# Europos Sąjungos L 352/2016

| | ISSN 1977-0723 |
| --- | --- |
| Europos Sąjungos
  oficialusis leidinys | L 352 |
| | |
| Leidimas lietuvių kalba | Teisės aktai | 59 metai2016m. gruodžio 23d. |

ISSN 1977-0723

Europos Sąjungos

oficialusis leidinys

L 352

Leidimas lietuvių kalba

Teisės aktai

59 metai2016m. gruodžio 23d.

---

| Turinys | | I   Teisėkūros procedūra priimami aktai | Puslapis |
| --- | --- | --- | --- |
| | | DIREKTYVOS |
| | * | 2016 m. gruodžio 14 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva (ES) 2016/2370, kuria iš dalies keičiama Direktyva 2012/34/ES, kiek tai susiję su keleivių vežimo geležinkeliais valstybės viduje paslaugų rinkos atvėrimu ir geležinkelių infrastruktūros valdymu (
  1
  ) | 1 |
| | | SPRENDIMAI |
| | * | 2016 m. gruodžio 14 d. Europos Parlamento ir Tarybos sprendimas (ES) 2016/2371, kuriuo Jordanijos Hašimitų Karalystei suteikiama papildoma makrofinansinė pagalba | 18 |

Turinys

I   Teisėkūros procedūra priimami aktai

Puslapis

DIREKTYVOS

*

2016 m. gruodžio 14 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva (ES) 2016/2370, kuria iš dalies keičiama Direktyva 2012/34/ES, kiek tai susiję su keleivių vežimo geležinkeliais valstybės viduje paslaugų rinkos atvėrimu ir geležinkelių infrastruktūros valdymu (
  1
  )

1

1

SPRENDIMAI

*

2016 m. gruodžio 14 d. Europos Parlamento ir Tarybos sprendimas (ES) 2016/2371, kuriuo Jordanijos Hašimitų Karalystei suteikiama papildoma makrofinansinė pagalba

18

| | | II   Ne teisėkūros procedūra priimami aktai |
| --- | --- | --- |
| | | REGLAMENTAI |
| | * | 2016 m. gruodžio 19 d. Tarybos reglamentas (ES) 2016/2372, kuriuo nustatomos 2017 m. tam tikrų žuvų išteklių ir žuvų išteklių grupių žvejybos Juodojoje jūroje galimybės | 26 |
| | * | 2016 m. gruodžio 22 d. Tarybos įgyvendinimo reglamentas (ES) 2016/2373, kuriuo įgyvendinama Reglamento (EB) Nr. 2580/2001 dėl specialių ribojančių priemonių, taikomų tam tikriems asmenims ir subjektams siekiant kovoti su terorizmu, 2 straipsnio 3 dalis ir iš dalies keičiamas Įgyvendinimo reglamentas (ES) 2016/1127 | 31 |
| | * | 2016 m. spalio 12 d. Komisijos deleguotasis reglamentas (ES) 2016/2374, kuriuo nustatomas tam tikrai priedugnio žvejybai pietvakarių vandenyse taikomas žuvų išmetimo į jūrą mažinimo planas | 33 |
| | * | 2016 m. spalio 12 d. Komisijos deleguotasis reglamentas (ES) 2016/2375, kuriuo nustatomas tam tikrai priedugnio žvejybai šiaurės vakarų vandenyse taikomas žuvų išmetimo į jūrą mažinimo planas | 39 |
| | * | 2016 m. spalio 13 d. Komisijos deleguotasis reglamentas (ES) 2016/2376, kuriuo nustatomas Italijos teritoriniuose vandenyse žvejojamų dvigeldžių moliuskų Venus spp. išmetimo į jūrą mažinimo planas | 48 |
| | * | 2016 m. spalio 14 d. Komisijos deleguotasis reglamentas (ES) 2016/2377, kuriuo iš dalies keičiamas Deleguotasis reglamentas (ES) Nr. 1394/2014, kuriuo nustatomas tam tikros pelaginių žuvų žvejybos pietvakarių vandenyse žuvų išmetimo į jūrą mažinimo planas | 50 |
| | * | 2016 m. gruodžio 21 d. Komisijos įgyvendinimo reglamentas (ES) 2016/2378, kuriuo dėl tipinių kainų nustatymo paukštienos, kiaušinių ir kiaušinių albumino sektoriuose iš dalies keičiamas Reglamentas (EB) Nr. 1484/95 | 52 |
| | | 2016 m. gruodžio 22 d. Komisijos įgyvendinimo reglamentas (ES) 2016/2379, kuriuo nustatomos standartinės importo vertės, skirtos tam tikrų vaisių ir daržovių įvežimo kainai nustatyti | 55 |
| | | SPRENDIMAI |
| | * | 2016 m. gruodžio 13 d. Politinio ir saugumo komiteto sprendimas (BUSP) 2016/2380, kuriuo pratęsiamas Europos Sąjungos stebėsenos misijos Gruzijoje (EUMM Georgia) vadovo įgaliojimų terminas (EUMM GEORGIA/1/2016) | 57 |
| | * | 2016 m. gruodžio 14 d. Politinio ir saugumo komiteto sprendimas (BUSP) 2016/2381, kuriuo pratęsiamas Europos Sąjungos BSGP misijos Malyje (EUCAP Sahel Mali) vadovo įgaliojimų terminas (EUCAP Sahel Mali/2/2016) | 59 |
| | * | 2016 m. gruodžio 21 d. Tarybos sprendimas (BUSP) 2016/2382, kuriuo įsteigiamas Europos saugumo ir gynybos koledžas (ESGK) ir panaikinamas Sprendimas 2013/189/BUSP | 60 |
| | * | 2016 m. gruodžio 21 d. Tarybos sprendimas (BUSP) 2016/2383 dėl Sąjungos paramos Tarptautinės atominės energijos agentūros veiklai branduolinio saugumo srityse ir įgyvendinant ES kovos su masinio naikinimo ginklų platinimu strategiją | 74 |
| | * | 2016 m. gruodžio 22 d. Tarybos sprendimas (BUSP) 2016/2384, kuriuo atnaujinamas asmenų, grupių ir organizacijų, kuriems taikomi Bendrosios pozicijos 2001/931/BUSP dėl konkrečių priemonių taikymo kovojant su terorizmu 2, 3 ir 4 straipsniai, sąrašas ir iš dalies keičiamas Sprendimas (BUSP) 2016/1136 | 92 |

II   Ne teisėkūros procedūra priimami aktai

REGLAMENTAI

*

2016 m. gruodžio 19 d. Tarybos reglamentas (ES) 2016/2372, kuriuo nustatomos 2017 m. tam tikrų žuvų išteklių ir žuvų išteklių grupių žvejybos Juodojoje jūroje galimybės

26

*

2016 m. gruodžio 22 d. Tarybos įgyvendinimo reglamentas (ES) 2016/2373, kuriuo įgyvendinama Reglamento (EB) Nr. 2580/2001 dėl specialių ribojančių priemonių, taikomų tam tikriems asmenims ir subjektams siekiant kovoti su terorizmu, 2 straipsnio 3 dalis ir iš dalies keičiamas Įgyvendinimo reglamentas (ES) 2016/1127

31

*

2016 m. spalio 12 d. Komisijos deleguotasis reglamentas (ES) 2016/2374, kuriuo nustatomas tam tikrai priedugnio žvejybai pietvakarių vandenyse taikomas žuvų išmetimo į jūrą mažinimo planas

33

*

2016 m. spalio 12 d. Komisijos deleguotasis reglamentas (ES) 2016/2375, kuriuo nustatomas tam tikrai priedugnio žvejybai šiaurės vakarų vandenyse taikomas žuvų išmetimo į jūrą mažinimo planas

39

*

2016 m. spalio 13 d. Komisijos deleguotasis reglamentas (ES) 2016/2376, kuriuo nustatomas Italijos teritoriniuose vandenyse žvejojamų dvigeldžių moliuskų Venus spp. išmetimo į jūrą mažinimo planas

Venus

48

*

2016 m. spalio 14 d. Komisijos deleguotasis reglamentas (ES) 2016/2377, kuriuo iš dalies keičiamas Deleguotasis reglamentas (ES) Nr. 1394/2014, kuriuo nustatomas tam tikros pelaginių žuvų žvejybos pietvakarių vandenyse žuvų išmetimo į jūrą mažinimo planas

50

*

2016 m. gruodžio 21 d. Komisijos įgyvendinimo reglamentas (ES) 2016/2378, kuriuo dėl tipinių kainų nustatymo paukštienos, kiaušinių ir kiaušinių albumino sektoriuose iš dalies keičiamas Reglamentas (EB) Nr. 1484/95

52

2016 m. gruodžio 22 d. Komisijos įgyvendinimo reglamentas (ES) 2016/2379, kuriuo nustatomos standartinės importo vertės, skirtos tam tikrų vaisių ir daržovių įvežimo kainai nustatyti

55

SPRENDIMAI

*

2016 m. gruodžio 13 d. Politinio ir saugumo komiteto sprendimas (BUSP) 2016/2380, kuriuo pratęsiamas Europos Sąjungos stebėsenos misijos Gruzijoje (EUMM Georgia) vadovo įgaliojimų terminas (EUMM GEORGIA/1/2016)

57

*

2016 m. gruodžio 14 d. Politinio ir saugumo komiteto sprendimas (BUSP) 2016/2381, kuriuo pratęsiamas Europos Sąjungos BSGP misijos Malyje (EUCAP Sahel Mali) vadovo įgaliojimų terminas (EUCAP Sahel Mali/2/2016)

59

*

2016 m. gruodžio 21 d. Tarybos sprendimas (BUSP) 2016/2382, kuriuo įsteigiamas Europos saugumo ir gynybos koledžas (ESGK) ir panaikinamas Sprendimas 2013/189/BUSP

60

*

2016 m. gruodžio 21 d. Tarybos sprendimas (BUSP) 2016/2383 dėl Sąjungos paramos Tarptautinės atominės energijos agentūros veiklai branduolinio saugumo srityse ir įgyvendinant ES kovos su masinio naikinimo ginklų platinimu strategiją

74

*

2016 m. gruodžio 22 d. Tarybos sprendimas (BUSP) 2016/2384, kuriuo atnaujinamas asmenų, grupių ir organizacijų, kuriems taikomi Bendrosios pozicijos 2001/931/BUSP dėl konkrečių priemonių taikymo kovojant su terorizmu 2, 3 ir 4 straipsniai, sąrašas ir iš dalies keičiamas Sprendimas (BUSP) 2016/1136

92

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Tekstas svarbus EEE |

---

(1)   Tekstas svarbus EEE

1

| LT | Aktai, kurių pavadinimai spausdinami paprastu šriftu, yra susiję su kasdieniu žemės ūkio reikalų valdymu ir paprastai galioja ribotą laikotarpį.
  Visų kitų aktų pavadinimai spausdinami ryškesniu šriftu ir prieš juos dedama žvaigždutė. |
| --- | --- |

LT

Aktai, kurių pavadinimai spausdinami paprastu šriftu, yra susiję su kasdieniu žemės ūkio reikalų valdymu ir paprastai galioja ribotą laikotarpį.

Visų kitų aktų pavadinimai spausdinami ryškesniu šriftu ir prieš juos dedama žvaigždutė.

---

I Teisėkūros procedūra priimami aktai

DIREKTYVOS

| 2016 12 23 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | L 352/1 |
| --- | --- | --- | --- |

2016 12 23

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

L 352/1

---

EUROPOS PARLAMENTO IR TARYBOS DIREKTYVA (ES) 2016/2370

2016 m. gruodžio 14 d.

kuria iš dalies keičiama Direktyva 2012/34/ES, kiek tai susiję su keleivių vežimo geležinkeliais valstybės viduje paslaugų rinkos atvėrimu ir geležinkelių infrastruktūros valdymu

(Tekstas svarbus EEE)

EUROPOS PARLAMENTAS IR EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,

atsižvelgdami į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo, ypač į jos 91 straipsnį,

atsižvelgdami į Europos Komisijos pasiūlymą,

teisėkūros procedūra priimamo akto projektą perdavus nacionaliniams parlamentams,

atsižvelgdami į Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonę (1),

atsižvelgdami į Regionų komiteto nuomonę (2),

laikydamiesi įprastos teisėkūros procedūros (3),

kadangi:

| (1) | Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2012/34/ES (4) sukuriama bendra Europos geležinkelių erdvė, kuriai taikomos bendros geležinkelio įmonių ir infrastruktūros valdytojų valdymo, infrastruktūros finansavimo ir naudojimosi ja apmokestinimo, prieigos prie geležinkelių infrastruktūros ir paslaugų sąlygų nustatymo ir teisės aktais nustatytos geležinkelių rinkos priežiūros taisyklės. Bendra Europos geležinkelių erdvė turėtų būti baigta kurti taikant laisvo patekimo į vidaus geležinkelių rinkas principą ir pertvarkant infrastruktūros valdytojų valdymą, siekiant užtikrinti vienodą prieigą prie infrastruktūros; |
| --- | --- |

(1)

Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2012/34/ES (4) sukuriama bendra Europos geležinkelių erdvė, kuriai taikomos bendros geležinkelio įmonių ir infrastruktūros valdytojų valdymo, infrastruktūros finansavimo ir naudojimosi ja apmokestinimo, prieigos prie geležinkelių infrastruktūros ir paslaugų sąlygų nustatymo ir teisės aktais nustatytos geležinkelių rinkos priežiūros taisyklės. Bendra Europos geležinkelių erdvė turėtų būti baigta kurti taikant laisvo patekimo į vidaus geležinkelių rinkas principą ir pertvarkant infrastruktūros valdytojų valdymą, siekiant užtikrinti vienodą prieigą prie infrastruktūros;

| (2) | keleivių vežimo geležinkeliais rinkos dalis auga ne taip sparčiai, kaip plėtojamos kitos transporto rūšys. Bendros Europos geležinkelių erdvės sukūrimu turėtų būti prisidėta prie tolesnio geležinkelių transporto, kaip patikimos alternatyvos kitoms transporto rūšims, plėtojimo. Šiomis aplinkybėmis itin svarbu, kad teisės aktai, kuriais sukuriama bendra Europos geležinkelių erdvė, būtų veiksmingai pradėti taikyti per nustatytą terminą; |
| --- | --- |

(2)

keleivių vežimo geležinkeliais rinkos dalis auga ne taip sparčiai, kaip plėtojamos kitos transporto rūšys. Bendros Europos geležinkelių erdvės sukūrimu turėtų būti prisidėta prie tolesnio geležinkelių transporto, kaip patikimos alternatyvos kitoms transporto rūšims, plėtojimo. Šiomis aplinkybėmis itin svarbu, kad teisės aktai, kuriais sukuriama bendra Europos geležinkelių erdvė, būtų veiksmingai pradėti taikyti per nustatytą terminą;

| (3) | Sąjungos krovinių vežimo geležinkeliais paslaugų ir tarptautinio keleivių vežimo geležinkeliais paslaugų rinkos konkurencijai buvo atitinkamai atvertos 2007 m. ir 2010 m. laikantis Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos 2004/51/EB (5) ir Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos 2007/58/EB (6). Be to, kai kurios valstybės narės taip pat atvėrė konkurencijai savo keleivių vežimo valstybės viduje paslaugas – suteikė teisę laisvai patekti į rinką, viešųjų paslaugų sutartis pradėjo sudaryti konkurso tvarka arba pradėjo taikyti abi šias priemones. Toks rinkos atvėrimas turėtų turėti teigiamą poveikį bendros Europos geležinkelių erdvės veikimui, taip užtikrinant, kad naudotojams būtų teikiamos geresnės paslaugos; |
| --- | --- |

(3)

Sąjungos krovinių vežimo geležinkeliais paslaugų ir tarptautinio keleivių vežimo geležinkeliais paslaugų rinkos konkurencijai buvo atitinkamai atvertos 2007 m. ir 2010 m. laikantis Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos 2004/51/EB (5) ir Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos 2007/58/EB (6). Be to, kai kurios valstybės narės taip pat atvėrė konkurencijai savo keleivių vežimo valstybės viduje paslaugas – suteikė teisę laisvai patekti į rinką, viešųjų paslaugų sutartis pradėjo sudaryti konkurso tvarka arba pradėjo taikyti abi šias priemones. Toks rinkos atvėrimas turėtų turėti teigiamą poveikį bendros Europos geležinkelių erdvės veikimui, taip užtikrinant, kad naudotojams būtų teikiamos geresnės paslaugos;

| (4) | konkrečiomis Direktyvos 2012/34/ES taikymo srities išimtimis valstybėms narėms turėtų būti suteikiama galimybė atsižvelgti į jų teritorijoje esančių geležinkelių sistemų konkrečias struktūros ir veiklos organizavimo ypatybes, kartu užtikrinant bendros Europos geležinkelių erdvės vientisumą; |
| --- | --- |

(4)

konkrečiomis Direktyvos 2012/34/ES taikymo srities išimtimis valstybėms narėms turėtų būti suteikiama galimybė atsižvelgti į jų teritorijoje esančių geležinkelių sistemų konkrečias struktūros ir veiklos organizavimo ypatybes, kartu užtikrinant bendros Europos geležinkelių erdvės vientisumą;

| (5) | geležinkelių infrastruktūros eksploatavimas tinkle apima traukinių kontrolę ir valdymą bei signalizaciją. Tol, kol linija eksploatuojama, infrastruktūros valdytojas visų pirma turėtų užtikrinti, kad infrastruktūra būtų tinkama nustatytam naudojimui; |
| --- | --- |

(5)

geležinkelių infrastruktūros eksploatavimas tinkle apima traukinių kontrolę ir valdymą bei signalizaciją. Tol, kol linija eksploatuojama, infrastruktūros valdytojas visų pirma turėtų užtikrinti, kad infrastruktūra būtų tinkama nustatytam naudojimui;

| (6) | siekiant nustatyti, ar įmonė turėtų būti laikoma vertikaliai integruota įmone, turėtų būti taikoma kontrolės sąvoka Tarybos reglamento (EB) Nr. 139/2004 (7) prasme. Kai infrastruktūros valdytojas ir geležinkelio įmonė yra visiškai nepriklausomi vienas nuo kito, tačiau juos abu tiesiogiai kontroliuoja valstybė be tarpinio subjekto, jie turėtų būti laikomi atskirais. Geležinkelio įmonę ir infrastruktūros valdytoją kontroliuojanti ministerija neturėtų būti laikoma tarpiniu subjektu; |
| --- | --- |

(6)

siekiant nustatyti, ar įmonė turėtų būti laikoma vertikaliai integruota įmone, turėtų būti taikoma kontrolės sąvoka Tarybos reglamento (EB) Nr. 139/2004 (7) prasme. Kai infrastruktūros valdytojas ir geležinkelio įmonė yra visiškai nepriklausomi vienas nuo kito, tačiau juos abu tiesiogiai kontroliuoja valstybė be tarpinio subjekto, jie turėtų būti laikomi atskirais. Geležinkelio įmonę ir infrastruktūros valdytoją kontroliuojanti ministerija neturėtų būti laikoma tarpiniu subjektu;

| (7) | šia direktyva nustatomi papildomi reikalavimai siekiant užtikrinti infrastruktūros valdytojo nepriklausomumą. Valstybės narės turėtų būti laisvos pasirinkti tarp skirtingų organizacinių modelių: nuo visiško struktūrinio atskyrimo iki vertikalaus integravimo, taikant tinkamas apsaugos priemones siekiant užtikrinti infrastruktūros valdytojo nešališkumą esminių funkcijų, eismo valdymo ir techninės priežiūros planavimo atžvilgiu. Valstybės narės turėtų užtikrinti, kad, neviršijant nustatytose apmokestinimo už naudojimąsi infrastruktūra ir infrastruktūros pajėgumų paskirstymo sistemose nustatytų ribų, infrastruktūros valdytojas turėtų organizacinį ir sprendimų priėmimo nepriklausomumą, kiek tai susiję su esminėmis funkcijomis; |
| --- | --- |

(7)

šia direktyva nustatomi papildomi reikalavimai siekiant užtikrinti infrastruktūros valdytojo nepriklausomumą. Valstybės narės turėtų būti laisvos pasirinkti tarp skirtingų organizacinių modelių: nuo visiško struktūrinio atskyrimo iki vertikalaus integravimo, taikant tinkamas apsaugos priemones siekiant užtikrinti infrastruktūros valdytojo nešališkumą esminių funkcijų, eismo valdymo ir techninės priežiūros planavimo atžvilgiu. Valstybės narės turėtų užtikrinti, kad, neviršijant nustatytose apmokestinimo už naudojimąsi infrastruktūra ir infrastruktūros pajėgumų paskirstymo sistemose nustatytų ribų, infrastruktūros valdytojas turėtų organizacinį ir sprendimų priėmimo nepriklausomumą, kiek tai susiję su esminėmis funkcijomis;

| (8) | vertikaliai integruotose įmonėse turėtų būti taikomos apsaugos priemonės, siekiant užtikrinti, kad kiti tas įmones sudarantys juridiniai asmenys nedarytų lemiamos įtakos asmenų, atsakingų už sprendimų dėl esminių funkcijų priėmimą, skyrimui ir atleidimui iš pareigų. Atsižvelgiant į tai, valstybės narės turėtų užtikrinti, kad būtų nustatytos skundų teikimo procedūros; |
| --- | --- |

(8)

vertikaliai integruotose įmonėse turėtų būti taikomos apsaugos priemonės, siekiant užtikrinti, kad kiti tas įmones sudarantys juridiniai asmenys nedarytų lemiamos įtakos asmenų, atsakingų už sprendimų dėl esminių funkcijų priėmimą, skyrimui ir atleidimui iš pareigų. Atsižvelgiant į tai, valstybės narės turėtų užtikrinti, kad būtų nustatytos skundų teikimo procedūros;

| (9) | valstybės narės turėtų nustatyti nacionalinę interesų konfliktų vertinimo sistemą. Taikydama šią sistemą reguliavimo institucija turėtų atsižvelgti į visus asmeninius finansinius, ekonominius ar profesinius interesus, kurie galėtų turėti netinkamo poveikio infrastruktūros valdytojo nešališkumui. Kai infrastruktūros valdytojas ir geležinkelio įmonė vienas nuo kito nepriklauso, tai, kad juos tiesiogiai kontroliuoja ta pati valstybės narės valdžios institucija, šios direktyvos prasme neturėtų būti laikoma pagrindu, sukeliančiu interesų konfliktą; |
| --- | --- |

(9)

valstybės narės turėtų nustatyti nacionalinę interesų konfliktų vertinimo sistemą. Taikydama šią sistemą reguliavimo institucija turėtų atsižvelgti į visus asmeninius finansinius, ekonominius ar profesinius interesus, kurie galėtų turėti netinkamo poveikio infrastruktūros valdytojo nešališkumui. Kai infrastruktūros valdytojas ir geležinkelio įmonė vienas nuo kito nepriklauso, tai, kad juos tiesiogiai kontroliuoja ta pati valstybės narės valdžios institucija, šios direktyvos prasme neturėtų būti laikoma pagrindu, sukeliančiu interesų konfliktą;

| (10) | sprendimų dėl traukinio linijų paskirstymo ir naudojimosi infrastruktūra apmokestinimo priėmimas yra esminė funkcija, kuri yra ypatingos svarbos siekiant užtikrinti nešališką ir nediskriminacinę prieigą prie geležinkelių infrastruktūros. Turėtų būti įdiegtos griežtos apsaugos priemonės, kad būtų išvengta bet kokios nederamos įtakos sprendimams, kuriuos priima infrastruktūros valdytojas dėl tokių funkcijų. Tos apsaugos priemonės turėtų būti pritaikomos, siekiant atsižvelgti į skirtingas geležinkelio subjektų valdymo struktūras; |
| --- | --- |

(10)

sprendimų dėl traukinio linijų paskirstymo ir naudojimosi infrastruktūra apmokestinimo priėmimas yra esminė funkcija, kuri yra ypatingos svarbos siekiant užtikrinti nešališką ir nediskriminacinę prieigą prie geležinkelių infrastruktūros. Turėtų būti įdiegtos griežtos apsaugos priemonės, kad būtų išvengta bet kokios nederamos įtakos sprendimams, kuriuos priima infrastruktūros valdytojas dėl tokių funkcijų. Tos apsaugos priemonės turėtų būti pritaikomos, siekiant atsižvelgti į skirtingas geležinkelio subjektų valdymo struktūras;

| (11) | taip pat turėtų būti imamasi tinkamų priemonių užtikrinti, kad eismo valdymo ir techninės priežiūros planavimo funkcijos būtų vykdomos nešališkai, kad būtų išvengta konkurencijos iškraipymo. Taikant šią sistemą infrastruktūros valdytojai turėtų užtikrinti, kad geležinkelio įmonėms būtų suteikta prieiga prie atitinkamos informacijos. Šiomis aplinkybėmis, kai infrastruktūros valdytojai geležinkelio įmonėms suteikia papildomą prieigą prie eismo valdymo proceso, tokia prieiga turėtų būtų suteikta vienodomis sąlygomis visoms atitinkamoms geležinkelio įmonėms; |
| --- | --- |

(11)

taip pat turėtų būti imamasi tinkamų priemonių užtikrinti, kad eismo valdymo ir techninės priežiūros planavimo funkcijos būtų vykdomos nešališkai, kad būtų išvengta konkurencijos iškraipymo. Taikant šią sistemą infrastruktūros valdytojai turėtų užtikrinti, kad geležinkelio įmonėms būtų suteikta prieiga prie atitinkamos informacijos. Šiomis aplinkybėmis, kai infrastruktūros valdytojai geležinkelio įmonėms suteikia papildomą prieigą prie eismo valdymo proceso, tokia prieiga turėtų būtų suteikta vienodomis sąlygomis visoms atitinkamoms geležinkelio įmonėms;

| (12) | kai esmines funkcijas vykdo nepriklausoma apmokestinimo ir (arba) paskirstymo įstaiga, turėtų būti užtikrintas infrastruktūros valdytojo nešališkumas eismo valdymo ir techninės priežiūros atžvilgiu šių funkcijų neperduodant nepriklausomam subjektui; |
| --- | --- |

(12)

kai esmines funkcijas vykdo nepriklausoma apmokestinimo ir (arba) paskirstymo įstaiga, turėtų būti užtikrintas infrastruktūros valdytojo nešališkumas eismo valdymo ir techninės priežiūros atžvilgiu šių funkcijų neperduodant nepriklausomam subjektui;

| (13) | reguliavimo institucijos turėtų būti įgaliotos vykdyti eismo valdymo, atnaujinimo planavimo, taip pat planinės ir neplaninės techninės priežiūros darbų stebėseną, kad būtų užtikrinta, kad jie nesukeltų diskriminacijos; |
| --- | --- |

(13)

reguliavimo institucijos turėtų būti įgaliotos vykdyti eismo valdymo, atnaujinimo planavimo, taip pat planinės ir neplaninės techninės priežiūros darbų stebėseną, kad būtų užtikrinta, kad jie nesukeltų diskriminacijos;

| (14) | valstybės narės paprastai turėtų užtikrinti, kad infrastruktūros valdytojas būtų atsakingas už tinkle vykdomą eksploatavimą, techninę priežiūrą ir atnaujinimą ir kad jam būtų pavesta plėtoti geležinkelių infrastruktūrą tame tinkle. Kai tos funkcijos perduodamos skirtingiems subjektams, infrastruktūros valdytojas vis dėlto turėtų išlaikyti priežiūros įgaliojimus ir jam turėtų tekti galutinė atsakomybė už naudojimąsi šiais įgaliojimais; |
| --- | --- |

(14)

valstybės narės paprastai turėtų užtikrinti, kad infrastruktūros valdytojas būtų atsakingas už tinkle vykdomą eksploatavimą, techninę priežiūrą ir atnaujinimą ir kad jam būtų pavesta plėtoti geležinkelių infrastruktūrą tame tinkle. Kai tos funkcijos perduodamos skirtingiems subjektams, infrastruktūros valdytojas vis dėlto turėtų išlaikyti priežiūros įgaliojimus ir jam turėtų tekti galutinė atsakomybė už naudojimąsi šiais įgaliojimais;

| (15) | infrastruktūros valdytojai, kurie sudaro vertikaliai integruotą įmonę, gali funkcijas, kurios nėra esminės funkcijos, perduoti tą įmonę sudarantiems subjektams, laikantis šioje direktyvoje nustatytų sąlygų, jei dėl to prireikus nekyla joks interesų konfliktas ir užtikrinamas neskelbtinos komercinės informacijos konfidencialumas. Esminės funkcijos neturėtų būti perduodamos jokiam kitam vertikaliai integruotą įmonę sudarančiam subjektui, nebent toks subjektas išimtinai vykdo esmines funkcijas; |
| --- | --- |

(15)

infrastruktūros valdytojai, kurie sudaro vertikaliai integruotą įmonę, gali funkcijas, kurios nėra esminės funkcijos, perduoti tą įmonę sudarantiems subjektams, laikantis šioje direktyvoje nustatytų sąlygų, jei dėl to prireikus nekyla joks interesų konfliktas ir užtikrinamas neskelbtinos komercinės informacijos konfidencialumas. Esminės funkcijos neturėtų būti perduodamos jokiam kitam vertikaliai integruotą įmonę sudarančiam subjektui, nebent toks subjektas išimtinai vykdo esmines funkcijas;

| (16) | kai tinkama, ypač veiksmingumo sumetimais, taip pat viešojo ir privačiojo sektorių partnerystės atvejais, infrastruktūros valdymo funkcijas gali vykdyti skirtingi infrastruktūros valdytojai. Infrastruktūros valdytojai turėtų prisiimti visą atsakomybę už jų vykdomas funkcijas; |
| --- | --- |

(16)

kai tinkama, ypač veiksmingumo sumetimais, taip pat viešojo ir privačiojo sektorių partnerystės atvejais, infrastruktūros valdymo funkcijas gali vykdyti skirtingi infrastruktūros valdytojai. Infrastruktūros valdytojai turėtų prisiimti visą atsakomybę už jų vykdomas funkcijas;

| (17) | turėtų būti užkirstas kelias finansiniams pervedimams tarp infrastruktūros valdytojo ir geležinkelio įmonių, o vertikaliai integruotų įmonių atveju – tarp infrastruktūros valdytojo ir bet kurio kito integracijos įmonę sudarančio juridinio asmens, kai dėl tokių pervedimų galėtų būti iškraipoma konkurencija rinkoje, ypač dėl kryžminio subsidijavimo; |
| --- | --- |

(17)

turėtų būti užkirstas kelias finansiniams pervedimams tarp infrastruktūros valdytojo ir geležinkelio įmonių, o vertikaliai integruotų įmonių atveju – tarp infrastruktūros valdytojo ir bet kurio kito integracijos įmonę sudarančio juridinio asmens, kai dėl tokių pervedimų galėtų būti iškraipoma konkurencija rinkoje, ypač dėl kryžminio subsidijavimo;

| (18) | infrastruktūros valdytojai gali iš infrastruktūros tinklo valdymo veiklos, kuri apima viešųjų lėšų naudojimą, gautas pajamas naudoti savo verslui finansuoti arba išmokėti dividendus investuotojams kaip atlygį už jų investicijas į geležinkelių infrastruktūrą. Tokie investuotojai gali, be kita ko, būti valstybė ir privatūs akcininkai, tačiau negali būti įmonės, kurios sudaro vertikaliai integruotą įmonę ir kartu kontroliuoja geležinkelio įmonę ir tą infrastruktūros valdytoją. Dividendus iš veiklos, kurioje nenaudojamos viešosios lėšos, arba pajamas, gautas iš mokesčių už naudojimąsi geležinkelių infrastruktūra, taip pat gali naudoti įmonės, kurios sudaro vertikaliai integruotą įmonę ir kontroliuoja tiek geležinkelio įmonę, tiek tą infrastruktūros valdytoją; |
| --- | --- |

(18)

infrastruktūros valdytojai gali iš infrastruktūros tinklo valdymo veiklos, kuri apima viešųjų lėšų naudojimą, gautas pajamas naudoti savo verslui finansuoti arba išmokėti dividendus investuotojams kaip atlygį už jų investicijas į geležinkelių infrastruktūrą. Tokie investuotojai gali, be kita ko, būti valstybė ir privatūs akcininkai, tačiau negali būti įmonės, kurios sudaro vertikaliai integruotą įmonę ir kartu kontroliuoja geležinkelio įmonę ir tą infrastruktūros valdytoją. Dividendus iš veiklos, kurioje nenaudojamos viešosios lėšos, arba pajamas, gautas iš mokesčių už naudojimąsi geležinkelių infrastruktūra, taip pat gali naudoti įmonės, kurios sudaro vertikaliai integruotą įmonę ir kontroliuoja tiek geležinkelio įmonę, tiek tą infrastruktūros valdytoją;

| (19) | apmokestinimo principais neturėtų būti užkertama galimybė tam, kad iš infrastruktūros mokesčių gautos pajamos pereitų per valstybės sąskaitas; |
| --- | --- |

(19)

apmokestinimo principais neturėtų būti užkertama galimybė tam, kad iš infrastruktūros mokesčių gautos pajamos pereitų per valstybės sąskaitas;

| (20) | kai vertikaliai integruotoje įmonėje infrastruktūros valdytojas neturi savarankiško juridinio asmens statuso, o esminės funkcijos perkeliamos jas pavedant nepriklausomai apmokestinimo ir (arba) paskirstymo įstaigai, atitinkamos nuostatos dėl finansinio skaidrumo ir infrastruktūros valdytojo nepriklausomumo turėtų būti mutatis mutandis taikomos tam tikrų įmonės padalinių lygmeniu; |
| --- | --- |

(20)

kai vertikaliai integruotoje įmonėje infrastruktūros valdytojas neturi savarankiško juridinio asmens statuso, o esminės funkcijos perkeliamos jas pavedant nepriklausomai apmokestinimo ir (arba) paskirstymo įstaigai, atitinkamos nuostatos dėl finansinio skaidrumo ir infrastruktūros valdytojo nepriklausomumo turėtų būti mutatis mutandis taikomos tam tikrų įmonės padalinių lygmeniu;

| (21) | siekiant užtikrinti veiksmingą tinklo valdymą ir efektyvų infrastruktūros naudojimą, tinkamų koordinavimo mechanizmų panaudojimu turėtų būti užtikrintas geresnis infrastruktūros valdytojų ir geležinkelio įmonių veiklos koordinavimas; |
| --- | --- |

(21)

siekiant užtikrinti veiksmingą tinklo valdymą ir efektyvų infrastruktūros naudojimą, tinkamų koordinavimo mechanizmų panaudojimu turėtų būti užtikrintas geresnis infrastruktūros valdytojų ir geležinkelio įmonių veiklos koordinavimas;

| (22) | siekiant sudaryti palankesnes sąlygas veiksmingai ir efektyviai teikti geležinkelių paslaugas Sąjungoje, remiantis esamomis platformomis turėtų būti sukurtas Europos infrastruktūros valdytojų tinklas. Dėl dalyvavimo šio tinklo veikloje, valstybės narės turėtų būti laisvos nustatyti, kuri įstaiga ar įstaigos turėtų būti laikomos jų pagrindiniais infrastruktūros valdytojais; |
| --- | --- |

(22)

siekiant sudaryti palankesnes sąlygas veiksmingai ir efektyviai teikti geležinkelių paslaugas Sąjungoje, remiantis esamomis platformomis turėtų būti sukurtas Europos infrastruktūros valdytojų tinklas. Dėl dalyvavimo šio tinklo veikloje, valstybės narės turėtų būti laisvos nustatyti, kuri įstaiga ar įstaigos turėtų būti laikomos jų pagrindiniais infrastruktūros valdytojais;

| (23) | atsižvelgiant į tai, kad masto ir tankio požiūriu tinklai heterogeniški, ir į nacionalinių, vietos ir regioninių institucijų organizacinės struktūros įvairovę bei atitinkamą jų patirtį rinkos atvėrimo proceso srityje, valstybėms narėms turėtų būti suteikta pakankamai lankstumo organizuoti savo geležinkelių tinklus taip, kad būtų galima teikti atviros prieigos paslaugas ir paslaugas, teikiamas pagal viešųjų paslaugų sutartis, kad būtų užtikrinta, jog visiems keleiviams būtų teikiamos lengvai prieinamos aukštos kokybės paslaugos; |
| --- | --- |

(23)

atsižvelgiant į tai, kad masto ir tankio požiūriu tinklai heterogeniški, ir į nacionalinių, vietos ir regioninių institucijų organizacinės struktūros įvairovę bei atitinkamą jų patirtį rinkos atvėrimo proceso srityje, valstybėms narėms turėtų būti suteikta pakankamai lankstumo organizuoti savo geležinkelių tinklus taip, kad būtų galima teikti atviros prieigos paslaugas ir paslaugas, teikiamas pagal viešųjų paslaugų sutartis, kad būtų užtikrinta, jog visiems keleiviams būtų teikiamos lengvai prieinamos aukštos kokybės paslaugos;

| (24) | prieigos prie visų valstybių narių geležinkelių infrastruktūros teisių suteikimas Sąjungos geležinkelio įmonėms, kad jos galėtų teikti keleivių vežimo valstybės viduje paslaugas, gali turėti poveikį keleivių vežimo geležinkeliais paslaugų, teikiamų pagal viešųjų paslaugų sutartis, organizavimui ir finansavimui. Valstybės narės turėtų, remdamosi atitinkamos reguliavimo institucijos sprendimu, galėti pasirinkti, ar apriboti tokias prieigos teises, jei tai keltų pavojų tų viešųjų paslaugų sutarčių ekonominei pusiausvyrai; |
| --- | --- |

(24)

prieigos prie visų valstybių narių geležinkelių infrastruktūros teisių suteikimas Sąjungos geležinkelio įmonėms, kad jos galėtų teikti keleivių vežimo valstybės viduje paslaugas, gali turėti poveikį keleivių vežimo geležinkeliais paslaugų, teikiamų pagal viešųjų paslaugų sutartis, organizavimui ir finansavimui. Valstybės narės turėtų, remdamosi atitinkamos reguliavimo institucijos sprendimu, galėti pasirinkti, ar apriboti tokias prieigos teises, jei tai keltų pavojų tų viešųjų paslaugų sutarčių ekonominei pusiausvyrai;

| (25) | geležinkelio įmonių teisė gauti prieigą prie infrastruktūros neturi įtakos kompetentingos institucijos galimybei suteikti išimtines teises pagal Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (EB) Nr. 1370/2007 (8) 3 straipsnį arba tiesiogiai sudaryti viešųjų paslaugų sutartį laikantis to reglamento 5 straipsnyje nustatytų sąlygų. Dėl tokios viešųjų paslaugų sutarties egzistavimo valstybės narės neturėtų turėti teisės apriboti kitų geležinkelio įmonių teisę gauti prieigą prie atitinkamos geležinkelių infrastruktūros keleivių vežimo geležinkeliais paslaugų teikimo tikslu, išskyrus atvejus, kai dėl tokių paslaugų kiltų pavojus viešųjų paslaugų sutarties ekonominei pusiausvyrai; |
| --- | --- |

(25)

geležinkelio įmonių teisė gauti prieigą prie infrastruktūros neturi įtakos kompetentingos institucijos galimybei suteikti išimtines teises pagal Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (EB) Nr. 1370/2007 (8) 3 straipsnį arba tiesiogiai sudaryti viešųjų paslaugų sutartį laikantis to reglamento 5 straipsnyje nustatytų sąlygų. Dėl tokios viešųjų paslaugų sutarties egzistavimo valstybės narės neturėtų turėti teisės apriboti kitų geležinkelio įmonių teisę gauti prieigą prie atitinkamos geležinkelių infrastruktūros keleivių vežimo geležinkeliais paslaugų teikimo tikslu, išskyrus atvejus, kai dėl tokių paslaugų kiltų pavojus viešųjų paslaugų sutarties ekonominei pusiausvyrai;

| (26) | reguliavimo institucijos, gavusios suinteresuotųjų šalių prašymą ir remdamosi objektyvia ekonomine analize, turėtų įvertinti, ar kiltų pavojus galiojančių viešųjų paslaugų sutarčių ekonominei pusiausvyrai; |
| --- | --- |

(26)

reguliavimo institucijos, gavusios suinteresuotųjų šalių prašymą ir remdamosi objektyvia ekonomine analize, turėtų įvertinti, ar kiltų pavojus galiojančių viešųjų paslaugų sutarčių ekonominei pusiausvyrai;

| (27) | atliekant vertinimą turėtų būti atsižvelgiama į poreikį visiems rinkos dalyviams suteikti pakankamai teisinio tikrumo plėtoti savo veiklą. Procedūra turėtų būti kuo paprastesnė, efektyvesnė ir skaidresnė ir derėti su infrastruktūros pajėgumų paskirstymo procesu; |
| --- | --- |

(27)

atliekant vertinimą turėtų būti atsižvelgiama į poreikį visiems rinkos dalyviams suteikti pakankamai teisinio tikrumo plėtoti savo veiklą. Procedūra turėtų būti kuo paprastesnė, efektyvesnė ir skaidresnė ir derėti su infrastruktūros pajėgumų paskirstymo procesu;

| (28) | su sąlyga, kad užtikrinama, jog prieiga būtų nediskriminacinė, valstybės narės gali nustatyti specialias sąlygas, susijusias su prieigos prie infrastruktūros teise, siekiant sudaryti sąlygas įgyvendinti keleivių vežimo geležinkeliais valstybės viduje paslaugų integruotą tvarkaraščio sistemą; |
| --- | --- |

(28)

su sąlyga, kad užtikrinama, jog prieiga būtų nediskriminacinė, valstybės narės gali nustatyti specialias sąlygas, susijusias su prieigos prie infrastruktūros teise, siekiant sudaryti sąlygas įgyvendinti keleivių vežimo geležinkeliais valstybės viduje paslaugų integruotą tvarkaraščio sistemą;

| (29) | geležinkelių infrastruktūros plėtojimas ir keleivių vežimo geležinkeliais paslaugų tobulinimas yra svarbiausi prioritetai skatinant darnią transporto ir judumo sistemą Europoje. Visų pirma plėtojant greitųjų geležinkelių sistemą gali būtų sukurtos geresnės ir greitesnės jungtys tarp Europos ekonominių ir kultūros centrų. Greitųjų geležinkelių paslaugomis greitai, patikimai, aplinką tausojančiu ir ekonomiškai efektyviu būdu susiejami žmonės ir rinkos, o keleiviai skatinami daugiau naudotis geležinkelių transportu. Todėl ypač svarbu skatinti tiek viešąsias, tiek privačiąsias investicijas į greitųjų geležinkelių infrastruktūrą, sukurti palankias sąlygas teigiamai investicijų grąžai ir užtikrinti kuo didesnę tokių investicijų ekonominę ir socialinę naudą. Valstybės narės turėtų ir toliau turėti galimybę pasirinkti skirtingus investicijų į greitųjų geležinkelių infrastruktūrą skatinimo ir greitųjų geležinkelių linijų panaudojimo būdus; |
| --- | --- |

(29)

geležinkelių infrastruktūros plėtojimas ir keleivių vežimo geležinkeliais paslaugų tobulinimas yra svarbiausi prioritetai skatinant darnią transporto ir judumo sistemą Europoje. Visų pirma plėtojant greitųjų geležinkelių sistemą gali būtų sukurtos geresnės ir greitesnės jungtys tarp Europos ekonominių ir kultūros centrų. Greitųjų geležinkelių paslaugomis greitai, patikimai, aplinką tausojančiu ir ekonomiškai efektyviu būdu susiejami žmonės ir rinkos, o keleiviai skatinami daugiau naudotis geležinkelių transportu. Todėl ypač svarbu skatinti tiek viešąsias, tiek privačiąsias investicijas į greitųjų geležinkelių infrastruktūrą, sukurti palankias sąlygas teigiamai investicijų grąžai ir užtikrinti kuo didesnę tokių investicijų ekonominę ir socialinę naudą. Valstybės narės turėtų ir toliau turėti galimybę pasirinkti skirtingus investicijų į greitųjų geležinkelių infrastruktūrą skatinimo ir greitųjų geležinkelių linijų panaudojimo būdus;

| (30) | siekiant plėtoti greitojo keleivių vežimo paslaugų rinką, skatinti optimaliai naudoti turimą infrastruktūrą ir skatinti greitojo keleivių vežimo paslaugų konkurencingumą, kuris būtų naudingas keleiviams, atvira prieiga teikti greitojo keleivių vežimo paslaugas turėtų būti ribojama tik esant specialioms aplinkybėms ir atsižvelgus į reguliavimo institucijos atliktą objektyvią ekonominę analizę; |
| --- | --- |

(30)

siekiant plėtoti greitojo keleivių vežimo paslaugų rinką, skatinti optimaliai naudoti turimą infrastruktūrą ir skatinti greitojo keleivių vežimo paslaugų konkurencingumą, kuris būtų naudingas keleiviams, atvira prieiga teikti greitojo keleivių vežimo paslaugas turėtų būti ribojama tik esant specialioms aplinkybėms ir atsižvelgus į reguliavimo institucijos atliktą objektyvią ekonominę analizę;

| (31) | tam, kad keleiviams būtų sudaryta galimybė gauti prieigą prie duomenų, reikalingų kelionėms planuoti ir bilietams rezervuoti Sąjungoje, turėtų būti skatinamos rinkoje sukurtos bendros informacijos teikimo ir tęstinės kelionės bilietų pardavimo sistemos. Kadangi svarbu skatinti integruotas viešojo transporto sistemas, geležinkelio įmonės turėtų būti skatinamos dirbti, kad būtų plėtojamos tokios sistemos, kuriomis būtų sudaromos daugiarūšio vežimo, tarpvalstybinio judumo ir judumo nuo durų iki durų galimybės; |
| --- | --- |

(31)

tam, kad keleiviams būtų sudaryta galimybė gauti prieigą prie duomenų, reikalingų kelionėms planuoti ir bilietams rezervuoti Sąjungoje, turėtų būti skatinamos rinkoje sukurtos bendros informacijos teikimo ir tęstinės kelionės bilietų pardavimo sistemos. Kadangi svarbu skatinti integruotas viešojo transporto sistemas, geležinkelio įmonės turėtų būti skatinamos dirbti, kad būtų plėtojamos tokios sistemos, kuriomis būtų sudaromos daugiarūšio vežimo, tarpvalstybinio judumo ir judumo nuo durų iki durų galimybės;

| (32) | tęstinės kelionės bilietų pardavimo sistemos turėtų būti sąveikios ir nediskriminacinės. Geležinkelių įmonės turėtų prisidėti prie tokių sistemų plėtojimo – suteikti galimybę, laikydamosi nediskriminavimo principo, sąveikiu formatu naudotis visais svarbiais duomenimis, reikalingais kelionėms planuoti ir bilietams rezervuoti. Valstybės narės turėtų užtikrinti, kad tokiose sistemose nebūtų geležinkelių įmonių diskriminacijos ir jomis būtų užtikrinamas komercinės informacijos konfidencialumas, asmens duomenų apsauga ir būtų laikomasi konkurencijos taisyklių. Komisija turėtų stebėti tokių sistemų plėtojimą, parengti apie tai ataskaitą ir prireikus pateikti pasiūlymus dėl teisėkūros procedūra priimamų aktų; |
| --- | --- |

(32)

tęstinės kelionės bilietų pardavimo sistemos turėtų būti sąveikios ir nediskriminacinės. Geležinkelių įmonės turėtų prisidėti prie tokių sistemų plėtojimo – suteikti galimybę, laikydamosi nediskriminavimo principo, sąveikiu formatu naudotis visais svarbiais duomenimis, reikalingais kelionėms planuoti ir bilietams rezervuoti. Valstybės narės turėtų užtikrinti, kad tokiose sistemose nebūtų geležinkelių įmonių diskriminacijos ir jomis būtų užtikrinamas komercinės informacijos konfidencialumas, asmens duomenų apsauga ir būtų laikomasi konkurencijos taisyklių. Komisija turėtų stebėti tokių sistemų plėtojimą, parengti apie tai ataskaitą ir prireikus pateikti pasiūlymus dėl teisėkūros procedūra priimamų aktų;

| (33) | valstybės narės turėtų užtikrinti, kad geležinkelių paslaugų teikimas atspindėtų reikalavimus, susijusius su tinkamos socialinės apsaugos užtikrinimu, kartu užtikrinant, kad būtų sklandžiai baigiama kurti bendra Europos geležinkelių erdvė. Šiame kontekste turėtų būti laikomasi įsipareigojimų pagal nacionalinę teisę, atsirandančių iš privalomų kolektyvinių sutarčių ar tarp socialinių partnerių sudarytų susitarimų, ir atitinkamų socialinių standartų. Tie įsipareigojimai neturėtų pažeisti Sąjungos socialinės ir darbo teisės srities teisės aktų. Komisija turėtų aktyviai remti darbą, atliekamą vedant geležinkelių sektoriaus socialinį dialogą; |
| --- | --- |

(33)

valstybės narės turėtų užtikrinti, kad geležinkelių paslaugų teikimas atspindėtų reikalavimus, susijusius su tinkamos socialinės apsaugos užtikrinimu, kartu užtikrinant, kad būtų sklandžiai baigiama kurti bendra Europos geležinkelių erdvė. Šiame kontekste turėtų būti laikomasi įsipareigojimų pagal nacionalinę teisę, atsirandančių iš privalomų kolektyvinių sutarčių ar tarp socialinių partnerių sudarytų susitarimų, ir atitinkamų socialinių standartų. Tie įsipareigojimai neturėtų pažeisti Sąjungos socialinės ir darbo teisės srities teisės aktų. Komisija turėtų aktyviai remti darbą, atliekamą vedant geležinkelių sektoriaus socialinį dialogą;

| (34) | šiuo metu vykdomos Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos 2007/59/EB (9) sertifikavimo peržiūros kontekste Komisija turėtų įvertinti, ar reikia naujų teisėkūros procedūra priimamų aktų geležinkelių transporto priemonėse dirbančio personalo sertifikavimo srityje; |
| --- | --- |

(34)

šiuo metu vykdomos Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos 2007/59/EB (9) sertifikavimo peržiūros kontekste Komisija turėtų įvertinti, ar reikia naujų teisėkūros procedūra priimamų aktų geležinkelių transporto priemonėse dirbančio personalo sertifikavimo srityje;

| (35) | valstybės narės turėtų galėti savo nuožiūra nuspręsti dėl tinkamų finansavimo strategijų siekiant paspartinti Europos traukinių kontrolės sistemos (toliau – ETCS) diegimą, ir visų pirma dėl to, ar taikyti mokesčių už prieigą prie kelių diferencijavimą; |
| --- | --- |

(35)

valstybės narės turėtų galėti savo nuožiūra nuspręsti dėl tinkamų finansavimo strategijų siekiant paspartinti Europos traukinių kontrolės sistemos (toliau – ETCS) diegimą, ir visų pirma dėl to, ar taikyti mokesčių už prieigą prie kelių diferencijavimą;

| (36) | dėl riktų ar eismo įvykių, turinčių poveikį tarpvalstybiniam eismui, infrastruktūros valdytojai turėtų bendradarbiauti siekdami dalytis bet kuria svarbia informacija, sudarant sąlygas greitam įprastam eismo atkūrimui; |
| --- | --- |

(36)

dėl riktų ar eismo įvykių, turinčių poveikį tarpvalstybiniam eismui, infrastruktūros valdytojai turėtų bendradarbiauti siekdami dalytis bet kuria svarbia informacija, sudarant sąlygas greitam įprastam eismo atkūrimui;

| (37) | kad būtų pasiekti bendros Europos geležinkelių erdvės tikslai, reguliavimo institucijos turėtų bendradarbiauti tam, kad būtų užtikrinta nediskriminacinė prieiga prie geležinkelių infrastruktūros; |
| --- | --- |

(37)

kad būtų pasiekti bendros Europos geležinkelių erdvės tikslai, reguliavimo institucijos turėtų bendradarbiauti tam, kad būtų užtikrinta nediskriminacinė prieiga prie geležinkelių infrastruktūros;

| (38) | itin svarbu, kad siekiant išvengti teisinio netikrumo ir užtikrinti tarptautinių geležinkelių paslaugų veiksmingumą, reguliavimo institucijos bendradarbiautų tais atvejais, kai dėl klausimų, susijusių su tarptautinėmis geležinkelių paslaugomis arba su dviem valstybėms priklausančia geležinkelių infrastruktūra, reikia, kad sprendimus priimtų dvi ar daugiau reguliavimo institucijų, siekdamos suderinti savo priimamus sprendimus; |
| --- | --- |

(38)

itin svarbu, kad siekiant išvengti teisinio netikrumo ir užtikrinti tarptautinių geležinkelių paslaugų veiksmingumą, reguliavimo institucijos bendradarbiautų tais atvejais, kai dėl klausimų, susijusių su tarptautinėmis geležinkelių paslaugomis arba su dviem valstybėms priklausančia geležinkelių infrastruktūra, reikia, kad sprendimus priimtų dvi ar daugiau reguliavimo institucijų, siekdamos suderinti savo priimamus sprendimus;

| (39) | suteikdamos kiekvienai geležinkelio įmonei prieigą prie tinklų, kad nacionalinės geležinkelių transporto rinkos būtų atvertos konkurencijai, valstybės narės turėtų turėti pakankamą pereinamąjį laikotarpį, kad pritaikytų savo nacionalinę teisę ir savo organizacines struktūras. Todėl valstybės narės turėtų galėti palikti galioti savo galiojančias nacionalines taisykles dėl patekimo į rinką iki pereinamojo laikotarpio pabaigos; |
| --- | --- |

(39)

suteikdamos kiekvienai geležinkelio įmonei prieigą prie tinklų, kad nacionalinės geležinkelių transporto rinkos būtų atvertos konkurencijai, valstybės narės turėtų turėti pakankamą pereinamąjį laikotarpį, kad pritaikytų savo nacionalinę teisę ir savo organizacines struktūras. Todėl valstybės narės turėtų galėti palikti galioti savo galiojančias nacionalines taisykles dėl patekimo į rinką iki pereinamojo laikotarpio pabaigos;

| (40) | pagal 2011 m. rugsėjo 28 d. bendrą valstybių narių ir Komisijos politinį pareiškimą dėl aiškinamųjų dokumentų (10) valstybės narės pagrįstais atvejais įsipareigojo prie pranešimų apie perkėlimo priemones pridėti vieną ar daugiau dokumentų, kuriuose paaiškinamos direktyvos sudėtinių dalių ir nacionalinių perkėlimo priemonių atitinkamų dalių sąsajos. Šios direktyvos atveju teisės aktų leidėjas laikosi nuomonės, kad tokių dokumentų perdavimas yra pagrįstas, |
| --- | --- |

(40)

pagal 2011 m. rugsėjo 28 d. bendrą valstybių narių ir Komisijos politinį pareiškimą dėl aiškinamųjų dokumentų (10) valstybės narės pagrįstais atvejais įsipareigojo prie pranešimų apie perkėlimo priemones pridėti vieną ar daugiau dokumentų, kuriuose paaiškinamos direktyvos sudėtinių dalių ir nacionalinių perkėlimo priemonių atitinkamų dalių sąsajos. Šios direktyvos atveju teisės aktų leidėjas laikosi nuomonės, kad tokių dokumentų perdavimas yra pagrįstas,

PRIĖMĖ ŠIĄ DIREKTYVĄ:

1 straipsnis

Direktyva 2012/34/ES iš dalies keičiama taip:

| 1) | 2 straipsnis iš dalies keičiamas taip:






  a) | 3 dalies įžanginė formuluotė pakeičiama taip:

  „3.   Valstybės narės gali netaikyti 7, 7a, 7b, 7c, 7d, 8 ir 13 straipsnių bei IV skyriaus:“; |
| --- | --- | --- |

1)

2 straipsnis iš dalies keičiamas taip:

a)

3 dalies įžanginė formuluotė pakeičiama taip:

„3.   Valstybės narės gali netaikyti 7, 7a, 7b, 7c, 7d, 8 ir 13 straipsnių bei IV skyriaus:“;

| b) | įterpiamos šios dalys:

  „3a.   Valstybės narės gali netaikyti 7, 7a, 7b, 7c, 7d ir 8 straipsnių:
  vietinėms mažo eismo intensyvumo ne ilgesnėms kaip 100 km linijoms, kurios naudojamos krovinių vežimui tarp pagrindinės linijos ir palei tas linijas išsidėsčiusių krovinių maršruto pradžios ir paskirties taškų, jei tas linijas valdo kiti subjektai nei pagrindinis infrastruktūros valdytojas ir kad a) tas linijas naudoja vienas krovinių vežimo operatorius arba b) tų linijų atžvilgiu esmines funkcijas atlieka jokios geležinkelio įmonės nekontroliuojama įstaiga. Kai yra tik vienas krovinių vežimo operatorius, valstybės narės taip pat gali jam netaikyti IV skyriaus, kol kitas pareiškėjas nepaprašo skirti pajėgumų. Ši dalis gali būti taikoma ir tada, kai linija ribotai naudojama ir keleivių vežimo paslaugoms teikti. Valstybės narės praneša Komisijai apie savo ketinimą netaikyti 7, 7a, 7b, 7c, 7d ir 8 straipsnių tokioms linijoms.


  3b.   Valstybės narės gali netaikyti 7, 7a, 7b, 7c ir 7d straipsnių:
  regioniniams mažo eismo intensyvumo tinklams, valdomiems kito subjekto nei pagrindinis infrastruktūros valdytojas ir naudojamiems regioninėms keleivių vežimo paslaugoms teikti, kai šias paslaugas teikia viena geležinkelio įmonė, kuri nėra rinkoje įsitvirtinusi valstybės narės geležinkelio įmonė, kol nepaprašoma skirti pajėgumų šiame tinkle teikti keleivių vežimo paslaugas, ir su sąlyga, kad ta įmonė yra nepriklausoma nuo bet kokios geležinkelio įmonės, teikiančios krovinių vežimo paslaugas. Ši dalis taip pat gali būti taikoma, kai linija ribotai naudojama ir krovinių vežimo paslaugoms teikti. Valstybės narės praneša Komisijai apie savo ketinimą netaikyti 7, 7a, 7b, 7c ir 7d straipsnių tokioms linijoms.“; |
| --- | --- |

b)

įterpiamos šios dalys:

„3a.   Valstybės narės gali netaikyti 7, 7a, 7b, 7c, 7d ir 8 straipsnių:

vietinėms mažo eismo intensyvumo ne ilgesnėms kaip 100 km linijoms, kurios naudojamos krovinių vežimui tarp pagrindinės linijos ir palei tas linijas išsidėsčiusių krovinių maršruto pradžios ir paskirties taškų, jei tas linijas valdo kiti subjektai nei pagrindinis infrastruktūros valdytojas ir kad a) tas linijas naudoja vienas krovinių vežimo operatorius arba b) tų linijų atžvilgiu esmines funkcijas atlieka jokios geležinkelio įmonės nekontroliuojama įstaiga. Kai yra tik vienas krovinių vežimo operatorius, valstybės narės taip pat gali jam netaikyti IV skyriaus, kol kitas pareiškėjas nepaprašo skirti pajėgumų. Ši dalis gali būti taikoma ir tada, kai linija ribotai naudojama ir keleivių vežimo paslaugoms teikti. Valstybės narės praneša Komisijai apie savo ketinimą netaikyti 7, 7a, 7b, 7c, 7d ir 8 straipsnių tokioms linijoms.

3b.   Valstybės narės gali netaikyti 7, 7a, 7b, 7c ir 7d straipsnių:

regioniniams mažo eismo intensyvumo tinklams, valdomiems kito subjekto nei pagrindinis infrastruktūros valdytojas ir naudojamiems regioninėms keleivių vežimo paslaugoms teikti, kai šias paslaugas teikia viena geležinkelio įmonė, kuri nėra rinkoje įsitvirtinusi valstybės narės geležinkelio įmonė, kol nepaprašoma skirti pajėgumų šiame tinkle teikti keleivių vežimo paslaugas, ir su sąlyga, kad ta įmonė yra nepriklausoma nuo bet kokios geležinkelio įmonės, teikiančios krovinių vežimo paslaugas. Ši dalis taip pat gali būti taikoma, kai linija ribotai naudojama ir krovinių vežimo paslaugoms teikti. Valstybės narės praneša Komisijai apie savo ketinimą netaikyti 7, 7a, 7b, 7c ir 7d straipsnių tokioms linijoms.“;

| c) | 4 dalis pakeičiama taip:

  „4.   Nedarant poveikio 3 daliai, valstybės narės gali netaikyti 8 straipsnio 3 dalies vietinėms ir regioninėms geležinkelių infrastruktūroms, kurios nėra strategiškai svarbios geležinkelių rinkos veikimui, o 7, 7a, 7c straipsnio ir IV skyriaus gali netaikyti vietinėms geležinkelių infrastruktūroms, kurios nėra strategiškai svarbios geležinkelių rinkos veikimui. Valstybės narės praneša Komisijai apie savo ketinimą netaikyti nuostatų tokioms geležinkelių infrastruktūroms. Komisija priima įgyvendinimo aktus, kuriuose pateikiamas jos sprendimas, ar tokia geležinkelių infrastruktūra gali būti laikoma strategiškai nesvarbia. Tą darydama, Komisija atsižvelgia į atitinkamų geležinkelio linijų ilgį, jų naudojimo mastą ir eismo intensyvumą, kuriam gali būti padarytas poveikis. Tie įgyvendinimo aktai priimami laikantis 62 straipsnio 2 dalyje nurodytos patariamosios procedūros.“; |
| --- | --- |

c)

4 dalis pakeičiama taip:

„4.   Nedarant poveikio 3 daliai, valstybės narės gali netaikyti 8 straipsnio 3 dalies vietinėms ir regioninėms geležinkelių infrastruktūroms, kurios nėra strategiškai svarbios geležinkelių rinkos veikimui, o 7, 7a, 7c straipsnio ir IV skyriaus gali netaikyti vietinėms geležinkelių infrastruktūroms, kurios nėra strategiškai svarbios geležinkelių rinkos veikimui. Valstybės narės praneša Komisijai apie savo ketinimą netaikyti nuostatų tokioms geležinkelių infrastruktūroms. Komisija priima įgyvendinimo aktus, kuriuose pateikiamas jos sprendimas, ar tokia geležinkelių infrastruktūra gali būti laikoma strategiškai nesvarbia. Tą darydama, Komisija atsižvelgia į atitinkamų geležinkelio linijų ilgį, jų naudojimo mastą ir eismo intensyvumą, kuriam gali būti padarytas poveikis. Tie įgyvendinimo aktai priimami laikantis 62 straipsnio 2 dalyje nurodytos patariamosios procedūros.“;

| d) | įterpiama ši dalis:

  „8a.   10 metų laikotarpiu po 2016 m. gruodžio 24 d. valstybės narės gali netaikyti šios direktyvos II ir IV skyrių, išskyrus 10, 13 ir 56 straipsnius, trumpesnėms nei 500 km izoliuotoms geležinkelių linijoms, kurių vėžės plotis skiriasi nuo pagrindinio šalies tinklo vėžės pločio, kurios jungiasi su trečiąja valstybe, kurioje netaikomi Sąjungos geležinkelių srities teisės aktai, ir kurias valdo kitas infrastruktūros valdytojas nei valdantis pagrindinį šalies tinklą. Geležinkelio įmonėms, vykdančioms veiklą vien tokiose linijose, gali būti netaikomas II skyrius.
  Tokios išimtys gali būti pratęsiamos ne ilgesniems nei 5 metų laikotarpiams. Ne vėliau nei 12 mėnesių iki išimties taikymo pabaigos valstybė narė, ketinanti pratęsti išimties taikymą, apie savo ketinimą tą daryti praneša Komisijai. Komisija išnagrinėja, ar vis dar tenkinamos išimties sąlygos, nustatytos pirmoje pastraipoje. Priešingu atveju Komisija priima įgyvendinimo aktus, kuriuose pateikiamas jos sprendimas dėl išimties galiojimo pabaigos. Tie įgyvendinimo aktai priimami laikantis 62 straipsnio 2 dalyje nurodytos patariamosios procedūros.“; |
| --- | --- |

d)

įterpiama ši dalis:

„8a.   10 metų laikotarpiu po 2016 m. gruodžio 24 d. valstybės narės gali netaikyti šios direktyvos II ir IV skyrių, išskyrus 10, 13 ir 56 straipsnius, trumpesnėms nei 500 km izoliuotoms geležinkelių linijoms, kurių vėžės plotis skiriasi nuo pagrindinio šalies tinklo vėžės pločio, kurios jungiasi su trečiąja valstybe, kurioje netaikomi Sąjungos geležinkelių srities teisės aktai, ir kurias valdo kitas infrastruktūros valdytojas nei valdantis pagrindinį šalies tinklą. Geležinkelio įmonėms, vykdančioms veiklą vien tokiose linijose, gali būti netaikomas II skyrius.

Tokios išimtys gali būti pratęsiamos ne ilgesniems nei 5 metų laikotarpiams. Ne vėliau nei 12 mėnesių iki išimties taikymo pabaigos valstybė narė, ketinanti pratęsti išimties taikymą, apie savo ketinimą tą daryti praneša Komisijai. Komisija išnagrinėja, ar vis dar tenkinamos išimties sąlygos, nustatytos pirmoje pastraipoje. Priešingu atveju Komisija priima įgyvendinimo aktus, kuriuose pateikiamas jos sprendimas dėl išimties galiojimo pabaigos. Tie įgyvendinimo aktai priimami laikantis 62 straipsnio 2 dalyje nurodytos patariamosios procedūros.“;

| e) | papildoma šiomis dalimis:

  „12.   Kai pagal galiojančią viešojo ir privačiojo sektorių partnerystę, sudarytą anksčiau nei 2015 m. birželio 16 d., o privačiajam sektoriui atstovaujanti tos partnerystės šalis taip pat yra geležinkelio įmonė, atsakinga už keleivių vežimo geležinkeliais paslaugų teikimą infrastruktūroje, valstybės narės gali ir toliau netaikyti 7, 7a ir 7d straipsnių tokiai privačiajam sektoriui atstovaujančiai šaliai ir apriboti toje pačioje infrastruktūroje, kaip ir keleivių vežimo paslaugas teikianti privačiajam sektoriui atstovaujanti viešojo ir privačiojo sektorių partnerystės šalis, paslaugas teikiančių geležinkelio įmonių teisę įlaipinti ir išlaipinti keleivius.


  13.   Privačios infrastruktūros valdytojams, kurie dalyvauja viešojo ir privačiojo sektorių partnerystėje, sudarytoje anksčiau nei 2016 m. gruodžio 24 d., ir kurie negauna viešųjų lėšų, 7d straipsnis netaikomas su sąlyga, kad iš infrastruktūros valdytojo suteikiamų ir gaunamų paskolų ir finansinių garantijų konkrečios geležinkelio įmonės tiesiogiai ar netiesiogiai negauna naudos.“; |
| --- | --- |

e)

papildoma šiomis dalimis:

„12.   Kai pagal galiojančią viešojo ir privačiojo sektorių partnerystę, sudarytą anksčiau nei 2015 m. birželio 16 d., o privačiajam sektoriui atstovaujanti tos partnerystės šalis taip pat yra geležinkelio įmonė, atsakinga už keleivių vežimo geležinkeliais paslaugų teikimą infrastruktūroje, valstybės narės gali ir toliau netaikyti 7, 7a ir 7d straipsnių tokiai privačiajam sektoriui atstovaujančiai šaliai ir apriboti toje pačioje infrastruktūroje, kaip ir keleivių vežimo paslaugas teikianti privačiajam sektoriui atstovaujanti viešojo ir privačiojo sektorių partnerystės šalis, paslaugas teikiančių geležinkelio įmonių teisę įlaipinti ir išlaipinti keleivius.

