistavoitekokoa määritettäessä huomioon laitosten suojajärjestelmän stressitestin tulokset;

| iv) | onko ennakkorahastolle määritetty riittävä vähimmäiskoko varojen nopean saatavuuden varmistamiseksi. |
| --- | --- |

iv)

onko ennakkorahastolle määritetty riittävä vähimmäiskoko varojen nopean saatavuuden varmistamiseksi.

Laitosten suojajärjestelmä voidaan Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2014/49/EU (7) nojalla hyväksyä virallisesti talletusten vakuusjärjestelmiksi ja niillä voi myös kansallisessa lainsäädännössä säädetyin edellytyksin olla lupa käyttää käytettävissään olevia varoja vaihtoehtoisten toimien toteuttamiseen luottolaitoksen konkurssin estämiseksi. Tällöin kansalliset toimivaltaiset viranomaiset ottavat tuen antamiseen käytettävissä olevien varojen saatavuutta arvioidessaan huomioon käytettävissä olevat taloudelliset resurssit, ottaen huomioon laitosten suojajärjestelmien ja talletusten vakuusjärjestelmien toisistaan poikkeavat käyttötarkoitukset: suojajärjestelmän tarkoituksena on suojata sen jäseniä ja vakuusjärjestelmän tarkoituksena on suojata tallettajia luottolaitoksen konkurssin seurauksilta.

7

6 artikla

Asetuksen (EU) N:o 575/2013 113 artiklan 7 kohdan c alakohta: Laitosten suojajärjestelmien järjestelmät riskien valvomiseksi ja luokittelemiseksi

Asetuksen (EU) N:o 575/2013 113 artiklan 7 kohdan c alakohdassa säädetään, että laitosten suojajärjestelmään on kuuluttava yhdenmukaisesti määriteltyjä ja siihen soveltuvia järjestelmiä riskien valvomiseksi ja luokittelemiseksi (antaen täydellisen kuvan järjestelmän kaikkien yksittäisten osapuolten riskitilanteista ja laitosten suojajärjestelmästä kokonaisuudessaan) sekä vastaavat vaikutusmahdollisuudet ja että kyseisillä järjestelmillä valvotaan maksukyvyttömiä vastuita saman asetuksen 178 artiklan 1 kohdan mukaisesti. Arvioidessaan tämän edellytyksen täyttymistä kansalliset toimivaltaiset viranomaiset ottavat huomioon

| a) | ovatko laitosten suojajärjestelmän jäsenet velvollisia toimittamaan laitosten suojajärjestelmän ylimmälle hallintoelimelle säännöllisesti ajantasaiset tiedot riskitilanteistaan, mukaan lukien tiedot omista varoista ja omien varojen vaatimuksista; |
| --- | --- |

a)

ovatko laitosten suojajärjestelmän jäsenet velvollisia toimittamaan laitosten suojajärjestelmän ylimmälle hallintoelimelle säännöllisesti ajantasaiset tiedot riskitilanteistaan, mukaan lukien tiedot omista varoista ja omien varojen vaatimuksista;

| b) | ovatko vastaavat tietovirrat ja tietotekniikkajärjestelmät käytössä; |
| --- | --- |

b)

ovatko vastaavat tietovirrat ja tietotekniikkajärjestelmät käytössä;

| c) | määritteleekö laitosten suojajärjestelmän ylin hallintoelin jäsenlaitoksien soveltamalle riskienhallintajärjestelmälle yhdenmukaiset standardit ja metodologiat; |
| --- | --- |

c)

määritteleekö laitosten suojajärjestelmän ylin hallintoelin jäsenlaitoksien soveltamalle riskienhallintajärjestelmälle yhdenmukaiset standardit ja metodologiat;

| d) | käytetäänkö laitosten suojajärjestelmässä riskien seurannassa ja luokittelussa yhdenmukaisia riskimääritelmiä, seurataanko kaikissa jäsenlaitoksissa samoja riskiluokkia ja käytetäänkö riskien mittaamisessa samaa luottamustasoa ja aikaväliä; |
| --- | --- |

