# Az Európai Unió L 265/2016

| | ISSN 1977-0731 |
| --- | --- |
| Az Európai Unió
  Hivatalos Lapja | L 265 |
| | |
| Magyar nyelvű kiadás | Jogszabályok | 59. évfolyam2016. szeptember 30. |

ISSN 1977-0731

Az Európai Unió

Hivatalos Lapja

L 265

Magyar nyelvű kiadás

Jogszabályok

59. évfolyam2016. szeptember 30.

---

| Tartalom | | II   Nem jogalkotási aktusok | Oldal |
| --- | --- | --- | --- |
| | | NEMZETKÖZI MEGÁLLAPODÁSOKKAL LÉTREHOZOTT SZERVEK ÁLTAL ELFOGADOTT JOGI AKTUSOK |
| | * | Az Egyesült Nemzetek Európai Gazdasági Bizottságának (ENSZ-EGB) 44. számú előírása – Egységes rendelkezések a gépjárművekben utazó gyermekek rögzítőeszközeinek (gyermekbiztonsági rendszerek) jóváhagyásáról [2016/1722] | 1 |
| | * | Az Egyesült Nemzetek Európai Gazdasági Bizottságának (ENSZ-EGB) 48. számú előírása – Egységes rendelkezések a járműveknek a világító- és fényjelző berendezések beépítése tekintetében történő jóváhagyásáról [2016/1723] | 125 |

Tartalom

II   Nem jogalkotási aktusok

Oldal

NEMZETKÖZI MEGÁLLAPODÁSOKKAL LÉTREHOZOTT SZERVEK ÁLTAL ELFOGADOTT JOGI AKTUSOK

*

Az Egyesült Nemzetek Európai Gazdasági Bizottságának (ENSZ-EGB) 44. számú előírása – Egységes rendelkezések a gépjárművekben utazó gyermekek rögzítőeszközeinek (gyermekbiztonsági rendszerek) jóváhagyásáról [2016/1722]

1

*

Az Egyesült Nemzetek Európai Gazdasági Bizottságának (ENSZ-EGB) 48. számú előírása – Egységes rendelkezések a járműveknek a világító- és fényjelző berendezések beépítése tekintetében történő jóváhagyásáról [2016/1723]

125

| HU | Azok a jogi aktusok, amelyek címe normál szedéssel jelenik meg, a mezőgazdasági ügyek napi intézésére vonatkoznak, és rendszerint csak korlátozott ideig maradnak hatályban.
  Valamennyi más jogszabály címét vastagon szedik, és előtte csillag szerepel. |
| --- | --- |

HU

Azok a jogi aktusok, amelyek címe normál szedéssel jelenik meg, a mezőgazdasági ügyek napi intézésére vonatkoznak, és rendszerint csak korlátozott ideig maradnak hatályban.

Valamennyi más jogszabály címét vastagon szedik, és előtte csillag szerepel.

---

II Nem jogalkotási aktusok

NEMZETKÖZI MEGÁLLAPODÁSOKKAL LÉTREHOZOTT SZERVEK ÁLTAL ELFOGADOTT JOGI AKTUSOK

| 2016.9.30. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 265/1 |
| --- | --- | --- | --- |

2016.9.30.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 265/1

---

A nemzetközi közjog értelmében jogi hatállyal kizárólag az ENSZ-EGB eredeti szövegei rendelkeznek. Ennek az előírásnak a státusza és hatálybalépésének időpontja az ENSZ-EGB TRANS/WP.29/343 sz. státuszdokumentumának legutóbbi változatában ellenőrizhető a következő weboldalon:

http://www.unece.org/trans/main/wp29/wp29wgs/wp29gen/wp29fdocstts.html

Az Egyesült Nemzetek Európai Gazdasági Bizottságának (ENSZ-EGB) 44. számú előírása – Egységes rendelkezések a gépjárművekben utazó gyermekek rögzítőeszközeinek („gyermekbiztonsági rendszerek”) jóváhagyásáról [2016/1722]

Tartalmaz minden olyan szöveget, amely az alábbi időpontig érvényes volt:

A 04. módosítássorozat 10. kiegészítése – hatálybalépés dátuma: 2016. június 18.

TARTALOM

ELŐÍRÁS

| 1. | Alkalmazási kör |
| --- | --- |

1.

| 2. | Fogalommeghatározások |
| --- | --- |

2.

| 3. | Jóváhagyási kérelem |
| --- | --- |

3.

| 4. | Jelölések |
| --- | --- |

4.

| 5. | Jóváhagyás |
| --- | --- |

5.

| 6. | Általános követelmények |
| --- | --- |

6.

| 7. | Különleges követelmények |
| --- | --- |

7.

| 8. | A vizsgálatok leírása |
| --- | --- |

8.

| 9. | Típus-jóváhagyási és gyártásminősítési vizsgálati jegyzőkönyvek |
| --- | --- |

9.

| 10. | A gyermekbiztonsági rendszer típusának módosítása és a jóváhagyás kiterjesztése |
| --- | --- |

10.

| 11. | A gyártás minősítése |
| --- | --- |

11.

| 12. | A gyártás megfelelősége és a rutinvizsgálatok |
| --- | --- |

12.

| 13. | Szankciók nem megfelelő gyártás esetén |
| --- | --- |

13.

| 14. | A gyártás végleges leállítása |
| --- | --- |

14.

| 15. | Utasítások |
| --- | --- |

15.

| 16. | A jóváhagyási vizsgálatok elvégzéséért felelős műszaki szolgálatok és a típusjóváhagyó hatóságok neve és címe |
| --- | --- |

16.

| 17. | Átmeneti rendelkezések |
| --- | --- |

17.

MELLÉKLETEK

| 1. | Értesítés |
| --- | --- |

1.

| 2. | A jóváhagyási jelek elrendezése |
| --- | --- |

2.

| 3. | A porállósági vizsgálathoz alkalmazandó készülék elrendezése |
| --- | --- |

3.

| 4. | Korrózióvizsgálat |
| --- | --- |

4.

| 5. | Kopási és mikrocsúszási vizsgálat |
| --- | --- |

5.

| 6. | A vizsgálókocsi leírása |
| --- | --- |

6.

| 7. | A vizsgálókocsi lassulását vagy gyorsulását az idő függvényében ábrázoló görbe |
| --- | --- |

7.

| 8. | A próbabábuk leírása |
| --- | --- |

8.

| 9. | Akadállyal szembeni frontális ütközési vizsgálat |
| --- | --- |

9.

| 10. | Hátulról történő ütközési vizsgálat |
| --- | --- |

10.

| 11. | Kiegészítő rögzítési pontok a féluniverzális kategóriájú gyermekbiztonsági rendszerek gépjárművekbe történő rögzítéséhez |
| --- | --- |

11.

| 12. | Ülés |
| --- | --- |

12.

| 13. | Szabványos biztonsági öv |
| --- | --- |

13.

| 14. | A típus-jóváhagyási folyamat vázlata (az ISO 9002:2000 szabvány szerinti folyamatábra) |
| --- | --- |

14.

| 15. | Magyarázó megjegyzések |
| --- | --- |

15.

| 16. | A gyártás megfelelőségének ellenőrzése |
| --- | --- |

16.

| 17. | Az energiaelnyelő anyag vizsgálata |
| --- | --- |

17.

| 18. | A háttámlával rendelkező eszközök esetében a fej ütközési területének, valamint a menetiránynak háttal beszerelhető eszközök esetében az oldalelemek legkisebb méretének meghatározására szolgáló módszer |
| --- | --- |

18.

| 19. | A közvetlenül a gyermekbiztonsági rendszerekre szerelhető beállítóeszközök tartóssági vizsgálatának leírása |
| --- | --- |

19.

| 20. | A csat szilárdságának vizsgálatára szolgáló szokványos eszköz |
| --- | --- |

20.

| 21. | A dinamikus ütközési vizsgálathoz használt elrendezés |
| --- | --- |

21.

| 22. | A törzs alsó részének vizsgálata |
| --- | --- |

22.

| 23. | Terhelést kifejtő berendezések |
| --- | --- |

23.

1.   ALKALMAZÁSI KÖR

1.1.   Ez az előírás azokra a gyermekbiztonsági rendszerekre vonatkozik, amelyek három vagy több kerékkel rendelkező gépjárművekbe szerelhetők, és nem használhatók összecsukható (billenthető) vagy oldalra néző üléseken.

2.   FOGALOMMEGHATÁROZÁSOK

Ezen előírás alkalmazásában:

2.1.   „gyermekbiztonsági rendszer”: különböző alkotóelemekből álló, a gépjárműhöz erősíthető berendezés, amely biztonsági csattal ellátott övekből vagy rugalmas elemekből, beállítóeszközökből, csatlakozóelemekből és bizonyos esetekben kiegészítő eszközökből, például mózeskosárból, csecsemőhordozóból, kiegészítő ülésből és/vagy ütközésvédőből áll. Kialakításának köszönhetően ütközés vagy a jármű hirtelen lassulása esetén korlátozza a gyermek testének elmozdulását, és így csökkenti a sérülésveszélyt;

„gyermekbiztonsági rendszer”

„ISOFIX”: a gyermekbiztonsági rendszerek járműhöz való erősítésére szolgáló olyan rendszer, amelynek két, a járműhöz erősített merev rögzítési pontja, a gyermekbiztonsági rendszeren két megfelelő merev csatlakozóeleme és egy olyan eszköze van, amellyel a gyermekbiztonsági rendszer előrebukását korlátozza.

„ISOFIX”

A gyermekbiztonsági rendszerek öt „tömegcsoportba” sorolhatók:

| 2.1.1.1. | 0. csoport – 10 kg-nál kisebb tömegű gyermekek; |
| --- | --- |

2.1.1.1.

0. csoport – 10 kg-nál kisebb tömegű gyermekek;

| 2.1.1.2. | 0+ csoport – 13 kg-nál kisebb tömegű gyermekek; |
| --- | --- |

2.1.1.2.

0+ csoport – 13 kg-nál kisebb tömegű gyermekek;

| 2.1.1.3. | I. csoport – 9 és 18 kg közötti tömegű gyermekek; |
| --- | --- |

2.1.1.3.

I. csoport – 9 és 18 kg közötti tömegű gyermekek;

| 2.1.1.4. | II. csoport – 15 és 25 kg közötti tömegű gyermekek; |
| --- | --- |

2.1.1.4.

II. csoport – 15 és 25 kg közötti tömegű gyermekek;

| 2.1.1.5. | III. csoport – 22 és 36 kg közötti tömegű gyermekek. |
| --- | --- |

2.1.1.5.

III. csoport – 22 és 36 kg közötti tömegű gyermekek.

| 2.1.1.6. | Az ISOFIX gyermekbiztonsági rendszerek a 16. sz. előírás 17. mellékletének 2. függelékében felsorolt 7 ISOFIX méretosztályba tartoznak:







  A | – | ISO/F3: Menetirányba néző, teljes magasságú gyermekbiztonsági rendszer kisgyermekek számára |
| --- | --- | --- | --- |
| B | – | ISO/F2: Menetirányba néző, csökkentett magasságú gyermekbiztonsági rendszer kisgyermekek számára |
| B1 | – | ISO/F2X: Menetirányba néző, csökkentett magasságú gyermekbiztonsági rendszer kisgyermekek számára |
| C | – | ISO/R3: Nagyméretű, menetiránynak háttal beszerelhető gyermekbiztonsági rendszer kisgyermekek számára |
| D | – | ISO/R2: Kisméretű, menetiránynak háttal beszerelhető gyermekbiztonsági rendszer kisgyermekek számára |
| E | – | ISO/R1: Menetiránynak háttal beszerelhető gyermekbiztonsági rendszer csecsemők számára |
| F | – | ISO/L1: Bal oldalra néző gyermekbiztonsági rendszer (mózeskosár) |
| G | – | ISO/L2: Jobb oldalra néző gyermekbiztonsági rendszer (mózeskosár) |

2.1.1.6.

Az ISOFIX gyermekbiztonsági rendszerek a 16. sz. előírás 17. mellékletének 2. függelékében felsorolt 7 ISOFIX méretosztályba tartoznak:

A

–

ISO/F3: Menetirányba néző, teljes magasságú gyermekbiztonsági rendszer kisgyermekek számára

B

–

ISO/F2: Menetirányba néző, csökkentett magasságú gyermekbiztonsági rendszer kisgyermekek számára

B1

–

ISO/F2X: Menetirányba néző, csökkentett magasságú gyermekbiztonsági rendszer kisgyermekek számára

C

–

ISO/R3: Nagyméretű, menetiránynak háttal beszerelhető gyermekbiztonsági rendszer kisgyermekek számára

D

–

ISO/R2: Kisméretű, menetiránynak háttal beszerelhető gyermekbiztonsági rendszer kisgyermekek számára

E

–

ISO/R1: Menetiránynak háttal beszerelhető gyermekbiztonsági rendszer csecsemők számára

F

–

ISO/L1: Bal oldalra néző gyermekbiztonsági rendszer (mózeskosár)

G

–

ISO/L2: Jobb oldalra néző gyermekbiztonsági rendszer (mózeskosár)

| Tömegcsoport | | ISOFIX méretkategória |
| --- | --- | --- |
| 0: 10 kg-ig | F | ISO/L1 |
| G | ISO/L2 |
| E | ISO/R1 |
| 0+: 13 kg-ig | C | ISO/R3 |
| D | ISO/R2 |
| E | ISO/R1 |
| I: 9-től 18 kg-ig | A | ISO/F3 |
| B | ISO/F2 |
| B1 | ISO/F2X |
| C | ISO/R3 |
| D | ISO/R2 |

Tömegcsoport

ISOFIX méretkategória

0: 10 kg-ig

F

ISO/L1

G

ISO/L2

E

ISO/R1

0+: 13 kg-ig

C

ISO/R3

D

ISO/R2

E

ISO/R1

I: 9-től 18 kg-ig

A

ISO/F3

B

ISO/F2

B1

ISO/F2X

C

ISO/R3

D

ISO/R2

A gyermekbiztonsági rendszerek négy kategóriába sorolhatók:

| 2.1.2.1. | „univerzális” kategória: a 6.1.1., a 6.1.3.1. és a 6.1.3.2. szakasz szerint a járművek legtöbb ülőhelyén használható kategória, különösen azokban, amelyeket a 16. sz. előírás szerint ezzel a gyermekbiztonsági kategóriával összeegyeztethetőnek minősítettek; |
| --- | --- |

2.1.2.1.

„univerzális” kategória: a 6.1.1., a 6.1.3.1. és a 6.1.3.2. szakasz szerint a járművek legtöbb ülőhelyén használható kategória, különösen azokban, amelyeket a 16. sz. előírás szerint ezzel a gyermekbiztonsági kategóriával összeegyeztethetőnek minősítettek;

| 2.1.2.2. | „korlátozott” kategória: a 6.1.1. és a 6.1.3.1. szakasz szerint a gyermekbiztonsági rendszer gyártója vagy a jármű gyártója által meghatározott járműtípusok kijelölt ülőhelyein használható kategória; |
| --- | --- |

2.1.2.2.

„korlátozott” kategória: a 6.1.1. és a 6.1.3.1. szakasz szerint a gyermekbiztonsági rendszer gyártója vagy a jármű gyártója által meghatározott járműtípusok kijelölt ülőhelyein használható kategória;

| 2.1.2.3. | „féluniverzális” kategória: a 6.1.1. és a 6.1.3.2. szakasz szerint használható kategória; |
| --- | --- |

2.1.2.3.

„féluniverzális” kategória: a 6.1.1. és a 6.1.3.2. szakasz szerint használható kategória;

| 2.1.2.4. | „meghatározott járműtípusba tervezett” kategória:






  2.1.2.4.1. | meghatározott járműtípusok esetében a 6.1.2. és a 6.1.3.3. szakasz szerint; vagy |
| --- | --- | --- |

2.1.2.4.

„meghatározott járműtípusba tervezett” kategória:

2.1.2.4.1.

meghatározott járműtípusok esetében a 6.1.2. és a 6.1.3.3. szakasz szerint; vagy

| 2.1.2.4.2. | „beépített” gyermekbiztonsági rendszerként használható kategória. |
| --- | --- |

2.1.2.4.2.

„beépített” gyermekbiztonsági rendszerként használható kategória.

A gyermekbiztonsági rendszerek mozgáskorlátozó rendszerei két osztályba sorolhatók:

| | egybeépített osztály, amennyiben a gyermek mozgásának a biztonsági rendszeren belüli korlátozása független bármely, a járműhöz közvetlenül hozzáerősített eszköztől; |
| --- | --- |

egybeépített osztály, amennyiben a gyermek mozgásának a biztonsági rendszeren belüli korlátozása független bármely, a járműhöz közvetlenül hozzáerősített eszköztől;

| | nem egybeépített osztály, amennyiben a gyermek mozgásának a biztonsági rendszeren belüli korlátozása valamely a járműhöz közvetlenül hozzáerősített eszköztől függ. |
| --- | --- |

nem egybeépített osztály, amennyiben a gyermek mozgásának a biztonsági rendszeren belüli korlátozása valamely a járműhöz közvetlenül hozzáerősített eszköztől függ.

2.1.3.1.   „részleges biztonsági rendszer”: olyan eszköz, például ülésmagasító, amely a gyermek testét átfogó vagy a gyermeket tartó eszköz mozgását korlátozó felnőttbiztonsági övvel együtt használva teljes gyermekbiztonsági rendszert alkot;

„részleges biztonsági rendszer”

2.1.3.2.   „ülésmagasító”: olyan szilárd párnázat, amely felnőttbiztonsági övvel használható;

„ülésmagasító”

2.2.   „gyermekbiztonsági ülés”: olyan gyermekbiztonsági rendszer, amely a gyermek elhelyezésére szolgáló ülésből áll;

„gyermekbiztonsági ülés”

2.3.   „öv”: biztonsági csattal, beállítóeszközökkel és csatlakozóelemekkel felszerelt övkombinációból álló gyermekbiztonsági rendszer;

„öv”

2.4.   „ülés”: olyan szerkezet, amely a gyermekbiztonsági rendszer alkotórészét képezi, és a gyermek ülő helyzetben történő elhelyezésére szolgál;

„ülés”

2.4.1.   „mózeskosár”: olyan utasbiztonsági rendszer, amely a gyermek hanyatt fekvő vagy hason fekvő helyzetben történő elhelyezésére és megtartására szolgál úgy, hogy a gyermek hátgerince merőleges legyen a jármű hosszanti középsíkjára. Úgy van kialakítva, hogy ütközés esetén a visszatartó erők eloszlanak a gyermek fején és testén, a végtagjai kivételével;

„mózeskosár”

2.4.2.   „mózeskosár rögzítője”: az az eszköz, amely a mózeskosarat a jármű szerkezetéhez rögzíti;

„mózeskosár rögzítője”

2.4.3.   „csecsemőhordozó”: olyan utasbiztonsági rendszer, amely a gyermek menetiránynak háttal, félig fekvő helyzetben történő elhelyezésére szolgál. Úgy van kialakítva, hogy frontális ütközés esetén a visszatartó erők eloszlanak a gyermek fején és testén, a végtagjai kivételével;

„csecsemőhordozó”

2.5.   „üléstartó”: a gyermekbiztonsági rendszer azon része, amellyel az ülés megemelhető;

„üléstartó”

2.6.   „gyermekmegtámasztó eszköz”: a gyermekbiztonsági rendszer azon része, amellyel a gyermek a gyermekbiztonsági rendszeren belül megemelhető;

„gyermekmegtámasztó eszköz”

2.7.   „ütközésvédő”: a gyermek előtt rögzített eszköz, amely frontális ütközés esetén a gyermek testének nagyobb részén elosztja a visszatartó erőket.

„ütközésvédő”

Ezeket a 2.1.3. szakasszal összefüggésben két osztályba lehet sorolni:

A osztály: egybeépített;

A osztály

B osztály: nem egybeépített;

B osztály

2.8.   „heveder”: erők közvetítésére szolgáló rugalmas alkatrész;

„heveder”

2.8.1.   „medenceöv”: olyan heveder, amely akár teljes biztonsági övként, akár a biztonsági öv részeként a gyermek medencéje előtt halad keresztül, és közvetlen vagy közvetett módon stabilizálja a gyermek medencéjét;

„medenceöv”

2.8.2.   „vállrögzítő”: a biztonsági öv azon része, amely a gyermek felsőtestét tartja meg;

„vállrögzítő”

2.8.3.   „ágyékheveder”: a gyermekbiztonsági rendszerhez és a medenceövhöz rögzített heveder (vagy megosztott hevederek, amennyiben két vagy több hevederdarabból állnak), amely(ek) a gyermek combjai között halad(nak) keresztül; kialakításának köszönhetően normál helyzetben megakadályozza, hogy a gyermek a medenceöv alá csússzon, illetve ütközés esetén megakadályozza, hogy a medenceöv elmozduljon a medence területéről;

„ágyékheveder”

2.8.4.   „gyermekrögzítő heveder”: olyan heveder, amely a biztonsági öv alkotórészét képezi, és csak a gyermek testének stabilizálására szolgál;

„gyermekrögzítő heveder”

2.8.5.   „a gyermekbiztonsági rendszert rögzítő heveder”: olyan heveder, amely a gyermekbiztonsági rendszert a jármű szerkezetéhez rögzíti, és a jármű ülésébe szerelt biztonsági eszköz részét alkothatja;

„a gyermekbiztonsági rendszert rögzítő heveder”

2.8.6.   „hámrendszerű öv”: medenceövből, vállrögzítőből és (ha fel van szerelve) ágyékhevederből álló övszerelvény;

„hámrendszerű öv”

2.8.7.   „Y öv”: olyan hevederkombinációból álló öv, amelynél egy hevedert a gyermek lábai között, két másikat pedig külön-külön a két vállán kell átvezetni;

„Y öv”

2.8.8.   „hevedervezető”: olyan eszköz, amely a gyermek megtartásához szükséges helyzetben tartja a felnőttbiztonsági öv vállhevederét úgy, hogy a vállheveder irányváltásának helye állítható legyen egy olyan eszköz segítségével, melyet felfelé és lefelé mozgatva az övet az utas vállához lehet igazítani, majd ebben a helyzetben lehet rögzíteni. A hevedervezető nem szolgálhat a dinamikus terhelés jelentős részének megtartására;

„hevedervezető”

2.9.   „csat”: gyorsan kinyitható eszköz, amely lehetővé teszi a gyermeknek a biztonsági rendszer általi, illetve a biztonsági rendszernek a jármű szerkezete általi stabilizálását. A csat magában foglalhatja a beállítóeszközt is;

„csat”

2.9.1.   „süllyesztett csatkioldó gomb”: olyan kioldó gomb, amelynek használata esetén a csatot nem lehet egy 40 mm átmérőjű gömb segítségével kioldani;

„süllyesztett csatkioldó gomb”

2.9.2.   „nem süllyesztett csatkioldó gomb”: olyan kioldó gomb, amelynek használata esetén a csatot egy 40 mm átmérőjű gömb segítségével ki lehet oldani;

„nem süllyesztett csatkioldó gomb”

2.10.   „beállítóeszköz”: olyan eszköz, amely lehetővé teszi a biztonsági rendszer vagy csatlakozóelemei beállítását az utas testalkatának vagy a jármű kialakításának (vagy mindkettőnek) megfelelően. A beállítóeszköz lehet a csat része, lehet az övvisszahúzó vagy lehet a biztonsági öv valamely más része;

„beállítóeszköz”

2.10.1.   „gyorsbeállító”: olyan beállítóeszköz, amely egy kézzel, egyetlen mozdulattal működtethető;

„gyorsbeállító”

2.10.2.   „közvetlenül a gyermekbiztonsági rendszerre szerelt beállító”: a beépített hámrendszerű övhöz tartozó beállítóeszköz, amelyet közvetlenül a gyermekbiztonsági rendszerre szerelnek, ellentétben azzal, amely közvetlenül arra a hevederre van szerelve, amelyet szabályoznia kell;

„közvetlenül a gyermekbiztonsági rendszerre szerelt beállító”

2.11.   „csatlakozóelemek”: a gyermekbiztonsági rendszer azon részei, beleértve a rögzítőelemeket, melyek – akár közvetlenül, akár a jármű ülésén keresztül – lehetővé teszik a gyermekbiztonsági rendszer szilárd rögzítését a járműszerkezethez;

„csatlakozóelemek”

2.11.1.   „kitámasztóláb”: a gyermekbiztonsági rendszer állandó tartozéka, amely alkalmas a gyermekbiztonsági rendszer és a jármű szerkezete közötti nyomóterhelés felvételére, a lassulás közben az üléspárnára ható hatások elkerülése érdekében; a kitámasztóláb állítható lehet.

„kitámasztóláb”

2.12.   „energiaelnyelő”: a gyermekbiztonsági rendszer részét alkotó olyan eszköz, melyet arra terveztek, hogy önállóan vagy a hevederrel együtt eloszlassa az energiát;

„energiaelnyelő”

2.13.   „visszahúzó”: olyan eszköz, amely befogadja a gyermekbiztonsági rendszerhez tartozó heveder egy részét vagy egészét. A fogalom a következő eszközökre vonatkozik:

„visszahúzó”

2.13.1.   „automatikusan reteszelő övvisszahúzó”: olyan eszköz, amely lehetővé teszi a kívánt hosszúságú heveder kihúzását, és a csat rögzítésekor a hevedert automatikusan beállítja az utas testalkatának megfelelően; a heveder többi részének kihúzása csak az utas szándékos beavatkozásával lehetséges;

„automatikusan reteszelő övvisszahúzó”

2.13.2.   „vészhelyzetben reteszelő övvisszahúzó”: olyan eszköz, amely normál vezetési körülmények között nem korlátozza a biztonsági öv viselőjének mozgásszabadságát. Hosszbeállító szerkezeteket foglal magában, amelyek automatikusan beállítják a hevedert az utas testalkatának megfelelően, valamint egy reteszelőmechanizmust, amelyet vészhelyzetben a következő események hoznak működésbe:

„vészhelyzetben reteszelő övvisszahúzó”

| 2.13.2.1. | a jármű lassulása, a heveder kihúzása a visszahúzóból vagy egyéb automatikus művelet (egyszeres érzékenység); vagy |
| --- | --- |

2.13.2.1.

a jármű lassulása, a heveder kihúzása a visszahúzóból vagy egyéb automatikus művelet (egyszeres érzékenység); vagy

| 2.13.2.2. | a fenti hatások bármely kombinációja (többszörös érzékenység); |
| --- | --- |

2.13.2.2.

a fenti hatások bármely kombinációja (többszörös érzékenység);

2.14.   „a biztonsági rendszer rögzítési pontjai”: a járműszerkezet vagy az ülésszerkezet azon részei, amelyekhez a gyermekbiztonsági rendszer csatlakozóelemeit erősítik;

„a biztonsági rendszer rögzítési pontjai”

2.14.1.   „kiegészítő rögzítési pont”: a járműszerkezet vagy a jármű ülésszerkezetének azon része, illetve a jármű egyéb olyan része, amelyhez a gyermekbiztonsági rendszert rögzíteni kell, és amely kiegészíti a 14. sz. előírásban jóváhagyott rögzítési pontokat. Ide tartozik a 6. melléklet szerinti vizsgálókocsi-padlólemez, illetve az adott jármű más szerkezeti eleme, amennyiben azt a kitámasztólábon keresztül éri terhelés;

„kiegészítő rögzítési pont”

2.14.2.   „alsó ISOFIX rögzítési pont”: 6 mm átmérőjű, merev, kör keresztmetszetű vízszintes rúd, amely a járműből vagy az ülés szerkezetéből úgy nyúlik ki, hogy befogadja és megtartsa az ISOFIX csatlakozóelemekkel rendelkező ISOFIX gyermekbiztonsági rendszert;

„alsó ISOFIX rögzítési pont”

2.14.3.   „ISOFIX rögzítési rendszer”: a 14. sz. előírás követelményeinek megfelelő két alsó ISOFIX rögzítési pontból álló rendszer, amelyhez egy elfordulásgátló szerkezettel összekapcsolt ISOFIX gyermekbiztonsági rendszer erősíthető;

„ISOFIX rögzítési rendszer”

2.14.4.   „elfordulásgátló szerkezet”:

„elfordulásgátló szerkezet”

| a) | az ISOFIX univerzális gyermekbiztonsági rendszer elfordulásgátló szerkezete az ISOFIX felső hevederből áll; |
| --- | --- |

a)

az ISOFIX univerzális gyermekbiztonsági rendszer elfordulásgátló szerkezete az ISOFIX felső hevederből áll;

| b) | az ISOFIX féluniverzális gyermekbiztonsági rendszer elfordulásgátló szerkezete állhat egy felső hevederből, a jármű műszerfalából vagy a frontális ütközés során a biztonsági rendszer elfordulását korlátozó kitámasztólábból; |
| --- | --- |

b)

az ISOFIX féluniverzális gyermekbiztonsági rendszer elfordulásgátló szerkezete állhat egy felső hevederből, a jármű műszerfalából vagy a frontális ütközés során a biztonsági rendszer elfordulását korlátozó kitámasztólábból;

| c) | az ISOFIX univerzális és féluniverzális gyermekbiztonsági rendszerek szempontjából a jármű ülése önmagában nem minősül elfordulásgátló szerkezetnek; |
| --- | --- |

c)

az ISOFIX univerzális és féluniverzális gyermekbiztonsági rendszerek szempontjából a jármű ülése önmagában nem minősül elfordulásgátló szerkezetnek;

2.14.5.   „ISOFIX felsőheveder-rögzítési pont”: meghatározott helyű, a 14. sz. előírás követelményeinek megfelelő olyan eszköz, például rúd, amelynek kialakítása lehetővé teszi az ISOFIX felső heveder csatjának befogadását, hogy a visszatartó erőt átvigye a jármű szerkezetére;

„ISOFIX felsőheveder-rögzítési pont”

2.15.   „menetirányba néző”: előre, azaz a jármű normál menetirányával megegyező irányba néző;

„menetirányba néző”

2.16.   „menetiránynak háttal beszerelhető”: hátrafelé, azaz a jármű normál menetirányával ellentétes irányba néző;

„menetiránynak háttal beszerelhető”

2.17.   „döntött helyzet”: az az üléshelyzet, amely lehetővé teszi, hogy a gyermek hátradőljön;

„döntött helyzet”

2.18.   „fekvő/hanyatt fekvő/hason fekvő helyzet”: az a biztonsági rendszeren belül felvett nyugalmi helyzet, amelyben legalább a gyermek feje és törzse, a végtagjai kivételével, vízszintes felületen helyezkedik el;

„fekvő/hanyatt fekvő/hason fekvő helyzet”

2.19.   „gyermekbiztonságirendszer-típus”: olyan gyermekbiztonsági rendszerek, amelyek az alábbi lényeges jellemzőik tekintetében nem különböznek egymástól:

„gyermekbiztonságirendszer-típus”

| 2.19.1. | az a kategória és tömegcsoport(ok), amelyekhez, illetve az a helyzet és tájolás (a 2.15. és a 2.16. szakasz rendelkezései szerint), amelyre a gyermekbiztonsági rendszert tervezték; |
| --- | --- |

2.19.1.

az a kategória és tömegcsoport(ok), amelyekhez, illetve az a helyzet és tájolás (a 2.15. és a 2.16. szakasz rendelkezései szerint), amelyre a gyermekbiztonsági rendszert tervezték;

| 2.19.2. | a gyermekbiztonsági rendszer geometriája; |
| --- | --- |

2.19.2.

a gyermekbiztonsági rendszer geometriája;

| 2.19.3. | a következő szerkezeti elemek mérete, tömege, anyaga és színe:






  a) | az ülés; |
| --- | --- | --- |

2.19.3.

a következő szerkezeti elemek mérete, tömege, anyaga és színe:

a)

az ülés;

| b) | a párnázóanyag; és |
| --- | --- |

b)

a párnázóanyag; és

| c) | az ütközésvédő; |
| --- | --- |

c)

az ütközésvédő;

| 2.19.4. | a hevederek anyaga, szövése, méretei és színe; |
| --- | --- |

2.19.4.

a hevederek anyaga, szövése, méretei és színe;

| 2.19.5. | a merev szerkezeti elemek (csat, csatlakozóelemek stb.); |
| --- | --- |

2.19.5.

a merev szerkezeti elemek (csat, csatlakozóelemek stb.);

2.20.   „járműülés”: olyan szerkezet (a kárpitozásával együtt), amely vagy egységet alkot a jármű szerkezetével, vagy attól különálló, és egy felnőtt személy ülőhelyéül szolgál. Ilyen értelemben:

„járműülés”

2.20.1.   „járműüléscsoport”: üléspad vagy egymás mellett elhelyezkedő, különálló ülések (vagyis az egyik ülés első rögzítési pontjai egy vonalban vannak a másik ülés első vagy hátsó rögzítési pontjaival, vagy ezen rögzítési pontok között haladó vonalra esnek), amelyek egy vagy több felnőtt személy elhelyezkedésére szolgálnak;

„járműüléscsoport”

2.20.2.   „járműüléspad”: olyan kárpitozott szerkezet, amely több felnőttnek biztosít ülőhelyet;

„járműüléspad”

2.20.3.   „első járműülések”: az a járműüléscsoport, amely az utastérben legelöl helyezkedik el, vagyis közvetlenül előtte nincs más ülés felszerelve;

„első járműülések”

2.20.4.   „hátsó járműülések”: rögzített, menetirányba néző ülések, amelyek egy másik járműüléscsoport mögött helyezkednek el;

„hátsó járműülések”

2.20.5.   „ISOFIX hely”: olyan rendszer, amely lehetővé teszi a következők elhelyezését:

„ISOFIX hely”

| a) | vagy az ezen előírás szerinti, menetirányba néző, univerzális ISOFIX gyermekbiztonsági rendszer; |
| --- | --- |

a)

vagy az ezen előírás szerinti, menetirányba néző, univerzális ISOFIX gyermekbiztonsági rendszer;

| b) | vagy az ezen előírás szerinti, menetirányba néző, féluniverzális ISOFIX gyermekbiztonsági rendszer; |
| --- | --- |

b)

vagy az ezen előírás szerinti, menetirányba néző, féluniverzális ISOFIX gyermekbiztonsági rendszer;

| c) | vagy az ezen előírás szerinti, menetiránynak háttal beszerelhető, féluniverzális ISOFIX gyermekbiztonsági rendszer; |
| --- | --- |

c)

vagy az ezen előírás szerinti, menetiránynak háttal beszerelhető, féluniverzális ISOFIX gyermekbiztonsági rendszer;

| d) | vagy az ezen előírás szerinti, oldalra néző, féluniverzális ISOFIX gyermekbiztonsági rendszer; |
| --- | --- |

d)

vagy az ezen előírás szerinti, oldalra néző, féluniverzális ISOFIX gyermekbiztonsági rendszer;

| e) | vagy az ezen előírás szerinti, meghatározott járműbe tervezett ISOFIX gyermekbiztonsági rendszer; |
| --- | --- |

e)

vagy az ezen előírás szerinti, meghatározott járműbe tervezett ISOFIX gyermekbiztonsági rendszer;

2.21.   „beállítórendszer”: az a berendezés, amellyel a járműülés vagy annak részei az ülésben helyet foglaló felnőtt utas testalkatának megfelelő helyzetbe állíthatók. Ez a berendezés különösen a következőket teszi lehetővé:

„beállítórendszer”

| 2.21.1. | hosszirányú elmozdítás és/vagy |
| --- | --- |

2.21.1.

hosszirányú elmozdítás és/vagy

| 2.21.2. | függőleges elmozdítás és/vagy |
| --- | --- |

2.21.2.

függőleges elmozdítás és/vagy

| 2.21.3. | szögben történő elmozdítás; |
| --- | --- |

2.21.3.

szögben történő elmozdítás;

2.22.   „járműülés-rögzítés”: olyan rendszer – beleértve a jármű szerkezetének érintett részeit is –, amellyel a felnőttülés egésze a jármű szerkezetéhez van rögzítve;

„járműülés-rögzítés”

2.23.   „üléstípus”: olyan felnőttülés-kategória, amelyben az ülések az alábbi lényeges jellemzőik tekintetében nem különböznek egymástól:

„üléstípus”

| 2.23.1. | az ülésszerkezet alakja, méretei és anyagai; |
| --- | --- |

2.23.1.

az ülésszerkezet alakja, méretei és anyagai;

| 2.23.2. | a beállítórendszer és a reteszelőszerkezet típusa és méretei, és |
| --- | --- |

2.23.2.

a beállítórendszer és a reteszelőszerkezet típusa és méretei, és

| 2.23.3. | a felnőttbiztonsági öv ülésen lévő rögzítési pontjainak, az ülés rögzítési pontjainak és a járműszerkezet érintett részeinek típusa és mérete; |
| --- | --- |

2.23.3.

a felnőttbiztonsági öv ülésen lévő rögzítési pontjainak, az ülés rögzítési pontjainak és a járműszerkezet érintett részeinek típusa és mérete;

2.24.   „elmozdítórendszer”: olyan szerkezet, amelynek segítségével a felnőttülés vagy annak egy része közbenső rögzített helyzet nélkül elforgatható vagy hosszanti irányban elmozdítható abból a célból, hogy ez megkönnyítse az utasok be- és kiszállását, illetve tárgyak be- és kirakodását;

„elmozdítórendszer”

2.25.   „reteszelőrendszer”: olyan eszköz, amely biztosítja, hogy a felnőttülés és annak részei a használati helyzetben maradjanak;

„reteszelőrendszer”

2.26.   „lezáróeszköz”: olyan eszköz, amely a felnőttbiztonsági öv hevederének egyik részét ugyanazon öv hevederének egy másik részéhez képest rögzíti, és ezáltal megakadályozza, hogy azok egymáshoz képest elmozduljanak. Ezek az eszközök vagy az átlós, vagy a deréktáji részre hathatnak, vagy a felnőttek biztonsági övének deréktáji és átlós részét egyaránt egymáshoz rögzítik. A fogalom a következő osztályokat foglalja magában:

„lezáróeszköz”

2.26.1.   „A osztályú eszköz”: olyan eszköz, amely megakadályozza, hogy a gyermek a medenceövi rész meghúzásával kihúzhassa a hevedert az övvisszahúzóból, ha a felnőttbiztonsági övet közvetlenül a gyermek rögzítésére használják;

„A osztályú eszköz”

2.26.2.   „B osztályú eszköz”: olyan eszköz, amely lehetővé teszi az alkalmazott húzóerő visszatartását a felnőttbiztonsági öv medenceövből álló részén, ha felnőttbiztonsági övet a gyermekbiztonsági rendszer rögzítésére használják. Az eszköz arra szolgál, hogy megakadályozza a heveder kicsúszását az övvisszahúzóból az eszközön keresztül, melynek következtében a biztonsági öv feszessége megszűnne, és a biztonsági rendszer az optimálistól eltérő helyzetbe kerülne;

„B osztályú eszköz”

2.27.   „speciális gyermekbiztonsági rendszer”: olyan gyermekek számára tervezett gyermekbiztonsági rendszer, akiknek akár fizikai, akár szellemi fogyatékosságuk miatt különleges szükségleteik vannak; az eszköz fő jellemzője, hogy lehetővé teszi kiegészítő biztonsági eszközök használatát a gyermek bármelyik testrészén, de legalább az előírás rendelkezéseinek megfelelő elsődleges biztonsági eszközöket tartalmaznia kell;

„speciális gyermekbiztonsági rendszer”

2.28.   „ISOFIX csatlakozóelem”: a két olyan csatlakozóelem egyike, amely teljesíti ezen előírás 6.3.2. szakaszának követelményeit, az ISOFIX gyermekbiztonsági rendszer szerkezetéből nyúlik ki, és illeszkedik az ISOFIX alsó rögzítési pontjához;

„ISOFIX csatlakozóelem”

2.29.   „ISOFIX gyermekbiztonsági rendszer”: olyan gyermekbiztonsági rendszer, amelyet a 14. sz. előírás követelményeinek megfelelő ISOFIX rögzítési rendszerhez kell erősíteni;

„ISOFIX gyermekbiztonsági rendszer”

2.30.   „üléshajlat”: a járműülés ülőpárnájának és háttámlájának metszéspontjához közeli terület;

„üléshajlat”

2.31.   „járműülés-rögzítő”: a 2.1.1.6. szakaszban felsorolt ISOFIX méretosztályoknak megfelelő rögzítés, amelynek méreteit a 16. sz. előírás 17. melléklete 2. függelékének 1–6. ábrái tartalmazzák, amelyeket a gyermekbiztonsági ülések gyártója valamely ISOFIX gyermekbiztonsági rendszer és ISOFIX csatlakozóelemei helyes méreteinek meghatározásához használ;

„járműülés-rögzítő”

2.32.   „ISOFIX felsőheveder-csatlakozó”: az a szerkezet, amelyet az ISOFIX felsőheveder-rögzítési ponthoz kell csatlakoztatni;

„ISOFIX felsőheveder-csatlakozó”

2.33.   „ISOFIX felsőheveder-horog”: olyan ISOFIX felsőheveder-csatlakozó, amelyet jellemzően egy ISOFIX felső hevedernek egy ISOFIX felsőheveder-rögzítési ponthoz való rögzítésére használnak, a 14. sz. előírás 3. ábrája szerint;

„ISOFIX felsőheveder-horog”

2.34.   „ISOFIX felső heveder”: az a szövetszalag (vagy annak megfelelője), amely az ISOFIX gyermekbiztonsági rendszer tetejétől az ISOFIX felsőheveder-rögzítési pontig terjed, és amelyet szabályozó szerkezettel, feszülésmentesítő szerkezettel és egy ISOFIX felsőheveder-csatlakozóval láttak el;

„ISOFIX felső heveder”

2.35.   „ISOFIX felsőheveder-rögzítő”: olyan szerkezet, amely az ISOFIX felső hevedert biztonságosan rögzíti az ISOFIX gyermekbiztonsági rendszerhez;

„ISOFIX felsőheveder-rögzítő”

2.36.   „feszülésmentesítő szerkezet”: olyan rendszer, amely lehetővé teszi az ISOFIX felső hevedert szabályozó és annak feszességét fenntartó szerkezet oldását;

„feszülésmentesítő szerkezet”

2.37.   „felnőttbiztonsági öv szövetszalag-vezetője”: olyan szerkezet, amelyen a felnőttbiztonsági öv a megfelelő övvezetés érdekében áthalad, és amely lehetővé teszi az akadálymentes hevedermozgást;

„felnőttbiztonsági öv szövetszalag-vezetője”

2.38.   „típus-jóváhagyási vizsgálat”: annak megállapítására szolgáló vizsgálat, hogy a jóváhagyásra benyújtott gyermekbiztonsági rendszer milyen mértékben elégíti ki a követelményeket;

„típus-jóváhagyási vizsgálat”

2.39.   „gyártásminősítési vizsgálat”: annak megállapítására szolgáló vizsgálat, hogy a gyártó képes-e a típusjóváhagyásra benyújtott gyermekbiztonsági rendszereknek megfelelő gyermekbiztonsági rendszert előállítani;

„gyártásminősítési vizsgálat”

2.40.   „rutinvizsgálat”: egyetlen gyártási tételből kiválasztott bizonyos számú biztonsági rendszer vizsgálata annak megállapítására, hogy milyen mértékben felelnek meg a követelményeknek;

„rutinvizsgálat”

2.41.   „gyermekbiztonságirendszer-elmozdítórendszer”: olyan szerkezet, amelynek segítségével a gyermekbiztonsági rendszer vagy annak egy része elforgatható vagy hosszanti irányban elmozdítható;

„gyermekbiztonságirendszer-elmozdítórendszer”

2.42.   „gyermekbiztonságirendszer-reteszelőrendszer”: olyan szerkezet, amely biztosítja, hogy a gyermekbiztonsági rendszer és annak részei használati helyzetben maradjanak;

„gyermekbiztonságirendszer-reteszelőrendszer”

2.43.   „terheléscsökkentő eszköz”: olyan eszköz, amely meghatározott terhelési feltételek mellett eltörhet vagy összenyomódhat. Az eszközt kifejezetten ezekre a feltételekre kell tervezni, a viselkedésének reprodukálhatónak kell lennie, és azt objektíven dokumentálni kell a műszaki dokumentációban.

„terheléscsökkentő eszköz”

3.   JÓVÁHAGYÁSI KÉRELEM

3.1.   A gyermekbiztonsági rendszer adott típusára vonatkozó jóváhagyási kérelmet a védjegy tulajdonosa vagy az általa jogszerűen meghatalmazott képviselője nyújtja be, a 14. mellékletben ismertetett típus-jóváhagyási eljárást követve.