13.   Privačios infrastruktūros valdytojams, kurie dalyvauja viešojo ir privačiojo sektorių partnerystėje, sudarytoje anksčiau nei 2016 m. gruodžio 24 d., ir kurie negauna viešųjų lėšų, 7d straipsnis netaikomas su sąlyga, kad iš infrastruktūros valdytojo suteikiamų ir gaunamų paskolų ir finansinių garantijų konkrečios geležinkelio įmonės tiesiogiai ar netiesiogiai negauna naudos.“;

| 2) | 3 straipsnis iš dalies keičiamas taip:






  a) | 2 punktas pakeičiamas taip:
  „2)   infrastruktūros valdytojas– įstaiga ar įmonė, atsakinga už tinklo geležinkelių infrastruktūros eksploatavimą, techninę priežiūrą ir atnaujinimą, bei atsakinga už dalyvavimą ją plėtojant laikantis valstybės narės nustatytų taisyklių pagal jos bendrą politiką dėl infrastruktūros plėtojimo ir finansavimo;“; |
| --- | --- | --- |

2)

3 straipsnis iš dalies keičiamas taip:

a)

2 punktas pakeičiamas taip:

„2)   infrastruktūros valdytojas– įstaiga ar įmonė, atsakinga už tinklo geležinkelių infrastruktūros eksploatavimą, techninę priežiūrą ir atnaujinimą, bei atsakinga už dalyvavimą ją plėtojant laikantis valstybės narės nustatytų taisyklių pagal jos bendrą politiką dėl infrastruktūros plėtojimo ir finansavimo;“;

infrastruktūros valdytojas

| b) | įterpiami šie punktai:
  „2a)   geležinkelių infrastruktūros plėtojimas– tinklo planavimas, finansų ir investicijų planavimas, taip pat infrastruktūros statyba ir modernizavimas;
  2b)   geležinkelių infrastruktūros eksploatavimas– traukinio linijų paskirstymas, eismo valdymas ir infrastruktūros apmokestinimas;
  2c)   techninė geležinkelių infrastruktūros priežiūra– darbai, atliekami siekiant prižiūrėti esamos infrastruktūros būklę ir pajėgumus;
  2d)   geležinkelių infrastruktūros atnaujinimas– svarbūs esamos infrastruktūros atnaujinimo darbai, kuriuos atlikus nesikeičia bendri jos veiklos rezultatai;
  2e)   geležinkelių infrastruktūros modernizavimas– svarbūs infrastruktūros keitimo darbai, kuriuos atlikus pagerinami jos veiklos rezultatai;
  2f)   esminės infrastruktūros valdymo funkcijos– sprendimų dėl traukinio linijų paskirstymo įskaitant konkrečių linijų prieinamumo nustatymą ir įvertinimą bei jų paskyrimą, priėmimas, taip pat sprendimų dėl infrastruktūros apmokestinimo, įskaitant sprendimų dėl mokesčių dydžio nustatymą ir jų surinkimą, pagal valstybių narių nustatytą apmokestinimo sistemą ir pajėgumų paskirstymo sistemą laikantis 29 ir 30 straipsnių, priėmimas;“; |
| --- | --- |

b)

įterpiami šie punktai:

„2a)   geležinkelių infrastruktūros plėtojimas– tinklo planavimas, finansų ir investicijų planavimas, taip pat infrastruktūros statyba ir modernizavimas;

geležinkelių infrastruktūros plėtojimas

2b)   geležinkelių infrastruktūros eksploatavimas– traukinio linijų paskirstymas, eismo valdymas ir infrastruktūros apmokestinimas;

geležinkelių infrastruktūros eksploatavimas

2c)   techninė geležinkelių infrastruktūros priežiūra– darbai, atliekami siekiant prižiūrėti esamos infrastruktūros būklę ir pajėgumus;

techninė geležinkelių infrastruktūros priežiūra

2d)   geležinkelių infrastruktūros atnaujinimas– svarbūs esamos infrastruktūros atnaujinimo darbai, kuriuos atlikus nesikeičia bendri jos veiklos rezultatai;

geležinkelių infrastruktūros atnaujinimas

2e)   geležinkelių infrastruktūros modernizavimas– svarbūs infrastruktūros keitimo darbai, kuriuos atlikus pagerinami jos veiklos rezultatai;

geležinkelių infrastruktūros modernizavimas

2f)   esminės infrastruktūros valdymo funkcijos– sprendimų dėl traukinio linijų paskirstymo įskaitant konkrečių linijų prieinamumo nustatymą ir įvertinimą bei jų paskyrimą, priėmimas, taip pat sprendimų dėl infrastruktūros apmokestinimo, įskaitant sprendimų dėl mokesčių dydžio nustatymą ir jų surinkimą, pagal valstybių narių nustatytą apmokestinimo sistemą ir pajėgumų paskirstymo sistemą laikantis 29 ir 30 straipsnių, priėmimas;“;

esminės infrastruktūros valdymo funkcijos

| c) | papildoma šiais punktais:
  „31)   vertikaliai integruota įmonė– įmonė Tarybos reglamento (EB) Nr. 139/2004 (*1) prasme:






  a) | infrastruktūros valdytoją kontroliuoja įmonė, kuri taip pat kontroliuoja vieną arba kelias geležinkelio įmones, teikiančias geležinkelių paslaugas infrastruktūros valdytojo valdomame tinkle; |
| --- | --- | --- |

c)

papildoma šiais punktais:

„31)   vertikaliai integruota įmonė– įmonė Tarybos reglamento (EB) Nr. 139/2004 (*1) prasme:

vertikaliai integruota įmonė

*1

a)

infrastruktūros valdytoją kontroliuoja įmonė, kuri taip pat kontroliuoja vieną arba kelias geležinkelio įmones, teikiančias geležinkelių paslaugas infrastruktūros valdytojo valdomame tinkle;

| b) | infrastruktūros valdytoją kontroliuoja viena ar kelios geležinkelio įmonės, teikiančios geležinkelių paslaugas infrastruktūros valdytojo valdomame tinkle, arba |
| --- | --- |

b)

infrastruktūros valdytoją kontroliuoja viena ar kelios geležinkelio įmonės, teikiančios geležinkelių paslaugas infrastruktūros valdytojo valdomame tinkle, arba

| c) | vieną ar kelias geležinkelio įmones, teikiančias geležinkelių paslaugas infrastruktūros valdytojo valdomame tinkle, kontroliuoja infrastruktūros valdytojas. |
| --- | --- |

c)

vieną ar kelias geležinkelio įmones, teikiančias geležinkelių paslaugas infrastruktūros valdytojo valdomame tinkle, kontroliuoja infrastruktūros valdytojas.

Taip pat tai gali būti įmonė, sudaryta iš atskirų padalinių, kurioje yra infrastruktūros valdytojas ir vienas ar keli padaliniai, kurie teikia transporto paslaugas ir neturi savarankiško juridinio asmens statuso.

Kai infrastruktūros valdytojas ir geležinkelio įmonė yra visiškai nepriklausomi vienas nuo kito, tačiau juos abu tiesiogiai kontroliuoja valstybė narė be tarpinio subjekto, jie nėra laikomi vertikaliai integruota įmone šios direktyvos tikslais;

32)   viešojo ir privačiojo sektorių partnerystė– privalomas viešųjų įstaigų ir vienos ar daugiau įmonių, išskyrus valstybės narės pagrindinį infrastruktūros valdytoją, susitarimas, pagal kurį įmonės iš dalies arba visa apimtimi stato ir (arba) finansuoja geležinkelių infrastruktūrą, ir (arba) įgyja teisę vykdyti bet kurią iš 2 punkte išvardytų funkcijų iš anksto nustatytu laikotarpiu. Susitarimas gali būti bet kokios tinkamos teisiškai privalomos formos, numatytos nacionalinės teisės aktuose;

viešojo ir privačiojo sektorių partnerystė

33)   valdyba– įmonės aukštesnio lygio organas, vykdantis vykdomąsias ir administracines funkcijas, atsakingas ir atskaitingas už įmonės kasdienį valdymą;

valdyba

34)   stebėtojų taryba– įmonės aukščiausio lygio organas, vykdantis priežiūros užduotis, įskaitant valdybos kontroliavimą ir bendro pobūdžio su įmone susijusius strateginius sprendimus;

stebėtojų taryba

35)   tęstinės kelionės bilietas– bilietas ar bilietai, atitinkantys transporto paslaugų sutartį, sudarytą dėl kelių paeiliui teikiamų geležinkelių paslaugų, kurias teikia viena ar daugiau geležinkelio įmonių;

tęstinės kelionės bilietas

36)   greitojo keleivių vežimo paslaugos– keleivių vežimo geležinkeliais paslaugos, vykdomos nedarant tarpinių sustojimų tarp dviejų vietų, tarp kurių atstumas yra bent daugiau kaip 200 km, specialiai nutiestose greitųjų geležinkelių linijose, kurios įrengtos važiuoti paprastai ne mažesniu kaip 250 km/h greičiu ir kuriomis važiuojama vidutiniškai tokiu greičiu.

greitojo keleivių vežimo paslaugos

(*1)  
  2004 m. sausio 20 d. Tarybos reglamentas (EB) Nr. 139/2004 dėl koncentracijų tarp įmonių kontrolės (EB Susijungimų reglamentas) (OL L 24, 2004 1 29, p. 1).“;"

*1

| 3) | 6 straipsnio 2 dalis pakeičiama taip:

  „2.   Šio straipsnio tikslais valstybės narės, taikančios 7a straipsnio 3 dalį, reikalauja, kad įmonė būtų struktūrizuota įsteigiant atskirus padalinius, kurie toje įmonėje neturėtų savarankiško juridinio asmens statuso.“; |
| --- | --- |

3)

6 straipsnio 2 dalis pakeičiama taip:

„2.   Šio straipsnio tikslais valstybės narės, taikančios 7a straipsnio 3 dalį, reikalauja, kad įmonė būtų struktūrizuota įsteigiant atskirus padalinius, kurie toje įmonėje neturėtų savarankiško juridinio asmens statuso.“;

| 4) | 7 straipsnis pakeičiamas taip:

  „7 straipsnis
  Infrastruktūros valdytojo nepriklausomumas

  1.   Valstybės narės užtikrina, kad infrastruktūros valdytojas būtų atsakingas už tinkle vykdomą eksploatavimą, techninę priežiūrą ir atnaujinimą ir kad jam būtų pavesta plėtoti geležinkelių infrastruktūrą tame tinkle, vadovaujantis nacionaline teise.
  Valstybės narės užtikrina, kad nė vienas iš kitų vertikaliai integruotą įmonę sudarančių juridinių asmenų neturėtų lemiamos įtakos infrastruktūros valdytojui priimant su esminėmis funkcijomis susijusius sprendimus.
  Valstybės narės užtikrina, kad infrastruktūros valdytojo stebėtojų tarybos ar valdybos nariai ir tiesiogiai jiems atskaitingi valdytojai veiktų laikydamiesi nediskriminavimo principo ir kad joks interesų konfliktas neturėtų poveikio jų nešališkumui.


  2.   Valstybės narės užtikrina, kad infrastruktūros valdytojas būtų suformuotas kaip subjektas, kuris būtų teisiškai atskirtas nuo geležinkelio įmonių ir, vertikaliai integruotų įmonių atveju, nuo kitų įmonę sudarančių juridinių asmenų.


  3.   Valstybės narės užtikrina, kad tie patys asmenys negalėtų būti konkurencingai įdarbinti ar paskirti į pareigas:






  a) | kaip infrastruktūros valdytojo valdybos nariai ir kaip geležinkelio įmonės valdybos nariai; |
| --- | --- | --- |

4)

7 straipsnis pakeičiamas taip:

„7 straipsnis

Infrastruktūros valdytojo nepriklausomumas

1.   Valstybės narės užtikrina, kad infrastruktūros valdytojas būtų atsakingas už tinkle vykdomą eksploatavimą, techninę priežiūrą ir atnaujinimą ir kad jam būtų pavesta plėtoti geležinkelių infrastruktūrą tame tinkle, vadovaujantis nacionaline teise.

Valstybės narės užtikrina, kad nė vienas iš kitų vertikaliai integruotą įmonę sudarančių juridinių asmenų neturėtų lemiamos įtakos infrastruktūros valdytojui priimant su esminėmis funkcijomis susijusius sprendimus.

Valstybės narės užtikrina, kad infrastruktūros valdytojo stebėtojų tarybos ar valdybos nariai ir tiesiogiai jiems atskaitingi valdytojai veiktų laikydamiesi nediskriminavimo principo ir kad joks interesų konfliktas neturėtų poveikio jų nešališkumui.

2.   Valstybės narės užtikrina, kad infrastruktūros valdytojas būtų suformuotas kaip subjektas, kuris būtų teisiškai atskirtas nuo geležinkelio įmonių ir, vertikaliai integruotų įmonių atveju, nuo kitų įmonę sudarančių juridinių asmenų.

3.   Valstybės narės užtikrina, kad tie patys asmenys negalėtų būti konkurencingai įdarbinti ar paskirti į pareigas:

a)

kaip infrastruktūros valdytojo valdybos nariai ir kaip geležinkelio įmonės valdybos nariai;

| b) | kaip asmenys, atsakingi už sprendimų dėl esminių funkcijų priėmimą, ir kaip geležinkelio įmonės valdybos nariai; |
| --- | --- |

b)

kaip asmenys, atsakingi už sprendimų dėl esminių funkcijų priėmimą, ir kaip geležinkelio įmonės valdybos nariai;

| c) | jeigu yra stebėtojų taryba – kaip infrastruktūros valdytojo stebėtojų tarybos ir kaip geležinkelio įmonės stebėtojų tarybos nariai; |
| --- | --- |

c)

jeigu yra stebėtojų taryba – kaip infrastruktūros valdytojo stebėtojų tarybos ir kaip geležinkelio įmonės stebėtojų tarybos nariai;

| d) | kaip įmonės, kuri sudaro vertikaliai integruotą įmonę ir kontroliuoja tiek geležinkelio įmonę, tiek infrastruktūros valdytoją, stebėtojų tarybos nariai ir to infrastruktūros valdytojo valdybos nariai. |
| --- | --- |

d)

kaip įmonės, kuri sudaro vertikaliai integruotą įmonę ir kontroliuoja tiek geležinkelio įmonę, tiek infrastruktūros valdytoją, stebėtojų tarybos nariai ir to infrastruktūros valdytojo valdybos nariai.

4.   Vertikaliai integruotose įmonėse infrastruktūros valdytojo valdybos nariai ir asmenys, atsakingi už sprendimų dėl esminių funkcijų priėmimą, negauna jokio su veiklos rezultatais susijusio atlyginimo iš jokių kitų vertikaliai integruotą įmonę sudarančių juridinių asmenų, nei gauna jokių premijų, daugiausia susijusių su konkrečių geležinkelio įmonių finansiniais veiklos rezultatais. Tačiau jiems gali būti pasiūlytos paskatos, susijusios su geležinkelių sistemos bendrais veiklos rezultatais.

5.   Kai skirtingi vertikaliai integruotą įmonę sudarantys subjektai turi bendras informacines sistemas, prieiga prie neskelbtinos informacijos, susijusios su esminėmis funkcijomis, suteikiama tik įgaliotiems infrastruktūros valdytojo darbuotojams. Neskelbtina informacija neperduodama kitiems vertikaliai integruotą įmonę sudarantiems subjektams.

6.   Šio straipsnio 1 dalies nuostatos nedaro poveikio valstybių narių teisei priimti sprendimus dėl geležinkelių infrastruktūros plėtojimo ir finansavimo bei valstybių narių kompetencijai infrastruktūros finansavimo bei apmokestinimo ir pajėgumų paskirstymo srityse, kaip apibrėžta 4 straipsnio 2 dalyje ir 8, 29 bei 39 straipsniuose.“;

| 5) | įterpiami šie straipsniai:

  „7a straipsnis
  Esminių funkcijų nepriklausomumas

  1.   Valstybės narės užtikrina, kad infrastruktūros valdytojas turėtų organizacinį ir sprendimų priėmimo nepriklausomumą laikantis 4 straipsnio 2 dalyje ir 29 bei 39 straipsniuose nustatytų apribojimų, kiek tai susiję su esminėmis funkcijomis.


  2.   Taikant 1 dalį, valstybės narės visų pirma užtikrina, kad:






  a) | geležinkelio įmonė arba bet kuris kitas juridinis asmuo nedarytų lemiamos įtakos infrastruktūros valdytojui esminių funkcijų srityje, nedarant poveikio valstybių narių vaidmeniui, susijusiam su apmokestinimo sistemos bei pajėgumų paskirstymo sistemos ir konkrečių apmokestinimo taisyklių nustatymu pagal 29 ir 39 straipsnius; |
| --- | --- | --- |

5)

įterpiami šie straipsniai:

„7a straipsnis

Esminių funkcijų nepriklausomumas

1.   Valstybės narės užtikrina, kad infrastruktūros valdytojas turėtų organizacinį ir sprendimų priėmimo nepriklausomumą laikantis 4 straipsnio 2 dalyje ir 29 bei 39 straipsniuose nustatytų apribojimų, kiek tai susiję su esminėmis funkcijomis.

2.   Taikant 1 dalį, valstybės narės visų pirma užtikrina, kad:

a)

geležinkelio įmonė arba bet kuris kitas juridinis asmuo nedarytų lemiamos įtakos infrastruktūros valdytojui esminių funkcijų srityje, nedarant poveikio valstybių narių vaidmeniui, susijusiam su apmokestinimo sistemos bei pajėgumų paskirstymo sistemos ir konkrečių apmokestinimo taisyklių nustatymu pagal 29 ir 39 straipsnius;

| b) | geležinkelio įmonė ar bet kuris kitas vertikaliai integruotą įmonę sudarantis juridinis asmuo nedarytų lemiamos įtakos asmenų, atsakingų už sprendimų dėl esminių funkcijų priėmimą, skyrimui ir atleidimui iš pareigų; |
| --- | --- |

b)

geležinkelio įmonė ar bet kuris kitas vertikaliai integruotą įmonę sudarantis juridinis asmuo nedarytų lemiamos įtakos asmenų, atsakingų už sprendimų dėl esminių funkcijų priėmimą, skyrimui ir atleidimui iš pareigų;

| c) | dėl už esmines funkcijas atsakingų asmenų judumo nekiltų interesų konfliktų. |
| --- | --- |

c)

dėl už esmines funkcijas atsakingų asmenų judumo nekiltų interesų konfliktų.

3.   Valstybės narės gali nuspręsti, kad infrastruktūros apmokestinimą ir linijų paskirstymą vykdytų apmokestinimo įstaiga ir (arba) paskirstymo įstaiga, kurios savo teisine forma, struktūra ir sprendimų priėmimu būtų nepriklausomos nuo bet kokios geležinkelio įmonės. Tokiu atveju valstybės narės gali nuspręsti netaikyti 7 straipsnio 2 dalies nuostatų ir 7 straipsnio 3 dalies c ir d punktų.

7 straipsnio 3 dalies a punktas ir 7 straipsnio 4 dalis mutatis mutandis taikomi už infrastruktūros valdymą ir geležinkelių paslaugų teikimą atsakingų padalinių vadovams.

4.   Šios direktyvos nuostatos, kuriose nurodomos infrastruktūros valdytojo esminės funkcijos, taikomos nepriklausomai apmokestinimo ir (arba) paskirstymo įstaigai.

7b straipsnis

Infrastruktūros valdytojo nešališkumas eismo valdymo ir techninės priežiūros planavimo atžvilgiu

1.   Valstybės narės užtikrina, kad eismo valdymo ir techninės priežiūros planavimo funkcijos būtų vykdomos skaidriai ir nediskriminuojant bei kad joks interesų konfliktas neturėtų poveikio asmenims, atsakingiems už sprendimų dėl tų funkcijų priėmimą.

2.   Eismo valdymo srityje valstybės narės užtikrina, kad su geležinkelio įmonėmis susijusių sutrikimų atveju joms būtų laiku suteikta visapusiška prieiga prie atitinkamos informacijos. Kai infrastruktūros valdytojas suteikia papildomą prieigą prie eismo valdymo proceso, atitinkamoms geležinkelio įmonėms jis ją suteikia skaidriai ir jų nediskriminuodamas.

3.   Vykdant svarbios techninės priežiūros ilgalaikį planavimą ir (arba) geležinkelių infrastruktūros atnaujinimą, infrastruktūros valdytojas konsultuojasi su pareiškėjais ir kuo labiau atsižvelgia į pareikštą susirūpinimą.

Techninės priežiūros darbų tvarkaraštį infrastruktūros valdytojas sudaro laikydamasis nediskriminavimo principo.

7c straipsnis

Infrastruktūros valdytojo funkcijų perdavimas kitiems subjektams ir pasidalijimas jomis

1.   Su sąlyga, kad nekyla interesų konfliktų ir garantuojamas neskelbtinos komercinės informacijos konfidencialumas, infrastruktūros valdytojas gali:

| a) | perduoti funkcijas kitam subjektui, jeigu pastarasis nėra geležinkelio įmonė, nekontroliuoja geležinkelio įmonės ar jo nekontroliuoja geležinkelio įmonė. Vertikaliai integruotoje įmonėje esminės funkcijos neperduodamos jokiam kitam vertikaliai integruotą įmonę sudarančiam subjektui, nebent tas subjektas išimtinai vykdytų esmines funkcijas; |
| --- | --- |

a)

perduoti funkcijas kitam subjektui, jeigu pastarasis nėra geležinkelio įmonė, nekontroliuoja geležinkelio įmonės ar jo nekontroliuoja geležinkelio įmonė. Vertikaliai integruotoje įmonėje esminės funkcijos neperduodamos jokiam kitam vertikaliai integruotą įmonę sudarančiam subjektui, nebent tas subjektas išimtinai vykdytų esmines funkcijas;

| b) | perduoti darbų ir susijusių užduočių vykdymą geležinkelių infrastruktūros plėtojimo, techninės priežiūros ir atnaujinimo srityse geležinkelio įmonėms arba bendrovėms, kurios kontroliuoja geležinkelio įmonę arba kurias kontroliuoja geležinkelio įmonės. |
| --- | --- |

b)

perduoti darbų ir susijusių užduočių vykdymą geležinkelių infrastruktūros plėtojimo, techninės priežiūros ir atnaujinimo srityse geležinkelio įmonėms arba bendrovėms, kurios kontroliuoja geležinkelio įmonę arba kurias kontroliuoja geležinkelio įmonės.

Infrastruktūros valdytojas išlaiko 3 straipsnio 2 dalyje aprašytų funkcijų vykdymo priežiūros įgaliojimus ir jam tenka galutinė atsakomybė už tokių funkcijų vykdymą. Visi esmines funkcijas vykdantys subjektai laikosi 7, 7a, 7b ir 7d straipsnių.

2.   Nukrypstant nuo 7 straipsnio 1 dalies, infrastruktūros valdymo funkcijas gali vykdyti įvairūs infrastruktūros valdytojai, įskaitant susitarimų dėl viešojo ir privačiojo sektorių partnerystės šalis, su sąlyga, kad jie visi vykdo 7 straipsnio 2–6 dalyse ir 7a, 7b bei 7d straipsniuose nustatytus reikalavimus bei prisiima visą atsakomybę už atitinkamų funkcijų vykdymą.

3.   Kai elektros energijos tiekimo operatoriui nėra pavestos esminės funkcijos, jam netaikomos taisyklės, kurios taikomos infrastruktūros valdytojams, su sąlyga, kad užtikrinta atitiktis atitinkamoms nuostatoms, susijusioms su tinklo plėtra, visų pirma 8 straipsniui.

4.   Reguliavimo institucijai arba bet kuriai kitai nepriklausomai kompetentingai įstaigai, kurią nustato valstybės narės, prižiūrint, infrastruktūros valdytojas gali sudaryti bendradarbiavimo susitarimus su viena ar daugiau geležinkelio įmonių nediskriminaciniu būdu ir siekiant užtikrinti naudą klientams, kaip antai sumažinti išlaidas arba pagerinti tinklo dalies, kuriai taikomas susitarimas, eksploatacines savybes.

Ta institucija ar įstaiga stebi tokių susitarimų vykdymą ir pagrįstais atvejais gali rekomenduoti juos nutraukti.

7d straipsnis

Finansinis skaidrumas

1.   Atsižvelgiant į kiekvienoje valstybėje narėje taikomas nacionalines procedūras, iš infrastruktūros tinklo valdymo veiklos gautas pajamas, įskaitant viešąsias lėšas, infrastruktūros valdytojas gali naudoti tik savo verslui, įskaitant paskolų aptarnavimą, finansuoti. Infrastruktūros valdytojas taip pat gali naudoti tokias pajamas dividendams bendrovės savininkams, kurie, be kita ko, gali būti bet kokie privatūs akcininkai, tačiau negali būti įmonės, kurios sudaro vertikaliai integruotą įmonę ir kontroliuoja geležinkelio įmonę ir tą infrastruktūros valdytoją, išmokėti.

2.   Infrastruktūros valdytojai neteikia nei tiesiogiai, nei netiesiogiai paskolų geležinkelio įmonėms.

3.   Geležinkelio įmonės neteikia nei tiesiogiai, nei netiesiogiai paskolų infrastruktūros valdytojams.

4.   Vertikaliai integruotos įmonės juridiniai asmenys tarpusavyje teikia, išmoka ir aptarnauja paskolas tik pagal rinkos kursą ir sąlygomis, kurios atspindi atitinkamo subjekto individualų rizikos profilį.

5.   Vertikaliai integruotos įmonės juridinių asmenų anksčiau nei 2016 m. gruodžio 24 d. tarpusavyje suteiktos paskolos tęsiamos iki jų termino pabaigos su sąlyga, kad jų sutartys buvo sudarytos pagal rinkos kursą ir kad jos buvo faktiškai išmokėtos ir aptarnaujamos.

6.   Visos kitų vertikaliai integruotos įmonės juridinių asmenų infrastruktūros valdytojui siūlomos paslaugos grindžiamos sutartimis ir už jas atsiskaitoma arba rinkos kainomis, arba kainomis, kuriomis atspindimos gamybos sąnaudos ir pagrįsta pelno marža.

7.   Infrastruktūros valdytojui priskiriami įsiskolinimai aiškiai atskiriami nuo kitiems vertikaliai integruotas įmones sudarantiems juridiniams asmenims priskiriamų įsiskolinimų. Tokie įsiskolinimai aptarnaujami atskirai. Tai neužkerta kelio tam, kad galutinis skolos mokėjimas būtų vykdomas per įmonę, kuri sudaro vertikaliai integruotą įmonę ir kontroliuoja tiek geležinkelio įmonę, tiek infrastruktūros valdytoją, arba per kitą įmonės subjektą.

8.   Infrastruktūros valdytojo ir kitų vertikaliai integruotą įmonę sudarančių juridinių asmenų sąskaitos tvarkomos taip, kad būtų užtikrintas šio straipsnio vykdymas ir sudarytos sąlygos įmonėje vykdyti atskirą apskaitą ir skaidrias finansines procedūras.

9.   Vertikaliai integruotose įmonėse infrastruktūros valdytojas išsamiai registruoja visus verslo ir finansinius santykius su kitais tos įmonės juridiniais asmenimis.

10.   Kai esmines funkcijas vykdo nepriklausoma apmokestinimo ir (arba) pajėgumų paskirstymo įstaiga pagal 7a straipsnio 3 dalį, o valstybės narės netaiko 7 straipsnio 2 dalies, šio straipsnio nuostatos taikomos mutatis mutandis. Nuorodos į infrastruktūros valdytoją, geležinkelio įmonę ir kitus vertikaliai integruotos įmonės juridinius asmenis pagal šį straipsnį suprantamos kaip nuorodos į atitinkamus įmonės padalinius. Atitiktis šiame straipsnyje nustatytiems reikalavimams parodoma atskirose atitinkamų įmonės padalinių sąskaitose.

7e straipsnis

Koordinavimo mechanizmai

Valstybės narės užtikrina, kad būtų įdiegti tinkami koordinavimo mechanizmai, kad būtų užtikrintas jų pagrindinių infrastruktūros valdytojų ir visų suinteresuotų geležinkelio įmonių bei žinomų ir potencialų pareiškėjų, nurodytų 8 straipsnio 3 dalyje, veiklos koordinavimas. Prireikus kviečiami dalyvauti krovinių ir keleivių vežimo geležinkeliais paslaugų naudotojų ir nacionalinės, vietos ar regioninės valdžios institucijų atstovai. Atitinkama reguliavimo institucija gali dalyvauti stebėtojo teisėmis. Koordinavimas, inter alia, apima:

| a) | pareiškėjų poreikius, susijusius su infrastruktūros technine priežiūra ir pajėgumų didinimu; |
| --- | --- |

a)

pareiškėjų poreikius, susijusius su infrastruktūros technine priežiūra ir pajėgumų didinimu;

| b) | 30 straipsnyje nurodytose sutartyse nustatytų į naudotojus orientuotų veiklos tikslų ir 30 straipsnio 1 dalyje nurodytų paskatų turinį ir jų įgyvendinimą; |
| --- | --- |

b)

30 straipsnyje nurodytose sutartyse nustatytų į naudotojus orientuotų veiklos tikslų ir 30 straipsnio 1 dalyje nurodytų paskatų turinį ir jų įgyvendinimą;

| c) | 27 straipsnyje nurodytų tinklo nuostatų turinį ir įgyvendinimą; |
| --- | --- |

c)

27 straipsnyje nurodytų tinklo nuostatų turinį ir įgyvendinimą;

| d) | įvairiarūšio transporto derinimo ir sąveikumo klausimus; |
| --- | --- |

d)

įvairiarūšio transporto derinimo ir sąveikumo klausimus;

| e) | visus kitus klausimus, susijusius su prieigos prie infrastruktūros sąlygomis, naudojimosi ja ir infrastruktūros valdytojo paslaugų kokybe. |
| --- | --- |

e)

visus kitus klausimus, susijusius su prieigos prie infrastruktūros sąlygomis, naudojimosi ja ir infrastruktūros valdytojo paslaugų kokybe.

Infrastruktūros valdytojas, pasikonsultavęs su suinteresuotomis šalimis, parengia ir paskelbia koordinavimo gaires. Koordinavimo veikla vykdoma bent kartą per metus, o infrastruktūros valdytojas savo interneto svetainėje paskelbia pagal šį straipsnį vykdytos veiklos apžvalgą.

Vykdant koordinavimo veiklą pagal šį straipsnį nedaromas poveikis pareiškėjų teisei pateikti skundą reguliavimo institucijai ir nedaromas poveikis reguliavimo institucijos įgaliojimams, kaip išdėstyta 56 straipsnyje.

7f straipsnis

Europos infrastruktūros valdytojų tinklas

1.   Siekdamos sudaryti palankesnes sąlygas veiksmingai ir efektyviai teikti geležinkelių paslaugas Sąjungoje, valstybės narės užtikrina, kad jų pagrindiniai infrastruktūros valdytojai dalyvautų ir bendradarbiautų tinklo, kuris rengia reguliarius susirinkimus, veikloje siekiant:

| a) | plėtoti Sąjungos geležinkelių infrastruktūrą; |
| --- | --- |

a)

plėtoti Sąjungos geležinkelių infrastruktūrą;

| b) | remti laiku vykdomą ir veiksmingą bendros Europos geležinkelių erdvės įgyvendinimą; |
| --- | --- |

b)

remti laiku vykdomą ir veiksmingą bendros Europos geležinkelių erdvės įgyvendinimą;

| c) | keistis geriausia praktika; |
| --- | --- |

c)

keistis geriausia praktika;

| d) | vykdyti veiklos rezultatų stebėseną ir atlikti jų vertinimą pagal lyginamuosius kriterijus; |
| --- | --- |

d)

vykdyti veiklos rezultatų stebėseną ir atlikti jų vertinimą pagal lyginamuosius kriterijus;

| e) | prisidėti prie rinkos stebėsenos veiklos, nurodytos 15 straipsnyje; |
| --- | --- |

e)

prisidėti prie rinkos stebėsenos veiklos, nurodytos 15 straipsnyje;

| f) | šalinti tarpvalstybinius trukdžius ir |
| --- | --- |

f)

šalinti tarpvalstybinius trukdžius ir

| g) | aptarti 37 ir 40 straipsnių taikymą. |
| --- | --- |

g)

aptarti 37 ir 40 straipsnių taikymą.

d punkto taikymo tikslais tinklas nustato bendrus principus ir praktiką, kad būtų nuosekliai vykdoma veiklos rezultatų stebėsena ir vertinimas pagal lyginamuosius kriterijus.

Vykdant koordinavimo veiklą pagal šį straipsnį nedaromas poveikis pareiškėjų teisei pateikti skundą reguliavimo institucijai ir nedaromas poveikis reguliavimo institucijos įgaliojimams, kaip išdėstyta 56 straipsnyje.

2.   Komisija yra tinklo narė. Ji remia tinklo darbą ir sudaro palankias sąlygas koordinavimo veiklai.“;

| 6) | 10 straipsnis iš dalies keičiamas taip:






  a) | įterpiama ši dalis:

  „1a.   Nedarant poveikio Sąjungos ir valstybių narių tarptautiniams įsipareigojimams, valstybės narės, turinčios sieną su trečiąja valstybe, gali apriboti šiame straipsnyje numatytą prieigos teisę iš tos trečiosios valstybės ir į tą trečiąją valstybę teikiamoms paslaugoms naudojant tinklą, kurio vėžės plotis skiriasi nuo pagrindinio Sąjungos geležinkelių tinklo vėžės pločio, jei atsiranda tarpvalstybinio geležinkelių transporto tarp valstybių narių ir tos trečiosios valstybės konkurencijos iškraipymų. Tokie iškraipymai gali atsirasti, inter alia, dėl nediskriminacinės prieigos prie geležinkelių infrastruktūros ir susijusių paslaugų atitinkamoje trečiojoje valstybėje nebuvimo.
  Jeigu pagal šią dalį valstybė narė ketina priimti sprendimą apriboti prieigos teisę, ji Komisijai pateikia sprendimo projektą ir konsultuojasi su kitomis valstybėmis narėmis.
  Jei per trijų mėnesių laikotarpį po to sprendimo projekto pristatymo nei Komisija, nei jokia valstybė narė tam neprieštarauja, ta valstybė narė gali priimti sprendimą.
  Komisija gali priimti įgyvendinimo aktus, kuriuose išsamiai nustatoma šios dalies taikymo tvarka, kurios turi būti laikomasi taikant šią dalį. Tie įgyvendinimo aktai priimami laikantis 62 straipsnio 3 dalyje nurodytos nagrinėjimo procedūros.“; |
| --- | --- | --- |

6)

10 straipsnis iš dalies keičiamas taip:

a)

įterpiama ši dalis:

„1a.   Nedarant poveikio Sąjungos ir valstybių narių tarptautiniams įsipareigojimams, valstybės narės, turinčios sieną su trečiąja valstybe, gali apriboti šiame straipsnyje numatytą prieigos teisę iš tos trečiosios valstybės ir į tą trečiąją valstybę teikiamoms paslaugoms naudojant tinklą, kurio vėžės plotis skiriasi nuo pagrindinio Sąjungos geležinkelių tinklo vėžės pločio, jei atsiranda tarpvalstybinio geležinkelių transporto tarp valstybių narių ir tos trečiosios valstybės konkurencijos iškraipymų. Tokie iškraipymai gali atsirasti, inter alia, dėl nediskriminacinės prieigos prie geležinkelių infrastruktūros ir susijusių paslaugų atitinkamoje trečiojoje valstybėje nebuvimo.

Jeigu pagal šią dalį valstybė narė ketina priimti sprendimą apriboti prieigos teisę, ji Komisijai pateikia sprendimo projektą ir konsultuojasi su kitomis valstybėmis narėmis.

Jei per trijų mėnesių laikotarpį po to sprendimo projekto pristatymo nei Komisija, nei jokia valstybė narė tam neprieštarauja, ta valstybė narė gali priimti sprendimą.

Komisija gali priimti įgyvendinimo aktus, kuriuose išsamiai nustatoma šios dalies taikymo tvarka, kurios turi būti laikomasi taikant šią dalį. Tie įgyvendinimo aktai priimami laikantis 62 straipsnio 3 dalyje nurodytos nagrinėjimo procedūros.“;

| b) | 2 dalis pakeičiama taip:

  „2.   Nedarant poveikio Reglamentui (EB) Nr. 1370/2007, geležinkelio įmonėms suteikiama teisė teisingomis, nediskriminacinėmis ir skaidriomis sąlygomis naudotis geležinkelių infrastruktūra visose valstybėse narėse keleivių vežimo geležinkeliais paslaugoms teikti. Geležinkelio įmonės turi teisę įlaipinti keleivius bet kurioje stotyje ir juos išlaipinti kitoje stotyje. Ta teisė taip pat apima prieigą prie infrastruktūros, jungiančios paslaugų įrenginius, nurodytus šios direktyvos II priedo 2 punkte.“; |
| --- | --- |

b)

2 dalis pakeičiama taip:

„2.   Nedarant poveikio Reglamentui (EB) Nr. 1370/2007, geležinkelio įmonėms suteikiama teisė teisingomis, nediskriminacinėmis ir skaidriomis sąlygomis naudotis geležinkelių infrastruktūra visose valstybėse narėse keleivių vežimo geležinkeliais paslaugoms teikti. Geležinkelio įmonės turi teisę įlaipinti keleivius bet kurioje stotyje ir juos išlaipinti kitoje stotyje. Ta teisė taip pat apima prieigą prie infrastruktūros, jungiančios paslaugų įrenginius, nurodytus šios direktyvos II priedo 2 punkte.“;

| c) | 3 ir 4 dalys išbraukiamos; |
| --- | --- |

c)

3 ir 4 dalys išbraukiamos;

| 7) | 11 straipsnis iš dalies keičiamas taip:






  a) | 1 dalis pakeičiama taip:

  „1.   Valstybės narės gali apriboti 10 straipsnio 2 dalyje numatytą prieigos teisę teikiant keleivių vežimo paslaugas tarp konkrečios išvykimo vietos ir konkrečios paskirties vietos, kai tam pačiam ar alternatyviam maršrutui taikoma viena ar daugiau viešųjų paslaugų sutarčių, jei naudojantis šia teise kiltų pavojus konkrečios viešųjų paslaugų sutarties ar sutarčių ekonominei pusiausvyrai.“; |
| --- | --- | --- |

7)

11 straipsnis iš dalies keičiamas taip:

a)

1 dalis pakeičiama taip:

„1.   Valstybės narės gali apriboti 10 straipsnio 2 dalyje numatytą prieigos teisę teikiant keleivių vežimo paslaugas tarp konkrečios išvykimo vietos ir konkrečios paskirties vietos, kai tam pačiam ar alternatyviam maršrutui taikoma viena ar daugiau viešųjų paslaugų sutarčių, jei naudojantis šia teise kiltų pavojus konkrečios viešųjų paslaugų sutarties ar sutarčių ekonominei pusiausvyrai.“;

| b) | 2 dalies pirma pastraipa pakeičiama taip:

  „2.   Siekiant nustatyti, ar kiltų pavojus viešųjų paslaugų sutarties ekonominei pusiausvyrai, 55 straipsnyje nurodyta atitinkama reguliavimo institucija ar institucijos atlieka objektyvią ekonominę analizę ir savo sprendimą grindžia iš anksto nustatytais kriterijais. Šią padėtį jos įvertina gavusios vieno iš toliau nurodytų subjektų prašymą, kuris pateikiamas per vieną mėnesį nuo 38 straipsnio 4 dalyje nurodyto informacijos apie ketinamą teikti keleivių vežimo paslaugą gavimo:






  a) | kompetentingos valdžios institucijos arba kompetentingų valdžios institucijų, sudariusių viešųjų paslaugų sutartį; |
| --- | --- | --- |

b)

2 dalies pirma pastraipa pakeičiama taip:

„2.   Siekiant nustatyti, ar kiltų pavojus viešųjų paslaugų sutarties ekonominei pusiausvyrai, 55 straipsnyje nurodyta atitinkama reguliavimo institucija ar institucijos atlieka objektyvią ekonominę analizę ir savo sprendimą grindžia iš anksto nustatytais kriterijais. Šią padėtį jos įvertina gavusios vieno iš toliau nurodytų subjektų prašymą, kuris pateikiamas per vieną mėnesį nuo 38 straipsnio 4 dalyje nurodyto informacijos apie ketinamą teikti keleivių vežimo paslaugą gavimo:

a)

kompetentingos valdžios institucijos arba kompetentingų valdžios institucijų, sudariusių viešųjų paslaugų sutartį;

| b) | kitos suinteresuotos kompetentingos valdžios institucijos, turinčios teisę apriboti prieigą pagal šį straipsnį; |
| --- | --- |

b)

kitos suinteresuotos kompetentingos valdžios institucijos, turinčios teisę apriboti prieigą pagal šį straipsnį;

| c) | infrastruktūros valdytojo; |
| --- | --- |

c)

infrastruktūros valdytojo;

| d) | geležinkelio įmonės, vykdančios viešųjų paslaugų sutartį;“; |
| --- | --- |

d)

geležinkelio įmonės, vykdančios viešųjų paslaugų sutartį;“;

| c) | 3 dalis pakeičiama taip:

  „3.   Reguliavimo institucija pagrindžia savo sprendimą ir nurodo sąlygas, kuriomis per vieną mėnesį nuo sprendimo paskelbimo bet kuris iš toliau nurodytų subjektų gali prašyti persvarstyti sprendimą:






  a) | atitinkama kompetentinga valdžios institucija arba kompetentingos valdžios institucijos; |
| --- | --- | --- |

c)

3 dalis pakeičiama taip:

„3.   Reguliavimo institucija pagrindžia savo sprendimą ir nurodo sąlygas, kuriomis per vieną mėnesį nuo sprendimo paskelbimo bet kuris iš toliau nurodytų subjektų gali prašyti persvarstyti sprendimą:

a)

atitinkama kompetentinga valdžios institucija arba kompetentingos valdžios institucijos;

| b) | infrastruktūros valdytojas; |
| --- | --- |

b)

infrastruktūros valdytojas;

| c) | geležinkelio įmonė, vykdanti viešųjų paslaugų sutartį; |
| --- | --- |

c)

geležinkelio įmonė, vykdanti viešųjų paslaugų sutartį;

| d) | geležinkelio įmonė, siekianti, kad jai būtų suteikta prieiga. |
| --- | --- |

d)

geležinkelio įmonė, siekianti, kad jai būtų suteikta prieiga.

Kai reguliavimo institucija nusprendžia, kad 38 straipsnio 4 dalyje nurodyta ketinama teikti keleivių vežimo paslauga keltų pavojų viešųjų paslaugų sutarties ekonominei pusiausvyrai, ji nurodo galimus tokios paslaugos pakeitimus, kuriais būtų užtikrinta, kad būtų laikomasi 10 straipsnio 2 dalyje nurodytų prieigos teisių suteikimo sąlygų.“;

| d) | 4 dalis papildoma šia pastraipa:
  „Remdamasi reguliavimo institucijų, kompetentingų valdžios institucijų bei geležinkelio įmonių patirtimi ir 57 straipsnio 1 dalyje nurodyto tinklo veikla, Komisija ne vėliau kaip 2018 m. gruodžio 16 d. priima įgyvendinimo aktus, kuriuose išsamiai nustatomi šio straipsnio 1, 2 ir 3 dalių taikymo tvarka ir kriterijai, susiję su keleivių vežimo valstybės viduje paslaugomis. Tie įgyvendinimo aktai priimami laikantis 62 straipsnio 3 dalyje nurodytos nagrinėjimo procedūros.“; |
| --- | --- |

d)

4 dalis papildoma šia pastraipa:

„Remdamasi reguliavimo institucijų, kompetentingų valdžios institucijų bei geležinkelio įmonių patirtimi ir 57 straipsnio 1 dalyje nurodyto tinklo veikla, Komisija ne vėliau kaip 2018 m. gruodžio 16 d. priima įgyvendinimo aktus, kuriuose išsamiai nustatomi šio straipsnio 1, 2 ir 3 dalių taikymo tvarka ir kriterijai, susiję su keleivių vežimo valstybės viduje paslaugomis. Tie įgyvendinimo aktai priimami laikantis 62 straipsnio 3 dalyje nurodytos nagrinėjimo procedūros.“;

| e) | 5 dalis pakeičiama taip:

  „5.   Valstybės narės taip pat gali apriboti prieigos prie geležinkelių infrastruktūros teisę, kai siekiama teikti keleivių vežimo valstybės viduje paslaugas tarp konkrečios išvykimo vietos ir konkrečios paskirties vietos toje pačioje valstybėje narėje, kai:






  a) | pagal viešųjų paslaugų sutartį, sudarytą anksčiau kaip 2015 m. birželio 16 d., buvo suteiktos išimtinės teisės vežti keleivius tarp šių stočių arba |
| --- | --- | --- |

e)

5 dalis pakeičiama taip:

„5.   Valstybės narės taip pat gali apriboti prieigos prie geležinkelių infrastruktūros teisę, kai siekiama teikti keleivių vežimo valstybės viduje paslaugas tarp konkrečios išvykimo vietos ir konkrečios paskirties vietos toje pačioje valstybėje narėje, kai:

a)

pagal viešųjų paslaugų sutartį, sudarytą anksčiau kaip 2015 m. birželio 16 d., buvo suteiktos išimtinės teisės vežti keleivius tarp šių stočių arba

| b) | ne vėliau kaip 2018 m. gruodžio 25 d. suteikta papildoma teisė arba leidimas teikti komercines keleivių vežimo paslaugas konkuruojant su kitu operatoriumi tarp šių stočių remiantis taikyta sąžininga konkurso tvarka, |
| --- | --- |

b)

ne vėliau kaip 2018 m. gruodžio 25 d. suteikta papildoma teisė arba leidimas teikti komercines keleivių vežimo paslaugas konkuruojant su kitu operatoriumi tarp šių stočių remiantis taikyta sąžininga konkurso tvarka,

ir kai šie operatoriai negauna jokios kompensacijos už šių paslaugų teikimą.

Toks apribojimas gali būti taikomas pirminiu sutarties arba leidimo galiojimo laikotarpiu arba iki 2026 m. gruodžio 25 d., atsižvelgiant į tai, kuris laikotarpis yra trumpesnis.“;

| 8) | įterpiami šie straipsniai:

  „11a straipsnis
  Greitojo keleivių vežimo paslaugos

  1.   Siekiant plėtoti greitojo keleivių vežimo paslaugų rinką, skatinti optimaliai naudoti turimą infrastruktūrą ir skatinti greitojo keleivių vežimo paslaugų konkurencingumą, kuris būtų naudingas keleiviams, nedarant poveikio 11 straipsnio 5 daliai, 10 straipsnyje numatytam naudojimuisi prieigos teise greitojo keleivių vežimo paslaugų srityje gali būti taikomi tik tie reikalavimai, kuriuos nustato reguliavimo institucija pagal šį straipsnį.


  2.   Kai reguliavimo institucija, atlikusi 11 straipsnio 2, 3 ir 4 dalyse numatytą analizę, nustato, kad dėl ketinamos teikti greitojo keleivių vežimo paslaugos tarp konkrečios išvykimo vietos ir konkrečios paskirties vietos kiltų pavojus viešųjų paslaugų sutarties, apimančios tą patį ar alternatyvų maršrutą, ekonominei pusiausvyrai, ji nurodo galimus tokios paslaugos pakeitimus, kuriais būtų užtikrinta, kad būtų tenkinamos 10 straipsnio 2 dalyje nurodytos prieigos teisės suteikimo sąlygos. Tokie pakeitimai gali apimti ketinamos teikti paslaugos dalinį pakeitimą.“;



  „13a straipsnis
  Bendros informacijos teikimo ir tęstinės kelionės bilietų pardavimo sistemos

  1.   Nedarant poveikio Europos Parlamento ir Tarybos reglamentui (EB) Nr. 1371/2007 (*2) ir Europos Parlamento ir Tarybos direktyvai 2010/40/ES (*3), valstybės narės gali reikalauti, kad geležinkelio įmonės, teikiančios keleivių vežimo valstybės viduje paslaugas, dalyvautų bendroje informacijos teikimo ir integruotojo bilietų pardavimo sistemoje, kurioje platintų bilietus, tęstinės kelionės bilietus ir teiktų rezervavimo paslaugas, arba įgalioti kompetentingas institucijas sukurti tokią sistemą. Jei tokia sistema sukuriama, valstybės narės užtikrina, kad dėl jos neatsirastų rinkos iškraipymų ar geležinkelio įmonių diskriminacijos ir kad ją valdytų viešasis ar privatusis juridinis asmuo arba visų geležinkelio įmonių, teikiančių keleivių vežimo paslaugas, asociacija.


  2.   Komisija stebi geležinkelių rinkos pokyčius, susijusius su bendrų informacijos teikimo ir tęstinės kelionės bilietų pardavimo sistemų įdiegimu ir naudojimu, ir, atsižvelgdama į rinkos iniciatyvas, įvertina, ar reikia imtis veiksmų Sąjungos lygmeniu. Visų pirma ji apsvarsto traukinių keleivių nediskriminacinės prieigos prie duomenų, būtinų kelionėms planuoti ir bilietams rezervuoti, klausimą. Ne vėliau kaip 2022 m. gruodžio 31 d. ji pateikia ataskaitą Europos Parlamentui ir Tarybai dėl tokių bendrų informacijos teikimo ir tęstinės kelionės bilietų pardavimo sistemų prieinamumo; prireikus kartu su šia ataskaita pateikiami pasiūlymai dėl teisėkūros procedūra priimamų aktų.


  3.   Valstybės narės įpareigoja keleivių vežimo paslaugas teikiančias geležinkelio įmones sudaryti nenumatytų atvejų planus ir užtikrina, kad šie nenumatytų atvejų planai būtų tinkamai koordinuojami, kad įvykus esminiam paslaugų teikimo sutrikimui keleiviams būtų suteikta pagalba, kaip nustatyta Reglamento (EB) Nr. 1371/2007 18 straipsnyje.



  (*2)  
  2007 m. spalio 23 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (EB) Nr. 1371/2007 dėl geležinkelių keleivių teisių ir pareigų (OL L 315, 2007 12 3, p. 14)."


  (*3)  
  2010 m. liepos 7 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2010/40/ES dėl kelių transporto ir jo sąsajų su kitų rūšių transportu srities intelektinių transporto sistemų diegimo sistemos (OL L 207, 2010 8 6, p. 1).“;" |
| --- | --- |

8)

įterpiami šie straipsniai:

„11a straipsnis

Greitojo keleivių vežimo paslaugos

1.   Siekiant plėtoti greitojo keleivių vežimo paslaugų rinką, skatinti optimaliai naudoti turimą infrastruktūrą ir skatinti greitojo keleivių vežimo paslaugų konkurencingumą, kuris būtų naudingas keleiviams, nedarant poveikio 11 straipsnio 5 daliai, 10 straipsnyje numatytam naudojimuisi prieigos teise greitojo keleivių vežimo paslaugų srityje gali būti taikomi tik tie reikalavimai, kuriuos nustato reguliavimo institucija pagal šį straipsnį.

2.   Kai reguliavimo institucija, atlikusi 11 straipsnio 2, 3 ir 4 dalyse numatytą analizę, nustato, kad dėl ketinamos teikti greitojo keleivių vežimo paslaugos tarp konkrečios išvykimo vietos ir konkrečios paskirties vietos kiltų pavojus viešųjų paslaugų sutarties, apimančios tą patį ar alternatyvų maršrutą, ekonominei pusiausvyrai, ji nurodo galimus tokios paslaugos pakeitimus, kuriais būtų užtikrinta, kad būtų tenkinamos 10 straipsnio 2 dalyje nurodytos prieigos teisės suteikimo sąlygos. Tokie pakeitimai gali apimti ketinamos teikti paslaugos dalinį pakeitimą.“;

„13a straipsnis

Bendros informacijos teikimo ir tęstinės kelionės bilietų pardavimo sistemos

1.   Nedarant poveikio Europos Parlamento ir Tarybos reglamentui (EB) Nr. 1371/2007 (*2) ir Europos Parlamento ir Tarybos direktyvai 2010/40/ES (*3), valstybės narės gali reikalauti, kad geležinkelio įmonės, teikiančios keleivių vežimo valstybės viduje paslaugas, dalyvautų bendroje informacijos teikimo ir integruotojo bilietų pardavimo sistemoje, kurioje platintų bilietus, tęstinės kelionės bilietus ir teiktų rezervavimo paslaugas, arba įgalioti kompetentingas institucijas sukurti tokią sistemą. Jei tokia sistema sukuriama, valstybės narės užtikrina, kad dėl jos neatsirastų rinkos iškraipymų ar geležinkelio įmonių diskriminacijos ir kad ją valdytų viešasis ar privatusis juridinis asmuo arba visų geležinkelio įmonių, teikiančių keleivių vežimo paslaugas, asociacija.

2.   Komisija stebi geležinkelių rinkos pokyčius, susijusius su bendrų informacijos teikimo ir tęstinės kelionės bilietų pardavimo sistemų įdiegimu ir naudojimu, ir, atsižvelgdama į rinkos iniciatyvas, įvertina, ar reikia imtis veiksmų Sąjungos lygmeniu. Visų pirma ji apsvarsto traukinių keleivių nediskriminacinės prieigos prie duomenų, būtinų kelionėms planuoti ir bilietams rezervuoti, klausimą. Ne vėliau kaip 2022 m. gruodžio 31 d. ji pateikia ataskaitą Europos Parlamentui ir Tarybai dėl tokių bendrų informacijos teikimo ir tęstinės kelionės bilietų pardavimo sistemų prieinamumo; prireikus kartu su šia ataskaita pateikiami pasiūlymai dėl teisėkūros procedūra priimamų aktų.

3.   Valstybės narės įpareigoja keleivių vežimo paslaugas teikiančias geležinkelio įmones sudaryti nenumatytų atvejų planus ir užtikrina, kad šie nenumatytų atvejų planai būtų tinkamai koordinuojami, kad įvykus esminiam paslaugų teikimo sutrikimui keleiviams būtų suteikta pagalba, kaip nustatyta Reglamento (EB) Nr. 1371/2007 18 straipsnyje.

(*2)  
  2007 m. spalio 23 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (EB) Nr. 1371/2007 dėl geležinkelių keleivių teisių ir pareigų (OL L 315, 2007 12 3, p. 14)."

*2

(*3)  
  2010 m. liepos 7 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2010/40/ES dėl kelių transporto ir jo sąsajų su kitų rūšių transportu srities intelektinių transporto sistemų diegimo sistemos (OL L 207, 2010 8 6, p. 1).“;"

*3

| 9) | 19 straipsnis papildomas šiuo punktu:






  „e) | nebuvo teisti už sunkius pažeidimus, kylančius pažeidus pareigas, kurios pagal nacionalinę teisę išplaukia iš privalomų kolektyvinių sutarčių, kai taikoma.“; |
| --- | --- | --- |

9)

19 straipsnis papildomas šiuo punktu:

„e)

nebuvo teisti už sunkius pažeidimus, kylančius pažeidus pareigas, kurios pagal nacionalinę teisę išplaukia iš privalomų kolektyvinių sutarčių, kai taikoma.“;

| 10) | 32 straipsnio 4 dalis pakeičiama taip:

  „4.   Infrastruktūros mokesčiai už naudojimąsi geležinkelių transporto koridoriais, nurodytais Komisijos reglamente (ES) 2016/919 (*4), gali būti diferencijuojami siekiant suteikti paskatų įrengti traukiniuose ETCS, atitinkančią Komisijos sprendimu 2008/386/EB (*5) patvirtintą versiją ir vėlesnes redakcijas. Dėl tokio diferencijavimo bendrai nedidėja infrastruktūros valdytojo gaunamos pajamos.
  Valstybės narės gali nuspręsti, kad šis infrastruktūros mokesčių diferencijavimas netaikomas Reglamente (ES) 2016/919 nurodytoms geležinkelių linijoms, kuriomis gali važiuoti tik tie traukiniai, kuriuose įrengta ETCS.
  Valstybės narės gali nuspręsti taikyti šį diferencijavimą ir Reglamente (ES) 2016/919 nenurodytoms geležinkelių linijoms.


  (*4)  
  2016 m. gegužės 27 d. Komisijos reglamentas (ES) 2016/919 dėl geležinkelių sistemos Europos Sąjungoje kontrolės, valdymo ir signalizacijos posistemių techninės sąveikos specifikacijos (OL L 158, 2016 6 15, p. 1)."


  (*5)  
  2008 m. balandžio 23 d. Komisijos sprendimas 2008/386/EB, iš dalies keičiantis Sprendimo 2006/679/EB dėl transeuropinės paprastųjų geležinkelių sistemos kontrolės, valdymo ir signalizacijos posistemio techninių sąveikos specifikacijų A priedą ir Sprendimo 2006/860/EB dėl transeuropinės greitųjų geležinkelių sistemos kontrolės, valdymo ir signalizacijos posistemio techninių sąveikos specifikacijų A priedą (OL L 136, 2008 5 24, p. 11).“;" |
| --- | --- |

10)

32 straipsnio 4 dalis pakeičiama taip:

„4.   Infrastruktūros mokesčiai už naudojimąsi geležinkelių transporto koridoriais, nurodytais Komisijos reglamente (ES) 2016/919 (*4), gali būti diferencijuojami siekiant suteikti paskatų įrengti traukiniuose ETCS, atitinkančią Komisijos sprendimu 2008/386/EB (*5) patvirtintą versiją ir vėlesnes redakcijas. Dėl tokio diferencijavimo bendrai nedidėja infrastruktūros valdytojo gaunamos pajamos.

Valstybės narės gali nuspręsti, kad šis infrastruktūros mokesčių diferencijavimas netaikomas Reglamente (ES) 2016/919 nurodytoms geležinkelių linijoms, kuriomis gali važiuoti tik tie traukiniai, kuriuose įrengta ETCS.

Valstybės narės gali nuspręsti taikyti šį diferencijavimą ir Reglamente (ES) 2016/919 nenurodytoms geležinkelių linijoms.

(*4)  
  2016 m. gegužės 27 d. Komisijos reglamentas (ES) 2016/919 dėl geležinkelių sistemos Europos Sąjungoje kontrolės, valdymo ir signalizacijos posistemių techninės sąveikos specifikacijos (OL L 158, 2016 6 15, p. 1)."

*4

(*5)  
  2008 m. balandžio 23 d. Komisijos sprendimas 2008/386/EB, iš dalies keičiantis Sprendimo 2006/679/EB dėl transeuropinės paprastųjų geležinkelių sistemos kontrolės, valdymo ir signalizacijos posistemio techninių sąveikos specifikacijų A priedą ir Sprendimo 2006/860/EB dėl transeuropinės greitųjų geležinkelių sistemos kontrolės, valdymo ir signalizacijos posistemio techninių sąveikos specifikacijų A priedą (OL L 136, 2008 5 24, p. 11).“;"

*5

| 11) | 38 straipsnio 4 dalis pakeičiama taip:

  „4.   Kai pareiškėjas ketina prašyti skirti infrastruktūros pajėgumų, kad galėtų teikti keleivių vežimo paslaugas valstybėje narėje, kurioje prieigos prie geležinkelių infrastruktūros teisė yra apribota pagal 11 straipsnį, jis likus ne mažiau kaip 18 mėnesių iki tarnybinio traukinių tvarkaraščio, su kuriuo susijęs prašymas skirti pajėgumų, įsigaliojimo dienos apie tai informuoja infrastruktūros valdytojus ir atitinkamas reguliavimo institucijas. Kad atitinkamos reguliavimo institucijos galėtų įvertinti galimą ekonominį poveikį esamoms viešojo paslaugų pirkimo sutartims, jos užtikrina, kad apie tai nepagrįstai nedelsiant ir ne vėliau kaip per 10 dienų būtų informuotos visos kompetentingos institucijos, kurios paskyrė teikti keleivių vežimo geležinkeliais tuo viešojo paslaugų pirkimo sutartyje apibrėžtu maršrutu paslaugą, kitos suinteresuotos kompetentingos institucijos, turinčios teisę apriboti prieigą pagal 11 straipsnį, ir geležinkelio įmonės, vykdančios viešojo paslaugų pirkimo sutartį tos keleivių vežimo paslaugos maršrutu.“; |
| --- | --- |

11)

38 straipsnio 4 dalis pakeičiama taip:

„4.   Kai pareiškėjas ketina prašyti skirti infrastruktūros pajėgumų, kad galėtų teikti keleivių vežimo paslaugas valstybėje narėje, kurioje prieigos prie geležinkelių infrastruktūros teisė yra apribota pagal 11 straipsnį, jis likus ne mažiau kaip 18 mėnesių iki tarnybinio traukinių tvarkaraščio, su kuriuo susijęs prašymas skirti pajėgumų, įsigaliojimo dienos apie tai informuoja infrastruktūros valdytojus ir atitinkamas reguliavimo institucijas. Kad atitinkamos reguliavimo institucijos galėtų įvertinti galimą ekonominį poveikį esamoms viešojo paslaugų pirkimo sutartims, jos užtikrina, kad apie tai nepagrįstai nedelsiant ir ne vėliau kaip per 10 dienų būtų informuotos visos kompetentingos institucijos, kurios paskyrė teikti keleivių vežimo geležinkeliais tuo viešojo paslaugų pirkimo sutartyje apibrėžtu maršrutu paslaugą, kitos suinteresuotos kompetentingos institucijos, turinčios teisę apriboti prieigą pagal 11 straipsnį, ir geležinkelio įmonės, vykdančios viešojo paslaugų pirkimo sutartį tos keleivių vežimo paslaugos maršrutu.“;

| 12) | 53 straipsnio 3 dalis papildoma šia pastraipa:
  „Reguliavimo institucija gali įpareigoti infrastruktūros valdytoją jai suteikti tokią informaciją, jei mano, kad tai yra būtina.“; |
| --- | --- |

12)

53 straipsnio 3 dalis papildoma šia pastraipa:

„Reguliavimo institucija gali įpareigoti infrastruktūros valdytoją jai suteikti tokią informaciją, jei mano, kad tai yra būtina.“;

| 13) | 54 straipsnio 1 dalis pakeičiama taip:

  „1.   Jeigu dėl techninių gedimų ar avarijos sutrinka traukinių eismas, infrastruktūros valdytojas imasi visų būtinų priemonių, kad atkurtų įprastą padėtį. Tuo tikslu jis parengia nenumatytų atvejų planą ir jame išvardija visas įstaigas, kurios turi būti informuotos įvykus rimtiems riktams ar labai sutrikus traukinių eismui. Įvykus sutrikimui, galinčiam daryti poveikį tarpvalstybiniam eismui, infrastruktūros valdytojas dalijasi visa susijusia informacija su kitais infrastruktūros valdytojais, kurių tinklui ir eismui jame tas sutrikimas gali daryti poveikį. Susiję infrastruktūros valdytojai bendradarbiauja siekdami atkurti įprastą tarpvalstybinį eismą.“; |
| --- | --- |

13)

54 straipsnio 1 dalis pakeičiama taip:

„1.   Jeigu dėl techninių gedimų ar avarijos sutrinka traukinių eismas, infrastruktūros valdytojas imasi visų būtinų priemonių, kad atkurtų įprastą padėtį. Tuo tikslu jis parengia nenumatytų atvejų planą ir jame išvardija visas įstaigas, kurios turi būti informuotos įvykus rimtiems riktams ar labai sutrikus traukinių eismui. Įvykus sutrikimui, galinčiam daryti poveikį tarpvalstybiniam eismui, infrastruktūros valdytojas dalijasi visa susijusia informacija su kitais infrastruktūros valdytojais, kurių tinklui ir eismui jame tas sutrikimas gali daryti poveikį. Susiję infrastruktūros valdytojai bendradarbiauja siekdami atkurti įprastą tarpvalstybinį eismą.“;

| 14) | 56 straipsnis iš dalies keičiamas taip:






  a) | 1 dalis papildoma šiais punktais:






  „h) | eismo valdymo; |
| --- | --- | --- | --- |

14)

56 straipsnis iš dalies keičiamas taip:

a)

1 dalis papildoma šiais punktais:

„h)

eismo valdymo;

| i) | atnaujinimo planavimo ir planinės arba neplaninės techninės priežiūros; |
| --- | --- |

i)

atnaujinimo planavimo ir planinės arba neplaninės techninės priežiūros;

| j) | atitikties reikalavimams, įskaitant su interesų konfliktais susijusius reikalavimus, išdėstytiems 2 straipsnio 13 dalyje, 7, 7a, 7b, 7c ir 7d straipsniuose.“; |
| --- | --- |

j)

atitikties reikalavimams, įskaitant su interesų konfliktais susijusius reikalavimus, išdėstytiems 2 straipsnio 13 dalyje, 7, 7a, 7b, 7c ir 7d straipsniuose.“;

| b) | 2 dalis pakeičiama taip:

  „2.   Nedarant poveikio nacionalinių konkurencijos institucijų įgaliojimams užtikrinti konkurenciją geležinkelių paslaugų rinkose, reguliavimo institucija įgaliota stebėti konkurencijos padėtį geležinkelių paslaugų rinkose, visų pirma įskaitant greitojo keleivių vežimo paslaugų rinką, ir infrastruktūros valdytojų veiklą, susijusią su 1 dalies a–j punktais. Visų pirma reguliavimo institucija savo iniciatyva patikrina, ar laikomasi 1 dalies a–j punktų, kad užkirstų kelią pareiškėjų diskriminacijai. Ypač ji tikrina, ar tinklo nuostatuose nėra diskriminacinių sąlygų ir ar infrastruktūros valdytojui nesuteikta tokia veiksmų laisvė, kurią turėdamas jis galėtų diskriminuoti pareiškėjus.“; |
| --- | --- |

b)

2 dalis pakeičiama taip:

„2.   Nedarant poveikio nacionalinių konkurencijos institucijų įgaliojimams užtikrinti konkurenciją geležinkelių paslaugų rinkose, reguliavimo institucija įgaliota stebėti konkurencijos padėtį geležinkelių paslaugų rinkose, visų pirma įskaitant greitojo keleivių vežimo paslaugų rinką, ir infrastruktūros valdytojų veiklą, susijusią su 1 dalies a–j punktais. Visų pirma reguliavimo institucija savo iniciatyva patikrina, ar laikomasi 1 dalies a–j punktų, kad užkirstų kelią pareiškėjų diskriminacijai. Ypač ji tikrina, ar tinklo nuostatuose nėra diskriminacinių sąlygų ir ar infrastruktūros valdytojui nesuteikta tokia veiksmų laisvė, kurią turėdamas jis galėtų diskriminuoti pareiškėjus.“;

| c) | 9 dalies pirma pastraipa pakeičiama taip:

  „9.   Reguliavimo institucija svarsto kiekvieną skundą ir prireikus prašo atitinkamos informacijos bei pradeda konsultacijas su visomis atitinkamomis šalimis per vieną mėnesį nuo skundo gavimo dienos. Ji priima sprendimą dėl kiekvieno skundo, imasi veiksmų situacijai ištaisyti ir informuoja atitinkamas šalis apie savo motyvuotą sprendimą per nustatytą pagrįstą laikotarpį, ir bet kuriuo atveju ne vėliau kaip per šešias savaites nuo visos būtinos informacijos gavimo dienos. Nedarant poveikio nacionalinių konkurencijos institucijų įgaliojimams užtikrinti geležinkelių paslaugų rinkos konkurencingumą, reguliavimo institucija prireikus savo iniciatyva nusprendžia, kokiomis tinkamomis priemonėmis pašalinti pareiškėjų diskriminavimą, rinkos iškraipymą ir kitus nepageidaujamus šių rinkų pokyčius, ypač atsižvelgdama į 1 dalies a–j punktus.“; |
| --- | --- |

c)

9 dalies pirma pastraipa pakeičiama taip:

„9.   Reguliavimo institucija svarsto kiekvieną skundą ir prireikus prašo atitinkamos informacijos bei pradeda konsultacijas su visomis atitinkamomis šalimis per vieną mėnesį nuo skundo gavimo dienos. Ji priima sprendimą dėl kiekvieno skundo, imasi veiksmų situacijai ištaisyti ir informuoja atitinkamas šalis apie savo motyvuotą sprendimą per nustatytą pagrįstą laikotarpį, ir bet kuriuo atveju ne vėliau kaip per šešias savaites nuo visos būtinos informacijos gavimo dienos. Nedarant poveikio nacionalinių konkurencijos institucijų įgaliojimams užtikrinti geležinkelių paslaugų rinkos konkurencingumą, reguliavimo institucija prireikus savo iniciatyva nusprendžia, kokiomis tinkamomis priemonėmis pašalinti pareiškėjų diskriminavimą, rinkos iškraipymą ir kitus nepageidaujamus šių rinkų pokyčius, ypač atsižvelgdama į 1 dalies a–j punktus.“;

| d) | 12 dalis pakeičiama taip:

  „12.   Tam, kad patikrintų atitiktį 6 straipsnyje išdėstytoms apskaitos atskyrimo nuostatoms ir 7d straipsnyje išdėstytoms finansinio skaidrumo nuostatoms, reguliavimo institucija turi įgaliojimus atlikti infrastruktūros valdytojų, paslaugų įrenginių operatorių ir prireikus geležinkelio įmonių auditą arba inicijuoti jų išorės auditą. Vertikaliai integruotų įmonių atveju tie įgaliojimai suteikiami visiems juridiniams asmenims. Reguliavimo institucija turi teisę prašyti pateikti visą susijusią informaciją. Visų pirma reguliavimo institucija turi teisę prašyti, kad infrastruktūros valdytojas, paslaugų įrenginių operatoriai ir visos įmonės arba kiti subjektai, vykdantys arba integruojantys įvairių rūšių geležinkelių transporto arba infrastruktūros valdymo veiklą, kaip nurodyta 6 straipsnio 1 ir 2 dalyse ir 13 straipsnyje, pateiktų visą VIII priede nurodytą informaciją arba jos dalį taip išsamiai, kaip yra manoma būtina ir proporcinga.
  Nedarant poveikio už valstybės pagalbą atsakingų nacionalinių institucijų įgaliojimams, reguliavimo institucija iš apskaitos taip pat gali daryti išvadas valstybės pagalbos klausimais, kurias ji praneša toms institucijoms.
  Reguliavimo institucija stebi 7d straipsnio 1 dalyje nurodytus finansinius srautus, 7d straipsnio 4 ir 5 dalyse nurodytas paskolas ir 7d straipsnio 7 dalyje nurodytus įsiskolinimus.
  Kai valstybė narė reguliavimo institucija reguliavimo institucija yra paskyrusi nepriklausomą kompetentingą įstaigą, nurodytą 7c straipsnio 4 dalyje, reguliavimo institucija vertina bendradarbiavimo susitarimus, nurodytus tame straipsnyje.“; |
| --- | --- |

d)

12 dalis pakeičiama taip:

„12.   Tam, kad patikrintų atitiktį 6 straipsnyje išdėstytoms apskaitos atskyrimo nuostatoms ir 7d straipsnyje išdėstytoms finansinio skaidrumo nuostatoms, reguliavimo institucija turi įgaliojimus atlikti infrastruktūros valdytojų, paslaugų įrenginių operatorių ir prireikus geležinkelio įmonių auditą arba inicijuoti jų išorės auditą. Vertikaliai integruotų įmonių atveju tie įgaliojimai suteikiami visiems juridiniams asmenims. Reguliavimo institucija turi teisę prašyti pateikti visą susijusią informaciją. Visų pirma reguliavimo institucija turi teisę prašyti, kad infrastruktūros valdytojas, paslaugų įrenginių operatoriai ir visos įmonės arba kiti subjektai, vykdantys arba integruojantys įvairių rūšių geležinkelių transporto arba infrastruktūros valdymo veiklą, kaip nurodyta 6 straipsnio 1 ir 2 dalyse ir 13 straipsnyje, pateiktų visą VIII priede nurodytą informaciją arba jos dalį taip išsamiai, kaip yra manoma būtina ir proporcinga.