d)

käytetäänkö laitosten suojajärjestelmässä riskien seurannassa ja luokittelussa yhdenmukaisia riskimääritelmiä, seurataanko kaikissa jäsenlaitoksissa samoja riskiluokkia ja käytetäänkö riskien mittaamisessa samaa luottamustasoa ja aikaväliä;

| e) | luokittelevatko laitosten suojajärjestelmän käyttämät riskien seuranta- ja luokitusjärjestelmät jäsenlaitokset riskitilanteen mukaan, jakaako siis laitosten suojajärjestelmä jäsenensä valmiiksi määriteltyihin riskiluokkiin voidakseen puuttua tilanteisiin varhaisessa vaiheessa; |
| --- | --- |

e)

luokittelevatko laitosten suojajärjestelmän käyttämät riskien seuranta- ja luokitusjärjestelmät jäsenlaitokset riskitilanteen mukaan, jakaako siis laitosten suojajärjestelmä jäsenensä valmiiksi määriteltyihin riskiluokkiin voidakseen puuttua tilanteisiin varhaisessa vaiheessa;

| f) | pystyykö laitosten suojajärjestelmä vaikuttamaan jäsenlaitosten riskitilanteeseen antamalla niille esimerkiksi ohjeita tai suosituksia tiettyjen toimien rajoittamiseksi tai tiettyjen riskien pienentämiseksi. |
| --- | --- |

f)

pystyykö laitosten suojajärjestelmä vaikuttamaan jäsenlaitosten riskitilanteeseen antamalla niille esimerkiksi ohjeita tai suosituksia tiettyjen toimien rajoittamiseksi tai tiettyjen riskien pienentämiseksi.

7 artikla

Asetuksen (EU) N:o 575/2013 113 artiklan 7 kohdan d alakohta: Laitosten suojajärjestelmän suorittama oma riskiarviointi

Arvioidessaan suorittaako laitosten suojajärjestelmä asetuksen (EU) N:o 575/2013 113 artiklan 7 kohdan d alakohdan mukaisesti omaa riskiarviointia, jonka tulokset välitetään järjestelmän yksittäisille osapuolille, kansalliset toimivaltaiset viranomaiset ottavat huomioon

| a) | arvioiko laitosten suojajärjestelmä säännöllisesti jäsenlaitostensa toimialan riskit ja heikkoudet; |
| --- | --- |

a)

arvioiko laitosten suojajärjestelmä säännöllisesti jäsenlaitostensa toimialan riskit ja heikkoudet;

| b) | laaditaanko riskiarvioinnin tuloksista yhteenvetoraportti tai muu vastaava asiakirja, joka jaetaan relevanteille laitosten suojajärjestelmän ja/tai jäsenten päätöksentekoelimille pian niiden valmistumisen jälkeen; |
| --- | --- |

b)

laaditaanko riskiarvioinnin tuloksista yhteenvetoraportti tai muu vastaava asiakirja, joka jaetaan relevanteille laitosten suojajärjestelmän ja/tai jäsenten päätöksentekoelimille pian niiden valmistumisen jälkeen;

| c) | saavatko jäsenet tiedon laitosten suojajärjestelmän määrittämästä riskiluokituksestaan, kuten 113 artiklan 7 kohdan c alakohdassa edellytetään. |
| --- | --- |

c)

saavatko jäsenet tiedon laitosten suojajärjestelmän määrittämästä riskiluokituksestaan, kuten 113 artiklan 7 kohdan c alakohdassa edellytetään.