3.2.   A gyermekbiztonsági rendszer adott típusára vonatkozó jóváhagyási kérelemhez mellékelni kell a következőket:

| 3.2.1. | a gyermekbiztonsági rendszer műszaki leírása, amely bemutatja a hevedereket és más felhasznált anyagokat, valamint a terheléscsökkentő eszközök várható és reprodukálható viselkedését. A leíráshoz mellékelni kell a gyermekbiztonsági rendszert alkotó szerkezeti elemek műszaki rajzait, valamint övvisszahúzók használata esetén az övvisszahúzók és érzékelőik szerelési utasításait, továbbá a toxicitásra (6.1.5. szakasz) és a gyúlékonyságra (6.1.6. szakasz) vonatkozó nyilatkozatot; a műszaki rajzokon meg kell jelölni azt a helyet, ahol a körben elhelyezett jóváhagyási jelhez képest a jóváhagyási számot és a kiegészítő szimbólumokat fel szeretnék tüntetni. A leírásban meg kell jelölni a jóváhagyásra benyújtott modell színét; |
| --- | --- |

3.2.1.

a gyermekbiztonsági rendszer műszaki leírása, amely bemutatja a hevedereket és más felhasznált anyagokat, valamint a terheléscsökkentő eszközök várható és reprodukálható viselkedését. A leíráshoz mellékelni kell a gyermekbiztonsági rendszert alkotó szerkezeti elemek műszaki rajzait, valamint övvisszahúzók használata esetén az övvisszahúzók és érzékelőik szerelési utasításait, továbbá a toxicitásra (6.1.5. szakasz) és a gyúlékonyságra (6.1.6. szakasz) vonatkozó nyilatkozatot; a műszaki rajzokon meg kell jelölni azt a helyet, ahol a körben elhelyezett jóváhagyási jelhez képest a jóváhagyási számot és a kiegészítő szimbólumokat fel szeretnék tüntetni. A leírásban meg kell jelölni a jóváhagyásra benyújtott modell színét;

| 3.2.2. | a gyermekbiztonsági rendszer négy mintadarabja; |
| --- | --- |

3.2.2.

a gyermekbiztonsági rendszer négy mintadarabja;

| 3.2.3. | a gyermekbiztonsági rendszerben használt minden egyes hevederkategóriából egy 10 méter hosszúságú mintadarab; és |
| --- | --- |

3.2.3.

a gyermekbiztonsági rendszerben használt minden egyes hevederkategóriából egy 10 méter hosszúságú mintadarab; és

| 3.2.4. | a vizsgálat elvégzéséért felelős műszaki szolgálat kérésére további mintadarabokat is be kell nyújtani; |
| --- | --- |

3.2.4.

a vizsgálat elvégzéséért felelős műszaki szolgálat kérésére további mintadarabokat is be kell nyújtani;

| 3.2.5. | az alábbi 15. szakasznak megfelelően a csomagoláson szereplő utasítások és adatok; |
| --- | --- |

3.2.5.

az alábbi 15. szakasznak megfelelően a csomagoláson szereplő utasítások és adatok;

| 3.2.6. | mózeskosár esetében, amennyiben a mózeskosár biztonsági rendszere különböző típusú mózeskosarakhoz használható, a biztonsági rendszer gyártójának be kell nyújtania a használható típusok listáját. |
| --- | --- |

3.2.6.

mózeskosár esetében, amennyiben a mózeskosár biztonsági rendszere különböző típusú mózeskosarakhoz használható, a biztonsági rendszer gyártójának be kell nyújtania a használható típusok listáját.

3.3.   Amennyiben a gyermekbiztonsági rendszer rögzítésére jóváhagyott felnőttbiztonsági övet használnak, a kérelemnek tartalmaznia kell a használandó felnőttbiztonsági öv kategóriáját, pl. statikus medenceövek.

3.4.   A szerződő fél típusjóváhagyó hatóságának a típusjóváhagyás megadása előtt ellenőriznie kell a hatékony ellenőrzést biztosító megfelelő intézkedések és eljárások meglétét, hogy a gyermekbiztonsági rendszerek, a berendezések és az alkatrészek a gyártás során megfeleljenek a jóváhagyott típusnak.

4.   JELÖLÉSEK

4.1.   A 3.2.2. és a 3.2.3. szakasz rendelkezései szerint jóváhagyásra benyújtott gyermekbiztonsági rendszer mintadarabjain jól láthatóan és kitörölhetetlenül fel kell tüntetni a gyártó nevét, kezdőbetűit vagy védjegyét.

4.2.   A gyermekbiztonsági rendszer valamelyik műanyag részén (például váz, ütközésvédő, ülésmagasító stb.), a biztonsági öv(ek) vagy a hámrendszerű öv kivételével, jól láthatóan (és kitörölhetetlenül) fel kell tüntetni a gyártás évét.

4.3.   Amennyiben a biztonsági rendszert felnőttbiztonsági övvel együtt használják, egy, a biztonsági rendszerhez tartósan rögzített rajzon jól láthatóan fel kell tüntetni a hevederek vezetésének helyes módját. Amennyiben a biztonsági rendszert a felnőttbiztonsági öv tartja a helyén, a heveder vezetését színkód segítségével jól láthatóan jelölni kell a terméken. Ha az eszközt a menetiránynak megfelelően szerelik fel, a hevedervezetést piros színnel kell jelölni, ha pedig a menetiránynak háttal, akkor kék színnel. Azokon az eszközökön, amelyeket a menetiránynak háttal és a menetiránynak megfelelően is be lehet szerezni a hevedervezetés megváltoztatása nélkül (például megfordítható rendszer esetében), mindkét színt használni kell. Ugyanezeket a színeket kell használni az eszközre felerősített címkéken is, amelyek a használat módját mutatják be.

Egyértelműen meg kell különböztetni a biztonsági öv medencerögzítő részének és átlós részének tervezett hevedervezetését. A biztonsági öv minden részét jelöléssel, például színkóddal, szöveggel, formákkal stb. kell megkülönböztetni.

A heveder vezetésének valamennyi ábráján egyértelműen fel kell tüntetni a gyermekbiztonsági rendszernek a járműhöz viszonyított irányát. Elfogadhatatlanok a heveder vezetését bemutató olyan ábrák, amelyeken nem látható a jármű ülése.

Az e szakaszban megadott jelölést úgy kell feltüntetni, hogy a járműbe szerelt biztonsági rendszeren is jól látható legyen. A 0. tömegcsoportba tartozó biztonsági rendszereken azután is látszania kell a jelölésnek, miután a gyermeket elhelyezték benne.

4.4.   A látható belső felületen (beleértve a fejtámlának a gyermek feje melletti részét) azon a hozzávetőleges területen, ahol a gyermek feje nyugszik a gyermekbiztonsági rendszerben, a menetiránynak háttal beszerelhető biztonsági szerkezetekre a következő címkét kell tartósan rögzíteni (a bemutatott felirat minimális követelmény).

A címke mérete legalább: 60 × 120 mm.

A címkét teljes kerületén rá kell varrni a fedőrétegre, és/vagy teljes felületén tartósan a fedőréteghez kell ragasztani. A rögzítés bármely egyéb állandó formája is elfogadható, amennyiben a címke a termékről nem választható le és nem halványul el. A zászlószerű címkék kifejezetten tiltottak.

Amennyiben a gyermekbiztonsági rendszer vagy a gyermekbiztonsági rendszer gyártója által szállított bármely tartozék valamely része eltakarja a címkét, további címkét kell elhelyezni. Valamelyik címkének állandóan láthatónak kell lennie valamennyi helyzetben, amikor a szerkezetet bármely kialakításban való használathoz készítik elő.

A címke körvonala, a függőleges és vízszintes vonalak feketék

A felső szimbólumok feketék sárga vagy borostyán háttéren

A piktogram képeinek csoportosítva pontosan akkorának vagy nagyobbnak, valamint meghatározott színűnek (vörösnek, feketének és fehérnek) kell lennie

A piktogramnak pontosan akkorának vagy nagyobbnak kell lennie, mint az ISO 2575:2004 - Z.01 piktogram, vala-mint meghatározott színűnek (vörös-nek, feketének és fehérnek) kell lennie

Fehér háttér

Fekete háttér

4.5.   Olyan gyermekbiztonsági rendszerek esetében, amelyek a menetiránynak megfelelően, illetve a menetiránynak háttal is használhatók, a feliratnak tartalmaznia kell a következőket:

„FIGYELEM! CSAK AKKOR FORDÍTSA MENETIRÁNYBA AZ ÜLÉST, HA A GYERMEK SÚLYA MÁR ELÉRTE A ... KG-T! (Lásd a használati utasítást)”

4.6.   Alternatív hevedervezetéssel használható gyermekbiztonsági rendszerek esetében tartósan meg kell jelölni a gyermekbiztonsági rendszerek és a felnőttbiztonsági öv közötti alternatív teherviselő érintkezési pontokat. A jelölésnek mutatnia kell, hogy alternatív hevedervezetésről van szó, és meg kell felelnie a fent leírt, menetirányba néző és a menetiránynak háttal felszerelt ülésekre vonatkozó kódolási követelményeknek.

4.7.   Amennyiben a gyermekbiztonsági rendszer alternatív teherviselő érintkezési pontok használatát teszi lehetővé, a 4.3. szakaszban előírt jelölésnek utalnia kell arra, hogy az alternatív hevedervezetés leírását a használati utasítás tartalmazza.

4.8.   ISOFIX jelölés

Amennyiben a termék ISOFIX csatlakozóelemeket tartalmaz, az alábbi adatoknak állandó jelleggel láthatóknak kell lenniük a szerkezetet a járműbe beszerelők számára:

az ISO ISOFIX logó, amelyet az annak/azoknak az ISOFIX méretosztály(ok)nak megfelelő betű(k) követ(nek), amely(ek)be a termék tartozik. Legalább egy olyan jel, amely egy legalább 13 mm átmérőjű körből és a benne elhelyezett piktogramból áll, amely kontrasztosan elkülönül a háttértől. A piktogramnak jól kivehetőnek kell lennie vagy a kontrasztos színei, vagy – öntött vagy dombornyomásos kivitel esetén – a megfelelő felületkiemelés révén.

B, C és F

Az alábbi információk piktogram és/vagy szöveg alkalmazásával is közölhetők. A jelölésnek tartalmaznia kell az alábbiakat:

| a) | az ülés beszereléshez történő előkészítésének elengedhetetlenül szükséges lépései. Ide tartozhat például az ISOFIX reteszelőrendszer kihúzásának a módja; |
| --- | --- |

a)

az ülés beszereléshez történő előkészítésének elengedhetetlenül szükséges lépései. Ide tartozhat például az ISOFIX reteszelőrendszer kihúzásának a módja;

| b) | valamennyi jelzés helye, funkciója és értelmezése; |
| --- | --- |

b)

valamennyi jelzés helye, funkciója és értelmezése;

| c) | a felső hevederek helyzetét és szükség esetén vezetését vagy az ülés elfordulását csökkentő és a felhasználó beavatkozását igénylő egyéb lehetőségeket az alábbi szimbólumok szükség szerinti alkalmazásával kell feltüntetni: |
| --- | --- |

c)

a felső hevederek helyzetét és szükség esetén vezetését vagy az ülés elfordulását csökkentő és a felhasználó beavatkozását igénylő egyéb lehetőségeket az alábbi szimbólumok szükség szerinti alkalmazásával kell feltüntetni:

Image 3

| d) | az ISOFIX reteszek és a felső heveder szabályozását vagy az ülés elfordulását csökkentő és a felhasználó beavatkozását igénylő egyéb lehetőségeket fel kell tüntetni; |
| --- | --- |

d)

az ISOFIX reteszek és a felső heveder szabályozását vagy az ülés elfordulását csökkentő és a felhasználó beavatkozását igénylő egyéb lehetőségeket fel kell tüntetni;

| e) | a jelölést tartósan rögzíteni kell az üléshez, hogy az a beszerelést végző felhasználó számára látható legyen; |
| --- | --- |

e)

a jelölést tartósan rögzíteni kell az üléshez, hogy az a beszerelést végző felhasználó számára látható legyen;

| f) | szükség esetén hivatkozni kell a gyermekbiztonsági rendszer használati utasítására és az alábbi szimbólum használatával a helyére is. |
| --- | --- |

f)

szükség esetén hivatkozni kell a gyermekbiztonsági rendszer használati utasítására és az alábbi szimbólum használatával a helyére is.

Image 4

5.   JÓVÁHAGYÁS

5.1.   A 3.2.2. és a 3.2.3. szakasz szerint benyújtott mintáknak a jóváhagyás előfeltételeként minden vonatkozásban meg kell felelniük az ezen előírás 6–8. szakaszában meghatározott műszaki követelményeknek.

5.2.   Mindegyik jóváhagyott típushoz jóváhagyási számot kell rendelni. Ennek első két számjegye a jóváhagyás időpontjában hatályos, az előírást lényeges műszaki tartalommal módosító legutóbbi módosítássorozat száma (jelen esetben ez a 1995. szeptember 12-én hatályba lépett 04. módosítássorozatnak megfelelően 04). Ugyanazon szerződő fél nem rendelheti ugyanazt a számot több, az ezen előírás hatálya alá tartozó gyermekbiztonságirendszer-típushoz.

5.3.   Egy gyermekbiztonsági rendszernek az ezen előírás szerinti jóváhagyásáról vagy a jóváhagyás kiterjesztéséről vagy elutasításáról értesíteni kell a megállapodásban részes és ezen előírást alkalmazó feleket az ezen előírás 1. mellékletének megfelelő nyomtatványon.

5.4.   Az ezen előírás szerint jóváhagyott valamely típusnak megfelelő valamennyi gyermekbiztonsági rendszeren a fenti 4. szakaszban előírt jelölések mellett, megfelelő helyen fel kell tüntetni a következő adatokat:

| 5.4.1. | nemzetközi jóváhagyási jel, amely a következőket foglalja magában:






  5.4.1.1. | egy kör, benne az „E” betű és a jóváhagyó ország egyedi azonosító száma (1); |
| --- | --- | --- |

5.4.1.

nemzetközi jóváhagyási jel, amely a következőket foglalja magában:

5.4.1.1.

egy kör, benne az „E” betű és a jóváhagyó ország egyedi azonosító száma (1);

1

| 5.4.1.2. | a jóváhagyási szám; |
| --- | --- |

5.4.1.2.

a jóváhagyási szám;

| 5.4.2. | a következő kiegészítő jelek:






  5.4.2.1. | az „univerzális”, a „korlátozott”, a „féluniverzális” vagy a „meghatározott járműtípusba tervezett” kifejezés, a gyermekbiztonsági rendszer kategóriájától függően; |
| --- | --- | --- |

5.4.2.

a következő kiegészítő jelek:

5.4.2.1.

az „univerzális”, a „korlátozott”, a „féluniverzális” vagy a „meghatározott járműtípusba tervezett” kifejezés, a gyermekbiztonsági rendszer kategóriájától függően;

| 5.4.2.2. | a testtömegtartomány, amelyre a gyermekbiztonsági rendszert tervezték: 0–10 kg; 0–13 kg; 9–18 kg; 15–25 kg; 22–36 kg; 0–18 kg; 9–25 kg; 15–36 kg; 0–25 kg; 9–36 kg; 0–36 kg; |
| --- | --- |

5.4.2.2.

a testtömegtartomány, amelyre a gyermekbiztonsági rendszert tervezték: 0–10 kg; 0–13 kg; 9–18 kg; 15–25 kg; 22–36 kg; 0–18 kg; 9–25 kg; 15–36 kg; 0–25 kg; 9–36 kg; 0–36 kg;

| 5.4.2.3. | olyan eszköz esetében, amely az előírás 02-es módosítássorozatának 3. kiegészítésében meghatározott követelményeknek megfelelően ágyékhevederrel van felszerelve, az „Y” jel; |
| --- | --- |

5.4.2.3.

olyan eszköz esetében, amely az előírás 02-es módosítássorozatának 3. kiegészítésében meghatározott követelményeknek megfelelően ágyékhevederrel van felszerelve, az „Y” jel;

| 5.4.2.4. | speciális gyermekbiztonsági rendszer esetében az „S” jel. |
| --- | --- |

5.4.2.4.

speciális gyermekbiztonsági rendszer esetében az „S” jel.

5.5.   Az előírás 2. mellékletében látható példa a jóváhagyási jel elrendezésére.

5.6.   Az 5.4. szakaszban leírt adatokat jól olvashatóan és kitörölhetetlenül kell feltüntetni az eszközre felerősített címkén vagy közvetlen jelöléssel. A címkének vagy jelölésnek kopásállónak kell lennie.

5.7.   Az 5.6. szakaszban megadott címkéket vagy a jóváhagyó hatóság vagy pedig a hatóság engedélyével a gyártó adja ki.

6.   ÁLTALÁNOS KÖVETELMÉNYEK

6.1.   A járműben történő elhelyezés és rögzítés

6.1.1.   Az „univerzális”, „féluniverzális” és „korlátozott” kategóriájú gyermekbiztonsági rendszerek használata az első és a hátsó üléseken akkor megengedett, ha a gyermekbiztonsági rendszereket a gyártó utasításainak megfelelően szerelik be.

6.1.2.   A „meghatározott járműtípusba tervezett” kategóriájú gyermekbiztonsági rendszerek használata valamennyi ülésen és a csomagtérben is megengedett, ha a gyermekbiztonsági rendszereket a gyártó utasításainak megfelelően szerelik be. A menetiránynak háttal beszerelhető gyermekbiztonsági rendszer tervezésénél ügyelni kell arra, hogy a gyermekbiztonsági rendszer használatakor a gyermek feje meg legyen támasztva. Ez az eset akkor áll fenn, ha a háttámlára merőleges, a szem vonalán áthaladó vonalnak a háttámlával alkotott metszéspontja legalább 40 mm-rel a fejtámasz középpontja alatt van.

6.1.3.   A gyermekbiztonsági rendszert a kategóriájának megfelelően a jármű szerkezetéhez vagy az ülés szerkezetéhez kell rögzíteni:

A jóváhagyandó konfigurációk lehetséges esetei

A jóváhagyandó konfigurációk lehetséges esetei

A csoportokat/kategóriákat bemutató táblázat

A csoportokat/kategóriákat bemutató táblázat

| Csoportkategória | Univerzális (2) | Féluniverzális (3) | Korlátozott | Meghatározott jármű |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| CRS | ISOFIXCRS | CRS | ISOFIXCRS | CRS | ISOFIXCRS | CRS | ISOFIXCRS |
| 0 | Mózeskosár | A | NA | A | A | A | NA | A | A |
| Menetiránynak háttal beszerelhető | A | NA | A | A | A | NA | A | A |
| 0+ | Menetiránynak háttal beszerelhető | A | NA | A | A | A | NA | A | A |
| I | Menetiránynak háttal beszerelhető | A | NA | A | A | A | NA | A | A |
| Menetirányba néző
  (egybeépített) | A | A | A | A | A | NA | A | A |
| Menetirányba néző
  (nem egybeépített) | NA | NA | NA | NA | NA | NA | NA | NA |
| Menetirányba néző
  (nem egybeépített – lásd a 6.1.12. szakaszt) | A | NA | A | NA | A | NA | A | A |
| II | Menetiránynak háttal beszerelhető | A | NA | A | NA | A | NA | A | A |
| Menetirányba néző
  (egybeépített) | A | NA | A | NA | A | NA | A | A |
| Menetirányba néző
  (nem egybeépített) | A | NA | A | NA | A | NA | A | A |
| III | Menetiránynak háttal beszerelhető | A | NA | A | NA | A | NA | A | A |
| Menetirányba néző
  (egybeépített) | A | NA | A | NA | A | NA | A | A |
| Menetirányba néző
  (nem egybeépített) | A | NA | A | NA | A | NA | A | A |
| ahol:
  CRS: Gyermekbiztonsági rendszer
  A: Alkalmazható
  NA: Nem alkalmazható |

Csoportkategória

Univerzális (2)

2

Féluniverzális (3)

3

Korlátozott

Meghatározott jármű

CRS

ISOFIXCRS

CRS

ISOFIXCRS

CRS

ISOFIXCRS

CRS

ISOFIXCRS

0

Mózeskosár

A

NA

A

A

A

NA

A

A

Menetiránynak háttal beszerelhető

A

NA

A

A

A

NA

A

A

0+

Menetiránynak háttal beszerelhető

A

NA

A

A

A

NA

A

A

I

Menetiránynak háttal beszerelhető

A

NA

A

A

A

NA

A

A

Menetirányba néző

(egybeépített)

A

A

A

A

A

NA

A

A

Menetirányba néző

(nem egybeépített)

NA

NA

NA

NA

NA

NA

NA

NA

Menetirányba néző

(nem egybeépített – lásd a 6.1.12. szakaszt)

A

NA

A

NA

A

NA

A

A

II

Menetiránynak háttal beszerelhető

A

NA

A

NA

A

NA

A

A

Menetirányba néző

(egybeépített)

A

NA

A

NA

A

NA

A

A

Menetirányba néző

(nem egybeépített)

A

NA

A

NA

A

NA

A

A

III

Menetiránynak háttal beszerelhető

A

NA

A

NA

A

NA

A

A

Menetirányba néző

(egybeépített)

A

NA

A

NA

A

NA

A

A

Menetirányba néző

(nem egybeépített)

A

NA

A

NA

A

NA

A

A

ahol:

CRS: Gyermekbiztonsági rendszer

A: Alkalmazható

NA: Nem alkalmazható

6.1.3.1.   az „univerzális” és a „korlátozott” kategóriájú gyermekbiztonsági rendszerek esetében: a 16. sz. (vagy azzal egyenértékű) előírás követelményeinek megfelelő felnőttbiztonsági övvel (övvisszahúzóval vagy anélkül), amelyet a 14. sz. (vagy azzal egyenértékű) előírás követelményeinek megfelelő rögzítési pontokhoz rögzítenek;

6.1.3.2.   az „univerzális” ISOFIX gyermekbiztonsági rendszerek esetében: az ezen előírás követelményeit teljesítő ISOFIX csatlakozóelemekkel és ISOFIX felső hevederrel, amelyeket a 14. sz. előírás követelményeinek megfelelő ISOFIX rögzítési rendszerhez és ISOFIX felsőheveder-rögzítési ponthoz rögzítenek;

6.1.3.3.   a „féluniverzális” kategória esetében: a 14. sz. előírásban megadott alsó rögzítési pontok és az ezen előírás 11. mellékletében szereplő ajánlásnak megfelelő kiegészítő rögzítési pontok segítségével;

6.1.3.4.   az ISOFIX „féluniverzális” gyermekbiztonsági rendszerek esetében: az ezen előírás követelményeit teljesítő ISOFIX csatlakozóelemekkel és ISOFIX felső hevederrel vagy kitámasztólábbal vagy a műszerfal segítségével, amelyeket a 14. sz. előírás követelményeinek megfelelő ISOFIX rögzítési pontokhoz és/vagy ISOFIX felsőheveder-rögzítési ponthoz kell erősíteni;

6.1.3.5.   a „meghatározott járműtípusba tervezett” kategória esetében: a jármű gyártója vagy a gyermekbiztonsági rendszer gyártója által tervezett rögzítési pontok segítségével.

6.1.3.6.   Olyan gyermekbiztonsági övek vagy a gyermekbiztonsági rendszerhez tartozó rögzítőheveder esetében, amely a biztonsági öv(ek) rögzítési pontjait használja, és amelyhez már fel van szerelve egy vagy több felnőttbiztonsági öv, a műszaki szolgálatnak a következőket kell ellenőriznie:

| | A felnőttbiztonsági öv tényleges rögzítési pozíciója megfelel a 14. sz. (vagy azzal egyenértékű) előírásban jóváhagyott helyzetnek; |
| --- | --- |

A felnőttbiztonsági öv tényleges rögzítési pozíciója megfelel a 14. sz. (vagy azzal egyenértékű) előírásban jóváhagyott helyzetnek;

| | a két eszköz közül egyik sem akadályozza a másik hatékony működését; |
| --- | --- |

a két eszköz közül egyik sem akadályozza a másik hatékony működését;

| | a felnőttbiztonsági öv és a kiegészítő rendszer csatjai nem lehetnek felcserélhetők. |
| --- | --- |

a felnőttbiztonsági öv és a kiegészítő rendszer csatjai nem lehetnek felcserélhetők.

Olyan gyermekbiztonsági rendszerek esetében, amelyekhez rudakat vagy a 14. sz. előírás szerint jóváhagyott rögzítési pontokhoz csatlakoztatható kiegészítő eszközöket használnak, melyek következtében a tényleges rögzítési helyzet a 14. sz. előírásban meghatározott hatókörön kívülre esik, a következő előírások érvényesek:

| | az ilyen eszközök csak féluniverzális vagy meghatározott járműtípusba tervezett kategóriájú eszközként hagyhatók jóvá; |
| --- | --- |

az ilyen eszközök csak féluniverzális vagy meghatározott járműtípusba tervezett kategóriájú eszközként hagyhatók jóvá;

| | a műszaki szolgálatnak az ezen előírás 11. mellékletében meghatározott követelményeket kell alkalmaznia a rúdra és a rögzítésekre vonatkozóan; |
| --- | --- |

a műszaki szolgálatnak az ezen előírás 11. mellékletében meghatározott követelményeket kell alkalmaznia a rúdra és a rögzítésekre vonatkozóan;

| | a rudat dinamikus vizsgálatnak vetik alá úgy, hogy terhelést a rúd középső helyzetében, illetve ha állítható, a leghosszabb állásában fejtik ki; |
| --- | --- |

a rudat dinamikus vizsgálatnak vetik alá úgy, hogy terhelést a rúd középső helyzetében, illetve ha állítható, a leghosszabb állásában fejtik ki;

| | azon felnőttbiztonsági öv rögzítési pontjának tényleges helyzetét és működését, amelyhez a rúd rögzítve van, ezek az eszközök nem befolyásolhatják. |
| --- | --- |

azon felnőttbiztonsági öv rögzítési pontjának tényleges helyzetét és működését, amelyhez a rúd rögzítve van, ezek az eszközök nem befolyásolhatják.

6.1.3.7.   A kitámasztólábat alkalmazó gyermekbiztonsági rendszereket kizárólag a „féluniverzális” vagy a „meghatározott járműtípusba tervezett” kategóriának megfelelően lehet jóváhagyni, és alkalmazni kell ezen előírás 11. mellékletének követelményeit. A gyermekbiztonsági rendszer gyártójának a valamennyi járműben való megfelelő működés érdekében figyelembe kell vennie a kitámasztóláb kívánalmait, és az erre vonatkozó információkat biztosítania kell.

6.1.4.   Az ülésmagasítót felnőttbiztonsági övvel – amelyre a 8.1.4. szakaszban leírt vizsgálat alkalmazandó –, vagy külön eszközzel kell rögzíteni.

6.1.5.   A gyermekbiztonsági rendszer gyártójának írásban nyilatkoznia kell arról, hogy a gyermekbiztonsági rendszerek gyártása során használt és a biztonsági rendszerben elhelyezett gyermek által elérhető anyagok toxicitása megfelel az EN 71:2009 szabvány 3. része idevágó részeinek. A vizsgáló hatóság saját megítélése szerint vizsgálatokat végezhet a nyilatkozat hitelességének megállapítására. Ez a szakasz nem érvényes a II. és a III. tömegcsoporthoz használandó biztonsági eszközökre.

6.1.6.   A gyermekbiztonsági rendszer gyártójának írásban nyilatkoznia kell arról, hogy a gyermekbiztonsági rendszerek gyártása során használt anyagok gyúlékonysága megfelel az EN 71:2009 szabvány 2. része idevágó részeinek. A vizsgáló hatóság saját megítélése szerint vizsgálatokat végezhet a nyilatkozat hitelességének megállapítására.

6.1.7.   A menetiránynak háttal beszerelhető és a jármű műszerfala által megtámasztott gyermekbiztonsági rendszerek esetében az ezen előírás szerinti jóváhagyás során abból a feltételezésből indulnak ki, hogy a műszerfal megfelelően kemény.

6.1.8.   Az „univerzális” kategóriájú gyermekbiztonsági rendszereknek (az univerzális ISOFIX gyermekbiztonsági rendszerek kivételével) rendelkezniük kell egy fő teherviselő érintkezési ponttal a gyermekbiztonsági rendszer és a felnőttbiztonsági öv között. Ennek a pontnak legalább 150 mm-re kell lennie a Cr tengelytől, amikor a gyermekbiztonsági rendszert a 21. melléklet szerint elrendezve, próbabábu nélkül, a dinamikus vizsgálathoz használt próbapadon mérik. Ez valamennyi beállításra vonatkozik. Egyéb, alternatív hevedervezetés is megengedett. Alternatív hevedervezetés esetén a gyártónak a 15. szakasz előírásának megfelelően a használati utasításban kifejezetten utalnia kell erre. Az alternatív hevedervezetéssel vizsgált biztonsági rendszernek is meg kell felelnie ezen előírás valamennyi követelményének, e szakasz kivételével.

6.1.9.   Amennyiben az „univerzális” kategóriájú gyermekbiztonsági rendszert felnőttbiztonsági öv rögzíti, annak a dinamikus vizsgálathoz használt legnagyobb hosszát ezen előírás 13. melléklete határozza meg.

E követelménynek való megfelelés ellenőrzéséhez a gyermekbiztonsági rendszert a 13. mellékletben leírt szabványos biztonsági övvel rögzítik a próbapadhoz. A próbabábut csak akkor kell beszerelni, ha a gyermekbiztonsági rendszer kialakítása olyan, hogy a próbabábu behelyezése miatt több biztonsági övet kellene használni. Amikor a gyermekbiztonsági rendszer beszerelt helyzetben van, a biztonsági övre csak a szabványos övvisszahúzó (ha van ilyen) fejthet ki húzóerőt. Övvisszahúzóval felszerelt biztonsági öv használatakor ezt a feltételt úgy kell teljesíteni, hogy legalább 150 mm öv maradjon az orsón.

6.1.10.   A 0 és a 0+ tömegcsoporthoz használandó gyermekbiztonsági rendszereket nem szabad menetirányba néző helyzetbe beszerelni.

6.1.11.   A 0. és a 0+ tömegcsoportba tartozó gyermekbiztonsági rendszereknek a 2.4.1. szakaszban meghatározott mózeskosarak kivételével az egybeépített osztályba kell tartozniuk.

6.1.12.   Az I. tömegcsoportba tartozó gyermekbiztonsági rendszereknek az egybeépített osztályba kell tartozniuk, amennyiben nincsenek felszerelve egy, az ezen előírás 2.7. szakaszában meghatározott B osztályú ütközésvédővel.

6.2.   Konfiguráció

6.2.1.   A gyermekbiztonsági rendszert úgy kell beállítani, hogy

| 6.2.1.1. | a biztonsági rendszer megfelelő védelmet biztosítson bármilyen tervezett helyzetben; „speciális gyermekbiztonsági rendszerek” esetében a gyermekbiztonsági rendszer elsődleges eszközeinek a gyermekbiztonsági rendszerhez tervezett valamennyi helyzetben megfelelő védelmet kell biztosítaniuk az esetleg beszerelt kiegészítő biztonsági eszközök használata nélkül. |
| --- | --- |

6.2.1.1.

a biztonsági rendszer megfelelő védelmet biztosítson bármilyen tervezett helyzetben; „speciális gyermekbiztonsági rendszerek” esetében a gyermekbiztonsági rendszer elsődleges eszközeinek a gyermekbiztonsági rendszerhez tervezett valamennyi helyzetben megfelelő védelmet kell biztosítaniuk az esetleg beszerelt kiegészítő biztonsági eszközök használata nélkül.

| 6.2.1.2. | a gyermeket könnyedén és gyorsan bele lehessen helyezni, illetve ki lehessen venni belőle; olyan gyermekbiztonsági rendszer esetében, amelyben a gyermeket hámrendszerű biztonsági öv vagy Y heveder rögzíti övvisszahúzó nélkül, a vállpántoknak és a medenceövnek egymáshoz képest mozgathatónak kell lenniük a 7.2.1.4. szakaszban leírt eljárás közben.
  Ilyen esetekben a gyermekbiztonsági rendszer heveder-összeállítását két vagy több csatlakozó résszel is meg lehet tervezni. A „speciális gyermekbiztonsági rendszereknél” tapasztalható, hogy a kiegészítő biztonsági eszközök miatt a gyermek nem helyezhető be olyan gyorsan a gyermekbiztonsági rendszerbe, illetve nem vehető ki olyan könnyedén. A kiegészítő eszközöket azonban úgy kell megtervezni, hogy a lehető leggyorsabban kioldjanak. |
| --- | --- |

6.2.1.2.

a gyermeket könnyedén és gyorsan bele lehessen helyezni, illetve ki lehessen venni belőle; olyan gyermekbiztonsági rendszer esetében, amelyben a gyermeket hámrendszerű biztonsági öv vagy Y heveder rögzíti övvisszahúzó nélkül, a vállpántoknak és a medenceövnek egymáshoz képest mozgathatónak kell lenniük a 7.2.1.4. szakaszban leírt eljárás közben.

Ilyen esetekben a gyermekbiztonsági rendszer heveder-összeállítását két vagy több csatlakozó résszel is meg lehet tervezni. A „speciális gyermekbiztonsági rendszereknél” tapasztalható, hogy a kiegészítő biztonsági eszközök miatt a gyermek nem helyezhető be olyan gyorsan a gyermekbiztonsági rendszerbe, illetve nem vehető ki olyan könnyedén. A kiegészítő eszközöket azonban úgy kell megtervezni, hogy a lehető leggyorsabban kioldjanak.

| 6.2.1.3. | Amennyiben a gyermekbiztonsági rendszer dőlése változtatható, a dőlésszög módosítása nem teheti szükségessé a hevederek kézzel történő, ismételt beállítását. A gyermekbiztonsági rendszer dőlésének módosításához szándékos kézi beavatkozás szükséges. |
| --- | --- |

6.2.1.3.

Amennyiben a gyermekbiztonsági rendszer dőlése változtatható, a dőlésszög módosítása nem teheti szükségessé a hevederek kézzel történő, ismételt beállítását. A gyermekbiztonsági rendszer dőlésének módosításához szándékos kézi beavatkozás szükséges.

| 6.2.1.4. | A 0, 0+ és az I. tömegcsoporthoz használandó gyermekbiztonsági rendszereknek a gyermeket olyan helyzetben kell tartaniuk, hogy akkor is megfelelő védelmet nyújtsanak, ha a gyermek alszik. |
| --- | --- |

6.2.1.4.

A 0, 0+ és az I. tömegcsoporthoz használandó gyermekbiztonsági rendszereknek a gyermeket olyan helyzetben kell tartaniuk, hogy akkor is megfelelő védelmet nyújtsanak, ha a gyermek alszik.

| 6.2.1.5. | Minden menetirányba néző, I. tömegcsoporthoz használandó gyermekbiztonsági rendszerhez, amely az ütközés vagy a gyermek mozgása következtében a heveder alá csúszás megakadályozása érdekében beépített hámrendszerű biztonsági övvel van ellátva, ágyékhevedert kell felszerelni. |
| --- | --- |

6.2.1.5.

Minden menetirányba néző, I. tömegcsoporthoz használandó gyermekbiztonsági rendszerhez, amely az ütközés vagy a gyermek mozgása következtében a heveder alá csúszás megakadályozása érdekében beépített hámrendszerű biztonsági övvel van ellátva, ágyékhevedert kell felszerelni.

6.2.2.   Az I., a II. és a III. tömegcsoporthoz használandó, medenceövvel felszerelt biztonsági eszközöknek úgy kell vezetniük a medenceövet, hogy az általa közvetített terhelés a medencén haladjon át. A berendezés nem teheti ki a gyermek testének lágy részeit (has, lágyék stb.) túl nagy terhelésnek.

6.2.2.1.   Ha az ágyékheveder be van kapcsolva, és a leghosszabb méretére van állítva (ha állítható), a jóváhagyás alapját képező tömegcsoport mind legnagyobb, mind legkisebb próbabábuja esetében ki kell zárni annak a lehetőségét, hogy a medenceövet be lehessen úgy állítani, hogy a medence fölött húzódjon. Valamennyi menetirányba néző biztonsági eszköz esetében ki kell zárni annak a lehetőségét a jóváhagyás alapját képező tömegcsoport mind legnagyobb, mind legkisebb próbabábuja esetében, hogy a medenceövet be lehessen úgy állítani, hogy a medence fölött húzódjon.

6.2.2.2.   A 8.1.3. szakaszban előírt dinamikus vizsgálat alatt, a fej legnagyobb vízszintes kitérését megelőző szakaszban a medenceöv nem nyúlhat teljes mértékben túl a próbabábu medenceszerkezetén. Ennek értékeléséhez nagy sebességű videofelvételt kell készíteni.

6.2.3.   A gyermekbiztonsági rendszer valamennyi hevederét úgy kell elhelyezni, hogy normál használat esetén ne okozhassanak kényelmetlenséget a viselőjének, és ne vehessenek fel számára veszélyes helyzetet. A vállpántok közötti távolságnak a nyak közelében legalább a próbabábu nyakszélességével kell egyenlőnek lennie.

6.2.4.   A tervezés során ügyelni kell arra, hogy ütközés esetén ne hasson nyomóterhelés a gyermek fejtetejére.

6.2.4.1.   Y hevedereket csak a menetiránynak háttal és oldalirányban beszerelhető gyermekbiztonsági rendszerekben (mózeskosarakban) lehet használni.

6.2.5.   A gyermekbiztonsági rendszer tervezésénél és beszerelésénél a következőkre kell ügyelni:

| 6.2.5.1. | minimalizálni kell a járműben utazó gyermek vagy más utasok éles szélek vagy kiálló részek (meghatározásuk a 21. sz. előírás szerint) által okozott sérülésének veszélyét; |
| --- | --- |

6.2.5.1.

minimalizálni kell a járműben utazó gyermek vagy más utasok éles szélek vagy kiálló részek (meghatározásuk a 21. sz. előírás szerint) által okozott sérülésének veszélyét;

| 6.2.5.2. | el kell rejteni az éles széleket és kiálló részeket, amelyek sérülést okozhatnak a jármű üléshuzatában vagy az utasok ruházatában; |
| --- | --- |

6.2.5.2.

el kell rejteni az éles széleket és kiálló részeket, amelyek sérülést okozhatnak a jármű üléshuzatában vagy az utasok ruházatában;

| 6.2.5.3. | a gyermek testének lágy részei (has, lágyék stb.) nem lehetnek kitéve a gyermekbiztonsági rendszer által kifejtett járulékos tehetetlenségi erőknek; |
| --- | --- |

6.2.5.3.

a gyermek testének lágy részei (has, lágyék stb.) nem lehetnek kitéve a gyermekbiztonsági rendszer által kifejtett járulékos tehetetlenségi erőknek;

| 6.2.5.4. | a merev részek hevederekkel érintkező pontjain nem lehetnek olyan éles szélek, amelyek horzsolhatják a hevedereket. |
| --- | --- |

6.2.5.4.

a merev részek hevederekkel érintkező pontjain nem lehetnek olyan éles szélek, amelyek horzsolhatják a hevedereket.

6.2.6.   A külön gyártott részeket, amelyek lehetővé teszik az alkotóelemek rögzítését és leválasztását, úgy kell megtervezni, hogy a lehető legkisebb legyen a helytelen felszerelés és használat esélye. A speciális gyermekbiztonsági rendszerek kiegészítő biztonsági eszközöket is tartalmazhatnak; ezeket úgy kell megtervezni, hogy ne lehessen őket helytelenül felszerelni, és vészhelyzetben a kioldásuk és működtetésük módja azonnal nyilvánvaló legyen az utast mentő személy számára.

6.2.7.   Amennyiben az I. tömegcsoporthoz, a II. tömegcsoporthoz vagy az I. és a II. tömegcsoport kombinációjához használandó gyermekbiztonsági rendszer üléstámlával rendelkezik, az üléstámla belső magassága, a 12. mellékletben található ábra szerint, legalább 500 mm kell, hogy legyen.

6.2.8.   Csak automatikusan reteszelő övvisszahúzók vagy vészhelyzetben automatikusan reteszelő övvisszahúzók használhatók.

6.2.9.   Az I. tömegcsoporthoz használandó eszközöknek meg kell akadályozniuk, hogy a gyermek, behelyezése után, könnyedén meglazíthassa a medencét tartó rendszert; ennek érdekében a 7.2.5. szakaszban (lezáróeszköz) meghatározott követelményeknek teljesülniük kell; az erre szolgáló eszközt tartósan rögzíteni kell a gyermekbiztonsági rendszerhez.

6.2.10.   A gyermekbiztonsági rendszert úgy is ki lehet alakítani, hogy több tömegcsoporthoz és/vagy több gyermek által használni lehessen, feltéve, hogy megfelel a tömegcsoportokra vonatkozó követelményeknek. Az „univerzális” kategóriába tartozó gyermekbiztonsági rendszernek minden olyan tömegcsoport esetében, amelyre a jóváhagyás érvényes, teljesítenie kell az adott kategóriára vonatkozó követelményeket.

6.2.11.   Övvisszahúzóval felszerelt gyermekbiztonsági rendszer

Ha a gyermekbiztonsági rendszer övvisszahúzóval van felszerelve, az övvisszahúzónak meg kell felelnie a 7.2.3. szakaszban meghatározott követelményeknek.

6.2.12.   Az ülésmagasítók esetében ellenőrizni kell, hogy mennyire könnyen haladnak át a felnőttbiztonsági öv hevederei és zárnyelve a rögzítési pontokon. Ez különösen érvényes olyan ülésmagasítók esetében, melyeket az autók első üléseire terveztek, amelyek hosszú, félig merev függőleges részekkel rendelkeznek. A rögzített csat nem haladhat át az ülésmagasító rögzítési pontjain, illetve az öv vezetése nem különbözhet teljesen a vizsgálókocsi övvezetésétől.

6.2.13.   Amennyiben a gyermekbiztonsági rendszert több gyermek elhelyezésére tervezték, minden gyermekbiztonsági rendszernek teljesen függetlennek kell lennie a teherátvitel és a beállítás szempontjából.

6.2.14.   A felfújható elemeket tartalmazó gyermekbiztonsági rendszereket úgy kell megtervezni, hogy a használati feltételek (nyomás, hőmérséklet, páratartalom) ne befolyásolják az előírás követelményeinek való megfelelésüket.

6.3.   Az ISOFIX biztonsági rendszerre vonatkozó előírások

6.3.1.   Általános jellemzők

6.3.1.1.   Méretek

Az ISOFIX gyermekbiztonsági rendszer legnagyobb oldal-, magassági és mélységi méreteit és az ISOFIX rögzítési rendszer helyeit, amelyekbe az ISOFIX gyermekbiztonsági rendszer csatlakozóelemei beilleszkednek, az előírás 2.31. szakaszában meghatározott „járműülés-rögzítő” határozza meg.

6.3.1.2.   Tömeg

Az univerzális és a féluniverzális kategóriába és a 0, 0+, 1 tömegcsoportba tartozó ISOFIX gyermekbiztonsági rendszer tömege nem haladhatja meg a 15 kg-ot.

6.3.2.   ISOFIX csatlakozóelemek

6.3.2.1.   Típus

Az ISOFIX csatlakozóelemek lehetnek olyanok, mint a 0/a. ábrán látható példák, vagy mint egy állítható merev szerkezet részét alkotó más megfelelő konstrukciók, amelyek jellegét az ISOFIX gyermekbiztonsági rendszer gyártója határozza meg.

0/a. ábra

0/a. ábra

Image 5

max. 33

max. 33

Méretek mm-ben

Jelmagyarázat

1 ISOFIX gyermekbiztonsági rendszer csatlakozóeleme – 1. példa

2 ISOFIX gyermekbiztonsági rendszer csatlakozóeleme – 2. példa

6.3.2.2.   Méretek

Az ISOFIX gyermekbiztonsági rendszer csatlakozóeleme azon részének méretei, amelybe az ISOFIX rögzítési rendszer beilleszkedik, nem haladhatják meg a 0/b. ábrán lévő kontúrrajzon meghatározott méreteket.

0/b. ábra

0/b. ábra

Image 6

6.3.2.3.   Részleges reteszelés jelzése

Az ISOFIX gyermekbiztonsági rendszernek egyértelmű jelzést kell adnia arról, hogy az ISOFIX csatlakozóelemek mindegyike teljesen összereteszelődött a nekik megfelelő ISOFIX alsó rögzítési pontokkal. A jelzés lehet hallható, tapintható vagy látható vagy két vagy több módszer kombinációja. A látható jelzésnek minden megvilágítási körülmény esetén észlelhetőnek kell lennie.