Nedarant poveikio už valstybės pagalbą atsakingų nacionalinių institucijų įgaliojimams, reguliavimo institucija iš apskaitos taip pat gali daryti išvadas valstybės pagalbos klausimais, kurias ji praneša toms institucijoms.

Reguliavimo institucija stebi 7d straipsnio 1 dalyje nurodytus finansinius srautus, 7d straipsnio 4 ir 5 dalyse nurodytas paskolas ir 7d straipsnio 7 dalyje nurodytus įsiskolinimus.

Kai valstybė narė reguliavimo institucija reguliavimo institucija yra paskyrusi nepriklausomą kompetentingą įstaigą, nurodytą 7c straipsnio 4 dalyje, reguliavimo institucija vertina bendradarbiavimo susitarimus, nurodytus tame straipsnyje.“;

| 15) | 57 straipsnis iš dalies keičiamas taip:






  a) | įterpiama ši dalis:

  „3a.   Tais atvejais, kai dėl klausimų, susijusių su tarptautine paslauga, reikia, kad sprendimą priimtų dvi ar daugiau reguliavimo institucijų, atitinkamos reguliavimo institucijos bendradarbiauja rengiant atitinkamus sprendimus, kad būtų rastas klausimo sprendimas. Tuo tikslu atitinkamos reguliavimo institucijos vykdo savo funkcijas vadovaudamosi 56 straipsniu.“; |
| --- | --- | --- |

15)

57 straipsnis iš dalies keičiamas taip:

a)

įterpiama ši dalis:

„3a.   Tais atvejais, kai dėl klausimų, susijusių su tarptautine paslauga, reikia, kad sprendimą priimtų dvi ar daugiau reguliavimo institucijų, atitinkamos reguliavimo institucijos bendradarbiauja rengiant atitinkamus sprendimus, kad būtų rastas klausimo sprendimas. Tuo tikslu atitinkamos reguliavimo institucijos vykdo savo funkcijas vadovaudamosi 56 straipsniu.“;

| b) | 8 dalis pakeičiama taip:

  „8.   Reguliavimo institucijos parengia bendrus sprendimų, kuriuos priimti jos turi teisę pagal šią direktyvą, priėmimo principus ir praktiką. Tokie bendri principai ir praktika apima ginčų, susijusių su 3a dalimi, sprendimo tvarką. Remdamasi reguliavimo institucijų patirtimi ir 1 dalyje nurodyto tinklo veikla, ir jei to reikia veiksmingam reguliavimo institucijų bendradarbiavimui užtikrinti, Komisija gali patvirtinti įgyvendinimo aktus, kuriais nustatomi tokie bendri principai ir praktika. Tie įgyvendinimo aktai priimami laikantis 62 straipsnio 3 dalyje nurodytos nagrinėjimo procedūros.“; |
| --- | --- |

b)

8 dalis pakeičiama taip:

„8.   Reguliavimo institucijos parengia bendrus sprendimų, kuriuos priimti jos turi teisę pagal šią direktyvą, priėmimo principus ir praktiką. Tokie bendri principai ir praktika apima ginčų, susijusių su 3a dalimi, sprendimo tvarką. Remdamasi reguliavimo institucijų patirtimi ir 1 dalyje nurodyto tinklo veikla, ir jei to reikia veiksmingam reguliavimo institucijų bendradarbiavimui užtikrinti, Komisija gali patvirtinti įgyvendinimo aktus, kuriais nustatomi tokie bendri principai ir praktika. Tie įgyvendinimo aktai priimami laikantis 62 straipsnio 3 dalyje nurodytos nagrinėjimo procedūros.“;

| c) | papildoma šia dalimi:

  „10.   Dėl sprendimų, susijusių su dviem valstybėms priklausančia infrastruktūra, abi atitinkamos valstybės narės gali bet kuriuo metu po 2016 m. gruodžio 24 d. susitarti reikalauti, kad atitinkamos reguliavimo institucijos koordinuotų veiksmus, siekiant užtikrinti jų sprendimų poveikių suderinimą.“; |
| --- | --- |

c)

papildoma šia dalimi:

„10.   Dėl sprendimų, susijusių su dviem valstybėms priklausančia infrastruktūra, abi atitinkamos valstybės narės gali bet kuriuo metu po 2016 m. gruodžio 24 d. susitarti reikalauti, kad atitinkamos reguliavimo institucijos koordinuotų veiksmus, siekiant užtikrinti jų sprendimų poveikių suderinimą.“;

| 16) | 63 straipsnio 1 dalis pakeičiama taip:

  „1.   Ne vėliau kaip 2024 m. gruodžio 31 d. Komisija įvertina šios direktyvos poveikį geležinkelių sektoriui ir pateikia Europos Parlamentui, Tarybai, Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetui ir Regionų komitetui jos įgyvendinimo ataskaitą.
  Visų pirma ataskaitoje įvertinama greitųjų geležinkelių paslaugų plėtra, taip pat ar esama diskriminacinės praktikos, susijusios su prieiga prie greitųjų geležinkelių linijų. Komisija apsvarsto, ar būtina pateikti pasiūlymą dėl teisėkūros procedūra priimamų aktų.
  Iki tos pačios datos Komisija įvertina, ar vis dar esama su infrastruktūros valdytojais, kurie sudaro vertikaliai integruotą įmonę, susijusios diskriminacinės praktikos ar kitokio pobūdžio konkurencijos iškraipymo. Prireikus Komisija pasiūlo pateikti teisėkūros pasiūlymus.“ |
| --- | --- |

16)

63 straipsnio 1 dalis pakeičiama taip:

„1.   Ne vėliau kaip 2024 m. gruodžio 31 d. Komisija įvertina šios direktyvos poveikį geležinkelių sektoriui ir pateikia Europos Parlamentui, Tarybai, Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetui ir Regionų komitetui jos įgyvendinimo ataskaitą.

Visų pirma ataskaitoje įvertinama greitųjų geležinkelių paslaugų plėtra, taip pat ar esama diskriminacinės praktikos, susijusios su prieiga prie greitųjų geležinkelių linijų. Komisija apsvarsto, ar būtina pateikti pasiūlymą dėl teisėkūros procedūra priimamų aktų.

Iki tos pačios datos Komisija įvertina, ar vis dar esama su infrastruktūros valdytojais, kurie sudaro vertikaliai integruotą įmonę, susijusios diskriminacinės praktikos ar kitokio pobūdžio konkurencijos iškraipymo. Prireikus Komisija pasiūlo pateikti teisėkūros pasiūlymus.“

2 straipsnis

1.   Nepaisant 3 straipsnio 2 dalies, valstybės narės ne vėliau kaip 2018 m. gruodžio 25 d. priima ir paskelbia įstatymus ir kitus teisės aktus, būtinus, kad būtų laikomasi šios direktyvos. Jos nedelsdamos pateikia Komisijai tų teisės aktų nuostatų tekstą.

Valstybės narės, priimdamos tas nuostatas, daro jose nuorodą į šią direktyvą arba tokia nuoroda daroma jas oficialiai skelbiant. Nuorodos darymo tvarką nustato valstybės narės.

2.   Valstybės narės pateikia Komisijai šios direktyvos taikymo srityje priimtų nacionalinės teisės aktų pagrindinių nuostatų tekstus.

3 straipsnis

1.   Ši direktyva įsigalioja kitą dieną po jos paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje dienos.

2.   1 straipsnio 6–8 ir 11 punktai taikomi nuo 2019 m. sausio 1 d. laiku tarnybiniam traukinių tvarkaraščiui, kuris pradeda galioti 2020 m. gruodžio 14 d.

4 straipsnis

Ši direktyva skirta valstybėms narėms.

Priimta Strasbūre 2016 m. gruodžio 14 d.

Europos Parlamento vardu

Pirmininkas

M. SCHULZ

Tarybos vardu

Pirmininkas

I. KORČOK

---

(1)  
  OL C 327, 2013 11 12, p. 122.

1

(2)  
  OL C 356, 2013 12 5, p. 92.

2

(3)  
  2014 m. vasario 26 d. Europos Parlamento pozicija (dar nepaskelbta Oficialiajame leidinyje) ir 2016 m. spalio 17 d. Tarybos pozicija, priimta per pirmąjį svarstymą (OL C 431, 2016 11 22, p. 1). 2016 m. gruodžio 14 d. Europos Parlamento pozicija (dar nepaskelbta Oficialiajame leidinyje).

3

(4)  
  2012 m. lapkričio 21 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2012/34/ES, kuria sukuriama bendra Europos geležinkelių erdvė (OL L 343, 2012 12 14, p. 32).

4

(5)  
  2004 m. balandžio 29 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2004/51/EB, iš dalies keičianti Tarybos direktyvą 91/440/EEB dėl Bendrijos geležinkelių plėtros (OL L 164, 2004 4 30, p. 164).

5

(6)  
  2007 m. spalio 23 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2007/58/EB, iš dalies keičianti Tarybos direktyvą 91/440/EEB dėl Bendrijos geležinkelių plėtros ir Direktyvą 2001/14/EB dėl geležinkelių infrastruktūros pajėgumų paskirstymo ir mokesčių už naudojimąsi geležinkelių infrastruktūra ėmimo (OL L 315, 2007 12 3, p. 44).

6

(7)  
  2004 m. sausio 20 d. Tarybos reglamentas (EB) Nr. 139/2004 dėl koncentracijų tarp įmonių kontrolės (EB Susijungimų reglamentas) (OL L 24, 2004 1 29, p. 1).

7

(8)  
  2007 m. spalio 23 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (EB) Nr. 1370/2007 dėl keleivinio geležinkelių ir kelių transporto viešųjų paslaugų ir panaikinantis Tarybos reglamentus (EEB) Nr. 1191/69 ir (EEB) Nr. 1107/70 (OL L 315, 2007 12 3, p. 1).

8

(9)  
  2007 m. spalio 23 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2007/59/EB dėl traukinių mašinistų, valdančių lokomotyvus ir traukinius geležinkelių sistemoje Bendrijos teritorijoje, sertifikavimo (OL L 315, 2007 12 3, p. 51).

9

(10)  
  OL C 369, 2011 12 17, p. 14.

10

---

SPRENDIMAI

| 2016 12 23 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | L 352/18 |
| --- | --- | --- | --- |

2016 12 23

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

L 352/18

---

EUROPOS PARLAMENTO IR TARYBOS SPRENDIMAS (ES) 2016/2371

2016 m. gruodžio 14 d.

kuriuo Jordanijos Hašimitų Karalystei suteikiama papildoma makrofinansinė pagalba

EUROPOS PARLAMENTAS IR EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,

atsižvelgdami į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo, ypač į jos 212 straipsnio 2 dalį,

atsižvelgdami į Europos Komisijos pasiūlymą,

teisėkūros procedūra priimamo akto projektą perdavus nacionaliniams parlamentams,

laikydamiesi įprastos teisėkūros procedūros (1),

kadangi:

| (1) | Europos Sąjungos (toliau – Sąjunga) ir Jordanijos Hašimitų Karalystės (toliau – Jordanija) santykių pagrindas – Europos kaimynystės politika (EKP). 1997 m. lapkričio 24 d. Jordanija su Sąjunga pasirašė Asociacijos susitarimą (2), kuris įsigaliojo 2002 m. gegužės 1 d. Pagal tą susitarimą per 12 metų trukmės pereinamąjį laikotarpį Sąjunga ir Jordanija palaipsniui sukūrė laisvosios prekybos erdvę. Be to, 2007 m. įsigaliojo susitarimas dėl tolesnio prekybos žemės ūkio produktais liberalizavimo (3). 2010 m. Sąjunga ir Jordanija susitarė dėl aukštesnio lygio partnerystės statuso, kuris apima platesnes bendradarbiavimo sritis. 2011 m. liepos 1 d. įsigaliojo 2009 m. gruodį parafuotas protokolas dėl ES ir Jordanijos prekybos ginčų sprendimo mechanizmų. Dvišalis politinis dialogas ir ekonominis bendradarbiavimas buvo toliau plėtojami įgyvendinant Asociacijos susitarimą ir 2014–2017 m. patvirtintą bendros paramos sistemą; |
| --- | --- |

(1)

Europos Sąjungos (toliau – Sąjunga) ir Jordanijos Hašimitų Karalystės (toliau – Jordanija) santykių pagrindas – Europos kaimynystės politika (EKP). 1997 m. lapkričio 24 d. Jordanija su Sąjunga pasirašė Asociacijos susitarimą (2), kuris įsigaliojo 2002 m. gegužės 1 d. Pagal tą susitarimą per 12 metų trukmės pereinamąjį laikotarpį Sąjunga ir Jordanija palaipsniui sukūrė laisvosios prekybos erdvę. Be to, 2007 m. įsigaliojo susitarimas dėl tolesnio prekybos žemės ūkio produktais liberalizavimo (3). 2010 m. Sąjunga ir Jordanija susitarė dėl aukštesnio lygio partnerystės statuso, kuris apima platesnes bendradarbiavimo sritis. 2011 m. liepos 1 d. įsigaliojo 2009 m. gruodį parafuotas protokolas dėl ES ir Jordanijos prekybos ginčų sprendimo mechanizmų. Dvišalis politinis dialogas ir ekonominis bendradarbiavimas buvo toliau plėtojami įgyvendinant Asociacijos susitarimą ir 2014–2017 m. patvirtintą bendros paramos sistemą;

| (2) | siekdama stiprinti parlamentinę demokratiją ir teisinę valstybę, 2011 m. Jordanija pradėjo įgyvendinti nemažai politinių reformų: įsteigtas Konstitucinis Teismas ir Nepriklausoma rinkimų komisija; be to, Jordanijos Parlamentas priėmė daugelį svarbių teisės aktų, įskaitant Rinkimų įstatymą ir Politinių partijų įstatymą, taip pat teisės aktus, susijusius su decentralizacija ir savivaldybėmis; |
| --- | --- |

(2)

siekdama stiprinti parlamentinę demokratiją ir teisinę valstybę, 2011 m. Jordanija pradėjo įgyvendinti nemažai politinių reformų: įsteigtas Konstitucinis Teismas ir Nepriklausoma rinkimų komisija; be to, Jordanijos Parlamentas priėmė daugelį svarbių teisės aktų, įskaitant Rinkimų įstatymą ir Politinių partijų įstatymą, taip pat teisės aktus, susijusius su decentralizacija ir savivaldybėmis;

| (3) | Jordanijos ekonomika smarkiai nukentėjo dėl neramumų regione, visų pirma kaimynėse šalyse – Irake ir Sirijoje. Drauge su pablogėjusia padėtimi pasaulyje, šie regioniniai neramumai labai paveikė išorės pajamas ir suvaržė viešuosius finansus. Neigiamą poveikį patyrė turizmas ir tiesioginės užsienio investicijos, buvo užblokuoti prekybos keliai ir sutrikdytas gamtinių dujų tiekimas iš Egipto. Be to, Jordanijos ekonomikai poveikį padarė ir didelis Sirijos pabėgėlių srautas, dėl kurio išaugo įtampa šalies fiskalinės pozicijos, viešųjų paslaugų ir infrastruktūros atžvilgiu; |
| --- | --- |

(3)

Jordanijos ekonomika smarkiai nukentėjo dėl neramumų regione, visų pirma kaimynėse šalyse – Irake ir Sirijoje. Drauge su pablogėjusia padėtimi pasaulyje, šie regioniniai neramumai labai paveikė išorės pajamas ir suvaržė viešuosius finansus. Neigiamą poveikį patyrė turizmas ir tiesioginės užsienio investicijos, buvo užblokuoti prekybos keliai ir sutrikdytas gamtinių dujų tiekimas iš Egipto. Be to, Jordanijos ekonomikai poveikį padarė ir didelis Sirijos pabėgėlių srautas, dėl kurio išaugo įtampa šalies fiskalinės pozicijos, viešųjų paslaugų ir infrastruktūros atžvilgiu;

| (4) | 2011 m. prasidėjus konfliktams Sirijoje, Sąjunga pareiškė savo tvirtą įsipareigojimą remti Jordaniją šalinant ekonominius ir socialinius Sirijos krizės padarinius, o visų pirma – sprendžiant klausimus, susijusius su dideliu Sirijos pabėgėlių skaičiumi Jordanijos teritorijoje. Ji padidino finansinę paramą Jordanijai, sustiprindama bendradarbiavimą daugelyje sričių, įskaitant pilietinę visuomenę, rinkimų sistemą, saugumą, regioninę plėtrą ir socialines bei ekonomines reformas. Be to, Sąjunga pasiūlė galimybę sudaryti Išsamų ir visapusišką laisvosios prekybos susitarimą; |
| --- | --- |

(4)

2011 m. prasidėjus konfliktams Sirijoje, Sąjunga pareiškė savo tvirtą įsipareigojimą remti Jordaniją šalinant ekonominius ir socialinius Sirijos krizės padarinius, o visų pirma – sprendžiant klausimus, susijusius su dideliu Sirijos pabėgėlių skaičiumi Jordanijos teritorijoje. Ji padidino finansinę paramą Jordanijai, sustiprindama bendradarbiavimą daugelyje sričių, įskaitant pilietinę visuomenę, rinkimų sistemą, saugumą, regioninę plėtrą ir socialines bei ekonomines reformas. Be to, Sąjunga pasiūlė galimybę sudaryti Išsamų ir visapusišką laisvosios prekybos susitarimą;

| (5) | šiomis sudėtingomis ekonominėmis ir finansinėmis sąlygomis Jordanijos valdžios institucijos ir Tarptautinis valiutos fondas (TVF) 2012 m. rugpjūtį susitarė dėl pirmosios ekonominio koregavimo programos, kurią papildė trejų metų trukmės 2 000 mln. USD vertės rezervinis susitarimas. Ta programa buvo sėkmingai užbaigta 2015 m. rugpjūtį. Įgyvendindama tą programą, Jordanija padarė didelę fiskalinio konsolidavimo pažangą, kuriai teigiamos įtakos turėjo ir kritusios naftos kainos, bei daugelio kitų struktūrinių reformų pažangą; |
| --- | --- |

(5)

šiomis sudėtingomis ekonominėmis ir finansinėmis sąlygomis Jordanijos valdžios institucijos ir Tarptautinis valiutos fondas (TVF) 2012 m. rugpjūtį susitarė dėl pirmosios ekonominio koregavimo programos, kurią papildė trejų metų trukmės 2 000 mln. USD vertės rezervinis susitarimas. Ta programa buvo sėkmingai užbaigta 2015 m. rugpjūtį. Įgyvendindama tą programą, Jordanija padarė didelę fiskalinio konsolidavimo pažangą, kuriai teigiamos įtakos turėjo ir kritusios naftos kainos, bei daugelio kitų struktūrinių reformų pažangą;

| (6) | 2012 m. gruodį Jordanija paprašė papildomos Sąjungos makrofinansinės pagalbos. Reaguojant į tai, 2013 m. gruodį buvo priimtas sprendimas, kuriuo numatoma 180 mln. EUR vertės makrofinansinė pagalba paskolų forma (4) (MFP-I). 2014 m. kovo 18 d. įsigaliojo susitarimo memorandumas, kuriame nustatytos politinės sąlygos, susijusios su MFP-I. Įgyvendinus sutartas politikos priemones, 2015 m. vasario 10 d. buvo išmokėta pirma MFP-I dalis, o 2015 m. spalio 15 d. – antra dalis; |
| --- | --- |

(6)

2012 m. gruodį Jordanija paprašė papildomos Sąjungos makrofinansinės pagalbos. Reaguojant į tai, 2013 m. gruodį buvo priimtas sprendimas, kuriuo numatoma 180 mln. EUR vertės makrofinansinė pagalba paskolų forma (4) (MFP-I). 2014 m. kovo 18 d. įsigaliojo susitarimo memorandumas, kuriame nustatytos politinės sąlygos, susijusios su MFP-I. Įgyvendinus sutartas politikos priemones, 2015 m. vasario 10 d. buvo išmokėta pirma MFP-I dalis, o 2015 m. spalio 15 d. – antra dalis;

| (7) | nuo Sirijos krizės pradžios Sąjunga Jordanijai skyrė beveik 1 130 mln. EUR. Be 180 mln. EUR, skirtų pagal pirmąją makrofinansinės pagalbos operaciją, ši suma taip pat apima 500 mln. EUR sumą, Jordanijai skirtą pagal įprastą suplanuotą dvišalį bendradarbiavimą ir finansuojamą pagal Europos kaimynystės priemonę, maždaug 250 mln. EUR iš humanitarinės pagalbos biudžeto ir daugiau kaip 30 mln. EUR iš priemonės, kuria prisidedama prie stabilumo ir taikos. Be to, nuo 2011 m. Europos investicijų bankas taip pat suteikė paskolų už 264 mln. EUR; |
| --- | --- |

(7)

nuo Sirijos krizės pradžios Sąjunga Jordanijai skyrė beveik 1 130 mln. EUR. Be 180 mln. EUR, skirtų pagal pirmąją makrofinansinės pagalbos operaciją, ši suma taip pat apima 500 mln. EUR sumą, Jordanijai skirtą pagal įprastą suplanuotą dvišalį bendradarbiavimą ir finansuojamą pagal Europos kaimynystės priemonę, maždaug 250 mln. EUR iš humanitarinės pagalbos biudžeto ir daugiau kaip 30 mln. EUR iš priemonės, kuria prisidedama prie stabilumo ir taikos. Be to, nuo 2011 m. Europos investicijų bankas taip pat suteikė paskolų už 264 mln. EUR;

| (8) | 2015 m. sustiprėjus Sirijos krizei, Jordanija smarkiai nukentėjo dėl jos poveikio prekybai, turizmui ir investuotojų pasitikėjimui. Jordanija taip pat nukentėjo dėl to, kad sumažėjo Persijos įlankos bendradarbiavimo tarybai priklausančių šalių, kurias paveikė kritusios naftos kainos, teikiama finansinė parama. Dėl šių priežasčių šalies ekonomikos augimas vėl sulėtėjo, išaugo nedarbas ir atsirado naujų fiskalinių ir išorės finansavimo poreikių; |
| --- | --- |

(8)

2015 m. sustiprėjus Sirijos krizei, Jordanija smarkiai nukentėjo dėl jos poveikio prekybai, turizmui ir investuotojų pasitikėjimui. Jordanija taip pat nukentėjo dėl to, kad sumažėjo Persijos įlankos bendradarbiavimo tarybai priklausančių šalių, kurias paveikė kritusios naftos kainos, teikiama finansinė parama. Dėl šių priežasčių šalies ekonomikos augimas vėl sulėtėjo, išaugo nedarbas ir atsirado naujų fiskalinių ir išorės finansavimo poreikių;

| (9) | šiomis sudėtingomis aplinkybėmis Sąjunga dar kartą patvirtino savo įsipareigojimą remti Jordaniją šiai sprendžiant ekonomines bei socialines problemas ir įgyvendinant reformas. Visų pirma tas įsipareigojimas buvo pareikštas 2016 m. vasario 4 d. Londone įvykusioje konferencijoje „Parama Sirijai ir visam regionui“, kurioje Sąjunga įsipareigojo 2016–2017 m. skirti 2 390 mln. EUR pabėgėlių krizės labiausiai paveiktoms šalims, įskaitant Jordaniją. Politinė ir ekonominė Sąjungos parama Jordanijos reformų procesui atitinka Sąjungos politiką Viduržemio jūros pietinio regiono atžvilgiu, kaip nustatyta EKP kontekste; |
| --- | --- |

(9)

šiomis sudėtingomis aplinkybėmis Sąjunga dar kartą patvirtino savo įsipareigojimą remti Jordaniją šiai sprendžiant ekonomines bei socialines problemas ir įgyvendinant reformas. Visų pirma tas įsipareigojimas buvo pareikštas 2016 m. vasario 4 d. Londone įvykusioje konferencijoje „Parama Sirijai ir visam regionui“, kurioje Sąjunga įsipareigojo 2016–2017 m. skirti 2 390 mln. EUR pabėgėlių krizės labiausiai paveiktoms šalims, įskaitant Jordaniją. Politinė ir ekonominė Sąjungos parama Jordanijos reformų procesui atitinka Sąjungos politiką Viduržemio jūros pietinio regiono atžvilgiu, kaip nustatyta EKP kontekste;

| (10) | pablogėjus Jordanijos ekonominei ir finansinei padėčiai, TVF ir Jordanija taip pat pradėjo tartis dėl tolesnio susitarimo, kuris galėtų būti įgyvendinamas kaip išplėstinė fondo priemonė (toliau – TVF programa) ir greičiausiai apimtų trejų metų laikotarpį, prasidedantį 2016 m. antrąjį pusmetį. Naująja TVF programa būtų siekiama sumažinti Jordanijos trumpalaikius mokėjimų balanso sunkumus, kartu skatinant įgyvendinti griežtas koregavimo priemones; |
| --- | --- |

(10)

pablogėjus Jordanijos ekonominei ir finansinei padėčiai, TVF ir Jordanija taip pat pradėjo tartis dėl tolesnio susitarimo, kuris galėtų būti įgyvendinamas kaip išplėstinė fondo priemonė (toliau – TVF programa) ir greičiausiai apimtų trejų metų laikotarpį, prasidedantį 2016 m. antrąjį pusmetį. Naująja TVF programa būtų siekiama sumažinti Jordanijos trumpalaikius mokėjimų balanso sunkumus, kartu skatinant įgyvendinti griežtas koregavimo priemones;

| (11) | 2016 m. kovo mėn., atsižvelgdama į prastėjančią ekonominę padėtį ir perspektyvas, Jordanija paprašė papildomos Sąjungos makrofinansinės pagalbos; |
| --- | --- |

(11)

2016 m. kovo mėn., atsižvelgdama į prastėjančią ekonominę padėtį ir perspektyvas, Jordanija paprašė papildomos Sąjungos makrofinansinės pagalbos;

| (12) | atsižvelgiant į tai, kad Jordanija yra šalis, kuriai taikoma EKP, turėtų būti laikoma, kad ji atitinka reikalavimus Sąjungos makrofinansinei pagalbai gauti; |
| --- | --- |

(12)

atsižvelgiant į tai, kad Jordanija yra šalis, kuriai taikoma EKP, turėtų būti laikoma, kad ji atitinka reikalavimus Sąjungos makrofinansinei pagalbai gauti;

| (13) | Sąjungos makrofinansinė pagalba turėtų būti išskirtinė nesusietos ir netikslinės paramos finansinė priemonė mokėjimų balansui koreguoti, kuria siekiama patenkinti neatidėliotinus pagalbos gavėjo išorės finansavimo poreikius ir kuri turėtų padėti įgyvendinti politikos programą, apimančią griežtas skubias koregavimo ir struktūrinių reformų priemones, skirtas mokėjimų balanso būklei gerinti artimiausiu metu; |
| --- | --- |

(13)

Sąjungos makrofinansinė pagalba turėtų būti išskirtinė nesusietos ir netikslinės paramos finansinė priemonė mokėjimų balansui koreguoti, kuria siekiama patenkinti neatidėliotinus pagalbos gavėjo išorės finansavimo poreikius ir kuri turėtų padėti įgyvendinti politikos programą, apimančią griežtas skubias koregavimo ir struktūrinių reformų priemones, skirtas mokėjimų balanso būklei gerinti artimiausiu metu;

| (14) | atsižvelgiant į tai, kad nepaisant TVF ir kitų daugiašalių įstaigų suteiktų lėšų tebėra likęs didelis Jordanijos mokėjimų balanso išorės finansavimo trūkumas, Sąjungos makrofinansinė pagalba, kuri turi būti skiriama Jordanijai esamomis išskirtinėmis aplinkybėmis, laikoma tinkamu atsaku į Jordanijos prašymą paremti ekonomikos stabilizavimą, kartu įgyvendinant TVF programą. Sąjungos makrofinansinė pagalba paremtų Jordanijos ekonomikos stabilizavimą ir struktūrinių reformų darbotvarkę, papildydama lėšas, gaunamas pagal TVF finansinį susitarimą; |
| --- | --- |

(14)

atsižvelgiant į tai, kad nepaisant TVF ir kitų daugiašalių įstaigų suteiktų lėšų tebėra likęs didelis Jordanijos mokėjimų balanso išorės finansavimo trūkumas, Sąjungos makrofinansinė pagalba, kuri turi būti skiriama Jordanijai esamomis išskirtinėmis aplinkybėmis, laikoma tinkamu atsaku į Jordanijos prašymą paremti ekonomikos stabilizavimą, kartu įgyvendinant TVF programą. Sąjungos makrofinansinė pagalba paremtų Jordanijos ekonomikos stabilizavimą ir struktūrinių reformų darbotvarkę, papildydama lėšas, gaunamas pagal TVF finansinį susitarimą;

| (15) | Sąjungos makrofinansine pagalba turėtų būti siekiama remti Jordanijos tvarios išorės finansavimo būklės atkūrimą ir tokiu būdu remti jos ekonominį ir socialinį vystymąsi; |
| --- | --- |

(15)

Sąjungos makrofinansine pagalba turėtų būti siekiama remti Jordanijos tvarios išorės finansavimo būklės atkūrimą ir tokiu būdu remti jos ekonominį ir socialinį vystymąsi;

| (16) | nustatant Sąjungos makrofinansinės pagalbos sumą remiamasi visapusišku Jordanijos likusių išorės finansavimo poreikių kiekybiniu įvertinimu ir atsižvelgiama į jos pajėgumą užsitikrinti finansavimą nuosavais ištekliais, visų pirma panaudojant turimas tarptautines atsargas. Sąjungos makrofinansinė pagalba turėtų papildyti TVF ir Pasaulio banko programas ir teikiamus išteklius. Nustatant pagalbos sumą taip pat atsižvelgiama į numatomus daugiašalių paramos teikėjų finansinius įnašus ir poreikį užtikrinti sąžiningą Sąjungos ir kitų paramos teikėjų dalijimąsi našta, taip pat į Jordanijoje jau įgyvendinamas kitas Sąjungos išorės finansavimo priemones bei viso Sąjungos dalyvavimo pridėtinę vertę; |
| --- | --- |

(16)

nustatant Sąjungos makrofinansinės pagalbos sumą remiamasi visapusišku Jordanijos likusių išorės finansavimo poreikių kiekybiniu įvertinimu ir atsižvelgiama į jos pajėgumą užsitikrinti finansavimą nuosavais ištekliais, visų pirma panaudojant turimas tarptautines atsargas. Sąjungos makrofinansinė pagalba turėtų papildyti TVF ir Pasaulio banko programas ir teikiamus išteklius. Nustatant pagalbos sumą taip pat atsižvelgiama į numatomus daugiašalių paramos teikėjų finansinius įnašus ir poreikį užtikrinti sąžiningą Sąjungos ir kitų paramos teikėjų dalijimąsi našta, taip pat į Jordanijoje jau įgyvendinamas kitas Sąjungos išorės finansavimo priemones bei viso Sąjungos dalyvavimo pridėtinę vertę;

| (17) | Komisija turėtų užtikrinti, kad Sąjungos makrofinansinė pagalba teisiškai ir iš esmės atitiktų įvairių išorės veiksmų sričių pagrindinius principus ir tikslus, priemones, kurių buvo imtasi tose srityse, ir kitą susijusią Sąjungos politiką; |
| --- | --- |

(17)

Komisija turėtų užtikrinti, kad Sąjungos makrofinansinė pagalba teisiškai ir iš esmės atitiktų įvairių išorės veiksmų sričių pagrindinius principus ir tikslus, priemones, kurių buvo imtasi tose srityse, ir kitą susijusią Sąjungos politiką;

| (18) | Sąjungos makrofinansine pagalba turėtų būti remiama Sąjungos išorės politika Jordanijos atžvilgiu. Komisijos tarnybos ir Europos išorės veiksmų tarnyba turėtų glaudžiai bendradarbiauti visą makrofinansinės pagalbos operacijos vykdymo laikotarpį, siekdamos koordinuoti Sąjungos išorės politiką ir užtikrinti jos nuoseklumą; |
| --- | --- |

(18)

Sąjungos makrofinansine pagalba turėtų būti remiama Sąjungos išorės politika Jordanijos atžvilgiu. Komisijos tarnybos ir Europos išorės veiksmų tarnyba turėtų glaudžiai bendradarbiauti visą makrofinansinės pagalbos operacijos vykdymo laikotarpį, siekdamos koordinuoti Sąjungos išorės politiką ir užtikrinti jos nuoseklumą;

| (19) | Sąjungos makrofinansine pagalba turėtų būti remiamas Jordanijos įsipareigojimas laikytis Sąjungos pripažįstamų vertybių, įskaitant demokratijos, teisinės valstybės, gero valdymo, pagarbos žmogaus teisėms, darnaus vystymosi ir skurdo mažinimo bei atviros, taisyklėmis grindžiamos ir sąžiningos prekybos principų; |
| --- | --- |

(19)

Sąjungos makrofinansine pagalba turėtų būti remiamas Jordanijos įsipareigojimas laikytis Sąjungos pripažįstamų vertybių, įskaitant demokratijos, teisinės valstybės, gero valdymo, pagarbos žmogaus teisėms, darnaus vystymosi ir skurdo mažinimo bei atviros, taisyklėmis grindžiamos ir sąžiningos prekybos principų;

| (20) | išankstinė Sąjungos makrofinansinės pagalbos suteikimo sąlyga turėtų būti ta, kad Jordanija sudarytų sąlygas veiksmingiems demokratiniams mechanizmams, įskaitant daugiapartinę parlamentinę sistemą, ir teisinei valstybei veikti ir užtikrintų pagarbą žmogaus teisėms. Be to, konkretūs Sąjungos makrofinansinės pagalbos tikslai turėtų būti: didinti Jordanijos viešųjų finansų valdymo sistemų veiksmingumą, skaidrumą ir atskaitomybę ir skatinti struktūrines reformas, skirtas tvariam ir integraciniam augimui, darbo vietų kūrimui ir fiskaliniam konsolidavimui remti. Komisija ir Europos išorės veiksmų tarnyba turėtų nuolat stebėti, kaip vykdomos išankstinės sąlygos ir kaip siekiama tų tikslų; |
| --- | --- |

(20)

išankstinė Sąjungos makrofinansinės pagalbos suteikimo sąlyga turėtų būti ta, kad Jordanija sudarytų sąlygas veiksmingiems demokratiniams mechanizmams, įskaitant daugiapartinę parlamentinę sistemą, ir teisinei valstybei veikti ir užtikrintų pagarbą žmogaus teisėms. Be to, konkretūs Sąjungos makrofinansinės pagalbos tikslai turėtų būti: didinti Jordanijos viešųjų finansų valdymo sistemų veiksmingumą, skaidrumą ir atskaitomybę ir skatinti struktūrines reformas, skirtas tvariam ir integraciniam augimui, darbo vietų kūrimui ir fiskaliniam konsolidavimui remti. Komisija ir Europos išorės veiksmų tarnyba turėtų nuolat stebėti, kaip vykdomos išankstinės sąlygos ir kaip siekiama tų tikslų;

| (21) | siekiant užtikrinti, kad su Sąjungos makrofinansine pagalba susiję Sąjungos finansiniai interesai būtų veiksmingai apsaugoti, Jordanija turėtų imtis tinkamų priemonių, susijusių su sukčiavimo, korupcijos ir kitų su šia pagalba siejamų pažeidimų prevencija ir kova su jais. Be to, turėtų būti parengtos nuostatos, pagal kurias Komisija atliktų patikrinimus, o Audito Rūmai – auditą; |
| --- | --- |

(21)

siekiant užtikrinti, kad su Sąjungos makrofinansine pagalba susiję Sąjungos finansiniai interesai būtų veiksmingai apsaugoti, Jordanija turėtų imtis tinkamų priemonių, susijusių su sukčiavimo, korupcijos ir kitų su šia pagalba siejamų pažeidimų prevencija ir kova su jais. Be to, turėtų būti parengtos nuostatos, pagal kurias Komisija atliktų patikrinimus, o Audito Rūmai – auditą;

| (22) | Sąjungos makrofinansinės pagalbos suteikimas nedaro poveikio Europos Parlamento ir Tarybos, kaip biudžeto valdymo institucijos, galioms; |
| --- | --- |

(22)

Sąjungos makrofinansinės pagalbos suteikimas nedaro poveikio Europos Parlamento ir Tarybos, kaip biudžeto valdymo institucijos, galioms;

| (23) | atidėjinio, reikalingo makrofinansinei pagalbai, sumos turėtų derėti su daugiametėje finansinėje programoje numatytais biudžeto asignavimais; |
| --- | --- |

(23)

atidėjinio, reikalingo makrofinansinei pagalbai, sumos turėtų derėti su daugiametėje finansinėje programoje numatytais biudžeto asignavimais;

| (24) | Sąjungos makrofinansinę pagalbą turėtų administruoti Komisija. Siekiant užtikrinti, kad Europos Parlamentas ir Taryba galėtų stebėti, kaip įgyvendinamas šis sprendimas, Komisija turėtų juos reguliariai informuoti apie su pagalba susijusius pokyčius ir pateikti jiems atitinkamus dokumentus; |
| --- | --- |

(24)

Sąjungos makrofinansinę pagalbą turėtų administruoti Komisija. Siekiant užtikrinti, kad Europos Parlamentas ir Taryba galėtų stebėti, kaip įgyvendinamas šis sprendimas, Komisija turėtų juos reguliariai informuoti apie su pagalba susijusius pokyčius ir pateikti jiems atitinkamus dokumentus;

| (25) | siekiant užtikrinti vienodas šio sprendimo įgyvendinimo sąlygas, Komisijai turėtų būti suteikti įgyvendinimo įgaliojimai. Tais įgaliojimais turėtų būti naudojamasi laikantis Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (ES) Nr. 182/2011 (5); |
| --- | --- |

(25)

siekiant užtikrinti vienodas šio sprendimo įgyvendinimo sąlygas, Komisijai turėtų būti suteikti įgyvendinimo įgaliojimai. Tais įgaliojimais turėtų būti naudojamasi laikantis Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (ES) Nr. 182/2011 (5);

| (26) | Sąjungos makrofinansinė pagalba turėtų būti teikiama atsižvelgiant į ekonominės politikos sąlygas, kurios turi būti nustatytos susitarimo memorandume. Siekiant užtikrinti vienodas įgyvendinimo sąlygas ir veiksmingumą, Komisijai turėtų būti suteikti įgaliojimai dėl tokių sąlygų derėtis su Jordanijos valdžios institucijomis, prižiūrint valstybių narių atstovų komitetui laikantis Reglamento (ES) Nr. 182/2011. Pagal tą reglamentą patariamoji procedūra paprastai turėtų būti taikoma visais atvejais, išskyrus tuos, kurie numatyti tame reglamente. Atsižvelgiant į pagalbos, kurios suma didesnė nei 90 mln. EUR, galimą svarbų poveikį, tikslinga, kad tą ribą viršijančioms operacijoms būtų taikoma nagrinėjimo procedūra. Atsižvelgiant į Sąjungos makrofinansinės pagalbos Jordanijai sumą, priimant susitarimo memorandumą ir atliekant bet kurį pagalbos sumažinimą, jos teikimo sustabdymą ar jos atšaukimą turėtų būti taikoma nagrinėjimo procedūra, |
| --- | --- |

(26)

Sąjungos makrofinansinė pagalba turėtų būti teikiama atsižvelgiant į ekonominės politikos sąlygas, kurios turi būti nustatytos susitarimo memorandume. Siekiant užtikrinti vienodas įgyvendinimo sąlygas ir veiksmingumą, Komisijai turėtų būti suteikti įgaliojimai dėl tokių sąlygų derėtis su Jordanijos valdžios institucijomis, prižiūrint valstybių narių atstovų komitetui laikantis Reglamento (ES) Nr. 182/2011. Pagal tą reglamentą patariamoji procedūra paprastai turėtų būti taikoma visais atvejais, išskyrus tuos, kurie numatyti tame reglamente. Atsižvelgiant į pagalbos, kurios suma didesnė nei 90 mln. EUR, galimą svarbų poveikį, tikslinga, kad tą ribą viršijančioms operacijoms būtų taikoma nagrinėjimo procedūra. Atsižvelgiant į Sąjungos makrofinansinės pagalbos Jordanijai sumą, priimant susitarimo memorandumą ir atliekant bet kurį pagalbos sumažinimą, jos teikimo sustabdymą ar jos atšaukimą turėtų būti taikoma nagrinėjimo procedūra,

PRIĖMĖ ŠĮ SPRENDIMĄ:

1 straipsnis

1.   Siekdama paremti Jordanijos ekonomikos stabilizaciją ir esminių reformų darbotvarkę, Sąjunga suteikia Jordanijai makrofinansinę pagalbą (toliau – Sąjungos makrofinansinė pagalba), kurios suma neviršija 200 mln. EUR. Ši pagalba padės patenkinti Jordanijos mokėjimų balanso poreikius, kaip nustatyta TVF programoje.

2.   Visa Sąjungos makrofinansinės pagalbos suma Jordanijai suteikiama paskolų forma. Komisijai suteikiami įgaliojimai Sąjungos vardu kapitalo rinkose arba iš finansų įstaigų pasiskolinti reikalingus išteklius ir perskolinti juos Jordanijai. Vidutinis paskolų grąžinimo terminas – ne ilgesnis kaip 15 metų.

3.   Sąjungos makrofinansinės pagalbos mokėjimą valdo Komisija, laikydamasi TVF ir Jordanijos susitarimų ar susitarimo memorandumų ir pagrindinių ekonomikos reformų principų ir tikslų, išdėstytų ES ir Jordanijos asociacijos susitarime, 2014–2017 m. bendros paramos sistemoje ir būsimuose partnerystės prioritetuose. Komisija reguliariai informuoja Europos Parlamentą ir Tarybą apie pokyčius, susijusius su Sąjungos makrofinansine pagalba, įskaitant jos išmokas, ir laiku pateikia toms institucijoms atitinkamus dokumentus.

4.   Sąjungos makrofinansinė pagalba teikiama dvejus su puse metų nuo pirmos dienos, einančios po 3 straipsnio 1 dalyje nurodyto susitarimo memorandumo įsigaliojimo.

5.   Jei Sąjungos makrofinansinės pagalbos mokėjimo laikotarpiu Jordanijos finansavimo poreikiai gerokai sumažėja palyginti su pirminėmis projekcijomis, Komisija, laikydamasi 7 straipsnio 2 dalyje nurodytos nagrinėjimo procedūros, sumažina pagalbos sumą, laikinai sustabdo arba nutraukia jos teikimą.

2 straipsnis

1.   Išankstinė Sąjungos makrofinansinės pagalbos suteikimo sąlyga yra ta, kad Jordanija sudarys sąlygas veiksmingiems demokratiniams mechanizmams, įskaitant daugiapartinę parlamentinę sistemą, ir teisinei valstybei veikti ir užtikrins pagarbą žmogaus teisėms.

2.   Komisija ir Europos išorės veiksmų tarnyba stebi, kaip 1 dalyje nustatytos išankstinės sąlygos laikomasi visu Sąjungos makrofinansinės pagalbos teikimo laikotarpiu.

3.   Šio straipsnio 1 ir 2 dalys taikomos laikantis Tarybos sprendimo 2010/427/ES (6).

3 straipsnis

1.   Laikydamasi 7 straipsnio 2 dalyje nurodytos nagrinėjimo procedūros, Komisija susitaria su Jordanijos valdžios institucijomis dėl Sąjungos makrofinansinei pagalbai taikytinų aiškiai apibrėžtų ekonominės politikos ir finansinių sąlygų, daugiausia dėmesio skiriant struktūrinėms reformoms ir patikimiems viešiesiems finansams, kurios turi būti nustatytos susitarimo memorandume (toliau – susitarimo memorandumas), į kurį įtraukiamas tų sąlygų įgyvendinimo tvarkaraštis. Susitarimo memorandume nustatytos ekonominės politikos ir finansinės sąlygos atitinka 1 straipsnio 3 dalyje nurodytus susitarimus ar susitarimo memorandumus, įskaitant makroekonominio koregavimo ir struktūrinių reformų programas, kurias TVF remiant įgyvendina Jordanija.

2.   1 dalyje nurodytomis sąlygomis siekiama visų pirma didinti Jordanijos viešųjų finansų valdymo sistemų veiksmingumą, skaidrumą ir atskaitomybę, be kita ko, naudojant Sąjungos makrofinansinę pagalbą. Rengiant politikos priemones deramai atsižvelgiama ir į pažangą, padarytą abipusio rinkos atvėrimo, taisyklėmis grindžiamos sąžiningos prekybos plėtojimo ir kitų Sąjungos išorės politikos prioritetų srityse. Komisija nuolat stebi pažangą siekiant tų tikslų.

3.   Išsamios Sąjungos makrofinansinės pagalbos finansinės sąlygos nustatomos paskolos susitarime, kurį sudarys Komisija ir Jordanijos valdžios institucijos.

4.   Komisija reguliariai tikrina, ar toliau laikomasi 4 straipsnio 3 dalyje nurodytų sąlygų, įskaitant, be kita ko, ar Jordanijos ekonominė politika atitinka Sąjungos makrofinansinės pagalbos tikslus. Tai darydama Komisija glaudžiai koordinuoja veiksmus su TVF ir Pasaulio banku, o prireikus – su Europos Parlamentu ir Taryba.

4 straipsnis

1.   Laikydamasi 3 dalyje nustatytų sąlygų, Komisija Sąjungos makrofinansinę pagalbą teikia dviem paskolos dalimis. Kiekvienos dalies dydis nustatomas susitarimo memorandume.

2.   Dėl Sąjungos makrofinansinės pagalbos sumų prireikus suformuojami Išorės veiksmų garantijų fondo atidėjiniai laikantis Tarybos reglamento (EB, Euratomas) Nr. 480/2009 (7).

3.   Komisija priima sprendimą dėl dalių mokėjimo atsižvelgdama į tai, ar įvykdytos visos šios sąlygos:

| a) | 2 straipsnyje nustatyta išankstinė sąlyga; |
| --- | --- |

a)

2 straipsnyje nustatyta išankstinė sąlyga;

| b) | toliau sėkmingai tęsiamas politikos programos, kuri apima griežtas koregavimo ir struktūrinių reformų priemones, įgyvendinimas, kartu laikantis TVF neprevencinio susitarimo dėl kredito suteikimo, ir |
| --- | --- |

b)

toliau sėkmingai tęsiamas politikos programos, kuri apima griežtas koregavimo ir struktūrinių reformų priemones, įgyvendinimas, kartu laikantis TVF neprevencinio susitarimo dėl kredito suteikimo, ir

| c) | susitarimo memorandume sutartų ekonominės politikos ir finansinių sąlygų tinkamas vykdymas. |
| --- | --- |

c)

susitarimo memorandume sutartų ekonominės politikos ir finansinių sąlygų tinkamas vykdymas.

Antroji dalis iš principo išmokama ne anksčiau kaip praėjus trims mėnesiams po pirmosios dalies išmokėjimo.

4.   Jei 3 dalies pirmoje pastraipoje nurodytos sąlygos neįvykdomos, Komisija laikinai sustabdo arba atšaukia Sąjungos makrofinansinės pagalbos išmokėjimą. Tokiais atvejais Komisija informuoja Europos Parlamentą ir Tarybą apie to sustabdymo ar atšaukimo priežastis.

5.   Sąjungos makrofinansinė pagalba išmokama Jordanijos centriniam bankui. Remiantis nuostatomis, dėl kurių turi būti susitarta susitarimo memorandume, įskaitant likusių biudžeto finansavimo poreikių patvirtinimą, Sąjungos lėšos gali būti pervestos Jordanijos finansų ministerijai, kuri yra galutinis gavėjas.

5 straipsnis

1.   Su Sąjungos makrofinansine pagalba susijusios skolinimosi ir skolinimo operacijos atliekamos eurais, naudojant lėšų įskaitymo dieną taikomus valiutų kursus, ir dėl tų operacijų Sąjunga nesprendžia su terminų pasikeitimu susijusių klausimų ir ji nepatiria jokios valiutos kurso ar palūkanų normos rizikos arba kokios nors kitos komercinės rizikos.

2.   Esant palankioms aplinkybėms ir jei Jordanija to prašo, Komisija gali imtis būtinų priemonių, siekdama užtikrinti, kad paskolos sąlygos būtų papildytos išankstinio grąžinimo sąlyga, atitinkančia atitinkamą skolinimosi operacijų sąlygų nuostatą.

3.   Jei esant palankioms aplinkybėms galima sumažinti paskolos palūkanų normą ir jei to prašo Jordanija, Komisija gali nuspręsti refinansuoti visą ar dalį jos pradinio skolinimosi arba gali restruktūrizuoti atitinkamas finansines sąlygas. Refinansavimo arba restruktūrizavimo operacijos atliekamos laikantis 1 ir 4 dalių, ir dėl jų neturi būti pratęstas susijusių pasiskolintų lėšų grąžinimo terminas arba padidėti refinansavimo arba restruktūrizavimo operacijos dieną likusi mokėtina kapitalo suma.

4.   Visas Sąjungos išlaidas, susijusias su skolinimosi ir skolinimo operacijomis pagal šį sprendimą, padengia Jordanija.

5.   Komisija informuoja Europos Parlamentą ir Tarybą apie 2 ir 3 dalyse nurodytų operacijų pokyčius.

6 straipsnis

1.   Sąjungos makrofinansinė pagalba įgyvendinama laikantis Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (ES, Euratomas) Nr. 966/2012 (8) ir Komisijos deleguotojo reglamento (ES) Nr. 1268/2012 (9).

2.   Įgyvendinant Sąjungos makrofinansinę pagalbą taikomas tiesioginis valdymas.

3.   3 straipsnio 3 dalyje nurodytame paskolos susitarime išdėstomos nuostatos, kuriomis:

| a) | užtikrinama, kad Jordanija reguliariai tikrintų, ar tinkamai panaudotas iš Sąjungos biudžeto suteiktas finansavimas, imtųsi atitinkamų pažeidimų ir sukčiavimo prevencijos priemonių ir prireikus imtųsi teisinių veiksmų neteisėtai pasisavintoms lėšoms, suteiktoms pagal šį sprendimą, išieškoti; |
| --- | --- |

a)

užtikrinama, kad Jordanija reguliariai tikrintų, ar tinkamai panaudotas iš Sąjungos biudžeto suteiktas finansavimas, imtųsi atitinkamų pažeidimų ir sukčiavimo prevencijos priemonių ir prireikus imtųsi teisinių veiksmų neteisėtai pasisavintoms lėšoms, suteiktoms pagal šį sprendimą, išieškoti;

| b) | užtikrinama Sąjungos finansinių interesų apsauga, visų pirma numatant konkrečias priemones, skirtas sukčiavimo, korupcijos ir kitų pažeidimų, darančių poveikį Sąjungos makrofinansinei pagalbai, prevencijai ir kovai su jais, pagal Tarybos reglamentą (EB, Euratomas) Nr. 2988/95 (10), Tarybos reglamentą (Euratomas, EB) Nr. 2185/96 (11) ir Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES, Euratomas) Nr. 883/2013 (12); |
| --- | --- |

b)

užtikrinama Sąjungos finansinių interesų apsauga, visų pirma numatant konkrečias priemones, skirtas sukčiavimo, korupcijos ir kitų pažeidimų, darančių poveikį Sąjungos makrofinansinei pagalbai, prevencijai ir kovai su jais, pagal Tarybos reglamentą (EB, Euratomas) Nr. 2988/95 (10), Tarybos reglamentą (Euratomas, EB) Nr. 2185/96 (11) ir Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES, Euratomas) Nr. 883/2013 (12);

| c) | Komisijai, įskaitant Europos kovos su sukčiavimu tarnybą, arba jos atstovams aiškiai suteikiami įgaliojimai atlikti patikrinimus, įskaitant patikrinimus ir inspektavimus vietoje; |
| --- | --- |

c)

Komisijai, įskaitant Europos kovos su sukčiavimu tarnybą, arba jos atstovams aiškiai suteikiami įgaliojimai atlikti patikrinimus, įskaitant patikrinimus ir inspektavimus vietoje;

| d) | Komisijai ir Audito Rūmams aiškiai suteikiami įgaliojimai Sąjungos makrofinansinės pagalbos teikimo laikotarpiu ir jam pasibaigus atlikti auditus, įskaitant dokumentų auditus ir auditus vietoje, pavyzdžiui, veiklos vertinimus; ir |
| --- | --- |

d)

Komisijai ir Audito Rūmams aiškiai suteikiami įgaliojimai Sąjungos makrofinansinės pagalbos teikimo laikotarpiu ir jam pasibaigus atlikti auditus, įskaitant dokumentų auditus ir auditus vietoje, pavyzdžiui, veiklos vertinimus; ir

| e) | užtikrinama, kad nustačius, jog Sąjungos makrofinansinės pagalbos valdymo atžvilgiu Jordanija sukčiavo, ėmėsi korupcinių veiksmų arba bet kokios kitos neteisėtos veiklos, darančios neigiamą poveikį Sąjungos finansiniams interesams, Sąjunga turi teisę anksčiau laiko susigrąžinti paskolą. |
| --- | --- |

e)

užtikrinama, kad nustačius, jog Sąjungos makrofinansinės pagalbos valdymo atžvilgiu Jordanija sukčiavo, ėmėsi korupcinių veiksmų arba bet kokios kitos neteisėtos veiklos, darančios neigiamą poveikį Sąjungos finansiniams interesams, Sąjunga turi teisę anksčiau laiko susigrąžinti paskolą.

4.   Prieš suteikdama Sąjungos makrofinansinę pagalbą Komisija atlieka veiklos vertinimus ir nustato, ar su tokia pagalba susijusios Jordanijos finansinės priemonės, administracinės procedūros ir vidaus bei išorės kontrolės mechanizmai yra patikimi.

7 straipsnis

1.   Komisijai padeda komitetas. Tas komitetas – tai komitetas, kaip nustatyta Reglamente (ES) Nr. 182/2011.

2.   Kai daroma nuoroda į šią dalį, taikomas Reglamento (ES) Nr. 182/2011 5 straipsnis.

8 straipsnis

1.   Ne vėliau kaip kiekvienų metų birželio 30 d. Komisija Europos Parlamentui ir Tarybai pateikia šio sprendimo įgyvendinimo praėjusiais metais ataskaitą, įskaitant to įgyvendinimo vertinimą. Toje ataskaitoje:

| a) | išnagrinėjama pažanga, padaryta įgyvendinant Sąjungos makrofinansinę pagalbą; |
| --- | --- |

a)

išnagrinėjama pažanga, padaryta įgyvendinant Sąjungos makrofinansinę pagalbą;

| b) | įvertinama Jordanijos ekonominė padėtis ir perspektyvos, taip pat pažanga, padaryta įgyvendinant 3 straipsnio 1 dalyje nurodytas politikos priemones; |
| --- | --- |

b)

įvertinama Jordanijos ekonominė padėtis ir perspektyvos, taip pat pažanga, padaryta įgyvendinant 3 straipsnio 1 dalyje nurodytas politikos priemones;

| c) | nurodomas susitarimo memorandume nustatytų ekonominės politikos sąlygų, Jordanijos einamųjų ekonominių ir fiskalinių rezultatų ir Komisijos sprendimų išmokėti Sąjungos makrofinansinės pagalbos dalis ryšys. |
| --- | --- |

c)

nurodomas susitarimo memorandume nustatytų ekonominės politikos sąlygų, Jordanijos einamųjų ekonominių ir fiskalinių rezultatų ir Komisijos sprendimų išmokėti Sąjungos makrofinansinės pagalbos dalis ryšys.

2.   Ne vėliau kaip per dvejus metus nuo 1 straipsnio 4 dalyje nurodyto pagalbos teikimo laikotarpio pabaigos Komisija Europos Parlamentui ir Tarybai pateikia ex-post vertinimo ataskaitą, kurioje įvertinami suteiktos Sąjungos makrofinansinės pagalbos rezultatai bei veiksmingumas ir tai, kokiu mastu ja buvo prisidėta prie pagalbos tikslų.

9 straipsnis

Šis sprendimas įsigalioja trečią dieną po jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje.

Priimta Strasbūre 2016 m. gruodžio 14 d.

Europos Parlamento vardu

Pirmininkas

M. SCHULZ

Tarybos vardu

Pirmininkas

I. KORČOK

---

(1)  
  2016 m. lapkričio 24 d. Europos Parlamento ir Tarybos pozicija (dar nepaskelbta Oficialiajame leidinyje) ir 2016 m. gruodžio 8 d. Tarybos sprendimas.

1

(2)  Europos ir Viduržemio jūros regiono šalių susitarimas, įsteigiantis Europos Bendrijų bei jų valstybių narių ir Jordanijos Hašimitų Karalystės asociaciją (OL L 129, 2002 5 15, p. 3).

2

(3)  Europos bendrijos ir Jordanijos Hašimitų Karalystės susitarimas pasikeičiant laiškais dėl abipusių liberalizavimo priemonių ir iš dalies keičiantis EB ir Jordanijos asociacijos susitarimą bei pakeičiantis to susitarimo I, II, III ir IV priedus bei 1 ir 2 protokolus (OL L 41, 2006 2 13, p. 3).

3

(4)  
  2013 m. gruodžio 11 d. Europos Parlamento ir Tarybos sprendimas Nr. 1351/2013/ES, kuriuo suteikiama makrofinansinė pagalba Jordanijos Hašimitų Karalystei (OL L 341, 2013 12 18, p. 4).

4

(5)  
  2011 m. vasario 16 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) Nr. 182/2011, kuriuo nustatomos valstybių narių vykdomos Komisijos naudojimosi įgyvendinimo įgaliojimais kontrolės mechanizmų taisyklės ir bendrieji principai (OL L 55, 2011 2 28, p. 13).

5

(6)  
  2010 m. liepos 26 d. Tarybos sprendimas 2010/427/ES, kuriuo nustatoma Europos išorės veiksmų tarnybos struktūra ir veikimas (OL L 201, 2010 8 3, p. 30).

6

(7)  
  2009 m. gegužės 25 d. Tarybos reglamentas (EB, Euratomas) Nr. 480/2009, įsteigiantis Išorės veiksmų garantijų fondą (OL L 145, 2009 6 10, p. 10).

7

(8)  
  2012 m. spalio 25 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES, Euratomas) Nr. 966/2012 dėl Sąjungos bendrajam biudžetui taikomų finansinių taisyklių ir kuriuo panaikinamas Tarybos reglamentas (EB, Euratomas) Nr. 1605/2002 (OL L 298, 2012 10 26, p. 1).

8

(9)  
  2012 m. spalio 29 d. Komisijos deleguotasis reglamentas (ES) Nr. 1268/2012 dėl Reglamento (ES, Euratomas) Nr. 966/2012 dėl Sąjungos bendrajam biudžetui taikomų finansinių taisyklių taikymo taisyklių (OL L 362, 2012 12 31, p. 1).

9

(10)  
  1995 m. gruodžio 18 d. Tarybos reglamentas (EB, Euratomas) Nr. 2988/95 dėl Europos Bendrijų finansinių interesų apsaugos (OL L 312, 1995 12 23, p. 1).

10

(11)  
  1996 m. lapkričio 11 d. Tarybos reglamentas (Euratomas, EB) Nr. 2185/96 dėl Komisijos atliekamų patikrinimų ir inspektavimų vietoje siekiant apsaugoti Europos Bendrijų finansinius interesus nuo sukčiavimo ir kitų pažeidimų (OL L 292, 1996 11 15, p. 2).

11

(12)  
  2013 m. rugsėjo 11 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES, Euratomas) Nr. 883/2013 dėl Europos kovos su sukčiavimu tarnybos (OLAF) atliekamų tyrimų ir kuriuo panaikinami Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (EB) Nr. 1073/1999 ir Tarybos reglamentas (Euratomas) Nr. 1074/1999 (OL L 248, 2013 9 18, p. 1).

12

---

Europos Parlamento, Tarybos ir Komisijos bendras pareiškimas

Atsižvelgiant į fiskalines problemas ir ypatingas aplinkybes, su kuriomis Jordanija susiduria dėl to, kad joje šiuo metu yra daugiau kaip 1,3 mln. sirų, Komisija 2017 m., jei tinkama, pateiks naują pasiūlymą dėl MFP tolesnio teikimo Jordanijai ir jos padidinimo, sėkmingai pabaigus antrąją MFP programą ir su sąlyga, kad bus įvykdytos įprastinės sąlygos tokios rūšies pagalbai gauti, įskaitant naują Komisijos atliktą Jordanijos išorės finansavimo poreikių vertinimą. Ši Jordanijai itin svarbi pagalba padėtų jai išlaikyti makroekonominį stabilumą ir drauge toliau siekti rezultatų vystymosi srityje ir toliau įgyvendinti šalies reformų darbotvarkę.

---

II Ne teisėkūros procedūra priimami aktai

REGLAMENTAI

| 2016 12 23 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | L 352/26 |
| --- | --- | --- | --- |

2016 12 23

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

L 352/26

---

TARYBOS REGLAMENTAS (ES) 2016/2372

2016 m. gruodžio 19 d.

kuriuo nustatomos 2017 m. tam tikrų žuvų išteklių ir žuvų išteklių grupių žvejybos Juodojoje jūroje galimybės

EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,

atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo, ypač į jos 43 straipsnio 3 dalį,

atsižvelgdama į Europos Komisijos pasiūlymą,

kadangi:

| (1) | pagal Sutarties 43 straipsnio 3 dalį Taryba, remdamasi Komisijos pasiūlymu, turi priimti žvejybos galimybių nustatymo ir paskirstymo priemones; |
| --- | --- |

(1)

pagal Sutarties 43 straipsnio 3 dalį Taryba, remdamasi Komisijos pasiūlymu, turi priimti žvejybos galimybių nustatymo ir paskirstymo priemones;

| (2) | Europos Parlamento ir Tarybos reglamente (ES) Nr. 1380/2013 (1) reikalaujama, kad išteklių išsaugojimo priemonės būtų tvirtinamos atsižvelgiant į turimas mokslines, technines ir ekonomines rekomendacijas, įskaitant, kai tinkama, Žuvininkystės mokslo, technikos ir ekonomikos komiteto (STECF) parengtas ataskaitas; |
| --- | --- |

(2)

Europos Parlamento ir Tarybos reglamente (ES) Nr. 1380/2013 (1) reikalaujama, kad išteklių išsaugojimo priemonės būtų tvirtinamos atsižvelgiant į turimas mokslines, technines ir ekonomines rekomendacijas, įskaitant, kai tinkama, Žuvininkystės mokslo, technikos ir ekonomikos komiteto (STECF) parengtas ataskaitas;

| (3) | Taryba privalo patvirtinti žvejybos Juodojoje jūroje galimybių nustatymo ir paskirstymo pagal žvejybą arba žvejybos grupę priemones, įskaitant, kai tinkama, tam tikras su jomis funkciškai susietas sąlygas. Pagal Reglamento (ES) Nr. 1380/2013 16 straipsnio 1 ir 4 dalis žvejybos galimybės valstybėms narėms turi būti paskirstomos taip, kad būtų užtikrintas santykinis kiekvienos valstybės narės žvejybos veiklos stabilumas kiekvieno žuvų ištekliaus ar žvejybos atžvilgiu, atsižvelgiant į bendros žuvininkystės politikos tikslus, nustatytus to reglamento 2 straipsnio 2 dalyje; |
| --- | --- |

(3)

Taryba privalo patvirtinti žvejybos Juodojoje jūroje galimybių nustatymo ir paskirstymo pagal žvejybą arba žvejybos grupę priemones, įskaitant, kai tinkama, tam tikras su jomis funkciškai susietas sąlygas. Pagal Reglamento (ES) Nr. 1380/2013 16 straipsnio 1 ir 4 dalis žvejybos galimybės valstybėms narėms turi būti paskirstomos taip, kad būtų užtikrintas santykinis kiekvienos valstybės narės žvejybos veiklos stabilumas kiekvieno žuvų ištekliaus ar žvejybos atžvilgiu, atsižvelgiant į bendros žuvininkystės politikos tikslus, nustatytus to reglamento 2 straipsnio 2 dalyje;

| (4) | žvejybos galimybės turėtų būti nustatytos remiantis turimomis mokslinėmis rekomendacijomis ir atsižvelgiant į biologinius, socialinius bei ekonominius aspektus ir per konsultacijas su suinteresuotaisiais subjektais pareikštas nuomones, kartu užtikrinant vienodas veiklos sąlygas visiems žvejybos sektoriams; |
| --- | --- |

(4)

žvejybos galimybės turėtų būti nustatytos remiantis turimomis mokslinėmis rekomendacijomis ir atsižvelgiant į biologinius, socialinius bei ekonominius aspektus ir per konsultacijas su suinteresuotaisiais subjektais pareikštas nuomones, kartu užtikrinant vienodas veiklos sąlygas visiems žvejybos sektoriams;

| (5) | atlantinių šprotų žvejybos atveju Reglamento (ES) Nr. 1380/2013 15 straipsnio 1 dalyje nustatytas įpareigojimas iškrauti laimikį taikomas nuo 2015 m. sausio 1 d. To reglamento 16 straipsnio 2 dalyje nustatyta, kad tais atvejais, kai dėl tam tikro žuvų ištekliaus nustatomas įpareigojimas iškrauti laimikį, žvejybos galimybės turi būti nustatomos atsižvelgiant į pokytį, kai nustatant žvejybos galimybes atsižvelgiama nebe į iškraunamą, o į sužvejotą kiekį; |
| --- | --- |

(5)

atlantinių šprotų žvejybos atveju Reglamento (ES) Nr. 1380/2013 15 straipsnio 1 dalyje nustatytas įpareigojimas iškrauti laimikį taikomas nuo 2015 m. sausio 1 d. To reglamento 16 straipsnio 2 dalyje nustatyta, kad tais atvejais, kai dėl tam tikro žuvų ištekliaus nustatomas įpareigojimas iškrauti laimikį, žvejybos galimybės turi būti nustatomos atsižvelgiant į pokytį, kai nustatant žvejybos galimybes atsižvelgiama nebe į iškraunamą, o į sužvejotą kiekį;

| (6) | šiame reglamente nustatytos žvejybos galimybės naudojamos pagal Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1224/2009 (2), ypač jo 33 ir 34 straipsnius, susijusius su sužvejotų žuvų kiekio registravimu ir duomenų apie žvejybos galimybių išnaudojimą perdavimu. Todėl reikia nurodyti kodus, kuriuos turi naudoti valstybės narės Komisijai siųsdamos duomenis, susijusius su išteklių, kuriems taikomas šis reglamentas, iškraunamomis žuvimis; |
| --- | --- |

(6)

šiame reglamente nustatytos žvejybos galimybės naudojamos pagal Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1224/2009 (2), ypač jo 33 ir 34 straipsnius, susijusius su sužvejotų žuvų kiekio registravimu ir duomenų apie žvejybos galimybių išnaudojimą perdavimu. Todėl reikia nurodyti kodus, kuriuos turi naudoti valstybės narės Komisijai siųsdamos duomenis, susijusius su išteklių, kuriems taikomas šis reglamentas, iškraunamomis žuvimis;

| (7) | pagal Tarybos reglamento (EB) Nr. 847/96 (3) 2 straipsnį privaloma nustatyti išteklius, kuriems taikomos įvairios tame reglamente nurodytos priemonės; |
| --- | --- |

(7)

pagal Tarybos reglamento (EB) Nr. 847/96 (3) 2 straipsnį privaloma nustatyti išteklius, kuriems taikomos įvairios tame reglamente nurodytos priemonės;

| (8) | žvejybos galimybės turėtų būti naudojamos griežtai laikantis taikytinos Sąjungos teisės; |
| --- | --- |

(8)

žvejybos galimybės turėtų būti naudojamos griežtai laikantis taikytinos Sąjungos teisės;

| (9) | siekiant išvengti žvejybos veiklos pertrūkių ir užtikrinti pragyvenimo šaltinį Sąjungos žvejams, svarbu, kad atitinkamą žvejybą Juodojoje jūroje būtų galima pradėti 2017 m. sausio 1 d. Dėl skubos priežasčių šis reglamentas turėtų įsigalioti iš karto, kai tik bus paskelbtas, |
| --- | --- |

(9)

siekiant išvengti žvejybos veiklos pertrūkių ir užtikrinti pragyvenimo šaltinį Sąjungos žvejams, svarbu, kad atitinkamą žvejybą Juodojoje jūroje būtų galima pradėti 2017 m. sausio 1 d. Dėl skubos priežasčių šis reglamentas turėtų įsigalioti iš karto, kai tik bus paskelbtas,

PRIĖMĖ ŠĮ REGLAMENTĄ:

I SKYRIUS

DALYKAS, TAIKYMO SRITIS IR APIBRĖŽTYS

1 straipsnis

Dalykas

Šiuo reglamentu nustatomos 2017 m. žvejybos Juodojoje jūroje galimybės Sąjungos žvejybos laivams, plaukiojantiems su Bulgarijos ir Rumunijos vėliavomis, taikomos šiems ištekliams:

| a) | paprastųjų otų (Psetta maxima), |
| --- | --- |

a)

paprastųjų otų (Psetta maxima),

Psetta maxima

| b) | atlantinių šprotų (Sprattus sprattus). |
| --- | --- |

b)

atlantinių šprotų (Sprattus sprattus).