8 artikla

Asetuksen (EU) N:o 575/2013 113 artiklan 7 kohdan e alakohta: Laitosten suojajärjestelmän konsolidointitason tai aggregointitason raportti

Asetuksen (EU) N:o 575/2013 113 artiklan 7 kohdan e alakohdassa säädetään, että laitosten suojajärjestelmän on laadittava ja julkaistava vähintään kerran vuodessa konsolidointitason raportti, joka sisältää taseen, tuloslaskelman, tilannekatsauksen ja riskiraportin laitosten suojajärjestelmästä kokonaisuudessaan, tai raportti, joka kattaa kokonaistaseen, kokonaistuloslaskelman, tilannekatsauksen ja riskiraportin, joka kattaa laitosten suojajärjestelmän kokonaisuudessaan. Arvioidessaan tämän edellytyksen täyttymistä kansalliset toimivaltaiset viranomaiset ottavat huomioon

| a) | tarkastaako riippumaton ulkopuolinen tilintarkastaja konsolidointitason raportin tai aggregointitason kokonaisraportin asianmukaisten tilinpäätössääntöjen mukaan tai tarvittaessa relevantin aggregointimenetelmän mukaan; |
| --- | --- |

a)

tarkastaako riippumaton ulkopuolinen tilintarkastaja konsolidointitason raportin tai aggregointitason kokonaisraportin asianmukaisten tilinpäätössääntöjen mukaan tai tarvittaessa relevantin aggregointimenetelmän mukaan;

| b) | onko ulkopuolisella tilintarkastajalla velvollisuus antaa tilintarkastuslausunto; |
| --- | --- |

b)

onko ulkopuolisella tilintarkastajalla velvollisuus antaa tilintarkastuslausunto;

| c) | ovatko konsolidoinnissa/aggregoinnissa mukana kaikki laitosten suojajärjestelmän jäsenet, kaikkien jäsenten tytäryhtiöt, kaikki välirakenteet, kuten holdingyhtiöt ja laitosten suojajärjestelmää ohjaava yhteisö (jos se on oikeushenkilö); |
| --- | --- |

c)

ovatko konsolidoinnissa/aggregoinnissa mukana kaikki laitosten suojajärjestelmän jäsenet, kaikkien jäsenten tytäryhtiöt, kaikki välirakenteet, kuten holdingyhtiöt ja laitosten suojajärjestelmää ohjaava yhteisö (jos se on oikeushenkilö);

| d) | varmistaako aggregointimenetelmä tapauksissa joissa laitosten suojärjestelmä laatii raportin, joka sisältää kokonaistaseen ja kokonaistuloslaskelman, että kaikki ryhmän sisäiset vastuut nettoutetaan. |
| --- | --- |

d)

varmistaako aggregointimenetelmä tapauksissa joissa laitosten suojärjestelmä laatii raportin, joka sisältää kokonaistaseen ja kokonaistuloslaskelman, että kaikki ryhmän sisäiset vastuut nettoutetaan.

9 artikla

Asetuksen (EU) No 575/2013 113 artiklan 7 kohdan f alakohta: etukäteisilmoitus ennen suojajärjestelmän lakkauttamista

Kansalliset toimivaltaiset viranomaiset tarkastavat, sisältävätkö lakisääteisen tai sopimusperusteiset järjestelyt säännöksen, jonka mukaan laitosten suojajärjestelmän jäsenten on ilmoitettava vähintään 24 kuukautta aikaisemmin, jos ne haluavat lakkauttaa laitosten suojajärjestelmän.

10 artikla

Asetuksen (EU) 575/2013 113 artiklan 7 kohdan g alakohta: omien varojen laskentaan soveltuvien osuuksien moninkertaisen käytön estäminen