6.3.3.   Az ISOFIX gyermekbiztonsági rendszer felső hevederének leírása

6.3.3.1.   Felsőheveder-csatlakozó

A felsőheveder-csatlakozónak a 0/c. ábrán látható ISOFIX felsőheveder-horognak vagy olyan hasonló eszköznek kell lennie, amely belefér a 0/c. ábrán megadott kontúrrajzba.

6.3.3.2.   Az ISOFIX felső heveder tulajdonságai

Az ISOFIX felső hevedert olyan szövetszalaggal (vagy annak megfelelőjével) kell megerősíteni, amely lehetővé teszi a szabályozást és a húzóerő oldását.

6.3.3.2.1.   Az ISOFIX felső heveder hossza

Az ISOFIX gyermekbiztonsági szerkezet felső hevederének hossza legalább 2 000 mm kell, hogy legyen.

6.3.3.2.2.   A megfelelő feszesség jelzése

Az ISOFIX felső hevedert vagy az ISOFIX gyermekülést el kell látni olyan szerkezettel, amely jelzi, hogy a heveder sehol sincs megereszkedve. E szerkezet a beállító- és feszülésmentesítő szerkezet részét alkothatja.

6.3.3.2.3.   Méretek

Az ISOFIX felsőheveder-horog illeszkedési méreteit a 0/c. ábra mutatja.

0/c. ábra

0/c. ábra

Az ISOFIX felsőheveder-csatlakozó (horog típus) méretei

Az ISOFIX felsőheveder-csatlakozó (horog típus) méretei

Image 7

Felülnézet

10 – 12

Image 8

Lásd az A részábrát

minimum 2,5

A részábra

45° névleges

Sugár: 2,3–3,8

Rúdátmérő: 6,4

Sugár: maximum 12

Oldalnézet

maximum 20

minimum 10,4

Méretek milliméterben

Jelmagyarázat:

körülvevő szerkezet (ha van)

az a terület, amelyen a hevederhorog keresztmetszetének el kell férnie

6.3.4.   Beállítási lehetőségek

Az ISOFIX csatlakozóelemek vagy maga az ISOFIX gyermekbiztonsági rendszer legyen úgy állítható, hogy a 14. sz. előírásban leírt valamennyi ISOFIX csatlakozási helyre beszerelhetők legyenek.

6.4.   A jelölések ellenőrzése

6.4.1.   A vizsgálatokat végző műszaki szolgálatnak ellenőriznie kell, hogy a jelölések megfelelnek-e a 4. szakasz követelményeinek.

6.5.   A beszerelési és a használati utasítás ellenőrzése

6.5.1.   A vizsgálatokat végző műszaki szolgálatnak ellenőriznie kell, hogy a beszerelési és a használati utasítás megfelel-e a 15. szakasz követelményeinek.

7.   KÜLÖNLEGES KÖVETELMÉNYEK

7.1.   Az összeszerelt gyermekbiztonsági rendszerre vonatkozó rendelkezések

7.1.1.   Korrózióval szembeni ellenállás

7.1.1.1.   A teljes gyermekbiztonsági rendszert, illetve a korrózióra hajlamos részeit a 8.1.1. szakaszban megadott korrózióvizsgálatnak kell alávetni.

7.1.1.2.   A 8.1.1.1. és a 8.1.1.2. szakaszban leírt korrózióvizsgálat után képzett szakember számára szabad szemmel nem lehetnek láthatók sem olyan károsodásra utaló jelek, amelyek befolyásolhatják a gyermekbiztonsági rendszer megfelelő működését, sem jelentős korrózióra utaló jelek.

7.1.2.   Energiaelnyelés

7.1.2.1.   Minden háttámlával felszerelt eszköz esetében az ezen előírás 18. melléklete szerinti területek gyorsulási csúcsértéke az előírás 17. melléklete szerint vizsgálva 60 g-nél kisebb kell, hogy legyen. Ez a követelmény az ütközésvédők azon területeire is érvényes, amelyek a fej ütközőfelületén találhatók.

7.1.2.2.   Állandó, mechanikusan rögzített állítható fejtámasszal rendelkező olyan gyermekbiztonsági rendszerek esetében, amelyekben a felnőttbiztonsági öv magasságát vagy a gyermek derékövének magasságát közvetlenül az állítható fejtámasz határozza meg, nem szükséges energiaelnyelést előírni a 18. mellékletben meghatározott azon területek esetében, amelyek nem érintkezhetnek a próbabábu fejével, azaz a fejtámasz mögött vannak.

7.1.3.   Borulásvizsgálat

7.1.3.1.   A gyermekbiztonsági rendszert a 8.1.2. szakasz szerint kell megvizsgálni; a próbabábu a teljes vizsgálat során egyszer sem lökődhet ki teljesen a berendezésből, továbbá ha a vizsgálati ülés felfordított helyzetben van, a próbabábu feje függőleges irányban legfeljebb 300 mm-rel mozdulhat el eredeti helyzetéből a vizsgálati üléshez képest.

7.1.4.   Dinamikus vizsgálat

7.1.4.1.   Általános rész: A gyermekbiztonsági rendszert dinamikus vizsgálat alá kell vetni a 8.1.3. szakasznak megfelelően.

7.1.4.1.1.   Az „univerzális”, „korlátozott” és „féluniverzális” kategóriájú gyermekbiztonsági rendszereket vizsgálókocsin kell tesztelni a 6. szakaszban leírt vizsgálati ülés segítségével, a 8.1.3.1. szakasz előírásainak megfelelően.

7.1.4.1.2.   A „meghatározott járműtípusba tervezett” kategóriájú gyermekbiztonsági rendszereket minden olyan járműtípussal együtt meg kell vizsgálni, amelyre a gyermekbiztonsági rendszert tervezték. A vizsgálat elvégzéséért felelős műszaki szolgálat csökkentheti a vizsgált járműtípusok számát, ha azok a 7.1.4.1.2.3. szakaszban felsorolt szempontok tekintetében nem mutatnak lényeges különbségeket. A gyermekbiztonsági rendszer az alábbi módszerek segítségével tesztelhető:

| 7.1.4.1.2.1. | teljes járművön, a 8.1.3.3. szakaszban leírtak szerint; |
| --- | --- |

7.1.4.1.2.1.

teljes járművön, a 8.1.3.3. szakaszban leírtak szerint;

| 7.1.4.1.2.2. | a vizsgálókocsira helyezett jármű-karosszériában, a 8.1.3.2. szakaszban leírtak szerint; vagy |
| --- | --- |

7.1.4.1.2.2.

a vizsgálókocsira helyezett jármű-karosszériában, a 8.1.3.2. szakaszban leírtak szerint; vagy

| 7.1.4.1.2.3. | a jármű karosszériájának megfelelő részeiben, melyek a jármű szerkezetének és az ütközési felületeknek felelnek meg. Amennyiben a gyermekbiztonsági rendszert a hátsó ülésen történő használatra tervezték, ilyen részek például az első ülés háttámlája, a hátsó ülés, a padlólemez, a B és a C oszlop, valamint a tető. Amennyiben a gyermekbiztonsági rendszert az első ülésen történő használatra tervezték, ilyen részek például a műszerfal, az A oszlopok, a szélvédő, a padlóba vagy egy tartóra szerelt karok vagy gombok, az első ülés, a padlólemez, valamint a tető. Továbbá, ha a gyermekbiztonsági rendszert felnőttbiztonsági övvel való használatra tervezték, a vizsgált részeknek tartalmazniuk kell a megfelelő felnőttbiztonsági övet (öveket) is. A vizsgálat elvégzéséért felelős műszaki szolgálat engedélyezheti bizonyos elemek kizárását, ha azokat nélkülözhetőnek találja. A vizsgálatot a 8.1.3.2. szakaszban előírtak szerint kell végrehajtani. |
| --- | --- |

7.1.4.1.2.3.

a jármű karosszériájának megfelelő részeiben, melyek a jármű szerkezetének és az ütközési felületeknek felelnek meg. Amennyiben a gyermekbiztonsági rendszert a hátsó ülésen történő használatra tervezték, ilyen részek például az első ülés háttámlája, a hátsó ülés, a padlólemez, a B és a C oszlop, valamint a tető. Amennyiben a gyermekbiztonsági rendszert az első ülésen történő használatra tervezték, ilyen részek például a műszerfal, az A oszlopok, a szélvédő, a padlóba vagy egy tartóra szerelt karok vagy gombok, az első ülés, a padlólemez, valamint a tető. Továbbá, ha a gyermekbiztonsági rendszert felnőttbiztonsági övvel való használatra tervezték, a vizsgált részeknek tartalmazniuk kell a megfelelő felnőttbiztonsági övet (öveket) is. A vizsgálat elvégzéséért felelős műszaki szolgálat engedélyezheti bizonyos elemek kizárását, ha azokat nélkülözhetőnek találja. A vizsgálatot a 8.1.3.2. szakaszban előírtak szerint kell végrehajtani.

7.1.4.1.3.   A dinamikus vizsgálatot olyan gyermekbiztonsági rendszereken kell elvégezni, amelyek korábban nem voltak kitéve terhelésnek.

7.1.4.1.4.   A dinamikus vizsgálatok során a gyermekbiztonsági rendszer egyik olyan része sem törhet el, amely a gyermek tényleges megtartását segíti, továbbá a csatok, a reteszelőrendszer, az elmozdítórendszer vagy a kitámasztóláb sem törhet el, oldhat ki vagy roskadhat össze, kivéve, ha terheléscsökkentő eszközként van azonosítva. Az esetleges terheléscsökkentő eszközöket egyértelműen azonosítani kell a gyártó műszaki leírásában az ezen előírás 3.2.1. szakaszában szereplő fogalommeghatározás alapján.

7.1.4.1.5.   Nem egybeépített típus esetében az előírás 13. mellékletében előírt szabványos biztonsági övet és a hozzátartozó rögzítőkengyeleket kell használni. Ez az előírás nem érvényes a „meghatározott járműtípusba tervezett” kategóriára vonatkozó jóváhagyásokra, ahol a jármű tényleges biztonsági övét kell használni.

7.1.4.1.6.   Ha a „meghatározott járműtípusba tervezett” gyermekbiztonsági rendszert a leghátsó, menetirányba néző felnőtt ülés mögötti területre (például a csomagtérben) szerelik fel, egy vizsgálatot kell elvégezni a teljes járművön a legnagyobb próbabábuval (próbabábukkal) a 8.1.3.3.3. szakasz előírásai szerint. Amennyiben a gyártó úgy kívánja, a többi vizsgálat, például a gyártásmegfelelőségi vizsgálat, is elvégezhető a 8.1.3.2. szakasz szerint.

7.1.4.1.7.   
  „Speciális gyermekbiztonsági rendszer” esetében az előírásban meghatározott valamennyi dinamikus vizsgálatot el kell végezni kétszer, mindegyik tömegcsoportra: először a gyermekbiztonsági rendszer elsődleges eszközeinek használatával, másodszor pedig az összes biztonsági eszköz használatával. A vizsgálatok során különösen ügyelni kell a 6.2.3. és a 6.2.4. szakasz követelményeinek betartására.

7.1.4.1.8.   A dinamikus vizsgálatok során az egybeépített gyermekbiztonsági rendszer felszereléséhez használt szabványos biztonsági övnek nem szabad kiszabadulnia a vizsgálat végrehajtásához használt terelőelemből vagy reteszelőeszközből.

A dinamikus vizsgálatok során a nem egybeépített gyermekbiztonsági rendszer felszereléséhez használt szabványos biztonsági övnek nem szabad kiszabadulnia a vizsgálat végrehajtásához használt terelőelemből vagy reteszelőeszközből; azonban a szabványos biztonsági öv vállrésze esetében a vizsgálat addig a pillanatig tart, amikor a próbabábu feje eléri a legnagyobb vízszintes kitérést. Továbbá a nem egybeépített gyermekbiztonsági rendszer dinamikus vizsgálata alatt, a vállpánt megengedhető mozgására vonatkozó korlátozás értelmében a szabványos biztonsági öv vállrészének alsó éle nem lehet lejjebb a próbabábu könyökénél a próbabábu fejének legnagyobb vízszintes kitérési pontjában.

7.1.4.1.9.   A kitámasztólábbal ellátott gyermekbiztonsági rendszert a következők szerint kell vizsgálni:

| a) | a féluniverzális kategória esetében a frontális ütközés vizsgálatát úgy kell elvégezni, hogy a kitámasztólábat a vizsgálókocsi padlólemezéhez viszonyított legnagyobb, illetve legkisebb beállítási helyzetébe állítják be. A hátulról történő ütközési vizsgálatot a műszaki szolgálat által kiválasztott legkedvezőtlenebb helyzetnek megfelelően kell elvégezni. A vizsgálat során a kitámasztólábat a 6. melléklet 3. függelékében lévő 2. ábra szerint kell megtámasztani a kocsi padlólemezén. Ha hézag van a kitámasztóláb legrövidebb hossza és a legmagasabb padlószint között, a kitámasztólábat a Cr pont alatt a padlószinttől 140 mm-re kell beállítani. Ha a kitámasztóláb legnagyobb hossza nagyobb annál, amit a legalacsonyabb padlószint megengedne, a kitámasztólábat a Cr pont alatt a padlószinttől 280 mm-re kell beállítani. Fokozatokban állítható kitámasztóláb esetében a kitámasztóláb hosszát úgy kell beállítani a következő beállítási helyzetbe, hogy a láb érintkezzen a padlóval; |
| --- | --- |

a)

a féluniverzális kategória esetében a frontális ütközés vizsgálatát úgy kell elvégezni, hogy a kitámasztólábat a vizsgálókocsi padlólemezéhez viszonyított legnagyobb, illetve legkisebb beállítási helyzetébe állítják be. A hátulról történő ütközési vizsgálatot a műszaki szolgálat által kiválasztott legkedvezőtlenebb helyzetnek megfelelően kell elvégezni. A vizsgálat során a kitámasztólábat a 6. melléklet 3. függelékében lévő 2. ábra szerint kell megtámasztani a kocsi padlólemezén. Ha hézag van a kitámasztóláb legrövidebb hossza és a legmagasabb padlószint között, a kitámasztólábat a Cr pont alatt a padlószinttől 140 mm-re kell beállítani. Ha a kitámasztóláb legnagyobb hossza nagyobb annál, amit a legalacsonyabb padlószint megengedne, a kitámasztólábat a Cr pont alatt a padlószinttől 280 mm-re kell beállítani. Fokozatokban állítható kitámasztóláb esetében a kitámasztóláb hosszát úgy kell beállítani a következő beállítási helyzetbe, hogy a láb érintkezzen a padlóval;

| b) | a szimmetriasíkon kívül eső kitámasztólábak esetében a műszaki szolgálat a legkedvezőtlenebb esetet válassza a vizsgálathoz; |
| --- | --- |

b)

a szimmetriasíkon kívül eső kitámasztólábak esetében a műszaki szolgálat a legkedvezőtlenebb esetet válassza a vizsgálathoz;

| c) | a meghatározott járműtípusba tervezett kategória esetében, a kitámasztólábat a gyermekbiztonsági rendszer gyártója által meghatározott módon kell beállítani. |
| --- | --- |

c)

a meghatározott járműtípusba tervezett kategória esetében, a kitámasztólábat a gyermekbiztonsági rendszer gyártója által meghatározott módon kell beállítani.

7.1.4.1.10.   ISOFIX rögzítési rendszert és esetlegesen elfordulásgátló szerkezetet alkalmazó gyermekbiztonsági rendszer esetében a dinamikus vizsgálatot kétféleképpen is el kell végezni:

| 7.1.4.1.10.1. | az A, a B és a B1 méretosztályba tartozó ISOFIX gyermekbiztonsági rendszerek esetében,






  7.1.4.1.10.1.1. | úgy, hogy az elfordulásgátló szerkezet használatban van; és |
| --- | --- | --- |

7.1.4.1.10.1.

az A, a B és a B1 méretosztályba tartozó ISOFIX gyermekbiztonsági rendszerek esetében,

7.1.4.1.10.1.1.

úgy, hogy az elfordulásgátló szerkezet használatban van; és

| 7.1.4.1.10.1.2. | úgy, hogy az elfordulásgátló szerkezet nincs használatban. Ha az elfordulásgátló szerkezet egy kitámasztóláb, amelyet teljesen vissza lehet hajtani a gyermekbiztonsági rendszer aljába vagy burkolatába, a vizsgálatot a szerkezetet behajtva vagy a lábat eltávolítva kell elvégezni. Ha nem lehet teljesen visszahajtani az aljába, a vizsgálat elvégzéséhez a szerkezetet a legkisebb hosszúságra kell kihajtani, a vizsgálókocsi padlólemezét pedig a legalacsonyabb helyzetbe kell állítani.
  Ezt a követelményt nem kell alkalmazni, ha az állandó és a nem állítható kitámasztólábat elfordulásgátló szerkezetként használják; |
| --- | --- |

7.1.4.1.10.1.2.

úgy, hogy az elfordulásgátló szerkezet nincs használatban. Ha az elfordulásgátló szerkezet egy kitámasztóláb, amelyet teljesen vissza lehet hajtani a gyermekbiztonsági rendszer aljába vagy burkolatába, a vizsgálatot a szerkezetet behajtva vagy a lábat eltávolítva kell elvégezni. Ha nem lehet teljesen visszahajtani az aljába, a vizsgálat elvégzéséhez a szerkezetet a legkisebb hosszúságra kell kihajtani, a vizsgálókocsi padlólemezét pedig a legalacsonyabb helyzetbe kell állítani.

Ezt a követelményt nem kell alkalmazni, ha az állandó és a nem állítható kitámasztólábat elfordulásgátló szerkezetként használják;

| 7.1.4.1.10.2. | a más méretosztályokba tartozó ISOFIX gyermekbiztonsági rendszerek esetében úgy, hogy az elfordulásgátló szerkezet használatban van. |
| --- | --- |

7.1.4.1.10.2.

a más méretosztályokba tartozó ISOFIX gyermekbiztonsági rendszerek esetében úgy, hogy az elfordulásgátló szerkezet használatban van.

7.1.4.2.   A mellkas gyorsulása (4)

4

7.1.4.2.1.   A kialakuló mellkasgyorsulás összesen legfeljebb csak 3 ms-ig haladhatja meg az 55 g-t.

7.1.4.2.2.   A gyorsulás hastól fej felé ható, függőleges összetevője összesen legfeljebb csak 3 ms-ig haladhatja meg a 30 g-t.

7.1.4.3.   Hasi benyomódás (5)

5

7.1.4.3.1.   A 8. melléklet 1. függeléke 5.3. szakaszában leírt ellenőrzés során nem jelenhetnek meg a biztonsági eszköz valamely része által okozott benyomódás jelei a hasat fedő modellező agyagon.

7.1.4.4.   A próbabábu elmozdulása

7.1.4.4.1.   
  „Univerzális”, „korlátozott” és „féluniverzális” kategóriájú gyermekbiztonsági rendszerek esetében:

| 7.1.4.4.1.1. | Menetirányba néző gyermekbiztonsági rendszerek: a próbabábu feje nem mozdulhat a lenti 1. ábrán jelzett BA és DA síkon túl, kivéve ülésmagasítók esetében, ha a legnagyobb, P10-es próbabábut alkalmazzák, mely esetben a DA síkhoz viszonyított érték 840 mm.

  1. ábra


  Menetirányba néző eszköz vizsgálatára szolgáló elrendezés |
| --- | --- |

7.1.4.4.1.1.

Menetirányba néző gyermekbiztonsági rendszerek: a próbabábu feje nem mozdulhat a lenti 1. ábrán jelzett BA és DA síkon túl, kivéve ülésmagasítók esetében, ha a legnagyobb, P10-es próbabábut alkalmazzák, mely esetben a DA síkhoz viszonyított érték 840 mm.

1. ábra

1. ábra

Menetirányba néző eszköz vizsgálatára szolgáló elrendezés

Menetirányba néző eszköz vizsgálatára szolgáló elrendezés

Image 9

| 7.1.4.4.1.2. | Menetiránynak háttal beszerelhető gyermekbiztonsági rendszerek:
  7.1.4.4.1.2.1.   A műszerfalnak támasztott gyermekbiztonsági rendszerek esetében: a próbabábu feje nem mozdulhat az alábbi 2. ábrán jelzett AB, AD és DCr síkon túl. A vizsgálat legfeljebb 300 ms-ig vagy addig a pillanatig tart, amikor a próbabábu véglegesen nyugalomba jut, attól függően, hogy melyik eset következik be először.

  2. ábra


  Menetiránynak háttal beépíthető szerkezet vizsgálatára szolgáló elrendezés






  Szövege kép

  Acélcső 500 × 100 × 90

  7.1.4.4.1.2.2.   A 0. tömegcsoporthoz használható, a műszerfalhoz nem támaszkodó gyermekbiztonsági rendszerek és mózeskosarak: a próbabábu feje nem mozdulhat a lenti 3. ábrán jelzett AB, AD és DE síkon túl. A vizsgálat legfeljebb 300 ms-ig vagy addig a pillanatig tart, amikor a próbabábu véglegesen nyugalomba jut, attól függően, hogy melyik eset következik be először.

  3. ábra


  A 0. tömegcsoportba tartozó, a műszerfalhoz nem támaszkodó gyermekbiztonsági rendszerek vizsgálatára szolgáló elrendezés






  7.1.4.4.1.2.3.   A 0. tömegcsoporttól eltérő csoporthoz használható, a műszerfalhoz nem támaszkodó gyermekbiztonsági rendszerek: | A próbabábu feje nem mozdulhat el a lenti 4. ábrán jelzett FD, FG és DE síkon túl, és a próbabábu feje nem érintheti közvetlenül a rudat. A vizsgálat legfeljebb 300 ms-ig vagy addig a pillanatig tart, amikor a próbabábu véglegesen nyugalomba jut, attól függően, hogy melyik eset következik be először. |
| --- | --- | --- |

7.1.4.4.1.2.

Menetiránynak háttal beszerelhető gyermekbiztonsági rendszerek:

7.1.4.4.1.2.1.   A műszerfalnak támasztott gyermekbiztonsági rendszerek esetében: a próbabábu feje nem mozdulhat az alábbi 2. ábrán jelzett AB, AD és DCr síkon túl. A vizsgálat legfeljebb 300 ms-ig vagy addig a pillanatig tart, amikor a próbabábu véglegesen nyugalomba jut, attól függően, hogy melyik eset következik be először.

2. ábra

2. ábra

Menetiránynak háttal beépíthető szerkezet vizsgálatára szolgáló elrendezés

Menetiránynak háttal beépíthető szerkezet vizsgálatára szolgáló elrendezés

Image 10

Acélcső 500 × 100 × 90

7.1.4.4.1.2.2.   A 0. tömegcsoporthoz használható, a műszerfalhoz nem támaszkodó gyermekbiztonsági rendszerek és mózeskosarak: a próbabábu feje nem mozdulhat a lenti 3. ábrán jelzett AB, AD és DE síkon túl. A vizsgálat legfeljebb 300 ms-ig vagy addig a pillanatig tart, amikor a próbabábu véglegesen nyugalomba jut, attól függően, hogy melyik eset következik be először.

3. ábra

3. ábra

A 0. tömegcsoportba tartozó, a műszerfalhoz nem támaszkodó gyermekbiztonsági rendszerek vizsgálatára szolgáló elrendezés

A 0. tömegcsoportba tartozó, a műszerfalhoz nem támaszkodó gyermekbiztonsági rendszerek vizsgálatára szolgáló elrendezés

Image 11

7.1.4.4.1.2.3.   A 0. tömegcsoporttól eltérő csoporthoz használható, a műszerfalhoz nem támaszkodó gyermekbiztonsági rendszerek:

A próbabábu feje nem mozdulhat el a lenti 4. ábrán jelzett FD, FG és DE síkon túl, és a próbabábu feje nem érintheti közvetlenül a rudat. A vizsgálat legfeljebb 300 ms-ig vagy addig a pillanatig tart, amikor a próbabábu véglegesen nyugalomba jut, attól függően, hogy melyik eset következik be először.

| | Amennyiben a gyermekbiztonsági rendszer érinti a 100 mm átmérőjű rudat és a teljesítményre vonatkozó valamennyi feltétel teljesül, egy további dinamikus vizsgálatot (frontális ütközéses vizsgálatot) is el kell végezni az adott gyermekbiztonsági rendszerben elhelyezendő legnagyobb súlyú gyermeknek megfelelő próbabábuval, a 100 mm átmérőjű rúd használata nélkül; a vizsgálat során az előre irányuló elmozdulás követelményein kívül valamennyi feltételnek teljesülnie kell. |
| --- | --- |

Amennyiben a gyermekbiztonsági rendszer érinti a 100 mm átmérőjű rudat és a teljesítményre vonatkozó valamennyi feltétel teljesül, egy további dinamikus vizsgálatot (frontális ütközéses vizsgálatot) is el kell végezni az adott gyermekbiztonsági rendszerben elhelyezendő legnagyobb súlyú gyermeknek megfelelő próbabábuval, a 100 mm átmérőjű rúd használata nélkül; a vizsgálat során az előre irányuló elmozdulás követelményein kívül valamennyi feltételnek teljesülnie kell.

4. ábra

4. ábra

A 0. tömegcsoporton kívüli, a műszerfalhoz nem támaszkodó, menetiránynak háttal beszerelhető gyermekbiztonsági rendszerek vizsgálatára szolgáló elrendezés

A 0. tömegcsoporton kívüli, a műszerfalhoz nem támaszkodó, menetiránynak háttal beszerelhető gyermekbiztonsági rendszerek vizsgálatára szolgáló elrendezés

Image 12

Acélcső 500 × Ø 100 × Ø 90

7.1.4.4.2.   
  „Meghatározott járműtípusba tervezett” kategóriájú gyermekbiztonsági rendszerek esetében: teljes járműben vagy járműkarosszériában végzett vizsgálat során a fej nem érintkezhet a jármű semelyik részével sem. Ha mégis érintkezik, a fej ütközési sebessége nem haladhatja meg a 24 km/h-t, és az érintett résznek meg kell felelnie a 21. sz. előírás 4. mellékletében meghatározott energiaelnyelési vizsgálat követelményeinek. Teljes járműveken végrehajtott vizsgálatok esetében a próbabábukat eszközök használata nélkül el kell tudni távolítani a vizsgálat végeztével.

7.1.5.   A hőmérséklet-változásokkal szembeni ellenálló képesség

7.1.5.1.   A hőmérséklet-változások által érintett csatszerelvényeket, övvisszahúzókat, beállítóeszközöket és lezáróeszközöket a 8.2.8. szakaszban meghatározott hőmérséklet-vizsgálatnak kell alávetni.

7.1.5.2.   A 8.2.8.1. szakaszban előírt hőmérséklet-vizsgálat után képzett szakember számára szabad szemmel nem lehetnek láthatók olyan károsodásra utaló jelek, melyek befolyásolhatják a gyermekbiztonsági rendszer megfelelő működését.

7.2.   A gyermekbiztonsági rendszer egyedi alkotóelemeire vonatkozó rendelkezések

7.2.1.   Csat

7.2.1.1.   A csatot úgy kell megtervezni, hogy kizárt legyen a helytelen kezelés lehetősége. Ez többek között azt jelenti, hogy meg kell akadályozni, hogy a csat részlegesen zárt helyzetben maradjon; valamint azt is, hogy a csatrészeket figyelmetlenség miatt fel lehessen cserélni, amikor a csatot becsatolják; a csatnak csak akkor szabad reteszelődnie, ha az összes alkatrésze bekattant. Az a rész, ahol a csat a gyermekkel érintkezik, nem lehet keskenyebb, mint a heveder 7.2.4.1.1. szakaszban meghatározott legkisebb szélessége. Ez a szakasz nem vonatkozik a 16. sz. ENSZ EGB-előírás vagy az azzal egyenértékű, érvényben lévő szabvány által már jóváhagyott övszerelvényekre. „Speciális gyermekbiztonsági rendszerek” esetében csak a gyermekbiztonsági rendszer elsődleges biztonsági eszközeinek csatja kell, hogy megfeleljen a 7.2.1.1–7.2.1.9. szakasz követelményeinek.

7.2.1.2.   A csatnak bármilyen helyzetben zárt állapotban kell maradnia, akkor is, ha nincs megfeszítve. Könnyen működtethetőnek és könnyen megfoghatónak kell lennie. Gomb vagy más eszköz megnyomásával nyithatónak kell lennie. A felületnek, amelyre a tényleges nyitási helyzetben ezt a nyomást kifejtik, a kireteszelési helyzetben és a gomb kezdeti mozgásirányára merőleges síkra vetítve: süllyesztett eszközök esetében legalább 4,5 cm2 területűnek és legalább 15 mm szélességűnek; nem süllyesztett szerkezetnél legalább 2,5 cm2 területűnek és legalább 10 mm szélesnek kell lennie. A szélességnek az előírt területet képező két méret közül a kisebbnek kell lennie, és azt a kioldó gomb mozgásának irányára merőlegesen kell mérni.

2

2

7.2.1.3.   A csat kioldási területét piros színnel kell jelölni. A csat egyéb részei nem lehetnek ugyanilyen színűek.

7.2.1.4.   Biztosítani kell, hogy a gyermeket a csattal egyetlen mozdulattal ki lehessen szabadítani a gyermekbiztonsági rendszerből. A 0. és 0+ tömegcsoport esetében, ha a gyermekbiztonsági rendszert legfeljebb két csat működtetésével lehet kioldani, megengedett, hogy a gyermeket a csecsemőhordozóval, a mózeskosárral vagy a mózeskosár biztonsági eszközeivel stb. együtt lehessen kivenni.

7.2.1.4.1.   A hámrendszerű biztonsági öv vállpántjai közötti kapocs nem tekinthető megfelelőnek a 7.2.1.4. szakaszban meghatározott egyetlen műveletre vonatkozó követelmény szempontjából.

7.2.1.5.   A II. és a III. tömegcsoport esetében a csatot úgy kell elhelyezni, hogy a gyermek utas el tudja érni. Továbbá valamennyi tömegcsoport esetében úgy kell elhelyezni a csatot, hogy vészhelyzetben a rendeltetése, illetve működtetésének módja azonnal nyilvánvaló legyen a gyermeket mentő személy számára.

7.2.1.6.   A csat kinyitásával lehetővé kell tenni, hogy a gyermeket az üléstől, üléstartótól vagy az ütközésvédőtől függetlenül (ha fel vannak szerelve) ki lehessen emelni, és ha az eszköz ágyékhevedert tartalmaz, az ágyékhevedert ugyanazzal a csattal lehessen kioldani.

7.2.1.7.   A csatnak ki kell bírnia a hőmérséklet-vizsgálat során a 8.2.8.1. szakasz szerint alkalmazott üzemeltetési feltételeket, illetve az ismételt működtetést, valamint a 8.1.3. szakaszban leírt dinamikus vizsgálat előtt egy 5 000 ± 5 nyitási és zárási ciklusból álló vizsgálatot kell végrehajtani rajta, normál használati feltételekkel.

7.2.1.8.   A csaton a következő nyitásvizsgálatokat kell végrehajtani:

| 7.2.1.8.1. | Terheléses vizsgálat
  7.2.1.8.1.1.   Ehhez a vizsgálathoz a 8.1.3. szakaszban előírt dinamikus vizsgálaton már átesett gyermekbiztonsági rendszert kell használni.
  7.2.1.8.1.2.   A 8.2.1.1. szakaszban előírt vizsgálat során a csat nyitásához szükséges erő nem haladhatja meg a 80 N értéket. |
| --- | --- |

7.2.1.8.1.

Terheléses vizsgálat

7.2.1.8.1.1.   Ehhez a vizsgálathoz a 8.1.3. szakaszban előírt dinamikus vizsgálaton már átesett gyermekbiztonsági rendszert kell használni.

7.2.1.8.1.2.   A 8.2.1.1. szakaszban előírt vizsgálat során a csat nyitásához szükséges erő nem haladhatja meg a 80 N értéket.

| 7.2.1.8.2. | Terhelés nélküli vizsgálat
  7.2.1.8.2.1.   Ehhez a vizsgálathoz olyan csatot kell használni, amely korábban nem volt kitéve terhelésnek. A csat nyitásához szükséges erőnek terhelés nélküli állapotban a 40–80 N tartományba kell esnie a 8.2.1.2. szakaszban előírt vizsgálatok során. |
| --- | --- |

7.2.1.8.2.

Terhelés nélküli vizsgálat

7.2.1.8.2.1.   Ehhez a vizsgálathoz olyan csatot kell használni, amely korábban nem volt kitéve terhelésnek. A csat nyitásához szükséges erőnek terhelés nélküli állapotban a 40–80 N tartományba kell esnie a 8.2.1.2. szakaszban előírt vizsgálatok során.

7.2.1.9.   Szilárdság

7.2.1.9.1.   A 8.2.1.3.2. szakaszban előírt vizsgálat során a csat semelyik része, illetve a közelében lévő hevederek vagy beállítóeszközök sem törhetnek el vagy kapcsolódhatnak ki.

7.2.1.9.2.   A 0. és 0+ tömegcsoporthoz használható hámrendszerű öv csatjának 4 000 N erőt kell kibírnia.

7.2.1.9.3.   Az I. és az ennél nagyobb tömegcsoporthoz használható hámrendszerű öv csatjának 10 000 N erőt kell kibírnia.

7.2.1.9.4.   A típusjóváhagyó hatóság eltekinthet a csat szilárdsági vizsgálatától, ha az a már rendelkezésre álló adatok miatt feleslegesnek tekinthető.

7.2.2.   Hosszbeállító szerkezet

7.2.2.1.   A beállítási tartománynak lehetővé kell tennie a gyermekbiztonsági rendszer megfelelő beállítását a rendszernek megfelelő tömegcsoport összes próbabábuja esetében, és lehetővé kell tennie a megfelelő beszerelést az összes megadott járműtípus esetében.

7.2.2.2.   Valamennyi beállítóeszköznek „gyorsbeállító” típusúnak kell lennie, kivéve, ha a beállítóeszközt csak a gyermekbiztonsági rendszernek a járműbe történő első beszerelésekor használják.

7.2.2.3.   A „gyorsbeállító” típusú eszközöknek könnyen elérhetőnek kell lenniük, ha a gyermekbiztonsági rendszert megfelelően szerelték be, és a gyermek vagy a próbabábu a helyén van.

7.2.2.4.   A „gyorsbeállító” típusú eszközt úgy kell kialakítani, hogy könnyen beállítható legyen a gyermek testalkatának megfelelően. A 8.2.2.1. szakasz szerint végrehajtott vizsgálat során a kézi beállítóeszköz működtetéséhez szükséges erő nem haladhatja meg az 50 N értéket.

7.2.2.5.   A gyermekbiztonsági rendszer beállítóeszközeinek két mintadarabját meg kell vizsgálni a 8.2.8.1. és a 8.2.3. szakaszban előírt hőmérséklet-vizsgálati üzemi körülmények között.

7.2.2.5.1.   A heveder megcsúszása beállítóeszközönként nem lehet több, mint 25 mm, illetve az összes beállítóeszköz esetében nem lehet több, mint 40 mm.

7.2.2.6.   Az eszköznek nem szabad eltörnie vagy kikapcsolódnia a 8.2.2.1. szakaszban előírt vizsgálat során.

7.2.2.7.   A közvetlenül a gyermekbiztonsági rendszerre szerelt beállítóeszköznek ki kell bírnia az ismételt működtetést, és a 8.1.3. szakaszban előírt dinamikus vizsgálat előtt egy 5 000 ± 5 ciklusból álló vizsgálatot kell végrehajtani rajta a 8.2.7. szakaszban előírtak szerint.

7.2.3.   Övvisszahúzók

7.2.3.1.   Automatikusan reteszelő övvisszahúzók

7.2.3.1.1.   Az automatikusan reteszelő övvisszahúzóval felszerelt biztonsági öv az övvisszahúzó reteszelési pozíciói között nem tekeredhet le 30 mm-nél nagyobb mértékben. A gyermek hátrafelé irányuló mozgása esetén az övnek vagy a kiindulási helyzetben kell maradnia, vagy a gyermek ezt követő előrefelé irányuló mozgása esetén automatikusan vissza kell térnie ebbe a helyzetbe.

7.2.3.1.2.   Ha az övvisszahúzó egy medenceöv része, a heveder visszahúzó erejének legalább 7 N nagyságúnak kell lennie a próbabábu és az övvisszahúzó közötti szabad hosszúság mérésekor, a 8.2.4.1. szakasz előírásai szerint. Ha az övvisszahúzó egy mellkasöv része, ugyanazon mérés esetén a heveder visszahúzó ereje nem lehet 2 N-nál kisebb és 7 N-nál nagyobb. Amennyiben a heveder egy vezetőn vagy görgőn halad át, a visszahúzó erőt a próbabábu és a vezető vagy a görgő közötti szabad hosszúságban kell mérni. Amennyiben a szerelvény olyan eszközt tartalmaz, amely – kézi vagy automatikus működtetéssel – megakadályozza a heveder teljes visszahúzását, a fenti mérések végrehajtásakor ezt az eszközt nem szabad működtetni.

7.2.3.1.3.   A hevedert 5 000 alkalommal ismételten ki kell húzni az övvisszahúzóból, és hagyni kell visszahúzódni a 8.2.4.2. szakaszban előírt feltételek szerint. Ezt követően az övvisszahúzón el kell végezni a hőmérséklet-vizsgálatot a 8.2.8.1. szakaszban megadott üzemeltetési feltételek között, a 8.1.1. szakaszban leírt korrózióvizsgálatot, valamint a 8.2.4.5. szakasz szerinti porállósági vizsgálatot. Ezután egy további 5 000 kihúzási és visszahúzási ciklusból álló vizsgálaton is meg kell felelnie. A fenti vizsgálatok után az övvisszahúzónak továbbra is megfelelően kell működnie, és meg kell felelnie a fenti 7.2.3.1.1. és a 7.2.3.1.2. szakaszban meghatározott követelményeknek.

7.2.3.2.   Vészhelyzetben automatikusan reteszelő övvisszahúzók

7.2.3.2.1.   A vészhelyzetben automatikusan reteszelő övvisszahúzónak a 8.2.4.3. szakaszban előírt vizsgálat végrehajtásakor az alábbi feltételeknek kell megfelelnie:

| 7.2.3.2.1.1. | Reteszelődnie kell, amikor a jármű lassulása eléri a 0,45 g értéket. |
| --- | --- |

7.2.3.2.1.1.

Reteszelődnie kell, amikor a jármű lassulása eléri a 0,45 g értéket.

| 7.2.3.2.1.2. | Nem szabad reteszelődnie 0,8 g-nél kisebb hevedergyorsulás esetén, amelyet a heveder kihúzásának tengelyében kell mérni. |
| --- | --- |

7.2.3.2.1.2.

Nem szabad reteszelődnie 0,8 g-nél kisebb hevedergyorsulás esetén, amelyet a heveder kihúzásának tengelyében kell mérni.

| 7.2.3.2.1.3. | Ha viszont az érzékelőeszköz a gyártó által megadott szerelési helyzettől bármelyik irányba legfeljebb 12°-os szögben dől meg, nem szabad reteszelődnie. |
| --- | --- |

7.2.3.2.1.3.

Ha viszont az érzékelőeszköz a gyártó által megadott szerelési helyzettől bármelyik irányba legfeljebb 12°-os szögben dől meg, nem szabad reteszelődnie.

| 7.2.3.2.1.4. | Reteszelődnie kell, amikor az érzékelőeszköz a gyártó által megadott szerelési helyzettől bármelyik irányba 27°-nál nagyobb szögben megdől. |
| --- | --- |

7.2.3.2.1.4.

Reteszelődnie kell, amikor az érzékelőeszköz a gyártó által megadott szerelési helyzettől bármelyik irányba 27°-nál nagyobb szögben megdől.

7.2.3.2.2.   Amennyiben az övvisszahúzót egy külső jel- vagy áramforrás hozza működésbe, biztosítani kell, hogy a jel- vagy áramforrás meghibásodása vagy megszakítása esetén az övvisszahúzó automatikusan reteszelődjön.

7.2.3.2.3.   A többérzékelős, vészhelyzetben automatikusan reteszelő övvisszahúzónak meg kell felelnie a fent megadott követelményeknek. Továbbá, ha az egyik érzékenységi tényező a heveder kihúzására vonatkozik, a reteszelésnek 1,5 g nagyságú hevedergyorsulás esetén kell bekövetkeznie, amelyet a heveder kihúzásának tengelyében kell mérni.

7.2.3.2.4.   A fenti 7.2.3.2.1.1. és a 7.2.3.2.3. szakaszban előírt vizsgálatok során az övvisszahúzó reteszelődése előtt a heveder nem húzódhat ki 50 mm-nél hosszabban a 8.2.4.3.1. szakaszban meghatározott lecsévélődési hossztól számítva. A 7.2.3.2.1.2. szakaszban említett vizsgálat alatt az övvisszahúzó nem reteszelődhet az öv a 8.2.4.3.1. szakaszban meghatározott lecsévélődési hossztól számított 50 mm-es kihúzódásáig.

7.2.3.2.5.   Ha az övvisszahúzó egy medenceöv része, a heveder visszahúzó erejének legalább 7 N nagyságúnak kell lennie a próbabábu és az övvisszahúzó közötti szabad hosszúság mérésekor, a 8.2.4.1. szakasz előírásai szerint. Ha az övvisszahúzó egy mellkasöv része, ugyanazon mérés esetén a heveder visszahúzó ereje nem lehet 2 N-nál kisebb és 7 N-nál nagyobb. Amennyiben a heveder egy vezetőn vagy görgőn halad át, a visszahúzó erőt a próbabábu és a vezető vagy a görgő közötti szabad hosszúságban kell mérni. Amennyiben a szerelvény olyan eszközt tartalmaz, amely – kézi vagy automatikus működtetéssel – megakadályozza a heveder teljes visszahúzását, a fenti mérések végrehajtásakor ezt az eszközt nem szabad működtetni.

7.2.3.2.6.   A hevedert 40 000 alkalommal ismételten ki kell húzni az övvisszahúzóból, és hagyni kell visszahúzódni a 8.2.4.2. szakaszban előírt feltételek szerint. Ezt követően az övvisszahúzón el kell végezni a hőmérséklet-vizsgálatot a 8.2.8.1. szakaszban megadott üzemeltetési feltételek között, a 8.1.1. szakaszban leírt korrózióvizsgálatot, valamint a 8.2.4.5. szakasz szerinti porállósági vizsgálatot. Majd az övvisszahúzónak meg kell felelnie egy további 5 000 kihúzási és visszahúzási ciklusból álló vizsgálaton (azaz összesen 45 000 cikluson). A fenti vizsgálatok után az övvisszahúzónak továbbra is megfelelően kell működnie, és meg kell felelnie a 7.2.3.2.1. és a 7.2.3.2.5. szakaszban meghatározott követelményeknek.

7.2.4.   Hevederek

7.2.4.1.   Szélesség

7.2.4.1.1.   A gyermekbiztonsági rendszernek a próbabábuval érintkező hevedereinek legkisebb szélessége a 0., a 0+ és az I. csoportban 25 mm, a II. és a III. csoportban 38 mm kell, hogy legyen. Ezeket a méreteket a heveder 8.2.5.1. szakaszban előírt szilárdságvizsgálata során kell megmérni a gép megállítása nélkül és a szakítóterhelés 75 százalékának megfelelő terhelés alatt.

7.2.4.2.   Szakítószilárdság szobahőmérsékletű előkezelés után

7.2.4.2.1.   A 8.2.5.2.1. szakaszban leírtaknak megfelelően előkezelt két hevederminta alapján meg kell határozni a heveder szakítóterhelését a 8.2.5.1.2. szakasz előírásai szerint.

7.2.4.2.2.   A két mintadarab szakítóterhelése közötti különbség nem haladhatja meg a két mért szakítóterhelési érték közül a nagyobbik 10 százalékát.

7.2.4.3.   Szakítószilárdság különleges előkezelés után

7.2.4.3.1.   A 8.2.5.2. szakasz egyik rendelkezése szerint (a 8.2.5.2.1. szakasz kivételével) előkezelt két heveder esetében a heveder szakítóterhelése nem lehet kisebb, mint a 8.2.5.1. szakaszban előírt vizsgálat során megállapított terhelésértékek átlagának 75 százaléka.

7.2.4.3.2.   Továbbá a gyermekbiztonsági rendszerek hevedereinek szakítóterhelése nem lehet kisebb, mint 3,6 kN a 0., a 0+ és az I. tömegcsoport esetében, 5 kN a II. tömegcsoport esetében, illetve 7,2 kN a III. tömegcsoport esetében.