Sprattus sprattus

2 straipsnis

Taikymo sritis

Šis reglamentas taikomas Sąjungos žvejybos laivams, vykdantiems veiklą Juodojoje jūroje.

3 straipsnis

Terminų apibrėžtys

Šiame reglamente vartojamų terminų apibrėžtys:

a)   BVJŽK– Bendroji Viduržemio jūros žvejybos komisija;

BVJŽK

b)   Juodoji jūra– 29 geografinis parajonis, apibrėžtas Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (ES) Nr. 1343/2011 (4) I priede;

Juodoji jūra

4

c)   žvejybos laivas– bet kuris laivas, turintis versliniam jūrų biologinių išteklių naudojimui skirtą įrangą;

žvejybos laivas

d)   Sąjungos žvejybos laivas– žvejybos laivas, plaukiojantis su valstybės narės vėliava ir įregistruotas Sąjungoje;

Sąjungos žvejybos laivas

e)   ištekliai– jūrų biologiniai ištekliai konkrečiame valdymo rajone;

ištekliai

f)   Sąjungos autonominė kvota– leidžiamas sužvejoti kiekis, autonomiškai skiriamas Sąjungos žvejybos laivams, jeigu nėra susitarta dėl BLSK;

Sąjungos autonominė kvota

g)   analitinis įvertinimas– kiekybinis tam tikrų išteklių kitimo tendencijų įvertinimas remiantis išteklių biologijos ir išteklių naudojimo duomenimis, kuris atlikus mokslinę peržiūrą pripažintas tinkamos kokybės, kad juo remiantis būtų galima teikti mokslines rekomendacijas dėl galimų būsimų laimikių.

analitinis įvertinimas

II SKYRIUS

ŽVEJYBOS GALIMYBĖS

4 straipsnis

Žvejybos galimybių paskirstymas

Sąjungos žvejybos laivams skirtos ES autonominės kvotos, tokių kvotų paskirstymas valstybėms narėms ir funkciškai su jomis susietos sąlygos, jei tokių yra, išdėstytos priede.

5 straipsnis

Specialiosios nuostatos dėl paskirstymo

Šiame reglamente nustatytos žvejybos galimybės valstybėms narėms paskirstomos nedarant poveikio:

| a) | žvejybos galimybėms, kuriomis pasikeista pagal Reglamento (ES) Nr. 1380/2013 16 straipsnio 8 dalį; |
| --- | --- |

a)

žvejybos galimybėms, kuriomis pasikeista pagal Reglamento (ES) Nr. 1380/2013 16 straipsnio 8 dalį;

| b) | išskaitymams ir perskirstymams pagal Reglamento (EB) Nr. 1224/2009 37 straipsnį; |
| --- | --- |

b)

išskaitymams ir perskirstymams pagal Reglamento (EB) Nr. 1224/2009 37 straipsnį;

| c) | išskaitymams, atliekamiems pagal Reglamento (EB) Nr. 1224/2009 105 ir 107 straipsnius. |
| --- | --- |

c)

išskaitymams, atliekamiems pagal Reglamento (EB) Nr. 1224/2009 105 ir 107 straipsnius.

6 straipsnis

Sužvejotų žuvų ir priegaudos, kurioms netaikomas įpareigojimas iškrauti laimikį, iškrovimo sąlygos

Paprastųjų otų žvejybos metu sužvejotos žuvys ir priegauda laikomos laive arba iškraunamos tik jei žuvis sužvejojo Sąjungos žvejybos laivai, plaukiojantys su kvotą turinčios valstybės narės vėliava, ir ta kvota nėra išnaudota.

III SKYRIUS

BAIGIAMOSIOS NUOSTATOS

7 straipsnis

Duomenų perdavimas

Valstybės narės, pagal Reglamento (EB) Nr. 1224/2009 33 ir 34 straipsnius Komisijai siųsdamos duomenis apie iškrautų sužvejotų žuvų kiekius, naudoja šio reglamento priede nustatytus tų žuvų išteklių kodus.

8 straipsnis

Įsigaliojimas

Šis reglamentas įsigalioja kitą dieną po jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje.

Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje

Jis taikomas nuo 2017 m. sausio 1 d.

Šis reglamentas privalomas visas ir tiesiogiai taikomas visose valstybėse narėse.

Priimta Briuselyje 2016 m. gruodžio 19 d.

Tarybos vardu

Pirmininkas

L. SÓLYMOS

---

(1)  
  2013 m. gruodžio 11 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) Nr. 1380/2013 dėl bendros žuvininkystės politikos, kuriuo iš dalies keičiami Tarybos reglamentai (EB) Nr. 1954/2003 ir (EB) Nr. 1224/2009 bei panaikinami Tarybos reglamentai (EB) Nr. 2371/2002 ir (EB) Nr. 639/2004 bei Tarybos sprendimas 2004/585/EB (OL L 354, 2013 12 28, p. 22).

1

(2)  
  2009 m. lapkričio 20 d. Tarybos reglamentas (EB) Nr. 1224/2009, nustatantis Sąjungos kontrolės sistemą, kuria užtikrinamas bendrosios žuvininkystės politikos taisyklių laikymasis, iš dalies keičiantis reglamentus (EB) Nr. 847/96, (EB) Nr. 2371/2002, (EB) Nr. 811/2004, (EB) Nr. 768/2005, (EB) Nr. 2115/2005, (EB) Nr. 2166/2005, (EB) Nr. 388/2006, (EB) Nr. 509/2007, (EB) Nr. 676/2007, (EB) Nr. 1098/2007, (EB) Nr. 1300/2008, (EB) Nr. 1342/2008 ir panaikinantis reglamentus (EEB) Nr. 2847/93, (EB) Nr. 1627/94 ir (EB) Nr. 1966/2006 (OL L 343, 2009 12 22, p. 1).

2

(3)  
  1996 m. gegužės 6 d. Tarybos reglamentas (EB) Nr. 847/96, nustatantis bendrų leistinų sugavimų ir kvotų kasmetinio valdymo papildomas sąlygas (OL L 115, 1996 5 9, p. 3).

3

(4)  
  2011 m. gruodžio 13 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) Nr. 1343/2011 dėl tam tikrų žvejybos BVJŽK (Bendrosios Viduržemio jūros žvejybos komisijos) susitarimo rajone nuostatų, kuriuo iš dalies keičiamas Tarybos reglamentas (EB) Nr. 1967/2006 dėl žuvų išteklių tausojančio naudojimo Viduržemio jūroje valdymo priemonių (OL L 347, 2011 12 30, p. 44).

4

---

PRIEDAS

Žvejybos galimybės, taikomos Sąjungos žvejybos laivams

Toliau pateikiamose lentelėse nustatytos kvotos (gyvojo svorio tonomis) pagal žuvų rūšis ir su jomis funkciškai susietos sąlygos.

Žuvų ištekliai nurodyti abėcėlės tvarka pagal lotynišką rūšies pavadinimą. Šiame reglamente pateikiama tokia lotyniškų ir bendrinių pavadinimų atitikmenų lentelė:

| Mokslinis pavadinimas | Triraidis kodas | Bendrinis pavadinimas |
| --- | --- | --- |
| Psetta maxima | TUR | Paprastasis otas |
| Sprattus sprattus | SPR | Atlantinis šprotas |

Mokslinis pavadinimas

Triraidis kodas

Bendrinis pavadinimas

Psetta maxima

TUR

Paprastasis otas

Sprattus sprattus

SPR

Atlantinis šprotas

| Rūšis | Paprastasis otas

  Psetta maxima | Zona | Juodosios jūros Sąjungos vandenys
  TUR/F37.4.2.C |
| --- | --- | --- | --- |
| Bulgarija | 43,2 | | |
| Rumunija | 43,2 | | |
| | (*1) | | |
| Sąjunga | 86,4 | | |
| BLSK | Netaikomas/nesutartas | | Analitiniu išteklių įvertinimu pagrįsta mokslinė rekomendacija.
  Reglamento (EB) Nr. 847/96 3 straipsnis netaikomas.
  Reglamento (EB) Nr. 847/96 4 straipsnis netaikomas. |

Rūšis

Paprastasis otas

Psetta maxima

Zona

Juodosios jūros Sąjungos vandenys

TUR/F37.4.2.C

Bulgarija

43,2

Rumunija

43,2

(*1)

Sąjunga

86,4

BLSK

Netaikomas/nesutartas

Analitiniu išteklių įvertinimu pagrįsta mokslinė rekomendacija.

Reglamento (EB) Nr. 847/96 3 straipsnis netaikomas.

Reglamento (EB) Nr. 847/96 4 straipsnis netaikomas.

| Rūšis | Atlantinis šprotas

  Sprattus sprattus | Zona | Juodosios jūros Sąjungos vandenys
  SPR/F37.4.2.C |
| --- | --- | --- | --- |
| Bulgarija | 8 032,5 | | |
| Rumunija | 3 442,5 | | |
| Sąjunga | 11 475 | | |
| BLSK | Netaikomas/nesutartas | | Analitiniu išteklių įvertinimu pagrįsta mokslinė rekomendacija.
  Reglamento (EB) Nr. 847/96 3 straipsnis netaikomas.
  Reglamento (EB) Nr. 847/96 4 straipsnis netaikomas. |

Rūšis

Atlantinis šprotas

Sprattus sprattus

Zona

Juodosios jūros Sąjungos vandenys

SPR/F37.4.2.C

Bulgarija

8 032,5

Rumunija

3 442,5

Sąjunga

11 475

BLSK

Netaikomas/nesutartas

Analitiniu išteklių įvertinimu pagrįsta mokslinė rekomendacija.

Reglamento (EB) Nr. 847/96 3 straipsnis netaikomas.

Reglamento (EB) Nr. 847/96 4 straipsnis netaikomas.

---

(*1)  Jokia žvejybos veikla, įskaitant perkrovimą į kitą laivą, paėmimą į laivą, iškrovimą ir pirminį pardavimą, neleidžiama nuo 2017 m. balandžio 15 d. iki birželio 15 d.

---

| 2016 12 23 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | L 352/31 |
| --- | --- | --- | --- |

2016 12 23

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

L 352/31

---

TARYBOS ĮGYVENDINIMO REGLAMENTAS (ES) 2016/2373

2016 m. gruodžio 22 d.

kuriuo įgyvendinama Reglamento (EB) Nr. 2580/2001 dėl specialių ribojančių priemonių, taikomų tam tikriems asmenims ir subjektams siekiant kovoti su terorizmu, 2 straipsnio 3 dalis ir iš dalies keičiamas Įgyvendinimo reglamentas (ES) 2016/1127

EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,

atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo,

atsižvelgdama į 2001 m. gruodžio 27 d. Tarybos reglamentą (EB) Nr. 2580/2001 dėl specialių ribojančių priemonių, taikomų tam tikriems asmenims ir subjektams siekiant kovoti su terorizmu (1), ypač į jo 2 straipsnio 3 dalį,

atsižvelgdama į Sąjungos vyriausiojo įgaliotinio užsienio reikalams ir saugumo politikai pasiūlymą,

kadangi:

| (1) | 2016 m. liepos 12 d. Taryba priėmė Įgyvendinimo reglamentą (ES) 2016/1127 (2), kuriuo įgyvendinama Reglamento (EB) Nr. 2580/2001 2 straipsnio 3 dalis; jame atnaujintas asmenų, grupių ir subjektų, kuriems taikomas Reglamentas (EB) Nr. 2580/2001, sąrašas; |
| --- | --- |

(1)

2016 m. liepos 12 d. Taryba priėmė Įgyvendinimo reglamentą (ES) 2016/1127 (2), kuriuo įgyvendinama Reglamento (EB) Nr. 2580/2001 2 straipsnio 3 dalis; jame atnaujintas asmenų, grupių ir subjektų, kuriems taikomas Reglamentas (EB) Nr. 2580/2001, sąrašas;

| (2) | Taryba nustatė, kad trys papildomi asmenys yra susiję su teroro aktais, kaip apibrėžta Tarybos bendrosios pozicijos 2001/931/BUSP (3) 1 straipsnio 2 ir 3 dalyse, kad kompetentinga institucija dėl jų yra priėmusi sprendimą, kaip apibrėžta tos bendrosios pozicijos 1 straipsnio 4 dalyje, ir kad jiems turėtų būti taikomos specialios ribojamosios priemonės, numatytos Reglamente (EB) Nr. 2580/2001; |
| --- | --- |

(2)

Taryba nustatė, kad trys papildomi asmenys yra susiję su teroro aktais, kaip apibrėžta Tarybos bendrosios pozicijos 2001/931/BUSP (3) 1 straipsnio 2 ir 3 dalyse, kad kompetentinga institucija dėl jų yra priėmusi sprendimą, kaip apibrėžta tos bendrosios pozicijos 1 straipsnio 4 dalyje, ir kad jiems turėtų būti taikomos specialios ribojamosios priemonės, numatytos Reglamente (EB) Nr. 2580/2001;

| (3) | atitinkamai turėtų būti iš dalies pakeistas asmenų, grupių ir subjektų, kuriems taikomas Reglamentas (EB) Nr. 2580/2001, sąrašas, |
| --- | --- |

(3)

atitinkamai turėtų būti iš dalies pakeistas asmenų, grupių ir subjektų, kuriems taikomas Reglamentas (EB) Nr. 2580/2001, sąrašas,

PRIĖMĖ ŠĮ REGLAMENTĄ:

1 straipsnis

Įgyvendinimo reglamento (ES) 2016/1127 priedas iš dalies pakeičiamas taip, kaip išdėstyta šio reglamento priede.

2 straipsnis

Šis reglamentas įsigalioja jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje dieną.

Šis reglamentas privalomas visas ir tiesiogiai taikomas visose valstybėse narėse.

Priimta Briuselyje 2016 m. gruodžio 22 d.

Tarybos vardu

Pirmininkas

M. LAJČÁK

---

(1)  
  OL L 344, 2001 12 28, p. 70.

1

(2)  
  2016 m. liepos 12 d. Tarybos įgyvendinimo reglamentas (ES) 2016/1127, kuriuo įgyvendinama Reglamento (EB) Nr. 2580/2001 dėl specialių ribojančių priemonių, taikomų tam tikriems asmenims ir subjektams siekiant kovoti su terorizmu, 2 straipsnio 3 dalis ir panaikinamas Įgyvendinimo reglamentas (ES) 2015/2425 (OL L 188, 2016 7 13, p. 1).

2

(3)  
  2001 m. gruodžio 27 d. Tarybos bendroji pozicija 2001/931/BUSP dėl konkrečių priemonių taikymo kovojant su terorizmu (OL L 344, 2001 12 28, p. 93).

3

---

PRIEDAS

Toliau išvardyti asmenys įtraukiami į Įgyvendinimo reglamento (ES) 2016/1127 priedo I skirsnyje (Asmenys) išdėstytą asmenų sąrašą:

| — | EL HAJJ, Hassan Hassan, gimęs 1988 m. kovo 22 d. Zaghdraiya, Sidon (Sidone) (Libanas), Kanados pilietis. Paso numeris: JX446643 (Kanada); |
| --- | --- |

—

EL HAJJ, Hassan Hassan, gimęs 1988 m. kovo 22 d. Zaghdraiya, Sidon (Sidone) (Libanas), Kanados pilietis. Paso numeris: JX446643 (Kanada);

| — | MELIAD, Farah (dar žinomas kaip HUSSEIN HUSSEIN; dar žinomas kaip JAY DEE), gimęs 1980 m. lapkričio 5 d. Sidnėjuje (Australija), Australijos pilietis. Paso numeris: M2719127 (Australija); |
| --- | --- |

—

MELIAD, Farah (dar žinomas kaip HUSSEIN HUSSEIN; dar žinomas kaip JAY DEE), gimęs 1980 m. lapkričio 5 d. Sidnėjuje (Australija), Australijos pilietis. Paso numeris: M2719127 (Australija);

| — | ȘANLI, Dalokay (dar žinomas kaip Sinan), gimęs 1976 m. spalio 13 d. Pülümür (Piuliumiūre) (Turkija). |
| --- | --- |

—

ȘANLI, Dalokay (dar žinomas kaip Sinan), gimęs 1976 m. spalio 13 d. Pülümür (Piuliumiūre) (Turkija).

---

| 2016 12 23 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | L 352/33 |
| --- | --- | --- | --- |

2016 12 23

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

L 352/33

---

KOMISIJOS DELEGUOTASIS REGLAMENTAS (ES) 2016/2374

2016 m. spalio 12 d.

kuriuo nustatomas tam tikrai priedugnio žvejybai pietvakarių vandenyse taikomas žuvų išmetimo į jūrą mažinimo planas

EUROPOS KOMISIJA,

atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo,

atsižvelgdama į 2013 m. gruodžio 11 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) Nr. 1380/2013 dėl bendros žuvininkystės politikos, kuriuo iš dalies keičiami Tarybos reglamentai (EB) Nr. 1954/2003 ir (EB) Nr. 1224/2009 bei panaikinami Tarybos reglamentai (EB) Nr. 2371/2002 ir (EB) Nr. 639/2004 bei Tarybos sprendimas 2004/585/EB (1), ypač į jo 15 straipsnio 6 dalį ir 18 straipsnio 1 ir 3 dalis,

kadangi:

| (1) | Reglamentu (ES) Nr. 1380/2013 siekiama palaipsniui sustabdyti žuvų, sužvejotų vykdant bet kokią ES žvejybą, išmetimą į jūrą, įvedant įpareigojimą iškrauti visą tų rūšių, kurioms taikomi sužvejojamo kiekio apribojimai, žuvų laimikį; |
| --- | --- |

(1)

Reglamentu (ES) Nr. 1380/2013 siekiama palaipsniui sustabdyti žuvų, sužvejotų vykdant bet kokią ES žvejybą, išmetimą į jūrą, įvedant įpareigojimą iškrauti visą tų rūšių, kurioms taikomi sužvejojamo kiekio apribojimai, žuvų laimikį;

| (2) | Reglamento (ES) Nr. 1380/2013 15 straipsnio 6 dalyje Komisija įgaliojama deleguotuoju aktu ne ilgesniam kaip trejų metų laikotarpiui priimti žuvų išmetimo į jūrą mažinimo planus remiantis bendromis rekomendacijomis, kurias parengė valstybės narės, pasikonsultavusios su atitinkamomis patariamosiomis tarybomis; |
| --- | --- |

(2)

Reglamento (ES) Nr. 1380/2013 15 straipsnio 6 dalyje Komisija įgaliojama deleguotuoju aktu ne ilgesniam kaip trejų metų laikotarpiui priimti žuvų išmetimo į jūrą mažinimo planus remiantis bendromis rekomendacijomis, kurias parengė valstybės narės, pasikonsultavusios su atitinkamomis patariamosiomis tarybomis;

| (3) | atsižvelgdama į bendrą rekomendaciją, kurią valstybės narės pateikė 2015 m., Komisija Deleguotuoju reglamentu (ES) 2015/2439 (2) nustatė tam tikrai priedugnio žuvų žvejybai pietvakarių vandenyse 2016–2018 m. laikotarpiu taikomą žuvų išmetimo į jūrą mažinimo planą; |
| --- | --- |

(3)

atsižvelgdama į bendrą rekomendaciją, kurią valstybės narės pateikė 2015 m., Komisija Deleguotuoju reglamentu (ES) 2015/2439 (2) nustatė tam tikrai priedugnio žuvų žvejybai pietvakarių vandenyse 2016–2018 m. laikotarpiu taikomą žuvų išmetimo į jūrą mažinimo planą;

| (4) | Belgija, Ispanija, Prancūzija, Nyderlandai ir Portugalija turi tiesioginių žvejybos pietvakarių vandenyse valdymo interesų. Pasikonsultavusios su Pietvakarių vandenų patariamąja taryba, 2016 m. gegužės 31 d. minėtos valstybės narės Komisijai pateikė bendrą rekomendaciją. Ją rengiant panaudotas atitinkamų mokslo įstaigų mokslinis indėlis, kurį peržiūrėjo Žuvininkystės mokslo, technikos ir ekonomikos komitetas (STECF). Į bendrą rekomendaciją įtrauktos priemonės atitinka Reglamento (ES) Nr. 1380/2013 18 straipsnio 3 straipsnį, taigi jas galima įtraukti į šį reglamentą; |
| --- | --- |

(4)

Belgija, Ispanija, Prancūzija, Nyderlandai ir Portugalija turi tiesioginių žvejybos pietvakarių vandenyse valdymo interesų. Pasikonsultavusios su Pietvakarių vandenų patariamąja taryba, 2016 m. gegužės 31 d. minėtos valstybės narės Komisijai pateikė bendrą rekomendaciją. Ją rengiant panaudotas atitinkamų mokslo įstaigų mokslinis indėlis, kurį peržiūrėjo Žuvininkystės mokslo, technikos ir ekonomikos komitetas (STECF). Į bendrą rekomendaciją įtrauktos priemonės atitinka Reglamento (ES) Nr. 1380/2013 18 straipsnio 3 straipsnį, taigi jas galima įtraukti į šį reglamentą;

| (5) | pietvakarių vandenyse įpareigojimas iškrauti visą rūšių, pagal kurias apibrėžiama žvejyba, žuvų laimikį pagal Reglamento (ES) Nr. 1380/2013 15 straipsnio 1 dalies c punktą taikomas ne vėliau kaip nuo 2016 m. sausio 1 d.; |
| --- | --- |

(5)

pietvakarių vandenyse įpareigojimas iškrauti visą rūšių, pagal kurias apibrėžiama žvejyba, žuvų laimikį pagal Reglamento (ES) Nr. 1380/2013 15 straipsnio 1 dalies c punktą taikomas ne vėliau kaip nuo 2016 m. sausio 1 d.;

| (6) | Deleguotajame reglamente (ES) 2015/2439 nustatytos nuostatos, pagal kurias įvedamas įpareigojimas iškrauti laimikį, 2016–2018 m. laikotarpiu taikomas tam tikrai priedugnio žuvų žvejybai pietvakarių vandenyse; |
| --- | --- |

(6)

Deleguotajame reglamente (ES) 2015/2439 nustatytos nuostatos, pagal kurias įvedamas įpareigojimas iškrauti laimikį, 2016–2018 m. laikotarpiu taikomas tam tikrai priedugnio žuvų žvejybai pietvakarių vandenyse;

| (7) | remiantis 2016 m. valstybių narių pateikta nauja bendra rekomendacija, nuo 2017 m. žuvų išmetimo į jūrą mažinimo planas turėtų apimti europinių jūrų liežuvių, europinių jūrinių lydekų, velniažuvinių ir norveginių omarų išteklių žvejybą ICES VIII a, b, d ir e kvadratuose (tik išteklių išplitimo rajonuose, vadinamuosiuose funkciniuose vienetuose), norveginių omarų žvejybą ICES VIIIc ir IXa kvadratuose (tik funkciniuose vienetuose), europinių jūrų liežuvių ir jūrinių plekšnių žvejybą ICES IXa kvadrate, europinių jūrinių lydekų žvejybą ICES VIIIc ir IXa kvadratuose ir velniažuvinių žvejybą ICES VIII a, b, c, d, e ir IXa kvadratuose; |
| --- | --- |

(7)

remiantis 2016 m. valstybių narių pateikta nauja bendra rekomendacija, nuo 2017 m. žuvų išmetimo į jūrą mažinimo planas turėtų apimti europinių jūrų liežuvių, europinių jūrinių lydekų, velniažuvinių ir norveginių omarų išteklių žvejybą ICES VIII a, b, d ir e kvadratuose (tik išteklių išplitimo rajonuose, vadinamuosiuose funkciniuose vienetuose), norveginių omarų žvejybą ICES VIIIc ir IXa kvadratuose (tik funkciniuose vienetuose), europinių jūrų liežuvių ir jūrinių plekšnių žvejybą ICES IXa kvadrate, europinių jūrinių lydekų žvejybą ICES VIIIc ir IXa kvadratuose ir velniažuvinių žvejybą ICES VIII a, b, c, d, e ir IXa kvadratuose;

| (8) | bendroje rekomendacijoje siūloma įpareigojimo iškrauti laimikį išimtį taikyti norveginiams omarams, sužvejotiems tralais ICES VIII ir IX parajoniuose, nes, turimais moksliniais duomenimis, jų išgyvenamumo rodikliai gali būti aukšti, atsižvelgiant į šios rūšies žuvų žvejybos įrankių, žvejybos praktikos ir ekosistemos charakteristikas. STECF savo vertinime padarė išvadą, kad naujausi bandymai rodo, jog išgyvenamumo rodikliai patenka į ankstesniais bandymais nustatytą išgyvenamumo rodiklių intervalą. Planuojami tolesni tyrimai; per juos turėtų būti surinkta daugiau informacijos apie tikėtinus išgyvenamumo rodiklius vykdant šią žvejybą. Todėl šią 2017 m. taikytiną išimtį reikėtų įtraukti į šį reglamentą drauge su nuostata, pagal kurią atitinkamos valstybės narės turi pateikti Komisijai vykdomų bandymų metu gautų išsamesnių duomenų, kad STECF galėtų visapusiškai įvertinti išimties taikymo pagrįstumą; |
| --- | --- |

(8)

bendroje rekomendacijoje siūloma įpareigojimo iškrauti laimikį išimtį taikyti norveginiams omarams, sužvejotiems tralais ICES VIII ir IX parajoniuose, nes, turimais moksliniais duomenimis, jų išgyvenamumo rodikliai gali būti aukšti, atsižvelgiant į šios rūšies žuvų žvejybos įrankių, žvejybos praktikos ir ekosistemos charakteristikas. STECF savo vertinime padarė išvadą, kad naujausi bandymai rodo, jog išgyvenamumo rodikliai patenka į ankstesniais bandymais nustatytą išgyvenamumo rodiklių intervalą. Planuojami tolesni tyrimai; per juos turėtų būti surinkta daugiau informacijos apie tikėtinus išgyvenamumo rodiklius vykdant šią žvejybą. Todėl šią 2017 m. taikytiną išimtį reikėtų įtraukti į šį reglamentą drauge su nuostata, pagal kurią atitinkamos valstybės narės turi pateikti Komisijai vykdomų bandymų metu gautų išsamesnių duomenų, kad STECF galėtų visapusiškai įvertinti išimties taikymo pagrįstumą;

| (9) | bendroje rekomendacijoje yra trys įpareigojimo iškrauti laimikį taikymo de minimis išimtys, tam tikra apimtimi taikomos tam tikrai žvejybai. Valstybių narių pateiktą informaciją peržiūrėjo STECF. STECF padarė išvadą, kad bendroje rekomendacijoje pateikti argumentai – sunkiai padidinamas selektyvumas ir neproporcingos nepageidaujamos priegaudos tvarkymo išlaidos – yra pagrįsti. Atsižvelgiant į tai, kas išdėstyta pirmiau, tikslinga nustatyti de minimis išimtis pagal bendroje rekomendacijoje siūlomus procentinius dydžius neviršijant Reglamento (ES) Nr. 1380/2013 15 straipsnio 1 dalyje leidžiamų lygių; |
| --- | --- |

(9)

bendroje rekomendacijoje yra trys įpareigojimo iškrauti laimikį taikymo de minimis išimtys, tam tikra apimtimi taikomos tam tikrai žvejybai. Valstybių narių pateiktą informaciją peržiūrėjo STECF. STECF padarė išvadą, kad bendroje rekomendacijoje pateikti argumentai – sunkiai padidinamas selektyvumas ir neproporcingos nepageidaujamos priegaudos tvarkymo išlaidos – yra pagrįsti. Atsižvelgiant į tai, kas išdėstyta pirmiau, tikslinga nustatyti de minimis išimtis pagal bendroje rekomendacijoje siūlomus procentinius dydžius neviršijant Reglamento (ES) Nr. 1380/2013 15 straipsnio 1 dalyje leidžiamų lygių;

| (10) | de minimis išimties taikymas europiniams jūrų liežuviams – ne daugiau kaip 5 % bendro metinio šios rūšies žuvų kiekio, sužvejoto laivų, kurie jas žvejoja sijiniais tralais ir dugniniais tralais ICES VIII a ir b kvadratuose, – yra grindžiamas tuo, kad perspektyviai padidinti šios žvejybos selektyvumą yra labai sunku. STECF padarė išvadą, kad patvirtinamosios informacijos pakanka šiai išimčiai pagrįsti. Todėl ši išimtis turėtų būti įtraukta į šį reglamentą; |
| --- | --- |

(10)

de minimis išimties taikymas europiniams jūrų liežuviams – ne daugiau kaip 5 % bendro metinio šios rūšies žuvų kiekio, sužvejoto laivų, kurie jas žvejoja sijiniais tralais ir dugniniais tralais ICES VIII a ir b kvadratuose, – yra grindžiamas tuo, kad perspektyviai padidinti šios žvejybos selektyvumą yra labai sunku. STECF padarė išvadą, kad patvirtinamosios informacijos pakanka šiai išimčiai pagrįsti. Todėl ši išimtis turėtų būti įtraukta į šį reglamentą;

| (11) | de minimis išimties taikymas europiniams jūrų liežuviams – ne daugiau kaip 3 % bendro metinio šios rūšies žuvų kiekio, sužvejoto laivų, kurie jas žvejoja sieniniais tinklais ir žiauniniais tinklais ICES VIII a ir b kvadratuose, – yra grindžiamas tuo, kad perspektyviai padidinti šios žvejybos selektyvumą yra labai sunku. STECF padarė išvadą, kad patvirtinamosios informacijos pakanka prašomai išimčiai pagrįsti. Todėl ši išimtis turėtų būti įtraukta į šį reglamentą; |
| --- | --- |

(11)

de minimis išimties taikymas europiniams jūrų liežuviams – ne daugiau kaip 3 % bendro metinio šios rūšies žuvų kiekio, sužvejoto laivų, kurie jas žvejoja sieniniais tinklais ir žiauniniais tinklais ICES VIII a ir b kvadratuose, – yra grindžiamas tuo, kad perspektyviai padidinti šios žvejybos selektyvumą yra labai sunku. STECF padarė išvadą, kad patvirtinamosios informacijos pakanka prašomai išimčiai pagrįsti. Todėl ši išimtis turėtų būti įtraukta į šį reglamentą;

| (12) | de minimis išimties taikymas europinėms jūrinėms lydekoms – 2017 m. ne daugiau kaip 7 %, o 2018 m. – ne daugiau kaip 6 % bendro metinio šios rūšies žuvų kiekio, sužvejoto laivų, kurie jas žvejoja tralais ICES VIII ir IX parajoniuose, – yra grindžiamas tuo, kad perspektyviai padidinti šios žvejybos selektyvumą yra labai sunku. STECF padarė išvadą, kad pateiktoje papildomoje su selektyvumu susijusioje informacijoje nebuvo papildomų įrodymų, liudijančių, kad vykdant susijusių žvejybos specializacijų veiklą labai sunku užtikrinti selektyvumą. Todėl reikėtų atlikti papildomą darbą siekiant tinkamiau pagrįsti šią išimtį. Todėl minėta išimtis turėtų būti įtraukta į šį reglamentą ir taikoma 2017 m., t. y. tik vienus metus, su sąlyga, kad valstybės narės pateiks išsamesnę informaciją šiai išimčiai pagrįsti, o ją įvertins STECF; |
| --- | --- |

(12)

de minimis išimties taikymas europinėms jūrinėms lydekoms – 2017 m. ne daugiau kaip 7 %, o 2018 m. – ne daugiau kaip 6 % bendro metinio šios rūšies žuvų kiekio, sužvejoto laivų, kurie jas žvejoja tralais ICES VIII ir IX parajoniuose, – yra grindžiamas tuo, kad perspektyviai padidinti šios žvejybos selektyvumą yra labai sunku. STECF padarė išvadą, kad pateiktoje papildomoje su selektyvumu susijusioje informacijoje nebuvo papildomų įrodymų, liudijančių, kad vykdant susijusių žvejybos specializacijų veiklą labai sunku užtikrinti selektyvumą. Todėl reikėtų atlikti papildomą darbą siekiant tinkamiau pagrįsti šią išimtį. Todėl minėta išimtis turėtų būti įtraukta į šį reglamentą ir taikoma 2017 m., t. y. tik vienus metus, su sąlyga, kad valstybės narės pateiks išsamesnę informaciją šiai išimčiai pagrįsti, o ją įvertins STECF;

| (13) | todėl Deleguotasis reglamentas (ES) 2015/2439 turėtų būti panaikintas ir pakeistas nauju reglamentu; |
| --- | --- |

(13)

todėl Deleguotasis reglamentas (ES) 2015/2439 turėtų būti panaikintas ir pakeistas nauju reglamentu;

| (14) | kadangi šiame reglamente numatytos priemonės daro tiesioginį poveikį atitinkamai Sąjungos laivų ekonominei veiklai ir žvejybos sezono planavimui, šis reglamentas turėtų įsigalioti iš karto, kai tik bus paskelbtas. Jis turėtų būti taikomas nuo 2017 m. sausio 1 d., |
| --- | --- |

(14)

kadangi šiame reglamente numatytos priemonės daro tiesioginį poveikį atitinkamai Sąjungos laivų ekonominei veiklai ir žvejybos sezono planavimui, šis reglamentas turėtų įsigalioti iš karto, kai tik bus paskelbtas. Jis turėtų būti taikomas nuo 2017 m. sausio 1 d.,

PRIĖMĖ ŠĮ REGLAMENTĄ:

1 straipsnis

Įpareigojimo iškrauti laimikį vykdymas

Reglamento (ES) Nr. 1380/2013 15 straipsnio 1 dalyje nustatytas įpareigojimas iškrauti laimikį taikomas ICES VIII, IX ir X parajoniuose ir CECAF 34.1.1, 34.1.2 bei 34.2.0 zonose vykdant šio reglamento priede nurodytą žvejybą.

2 straipsnis

Su išgyvenamumu susijusi išimtis

1.   Reglamento (ES) Nr. 1380/2013 15 straipsnio 4 dalies b punkte numatyta įpareigojimo iškrauti laimikį išimtis, skirta rūšims, kurioms, moksliniais duomenimis, būdingi aukšti išgyvenamumo rodikliai, yra taikoma norveginiams omarams (Nephrops norvegicus), sužvejotiems tralais (žvejybos įrankių kodai (3): OTB, OTT, PTB, TBN, TBS, TB, OT, PT ir TX) ICES VIII ir IX parajoniuose.

2.   Tiesioginių valdymo interesų pietvakarių vandenyse turinčios valstybės narės iki 2017 m. gegužės 1 d. pateikia papildomos mokslinės informacijos, pagrindžiančios 1 dalyje nurodytos išimties taikymą. Pateiktą mokslinę informaciją iki 2017 m. rugsėjo 1 d. įvertina Žuvininkystės mokslo, technikos ir ekonomikos komitetas (STECF).

3 straipsnis

De minimis išimtys

1.   Nukrypstant nuo Reglamento (ES) Nr. 1380/2013 15 straipsnio 1 dalies, į jūrą išmesti leidžiama šiuos kiekius:

| a) | europinių jūrinių lydekų (Merluccius merluccius) – 2017 m. ne daugiau kaip 7 %, o 2018 m. – ne daugiau kaip 6 % bendro metinio šios rūšies žuvų kiekio, sužvejoto laivų, kurie šių rūšių žuvis žvejoja tralais ir velkamaisiais tinklais (žvejybos įrankių kodai: OTT, OTB, PTB, OT, PT, TBN, TBS, TX, SSC, SPR, TB, SDN, SX ir SV) ICES VIII ir IX parajoniuose; |
| --- | --- |

a)

europinių jūrinių lydekų (Merluccius merluccius) – 2017 m. ne daugiau kaip 7 %, o 2018 m. – ne daugiau kaip 6 % bendro metinio šios rūšies žuvų kiekio, sužvejoto laivų, kurie šių rūšių žuvis žvejoja tralais ir velkamaisiais tinklais (žvejybos įrankių kodai: OTT, OTB, PTB, OT, PT, TBN, TBS, TX, SSC, SPR, TB, SDN, SX ir SV) ICES VIII ir IX parajoniuose;

| b) | europinių jūrų liežuvių (Solea solea) – ne daugiau kaip 5 % bendro metinio šio rūšies žuvų kiekio, sužvejoto laivų, kurie šių rūšių žuvis žvejoja sijiniais tralais (žvejybos įrankio kodas – TBB) ir dugniniais tralais (žvejybos įrankių kodai: OTB, OTT, PTB, TBN, TBS, TBB, OT, PT ir TX) ICES VIII a ir b kvadratuose; |
| --- | --- |

b)

europinių jūrų liežuvių (Solea solea) – ne daugiau kaip 5 % bendro metinio šio rūšies žuvų kiekio, sužvejoto laivų, kurie šių rūšių žuvis žvejoja sijiniais tralais (žvejybos įrankio kodas – TBB) ir dugniniais tralais (žvejybos įrankių kodai: OTB, OTT, PTB, TBN, TBS, TBB, OT, PT ir TX) ICES VIII a ir b kvadratuose;

| c) | europinių jūrų liežuvių (Solea solea) – ne daugiau kaip 3 % bendro metinio šios rūšies žuvų kiekio, sužvejoto laivų, kurie šių rūšių žuvis žvejoja sieniniais tinklais ir žiauniniais tinklais (žvejybos įrankių kodai: GNS, GN, GND, GNC, GTN, GTR ir GEN) ICES VIII a ir b kvadratuose. |
| --- | --- |

c)

europinių jūrų liežuvių (Solea solea) – ne daugiau kaip 3 % bendro metinio šios rūšies žuvų kiekio, sužvejoto laivų, kurie šių rūšių žuvis žvejoja sieniniais tinklais ir žiauniniais tinklais (žvejybos įrankių kodai: GNS, GN, GND, GNC, GTN, GTR ir GEN) ICES VIII a ir b kvadratuose.

2.   Tiesioginių valdymo interesų pietvakarių vandenyse turinčios valstybės narės iki 2017 m. gegužės 1 d. Komisijai pateikia papildomų žuvų išmetimo į jūrą duomenų ir kitos aktualios mokslinės informacijos, pagrindžiančios 1 dalies a punkte nurodytos išimties taikymą. Žuvininkystės mokslo, technikos ir ekonomikos komitetas (STECF) iki 2017 m. rugsėjo 1 d. įvertina pateiktus duomenis ir informaciją.

4 straipsnis

Laivai, kuriems taikomas įpareigojimas iškrauti laimikį

Valstybės narės pagal šio reglamento priede išdėstytus kriterijus nustato, kokiems kiekvienos konkrečios žvejybos laivams taikomas įpareigojimas iškrauti laimikį.

Laivams, kuriems 2016 m. taikytas įpareigojimas iškrauti laimikį vykdant tam tikrą žvejybą, ir toliau taikomas įpareigojimas iškrauti laimikį vykdant tą žvejybą.

Iki 2016 m. gruodžio 31 d. valstybės narės per saugiąją Sąjungos kontrolės svetainę Komisijai ir kitoms valstybėms narėms pateikia pagal 1 dalį atrinktų priede nustatytos kiekvienos konkrečios žvejybos laivų sąrašus. Šiuos sąrašus jos nuolat atnaujina.

5 straipsnis

Panaikinimas

Deleguotasis reglamentas (ES) 2015/2439 panaikinamas.

6 straipsnis

Įsigaliojimas

Šis reglamentas įsigalioja kitą dieną po jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje.

Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje

Jis taikomas nuo 2017 m. sausio 1 d. iki 2018 m. gruodžio 31 d.

4 straipsnis taikomas nuo šio reglamento įsigaliojimo dienos.

Šis reglamentas privalomas visas ir tiesiogiai taikomas visose valstybėse narėse.

Priimta Briuselyje 2016 m. spalio 12 d.

Komisijos vardu

Pirmininkas

Jean-Claude JUNCKER

---

(1)  
  OL L 354, 2013 12 28, p. 22.

1

(2)  
  2015 m. spalio 12 d. Komisijos deleguotasis reglamentas (ES) 2015/2439, kuriuo nustatomas tam tikrai priedugnio žuvų žvejybai pietvakarių vandenyse taikomas žuvų išmetimo į jūrą mažinimo planas (OL L 336, 2015 12 23, p. 36).

2

(3)  Šiame reglamente naudojamus žvejybos įrankių kodus nustatė Jungtinių Tautų Maisto ir žemės ūkio organizacija.

3

---

PRIEDAS

Žvejyba, kuriai taikomas įpareigojimas iškrauti laimikį

a)   Žvejyba ICES VIII a, b, d ir e kvadratuose

| Žvejyba (žuvų rūšis) | Žvejybos įrankio kodas | Žvejybos įrankio aprašymas | Tinklo akių dydis | Iškraunamų žuvų rūšys |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Europiniai jūrų liežuviai
  (Solea solea) | OTB, OTT, PTB, TBN, TBS, TB, OT, PT, TX | Visi dugniniai tralai | 70–100 mm dydžio | Visas sužvejotas europinių jūrų liežuvių kiekis |
| TBB | Visi sijiniai tralai | 70–100 mm dydžio |
| GNS, GN, GND, GNC, GTN, GTR, GEN | Visi sieniniai tinklai ir žiauniniai tinklai | 100 mm dydžio arba didesnės |
| Europinės jūrinės lydekos
  (Merluccius merluccius) | OTT, OTB, PTB, SDN, OT, PT, TBN, TBS, TX, SSC, SPR, TB, SX, SV | Visi dugniniai tralai ir velkamieji tinklai | 100 mm dydžio arba didesnės | Visas sužvejotas europinių jūrinių lydekų kiekis |
| LL, LLS | Visos ūdos | Visų dydžių |
| GNS, GN, GND, GNC, GTN, GEN | Visi žiauniniai tinklai | 100 mm dydžio arba didesnės |
| Velniažuvinės
  (Lophiidae) | GNS, GN, GND, GNC, GTN, GEN | Visi žiauniniai tinklai | 200 mm dydžio arba didesnės | Visas sužvejotas velniažuvinių kiekis |
| Norveginiai omarai (Nephrops norvegicus)
  (tik funkciniuose vienetuose) | OTB, OTT, PTB, TBN, TBS, TB, OT, PT, TX | Visi dugniniai tralai | 70 mm dydžio arba didesnės | Visas sužvejotas norveginių omarų kiekis |

Žvejyba (žuvų rūšis)

Žvejybos įrankio kodas

Žvejybos įrankio aprašymas

Tinklo akių dydis

Iškraunamų žuvų rūšys

Europiniai jūrų liežuviai

(Solea solea)

OTB, OTT, PTB, TBN, TBS, TB, OT, PT, TX

Visi dugniniai tralai

70–100 mm dydžio

Visas sužvejotas europinių jūrų liežuvių kiekis

TBB

Visi sijiniai tralai

70–100 mm dydžio

GNS, GN, GND, GNC, GTN, GTR, GEN

Visi sieniniai tinklai ir žiauniniai tinklai

100 mm dydžio arba didesnės

Europinės jūrinės lydekos

(Merluccius merluccius)

OTT, OTB, PTB, SDN, OT, PT, TBN, TBS, TX, SSC, SPR, TB, SX, SV

Visi dugniniai tralai ir velkamieji tinklai

100 mm dydžio arba didesnės

Visas sužvejotas europinių jūrinių lydekų kiekis

LL, LLS

Visos ūdos

Visų dydžių

GNS, GN, GND, GNC, GTN, GEN

Visi žiauniniai tinklai

100 mm dydžio arba didesnės

Velniažuvinės

(Lophiidae)

GNS, GN, GND, GNC, GTN, GEN

Visi žiauniniai tinklai

200 mm dydžio arba didesnės

Visas sužvejotas velniažuvinių kiekis

Norveginiai omarai (Nephrops norvegicus)

(tik funkciniuose vienetuose)

OTB, OTT, PTB, TBN, TBS, TB, OT, PT, TX

Visi dugniniai tralai

70 mm dydžio arba didesnės

Visas sužvejotas norveginių omarų kiekis

b)   Žvejyba ICES VIIIc ir IXa kvadratuose

| Žvejyba (žuvų rūšis) | Žvejybos įrankio kodas | Žvejybos įrankio aprašymas | Tinklo akių dydis | Įpareigojimas iškrauti laimikį |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Velniažuvinės
  (Lophiidae) | GNS, GN, GND, GNC, GTN, GEN | Visi žiauniniai tinklai | 200 mm dydžio arba didesnės | Visas sužvejotas velniažuvinių kiekis |
| Norveginiai omarai
  (Nephrops norvegicus)
  (tik funkciniuose vienetuose) | OTB, PTB, OTT, TBN, TBS, OT, PT, TX, TB | Visi dugniniai tralai | 70 mm dydžio arba didesnės | Visas sužvejotas norveginių omarų kiekis |
| Europinės jūrinės lydekos
  (Merluccius merluccius) | OTT, OTB, PTB, OT, PT, TBN, TBS, TX, SSC, SPR, TB, SDN, SX, SV | Visi dugniniai tralai ir velkamieji tinklai | Laivai, atitinkantys šiuos suvestinius kriterijus:






  1. | naudoja 70 mm arba didesnių akių tinklus; |

Žvejyba (žuvų rūšis)

Žvejybos įrankio kodas

Žvejybos įrankio aprašymas

Tinklo akių dydis

Įpareigojimas iškrauti laimikį

Velniažuvinės

(Lophiidae)

GNS, GN, GND, GNC, GTN, GEN

Visi žiauniniai tinklai

200 mm dydžio arba didesnės

Visas sužvejotas velniažuvinių kiekis

Norveginiai omarai

(Nephrops norvegicus)

(tik funkciniuose vienetuose)

OTB, PTB, OTT, TBN, TBS, OT, PT, TX, TB

Visi dugniniai tralai

70 mm dydžio arba didesnės

Visas sužvejotas norveginių omarų kiekis

Europinės jūrinės lydekos

(Merluccius merluccius)

OTT, OTB, PTB, OT, PT, TBN, TBS, TX, SSC, SPR, TB, SDN, SX, SV

Visi dugniniai tralai ir velkamieji tinklai

Laivai, atitinkantys šiuos suvestinius kriterijus:

1.

naudoja 70 mm arba didesnių akių tinklus;

| 2. | bendras 2014–2015 m. (1) iškrautų europinių jūrinių lydekų kiekis sudarė daugiau kaip 5 % visų rūšių iškrautų žuvų ir daugiau kaip 5 metrines tonas. |
| --- | --- |

2.

bendras 2014–2015 m. (1) iškrautų europinių jūrinių lydekų kiekis sudarė daugiau kaip 5 % visų rūšių iškrautų žuvų ir daugiau kaip 5 metrines tonas.

Visas sužvejotas europinių jūrinių lydekų kiekis

GNS, GN, GND, GNC, GTN, GEN

Visi žiauniniai tinklai

80–99 mm dydžio

LL, LLS

Visos ūdos

Didesni nei 3,85 cm +/– 1,15 cm ilgio ir 1,6 cm +/– 0,4 cm pločio kabliukai

c)   Žvejyba ICES IXa kvadrate

| Žvejyba (žuvų rūšis) | Žvejybos įrankio kodas | Žvejybos įrankio aprašymas | Tinklo akių dydis | Įpareigojimas iškrauti laimikį |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Europiniai jūrų liežuviai (Solea solea) ir jūrinės plekšnės (Pleuronectes platessa) | GNS, GN, GND, GNC, GTN, GTR, GEN | Visi sieniniai tinklai ir žiauniniai tinklai | 100 mm arba didesnės | Visas sužvejotas europinių jūrų liežuvių ir jūrinių plekšnių kiekis |

Žvejyba (žuvų rūšis)

Žvejybos įrankio kodas

Žvejybos įrankio aprašymas

Tinklo akių dydis

Įpareigojimas iškrauti laimikį

Europiniai jūrų liežuviai (Solea solea) ir jūrinės plekšnės (Pleuronectes platessa)

GNS, GN, GND, GNC, GTN, GTR, GEN

Visi sieniniai tinklai ir žiauniniai tinklai

100 mm arba didesnės

Visas sužvejotas europinių jūrų liežuvių ir jūrinių plekšnių kiekis

---

(1)  Ataskaitinis laikotarpis vėlesniais metais bus atnaujintas, t. y. 2018 m. ataskaitinis laikotarpis bus 2015 ir 2016 metai.

---

| 2016 12 23 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | L 352/39 |
| --- | --- | --- | --- |

2016 12 23

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

L 352/39

---

KOMISIJOS DELEGUOTASIS REGLAMENTAS (ES) 2016/2375

2016 m. spalio 12 d.

kuriuo nustatomas tam tikrai priedugnio žvejybai šiaurės vakarų vandenyse taikomas žuvų išmetimo į jūrą mažinimo planas

EUROPOS KOMISIJA,

atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo,

atsižvelgdama į 2013 m. gruodžio 11 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) Nr. 1380/2013 dėl bendros žuvininkystės politikos, kuriuo iš dalies keičiami Tarybos reglamentai (EB) Nr. 1954/2003 ir (EB) Nr. 1224/2009 bei panaikinami Tarybos reglamentai (EB) Nr. 2371/2002 ir (EB) Nr. 639/2004 bei Tarybos sprendimas 2004/585/EB (1), ypač į jo 15 straipsnio 6 dalį ir 18 straipsnio 1 ir 3 dalis,

kadangi:

| (1) | Reglamentu (ES) Nr. 1380/2013 siekiama palaipsniui sustabdyti žuvų, sužvejotų vykdant visą ES žvejybą, išmetimą į jūrą, įvedant įpareigojimą iškrauti visą tų rūšių, kurioms taikomi sužvejojamo kiekio apribojimai, žuvų laimikį; |
| --- | --- |

(1)

Reglamentu (ES) Nr. 1380/2013 siekiama palaipsniui sustabdyti žuvų, sužvejotų vykdant visą ES žvejybą, išmetimą į jūrą, įvedant įpareigojimą iškrauti visą tų rūšių, kurioms taikomi sužvejojamo kiekio apribojimai, žuvų laimikį;

| (2) | Reglamento (ES) Nr. 1380/2013 15 straipsnio 6 dalyje Komisija įgaliojama deleguotuoju aktu ne ilgesniam kaip trejų metų laikotarpiui priimti žuvų išmetimo į jūrą mažinimo planus remiantis bendromis rekomendacijomis, kurias parengė valstybės narės, pasikonsultavusios su atitinkamomis patariamosiomis tarybomis; |
| --- | --- |

(2)

Reglamento (ES) Nr. 1380/2013 15 straipsnio 6 dalyje Komisija įgaliojama deleguotuoju aktu ne ilgesniam kaip trejų metų laikotarpiui priimti žuvų išmetimo į jūrą mažinimo planus remiantis bendromis rekomendacijomis, kurias parengė valstybės narės, pasikonsultavusios su atitinkamomis patariamosiomis tarybomis;

| (3) | atsižvelgdama į bendrą rekomendaciją, kurią valstybės narės pateikė 2015 m., Komisija Deleguotuoju reglamentu (ES) 2015/2438 (2) nustatė tam tikrai priedugnio rūšių žuvų žvejybai šiaurės vakarų vandenyse 2016–2018 m. laikotarpiu taikomą žuvų išmetimo į jūrą mažinimo planą; |
| --- | --- |

(3)

atsižvelgdama į bendrą rekomendaciją, kurią valstybės narės pateikė 2015 m., Komisija Deleguotuoju reglamentu (ES) 2015/2438 (2) nustatė tam tikrai priedugnio rūšių žuvų žvejybai šiaurės vakarų vandenyse 2016–2018 m. laikotarpiu taikomą žuvų išmetimo į jūrą mažinimo planą;

| (4) | Belgija, Airija, Ispanija, Prancūzija, Nyderlandai ir Jungtinė Karalystė turi tiesioginių žvejybos šiaurės vakarų vandenyse valdymo interesų. Pasikonsultavusios su Šiaurės vakarų vandenų patariamąja taryba, 2016 m. birželio 3 d. minėtos valstybės narės Komisijai pateikė naują bendrą rekomendaciją. Ją rengiant panaudotas atitinkamų mokslo įstaigų mokslinis indėlis, kurį peržiūrėjo Žuvininkystės mokslo, technikos ir ekonomikos komitetas (STECF). Į bendrą rekomendaciją įtrauktos priemonės atitinka Reglamento (ES) Nr. 1380/2013 18 straipsnio 3 straipsnį, taigi jas galima įtraukti į šį reglamentą; |
| --- | --- |

(4)

Belgija, Airija, Ispanija, Prancūzija, Nyderlandai ir Jungtinė Karalystė turi tiesioginių žvejybos šiaurės vakarų vandenyse valdymo interesų. Pasikonsultavusios su Šiaurės vakarų vandenų patariamąja taryba, 2016 m. birželio 3 d. minėtos valstybės narės Komisijai pateikė naują bendrą rekomendaciją. Ją rengiant panaudotas atitinkamų mokslo įstaigų mokslinis indėlis, kurį peržiūrėjo Žuvininkystės mokslo, technikos ir ekonomikos komitetas (STECF). Į bendrą rekomendaciją įtrauktos priemonės atitinka Reglamento (ES) Nr. 1380/2013 18 straipsnio 3 straipsnį, taigi jas galima įtraukti į šį reglamentą;

| (5) | šiaurės vakarų vandenyse įpareigojimas iškrauti visą rūšių, pagal kurias apibrėžiama žvejyba, kuriai taikomi sužvejojamo kiekio apribojimai, žuvų laimikį pagal Reglamento (ES) Nr. 1380/2013 15 straipsnio 1 dalies c punktą taikomas ne vėliau kaip nuo 2016 m. sausio 1 d. Bendroje rekomendacijoje nurodyti laivynai, kuriems turi būti taikomas įpareigojimas iškrauti laimikį vykdant mišrią atlantinių menkių, juodadėmių menkių, paprastųjų merlangų ir ledjūrio menkių žvejybą, norveginių omarų žvejybą, mišrią europinių jūrų liežuvių ir jūrinių plekšnių žvejybą ir europinių jūrinių lydekų bei sidabrinių polakų žvejybą; |
| --- | --- |

(5)

šiaurės vakarų vandenyse įpareigojimas iškrauti visą rūšių, pagal kurias apibrėžiama žvejyba, kuriai taikomi sužvejojamo kiekio apribojimai, žuvų laimikį pagal Reglamento (ES) Nr. 1380/2013 15 straipsnio 1 dalies c punktą taikomas ne vėliau kaip nuo 2016 m. sausio 1 d. Bendroje rekomendacijoje nurodyti laivynai, kuriems turi būti taikomas įpareigojimas iškrauti laimikį vykdant mišrią atlantinių menkių, juodadėmių menkių, paprastųjų merlangų ir ledjūrio menkių žvejybą, norveginių omarų žvejybą, mišrią europinių jūrų liežuvių ir jūrinių plekšnių žvejybą ir europinių jūrinių lydekų bei sidabrinių polakų žvejybą;

| (6) | Deleguotajame reglamente (ES) 2015/2438 nustatytos nuostatos, pagal kurias įvedamas įpareigojimas iškrauti laimikį, 2016–2018 m. laikotarpiu taikomas tam tikrai priedugnio rūšių žuvų žvejybai šiaurės vakarų vandenyse; |
| --- | --- |

(6)

Deleguotajame reglamente (ES) 2015/2438 nustatytos nuostatos, pagal kurias įvedamas įpareigojimas iškrauti laimikį, 2016–2018 m. laikotarpiu taikomas tam tikrai priedugnio rūšių žuvų žvejybai šiaurės vakarų vandenyse;

| (7) | laikantis 2016 m. valstybių narių pateiktos naujos bendros rekomendacijos, žuvų išmetimo į jūrą mažinimo planas nuo 2017 m. turėtų būti taikomas kitoms rūšims, pagal kurias apibrėžiama itin mišri atlantinių menkių, juodadėmių menkių, paprastųjų merlangų ir ledjūrio menkių žvejyba, norveginių omarų žvejyba, mišri europinių jūrų liežuvių ir jūrinių plekšnių žvejyba ir europinių jūrinių lydekų bei sidabrinių polakų žvejyba. Jis taip pat turėtų būti taikomas priegaudos rūšių žuvims, sužvejotoms vykdant tam tikrą žvejybą; |
| --- | --- |

(7)

laikantis 2016 m. valstybių narių pateiktos naujos bendros rekomendacijos, žuvų išmetimo į jūrą mažinimo planas nuo 2017 m. turėtų būti taikomas kitoms rūšims, pagal kurias apibrėžiama itin mišri atlantinių menkių, juodadėmių menkių, paprastųjų merlangų ir ledjūrio menkių žvejyba, norveginių omarų žvejyba, mišri europinių jūrų liežuvių ir jūrinių plekšnių žvejyba ir europinių jūrinių lydekų bei sidabrinių polakų žvejyba. Jis taip pat turėtų būti taikomas priegaudos rūšių žuvims, sužvejotoms vykdant tam tikrą žvejybą;

| (8) | bendroje rekomendacijoje siūloma įpareigojimo iškrauti laimikį išimtį taikyti norveginiams omarams, sugautiems dugninėmis gaudyklėmis, gaudyklėmis arba krabų bei omarų gaudyklėmis ICES VI kvadrate ir VII parajonyje, nes, moksliniais duomenimis, jų išgyvenamumo rodikliai yra aukšti, atsižvelgiant į žvejybos įrankių, žvejybos praktikos ir ekosistemos charakteristikas. STECF padarė išvadą, kad šios išimties taikymas pagrįstas. Todėl ši išimtis ir toliau turėtų likti įtraukta į šį reglamentą; |
| --- | --- |

(8)

bendroje rekomendacijoje siūloma įpareigojimo iškrauti laimikį išimtį taikyti norveginiams omarams, sugautiems dugninėmis gaudyklėmis, gaudyklėmis arba krabų bei omarų gaudyklėmis ICES VI kvadrate ir VII parajonyje, nes, moksliniais duomenimis, jų išgyvenamumo rodikliai yra aukšti, atsižvelgiant į žvejybos įrankių, žvejybos praktikos ir ekosistemos charakteristikas. STECF padarė išvadą, kad šios išimties taikymas pagrįstas. Todėl ši išimtis ir toliau turėtų likti įtraukta į šį reglamentą;

| (9) | bendroje rekomendacijoje siūloma įpareigojimo iškrauti laimikį išimtį taikyti sužvejotiems jūrų liežuviams, kurių dydis nesiekia mažiausio išteklių išsaugojimą užtikrinančio orientacinio dydžio ir kurie sužvejoti 80–99 mm dydžio akių tralais su kėtoklėmis ICES VIId kvadrate šešių jūrmylių atstumu nuo kranto ir už nustatytų jauniklių augimo rajonų ribų, vykdant tam tikras konkrečias sąlygas atitinkančias žvejybos operacijas. Moksliniais duomenimis, jų išgyvenamumo rodikliai aukšti, atsižvelgiant į žvejybos įrankių ir ekosistemos charakteristikas. STECF pažymėjo, kad išgyvenamumas priklauso nuo daugelio veiksnių, ir rekomendavo bandymo rezultatus kitų rūšių žvejybai taikyti atsargiai, taip pat atlikti tolesnius bandymus, kuriais būtų galima pagrįsti šį prašymą. Todėl ši išimtis turėtų būti įtraukta į šį reglamentą 2017 m. su sąlyga, kad išimtį taikantis laivynas veiklą vykdys tokiomis sąlygomis, kurios panašios į bandymo sąlygas, ir kad atitinkamos valstybės narės atliks papildomus bandymus. 2017 m. STECF turėtų įvertinti šių papildomų bandymų rezultatus; |
| --- | --- |

(9)

bendroje rekomendacijoje siūloma įpareigojimo iškrauti laimikį išimtį taikyti sužvejotiems jūrų liežuviams, kurių dydis nesiekia mažiausio išteklių išsaugojimą užtikrinančio orientacinio dydžio ir kurie sužvejoti 80–99 mm dydžio akių tralais su kėtoklėmis ICES VIId kvadrate šešių jūrmylių atstumu nuo kranto ir už nustatytų jauniklių augimo rajonų ribų, vykdant tam tikras konkrečias sąlygas atitinkančias žvejybos operacijas. Moksliniais duomenimis, jų išgyvenamumo rodikliai aukšti, atsižvelgiant į žvejybos įrankių ir ekosistemos charakteristikas. STECF pažymėjo, kad išgyvenamumas priklauso nuo daugelio veiksnių, ir rekomendavo bandymo rezultatus kitų rūšių žvejybai taikyti atsargiai, taip pat atlikti tolesnius bandymus, kuriais būtų galima pagrįsti šį prašymą. Todėl ši išimtis turėtų būti įtraukta į šį reglamentą 2017 m. su sąlyga, kad išimtį taikantis laivynas veiklą vykdys tokiomis sąlygomis, kurios panašios į bandymo sąlygas, ir kad atitinkamos valstybės narės atliks papildomus bandymus. 2017 m. STECF turėtų įvertinti šių papildomų bandymų rezultatus;

| (10) | bendroje rekomendacijoje yra septynios įpareigojimo iškrauti laimikį taikymo de minimis išimtys, tam tikra apimtimi taikomos tam tikrai žvejybai. STECF, peržiūrėjęs valstybių narių pateiktą informaciją, padarė bendrą išvadą, kad bendroje rekomendacijoje pateikiami argumentai (kai kuriais atvejais patvirtinti kokybiniu išlaidų vertinimu) – sunkiai padidinamas selektyvumas ir (arba) neproporcingos nepageidaujamos priegaudos tvarkymo išlaidos – yra pagrįsti. Atsižvelgiant į tai, kas išdėstyta pirmiau ir neturint tam prieštaraujančios mokslinės informacijos, į šį reglamentą tikslinga įtraukti šias de minimis išimtis pagal bendroje rekomendacijoje siūlomus procentinius dydžius neviršijant Reglamento (ES) Nr. 1380/2013 15 straipsnio 1 dalyje leidžiamų lygių; |
| --- | --- |

(10)

bendroje rekomendacijoje yra septynios įpareigojimo iškrauti laimikį taikymo de minimis išimtys, tam tikra apimtimi taikomos tam tikrai žvejybai. STECF, peržiūrėjęs valstybių narių pateiktą informaciją, padarė bendrą išvadą, kad bendroje rekomendacijoje pateikiami argumentai (kai kuriais atvejais patvirtinti kokybiniu išlaidų vertinimu) – sunkiai padidinamas selektyvumas ir (arba) neproporcingos nepageidaujamos priegaudos tvarkymo išlaidos – yra pagrįsti. Atsižvelgiant į tai, kas išdėstyta pirmiau ir neturint tam prieštaraujančios mokslinės informacijos, į šį reglamentą tikslinga įtraukti šias de minimis išimtis pagal bendroje rekomendacijoje siūlomus procentinius dydžius neviršijant Reglamento (ES) Nr. 1380/2013 15 straipsnio 1 dalyje leidžiamų lygių;

| (11) | de minimis išimties taikymas europiniams jūrų liežuviams – 2017–2018 m. ne daugiau kaip 3 % bendro metinio šios rūšies žuvų kiekio, sužvejoto laivų, kurie jas žvejoja sieniniais tinklais ir žiauniniais tinklais ICES VII d, e, f ir g kvadratuose, – yra grindžiamas tuo, kad padidinti šios žvejybos selektyvumą yra labai sunku. STECF padarė išvadą, kad ši išimtis yra tinkamai apibrėžta ir todėl turėtų būti įtraukta į šį reglamentą; |
| --- | --- |

(11)

de minimis išimties taikymas europiniams jūrų liežuviams – 2017–2018 m. ne daugiau kaip 3 % bendro metinio šios rūšies žuvų kiekio, sužvejoto laivų, kurie jas žvejoja sieniniais tinklais ir žiauniniais tinklais ICES VII d, e, f ir g kvadratuose, – yra grindžiamas tuo, kad padidinti šios žvejybos selektyvumą yra labai sunku. STECF padarė išvadą, kad ši išimtis yra tinkamai apibrėžta ir todėl turėtų būti įtraukta į šį reglamentą;

| (12) | de minimis išimties taikymas paprastiesiems merlangams – 2017 m. ne daugiau kaip 7 %, o 2018 m. ne daugiau kaip 6 % bendro metinio šios rūšies žuvų kiekio, sužvejoto laivų, kurie privalo iškrauti paprastuosius merlangus ir kurie juos žvejoja mažesnio kaip 100 mm dydžio akių dugniniais tralais ir velkamaisiais tinklais, taip pat pelaginiais tralais ICES VII d ir e kvadratuose, – yra grindžiamas tuo, kad padidinti šios žvejybos selektyvumą yra labai sunku; |
| --- | --- |

(12)

de minimis išimties taikymas paprastiesiems merlangams – 2017 m. ne daugiau kaip 7 %, o 2018 m. ne daugiau kaip 6 % bendro metinio šios rūšies žuvų kiekio, sužvejoto laivų, kurie privalo iškrauti paprastuosius merlangus ir kurie juos žvejoja mažesnio kaip 100 mm dydžio akių dugniniais tralais ir velkamaisiais tinklais, taip pat pelaginiais tralais ICES VII d ir e kvadratuose, – yra grindžiamas tuo, kad padidinti šios žvejybos selektyvumą yra labai sunku;

| (13) | de minimis išimties taikymas paprastiesiems merlangams – 2017 m. ne daugiau kaip 7 %, o 2018 m. ne daugiau kaip 6 % bendro metinio šios rūšies žuvų kiekio, sužvejoto laivų, kurie privalo iškrauti paprastuosius merlangus ir kurie juos žvejoja ne mažesnio kaip 100 mm dydžio akių dugniniais tralais ir velkamaisiais tinklais ICES VII b–j kvadratuose, – yra grindžiamas tuo, kad padidinti šios žvejybos selektyvumą yra labai sunku; |
| --- | --- |

(13)

de minimis išimties taikymas paprastiesiems merlangams – 2017 m. ne daugiau kaip 7 %, o 2018 m. ne daugiau kaip 6 % bendro metinio šios rūšies žuvų kiekio, sužvejoto laivų, kurie privalo iškrauti paprastuosius merlangus ir kurie juos žvejoja ne mažesnio kaip 100 mm dydžio akių dugniniais tralais ir velkamaisiais tinklais ICES VII b–j kvadratuose, – yra grindžiamas tuo, kad padidinti šios žvejybos selektyvumą yra labai sunku;

| (14) | de minimis išimties taikymas paprastiesiems merlangams – 2017 m. ne daugiau kaip 7 %, o 2018 m. ne daugiau kaip 6 % bendro metinio šios rūšies žuvų kiekio, sužvejoto laivų, kurie privalo iškrauti paprastuosius merlangus ir kurie juos žvejoja mažesnio kaip 100 mm dydžio akių dugniniais tralais ir velkamaisiais tinklais ICES VII parajonyje (išskyrus VII a, d ir e kvadratus), – yra grindžiamas tuo, kad padidinti šios žvejybos selektyvumą yra labai sunku; |
| --- | --- |

(14)

de minimis išimties taikymas paprastiesiems merlangams – 2017 m. ne daugiau kaip 7 %, o 2018 m. ne daugiau kaip 6 % bendro metinio šios rūšies žuvų kiekio, sužvejoto laivų, kurie privalo iškrauti paprastuosius merlangus ir kurie juos žvejoja mažesnio kaip 100 mm dydžio akių dugniniais tralais ir velkamaisiais tinklais ICES VII parajonyje (išskyrus VII a, d ir e kvadratus), – yra grindžiamas tuo, kad padidinti šios žvejybos selektyvumą yra labai sunku;

| (15) | dėl trijų de minimis išimčių taikymo paprastiesiems merlangams Deleguotajame reglamente (ES) 2015/2438 reikalauta, kad atitinkamos valstybės narės Komisijai pateiktų išimtį pagrindžiančios papildomos mokslinės informacijos. STECF pastebėjo, kad, nors vis dar reikia išsamių įrodymų, pateikiant papildomos informacijos atsižvelgta į kai kuriuos STECF iškeltus klausimus. STECF pabrėžė būtinybę taikyti nuoseklesnį požiūrį į šiuos išteklius. Remiantis STECF peržiūrėtais moksliniais įrodymais ir atsižvelgiant į tai, kad pagerėjo išimtį pagrindžiantys papildomi įrodymai, ši išimtis gali būti taikoma toliau ir turėtų būti įtraukta į šį reglamentą; |
| --- | --- |

(15)

dėl trijų de minimis išimčių taikymo paprastiesiems merlangams Deleguotajame reglamente (ES) 2015/2438 reikalauta, kad atitinkamos valstybės narės Komisijai pateiktų išimtį pagrindžiančios papildomos mokslinės informacijos. STECF pastebėjo, kad, nors vis dar reikia išsamių įrodymų, pateikiant papildomos informacijos atsižvelgta į kai kuriuos STECF iškeltus klausimus. STECF pabrėžė būtinybę taikyti nuoseklesnį požiūrį į šiuos išteklius. Remiantis STECF peržiūrėtais moksliniais įrodymais ir atsižvelgiant į tai, kad pagerėjo išimtį pagrindžiantys papildomi įrodymai, ši išimtis gali būti taikoma toliau ir turėtų būti įtraukta į šį reglamentą;

| (16) | de minimis išimties taikymas norveginiams omarams – 2017 m. ne daugiau kaip 7 %, o 2018 m. ne daugiau kaip 6 % bendro metinio šios rūšies žuvų kiekio, sužvejoto laivų, kurie šiuos omarus privalo iškrauti ICES VII parajonyje, – yra grindžiamas tuo, kad padidinti šios žvejybos selektyvumą yra labai sunku. STECF padarė išvadą, kad šios išimties taikymas pagrįstas. Todėl ši išimtis turėtų būti įtraukta į šį reglamentą; |
| --- | --- |

(16)

de minimis išimties taikymas norveginiams omarams – 2017 m. ne daugiau kaip 7 %, o 2018 m. ne daugiau kaip 6 % bendro metinio šios rūšies žuvų kiekio, sužvejoto laivų, kurie šiuos omarus privalo iškrauti ICES VII parajonyje, – yra grindžiamas tuo, kad padidinti šios žvejybos selektyvumą yra labai sunku. STECF padarė išvadą, kad šios išimties taikymas pagrįstas. Todėl ši išimtis turėtų būti įtraukta į šį reglamentą;

| (17) | de minimis išimties taikymas norveginiams omarams – 2017 m. ne daugiau kaip 7 %, o 2018 m. ne daugiau kaip 6 % bendro metinio šios rūšies žuvų kiekio, sužvejoto laivų, kurie šiuos omarus privalo iškrauti ICES VI parajonyje, – yra grindžiamas tuo, kad padidinti šios žvejybos selektyvumą yra labai sunku, ir patvirtinamąja kiekybine informacija apie neproporcingas nepageidaujamos priegaudos tvarkymo išlaidas. STECF padarė išvadą, kad šios išimties taikymas pagrįstas. Todėl ši išimtis turėtų būti įtraukta į šį reglamentą; |
| --- | --- |

(17)

de minimis išimties taikymas norveginiams omarams – 2017 m. ne daugiau kaip 7 %, o 2018 m. ne daugiau kaip 6 % bendro metinio šios rūšies žuvų kiekio, sužvejoto laivų, kurie šiuos omarus privalo iškrauti ICES VI parajonyje, – yra grindžiamas tuo, kad padidinti šios žvejybos selektyvumą yra labai sunku, ir patvirtinamąja kiekybine informacija apie neproporcingas nepageidaujamos priegaudos tvarkymo išlaidas. STECF padarė išvadą, kad šios išimties taikymas pagrįstas. Todėl ši išimtis turėtų būti įtraukta į šį reglamentą;

| (18) | de minimis išimties taikymas europiniams jūrų liežuviams – 2017 ir 2018 m. ne daugiau kaip 3 % bendro metinio šios rūšies žuvų kiekio, sužvejoto laivų, kurie naudoja padidinto selektyvumo TBB žvejybos įrankį, kurio tinklo akių dydis yra 80–119 mm, ICES VII d, e, f, g ir h kvadratuose, – yra grindžiamas tuo, kad padidinti šios žvejybos selektyvumą yra labai sunku. STECF pažymėjo, kad išimties tikslas – kompensuoti didesnio selektyvumo žvejybos įrankio naudojimą ir prašoma de minimis išimtis turėtų apimti likutinį į jūrą išmetamų žuvų kiekį. Todėl ši išimtis turėtų būti įtraukta į šį reglamentą; |
| --- | --- |

(18)

de minimis išimties taikymas europiniams jūrų liežuviams – 2017 ir 2018 m. ne daugiau kaip 3 % bendro metinio šios rūšies žuvų kiekio, sužvejoto laivų, kurie naudoja padidinto selektyvumo TBB žvejybos įrankį, kurio tinklo akių dydis yra 80–119 mm, ICES VII d, e, f, g ir h kvadratuose, – yra grindžiamas tuo, kad padidinti šios žvejybos selektyvumą yra labai sunku. STECF pažymėjo, kad išimties tikslas – kompensuoti didesnio selektyvumo žvejybos įrankio naudojimą ir prašoma de minimis išimtis turėtų apimti likutinį į jūrą išmetamų žuvų kiekį. Todėl ši išimtis turėtų būti įtraukta į šį reglamentą;

| (19) | todėl Deleguotasis reglamentas (ES) 2015/2438 turėtų būti panaikintas ir pakeistas nauju reglamentu; |
| --- | --- |

(19)

todėl Deleguotasis reglamentas (ES) 2015/2438 turėtų būti panaikintas ir pakeistas nauju reglamentu;

| (20) | kadangi šiame reglamente numatytos priemonės daro tiesioginį poveikį atitinkamai Sąjungos laivų ekonominei veiklai ir žvejybos sezono planavimui, šis reglamentas turėtų įsigalioti iš karto, kai tik bus paskelbtas. Jis turėtų būti taikomas nuo 2017 m. sausio 1 d., |
| --- | --- |

(20)

kadangi šiame reglamente numatytos priemonės daro tiesioginį poveikį atitinkamai Sąjungos laivų ekonominei veiklai ir žvejybos sezono planavimui, šis reglamentas turėtų įsigalioti iš karto, kai tik bus paskelbtas. Jis turėtų būti taikomas nuo 2017 m. sausio 1 d.,

PRIĖMĖ ŠĮ REGLAMENTĄ:

1 straipsnis

Įpareigojimo iškrauti laimikį vykdymas

Reglamento (ES) Nr. 1380/2013 15 straipsnio 1 dalyje nustatytas įpareigojimas iškrauti laimikį taikomas ICES V (išskyrus Va kvadratą ir tik Vb kvadrato Sąjungos vandenis), VI ir VII zonose vykdant šio reglamento priede nurodytą žvejybą.