Asetuksen (EU) No 575/2013 113 artiklan 7 kohdan g alakohdassa säädetään, että omien varojen laskentaan soveltuvien osuuksien moninkertainen käyttö (eli pääoman moninkertainen hyväksikäyttö) sekä omien varojen epäasianmukainen hankinta laitosten suojajärjestelmän jäsenten välillä on estettävä. Arvioidessaan tämän vaatimuksen täyttymistä kansalliset toimivaltaiset viranomaiset ottavat huomioon

| a) | voiko konsolidoidun tai kokonaistilinpäätöksen ulkopuolinen tilintarkastaja vahvistaa, että tällaiset järjestelyt jäsenten välillä on estetty; |
| --- | --- |

a)

voiko konsolidoidun tai kokonaistilinpäätöksen ulkopuolinen tilintarkastaja vahvistaa, että tällaiset järjestelyt jäsenten välillä on estetty;

| b) | ovatko laitosten jäsenten operaatiot johtaneet omien varojen epäasianmukaiseen hankintaan yksittäisten laitosten tasolla, alakonsolidointitasolla tai konsolidointitasolla. |
| --- | --- |

b)

ovatko laitosten jäsenten operaatiot johtaneet omien varojen epäasianmukaiseen hankintaan yksittäisten laitosten tasolla, alakonsolidointitasolla tai konsolidointitasolla.

11 artikla

Asetuksen (EU) No 575/2013 113 artiklan 7 kohdan h alakohta: laaja jäsenyys

Arvioidessaan, täyttyykö asetuksen (EU) No 575/2013 113 artiklan 7 kohdan h alakohdassa säädetty vaatimus siitä, että laitosten suojajärjestelmän on perustuttava liiketoimintaprofiililtaan suurelta osin samankaltaisten luottolaitosten laajaan jäsenyyteen, kansalliset toimivaltaiset viranomaiset ottavat huomioon

| a) | onko laitosten suojajärjestelmässä riittävästi jäseniä (jäseniksi mahdollisesti soveltuvien laitosten joukosta), jotta järjestelmä pystyy toteuttamaan tarvittavat tukitoimet; |
| --- | --- |

a)

onko laitosten suojajärjestelmässä riittävästi jäseniä (jäseniksi mahdollisesti soveltuvien laitosten joukosta), jotta järjestelmä pystyy toteuttamaan tarvittavat tukitoimet;

| b) | jäsenten liiketoimintamalli, liiketoimintastrategia, koko, asiakkaat, alueellinen painottuminen, tuotteet, rahoitusrakenne, merkittävät riskiluokat, myyntiyhteistyö- ja palvelusopimukset muiden laitosten suojajärjestelmien jäsenten kanssa jne.; |
| --- | --- |

b)

jäsenten liiketoimintamalli, liiketoimintastrategia, koko, asiakkaat, alueellinen painottuminen, tuotteet, rahoitusrakenne, merkittävät riskiluokat, myyntiyhteistyö- ja palvelusopimukset muiden laitosten suojajärjestelmien jäsenten kanssa jne.;

| c) | mahdollistavatko laitosten jäsenlaitosten eri liiketoimintaprofiilit niiden riskitilanteiden valvonnan ja luokittelun käyttämällä yhdenmukaisesti määriteltyjä järjestelmiä, jotka laitosten suojajärjestelmällä on asetuksen (EU) N:o 575/2013 113 artiklan 7 kohdan c alakohdan mukaisesti; |
| --- | --- |

c)

mahdollistavatko laitosten jäsenlaitosten eri liiketoimintaprofiilit niiden riskitilanteiden valvonnan ja luokittelun käyttämällä yhdenmukaisesti määriteltyjä järjestelmiä, jotka laitosten suojajärjestelmällä on asetuksen (EU) N:o 575/2013 113 artiklan 7 kohdan c alakohdan mukaisesti;

| d) | että laitosten suojajärjestelmien sektoreissa tehdään usein yhteistyötä, eli verkoston keskuslaitokset ja muut erikoistuneet laitokset tarjoavat tuotteita ja palveluita muille suojajärjestelmän jäsenille. Arvioidessaan liiketoimintaprofiilien yhdenmukaisuutta kansallisen toimivaltaisen viranomaisen olisi otettava huomioon, miten tiiviisti laitosten jäsenten liiketoiminta on liitetty verkostoon (esim. paikallispankeille tarjotut tuotteet ja palvelut, palvelut yhteisille asiakkaille ja toiminta pääomamarkkinoilla). |
| --- | --- |