7.2.4.3.3.   A típusjóváhagyó hatóság eltekinthet a fenti vizsgálat (vizsgálatok) végrehajtásától, ha a használt anyag összetétele vagy a már rendelkezésre álló adatok miatt a vizsgálat vagy vizsgálatok feleslegesnek tekinthetők.

7.2.4.3.4.   A 8.2.5.2.6. szakaszban meghatározott 1. típusú koptatóeljáráshoz szükséges előkezelést csak akkor kell elvégezni, ha az alábbi 8.2.3. szakaszban meghatározott mikrocsúszási vizsgálat a 7.2.2.5.1. szakaszban előírt határérték 50 százaléka feletti eredményt ad.

7.2.4.4.   Nem szabad, hogy a teljes heveder kihúzható legyen a beállítóeszközökön, csatokon vagy rögzítési pontokon keresztül.

7.2.5.   Lezáróeszköz

7.2.5.1.   A lezáróeszközt tartósan rögzíteni kell a gyermekbiztonsági rendszerhez.

7.2.5.2.   A lezáróeszköz nem befolyásolhatja a felnőttbiztonsági öv tartósságát, és a 8.2.8.1. szakaszban megadott üzemeltetési feltételek között hőmérséklet-vizsgálatot kell rajta végezni.

7.2.5.3.   A lezáróeszköz nem akadályozhatja a gyermek gyors kiemelését a gyermekbiztonsági rendszerből.

7.2.5.4.   A osztályú eszközök

A 8.2.6.1. szakaszban előírt vizsgálat után a kicsúszott heveder mérete nem haladhatja meg a 25 mm-t.

7.2.5.5.   B osztályú eszközök

A 8.2.6.2. szakaszban előírt vizsgálat után a kicsúszott heveder mérete nem haladhatja meg a 25 mm-t.

7.2.6.   Az ISOFIX csatlakozóelemek leírása

Az „ISOFIX csatlakozóelemeknek” és a reteszelésjelzőnek ellen kell állniuk az ismétlődő műveleteknek, és a 8.1.3. szakaszban leírt dinamikus vizsgálat előtt a szokásos használati körülmények között át kell esniük 2 000 ± 5 nyitási és zárási cikluson.

7.2.7.   Az ISOFIX csatlakozóelemek reteszelőmechanizmusának meg kell felelnie az alábbi a) vagy b) pontban megadott követelményeknek:

| a) | a reteszelőmechanizmus kioldásához 2 egymás utáni művelet szükséges, amelyek közül az elsőt mindaddig fenn kell tartani, amíg a másikat is el nem végzik; vagy |
| --- | --- |

a)

a reteszelőmechanizmus kioldásához 2 egymás utáni művelet szükséges, amelyek közül az elsőt mindaddig fenn kell tartani, amíg a másikat is el nem végzik; vagy

| b) | az ISOFIX csatlakozóelem oldásához szükséges erő legalább 50 N kell, hogy legyen a lenti 8.2.9. szakasz előírásai szerint végzett vizsgálat során. |
| --- | --- |

b)

az ISOFIX csatlakozóelem oldásához szükséges erő legalább 50 N kell, hogy legyen a lenti 8.2.9. szakasz előírásai szerint végzett vizsgálat során.

8.   A VIZSGÁLATOK LEÍRÁSA (6)

6

8.1.   Az összeszerelt gyermekbiztonsági rendszerre vonatkozó vizsgálatok

8.1.1.   Korrózió

8.1.1.1.   A gyermekbiztonsági rendszer fémrészeit be kell helyezni a 4. mellékletben előírt vizsgálókamrába. Amennyiben a gyermekbiztonsági rendszer övvisszahúzóval van felszerelve, a hevedert 100 ± 3 mm kivételével a teljes hosszúságában le kell csévélni. A behatás vizsgálatát, a sóoldat ellenőrzéséhez és utántöltéséhez szükséges rövid megszakításoktól eltekintve, 50 ± 0,5 órán keresztül kell folyamatosan elvégezni.

8.1.1.2.   A behatás vizsgálata után a gyermekbiztonsági rendszer fémrészeit legfeljebb 38 °C-os tiszta csapvízben óvatosan le kell mosni vagy csapvízbe kell meríteni az esetleg képződött sólerakódás eltávolítása érdekében, majd a 7.1.1.2. szakaszban leírtak szerinti vizsgálat előtt 18–25 °C-os szobahőmérsékleten 24 ± 1 órán keresztül hagyni kell száradni.

8.1.2.   Borulásvizsgálat

8.1.2.1.   A próbabábut szükség szerint fel kell szerelni a 23. mellékletben leírt terhelést kifejtő berendezések valamelyikével. A próbabábut ezen előírásnak megfelelően, a gyártó utasításainak figyelembevételével, valamint a 8.1.3.6. szakaszban előírt, minden rendszer esetében azonos módon alkalmazott szabványos hevederlazasággal kell behelyezni a gyermekbiztonsági rendszerekbe.

8.1.2.2.   A gyermekbiztonsági rendszert a vizsgálati üléshez vagy a jármű üléséhez kell rögzíteni. A teljes ülést 540° ± 5° szögben, 2–5 fok/másodperc sebességgel el kell forgatni az ülés hosszanti középsíkjába eső vízszintes tengely körül, és meg kell állítani ebben a helyzetben. A vizsgálat elvégzése céljából a meghatározott autókban használandó eszközöket fel lehet erősíteni a 6. melléklet szerinti vizsgálati ülésre.

8.1.2.3.   Ebben a statikus fordított helyzetben a próbabábu tömege négyszeresének megfelelő terhelést kell kifejteni a forgástengelyre merőleges síkban függőlegesen lefelé amellett, hogy a próbabábut a 23. mellékletnek megfelelően már ellátták terhelést kifejtő berendezéssel. A terhelést fokozatosan és szabályozott módon kell kifejteni a gravitációs gyorsulást vagy 400 mm/min-t meg nem haladó sebességgel. Az előírt legnagyobb terhelést 30 –0/+5 másodpercig fenn kell tartani.

8.1.2.4.   Ezután 400 mm/min-t meg nem haladó sebességgel el kell távolítani a terhelést, és le kell mérni az elmozdulást.

8.1.2.5.   Ekkor vissza kell forgatni a teljes ülést 180°-kal a kiindulási helyzetbe.

8.1.2.6.   A vizsgálati ciklust még egyszer el kell végezni, ezúttal az ellentétes irányban. Az eljárást mindkét forgási irányban meg kell ismételni úgy, hogy a forgási tengely a vízszintes síkban legyen, a két korábbi vizsgálathoz képest 90°-os szögben.

8.1.2.7.   Ezeket a vizsgálatokat az ahhoz a tömegcsoporthoz vagy tömegcsoportokhoz rendelkezésre álló legkisebb és legnagyobb próbabábu használatával egyaránt végre kell hajtani, amelyekhez a gyermekbiztonsági rendszert tervezték.

A próbabábu és a gyermekbiztonsági rendszerek beállításának megváltoztatása a teljes vizsgálati ciklus alatt tilos.

8.1.3.   Dinamikus vizsgálatok

8.1.3.1.   Vizsgálókocsin és vizsgálati ülésen végrehajtandó vizsgálatok

8.1.3.1.1.   Menetirányba néző gyermekbiztonsági rendszer

8.1.3.1.1.1.   A dinamikus vizsgálathoz használt vizsgálókocsinak és vizsgálati ülésnek meg kell felelnie az ezen előírás 6. mellékletében meghatározott követelményeknek, valamint a dinamikus ütközésvizsgálathoz szükséges elrendezést a 21. melléklet szerint kell elvégezni.

8.1.3.1.1.2.   A vizsgálókocsinak vízszintes helyzetben kell maradnia a lassulás vagy gyorsulás teljes időtartama alatt.

8.1.3.1.1.3.   Lassító- vagy gyorsítókészülékek

A kérelmezőnek az alábbi két készülék valamelyikének a használatát kell választania:

| 8.1.3.1.1.3.1. | | Lassulásvizsgáló eszköz
  A vizsgálókocsit az előírás 6. mellékletében meghatározott berendezés vagy egyéb, azonos rendeltetésű eszköz használatával kell lelassítani. Ennek a berendezésnek a 8.1.3.4. szakaszban és az alábbiakban előírt teljesítménnyel kell rendelkeznie. |
| --- | --- | --- |

8.1.3.1.1.3.1.

Lassulásvizsgáló eszköz

A vizsgálókocsit az előírás 6. mellékletében meghatározott berendezés vagy egyéb, azonos rendeltetésű eszköz használatával kell lelassítani. Ennek a berendezésnek a 8.1.3.4. szakaszban és az alábbiakban előírt teljesítménnyel kell rendelkeznie.

| | Kalibrálási eljárás
  A gyermekbiztonsági rendszereken a 8.1.3.1. szakasz szerint végrehajtott vizsgálatok esetében az egy gyermeket tartó gyermekbiztonsági rendszer modellezése érdekében legfeljebb 55 kg-os tehetetlen tömeggel megterhelt vizsgálókocsi lassulási görbéjének, illetve a karosszériában lévő gyermekbiztonsági rendszereken a 8.1.3.2. szakasz szerint végrehajtott vizsgálatok esetében az egy-egy gyermeket tartó x darab gyermekbiztonsági rendszer modellezése érdekében legfeljebb x-szer 55 kg-os tehetetlen tömeggel és a jármű-karosszériával megterhelt vizsgálókocsi lassulási görbéjének frontális ütközés esetén az ezen előírás 7. mellékletének 1. függelékében található ábra vonalkázott területén belül, míg hátulról történő ütközés esetén az ezen előírás 7. mellékletének 2. függelékében található ábra vonalkázott területén belül kell maradnia.
  A megállítóeszköz kalibrálása során a féktávolságnak frontális ütközés esetén 650 ± 30 mm, hátulról történő ütközés esetén pedig 275 ± 20 mm hosszúnak kell lennie. |
| --- | --- |

Kalibrálási eljárás

A gyermekbiztonsági rendszereken a 8.1.3.1. szakasz szerint végrehajtott vizsgálatok esetében az egy gyermeket tartó gyermekbiztonsági rendszer modellezése érdekében legfeljebb 55 kg-os tehetetlen tömeggel megterhelt vizsgálókocsi lassulási görbéjének, illetve a karosszériában lévő gyermekbiztonsági rendszereken a 8.1.3.2. szakasz szerint végrehajtott vizsgálatok esetében az egy-egy gyermeket tartó x darab gyermekbiztonsági rendszer modellezése érdekében legfeljebb x-szer 55 kg-os tehetetlen tömeggel és a jármű-karosszériával megterhelt vizsgálókocsi lassulási görbéjének frontális ütközés esetén az ezen előírás 7. mellékletének 1. függelékében található ábra vonalkázott területén belül, míg hátulról történő ütközés esetén az ezen előírás 7. mellékletének 2. függelékében található ábra vonalkázott területén belül kell maradnia.

A megállítóeszköz kalibrálása során a féktávolságnak frontális ütközés esetén 650 ± 30 mm, hátulról történő ütközés esetén pedig 275 ± 20 mm hosszúnak kell lennie.

| 8.1.3.1.1.3.2. | Gyorsulásvizsgáló eszköz | Dinamikus vizsgálati feltételek: | Frontális ütközéshez a vizsgálókocsit úgy kell meghajtani, hogy a vizsgálat alatti DV teljes sebességváltozása 52 + 0–2 km/h legyen, gyorsulási görbéje a 7. melléklet 1. függelékében található ábra vonalkázott területére essen, és az (5 g, 10 ms) és (9 g, 20 ms) koordináták által meghatározott szakasz fölött maradjon. Az ütközés kezdetét (T0) az ISO 17373 szabvány szerint 0,5 g gyorsulási szinten határozzák meg. |
| --- | --- | --- | --- |

8.1.3.1.1.3.2.

Gyorsulásvizsgáló eszköz

Dinamikus vizsgálati feltételek:

Frontális ütközéshez a vizsgálókocsit úgy kell meghajtani, hogy a vizsgálat alatti DV teljes sebességváltozása 52 + 0–2 km/h legyen, gyorsulási görbéje a 7. melléklet 1. függelékében található ábra vonalkázott területére essen, és az (5 g, 10 ms) és (9 g, 20 ms) koordináták által meghatározott szakasz fölött maradjon. Az ütközés kezdetét (T0) az ISO 17373 szabvány szerint 0,5 g gyorsulási szinten határozzák meg.

| | Hátulról történő ütközéshez a vizsgálókocsit úgy kell meghajtani, hogy a vizsgálat alatti DV teljes sebességváltozása 32 + 2–0 km/h legyen, gyorsulási görbéje a 7. melléklet 2. függelékében található ábra vonalkázott területére essen, és az (5 g, 5 ms) és (10 g, 10 ms) koordináták által meghatározott szakasz fölött maradjon. Az ütközés kezdetét (T0) az ISO 17373 szabvány szerint 0,5 g gyorsulási szinten határozzák meg. |
| --- | --- |

Hátulról történő ütközéshez a vizsgálókocsit úgy kell meghajtani, hogy a vizsgálat alatti DV teljes sebességváltozása 32 + 2–0 km/h legyen, gyorsulási görbéje a 7. melléklet 2. függelékében található ábra vonalkázott területére essen, és az (5 g, 5 ms) és (10 g, 10 ms) koordináták által meghatározott szakasz fölött maradjon. Az ütközés kezdetét (T0) az ISO 17373 szabvány szerint 0,5 g gyorsulási szinten határozzák meg.

A műszaki szolgálatnak a fenti követelmények teljesülése ellenére olyan, a 6. melléklet 1. szakaszában meghatározott (üléssel felszerelt) vizsgálókocsit kell használnia, melynek tömege 380 kg-nál nagyobb.

Ha a fenti vizsgálatokat nagyobb sebességen végzik el és/vagy a gyorsulási görbe a vonalkázott terület felső része fölé kerül, de a gyermekbiztonsági rendszer megfelel a követelményeknek, a vizsgálatot megfelelőnek kell tekinteni.

8.1.3.1.1.4.   A következő méréseket kell elvégezni:

| 8.1.3.1.1.4.1. | a vizsgálókocsi sebessége közvetlenül az ütközés előtt (csak fékezőszánok esetében, a féktávolság kiszámításához); |
| --- | --- |

8.1.3.1.1.4.1.

a vizsgálókocsi sebessége közvetlenül az ütközés előtt (csak fékezőszánok esetében, a féktávolság kiszámításához);

| 8.1.3.1.1.4.2. | a féktávolság (csak fékezőszánok esetében), amelyet a szán feljegyzett lassulásának kettős integrálásával lehet kiszámítani; |
| --- | --- |

8.1.3.1.1.4.2.

a féktávolság (csak fékezőszánok esetében), amelyet a szán feljegyzett lassulásának kettős integrálásával lehet kiszámítani;

| 8.1.3.1.1.4.3. | az I., a II. és a III. tömegcsoport esetében a próbabábu fejének a függőleges és a vízszintes síkban történő elmozdulása, míg a 0. és a 0+ tömegcsoport esetében a próbabábu elmozdulása, figyelmen kívül hagyva a végtagokat; |
| --- | --- |

8.1.3.1.1.4.3.

az I., a II. és a III. tömegcsoport esetében a próbabábu fejének a függőleges és a vízszintes síkban történő elmozdulása, míg a 0. és a 0+ tömegcsoport esetében a próbabábu elmozdulása, figyelmen kívül hagyva a végtagokat;

| 8.1.3.1.1.4.4. | a mellkas lassulása három egymásra merőleges irányban, az újszülöttnek megfelelő próbabábu kivételével; |
| --- | --- |

8.1.3.1.1.4.4.

a mellkas lassulása három egymásra merőleges irányban, az újszülöttnek megfelelő próbabábu kivételével;

| 8.1.3.1.1.4.5. | a benyomódás látható jelei a hasat fedő modellező agyagon (lásd a 7.1.4.3.1. szakaszt), az újszülöttnek megfelelő próbabábu kivételével; |
| --- | --- |

8.1.3.1.1.4.5.

a benyomódás látható jelei a hasat fedő modellező agyagon (lásd a 7.1.4.3.1. szakaszt), az újszülöttnek megfelelő próbabábu kivételével;

| 8.1.3.1.1.4.6. | a vizsgálókocsi gyorsulása vagy lassulása legalább az első 300 ms alatt. |
| --- | --- |

8.1.3.1.1.4.6.

a vizsgálókocsi gyorsulása vagy lassulása legalább az első 300 ms alatt.

8.1.3.1.1.5.   Ütközés után a gyermekbiztonsági rendszert szemrevételezéssel, a csat kinyitása nélkül meg kell vizsgálni, és meg kell állapítani, hogy nem hibásodott-e meg, vagy nem tört-e el.

8.1.3.1.2.   Menetiránynak háttal beszerelhető gyermekbiztonsági rendszer

8.1.3.1.2.1.   A vizsgálat elvégzéséhez a vizsgálati ülést 180°-kal el kell forgatni a hátulról történő ütközési vizsgálathoz előírt követelményeknek megfelelően.

8.1.3.1.2.2.   Az első ülésen használandó, a menetiránynak háttal beszerelhető gyermekbiztonsági rendszer vizsgálatakor a jármű homlokfelületét a vizsgálókocsihoz rögzített merev rúddal kell leképezni oly módon, hogy az összes energiaelnyelés a gyermekbiztonsági rendszerben történjen.

8.1.3.1.2.3.   A lassulási feltételeknek meg kell felelniük a 8.1.3.1.1.3.1. szakaszban előírt követelményeknek.

A gyorsulási feltételeknek meg kell felelniük a 8.1.3.1.1.3.2. szakaszban előírt követelményeknek.

8.1.3.1.2.4.   A fenti 8.1.3.1.1.4–8.1.3.1.1.4.6. szakaszban felsoroltakhoz hasonló méréseket kell végrehajtani.

8.1.3.2.   A vizsgálókocsin és jármű-karosszérián végrehajtandó vizsgálatok

8.1.3.2.1.   Menetirányba néző gyermekbiztonsági rendszer

8.1.3.2.1.1.   A vizsgálat során a járművet olyan módszerrel kell rögzíteni, hogy az ne erősítse meg a járműülések és a felnőttbiztonsági övek rögzítési pontjait, valamint a gyermekbiztonsági rendszer rögzítéséhez szükséges kiegészítő rögzítési pontokat, illetve ne csökkentse a szerkezet normál alakváltozását. A járműből minden olyan alkatrészt el kell távolítani, amely a próbabábu mozgásának korlátozásával csökkentheti a vizsgálat közben a gyermekbiztonsági rendszerre ható terhelést. A kiszerelt szerkezetrészeket olyan azonos szilárdságú részekkel lehet helyettesíteni, amelyek nem akadályozzák a próbabábu mozgását.

8.1.3.2.1.2.   A rögzítőeszköz akkor tekinthető megfelelőnek, ha nem a szerkezet teljes szélességében fejti ki hatását, és a járművet vagy a szerkezetet a gyermekbiztonsági rendszer rögzítési pontja előtt legalább 500 mm-re blokkolja vagy rögzíti. A szerkezetet hátul a rögzítési pontoktól megfelelő távolságban rögzíteni kell, hogy a 8.1.3.2.1.1. szakasz valamennyi követelménye teljesüljön.

8.1.3.2.1.3.   A jármű ülését és a gyermekbiztonsági rendszert olyan, a jóváhagyási vizsgálatok elvégzéséért felelős műszaki szolgálat által kiválasztott helyzetben kell beszerelni, illetve elhelyezni, amely a szilárdság tekintetében a legkedvezőtlenebb feltételeket biztosítja, és összeegyeztethető a próbabábu járműbe történő beszerelésével. A járműülés háttámlájának és a gyermekbiztonsági rendszernek a helyzetét a vizsgálati jegyzőkönyvben fel kell tüntetni. A járműülés háttámláját, ha dőlésszöge állítható, a gyártó előírásai szerinti állásba kell reteszelni, vagy előírások hiányában úgy kell rögzíteni, hogy a háttámla tényleges dőlésszöge a lehető legközelebb legyen a 25°-hoz.

8.1.3.2.1.4.   Amennyiben a beszerelési és használati utasítások nem rendelkeznek másként, az első ülést az első ülésre szerelhető gyermekbiztonsági rendszerekhez az általában használt legelső helyzetébe, míg a hátsó ülésre szerelhető gyermekbiztonsági rendszerekhez az általában használt leghátsó helyzetébe kell állítani.

8.1.3.2.1.5.   A lassulási feltételeknek meg kell felelniük a 8.1.3.4. szakaszban előírt követelményeknek. Vizsgálati ülésként az adott jármű ülését kell használni.

8.1.3.2.1.6.   A következő méréseket kell elvégezni:

| 8.1.3.2.1.6.1. | a vizsgálókocsi sebessége közvetlenül az ütközés előtt (csak fékezőszánok esetében, a féktávolság kiszámításához); |
| --- | --- |

8.1.3.2.1.6.1.

a vizsgálókocsi sebessége közvetlenül az ütközés előtt (csak fékezőszánok esetében, a féktávolság kiszámításához);

| 8.1.3.2.1.6.2. | a féktávolság (csak fékezőszánok esetében), amelyet a szán feljegyzett lassulásának kettős integrálásával lehet kiszámítani; |
| --- | --- |

8.1.3.2.1.6.2.

a féktávolság (csak fékezőszánok esetében), amelyet a szán feljegyzett lassulásának kettős integrálásával lehet kiszámítani;

| 8.1.3.2.1.6.3. | a próbabábu fejének érintkezése a jármű karosszériájának belsejével; |
| --- | --- |

8.1.3.2.1.6.3.

a próbabábu fejének érintkezése a jármű karosszériájának belsejével;

| 8.1.3.2.1.6.4. | a mellkas lassulása három egymásra merőleges irányban, az újszülöttnek megfelelő próbabábu kivételével; |
| --- | --- |

8.1.3.2.1.6.4.

a mellkas lassulása három egymásra merőleges irányban, az újszülöttnek megfelelő próbabábu kivételével;

| 8.1.3.2.1.6.5. | a benyomódás látható jelei a hasat fedő modellező agyagon (lásd a 7.1.4.3.1. szakaszt), az újszülöttnek megfelelő próbabábu kivételével; |
| --- | --- |

8.1.3.2.1.6.5.

a benyomódás látható jelei a hasat fedő modellező agyagon (lásd a 7.1.4.3.1. szakaszt), az újszülöttnek megfelelő próbabábu kivételével;

| 8.1.3.2.1.6.6. | a vizsgálókocsi és a jármű-karosszéria gyorsulása vagy lassulása legalább az első 300 ms alatt. |
| --- | --- |

8.1.3.2.1.6.6.

a vizsgálókocsi és a jármű-karosszéria gyorsulása vagy lassulása legalább az első 300 ms alatt.

8.1.3.2.1.7.   Ütközés után a gyermekbiztonsági rendszert szemrevételezéssel, a csat kinyitása nélkül meg kell vizsgálni, és meg kell állapítani, hogy nem hibásodott-e meg.

8.1.3.2.2.   Menetiránynak háttal beszerelhető gyermekbiztonsági rendszer

8.1.3.2.2.1.   A hátulról történő ütközés vizsgálatához a jármű karosszériáját 180°-kal el kell forgatni a vizsgálókocsin.

8.1.3.2.2.2.   A frontális ütközésre vonatkozó követelmények érvényesek.

8.1.3.3.   Teljes járművön végrehajtandó vizsgálat

8.1.3.3.1.   A lassulási feltételeknek meg kell felelniük a 8.1.3.4. szakaszban előírt követelményeknek.

8.1.3.3.2.   A frontális ütközési vizsgálatokhoz az ezen előírás 9. mellékletében meghatározott eljárást kell végrehajtani.

8.1.3.3.3.   A hátulról történő ütközéses vizsgálatokhoz az ezen előírás 10. mellékletében meghatározott eljárást kell végrehajtani.

8.1.3.3.4.   A következő méréseket kell elvégezni:

| 8.1.3.3.4.1. | a jármű/ütőmű sebessége közvetlenül az ütközés előtt; |
| --- | --- |

8.1.3.3.4.1.

a jármű/ütőmű sebessége közvetlenül az ütközés előtt;

| 8.1.3.3.4.2. | a próbabábu fejének érintkezése a jármű belsejével (a 0. tömegcsoport esetében a próbabábu végtagjainak figyelmen kívül hagyásával kell mérni); |
| --- | --- |

8.1.3.3.4.2.

a próbabábu fejének érintkezése a jármű belsejével (a 0. tömegcsoport esetében a próbabábu végtagjainak figyelmen kívül hagyásával kell mérni);

| 8.1.3.3.4.3. | a mellkas gyorsulása három egymásra merőleges irányban, az újszülöttnek megfelelő próbabábu kivételével; |
| --- | --- |

8.1.3.3.4.3.

a mellkas gyorsulása három egymásra merőleges irányban, az újszülöttnek megfelelő próbabábu kivételével;

| 8.1.3.3.4.4. | a benyomódás látható jelei a hasat fedő modellező agyagon (lásd a 7.1.4.3.1. szakaszt), az újszülöttnek megfelelő próbabábu kivételével. |
| --- | --- |

8.1.3.3.4.4.

a benyomódás látható jelei a hasat fedő modellező agyagon (lásd a 7.1.4.3.1. szakaszt), az újszülöttnek megfelelő próbabábu kivételével.

8.1.3.3.5.   Az első üléseket, ha dőlésszögük állítható, a gyártó előírásai szerinti állásban kell reteszelni, vagy előírások hiányában úgy kell rögzíteni, hogy a háttámla tényleges dőlésszöge a lehető legközelebb legyen a 25°-hoz.

8.1.3.3.6.   Ütközés után a gyermekbiztonsági rendszert szemrevételezéssel, a csat kinyitása nélkül meg kell vizsgálni, és meg kell állapítani, hogy nem hibásodott-e meg, vagy nem tört-e el.

8.1.3.4.   A dinamikus vizsgálatra vonatkozó feltételek összefoglalását az alábbi táblázat tartalmazza.

| | | FRONTÁLIS ÜTKÖZÉS | HÁTULRÓL TÖRTÉNŐ ÜTKÖZÉS |
| --- | --- | --- | --- |
| Vizsgálat | Biztonsági rendszer | Sebesség
  (km/h) | Vizsgálóimpulzus | Féktávolság a vizsgálat során (mm) | Sebesség
  (km/h) | Vizsgálóimpulzus | Féktávolság a vizsgálat során (mm) |
| Vizsgálati üléssel felszerelt vizsgálókocsi | Első és hátsó ülésen menetirányban; univerzális, féluniverzális vagy korlátozott (*1) | 50 + 0 – 2 | 1 | 650 ± 50 | — | — | — |
| Első és hátsó ülésen menetirányban; univerzális, féluniverzális vagy korlátozott (*2) | 50 + 0 – 2 | 1 | 650 ± 50 | 30 + 2 – 0 | 2 | 275 ± 25 |
| Járműkarosszéria a vizsgálókocsin | Menetirányba néző (*1) | 50 + 0 – 2 | 1 vagy 3 | 650 ± 50 | — | — | — |
| Menetiránynak háttal beszerelhető (*2) | 50 + 0 – 2 | 1 vagy 3 | 650 ± 50 | 30 + 2 – 0 | 2 vagy 4 | 275 ± 25 |
| Egész jármű vizsgálata akadálynak ütközéssel | Menetirányba néző | 50 + 0 – 2 | 3 | nincs meghatározva | — | — | — |
| Menetiránynak háttal beszerelhető | 50 + 0 – 2 | 3 | nincs meghatározva | 30 + 2 – 0 | 4 | nincs meghatározva |
| Megjegyzés: A 0. és a 0+ tömegcsoporthoz használandó gyermekbiztonsági rendszereket a frontális és hátulról történő ütközési vizsgálat során a menetiránynak háttal történő beszerelési módra vonatkozó feltételek szerint kell vizsgálni.
  Jelmagyarázat: | 1. vizsgálóimpulzus: A 7. melléklet frontális ütközésre vonatkozó előírásai szerint. |

FRONTÁLIS ÜTKÖZÉS

HÁTULRÓL TÖRTÉNŐ ÜTKÖZÉS

Vizsgálat

Biztonsági rendszer

Sebesség

(km/h)

Vizsgálóimpulzus

Féktávolság a vizsgálat során (mm)

Sebesség

(km/h)

Vizsgálóimpulzus

Féktávolság a vizsgálat során (mm)

Vizsgálati üléssel felszerelt vizsgálókocsi

Első és hátsó ülésen menetirányban; univerzális, féluniverzális vagy korlátozott (*1)

*1

50 + 0 – 2

1

650 ± 50

—

—

—

Első és hátsó ülésen menetirányban; univerzális, féluniverzális vagy korlátozott (*2)

*2

50 + 0 – 2

1

650 ± 50

30 + 2 – 0

2

275 ± 25

Járműkarosszéria a vizsgálókocsin

Menetirányba néző (*1)

*1

50 + 0 – 2

1 vagy 3

650 ± 50

—

—

—

Menetiránynak háttal beszerelhető (*2)

*2

50 + 0 – 2

1 vagy 3

650 ± 50

30 + 2 – 0

2 vagy 4

275 ± 25

Egész jármű vizsgálata akadálynak ütközéssel

Menetirányba néző

50 + 0 – 2

3

nincs meghatározva

—

—

—

Menetiránynak háttal beszerelhető

50 + 0 – 2

3

nincs meghatározva

30 + 2 – 0

4

nincs meghatározva

Megjegyzés: A 0. és a 0+ tömegcsoporthoz használandó gyermekbiztonsági rendszereket a frontális és hátulról történő ütközési vizsgálat során a menetiránynak háttal történő beszerelési módra vonatkozó feltételek szerint kell vizsgálni.

Megjegyzés:

Jelmagyarázat:

1. vizsgálóimpulzus: A 7. melléklet frontális ütközésre vonatkozó előírásai szerint.

| | 2. vizsgálóimpulzus: A 7. melléklet hátulról történő ütközésre vonatkozó előírásai szerint. |
| --- | --- |

2. vizsgálóimpulzus: A 7. melléklet hátulról történő ütközésre vonatkozó előírásai szerint.

| | 3. vizsgálóimpulzus: Frontális ütközésnek kitett jármű lassulási impulzusa. |
| --- | --- |

3. vizsgálóimpulzus: Frontális ütközésnek kitett jármű lassulási impulzusa.

| | 4. vizsgálóimpulzus: Hátulról történő ütközésnek kitett jármű lassulási impulzusa. |
| --- | --- |

4. vizsgálóimpulzus: Hátulról történő ütközésnek kitett jármű lassulási impulzusa.

8.1.3.5.   Kiegészítő rögzítési pontokkal ellátott gyermekbiztonsági rendszerek

8.1.3.5.1.   Amennyiben a gyermekbiztonsági rendszereket a 2.1.2.3. szakasz szerinti használatra tervezték, és felszerelésükhöz kiegészítő rögzítési pontok szükségesek, a frontális ütközés vizsgálatára vonatkozó követelményeket a 8.1.3.4. szakasszal összhangban kell betartani a következők szerint:

8.1.3.5.2.   Rövid felső rögzítőhevederekkel rendelkező eszközök esetében, melyeket pl. a kalaptartóhoz kell erősíteni, a vizsgálókocsin a felső rögzítést a 6. melléklet 3. függelékében leírtak szerint kell beállítani.

8.1.3.5.3.   Hosszú felső rögzítőhevederekkel rendelkező eszközök esetében, melyeket olyankor használnak, ha nem áll rendelkezésre merev kalaptartó és a felső rögzítőhevedereket a jármű padlójához kell erősíteni, a vizsgálókocsin a rögzítéseket a 6. melléklet 3. függelékében leírtak szerint kell beállítani.

8.1.3.5.4.   Mindkét konfigurációban használandó eszközök esetében a 8.1.3.5.2. és a 8.1.3.5.3. szakaszban előírt vizsgálatokat kell végrehajtani azzal a kivétellel, hogy amennyiben a vizsgálatot a 8.1.3.5.3. szakasz követelményei szerint végzik el, csak a nehezebb próbabábut kell használni.

8.1.3.5.5.   A menetiránynak háttal beszerelhető eszközök esetében a konfiguráció alsó rögzítési pontjának a vizsgálókocsin a 6. melléklet 3. függeléke előírásainak kell megfelelnie.

8.1.3.5.6.   Olyan kiegészítő hevedereket használó mózeskosarak esetében, amelyeket két felnőttbiztonsági övhöz kapcsolnak, ahol a terhelés a felnőttbiztonsági övön keresztül közvetlenül a felnőttbiztonsági öv alsó rögzítési pontjára irányul, a rögzítési pontnak a vizsgálókocsin a 6. melléklet 3. függeléke 7. szakasza előírásainak kell megfelelnie (A1, B1). A vizsgálópadi elrendezésnek meg kell felelnie a 21. melléklet 5. megjegyzésében előírtaknak. Ennek a rendszernek akkor is megfelelően kell működnie, ha a felnőttbiztonsági öv rendszere nincs reteszelve. A rendszert „univerzálisnak” tekintik, ha teljesíti a 6.1.8. szakasz előírásait.

8.1.3.6.   Próbabábuk

8.1.3.6.1.   A gyermekbiztonsági rendszert és a próbabábukat a 8.1.3.6.3. szakasz követelményeinek betartásával kell beszerelni.

8.1.3.6.2.   A gyermekbiztonsági rendszert az ezen előírás 8. mellékletében meghatározott próbabábuk használatával kell megvizsgálni.

8.1.3.6.3.   A próbabábu beszerelése

8.1.3.6.3.1.   A próbabábut úgy kell elhelyezni, hogy a próbabábu hátsó része és a gyermekbiztonsági rendszer között rés legyen. Mózeskosarak esetében a próbabábut egyenesen, vízszintes helyzetben kell elhelyezni, a lehető legközelebb a mózeskosár középvonalához.

8.1.3.6.3.2.   A gyermekülést el kell helyezni a vizsgálati ülésen.

A próbabábut bele kell helyezni a gyermekülésbe.

Olyan gyermekbiztonsági rendszerek vagy hevederek esetében, amelyek közvetlen hatást gyakorolnak az övvisszahúzóra vagy hárompontos felnőttbiztonsági övre, amennyiben nincs használatban lezáróeszköz vagy más olyan rendszer, amely képes meggátolni az övvisszahúzó működését:

| a) | Az övet a gyártó utasításainak megfelelően be kell csatolni. |
| --- | --- |

a)

Az övet a gyártó utasításainak megfelelően be kell csatolni.

| b) | A gyermekülés vizsgálati ülésre történő felszerelését ezen előírás 21. melléklete szerint kell befejezni. |
| --- | --- |

b)

A gyermekülés vizsgálati ülésre történő felszerelését ezen előírás 21. melléklete szerint kell befejezni.

Minden más gyermekbiztonsági rendszer esetében:

| a) | A próbabábu és az ülés háttámlája közé kell helyezni egy, a vizsgált próbabábu méretének megfelelő, 2,5 cm vastag, 6 cm széles, csuklósan kapcsolt lemezt vagy hasonló rugalmas eszközt, melynek hossza megfelel a (8. melléklet szerint, ülve mért) vállmagasságból a csípő középpontjáig (a 8. melléklet szerint – a térdhajlat magasságához a combmagasság felének értékét hozzáadva – ülve) mért magasság levonásával kapott értéknek. A lemeznek a lehető legszorosabban követnie kell az ülés görbületét, az alsó végének pedig a próbabábu csípőízülete magasságában kell lennie. |
| --- | --- |

a)

A próbabábu és az ülés háttámlája közé kell helyezni egy, a vizsgált próbabábu méretének megfelelő, 2,5 cm vastag, 6 cm széles, csuklósan kapcsolt lemezt vagy hasonló rugalmas eszközt, melynek hossza megfelel a (8. melléklet szerint, ülve mért) vállmagasságból a csípő középpontjáig (a 8. melléklet szerint – a térdhajlat magasságához a combmagasság felének értékét hozzáadva – ülve) mért magasság levonásával kapott értéknek. A lemeznek a lehető legszorosabban követnie kell az ülés görbületét, az alsó végének pedig a próbabábu csípőízülete magasságában kell lennie.

| b) | A biztonsági övet a gyártó utasításainak megfelelően kell beállítani úgy, hogy a húzóerő 250 ± 25 N értékkel meghaladja a beállítóeszköz erejét, és a heveder hajlásszöge a beállítóeszköznél 45 ± 5° vagy a gyártó által előírt szög legyen. |
| --- | --- |

b)

A biztonsági övet a gyártó utasításainak megfelelően kell beállítani úgy, hogy a húzóerő 250 ± 25 N értékkel meghaladja a beállítóeszköz erejét, és a heveder hajlásszöge a beállítóeszköznél 45 ± 5° vagy a gyártó által előírt szög legyen.

| c) | A gyermekülés vizsgálati ülésre történő felszerelését ezen előírás 21. melléklete szerint kell befejezni. |
| --- | --- |

c)

A gyermekülés vizsgálati ülésre történő felszerelését ezen előírás 21. melléklete szerint kell befejezni.

| d) | A rugalmas eszközt el kell távolítani. |
| --- | --- |

d)

A rugalmas eszközt el kell távolítani.

8.1.3.6.3.3.   A próbabábu középvonalán áthaladó hosszanti síkot a két alsó övrögzítési pontot összekötő vonal felezőpontjába kell beállítani, de a 8.1.3.2.1.3. szakasz előírásait is figyelembe kell venni. A tízéves gyermeknek megfelelő próbabábuval vizsgálandó gyermekbiztonsági rendszerek esetében a próbabábu középvonalán áthaladó hosszanti síkot a két alsó övrögzítési pontot összekötő vonal felezőpontjától a C rögzítési pont irányába legfeljebb 80 mm távolságra kell beállítani. Az elmozdítás mértékéről a műszaki szolgálat dönt a vállpántnak a próbabábun való optimális vezetése érdekében.

8.1.3.6.3.4.   Szabványos biztonsági öv használatát igénylő eszközök esetében a vállpántot a dinamikus vizsgálat előtt könnyű súlyú, legfeljebb 250 mm hosszú és 20 mm széles maszkolószalaggal a próbabábura lehet rögzíteni. A menetiránynak háttal beszerelhető eszközök esetében a fejet könnyű súlyú, megfelelő hosszúságú és legfeljebb 20 mm széles maszkolószalaggal a gyermekbiztonsági rendszer háttámlájához lehet erősíteni.

8.1.3.7.   A használandó próbabábu kategóriája

| 8.1.3.7.1. | 0 tömegcsoporthoz használandó eszköz: vizsgálat újszülöttnek megfelelő próbabábuval és 9 kg tömegű próbabábuval; |
| --- | --- |

8.1.3.7.1.

0 tömegcsoporthoz használandó eszköz: vizsgálat újszülöttnek megfelelő próbabábuval és 9 kg tömegű próbabábuval;

| 8.1.3.7.2. | 0+ tömegcsoporthoz használandó eszköz: vizsgálat újszülöttnek megfelelő próbabábuval és 11 kg tömegű próbabábuval; |
| --- | --- |

8.1.3.7.2.

0+ tömegcsoporthoz használandó eszköz: vizsgálat újszülöttnek megfelelő próbabábuval és 11 kg tömegű próbabábuval;

| 8.1.3.7.3. | I. tömegcsoporthoz használandó eszköz: vizsgálatok 9 kg és 15 kg tömegű próbabábuval; |
| --- | --- |

8.1.3.7.3.

I. tömegcsoporthoz használandó eszköz: vizsgálatok 9 kg és 15 kg tömegű próbabábuval;

| 8.1.3.7.4. | II. tömegcsoporthoz használandó eszköz: vizsgálatok 15 kg és 22 kg tömegű próbabábuval; |
| --- | --- |

8.1.3.7.4.

II. tömegcsoporthoz használandó eszköz: vizsgálatok 15 kg és 22 kg tömegű próbabábuval;

| 8.1.3.7.5. | III. tömegcsoporthoz használandó eszköz: vizsgálatok 22 kg és 32 kg tömegű próbabábuval. |
| --- | --- |

8.1.3.7.5.

III. tömegcsoporthoz használandó eszköz: vizsgálatok 22 kg és 32 kg tömegű próbabábuval.

| 8.1.3.7.6. | Amennyiben a gyermekbiztonsági rendszer két vagy több tömegcsoporthoz használható, a vizsgálatokat az összes tömegcsoportra vonatkozóan megadott legkönnyebb és legnehezebb próbabábuval egyaránt el kell végezni. |
| --- | --- |

8.1.3.7.6.

Amennyiben a gyermekbiztonsági rendszer két vagy több tömegcsoporthoz használható, a vizsgálatokat az összes tömegcsoportra vonatkozóan megadott legkönnyebb és legnehezebb próbabábuval egyaránt el kell végezni.

| 8.1.3.7.7. | Amennyiben a gyermekbiztonsági rendszert két vagy több gyermek elhelyezésére tervezték, egy vizsgálatot kell elvégezni úgy, hogy a legnehezebb próbabábukat helyezik el az összes ülésben. A második vizsgálatot a fent megadott legkönnyebb és a legnehezebb próbabábukkal kell végrehajtani. A vizsgálatokat a 6. melléklet 3. függelékének 3. ábráján bemutatott vizsgálati ülés használatával kell elvégezni. A vizsgálatokat végző laboratórium, amennyiben célszerűnek tartja, egy harmadik vizsgálatot is végrehajthat a próbabábuk kombinálásával vagy üres ülésekkel. |
| --- | --- |

8.1.3.7.7.

Amennyiben a gyermekbiztonsági rendszert két vagy több gyermek elhelyezésére tervezték, egy vizsgálatot kell elvégezni úgy, hogy a legnehezebb próbabábukat helyezik el az összes ülésben. A második vizsgálatot a fent megadott legkönnyebb és a legnehezebb próbabábukkal kell végrehajtani. A vizsgálatokat a 6. melléklet 3. függelékének 3. ábráján bemutatott vizsgálati ülés használatával kell elvégezni. A vizsgálatokat végző laboratórium, amennyiben célszerűnek tartja, egy harmadik vizsgálatot is végrehajthat a próbabábuk kombinálásával vagy üres ülésekkel.

| 8.1.3.7.8. | Ha a gyermekbiztonsági rendszer a 0 vagy 0+ csoportban a gyermek tömegétől függő különböző kialakításokat kínál, mindegyik kialakítást meg kell vizsgálni az illető tömegcsoport mindkét bábujával. |
| --- | --- |

8.1.3.7.8.

Ha a gyermekbiztonsági rendszer a 0 vagy 0+ csoportban a gyermek tömegétől függő különböző kialakításokat kínál, mindegyik kialakítást meg kell vizsgálni az illető tömegcsoport mindkét bábujával.

| 8.1.3.7.9. | Ha az ISOFIX gyermekbiztonsági rendszernek felső hevedert kell használnia, az egyik vizsgálatot a legkisebb próbabábuval kell elvégezni, a felső hevedert a legrövidebbre állítva (G1 rögzítési pont). A második vizsgálatot a nehezebb próbabábuval kell elvégezni, a felső hevedert hosszabbra állítva (G2 rögzítési pont). A felső hevedert úgy kell beállítani, hogy a húzóerő 50 ± 5 N legyen. |
| --- | --- |

8.1.3.7.9.

Ha az ISOFIX gyermekbiztonsági rendszernek felső hevedert kell használnia, az egyik vizsgálatot a legkisebb próbabábuval kell elvégezni, a felső hevedert a legrövidebbre állítva (G1 rögzítési pont). A második vizsgálatot a nehezebb próbabábuval kell elvégezni, a felső hevedert hosszabbra állítva (G2 rögzítési pont). A felső hevedert úgy kell beállítani, hogy a húzóerő 50 ± 5 N legyen.

| 8.1.3.7.10. | A fenti 7.1.4.1.10.1.2. szakaszban leírt vizsgálatot csak azzal a legnagyobb bábuval kell elvégezni, amelyikhez a gyermekbiztonsági rendszert tervezték. Amennyiben a gyermekbiztonsági rendszernek több konfigurációja létezik (pl. függőleges/hátradöntött helyzet), ehhez a vizsgálathoz azt a konfigurációt kell alkalmazni, amelyikkel a próbabábu feje a legkedvezőtlenebb vízszintes kitérést éri el. |
| --- | --- |

8.1.3.7.10.

A fenti 7.1.4.1.10.1.2. szakaszban leírt vizsgálatot csak azzal a legnagyobb bábuval kell elvégezni, amelyikhez a gyermekbiztonsági rendszert tervezték. Amennyiben a gyermekbiztonsági rendszernek több konfigurációja létezik (pl. függőleges/hátradöntött helyzet), ehhez a vizsgálathoz azt a konfigurációt kell alkalmazni, amelyikkel a próbabábu feje a legkedvezőtlenebb vízszintes kitérést éri el.