2 straipsnis

Su išgyvenamumu susijusi išimtis

1.   Reglamento (ES) Nr. 1380/2013 15 straipsnio 4 dalies b punkte numatyta įpareigojimo iškrauti laimikį išimtis rūšims, kurioms, moksliniais duomenimis, būdingi aukšti išgyvenamumo rodikliai, taikoma:

| a) | norveginiams omarams (Nephrops norvegicus), sugautiems dugninėmis gaudyklėmis, gaudyklėmis arba krabų bei omarų gaudyklėmis (žvejybos įrankių kodai (3) – FPO ir FIX) ICES VI ir VII parajoniuose; |
| --- | --- |

a)

norveginiams omarams (Nephrops norvegicus), sugautiems dugninėmis gaudyklėmis, gaudyklėmis arba krabų bei omarų gaudyklėmis (žvejybos įrankių kodai (3) – FPO ir FIX) ICES VI ir VII parajoniuose;

| b) | 2017 m. europiniams jūrų liežuviams (Solea solea), kurių dydis nesiekia mažiausio išteklių išsaugojimą užtikrinančio orientacinio dydžio ir kurie sužvejoti tralais su kėtoklėmis (žvejybos įrankių kodai: OTT, OTB, TBS, TBN, TB, PTB, OT, PT, TX), kurių tralo maišo akių dydis 80–99 mm, ICES VIId kvadrate šešių jūrmylių atstumu nuo kranto ir už nustatytų jauniklių augimo rajonų ribų, vykdant žvejybos operacijas, atitinkančias toliau nurodytas sąlygas: žvejojama laivais, kurių didžiausias ilgis – 10 metrų, o didžiausia variklio galia – 180 kW, vandenyse, kurių gylis – 15 metrų ar mažesnis, o valksmo trukmė – ne ilgesnė kaip 1 val. 30 min. Taip sužvejoti europiniai jūrų liežuviai nedelsiant paleidžiami. |
| --- | --- |

b)

2017 m. europiniams jūrų liežuviams (Solea solea), kurių dydis nesiekia mažiausio išteklių išsaugojimą užtikrinančio orientacinio dydžio ir kurie sužvejoti tralais su kėtoklėmis (žvejybos įrankių kodai: OTT, OTB, TBS, TBN, TB, PTB, OT, PT, TX), kurių tralo maišo akių dydis 80–99 mm, ICES VIId kvadrate šešių jūrmylių atstumu nuo kranto ir už nustatytų jauniklių augimo rajonų ribų, vykdant žvejybos operacijas, atitinkančias toliau nurodytas sąlygas: žvejojama laivais, kurių didžiausias ilgis – 10 metrų, o didžiausia variklio galia – 180 kW, vandenyse, kurių gylis – 15 metrų ar mažesnis, o valksmo trukmė – ne ilgesnė kaip 1 val. 30 min. Taip sužvejoti europiniai jūrų liežuviai nedelsiant paleidžiami.

2.   Tiesioginių valdymo interesų šiaurės vakarų vandenyse turinčios valstybės narės iki 2017 m. gegužės 1 d. Komisijai pateikia visą papildomą mokslinę informaciją, pagrindžiančią 1 dalies b punkte nurodytos išimties taikymą. Tą informaciją iki 2017 m. rugsėjo 1 d. įvertina Žuvininkystės mokslo, technikos ir ekonomikos komitetas (STECF).

3 straipsnis

De minimis išimtys

Nukrypstant nuo Reglamento (ES) Nr. 1380/2013 15 straipsnio 1 dalies, į jūrą išmesti leidžiama šiuos kiekius:

| a) | paprastųjų merlangų (Merlangius merlangus) – 2017 m. ne daugiau kaip 7 %, o 2018 m. ne daugiau kaip 6 % bendro metinio šios rūšies žuvų kiekio, sužvejoto laivų, kurie privalo iškrauti paprastuosius merlangus ir kurie juos žvejoja mažesnio kaip 100 mm dydžio akių dugniniais tralais ir velkamaisiais tinklais (OTB, SSC, OTT, PTB, SDN, SPR, TBN, TBS, TB, SX, SV OT, PT ir TX) ir pelaginiais tralais (OTM, PTM) ICES VII d ir e kvadratuose; |
| --- | --- |

a)

paprastųjų merlangų (Merlangius merlangus) – 2017 m. ne daugiau kaip 7 %, o 2018 m. ne daugiau kaip 6 % bendro metinio šios rūšies žuvų kiekio, sužvejoto laivų, kurie privalo iškrauti paprastuosius merlangus ir kurie juos žvejoja mažesnio kaip 100 mm dydžio akių dugniniais tralais ir velkamaisiais tinklais (OTB, SSC, OTT, PTB, SDN, SPR, TBN, TBS, TB, SX, SV OT, PT ir TX) ir pelaginiais tralais (OTM, PTM) ICES VII d ir e kvadratuose;

Merlangius merlangus

| b) | paprastųjų merlangų (Merlangius merlangus) – 2017 m. ne daugiau kaip 7 %, o 2018 m. ne daugiau kaip 6 % bendro metinio šios rūšies žuvų kiekio, sužvejoto laivų, kurie privalo iškrauti paprastuosius merlangus ir kurie juos žvejoja ne mažesnio kaip 100 mm dydžio akių dugniniais tralais ir velkamaisiais tinklais (OTB, SSC, OTT, PTB, SDN, SPR, TBN, TBS, TB, SX, SV OT, PT ir TX) ir pelaginiais tralais (OTM, PTM) ICES VII b–j kvadratuose; |
| --- | --- |

b)

paprastųjų merlangų (Merlangius merlangus) – 2017 m. ne daugiau kaip 7 %, o 2018 m. ne daugiau kaip 6 % bendro metinio šios rūšies žuvų kiekio, sužvejoto laivų, kurie privalo iškrauti paprastuosius merlangus ir kurie juos žvejoja ne mažesnio kaip 100 mm dydžio akių dugniniais tralais ir velkamaisiais tinklais (OTB, SSC, OTT, PTB, SDN, SPR, TBN, TBS, TB, SX, SV OT, PT ir TX) ir pelaginiais tralais (OTM, PTM) ICES VII b–j kvadratuose;

Merlangius merlangus

| c) | paprastųjų merlangų (Merlangius merlangus) – 2017 m. ne daugiau kaip 7 %, o 2018 m. ne daugiau kaip 6 % bendro metinio šios rūšies žuvų kiekio, sužvejoto laivų, kurie privalo iškrauti paprastuosius merlangus ir kurie juos žvejoja mažesnio kaip 100 mm dydžio akių dugniniais tralais ir velkamaisiais tinklais (OTB, SSC, OTT, PTB, SDN, SPR, TBN, TBS, TB, SX, SV OT, PT ir TX) ir pelaginiais tralais (OTM, PTM) ICES VII parajonyje, išskyrus VII a, d ir e kvadratus; |
| --- | --- |

c)

paprastųjų merlangų (Merlangius merlangus) – 2017 m. ne daugiau kaip 7 %, o 2018 m. ne daugiau kaip 6 % bendro metinio šios rūšies žuvų kiekio, sužvejoto laivų, kurie privalo iškrauti paprastuosius merlangus ir kurie juos žvejoja mažesnio kaip 100 mm dydžio akių dugniniais tralais ir velkamaisiais tinklais (OTB, SSC, OTT, PTB, SDN, SPR, TBN, TBS, TB, SX, SV OT, PT ir TX) ir pelaginiais tralais (OTM, PTM) ICES VII parajonyje, išskyrus VII a, d ir e kvadratus;

Merlangius merlangus

| d) | norveginių omarų (Nephrops norvegicus) – 2017 m. ne daugiau kaip 7 %, o 2018 m. ne daugiau kaip 6 % bendro metinio šios rūšies kiekio, sužvejoto laivų, kurie privalo norveginius omarus iškrauti ICES VII parajonyje; |
| --- | --- |

d)

norveginių omarų (Nephrops norvegicus) – 2017 m. ne daugiau kaip 7 %, o 2018 m. ne daugiau kaip 6 % bendro metinio šios rūšies kiekio, sužvejoto laivų, kurie privalo norveginius omarus iškrauti ICES VII parajonyje;

Nephrops norvegicus

| e) | norveginių omarų (Nephrops norvegicus) – 2017 m. ne daugiau kaip 7 %, o 2018 m. ne daugiau kaip 6 % bendro metinio šios rūšies kiekio, sužvejoto laivų, kurie privalo norveginius omarus iškrauti ICES VI parajonyje; |
| --- | --- |

e)

norveginių omarų (Nephrops norvegicus) – 2017 m. ne daugiau kaip 7 %, o 2018 m. ne daugiau kaip 6 % bendro metinio šios rūšies kiekio, sužvejoto laivų, kurie privalo norveginius omarus iškrauti ICES VI parajonyje;

Nephrops norvegicus

| f) | europinių jūrų liežuvių (Solea solea) – 2017 ir 2018 m. ne daugiau kaip 3 % bendro metinio šios rūšies žuvų kiekio, sužvejoto laivų, kurie europinius jūrų liežuvius žvejoja sieniniais tinklais ir žiauniniais tinklais ICES VII d, e, f ir g kvadratuose; |
| --- | --- |

f)

europinių jūrų liežuvių (Solea solea) – 2017 ir 2018 m. ne daugiau kaip 3 % bendro metinio šios rūšies žuvų kiekio, sužvejoto laivų, kurie europinius jūrų liežuvius žvejoja sieniniais tinklais ir žiauniniais tinklais ICES VII d, e, f ir g kvadratuose;

Solea solea

| g) | europinių jūrų liežuvių (Solea solea) – 2017 ir 2018 m. ne daugiau kaip 3 % bendro metinio šios rūšies žuvų kiekio, sužvejoto laivų, kurie privalo iškrauti europinius jūrų liežuvius ir kurie naudoja didesnio selektyvumo TBB įrankį (pvz., su didesnių akių pratęsiamąja dalimi), kurio tinklo akių dydis yra 80–119 mm, ICES VII d, e, f, g ir h kvadratuose. |
| --- | --- |

g)

europinių jūrų liežuvių (Solea solea) – 2017 ir 2018 m. ne daugiau kaip 3 % bendro metinio šios rūšies žuvų kiekio, sužvejoto laivų, kurie privalo iškrauti europinius jūrų liežuvius ir kurie naudoja didesnio selektyvumo TBB įrankį (pvz., su didesnių akių pratęsiamąja dalimi), kurio tinklo akių dydis yra 80–119 mm, ICES VII d, e, f, g ir h kvadratuose.

Solea solea

4 straipsnis

Laivai, kuriems taikomas įpareigojimas iškrauti laimikį

1.   Valstybės narės pagal šio reglamento priede išdėstytus kriterijus nustato, kokiems kiekvienos konkrečios žvejybos laivams taikomas įpareigojimas iškrauti laimikį.

Laivams, kuriems 2016 m. taikytas įpareigojimas iškrauti laimikį vykdant tam tikrą žvejybą, ir toliau taikomas įpareigojimas iškrauti laimikį vykdant tą žvejybą.

2.   Iki 2016 m. gruodžio 31 d. atitinkamos valstybės narės per saugiąją Sąjungos kontrolės svetainę Komisijai ir kitoms valstybėms narėms pateikia pagal 1 dalį atrinktų priede nurodytos kiekvienos konkrečios žvejybos laivų sąrašus. Šiuos sąrašus jos nuolat atnaujina.

5 straipsnis

Panaikinimas

Deleguotasis reglamentas (ES) 2015/2438 panaikinamas.

6 straipsnis

Įsigaliojimas

Šis reglamentas įsigalioja kitą dieną po jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje.

Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje

Jis taikomas nuo 2017 m. sausio 1 d. iki 2018 m. gruodžio 31 d.

4 straipsnis taikomas nuo šio reglamento įsigaliojimo dienos.

Šis reglamentas privalomas visas ir tiesiogiai taikomas visose valstybėse narėse.

Priimta Briuselyje 2016 m. spalio 12 d.

Komisijos vardu

Pirmininkas

Jean-Claude JUNCKER

---

(1)  
  OL L 354, 2013 12 28, p. 22.

1

(2)  
  2015 m. spalio 12 d. Komisijos deleguotasis reglamentas (ES) 2015/2438, kuriuo nustatomas tam tikrai priedugnio žuvų žvejybai šiaurės vakarų vandenyse taikomas žuvų išmetimo į jūrą mažinimo planas (OL L 336, 2015 12 23, p. 29).

2

(3)  Šiame reglamente naudojamus žvejybos įrankių kodus nustatė Jungtinių Tautų Maisto ir žemės ūkio organizacija.

3

---

PRIEDAS

Žvejyba, kuriai taikomas įpareigojimas iškrauti laimikį

| a) | Žvejyba ICES VI parajonio ir Vb kvadrato Sąjungos ir tarptautiniuose vandenyse









  Žvejyba | Žvejybos įrankio kodas | Žvejybos įrankio aprašymas | Tinklo akių dydis | Iškraunamų žuvų rūšys |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Atlantinės menkės (Gadus morhua), juodadėmės menkės (Melanogrammus aeglefinus), paprastieji merlangai (Merlangius merlangus) ir ledjūrio menkės (Pollachius virens) | OTB, SSC, OTT, PTB, SDN, SPR, TBN, TBS, OTM, PTM, TB, SX, SV, OT, PT, TX | Tralai ir velkamieji tinklai | Visų dydžių | Visas sužvejotas juodadėmių menkių kiekis ir jūrų liežuvių, jūrinių plekšnių ir megrimų priegauda, jeigu bendrą 2014 ir 2015 m. iš kiekvieno laivo (*1) iškrautą visų rūšių žuvų kiekį drauge sudėjus sudarė daugiau kaip 5 % šių menkinių žuvų – atlantinių menkių, juodadėmių menkių, paprastųjų merlangų ir ledjūrio menkių. |
| Norveginiai omarai (Nephrops norvegicus) | OTB, SSC, OTT, PTB, SDN, SPR, FPO, TBN, TB, TBS, OTM, PTM, SX, SV, FIX, OT, PT, TX | Tralai, velkamieji tinklai, dugninės gaudyklės, gaudyklės ir krabų bei omarų gaudyklės | Visų dydžių | Visas sužvejotas norveginių omarų kiekis ir juodadėmių menkių priegauda, jeigu bendrą 2014 ir 2015 m. iš kiekvieno laivo (*1) iškrautą visų rūšių žuvų kiekį sudarė daugiau kaip 20 % norveginių omarų. |

a)

Žvejyba ICES VI parajonio ir Vb kvadrato Sąjungos ir tarptautiniuose vandenyse

Žvejyba

Žvejybos įrankio kodas

Žvejybos įrankio aprašymas

Tinklo akių dydis

Iškraunamų žuvų rūšys

Atlantinės menkės (Gadus morhua), juodadėmės menkės (Melanogrammus aeglefinus), paprastieji merlangai (Merlangius merlangus) ir ledjūrio menkės (Pollachius virens)

OTB, SSC, OTT, PTB, SDN, SPR, TBN, TBS, OTM, PTM, TB, SX, SV, OT, PT, TX

Tralai ir velkamieji tinklai

Visų dydžių

Visas sužvejotas juodadėmių menkių kiekis ir jūrų liežuvių, jūrinių plekšnių ir megrimų priegauda, jeigu bendrą 2014 ir 2015 m. iš kiekvieno laivo (*1) iškrautą visų rūšių žuvų kiekį drauge sudėjus sudarė daugiau kaip 5 % šių menkinių žuvų – atlantinių menkių, juodadėmių menkių, paprastųjų merlangų ir ledjūrio menkių.

Norveginiai omarai (Nephrops norvegicus)

OTB, SSC, OTT, PTB, SDN, SPR, FPO, TBN, TB, TBS, OTM, PTM, SX, SV, FIX, OT, PT, TX

Tralai, velkamieji tinklai, dugninės gaudyklės, gaudyklės ir krabų bei omarų gaudyklės

Visų dydžių

Visas sužvejotas norveginių omarų kiekis ir juodadėmių menkių priegauda, jeigu bendrą 2014 ir 2015 m. iš kiekvieno laivo (*1) iškrautą visų rūšių žuvų kiekį sudarė daugiau kaip 20 % norveginių omarų.

| b) | Europinių jūrinių lydekų žvejyba, kuriai ICES VI ir VII parajoniuose ir ICES Vb kvadrato Sąjungos ir tarptautiniuose vandenyse taikomas BLSK









  Žvejyba | Žvejybos įrankio kodas | Žvejybos įrankio aprašymas | Tinklo akių dydis | Iškraunamų žuvų rūšys |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Europinės jūrinės lydekos (Merluccius merluccius) | OTB, SSC, OTT, PTB, SDN, SPR, TBN, TBS, OTM, PTM TB, SX, SV, OT, PT, TX | Tralai ir velkamieji tinklai | Visų dydžių | Visas sužvejotas europinių jūrinių lydekų kiekis, jeigu bendrą 2014 ir 2015 m. iš kiekvieno laivo (*2) iškrautą visų rūšių žuvų kiekį sudarė daugiau kaip 20 % europinių jūrinių lydekų. |
| Europinės jūrinės lydekos (Merluccius merluccius) | GNS, GN, GND, GNC, GTN, GTR, GEN | Visi žiauniniai tinklai | Visų dydžių | Visas sužvejotas europinių jūrinių lydekų kiekis. |
| Europinės jūrinės lydekos (Merluccius merluccius) | LL, LLS, LLD, LX, LTL, LHP, LHM | Visos ūdos | Visų dydžių | Visas sužvejotas europinių jūrinių lydekų kiekis. |

b)

Europinių jūrinių lydekų žvejyba, kuriai ICES VI ir VII parajoniuose ir ICES Vb kvadrato Sąjungos ir tarptautiniuose vandenyse taikomas BLSK

Žvejyba

Žvejybos įrankio kodas

Žvejybos įrankio aprašymas

Tinklo akių dydis

Iškraunamų žuvų rūšys

Europinės jūrinės lydekos (Merluccius merluccius)

OTB, SSC, OTT, PTB, SDN, SPR, TBN, TBS, OTM, PTM TB, SX, SV, OT, PT, TX

Tralai ir velkamieji tinklai

Visų dydžių

Visas sužvejotas europinių jūrinių lydekų kiekis, jeigu bendrą 2014 ir 2015 m. iš kiekvieno laivo (*2) iškrautą visų rūšių žuvų kiekį sudarė daugiau kaip 20 % europinių jūrinių lydekų.

Europinės jūrinės lydekos (Merluccius merluccius)

GNS, GN, GND, GNC, GTN, GTR, GEN

Visi žiauniniai tinklai

Visų dydžių

Visas sužvejotas europinių jūrinių lydekų kiekis.

Europinės jūrinės lydekos (Merluccius merluccius)

LL, LLS, LLD, LX, LTL, LHP, LHM

Visos ūdos

Visų dydžių

Visas sužvejotas europinių jūrinių lydekų kiekis.

| c) | Žvejyba, kuriai ICES VII parajonyje taikomas norveginių omarų BLSK









  Žvejyba | Žvejybos įrankio kodas | Žvejybos įrankio aprašymas | Tinklo akių dydis | Iškraunamų žuvų rūšys |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Norveginiai omarai (Nephrops norvegicus) | OTB SSC, OTT, PTB, SDN, SPR, FPO, TBN, TB, TBS, OTM, PTM, SX, SV, FIX, OT, PT, TX | Tralai, velkamieji tinklai, dugninės gaudyklės, gaudyklės ir krabų bei omarų gaudyklės | Visų dydžių | Visas sužvejotas norveginių omarų kiekis, jeigu bendrą 2014 ir 2015 m. iš kiekvieno laivo (*3) iškrautą visų rūšių žuvų kiekį sudarė daugiau kaip 20 % norveginių omarų. |

c)

Žvejyba, kuriai ICES VII parajonyje taikomas norveginių omarų BLSK

Žvejyba

Žvejybos įrankio kodas

Žvejybos įrankio aprašymas

Tinklo akių dydis

Iškraunamų žuvų rūšys

Norveginiai omarai (Nephrops norvegicus)

OTB SSC, OTT, PTB, SDN, SPR, FPO, TBN, TB, TBS, OTM, PTM, SX, SV, FIX, OT, PT, TX

Tralai, velkamieji tinklai, dugninės gaudyklės, gaudyklės ir krabų bei omarų gaudyklės

Visų dydžių

Visas sužvejotas norveginių omarų kiekis, jeigu bendrą 2014 ir 2015 m. iš kiekvieno laivo (*3) iškrautą visų rūšių žuvų kiekį sudarė daugiau kaip 20 % norveginių omarų.

| d) | Žvejyba ICES VIIa kvadrate









  Žvejyba | Žvejybos įrankio kodas | Žvejybos įrankis | Tinklo akių dydis | Iškraunamų žuvų rūšys |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Atlantinės menkės (Gadus morhua), juodadėmės menkės (Melanogrammus aeglefinus), paprastieji merlangai (Merlangius merlangus) ir ledjūrio menkės (Pollachius virens) | OTB, SSC, OTT, PTB, SDN, SPR, TBN, TBS, OTM, PTM, TB, SX, SV, OT, PT, TX | Tralai ir velkamieji tinklai | Visų dydžių | Visas sužvejotas juodadėmių menkių kiekis, jeigu bendrą 2014 ir 2015 m. iš kiekvieno laivo (*4) iškrautą visų rūšių žuvų kiekį drauge sudėjus sudarė daugiau kaip 10 % šių menkinių žuvų – atlantinių menkių, juodadėmių menkių, paprastųjų merlangų ir ledjūrio menkių. |

d)

Žvejyba ICES VIIa kvadrate

Žvejyba

Žvejybos įrankio kodas

Žvejybos įrankis

Tinklo akių dydis

Iškraunamų žuvų rūšys

Atlantinės menkės (Gadus morhua), juodadėmės menkės (Melanogrammus aeglefinus), paprastieji merlangai (Merlangius merlangus) ir ledjūrio menkės (Pollachius virens)

OTB, SSC, OTT, PTB, SDN, SPR, TBN, TBS, OTM, PTM, TB, SX, SV, OT, PT, TX

Tralai ir velkamieji tinklai

Visų dydžių

Visas sužvejotas juodadėmių menkių kiekis, jeigu bendrą 2014 ir 2015 m. iš kiekvieno laivo (*4) iškrautą visų rūšių žuvų kiekį drauge sudėjus sudarė daugiau kaip 10 % šių menkinių žuvų – atlantinių menkių, juodadėmių menkių, paprastųjų merlangų ir ledjūrio menkių.

| e) | Žvejyba ICES VIId kvadrate









  Žvejyba | Žvejybos įrankio kodas | Žvejybos įrankis | Tinklo akių dydis | Iškraunamų žuvų rūšys |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Europiniai jūrų liežuviai (Solea solea) | TBB | Visi sijiniai tralai | Visų dydžių | Visas sužvejotas europinių jūrų liežuvių kiekis. |
| Europiniai jūrų liežuviai (Solea solea) | OTT, OTB, TBS, TBN, TB, PTB, OT, PT, TX | Tralai | < 100 mm | Visas sužvejotas europinių jūrų liežuvių kiekis, jeigu bendrą 2014 ir 2015 m. iš kiekvieno laivo (*5) iškrautą visų rūšių žuvų kiekį sudarė daugiau kaip 5 % europinių jūrų liežuvių. |
| Europiniai jūrų liežuviai (Solea solea) | GNS, GN, GND, GNC, GTN, GTR, GEN | Visi sieniniai tinklai ir žiauniniai tinklai | Visų dydžių | Visas sužvejotas europinių jūrų liežuvių kiekis. |
| Atlantinės menkės (Gadus morhua), juodadėmės menkės (Melanogrammus aeglefinus), paprastieji merlangai (Merlangius merlangus) ir ledjūrio menkės (Pollachius virens) | OTB, SSC, OTT, PTB, SDN, SPR, TBN, TBS, OTM, PTM, TB, SX, SV, OT, PT, TX | Tralai ir velkamieji tinklai | Visų dydžių | Visas sužvejotas paprastųjų merlangų kiekis, jeigu bendrą 2014 ir 2015 m. iš kiekvieno laivo (*5) iškrautą visų rūšių žuvų kiekį drauge sudėjus sudarė daugiau kaip 20 % šių menkinių žuvų – atlantinių menkių, juodadėmių menkių, paprastųjų merlangų ir ledjūrio menkių. |

e)

Žvejyba ICES VIId kvadrate

Žvejyba

Žvejybos įrankio kodas

Žvejybos įrankis

Tinklo akių dydis

Iškraunamų žuvų rūšys

Europiniai jūrų liežuviai (Solea solea)

TBB

Visi sijiniai tralai

Visų dydžių

Visas sužvejotas europinių jūrų liežuvių kiekis.

Europiniai jūrų liežuviai (Solea solea)

OTT, OTB, TBS, TBN, TB, PTB, OT, PT, TX

Tralai

< 100 mm

Visas sužvejotas europinių jūrų liežuvių kiekis, jeigu bendrą 2014 ir 2015 m. iš kiekvieno laivo (*5) iškrautą visų rūšių žuvų kiekį sudarė daugiau kaip 5 % europinių jūrų liežuvių.

Europiniai jūrų liežuviai (Solea solea)

GNS, GN, GND, GNC, GTN, GTR, GEN

Visi sieniniai tinklai ir žiauniniai tinklai

Visų dydžių

Visas sužvejotas europinių jūrų liežuvių kiekis.

Atlantinės menkės (Gadus morhua), juodadėmės menkės (Melanogrammus aeglefinus), paprastieji merlangai (Merlangius merlangus) ir ledjūrio menkės (Pollachius virens)

OTB, SSC, OTT, PTB, SDN, SPR, TBN, TBS, OTM, PTM, TB, SX, SV, OT, PT, TX

Tralai ir velkamieji tinklai

Visų dydžių

Visas sužvejotas paprastųjų merlangų kiekis, jeigu bendrą 2014 ir 2015 m. iš kiekvieno laivo (*5) iškrautą visų rūšių žuvų kiekį drauge sudėjus sudarė daugiau kaip 20 % šių menkinių žuvų – atlantinių menkių, juodadėmių menkių, paprastųjų merlangų ir ledjūrio menkių.

| f) | Europinių jūrų liežuvių žvejyba ICES VIIe kvadrate









  Žvejyba | Žvejybos įrankio kodas | Žvejybos įrankis | Tinklo akių dydis | Iškraunamų žuvų rūšys |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Europiniai jūrų liežuviai (Solea solea) | TBB | Visi sijiniai tralai | Visų dydžių | Visas sužvejotas europinių jūrų liežuvių kiekis, jeigu bendrą 2014 ir 2015 m. iš kiekvieno laivo (*6) iškrautą visų rūšių žuvų kiekį sudarė daugiau kaip 5 % europinių jūrų liežuvių. |
| Europiniai jūrų liežuviai (Solea solea) | GNS, GN, GND, GNC, GTN, GTR, GEN | Visi sieniniai tinklai ir žiauniniai tinklai | Visų dydžių | Visas sužvejotas europinių jūrų liežuvių kiekis. |

f)

Europinių jūrų liežuvių žvejyba ICES VIIe kvadrate

Žvejyba

Žvejybos įrankio kodas

Žvejybos įrankis

Tinklo akių dydis

Iškraunamų žuvų rūšys

Europiniai jūrų liežuviai (Solea solea)

TBB

Visi sijiniai tralai

Visų dydžių

Visas sužvejotas europinių jūrų liežuvių kiekis, jeigu bendrą 2014 ir 2015 m. iš kiekvieno laivo (*6) iškrautą visų rūšių žuvų kiekį sudarė daugiau kaip 5 % europinių jūrų liežuvių.

Europiniai jūrų liežuviai (Solea solea)

GNS, GN, GND, GNC, GTN, GTR, GEN

Visi sieniniai tinklai ir žiauniniai tinklai

Visų dydžių

Visas sužvejotas europinių jūrų liežuvių kiekis.

| g) | Sidabrinių polakų žvejyba ICES VII d ir e kvadratuose









  Žvejyba | Žvejybos įrankio kodas | Žvejybos įrankis | Tinklo akių dydis | Iškraunamų žuvų rūšys |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Sidabriniai polakai (Pollachius pollachius) | GNS, GN, GND, GNC, GTN, GTR, GEN | Visi sieniniai tinklai ir žiauniniai tinklai | Visų dydžių | Visas sužvejotas sidabrinių polakų kiekis. |

g)

Sidabrinių polakų žvejyba ICES VII d ir e kvadratuose

Žvejyba

Žvejybos įrankio kodas

Žvejybos įrankis

Tinklo akių dydis

Iškraunamų žuvų rūšys

Sidabriniai polakai (Pollachius pollachius)

GNS, GN, GND, GNC, GTN, GTR, GEN

Visi sieniniai tinklai ir žiauniniai tinklai

Visų dydžių

Visas sužvejotas sidabrinių polakų kiekis.

| h) | Žvejyba ICES VII b, c ir f–k kvadratuose









  Žvejyba | Žvejybos įrankio kodas | Žvejybos įrankis | Tinklo akių dydis | Iškraunamų žuvų rūšys |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Europiniai jūrų liežuviai (Solea solea) | TBB | Visi sijiniai tralai | Visų dydžių | Visas sužvejotas europinių jūrų liežuvių kiekis, jeigu bendrą 2014 ir 2015 m. iš kiekvieno laivo (*7) iškrautą visų rūšių žuvų kiekį sudarė daugiau kaip 5 % europinių jūrų liežuvių. |
| Europiniai jūrų liežuviai (Solea solea) | GNS, GN, GND, GNC, GTN, GTR, GEN | Visi sieniniai tinklai ir žiauniniai tinklai | Visų dydžių | Visas sužvejotas europinių jūrų liežuvių kiekis. |

h)

Žvejyba ICES VII b, c ir f–k kvadratuose

Žvejyba

Žvejybos įrankio kodas

Žvejybos įrankis

Tinklo akių dydis

Iškraunamų žuvų rūšys

Europiniai jūrų liežuviai (Solea solea)

TBB

Visi sijiniai tralai

Visų dydžių

Visas sužvejotas europinių jūrų liežuvių kiekis, jeigu bendrą 2014 ir 2015 m. iš kiekvieno laivo (*7) iškrautą visų rūšių žuvų kiekį sudarė daugiau kaip 5 % europinių jūrų liežuvių.

Europiniai jūrų liežuviai (Solea solea)

GNS, GN, GND, GNC, GTN, GTR, GEN

Visi sieniniai tinklai ir žiauniniai tinklai

Visų dydžių

Visas sužvejotas europinių jūrų liežuvių kiekis.

| i) | Žvejyba ICES VII b, c, e ir f–k kvadratuose









  Žvejyba | Žvejybos įrankio kodas | Žvejybos įrankis | Tinklo akių dydis | Iškraunamų žuvų rūšys |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Atlantinės menkės (Gadus morhua), juodadėmės menkės (Melanogrammus aeglefinus), paprastieji merlangai (Merlangius merlangus) ir ledjūrio menkės (Pollachius virens) | OTB, SSC, OTT, PTB, SDN, SPR, TBN, TBS, OTM, PTM, TB, SX, SV, OT, PT, TX | Tralai ir velkamieji tinklai | Visų dydžių | Visas sužvejotas paprastųjų merlangų kiekis, jeigu bendrą 2014 ir 2015 m. iš kiekvieno laivo (*8) iškrautą visų rūšių žuvų kiekį drauge sudėjus sudarė daugiau kaip 20 % šių menkinių žuvų – atlantinių menkių, juodadėmių menkių, paprastųjų merlangų ir ledjūrio menkių. |

i)

Žvejyba ICES VII b, c, e ir f–k kvadratuose

Žvejyba

Žvejybos įrankio kodas

Žvejybos įrankis

Tinklo akių dydis

Iškraunamų žuvų rūšys

Atlantinės menkės (Gadus morhua), juodadėmės menkės (Melanogrammus aeglefinus), paprastieji merlangai (Merlangius merlangus) ir ledjūrio menkės (Pollachius virens)

OTB, SSC, OTT, PTB, SDN, SPR, TBN, TBS, OTM, PTM, TB, SX, SV, OT, PT, TX

Tralai ir velkamieji tinklai

Visų dydžių

Visas sužvejotas paprastųjų merlangų kiekis, jeigu bendrą 2014 ir 2015 m. iš kiekvieno laivo (*8) iškrautą visų rūšių žuvų kiekį drauge sudėjus sudarė daugiau kaip 20 % šių menkinių žuvų – atlantinių menkių, juodadėmių menkių, paprastųjų merlangų ir ledjūrio menkių.

---

(*1)  Šią žvejybą vykdantys laivai, kurie pagal Deleguotąjį reglamentą (ES) 2015/2438 įtraukti į laivų, kuriems taikomas įpareigojimas iškrauti laimikį, sąrašą, lieka šio reglamento 4 straipsnyje nurodytame sąraše, nepaisant to, kad pasikeitė ataskaitinis laikotarpis, ir jiems toliau taikomas įpareigojimas iškrauti laimikį vykdant šią žvejybą.

(*2)  Šią žvejybą vykdantys laivai, kurie pagal Deleguotąjį reglamentą (ES) 2015/2438 įtraukti į laivų, kuriems taikomas įpareigojimas iškrauti laimikį, sąrašą, lieka šio reglamento 4 straipsnyje nurodytame sąraše, nepaisant to, kad pasikeitė ataskaitinis laikotarpis, ir jiems toliau taikomas įpareigojimas iškrauti laimikį vykdant šią žvejybą.

(*3)  Šią žvejybą vykdantys laivai, kurie pagal Deleguotąjį reglamentą (ES) 2015/2438 įtraukti į laivų, kuriems taikomas įpareigojimas iškrauti laimikį, sąrašą, lieka šio reglamento 4 straipsnyje nurodytame sąraše, nepaisant to, kad pasikeitė ataskaitinis laikotarpis, ir jiems toliau taikomas įpareigojimas iškrauti laimikį vykdant šią žvejybą.

(*4)  Šią žvejybą vykdantys laivai, kurie pagal Deleguotąjį reglamentą (ES) 2015/2438 įtraukti į laivų, kuriems taikomas įpareigojimas iškrauti laimikį, sąrašą, lieka šio reglamento 4 straipsnyje nurodytame sąraše, nepaisant to, kad pasikeitė ataskaitinis laikotarpis, ir jiems toliau taikomas įpareigojimas iškrauti laimikį vykdant šią žvejybą.

(*5)  Šią žvejybą vykdantys laivai, kurie pagal Deleguotąjį reglamentą (ES) 2015/2438 įtraukti į laivų, kuriems taikomas įpareigojimas iškrauti laimikį, sąrašą, lieka šio reglamento 4 straipsnyje nurodytame sąraše, nepaisant to, kad pasikeitė ataskaitinis laikotarpis, ir jiems toliau taikomas įpareigojimas iškrauti laimikį vykdant šią žvejybą.

(*6)  Šią žvejybą vykdantys laivai, kurie pagal Deleguotąjį reglamentą (ES) 2015/2438 įtraukti į laivų, kuriems taikomas įpareigojimas iškrauti laimikį, sąrašą, lieka šio reglamento 4 straipsnyje nurodytame sąraše, nepaisant to, kad pasikeitė ataskaitinis laikotarpis, ir jiems toliau taikomas įpareigojimas iškrauti laimikį vykdant šią žvejybą.

(*7)  Šią žvejybą vykdantys laivai, kurie pagal Deleguotąjį reglamentą (ES) 2015/2438 įtraukti į laivų, kuriems taikomas įpareigojimas iškrauti laimikį, sąrašą, lieka šio reglamento 4 straipsnyje nurodytame sąraše, nepaisant to, kad pasikeitė ataskaitinis laikotarpis, ir jiems toliau taikomas įpareigojimas iškrauti laimikį vykdant šią žvejybą.

(*8)  Šią žvejybą vykdantys laivai, kurie pagal Deleguotąjį reglamentą (ES) 2015/2438 įtraukti į laivų, kuriems taikomas įpareigojimas iškrauti laimikį, sąrašą, lieka šio reglamento 4 straipsnyje nurodytame sąraše, nepaisant to, kad pasikeitė ataskaitinis laikotarpis, ir jiems toliau taikomas įpareigojimas iškrauti laimikį vykdant šią žvejybą.

---

| 2016 12 23 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | L 352/48 |
| --- | --- | --- | --- |

2016 12 23

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

L 352/48

---

KOMISIJOS DELEGUOTASIS REGLAMENTAS (ES) 2016/2376

2016 m. spalio 13 d.

kuriuo nustatomas Italijos teritoriniuose vandenyse žvejojamų dvigeldžių moliuskų Venus spp. išmetimo į jūrą mažinimo planas

EUROPOS KOMISIJA,

atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo,

atsižvelgdama į 2013 m. gruodžio 11 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) Nr. 1380/2013 dėl bendros žuvininkystės politikos, kuriuo iš dalies keičiami Tarybos reglamentai (EB) Nr. 1954/2003 ir (EB) Nr. 1224/2009 bei panaikinami Tarybos reglamentai (EB) Nr. 2371/2002 ir (EB) Nr. 639/2004 bei Tarybos sprendimas 2004/585/EB (1), ypač į jo 15 straipsnio 6 dalį,

atsižvelgdama į 2006 m. gruodžio 21 d. Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1967/2006 dėl žuvų išteklių tausojančio naudojimo Viduržemio jūroje valdymo priemonių, iš dalies keičiantį Reglamentą (EEB) Nr. 2847/93 ir panaikinantį Reglamentą (EB) Nr. 1626/94 (2), ypač į jo 15a straipsnį,

kadangi:

| (1) | Reglamentu (ES) Nr. 1380/2013 siekiama palaipsniui sustabdyti žuvų, sužvejotų vykdant visą ES žvejybą, išmetimą į jūrą, įvedant įpareigojimą iškrauti visą tų rūšių, kurioms taikomi sužvejojamo kiekio apribojimai, žuvų laimikį; |
| --- | --- |

(1)

Reglamentu (ES) Nr. 1380/2013 siekiama palaipsniui sustabdyti žuvų, sužvejotų vykdant visą ES žvejybą, išmetimą į jūrą, įvedant įpareigojimą iškrauti visą tų rūšių, kurioms taikomi sužvejojamo kiekio apribojimai, žuvų laimikį;

| (2) | Reglamento (ES) Nr. 1380/2013 15 straipsnio 6 dalimi Komisija įgaliojama deleguotaisiais aktais ne ilgesniam kaip trejų metų laikotarpiui priimti žuvų išmetimo į jūrą mažinimo planus, remdamasi bendromis rekomendacijomis, kurias parengė valstybės narės, pasikonsultavusios su atitinkamomis patariamosiomis tarybomis. Į žuvų išmetimo į jūrą mažinimo planus gali būti įtrauktos ir su žvejyba susijusios techninės priemonės; |
| --- | --- |

(2)

Reglamento (ES) Nr. 1380/2013 15 straipsnio 6 dalimi Komisija įgaliojama deleguotaisiais aktais ne ilgesniam kaip trejų metų laikotarpiui priimti žuvų išmetimo į jūrą mažinimo planus, remdamasi bendromis rekomendacijomis, kurias parengė valstybės narės, pasikonsultavusios su atitinkamomis patariamosiomis tarybomis. Į žuvų išmetimo į jūrą mažinimo planus gali būti įtrauktos ir su žvejyba susijusios techninės priemonės;

| (3) | Italija – vienintelė valstybė narė, turinti dvigeldžių moliuskų Venus spp. žvejybos Italijos teritoriniuose vandenyse tiesioginių valdymo interesų, – pateikė Komisijai rekomendaciją pagal Reglamento (ES) Nr. 1380/2013 18 straipsnyje nustatytą procedūrą. Pasikonsultavus su Viduržemio jūros patariamąja taryba, ši rekomendacija pateikta kaip nacionalinis dvigeldžių moliuskų Venus spp. išmetimo į jūrą valdymo planas. Žuvininkystės mokslo, technikos ir ekonomikos komitetas (STECF) peržiūrėjo pateiktoje rekomendacijoje nurodytą Italijos mokslinį indėlį. Į bendrą rekomendaciją įtrauktos priemonės atitinka Reglamento (ES) Nr. 1380/2013 18 straipsnio 3 dalies nuostatas; |
| --- | --- |

(3)

Italija – vienintelė valstybė narė, turinti dvigeldžių moliuskų Venus spp. žvejybos Italijos teritoriniuose vandenyse tiesioginių valdymo interesų, – pateikė Komisijai rekomendaciją pagal Reglamento (ES) Nr. 1380/2013 18 straipsnyje nustatytą procedūrą. Pasikonsultavus su Viduržemio jūros patariamąja taryba, ši rekomendacija pateikta kaip nacionalinis dvigeldžių moliuskų Venus spp. išmetimo į jūrą valdymo planas. Žuvininkystės mokslo, technikos ir ekonomikos komitetas (STECF) peržiūrėjo pateiktoje rekomendacijoje nurodytą Italijos mokslinį indėlį. Į bendrą rekomendaciją įtrauktos priemonės atitinka Reglamento (ES) Nr. 1380/2013 18 straipsnio 3 dalies nuostatas;

| (4) | Reglamento (EB) Nr. 1967/2006 15a straipsniu Komisijai suteikiami įgaliojimai priimant žuvų išmetimo į jūrą mažinimo planus nustatyti rūšių, dėl kurių taikomas įpareigojimas iškrauti visą laimikį, žuvų mažiausius išteklių išsaugojimą užtikrinančius orientacinius dydžius, siekiant užtikrinti jūrų gyvūnų jauniklių apsaugą. Atitinkamais atvejais mažiausi išteklių išsaugojimą užtikrinantys orientaciniai dydžiai gali neatitikti to reglamento III priede nustatytų dydžių; |
| --- | --- |

(4)

Reglamento (EB) Nr. 1967/2006 15a straipsniu Komisijai suteikiami įgaliojimai priimant žuvų išmetimo į jūrą mažinimo planus nustatyti rūšių, dėl kurių taikomas įpareigojimas iškrauti visą laimikį, žuvų mažiausius išteklių išsaugojimą užtikrinančius orientacinius dydžius, siekiant užtikrinti jūrų gyvūnų jauniklių apsaugą. Atitinkamais atvejais mažiausi išteklių išsaugojimą užtikrinantys orientaciniai dydžiai gali neatitikti to reglamento III priede nustatytų dydžių;

| (5) | remiantis STECF išvadomis dėl nacionalinio dvigeldžių moliuskų Venus spp. išmetimo į jūrą valdymo plano, dvigeldžiai moliuskai Venus spp. – viena iš rūšių, pasižyminčių dideliu sužvejotų gyvūnų išgyvenamumo rodikliu, todėl prašymas leisti taikyti nukrypti leidžiančią nuostatą, pagal kurią į jūrą išmetamai laimikio daliai būtų galima netaikyti įpareigojimo iškrauti visą laimikį, yra pateisinamas. Mažiausią išteklių išsaugojimą užtikrinantį orientacinį dydį sumažinus nuo 25 iki 22 mm, būtų atsižvelgta į subrendusių gyvūnų ilgį, todėl tai neturėtų daryti reikšmingo poveikio gyvūnų jauniklių apsaugai. Numatoma, kad išteklių reprodukcinis potencialas sumažėtų nedaug, dėl to poveikis ištekliams turėtų būti nedidelis. Galiausiai, prieita prie išvados, kad įgyvendinant siūlomą mokslinę stebėsenos programą greičiausiai būtų surinkta pakankamai duomenų išmetimo į jūrą mažinimo plano poveikiui įvertinti; |
| --- | --- |

(5)

remiantis STECF išvadomis dėl nacionalinio dvigeldžių moliuskų Venus spp. išmetimo į jūrą valdymo plano, dvigeldžiai moliuskai Venus spp. – viena iš rūšių, pasižyminčių dideliu sužvejotų gyvūnų išgyvenamumo rodikliu, todėl prašymas leisti taikyti nukrypti leidžiančią nuostatą, pagal kurią į jūrą išmetamai laimikio daliai būtų galima netaikyti įpareigojimo iškrauti visą laimikį, yra pateisinamas. Mažiausią išteklių išsaugojimą užtikrinantį orientacinį dydį sumažinus nuo 25 iki 22 mm, būtų atsižvelgta į subrendusių gyvūnų ilgį, todėl tai neturėtų daryti reikšmingo poveikio gyvūnų jauniklių apsaugai. Numatoma, kad išteklių reprodukcinis potencialas sumažėtų nedaug, dėl to poveikis ištekliams turėtų būti nedidelis. Galiausiai, prieita prie išvados, kad įgyvendinant siūlomą mokslinę stebėsenos programą greičiausiai būtų surinkta pakankamai duomenų išmetimo į jūrą mažinimo plano poveikiui įvertinti;

| (6) | siekdama užtikrinti tinkamą įpareigojimo iškrauti visą laimikį vykdymo kontrolę, valstybė narė turėtų sudaryti laivų, kuriems taikomas šis reglamentas, sąrašą; |
| --- | --- |

(6)

siekdama užtikrinti tinkamą įpareigojimo iškrauti visą laimikį vykdymo kontrolę, valstybė narė turėtų sudaryti laivų, kuriems taikomas šis reglamentas, sąrašą;

| (7) | kadangi šiame reglamente numatytos priemonės daro tiesioginį poveikį su žvejyba susijusiai Sąjungos laivų ekonominei veiklai ir žvejybos sezono planavimui, šis reglamentas turėtų įsigalioti kitą dieną po jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje. Remiantis Reglamento (ES) Nr. 1380/2013 15 straipsnio 6 dalimi, šis reglamentas turėtų būti taikomas ne ilgiau kaip trejus metus, |
| --- | --- |

(7)

kadangi šiame reglamente numatytos priemonės daro tiesioginį poveikį su žvejyba susijusiai Sąjungos laivų ekonominei veiklai ir žvejybos sezono planavimui, šis reglamentas turėtų įsigalioti kitą dieną po jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje. Remiantis Reglamento (ES) Nr. 1380/2013 15 straipsnio 6 dalimi, šis reglamentas turėtų būti taikomas ne ilgiau kaip trejus metus,

PRIĖMĖ ŠĮ REGLAMENTĄ:

1 straipsnis

Dalykas

Šiame reglamente nustatomos įpareigojimo iškrauti visą laimikį, kuris pagal Reglamento (ES) Nr. 1380/2013 15 straipsnio 1 dalies d punktą taikomas dvigeldžių moliuskų Venus spp. žvejybai Italijos teritoriniuose vandenyse, vykdymo nuostatos.

Venus

2 straipsnis

Mažiausias išteklių išsaugojimą užtikrinantis orientacinis dydis

1.   Nukrypstant nuo Reglamento (EB) Nr. 1967/2006 III priede nustatyto mažiausio išteklių išsaugojimą užtikrinančio orientacinio dydžio, taikant Reglamento (ES) Nr. 1380/2013 5 straipsnio 11 dalį mažiausias išteklių išsaugojimą užtikrinantis dvigeldžių moliuskų Venus spp. dydis Italijos teritoriniuose vandenyse yra lygus bendram 22 mm ilgiui.

2.   Dvigeldžių moliuskų Venus spp. dydis matuojamas pagal Reglamento (EB) Nr. 1967/2006 IV priedą.

3 straipsnis

Laivų sąrašas

1.   Valstybės narės valdžios institucijos nustato laivus, kuriems taikomas įpareigojimas iškrauti visą laimikį.

2.   Iki 2016 m. gruodžio 31 d. valstybės narės valdžios institucijos per saugiąją Sąjungos kontrolės svetainę Komisijai pateikia visų laivų, turinčių leidimą Italijos teritoriniuose vandenyse hidraulinėmis dragomis žvejoti dvigeldžius moliuskus Venus spp., sąrašą. Valstybės narės valdžios institucijos šį sąrašą nuolat atnaujina.

4 straipsnis

Įsigaliojimas

Šis reglamentas įsigalioja trečią dieną po jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje.

Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje

Jis taikomas nuo 2017 m. sausio 1 d. iki 2019 m. gruodžio 31 d.

Tačiau 3 straipsnis taikomas nuo šio reglamento įsigaliojimo dienos.

Šis reglamentas pagal Sutartis privalomas visas ir tiesiogiai taikomas valstybėse narėse.

Priimta Briuselyje 2016 m. spalio 13 d.

Komisijos vardu

Pirmininkas

Jean-Claude JUNCKER

---

(1)  
  OL L 354, 2013 12 28, p. 22.

1

(2)  
  OL L 409, 2006 12 30, p. 11.

2

---

| 2016 12 23 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | L 352/50 |
| --- | --- | --- | --- |

2016 12 23

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

L 352/50

---

KOMISIJOS DELEGUOTASIS REGLAMENTAS (ES) 2016/2377

2016 m. spalio 14 d.

kuriuo iš dalies keičiamas Deleguotasis reglamentas (ES) Nr. 1394/2014, kuriuo nustatomas tam tikros pelaginių žuvų žvejybos pietvakarių vandenyse žuvų išmetimo į jūrą mažinimo planas

EUROPOS KOMISIJA,

atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo,

atsižvelgdama į 2013 m. gruodžio 11 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) Nr. 1380/2013 dėl bendros žuvininkystės politikos, kuriuo iš dalies keičiami Tarybos reglamentai (EB) Nr. 1954/2003 ir (EB) Nr. 1224/2009 bei panaikinami Tarybos reglamentai (EB) Nr. 2371/2002 ir (EB) Nr. 639/2004 bei Tarybos sprendimas 2004/585/EB (1), ypač į jo 15 straipsnio 6 dalį ir 18 straipsnio 1 ir 3 dalis,

kadangi:

| (1) | Reglamentu (ES) Nr. 1380/2013 siekiama palaipsniui sustabdyti žuvų, sužvejotų vykdant visą ES žvejybą, išmetimą į jūrą, įvedant įpareigojimą iškrauti visą tų rūšių, kurioms taikomi sužvejojamo kiekio apribojimai, žuvų laimikį; |
| --- | --- |

(1)

Reglamentu (ES) Nr. 1380/2013 siekiama palaipsniui sustabdyti žuvų, sužvejotų vykdant visą ES žvejybą, išmetimą į jūrą, įvedant įpareigojimą iškrauti visą tų rūšių, kurioms taikomi sužvejojamo kiekio apribojimai, žuvų laimikį;

| (2) | Reglamento (ES) Nr. 1380/2013 15 straipsnio 6 dalyje Komisija įgaliojama deleguotuoju aktu ne ilgesniam kaip trejų metų laikotarpiui priimti žuvų išmetimo į jūrą mažinimo planus, remdamasi bendromis rekomendacijomis, kurias parengė valstybės narės, pasikonsultavusios su atitinkamomis patariamosiomis tarybomis; |
| --- | --- |

(2)

Reglamento (ES) Nr. 1380/2013 15 straipsnio 6 dalyje Komisija įgaliojama deleguotuoju aktu ne ilgesniam kaip trejų metų laikotarpiui priimti žuvų išmetimo į jūrą mažinimo planus, remdamasi bendromis rekomendacijomis, kurias parengė valstybės narės, pasikonsultavusios su atitinkamomis patariamosiomis tarybomis;

| (3) | Komisijos deleguotuoju reglamentu (ES) Nr. 1394/2014 (2) nustatytas tam tikros pelaginių žuvų žvejybos pietvakarių vandenyse žuvų išmetimo į jūrą mažinimo planas, kad taikant tam tikrus lankstumo mechanizmus būtų sudarytos palankesnės sąlygos vykdyti įpareigojimą iškrauti laimikį; |
| --- | --- |

(3)

Komisijos deleguotuoju reglamentu (ES) Nr. 1394/2014 (2) nustatytas tam tikros pelaginių žuvų žvejybos pietvakarių vandenyse žuvų išmetimo į jūrą mažinimo planas, kad taikant tam tikrus lankstumo mechanizmus būtų sudarytos palankesnės sąlygos vykdyti įpareigojimą iškrauti laimikį;

| (4) | pagal Reglamento (ES) Nr. 1380/2013 15 straipsnio 5 dalies e punktą žuvų išmetimo į jūrą mažinimo planuose gali būti nustatyti mažiausi išteklių išsaugojimą užtikrinantys orientaciniai dydžiai; |
| --- | --- |

(4)

pagal Reglamento (ES) Nr. 1380/2013 15 straipsnio 5 dalies e punktą žuvų išmetimo į jūrą mažinimo planuose gali būti nustatyti mažiausi išteklių išsaugojimą užtikrinantys orientaciniai dydžiai;

| (5) | Belgija, Ispanija, Prancūzija, Nyderlandai ir Portugalija turi tiesioginių žvejybos pietvakarių vandenyse valdymo interesų. Pasikonsultavusios su Pietvakarių vandenų patariamąja taryba ir Pelaginių žuvų išteklių patariamąja taryba, tos valstybės narės 2016 m. gegužės 30 d. pateikė Komisijai bendrą rekomendaciją, kurioje siūloma, kad, nukrypstant nuo Tarybos reglamento (EB) Nr. 850/98 (3) XII priedo, paprastosioms stauridėms (Trachurus spp.) ICES VIIIc kvadrate ir IX parajonyje būtų nustatytas 12 cm mažiausias išteklių išsaugojimą užtikrinantis orientacinis dydis, taikomas 5 % atitinkamų Ispanijos ir Portugalijos kvotų. Be to, bendroje rekomendacijoje siūloma, kad, neviršijant minėtos 5 % paprastųjų stauridžių kvotos ribos, vykdant smulkiąją žvejybą pakrančių velkamaisiais tinklais xávega ICES IXa kvadrate, 1 % sužvejotų žuvų, įskaičiuojamų į Portugalijos kvotą, gali sudaryti mažesnės nei 12 cm dydžio žuvys; |
| --- | --- |

(5)

Belgija, Ispanija, Prancūzija, Nyderlandai ir Portugalija turi tiesioginių žvejybos pietvakarių vandenyse valdymo interesų. Pasikonsultavusios su Pietvakarių vandenų patariamąja taryba ir Pelaginių žuvų išteklių patariamąja taryba, tos valstybės narės 2016 m. gegužės 30 d. pateikė Komisijai bendrą rekomendaciją, kurioje siūloma, kad, nukrypstant nuo Tarybos reglamento (EB) Nr. 850/98 (3) XII priedo, paprastosioms stauridėms (Trachurus spp.) ICES VIIIc kvadrate ir IX parajonyje būtų nustatytas 12 cm mažiausias išteklių išsaugojimą užtikrinantis orientacinis dydis, taikomas 5 % atitinkamų Ispanijos ir Portugalijos kvotų. Be to, bendroje rekomendacijoje siūloma, kad, neviršijant minėtos 5 % paprastųjų stauridžių kvotos ribos, vykdant smulkiąją žvejybą pakrančių velkamaisiais tinklais xávega ICES IXa kvadrate, 1 % sužvejotų žuvų, įskaičiuojamų į Portugalijos kvotą, gali sudaryti mažesnės nei 12 cm dydžio žuvys;

| (6) | iš atitinkamų mokslo įstaigų buvo gauta mokslinės informacijos, ją peržiūrėjo Žuvininkystės mokslo, technikos ir ekonomikos komitetas (STECF). STECF padarė išvadą, kad bendroje rekomendacijoje siūlomas mažiausio išteklių išsaugojimą užtikrinančio orientacinio dydžio sumažinimas susijęs su nedidele rizika, kad vykdant atitinkamą žvejybą pasikeis seniai susiformavęs išteklių eksploatavimo modelis. Atrodo, kad toks išteklių eksploatavimo modelis ir kartu nedidelis eksploatavimo mastas neturėtų pakenkti susijusių išteklių dinamikai. Be to, STECF pažymėjo, kad dėl skirtingų dydžio apribojimų gali būti sunku kontroliuoti sužvejotus kiekius, ir, jeigu kontrolė bus vykdoma netinkamai, gali padidėti žuvų mirtingumas. Be to, svarbu, kad būtų laikomasi mažesniems dydžiams nustatytų procentinių ribų. Todėl svarbu, kad atitinkamos valstybės narės parengtų atitinkamai žvejybai skirtas atitinkamas kontrolės priemones; |
| --- | --- |

(6)

iš atitinkamų mokslo įstaigų buvo gauta mokslinės informacijos, ją peržiūrėjo Žuvininkystės mokslo, technikos ir ekonomikos komitetas (STECF). STECF padarė išvadą, kad bendroje rekomendacijoje siūlomas mažiausio išteklių išsaugojimą užtikrinančio orientacinio dydžio sumažinimas susijęs su nedidele rizika, kad vykdant atitinkamą žvejybą pasikeis seniai susiformavęs išteklių eksploatavimo modelis. Atrodo, kad toks išteklių eksploatavimo modelis ir kartu nedidelis eksploatavimo mastas neturėtų pakenkti susijusių išteklių dinamikai. Be to, STECF pažymėjo, kad dėl skirtingų dydžio apribojimų gali būti sunku kontroliuoti sužvejotus kiekius, ir, jeigu kontrolė bus vykdoma netinkamai, gali padidėti žuvų mirtingumas. Be to, svarbu, kad būtų laikomasi mažesniems dydžiams nustatytų procentinių ribų. Todėl svarbu, kad atitinkamos valstybės narės parengtų atitinkamai žvejybai skirtas atitinkamas kontrolės priemones;

| (7) | į bendrą rekomendaciją įtrauktos priemonės atitinka Reglamento (ES) Nr. 1380/2013 18 straipsnio 3 dalį, taigi jas galima įtraukti į tam tikros pelaginių žuvų žvejybos pietvakarių vandenyse žuvų išmetimo į jūrą mažinimo planą; |
| --- | --- |

(7)

į bendrą rekomendaciją įtrauktos priemonės atitinka Reglamento (ES) Nr. 1380/2013 18 straipsnio 3 dalį, taigi jas galima įtraukti į tam tikros pelaginių žuvų žvejybos pietvakarių vandenyse žuvų išmetimo į jūrą mažinimo planą;

| (8) | todėl Deleguotąjį reglamentą (ES) Nr. 1394/2014 reikėtų atitinkamai iš dalies pakeisti; |
| --- | --- |

(8)

todėl Deleguotąjį reglamentą (ES) Nr. 1394/2014 reikėtų atitinkamai iš dalies pakeisti;

| (9) | kadangi šiame reglamente numatytos priemonės daro tiesioginį poveikį atitinkamai Sąjungos laivų ekonominei veiklai ir žvejybos sezono planavimui, šis reglamentas turėtų įsigalioti iš karto, kai tik bus paskelbtas. Jis turėtų būti taikomas nuo 2017 m. sausio 1 d., |
| --- | --- |

(9)

kadangi šiame reglamente numatytos priemonės daro tiesioginį poveikį atitinkamai Sąjungos laivų ekonominei veiklai ir žvejybos sezono planavimui, šis reglamentas turėtų įsigalioti iš karto, kai tik bus paskelbtas. Jis turėtų būti taikomas nuo 2017 m. sausio 1 d.,

PRIĖMĖ ŠĮ REGLAMENTĄ:

1 straipsnis

Deleguotojo reglamento (ES) Nr. 1394/2014 4 straipsnis papildomas šia pastraipa:

„Nukrypstant nuo Reglamento (EB) Nr. 850/98 XII priedo, mažiausias paprastųjų stauridžių (Trachurus spp.) išteklių išsaugojimą užtikrinantis orientacinis dydis žvejojant ICES VIIIc kvadrate ir ICES IX parajonyje yra 12 cm; jis taikomas 5 % atitinkamų Ispanijos ir Portugalijos kvotų tose zonose. Neviršijant minėtos 5 % ribos, vykdant smulkiąją žvejybą pakrančių velkamaisiais tinklais xávega ICES IXa kvadrate, 1 % sužvejotų žuvų, įskaičiuojamų į Portugalijos kvotą, gali sudaryti mažesnės nei 12 cm dydžio žuvys.“

2 straipsnis

Šis reglamentas įsigalioja kitą dieną po jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje.