d)

että laitosten suojajärjestelmien sektoreissa tehdään usein yhteistyötä, eli verkoston keskuslaitokset ja muut erikoistuneet laitokset tarjoavat tuotteita ja palveluita muille suojajärjestelmän jäsenille. Arvioidessaan liiketoimintaprofiilien yhdenmukaisuutta kansallisen toimivaltaisen viranomaisen olisi otettava huomioon, miten tiiviisti laitosten jäsenten liiketoiminta on liitetty verkostoon (esim. paikallispankeille tarjotut tuotteet ja palvelut, palvelut yhteisille asiakkaille ja toiminta pääomamarkkinoilla).

III LUKU

LOPPUSÄÄNNÖKSET

12 artikla

Voimaantulo ja soveltaminen

1.   Nämä suuntaviivat tulevat voimaan päivänä, jona ne annetaan tiedoksi kansallisille toimivaltaisille viranomaisille.

2.   Kansalliset toimivaltaiset viranomaiset noudattavat näitä suuntaviivoja 2 päivästä joulukuuta 2016.

13 artikla

Osoitus

Nämä suuntaviivat on osoitettu kansallisille toimivaltaisille viranomaisille.

Tehty Frankfurt am Mainissa 4 päivänä marraskuuta 2016.

EKP:n neuvoston puolesta

EKP:n puheenjohtaja

Mario DRAGHI

---

(1)  
  EUVL L 287, 29.10.2013, s. 63.

1

(2)  
  EUVL L 176, 27.6.2013, s. 1.

2

(3)  Ohjeiden uusi luku hyväksyttiin heinäkuussa 2016. Unionin oikeuden sallimista vaihtoehdoista ja harkintavallasta annettujen EKP:n ohjeiden konsolidoitu versio on saatavilla EKP:n verkkosivujen pankkivalvontaosioista www.bankingsupervision.europa.eu

3

(4)  Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi 2013/36/EU, annettu 26 päivänä kesäkuuta 2013, oikeudesta harjoittaa luottolaitostoimintaa ja luottolaitosten ja sijoituspalveluyritysten vakavaraisuusvalvonnasta, direktiivin 2002/87/EY muuttamisesta sekä direktiivien 2006/48/EY ja 2006/49/EY kumoamisesta (EUVL L 176, 27.6.2013, s. 338).

4

(5)  Euroopan keskuspankin asetus (EU) N:o 468/2014, annettu 16 päivänä huhtikuuta 2014, kehyksen perustamisesta YVM:n puitteissa tehtävälle yhteistyölle EKP:n ja kansallisten toimivaltaisten viranomaisten välillä sekä kansallisten nimettyjen viranomaisten kanssa (YVM-kehysasetus) (EKP/2014/17) (EUVL L 141, 14.5.2014, s. 1).

5

(6)  Kolmas osapuoli on mikä tahansa muu osapuoli kuin laitosten suojajärjestelmän jäsenen emoyritys, tytäryhtiö, niiden päätöksentekoelimet tai niiden osakkeenomistajat.

6

(7)  Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi 2014/49/EU, annettu 16 päivänä huhtikuuta 2014, talletusten vakuusjärjestelmistä (EUVL L 173, 12.6.2014, s. 149).

7

---

Oikaisuja

| 15.11.2016 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 306/43 |
| --- | --- | --- | --- |

15.11.2016

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 306/43

---

Oikaisu komission delegoituun asetukseen (EU) 2016/592, annettu 1 päivänä maaliskuuta 2016, Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 648/2012 täydentämisestä määritysvelvollisuutta koskevilla teknisillä sääntelystandardeilla

(
  Euroopan unionin virallinen lehti L 103, 19. huhtikuuta 2016
  )

Sivulla 11, liitteessä olevan taulukon sarakkeessa ”Sarja”, ensimmäisellä ja toisella rivillä:

on:

”Vuodesta 2017 lähtien”

pitää olla:

”17:stä lähtien”

---