8.1.4.   Ülésmagasítót tartalmazó gyermekbiztonsági rendszer

A próbapad ülőfelületére pamutkendőt kell helyezni. Az ülésmagasítót el kell helyezni a próbapadon, az alsótestet az ülőfelületre kell helyezni a 22. mellékletben található 1. ábrán leírtak szerint, fel kell szerelni a hárompontos felnőttbiztonsági övet a 21. mellékletben előírt húzóerő alkalmazásával. Az ülésmagasítót át kell kötni egy 25 mm szélességű hevederrel vagy hasonló anyaggal, melyre 250 ± 5 N terhelést kell kifejteni a 22. melléklet 2. ábráján látható A nyíl irányában, a próbapad ülőfelületével egy vonalban.

8.2.   Az egyedi alkotóelemekre vonatkozó vizsgálatok

8.2.1.   Csat

8.2.1.1.   Nyitásvizsgálat terhelés közben

8.2.1.1.1.   Ehhez a vizsgálathoz a 8.1.3. szakaszban előírt dinamikus vizsgálatnak már alávetett gyermekbiztonsági rendszert kell használni.

8.2.1.1.2.   A gyermekbiztonsági rendszert a csat kinyitása nélkül el kell távolítani a vizsgálókocsiból vagy a járműből. A csatra 200 ± 2 N húzóerőt kell kifejteni. Ha a csatot merev részhez erősítik, az erőt úgy kell kifejteni, hogy az megfeleljen a csat és e merev rész között a dinamikus vizsgálat alatt kialakult szögnek.

8.2.1.1.3.   A terhelést 400 ± 20 mm/perc sebességgel a csat kioldógombjának geometriai középpontjára kell kifejteni a gomb kezdeti mozgásirányával párhuzamos, állandó tengely mentén; a geometriai középpont a csat felületének azon részére vonatkozik, amelyre a kioldó nyomást kifejtik. A nyitóerő kifejtése közben a csatot mereven alá kell támasztani.

8.2.1.1.4.   A csatra a normál használat módjának és irányának megfelelően kell nyitóerőt kifejteni rugós erőmérő vagy hasonló eszköz segítségével. Az érintkezési pontnak polírozott fémből készült, 2,5 ± 0,1 mm sugarú félgömbnek kell lennie.

8.2.1.1.5.   A csatot nyitó erőt meg kell mérni, és az esetleges hibákat fel kell jegyezni.

8.2.1.2.   Nyitásvizsgálat nulla terhelés közben

8.2.1.2.1.   Olyan csatot kell terhelésmentes feltételek között felszerelni és beállítani, amely korábban nem volt kitéve terhelésnek.

8.2.1.2.2.   A csatot nyitó erő mérését a 8.2.1.1.3. és a 8.2.1.1.4. szakaszban előírt módon kell elvégezni.

8.2.1.2.3.   A csatot nyitó erőt meg kell mérni.

8.2.1.3.   Szilárdságvizsgálat

8.2.1.3.1.   A szilárdságvizsgálathoz két mintadarabot kell használni. A vizsgálathoz az összes beállítóeszközt használni kell a közvetlenül a gyermekbiztonsági rendszerre szerelt beállítóeszközök kivételével.

8.2.1.3.2.   A 20. melléklet a csat szilárdságvizsgálatához használható szokásos eszközt mutatja be. A csatot a felső kerek lemezre (A) kell helyezni, a domborulaton belülre. A mellette lévő hevedereknek legalább 250 mm hosszúságúnak kell lenniük, és úgy kell elrendezni őket, hogy a csaton elfoglalt helyzetüknek megfelelően lelógjanak a felső lemezről. A szabad hevedervégeket az alsó kerek lemez (B) köré kell tekerni, amíg ki nem bújnak a lemez belső nyílásán keresztül. A és B között az összes hevedernek függőlegesnek kell lennie. A kerek szorítólemezt (C) enyhén a lemez (B) alsó felületéhez kell szorítani úgy, hogy a heveder valamennyire mozogni tudjon közöttük. A hevedereket a szakítógépen kis erő alkalmazásával meg kell feszíteni, és addig kell húzni a (B) és a (C) lemez között, amíg valamennyi heveder ki van téve a húzóerőnek az elrendezésének megfelelően. A csat e művelet során, illetve a vizsgálat alatt nem érintkezhet az (A) lemezzel, illetve az (A) lemez valamely részével. Ezt követően a (B) és a (C) lemezt erősen össze kell szorítani, és 100 ± 20 mm/perc haladási sebességgel a szükséges értékek eléréséig kell növelni a húzóerőt.

8.2.2.   Hosszbeállító szerkezet

8.2.2.1.   Könnyű beállítás

8.2.2.1.1.   Kézi beállítóeszköz vizsgálatakor a hevedert egyenletesen kell húzni a beállítóeszközön keresztül, a normál használati feltételek figyelembevételével, 100 ± 20 mm/perc sebességgel, és az első 25 ± 5 mm hosszúságú heveder kihúzását követően meg kell mérni a legnagyobb erőt (N-ben) a legközelebbi egész számra kerekítve.

8.2.2.1.2.   A vizsgálatot a hevedert az eszközön keresztül húzva mindkét irányban el kell végezni úgy, hogy a hevedert a mérés előtt 10 teljes menetciklusnak kell kitenni.

8.2.3.   Mikrocsúszási vizsgálat (lásd az 5. melléklet 3. ábráját)

8.2.3.1.   A mikrocsúszási vizsgálat előtt az alkotóelemeket vagy eszközöket legalább 24 órán keresztül 20 ± 5 °C hőmérsékletű és 65 ± 5 százalékos relatív páratartalmú környezetben kell tartani. A vizsgálatot 15 °C és 30 °C közötti hőmérsékleten kell elvégezni.

8.2.3.2.   A heveder szabad végét úgy kell beállítani, mint amikor az eszköz normál használatban van a járműben, és nem szabad semmilyen alkatrészhez rögzíteni.

8.2.3.3.   A beállítóeszközt egy függőleges hevederdarabra kell helyezni, melynek egyik végére egy 50 ± 0,5 N nagyságú teher van felszerelve (melyet úgy kell kialakítani, hogy a teher ne tudjon kilengeni, a heveder pedig elcsavarodni). A beállítóeszközből kilógó szabad hevedervéget függőlegesen felfelé vagy lefelé kell vezetni, ahogy azt a járműben is szokták. A másik végét át kell vezetni egy terelőgörgőn úgy, hogy a vízszintes tengelye párhuzamos legyen a terhet tartó hevederrész síkjával, a görgőn áthaladó rész pedig vízszintes legyen.

8.2.3.4.   A vizsgált eszközt úgy kell beállítani, hogy a lehető legmagasabbra állítva a középpontja 300 ± 5 mm távolságra legyen a tartólemeztől, és az 50 N-os terhelés távolsága a tartólemeztől 100 ± 5 mm legyen.

8.2.3.5.   A vizsgálat előtt 20 ± 2 ciklust, majd percenként 30 ± 10 ciklus gyakorisággal 1 000 ± 5 ciklust kell végrehajtani úgy, hogy a teljes amplitúdó 300 ± 20 mm legyen, vagy megfeleljen a 8.2.5.2.6.2. szakaszban megadott értéknek. Az 50 N terhelést csak a 100 ± 20 mm elmozdulásnak megfelelő idő alatt kell kifejteni minden egyes félperiódushoz. A mikrocsúszást a vizsgálat előtt végzett 20 ciklus végén felvett helyzethez viszonyítva kell megmérni.

8.2.4.   Övvisszahúzó

8.2.4.1.   Visszahúzó erő

8.2.4.1.1.   A visszahúzó erő méréséhez a biztonsági öv szerelvényét a 8.1.3. szakaszban a dinamikus vizsgálathoz előírt módon kell felszerelni a próbabábura. A heveder feszülését a próbabábuval való érintkezési ponthoz a lehető legközelebb (de a próbabábut nem érintve) kell megmérni, miközben a heveder körülbelül 0,6 m/perc sebességgel visszahúzódik.

8.2.4.2.   A visszahúzó mechanizmus tartóssága

8.2.4.2.1.   A hevedert az előírt ciklusszámnak megfelelően és percenként legfeljebb 30 ciklus gyakorisággal kell kihúzni és visszaengedni. Vészhelyzetben automatikusan reteszelő övvisszahúzók esetében minden ötödik ciklusnál meg kell rántani az övet, hogy az övvisszahúzó reteszelődjön. Az öt különböző kihúzás alkalmával végzett mozdulatoknak egyenlő hevederhosszúságnál kell bekövetkeznie, vagyis az övvisszahúzóban található teljes hevederhosszúság 90, 80, 75, 70 és 65 százalékánál. Ha azonban a heveder hosszúsága meghaladja a 900 mm-t, a fenti százalékértékeket az övvisszahúzóból utoljára kihúzható 900 mm-es hevederre kell vonatkoztatni.

8.2.4.3.   Vészhelyzetben automatikusan reteszelő övvisszahúzók reteszelése

8.2.4.3.1.   Az övvisszahúzó reteszelését akkor kell megvizsgálni, amikor a hevedert, 300 ± 3 mm kivételével, teljes hosszúságában lecsévélték.

8.2.4.3.2.   Amennyiben az övvisszahúzó a heveder mozgására kapcsol be, a kihúzást olyan irányban kell elvégezni, ahogyan azt a járműbe beszerelt övvisszahúzó lehetővé teszi.

8.2.4.3.3.   Amennyiben az övvisszahúzóknak a jármű gyorsulására való érzékenységét vizsgálják, a vizsgálatot a heveder fenti kihúzási hosszúságának megfelelően, mindkét irányban el kell végezni két egymásra merőleges tengely mentén, melyek vízszintesek, ha az övvisszahúzókat a gyermekbiztonsági rendszer gyártójának előírásai szerint szerelik be a járműbe. Amennyiben a gyártó nem adott meg előírásokat erre a helyzetre, a vizsgáló hatóságnak fel kell vennie a kapcsolatot a gyermekbiztonsági rendszer gyártójával. A vizsgálati irányok egyikét a jóváhagyási vizsgálatokat végző műszaki szolgálat határozza meg, mégpedig úgy, hogy az a legkedvezőtlenebb feltételeket jelentse a reteszelőmechanizmus bekapcsolása szempontjából.

8.2.4.3.4.   A berendezést úgy kell kialakítani, hogy a szükséges gyorsulást legalább 25 g/s átlagos gyorsulásnövelésnél érje el (7).

7

8.2.4.3.5.   A 7.2.3.2.1.3. és a 7.2.3.2.1.4. szakasz követelményeinek való megfelelés ellenőrzése céljából az övvisszahúzót egy vízszintes lemezre kell szerelni, melyet másodpercenként legfeljebb 2° sebességgel addig kell dönteni, amíg a reteszelődés be nem következik. A vizsgálatot a többi irányban is el kell végezni annak érdekében, hogy a követelmények biztosan teljesüljenek.

8.2.4.4.   Korrózióvizsgálat

8.2.4.4.1.   A korrózióvizsgálat leírását a 8.1.1. szakasz tartalmazza.

8.2.4.5.   Porállósági vizsgálat

8.2.4.5.1.   Az övvisszahúzót az előírás 3. mellékletében ismertetett vizsgálókamrában kell elhelyezni. Ahhoz hasonló helyzetben kell felszerelni, mint amilyen helyzetben a járműbe is beszerelik. A vizsgálókamrának a 8.2.4.5.2. szakaszban előírt port kell tartalmaznia. Az övvisszahúzóból egy 500 mm hosszúságú hevedert ki kell húzni és kihúzva kell tartani, de a por felkavarása után minden alkalommal egy-két percen belül tízszer teljesen ki kell húzni és vissza kell engedni. A port egy 1,5 ± 0,1 mm átmérőjű nyíláson bevezetett, 5,5 ± 0,5 bar nyomású, száraz és olajmentes sűrített levegővel öt órán keresztül 20 percenként öt másodpercre fel kell kavarni.

8.2.4.5.2.   A 8.2.4.5.1. szakaszban leírt vizsgálathoz használt pornak körülbelül 1 kg száraz kvarchomokból kell állnia. A részecskeméret eloszlása a következő:

| a) | 104 μm szálátmérőjű, 150 μm lyukméretű szitán átmegy: 99–100 százalék; |
| --- | --- |

a)

104 μm szálátmérőjű, 150 μm lyukméretű szitán átmegy: 99–100 százalék;

| b) | 64 μm szálátmérőjű, 105 μm lyukméretű szitán átmegy: 76–86 százalék; |
| --- | --- |

b)

64 μm szálátmérőjű, 105 μm lyukméretű szitán átmegy: 76–86 százalék;

| c) | 52 μm szálátmérőjű, 75 μm lyukméretű szitán átmegy: 60–70 százalék. |
| --- | --- |

c)

52 μm szálátmérőjű, 75 μm lyukméretű szitán átmegy: 60–70 százalék.

8.2.5.   Hevederek statikus vizsgálata

8.2.5.1.   Hevederek szilárdságvizsgálata

8.2.5.1.1.   Mindegyik vizsgálatot két új hevedermintán kell elvégezni, melyeket a 7.2.4. szakasz szerint kell előkezelni.

8.2.5.1.2.   Mindegyik hevedert be kell szorítani a szakítógép kengyelei közé. A szorítókengyeleket úgy kell kialakítani, hogy a heveder a szorítókengyelekkel való érintkezési pontban vagy annak közelében ne szakadjon el. A haladási sebesség 100 ± 20 mm/min kell, hogy legyen. A mintadarab szabad hosszának a szakítógép szorítókengyelei között a vizsgálat kezdetekor 200 ± 40 mm értékűnek kell lennie.

8.2.5.1.3.   A húzóerőt addig kell növelni, amíg a heveder el nem szakad, a szakítóterhelést pedig fel kell jegyezni.

8.2.5.1.4.   Ha a heveder megcsúszik vagy elszakad valamelyik szorítókengyellel való érintkezési pontban vagy az attól mért 10 mm távolságon belül, a vizsgálatot érvénytelennek kell tekinteni, és egy másik mintadarabon új vizsgálatot kell végezni.

8.2.5.2.   A hevedermintákat a 3.2.3. szakasz szerint a következőképpen kell előkezelni:

8.2.5.2.1.   Szobahőmérsékleten történő előkezelés

8.2.5.2.1.1.   A hevedert 24 ± 1 órán keresztül 23 ± 5° hőmérsékletű és 50 ± 10 százalék páratartalmú környezetben kell tartani. Amennyiben a vizsgálatot nem közvetlenül az előkezelés után hajtják végre, a mintadarabot a vizsgálat kezdetéig hermetikusan lezárt tartályba kell helyezni. A szakítóterhelést a hevedernek az előkezelési környezetből vagy a tartályból való eltávolítása után öt percen belül meg kell mérni.

8.2.5.2.2.   Előkezelés fényben

8.2.5.2.2.1.   Az ISO/105-B02(1978) ajánlás előírásait kell alkalmazni. A hevedert annyi időre kell fénynek kitenni, amennyi ahhoz szükséges, hogy a 7. típusú szabványos kék színárnyalat a szürkeskála 4. fokozatával megegyező kontrasztnak megfelelően elhalványuljon.

8.2.5.2.2.2.   A fénnyel történő kezelés után, a hevedert legalább 24 órán keresztül 23 ± 5 °C hőmérsékletű és 50 ± 10 százalék relatív páratartalmú környezetben kell tartani. A szakítóterhelést a hevedernek az előkezelési környezetből való eltávolítása után öt percen belül meg kell mérni.

8.2.5.2.3.   Előkezelés hidegben

8.2.5.2.3.1.   A hevedert legalább 24 órán keresztül 23 ± 5 °C hőmérsékletű és 50 ± 10 százalék páratartalmú környezetben kell tartani.

8.2.5.2.3.2.   Ezután a hevedert 90 ± 5 percig egy alacsony hőmérsékletű kamrában, melynek hőmérséklete –30 ± 5 °C, sík felületen kell tartani. Ezt követően össze kell hajtani, majd pedig 2 ± 0,2 kg-os, előzőleg –30 ± 5 °C hőmérsékletre lehűtött tömeggel kell terhelni. A terhelést 30 ± 5 percen keresztül fenn kell tartani ugyanabban az alacsony hőmérsékletű kamrában, majd a tömeget el kell távolítani, és a hevedernek az alacsony hőmérsékletű kamrából való eltávolítása után öt percen belül meg kell mérni a szakítóterhelést.

8.2.5.2.4.   Hőelőkezelés

8.2.5.2.4.1.   A hevedert legalább 180 ± 10 percen keresztül 60 ± 5 °C hőmérsékletű és 65 ± 5 százalék relatív páratartalmú fűtőkamrában kell tartani.

8.2.5.2.4.2.   A szakítóterhelést a heveder fűtőkamrából való eltávolítása után öt percen belül meg kell mérni.

8.2.5.2.5.   Víz behatása

8.2.5.2.5.1.   A hevedert 180 ± 10 percen keresztül 20 ± 5 °C hőmérsékletű desztillált vízbe teljesen be kell meríteni, amelyhez kis mennyiségű nedvesítőszert kell hozzáadni. Bármilyen nedvesítőszer használható, amely a vizsgált szálhoz megfelelő.

8.2.5.2.5.2.   A szakítóterhelést a heveder vízből történő kivétele után 10 percen belül meg kell mérni.

8.2.5.2.6.   Előkezelés koptatással

8.2.5.2.6.1.   A koptatóvizsgálat előtt az alkotóelemeket vagy eszközöket legalább 24 órán keresztül 23 ± 5 °C hőmérsékletű és 50 ± 10 százalékos relatív páratartalmú környezetben kell tartani. A koptatási eljárás alatt a környezeti hőmérséklet 15 °C és 30 °C között kell, hogy legyen.

8.2.5.2.6.2.   Az alábbi táblázat az egyes vizsgálatokra vonatkozó általános feltételeket mutatja be:

| | Terhelés [N] | Ciklusok száma percenként | Ciklusok (száma) |
| --- | --- | --- | --- |
| 1. típusú eljárás | 60 ± 0,5 | 30 ± 10 | 1 000  ± 5 |
| 2. típusú eljárás | 10 ± 0,1 | 30 ± 10 | 5 000  ± 5 |

Terhelés [N]

Ciklusok száma percenként

Ciklusok (száma)

1. típusú eljárás

60 ± 0,5

30 ± 10

1 000  ± 5

2. típusú eljárás

10 ± 0,1

30 ± 10

5 000  ± 5

8.2.5.2.6.3.   Részletes vizsgálati feltételek

8.2.5.2.6.3.1.   1. típusú eljárás: azokban az esetekben, amelyekben a heveder gyorsbeállító eszközön csúszik keresztül. 10 N erőt kell kifejteni, amelyet a helyes csúszás érdekében 10 N-ként, legfeljebb 60 N-ig növelni lehet. Ezt az erőt függőleges irányban és folyamatosan kell kifejteni a hevederekre. A heveder vízszintesen elhelyezett részét át kell vezetni azon a gyorsbeállítón, amelyhez tartozik, és olyan eszközhöz kell erősíteni, amely előre-hátra mozgatja azt. A gyorsbeállítót úgy kell elhelyezni, hogy a heveder vízszintesen beállított szakasza ki legyen téve a húzóerőnek (lásd az 5. melléklet 1. ábráját). Működésbe kell hozni a gyorsbeállítót, miközben a hevedereket olyan irányba kell húzni, hogy a hámrendszerű öv meglazuljon, majd ki kell kapcsolni, miközben a hevedereket olyan irányba kell húzni, hogy a hámrendszerű öv megfeszüljön.

8.2.5.2.6.3.2.   2. típusú eljárás: azokban az esetekben, amelyekben a heveder irányt változtat a merev részen való áthaladáskor. E vizsgálat során a hevedert át kell vezetni azon a merev részen, amelyhez szánták, és a vizsgálati összeállításnak a tényleges beszerelésnél (három dimenzióban) kialakuló szögeket kell tükröznie (erre példák az 5. melléklet 2. ábráján láthatók). A 10 N erőt folyamatosan kell kifejteni. Ha a heveder többször is irányt változtat, amikor merev részen halad át, a 10 N erőt a helyes csúszás érdekében 10 N-ként növelni lehet, hogy a heveder a merev részen keresztüli mozgása közben elérje az előírt 300 mm-es elmozdulást.

8.2.6.   Lezáróeszközök

8.2.6.1.   A osztályú eszközök

A gyermekbiztonsági rendszert és a legnagyobb próbabábut, amelyre a gyermekbiztonsági rendszert tervezték, az 5. ábrán látható módon kell beállítani. Az előírás 13. mellékletében meghatározott hevedert kell használni. A lezáróeszközt teljes mértékben be kell kapcsolni, és a biztonsági övet meg kell jelölni ott, ahol az öv belép a lezáróeszközbe. Egy D gyűrűn keresztül erőmérőket kell csatlakoztatni a biztonsági övhöz, és legalább egy másodpercig az I. tömegcsoportba tartozó legnehezebb próbabábu tömegének a kétszeresével (± 5 %) egyenlő erőt kell kifejteni. Az alsó helyzetet az A helyzetben lévő lezáróeszközökhöz, a felső helyzetet pedig a B helyzetben lévő lezáróeszközökhöz kell használni. Az erőt további 9 alkalommal kell kifejteni. Újból meg kell jelölni a biztonsági övön azt a pontot, ahol az belép a lezáróeszközbe, és a két jelölés közötti távolságot meg kell mérni. A vizsgálat során az övvisszahúzót ki kell kapcsolni.

5. ábra

5. ábra

gyermekülés

44. sz. EGB- előírásnak megfelelő vizsgálati ülés

15 kg-os próbabábu

D gyűrű

csat/nyelv

csúszás ellenőrzése

lezáróeszköz

hasi öv

átlós öv

övvisszahúzó

8.2.6.2.   B osztályú eszközök

A gyermekbiztonsági rendszert szilárdan rögzíteni kell, és az előírás 13. mellékletében megadott hevedert át kell vezetni a lezáróeszközön és a kereten a gyártó utasításaiban leírt útvonalat követve. A biztonsági övet a 6. ábrán látható módon át kell vezetni a vizsgálóberendezésen, és egy 5,25 ± 0,05 kg tömeghez kell erősíteni. A tömeg és azon pont között, ahol a heveder kilép a keretből, 650 ± 40 mm szabad hevedernek kell maradnia. A lezáróeszközt teljes mértékben be kell kapcsolni, és a biztonsági övet meg kell jelölni ott, ahol az öv belép a lezáróeszközbe. A tömeget fel kell emelni, majd 25 ± 1 mm távolságból hagyni kell szabadon leesni. Ezt a műveletet 100 ± 2 alkalommal, percenként 60 ± 2 ciklus gyakorisággal meg kell ismételni a gyermekbiztonsági rendszer autóban való rázkódó mozgásának szimulálása érdekében. Újból meg kell jelölni a biztonsági övön azt a pontot, ahol az belép a lezáróeszközbe, és a két jelölés közötti távolságot meg kell mérni.

A lezáróeszköznek felszerelt állapotban egy 15 kg tömegű próbabábut rögzítő heveder teljes szélességét le kell fednie. A vizsgálat során a hevedereknek ugyanolyan szöget kell bezárniuk, mint normál használat közben. A medenceövrész szabad végét rögzíteni kell. A vizsgálathoz a gyermekbiztonsági rendszert szilárdan fel kell erősíteni az átfordításos vagy a dinamikus vizsgálatnál használt próbapadra. A terhelt hevedert a szimulált csathoz lehet erősíteni.

6. ábra

6. ábra

A B osztályú lezáróeszköz vizsgálatának elvi vázlata

A B osztályú lezáróeszköz vizsgálatának elvi vázlata

A tömeg ejtési magassága = 25 mm

Távolság a görgő rúdjától a vezető görgőig = 300 mm

A 13. mellékletben meghatározott szabványos ülésövhöz előírt hevederszövedéket használva

a gyermekbiztonsági rendszer és a lezáróeszköz

görgő rúdja

tömeg

25 mm

terelőgörgő

8.2.7.   A közvetlenül a gyermekbiztonsági rendszerre szerelt beállítóeszközök előkezeléses vizsgálata

Akárcsak a dinamikus vizsgálatban, a gyermekbiztonsági rendszerben használható legnagyobb próbabábut kell beszerelni a 8.1.3.6. szakaszban megadott szabványos hevederlazasággal. A hevederen referenciavonallal meg kell jelölni azt a pontot, ahol a heveder belép a beállítóeszközbe.

A próbabábu eltávolítása után a gyermekbiztonsági rendszert a 19. melléklet 1. ábráján bemutatott előkezelő padra kell helyezni.

A hevedert összesen legalább 150 mm hosszúságban át kell vezetni a beállítóeszközön. Ezt a mozdulatot úgy kell elvégezni, hogy a heveder szabad vége felé eső vonatkoztatási vonaltól legalább 100 mm heveder és a vonatkoztatási vonal beépített hámöv felőli oldalán a maradék hossz (kb. 50 mm) a beállító szerkezeten keresztül mozogjon.

Amennyiben a hevedernek a vonatkoztatási vonaltól a heveder szabad végéig mért hosszúsága nem elegendő a fent leírt művelet elvégzéséhez, a beállítóeszközön keresztül történő 150 mm-en történő mozgatást a hámrendszerű öv teljesen kihúzott állapotában kell elvégezni.

A műveletet 10 ± 1 ciklus/perc gyakorisággal és a „B” pontban mért 150 ± 10 mm/s sebességgel kell végrehajtani.

8.2.8.   Hőmérséklet-vizsgálat

8.2.8.1.   A 7.1.5.1. szakaszban meghatározott alkotóelemeket olyan vízfelület feletti zárt térbe kell helyezni megszakítás nélkül legalább 24 órán keresztül, melynek hőmérséklete legalább 80 °C, majd legfeljebb 23 °C hőmérsékletű környezetben le kell őket hűteni. Közvetlenül a hűtés után három, egymást követő 24 órás ciklust kell elvégezni. Az egyes ciklusokban az alábbi műveletsort kell végrehajtani:

| a) | 6 órán keresztül folyamatosan legalább 100 °C hőmérsékletű környezetet kell fenntartani, amelyet a ciklus megkezdésétől számított 80 percen belül el kell érni; majd |
| --- | --- |

a)

6 órán keresztül folyamatosan legalább 100 °C hőmérsékletű környezetet kell fenntartani, amelyet a ciklus megkezdésétől számított 80 percen belül el kell érni; majd

| b) | 6 órán keresztül folyamatosan legfeljebb 0 °C hőmérsékletű környezetet kell fenntartani, amelyet 90 percen belül kell elérni; majd |
| --- | --- |

b)

6 órán keresztül folyamatosan legfeljebb 0 °C hőmérsékletű környezetet kell fenntartani, amelyet 90 percen belül kell elérni; majd

| c) | legfeljebb 23 °C hőmérsékletű környezetet kell fenntartani a 24 órás ciklus többi részében. |
| --- | --- |

c)

legfeljebb 23 °C hőmérsékletű környezetet kell fenntartani a 24 órás ciklus többi részében.

8.2.9.   A teljes ülést, illetve az ISOFIX csatlakozóelemekkel ellátott alkatrészt (pl. az ISOFIX alapzatát), amennyiben van kioldógombja, szilárdan rögzíteni kell a próbapadhoz, oly módon, hogy az ISOFIX csatlakozói függőlegesen a 7. ábrának megfelelően helyezkedjenek el. Az ISOFIX csatlakozókon egy 6 mm átmérőjű, 350 mm hosszúságú rudat kell átvezetni, amelynek végeire egy 5 kg-os súlyt kell akasztani.

8.2.9.1.   A kioldógomb/kioldókar kezdeti mozgásirányával párhuzamos, állandó tengely mentén erőt kell kifejteni a gomb vagy kar geometriai középpontjára; a geometriai középpont az ISOFIX csatlakozóelem felületének azon részére vonatkozik, amelyre a kioldó nyomást kifejtik.

8.2.9.2.   Az ISOFIX csatlakozóelem oldásához szükséges erőt rugós erőmérő vagy hasonló eszköz segítségével a gyártók számára készült felhasználói útmutatóban leírt szokásos módon és irányban kell kifejteni. Az érintkezési pontnak a kioldógomb esetében polírozott fémből készült, 2,5 ± 0,1 mm sugarú félgömbnek vagy polírozott fémből készült, 25 mm átmérőjű horognak kell lennie.

8.2.9.3.   Ha a gyermekbiztonsági rendszer kialakítása nem teszi lehetővé a 8.2.9.1. és a 8.2.9.2. szakaszban leírt eljárások elvégzését, a vizsgálatokért felelős műszaki szolgálat beleegyezésével alternatív módszert is lehet használni.

8.2.9.4.   Azt az erőt kell az ISOFIX csatlakozóelem oldásához szükséges erőként lemérni, amely az első csatlakozóelem szétkapcsolódásához kell.

8.2.9.5.   A vizsgálatot új ülésen kell elvégezni, és meg kell ismételni egy olyan ülésen, amelyen a 7.2.6. szakaszban leírt ciklusokból álló eljárást már elvégezték.

7. ábra

7. ábra

8.3.   A próbapad párnázatának hitelesítése

8.3.1.   A próbapad üléspárnázatát új állapotában hitelesíteni kell az ütközés behatásának kiindulási értékei és a lassulási csúcsérték megállapítása érdekében, amit minden 50 dinamikus vizsgálat után vagy legalább havonta (amelyik korábban következik be), vagy pedig minden vizsgálat előtt meg kell ismételni, amennyiben a próbapadot gyakran használják.

8.3.2.   A hitelesítési és mérési eljárásoknak meg kell felelniük az ISO 6487 legújabb változatában meghatározott előírásoknak; a mérőberendezésnek a 60 Hz-es csatorna-frekvenciaosztálynál szűrt adatcsatornára vonatkozó előírásoknak kell megfelelnie.

Az előírás 17. mellékletében meghatározott vizsgálóeszköz használatával 3 vizsgálatot kell elvégezni a párnázat elülső élétől 150 ± 5 mm-re a középvonalon, illetve a középvonaltól mindkét irányban 150 ± 5 mm-es távolságban.

Az eszközt függőlegesen egy lapos, merev felületre kell helyezni. Az ütköző tömeget le kell engedni, hogy érintse a felületet, és a benyomódásjelzőt nulla helyzetbe kell állítani. Az eszközt függőlegesen a vizsgálati pont fölé kell helyezni, 500 ± 5 mm távolságba fel kell emelni, majd hagyni kell, hogy szabadon leessen és nekiütközzön az ülés felületének. Fel kell jegyezni a benyomódás mértékét és a lassulási görbét.

8.3.3.   A feljegyzett csúcsértékek nem térhetnek el 15 %-nál nagyobb mértékben a kiindulási értékektől.

8.4.   A dinamikus viselkedés feljegyzése

8.4.1.   A próbabábu viselkedésének és helyváltoztatásának megállapítása érdekében az összes dinamikus vizsgálatot az alábbi feltételek szerint kell feljegyezni:

8.4.1.1.   Filmezési és rögzítési körülmények

| a) | a képfrekvenciának legalább 500 kockának kell lennie másodpercenként; |
| --- | --- |

a)

a képfrekvenciának legalább 500 kockának kell lennie másodpercenként;

| b) | a vizsgálatokat mozifilmre, videóra vagy digitális adathordozóra kell rögzíteni; |
| --- | --- |

b)

a vizsgálatokat mozifilmre, videóra vagy digitális adathordozóra kell rögzíteni;

8.4.1.2.   A bizonytalanság becslése:

| | A vizsgáló laboratóriumoknak rendelkezniük kell egy eljárással a próbabábu fejének elmozdulására vonatkozó mérési bizonytalanság becsléséhez, amelyet alkalmazniuk is kell. A bizonytalanságnak ± 25 mm-en belül kell maradnia. |
| --- | --- |

A vizsgáló laboratóriumoknak rendelkezniük kell egy eljárással a próbabábu fejének elmozdulására vonatkozó mérési bizonytalanság becsléséhez, amelyet alkalmazniuk is kell. A bizonytalanságnak ± 25 mm-en belül kell maradnia.

| | Az eljárásra vonatkozó nemzetközi szabványok például az Európai Akkreditálási Szervezet EA-4/02 útmutatója, az ISO 5725:1994 szabvány vagy az általános bizonytalanságmérési módszer (GUM). |
| --- | --- |

Az eljárásra vonatkozó nemzetközi szabványok például az Európai Akkreditálási Szervezet EA-4/02 útmutatója, az ISO 5725:1994 szabvány vagy az általános bizonytalanságmérési módszer (GUM).

8.5.   A mérési eljárásoknak meg kell felelniük az ISO 6487:2002 szabvány legújabb verziójában meghatározott előírásoknak. A következő csatorna-frekvenciaosztályt kell figyelembe venni:

| Mérés típusa | CFC(FH) | Határfrekvencia (FN) |
| --- | --- | --- |
| Vizsgálókocsi gyorsulása | 60 | lásd az ISO 6487:2002 szabvány A. mellékletét |
| Öv terhelése | 60 | lásd az ISO 6487:2002 szabvány A. mellékletét |
| A mellkas gyorsulása | 180 | lásd az ISO 6487:2002 szabvány A. mellékletét |
| A fej gyorsulása | 1 000 | 1 650 |

Mérés típusa

CFC(FH)

H

Határfrekvencia (FN)

N

Vizsgálókocsi gyorsulása

60

lásd az ISO 6487:2002 szabvány A. mellékletét

Öv terhelése

60

lásd az ISO 6487:2002 szabvány A. mellékletét

A mellkas gyorsulása

180

lásd az ISO 6487:2002 szabvány A. mellékletét

A fej gyorsulása

1 000

1 650

A mintavételi sebesség a csatorna frekvenciaosztályának legalább a tízszerese kell, hogy legyen (vagyis az 1 000 Hz-es frekvenciaosztályba tartozó berendezéseknél ez adatcsatornánként kb. 10 000 minta/másodperc legkisebb mintavételi sebességet jelent.)

9.   TÍPUS-JÓVÁHAGYÁSI ÉS GYÁRTÁSMINŐSÍTÉSI VIZSGÁLATI JEGYZŐKÖNYVEK

9.1.   A vizsgálati jegyzőkönyvben valamennyi vizsgálat és mérés eredményét, többek között az alábbi vizsgálatok adatait is rögzíteni kell:

| a) | a vizsgálathoz használt készülék típusa (gyorsuláshoz vagy lassuláshoz használt készülék); |
| --- | --- |

a)

a vizsgálathoz használt készülék típusa (gyorsuláshoz vagy lassuláshoz használt készülék);

| b) | a teljes sebességváltozás; |
| --- | --- |

b)

a teljes sebességváltozás;

| c) | a vizsgálókocsi sebessége közvetlenül az ütközés előtt, kizárólag fékezőszánok esetében; |
| --- | --- |

c)

a vizsgálókocsi sebessége közvetlenül az ütközés előtt, kizárólag fékezőszánok esetében;

| d) | a gyorsulási vagy lassulási görbe a vizsgálókocsi teljes sebességváltozása alatt, de legalább 300 ms-ig, |
| --- | --- |

d)

a gyorsulási vagy lassulási görbe a vizsgálókocsi teljes sebességváltozása alatt, de legalább 300 ms-ig,

| e) | az idő (ms-ban megadva), amikor a próbabábu feje a legnagyobb elmozdulást éri el a dinamikus vizsgálat alatt; |
| --- | --- |

e)

az idő (ms-ban megadva), amikor a próbabábu feje a legnagyobb elmozdulást éri el a dinamikus vizsgálat alatt;

| f) | a csat helye a vizsgálatok során, ha változtatható, és |
| --- | --- |

f)

a csat helye a vizsgálatok során, ha változtatható, és

| g) | minden meghibásodás vagy törés. |
| --- | --- |

g)

minden meghibásodás vagy törés.

9.2.   Amennyiben nem vették figyelembe a rögzítési pontokra vonatkozó, az előírás 6. mellékletének 3. függelékében szereplő rendelkezéseket, a vizsgálati jegyzőkönyvben le kell írni a gyermekbiztonsági rendszer beszerelési módját, és meg kell adni a fontos szögeket és méreteket is.

9.3.   Amennyiben a gyermekbiztonsági rendszert járműben vagy járműszerkezetben vizsgálják, a vizsgálati jegyzőkönyvben fel kell tüntetni a járműszerkezet vizsgálókocsihoz való csatlakoztatásának módját, a gyermekbiztonsági rendszer és az ülés helyzetét, valamint a járműülés háttámlájának dőlésszögét.

9.4.   A típus-jóváhagyási és gyártásminősítési vizsgálati jegyzőkönyvekben rögzíteni kell a jelölések, valamint a beszerelési és kezelési utasítás ellenőrzését.

10.   A GYERMEKBIZTONSÁGI RENDSZER TÍPUSÁNAK MÓDOSÍTÁSA ÉS A JÓVÁHAGYÁS KITERJESZTÉSE

10.1.   A gyermekbiztonsági rendszer bármilyen módosításáról értesíteni kell a gyermekbiztonsági rendszert jóváhagyó típusjóváhagyó hatóságot. E hatóság ezt követően a következőképpen járhat el:

| 10.1.1. | úgy ítéli meg, hogy az elvégzett módosításoknak nagy valószínűséggel nincs számottevő kedvezőtlen hatása, és a gyermekbiztonsági rendszer továbbra is megfelel az előírásoknak, vagy |
| --- | --- |

10.1.1.

úgy ítéli meg, hogy az elvégzett módosításoknak nagy valószínűséggel nincs számottevő kedvezőtlen hatása, és a gyermekbiztonsági rendszer továbbra is megfelel az előírásoknak, vagy

| 10.1.2. | új vizsgálati jegyzőkönyvet kér a vizsgálatok elvégzéséért felelős műszaki szolgálattól. |
| --- | --- |

10.1.2.

új vizsgálati jegyzőkönyvet kér a vizsgálatok elvégzéséért felelős műszaki szolgálattól.

| 10.1.3. | Amennyiben további vizsgálati jegyzőkönyvre van szükség, a fej vízszintes kitérését össze kell hasonlítani az addig feljegyzett valamennyi eredmény közül a legrosszabbal:






  a) | ha az elmozdulás nagyobb, új gyártásminősítési vizsgálatokat kell végezni; |
| --- | --- | --- |

10.1.3.

Amennyiben további vizsgálati jegyzőkönyvre van szükség, a fej vízszintes kitérését össze kell hasonlítani az addig feljegyzett valamennyi eredmény közül a legrosszabbal:

a)

ha az elmozdulás nagyobb, új gyártásminősítési vizsgálatokat kell végezni;

| b) | ha az elmozdulás kisebb, nincs szükség gyártásminősítési vizsgálatok elvégzésre. |
| --- | --- |

b)

ha az elmozdulás kisebb, nincs szükség gyártásminősítési vizsgálatok elvégzésre.

10.2.   A jóváhagyás megerősítéséről vagy elutasításáról, a módosítások részletes leírásával együtt, a fenti 5.3. szakaszban meghatározott eljárás szerint értesíteni kell a megállapodásban részes és ezen előírást alkalmazó feleket.

10.3.   A jóváhagyást kiterjesztő típusjóváhagyó hatóság sorszámot rendel a kiterjesztéshez, és az ezen előírás 1. mellékletének megfelelő nyomtatványon értesíti erről az 1958. évi megállapodásban részes és ezen előírást alkalmazó feleket.

11.   A GYÁRTÁS MINŐSÍTÉSE

11.1.   Annak ellenőrzése érdekében, hogy a gyártó gyártási rendszere megfelelő-e, a típus-jóváhagyási vizsgálatokat végző műszaki szolgálatnak a 11.2. szakasz szerint vizsgálatokat kell végeznie a gyártás minősítése céljából.

11.2.   A gyermekbiztonsági rendszer gyártásának minősítése

Minden újonnan jóváhagyott „univerzális”, „féluniverzális” és „korlátozott” gyermekbiztonsági rendszer előállítását gyártásminősítési vizsgálatoknak kell alávetni. A 10.1.3. szakasz értelmében további gyártásminősítési vizsgálatokat is elő lehet írni.

Ebből a célból a jóváhagyási vizsgálatokat végző műszaki szolgálatnak vagy egy olyan műszaki szolgálatnak, amelyet az a típusjóváhagyó hatóság jelölt ki, amelyik majd megadja a jóváhagyást, vagy magának a típusjóváhagyó hatóságnak egy 5 véletlenszerűen kiválasztott gyermekbiztonsági rendszerből álló mintát kell vennie az első gyártási tételből.

Hat mintát lehet véletlenszerűen kiválasztani, amennyiben egy, a 11.2.1.1. szakaszban leírt vizsgálat elvégzéséhez a fenti 7.1.4.4.1.2.3. szakaszban megadott feltételt választják vizsgálati feltételként.

Az első gyártási tételnek a legalább 50 és legfeljebb 5 000 gyermekbiztonsági rendszert tartalmazó első szériát kell tekinteni.

11.2.1.   Dinamikus vizsgálatok

11.2.1.1.   Öt gyermekbiztonsági rendszeren el kell végezni a 8.1.3. szakaszban ismertetett dinamikus vizsgálatot. A típusvizsgálatokat végző műszaki szolgálatnak azokat a vizsgálati körülményeket kell választania, amelyek a dinamikus típusvizsgálat során a fej legnagyobb vízszintes kitérését eredményezték, kivéve a fenti 7.1.4.4.1.2.3. szakaszban leírt feltételeket, amelyek szerint a vizsgálatot a 100 mm-es átmérőjű rúd nélkül kell elvégezni, valamint a 7.1.4.1.10.1.2. szakaszban leírt feltételeket. Mind az öt gyermekbiztonsági rendszert azonos körülmények között kell vizsgálni.

Ha az elvégzett öt vizsgálat közül legalább egy során a gyermekbiztonsági rendszer hozzáér a rúdhoz, további vizsgálatot kell elvégezni a fenti 7.1.4.4.1.2.3. szakaszban leírt feltételek mellett, amelyek szerint a vizsgálatot a 100 mm-es átmérőjű rúd nélkül kell elvégezni. Ezt a további vizsgálatot nem lehet figyelembe venni az alábbi 11.2.1.3. szakasz a) pontjában leírt számításhoz.

11.2.1.2.   A 11.2.1.1. szakaszban ismertetett valamennyi vizsgálat során mérni kell a fej vízszintes kitérését és a mellkasi gyorsulást.

11.2.1.3.

| a) | A fej legnagyobb vízszintes kitérésére vonatkozó eredményeknek az alábbi két feltételnek kell megfelelniük: | Az értékek nem haladhatják meg az 1,05 L-t, és |
| --- | --- | --- |

a)

A fej legnagyobb vízszintes kitérésére vonatkozó eredményeknek az alábbi két feltételnek kell megfelelniük:

Az értékek nem haladhatják meg az 1,05 L-t, és

| | X + S nem haladhatja meg az L-t,
  Ahol:







  L | = | az előírt határérték, |
| --- | --- | --- | --- |
| X | = | az értékek átlaga, |
| S | = | az értékek szórása. |

X + S nem haladhatja meg az L-t,

Ahol:

L

=

az előírt határérték,

X

=

az értékek átlaga,

S

=

az értékek szórása.

| b) | A mellkas gyorsulásának eredményei meg kell, hogy feleljenek a 7.1.4.2.1. szakasz követelményeinek, ezenkívül az X + S-re a 11.2.1.3. szakasz a) pontjában meghatározott feltételt alkalmazni kell a mellkas gyorsulásának 3 ms leválasztott eredményeire (amint a 7.1.4.2.1. szakaszban meghatározzák); ezeket az eredményeket csak tájékoztatásként kell feljegyezni. |
| --- | --- |

b)

A mellkas gyorsulásának eredményei meg kell, hogy feleljenek a 7.1.4.2.1. szakasz követelményeinek, ezenkívül az X + S-re a 11.2.1.3. szakasz a) pontjában meghatározott feltételt alkalmazni kell a mellkas gyorsulásának 3 ms leválasztott eredményeire (amint a 7.1.4.2.1. szakaszban meghatározzák); ezeket az eredményeket csak tájékoztatásként kell feljegyezni.

11.2.2.   A jelölések ellenőrzése

11.2.2.1.   A vizsgálatokat végző műszaki szolgálatnak ellenőriznie kell, hogy a jelölések megfelelnek-e a 4. szakasz követelményeinek.