Jis taikomas nuo 2017 m. sausio 1 d.

Šis reglamentas privalomas visas ir tiesiogiai taikomas visose valstybėse narėse.

Priimta Briuselyje 2016 m. spalio 14 d.

Komisijos vardu

Pirmininkas

Jean-Claude JUNCKER

---

(1)  
  OL L 354, 2013 12 28, p. 22.

1

(2)  
  2014 m. spalio 20 d. Komisijos deleguotasis reglamentas (ES) Nr. 1394/2014, kuriuo nustatomas tam tikros pelaginių žuvų žvejybos Pietvakarių vandenyse žuvų išmetimo į jūrą mažinimo planas (OL L 370, 2014 12 30, p. 31).

2

(3)  
  1998 m. kovo 30 d. Tarybos reglamentas (EB) Nr. 850/98 dėl žuvininkystės išteklių apsaugos, taikant technines priemones jūrų gyvūnų jaunikliams apsaugoti (OL L 125, 1998 4 27, p. 1).

3

---

| 2016 12 23 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | L 352/52 |
| --- | --- | --- | --- |

2016 12 23

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

L 352/52

---

KOMISIJOS ĮGYVENDINIMO REGLAMENTAS (ES) 2016/2378

2016 m. gruodžio 21 d.

kuriuo dėl tipinių kainų nustatymo paukštienos, kiaušinių ir kiaušinių albumino sektoriuose iš dalies keičiamas Reglamentas (EB) Nr. 1484/95

EUROPOS KOMISIJA,

atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo,

atsižvelgdama į 2013 m. gruodžio 17 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) Nr. 1308/2013, kuriuo nustatomas bendras žemės ūkio produktų rinkų organizavimas ir panaikinami Tarybos reglamentai (EEB) Nr. 922/72, (EEB) Nr. 234/79, (EB) Nr. 1037/2001 ir (EB) Nr. 1234/2007 (1), ypač į jo 183 straipsnio b punktą,

atsižvelgdama į 2014 m. balandžio 16 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) Nr. 510/2014, kuriuo nustatoma prekybos tvarka, taikoma tam tikroms prekėms, gaunamoms perdirbant žemės ūkio produktus, ir panaikinami Tarybos reglamentai (EB) Nr. 1216/2009 ir (EB) Nr. 614/2009 (2), ypač į jo 5 straipsnio 6 dalies a punktą,

kadangi:

| (1) | Komisijos reglamentu (EB) Nr. 1484/95 (3) nustatytos išsamios papildomų importo muitų sistemos taikymo taisyklės ir paukštienos bei kiaušinių sektorių ir kiaušinių albumino tipinės kainos; |
| --- | --- |

(1)

Komisijos reglamentu (EB) Nr. 1484/95 (3) nustatytos išsamios papildomų importo muitų sistemos taikymo taisyklės ir paukštienos bei kiaušinių sektorių ir kiaušinių albumino tipinės kainos;

| (2) | iš reguliarios duomenų, pagal kuriuos nustatomos paukštienos bei kiaušinių sektorių produktų ir kiaušinių albumino tipinės kainos, kontrolės matyti, kad reikia pakeisti kai kurių produktų importo tipines kainas, atsižvelgiant į kainų svyravimą pagal produktų kilmę; |
| --- | --- |

(2)

iš reguliarios duomenų, pagal kuriuos nustatomos paukštienos bei kiaušinių sektorių produktų ir kiaušinių albumino tipinės kainos, kontrolės matyti, kad reikia pakeisti kai kurių produktų importo tipines kainas, atsižvelgiant į kainų svyravimą pagal produktų kilmę;

| (3) | Reglamentas (EB) Nr. 1484/95 turėtų būti atitinkamai iš dalies pakeistas; |
| --- | --- |

(3)

Reglamentas (EB) Nr. 1484/95 turėtų būti atitinkamai iš dalies pakeistas;

| (4) | siekiant užtikrinti, kad ši priemonė būtų taikoma kuo greičiau po atnaujintų duomenų pateikimo, šis reglamentas turėtų įsigalioti jo paskelbimo dieną, |
| --- | --- |

(4)

siekiant užtikrinti, kad ši priemonė būtų taikoma kuo greičiau po atnaujintų duomenų pateikimo, šis reglamentas turėtų įsigalioti jo paskelbimo dieną,

PRIĖMĖ ŠĮ REGLAMENTĄ:

1 straipsnis

Reglamento (EB) Nr. 1484/95 I priedas pakeičiamas šio reglamento priedo tekstu.

2 straipsnis

Šis reglamentas įsigalioja jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje dieną.

Šis reglamentas privalomas visas ir tiesiogiai taikomas visose valstybėse narėse.

Priimta Briuselyje 2016 m. gruodžio 21 d.

Komisijos vardu

Pirmininko pavedimu

Jerzy PLEWA

Generalinis direktorius

Žemės ūkio ir kaimo plėtros generalinis direktoratas

---

(1)  
  OL L 347, 2013 12 20, p. 671.

1

(2)  
  OL L 150, 2014 5 20, p. 1.

2

(3)  
  1995 m. birželio 28 d. Komisijos reglamentas (EB) Nr. 1484/95, nustatantis išsamias papildomų importo muitų sistemos taikymo taisykles ir papildomus importo muitus paukštienos bei kiaušinių sektoriams bei kiaušinių albuminui ir panaikinantis Reglamentą Nr. 163/67/EEB (OL L 145, 1995 6 29, p. 47).

3

---

PRIEDAS

„I PRIEDAS

| KN kodas | Prekių aprašymas | Tipinė kaina
  (EUR/100 kg) | 3 straipsnyje nurodytas užstatas
  (EUR/100 kg) | Kilmės šalis (1) |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 0207 12 10 | Užšaldytos viščiukų skerdenėlės, pateiktos kaip „70 % viščiukai“ | 121,8 | 0 | AR |
| 0207 12 90 | Užšaldytos viščiukų skerdenėlės, pateiktos kaip „65 % viščiukai“ | 142,0
  158,9 | 0
  0 | AR
  BR |
| 0207 14 10 | Užšaldytos vištų ar gaidžių skerdenėlių dalys be kaulų | 281,0
  177,5
  284,9
  211,5 | 6
  41
  5
  27 | AR
  BR
  CL
  TH |
| 0207 27 10 | Užšaldytos kalakutų skerdenėlių dalys be kaulų | 331,0
  344,5 | 0
  0 | BR
  CL |
| | Kiaušiniai be lukštų, džiovinti | 350,2 | 0 | AR |
| 1602 32 11 | Nevirti ir nekepti gaminiai iš vištų ar gaidžių | 171,3 | 39 | BR |

KN kodas

Prekių aprašymas

Tipinė kaina

(EUR/100 kg)

3 straipsnyje nurodytas užstatas

(EUR/100 kg)

Kilmės šalis (1)

0207 12 10

Užšaldytos viščiukų skerdenėlės, pateiktos kaip „70 % viščiukai“

121,8

0

AR

0207 12 90

Užšaldytos viščiukų skerdenėlės, pateiktos kaip „65 % viščiukai“

142,0

158,9

0

0

AR

BR

0207 14 10

Užšaldytos vištų ar gaidžių skerdenėlių dalys be kaulų

281,0

177,5

284,9

211,5

6

41

5

27

AR

BR

CL

TH

0207 27 10

Užšaldytos kalakutų skerdenėlių dalys be kaulų

331,0

344,5

0

0

BR

CL

Kiaušiniai be lukštų, džiovinti

350,2

0

AR

1602 32 11

Nevirti ir nekepti gaminiai iš vištų ar gaidžių

171,3

39

BR

---

(1)  Šalių nomenklatūra nustatyta 2012 m. lapkričio 27 d. Komisijos reglamentu (ES) Nr. 1106/2012, kuriuo dėl šalių ir teritorijų nomenklatūros atnaujinimo įgyvendinamas Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (EB) Nr. 471/2009 dėl Bendrijos statistikos, susijusios su išorės prekyba su ES nepriklausančiomis šalimis (OL L 328, 2012 11 28, p. 7). Kodas „ZZ“ atitinka „kitas šalis“.“

1

---

| 2016 12 23 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | L 352/55 |
| --- | --- | --- | --- |

2016 12 23

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

L 352/55

---

KOMISIJOS ĮGYVENDINIMO REGLAMENTAS (ES) 2016/2379

2016 m. gruodžio 22 d.

kuriuo nustatomos standartinės importo vertės, skirtos tam tikrų vaisių ir daržovių įvežimo kainai nustatyti

EUROPOS KOMISIJA,

atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo,

atsižvelgdama į 2013 m. gruodžio 17 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) Nr. 1308/2013, kuriuo nustatomas bendras žemės ūkio produktų rinkų organizavimas ir panaikinami Tarybos reglamentai (EEB) Nr. 922/72, (EEB) Nr. 234/79, (EB) Nr. 1037/2001 ir (EB) Nr. 1234/2007 (1),

atsižvelgdama į 2011 m. birželio 7 d. Komisijos įgyvendinimo reglamentą (ES) Nr. 543/2011, kuriuo nustatomos išsamios Tarybos reglamento (EB) Nr. 1234/2007 taikymo vaisių bei daržovių ir perdirbtų vaisių bei daržovių sektoriuose taisyklės (2), ypač į jo 136 straipsnio 1 dalį,

kadangi:

| (1) | Įgyvendinimo reglamentu (ES) Nr. 543/2011, atsižvelgiant į daugiašalių derybų dėl prekybos Urugvajaus raunde rezultatus, nustatomi kriterijai, pagal kuriuos Komisija nustato standartines importo iš trečiųjų šalių vertes produktams ir laikotarpiams, nurodytiems jo XVI priedo A dalyje; |
| --- | --- |

(1)

Įgyvendinimo reglamentu (ES) Nr. 543/2011, atsižvelgiant į daugiašalių derybų dėl prekybos Urugvajaus raunde rezultatus, nustatomi kriterijai, pagal kuriuos Komisija nustato standartines importo iš trečiųjų šalių vertes produktams ir laikotarpiams, nurodytiems jo XVI priedo A dalyje;

| (2) | remiantis Įgyvendinimo reglamento (ES) Nr. 543/2011 136 straipsnio 1 dalimi, standartinė importo vertė apskaičiuojama kiekvieną darbo dieną atsižvelgiant į kintančius kasdienius duomenis. Todėl šis reglamentas turėtų įsigalioti jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje dieną, |
| --- | --- |

(2)

remiantis Įgyvendinimo reglamento (ES) Nr. 543/2011 136 straipsnio 1 dalimi, standartinė importo vertė apskaičiuojama kiekvieną darbo dieną atsižvelgiant į kintančius kasdienius duomenis. Todėl šis reglamentas turėtų įsigalioti jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje dieną,

PRIĖMĖ ŠĮ REGLAMENTĄ:

1 straipsnis

Įgyvendinimo reglamento (ES) Nr. 543/2011 136 straipsnyje minimos standartinės importo vertės yra nustatytos šio reglamento priede.

2 straipsnis

Šis reglamentas įsigalioja jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje dieną.

Šis reglamentas privalomas visas ir tiesiogiai taikomas visose valstybėse narėse.

Priimta Briuselyje 2016 m. gruodžio 22 d.

Komisijos vardu

Pirmininko pavedimu

Jerzy PLEWA

Generalinis direktorius

Žemės ūkio ir kaimo plėtros generalinis direktoratas

---

(1)  
  OL L 347, 2013 12 20, p. 671.

1

(2)  
  OL L 157, 2011 6 15, p. 1.

2

---

PRIEDAS

Standartinės importo vertės, skirtos kai kurių vaisių ir daržovių įvežimo kainai nustatyti

| (EUR/100 kg) |
| --- |
| KN kodas | Trečiosios šalies kodas (1) | Standartinė importo vertė |
| 0702 00 00 | MA | 99,1 |
| TN | 262,8 |
| TR | 115,2 |
| ZZ | 159,0 |
| 0707 00 05 | MA | 79,2 |
| TR | 156,6 |
| ZZ | 117,9 |
| 0709 93 10 | MA | 230,7 |
| TR | 176,6 |
| ZZ | 203,7 |
| 0805 10 20 | TR | 81,7 |
| ZA | 70,9 |
| ZZ | 76,3 |
| 0805 20 10 | MA | 67,6 |
| ZZ | 67,6 |
| 0805 20 30 , 0805 20 50 , 0805 20 70 , 0805 20 90 | IL | 163,3 |
| JM | 129,1 |
| TR | 77,1 |
| ZZ | 123,2 |
| 0805 50 10 | AR | 76,7 |
| TR | 79,2 |
| ZZ | 78,0 |
| 0808 10 80 | US | 132,4 |
| ZZ | 132,4 |
| 0808 30 90 | CN | 87,8 |
| ZZ | 87,8 |

(EUR/100 kg)

KN kodas

Trečiosios šalies kodas (1)

Standartinė importo vertė

0702 00 00

MA

99,1

TN

262,8

TR

115,2

ZZ

159,0

0707 00 05

MA

79,2

TR

156,6

ZZ

117,9

0709 93 10

MA

230,7

TR

176,6

ZZ

203,7

0805 10 20

TR

81,7

ZA

70,9

ZZ

76,3

0805 20 10

MA

67,6

ZZ

67,6

0805 20 30 , 0805 20 50 , 0805 20 70 , 0805 20 90

IL

163,3

JM

129,1

TR

77,1

ZZ

123,2

0805 50 10

AR

76,7

TR

79,2

ZZ

78,0

0808 10 80

US

132,4

ZZ

132,4

0808 30 90

CN

87,8

ZZ

87,8

---

(1)  Šalių nomenklatūra nustatyta 2012 m. lapkričio 27 d. Komisijos reglamentu (ES) Nr. 1106/2012, kuriuo dėl šalių ir teritorijų nomenklatūros atnaujinimo įgyvendinamas Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (EB) Nr. 471/2009 dėl Bendrijos statistikos, susijusios su išorės prekyba su ES nepriklausančiomis šalimis (OL L 328, 2012 11 28, p. 7). Kodas „ZZ“ atitinka „kitas šalis“.

---

SPRENDIMAI

| 2016 12 23 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | L 352/57 |
| --- | --- | --- | --- |

2016 12 23

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

L 352/57

---

POLITINIO IR SAUGUMO KOMITETO SPRENDIMAS (BUSP) 2016/2380

2016 m. gruodžio 13 d.

kuriuo pratęsiamas Europos Sąjungos stebėsenos misijos Gruzijoje (EUMM Georgia) vadovo įgaliojimų terminas (EUMM GEORGIA/1/2016)

POLITINIS IR SAUGUMO KOMITETAS,

atsižvelgdamas į Europos Sąjungos sutartį, ypač į jos 38 straipsnio trečią pastraipą,

atsižvelgdamas į 2010 m. rugpjūčio 12 d. Tarybos sprendimą 2010/452/BUSP dėl Europos Sąjungos stebėsenos misijos Gruzijoje EUMM Georgia (1), ypač į jo 10 straipsnio 1 dalį,

kadangi:

| (1) | pagal Sprendimą 2010/452/BUSP Politinis ir saugumo komitetas (toliau – PSK) yra įgaliotas pagal Sutarties 38 straipsnio trečią pastraipą priimti atitinkamus sprendimus, susijusius su Europos Sąjungos stebėsenos misijos Gruzijoje (EUMM Georgia) politine priežiūra ir strateginiu vadovavimu jai, įskaitant sprendimą paskirti misijos vadovą; |
| --- | --- |

(1)

pagal Sprendimą 2010/452/BUSP Politinis ir saugumo komitetas (toliau – PSK) yra įgaliotas pagal Sutarties 38 straipsnio trečią pastraipą priimti atitinkamus sprendimus, susijusius su Europos Sąjungos stebėsenos misijos Gruzijoje (EUMM Georgia) politine priežiūra ir strateginiu vadovavimu jai, įskaitant sprendimą paskirti misijos vadovą;

| (2) | 2014 m. gruodžio 19 d. PSK priėmė Sprendimą EUMM GEORGIA/1/2014 (2), kuriuo EUMM Georgia misijos vadovu nuo 2014 m. gruodžio 15 d. iki 2015 m. gruodžio 14 d. skiriamas Kęstutis JANKAUSKAS; |
| --- | --- |

(2)

2014 m. gruodžio 19 d. PSK priėmė Sprendimą EUMM GEORGIA/1/2014 (2), kuriuo EUMM Georgia misijos vadovu nuo 2014 m. gruodžio 15 d. iki 2015 m. gruodžio 14 d. skiriamas Kęstutis JANKAUSKAS;

| (3) | 2015 m. lapkričio 13 d. PSK priėmė Sprendimą (BUSP) 2015/2200 (EUMM GEORGIA/1/2015) (3), kuriuo EUMM Georgia misijos vadovo Kęstučio JANKAUSKO įgaliojimų terminas buvo pratęstas nuo 2015 m. gruodžio 15 d. iki 2016 m. gruodžio 14 d.; |
| --- | --- |

(3)

2015 m. lapkričio 13 d. PSK priėmė Sprendimą (BUSP) 2015/2200 (EUMM GEORGIA/1/2015) (3), kuriuo EUMM Georgia misijos vadovo Kęstučio JANKAUSKO įgaliojimų terminas buvo pratęstas nuo 2015 m. gruodžio 15 d. iki 2016 m. gruodžio 14 d.;

| (4) | 2016 m. gruodžio 12 d. Taryba priėmė Sprendimą (BUSP) 2016/2238 (4), kuriuo EUMM Georgia įgaliojimų terminas pratęstas nuo 2016 m. gruodžio 15 d. iki 2018 m. gruodžio 14 d.; |
| --- | --- |

(4)

2016 m. gruodžio 12 d. Taryba priėmė Sprendimą (BUSP) 2016/2238 (4), kuriuo EUMM Georgia įgaliojimų terminas pratęstas nuo 2016 m. gruodžio 15 d. iki 2018 m. gruodžio 14 d.;

| (5) | Sąjungos vyriausiasis įgaliotinis užsienio reikalams ir saugumo politikai pasiūlė pratęsti EUMM Georgia misijos vadovo Kęstučio JANKAUSKO įgaliojimų terminą nuo 2016 m. gruodžio 15 d. iki 2017 m. gruodžio 14 d., |
| --- | --- |

(5)

Sąjungos vyriausiasis įgaliotinis užsienio reikalams ir saugumo politikai pasiūlė pratęsti EUMM Georgia misijos vadovo Kęstučio JANKAUSKO įgaliojimų terminą nuo 2016 m. gruodžio 15 d. iki 2017 m. gruodžio 14 d.,

PRIĖMĖ ŠĮ SPRENDIMĄ:

1 straipsnis

EUMM Georgia misijos vadovo Kęstučio JANKAUSKO įgaliojimų terminas pratęsiamas iki 2017 m. gruodžio 14 d.

2 straipsnis

Šis sprendimas įsigalioja jo priėmimo dieną.

Priimta Briuselyje 2016 m. gruodžio 13 d.

Politinio ir saugumo komiteto vardu

Pirmininkas

W. STEVENS

---

(1)  
  OL L 213, 2010 8 13, p. 43.

1

(2)  
  2014 m. gruodžio 19 d. Politinio ir saugumo komiteto sprendimas EUMM GEORGIA/1/2014 dėl Europos Sąjungos stebėsenos misijos Gruzijoje (EUMM Georgia) vadovo skyrimo (OL L 369, 2014 12 24, p. 78).

2

(3)  
  2015 m. lapkričio 13 d. Politinio ir saugumo komiteto sprendimas (BUSP) 2015/2200, kuriuo pratęsiami Europos Sąjungos stebėsenos misijos Gruzijoje (EUMM Georgia) vadovo įgaliojimai (EUMM GEORGIA/1/2015) (OL L 313, 2015 11 28, p. 40).

3

(4)  
  2016 m. gruodžio 12 d. Tarybos sprendimas (BUSP) 2016/2238, kuriuo iš dalies keičiamas Sprendimas 2010/452/BUSP dėl Europos Sąjungos stebėsenos misijos Gruzijoje EUMM Georgia (OL L 337, 2016 12 13, p. 15).

4

---

| 2016 12 23 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | L 352/59 |
| --- | --- | --- | --- |

2016 12 23

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

L 352/59

---

POLITINIO IR SAUGUMO KOMITETO SPRENDIMAS (BUSP) 2016/2381

2016 m. gruodžio 14 d.

kuriuo pratęsiamas Europos Sąjungos BSGP misijos Malyje (EUCAP Sahel Mali) vadovo įgaliojimų terminas (EUCAP Sahel Mali/2/2016)

POLITINIS IR SAUGUMO KOMITETAS,

atsižvelgdamas į Europos Sąjungos sutartį, ypač į jos 38 straipsnio trečią pastraipą,

atsižvelgdamas į 2014 m. balandžio 15 d. Tarybos sprendimą 2014/219//BUSP dėl Europos Sąjungos BSGP misijos Malyje (EUCAP Sahel Mali) (1), ypač į jo 7 straipsnio 1 dalį,

atsižvelgdamas į 2015 m. sausio 19 d. Tarybos sprendimą (BUSP) 2015/76, kuriuo pradedama Europos Sąjungos BSGP misija Malyje (EUCAP Sahel Mali) ir iš dalies keičiamas Sprendimas 2014/219/BUSP (2),

kadangi:

| (1) | vadovaujantis Sprendimu 2014/219/BUSP, Politinis ir saugumo komitetas (toliau – PSK) pagal Sutarties 38 straipsnį yra įgaliotas priimti atitinkamus sprendimus EUCAP Sahel Mali misijos politinės kontrolės ir strateginio vadovavimo jai tikslu, įskaitant sprendimą paskirti misijos vadovą; |
| --- | --- |

(1)

vadovaujantis Sprendimu 2014/219/BUSP, Politinis ir saugumo komitetas (toliau – PSK) pagal Sutarties 38 straipsnį yra įgaliotas priimti atitinkamus sprendimus EUCAP Sahel Mali misijos politinės kontrolės ir strateginio vadovavimo jai tikslu, įskaitant sprendimą paskirti misijos vadovą;

| (2) | 2014 m. gegužės 26 d. PSK priėmė Sprendimą EUCAP Sahel Mali/1/2014 (3), kuriuo Albrecht CONZE skiriamas EUCAP Sahel Mali misijos vadovu nuo 2014 m. gegužės 26 d. iki 2015 m. sausio 14 d.; |
| --- | --- |

(2)

2014 m. gegužės 26 d. PSK priėmė Sprendimą EUCAP Sahel Mali/1/2014 (3), kuriuo Albrecht CONZE skiriamas EUCAP Sahel Mali misijos vadovu nuo 2014 m. gegužės 26 d. iki 2015 m. sausio 14 d.;

| (3) | EUCAP Sahel Mali misijos vadovo Albrecht CONZE įgaliojimų terminas buvo pratęstas kelis kartus, paskutinį kartą – PSK sprendimu (BUSP) 2016/938 (4), kuriuo EUCAP Sahel Mali misijos vadovo Albrecht CONZE įgaliojimų terminas buvo pratęstas iki 2017 m. sausio 14 d.; |
| --- | --- |

(3)

EUCAP Sahel Mali misijos vadovo Albrecht CONZE įgaliojimų terminas buvo pratęstas kelis kartus, paskutinį kartą – PSK sprendimu (BUSP) 2016/938 (4), kuriuo EUCAP Sahel Mali misijos vadovo Albrecht CONZE įgaliojimų terminas buvo pratęstas iki 2017 m. sausio 14 d.;

| (4) | Sąjungos vyriausiasis įgaliotinis užsienio reikalams ir saugumo politikai pasiūlė pratęsti EUCAP Sahel Mali misijos vadovo Albrecht CONZE įgaliojimų terminą nuo 2017 m. sausio 15 d. iki 2017 m. liepos 14 d., |
| --- | --- |

(4)

Sąjungos vyriausiasis įgaliotinis užsienio reikalams ir saugumo politikai pasiūlė pratęsti EUCAP Sahel Mali misijos vadovo Albrecht CONZE įgaliojimų terminą nuo 2017 m. sausio 15 d. iki 2017 m. liepos 14 d.,

PRIĖMĖ ŠĮ SPRENDIMĄ:

1 straipsnis

EUCAP Sahel Mali misijos vadovo Albrecht CONZE įgaliojimų terminas pratęsiamas iki 2017 m. liepos 14 d.

2 straipsnis

Šis sprendimas įsigalioja jo priėmimo dieną.

Priimta Briuselyje 2016 m. gruodžio 14 d.

Politinio ir saugumo komiteto vardu

Pirmininkas

W. STEVENS

---

(1)  
  OL L 113, 2014 4 16, p. 21.

1

(2)  
  OL L 13, 2015 1 20, p. 5.

2

(3)  
  2014 m. gegužės 26 d. Politinio ir saugumo komiteto sprendimas EUCAP Sahel Mali/1/2014 dėl Europos Sąjungos BSGP misijos Malyje (EUCAP Sahel Mali) vadovo skyrimo (OL L 164, 2014 6 3, p. 43).

3

(4)  
  2016 m. gegužės 31 d. Politinio ir saugumo komiteto sprendimas (BUSP) 2016/938, kuriuo pratęsiamas Europos Sąjungos BSGP misijos Malyje vadovo įgaliojimų terminas (EUCAP Sahel Mali/1/2016) (OL L 155, 2016 6 14, p. 23).

4

---

| 2016 12 23 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | L 352/60 |
| --- | --- | --- | --- |

2016 12 23

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

L 352/60

---

TARYBOS SPRENDIMAS (BUSP) 2016/2382

2016 m. gruodžio 21 d.

kuriuo įsteigiamas Europos saugumo ir gynybos koledžas (ESGK) ir panaikinamas Sprendimas 2013/189/BUSP

EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,

atsižvelgdama į Europos Sąjungos sutartį, ypač į jos 28 straipsnio 1 dalį ir 42 straipsnio 4 dalį bei 43 straipsnio 2 dalį,

atsižvelgdama į Sąjungos vyriausiojo įgaliotinio užsienio reikalams ir saugumo politikai pasiūlymą,

kadangi:

| (1) | 2005 m. liepos 18 d. Taryba priėmė Bendruosius veiksmus 2005/575/BUSP, įsteigiančius Europos saugumo ir gynybos koledžą (ESGK) (1). Tie bendrieji veiksmai buvo pakeisti Bendraisiais veiksmais 2008/550/BUSP (2). Tie bendrieji veiksmai vėliau buvo pakeisti Tarybos sprendimu 2013/189/BUSP (3); |
| --- | --- |

(1)

2005 m. liepos 18 d. Taryba priėmė Bendruosius veiksmus 2005/575/BUSP, įsteigiančius Europos saugumo ir gynybos koledžą (ESGK) (1). Tie bendrieji veiksmai buvo pakeisti Bendraisiais veiksmais 2008/550/BUSP (2). Tie bendrieji veiksmai vėliau buvo pakeisti Tarybos sprendimu 2013/189/BUSP (3);

| (2) | 2008 m. lapkričio mėn. Taryba priėmė pagal programos „Erasmus“ pavyzdį parengtą Europos iniciatyvos dėl jaunų karininkų mainų schemą (4), ir susitarė, kad už įgyvendinimą atsakinga darbo grupė posėdžiaus ESGK vykdomojoje akademinėje taryboje; |
| --- | --- |

(2)

2008 m. lapkričio mėn. Taryba priėmė pagal programos „Erasmus“ pavyzdį parengtą Europos iniciatyvos dėl jaunų karininkų mainų schemą (4), ir susitarė, kad už įgyvendinimą atsakinga darbo grupė posėdžiaus ESGK vykdomojoje akademinėje taryboje;

| (3) | 2016 m. liepos 15 d. ESGK valdymo komitetas susitarė dėl rekomendacijų dėl ESGK ateities perspektyvų; |
| --- | --- |

(3)

2016 m. liepos 15 d. ESGK valdymo komitetas susitarė dėl rekomendacijų dėl ESGK ateities perspektyvų;

| (4) | ESGK mokomoji ir švietimo veikla turi būti vykdoma BSGP/BUSP srityje, įskaitant konfliktų stabilizavimo, konfliktų sprendimo ir tvariam vystymuisi reikalingų sąlygų sritis; |
| --- | --- |

(4)

ESGK mokomoji ir švietimo veikla turi būti vykdoma BSGP/BUSP srityje, įskaitant konfliktų stabilizavimo, konfliktų sprendimo ir tvariam vystymuisi reikalingų sąlygų sritis;

| (5) | nors ESGK personalą turėtų daugiausia sudaryti deleguotieji darbuotojai, gali prireikti, jog administracinio ir finansų asistento pareigas užimtų sutartininkas; |
| --- | --- |

(5)

nors ESGK personalą turėtų daugiausia sudaryti deleguotieji darbuotojai, gali prireikti, jog administracinio ir finansų asistento pareigas užimtų sutartininkas;

| (6) | vadovaujantis Tarybos sprendimu 2010/427/ES (5), EIVT turėtų teikti ESGK paramą, kurią anksčiau jam teikė Tarybos Generalinis sekretoriatas, |
| --- | --- |

(6)

vadovaujantis Tarybos sprendimu 2010/427/ES (5), EIVT turėtų teikti ESGK paramą, kurią anksčiau jam teikė Tarybos Generalinis sekretoriatas,

PRIĖMĖ ŠĮ SPRENDIMĄ:

I SKYRIUS

ĮSTEIGIMAS, MISIJA, TIKSLAI IR UŽDUOTYS

1 straipsnis

Įsteigimas

Šiuo sprendimu įsteigiamas Europos saugumo ir gynybos koledžas (ESGK).

2 straipsnis

Misija

ESGK teikia mokymo ir švietimo paslaugas Sąjungos bendros saugumo ir gynybos politikos (BSGP) srityje platesniame bendros užsienio ir saugumo politikos (BUSP) kontekste Europos lygmeniu siekiant plėsti ir ugdyti bendrą civilinio ir karinio personalo supratimą apie BSGP ir BUSP ir nustatyti bei platinti geriausios praktikos pavyzdžius, susijusius su įvairiais BSGP ir BUSP klausimais, jam vykdant mokymo ir švietimo veiklą (toliau – ESGK mokymo ir švietimo veikla).

3 straipsnis

Tikslai

ESGK tikslai yra šie:

| a) | toliau plėtoti bendrą Europos saugumo ir gynybos kultūrą Sąjungoje ir propaguoti ES sutarties 21 straipsnio 1 dalyje nustatytus principus už Sąjungos ribų; |
| --- | --- |

a)

toliau plėtoti bendrą Europos saugumo ir gynybos kultūrą Sąjungoje ir propaguoti ES sutarties 21 straipsnio 1 dalyje nustatytus principus už Sąjungos ribų;

| b) | skatinti geresnį BSGP – vienos iš esminių BUSP dalių – supratimą; |
| --- | --- |

b)

skatinti geresnį BSGP – vienos iš esminių BUSP dalių – supratimą;

| c) | Sąjungos institucijas ir misijas aprūpinti kompetentingais darbuotojais, galinčiais veiksmingai dirbti sprendžiant visus BSGP ir BUSP klausimus; |
| --- | --- |

c)

Sąjungos institucijas ir misijas aprūpinti kompetentingais darbuotojais, galinčiais veiksmingai dirbti sprendžiant visus BSGP ir BUSP klausimus;

| d) | valstybių narių administracijas ir personalą aprūpinti kompetentingais darbuotojais, turinčiais žinių apie Sąjungos politikos kryptis, institucijas ir procedūras BUSP ir BSGP srityje; |
| --- | --- |

d)

valstybių narių administracijas ir personalą aprūpinti kompetentingais darbuotojais, turinčiais žinių apie Sąjungos politikos kryptis, institucijas ir procedūras BUSP ir BSGP srityje;

| e) | BSGP misijų ir operacijų personalui suteikti bendrą supratimą apie BSGP misijų ir operacijų vykdymo principus ir bendros Europos tapatybės suvokimą; |
| --- | --- |

e)

BSGP misijų ir operacijų personalui suteikti bendrą supratimą apie BSGP misijų ir operacijų vykdymo principus ir bendros Europos tapatybės suvokimą;

| f) | suteikti mokymo ir švietimo paslaugas, atitinkančias BSGP misijų ir operacijų poreikius mokymo ir švietimo srityse; |
| --- | --- |

f)

suteikti mokymo ir švietimo paslaugas, atitinkančias BSGP misijų ir operacijų poreikius mokymo ir švietimo srityse;

| g) | remti Sąjungos partnerystes BSGP ir BUSP srityje, ypač partnerystes su tomis valstybėmis, kurios dalyvauja BSGP misijose; |
| --- | --- |

g)

remti Sąjungos partnerystes BSGP ir BUSP srityje, ypač partnerystes su tomis valstybėmis, kurios dalyvauja BSGP misijose;

| h) | remti civilinį krizių valdymą, be kita ko, konfliktų prevencijos ir tvariam vystymuisi reikalingų sąlygų kūrimo ar išsaugojimo srityse; |
| --- | --- |

h)

remti civilinį krizių valdymą, be kita ko, konfliktų prevencijos ir tvariam vystymuisi reikalingų sąlygų kūrimo ar išsaugojimo srityse;

| i) | propaguoti Europos iniciatyvą dėl jaunų karininkų mainų; |
| --- | --- |

i)

propaguoti Europos iniciatyvą dėl jaunų karininkų mainų;

| j) | padėti skatinti mokymo ir švietimo veiklos dalyvių profesinius santykius bei ryšius. |
| --- | --- |

j)

padėti skatinti mokymo ir švietimo veiklos dalyvių profesinius santykius bei ryšius.

Atitinkamais atvejais dėmesys skiriamas suderinamumui su kita Sąjungos veikla užtikrinti.

4 straipsnis

ESGK užduotys

1.   Pagrindinės ESGK užduotys, laikantis jo misijos ir tikslų, yra organizuoti ir vykdyti ESGK mokymo ir švietimo veiklą BSGP ir BUSP srityje.

2.   ESGK mokymo ir švietimo veikla apima:

| a) | bazinio ir aukštesnio lygio kursų, kuriais skatinamas bendras supratimas apie BSGP ir BUSP, rengimą; |
| --- | --- |

a)

bazinio ir aukštesnio lygio kursų, kuriais skatinamas bendras supratimas apie BSGP ir BUSP, rengimą;

| b) | lyderystės ugdymo kursų rengimą; |
| --- | --- |

b)

lyderystės ugdymo kursų rengimą;

| c) | kursų, kuriais tiesiogiai remiamos BSGP misijos ir operacijos, įskaitant mokymus ir švietimą prieš misijas ir misijų ar operacijų metu, rengimą; |
| --- | --- |

c)

kursų, kuriais tiesiogiai remiamos BSGP misijos ir operacijos, įskaitant mokymus ir švietimą prieš misijas ir misijų ar operacijų metu, rengimą;

| d) | kursų, kuriais remiamos ES partnerystės ir valstybės, dalyvaujančios BSGP misijose ir operacijose, rengimą; |
| --- | --- |

d)

kursų, kuriais remiamos ES partnerystės ir valstybės, dalyvaujančios BSGP misijose ir operacijose, rengimą;

| e) | modulių, kuriais remiamas civilinis ir karinis mokymas ir švietimas BSGP ir BUSP srityje, rengimą; |
| --- | --- |

e)

modulių, kuriais remiamas civilinis ir karinis mokymas ir švietimas BSGP ir BUSP srityje, rengimą;

| f) | BSGP ir BUSP kursų, seminarų, programų ir konferencijų, skirtų specialistų auditorijai arba specifinėms temoms, rengimą; |
| --- | --- |

f)

BSGP ir BUSP kursų, seminarų, programų ir konferencijų, skirtų specialistų auditorijai arba specifinėms temoms, rengimą;

| g) | bendrų modulių, vykdomų pagal Europos iniciatyvą dėl jaunų karininkų mainų, paskatintą Erasmus programos, rengimą. |
| --- | --- |

g)

bendrų modulių, vykdomų pagal Europos iniciatyvą dėl jaunų karininkų mainų, paskatintą Erasmus programos, rengimą.

ESGK taip pat remia bei propaguoja europinius semestrus ir jungtines magistrantūros programas naudodamasis pirmoje pastraipoje nurodytais bendrais moduliais, nors oficialiai tai nėra ESGK mokymo ir švietimo veikla.

9 straipsnyje nurodytam Valdymo komitetui (toliau – Valdymo komitetas) nusprendus, vykdoma kita mokymo ir švietimo veikla.

3.   Be 2 dalyje nurodytos veiklos, ESGK visų pirma:

| a) | remia santykius, kuriuos turi užmegzti 5 straipsnio 1 dalyje nurodyti institutai, veikiantys toje dalyje nurodytame tinkle (toliau – tinklas); |
| --- | --- |

a)

remia santykius, kuriuos turi užmegzti 5 straipsnio 1 dalyje nurodyti institutai, veikiantys toje dalyje nurodytame tinkle (toliau – tinklas);

| b) | eksploatuoja ir toliau plėtoja e. mokymosi sistemą, kuri skirta mokymo ir švietimo veiklai BSGP ir BUSP srityje remti arba – ypatingomis aplinkybėmis – naudojama kaip atskira mokymo ir švietimo veikla; |
| --- | --- |

b)

eksploatuoja ir toliau plėtoja e. mokymosi sistemą, kuri skirta mokymo ir švietimo veiklai BSGP ir BUSP srityje remti arba – ypatingomis aplinkybėmis – naudojama kaip atskira mokymo ir švietimo veikla;

| c) | rengia bei tiekia BSGP ir BUSP srities mokymo ir švietimo medžiagą, taip pat naudodamasis jau parengta atitinkama medžiaga; |
| --- | --- |

c)

rengia bei tiekia BSGP ir BUSP srities mokymo ir švietimo medžiagą, taip pat naudodamasis jau parengta atitinkama medžiaga;

| d) | remia ankstesnių mokymų dalyvių asociaciją; |
| --- | --- |

d)

remia ankstesnių mokymų dalyvių asociaciją;

| e) | remia valstybių narių mokymo ir švietimo institutų mainų programas BSGP ir BUSP srityje; |
| --- | --- |

e)

remia valstybių narių mokymo ir švietimo institutų mainų programas BSGP ir BUSP srityje;

| f) | veikia kaip Goalkeeper projekto Schoolmaster modulio skyriaus administratorius ir tuo moduliu prisideda prie metinės Sąjungos mokymo programos BSGP srityje; |
| --- | --- |

f)

veikia kaip Goalkeeper projekto Schoolmaster modulio skyriaus administratorius ir tuo moduliu prisideda prie metinės Sąjungos mokymo programos BSGP srityje;

| g) | remia mokymo ir švietimo veiklos konfliktų prevencijos, civilinio krizių valdymo, tvariam vystymuisi reikalingų sąlygų kūrimo ar išsaugojimo, saugumo sektoriaus reformų iniciatyvų, taip pat informuotumo apie kibernetinį saugumą ir hibridines grėsmes skatinimo srityse valdymą; |
| --- | --- |

g)

remia mokymo ir švietimo veiklos konfliktų prevencijos, civilinio krizių valdymo, tvariam vystymuisi reikalingų sąlygų kūrimo ar išsaugojimo, saugumo sektoriaus reformų iniciatyvų, taip pat informuotumo apie kibernetinį saugumą ir hibridines grėsmes skatinimo srityse valdymą;

| h) | rengia ir veda kasmetinę dalyvių tinklo konferenciją, kurioje susitinka civilinio ir karinio mokymo ir švietimo BSPG srityje ekspertai iš valstybių narių mokymo ir švietimo institutų ir ministerijų bei prireikus atitinkami mokymo ir švietimo srities išorės subjektai, ir |
| --- | --- |

h)

rengia ir veda kasmetinę dalyvių tinklo konferenciją, kurioje susitinka civilinio ir karinio mokymo ir švietimo BSPG srityje ekspertai iš valstybių narių mokymo ir švietimo institutų ir ministerijų bei prireikus atitinkami mokymo ir švietimo srities išorės subjektai, ir

| i) | palaiko santykius su atitinkamais subjektais laisvės, saugumo ir teisingumo srityje, vystymosi ir bendradarbiavimo srityje, taip pat su atitinkamomis tarptautinėmis organizacijomis. |
| --- | --- |

i)

palaiko santykius su atitinkamais subjektais laisvės, saugumo ir teisingumo srityje, vystymosi ir bendradarbiavimo srityje, taip pat su atitinkamomis tarptautinėmis organizacijomis.

II SKYRIUS

VEIKLOS ORGANIZAVIMAS

5 straipsnis

Tinklas

1.   ESGK organizuojamas kaip tinklas, jungiantis valstybių narių nurodytus Sąjungos civilinius ir karinius institutus, koledžus, akademijas, universitetus, institucijas bei kitus subjektus, kurie sprendžia saugumo ir gynybos politikos klausimus, taip pat Europos Sąjungos saugumo studijų institutą (toliau – ESSSI).

ESGK užmezga glaudžius ryšius su Sąjungos institucijomis ir atitinkamomis Sąjungos agentūromis, visų pirma su:

| a) | ES teisėsaugos mokymo agentūra (CEPOL); |
| --- | --- |

a)

ES teisėsaugos mokymo agentūra (CEPOL);

| b) | Europos sienų ir pakrančių apsaugos agentūra (Frontex); |
| --- | --- |

b)

Europos sienų ir pakrančių apsaugos agentūra (Frontex);

| c) | Europos gynybos agentūra (EGA); |
| --- | --- |

c)

Europos gynybos agentūra (EGA);

| d) | Europos palydovų centru (ES SatCen) ir |
| --- | --- |

d)

Europos palydovų centru (ES SatCen) ir

| e) | Europos policijos biuru (Europolu). |
| --- | --- |

e)

Europos policijos biuru (Europolu).

2.   Prireikus tarptautinės, tarpvyriausybinės, Vyriausybinės ir nevyriausybinės organizacijos gali gauti asocijuotųjų tinklo partnerių (ATP) statusą; dėl šio statuso suteikimo išsamios tvarkos susitaria Valdymo komitetas.

3.   Bendra atsakomybė už ESGK veiklą tenka Sąjungos vyriausiajam įgaliotiniui užsienio reikalams ir saugumo politikai (toliau – vyriausiasis įgaliotinis).

6 straipsnis

Europos Sąjungos saugumo studijų instituto vaidmuo

1.   ESGK tinklui priklausantis ESSSI bendradarbiauja su ESGK suteikdamas galimybę ESGK, jam vykdant mokymo veiklą, naudotis savo ekspertinėmis žiniomis ir žinių kaupimo pajėgumais, be kita ko, ESSSI publikacijomis, kiek jam leidžia pajėgumai.

2.   Visų pirma ESSSI organizuoja ESSSI analitikų vedamas paskaitas ir prisideda prie tolesnio ESGK e. mokymosi turinio plėtojimo.

3.   ESSSI taip pat remia ESGK absolventų asociaciją.

7 straipsnis

Teisnumas ir veiksnumas

1.   ESGK turi teisnumą ir veiksnumą, kuris būtinas tam, kad jis galėtų:

| a) | atlikti savo užduotis ir pasiekti savo tikslus; |
| --- | --- |

a)

atlikti savo užduotis ir pasiekti savo tikslus;

| b) | sudaryti sutartis ir administracinius susitarimus, kurie būtini siekiant užtikrinti jo veikimą, be kita ko, deleguoti darbuotojus ir įdarbinti sutartininkus, įsigyti įrangą, visų pirma mokymo įrangą; |
| --- | --- |

b)

sudaryti sutartis ir administracinius susitarimus, kurie būtini siekiant užtikrinti jo veikimą, be kita ko, deleguoti darbuotojus ir įdarbinti sutartininkus, įsigyti įrangą, visų pirma mokymo įrangą;

| c) | turėti banko sąskaitas ir |
| --- | --- |

c)

turėti banko sąskaitas ir

| d) | būti teismo proceso šalimi. |
| --- | --- |

d)

būti teismo proceso šalimi.

2.   Visi įsipareigojimai, kurie gali kilti pagal ESGK sudarytas sutartis, padengiami lėšomis, gautomis pagal 16 ir 17 straipsnius.

8 straipsnis

Struktūra

Nustatoma ši ESGK struktūra:

| a) | Valdymo komitetas, atsakingas už bendrą ESGK mokymo ir švietimo veiklos koordinavimą ir vadovavimą jai; |
| --- | --- |

a)

Valdymo komitetas, atsakingas už bendrą ESGK mokymo ir švietimo veiklos koordinavimą ir vadovavimą jai;

| b) | Vykdomoji akademinė taryba (toliau – taryba), atsakinga už ESGK mokymo ir švietimo veiklos kokybės ir nuoseklumo užtikrinimą; |
| --- | --- |

b)

Vykdomoji akademinė taryba (toliau – taryba), atsakinga už ESGK mokymo ir švietimo veiklos kokybės ir nuoseklumo užtikrinimą;

| c) | ESGK vadovas (toliau – vadovas), kuris yra vienintelis ESGK teisinis atstovas, atsakingas už ESGK finansinį ir administracinį valdymą; jis taip pat atsakingas už komiteto ir tarybos konsultavimą ESGK veiklos organizavimo ir valdymo klausimais; |
| --- | --- |

c)

ESGK vadovas (toliau – vadovas), kuris yra vienintelis ESGK teisinis atstovas, atsakingas už ESGK finansinį ir administracinį valdymą; jis taip pat atsakingas už komiteto ir tarybos konsultavimą ESGK veiklos organizavimo ir valdymo klausimais;

| d) | ESGK sekretoriatas (toliau – sekretoriatas), kuris padeda vadovui atlikti jo užduotis, visų pirma padėti tarybai užtikrinti bendrą ESGK mokymo ir švietimo veiklos kokybę ir nuoseklumą. |
| --- | --- |

d)

ESGK sekretoriatas (toliau – sekretoriatas), kuris padeda vadovui atlikti jo užduotis, visų pirma padėti tarybai užtikrinti bendrą ESGK mokymo ir švietimo veiklos kokybę ir nuoseklumą.

9 straipsnis

Valdymo komitetas

1.   Valdymo komitetas, kurį sudaro po vieną kiekvienos valstybės narės paskirtą atstovą, yra ESGK sprendimus priimantis organas. Kiekvienam komiteto nariui atstovauti ar jį lydėti gali pakaitinis narys.

2.   Valdymo komiteto narius į komiteto posėdžius gali lydėti ekspertai.

3.   Valdymo komitetui pirmininkauja atitinkamą patirtį turintis vyriausiojo įgaliotinio atstovas. Komiteto posėdžiai vyksta bent keturis kartus per metus.

4.   Į Sąjungą stojančiųjų valstybių atstovai gali dalyvauti Valdymo komiteto posėdžiuose kaip aktyvūs stebėtojai.

5.   Vadovas, kiti ESGK darbuotojai, tarybos pirmininkas ir, atitinkamais atvejais, įvairių tarybos sudėčių pirmininkai, taip pat Komisijos ir kitų ES institucijų, įskaitant EIVT, atstovas dalyvauja Valdymo komiteto posėdžiuose be teisės balsuoti.

6.   Valdymo komiteto užduotys yra:

| a) | patvirtinti ir reguliariai peržiūrėti ESGK mokymo ir švietimo veiklą, kurioje atsispindi ESGK mokymo ir švietimo reikalavimai, dėl kurių buvo susitarta; |
| --- | --- |

a)

patvirtinti ir reguliariai peržiūrėti ESGK mokymo ir švietimo veiklą, kurioje atsispindi ESGK mokymo ir švietimo reikalavimai, dėl kurių buvo susitarta;

| b) | patvirtinti ESGK metinę akademinę programą; |
| --- | --- |

b)

patvirtinti ESGK metinę akademinę programą;

| c) | pasirinkti mokymo ir švietimo veiklą, kurią vykdys ESGK, ir nustatyti jos prioritetus, atsižvelgiant į ESGK suteiktus išteklius, taip pat nustatytus mokymo bei švietimo reikalavimus; |
| --- | --- |

c)

pasirinkti mokymo ir švietimo veiklą, kurią vykdys ESGK, ir nustatyti jos prioritetus, atsižvelgiant į ESGK suteiktus išteklius, taip pat nustatytus mokymo bei švietimo reikalavimus;

| d) | atrinkti valstybę (-es) narę (-es), kuri (-ios) bus ESGK mokymo ir švietimo veiklos priimančioji (-iosios) šalis (-ys), ir institutus, kurie vykdys šią veiklą; |
| --- | --- |

d)

atrinkti valstybę (-es) narę (-es), kuri (-ios) bus ESGK mokymo ir švietimo veiklos priimančioji (-iosios) šalis (-ys), ir institutus, kurie vykdys šią veiklą;

| e) | nuspręsti pradėti konkrečią ESGK mokymo ir švietimo veiklą dalyvaujant trečiosioms šalims, atsižvelgiant į Politinio ir saugumo komiteto nustatytą bendrą politinę sistemą; |
| --- | --- |

e)

nuspręsti pradėti konkrečią ESGK mokymo ir švietimo veiklą dalyvaujant trečiosioms šalims, atsižvelgiant į Politinio ir saugumo komiteto nustatytą bendrą politinę sistemą;

| f) | priimti visos ESGK mokymo ir švietimo veiklos programas; |
| --- | --- |

f)

priimti visos ESGK mokymo ir švietimo veiklos programas;

| g) | susipažinti su kursų įvertinimo ataskaitomis; |
| --- | --- |

g)

susipažinti su kursų įvertinimo ataskaitomis;

| h) | susipažinti su ESGK mokymo ir švietimo veiklos bendrąja metine ataskaita ir priimti joje pateiktas rekomendacijas, kurios vėliau bus persiunčiamos atitinkamiems Tarybos organams; |
| --- | --- |

h)

susipažinti su ESGK mokymo ir švietimo veiklos bendrąja metine ataskaita ir priimti joje pateiktas rekomendacijas, kurios vėliau bus persiunčiamos atitinkamiems Tarybos organams;

| i) | nustatyti bendras tarybos darbo gaires; |
| --- | --- |

i)

nustatyti bendras tarybos darbo gaires;

| j) | paskirti Vykdomosios akademinės tarybos pirmininkus ir patvirtinti įvairias jos sudėtis; |
| --- | --- |

j)

paskirti Vykdomosios akademinės tarybos pirmininkus ir patvirtinti įvairias jos sudėtis;

| k) | priimti būtinus sprendimus dėl ESGK veikimo, jeigu sprendimai nėra skirti kitiems organams; |
| --- | --- |

k)

priimti būtinus sprendimus dėl ESGK veikimo, jeigu sprendimai nėra skirti kitiems organams;

| l) | patvirtinti metinį biudžetą ir visus taisomuosius biudžetus, remiantis vadovo pasiūlymais; |
| --- | --- |

l)

patvirtinti metinį biudžetą ir visus taisomuosius biudžetus, remiantis vadovo pasiūlymais;

| m) | patvirtinti metines finansines ataskaitas ir patvirtinti, kad vadovas biudžetą įvykdė; |
| --- | --- |

m)

patvirtinti metines finansines ataskaitas ir patvirtinti, kad vadovas biudžetą įvykdė;

| n) | patvirtinti papildomas taisykles, taikytinas ESGK administruojamoms išlaidoms; |
| --- | --- |

n)

patvirtinti papildomas taisykles, taikytinas ESGK administruojamoms išlaidoms;

| o) | patvirtinti visus finansavimo ir techninius susitarimus su Komisija, EIVT, Sąjungos agentūra ar valstybe nare dėl ESGK išlaidų finansavimo arba įvykdymo; |
| --- | --- |

o)

patvirtinti visus finansavimo ir techninius susitarimus su Komisija, EIVT, Sąjungos agentūra ar valstybe nare dėl ESGK išlaidų finansavimo arba įvykdymo;

| p) | padėti organizuoti vadovo atrankos procesą, kaip apibrėžta 11 straipsnio 3 dalyje. |
| --- | --- |

p)

padėti organizuoti vadovo atrankos procesą, kaip apibrėžta 11 straipsnio 3 dalyje.

7.   Valdymo komitetas patvirtina savo darbo tvarkos taisykles.

8.   Išskyrus finansinių taisyklių, taikomų ESGK finansuojamoms išlaidoms ir jo finansavimui, 2 straipsnio 6 dalyje numatytą atvejį, Valdymo komitetas sprendimus priima kvalifikuota balsų dauguma, kaip apibrėžta Europos Sąjungos sutarties 16 straipsnio 4 dalyje.

10 straipsnis

Vykdomoji akademinė taryba

1.   Tarybą sudaro vyresnieji pareigūnai, atstovaujantys tiems civiliniams ir kariniams institutams bei kitiems subjektams, kuriuos valstybės narės nurodė ESGK mokymo ir švietimo veiklai remti, ir ESSSI direktorius arba jo atstovas.

2.   Tarybos pirmininką iš jos narių skiria Valdymo komitetas.

3.   Tarybos posėdžiuose dalyvauti kviečiami Komisijos ir EIVT atstovai.

4.   Asocijuotųjų tinklo partnerių vyresnieji atstovai kviečiami dalyvauti tarybos posėdžiuose kaip aktyvūs stebėtojai.

5.   Dalyvauti tarybos posėdžiuose stebėtojų teisėmis gali būti kviečiami mokslo ekspertai ir Sąjungos bei nacionalinių institucijų vyresnieji pareigūnai. Prireikus ir atsižvelgiant į kiekvieną konkretų atvejį mokslo ekspertai ir vyresnieji pareigūnai, tinklo nariais nesančių institutų atstovai gali būti kviečiami dalyvauti tarybos posėdžiuose.

6.   Tarybos užduotys yra:

| a) | teikti mokslines konsultacijas ir rekomendacijas Valdymo komitetui; |
| --- | --- |

a)

teikti mokslines konsultacijas ir rekomendacijas Valdymo komitetui;

| b) | pasitelkiant tinklą įgyvendinti sutartą metinę akademinę programą; |
| --- | --- |

b)

pasitelkiant tinklą įgyvendinti sutartą metinę akademinę programą;

| c) | prižiūrėti e. mokymosi sistemą; |
| --- | --- |

c)

prižiūrėti e. mokymosi sistemą;

| d) | parengti visos ESGK mokymo ir švietimo veiklos programas; |
| --- | --- |

d)

parengti visos ESGK mokymo ir švietimo veiklos programas;

| e) | užtikrinti bendrą visų institutų vykdomos ESGK mokymo ir švietimo veiklos koordinavimą; |
| --- | --- |

e)

užtikrinti bendrą visų institutų vykdomos ESGK mokymo ir švietimo veiklos koordinavimą;

| f) | peržiūrėti praėjusiais akademiniais metais vykdytos mokymo ir švietimo veiklos standartus; |
| --- | --- |

f)

peržiūrėti praėjusiais akademiniais metais vykdytos mokymo ir švietimo veiklos standartus;

| g) | teikti pasiūlymus Valdymo komitetui dėl mokymo ir švietimo veiklos ateinančiais akademiniais metais; |
| --- | --- |

g)

teikti pasiūlymus Valdymo komitetui dėl mokymo ir švietimo veiklos ateinančiais akademiniais metais;

| h) | užtikrinti sistemingą visos ESGK mokymo ir švietimo veiklos vertinimą ir tvirtinti kurso įvertinimo ataskaitas; |
| --- | --- |

h)

užtikrinti sistemingą visos ESGK mokymo ir švietimo veiklos vertinimą ir tvirtinti kurso įvertinimo ataskaitas;

| i) | prisidėti prie ESGK veiklos bendrosios metinės ataskaitos projekto rengimo; |
| --- | --- |

i)

prisidėti prie ESGK veiklos bendrosios metinės ataskaitos projekto rengimo;

| j) | remti pagal programos „Erasmus“ pavyzdį parengtos Europos iniciatyvos dėl jaunų karininkų mainų įgyvendinimą. |
| --- | --- |

j)

remti pagal programos „Erasmus“ pavyzdį parengtos Europos iniciatyvos dėl jaunų karininkų mainų įgyvendinimą.

7.   Vykdydama savo užduotis taryba gali posėdžiauti įvairia konkretiems projektams skirta sudėtimi. Taryba parengia taisykles ir priemones tų sudėčių sudarymui ir veikimui reglamentuoti; tas sudėtis tvirtina Valdymo komitetas. Kiekviena sudėtis pateikia visai tarybai ataskaitą apie savo veiklą bent kartą per metus, po to jos įgaliojimai gali būti pratęsti.

8.   Tarybai ir kiekvienai jos sudėčiai paramą teiks ir padės ESGK sekretoriato narys. Jis dalyvaus posėdžiuose be teisės balsuoti. Jis taip pat gali pirmininkauti posėdžiams, jei neįmanoma rasti kito kandidato.

9.   Tarybos ir kiekvienos jos sudėties darbo tvarkos taisykles priima Valdymo komitetas.

11 straipsnis

Vadovas

1.   Vadovas:

| a) | yra atsakingas už ESGK veiklą; |
| --- | --- |

a)

yra atsakingas už ESGK veiklą;

| b) | yra vienintelis ESGK teisinis atstovas; |
| --- | --- |

b)

yra vienintelis ESGK teisinis atstovas;

| c) | yra atsakingas už ESGK finansinį ir administracinį valdymą; |
| --- | --- |

c)

yra atsakingas už ESGK finansinį ir administracinį valdymą;

| d) | pataria Valdymo komitetui ir tarybai bei remia jų darbą ir |
| --- | --- |

d)

pataria Valdymo komitetui ir tarybai bei remia jų darbą ir

| e) | atstovauja ESGK mokymo ir švietimo veiklos klausimais tinklo viduje ir už tinklo ribų. |
| --- | --- |

e)

atstovauja ESGK mokymo ir švietimo veiklos klausimais tinklo viduje ir už tinklo ribų.

2.   Į vadovo pareigybę kandidatūrą teikia asmenys, turintys pripažintų ilgalaikių ekspertinių žinių ir patirties mokymo ir švietimo srityje. Valstybės narės gali pasiūlyti kandidatūras į vadovo pareigybę. Sąjungos institucijų ir EIVT darbuotojai gali pateikti savo kandidatūras į šią pareigybę pagal taikomas taisykles.

3.   Pirminės atrankos procedūra organizuojama vyriausiojo įgaliotinio atsakomybe. Pirminės atrankos komisiją sudaro trys EIVT atstovai. Jai pirmininkauja Valdymo komiteto pirmininkas. Remiantis pirminės atrankos rezultatais, vyriausiasis įgaliotinis pateikia Valdymo komitetui rekomendaciją su bent trijų atrinktų kandidatų sąrašu, sudarytu pirminės atrankos komisijos nustatyta prioriteto tvarka. Ne mažiau kaip pusė sąraše nurodytų atrinktų kandidatų turėtų būti valstybių narių atstovai. Kandidatai pristatys Valdymo komitetui savo viziją dėl ESGK, po to valstybių narių bus paprašyta įvertinti kandidatus slaptu balsavimu raštu. Vadovą kaip EIVT personalo narį skiria vyriausiasis įgaliotinis.

4.   Vadovas visų pirma:

| a) | imasi visų būtinų priemonių, kad būtų užtikrintas veiksmingas ESGK veiklos vykdymas, be kita ko, priima vidaus administracines taisykles ir skelbia pranešimus; |
| --- | --- |

a)

imasi visų būtinų priemonių, kad būtų užtikrintas veiksmingas ESGK veiklos vykdymas, be kita ko, priima vidaus administracines taisykles ir skelbia pranešimus;

| b) | rengia ESGK metinės ataskaitos preliminarų projektą ir jo darbo programos preliminarų projektą, kurie turi būti pateikti Valdymo komitetui, remiantis tarybos pateiktais pasiūlymais; |
| --- | --- |

b)

rengia ESGK metinės ataskaitos preliminarų projektą ir jo darbo programos preliminarų projektą, kurie turi būti pateikti Valdymo komitetui, remiantis tarybos pateiktais pasiūlymais;

| c) | koordinuoja ESGK darbo programos įgyvendinimą; |
| --- | --- |

c)

koordinuoja ESGK darbo programos įgyvendinimą;

| d) | palaiko ryšius su atitinkamomis valstybių narių valdžios institucijomis; |
| --- | --- |

d)

palaiko ryšius su atitinkamomis valstybių narių valdžios institucijomis;

| e) | palaiko ryšius su atitinkamais išorės subjektais, vykdančiais mokymo ir švietimo veiklą BUSP ir BSGP srityje; |
| --- | --- |

e)

palaiko ryšius su atitinkamais išorės subjektais, vykdančiais mokymo ir švietimo veiklą BUSP ir BSGP srityje;

| f) | prireikus sudaro techninius susitarimus dėl ESGK mokymo ir švietimo veiklos su atitinkamomis valdžios institucijomis ir subjektais, vykdančiais mokymo ir švietimo veiklą BUSP ir BSGP srityje; |
| --- | --- |

f)

prireikus sudaro techninius susitarimus dėl ESGK mokymo ir švietimo veiklos su atitinkamomis valdžios institucijomis ir subjektais, vykdančiais mokymo ir švietimo veiklą BUSP ir BSGP srityje;

| g) | atlieka visas kitas užduotis, kurias jam paskiria Valdymo komitetas. |
| --- | --- |

g)

atlieka visas kitas užduotis, kurias jam paskiria Valdymo komitetas.

5.   Vadovas yra atsakingas už ESGK finansinį ir administracinį valdymą, visų pirma:

| a) | rengia visus biudžeto projektus ir pateikia juos Valdymo komitetui; |
| --- | --- |

a)

rengia visus biudžeto projektus ir pateikia juos Valdymo komitetui;

| b) | priima biudžetus juos patvirtinus Valdymo komitetui; |
| --- | --- |

b)

priima biudžetus juos patvirtinus Valdymo komitetui;

| c) | yra leidimus suteikiantis pareigūnas ESGK biudžeto atžvilgiu; |
| --- | --- |

c)

yra leidimus suteikiantis pareigūnas ESGK biudžeto atžvilgiu;

| d) | atidaro vieną ar kelias sąskaitas ESGK vardu; |
| --- | --- |

d)

atidaro vieną ar kelias sąskaitas ESGK vardu;

| e) | derasi dėl visų finansavimo susitarimų ir (arba) techninių susitarimų su Komisija, EIVT ar kuria nors valstybe nare dėl ESGK išlaidų finansavimo ir (arba) įvykdymo, pateikia juos Valdymo komitetui ir sudaro juos; |
| --- | --- |

e)

derasi dėl visų finansavimo susitarimų ir (arba) techninių susitarimų su Komisija, EIVT ar kuria nors valstybe nare dėl ESGK išlaidų finansavimo ir (arba) įvykdymo, pateikia juos Valdymo komitetui ir sudaro juos;

| f) | padedamas atrankos komisijos, atrenka sekretoriato darbuotojus; |
| --- | --- |

f)

padedamas atrankos komisijos, atrenka sekretoriato darbuotojus;

| g) | veda derybas dėl sekretoriato darbuotojų delegavimo į ESGK ir ESGK vardu pasirašo pasikeitimus laiškais šiuo klausimu; |
| --- | --- |

g)

veda derybas dėl sekretoriato darbuotojų delegavimo į ESGK ir ESGK vardu pasirašo pasikeitimus laiškais šiuo klausimu;

| h) | veda derybas dėl darbo sutarčių su darbuotojais, kuriems mokama iš ESGK biudžeto, ir jas pasirašo ESGK vardu; |
| --- | --- |

h)

veda derybas dėl darbo sutarčių su darbuotojais, kuriems mokama iš ESGK biudžeto, ir jas pasirašo ESGK vardu;

| i) | apskritai atstovauja ESGK visų teisės aktų, turinčių finansinių pasekmių, tikslais; |
| --- | --- |

i)

apskritai atstovauja ESGK visų teisės aktų, turinčių finansinių pasekmių, tikslais;

| j) | pateikia Valdymo komitetui ESGK metines finansines ataskaitas. |
| --- | --- |

j)

pateikia Valdymo komitetui ESGK metines finansines ataskaitas.

6.   Vadovas už savo veiklą atsiskaito Valdymo komitetui.

12 straipsnis

ESGK sekretoriatas

1.   Sekretoriatas padeda vadovui atlikti jo užduotis.

2.   Sekretoriatas teikia paramą Valdymo komitetui, tarybai, įskaitant jos sudėtis, ir institutams administruojant, koordinuojant ir organizuojant ESGK mokymo ir švietimo veiklą.

3.   Sekretoriatas teikia paramą ir padeda tarybai užtikrinant bendrą ESGK mokymo ir švietimo veiklos kokybę ir nuoseklumą ir užtikrinant, kad ji būtų suderinama su Sąjungos politikos pokyčiais. Visų pirma jis padeda užtikrinti, kad visi mokymo ir švietimo veiklos vykdymo etapai – nuo mokymo programos rengimo ir turinio iki metodinio požiūrio – atspindėtų aukščiausius galimus standartus.

4.   Kiekvienas ESGK tinklo institutas skiria ryšių su sekretoriatu atstovą, kuris sprendžia organizacinius bei administracinius klausimus, susijusius su ESGK mokymo ir švietimo veiklos organizavimu.

5.   Sekretoriatas glaudžiai bendradarbiauja su Komisija ir EIVT.

13 straipsnis

ESGK personalas

1.   ESGK personalą sudaro:

| a) | Sąjungos institucijų, EIVT ir Sąjungos agentūrų į ESGK deleguoti darbuotojai; |
| --- | --- |

a)

Sąjungos institucijų, EIVT ir Sąjungos agentūrų į ESGK deleguoti darbuotojai;

| b) | į ESGK valstybių narių deleguoti nacionaliniai ekspertai; |
| --- | --- |

b)

į ESGK valstybių narių deleguoti nacionaliniai ekspertai;

| c) | sutartininkai, kai į administracinio ir finansų asistento pareigybę nebuvo paskirtas nacionalinis ekspertas, patvirtinus Valdymo komitetui. |
| --- | --- |

c)

sutartininkai, kai į administracinio ir finansų asistento pareigybę nebuvo paskirtas nacionalinis ekspertas, patvirtinus Valdymo komitetui.

2.   ESGK gali priimti stažuotojus ir atvykstančius stipendininkus.

3.   Dėl ESGK darbuotojų skaičiaus, taip pat dėl ateinančių metų biudžeto sprendžia Valdymo komitetas; tas skaičius yra aiškiai siejamas su ESGK mokymo ir švietimo veiklos apimtimi ir kitomis 4 straipsnyje apibrėžtomis užduotimis.

4.   Valstybių narių į ESGK deleguotiems nacionaliniams ekspertams mutatis mutandis taikomas vyriausiojo įgaliotinio sprendimas, kuriuo nustatomos taisyklės, taikytinos į EIVT komandiruotiems nacionaliniams ekspertams (6). Sąjungos tarnybos nuostatai tebėra taikytini darbuotojams, kuriuos į ESGK deleguoja Europos Sąjungos institucijos, įskaitant sutartininkus, kuriems mokama iš ESGK biudžeto.

5.   Valdymo komitetas, remdamasis vyriausiojo įgaliotinio pasiūlymu, prireikus nustato sąlygas, taikytinas stažuotojams ir atvykstantiems stipendininkams.

6.   ESGK darbuotojai negali sudaryti sutarčių ar prisiimti kitokių finansinių įsipareigojimų ESGK vardu, jeigu nėra gavę išankstinio rašytinio vadovo leidimo.

III SKYRIUS

FINANSAVIMAS

14 straipsnis

Nepiniginiai įnašai į mokymo ir švietimo veiklą

1.   Kiekviena valstybė narė, Sąjungos institucija, Sąjungos agentūra bei institutas ir EIVT padengia visas išlaidas, susijusias su savo dalyvavimu ESGK veikloje, įskaitant atlyginimus, išmokas, kelionės ir pragyvenimo išlaidas bei išlaidas, susijusias su organizacine ir administracine parama ESGK mokymo ir švietimo veiklai.