11.2.3.   A beszerelési és a használati utasítás ellenőrzése

11.2.3.1.   A vizsgálatokat végző műszaki szolgálatnak ellenőriznie kell, hogy a beszerelési és a használati utasítás megfelel-e a 15. szakasz követelményeinek.

12.   A GYÁRTÁS MEGFELELŐSÉGE ÉS A RUTINVIZSGÁLATOK

A gyártás megfelelőségének ellenőrzésére szolgáló eljárásoknak meg kell felelniük a megállapodás (E/ECE/324-E/ECE/TRANS/505/Rev.2.) 2. függelékében megállapított eljárásoknak, valamint a következő követelményeknek:

12.1.   Az ezen előírás alapján jóváhagyott gyermekbiztonsági rendszert úgy kell gyártani, hogy az megfeleljen a jóváhagyott típusnak a fenti 6–8. szakaszokban meghatározott előírások betartásával.

12.2.   A gyártás megfelelőségének ellenőrzésére szolgáló eljárásokra vonatkozó, az előírás 16. mellékletében megállapított minimumkövetelményeket be kell tartani.

12.3.   A típusjóváhagyást megadó hatóság bármikor ellenőrizheti az egyes gyártóüzemekben alkalmazott megfelelőség-ellenőrzési módszereket. Ezekre az ellenőrzésekre általában évente kétszer kerül sor.

13.   SZANKCIÓK NEM MEGFELELŐ GYÁRTÁS ESETÉN

13.1.   Az ezen előírás alapján egy adott gyermekbiztonsági rendszerre megadott jóváhagyás visszavonható, ha az 5.4. szakaszban előírt adatokat viselő gyermekbiztonsági rendszer nem felel meg a 11. szakaszban leírt véletlenszerű ellenőrzéseken, illetve ha nem egyezik meg a jóváhagyott típussal.

13.2.   Ha a megállapodásban részes és ezen előírást alkalmazó valamely szerződő fél visszavon egy előzőleg általa megadott jóváhagyást, akkor erről az ezen előírás 1. mellékletének megfelelő nyomtatványon haladéktalanul értesíti a megállapodásban részes és ezen előírást alkalmazó többi szerződő felet.

14.   A GYÁRTÁS VÉGLEGES LEÁLLÍTÁSA

14.1.   Amennyiben a jóváhagyás jogosultja véglegesen leállítja az ezen előírás szerint jóváhagyott gyermekbiztonsági rendszer típusának gyártását, erről tájékoztatnia kell a típusjóváhagyást megadó hatóságot. Az erre vonatkozó értesítés kézhezvételét követően a hatóság az ezen előírás 1. mellékletében szereplő mintának megfelelő nyomtatványon értesíti erről a megállapodásban részes és ezen előírást alkalmazó feleket.

15.   UTASÍTÁSOK

15.1.   Minden gyermekbiztonsági rendszerhez a következőket tartalmazó használati utasítást kell mellékelni annak az országnak a nyelvén, ahol az eszközt értékesítik:

15.2.   A szerelési utasításban fel kell tüntetni a következőket:

| 15.2.1. | az „univerzális” kategóriájú gyermekbiztonsági rendszerekre a következő címkét kell felerősíteni úgy, hogy az az értékesítés helyén, a csomagolás eltávolítása nélkül látható legyen:





  Tájékoztatás
  Ez egy „univerzális” gyermekbiztonsági rendszer. A 44. sz. előírás 04. módosítássorozata szerinti jóváhagyás értelmében járművekben való általános használatra szolgál, és a legtöbb (de nem mindegyik) autóülésbe beszerelhető.
  Az eszköz valószínűleg megfelelően beszerelhető, ha a jármű kézikönyve tartalmazza a gyártó nyilatkozatát, miszerint az adott korcsoportnak megfelelő „univerzális” gyermekbiztonsági rendszer beszerelhető a járműbe.
  Ezt a gyermekbiztonsági rendszert sokkal szigorúbb feltételek alapján sorolták be az „univerzális” kategóriába, mint azokat a korábbi modelleket, amelyeken nem szerepel ez a tájékoztatás.
  Kétség esetén forduljon a gyermekbiztonsági rendszer gyártójához vagy a viszonteladóhoz. |
| --- | --- |

15.2.1.

az „univerzális” kategóriájú gyermekbiztonsági rendszerekre a következő címkét kell felerősíteni úgy, hogy az az értékesítés helyén, a csomagolás eltávolítása nélkül látható legyen:

Tájékoztatás

Ez egy „univerzális” gyermekbiztonsági rendszer. A 44. sz. előírás 04. módosítássorozata szerinti jóváhagyás értelmében járművekben való általános használatra szolgál, és a legtöbb (de nem mindegyik) autóülésbe beszerelhető.

Az eszköz valószínűleg megfelelően beszerelhető, ha a jármű kézikönyve tartalmazza a gyártó nyilatkozatát, miszerint az adott korcsoportnak megfelelő „univerzális” gyermekbiztonsági rendszer beszerelhető a járműbe.

Ezt a gyermekbiztonsági rendszert sokkal szigorúbb feltételek alapján sorolták be az „univerzális” kategóriába, mint azokat a korábbi modelleket, amelyeken nem szerepel ez a tájékoztatás.

Kétség esetén forduljon a gyermekbiztonsági rendszer gyártójához vagy a viszonteladóhoz.

| 15.2.2. | a „korlátozott” és a „féluniverzális” kategóriájú gyermekbiztonsági rendszereken a következő tájékoztatást kell feltüntetni úgy, hogy az az értékesítés helyén, a csomagolás eltávolítása nélkül látható legyen:





  Ezt a gyermekbiztonsági rendszert („korlátozott/féluniverzális”) használatra alkalmasnak minősítették, és a következő járművek autóüléseibe szerelhető be:
  AUTÓ
  ELÖL
  HÁTUL
  Külső
  Középső
  (típus)
  Igen
  Igen
  Nem
  Más személygépkocsik ülőhelye is alkalmas lehet ennek a gyermekbiztonsági rendszernek a befogadására. Kétség esetén forduljon a gyermekbiztonsági rendszer gyártójához vagy a viszonteladóhoz. |
| --- | --- |

15.2.2.

a „korlátozott” és a „féluniverzális” kategóriájú gyermekbiztonsági rendszereken a következő tájékoztatást kell feltüntetni úgy, hogy az az értékesítés helyén, a csomagolás eltávolítása nélkül látható legyen:

Ezt a gyermekbiztonsági rendszert („korlátozott/féluniverzális”) használatra alkalmasnak minősítették, és a következő járművek autóüléseibe szerelhető be:

AUTÓ

ELÖL

HÁTUL

Külső

Középső

(típus)

Igen

Igen

Nem

Más személygépkocsik ülőhelye is alkalmas lehet ennek a gyermekbiztonsági rendszernek a befogadására. Kétség esetén forduljon a gyermekbiztonsági rendszer gyártójához vagy a viszonteladóhoz.

| 15.2.3. | a „meghatározott járműtípusba tervezett” kategóriájú gyermekbiztonsági rendszerek esetében a megfelelő járművekre vonatkozó tájékoztatást úgy kell feltüntetni, hogy az az értékesítés helyén, a csomagolás eltávolítása nélkül látható legyen; |
| --- | --- |

15.2.3.

a „meghatározott járműtípusba tervezett” kategóriájú gyermekbiztonsági rendszerek esetében a megfelelő járművekre vonatkozó tájékoztatást úgy kell feltüntetni, hogy az az értékesítés helyén, a csomagolás eltávolítása nélkül látható legyen;

| 15.2.4. | amennyiben az eszközhöz felnőttbiztonsági öv használata szükséges, az erre vonatkozó tájékoztatást úgy kell feltüntetni, hogy az az értékesítés helyén, a csomagolás eltávolítása nélkül látható legyen:

  „Csak abban az esetben használható, ha a jóváhagyott járművek olyan medenceövvel/hárompontos övvel/statikus övvel/övvisszahúzóval ellátott biztonsági övekkel vannak felszerelve, melyeket az ENSZ EGB 16. sz. előírása vagy más egyenértékű szabvány szerint hagytak jóvá.” (A nem kívánt rész törlendő.)
  Mózeskosár-rögzítőeszközök esetében fel kell sorolni azokat a mózeskosarakat, amelyekhez az eszköz használható; |
| --- | --- |

15.2.4.

amennyiben az eszközhöz felnőttbiztonsági öv használata szükséges, az erre vonatkozó tájékoztatást úgy kell feltüntetni, hogy az az értékesítés helyén, a csomagolás eltávolítása nélkül látható legyen:

„Csak abban az esetben használható, ha a jóváhagyott járművek olyan medenceövvel/hárompontos övvel/statikus övvel/övvisszahúzóval ellátott biztonsági övekkel vannak felszerelve, melyeket az ENSZ EGB 16. sz. előírása vagy más egyenértékű szabvány szerint hagytak jóvá.” (A nem kívánt rész törlendő.)

Mózeskosár-rögzítőeszközök esetében fel kell sorolni azokat a mózeskosarakat, amelyekhez az eszköz használható;

| 15.2.5. | a gyermekbiztonsági rendszer gyártójának a csomagoláson fel kell tüntetnie azt a címet, ahol a vásárló további tájékoztatást kérhet a gyermekbiztonsági rendszer bizonyos járművekbe történő beszereléséről; |
| --- | --- |

15.2.5.

a gyermekbiztonsági rendszer gyártójának a csomagoláson fel kell tüntetnie azt a címet, ahol a vásárló további tájékoztatást kérhet a gyermekbiztonsági rendszer bizonyos járművekbe történő beszereléséről;

| 15.2.6. | a fényképekkel és/vagy teljesen egyértelmű rajzokkal illusztrált beszerelési módszer; |
| --- | --- |

15.2.6.

a fényképekkel és/vagy teljesen egyértelmű rajzokkal illusztrált beszerelési módszer;

| 15.2.7. | a felhasználót tájékoztatni kell arról, hogy a gyermekbiztonsági rendszer merev és műanyag részeit úgy kell elhelyezni és beszerelni, hogy a jármű mindennapi használata során a jármű mozgatható ülése vagy ajtaja ne csíphesse be; |
| --- | --- |

15.2.7.

a felhasználót tájékoztatni kell arról, hogy a gyermekbiztonsági rendszer merev és műanyag részeit úgy kell elhelyezni és beszerelni, hogy a jármű mindennapi használata során a jármű mozgatható ülése vagy ajtaja ne csíphesse be;

| 15.2.8. | a felhasználót tájékoztatni kell arról is, hogy a mózeskosarakat a jármű hosszanti tengelyére merőlegesen kell elhelyezni; |
| --- | --- |

15.2.8.

a felhasználót tájékoztatni kell arról is, hogy a mózeskosarakat a jármű hosszanti tengelyére merőlegesen kell elhelyezni;

| 15.2.9. | a menetiránynak háttal beszerelhető rendszerek esetében a vásárlót tájékoztatni kell arról, hogy ezeket a rendszereket nem szabad olyan üléseken használni, amelyek bekapcsolt első légzsákkal vannak felszerelve. Ezt a tájékoztatást úgy kell elhelyezni, hogy az az értékesítés helyén, a csomagolás eltávolítása nélkül látható legyen; |
| --- | --- |

15.2.9.

a menetiránynak háttal beszerelhető rendszerek esetében a vásárlót tájékoztatni kell arról, hogy ezeket a rendszereket nem szabad olyan üléseken használni, amelyek bekapcsolt első légzsákkal vannak felszerelve. Ezt a tájékoztatást úgy kell elhelyezni, hogy az az értékesítés helyén, a csomagolás eltávolítása nélkül látható legyen;

| 15.2.10. | a „speciális gyermekbiztonsági rendszerek” esetében a következő tájékoztatást kell elhelyezni úgy, hogy az az értékesítés helyén, a csomagolás eltávolítása nélkül látható legyen:





  Ez a „speciális gyermekbiztonsági rendszer” extra védelmet nyújt azoknak a gyermekeknek, akik hagyományos üléseken nem tudnak megfelelően ülni. Minden esetben kérdezze meg orvosát, hogy ez a gyermekbiztonsági rendszer alkalmas-e az Ön gyermeke számára. |
| --- | --- |

15.2.10.

a „speciális gyermekbiztonsági rendszerek” esetében a következő tájékoztatást kell elhelyezni úgy, hogy az az értékesítés helyén, a csomagolás eltávolítása nélkül látható legyen:

Ez a „speciális gyermekbiztonsági rendszer” extra védelmet nyújt azoknak a gyermekeknek, akik hagyományos üléseken nem tudnak megfelelően ülni. Minden esetben kérdezze meg orvosát, hogy ez a gyermekbiztonsági rendszer alkalmas-e az Ön gyermeke számára.

| 15.2.11. | Az ISOFIX gyermekbiztonsági rendszereken az értékesítés helyén, a csomagolás eltávolítása nélkül jól láthatónak kell lennie a következő címkének:





  Tájékoztatás








  1. | Ez egy ISOFIX GYERMEKBIZTONSÁGI RENDSZER. A 44. sz. előírás 04. módosítássorozata szerinti jóváhagyás értelmében az ISOFIX rögzítési rendszerrel ellátott járművekben való általános használatra szolgál. |
| --- | --- | --- |

15.2.11.

Az ISOFIX gyermekbiztonsági rendszereken az értékesítés helyén, a csomagolás eltávolítása nélkül jól láthatónak kell lennie a következő címkének:

Tájékoztatás

1.

Ez egy ISOFIX GYERMEKBIZTONSÁGI RENDSZER. A 44. sz. előírás 04. módosítássorozata szerinti jóváhagyás értelmében az ISOFIX rögzítési rendszerrel ellátott járművekben való általános használatra szolgál.

| 2. | Az ISOFIX helyként jóváhagyott ülőhelyekkel rendelkező járművekben használható (a jármű kezelési útmutatójában leírtaknak megfelelően), a gyermekülés kategóriájától és a rögzítéstől függően. |
| --- | --- |

2.

Az ISOFIX helyként jóváhagyott ülőhelyekkel rendelkező járművekben használható (a jármű kezelési útmutatójában leírtaknak megfelelően), a gyermekülés kategóriájától és a rögzítéstől függően.

| 3. | A tömegcsoport és az ISOFIX méretosztály, amelyhez ezt a készüléket szánják: ... |
| --- | --- |

3.

A tömegcsoport és az ISOFIX méretosztály, amelyhez ezt a készüléket szánják: ...

15.3.   A használati utasításban fel kell tüntetni a következőket:

| 15.3.1. | ez a szerkezet a következő tömegcsoporthoz és rögzítéshez való: |
| --- | --- |

15.3.1.

ez a szerkezet a következő tömegcsoporthoz és rögzítéshez való:

| 15.3.2. | amennyiben az eszköz felnőttbiztonsági övvel együtt használandó, a következő feliratot kell feltüntetni rajta: „Csak a felsorolás szerinti, medenceövvel/hárompontos övvel/statikus övvel/övvisszahúzóval ellátott biztonsági övekkel felszerelt járművekben használható, melyeket az ENSZ-EGB 16. sz. előírása vagy más egyenértékű szabvány szerint hagytak jóvá.” (A nem kívánt rész törlendő.) |
| --- | --- |

15.3.2.

amennyiben az eszköz felnőttbiztonsági övvel együtt használandó, a következő feliratot kell feltüntetni rajta: „Csak a felsorolás szerinti, medenceövvel/hárompontos övvel/statikus övvel/övvisszahúzóval ellátott biztonsági övekkel felszerelt járművekben használható, melyeket az ENSZ-EGB 16. sz. előírása vagy más egyenértékű szabvány szerint hagytak jóvá.” (A nem kívánt rész törlendő.)

| 15.3.3. | a használat módja fényképekkel és/vagy jól áttekinthető rajzokkal illusztrálva. Menetirány szerint és menetiránynak háttal is beszerelhető ülések esetében egyértelmű figyelmeztetést kell feltüntetni arra vonatkozóan, hogy a gyermekbiztonsági rendszert a menetiránynak háttal kell beszerelni, amíg a gyermek tömege meg nem haladja a megadott határértéket, illetve más egyéb méretfeltétel nem teljesül; |
| --- | --- |

15.3.3.

a használat módja fényképekkel és/vagy jól áttekinthető rajzokkal illusztrálva. Menetirány szerint és menetiránynak háttal is beszerelhető ülések esetében egyértelmű figyelmeztetést kell feltüntetni arra vonatkozóan, hogy a gyermekbiztonsági rendszert a menetiránynak háttal kell beszerelni, amíg a gyermek tömege meg nem haladja a megadott határértéket, illetve más egyéb méretfeltétel nem teljesül;

| 15.3.4. | a csat és a beállítóeszközök működését egyértelműen el kell magyarázni; |
| --- | --- |

15.3.4.

a csat és a beállítóeszközök működését egyértelműen el kell magyarázni;

| 15.3.5. | javasolni kell, hogy a biztonsági rendszert a járműben megtartó hevedereket feszesen állítsák be, a gyermeket megtartó hevedereket igazítsák a gyermek testalkatához, és a hevedereket ne csavarják meg; |
| --- | --- |

15.3.5.

javasolni kell, hogy a biztonsági rendszert a járműben megtartó hevedereket feszesen állítsák be, a gyermeket megtartó hevedereket igazítsák a gyermek testalkatához, és a hevedereket ne csavarják meg;

| 15.3.6. | hangsúlyozni kell annak fontosságát, hogy a medenceövet a gyermek alsótestén kössék be, hogy biztosan tartsa a medencét; |
| --- | --- |

15.3.6.

hangsúlyozni kell annak fontosságát, hogy a medenceövet a gyermek alsótestén kössék be, hogy biztosan tartsa a medencét;

| 15.3.7. | javasolni kell, hogy cseréljék ki az eszközt, amennyiben baleset következtében erős igénybevételnek volt kitéve; |
| --- | --- |

15.3.7.

javasolni kell, hogy cseréljék ki az eszközt, amennyiben baleset következtében erős igénybevételnek volt kitéve;

| 15.3.8. | mellékelni kell a tisztításra vonatkozó utasításokat; |
| --- | --- |

15.3.8.

mellékelni kell a tisztításra vonatkozó utasításokat;

| 15.3.9. | általában figyelmeztetni kell a felhasználót arra, hogy veszélyt jelent, ha a típusjóváhagyó hatóság engedélye nélkül bármilyen módon megváltoztatja vagy kiegészíti az eszközt, és ha nem követi szigorúan a gyermekbiztonsági rendszer gyártójának szerelési utasításait; |
| --- | --- |

15.3.9.

általában figyelmeztetni kell a felhasználót arra, hogy veszélyt jelent, ha a típusjóváhagyó hatóság engedélye nélkül bármilyen módon megváltoztatja vagy kiegészíti az eszközt, és ha nem követi szigorúan a gyermekbiztonsági rendszer gyártójának szerelési utasításait;

| 15.3.10. | amennyiben az ülés nem textilhuzattal rendelkezik, javasolni kell, hogy az ülést óvják a napfénytől, mert különben túl forró lehet a gyermek bőrének; |
| --- | --- |

15.3.10.

amennyiben az ülés nem textilhuzattal rendelkezik, javasolni kell, hogy az ülést óvják a napfénytől, mert különben túl forró lehet a gyermek bőrének;

| 15.3.11. | javasolni kell, hogy a gyermeket ne hagyják felügyelet nélkül a gyermekbiztonsági rendszerben; |
| --- | --- |

15.3.11.

javasolni kell, hogy a gyermeket ne hagyják felügyelet nélkül a gyermekbiztonsági rendszerben;

| 15.3.12. | javasolni kell, hogy a csomagokat vagy egyéb tárgyakat, amelyek ütközés esetén sérüléseket okozhatnak, megfelelő módon rögzítsék; |
| --- | --- |

15.3.12.

javasolni kell, hogy a csomagokat vagy egyéb tárgyakat, amelyek ütközés esetén sérüléseket okozhatnak, megfelelő módon rögzítsék;

| 15.3.13. | a következő ajánlásokat kell feltüntetni:






  a) | a gyermekbiztonsági rendszert nem szabad huzat nélkül használni; |
| --- | --- | --- |

15.3.13.

a következő ajánlásokat kell feltüntetni:

a)

a gyermekbiztonsági rendszert nem szabad huzat nélkül használni;

| b) | az üléshuzat nem cserélhető ki a gyártó által javasolttól eltérő anyaggal, mivel az üléshuzat jelentős mértékben hozzájárul a gyermekbiztonsági rendszer védő hatásához; |
| --- | --- |

b)

az üléshuzat nem cserélhető ki a gyártó által javasolttól eltérő anyaggal, mivel az üléshuzat jelentős mértékben hozzájárul a gyermekbiztonsági rendszer védő hatásához;

| 15.3.14. | fel kell tüntetni egy feliratot vagy ábrát, amely alapján a felhasználó megállapíthatja, hogy helyesen szerelte-e fel a felnőttbiztonsági öv csatját a gyermekbiztonsági rendszer fő teherviselő érintkezési pontjaihoz képest. Fel kell hívni a felhasználó figyelmét arra, hogy kétség esetén lépjen kapcsolatba a gyermekbiztonsági rendszer gyártójával; |
| --- | --- |

15.3.14.

fel kell tüntetni egy feliratot vagy ábrát, amely alapján a felhasználó megállapíthatja, hogy helyesen szerelte-e fel a felnőttbiztonsági öv csatját a gyermekbiztonsági rendszer fő teherviselő érintkezési pontjaihoz képest. Fel kell hívni a felhasználó figyelmét arra, hogy kétség esetén lépjen kapcsolatba a gyermekbiztonsági rendszer gyártójával;

| 15.3.15. | amennyiben a gyermekbiztonsági rendszeren alternatív teherviselő érintkezési pont van, ennek használatát egyértelműen le kell írni. A felhasználót tájékoztatni kell arról, hogyan állapíthatja meg, hogy megfelelően használja-e az alternatív övvezetést. Fel kell hívni a felhasználó figyelmét arra, hogy kétség esetén lépjen kapcsolatba a gyermekbiztonsági rendszer gyártójával. Egyértelműen figyelmeztetni kell a felhasználót arra, hogy a gyermekbiztonsági rendszer beszerelését a jármű kézikönyvében „univerzális” kategóriával jelölt ülések esetében az elsődleges övvezetés használatával kezdje; |
| --- | --- |

15.3.15.

amennyiben a gyermekbiztonsági rendszeren alternatív teherviselő érintkezési pont van, ennek használatát egyértelműen le kell írni. A felhasználót tájékoztatni kell arról, hogyan állapíthatja meg, hogy megfelelően használja-e az alternatív övvezetést. Fel kell hívni a felhasználó figyelmét arra, hogy kétség esetén lépjen kapcsolatba a gyermekbiztonsági rendszer gyártójával. Egyértelműen figyelmeztetni kell a felhasználót arra, hogy a gyermekbiztonsági rendszer beszerelését a jármű kézikönyvében „univerzális” kategóriával jelölt ülések esetében az elsődleges övvezetés használatával kezdje;

| 15.3.16. | gondoskodni kell arról, hogy az utasítások a gyermekbiztonsági rendszeren annak teljes élettartama alatt, illetve beépített gyermekbiztonsági rendszerek esetében a jármű kézikönyvében megőrizhetők legyenek; |
| --- | --- |

15.3.16.

gondoskodni kell arról, hogy az utasítások a gyermekbiztonsági rendszeren annak teljes élettartama alatt, illetve beépített gyermekbiztonsági rendszerek esetében a jármű kézikönyvében megőrizhetők legyenek;

| 15.3.17. | határozottan figyelmeztetni kell a felhasználót arra, hogy csak az utasításokban leírt és a gyermekbiztonsági rendszeren megjelölt teherviselő érintkezési pontokat használja; |
| --- | --- |

15.3.17.

határozottan figyelmeztetni kell a felhasználót arra, hogy csak az utasításokban leírt és a gyermekbiztonsági rendszeren megjelölt teherviselő érintkezési pontokat használja;

| 15.3.18. | az ISOFIX gyermekbiztonsági rendszer használati utasítását a személygépkocsi gyártója által kiadott kezelési utasításban kell megadni; |
| --- | --- |

15.3.18.

az ISOFIX gyermekbiztonsági rendszer használati utasítását a személygépkocsi gyártója által kiadott kezelési utasításban kell megadni;

16.   A JÓVÁHAGYÁSI VIZSGÁLATOK ELVÉGZÉSÉÉRT FELELŐS MŰSZAKI SZOLGÁLATOK ÉS A TÍPUSJÓVÁHAGYÓ HATÓSÁGOK NEVE ÉS CÍME

16.1.   A megállapodásban részes és ezen előírást alkalmazó felek megadják az Egyesült Nemzetek Titkárságának a jóváhagyási vizsgálat elvégzéséért felelős műszaki szolgálatok, valamint a jóváhagyásokat megadó, illetve a más országok által kiadott jóváhagyásokat, kiterjesztéseket, elutasításokat vagy visszavonásokat igazoló értesítéseket fogadó típusjóváhagyó hatóságok nevét és címét.

17.   ÁTMENETI RENDELKEZÉSEK

17.1.   A 03. módosítássorozat hivatalos hatálybalépésének napjától kezdve az ezen előírást alkalmazó egyik szerződő fél sem utasíthatja el a jóváhagyásoknak a 03. módosítássorozattal módosított előírás alapján történő megadását.

17.2.   A hatálybalépést követő 12 hónap elteltével az előírást alkalmazó szerződő felek csak akkor adhatják meg a jóváhagyást, ha a gyermekbiztonsági rendszerek jóváhagyandó típusa megfelel a 03. módosítássorozattal módosított előírás követelményeinek.

17.3.   Az ezen előírást alkalmazó szerződő felek az ezen előírás 02. módosítássorozata szerinti követelményeknek megfelelő gyermekbiztonsági rendszerekre továbbra is adhatnak jóváhagyást a 03. módosítássorozat hatálybalépését követő 12 hónap alatt.

17.4.   Ugyanezen 12 hónap alatt az előírást alkalmazó szerződő felek nem utasíthatják vissza az ezen előírás előző módosítássorozatai szerint megadott jóváhagyások kiterjesztését.

17.5.   A 03. módosítássorozat hatálybalépésének napjától ezen előírás 16. mellékletének rendelkezései a 02. módosítássorozat alapján jóváhagyott gyermekbiztonsági rendszerekre is vonatkoznak.

17.6.   A 03. módosítássorozat hatálybalépésének napjától kezdve az ezen előírást alkalmazó szerződő felek elutasíthatják a gyermekbiztonsági rendszerek azon típusainak értékesítését, amelyek nem felelnek meg a 03. módosítássorozat 6.2.2. és 6.2.14. szakaszában foglalt követelményeknek.

17.7.   A 03. módosítássorozat hatálybalépését követő 36 hónap elteltével az ezen előírást alkalmazó szerződő felek elutasíthatják a gyermekbiztonsági rendszerek azon típusainak értékesítését, amelyek nem felelnek meg a 03. módosítássorozat követelményeinek.

17.8.   A 03. módosítássorozat 2. kiegészítése hatálybalépésének napjától kezdve az ezen előírás 4.5. szakaszában előírt címkét az ezen előírásnak megfelelően gyártott valamennyi új gyermekbiztonsági rendszerre rögzíteni kell.

17.9.   A 04. módosítássorozat hivatalos hatálybalépésének napjától kezdve az ezen előírást alkalmazó egyik szerződő fél sem utasíthatja el a jóváhagyásoknak a 04. módosítássorozattal módosított előírás alapján történő megadását.

17.10.   A 04. módosítássorozat hatálybalépését követő 12 hónap elteltével az előírást alkalmazó szerződő felek csak akkor adhatják meg a jóváhagyást, ha a gyermekbiztonsági rendszerek jóváhagyandó típusa megfelel a 04. módosítássorozattal módosított előírás követelményeinek.

17.11.   Az ezen előírást alkalmazó szerződő felek az ezen előírás 03. módosítássorozata szerinti követelményeknek megfelelő gyermekbiztonsági rendszerekre továbbra is adhatnak jóváhagyást a 04. módosítássorozat hatálybalépését követő 12 hónap alatt.

17.12.   A 04. módosítássorozat hatálybalépését követő 36 hónap alatt az előírást alkalmazó szerződő felek nem utasíthatják vissza az ezen előírás előző módosítássorozatai szerint megadott jóváhagyások kiterjesztését.

17.13.   A 04. módosítássorozat hatálybalépését követő 48 hónap elteltével az ezen előírást alkalmazó szerződő felek elutasíthatják a gyermekbiztonsági rendszerek azon típusainak értékesítését, amelyek nem felelnek meg a 04. módosítássorozat követelményeinek.

17.14.   A 04. módosítássorozat 04. kiegészítésének hatálybalépését követő hat hónap elteltével azok a jóváhagyások, amelyek a 03. vagy a 04. módosítássorozat alapján, a 0., a 0+ vagy az I. csoportba tartozó olyan gyermekbiztonsági rendszerekre vonatkoznak, amelyek nem felelnek meg a 6.1.11. vagy a 6.1.12. szakasznak, érvényüket vesztik.

17.15.   Az ezen előírás 04. módosítássorozata 4. kiegészítésének hatálybalépésétől kezdődően, a 17.14. szakaszban megállapított átmeneti időszak alatt a szerződő felek kötelezettségeitől eltérve és az Európai Közösség által az 1958. évi megállapodáshoz való csatlakozás idején tett nyilatkozat alapján (C.N.60.1998.TREATIES-28 letéteményesi értesítés) az Európai Közösség tagállamai megtilthatják olyan gyermekbiztonsági rendszerek forgalomba helyezését, amelyek nem felelnek meg az ezen előírás 04. módosítássorozatának 4. kiegészítésében foglalt követelményeknek.

---

(1)  Az 1958. évi megállapodásban részes felek egyedi azonosító számát a Motoros járművekre vonatkozó egységesített állásfoglalás (R.E.3) (dokumentum: ECE/TRANS/WP.29/78/Rev.3) 3. melléklete tartalmazza. – www.unece.org/trans/main/wp29/wp29wgs/wp29gen/wp29resolutions.html

1

(2)  Univerzális ISOFIX CRS: menetirányba néző gyermekbiztonsági rendszer, amelyet ISOFIX rögzítési rendszerrel és felsőheveder-rögzítési ponttal ellátott járművekben lehet használni.

2

(3)  Féluniverzális ISOFIX CRS:

3

| — | menetirányba néző gyermekbiztonsági rendszer, amelyet kitámasztólábbal láttak el, vagy |
| --- | --- |

—

menetirányba néző gyermekbiztonsági rendszer, amelyet kitámasztólábbal láttak el, vagy

| — | menetiránynak háttal beszerelhető gyermekbiztonsági rendszer, amelyet kitámasztólábbal vagy felső hevederrel láttak el, olyan járművekhez, amelyekben ISOFIX rögzítési rendszer és szükség esetén felsőheveder-rögzítési pont található |
| --- | --- |

—

menetiránynak háttal beszerelhető gyermekbiztonsági rendszer, amelyet kitámasztólábbal vagy felső hevederrel láttak el, olyan járművekhez, amelyekben ISOFIX rögzítési rendszer és szükség esetén felsőheveder-rögzítési pont található

| — | vagy menetiránynak háttal beszerelhető gyermekbiztonsági rendszer, amelyet a jármű műszerfala támaszt meg, ISOFIX rögzítési rendszerrel ellátott első ülésekhez, |
| --- | --- |

—

vagy menetiránynak háttal beszerelhető gyermekbiztonsági rendszer, amelyet a jármű műszerfala támaszt meg, ISOFIX rögzítési rendszerrel ellátott első ülésekhez,

| — | vagy oldalra néző gyermekbiztonsági rendszer szükség esetén elfordulásgátló szerkezettel, amelyet ISOFIX rögzítési rendszerrel és szükség esetén felsőheveder-rögzítési ponttal ellátott járművekben lehet használni. |
| --- | --- |

—

vagy oldalra néző gyermekbiztonsági rendszer szükség esetén elfordulásgátló szerkezettel, amelyet ISOFIX rögzítési rendszerrel és szükség esetén felsőheveder-rögzítési ponttal ellátott járművekben lehet használni.

(4)  A mellkasgyorsulás határértékei nem vonatkoznak az újszülöttnek megfelelő próbabábu használatára, mivel az nincs felszerelve műszerekkel.

4

(5)  Az újszülöttnek megfelelő próbabábu nincs hasi betéttel felszerelve. Ezért a hasi benyomódás mértéke csak szubjektív vizsgálattal állapítható meg.

5

(6)  A méretek tűrései – hacsak másként nem szerepel – nem érvényesek a határokra.

6

| Mérettartomány (mm) | 6-nál kevesebb | 6-tól 30-ig | 30-tól 120-ig | 120-tól 315-ig | 315-től 1 000 -ig | 1 000 fölött |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Tűrés (mm) | ±0,5 | ±1 | ±1,5 | ±2 | ±3 | ±4 |

Mérettartomány (mm)

6-nál kevesebb

6-tól 30-ig

30-tól 120-ig

120-tól 315-ig

315-től 1 000 -ig

1 000 fölött

Tűrés (mm)

±0,5

±1

±1,5

±2

±3

±4

A szögtűrés, hacsak másként nem szerepel, ±1°.

(*1)  A kalibrálás alatt a fékútnak 650 ± 30 mm-nek kell lennie.

*1

(*2)  A kalibrálás alatt a fékútnak 275 ± 20 mm-nek kell lennie.

*2

(7)  g = 9,81 m/s2

7

2

---

1. MELLÉKLET

Image 16

ÉRTESÍTÉS

(Legnagyobb méret: A4 (210 × 297 mm))

(1)

Kibocsátó: Hatóság neve:

Tárgy (2): Jóváhagyás megadása

Jóváhagyás kiterjesztése

Jóváhagyás elutasítása

Jóváhagyás visszavonása

A gyártás végleges leállítása

gépjárművek gyermek utasait rögzítő rendszerekre, a 44. sz. előírás alapján.

Jóváhagyás száma: Kiterjesztés száma:

1.1. Menetirányba néző gyermekbiztonsági rendszer/menetiránynak háttal beszerelt gyermekbiztonsági rendszer/mózeskosár;

1.2. Egybeépített/nem egybeépített/részleges/ülésmagasító;

1.3. Övtípus: (felnőtt) hárompontos öv

(felnőtt) kétpontos öv

különleges övtípus/övvisszahúzó;

1.4. Egyéb jellemzők: ülésegyüttes/ütközésvédő

2. Kereskedelmi név vagy márka

3. A gyermekbiztonsági rendszer típusának gyári megjelölése

4. A gyártó neve

5. Képviselőjének neve (ha van)

6. Cím

7. Jóváhagyásra bemutatták (dátum)

8. A jóváhagyási vizsgálatokat elvégző műszaki szolgálat:

9. Vizsgálókészülék típusa: lassulási/gyorsulási (2)

10. A műszaki szolgálat által kiadott jegyzőkönyv dátuma:

11. A műszaki szolgálat által kiadott jegyzőkönyv száma:

12. A jóváhagyást megadták/elutasították/kiterjesztették/visszavonták (2) a 0., a 0+, az I., a II. vagy a III. csoportban és az univerzális/féluniverzális/korlátozott felhasználásra vagy meghatározott járműtípusban történő felhasználásra vagy a járműben „speciális gyermekbiztonsági rendszer” helyzetben történő felhasználásra

(1) A jóváhagyást megadó/kiterjesztő/elutasító/visszavonó ország azonosító száma (lásd az előírás jóváhagyásra vonatkozó rendelkezéseit).

(2) (A nem kívánt rész törlendő.)

Image 17

13. A jel helye és jellege:

14. Hely:

15. Dátum:

16. Aláírás:

17. A fenti jóváhagyási számot viselő, alábbi dokumentumokat mellékelték az értesítéshez:

a) a gyermekbiztonsági rendszerre, többek között az övvisszahúzókra, az ülésegyüttesekre és a felszerelt ütközésvédőre vonatkozó rajzok, vázlatok és tervek;

b) a járműszerkezetre és az ülésszerkezetre, valamint a beállítórendszerre és a csatlakozóelemekre, köztük a felszerelt energiaelnyelőkre vonatkozó rajzok, vázlatok és tervek;

c) a gyermekbiztonsági rendszerről és/vagy a járműszerkezetről és az ülésszerkezetről készült fényképek;

d) a beszerelési és használati utasítás;

e) azon járműtípusok jegyzéke, amelyekbe a gyermekbiztonsági rendszer beszerelhető.

---

2. MELLÉKLET

A JÓVÁHAGYÁSI JELEK ELRENDEZÉSE

Image 18

a = legalább 8 mm

UNIVERZÁLIS 9 – 36 kg

A fenti jóváhagyási jelet viselő gyermekbiztonsági rendszer bármilyen járműbe beszerelhető, és a 9–36 kg tömegtartományban használható (I–III. tömegcsoport); Hollandiában (E4) hagyták jóvá a 042439 számon. A jóváhagyási szám azt jelzi, hogy a jóváhagyást a gépjárművekben utazó gyermekek rögzítőeszközeinek („gyermekbiztonsági rendszerek”) jóváhagyásáról szóló, a 04. módosítássorozattal módosított előírás követelményei szerint adták meg.

Image 19

KORLÁTOZOTT, FÉLUNIVERZÁLIS VAGY MEGHATÁROZOTT JÁRMŰTÍPUSBA TERVEZETT 9 – 25 kg Y

a = legalább 8 mm

A fenti jóváhagyási jelet viselő gyermekbiztonsági rendszer nem szerelhető be minden járműbe, és a 9–25 kg tömegtartományban használható (I–II. tömegcsoport); Hollandiában (E4) hagyták jóvá a 042450 számon. A jóváhagyási szám azt jelzi, hogy a jóváhagyást a gépjárművekben utazó gyermekek rögzítőeszközeinek („gyermekbiztonsági rendszerek”) jóváhagyásáról szóló, a 04. módosítássorozattal módosított előírás követelményei szerint adták meg. Az „Y” azt jelzi, hogy a rendszer ágyékhevedert foglal magában.

Megjegyzés: A jóváhagyási számot és a kiegészítő jele(ke)t a körhöz közel kell elhelyezni, az „E” betű fölött vagy alatt, illetve a betű jobb vagy bal oldalán. A jóváhagyási szám számjegyeinek az „E” betű ugyanazon oldalán kell állniuk, és ugyanabba az irányba kell nézniük. A kiegészítő jel(ek)et a jóváhagyási számmal átellenesen kell feltüntetni. A jóváhagyási számban kerülni kell a római számok használatát, hogy ne legyen összetéveszthető más jelekkel.

Megjegyzés

---

3. MELLÉKLET

A PORÁLLÓSÁGI VIZSGÁLATHOZ ALKALMAZANDÓ KÉSZÜLÉK ELRENDEZÉSE

(méretek milliméterben)

Image 20

levegő

szelep és szűrő

nyílás

por

övvisszahúzó

porgyűjtő

meghajtószerkezet

övvisszahúzó

---

4. MELLÉKLET

KORRÓZIÓVIZSGÁLAT

1.   VIZSGÁLÓBERENDEZÉS

1.1.   A készülék ködkamrából, sóoldattartályból, megfelelően szabályozott sűrítettlevegő-táprendszerből, egy vagy több porlasztó fúvókából, mintadarabtartóból, a kamra fűtőrendszeréből, valamint a szükséges vezérlőeszközökből áll. A készülék méretei és kivitelezési részletei szabadon alakíthatók ki, feltéve, hogy kielégítik a vizsgálati feltételeket.

1.2.   Fontos biztosítani, hogy a kamra mennyezetén vagy burkolatán összegyűlő oldatcseppek ne hulljanak rá a vizsgált mintadarabokra.

1.3.   Ügyelni kell arra, hogy a vizsgált mintadarabokról lehulló oldatcseppek ne juthassanak vissza a tartályba, ahonnan újra a porlasztóba kerülnének.

1.4.   A készülék nem készülhet olyan anyagokból, amelyek befolyásolják a pára korróziót eredményező tulajdonságait.

2.   A VIZSGÁLATHOZ HASZNÁLT MINTADARABOK ELHELYEZÉSE A KÖDKAMRÁBAN

2.1.   A mintadarabokat, az övvisszahúzó kivételével, a függőlegeshez képest 15° és 30° közötti szögben kell alátámasztani vagy felfüggeszteni, lehetőleg a kamrán vízszintesen keresztüláramló pára fő irányával párhuzamosan, a vizsgált mintadarab legnagyobb felületéhez viszonyítva.

2.2.   Az övvisszahúzókat úgy kell alátámasztani vagy felfüggeszteni, hogy a heveder tárolására szolgáló cséve tengelyei merőlegesek legyenek a kamrán vízszintesen keresztüláramló pára fő irányára. Annak a nyílásnak, amelyen a heveder kijön az övvisszahúzóból, szintén ebbe az irányba kell néznie.

2.3.   A mintadarabokat úgy kell elhelyezni, hogy a pára az összes mintadarabon szabadon lecsapódhasson.

2.4.   Az egyes mintadarabokat úgy kell elhelyezni, hogy a sóoldat ne csepeghessen le egyik mintadarabról a másikra.

3.   SÓOLDAT

3.1.   A sóoldat elkészítéséhez 5 ± 1 tömegrész konyhasót kell feloldani 95 rész desztillált vízben. A konyhasónak alapvetően nikkel- és rézmentesnek kell lennie, és száraz állapotban nem tartalmazhat 0,1 %-nál több nátrium-jodidot és 0,3 %-nál több szennyezőanyagot.

3.2.   A 35 °C-on porlasztott, összegyűjtött oldatnak a 6,5–7,2 közötti pH tartományba kell esnie.

4.   SŰRÍTETT LEVEGŐ

4.1.   A fúvókához vagy fúvókákhoz a sóoldat porlasztása céljából szállított sűrített levegőnek olaj- és szennyezőanyag-mentesnek kell lennie, a nyomást pedig 70 kN/m2 és 170 kN/m2 közötti értéken kell tartani.

5.   KÖRÜLMÉNYEK A KÖDKAMRÁBAN

5.1.   A ködkamra megfigyelési tartományát 35 ± 5 °C hőmérsékleten kell tartani. A megfigyelési tartományon belül legalább két tiszta páragyűjtőt kell elhelyezni, amely összegyűjti a mintadarabokról vagy egyéb forrásokból lehulló oldatcseppeket. A páragyűjtőket a vizsgált mintadarabok közelében kell elhelyezni, az egyiket minél közelebb a fúvókákhoz, a másikat pedig a fúvókáktól a lehető legtávolabb. A párának olyannak kell lennie, hogy mindegyik 80 cm2 méretű vízszintes gyűjtőfelületen átlagosan 1,0–2,0 ml oldat gyűljön össze óránként és páragyűjtőnként, legalább 16 órán keresztül mérve.

5.2.   A fúvókát vagy fúvókákat oly módon kell irányítani vagy terelni, hogy a permet ne szálljon rá közvetlenül a vizsgált mintadarabokra.

---

5. MELLÉKLET

KOPÁSI ÉS MIKROCSÚSZÁSI VIZSGÁLAT

1. ábra

1. típusú eljárás

Példák a beállítóeszköz típusának megfelelő vizsgálati elrendezésekre

Image 21

védőszalag a belső rúdhoz

F = 10 ± 0,1 N

alátámasztás

teljes úthossz: 300 ± 20 mm

Image 22

F = 10 ± 0,1 N

forgócsap

alsó ütköző

teljes úthossz: 300 ± 20 mm

Megjegyzés: F = 10 ± 0,1 N, amely F = 60 ± 0,5 N-ig növelhető

2. ábra

2. ábra

2. típusú eljárás

2. típusú eljárás

Két példa a vizsgálati elrendezésre

1. példa

1. példa

Image 23

Csaton keresztüli vizsgálat

hevederek vízszintes síkban

F = 10 ± 0,1 N

teljes úthossz: 300 ± 20 mm

α ± 5°

2. példa

2. példa

Image 24

Vezetőn vagy görgőn keresztüli vizsgálat

β ± 5°

F = 10 ± 0,1 N

α ± 5°

teljes úthossz: 300 ± 20 mm

Ahol α és β a tényleges beszerelésnél (három dimenzióban) kialakuló szögeket tükrözi.

Image 25

hosszbeállító-eszköz

varrással rögzített heveder

hosszbeállító-eszköz

legalább 200 mm

F = 50 ± 0,5 N

100 ± 20 mm

Laza helyzet

Feszes helyzet

A vizsgált eszközre helyezett 50 N-os terhelést függőleges irányban úgy kell irányítani, hogy a tömeg ne lengjen ki, és a heveder ne csavarodjon meg. A rögzítőeszközt úgy kell az 50 N-os terheléshez rögzíteni, mint a járműben.

---

6. MELLÉKLET

A VIZSGÁLÓKOCSI LEÍRÁSA

1.   VIZSGÁLÓKOCSI

1.1.   A gyermekbiztonsági rendszereken végzendő vizsgálatoknál a csak az ülést szállító vizsgálókocsinak 380 kg-ot meghaladó tömegűnek kell lennie. A meghatározott járműtípusba tervezett gyermekbiztonsági rendszerek vizsgálatához a vizsgálókocsinak és a hozzácsatolt járműszerkezetnek együttesen 800 kg-ot meghaladó tömegűnek kell lennie.

2.   KALIBRÁLÁSI ERNYŐ

2.1.   A kalibrálási ernyőt szilárdan a vizsgálókocsihoz kell rögzíteni úgy, hogy egyértelműen meg kell jelölni a mozgás határvonalát annak érdekében, hogy a fényképezéssel rögzített adatok alapján meg lehessen állapítani az előre irányuló mozgás követelményeinek teljesülését.

3.   ÜLÉS

3.1.   Az ülést a következő módon kell kialakítani:

| 3.1.1. | merev, rögzített háttámla, melynek méretei e melléklet 1. függelékében vannak megadva. Az alsó résznek és a felső résznek 20 mm átmérőjű csőből kell készülnie; |
| --- | --- |

3.1.1.

merev, rögzített háttámla, melynek méretei e melléklet 1. függelékében vannak megadva. Az alsó résznek és a felső résznek 20 mm átmérőjű csőből kell készülnie;

| 3.1.2. | merev ülőfelület, amelynek méretei e melléklet 1. függelékében vannak megadva. Az ülés hátsó részét merev fémlemezből kell kialakítani, melynek felső szélét 20 mm átmérőjű csőből kell készíteni. Az ülés elülső része szintén 20 mm átmérőjű csőből kell, hogy készüljön; |
| --- | --- |

3.1.2.

merev ülőfelület, amelynek méretei e melléklet 1. függelékében vannak megadva. Az ülés hátsó részét merev fémlemezből kell kialakítani, melynek felső szélét 20 mm átmérőjű csőből kell készíteni. Az ülés elülső része szintén 20 mm átmérőjű csőből kell, hogy készüljön;

| 3.1.3. | a rögzítőkengyelekhez való hozzáférés érdekében az üléspárnázat hátsó részén az e melléklet 1. függelékében leírtak szerint nyílásokat kell készíteni; |
| --- | --- |

3.1.3.

a rögzítőkengyelekhez való hozzáférés érdekében az üléspárnázat hátsó részén az e melléklet 1. függelékében leírtak szerint nyílásokat kell készíteni;

| 3.1.4. | az ülés szélességének 800 mm-nek kell lennie; |
| --- | --- |

3.1.4.

az ülés szélességének 800 mm-nek kell lennie;

| 3.1.5. | a háttámlát és az ülőfelületet poliuretán habbal kell fedni, melynek jellemzőit az 1. táblázat tartalmazza. A párnázat méretei e melléklet 1. függelékében szerepelnek;

  1. táblázat







  Sűrűség az ISO 485 szabvány szerint (kg/m3) | 43 |
| --- | --- | --- |
| Nyomószilárdság az ISO 2439B szabvány szerint (N) | |
| p – 25 százalék | 125 |
| p – 40 százalék | 155 |
| Nyomószilárdsági tényező az ISO 3386 szabvány szerint (kPa) | 4 |
| Szakadási nyúlás az ISO 1798 szabvány szerint (%) | 180 |
| Szakítószilárdság az ISO 1798 szabvány szerint (kPa) | 100 |
| Maradandó összenyomódás az ISO 1856 szabvány szerint (%) | 3 |

3.1.5.

a háttámlát és az ülőfelületet poliuretán habbal kell fedni, melynek jellemzőit az 1. táblázat tartalmazza. A párnázat méretei e melléklet 1. függelékében szerepelnek;

1. táblázat

Sűrűség az ISO 485 szabvány szerint (kg/m3)

43

Nyomószilárdság az ISO 2439B szabvány szerint (N)

p – 25 százalék

125

p – 40 százalék

155

Nyomószilárdsági tényező az ISO 3386 szabvány szerint (kPa)

4

Szakadási nyúlás az ISO 1798 szabvány szerint (%)

180

Szakítószilárdság az ISO 1798 szabvány szerint (kPa)

100

Maradandó összenyomódás az ISO 1856 szabvány szerint (%)

3

| 3.1.6. | A poliuretán habot poliakrilát szálból készült fényvisszaverő kendővel kell letakarni, amelynek jellemzőit a 2. táblázat tartalmazza.

  2. táblázat







  Fajlagos tömeg (g/m2) | 290 |
| --- | --- | --- |
| Szakítószilárdság a DIN 53587 szabvány szerint 50 mm széles mintadarab esetében: | |
| hosszirányban (kg) | 120 |
| keresztirányban (kg) | 80 |

3.1.6.

A poliuretán habot poliakrilát szálból készült fényvisszaverő kendővel kell letakarni, amelynek jellemzőit a 2. táblázat tartalmazza.

2. táblázat

Fajlagos tömeg (g/m2)

290

Szakítószilárdság a DIN 53587 szabvány szerint 50 mm széles mintadarab esetében:

hosszirányban (kg)

120

keresztirányban (kg)

80

| 3.1.7. | Az ülés és a háttámla burkolata (1)

  3.1.7.1.   Az ülés habpárnázatát egy téglalap alakú habtömbből (800 × 575 × 135 mm) kell kialakítani oly módon (lásd az e melléklet 1. függelékében szereplő 1. ábrát), hogy formája megfeleljen az e melléklet 1. függeléke 2. ábráján megadott alumínium alaplemez formájának.
  3.1.7.2.   Az alaplemezen hat furatot kell készíteni, hogy csavarokkal a vizsgálókocsihoz lehessen rögzíteni. A furatokat a lemez hosszabbik oldala mentén kell készíteni, mindegyik oldalra hármat-hármat, amelyek helyzetét a vizsgálókocsi felépítése határozza meg. A furatokba hat csavart kell beilleszteni. A csavarokat célszerű megfelelő ragasztóanyag segítségével a lemezhez ragasztani. Ezt követően a csavarokat anyákkal kell rögzíteni.
  3.1.7.3.   A burkolóanyagot (1 250 × 1 200 mm, lásd ezen melléklet 1. függelékének 3. ábráját) az anyag széltéből kell vágni úgy, hogy burkolás után az anyag ne kerüljön átfedésbe. A burkolat anyagának szélei között hozzávetőlegesen 100 mm résnek kell lennie, ezért az anyagot hozzávetőlegesen 1 200 mm-esre kell vágni.
  3.1.7.4.   A burkolat anyagát a szélesebb oldalai mentén futó két vonallal kell megjelölni. A vonalakat a burkolóanyag középvonalától 375 mm-re kell meghúzni. (Lásd e melléklet 1. függelékének 3. ábráját.)
  3.1.7.5.   Az ülés habpárnáját fejjel lefelé a burkolóanyagra kell helyezni, az alumínium üléslapot pedig a tetejére.
  3.1.7.6.   A burkolóanyagot mindkét oldalon addig kell nyújtani, amíg a rajta lévő vonalak egybeesnek az alumínium alaplemez széleivel. Mindegyik csavarnál kis bemetszéseket kell készíteni, és a burkolóanyagot rá kell húzni a csavarokra.
  3.1.7.7.   A burkolóanyagot az alaplemez és a hab hornyainál is be kell metszeni.
  3.1.7.8.   A burkolatot rugalmas ragasztóanyaggal az alumíniumlemezhez kell ragasztani. Ragasztás előtt el kell távolítani az anyákat.
  3.1.7.9.   Az oldalán lévő füleket rá kell hajtani a lemezre, és szintén oda kell ragasztani.
  3.1.7.10.   A hornyokban kialakuló füleket be kell hajtani, és erős ragasztószalaggal le kell ragasztani.
  3.1.7.11.   A rugalmas ragasztóanyagnak legalább 12 órán keresztül kell száradnia.
  3.1.7.12.   A háttámla párnázatát pontosan ugyanolyan módon kell burkolni, mint az ülőfelületet, azonban a vonalakat a burkolóanyagon (1 250 × 850 mm) az anyag középvonalától 320 mm-re kell meghúzni. |
| --- | --- |

3.1.7.

Az ülés és a háttámla burkolata (1)

3.1.7.1.   Az ülés habpárnázatát egy téglalap alakú habtömbből (800 × 575 × 135 mm) kell kialakítani oly módon (lásd az e melléklet 1. függelékében szereplő 1. ábrát), hogy formája megfeleljen az e melléklet 1. függeléke 2. ábráján megadott alumínium alaplemez formájának.

3.1.7.2.   Az alaplemezen hat furatot kell készíteni, hogy csavarokkal a vizsgálókocsihoz lehessen rögzíteni. A furatokat a lemez hosszabbik oldala mentén kell készíteni, mindegyik oldalra hármat-hármat, amelyek helyzetét a vizsgálókocsi felépítése határozza meg. A furatokba hat csavart kell beilleszteni. A csavarokat célszerű megfelelő ragasztóanyag segítségével a lemezhez ragasztani. Ezt követően a csavarokat anyákkal kell rögzíteni.

3.1.7.3.   A burkolóanyagot (1 250 × 1 200 mm, lásd ezen melléklet 1. függelékének 3. ábráját) az anyag széltéből kell vágni úgy, hogy burkolás után az anyag ne kerüljön átfedésbe. A burkolat anyagának szélei között hozzávetőlegesen 100 mm résnek kell lennie, ezért az anyagot hozzávetőlegesen 1 200 mm-esre kell vágni.

3.1.7.4.   A burkolat anyagát a szélesebb oldalai mentén futó két vonallal kell megjelölni. A vonalakat a burkolóanyag középvonalától 375 mm-re kell meghúzni. (Lásd e melléklet 1. függelékének 3. ábráját.)

3.1.7.5.   Az ülés habpárnáját fejjel lefelé a burkolóanyagra kell helyezni, az alumínium üléslapot pedig a tetejére.

3.1.7.6.   A burkolóanyagot mindkét oldalon addig kell nyújtani, amíg a rajta lévő vonalak egybeesnek az alumínium alaplemez széleivel. Mindegyik csavarnál kis bemetszéseket kell készíteni, és a burkolóanyagot rá kell húzni a csavarokra.

3.1.7.7.   A burkolóanyagot az alaplemez és a hab hornyainál is be kell metszeni.

3.1.7.8.   A burkolatot rugalmas ragasztóanyaggal az alumíniumlemezhez kell ragasztani. Ragasztás előtt el kell távolítani az anyákat.

3.1.7.9.   Az oldalán lévő füleket rá kell hajtani a lemezre, és szintén oda kell ragasztani.

3.1.7.10.   A hornyokban kialakuló füleket be kell hajtani, és erős ragasztószalaggal le kell ragasztani.

3.1.7.11.   A rugalmas ragasztóanyagnak legalább 12 órán keresztül kell száradnia.

3.1.7.12.   A háttámla párnázatát pontosan ugyanolyan módon kell burkolni, mint az ülőfelületet, azonban a vonalakat a burkolóanyagon (1 250 × 850 mm) az anyag középvonalától 320 mm-re kell meghúzni.

| 3.1.8. | A Cr vonalnak egybe kell esnie az ülés felső síkja és az üléstámla elülső síkja közötti metszésvonallal. |
| --- | --- |

3.1.8.

A Cr vonalnak egybe kell esnie az ülés felső síkja és az üléstámla elülső síkja közötti metszésvonallal.

3.2.   A menetiránynak háttal beépíthető eszközök vizsgálata

3.2.1.   A vizsgálókocsira egy speciális keretet kell szerelni a gyermekbiztonsági rendszer alátámasztása céljára, az 1. ábrán látható módon.

3.2.2.   A vizsgálókocsihoz egy acélcsövet kell erősíteni oly módon, hogy a cső közepére vízszintes irányban ható 5 000 ± 50 N nagyságú erő ne okozzon 2 mm-nél nagyobb elmozdulást.

3.2.3.   A cső méretei a következők: 500 × 100 × 90 mm.

1. ábra

Menetiránynak háttal beépíthető szerkezet vizsgálatára szolgáló elrendezés

Image 26

Acélcső 500 × Ø 100 × Ø 90

3.3.   A vizsgálókocsi padlólemeze

3.3.1.   A vizsgálókocsi padlólemezét egyenletes vastagságú fémlemezből kell készíteni, lásd e melléklet 3. függelékének 2. ábráját.

3.3.1.1.   A padlólemezt szilárdan hozzá kell rögzíteni a vizsgálókocsihoz. A fémlemeznek a Cr tengely vetületi pontjához viszonyított magasságát (X méret (2) a 2. ábrán) úgy kell beállítani, hogy megfeleljen a 7.1.4.1.9. szakasz követelményeinek.

2

3.3.1.2.   A padlólemezt úgy kell megtervezni, hogy felületi keménysége ne legyen 120 HB alatt, az EN ISO 6506-1:1999 szabvány szerint

3.3.1.3.   A padlólemeznek ellen kell állnia egy függőlegesen, koncentráltan kifejtett 5 kN erőnek, anélkül, hogy a Cr tengelyhez viszonyított függőleges elmozdulás 2 mm-nél nagyobb lenne és bármilyen állandó alakváltozás bekövetkezne.

3.3.1.4.   A padlólemez felületi érdessége nem lehet nagyobb, mint Ra 6,3, az ISO 4287:1997 szabvány szerint.

3.3.1.5.   A padlólemezt úgy kell megtervezni, hogy a gyermekbiztonsági rendszer ezen előírás szerinti dinamikus vizsgálata után ne keletkezzen állandó alakváltozás.

4.   MEGÁLLÍTÓESZKÖZ

4.1.   Az eszköz két azonos, párhuzamosan felszerelt energiaelnyelőből áll.

4.2.   Amennyiben szükséges, a névleges tömeg 200 kg-onként történő növelése esetén kiegészítő energiaelnyelő is használható. Az energiaelnyelőknek a következőkből kell állniuk:

| 4.2.1. | acélcsőből kialakított külső ház; |
| --- | --- |

4.2.1.

acélcsőből kialakított külső ház;

| 4.2.2. | poliuretán energiaelnyelő cső; |
| --- | --- |

4.2.2.

poliuretán energiaelnyelő cső;

| 4.2.3. | olajbogyó alakú csiszolt acélgomb, amely behatol az energiaelnyelőbe; és |
| --- | --- |

4.2.3.

olajbogyó alakú csiszolt acélgomb, amely behatol az energiaelnyelőbe; és

| 4.2.4. | egy tengely és egy ütközőlemez. |
| --- | --- |

4.2.4.

egy tengely és egy ütközőlemez.

4.3.   Az energiaelnyelő különböző részeinek méretei a melléklet 2. függelékében szereplő ábrán láthatók.

4.4.   Az energiaelnyelő anyag jellemzői a melléklet 3. és 4. táblázatában szerepelnek.

4.5.   A megállítóeszközt, az előírás 7. mellékletében leírt kalibrálási vizsgálatokon történő használat előtt, legalább 12 órán keresztül 15 °C és 25 °C hőmérsékleten kell tartani. A megállítóeszköznek mindegyik vizsgálattípus esetében meg kell felelnie a 7. melléklet 1. és 2. függelékében meghatározott funkcionális követelményeknek. A gyermekbiztonsági rendszeren végzett dinamikus vizsgálatokhoz a megállítóeszközt legalább 12 órán keresztül a kalibrálási vizsgálatnál megadott hőmérsékleten ±2 °C kell tartani. Bármilyen más eszköz is használható, amellyel azonos eredmény érhető el.

3. táblázat

3. táblázat

Az „A” energiaelnyelő anyag jellemzői
   (3)

Az „A” energiaelnyelő anyag jellemzői

3

| (ASTM D 735 módszer, eltérő rendelkezés hiányában) |
| --- |
| Shore-féle keménység: | 95 ± 2, 20 ± 5 °C hőmérsékleten |
| Szakítószilárdság: | Ro ≥ 350 kg/cm2 |
| Legkisebb nyúlás: | Ao ≥ 400 % |
| Modul | 100 %-os nyúlásnál: | ≥ 110 kg/cm2 |
| 300 %-os nyúlásnál: | ≥ 240 kg/cm2 |
| Törékenység alacsony hőmérsékleten (ASTM szerinti D 736 módszer): 5 óra –55 °C hőmérsékleten |
| Maradandó összenyomódás (B módszer): 22 óra 70 °C hőmérsékleten ≤ 45 % |
| Sűrűség 25 °C hőmérsékleten: | 1,05–1,10 |
| Öregedés levegőn (ASTM szerinti D 573 módszer): |
| 70 óra 100 °C hőmérsékleten: | Shore-féle keménység: max. eltérés ±3 |
| | szakítószilárdság: csökkenés < az Ro 10 %-a |
| | nyúlás: csökkenés < az Ao 10 %-a |
| | súly: csökkenés < 1 % |
| Bemerítés olajba (ASTM szerinti 1. sz. módszer, olaj): |
| 70 óra 100 °C hőmérsékleten: | Shore-féle keménység: max. eltérés ±4 |
| | szakítószilárdság: csökkenés < az Ro 15 %-a |
| | nyúlás: csökkenés < az Ao 10 %-a |
| | térfogat: duzzadás < 5 % |
| Bemerítés olajba (ASTM szerinti 3. sz. módszer, olaj): |
| 70 óra 100 °C hőmérsékleten: | szakítószilárdság: csökkenés < az Ro 15 %-a |
| | nyúlás: csökkenés < az Ao 15 %-a |
| | térfogat: duzzadás < 20 % |
| Bemerítés desztillált vízbe: |
| | szakítószilárdság: csökkenés < az Ro 35 %-a |
| 1 hét 70 °C hőmérsékleten | |
| | nyúlás: növekedés < az Ao 20 %-a |

(ASTM D 735 módszer, eltérő rendelkezés hiányában)

Shore-féle keménység:

95 ± 2, 20 ± 5 °C hőmérsékleten

Szakítószilárdság:

Ro ≥ 350 kg/cm2

o

2

Legkisebb nyúlás:

Ao ≥ 400 %

o

Modul

100 %-os nyúlásnál:

≥ 110 kg/cm2

2

300 %-os nyúlásnál:

≥ 240 kg/cm2

2

Törékenység alacsony hőmérsékleten (ASTM szerinti D 736 módszer): 5 óra –55 °C hőmérsékleten

Maradandó összenyomódás (B módszer): 22 óra 70 °C hőmérsékleten ≤ 45 %

Sűrűség 25 °C hőmérsékleten:

1,05–1,10

Öregedés levegőn (ASTM szerinti D 573 módszer):

70 óra 100 °C hőmérsékleten:

Shore-féle keménység: max. eltérés ±3

szakítószilárdság: csökkenés < az Ro 10 %-a

o

nyúlás: csökkenés < az Ao 10 %-a

o

súly: csökkenés < 1 %

Bemerítés olajba (ASTM szerinti 1. sz. módszer, olaj):

70 óra 100 °C hőmérsékleten:

Shore-féle keménység: max. eltérés ±4

szakítószilárdság: csökkenés < az Ro 15 %-a

o

nyúlás: csökkenés < az Ao 10 %-a

o

térfogat: duzzadás < 5 %

Bemerítés olajba (ASTM szerinti 3. sz. módszer, olaj):

70 óra 100 °C hőmérsékleten:

szakítószilárdság: csökkenés < az Ro 15 %-a

o

nyúlás: csökkenés < az Ao 15 %-a

o

térfogat: duzzadás < 20 %

Bemerítés desztillált vízbe:

szakítószilárdság: csökkenés < az Ro 35 %-a

o

1 hét 70 °C hőmérsékleten

nyúlás: növekedés < az Ao 20 %-a

o

4. táblázat

4. táblázat

A „B” energiaelnyelő anyag jellemzői

A „B” energiaelnyelő anyag jellemzői

| (ASTM 2000 (1980) módszer, eltérő rendelkezés hiányában) |
| --- |
| Shore-féle keménység: | 88 ± 2 20 ± 5 °C hőmérsékleten |
| Szakítószilárdság: | Ro ≥ 300 kg/cm2 |
| Legkisebb nyúlás: | Ao ≥ 400 % |
| Modul | 100 %-os nyúlásnál: | ≥ 70 kg/cm2 |
| 300 %-os nyúlásnál: | ≥ 130 kg/cm2 |
| Törékenység alacsony hőmérsékleten (ASTM szerinti D 736 módszer): 5 óra –55 °C hőmérsékleten |
| Maradandó összenyomódás (B módszer): 22 óra 70 °C hőmérsékleten ≤ 45 % |
| Sűrűség 25 °C hőmérsékleten: | 1,08–1,12 |
| Öregedés levegőn (ASTM szerinti D 573 (1981) módszer): |
| 70 óra 100 °C hőmérsékleten: | Shore-féle keménység: max. eltérés ± 3 |
| | szakítószilárdság: csökkenés < az Ro 10 %-a |
| | nyúlás: csökkenés < az Ao 10 %-a |
| | súly: csökkenés < 1 % |
| Bemerítés olajba (ASTM szerinti D 471 (1979) módszer, 1. sz. olaj): |
| 70 óra 100 °C hőmérsékleten: | Shore-féle keménység: max. eltérés ± 4 |
| | szakítószilárdság: csökkenés < az Ro 15 %-a |
| | nyúlás: csökkenés < az Ao 10 %-a |
| | térfogat: duzzadás < 5 % |
| Bemerítés olajba (ASTM szerinti D 471 (1979) módszer, 3. sz. olaj): |
| 70 óra 100 °C hőmérsékleten: | szakítószilárdság: csökkenés < az Ro 15 %-a |
| | nyúlás: csökkenés < az Ao 15 %-a |
| | térfogat: duzzadás < 20 % |
| Bemerítés desztillált vízbe: |
| | szakítószilárdság: csökkenés < az Ro 35 %-a |
| 1 hét 70 °C hőmérsékleten | |
| | nyúlás: növekedés < az Ao 20 %-a |

(ASTM 2000 (1980) módszer, eltérő rendelkezés hiányában)

Shore-féle keménység:

88 ± 2 20 ± 5 °C hőmérsékleten

Szakítószilárdság:

Ro ≥ 300 kg/cm2

o

2

Legkisebb nyúlás:

Ao ≥ 400 %

o

Modul

100 %-os nyúlásnál:

≥ 70 kg/cm2

2

300 %-os nyúlásnál:

≥ 130 kg/cm2

2

Törékenység alacsony hőmérsékleten (ASTM szerinti D 736 módszer): 5 óra –55 °C hőmérsékleten

Maradandó összenyomódás (B módszer): 22 óra 70 °C hőmérsékleten ≤ 45 %

Sűrűség 25 °C hőmérsékleten:

1,08–1,12

Öregedés levegőn (ASTM szerinti D 573 (1981) módszer):

70 óra 100 °C hőmérsékleten:

Shore-féle keménység: max. eltérés ± 3

szakítószilárdság: csökkenés < az Ro 10 %-a

o

nyúlás: csökkenés < az Ao 10 %-a

o

súly: csökkenés < 1 %

Bemerítés olajba (ASTM szerinti D 471 (1979) módszer, 1. sz. olaj):

70 óra 100 °C hőmérsékleten:

Shore-féle keménység: max. eltérés ± 4

szakítószilárdság: csökkenés < az Ro 15 %-a

o

nyúlás: csökkenés < az Ao 10 %-a

o

térfogat: duzzadás < 5 %

Bemerítés olajba (ASTM szerinti D 471 (1979) módszer, 3. sz. olaj):

70 óra 100 °C hőmérsékleten:

szakítószilárdság: csökkenés < az Ro 15 %-a

o

nyúlás: csökkenés < az Ao 15 %-a

o

térfogat: duzzadás < 20 %

Bemerítés desztillált vízbe:

szakítószilárdság: csökkenés < az Ro 35 %-a

o

1 hét 70 °C hőmérsékleten

nyúlás: növekedés < az Ao 20 %-a

o

---

(1)  Az ebben a folyamatban használt anyagok adatai a TNO-tól (Közúti járművek kutatóintézete) szerezhetők meg, az alábbi címen: Schoemakerstraat 97, 2628 VK Delft, Hollandia.

1

(2)  Az X méretnek 210 mm-nek kell lennie ± 70 mm beállítási tartományon belül.

2

(3)  A vonatkozó ASTM-szabványokat a következő címen kehet beszerezni: ASTM, 1916 Race Street, Philadelphia, USA PA 19 103.

3

1. függelék

1. ábra

Az ülés és az üléspárnák méretei

Image 27

Négyzetes habtömb, A-A metszet Méretek: 800 × 575 × 135

2. ábra

2. ábra

Az alumínium alaplemez méretei

Az alumínium alaplemez méretei

Image 28

Alumíniumlemez hajlítás előtt

2 ± 1 mm vastag alumíniumlemez

A hajlítási szög 15° ± 1°

3. ábra

3. ábra

A burkolóanyag méretei

A burkolóanyag méretei

Image 29

ülés habpárnázata

A fedőanyagra vonalakat kell rajzolni

4. ábra

4. ábra

Az ülés háromdimenziós nézete

Az ülés háromdimenziós nézete

Image 30

2. függelék

MEGÁLLÍTÓESZKÖZ

FRONTÁLIS ÜTKÖZÉSRE VONATKOZÓ MÉRETEK (MM-BEN)

1. ábra

Image 31

„A” anyag

poliuretán cső

acélcső a kocsira erősítve

A poliuretán cső külső átmérője szerint meghatározott illesztési hézag (laza illesztés)

felületkezelés

3,2

tengely

Részletek az 1b. ábrán

„B” anyag

minimum 790

Részletek az 1a. ábrán

Ø 80 ± 0,5

olajbogyó alakú gomb

250 ± 1

535 ± 2

1a. ábra

1a. ábra

„A” anyag

„A” anyag

Image 32

1b. ábra

1b. ábra

„B” anyag

„B” anyag

Image 33

2. ábra

2. ábra

A megállítóeszköz olajbogyó alakú gombja

A megállítóeszköz olajbogyó alakú gombja

Image 34

3. ábra

3. ábra

A megállítóeszköz olajbogyó alakú gombja

A megállítóeszköz olajbogyó alakú gombja

Image 35

4. ábra

4. ábra

Megállítóeszköz (összeszerelve)

Megállítóeszköz (összeszerelve)

Hátulról történő ütközés

Hátulról történő ütközés

méretek mm-ben

méretek mm-ben

Image 36

A poliuretán cső külső átmérője szerint meghatározott illesztési hézag (laza illesztés)

olajbogyó alakú gomb

acélcső a kocsira erősítve

Részletek a 2. és a 3. ábrán

tengely

minimum 600

Részletek az 5. ábrán

Ø 59 ± 0,5

Ø 80 ± 0,5

poliuretán cső

5. ábra

5. ábra

Megállítóeszköz

Megállítóeszköz

poliuretán cső

poliuretán cső

Hátulról történő ütközés

Hátulról történő ütközés

méretek mm-ben

méretek mm-ben

Image 37

„A” anyag

3. függelék

A VIZSGÁLÓKOCSIN LÉVŐ RÖGZÍTÉSI PONTOK ELRENDEZÉSE ÉS HASZNÁLATA

1.   A rögzítési pontokat az alábbi ábrának megfelelően kell elhelyezni.

Amikor a szabványos rögzítőlemezt rögzítik az A és B vagy B0 rögzítési pontokhoz, a lemezeket keresztirányban vízszintesen úgy kell felszerelni a csavarral, hogy szögletes felületük befelé nézzen és szabadon forogjon a tengely körül.

2.   
  „Univerzális” és „korlátozott” kategóriájú gyermekbiztonsági rendszerek esetében a következő rögzítési pontokat kell használni:

| 2.1. | medenceöveket alkalmazó gyermekbiztonsági rendszereknél az A és a B pont; |
| --- | --- |

2.1.

medenceöveket alkalmazó gyermekbiztonsági rendszereknél az A és a B pont;

| 2.2. | medenceöveket és átlós biztonsági öveket alkalmazó gyermekbiztonsági rendszereknél az A, a BO és a C pont; |
| --- | --- |

2.2.

medenceöveket és átlós biztonsági öveket alkalmazó gyermekbiztonsági rendszereknél az A, a BO és a C pont;

| 2.3. | az ISOFIX csatlakozóelemeket használó gyermekbiztonsági rendszereknél a leghátsó H1 és H2 pontok. |
| --- | --- |

2.3.

az ISOFIX csatlakozóelemeket használó gyermekbiztonsági rendszereknél a leghátsó H1 és H2 pontok.

3.   Az A, a B és/vagy a (leghátsó) H1 és H2 és a D rögzítési pontokat olyan „féluniverzális” kategóriájú gyermekbiztonsági rendszerekhez kell használni, amelyek csak egy kiegészítő felső rögzítési ponttal rendelkeznek.

4.   Az A, a B és/vagy a (leghátsó) H1, H2, E és F rögzítési pontokat a csak egy kiegészítő felső rögzítési ponttal rendelkező „féluniverzális” kategóriájú gyermekbiztonsági rendszerekhez kell használni.

5.   Az R1, R2, R3, R4 és R5 rögzítési pontok olyan „féluniverzális” kategóriájú, a menetiránynak háttal beszerelhető gyermekbiztonsági rendszerek kiegészítő rögzítési pontjai, amelyek egy vagy több kiegészítő rögzítési ponttal rendelkeznek (lásd ezen előírás 8.1.3.5.3. szakaszát).

6.   A C pont kivételével (amely az oszlopon lévő övtartó fül helyét jelöli) a rögzítési pontok elrendezésének megfelelő pontok mutatják, hogy adott esetben a vizsgálókocsin vagy az erőmérő cellán hová kell csatlakoztatni az övek végeit. A rögzítési pontok alapjául szolgáló szerkezetnek merevnek kell lennie. A felső rögzítési pontoknak nem szabad 0,2 mm-nél nagyobb mértékben elmozdulniuk hosszanti irányban, amikor 980 N erő hat rájuk ugyanebben az irányban. A vizsgálókocsit úgy kell megépíteni, hogy a vizsgálat során a rögzítési pontokat tartó részeken ne keletkezzen maradandó alakváltozás.

7.   A 0 tömegcsoporthoz használandó mózeskosarakhoz az A1 és/vagy a B1 pont használható a gyermekbiztonsági rendszerek gyártójának előírásai szerint. Az A1 és a B1 az R1 ponton áthaladó átlós vonalon helyezkedik el az R1 ponttól 350 mm távolságra.

8.   Az „univerzális” és a „korlátozott” kategóriájú gyermekbiztonsági rendszerek vizsgálatához a 13. mellékletben előírt normál övvisszahúzóval felszerelt biztonsági övet kell a vizsgálati ülésre szerelni. Az övvisszahúzó és a szabványos biztonsági öv A1 rögzítőlemeze között használt hevedert minden dinamikus vizsgálathoz újra kell cserélni.

9.   A felső hevederes gyermekbiztonsági rendszerek vizsgálatánál a G1 vagy a G2 rögzítési pontot kell használni.

10.   A kitámasztólábbal ellátott gyermekbiztonsági rendszerek esetében a műszaki szolgálat választja ki a fenti 2., 3., 4. vagy 5. szakasz szerint alkalmazandó és az ezen előírás 7.1.4.1.9. szakaszában leírtak szerint beállított kitámasztólábbal használandó rögzítési pontokat.

1. ábra

Image 38

A D1 és D2 közötti távolságnak a következőnek kell lennie:

D1 = 325 mm a kalaptartóval rendelkező járművek esetében (F1 D1 E1)

D1 = 1 025 mm a lehajtható hátsó ülésekkel rendelkező (kombi típusú) járművek esetében (F2 D2 E2)

A Cr-re vonatkozó méretek tűrése ± 2 mm kivéve a padlótól a Cr-ig mért távolság, ahol ± 10 mm

A C – Re távolság = 550 mm Az „ANG” szög legfeljebb 30°

2. ábra

2. ábra

Padló területe vonalkázva

Padló területe vonalkázva

Image 39

A C – Re távolság = 550 mm

Az „ANG” szög legfeljebb 30°

3. ábra

3. ábra

Image 40

CRS

H1 és H2 rögzítési pont – 6 mm ± 0,1 mm

H2 rögzítési pont

H1 rögzítési pont

LEghátsó H1, H2 rögzítési pont

Legelső H1, H2 rögzítési pont

---

7. MELLÉKLET

A VIZSGÁLÓKOCSI LASSULÁSÁT VAGY GYORSULÁSÁT AZ IDŐ FÜGGVÉNYÉBEN ÁBRÁZOLÓ GÖRBE

A kalibrálási és mérési eljárásoknak minden esetben meg kell felelniük az ISO 6487:2002 nemzetközi szabványban meghatározott előírásoknak; a mérőberendezésnek a 60 Hz-es csatorna-frekvenciaosztállyal rendelkező adatcsatornára vonatkozó előírásoknak kell megfelelnie.

1. függelék

A VIZSGÁLÓKOCSI LASSULÁSÁT VAGY GYORSULÁSÁT AZ IDŐ FÜGGVÉNYÉBEN ÁBRÁZOLÓ GÖRBE

Frontális ütközés

A különböző görbék meghatározása

| Idő (ms) | Gyorsulás (g)
  alacsony folyosó | Gyorsulás (g)
  magas folyosó |
| --- | --- | --- |
| 0 | — | 10 |
| 20 | 0 | — |
| 50 | 20 | 28 |
| 65 | 20 | — |
| 80 | — | 28 |
| 100 | 0 | — |
| 120 | — | 0 |

Idő (ms)

Gyorsulás (g)

alacsony folyosó

Gyorsulás (g)

magas folyosó

0

—

10

20

0

—

50

20

28

65

20

—

80

—

28

100

0

—

120

—

0

44. sz. előírás – Frontális ütközés

alacsony

magas

Gyorsulás/lassulás (g)

Idő (ms)

110

105

115

100

95

120

5

90

85

80

75

70

65

60

55

50

45

40

35

30

25

20

15

10

0

15,0

25,0

20,0

30,0

10,0

0,0

5,0

A kiegészítő szakasz (lásd ezen előírás 8.1.3.1.1.3.2. szakaszát) csak a gyorsítószánra vonatkozik.

2. függelék

A VIZSGÁLÓKOCSI LASSULÁSÁT VAGY GYORSULÁSÁT AZ IDŐ FÜGGVÉNYÉBEN ÁBRÁZOLÓ GÖRBE

Hátulról történő ütközés

A különböző görbék meghatározása

| Idő (ms) | Gyorsulás (g)
  alacsony folyosó | Gyorsulás (g)
  magas folyosó |
| --- | --- | --- |
| 0 | — | 21 |
| 10 | 0 | |
| 10 | 7 | — |
| 20 | 14 | — |
| 37 | 14 | — |
| 52 | 7 | — |
| 52 | 0 | |
| 70 | — | 21 |
| 70 | — | 0 |

Idő (ms)

Gyorsulás (g)

alacsony folyosó

Gyorsulás (g)

magas folyosó

0

—

21

10

0

10

7

—

20

14

—

37

14

—

52

7

—

52

0

70

—

21

70

—

0

44. sz. előírás – Hátulról történő ütközés

alacsony

magas

Gyorsulás/lassulás (g)

7,0

14,0

21,0

35

40

45

50

55

60

65

70

0

5

10

15

20

25

30

Idő (ms)

0,0

28,0

A kiegészítő szakasz (lásd ezen előírás 8.1.3.1.1.3.2. szakaszát) csak a gyorsítószánra vonatkozik.

---

8. MELLÉKLET

A PRÓBABÁBUK LEÍRÁSA

1.   ÁLTALÁNOS ELŐÍRÁSOK

1.1.   Az ezen előírás által meghatározott próbabábuk leírását e melléklet 1–3. függeléke, valamint a TNO (Közúti járművek kutatóintézete) (Schoemakerstraat 97, 2628 VK Delft, Hollandia) által készített műszaki rajzok tartalmazzák.

1.2.   Más próbabábuk is használhatók az alábbi feltételekkel:

| 1.2.1. | megfelelőségüket bizonyítani lehet a típusjóváhagyó hatóság számára elfogadható módon, valamint |
| --- | --- |

1.2.1.

megfelelőségüket bizonyítani lehet a típusjóváhagyó hatóság számára elfogadható módon, valamint

| 1.2.2. | használatukat fel kell jegyezni a vizsgálati jegyzőkönyvben és az ezen előírás 1. mellékletében megadott nyomtatványon. |
| --- | --- |

1.2.2.

használatukat fel kell jegyezni a vizsgálati jegyzőkönyvben és az ezen előírás 1. mellékletében megadott nyomtatványon.

1. függelék

A 9 HÓNAPOS, VALAMINT A 3, A 6 ÉS A 10 ÉVES GYERMEKNEK MEGFELELŐ PRÓBABÁBU LEÍRÁSA

1.   ÁLTALÁNOS ELŐÍRÁSOK

Az alábbiakban leírt próbabábuk méretei és tömege a 9 hónapos, a 3, a 6, illetve a 10 éves átlagos termetű (50. percentilisbe tartozó) gyermek antropometriájának felelnek meg.

1.2.   A próbabábuk fém- és poliészter vázból, valamint poliuretán habból készült testrészekből állnak.

1.3.   A próbabábu perspektivikus nézetű robbantott ábrázolása a 9. ábrán látható.

2.   SZERKEZETI FELÉPÍTÉS

2.1.   Fej

2.1.1.   A fej poliuretánból készült, és fémszalagokkal van megerősítve. A fej súlypontjában elhelyezett poliamid tömbre mérőberendezés szerelhető fel.

2.2.   Hátgerinc

2.2.1.   Nyakcsigolyák

2.2.1.1.   A nyak 5 poliuretán gyűrűből áll, amelyekben poliamid elemekből álló mag van. Az első (atlas) és a második (axis) nyakcsigolya tömbje poliamidból készült.

2.2.2.   Ágyékcsigolyák

2.2.2.1.   Az öt ágyékcsigolya poliamidból készült.

2.3.   Mellkas

2.3.1.   A mellkasváz acél csőkeretből áll, amelyre fel vannak szerelve a karízületek. A hátgerinc acélkábelből áll, amely négy darab menetes csatlakozóval van ellátva.

2.3.2.   A váz poliuretánnal van bevonva. A mellkasban mérőberendezés helyezhető el.

2.4.   Végtagok

2.4.1.   A karok és a lábak szintén poliuretánból készültek, és négyzetrúd, szalag és lemez formájú fémrészekkel vannak megerősítve. A térd és a könyök állítható csuklós illesztésekkel van ellátva. A felkar és a comb ízületei állítható gömbízületeket tartalmaznak.

2.5.   Medence

2.5.1.   A medence üvegszállal erősített poliészterből áll, melyet szintén poliuretánnal vonnak be.

2.5.2.   A medence felső részének formája, amely fontos a hasi terhelés érzékenységének megállapításához, amennyire lehetséges, a gyermek medencéjének formáját követi.

2.5.3.   A csípőízületek pontosan a medence alatt helyezkednek el.

2.6.   A próbabábu összeszerelése

2.6.1.   Nyak-mellkas-medence

2.6.1.1.   Az ágyékcsigolyákat és a medencét rá kell csavarozni az acélkábelre, és a feszülésüket egy csavaranya segítségével be kell állítani. A nyakcsigolyákat ugyanilyen módon kell felszerelni és beállítani. Mivel az acélkábel nem mozoghat szabadon a mellkasban, nem szabad, hogy az ágyékcsigolyák feszülése a nyaknál állítható legyen (és fordítva).

2.6.2.   Fej-nyak

2.6.2.1.   A fej csavar és anya segítségével szerelhető fel és állítható be az első és a második nyakcsigolya tömbjén keresztül.

2.6.3.   Törzs-végtagok

2.6.3.1.   A karok és a lábak gömbízületek segítségével szerelhetők fel a törzsre, és állíthatók be.

2.6.3.2.   A karízületek esetében a gömbcsuklók a törzshöz, a lábízületek esetében pedig a lábhoz kapcsolódnak.

3.   FŐ JELLEMZŐK

3.1.   Tömeg

1. táblázat

| Alkotóelem | Tömeg kg-ban korcsoportok szerint |
| --- | --- |
| 9 hónap | 3 év | 6 év | 10 év |
| Fej + nyak | 2,20 ± 0,10 | 2,70 ± 0,10 | 3,45 ± 0,10 | 3,60 ± 0,10 |
| Törzs | 3,40 ± 0,10 | 5,80 ± 0,15 | 8,45 ± 0,20 | 12,30 ± 0,30 |
| Felkar (2×) | 0,70 ± 0,05 | 1,10 ± 0,05 | 1,85 ± 0,10 | 2,00 ± 0,10 |
| Alkar (2×) | 0,45 ± 0,05 | 0,70 ± 0,05 | 1,15 ± 0,05 | 1,60 ± 0,10 |
| Comb (2×) | 1,40 ± 0,05 | 3,00 ± 0,10 | 4,10 ± 0,15 | 7,50 ± 0,15 |
| Lábszár (2×) | 0,85 ± 0,05 | 1,70 ± 0,10 | 3,00 ± 0,10 | 5,00 ± 0,15 |
| Összesen | 9,00 ± 0,20 | 15,00 ± 0,30 | 22,00 ± 0,50 | 32,00 ± 0,70 |

Alkotóelem

Tömeg kg-ban korcsoportok szerint

9 hónap

3 év

6 év

10 év

Fej + nyak

2,20 ± 0,10

2,70 ± 0,10

3,45 ± 0,10

3,60 ± 0,10

Törzs

3,40 ± 0,10

5,80 ± 0,15

8,45 ± 0,20

12,30 ± 0,30

Felkar (2×)

0,70 ± 0,05

1,10 ± 0,05

1,85 ± 0,10

2,00 ± 0,10

Alkar (2×)

0,45 ± 0,05

0,70 ± 0,05

1,15 ± 0,05

1,60 ± 0,10

Comb (2×)

1,40 ± 0,05

3,00 ± 0,10

4,10 ± 0,15

7,50 ± 0,15

Lábszár (2×)

0,85 ± 0,05

1,70 ± 0,10

3,00 ± 0,10

5,00 ± 0,15

Összesen

9,00 ± 0,20

15,00 ± 0,30

22,00 ± 0,50

32,00 ± 0,70

3.2.   Főbb méretek

3.2.1.   Az e melléklet 1. ábráján szereplő főbb méreteket a 2. táblázat írja le.

1. ábra

A próbabábu főbb méretei

Image 43

2. táblázat

| Sorszám | Méretek | Méretek (mm) korcsoportonként |
| --- | --- | --- |
| 9 hónap | 3 év | 6 év | 10 év |
| 1 | Ülep hátsó részétől a térd elülső részéig | 195 | 334 | 378 | 456 |
| 2 | Ülep hátsó részétől a térdhajlatig, ülő helyzetben | 145 | 262 | 312 | 376 |
| 3 | A súlyponttól az ülésig | 180 | 190 | 190 | 200 |
| 4 | A mellkas kerülete | 440 | 510 | 580 | 660 |
| 5 | A mellkas mélysége | 102 | 125 | 135 | 142 |
| 6 | Lapockák közötti távolság | 170 | 215 | 250 | 295 |
| 7 | A fej szélessége | 125 | 137 | 141 | 141 |
| 8 | A fej hossza | 166 | 174 | 175 | 181 |
| 9 | A csípő kerülete, ülő helyzetben | 510 | 590 | 668 | 780 |
| 10 | A csípő kerülete, álló helyzetben (az ábrán nem szerepel) | 470 | 550 | 628 | 740 |
| 11 | A csípő mélysége, ülő helyzetben | 125 | 147 | 168 | 180 |
| 12 | A csípő szélessége, ülő helyzetben | 166 | 206 | 229 | 255 |
| 13 | A nyak szélessége | 60 | 71 | 79 | 89 |
| 14 | Üléstől a könyökig | 135 | 153 | 155 | 186 |
| 15 | Vállszélesség | 216 | 249 | 295 | 345 |
| 16 | Szemmagasság, ülő helyzetben | 350 | 460 | 536 | 625 |
| 17 | Magasság, ülő helyzetben | 450 | 560 | 636 | 725 |
| 18 | Vállmagasság, ülő helyzetben | 280 | 335 | 403 | 483 |
| 19 | Talptól a térdhajlatig, ülő helyzetben | 125 | 205 | 283 | 355 |
| 20 | Termet (az ábrán nem szerepel) | 708 | 980 | 1 166 | 1 376 |
| 21 | Combmagasság, ülő helyzetben | 70 | 85 | 95 | 106 |

Sorszám

Méretek

Méretek (mm) korcsoportonként

9 hónap

3 év

6 év

10 év

1

Ülep hátsó részétől a térd elülső részéig

195

334

378

456

2

Ülep hátsó részétől a térdhajlatig, ülő helyzetben

145

262

312

376

3

A súlyponttól az ülésig

180

190

190

200

4

A mellkas kerülete

440

510

580

660

5

A mellkas mélysége

102

125

135

142

6

Lapockák közötti távolság

170

215

250

295

7

A fej szélessége

125

137

141

141

8

A fej hossza

166

174

175

181

9

A csípő kerülete, ülő helyzetben

510

590

668

780

10

A csípő kerülete, álló helyzetben (az ábrán nem szerepel)

470

550

628

740

11

A csípő mélysége, ülő helyzetben

125

147

168

180

12

A csípő szélessége, ülő helyzetben

166

206

229

255

13

A nyak szélessége

60

71

79

89

14

Üléstől a könyökig

135

153

155

186

15

Vállszélesség

216

249

295

345

16

Szemmagasság, ülő helyzetben

350

460

536

625

17

Magasság, ülő helyzetben

450

560

636

725

18

Vállmagasság, ülő helyzetben

280

335

403

483

19

Talptól a térdhajlatig, ülő helyzetben

125

205

283

355

20

Termet (az ábrán nem szerepel)

708

980

1 166

1 376

21

Combmagasság, ülő helyzetben

70

85

95

106

4.   AZ ÍZÜLETEK BEÁLLÍTÁSA

4.1.   Általános előírások

4.1.1.   Annak érdekében, hogy megismételhető eredményeket lehessen elérni a próbabábuk használatával, fontos meghatározni és beállítani a különböző ízületek súrlódását, a nyaki és ágyéki kábelek feszülését, valamint a hasi betét merevségét.