2.   Kiekvienas ESGK mokymo ir švietimo veiklos dalyvis padengia visas su savo dalyvavimu susijusias išlaidas.

15 straipsnis

EIVT parama

1.   EIVT padengia vadovo ir ESGK sekretoriato priėmimo savo patalpose išlaidas, įskaitant su informacinėmis technologijomis, vadovo delegavimu ir vieno ESGK sekretoriato darbuotojo asistento delegavimu susijusias išlaidas.

2.   EIVT suteikia ESGK administracinę paramą, būtiną jam siekiant įdarbinti ir valdyti savo personalą, taip pat vykdyti savo biudžetą.

16 straipsnis

Įnašas iš Sąjungos biudžeto

1.   ESGK iš Europos Sąjungos bendrojo biudžeto gauna metinį arba daugiametį įnašą. Tuo įnašu gali būti visų pirma finansuojamos išlaidos, skirtos mokymo ir švietimo veiklai remti, valstybių narių į ESGK deleguotiems nacionaliniams ekspertams ir ne daugiau kaip vienam sutartininkui.

2.   Orientacinė finansavimo suma, skirta su ESGK susijusioms išlaidoms padengti laikotarpiu nuo 2017 m. sausio 1 d. iki 2017 m. gruodžio 31 d., yra 700 000 EUR. Sprendimą dėl vėlesnių laikotarpių orientacinės finansavimo sumos priima Taryba, remdamasi Valdymo komiteto rekomendacija.

3.   Atsižvelgdamas į 2 dalyje nurodytą Tarybos sprendimą, vadovas derasi dėl finansavimo susitarimo su Komisija.

17 straipsnis

Savanoriški įnašai

1.   Konkrečios veiklos finansavimo tikslu ESGK gali gauti savanoriškų įnašų iš valstybių narių ir institutų arba kitų paramos teikėjų ir juos administruoti. Tokius įnašus konkrečiam tikslui paskiria ESGK.

2.   Vadovas derasi dėl techninių susitarimų dėl 1 dalyje nurodytų įnašų.

18 straipsnis

Projektų įgyvendinimas

1.   ESGK gali pateikti paraiškas dėl mokslinių tyrimų ir kitų projektų BUSP srityje. ESGK gali būti projekto koordinatorius arba dalyvis. Vadovas gali būti paskirtas į tokio projekto patariamąją valdybą. Jis gali deleguoti tą užduotį vienam iš Vykdomosios akademinės tarybos sudėčių pirmininkų arba ESGK sekretoriato nariui.

2.   Pagal tuos projektus gaunami įnašai turi būti įtraukti į ESGK (taisomąjį) biudžetą, skiriami ir naudojami atsižvelgiant į ESGK užduotis ir tikslus.

19 straipsnis

Finansinės taisyklės

ESGK finansuojamoms išlaidoms ir tokių išlaidų finansavimui taikomos priede pateiktos finansinės taisyklės.

IV SKYRIUS

KITOS NUOSTATOS

20 straipsnis

Dalyvavimas ESGK mokymo ir švietimo veikloje

1.   Visų valstybių narių ir stojančiųjų valstybių piliečiai gali dalyvauti visoje ESGK mokymo ir švietimo veikloje. Veiklą organizuojantys ir vykdantys institutai užtikrina, kad tas principas būtų taikomas be išimčių.

2.   Iš esmės ESGK mokymo ir švietimo veikloje taip pat gali dalyvauti valstybių, kurios yra šalys kandidatės stoti į Sąjungą, piliečiai ir, atitinkamais atvejais, kitų trečiųjų valstybių piliečiai ir organizacijų atstovai, visų pirma kai tai susiję su 4 straipsnio 2 dalies d punkte nurodyta mokymo ir švietimo veikla.

3.   Dalyviai turi būti civilinio / diplomatinio / policijos / karinio personalo nariai, kurie sprendžia BSGP ir BUSP srities klausimus, ir ekspertai, kurie turės dalyvauti BSGP misijose ar operacijose.

Dalyvauti ESGK mokymo ir švietimo veikloje gali būti kviečiami, inter alia, tarptautinių organizacijų, nevyriausybinių organizacijų, akademinių institucijų ir žiniasklaidos atstovai, taip pat verslo bendruomenės nariai.

4.   ESGK kursą pabaigusiam dalyviui išduodamas vyriausiojo įgaliotinio pasirašytas pažymėjimas. Pažymėjimo išdavimo sąlygas nuolat peržiūri Valdymo komitetas. Tą pažymėjimą pripažįsta valstybės narės ir Sąjungos institucijos.

21 straipsnis

Bendradarbiavimas

ESGK bendradarbiauja su tarptautinėmis organizacijomis ir kitais atitinkamais subjektais (pavyzdžiui, trečiųjų valstybių nacionaliniais mokymo ir švietimo institutais), visų pirma su nurodytais 5 straipsnio 2 dalyje, bet jais neapsiribojant, ir remiasi jų praktine patirtimi.

22 straipsnis

Saugumo nuostatai

ESGK taikomos nuostatos, išdėstytos Tarybos sprendime 2013/488/ES (7).

7

V SKYRIUS

BAIGIAMOSIOS NUOSTATOS

23 straipsnis

Tęstinumas

Taisyklės ir reglamentai, kurie buvo priimti siekiant įgyvendinti Sprendimą 2013/189/BUSP, tebegalioja šio sprendimo įgyvendinimo tikslais, jeigu jie suderinami su šio sprendimo nuostatomis, kol jie bus iš dalies pakeisti arba panaikinti.

24 straipsnis

Panaikinimas

Sprendimas 2013/189/BUSP panaikinamas.

25 straipsnis

Įsigaliojimas ir galiojimo pabaiga

1.   Šis sprendimas įsigalioja 2017 m. sausio 1 d. Jis peržiūrimas prireikus ir bet kuriuo atveju likus ne mažiau kaip šešiems mėnesiams iki jo galiojimo pabaigos.

2.   Šis sprendimas nustoja galioti 2021 m. sausio 2 d.

Priimta Briuselyje 2016 m. gruodžio 21 d.

Tarybos vardu

Pirmininkas

M. LAJČÁK

---

(1)  
  2005 m. liepos 18 d. Tarybos bendrieji veiksmai 2005/575/BUSP, įsteigiantys Europos saugumo ir gynybos koledžą (ESGK) (OL L 194, 2005 7 26, p. 15).

1

(2)  
  2008 m. birželio 23 d. Tarybos bendrieji veiksmai 2008/550/BUSP, įsteigiantys Europos saugumo ir gynybos koledžą (ESGK) ir panaikinantys Bendruosius veiksmus 2005/575/BUSP (OL L 176, 2008 7 4, p. 20).

2

(3)  
  2013 m. balandžio 22 d. Tarybos sprendimas 2013/189/BUSP, kuriuo įsteigiamas Europos saugumo ir gynybos koledžas (ESGK) ir panaikinami Bendrieji veiksmai 2008/550/BUSP (OL L 112, 2013 4 24, p. 22).

3

(4)  Tarybos išvados dėl ESGP, 2903-ias Išorės santykių tarybos posėdis.

4

(5)  
  2010 m. liepos 26 d. Tarybos sprendimas 2010/427/ES, kuriuo nustatoma Europos išorės veiksmų tarnybos struktūra ir veikimas (OL L 201, 2010 8 3, p. 30).

5

(6)  
  2011 m. kovo 23 d. Sąjungos vyriausiojo įgaliotinio užsienio reikalams ir saugumo politikai sprendimas, kuriuo nustatomos taisyklės, taikytinos į Europos išorės veiksmų tarnybą komandiruotiems nacionaliniams ekspertams (OL C 12, 2012 1 14, p. 8).

6

(7)  
  2013 m. rugsėjo 23 d. Tarybos sprendimas 2013/488/ES dėl ES įslaptintos informacijos apsaugai užtikrinti skirtų saugumo taisyklių (OL L 274, 2013 10 15, p. 1).

7

---

PRIEDAS

Finansinės taisyklės, taikomos ESGK finansuojamoms išlaidoms ir ESGK išlaidų finansavimui

1 straipsnis

Biudžeto principai

1.   ESGK biudžetas, sudarytas eurais, yra aktas, kuriame kiekvieniems finansiniams metams nustatomos ir patvirtinamos visos ESGK pajamos ir visos ESGK finansuojamos išlaidos.

2.   Biudžeto pajamos ir išlaidos turi būti subalansuotos.

3.   ESGK pajamos arba jo finansuojamos išlaidos gali būti įvykdytos tik įtraukus jas į tam tikrą biudžeto išlaidų kategoriją.

2 straipsnis

Biudžetų priėmimas

1.   Kiekvienais metais vadovas parengia biudžeto projektą kitiems finansiniams metams, kurie prasideda sausio 1 d. ir baigiasi tų pačių metų gruodžio 31 d. Į biudžeto projektą įtraukiami asignavimai, laikomi būtinais ESGK finansuojamoms išlaidoms tuo laikotarpiu padengti, ir pajamų, kuriomis turėtų būti padengtos tokios išlaidos, prognozė.

2.   Asignavimai prireikus suklasifikuojami pagal rūšį ar tikslą į skyrius ir straipsnius. Projekte pateikiamos išsamios pastabos dėl kiekvieno straipsnio.

3.   Pajamas sudaro valstybių narių ar kitų paramos teikėjų savanoriški įnašai, taip pat metinis įnašas iš Europos Sąjungos biudžeto.

4.   Vadovas iki kovo 31 d. pateikia išsamią biudžeto ataskaitą dėl praėjusių finansinių metų. Iki liepos 31 d. jis pateikia Valdymo komitetui pasiūlymą dėl kitų finansinių metų biudžeto projekto.

5.   Valdymo komitetas biudžeto projektą patvirtina iki spalio 31 d.

6.   Jeigu ESGK gauna daugiametį įnašą iš Sąjungos bendrojo biudžeto, Valdymo komitetas patvirtina metinį biudžetą bendru sutarimu.

3 straipsnis

Asignavimų perkėlimas

Nenumatytų aplinkybių atveju vadovas gali priimti sprendimą dėl asignavimų perkėlimų iš vienos 16 straipsnyje nurodyto įnašo biudžeto eilutės ar biudžeto išlaidų kategorijos į kitą, jeigu tie perkėlimai nesudaro daugiau kaip 25 % tų biudžeto eilučių ar išlaidų kategorijų, ir nuolat praneša Valdymo komitetui apie tokius perkėlimus. Asignavimų perkėlimai iš vienos biudžeto eilutės ar išlaidų kategorijos į kitą, kurie sudaro daugiau kaip 25 % biudžeto eilučių ar išlaidų kategorijų, pateikiami taisomajame biudžete Valdymo komitetui patvirtinti.

4 straipsnis

Asignavimų perkėlimai į kitą laikotarpį

1.   Asignavimai, kurie reikalingi atlikti mokėjimams, susijusiems su teisiniais įsipareigojimais, prisiimtais iki finansinių metų gruodžio 31 d., perkeliami į kitus finansinius metus.

2.   Iš savanoriškų įnašų gaunami asignavimai perkeliami į kitus finansinius metus.

3.   Iš projektų gaunami asignavimai perkeliami į kitus finansinius metus.

4.   Vadovas, gavęs Valdymo komiteto pritarimą, gali į kitus finansinius metus perkelti ir kitus biudžeto asignavimus.

5.   Kiti asignavimai finansinių metų pabaigoje panaikinami.

5 straipsnis

Biudžeto vykdymas ir personalo valdymas

ESGK savo biudžeto vykdymo ir personalo valdymo tikslu kiek įmanoma naudojasi esamomis Sąjungos administracinėmis struktūromis, visų pirma EIVT.

6 straipsnis

Banko sąskaitos

1.   Visos ESGK banko sąskaitos atidaromos patikimose finansų įstaigose, kurių pagrindinės buveinės yra valstybėse narėse; jos atidaromos einamosios sąskaitos arba kaip terminuotos trukmės sąskaitos eurais.

2.   Jokia banko sąskaita negali būti pereikvojama.

7 straipsnis

Mokėjimai

Visiems mokėjimams iš ESGK banko sąskaitos atlikti reikalingi ir ESGK vadovo, ir kito ESGK personalo nario parašai.

8 straipsnis

Apskaita

1.   Vadovas užtikrina, kad ESGK pajamų, išlaidų ir turto inventoriaus apskaita būtų tvarkoma laikantis tarptautiniu mastu pripažintų apskaitos standartų, taikomų viešajam sektoriui.

2.   Vadovas pateikia Valdymo komitetui atitinkamų finansinių metų metines ataskaitas ne vėliau kaip kitų metų kovo 31 d., kartu pateikdamas 2 straipsnio 4 dalyje nurodytą išsamią ataskaitą.

3.   Būtinos apskaitos paslaugos užsakomos.

9 straipsnis

Auditas

1.   ESGK ataskaitų auditas atliekamas kasmet.

2.   Būtinos audito paslaugos gali būti užsakomos.

3.   Audito ataskaitos kartu su 2 straipsnio 4 dalyje nurodyta išsamia ataskaita pateikiamos Valdymo komitetui.

10 straipsnis

Patvirtinimas, kad biudžetas įvykdytas

1.   Valdymo komitetas, remdamasis išsamia ataskaita, metinėmis ataskaitomis ir metine audito ataskaita, nusprendžia, ar patvirtinti, kad vadovas įvykdė ESGK biudžetą.

2.   Vadovas imasi visų reikiamų veiksmų, kad Valdymo komitetas galėtų patvirtinti, kad jis įvykdė biudžetą, ir atsižvelgia į visas sprendimuose dėl biudžeto įvykdymo pateiktas pastabas, jeigu jų pateikta.

---

| 2016 12 23 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | L 352/74 |
| --- | --- | --- | --- |

2016 12 23

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

L 352/74

---

TARYBOS SPRENDIMAS (BUSP) 2016/2383

2016 m. gruodžio 21 d.

dėl Sąjungos paramos Tarptautinės atominės energijos agentūros veiklai branduolinio saugumo srityse ir įgyvendinant ES kovos su masinio naikinimo ginklų platinimu strategiją

EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,

atsižvelgdama į Europos Sąjungos sutartį, ypač į jos 28 straipsnio ir 31 straipsnio 1 dalį,

atsižvelgdama į Sąjungos vyriausiojo įgaliotinio užsienio reikalams ir saugumo politikai pasiūlymą,

kadangi:

| (1) | 2003 m. gruodžio 12 d. Europos Vadovų Taryba priėmė Europos Sąjungos kovos su masinio naikinimo ginklų platinimu strategiją (toliau – strategija), kurios III skyriuje pateiktas priemonių, kurių reikia imtis Sąjungoje ir trečiosiose šalyse siekiant kovoti su tokiu platinimu, sąrašas; |
| --- | --- |

(1)

2003 m. gruodžio 12 d. Europos Vadovų Taryba priėmė Europos Sąjungos kovos su masinio naikinimo ginklų platinimu strategiją (toliau – strategija), kurios III skyriuje pateiktas priemonių, kurių reikia imtis Sąjungoje ir trečiosiose šalyse siekiant kovoti su tokiu platinimu, sąrašas;

| (2) | Sąjunga aktyviai įgyvendina strategiją ir vykdo jos III skyriuje išvardytas priemones, visų pirma suteikdama finansinių išteklių daugiašalių institucijų, pavyzdžiui, Tarptautinės atominės energijos agentūros (TATENA), vykdomiems konkretiems projektams remti; |
| --- | --- |

(2)

Sąjunga aktyviai įgyvendina strategiją ir vykdo jos III skyriuje išvardytas priemones, visų pirma suteikdama finansinių išteklių daugiašalių institucijų, pavyzdžiui, Tarptautinės atominės energijos agentūros (TATENA), vykdomiems konkretiems projektams remti;

| (3) | 2003 m. lapkričio 17 d. Taryba priėmė Bendrąją poziciją 2003/805/BUSP (1) dėl daugiašalių susitarimų masinio naikinimo ginklų ir pristatymo priemonių neplatinimo srityje universalaus taikymo ir sustiprinimo. Toje bendrojoje pozicijoje, inter alia, raginama skatinti sudaryti TATENA visapusiškų saugos garantijų susitarimus ir papildomus protokolus, o Sąjunga įpareigojama siekti, kad visapusiškų saugos garantijų susitarimai ir papildomi protokolai taptų TATENA patikros sistemos standartu; |
| --- | --- |

(3)

2003 m. lapkričio 17 d. Taryba priėmė Bendrąją poziciją 2003/805/BUSP (1) dėl daugiašalių susitarimų masinio naikinimo ginklų ir pristatymo priemonių neplatinimo srityje universalaus taikymo ir sustiprinimo. Toje bendrojoje pozicijoje, inter alia, raginama skatinti sudaryti TATENA visapusiškų saugos garantijų susitarimus ir papildomus protokolus, o Sąjunga įpareigojama siekti, kad visapusiškų saugos garantijų susitarimai ir papildomi protokolai taptų TATENA patikros sistemos standartu;

| (4) | 2004 m. gegužės 17 d. Taryba priėmė Bendruosius veiksmus 2004/495/BUSP (2) dėl paramos TATENA veiklai pagal jos Branduolinio saugumo programą ir įgyvendinant strategiją; |
| --- | --- |

(4)

2004 m. gegužės 17 d. Taryba priėmė Bendruosius veiksmus 2004/495/BUSP (2) dėl paramos TATENA veiklai pagal jos Branduolinio saugumo programą ir įgyvendinant strategiją;

| (5) | 2005 m. liepos 18 d. Taryba priėmė Bendruosius veiksmus 2005/574/BUSP (3) dėl paramos TATENA veiklai branduolinio saugumo ir patikros srityse ir įgyvendinant strategiją; |
| --- | --- |

(5)

2005 m. liepos 18 d. Taryba priėmė Bendruosius veiksmus 2005/574/BUSP (3) dėl paramos TATENA veiklai branduolinio saugumo ir patikros srityse ir įgyvendinant strategiją;

| (6) | 2006 m. birželio 12 d. Taryba priėmė Bendruosius veiksmus 2006/418/BUSP (4) dėl paramos TATENA veiklai branduolinio saugumo ir patikros srityse ir strategiją; |
| --- | --- |

(6)

2006 m. birželio 12 d. Taryba priėmė Bendruosius veiksmus 2006/418/BUSP (4) dėl paramos TATENA veiklai branduolinio saugumo ir patikros srityse ir strategiją;

| (7) | 2008 m. balandžio 14 d. Taryba priėmė Bendruosius veiksmus 2008/314/BUSP (5) dėl paramos TATENA veiklai branduolinio saugumo ir patikros srityse ir įgyvendinant strategiją; |
| --- | --- |

(7)

2008 m. balandžio 14 d. Taryba priėmė Bendruosius veiksmus 2008/314/BUSP (5) dėl paramos TATENA veiklai branduolinio saugumo ir patikros srityse ir įgyvendinant strategiją;

| (8) | 2010 m. rugsėjo 27 d. Taryba priėmė Sprendimą 2010/585/BUSP (6) dėl paramos TATENA veiklai branduolinio saugumo ir patikros srityse ir įgyvendinant strategiją; |
| --- | --- |

(8)

2010 m. rugsėjo 27 d. Taryba priėmė Sprendimą 2010/585/BUSP (6) dėl paramos TATENA veiklai branduolinio saugumo ir patikros srityse ir įgyvendinant strategiją;

| (9) | 2013 m. spalio 21 d. Taryba priėmė Sprendimą 2013/517/BUSP (7) dėl Sąjungos paramos Tarptautinės atominės energijos agentūros veiklai branduolinio saugumo ir patikros srityse ir įgyvendinant strategiją; |
| --- | --- |

(9)

2013 m. spalio 21 d. Taryba priėmė Sprendimą 2013/517/BUSP (7) dėl Sąjungos paramos Tarptautinės atominės energijos agentūros veiklai branduolinio saugumo ir patikros srityse ir įgyvendinant strategiją;

| (10) | 2016 m. gegužės 8 d. įsigaliojo Branduolinių medžiagų fizinės saugos konvencijos (ACPPNM) pakeitimas. Sąjunga ir jos valstybės narės propagavo šį pakeitimą vykdydamos diplomatinę informavimo veiklą ir finansuodamos TATENA veiklą toje srityje. Po jo įsigaliojimo reikės nuolat dėti pastangas, kad būtų užtikrintas pakeitimo vykdymo užtikrinimas nacionaliniu lygmeniu ir visuotinis taikymas; |
| --- | --- |

(10)

2016 m. gegužės 8 d. įsigaliojo Branduolinių medžiagų fizinės saugos konvencijos (ACPPNM) pakeitimas. Sąjunga ir jos valstybės narės propagavo šį pakeitimą vykdydamos diplomatinę informavimo veiklą ir finansuodamos TATENA veiklą toje srityje. Po jo įsigaliojimo reikės nuolat dėti pastangas, kad būtų užtikrintas pakeitimo vykdymo užtikrinimas nacionaliniu lygmeniu ir visuotinis taikymas;

| (11) | TATENA siekia tų pačių tikslų, kurie išdėstyti 3–10 konstatuojamosiose dalyse, įgyvendinant jos Branduolinio saugumo planą, visiškai finansuojamą savanoriškais įnašais į TATENA Branduolinio saugumo fondą; |
| --- | --- |

(11)

TATENA siekia tų pačių tikslų, kurie išdėstyti 3–10 konstatuojamosiose dalyse, įgyvendinant jos Branduolinio saugumo planą, visiškai finansuojamą savanoriškais įnašais į TATENA Branduolinio saugumo fondą;

| (12) | Sąjunga yra įsipareigojusi stiprinti branduolinį saugumą visame pasaulyje ir pasirengusi toje srityje toliau padėti trečiosioms šalims. Sąjunga palankiai vertina pastarojo meto veiksmus, kuriais siekiama stiprinti TATENA Branduolinio saugumo programą, taip pat Tarptautinę konferenciją įsipareigojimų ir veiksmų branduolinio saugumo srityje klausimais, kurią TATENA surengs 2016 m. gruodžio 5–9 d. Sąjunga siekia užtikrinti, kad toliau tvariai ir veiksmingai būtų įgyvendinami bendrieji veiksmai 2004/495/BUSP, 2005/574/BUSP, 2006/418/BUSP, 2008/314/BUSP ir Sprendimas 2010/585/BUSP, kuriais remiami TATENA branduolinio saugumo planai, (toliau – ankstesni bendrieji veiksmai ir sprendimai) ir yra įsipareigojusi teikti tolesnę paramą, kad būtų priimtas 2018–2021 m. TATENA branduolinio saugumo planas. Siekiant išvengti veiklos dubliavimo ir užtikrinti kuo didesnį išlaidų efektyvumą bei tolesnį rizikos mažinimą, veikla bus glaudžiai koordinuojama su ES cheminių, biologinių, radioaktyvių bei branduolinių medžiagų (ChBRB) kompetencijos centrų iniciatyva ir kitomis iniciatyvomis bei programomis; |
| --- | --- |

(12)

Sąjunga yra įsipareigojusi stiprinti branduolinį saugumą visame pasaulyje ir pasirengusi toje srityje toliau padėti trečiosioms šalims. Sąjunga palankiai vertina pastarojo meto veiksmus, kuriais siekiama stiprinti TATENA Branduolinio saugumo programą, taip pat Tarptautinę konferenciją įsipareigojimų ir veiksmų branduolinio saugumo srityje klausimais, kurią TATENA surengs 2016 m. gruodžio 5–9 d. Sąjunga siekia užtikrinti, kad toliau tvariai ir veiksmingai būtų įgyvendinami bendrieji veiksmai 2004/495/BUSP, 2005/574/BUSP, 2006/418/BUSP, 2008/314/BUSP ir Sprendimas 2010/585/BUSP, kuriais remiami TATENA branduolinio saugumo planai, (toliau – ankstesni bendrieji veiksmai ir sprendimai) ir yra įsipareigojusi teikti tolesnę paramą, kad būtų priimtas 2018–2021 m. TATENA branduolinio saugumo planas. Siekiant išvengti veiklos dubliavimo ir užtikrinti kuo didesnį išlaidų efektyvumą bei tolesnį rizikos mažinimą, veikla bus glaudžiai koordinuojama su ES cheminių, biologinių, radioaktyvių bei branduolinių medžiagų (ChBRB) kompetencijos centrų iniciatyva ir kitomis iniciatyvomis bei programomis;

| (13) | šio sprendimo techninis įgyvendinimas turėtų būti patikėtas TATENA, kuri remdamasi ilgalaikėmis ir plačiai pripažintomis ekspertinėmis žiniomis branduolinio saugumo srityje galėtų gerokai sustiprinti atitinkamus pajėgumus tikslinėse šalyse. Šie Sąjungos remiami projektai gali būti finansuojami tik iš savanoriškų įnašų į TATENA Branduolinio saugumo fondą. Tokie įnašai, kuriuos turės suteikti Sąjunga, padės tam, kad TATENA galėtų atlikti itin svarbų vaidmenį branduolinio saugumo srityje remdama šalių pastangas įvykdyti savo pareigas branduolinio saugumo srityje; |
| --- | --- |

(13)

šio sprendimo techninis įgyvendinimas turėtų būti patikėtas TATENA, kuri remdamasi ilgalaikėmis ir plačiai pripažintomis ekspertinėmis žiniomis branduolinio saugumo srityje galėtų gerokai sustiprinti atitinkamus pajėgumus tikslinėse šalyse. Šie Sąjungos remiami projektai gali būti finansuojami tik iš savanoriškų įnašų į TATENA Branduolinio saugumo fondą. Tokie įnašai, kuriuos turės suteikti Sąjunga, padės tam, kad TATENA galėtų atlikti itin svarbų vaidmenį branduolinio saugumo srityje remdama šalių pastangas įvykdyti savo pareigas branduolinio saugumo srityje;

| (14) | atsakomybė už Šalies branduolinį saugumą tenka pačiai Šaliai, |
| --- | --- |

(14)

atsakomybė už Šalies branduolinį saugumą tenka pačiai Šaliai,

PRIĖMĖ ŠĮ SPRENDIMĄ:

1 straipsnis

1.   Siekdama nedelsiant ir praktiškai įgyvendinti tam tikras strategijos dalis, Sąjunga remia TATENA veiklą branduolinio saugumo srityse, kad būtų įgyvendinti šie tikslai:

| a) | daryti pažangą, kad būtų visuotinai taikomi tarptautiniai ginklų neplatinimo ir branduolinio saugumo dokumentai; |
| --- | --- |

a)

daryti pažangą, kad būtų visuotinai taikomi tarptautiniai ginklų neplatinimo ir branduolinio saugumo dokumentai;

| b) | padėti Šalims suformuoti vietos techninius, mokslinius ir žmogiškuosius pajėgumus, būtinus veiksmingam ir tvariam branduoliniam saugumui užtikrinti; |
| --- | --- |

b)

padėti Šalims suformuoti vietos techninius, mokslinius ir žmogiškuosius pajėgumus, būtinus veiksmingam ir tvariam branduoliniam saugumui užtikrinti;

| c) | stiprinti pajėgumus užkirsti kelią nusikalstamoms arba tyčinėms nesankcionuotoms veikoms, susijusioms su branduolinėmis ar kitomis radioaktyviosiomis medžiagomis, kurioms netaikoma reguliuojamoji kontrolė, išsiaiškinti tokias veikas, į jas reaguoti ir nuo jų apsaugoti žmones, turtą, aplinką ir visuomenę; |
| --- | --- |

c)

stiprinti pajėgumus užkirsti kelią nusikalstamoms arba tyčinėms nesankcionuotoms veikoms, susijusioms su branduolinėmis ar kitomis radioaktyviosiomis medžiagomis, kurioms netaikoma reguliuojamoji kontrolė, išsiaiškinti tokias veikas, į jas reaguoti ir nuo jų apsaugoti žmones, turtą, aplinką ir visuomenę;

| d) | stiprinti neteisėtos prekybos branduolinėmis bei kitomis radioaktyviosiomis medžiagomis išaiškinimą ir atsakomuosius veiksmus; |
| --- | --- |

d)

stiprinti neteisėtos prekybos branduolinėmis bei kitomis radioaktyviosiomis medžiagomis išaiškinimą ir atsakomuosius veiksmus;

| e) | prisidėti prie kompiuterių saugumo branduolinėje srityje; |
| --- | --- |

e)

prisidėti prie kompiuterių saugumo branduolinėje srityje;

| f) | stiprinti radioaktyviųjų šaltinių saugumą, užtikrinti jų saugų ir patikimą saugojimą šalyse, kurioms reikia paramos, be kita ko, grąžinant kilmės šaliai arba tiekėjui; |
| --- | --- |

f)

stiprinti radioaktyviųjų šaltinių saugumą, užtikrinti jų saugų ir patikimą saugojimą šalyse, kurioms reikia paramos, be kita ko, grąžinant kilmės šaliai arba tiekėjui;

| g) | stiprinti branduolinių ir kitų radioaktyviųjų medžiagų fizinę apsaugą. |
| --- | --- |

g)

stiprinti branduolinių ir kitų radioaktyviųjų medžiagų fizinę apsaugą.

2.   Projektais siekiama:

| a) | užtikrinti pagal ankstesnius bendruosius veiksmus ir sprendimus teikiamos paramos tvarumą ir veiksmingumą; |
| --- | --- |

a)

užtikrinti pagal ankstesnius bendruosius veiksmus ir sprendimus teikiamos paramos tvarumą ir veiksmingumą;

| b) | stiprinti Šalių vietos branduolinio saugumo rėmimo infrastruktūrą; |
| --- | --- |

b)

stiprinti Šalių vietos branduolinio saugumo rėmimo infrastruktūrą;

| c) | stiprinti Šalių teisinę ir reguliavimo sistemą; |
| --- | --- |

c)

stiprinti Šalių teisinę ir reguliavimo sistemą;

| d) | stiprinti branduolinio saugumo sistemas ir branduolinėms bei kitoms radioaktyviosioms medžiagoms taikomas priemones; |
| --- | --- |

d)

stiprinti branduolinio saugumo sistemas ir branduolinėms bei kitoms radioaktyviosioms medžiagoms taikomas priemones;

| e) | stiprinti Šalių institucinę infrastruktūrą ir gebėjimus tvarkyti branduolines ir radioaktyviąsias medžiagas, kurioms netaikoma reguliuojamoji kontrolė; |
| --- | --- |

e)

stiprinti Šalių institucinę infrastruktūrą ir gebėjimus tvarkyti branduolines ir radioaktyviąsias medžiagas, kurioms netaikoma reguliuojamoji kontrolė;

| f) | stiprinti Šalių reagavimo į kibernetinius nusikaltimus pajėgumus, didinti atsparumą tiems nusikaltimams ir švelninti jų poveikį branduoliniam saugumui; |
| --- | --- |

f)

stiprinti Šalių reagavimo į kibernetinius nusikaltimus pajėgumus, didinti atsparumą tiems nusikaltimams ir švelninti jų poveikį branduoliniam saugumui;

| g) | tobulinti švietimo ir mokymo pajėgumus branduolinio saugumo srityje; |
| --- | --- |

g)

tobulinti švietimo ir mokymo pajėgumus branduolinio saugumo srityje;

| h) | užtikrinti tikslinę ir nuolatinę paramą Branduolinių medžiagų fizinės saugos konvencijos pakeitimo įgyvendinimui ir visuotiniam taikymui. |
| --- | --- |

h)

užtikrinti tikslinę ir nuolatinę paramą Branduolinių medžiagų fizinės saugos konvencijos pakeitimo įgyvendinimui ir visuotiniam taikymui.

3.   Rengiant šį sprendimą remiamasi TATENA jau turima informacija ir pagal ankstesnius bendruosius veiksmus ir sprendimus vykdytų užduočių rezultatais.

4.   Išsamus projektų aprašymas pateikiamas priede. Tikslinių šalių sąrašai grindžiami poreikiais, nustatytais atlikus esamų trūkumų analizę, kaip išdėstyta esamuose integruotuose paramos branduoliniam saugumui planuose (INSSP), arba TATENA sekretoriato pateiktu pasiūlymu. Paramą gaunančių šalių ir subregionų sąrašus turėtų sudaryti Sąjungos valstybės narės, pasikonsultavusios su TATENA.

2 straipsnis

1.   Už šio sprendimo įgyvendinimą atsako Sąjungos vyriausiasis įgaliotinis užsienio reikalams ir saugumo politikai (toliau – vyriausiasis įgaliotinis).

2.   1 straipsnio 2 dalyje nurodytus projektus vykdo TATENA kaip įgyvendinančioji organizacija. Ji vykdo šią užduotį vyriausiojo įgaliotinio atsakomybe. Tuo tikslu vyriausiasis įgaliotinis ir TATENA sudaro reikiamus susitarimus.

3 straipsnis

1.   1 straipsnio 2 dalyje nurodytiems projektams įgyvendinti skiriama orientacinė finansavimo suma yra 9 361 204,23 EUR.

2.   Iš 1 dalyje nustatytos sumos finansuojamos išlaidos tvarkomos laikantis Sąjungos biudžetui taikomų procedūrų ir taisyklių.

3.   Komisija prižiūri, kad 1 dalyje nurodytos išlaidos būtų tinkamai tvarkomos. Tuo tikslu ji ir TATENA sudaro finansavimo susitarimą. Finansavimo susitarime nustatoma, kad TATENA turi užtikrinti Sąjungos įnašo matomumą, proporcingą jo dydžiui.

4.   Įsigaliojus šiam sprendimui, Komisija stengiasi kuo greičiau sudaryti 3 dalyje nurodytą finansavimo susitarimą. Ji informuoja Tarybą apie visus sunkumus, su kuriais gali būti susidurta to proceso metu, ir praneša finansavimo susitarimo sudarymo datą.

4 straipsnis

1.   Vyriausiasis įgaliotinis Tarybai pateikia šio sprendimo įgyvendinimo ataskaitą, parengtą remiantis reguliariai teikiamomis TATENA ataskaitomis. Šiomis ataskaitomis grindžiamas Tarybos atliekamas vertinimas.

2.   Komisija teikia informaciją apie 1 straipsnio 2 dalyje nurodytų projektų įgyvendinimo finansinius aspektus.

5 straipsnis

1.   Šis sprendimas įsigalioja jo priėmimo dieną.

2.   Jis netenka galios praėjus 36 mėnesiams po Komisijos ir TATENA finansavimo susitarimo sudarymo dienos arba praėjus 12 mėnesių po jo priėmimo dienos, jeigu iki tos dienos finansavimo susitarimas nebuvo sudarytas.

Priimta Briuselyje 2016 m. gruodžio 21 d.

Tarybos vardu

Pirmininkas

M. LAJČÁK

---

(1)  
  2003 m. lapkričio 17 d. Tarybos bendroji pozicija 2003/805/BUSP dėl daugiašalių susitarimų masinio naikinimo ginklų ir pristatymo priemonių neplatinimo srityje universalaus taikymo ir sustiprinimo (OL L 302, 2003 11 20, p. 34).

1

(2)  
  2004 m. gegužės 17 d. Tarybos bendrieji veiksmai 2004/495/BUSP dėl paramos TATENA veiklai pagal jos Branduolinio saugumo programą ir įgyvendinant ES kovos su masinio naikinimo ginklų platinimu strategiją (OL L 182, 2004 5 19, p. 46).

2

(3)  
  2005 m. liepos 18 d. Tarybos bendrieji veiksmai 2005/574/BUSP, dėl paramos TATENA veiklai branduolinio saugumo ir patikros srityse ir įgyvendinant ES kovos su masinio naikinimo ginklų platinimu strategiją (OL L 193, 2005 7 23, p. 44).

3

(4)  
  2006 m. birželio 12 d. Tarybos bendrieji veiksmai 2006/418/BUSP, dėl paramos TATENA veiklai branduolinio saugumo ir patikros srityse ir įgyvendinant ES kovos su masinio naikinimo ginklų platinimu strategiją (OL L 165, 2006 6 17, p. 20).

4

(5)  
  2008 m. balandžio 14 d. Tarybos bendrieji veiksmai 2008/314/BUSP dėl paramos TATENA veiklai branduolinio saugumo ir patikros srityse ir įgyvendinant ES kovos su masinio naikinimo ginklų platinimu strategiją (OL L 107, 2008 4 17, p. 62).

5

(6)  
  2010 m. rugsėjo 27 d. Tarybos sprendimas 2010/585/BUSP dėl paramos TATENA veiklai branduolinio saugumo ir patikros srityse ir įgyvendinant ES kovos su masinio naikinimo ginklų platinimu strategiją (OL L 259, 2010 10 1, p. 10).

6

(7)  
  2013 m. spalio 21 d. Tarybos sprendimas 2013/517/BUSP dėl Sąjungos paramos Tarptautinės atominės energijos agentūros veiklai branduolinio saugumo ir patikros srityse ir įgyvendinant ES kovos su masinio naikinimo ginklų platinimu strategiją (OL L 281, 2013 10 23, p. 6).

7

---

PRIEDAS

Sąjungos parama TATENA veiklai branduolinio saugumo srityse, įgyvendinant ES kovos su masinio naikinimo ginklų platinimu strategiją

Priimančiųjų Šalių atitiktis reikalavimams ir atranka

Pagal šį sprendimą paramos gavimo reikalavimus atitinkančios valstybės yra visos TATENA valstybės narės, kurioms reikalinga parama branduolinio saugumo srityje, jei bus priimtas TATENOS pasiūlymu grindžiamas Sąjungos sprendimas. TATENA gali raštu Sąjungai teikti pasiūlymų pakeitimus, pateikdama siūlomų pakeitimų pagrindimą. Pakeitimai bus įgyvendinami, kai jiems pritars Sąjunga. Priimančiųjų Šalių (toliau – paramą gaunančios šalys) atranka, kaip nurodyta šiame sprendime, turėtų būti grindžiama įvertinimais ir TATENA jau turimais duomenimis, taip pat gautais pagal ankstesnius Tarybos sprendimus ir konsultuojantis su atitinkamais Tarybos organais, siekiant užtikrinti kuo didesnį veiksmų poveikį. Siekiant išvengti veiklos dubliavimo ir užtikrinti kuo didesnį išlaidų efektyvumą bei tolesnį rizikos mažinimą, veikla bus glaudžiai koordinuojama su kompetencijos centrų iniciatyva, Europos Komisijos finansuojamais projektas, taip pat kitomis iniciatyvomis ir programomis, rengiant ES ChBRB kompetencijos centrų iniciatyvos vadovybės susitikimus kasmetiniuose Jungtinio tyrimų centro ir TATENA sekretoriato susitikimuose ir kasmetiniame nacionalinių paramos branduoliniam saugumui centrų (NSSC) plenariniame posėdyje. Konkreti veikla bus finansuojama atsižvelgiant į Sąjungos prioritetus ir reguliariai iš anksto konsultuojantis. Kai kuri veikla, pavyzdžiui, regioninių mokymo kursų (RTC) ir tarptautinių mokymo kursų (IRT) srityse, bus vykdoma Šalyse, kurios nėra paramą gaunančios Šalys. Tai bus priimančiosios Šalies įnašas į TATENA veiklą.

Į kiekvieną projektą įtraukiamas Sąjungos ir TATENA sutartas galimų šalių paramos gavėjų sąrašas. Projektai bus įgyvendinami atrinktose tų regionų Šalyse ir jie gali apimti veiklą šiose srityse:

| 1) | pagal ankstesnius bendruosius veiksmus ir sprendimus teikiamos paramos tvarumo ir veiksmingumo; |
| --- | --- |

1)

pagal ankstesnius bendruosius veiksmus ir sprendimus teikiamos paramos tvarumo ir veiksmingumo;

| 2) | Šalių vietos branduolinio saugumo infrastruktūros stiprinimo; |
| --- | --- |

2)

Šalių vietos branduolinio saugumo infrastruktūros stiprinimo;

| 3) | Šalių teisinės ir reguliavimo sistemos stiprinimo; |
| --- | --- |

3)

Šalių teisinės ir reguliavimo sistemos stiprinimo;

| 4) | branduolinio saugumo sistemų ir branduolinėms bei kitoms radioaktyviosioms medžiagoms taikomų priemonių stiprinimo; |
| --- | --- |

4)

branduolinio saugumo sistemų ir branduolinėms bei kitoms radioaktyviosioms medžiagoms taikomų priemonių stiprinimo;

| 5) | Šalių institucinės infrastruktūros ir gebėjimų tvarkyti branduolines ir radioaktyviąsias medžiagas, kurioms netaikoma reguliuojamoji kontrolė, stiprinimo; |
| --- | --- |

5)

Šalių institucinės infrastruktūros ir gebėjimų tvarkyti branduolines ir radioaktyviąsias medžiagas, kurioms netaikoma reguliuojamoji kontrolė, stiprinimo;

| 6) | Šalių reagavimo į kibernetinius nusikaltimus pajėgumų stiprinimo, atsparumo tiems nusikaltimams didinimo ir jų poveikio nacionaliniam ir branduoliniam saugumui švelninimo; |
| --- | --- |

6)

Šalių reagavimo į kibernetinius nusikaltimus pajėgumų stiprinimo, atsparumo tiems nusikaltimams didinimo ir jų poveikio nacionaliniam ir branduoliniam saugumui švelninimo;

| 7) | radioaktyviųjų šaltinių saugumo klausimo sprendimo grąžinant šiuos šaltinius; |
| --- | --- |

7)

radioaktyviųjų šaltinių saugumo klausimo sprendimo grąžinant šiuos šaltinius;

| 8) | vidaus subjektų keliamų grėsmių prevencijos ir apsaugos nuo šių grėsmių priemonių bei branduolinių medžiagų apskaitos ir kontrolės. |
| --- | --- |

8)

vidaus subjektų keliamų grėsmių prevencijos ir apsaugos nuo šių grėsmių priemonių bei branduolinių medžiagų apskaitos ir kontrolės.

I.   PROJEKTAI

Projektas Nr. 1:

Parama CPPNM pakeitimo įgyvendinimui

CPPNM pakeitimas įsigaliojo 2016 m. gegužės 8 d. Juo Šalys teisiškai įpareigojamos nustatyti, įgyvendinti ir taikyti tinkamą fizinės saugos režimą, grindžiamą 12 pagrindinių principų, taikytiną jų jurisdikcijai priklausančioms ir taikiais tikslais šalies viduje naudojamoms, saugomoms ir vežamoms branduolinėms medžiagoms ir branduolinės energetikos objektams. Įgyvendinant projektą daugiausia dėmesio bus skiriama CPPNM pakeitimo įgyvendinimui, gebėjimų stiprinimui ir visuotiniam taikymui. Juo taip pat Šalys teisiškai įpareigojamos apsaugoti taikiais tikslais šalies viduje naudojamus, saugomus ir vežamus branduolinės energetikos objektus ir branduolines medžiagas. Be to, juo numatomas intensyvesnis Šalių bendradarbiavimas dėl skubių priemonių, skirtų pavogtų ar dingusių branduolinių medžiagų buvimo vietai nustatyti ir susigrąžinti, sabotažo sukeltos radiologinės taršos padariniams sušvelninti, užkirsti kelią susijusioms nusikalstamoms veikoms ir su jomis kovoti.

Projekto tikslai:

| — | teikti paramą CPPNM įgyvendinimui, |
| --- | --- |

—

teikti paramą CPPNM įgyvendinimui,

| — | stiprinti nacionalinę teisėkūros ir reguliavimo sistemą, taip pat Šalių gebėjimą plėtoti keitimąsi geriausios praktikos pavyzdžiais regionų lygmeniu, kadangi tai taikoma bet kuriai institucijai, vykdančiai veiklą, susijusią su branduolinių medžiagų, kurioms taikoma reguliuojamoji kontrolė ir kurioms ji netaikoma, saugumu, |
| --- | --- |

—

stiprinti nacionalinę teisėkūros ir reguliavimo sistemą, taip pat Šalių gebėjimą plėtoti keitimąsi geriausios praktikos pavyzdžiais regionų lygmeniu, kadangi tai taikoma bet kuriai institucijai, vykdančiai veiklą, susijusią su branduolinių medžiagų, kurioms taikoma reguliuojamoji kontrolė ir kurioms ji netaikoma, saugumu,

| — | suteikti Šalims ekonomiškai efektyvių priemonių, kuriomis joms būtų padedama vykdyti nacionalinius, regioninius ir tarptautinius įsipareigojimus ir priimti privalomus ir tarptautinius teisės dokumentus, |
| --- | --- |

—

suteikti Šalims ekonomiškai efektyvių priemonių, kuriomis joms būtų padedama vykdyti nacionalinius, regioninius ir tarptautinius įsipareigojimus ir priimti privalomus ir tarptautinius teisės dokumentus,

| — | toliau stiprinti tarptautinį bendradarbiavimą siekiant pagal kiekvienos Šalies nacionalinę teisę ir CPPNM pakeitimą nustatyti veiksmingas branduolinių medžiagų ir branduolinės energetikos objektų fizinės saugos priemones. |
| --- | --- |

—

toliau stiprinti tarptautinį bendradarbiavimą siekiant pagal kiekvienos Šalies nacionalinę teisę ir CPPNM pakeitimą nustatyti veiksmingas branduolinių medžiagų ir branduolinės energetikos objektų fizinės saugos priemones.

Projekto aprašymas:

| — | veikla, nustatyta dešimties Šalių INSSP, susijusi su įsipareigojimų pagal CPPNM pakeitimą įgyvendinimu, bus paversta konkrečiais veiksmais. Bus apibrėžti pagrindiniai atitinkamų klausimų sprendimo etapai, kad būtų rasti Šalims tinkami tvarūs sprendimai siekiant stiprinti jų nacionalinį branduolinio saugumo režimą. Sutarus dėl tvarkaraščio ir įsipareigojimų bus užtikrintas visapusiškas planų įgyvendinimas, |
| --- | --- |

—

veikla, nustatyta dešimties Šalių INSSP, susijusi su įsipareigojimų pagal CPPNM pakeitimą įgyvendinimu, bus paversta konkrečiais veiksmais. Bus apibrėžti pagrindiniai atitinkamų klausimų sprendimo etapai, kad būtų rasti Šalims tinkami tvarūs sprendimai siekiant stiprinti jų nacionalinį branduolinio saugumo režimą. Sutarus dėl tvarkaraščio ir įsipareigojimų bus užtikrintas visapusiškas planų įgyvendinimas,

| — | mokymo kursų medžiagos peržiūrėjimas: turės būti parengtos naujos mokymo pratybos siekiant užtikrinti geresnį dalyvių supratimą. |
| --- | --- |

—

mokymo kursų medžiagos peržiūrėjimas: turės būti parengtos naujos mokymo pratybos siekiant užtikrinti geresnį dalyvių supratimą.

Numatomi projekto rezultatai:

| — | geresnis Šalių gebėjimas vykdyti savo įsipareigojimus pagal CPPNM pakeitimą, |
| --- | --- |

—

geresnis Šalių gebėjimas vykdyti savo įsipareigojimus pagal CPPNM pakeitimą,

| — | pradėtas tolesnis fizinės saugos reguliavimo sistemos plėtojimas ir tobulinimas, |
| --- | --- |

—

pradėtas tolesnis fizinės saugos reguliavimo sistemos plėtojimas ir tobulinimas,

| — | parengtas Šalims skirtas rekomendacijų dokumentas, kad jos galėtų plėtoti nacionalinius pajėgumus branduolinės energetikos objektų reguliavimo, peržiūros, vertinimo ir tikrinimo srityse siekiant užtikrinti branduolinį saugumą visu branduolinės energetikos objekto gyvavimo laikotarpiu. |
| --- | --- |

—

parengtas Šalims skirtas rekomendacijų dokumentas, kad jos galėtų plėtoti nacionalinius pajėgumus branduolinės energetikos objektų reguliavimo, peržiūros, vertinimo ir tikrinimo srityse siekiant užtikrinti branduolinį saugumą visu branduolinės energetikos objekto gyvavimo laikotarpiu.

Projektas Nr. 2:

Tvarus projektas

Siūlomasi tvarus projektas grindžiamas intensyviu darbu, susijusiu su pagal Sprendimą 2013/517/BUSP finansuojama aptikimo struktūra. Jis parengtas atsižvelgiant į keturių poveikio vertinimo misijų, susijusių su ankstesniais bendraisiais veiksmais ir sprendimais, vykdytais Kuboje, Indonezijoje, Jordanijoje, Libane, Malaizijoje ir Vietname, rezultatais. Tos šešios Šalys savo INSSP paprašė TATENA paramos šiam projektui.

Projektu siekiama suteikti priemonių, skirtų „branduolinio saugumo aptikimo struktūrai“, t. y. integruotoms branduolinio saugumo sistemoms ir priemonėms, remti remiantis tinkama teisine ir reguliavimo sistema, reikalinga siekiant įgyvendinti nacionalinę branduolinių ir kitų radioaktyviųjų medžiagų, kurioms netaikoma reguliuojamoji kontrolė, aptikimo strategiją. Siūlomas projektas atitinka paramą, kurią Sąjunga jau suteikė duodama tokią aptikimo įrangą kaip portaliniai spinduliuotės detektoriai ir rankiniai prietaisai.

2.1.   Mokymo atlikti techninę priežiūrą priemonės

Projekto tikslai:

| — | padėti Šalims užtikrinti galimybes gauti vietos techninės bei mokslinės paramos ir užtikrinti žmogiškųjų išteklių vystymą, būtiną veiksmingam ir tvariam branduoliniam saugumui užtikrinti, |
| --- | --- |

—

padėti Šalims užtikrinti galimybes gauti vietos techninės bei mokslinės paramos ir užtikrinti žmogiškųjų išteklių vystymą, būtiną veiksmingam ir tvariam branduoliniam saugumui užtikrinti,

| — | užtikrinti optimalų Sąjungos duotos įrangos naudojimą ir jos tinkamą techninę priežiūrą visu jos gyvavimo laikotarpiu. |
| --- | --- |

—

užtikrinti optimalų Sąjungos duotos įrangos naudojimą ir jos tinkamą techninę priežiūrą visu jos gyvavimo laikotarpiu.

Projekto aprašymas:

| — | tinkama techninė priežiūra yra vienas iš svarbiausių veiksnių siekiant išsiaiškinti vagystę, sabotažą, nesankcionuotą prieigą, neteisėtą perdavimą ar kitas piktavališkas veikas, susijusias su branduolinėmis medžiagomis, kitomis radioaktyviosiomis medžiagomis ar su jomis susijusiais objektais, ir imtis veiksmų tokiais atvejais. Bus parengtos mokymo atlikti aptikimo įrangos (portalinių spinduliuotės detektorių ir rankinių prietaisų) techninę priežiūrą priemonės. Bus parengti priemonių maketai siekiant konkrečiai išmokyti ne tik tinkamai jas naudoti, bet ir atlikti jų techninę priežiūrą, |
| --- | --- |

—

tinkama techninė priežiūra yra vienas iš svarbiausių veiksnių siekiant išsiaiškinti vagystę, sabotažą, nesankcionuotą prieigą, neteisėtą perdavimą ar kitas piktavališkas veikas, susijusias su branduolinėmis medžiagomis, kitomis radioaktyviosiomis medžiagomis ar su jomis susijusiais objektais, ir imtis veiksmų tokiais atvejais. Bus parengtos mokymo atlikti aptikimo įrangos (portalinių spinduliuotės detektorių ir rankinių prietaisų) techninę priežiūrą priemonės. Bus parengti priemonių maketai siekiant konkrečiai išmokyti ne tik tinkamai jas naudoti, bet ir atlikti jų techninę priežiūrą,

| — | mokymas atlikti aptikimo įrangos techninę priežiūrą. |
| --- | --- |

—

mokymas atlikti aptikimo įrangos techninę priežiūrą.

Numatomi projekto rezultatai:

| — | sustiprinti TATENA teikiamą paramą aptikimo struktūros įgyvendinimui, |
| --- | --- |

—

sustiprinti TATENA teikiamą paramą aptikimo struktūros įgyvendinimui,

| — | užtikrinti, kad būtų aprūpinta mokomąja medžiaga ir ji būtų naudojama siekiant sustiprinti visų naujų susijusių darbuotojų mokymą; Sąjungos valstybėms narėms Ginklų neplatinimo darbo grupė (CONOP) suteiks mokomosios medžiagos prototipą, |
| --- | --- |

—

užtikrinti, kad būtų aprūpinta mokomąja medžiaga ir ji būtų naudojama siekiant sustiprinti visų naujų susijusių darbuotojų mokymą; Sąjungos valstybėms narėms Ginklų neplatinimo darbo grupė (CONOP) suteiks mokomosios medžiagos prototipą,

| — | užtikrinti, kad eksploatuojamos aptikimo įrangos techninę priežiūrą paramą gaunančių Šalių institucijos galėtų vykdyti kuo ilgesnį laikotarpį. |
| --- | --- |

—

užtikrinti, kad eksploatuojamos aptikimo įrangos techninę priežiūrą paramą gaunančių Šalių institucijos galėtų vykdyti kuo ilgesnį laikotarpį.

2.2.   Reguliavimo įstaigoms skirtos programinės įrangos priemonės

Veiksmingam portalinių spinduliuotės detektorių veikimui būtina informacija. Parengus bendras duomenų formas ir bandymų protokolus sudaromos sąlygos veiksmingam įvairių veiklos vykdytojų ryšių palaikymui. Įvairių tiekėjų pateiktais aptikimo prietaisais, pavyzdžiui, portaliniais spinduliuotės detektoriais, surinktų duomenų įtraukimas į informacijos tinklus yra ypač svarbus veiksmingos bendros aptikimo sistemos sukūrimo aspektas. Šis projektas galėtų padėti Šalims iš esmės pagerinti jų veiklos veiksmingumą aptikimo sistemą integruojant į nacionalinius dalijimosi informacija tinklus. Objekto ir veiklos vykdytojų dalijimasis informacija gali padėti išvengti dvigubų patikrinimų atlikimo ir padėti greitai išsiaiškinti nekenksmingus ir melagingus perspėjimus apie pavojų, susijusius su daugeliu pasyviųjų aptikimo sistemų.

Šiuo projektu, pasinaudojant programinės įrangos priemonėmis, būtų įgyvendinta integruota sistema siekiant pagerinti analizės procesą ir pateikti rekomendacijų dėl tinkamos įrangos. Reguliavimo įstaigos grįžtamoji informacija vietos portalinių spinduliuotės detektorių stočiai padidins sistemos veiksmingumą ir padės dirbti pirmosios grandies pareigūnams.

Projekto tikslai:

| — | padėti Šalims užtikrinti galimybes gauti vietos techninės bei mokslinės paramos ir užtikrinti žmogiškųjų išteklių vystymą, būtiną veiksmingam ir tvariam branduoliniam saugumui užtikrinti, |
| --- | --- |

—

padėti Šalims užtikrinti galimybes gauti vietos techninės bei mokslinės paramos ir užtikrinti žmogiškųjų išteklių vystymą, būtiną veiksmingam ir tvariam branduoliniam saugumui užtikrinti,

| — | suderinti perspėjimų apie pavojų duomenis, kad būtų galima palyginti įvairių tiekėjų pristatomos įrangos teikiamus duomenis. |
| --- | --- |

—

suderinti perspėjimų apie pavojų duomenis, kad būtų galima palyginti įvairių tiekėjų pristatomos įrangos teikiamus duomenis.

Projekto aprašymas

| — | padėti reguliavimo įstaigoms integruoti duomenis ir suderinti programinę perspėjimų apie pavojų įrangą, kad jos galėtų palyginti įvairių tiekėjų pristatomos įrangos teikiamus duomenis ir užtikrinti, kad reguliavimo sprendimai būtų grindžiami teisinga informacija, |
| --- | --- |

—

padėti reguliavimo įstaigoms integruoti duomenis ir suderinti programinę perspėjimų apie pavojų įrangą, kad jos galėtų palyginti įvairių tiekėjų pristatomos įrangos teikiamus duomenis ir užtikrinti, kad reguliavimo sprendimai būtų grindžiami teisinga informacija,

| — | kiekvienos Šalies suinteresuotiesiems subjektams bus pateikta bandomoji priemonė, kurią jie išbandys. Pasinaudodami TATENA rengiamų ekspertų misijų pagalba jie atliks tikrą bandymą. Bus parengta ir į galutinę ataskaitą įtraukta mokomosios priemonės bandymo ataskaita. Reguliavimo įstaigos grįžtamoji informacija vietos portalinių spinduliuotės detektorių stočiai padidins sistemos veiksmingumą ir padės dirbti pirmosios grandies pareigūnams. |
| --- | --- |

—

kiekvienos Šalies suinteresuotiesiems subjektams bus pateikta bandomoji priemonė, kurią jie išbandys. Pasinaudodami TATENA rengiamų ekspertų misijų pagalba jie atliks tikrą bandymą. Bus parengta ir į galutinę ataskaitą įtraukta mokomosios priemonės bandymo ataskaita. Reguliavimo įstaigos grįžtamoji informacija vietos portalinių spinduliuotės detektorių stočiai padidins sistemos veiksmingumą ir padės dirbti pirmosios grandies pareigūnams.

Numatomi projekto rezultatai:

| — | įtraukti sukurtos sistemos mokomąjį modulį, taip pat interaktyvią ekspertinę melagingų perspėjimų apie pavojų išsiaiškinimo sistemą. Kiekvienos Šalies suinteresuotiesiems subjektams bus pateiktas priemonės prototipas, kurį jie išbandys. Į sistemą bus įtrauktas sukurtos sistemos mokomasis modulis, taip pat interaktyvi ekspertinė melagingų perspėjimų apie pavojų išsiaiškinimo sistema. Bus parengta ir Komisijai pateikta konkreti mokomosios priemonės bandymo ataskaita. Sąjungos valstybėms narėms CONOP suteiks mokomosios medžiagos prototipą, |
| --- | --- |

—

įtraukti sukurtos sistemos mokomąjį modulį, taip pat interaktyvią ekspertinę melagingų perspėjimų apie pavojų išsiaiškinimo sistemą. Kiekvienos Šalies suinteresuotiesiems subjektams bus pateiktas priemonės prototipas, kurį jie išbandys. Į sistemą bus įtrauktas sukurtos sistemos mokomasis modulis, taip pat interaktyvi ekspertinė melagingų perspėjimų apie pavojų išsiaiškinimo sistema. Bus parengta ir Komisijai pateikta konkreti mokomosios priemonės bandymo ataskaita. Sąjungos valstybėms narėms CONOP suteiks mokomosios medžiagos prototipą,

| — | vienoje iš Šalių atlikti maketo bandymą, atlikti analizę ir suformuluoti pakeitimų reikalavimus, jei tokių bus, grindžiamus bandymo rezultatų ataskaita, |
| --- | --- |

—

vienoje iš Šalių atlikti maketo bandymą, atlikti analizę ir suformuluoti pakeitimų reikalavimus, jei tokių bus, grindžiamus bandymo rezultatų ataskaita,

| — | suderinti regioninio ir tarptautinio bendradarbiavimo veiklą reguliavimo įstaigų lygmeniu ir atitinkamai tarp reguliavimo įstaigų, nustatyti branduolinių ir kitų radioaktyviųjų medžiagų buvimo vietą ir imtis atsakomųjų veiksmų, |
| --- | --- |

—

suderinti regioninio ir tarptautinio bendradarbiavimo veiklą reguliavimo įstaigų lygmeniu ir atitinkamai tarp reguliavimo įstaigų, nustatyti branduolinių ir kitų radioaktyviųjų medžiagų buvimo vietą ir imtis atsakomųjų veiksmų,

| — | vienoje iš Šalių atlikti vieno veikiančio prototipo bandymą, |
| --- | --- |

—

vienoje iš Šalių atlikti vieno veikiančio prototipo bandymą,

| — | į būsimus portalinių spinduliuotės detektorių viešuosius pirkimus įtraukti protokolą, kuriame būtų nurodyti konkretūs programinei įrangai keliami reikalavimai. |
| --- | --- |

—

į būsimus portalinių spinduliuotės detektorių viešuosius pirkimus įtraukti protokolą, kuriame būtų nurodyti konkretūs programinei įrangai keliami reikalavimai.

Projektas Nr. 3:

Branduolinio saugumo stiprinimas sutelkiant dėmesį į ES kaimyninių šalių ir Lotynų Amerikos regionus

Šio projekto tikslas yra stiprinti nacionalinius teisėkūros ir reguliavimo sistemos plėtojimo ir kūrimo pajėgumus ir stiprinti TATENA valstybių narių gebėjimus nustatyti visapusišką nacionalinį branduolinio saugumo režimą. Europos Sąjunga pradėjo regioninį projektą Užsachario Afrikoje, skirtą urano gamybos ir vežimo saugos, saugumo ir saugumo garantijų bei saugaus radioaktyviųjų šaltinių tvarkymo klausimams spręsti. Tuo projektu vykdoma panaši su branduoliniu saugumu susijusi veikla, kaip ir veikla, siūloma šiame projekte. Todėl TATENA pasinaudos Sąjungos projekto grįžtamąja informacija ir rezultatais, kad susijusiuose regionuose įgyvendintų visą numatytą veiklą arba jos dalį. Programoje vadovaujamasi gairėmis, išdėstytomis GC/RES/10 OP 13, kuriose sekretoriatas paragintas sudaryti palankesnes sąlygas koordinavimo procesui, susijusiam su saugos ir saugumo sąsaja. Procese dalyvaus du TATENA skyriai: NRSW (sauga) ir NSNS (saugumas); bus vadovaujamasi subregionų pajėgumais grindžiamu požiūriu.

3.1.   Branduolinio saugumo stiprinimas

Projekto tikslas:

| — | stiprinti Šalių pajėgumus užkirsti kelią nusikalstamoms arba tyčinėms nesankcionuotoms veikoms, susijusioms su branduolinėmis ar kitomis radioaktyviosiomis medžiagomis, kurioms netaikoma reguliuojamoji kontrolė, išsiaiškinti tokias veikas, į jas reaguoti ir apsaugoti nuo jų žmones, turtą, aplinką ir visuomenę, be kita ko, prireikus dedant pastangas stiprinti pajėgumus regioniniu lygmeniu. |
| --- | --- |

—

stiprinti Šalių pajėgumus užkirsti kelią nusikalstamoms arba tyčinėms nesankcionuotoms veikoms, susijusioms su branduolinėmis ar kitomis radioaktyviosiomis medžiagomis, kurioms netaikoma reguliuojamoji kontrolė, išsiaiškinti tokias veikas, į jas reaguoti ir apsaugoti nuo jų žmones, turtą, aplinką ir visuomenę, be kita ko, prireikus dedant pastangas stiprinti pajėgumus regioniniu lygmeniu.

Projekto aprašymas:

| — | veikla, nustatyta dešimties Šalių INSSP, susijusi su nacionalinių branduolinio saugumo režimų įgyvendinimu, bus paversta konkrečiais veiksmais. Bus apibrėžti pagrindiniai atitinkamų klausimų sprendimo etapai, kad būtų rasti Šalims tinkami tvarūs sprendimai branduolinio saugumo srityje. Laikantis sutartų tvarkaraščių ir įsipareigojimų bus užtikrintas visapusiškas planų įgyvendinimas; jie bus įgyvendinami atlikus kryžminę patikrą su esamais ES ChBRB kompetencijos centrų projektais. |
| --- | --- |

—

veikla, nustatyta dešimties Šalių INSSP, susijusi su nacionalinių branduolinio saugumo režimų įgyvendinimu, bus paversta konkrečiais veiksmais. Bus apibrėžti pagrindiniai atitinkamų klausimų sprendimo etapai, kad būtų rasti Šalims tinkami tvarūs sprendimai branduolinio saugumo srityje. Laikantis sutartų tvarkaraščių ir įsipareigojimų bus užtikrintas visapusiškas planų įgyvendinimas; jie bus įgyvendinami atlikus kryžminę patikrą su esamais ES ChBRB kompetencijos centrų projektais.

Numatomas projekto rezultatas:

| — | didesni nacionaliniai pajėgumai paramą gaunančiose Šalyse. |
| --- | --- |

—

didesni nacionaliniai pajėgumai paramą gaunančiose Šalyse.

3.2.   Nacionalinės branduolinio saugumo teisinės ir reguliavimo sistemos stiprinimas

Projekto tikslas:

| — | stiprinti nacionalinę teisėkūros ir reguliavimo sistemą, taip pat Šalių gebėjimą plėtoti keitimąsi geriausios praktikos pavyzdžiais regionų lygmeniu, kadangi tai taikoma bet kuriai institucijai, vykdančiai veiklą, susijusią su branduolinių ir kitų radioaktyviųjų medžiagų, kurioms taikoma reguliuojamoji kontrolė ir kurioms ji netaikoma, saugumu, |
| --- | --- |

—

stiprinti nacionalinę teisėkūros ir reguliavimo sistemą, taip pat Šalių gebėjimą plėtoti keitimąsi geriausios praktikos pavyzdžiais regionų lygmeniu, kadangi tai taikoma bet kuriai institucijai, vykdančiai veiklą, susijusią su branduolinių ir kitų radioaktyviųjų medžiagų, kurioms taikoma reguliuojamoji kontrolė ir kurioms ji netaikoma, saugumu,

| — | suteikti Šalims ekonomiškai efektyvių priemonių, kuriomis joms būtų padedama vykdyti nacionalinius, regioninius ir tarptautinius įsipareigojimus, priimti privalomus ir tarptautinius teisės dokumentus ir vykdyti įsipareigojimą laikytis neprivalomų teisės dokumentų. |
| --- | --- |

—

suteikti Šalims ekonomiškai efektyvių priemonių, kuriomis joms būtų padedama vykdyti nacionalinius, regioninius ir tarptautinius įsipareigojimus, priimti privalomus ir tarptautinius teisės dokumentus ir vykdyti įsipareigojimą laikytis neprivalomų teisės dokumentų.

Projekto aprašymas:

| — | ekspertų misijų sudarymas siekiant nustatyti galiojančių įstatymų ir kitų teisės aktų spragas; padėti Šalims prireikus prisitaikyti, kuo geriau pasinaudojant atitinkamose srityse galiojančiais Europos teisės aktais, |
| --- | --- |

—

ekspertų misijų sudarymas siekiant nustatyti galiojančių įstatymų ir kitų teisės aktų spragas; padėti Šalims prireikus prisitaikyti, kuo geriau pasinaudojant atitinkamose srityse galiojančiais Europos teisės aktais,

| — | tam tikrais atvejais naudoti sinergiją su kitomis tarptautinėmis organizacijomis (pvz., Pasaulio muitinių organizacija), |
| --- | --- |

—

tam tikrais atvejais naudoti sinergiją su kitomis tarptautinėmis organizacijomis (pvz., Pasaulio muitinių organizacija),

| — | rengti diskusijas dalyvaujančiose Šalyse dėl jų strategijų ir užtikrinti paramą jų nacionalinės infrastruktūros kūrimui, |
| --- | --- |

—

rengti diskusijas dalyvaujančiose Šalyse dėl jų strategijų ir užtikrinti paramą jų nacionalinės infrastruktūros kūrimui,

| — | didinti politinius sprendimus priimančių asmenų informuotumą apie tinkamų branduolinio saugumo teisės aktų ir reguliavimo svarbą, |
| --- | --- |

—

didinti politinius sprendimus priimančių asmenų informuotumą apie tinkamų branduolinio saugumo teisės aktų ir reguliavimo svarbą,

| — | integravimas į susijusių Šalių INSSP. |
| --- | --- |

—

integravimas į susijusių Šalių INSSP.

Numatomi projekto rezultatai:

| — | padėti rengti šalims skirtus įstatymus ir kitus teisės aktus, |
| --- | --- |

—

padėti rengti šalims skirtus įstatymus ir kitus teisės aktus,

| — | prireikus atnaujinti įstatymus ir kitus teisės aktus, |
| --- | --- |

—

prireikus atnaujinti įstatymus ir kitus teisės aktus,

| — | teikti ataskaitas, kuriose būtų nurodyta esama padėtis ir pateiktos rekomendacijos dėl atitinkamos Šalies teisinės ir reguliavimo sistemos, |
| --- | --- |

—

teikti ataskaitas, kuriose būtų nurodyta esama padėtis ir pateiktos rekomendacijos dėl atitinkamos Šalies teisinės ir reguliavimo sistemos,

| — | Šalių įsipareigojimai įgyvendinti rekomendacijas ir surengti su tolesne veikla susijusį renginį po dvejų metų, |
| --- | --- |

—

Šalių įsipareigojimai įgyvendinti rekomendacijas ir surengti su tolesne veikla susijusį renginį po dvejų metų,

| — | detaliai išdėstyti ir įvertinti rezultatus, |
| --- | --- |

—

detaliai išdėstyti ir įvertinti rezultatus,

| — | įtraukti pasiekimus į galutinę ataskaitą. |
| --- | --- |

—

įtraukti pasiekimus į galutinę ataskaitą.

3.3.   Radioaktyviųjų šaltinių saugumas

Projekto tikslai:

| — | stiprinti Šalių reguliavimo infrastruktūrą, skirtą radioaktyviųjų šaltinių, susijusių objektų ir susijusios veiklos, įskaitant vežimą, saugumui užtikrinti, |
| --- | --- |

—

stiprinti Šalių reguliavimo infrastruktūrą, skirtą radioaktyviųjų šaltinių, susijusių objektų ir susijusios veiklos, įskaitant vežimą, saugumui užtikrinti,

| — | tam tikrais atvejais sukurti nacionalinius radioaktyviųjų šaltinių registrus pasirinktose Šalyse, |
| --- | --- |

—

tam tikrais atvejais sukurti nacionalinius radioaktyviųjų šaltinių registrus pasirinktose Šalyse,

| — | bendradarbiauti su Šalimis siekiant parengti ir įgyvendinti nacionalines panaudotų šaltinių valdymo strategijas, įskaitant grąžinimą kilmės šaliai ar tiekėjui; saugų saugojimą nacionaliniu mastu, kol bus atliktas pašalinimas, arba eksportą perdirbimo arba pakartotinio naudojimo ar saugaus saugojimo tikslais (kaip nurodyta Projekto Nr. 7 aprašyme). |
| --- | --- |

—

bendradarbiauti su Šalimis siekiant parengti ir įgyvendinti nacionalines panaudotų šaltinių valdymo strategijas, įskaitant grąžinimą kilmės šaliai ar tiekėjui; saugų saugojimą nacionaliniu mastu, kol bus atliktas pašalinimas, arba eksportą perdirbimo arba pakartotinio naudojimo ar saugaus saugojimo tikslais (kaip nurodyta Projekto Nr. 7 aprašyme).

Projekto aprašymas:

| | Užtikrinti šaltinių saugumą:






  — | sukuriant nacionalinį radioaktyviųjų šaltinių sąrašą ir įvertinant fizinės saugos sistemas objektuose, |
| --- | --- | --- |

Užtikrinti šaltinių saugumą:

—

sukuriant nacionalinį radioaktyviųjų šaltinių sąrašą ir įvertinant fizinės saugos sistemas objektuose,

| — | sudarant penkias ekspertų misijas, kurios pateiktų apibendrintą ataskaitą, įskaitant informaciją apie esamą padėtį ir rekomendacijas. |
| --- | --- |

—

sudarant penkias ekspertų misijas, kurios pateiktų apibendrintą ataskaitą, įskaitant informaciją apie esamą padėtį ir rekomendacijas.

| | Numatomi projekto rezultatai:






  — | vertinimo ataskaitos po misijų, kuriose būtų apibendrintos išvados, susijusios su nacionaliniu sąrašu ir (arba) fizinės saugos padėtimi objektuose, |
| --- | --- | --- |

Numatomi projekto rezultatai:

—

vertinimo ataskaitos po misijų, kuriose būtų apibendrintos išvados, susijusios su nacionaliniu sąrašu ir (arba) fizinės saugos padėtimi objektuose,

| — | fizinės saugos priemonių diegimas objektuose, kuriuose naudojami arba saugomi didelio aktyvumo šaltiniai, |
| --- | --- |

—

fizinės saugos priemonių diegimas objektuose, kuriuose naudojami arba saugomi didelio aktyvumo šaltiniai,

| — | įranga, kuri padėtų reguliavimo įstaigoms vykdyti objektų nacionalinius saugos ir saugumo patikrinimus. |
| --- | --- |

—

įranga, kuri padėtų reguliavimo įstaigoms vykdyti objektų nacionalinius saugos ir saugumo patikrinimus.

3.4.   Žmogiškųjų išteklių plėtojimas

Projekto tikslas:

Stiprinti Šalių pajėgumus užkirsti kelią nusikalstamoms arba tyčinėms nesankcionuotoms veikoms, susijusioms su branduolinėmis ar kitomis radioaktyviosiomis medžiagomis, kurioms netaikoma reguliuojamoji kontrolė, išsiaiškinti tokias veikas, į jas reaguoti ir apsaugoti nuo jų žmones, turtą, aplinką ir visuomenę, be kita ko, prireikus plėtojant žmogiškuosius išteklius ir dedant pastangas stiprinti pajėgumus regioniniu lygmeniu.

Projekto aprašymas:

| — | deramai atsižvelgiant į panašias iki šiol dėtas pastangas ir siekiant užtikrinti jų tęstinumą, rengti kvalifikacijos tobulinimo kursus (PDC) universitetų dėstytojams, planuojantiems pradėti įgyvendinti pouniversitetinių studijų mokymo programas branduolinio saugumo srityje, kad dėstytojams būtų sudarytos sąlygos savo įstaigose dėstyti branduolinio saugumo kultūros dalyką, |
| --- | --- |

—

deramai atsižvelgiant į panašias iki šiol dėtas pastangas ir siekiant užtikrinti jų tęstinumą, rengti kvalifikacijos tobulinimo kursus (PDC) universitetų dėstytojams, planuojantiems pradėti įgyvendinti pouniversitetinių studijų mokymo programas branduolinio saugumo srityje, kad dėstytojams būtų sudarytos sąlygos savo įstaigose dėstyti branduolinio saugumo kultūros dalyką,

| — | skatinti teikti mokymo branduolinio saugumo kultūros klausimais paslaugas įvairių specialistų auditorijoms, pasitelkiant regione esančius NSSC arba ES ChBRB kompetencijos centrus, |
| --- | --- |

—

skatinti teikti mokymo branduolinio saugumo kultūros klausimais paslaugas įvairių specialistų auditorijoms, pasitelkiant regione esančius NSSC arba ES ChBRB kompetencijos centrus,

| — | įsigyti specialios įrangos švietimo ir mokymo tikslais, pavyzdžiui, pirmosios grandies pareigūnų naudojamų tikrų aptikimo priemonių, kad studentai ar stažuotojai išmoktų su ja elgtis ir ją įvaldytų. |
| --- | --- |

—

įsigyti specialios įrangos švietimo ir mokymo tikslais, pavyzdžiui, pirmosios grandies pareigūnų naudojamų tikrų aptikimo priemonių, kad studentai ar stažuotojai išmoktų su ja elgtis ir ją įvaldytų.

Numatomi projekto rezultatai:

| — | kiekviename kvalifikacijos tobulinimo kurse bent 15 dėstytojų parengiami tema, kuri bus nustatyta vėliau (turės būti pateiktas parengtų dėstytojų sąrašas), |
| --- | --- |

—

kiekviename kvalifikacijos tobulinimo kurse bent 15 dėstytojų parengiami tema, kuri bus nustatyta vėliau (turės būti pateiktas parengtų dėstytojų sąrašas),

| — | bent du mokymo kursai turi būti surengti pasitelkiant regione esančius NSSC (turės būti pateikti kursų ir parengtų pareigūnų sąrašai), |
| --- | --- |

—

bent du mokymo kursai turi būti surengti pasitelkiant regione esančius NSSC (turės būti pateikti kursų ir parengtų pareigūnų sąrašai),

| — | kvalifikacijos tobulinimo kursuose ir mokymo renginiuose suteikiama dėstomoji ir mokomoji medžiaga (medžiagą taip pat turės peržiūrėti Sąjungos atstovai). |
| --- | --- |

—

kvalifikacijos tobulinimo kursuose ir mokymo renginiuose suteikiama dėstomoji ir mokomoji medžiaga (medžiagą taip pat turės peržiūrėti Sąjungos atstovai).

3.5.   Dėmesys Lotynų Amerikai

Dėmesys paramai ispanakalbėms Lotynų Amerikos Šalims. Siekiama į ispanų kalbą išversti kuo daugiau susijusių dokumentų, kad tos Šalys geriau įsisavintų veiklos rezultatus.

3.5.1.   Švietimo programa

Tarptautiniai / regioniniai kursai branduolinio saugumo klausimais

Dviejų savaičių kursai bus skirti specialistams iš besivystančių šalių (pageidautina, turintiems vienų–trejų metų darbo patirties, dirbantiems atitinkamoje institucijoje savo šalyje ir atsakingiems už tam tikrus branduolinio saugumo aspektus). Kandidatai dėl savo karjeros turėtų būti konkrečiai suinteresuoti turėti žinių apie branduolinį saugumą, tačiau jų išsilavinimas gali skirtis. Paraiškas teikti ypač raginami kandidatai, kurie mokėsi branduoliniam saugumui aktualių mokslinių ar techninių dalykų, pavyzdžiui, branduolinės fizikos, branduolinės inžinerijos ar politikos mokslų, ir (arba) dalykų susijusiose srityse.

Šią veiklą ketinama vykdyti Ispanijoje ispanų ir anglų kalbomis. Jis bus skirta Lotynų ir Centrinės Amerikos Šalims. Mokymo programa bus grindžiama programa, naudota kursuose, kurie remiant Italijos Vyriausybei buvo rengiami Tarptautiniame teorinės fizikos centre.

Regioniniai kursai branduolinio saugumo klausimais Kuboje

Kuboje rengiamuose regioniniuose kursuose branduolinio saugumo klausimais bus remiamasi turiniu ir medžiaga, aprašytais 3.5.1. punkte. Ši veikla bus vykdoma kartu su Paramos branduoliniam saugumui centru, kuris šiuo metu kuriamas Kuboje. Šiais kursais ketinama naudotis regioniniu lygmeniu ir planuojama, kad jais bus plėtojamas švietimas Lotynų Amerikoje branduolinio saugumo srityje.

Numatomi projekto rezultatai:

| — | gerinti supratimą regione apie branduolinio saugumo principus. |
| --- | --- |

—

gerinti supratimą regione apie branduolinio saugumo principus.

3.5.2.   Tolesnė veikla, susijusi su medžiagų, kurioms netaikoma reguliuojamoji kontrolė, branduoliniu saugumu, pagal ankstesnius bendruosius veiksmus ir sprendimus

Projekto tikslas:

| — | užtikrinti pagal ankstesnius bendruosius veiksmus ir sprendimus inicijuoto darbo tvarumą ir toliau didinti branduolinį saugumą Lotynų ir Centrinės Amerikos Šalyse. |
| --- | --- |

—

užtikrinti pagal ankstesnius bendruosius veiksmus ir sprendimus inicijuoto darbo tvarumą ir toliau didinti branduolinį saugumą Lotynų ir Centrinės Amerikos Šalyse.

Projekto aprašymas

TATENA yra gavusi nemažai prašymų dėl pagalbos Lotynų ir Centrinės Amerikos valstybėse; juos patenkinus būtų užtikrintas pagal ankstesnius bendruosius veiksmus ir sprendimus inicijuotos veiklos tvarumas. Šie prašymai yra nurodyti INSSP ir apima ekspertų misijas, ypač ligoninėse, pratybas realiomis sąlygomis, nacionalinius, regioninius bei tarptautinius mokymo kursus (NTC/RTC/ITC) ir tam tikros aptikimo įrangos pirkimą Argentinoje ir Kuboje.

Numatomi projekto rezultatai:

| — | veiklos vykdymas nustatytose Šalyse. |
| --- | --- |

—

veiklos vykdymas nustatytose Šalyse.

3.6.   Medžiagų, kurioms netaikoma reguliuojamoji kontrolė, branduolinis saugumas ES kaimyninėse Šalyse

Projekto tikslas:

| — | vykdyti ekspertų misijas, pratybas realiomis sąlygomis, nacionalinius, regioninius bei tarptautinius mokymo kursus (NTC/RTC/ITC) ir pirkti tam tikrą aptikimo įrangą Azerbaidžane, Jordanijoje, Libane, Maroke bei Ukrainoje ir kitose ES kaimyninėse Šalyse. |
| --- | --- |

—

vykdyti ekspertų misijas, pratybas realiomis sąlygomis, nacionalinius, regioninius bei tarptautinius mokymo kursus (NTC/RTC/ITC) ir pirkti tam tikrą aptikimo įrangą Azerbaidžane, Jordanijoje, Libane, Maroke bei Ukrainoje ir kitose ES kaimyninėse Šalyse.

Projektas Nr. 4:

Informuotumo apie kompiuterių saugumą didinimas

TATENA Branduolinio saugumo skyrius siūlo integruotą veiklą siekiant padėti Šalims užtikrinti ir stiprinti kompiuterių saugumą pagal nacionalinius branduolinio saugumo režimus. Šiuo projektu bus remiama TATENA veiklos programa siekiant padėti Šalims didinti kompiuterių saugumą pagal jų nacionalinius saugumo režimus.

Projekto tikslas:

| — | TATENA siekia padėti didinti informuotumą ir teikti Šalims gaires, kad būtų padidintas jų gebėjimas užkirsti kelią įvairiems branduolinio saugumo incidentams ir į juos reaguoti. Daugiausia paramos skiriama informacijos saugumo incidentų, kurie gali tiesiogiai arba netiesiogiai padaryti neigiamą poveikį branduolinei saugai ir saugumui, prevencijai, jų išsiaiškinimui ir reagavimui į juos. |
| --- | --- |

—

TATENA siekia padėti didinti informuotumą ir teikti Šalims gaires, kad būtų padidintas jų gebėjimas užkirsti kelią įvairiems branduolinio saugumo incidentams ir į juos reaguoti. Daugiausia paramos skiriama informacijos saugumo incidentų, kurie gali tiesiogiai arba netiesiogiai padaryti neigiamą poveikį branduolinei saugai ir saugumui, prevencijai, jų išsiaiškinimui ir reagavimui į juos.

Projekto aprašymas:

| — | rengti tarptautinį bei regioninį mokymą ir teikti švietimo paramą, kad būtų didinamas informuotumas apie kompiuterių saugumą ir plėtojami pajėgumai, |
| --- | --- |

—

rengti tarptautinį bei regioninį mokymą ir teikti švietimo paramą, kad būtų didinamas informuotumas apie kompiuterių saugumą ir plėtojami pajėgumai,

| — | teikti branduolinio saugumo režimams skirtą paramą nacionalinių pajėgumų plėtojimui informacijos ir kompiuterių saugumo srityje, |
| --- | --- |

—

teikti branduolinio saugumo režimams skirtą paramą nacionalinių pajėgumų plėtojimui informacijos ir kompiuterių saugumo srityje,

| — | rengti ekspertų susitikimus bei forumus ir sudaryti jiems palankesnes sąlygas, kad būtų remiamas keitimasis informacija ir diskusijos aktualių kompiuterių saugumo sričių klausimais, |
| --- | --- |

—

rengti ekspertų susitikimus bei forumus ir sudaryti jiems palankesnes sąlygas, kad būtų remiamas keitimasis informacija ir diskusijos aktualių kompiuterių saugumo sričių klausimais,

| — | teikti paramą 2019 m. įvyksiančiai TATENA tarptautinei konferencijai / simpoziumui dėl kompiuterių saugumo branduoliniame pasaulyje (TATENA būstinė). |
| --- | --- |

—

teikti paramą 2019 m. įvyksiančiai TATENA tarptautinei konferencijai / simpoziumui dėl kompiuterių saugumo branduoliniame pasaulyje (TATENA būstinė).

Numatomi projekto rezultatai:

| — | geresnis informuotumas apie branduoliniam saugumui aktualius kompiuterių saugumo poreikius ir pagalbinės medžiagos / veiklos plėtojimas siekiant palengvinti kompiuterių saugumo programų rengimą ir tobulinimą, |
| --- | --- |

—

geresnis informuotumas apie branduoliniam saugumui aktualius kompiuterių saugumo poreikius ir pagalbinės medžiagos / veiklos plėtojimas siekiant palengvinti kompiuterių saugumo programų rengimą ir tobulinimą,

| — | geresnis gebėjimas nacionaliniu lygmeniu užtikrinti ir palaikyti kompiuterių saugumą kaip branduolinio saugumo režimo dalį, |
| --- | --- |

—

geresnis gebėjimas nacionaliniu lygmeniu užtikrinti ir palaikyti kompiuterių saugumą kaip branduolinio saugumo režimo dalį,

| — | informuotumas apie TATENA Branduolinio saugumo skyriaus (NSNS) gaires ir pagalbinę veiklą siekiant padėti stiprinti Šalių kompiuterių saugumą, kaip jų branduolinio saugumo režimo dalį, ir naudojimasis jomis, |
| --- | --- |

—

informuotumas apie TATENA Branduolinio saugumo skyriaus (NSNS) gaires ir pagalbinę veiklą siekiant padėti stiprinti Šalių kompiuterių saugumą, kaip jų branduolinio saugumo režimo dalį, ir naudojimasis jomis,

| — | keitimasis informacija pasaulio / regionų lygmeniu apie įgytą patirtį ir gerąją praktiką, susijusią su kompiuterių saugumo užtikrinimu tam tikrame branduolinio saugumo režime, |
| --- | --- |

—

keitimasis informacija pasaulio / regionų lygmeniu apie įgytą patirtį ir gerąją praktiką, susijusią su kompiuterių saugumo užtikrinimu tam tikrame branduolinio saugumo režime,

| — | geresnis bendradarbiavimas su pramonės partneriais ir jų tarpusavio bendradarbiavimas kuriant technologijas ir paslaugas, kuriomis užtikrinamas didesnis atsparumas kibernetiniams išpuoliams ir geresnis reagavimas į juos, |
| --- | --- |

—

geresnis bendradarbiavimas su pramonės partneriais ir jų tarpusavio bendradarbiavimas kuriant technologijas ir paslaugas, kuriomis užtikrinamas didesnis atsparumas kibernetiniams išpuoliams ir geresnis reagavimas į juos,

| — | nacionalinės mokymo struktūros, skirtos gebėjimams stiprinti kompiuterių saugumo srityje tam tikrame branduolinio saugumo režime, pavyzdžiui, padedant paramos branduoliniam saugumui centrams rengti mokymo programas kompiuterių saugumo klausimu, |
| --- | --- |

—

nacionalinės mokymo struktūros, skirtos gebėjimams stiprinti kompiuterių saugumo srityje tam tikrame branduolinio saugumo režime, pavyzdžiui, padedant paramos branduoliniam saugumui centrams rengti mokymo programas kompiuterių saugumo klausimu,

| — | centralizuoto dalijimosi informacija siekiant padėti keistis kompiuterių saugumo informacija, svarbia suinteresuotiesiems subjektams branduolinio saugumo srityje, palengvinimas, |
| --- | --- |

—

centralizuoto dalijimosi informacija siekiant padėti keistis kompiuterių saugumo informacija, svarbia suinteresuotiesiems subjektams branduolinio saugumo srityje, palengvinimas,

| — | TATENA tarptautinės konferencijos / simpoziumo dėl kompiuterių saugumo branduoliniame pasaulyje organizavimas. |
| --- | --- |

—

TATENA tarptautinės konferencijos / simpoziumo dėl kompiuterių saugumo branduoliniame pasaulyje organizavimas.

Projektas Nr. 5:

Branduolinės medžiagos ir branduolinės energetikos objektų saugumas

TATENA toliau prisidės prie branduolinio saugumo pasaulio ir nacionaliniu mastu didinimo, vykdydama veiklą, kuria Šalių prašymu būtų remiamos jų pastangos mažinti riziką, kad naudojamos, saugomos ir (arba) vežamos branduolinės ar kitos radioaktyviosios medžiagos galėtų būti panaudotos piktavališkiems veiksmams. Nacionalinės branduolinio saugumo sistemos turi būti remiamos sistemingai didinant branduolinės energetikos objektų ar radioaktyviųjų šaltinių saugumą ir rengiant nacionalinius mokymus, kad būtų suteikta konkreti techninė parama, reikalinga veiksmingam fizinės saugos sistemų ir kitų branduolinio saugumo techninių sistemų naudojimui bei techninei priežiūrai.

Projekto tikslas:

| — | stiprinti Šalies priešakinę gynybinę liniją užtikrinant branduolinės medžiagos ir branduolinės energetikos objektų saugumą. |
| --- | --- |

—

stiprinti Šalies priešakinę gynybinę liniją užtikrinant branduolinės medžiagos ir branduolinės energetikos objektų saugumą.

Projekto aprašymas:

| — | sustiprinti vieno objekto fizinės saugos lygį siekiant užtikrinti, kad būtų laikomasi dok. INFCIRC/225/Rev.5 išdėstytų rekomendacijų, |
| --- | --- |

—

sustiprinti vieno objekto fizinės saugos lygį siekiant užtikrinti, kad būtų laikomasi dok. INFCIRC/225/Rev.5 išdėstytų rekomendacijų,

| — | įvertinti branduolinės energetikos objektų fizinės saugos sistemas, remiantis valstybių narių prašymais. |
| --- | --- |

—

įvertinti branduolinės energetikos objektų fizinės saugos sistemas, remiantis valstybių narių prašymais.

Numatomi projekto rezultatai:

| — | užtikrintas branduolinės medžiagos ir branduolinės energetikos objektų saugumas; Šaliai būtų padedama tvariai vykdyti suteiktos įrangos priežiūrą po jos įdiegimo, |
| --- | --- |

—

užtikrintas branduolinės medžiagos ir branduolinės energetikos objektų saugumas; Šaliai būtų padedama tvariai vykdyti suteiktos įrangos priežiūrą po jos įdiegimo,

| — | pateikti Sąjungos lėšų pridėtinės vertės ir teikiamos naudos poveikio vertinimą. |
| --- | --- |

—

pateikti Sąjungos lėšų pridėtinės vertės ir teikiamos naudos poveikio vertinimą.

Projektas Nr. 6:

Tarptautinės fizinės saugos patariamosios paslaugos (IPPAS) misijos

1995 m. pradėta vykdyti IPPAS programa yra itin svarbi TATENA pastangų padėti valstybėms narėms sukurti ir palaikyti veiksmingą fizinės saugos režimą, kad būtų apsaugota nuo nesankcionuoto branduolinės medžiagos paėmimo ir branduolinės energetikos objektų ir branduolinės medžiagos sabotažo, dalis. IPPAS kontekste teikiamos tarpusavio konsultacijos dėl atitinkamų tarptautinių dokumentų, visų pirma iš dalies pakeistos CPPNM, įgyvendinimo ir dėl TATENA gairių dokumentų branduolinio saugumo serijos, ypač Principų ir Rekomendacijų, įgyvendinimo.

Projekto tikslas:

| — | padėti Šalims užtikrinti, kad tarptautinių dokumentų dėl branduolinio saugumo ir TATENA gairių nuostatos taptų fizinės saugos sistemų kūrimo ir veikimo teisės aktų reikalavimais, |
| --- | --- |

—

padėti Šalims užtikrinti, kad tarptautinių dokumentų dėl branduolinio saugumo ir TATENA gairių nuostatos taptų fizinės saugos sistemų kūrimo ir veikimo teisės aktų reikalavimais,

| — | suteikti Šalių įstaigoms ir objektams naujų koncepcijų, taip pat nustatyti ir apsvarstyti fizinės saugos gerosios praktikos pavyzdžius, kurie galėtų padėti sustiprinti branduolinį saugumą. |
| --- | --- |

—

suteikti Šalių įstaigoms ir objektams naujų koncepcijų, taip pat nustatyti ir apsvarstyti fizinės saugos gerosios praktikos pavyzdžius, kurie galėtų padėti sustiprinti branduolinį saugumą.

Projekto aprašymas:

| — | vykdyti ir užbaigti IPPAS misijas šešiose Šalyse, |
| --- | --- |

—

vykdyti ir užbaigti IPPAS misijas šešiose Šalyse,

| — | remiantis TATENA jau gautais prašymais, surengti misijas: Baltarusijoje, Kongo Demokratinėje Respublikoje, Jamaikoje, Libane, Madagaskare ir Vietname. |
| --- | --- |

—

remiantis TATENA jau gautais prašymais, surengti misijas: Baltarusijoje, Kongo Demokratinėje Respublikoje, Jamaikoje, Libane, Madagaskare ir Vietname.

Numatomi projekto rezultatai:

| — | sustiprinti ir palaikyti branduolinį saugumą tikslinėse šalyse, |
| --- | --- |

—

sustiprinti ir palaikyti branduolinį saugumą tikslinėse šalyse,

| — | parengti šalims skirtas galutines misijų ataskaitas, jose pateikiant tolesnės veiklos aprašymą. |
| --- | --- |

—

parengti šalims skirtas galutines misijų ataskaitas, jose pateikiant tolesnės veiklos aprašymą.

Projektas Nr. 7:

Šaltinių grąžinimas

Radioaktyviųjų šaltinių saugumu turėtų būti rūpinamasi visais būvio ciklo etapais, be kita ko, ir tada, kai šaltiniai nebenaudojami. Šalys bus raginamos parengti nacionalines panaudotų šaltinių tvarkymo strategijas, kuriose būtų numatyta viena ar daugiau iš toliau nurodytų tvarkymo alternatyvų: grąžinimas kilmės šaliai ar tiekėjui, saugus nacionalinis saugojimas iki pašalinimo arba eksportas perdirbimo arba pakartotinio naudojimo arba saugaus saugojimo tikslais.

Projekto tikslai:

| — | toliau teikti TATENA paramą Šalių nacionaliniams branduolinio saugumo pajėgumams stiprinti, siekiant apsaugoti žmones, turtą ir aplinką nuo branduolinio saugumo incidentų, susijusių su branduolinėmis ar kitomis radioaktyviosiomis medžiagomis, kurioms netaikoma reguliuojamoji kontrolė. Tai apims panaudotų šaltinių tvarkymo nacionalinių pajėgumų plėtojimą; paliktųjų šaltinių ieškojimą ir, prireikus, jų grąžinimą ar eksportą perdirbimo tikslu. Priklausomai nuo šaltinių, aptiktų vykdant su nacionalinių sąrašų kūrimu susijusią veiklą pagal 3 projektą, tvarkymo skubos, šiomis lėšomis bus grąžinta keletas didelio aktyvumo šaltinių, |
| --- | --- |

—

toliau teikti TATENA paramą Šalių nacionaliniams branduolinio saugumo pajėgumams stiprinti, siekiant apsaugoti žmones, turtą ir aplinką nuo branduolinio saugumo incidentų, susijusių su branduolinėmis ar kitomis radioaktyviosiomis medžiagomis, kurioms netaikoma reguliuojamoji kontrolė. Tai apims panaudotų šaltinių tvarkymo nacionalinių pajėgumų plėtojimą; paliktųjų šaltinių ieškojimą ir, prireikus, jų grąžinimą ar eksportą perdirbimo tikslu. Priklausomai nuo šaltinių, aptiktų vykdant su nacionalinių sąrašų kūrimu susijusią veiklą pagal 3 projektą, tvarkymo skubos, šiomis lėšomis bus grąžinta keletas didelio aktyvumo šaltinių,

| — | nustatyti radioaktyviųjų šaltinių vietą ir juos identifikuoti tais atvejais, kai paaiškėja, kad reikia atlikti šaltinių galutinį apdorojimą ir nuvežti juos į saugias ir patikimas saugyklas pasirinktose šalyse arba grąžinti juos kilmės šaliai arba tiekėjui. |
| --- | --- |

—

nustatyti radioaktyviųjų šaltinių vietą ir juos identifikuoti tais atvejais, kai paaiškėja, kad reikia atlikti šaltinių galutinį apdorojimą ir nuvežti juos į saugias ir patikimas saugyklas pasirinktose šalyse arba grąžinti juos kilmės šaliai arba tiekėjui.

Projekto aprašymas:

| — | priklausomai nuo grąžintinų šaltinių, aptiktų rengiant sąrašą pagal 3 projektą, tvarkymo skubos, bus grąžinta keletas identifikuotų šaltinių, |
| --- | --- |

—

priklausomai nuo grąžintinų šaltinių, aptiktų rengiant sąrašą pagal 3 projektą, tvarkymo skubos, bus grąžinta keletas identifikuotų šaltinių,

| — | priimančiąsias Šalis Sąjunga nustato remdamasi TATENA pasiūlymu. |
| --- | --- |

—

priimančiąsias Šalis Sąjunga nustato remdamasi TATENA pasiūlymu.

Numatomi projekto rezultatai:

| — | šaltinių konsolidavimas ir galutinis apdorojimas, |
| --- | --- |

—

šaltinių konsolidavimas ir galutinis apdorojimas,

| — | dviejų identifikuotų šaltinių grąžinimas kilmės šaliai arba eksportas perdirbimo arba pakartotinio naudojimo tikslais. |
| --- | --- |

—

dviejų identifikuotų šaltinių grąžinimas kilmės šaliai arba eksportas perdirbimo arba pakartotinio naudojimo tikslais.

Atrenkant grąžintinus šaltinius bus vadovaujamasi toliau nurodytais kriterijais: didelio aktyvumo šaltinis (1 arba 2 kategorijos); kilmė – Europa; grąžinimui šiame etape neskirta lėšų; vieno šaltinio grąžinimas: tai didesniam sąrašui nepriskirti šaltiniai, taigi grąžinus vieną šaltinį būtų pasiektas didelis rizikos sumažinimo poveikis.

Projektas Nr. 8:

Tolesnė veikla, susijusi su IV–VI ciklų projektais

8.1.   Vidaus subjektų keliama grėsmė, branduolinių medžiagų apskaita ir kontrolė (NMAC)

Projekto tikslas:

| — | siūloma tęsti veiksmus, vykdytus pagal ankstesnius bendruosius veiksmus ir sprendimus naujausią susitarimą dėl įnašų (pagal Sprendimą 2013/517/BUSP) šiose dviejose srityse: vidaus subjektų keliamų grėsmių prevencijos bei apsaugos nuo šių grėsmių priemonių ir branduolinių medžiagų apskaitos bei kontrolės srityse. |
| --- | --- |

—

siūloma tęsti veiksmus, vykdytus pagal ankstesnius bendruosius veiksmus ir sprendimus naujausią susitarimą dėl įnašų (pagal Sprendimą 2013/517/BUSP) šiose dviejose srityse: vidaus subjektų keliamų grėsmių prevencijos bei apsaugos nuo šių grėsmių priemonių ir branduolinių medžiagų apskaitos bei kontrolės srityse.

Projekto aprašymas:

| — | teikti bendrąsias žinias apie koncepcijas, metodikas ir technologijas, kurios atitinka su branduoliniu saugomu susijusius privalomus ir neprivalomus dokumentus; pademonstruoti veiksmingos nacionalinės NMAC sistemos branduolinės energetikos objektuose elementus siekiant padidinti valstybių narių pajėgumą aptikti nesankcionuoto branduolinės medžiagos naudojimo ir paėmimo atvejus; supažindinti valstybes nares su vidaus subjektų keliamomis grėsmėmis, taip pat nustatyti vidaus subjektų keliamų grėsmių prevencijos ir apsaugos nuo šių grėsmių priemones. |
| --- | --- |

—

teikti bendrąsias žinias apie koncepcijas, metodikas ir technologijas, kurios atitinka su branduoliniu saugomu susijusius privalomus ir neprivalomus dokumentus; pademonstruoti veiksmingos nacionalinės NMAC sistemos branduolinės energetikos objektuose elementus siekiant padidinti valstybių narių pajėgumą aptikti nesankcionuoto branduolinės medžiagos naudojimo ir paėmimo atvejus; supažindinti valstybes nares su vidaus subjektų keliamomis grėsmėmis, taip pat nustatyti vidaus subjektų keliamų grėsmių prevencijos ir apsaugos nuo šių grėsmių priemones.

Numatomi projekto rezultatai:

| — | mokymų nauda valstybėms narėms, nes remiantis gairių dokumentais ir ekspertų perteikta patirtimi bus pateikta gerosios praktikos pavyzdžių; tai padės valstybėms narėms patenkinti branduolinio saugumo poreikius ir tikslus objektuose. |
| --- | --- |

—

mokymų nauda valstybėms narėms, nes remiantis gairių dokumentais ir ekspertų perteikta patirtimi bus pateikta gerosios praktikos pavyzdžių; tai padės valstybėms narėms patenkinti branduolinio saugumo poreikius ir tikslus objektuose.

| — | NMAC. Mokymų tikslas – užtikrinti informuotumą apie poreikį branduolinės energetikos objektuose įdiegti nacionalinę NMAC sistemą, kuria būtų efektyviai aptinkami nesankcionuoto branduolinės medžiagos paėmimo atvejai, ypač nevalstybinių subjektų atžvilgiu. Mokymuose bus lyginami ir priešpriešinami nacionalinės NMAC programos elementai ir TATENA garantijos. |
| --- | --- |

—

NMAC. Mokymų tikslas – užtikrinti informuotumą apie poreikį branduolinės energetikos objektuose įdiegti nacionalinę NMAC sistemą, kuria būtų efektyviai aptinkami nesankcionuoto branduolinės medžiagos paėmimo atvejai, ypač nevalstybinių subjektų atžvilgiu. Mokymuose bus lyginami ir priešpriešinami nacionalinės NMAC programos elementai ir TATENA garantijos.

| — | Vidaus subjektai. Mokymų tikslas – supažindinti dalyvius su branduolinio saugumo priemonėmis, skirtomis vidaus subjektų keliamų grėsmių klausimui, įskaitant nesankcionuotą branduolinių medžiagų paėmimą (vagystę), sabotažą ir kibernetinį saugumą objektuose, kuriuose yra branduolinės medžiagos. |
| --- | --- |

—

Vidaus subjektai. Mokymų tikslas – supažindinti dalyvius su branduolinio saugumo priemonėmis, skirtomis vidaus subjektų keliamų grėsmių klausimui, įskaitant nesankcionuotą branduolinių medžiagų paėmimą (vagystę), sabotažą ir kibernetinį saugumą objektuose, kuriuose yra branduolinės medžiagos.

| — | Branduolinio saugumo serijos gairių dokumentų nauda valstybėms narėms dėl teikiamų išsamių instrukcijų, kaip pasiekti veiksmingų branduolinio saugumo režimų tikslus. |
| --- | --- |

—

Branduolinio saugumo serijos gairių dokumentų nauda valstybėms narėms dėl teikiamų išsamių instrukcijų, kaip pasiekti veiksmingų branduolinio saugumo režimų tikslus.

| — | NMAC. Branduolinio saugumo serijos Nr. 25-G (NSS 25-G) ir NST-33 nauda valstybėms narėms dėl teikiamų gairių, susijusių su NMAC įgyvendinimo aspektais, įskaitant NMAC sistemos administravimą, įrašų naudojimą, fizinę inventorizaciją, matavimus ir matavimų kokybės kontrolę, branduolinės medžiagos kontrolę, branduolinės medžiagos judėjimą, aptiktų atvejų tyrimą bei NMAC neatitikimų sprendimą, ir NMAC sistemos vertinimu ir veikimo tikrinimu. |
| --- | --- |

—

NMAC. Branduolinio saugumo serijos Nr. 25-G (NSS 25-G) ir NST-33 nauda valstybėms narėms dėl teikiamų gairių, susijusių su NMAC įgyvendinimo aspektais, įskaitant NMAC sistemos administravimą, įrašų naudojimą, fizinę inventorizaciją, matavimus ir matavimų kokybės kontrolę, branduolinės medžiagos kontrolę, branduolinės medžiagos judėjimą, aptiktų atvejų tyrimą bei NMAC neatitikimų sprendimą, ir NMAC sistemos vertinimu ir veikimo tikrinimu.

| — | Vidaus subjektai. Branduolinio saugumo serijos Nr. 8 (NSS 8) nauda valstybėms narėms dėl teikiamų gairių, susijusių su vidaus subjektų keliamų grėsmių dėl nesankcionuoto branduolinės medžiagos paėmimo ir branduolinės energetikos objektų bei branduolinės medžiagos sabotažo prevencijos ir apsaugos nuo šių grėsmių priemonėmis; taip pat joje teikiamos nuorodos į branduolinio saugumo serijoje Nr. 13 (NSS 13) pateiktas rekomendacijas. NSS 8 teikiamos bendros gairės dėl vidaus subjektų keliamų grėsmių, grindžiamos supratimu, kad reikia taikyti diferencijavimo principą, apibrėžiama vidaus subjektų keliama grėsmė ir vidaus subjektų kategorijų nustatymo būdai, pateikiamos gairės dėl objektų ir objektų sistemų, kuriuos reikia saugoti nuo piktavališkų veiksmų, nustatymo ir dėl prevencijos bei apsaugos priemonių objekto lygmeniu taikymo ir įvertinimo siekiant spręsti vidaus subjektų keliamų grėsmių klausimą. |
| --- | --- |

—

Vidaus subjektai. Branduolinio saugumo serijos Nr. 8 (NSS 8) nauda valstybėms narėms dėl teikiamų gairių, susijusių su vidaus subjektų keliamų grėsmių dėl nesankcionuoto branduolinės medžiagos paėmimo ir branduolinės energetikos objektų bei branduolinės medžiagos sabotažo prevencijos ir apsaugos nuo šių grėsmių priemonėmis; taip pat joje teikiamos nuorodos į branduolinio saugumo serijoje Nr. 13 (NSS 13) pateiktas rekomendacijas. NSS 8 teikiamos bendros gairės dėl vidaus subjektų keliamų grėsmių, grindžiamos supratimu, kad reikia taikyti diferencijavimo principą, apibrėžiama vidaus subjektų keliama grėsmė ir vidaus subjektų kategorijų nustatymo būdai, pateikiamos gairės dėl objektų ir objektų sistemų, kuriuos reikia saugoti nuo piktavališkų veiksmų, nustatymo ir dėl prevencijos bei apsaugos priemonių objekto lygmeniu taikymo ir įvertinimo siekiant spręsti vidaus subjektų keliamų grėsmių klausimą.

8.2.   Saugumo ir saugos vežimo metu plėtojimas

Projekto tikslas:

TATENA parengia išsamias branduolinio saugumo serijai priklausančias gaires, kuriomis Šalims padedama įgyvendinti savo įsipareigojimus pagal tarptautinę teisinę sistemą branduolinio saugumo srityje. Reikalingos papildomos gaires branduolinių ir kitų radioaktyviųjų medžiagų saugumo vežimo metu klausimui spręsti.

Projekto aprašymas:

| — | veikla, kuria Šalims padedama sustiprinti vežimo saugumą, suteikti reguliavimo ir kitoms kompetentingoms institucijoms atsakomybę ir funkcijas užtikrinant radioaktyviosios medžiagos saugumą vežimo metu. Šiuo metu mokymai ir gairės dėl saugumo ir saugos valstybėms narėms iš esmės teikiami atskirai, nors daugelyje valstybių narių tikslinė auditorija – ta pati. TATENA nuomone, pasitelkiant esamus regioninius saugos tinklus, galėtų būti rengiami bendri mokymai, kuriuose daugiausia dėmesio būtų skiriama medžiagų saugumui ir būtų sprendžiami sąsajų su saugumu ir saugiu vežimu klausimai. |
| --- | --- |

—

veikla, kuria Šalims padedama sustiprinti vežimo saugumą, suteikti reguliavimo ir kitoms kompetentingoms institucijoms atsakomybę ir funkcijas užtikrinant radioaktyviosios medžiagos saugumą vežimo metu. Šiuo metu mokymai ir gairės dėl saugumo ir saugos valstybėms narėms iš esmės teikiami atskirai, nors daugelyje valstybių narių tikslinė auditorija – ta pati. TATENA nuomone, pasitelkiant esamus regioninius saugos tinklus, galėtų būti rengiami bendri mokymai, kuriuose daugiausia dėmesio būtų skiriama medžiagų saugumui ir būtų sprendžiami sąsajų su saugumu ir saugiu vežimu klausimai.

Numatomi projekto rezultatai:

| — | parengtas vadovas dėl radioaktyviųjų šaltinių saugos ir saugumo vežimo metu. Toks vadovas taip pat galėtų praversti kaip saugumo ir saugos srityje veikiantiems subjektams skirtas įrankis, kuris suteiktų geresnį supratimą apie tai, ką daro kiti subjektai, o galutinis rezultatas būtų tvirtesnė ir veiksmingesnė saugos ir saugumo kultūra, |
| --- | --- |

—

parengtas vadovas dėl radioaktyviųjų šaltinių saugos ir saugumo vežimo metu. Toks vadovas taip pat galėtų praversti kaip saugumo ir saugos srityje veikiantiems subjektams skirtas įrankis, kuris suteiktų geresnį supratimą apie tai, ką daro kiti subjektai, o galutinis rezultatas būtų tvirtesnė ir veiksmingesnė saugos ir saugumo kultūra,

| — | vieno ITC, vieno RTC ir dviejų NTC rengimas, pasitelkiant regioninius tinklus, kad būtų išugdytas informuotumas apie poreikį užtikrinti radioaktyviųjų medžiagų saugumą vežimo metu, o dalyviams būtų suteikiamos žinios, reikalingos nacionaliniams vežimo saugumo reikalavimams parengti ir įgyvendinti. |
| --- | --- |

—

vieno ITC, vieno RTC ir dviejų NTC rengimas, pasitelkiant regioninius tinklus, kad būtų išugdytas informuotumas apie poreikį užtikrinti radioaktyviųjų medžiagų saugumą vežimo metu, o dalyviams būtų suteikiamos žinios, reikalingos nacionaliniams vežimo saugumo reikalavimams parengti ir įgyvendinti.

8.3.   Branduolinė ekspertizė

Projekto tikslas:

| — | tarptautinėse konferencijose dėl branduolinės ekspertizės pažangos buvo akcentuojamas poreikis branduolinės ekspertizės atžvilgiu laikytis regioninio požiūrio, kad, valstybėms narėms plėtojant branduolinės ekspertizės pajėgumą, kuris, kaip branduolinio saugumo infrastruktūros dalis, atitiktų jų poreikius, būtų atsižvelgiama į bendrus valstybių narių poreikius ir esamus pajėgumus. Afrikos valstybės narės išreiškė didelį susidomėjimą tuo, kad rengiant INSSP ir vykdant jų peržiūrą branduolinė ekspertizė būtų priskirta reagavimo į branduolinio saugumo incidentą veiksmams. Šį susidomėjimą lemia tai, kad spartus augimas Afrikoje yra priklausomas nuo lengvos prieigos prie branduolinių ir kitų radioaktyviųjų medžiagų pramonėje, medicinoje ir mokslinių tyrimų srityje, tačiau jam kliudo rimtos saugumo grėsmės, įskaitant Šiaurės ir Užsachario Afrikoje išpuolius rengiančius teroristus. |
| --- | --- |

—

tarptautinėse konferencijose dėl branduolinės ekspertizės pažangos buvo akcentuojamas poreikis branduolinės ekspertizės atžvilgiu laikytis regioninio požiūrio, kad, valstybėms narėms plėtojant branduolinės ekspertizės pajėgumą, kuris, kaip branduolinio saugumo infrastruktūros dalis, atitiktų jų poreikius, būtų atsižvelgiama į bendrus valstybių narių poreikius ir esamus pajėgumus. Afrikos valstybės narės išreiškė didelį susidomėjimą tuo, kad rengiant INSSP ir vykdant jų peržiūrą branduolinė ekspertizė būtų priskirta reagavimo į branduolinio saugumo incidentą veiksmams. Šį susidomėjimą lemia tai, kad spartus augimas Afrikoje yra priklausomas nuo lengvos prieigos prie branduolinių ir kitų radioaktyviųjų medžiagų pramonėje, medicinoje ir mokslinių tyrimų srityje, tačiau jam kliudo rimtos saugumo grėsmės, įskaitant Šiaurės ir Užsachario Afrikoje išpuolius rengiančius teroristus.

Projekto aprašymas:

| — | TATENA sutartinai dės pastangas, kad atsižvelgtų į valstybių narių poreikius pasitelkdama inovacijas, numatant orientavimąsi į laboratorinius metodus. TATENA iniciatyva pateiktas naujas praktinis įvadas branduolinės ekspertizės laboratorijose teikiamiems branduolinės ekspertizės mokymams. Projektas apims specialistų ITC ir ilgalaikį mokslininko stacionarinį paskyrimą į vieną iš pirmaujančių branduolinės ekspertizės laboratorijų kuruojant priimančiajai šaliai ir TATENA. |
| --- | --- |

—

TATENA sutartinai dės pastangas, kad atsižvelgtų į valstybių narių poreikius pasitelkdama inovacijas, numatant orientavimąsi į laboratorinius metodus. TATENA iniciatyva pateiktas naujas praktinis įvadas branduolinės ekspertizės laboratorijose teikiamiems branduolinės ekspertizės mokymams. Projektas apims specialistų ITC ir ilgalaikį mokslininko stacionarinį paskyrimą į vieną iš pirmaujančių branduolinės ekspertizės laboratorijų kuruojant priimančiajai šaliai ir TATENA.

Numatomi projekto rezultatai:

| — | svarbus paramos Šiaurės Afrikai branduolinės ekspertizės srityje elementas yra žmogiškųjų išteklių, pvz., dalyko ekspertų, parengimas. Bus nustatytos būsimo naudojimosi branduoline ekspertize ir jos plėtojimo temos ir galimybės (t. y. moksliniai tyrimai, teisėsauga, analitiniai pajėgumai, urano gavyba ir radioaktyviųjų šaltinių saugumas) visame regione. Jomis bus apibrėžta įgyvendinimo veikla Šiaurės Afrikoje branduolinės ekspertizės srityje. Posėdžiai bus rengiami anglų ir prancūzų k., o visi dokumentai bus verčiami į prancūzų k., kad paramą gaunančios Šalys ją geriau įsisavintų. |
| --- | --- |

—

svarbus paramos Šiaurės Afrikai branduolinės ekspertizės srityje elementas yra žmogiškųjų išteklių, pvz., dalyko ekspertų, parengimas. Bus nustatytos būsimo naudojimosi branduoline ekspertize ir jos plėtojimo temos ir galimybės (t. y. moksliniai tyrimai, teisėsauga, analitiniai pajėgumai, urano gavyba ir radioaktyviųjų šaltinių saugumas) visame regione. Jomis bus apibrėžta įgyvendinimo veikla Šiaurės Afrikoje branduolinės ekspertizės srityje. Posėdžiai bus rengiami anglų ir prancūzų k., o visi dokumentai bus verčiami į prancūzų k., kad paramą gaunančios Šalys ją geriau įsisavintų.

Galimos Šalys paramos gavėjos: visos Šiaurės Afrikos valstybės narės ir ES kaimyninės Šalys.

8.4.   Veiksmingos nacionalinės reagavimo sistemos sukūrimas

Branduolinio terorizmo grėsmė yra pripažinta kaip visoms Šalims susirūpinimą keliantis klausimas, ir pavojus, kad branduolinės medžiagos ar kitos radioaktyviosios medžiagos gali būti panaudotos vykdant nusikalstamas arba tyčines nesankcionuotas veikas, kelia rimtą grėsmę nacionaliniam ir regioniniam saugumui ir gali turėti sunkių pasekmių žmonėms, turtui ir aplinkai.

Galimos nusikalstamos veikos arba tyčinės nesankcionuotos veikos, susijusių su branduolinėmis ir kitomis radioaktyviosiomis medžiagomis, kurioms netaikoma reguliuojamoji kontrolė, pasekmės priklauso nuo medžiagos kiekio, formos, sudėties ir aktyvumo. Tokios veikos galėtų turėti rimtų sveikatos, socialinių, psichologinių ir ekonominių padarinių, padaryti žalos turtui, taip pat turėti politinių ir aplinkosauginių pasekmių. Pavyzdžiui, nuolat rengiami dideli tarptautinio masto vieši renginiai. Dėl tų renginių matomumo, kuris yra nušvietimo žiniasklaidoje visą parą rezultatas, plačiai pripažįstama, kad esama didelės teroristinio išpuolio grėsmės svarbių politinių ar ekonominių aukščiausiojo lygio susitikimų ar svarbių sporto renginių metu.

Branduolinės ir kitos radioaktyviosios medžiagos juda kiekvieną dieną – tiek sankcionuotai ir laikantis nacionalinių ir tarptautinių vežimo taisyklių, tiek nesankcionuotai, tiek dėl asmenų, kurie nori išvengti identifikavimo, veiksmų. Veiksmingos branduolinio saugumo kontrolės priemonės padeda užtikrinti, kad vyktų tik teisėtas judėjimas, o siekiant užkirsti kelią branduolinio saugumo incidentams, juos išsiaiškinti ir į juos skubiai reaguoti būtų taikomos realistiškos ir veiksmingos procedūros.

Kiekviena Šalis yra atsakinga už savo pasirengimą užkirsti kelią branduolinio saugumo incidentams, juos išsiaiškinti ir į juos reaguoti, įskaitant tuos incidentus, kurie gali sukelti nepaprastąją radiologinę padėtį.

Projekto tikslas:

| — | siekdama palaikyti ir stiprinti valstybių narių pajėgumus, susijusius su reagavimu į nusikalstamas arba tyčines nesankcionuotas veikas, susijusias su branduolinėmis ar kitomis radioaktyviosiomis medžiagomis, TATENA teikia pagalbą daugiausia dėmesio skirdama veiksmingos nacionalinės reagavimo sistemos sukūrimui. Šiame kontekste TATENA siekia padėti valstybėms narėms aptikti branduolines ar kitas radioaktyviąsias medžiagas, kurioms netaikoma reguliuojamoji kontrolė, reaguoti į branduolinio saugumo incidentus vykdant konsultavimo ir vertinimo misijas, rengiant žmogiškųjų išteklių mokymo kursus ir teikiant pagalbą dėl prisijungimo prie tarptautinių teisinių dokumentų, ir (arba) sustiprinti atitinkamus nacionalinės teisės aktus, plėtojant tarptautiniu lygmeniu priimtas gaires ir sudarant Šalims galimybes jomis naudotis. |
| --- | --- |

—

siekdama palaikyti ir stiprinti valstybių narių pajėgumus, susijusius su reagavimu į nusikalstamas arba tyčines nesankcionuotas veikas, susijusias su branduolinėmis ar kitomis radioaktyviosiomis medžiagomis, TATENA teikia pagalbą daugiausia dėmesio skirdama veiksmingos nacionalinės reagavimo sistemos sukūrimui. Šiame kontekste TATENA siekia padėti valstybėms narėms aptikti branduolines ar kitas radioaktyviąsias medžiagas, kurioms netaikoma reguliuojamoji kontrolė, reaguoti į branduolinio saugumo incidentus vykdant konsultavimo ir vertinimo misijas, rengiant žmogiškųjų išteklių mokymo kursus ir teikiant pagalbą dėl prisijungimo prie tarptautinių teisinių dokumentų, ir (arba) sustiprinti atitinkamus nacionalinės teisės aktus, plėtojant tarptautiniu lygmeniu priimtas gaires ir sudarant Šalims galimybes jomis naudotis.

Projekto aprašymas:

| — | padėti Šalims sukurti ir išlaikyti veiksmingą nacionalinę reagavimo infrastruktūrą planuojant, koordinuojant, įgyvendinant toliau nurodytą veiklą ir stebint jos rezultatus:






  — | konsultavimo / paslaugų teikimo misijų Šalyse įgyvendinimas siekiant nustatyti, kaip sustiprinti branduolinio saugumo reagavimo sistemą ir rekomenduoti tai padaryti, |
| --- | --- | --- |

—

padėti Šalims sukurti ir išlaikyti veiksmingą nacionalinę reagavimo infrastruktūrą planuojant, koordinuojant, įgyvendinant toliau nurodytą veiklą ir stebint jos rezultatus:

—

konsultavimo / paslaugų teikimo misijų Šalyse įgyvendinimas siekiant nustatyti, kaip sustiprinti branduolinio saugumo reagavimo sistemą ir rekomenduoti tai padaryti,

| — | techninės paramos Šalims teikimas siekiant sukurti veiksmingus branduolinio saugumo reagavimo priemonių pajėgumus, be kita ko, radiologinių nusikaltimų vietos tyrimų ir didelių viešų renginių atžvilgiu, |
| --- | --- |

—

techninės paramos Šalims teikimas siekiant sukurti veiksmingus branduolinio saugumo reagavimo priemonių pajėgumus, be kita ko, radiologinių nusikaltimų vietos tyrimų ir didelių viešų renginių atžvilgiu,

| — | pagalba gebėjimų stiprinimo srityje, įskaitant mokymo kursų, praktinių mokymų, pratybų ir seminarų branduolinio saugumo reagavimo priemonių klausimais rengimą. |
| --- | --- |

—

pagalba gebėjimų stiprinimo srityje, įskaitant mokymo kursų, praktinių mokymų, pratybų ir seminarų branduolinio saugumo reagavimo priemonių klausimais rengimą.

Numatomi projekto rezultatai:

| — | tikimasi, kad bus sustiprinti šioje programoje dalyvaujančių Šalių reagavimo į nusikalstamas arba tyčines nesankcionuotas veikas, susijusias su branduolinėmis ar kitomis radioaktyviosiomis medžiagomis, nacionaliniai pajėgumai užtikrinant jų gebėjimą greitai įvertinti incidentą ir jį priskirti tam tikrai kategorijai remiantis tokiais faktoriais kaip branduolinių ar kitų atitinkamų radioaktyviųjų medžiagų keliama grėsmė, galimos pasekmės žmonėms ir aplinkai, ekonominis poveikis ir pobūdis. |
| --- | --- |

—

tikimasi, kad bus sustiprinti šioje programoje dalyvaujančių Šalių reagavimo į nusikalstamas arba tyčines nesankcionuotas veikas, susijusias su branduolinėmis ar kitomis radioaktyviosiomis medžiagomis, nacionaliniai pajėgumai užtikrinant jų gebėjimą greitai įvertinti incidentą ir jį priskirti tam tikrai kategorijai remiantis tokiais faktoriais kaip branduolinių ar kitų atitinkamų radioaktyviųjų medžiagų keliama grėsmė, galimos pasekmės žmonėms ir aplinkai, ekonominis poveikis ir pobūdis.

8.5.   Aptikimas

Projekto tikslas:

| — | ši veikla yra susijusi su veikla, vykdyta aptikimo srityje įgyvendinant ankstesnius bendruosius veiksmus ir sprendimus naujausią susitarimą dėl įnašų. Vienas iš būtinų elementų, padedančių nustatyti veiksmingą branduolinio saugumo režimą, yra nacionalinės aptikimo strategijos parengimas. Veiksminga branduolinio saugumo aptikimo struktūra grindžiama nacionaline aptikimo strategija ir nacionaline branduolinio saugumo teisine ir reguliavimo sistema, remiantis gerai veikiančia teisėsaugos sistema. |
| --- | --- |

—

ši veikla yra susijusi su veikla, vykdyta aptikimo srityje įgyvendinant ankstesnius bendruosius veiksmus ir sprendimus naujausią susitarimą dėl įnašų. Vienas iš būtinų elementų, padedančių nustatyti veiksmingą branduolinio saugumo režimą, yra nacionalinės aptikimo strategijos parengimas. Veiksminga branduolinio saugumo aptikimo struktūra grindžiama nacionaline aptikimo strategija ir nacionaline branduolinio saugumo teisine ir reguliavimo sistema, remiantis gerai veikiančia teisėsaugos sistema.

Projekto aprašymas:

| — | daugiausia dėmesio skirdama aptikimo struktūros sukūrimui ir plėtojimui, TATENA planuoja surengti šešias ekspertų misijas ir suteikti aptikimo priemones. |
| --- | --- |

—

daugiausia dėmesio skirdama aptikimo struktūros sukūrimui ir plėtojimui, TATENA planuoja surengti šešias ekspertų misijas ir suteikti aptikimo priemones.

Numatomi projekto rezultatai:

| — | aptikimo įrangos davimas atsižvelgiant į aptikimo strategiją. |
| --- | --- |

—

aptikimo įrangos davimas atsižvelgiant į aptikimo strategiją.

II.   ATASKAITŲ TEIKIMAS IR VERTINIMAS

TATENA vyriausiajam įgaliotiniui ir Komisijai pateiks dvi metines ataskaitas ir galutinę finansinę ir aprašomąją ataskaitą apie projektų įgyvendinimą, taip pat tris papildomas neoficialias pusmetines pažangos ataskaitas. Prireikus, Komisijos prašymu, TATENA parengs temines neoficialias ataskaitas tam tikromis temomis.

Galutinėje finansinėje ir aprašomojoje ataskaitoje bus peržiūrėtas išsamus visų projektų įgyvendinimas ir joje, be to, bus pateikta:

| — | išsami bandymo ataskaita apie I skyriaus 2.2 punkte apibūdintą mokymams skirtą priemonę; ta ataskaita turės būti įtraukta į galutinę ataskaitą, |
| --- | --- |

—

išsami bandymo ataskaita apie I skyriaus 2.2 punkte apibūdintą mokymams skirtą priemonę; ta ataskaita turės būti įtraukta į galutinę ataskaitą,

| — | ataskaita apie dabartinę padėtį ir rekomendacijos dėl 3 projekte dalyvaujančios atitinkamos valstybės teisinės ir reguliavimo sistemos, laikantis paramą gaunančios Šalies paprašyto konfidencialumo, |
| --- | --- |

—

ataskaita apie dabartinę padėtį ir rekomendacijos dėl 3 projekte dalyvaujančios atitinkamos valstybės teisinės ir reguliavimo sistemos, laikantis paramą gaunančios Šalies paprašyto konfidencialumo,

| — | informacija apie pasiekimus įgyvendinant I skyriaus 3.2 punktą. |
| --- | --- |

—

informacija apie pasiekimus įgyvendinant I skyriaus 3.2 punktą.

Šių ataskaitų kopijos bus nusiųstos Sąjungos delegacijai Vienoje.

III.   ES VALSTYBIŲ NARIŲ EKSPERTŲ DALYVAVIMAS BE ATLYGIO

Šio sprendimo sėkmingam įgyvendinimui būtinas Sąjungos valstybių narių ekspertų aktyvus dalyvavimas. TATENA naudosis tų ekspertų paslaugomis vykdydama projektus. TATENA parengs pasiūlymus dėl darbuotojų išlaidų, susijusių su finansavimu iš Sąjungos įnašų remiantis poreikių analize, kai tik bus susitarta dėl paramos gavėjų sąrašo. Tie darbuotojai bus įdarbinti pagal TATENA taisykles.

IV.   TRUKMĖ

Visa numatoma projektų įgyvendinimo trukmė – 36 mėnesiai.

V.   PARAMOS GAVĖJAI

Įvairių projektų šalys paramos gavėjos bus pasirinktos iš atitinkamų toliau nurodytų sąrašų.

Jei Šalys nuspręs, kad negali įsisavinti pagalbos, TATENA pasiūlys CONOP naujų paramos gavėjų, atsižvelgdama į rengiant INSSP nustatytus poreikius.

1 projekto paramos gavėjai bus šie: Afrikoje: Alžyras, Egiptas, Mauritanija, Nigeris, Marokas, Tunisas; Azijoje ir Ramiojo vandenyno regione: Malaizija, Pakistanas ir kitos Šalys (bus nustatyta vėliau), kurios prašo TATENA paramos; Lotynų Amerikoje ir Karibų jūros regione: Argentina, Čilė, Kolumbija, Kuba, Peru, Urugvajus ir ES kaimyninės šalys.

2 projekto paramos gavėjai bus Kuba, Indonezija, Jordanija, Libanas, Malaizija ir Vietnamas.

3 projekto paramos gavėjos bus ES kaimyninės Šalys: Albanija, Alžyras, Armėnija, Azerbaidžanas, Baltarusija, Bosnija ir Hercegovina, Egiptas, Gruzija, Jordanija, Libanas, Libija, buvusioji Jugoslavijos Respublika Makedonija, Mauritanija, Moldovos Respublika, Juodkalnija, Marokas, Tunisas, Turkija ir Ukraina ir šalys Lotynų bei Centrinėje Amerikoje: Bolivija, Čilė, Kolumbija, Kuba, Ekvadoras, Hondūras, Panama, Paragvajus.

4 projekto paramos gavėjai bus Šiaurės Afrika, Pietryčių Azija, Lotynų Amerika, šalys / regionai, kurių branduolinės energijos programų rengimas ir tyrimų reaktoriaus pajėgumai yra pradinėse stadijose, taip pat Vietnamas, Egiptas, Turkija, Tailandas ir kitos šalys (bus nustatyta vėliau).

5 projekto paramos gavėjas bus Egiptas.

6 projekto paramos gavėjai bus Baltarusija, Kongo Demokratinė Respublika, Jamaika, Libanas, Madagaskaras ir Vietnamas.

7 projekto paramos gavėjai bus pasirinkti iš šių šalių: Albanijos, Bahreino, Burkina Faso, buvusiosios Jugoslavijos Respublikos Makedonijos, Libano ir Madagaskaro.

8 projekto paramos gavėjai bus Alžyras, Albanija, Bangladešas, Kuba, Gruzija, Kazachstanas, Malaizija, Marokas, Ukraina, Vietnamas ar kitos Šalys (bus nustatyta vėliau), kurios prašo TATENA paramos pagal INSSP, iš Afrikos, Azijos, Centrinės ir Lotynų Amerikos. Specialiosios Šalys organizatorės: Vokietija, Austrija.

VI.   ES MATOMUMAS

TATENA imasi visų tinkamų priemonių informacijai, kad veiksmą finansuoja Sąjunga, viešinti. Tokios priemonės bus vykdomos atsižvelgiant į Europos Komisijos parengtą ir paskelbtą ES išorės veiksmų ryšių ir matomumo vadovą. Taigi TATENA užtikrins Sąjungos įnašo matomumą tinkamu ženklinimu ir viešinimu, akcentuodama Sąjungos vaidmenį, užtikrindama jos veiksmų skaidrumą ir informuodama apie priežastis, dėl kurių priimtas šis sprendimas, taip pat apie Sąjungos paramą įgyvendinant sprendimą ir šios paramos rezultatus. Projekto metu parengta medžiaga bus aiškiai pažymėta Sąjungos vėliavos ženklu laikantis Sąjungos gairių dėl tikslaus vėliavos naudojimo ir vaizdavimo. Atitinkamais atvejais TATENA pakvies Sąjungos ir Sąjungos valstybių narių atstovus į misijas ar renginius, susijusius su šio sprendimo įgyvendinimu.

VII.   ĮGYVENDINIMO AGENTŪRA

Techninis projektų įgyvendinimas bus pavestas TATENA. Projektus tiesiogiai įgyvendins TATENA darbuotojai, valstybių narių ekspertai ir rangovai. Projektai bus įgyvendinami pagal Finansinį ir administracinį pagrindų susitarimą ir finansavimo susitarimą, kurį sudarys Europos Komisija ir TATENA.

---

| 2016 12 23 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | L 352/92 |
| --- | --- | --- | --- |

2016 12 23

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

L 352/92

---

TARYBOS SPRENDIMAS (BUSP) 2016/2384

2016 m. gruodžio 22 d.

kuriuo atnaujinamas asmenų, grupių ir organizacijų, kuriems taikomi Bendrosios pozicijos 2001/931/BUSP dėl konkrečių priemonių taikymo kovojant su terorizmu 2, 3 ir 4 straipsniai, sąrašas ir iš dalies keičiamas Sprendimas (BUSP) 2016/1136

EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,

atsižvelgdama į Europos Sąjungos sutartį, ypač į jos 29 straipsnį,

atsižvelgdama į Sąjungos vyriausiojo įgaliotinio užsienio reikalams ir saugumo politikai pasiūlymą,

kadangi:

| (1) | 2001 m. gruodžio 27 d. Taryba priėmė Bendrąją poziciją 2001/931/BUSP (1); |
| --- | --- |

(1)

2001 m. gruodžio 27 d. Taryba priėmė Bendrąją poziciją 2001/931/BUSP (1);

| (2) | 2016 m. liepos 12 d. Taryba priėmė Sprendimą (BUSP) 2016/1136 (2), kuriuo atnaujinamas asmenų, grupių ir organizacijų, kuriems taikomi Bendrosios pozicijos 2001/931/BUSP 2, 3 ir 4 straipsniai, sąrašas; |
| --- | --- |

(2)

2016 m. liepos 12 d. Taryba priėmė Sprendimą (BUSP) 2016/1136 (2), kuriuo atnaujinamas asmenų, grupių ir organizacijų, kuriems taikomi Bendrosios pozicijos 2001/931/BUSP 2, 3 ir 4 straipsniai, sąrašas;

| (3) | Taryba nusprendė, kad trys papildomi asmenys yra susiję su teroro aktais, kaip apibrėžta Bendrosios pozicijos 2001/931/BUSP 1 straipsnio 2 ir 3 dalyse, kad kompetentinga institucija dėl jų yra priėmusi sprendimą, kaip apibrėžta tos bendrosios pozicijos 1 straipsnio 4 dalyje, ir kad tie asmenys turėtų būti įtraukti į asmenų, grupių ir organizacijų, kuriems taikomi Bendrosios pozicijos 2001/931/BUSP 2, 3 ir 4 straipsniai, sąrašą; |
| --- | --- |

(3)

Taryba nusprendė, kad trys papildomi asmenys yra susiję su teroro aktais, kaip apibrėžta Bendrosios pozicijos 2001/931/BUSP 1 straipsnio 2 ir 3 dalyse, kad kompetentinga institucija dėl jų yra priėmusi sprendimą, kaip apibrėžta tos bendrosios pozicijos 1 straipsnio 4 dalyje, ir kad tie asmenys turėtų būti įtraukti į asmenų, grupių ir organizacijų, kuriems taikomi Bendrosios pozicijos 2001/931/BUSP 2, 3 ir 4 straipsniai, sąrašą;

| (4) | atitinkamai turėtų būti iš dalies pakeistas asmenų, grupių ir organizacijų, kuriems taikoma Bendroji pozicija 2001/931/BUSP, sąrašas, |
| --- | --- |

(4)

atitinkamai turėtų būti iš dalies pakeistas asmenų, grupių ir organizacijų, kuriems taikoma Bendroji pozicija 2001/931/BUSP, sąrašas,

PRIĖMĖ ŠĮ SPRENDIMĄ:

1 straipsnis

Sprendimo (BUSP) 2016/1136 priedas iš dalies pakeičiamas taip, kaip išdėstyta šio sprendimo priede.

2 straipsnis

Šis sprendimas įsigalioja jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje dieną.

Priimta Briuselyje 2016 m. gruodžio 22 d.

Tarybos vardu

Pirmininkas

M. LAJČÁK

---

(1)  
  2001 m. gruodžio 27 d. Tarybos bendroji pozicija 2001/931/BUSP dėl konkrečių priemonių taikymo kovojant su terorizmu (OL L 344, 2001 12 28, p. 93).

1

(2)  
  2016 m. liepos 12 d. Tarybos sprendimas (BUSP) 2016/1136, kuriuo atnaujinamas asmenų, grupių ir organizacijų, kuriems taikomi Bendrosios pozicijos 2001/931/BUSP dėl konkrečių priemonių taikymo kovojant su terorizmu 2, 3 ir 4 straipsniai, sąrašas ir panaikinamas Sprendimas (BUSP) 2015/2430 (OL L 188, 2016 7 13, p. 21).

2

---

PRIEDAS

Toliau išvardyti asmenys įtraukiami į Sprendimo (BUSP) 2016/1136 priedo I skirsnyje (Asmenys) pateiktą asmenų sąrašą:

| — | EL HAJJ, Hassan Hassan, gimęs 1988 m. kovo 22 d. Zaghdraiya, Sidon (Sidone) (Libanas), Kanados pilietis. Paso numeris: JX446643 (Kanada); |
| --- | --- |

—

EL HAJJ, Hassan Hassan, gimęs 1988 m. kovo 22 d. Zaghdraiya, Sidon (Sidone) (Libanas), Kanados pilietis. Paso numeris: JX446643 (Kanada);

| — | MELIAD, Farah (dar žinomas kaip HUSSEIN HUSSEIN; dar žinomas kaip JAY DEE), gimęs 1980 m. lapkričio 5 d. Sidnėjuje (Australija), Australijos pilietis. Paso numeris: M2719127 (Australija); |
| --- | --- |

—

MELIAD, Farah (dar žinomas kaip HUSSEIN HUSSEIN; dar žinomas kaip JAY DEE), gimęs 1980 m. lapkričio 5 d. Sidnėjuje (Australija), Australijos pilietis. Paso numeris: M2719127 (Australija);

| — | ȘANLI, Dalokay (dar žinomas kaip Sinan), gimęs 1976 m. spalio 13 d. Pülümür (Piuliumiūre) (Turkija). |
| --- | --- |

—

ȘANLI, Dalokay (dar žinomas kaip Sinan), gimęs 1976 m. spalio 13 d. Pülümür (Piuliumiūre) (Turkija).

---