4.2.   A nyaki kábel beállítása

4.2.1.   A törzset vízszintes síkban a hátára kell fordítani.

4.2.2.   Fel kell szerelni a teljes nyakszerelvényt a fej nélkül.

4.2.3.   Meg kell húzni az első és a második nyakcsigolya tömbjén található feszítőanyát.

4.2.4.   Az első és a második nyakcsigolya tömbjén keresztül át kell vezetni egy megfelelő rudat vagy csavart.

4.2.5.   Meg kell lazítani a feszítőanyát, amíg az első és a második nyakcsigolya tömbje 10 ± 1 mm-rel nem süllyed, amikor 50 N nagyságú, lefelé ható erőt fejtenek ki az első és a második nyakcsigolya tömbjén áthaladó rúdra vagy csavarra (lásd a 2. ábrát).

2. ábra

4.3.   Az első és a második nyakcsigolya közötti ízület

4.3.1.   A törzset vízszintes síkban a hátára kell fordítani.

4.3.2.   Fel kell szerelni a teljes nyak- és fejszerelvényt.

4.3.3.   Miközben a fej vízszintes helyzetben van, meg kell feszíteni a csavart és a beállítóanyát a fejen és az első és a második nyakcsigolya tömbjén keresztül.

4.3.4.   Meg kell lazítani a beállítóanyát, hogy a fej mozogni tudjon (lásd a 3. ábrát).

3. ábra

4.4.   Csípőízület

4.4.1.   A medencét vízszintes síkban az elülső felére kell fordítani.

4.4.2.   Fel kell szerelni a combot a lábszár nélkül.

4.4.3.   A combot vízszintes helyzetbe kell állítani, és meg kell feszíteni a beállítóanyát.

4.4.4.   Meg kell lazítani a beállítóanyát, hogy a comb mozogni tudjon.

4.4.5.   Kezdetben a „bejáratási” problémák miatt gyakran kell ellenőrizni a csípőízületet (lásd a 4. ábrát).

4. ábra

4.5.   Térdízület

4.5.1.   A combot vízszintes helyzetbe kell állítani.

4.5.2.   Fel kell szerelni a lábszárat.

4.5.3.   A lábszárat vízszintes helyzetbe kell állítani, és meg kell feszíteni a térdízület beállítóanyáját.

4.5.4.   Meg kell lazítani a beállítóanyát, hogy a lábszár mozogni tudjon (lásd az 5. ábrát).

5. ábra

4.6.   Vállízület

4.6.1.   A törzset függőleges helyzetbe kell állítani.

4.6.2.   Fel kell szerelni a felkart az alkar nélkül.

4.6.3.   A felkart vízszintes helyzetbe kell állítani, és meg kell feszíteni a váll beállítóanyáit.

4.6.4.   Meg kell lazítani a beállítóanyákat, hogy a felkar mozogni tudjon (lásd a 6. ábrát).

4.6.5.   Kezdetben a „bejáratási” problémák miatt gyakran kell ellenőrizni a vállízületeket.

6. ábra

4.7.   Könyökízület

4.7.1.   A felkart függőleges helyzetbe kell állítani.

4.7.2.   Fel kell szerelni az alkart.

4.7.3.   Az alkart vízszintes helyzetbe kell állítani, és meg kell feszíteni a könyök beállítóanyáját.

4.7.4.   Meg kell lazítani a beállítóanyát, hogy az alkar mozogni tudjon (lásd a 7. ábrát).

7. ábra

4.8.   Ágyéki kábel

4.8.1.   Össze kell szerelni a felsőtestet, az ágyékcsigolyákat, az alsótestet, a hasi betétet, a kábelt és a rugót.

4.8.2.   Az alsótestben lévő kábelbeállító-anyát meg kell feszíteni úgy, hogy a rugó a terheletlen hosszúságának 2/3-ára nyomódjon össze (lásd a 8. ábrát).

8. ábra

4.9.   A hasi betét kalibrálása

4.9.1.   Általános előírások

4.9.1.1.   A vizsgálatot olyan berendezés segítségével kell elvégezni, amely megfelelő húzóerő előállítására képes.

4.9.2.   A hasi betétet egy merev tömbre kell helyezni, amelynek hosszúsága és szélessége megegyezik az ágyéki gerincoszlop méreteivel. A tömbnek legalább kétszer olyan vastagnak kell lennie, mint az ágyéki gerincoszlopnak (lásd a 9. ábrát).

4.9.3.   20 N kiinduló erőt kell kifejteni.

4.9.4.   50 N állandó erőt kell kifejteni.

4.9.5.   A hasi betét elhajlásának mértéke 2 perc után a következő lehet:

a

| | 9 hónapos gyermeknek megfelelő próbabábu esetében: 11,5 ± 2,0 mm |
| --- | --- |

9 hónapos gyermeknek megfelelő próbabábu esetében: 11,5 ± 2,0 mm

| | 3 éves gyermeknek megfelelő próbabábu esetében: 11,5 ± 2,0 mm |
| --- | --- |

3 éves gyermeknek megfelelő próbabábu esetében: 11,5 ± 2,0 mm

| | 6 éves gyermeknek megfelelő próbabábu esetében: 13,0 ± 2,0 mm |
| --- | --- |

6 éves gyermeknek megfelelő próbabábu esetében: 13,0 ± 2,0 mm

| | 10 éves gyermeknek megfelelő próbabábu esetében: 13,0 ± 2,0 mm |
| --- | --- |

10 éves gyermeknek megfelelő próbabábu esetében: 13,0 ± 2,0 mm

9. ábra

5.   MŰSZEREK

5.1.   Általános előírások

5.1.1.   A kalibrálási és mérési eljárásokat az ISO 6487 (1980) nemzetközi szabvány alapján kell végrehajtani.

5.2.   A gyorsulásmérő beszerelése a mellkasba

A gyorsulásmérőt a mellkasban lévő védett üregben kell elhelyezni.

5.3.   A hasi benyomódás jelzése

5.3.1.   Az ágyékcsigolyák elülső felületéhez modellező agyagból vett mintát kell függőleges irányban felerősíteni vékony ragasztószalag segítségével.

5.3.2.   A modellező agyag meghajlása nem feltétlenül jelenti azt, hogy benyomódás történt.

5.3.3.   A modellező agyagból vett minták hosszúságának és szélességének meg kell felelniük az ágyéki gerincoszlop méreteinek; a minták vastagságának 25 ± 2 mm-nek kell lennie.

5.3.4.   Csak a próbabábukhoz mellékelt modellező agyagot szabad használni.

5.3.5.   A modellező agyag hőmérsékletének a vizsgálat során 30 ± 5 °C-nak kell lennie.

2. függelék

AZ ÚJSZÜLÖTTNEK MEGFELELŐ PRÓBABÁBU LEÍRÁSA

A próbabábu egyetlen egységből áll, amely tartalmazza a fejet, a törzset, a karokat és a lábakat. A törzs, a karok és a lábak a bőrnek megfelelő PVC-fóliával fedett, egyetlen fröccsöntött Sorbothane darabból állnak, amely egy acélrugóból készült gerincoszlopot foglal magában. A fej poliuretán habból készült öntvény, amelyet a bőrnek megfelelő PVC-fólia fed, és amelyet tartósan a törzshöz rögzítenek. A próbabábu ruházata alakra szabott, rugalmas pamut vagy poliészter anyagból készült.

A próbabábu méretei és tömegeloszlása egy átlagos méretű (50. percentilisbe tartozó) újszülött csecsemő méreteinek felel meg, melyek az 1. és a 2. táblázatban, valamint az 1. ábrán szerepelnek.

1. táblázat

Az újszülöttnek megfelelő próbabábu főbb méretei

| Méret | mm | Méret | mm |
| --- | --- | --- | --- |
| A | Ülep–fejtető | 345 | E | Vállszélesség | 150 |
| B | Ülőfelület–talp (egyenes lábbal) | 250 | F | A mellkas szélessége | 105 |
| G | A mellkas mélysége | 100 |
| C | A fej szélessége | 105 | H | A csípő szélessége | 105 |
| D | A fej mélysége | 125 | I | Súlypont a fej tetejétől | 235 |

Méret

mm

Méret

mm

A

Ülep–fejtető

345

E

Vállszélesség

150

B

Ülőfelület–talp (egyenes lábbal)

250

F

A mellkas szélessége

105

G

A mellkas mélysége

100

C

A fej szélessége

105

H

A csípő szélessége

105

D

A fej mélysége

125

I

Súlypont a fej tetejétől

235

2. táblázat

Az újszülöttnek megfelelő próbabábu tömegeloszlása
   (*1)

| Fej és nyak | 0,7 kg |
| --- | --- |
| Törzs | 1,1 kg |
| Karok | 0,5 kg |
| Lábak | 1,1 kg |
| Teljes tömeg | 3,4 kg |

Fej és nyak

0,7 kg

Törzs

1,1 kg

Karok

0,5 kg

Lábak

1,1 kg

Teljes tömeg

3,4 kg

1. ábra

A csecsemőnek megfelelő próbabábu kalibrálása

1.   A VÁLL MEREVSÉGE

1.1.   A próbabábut egy vízszintes felületen a hátára kell fektetni, és a törzset az egyik oldalán meg kell támasztani, hogy ne mozdulhasson el. (2. ábra)

1.2.   Vízszintes irányban 150 N erőt kell kifejteni egy 40 mm átmérőjű lapos dugattyúra a próbabábu hosszanti, fej-láb tengelyére merőlegesen. A dugattyú tengelyének a próbabábu vállának közepén, a vállon jelölt A pont mellett kell elhaladnia (lásd a 2. ábrát). A dugattyú oldalirányú elhajlása a karral való első érintkezési ponttól számítva 30 és 50 mm között lehet.

1.3.   A műveletet meg kell ismételni a másik vállon is, a támaszték áthelyezésével.

2.   A LÁBÍZÜLET MEREVSÉGE

2.1.   A próbabábut egy vízszintes felületen a hátára kell fektetni (3. ábra), és össze kell szíjazni a két lábszárat úgy, hogy a térdek belső része érintkezzen.

2.2.   Egy 35 × 95 mm-es lapos dugattyú segítségével függőleges terhelést kell kifejteni a térdekre úgy, hogy a dugattyú középvonala a térdek legmagasabb pontja felett helyezkedjen el.

2.3.   Megfelelő erőt kell kifejteni a dugattyúra, hogy a csípő meghajoljon, amíg a dugattyú felülete 85 mm-rel a támaszték síkja fölé nem kerül. Az erő nagyságának 30 és 70 N között kell lennie. A vizsgálat során az alsó végtagoknak nem szabad érintkezniük semmilyen felülettel.

3.   HŐMÉRSÉKLET

A kalibrálást a 15 °C és 30 °C közötti hőmérséklet-tartományban kell elvégezni.

2. ábra

3. ábra

---

(*1)  A PVC bőr vastagságának 1 ± 0,5 mm-nek kell lennie.

A fajsúlynak 0,865 ± 0,1-nek kell lennie.

3. függelék

A 18 HÓNAPOS GYERMEKNEK MEGFELELŐ PRÓBABÁBU LEÍRÁSA

1.   ÁLTALÁNOS ELŐÍRÁSOK

1.1.   A próbabábu méreteinek és tömegének egy átlagos termetű (50. percentilisbe tartozó), 18 hónapos gyermek antropometriájának kell megfelelnie.

2.   SZERKEZETI FELÉPÍTÉS

2.1.   Fej

2.1.1.   A fej félkemény műanyag koponyából áll, a fejbőrnek megfelelő anyaggal bevonva. A koponya üreges, így lehetővé teszi (tetszés szerinti) műszerek beszerelését.

2.2.   Nyak

2.2.1.   A nyak három részből áll:

| 2.2.2. | tömör gumioszlop; |
| --- | --- |

2.2.2.

tömör gumioszlop;

| 2.2.3. | állítható nyaki-nyakszirti csukló a gumioszlop tetején, amely lehetővé teszi a nyak elforgatását, állítható súrlódás mellett, az oldaltengelye körül; |
| --- | --- |

2.2.3.

állítható nyaki-nyakszirti csukló a gumioszlop tetején, amely lehetővé teszi a nyak elforgatását, állítható súrlódás mellett, az oldaltengelye körül;

| 2.2.4. | nem állítható gömbízület a nyak alján. |
| --- | --- |

2.2.4.

nem állítható gömbízület a nyak alján.

2.3.   Törzs

2.3.1.   A törzs műanyag vázból áll, amely a húsnak és a bőrnek megfelelő anyaggal van bevonva. A törzs a váz előtt üreges, és a mellkas megfelelő merevségének biztosításához habbal van kitöltve. A törzs hátoldala üreges, így lehetővé teszi műszerek beszerelését.

2.4.   Has

2.4.1.   A próbabábu hasa egy részből álló, alakváltoztatásra képes elem, amely a mellkas és a medence közötti nyílásba van behelyezve.

2.5.   Ágyékcsigolyák

2.5.1.   Az ágyékcsigolyákat egy gumioszlop képezi, amely a mellkasváz és a medence közé van felszerelve. Az ágyéki gerinc merevsége a gumioszlop üreges magján áthaladó fémkábel segítségével előre beállítható.

2.6.   Medence

2.6.1.   A medence félkemény műanyagból készül, és a gyermek medencéjének megfelelően van formázva. A medence és az ülep körüli húsnak és bőrnek megfelelő anyaggal van fedve.

2.7.   Csípőízület

2.7.1.   A csípőízületek a medence alsó részére vannak felszerelve. Az ízület egy kardáncsukló segítségével lehetővé teszi az oldaltengely körüli, valamint az oldaltengelyre merőleges tengely körüli elforgatást. Mindkét tengely súrlódásának beállíthatónak kell lennie.

2.8.   Térdízület

2.8.1.   A térdízület lehetővé teszi a lábszár állítható súrlódás mellett történő behajlítását és kinyújtását.

2.9.   Vállízület

2.9.1.   A vállízület a mellkasvázra van felszerelve. Ütközőpeckek segítségével a kar két kiinduló helyzetbe állítható.

2.10.   Könyökízület

2.10.1.   A könyökízület lehetővé teszi az alkar behajlítását és kinyújtását. Ütközőpeckek segítségével az alkar két kiinduló helyzetbe állítható.

2.11.   A próbabábu összeszerelése

2.11.1.   A gerinc kábelét az ágyéki gerincre kell felszerelni.

2.11.2.   Az ágyékcsigolyákat a medence és a mellüreg közötti vázra kell felerősíteni.

2.11.3.   A hasi betétet a mellkas és a medence közé kell beszerelni.

2.11.4.   A nyakat a mellkas tetejére kell felszerelni.

2.11.5.   A fejet illesztőlemez segítségével kell felszerelni a nyak tetejére.

2.11.6.   Fel kell szerelni a karokat és a lábakat.

3.   FŐ JELLEMZŐK

3.1.   Tömeg

1. táblázat

A 18 hónapos gyermeknek megfelelő próbabábu tömegeloszlása

| Alkotóelem | Tömeg (kg) |
| --- | --- |
| Fej + nyak | 2,73 |
| Törzs | 5,06 |
| Felkar | 0,27 |
| Alkar | 0,25 |
| Comb | 0,61 |
| Lábszár | 0,48 |
| Teljes tömeg | 11,01 |

Alkotóelem

Tömeg (kg)

Fej + nyak

2,73

Törzs

5,06

Felkar

0,27

Alkar

0,25

Comb

0,61

Lábszár

0,48

Teljes tömeg

11,01

3.2.   Főbb méretek

3.2.1.   A melléklet (alábbiakban látható) 1. ábráján szereplő főbb méreteket a 2. táblázat írja le.

1. ábra

A 18 hónapos gyermeknek megfelelő próbabábu főbb méretei

Image 55

2. táblázat

| Sorszám | Méret | Érték (mm) |
| --- | --- | --- |
| 1 | Az ülep hátsó részétől a térd elülső részéig | 239 |
| 2 | Ülep hátsó részétől a térdhajlatig, ülő helyzetben | 201 |
| 3 | A súlyponttól az ülésig | 193 |
| 4 | A mellkas kerülete | 474 |
| 5 | A mellkas mélysége | 113 |
| 7 | A fej szélessége | 124 |
| 8 | A fej hossza | 160 |
| 9 | A csípő kerülete, ülő helyzetben | 510 |
| 10 | A csípő kerülete, álló helyzetben (az ábrán nem szerepel) | 471 |
| 11 | A csípő mélysége, ülő helyzetben | 125 |
| 12 | A csípő szélessége, ülő helyzetben | 174 |
| 13 | A nyak szélessége | 65 |
| 14 | Üléstől a könyökig | 125 |
| 15 | Vállszélesség | 224 |
| 17 | Magasság, ülő helyzetben | 495 (*1) |
| 18 | Vállmagasság, ülő helyzetben | 305 |
| 19 | Talptól a térdhajlatig, ülő helyzetben | 173 |
| 20 | Termet (az ábrán nem szerepel) | 820 (*1) |
| 21 | Combmagasság, ülő helyzetben | 66 |

Sorszám

Méret

Érték (mm)

1

Az ülep hátsó részétől a térd elülső részéig

239

2

Ülep hátsó részétől a térdhajlatig, ülő helyzetben

201

3

A súlyponttól az ülésig

193

4

A mellkas kerülete

474

5

A mellkas mélysége

113

7

A fej szélessége

124

8

A fej hossza

160

9

A csípő kerülete, ülő helyzetben

510

10

A csípő kerülete, álló helyzetben (az ábrán nem szerepel)

471

11

A csípő mélysége, ülő helyzetben

125

12

A csípő szélessége, ülő helyzetben

174

13

A nyak szélessége

65

14

Üléstől a könyökig

125

15

Vállszélesség

224

17

Magasság, ülő helyzetben

495 (*1)

18

Vállmagasság, ülő helyzetben

305

19

Talptól a térdhajlatig, ülő helyzetben

173

20

Termet (az ábrán nem szerepel)

820 (*1)

21

Combmagasság, ülő helyzetben

66

4.   AZ ÍZÜLETEK BEÁLLÍTÁSA

4.1.   Általános előírások

4.1.1.   Annak érdekében, hogy megismételhető eredményeket lehessen elérni a próbabábuk használatával, fontos beállítani a különböző ízületek súrlódását, az ágyékcsigolyák feszülését, valamint a hasi betét merevségét.

Használat előtt minden részt ellenőrizni kell, hogy nem hibás-e.

4.2.   Ágyéki gerinc

4.2.1.   Az ágyéki gerincet a próbabábuba való beszerelése előtt kalibrálni kell.

4.2.2.   Az ágyéki gerinc alaplapját úgy kell a függőleges alaphoz erősíteni, hogy az ágyéki gerinc elülső oldala lefelé irányuljon (2. ábra).

2. ábra

4.2.3.   250 N lefele irányuló erővel meg kell terhelni az ágyéki csigolya felső szerelőlapját. A keletkező lefele irányuló elmozdulást a terhelés kezdete után eltelt 1 és 2 másodperc között kell feljegyezni, és ennek értéke 9 és 12 mm között kell, hogy legyen.

4.3.   Has

4.3.1.   A hasi betétet egy merev tömbre kell rászerelni, amelynek hosszúsága és szélessége megegyezik az ágyéki gerinc méreteivel. A tömbnek legalább kétszer olyan vastagnak kell lennie, mint az ágyéki gerinc vastagsága (lásd a 3. ábrát).

4.3.2.   20 N kiinduló erőt kell kifejteni.

4.3.3.   50 N állandó erőt kell kifejteni.

4.3.4.   A hasi betét elhajlásának mértéke két perc után 12 ± 2 mm kell, hogy legyen.

3. ábra

4.4.   A nyak beállítása

4.4.1.   A hengeres gumioszlopból, alapgömbcsuklóból és nyaki-nyakszirti csuklóból álló teljes nyakat függőleges felületre kell erősíteni úgy, hogy az elülső oldal lefele nézzen (4. ábra).

4. ábra

4.4.2.   Függőlegesen irányított 100 N erőt kell kifejteni a nyaki-nyakszirti csukló tengelyére. A nyaki-nyakszirti csukló elmozdulása 22 ± 2 mm lehet lefelé.

4.5.   A nyaki-nyakszirti csukló

4.5.1.   Fel kell szerelni a teljes nyak- és fejszerelvényt.

4.5.2.   A törzset vízszintes síkban a hátára kell fordítani.

4.5.3.   Nyomatékkulccsal meg kell szorítani a fejen átmenő csavart és beállítóanyát és a nyaki-nyakszirti csuklót, amíg a fej már nem tud lehajolni a nehézségi erő hatására.

4.6.   Csípő

4.6.1.   A combot a lábszár nélkül kell felszerelni a medencére.

4.6.2.   A combot vízszintes helyzetbe kell állítani.

4.6.3.   Az oldaltengelyre kifejtett súrlódási erőt addig kell növelni, amíg a lábszár már nem tud lesüllyedni a nehézségi erő hatására.

4.6.4.   A combot vízszintes helyzetbe kell helyezni, az oldalirányú tengely irányában.

4.6.5.   A kardáncsuklóra kifejtett súrlódási erőt addig kell növelni, amíg a comb már nem tud mozogni a nehézségi erő hatására.

4.7.   Térd

4.7.1.   Fel kell szerelni a lábszárat a combra.

4.7.2.   A comb megtámasztásával a combot és a lábszárat vízszintes helyzetbe kell állítani.

4.7.3.   A térdnél a beállítóanyát addig kell szorítani, amíg a lábszár már nem tud mozogni a nehézségi erő hatására.

4.8.   Vállak

4.8.1.   Az alkart ki kell nyújtani, és a felkart a legmagasabb ütközési helyzetbe kell bekattintani.

4.8.2.   Ha a kar nem marad meg ebben a helyzetben, az ütközőpeckeket a vállban meg kell javítani vagy ki kell cserélni.

4.9.   Könyök

4.9.1.   A felkart a legalacsonyabb helyzetbe, az alkart pedig a legmagasabb helyzetbe kell bekattintani.

4.9.2.   Ha az alkar nem marad meg ebben a helyzetben, az ütközőpeckeket a vállban meg kell javítani vagy ki kell cserélni.

5.   MŰSZEREK

5.1.   Általános előírások

5.1.1.   Bár a 18 hónapos gyermeknek megfelelő próbabábut úgy alakítják ki, hogy több jelérzékelővel el lehessen látni, alapállapotában a bábu az érzékelőknek megfelelő méretű és tömegű nehezékekkel van felszerelve.

5.1.2.   A kalibrálási és mérési eljárásokat az ISO 6487:1980 nemzetközi szabvány alapján kell végrehajtani.

5.2.   A gyorsulásmérő beszerelése a mellkasba

5.2.1.   A gyorsulásmérőt a mellkasban lévő üregben kell elhelyezni. Ezt a próbabábu hátoldalán keresztül kell elvégezni.

5.3.   A hasi benyomódás jelzése

5.3.1.   A hasi benyomódást vagy annak hiányát nagysebességű filmfelvevővel kell megállapítani.

---

(*1)  A próbabábu ülepe, háta és feje függőleges felülettől mérve.

---

9. MELLÉKLET

AKADÁLLYAL SZEMBENI FRONTÁLIS ÜTKÖZÉSI VIZSGÁLAT

1.   FELSZERELÉS, ELJÁRÁS ÉS MÉRŐMŰSZEREK

1.1.   Vizsgálati terület

A vizsgálati területnek elég nagynak kell lennie ahhoz, hogy elférjen rajta a vizsgálathoz szükséges gyorsulási útpálya, az akadály és a műszaki berendezések. Az útpálya utolsó részének, az akadály előtti legalább 5 méteres szakaszon vízszintesnek, egyenesnek és simának kell lennie.

1.2.   Akadály

Az akadály egy vasbeton tömbből áll, amely az elülső oldalán legalább 3 m széles és legalább 1,5 m magas. Az akadály vastagságát úgy kell meghatározni, hogy a súlya legalább 70 tonna legyen. Az elülső felületének függőlegesnek kell lennie és merőlegesnek a gyorsulási útpálya tengelyére, és 20 ± 1 mm vastag, jó állapotban levő furnérlemezzel kell fedni. Az akadályt vagy a talajhoz kell rögzíteni, vagy a talajra kell helyezni, és ha szükséges, kiegészítő rögzítőberendezések segítségével korlátozni kell az elmozdulását. Eltérő jellemzőkkel rendelkező, de legalább ugyanilyen eredményeket biztosító akadály szintén használható.

1.3.   A jármű meghajtása

Az ütközés pillanatában a jármű már nem lehet kitéve semmilyen kiegészítő kormányszerkezet vagy meghajtó eszköz vagy eszközök hatásának. Az akadályt az ütközőfalra merőleges pályán kell elérnie; a legnagyobb megengedhető oldalirányú eltérés a jármű homlokfelületének függőleges középvonala és az ütközőfal függőleges középvonala között ±30 cm.

1.4.   A jármű állapota

1.4.1.   A vizsgálandó járművet a menetkész tömegéhez tartozó összes általánosan használt alkatrészével és berendezésével fel kell szerelni, vagy olyan állapotba kell hozni, amely megfelel ennek a követelménynek az utastér alkatrészeinek és berendezéseinek tekintetében és a teljes jármű menetkész tömegének eloszlására vonatkozóan.

1.4.2.   Amennyiben a járművet külső eszközökkel hajtják meg, a tüzelőanyag-táprendszert a kapacitásának legalább 90 %-ig fel kell tölteni tüzelőanyaggal vagy olyan nem gyúlékony folyadékkal, melynek sűrűsége és viszkozitása közel azonos az általában használt tüzelőanyagéval. Az összes többi rendszernek (fékfolyadék-tartályoknak, hűtőrendszernek stb.) üresnek kell lennie.

1.4.3.   Amennyiben a járművet a saját motorja hajtja meg, a tüzelőanyag-tartálynak legalább 90 %-ig tele kell lennie. Az összes többi folyadéktároló tartályt teljesen fel kell tölteni.

1.4.4.   A gyártó kérésére a vizsgálatok elvégzéséért felelős műszaki szolgálat engedélyezheti, hogy ugyanazt a járművet használják az előírásban meghatározott vizsgálatok végrehajtásához, mint amelyet egyéb előírások által meghatározott vizsgálatokhoz használnak (beleértve azokat is, amelyek a jármű szerkezetét érinthetik).

1.5.   Ütközési sebesség

Az ütközési sebességnek 50 + 0/–2 km/h-nak kell lennie. Ha azonban a vizsgálatot nagyobb ütközési sebességgel hajtották végre, és a jármű teljesíti az előírt feltételeket, a vizsgálatot megfelelőnek kell tekinteni.

1.6.   Mérőműszerek

Az 1.5. szakasz előírásai szerint a sebesség feljegyzésére használt műszer pontosságának 1 %-on belül kell lennie.

---

10. MELLÉKLET

HÁTULRÓL TÖRTÉNŐ ÜTKÖZÉSI VIZSGÁLAT

1.   FELSZERELÉS, ELJÁRÁS ÉS MÉRŐMŰSZEREK

1.1.   Vizsgálati terület

A vizsgálati területnek elég nagynak kell lennie ahhoz, hogy elférjen rajta az ütőmű meghajtórendszere, és ütközés után el lehessen távolítani a sérült járművet, és fel lehessen állítani a vizsgálóberendezést. Annak a területnek, ahol a jármű ütközése és elmozdulása történik, vízszintesnek kell lennie. (Az egy méteren belül mért dőlésszögnek 3 %-nál kisebbnek kell lennie.)

1.2.   Ütőmű

1.2.1.   Az ütőműnek acélból készült merev szerkezetnek kell lennie.

1.2.2.   Az ütközési felületnek egyenesnek, és legalább 2 500 mm szélesnek és 800 mm magasnak kell lennie. Az éleit 40–50 mm görbületi sugárral le kell kerekíteni. 20 ± 1 mm vastag furnérlemezréteggel kell burkolni.

1.2.3.   Az ütközés pillanatában a következő követelményeknek kell teljesülniük:

| 1.2.3.1. | az ütközési felületnek függőlegesnek és az ütköztetett jármű hosszanti középsíkjára merőlegesnek kell lennie; |
| --- | --- |

1.2.3.1.

az ütközési felületnek függőlegesnek és az ütköztetett jármű hosszanti középsíkjára merőlegesnek kell lennie;

| 1.2.3.2. | az ütőmű mozgásirányának alapvetően vízszintesnek és az ütköztetett jármű hosszanti középsíkjával párhuzamosnak kell lennie; |
| --- | --- |

1.2.3.2.

az ütőmű mozgásirányának alapvetően vízszintesnek és az ütköztetett jármű hosszanti középsíkjával párhuzamosnak kell lennie;

| 1.2.3.3. | az ütőmű felületének függőleges középvonala és az ütköztetett jármű hosszanti középsíkja között megengedett legnagyobb oldalirányú eltérés 300 mm. Az ütközési felület szélességének emellett meg kell egyeznie az ütköztetett jármű teljes szélességével; |
| --- | --- |

1.2.3.3.

az ütőmű felületének függőleges középvonala és az ütköztetett jármű hosszanti középsíkja között megengedett legnagyobb oldalirányú eltérés 300 mm. Az ütközési felület szélességének emellett meg kell egyeznie az ütköztetett jármű teljes szélességével;

| 1.2.3.4. | az ütközési felület alsó élének talajtól mért távolsága 175 ± 25 mm kell, hogy legyen. |
| --- | --- |

1.2.3.4.

az ütközési felület alsó élének talajtól mért távolsága 175 ± 25 mm kell, hogy legyen.

1.3.   Az ütőmű meghajtórendszere

Az ütőművet vagy egy kocsihoz (mozgó akadályhoz) kell rögzíteni, vagy egy inga tartozéka is lehet.

1.4.   Mozgó akadály használata esetén az alábbi különleges rendelkezések érvényesek.

1.4.1.   Amennyiben az ütőművet rögzítőeszköz segítségével kocsihoz (mozgatható akadályhoz) rögzítik, a rögzítőeszköznek merevnek kell lennie, és az ütközés során nem változhat meg az alakja; a kocsinak az ütközés pillanatában szabadon kell tudnia mozogni, és nem befolyásolhatja a meghajtó eszköz mozgása.

1.4.2.   A kocsi és az ütőmű együttes tömegének 1 100 ± 20 kg-nak kell lennie.

1.5.   Inga használata esetén az alábbi különleges rendelkezések érvényesek.

1.5.1.   Az ütközési felület középpontja és az inga forgástengelye közötti távolságnak legalább 5 m-nek kell lennie.

1.5.2.   Az ütőműnek merev karokon, azokhoz szilárdan hozzáerősítve, szabadon kell függnie. Az ingát úgy kell felépíteni, hogy az ütközés következtében ne mehessen lényeges alakváltozáson keresztül.

1.5.3.   Az ingába megállítóeszközt kell beszerelni, hogy az ütőműnek a vizsgált járművel történő másodlagos ütközését megakadályozza.

1.5.4.   Az ütközés pillanatában az inga ütközési középpontja sebességének 30 és 32 km/h között kell lennie.

1.5.5.   Az inga ütközési középpontjában mért „mr
  ” csökkentett tömeg az „m” teljes tömeg, az ütközési középpont és a forgástengely között mért „a” távolság (*1), valamint a súlypont és a forgástengely között mért „l” távolság függvényében határozható meg a következő egyenlet segítségével:

Formula

1.5.6.   Az „mr” csökkentett tömeg 1 100 ± 20 kg kell, hogy legyen.

1.6.   Az ütőmű tömegére és sebességére vonatkozó általános rendelkezések

Amennyiben a vizsgálatban használt ütőműnek az 1.5.4. szakaszban előírtnál nagyobb a sebessége és/vagy az 1.5.3., illetve 1.5.6. szakaszban előírtnál nagyobb a tömege, de a jármű megfelel az előírt követelményeknek, a vizsgálatot megfelelőnek kell tekinteni.

1.7.   A jármű állapota a vizsgálat közben

A vizsgálandó járművet a menetkész tömegébe tartozó összes általánosan használt alkatrészével és berendezésével fel kell szerelni, vagy olyan állapotba kell hozni, amely megfelel ennek a követelménynek a jármű egésze menetkész tömegének eloszlására vonatkozóan.

1.8.   A teljes járművet a szerelési utasításoknak megfelelően beszerelt gyermekbiztonsági rendszerrel együtt egy kemény, lapos és vízszintes felületre kell helyezni kiengedett kézifékkel, üres fokozatba állítva. Ugyanazon ütközésvizsgálat során több gyermekbiztonsági rendszer is vizsgálható.

---

(*1)  Az „a” távolság megegyezik az adott szinkroninga hosszával.

---

11. MELLÉKLET

KIEGÉSZÍTŐ RÖGZÍTÉSI PONTOK A FÉLUNIVERZÁLIS KATEGÓRIÁJÚ GYERMEKBIZTONSÁGI RENDSZEREK GÉPJÁRMŰVEKBE TÖRTÉNŐ RÖGZÍTÉSÉHEZ

| 1. | Ez a melléklet csak a „féluniverzális” kategóriájú gyermekbiztonsági rendszerek hozzáerősítéséhez szükséges kiegészítő rögzítési pontokra vagy a gyermekbiztonsági rendszerek karosszériához való rögzítéséhez használt rudakra vagy egyéb különleges eszközökre vonatkozik, függetlenül attól, hogy ezek a 14. sz. előírásban meghatározott rögzítési pontokat használják-e. |
| --- | --- |

1.

| 2. | A rögzítési pontokat a gyermekbiztonsági rendszer gyártója határozza meg, és köteles ezek adatait jóváhagyásra benyújtani a vizsgálatok elvégzéséért felelős műszaki szolgálat részére.
  A műszaki szolgálatok figyelembe vehetik a jármű gyártójától kapott információkat. |
| --- | --- |

2.

A műszaki szolgálatok figyelembe vehetik a jármű gyártójától kapott információkat.

| 3. | A gyermekbiztonsági rendszer gyártójának biztosítania kell a rögzítési pontok felszereléséhez szükséges alkatrészeket, és az adott járműre vonatkozóan a rögzítési pontok pontos helyét ábrázoló különleges műszaki rajzot. |
| --- | --- |

3.

| 4. | A gyermekbiztonsági rendszer gyártójának fel kell tüntetnie, hogy a gyermekbiztonsági rendszernek a járműszerkezethez történő hozzáerősítéséhez szükséges rögzítési pontok megfelelnek-e azoknak a beállításra és szilárdságra vonatkozó követelményeknek, amelyek a személyautókban használandó gyermekbiztonsági rendszerek rögzítési pontjaira vonatkozóan a jövőben specifikus követelményeket alkalmazni kívánó kormányok számára nyújtott ajánlás 3. szakaszában szerepelnek (1). |
| --- | --- |

4.

---

(1)  Lásd a 16. sz. előírás szövegét.

---

12. MELLÉKLET

ÜLÉS

Image 59

az ülés legalacsonyabb pontja

vállhevederek rögzítése

---

13. MELLÉKLET

SZABVÁNYOS BIZTONSÁGI ÖV

| 1. | A dinamikus vizsgálathoz használt és a legnagyobb hosszúságra vonatkozó követelménynek megfelelő biztonsági övet az 1. ábrán bemutatott két beállítási mód egyike szerint kell elrendezni. A beállítások egy hárompontos, övvisszahúzóval felszerelt övre és egy kétpontos statikus övre vonatkoznak. |
| --- | --- |

1.

| 2. | A hárompontos, övvisszahúzóval felszerelt biztonsági öv a következő merev részekből áll: egy övvisszahúzó (R), egy oszlopon lévő övtartó fül (P), két rögzítési pont (A1 és A2, lásd az 1. ábrát) és egy középső rész (N, lásd a 3. ábrát). Az övvisszahúzónak meg kell felelnie a 16. sz. előírásban foglalt, a visszahúzó erőre vonatkozó követelményeknek. Az övvisszahúzó orsójának átmérője 33 ± 0,5 mm. |
| --- | --- |

2.

| 3. | Az övvisszahúzóval felszerelt biztonsági övet a 6. melléklet 1. és 4. függelékében leírt vizsgálati ülés rögzítési pontjaihoz kell rögzíteni a következő módon: | Az A1 övrögzítési pontot a vizsgálókocsi (külső) B0 rögzítési pontjához kell rögzíteni. |
| --- | --- | --- |

3.

Az A1 övrögzítési pontot a vizsgálókocsi (külső) B0 rögzítési pontjához kell rögzíteni.

| | Az A2 övrögzítési pontot a vizsgálókocsi (belső) A rögzítési pontjához kell rögzíteni. |
| --- | --- |

Az A2 övrögzítési pontot a vizsgálókocsi (belső) A rögzítési pontjához kell rögzíteni.

| | A P övtartó fület a vizsgálókocsi C rögzítési pontjához kell szerelni. |
| --- | --- |

A P övtartó fület a vizsgálókocsi C rögzítési pontjához kell szerelni.

| | Az R övvisszahúzót úgy kell a vizsgálókocsira felszerelni, hogy az orsó középvonala az Re rögzítési pontra essen. |
| --- | --- |

Az R övvisszahúzót úgy kell a vizsgálókocsira felszerelni, hogy az orsó középvonala az Re rögzítési pontra essen.

Az 1b. ábrán az X értéke 200 ± 5 mm. A tényleges hevederhossz az A1 és az Re övvisszahúzó orsó középvonala között (amikor a hevedert teljesen kihúzzák, beleértve a 150 mm legkisebb hosszt az „univerzális” és „féluniverzális” kategóriák esetében) 2 820 ± 5 mm, amikor terhelés nélkül, vízszintes felületen egyenesen mérik; ezt a távolságot a korlátozott kategória vizsgálatához megnövelhetik; gyermekbiztonsági rendszerrel felszerelt minden más kategóriánál a heveder hossza az övvisszahúzó orsón legalább 150 mm;

| 4. | A biztonsági öv hevederére vonatkozó követelmények:







  Alapanyag: fekete szövött poliészter | a) | szélesség: |
| --- | --- | --- | --- |

4.

Alapanyag: fekete szövött poliészter

a)

szélesség:

48 ± 2 mm 10 000  N erőnél

| b) | vastagság: |
| --- | --- |

b)

vastagság:

1,0 ± 0,2 mm

| c) | nyúlás: |
| --- | --- |

c)

nyúlás:

8 ± 2 mm 10 000  N erőnél

| 5. | Az 1a ábrán bemutatott kétpontos statikus öv két szabványos rögzítőlemezből (2. ábra) és a fenti 4. szakasz követelményeinek megfelelő hevederből áll. |
| --- | --- |

5.

| 6. | A kétpontos öv rögzítőlemezeit a kocsi A és B rögzítési pontjaira kell felszerelni. Az 1. ábrán az Y értéke 1 300 ± 5 mm. Ez a kétpontos övvel felszerelt univerzális gyermekbiztonsági rendszerek jóváhagyásához szükséges legnagyobb hosszúságra vonatkozó követelmény (lásd ezen előírás 6.1.9. szakaszát). |
| --- | --- |

6.

1a. és 1b. ábra

A biztonsági öv szabványos kialakításai

1a. ábra

Kétpontos statikus öv

Image 60

1b. ábra

Hárompontos, övvisszahúzóval felszerelt biztonsági öv

Image 61

2. ábra

Szokásos szabványos rögzítőlemez

Méretek mm-ben

Image 62

A – A metszet

3. ábra

3. ábra

A szabványos biztonsági öv központi része

A szabványos biztonsági öv központi része

Image 63

A – A metszet

4. ábra

4. ábra

Övtartó fül

Övtartó fül

Image 64

Felületkezelés: krómozott

redő

ponthegesztés

---

14. MELLÉKLET

A TÍPUS-JÓVÁHAGYÁSI FOLYAMAT VÁZLATA (AZ ISO 9002:2000 SZABVÁNY SZERINTI FOLYAMATÁBRA)

Gyártásmegfelelőség belső ellenőrzése

Gym.-vizsgálat (3) és látogattás (2)

A gyártás megfelelőséget a műszaki szolgálat ellenőrzi

Gym.-vizsgálat (3) és látogatás (2)

Típusjóváhagyás megadása

Típus-jóváhagyási vizsgálat és minősítési vizsgálat (1)

A típusjóváhagyó hatóság vizsgálatot folytat a gyárban

Igen

Nem

ISO 9002:2000 (0)

Ismert kérelmező

Ismeretlen kérelmező

Típus-jóváhagyási kérelem

Laboratóriumi vizsgálatot végez a típusjóváhagyó hatóság

Megjegyzések:

| (0) | Vagy egy ezzel egyenértékű szabvány a tervezési és fejlesztési koncepcióhoz kapcsolódó követelmények – az ISO 9002:2000 szabvány 7.3. pontja, „A fogyasztók elégedettsége és a folyamatos fejlesztés” – megengedhető kizárásával. |
| --- | --- |

(0)

| (1) | Ezeket a vizsgálatokat a műszaki szolgálatnak kell elvégeznie. |
| --- | --- |

(1)

| (2) | A 16. melléklet szerinti vizsgálatokat kell elvégezni;






  a) | ha nincs az ISO 9002:2000 szabványnak megfelelő rendszer:






  i. | a vizsgálatokat a hatóságnak vagy a műszaki szolgálatnak kell elvégeznie a 3a) megjegyzésben említett látogatás során; |
| --- | --- | --- | --- |

(2)

a)

ha nincs az ISO 9002:2000 szabványnak megfelelő rendszer:

i.

a vizsgálatokat a hatóságnak vagy a műszaki szolgálatnak kell elvégeznie a 3a) megjegyzésben említett látogatás során;

| ii. | a vizsgálatokat a gyártónak kell elvégeznie a 3b) megjegyzésben említett látogatások között; |
| --- | --- |

ii.

a vizsgálatokat a gyártónak kell elvégeznie a 3b) megjegyzésben említett látogatások között;

| b) | ha van az ISO 9002:2000 szabványnak megfelelő rendszer: a vizsgálatokat a gyártónak kell elvégeznie, az eljárást pedig a 3b) megjegyzésben említett látogatás során kell ellenőrizni. |
| --- | --- |

b)

ha van az ISO 9002:2000 szabványnak megfelelő rendszer: a vizsgálatokat a gyártónak kell elvégeznie, az eljárást pedig a 3b) megjegyzésben említett látogatás során kell ellenőrizni.

| (3) | A gyártónál vizsgálat céljából tett látogatást és a véletlen mintavételt a hatóságnak vagy a műszaki szolgálatnak kell elvégeznie;






  a) | ha nincs az ISO 9002:2000 szabványnak megfelelő rendszer: évente kétszer; |
| --- | --- | --- |

(3)

a)

ha nincs az ISO 9002:2000 szabványnak megfelelő rendszer: évente kétszer;

| b) | ha van az ISO 9002:2000 szabványnak megfelelő rendszer: évente egyszer. |
| --- | --- |

b)

ha van az ISO 9002:2000 szabványnak megfelelő rendszer: évente egyszer.

---

15. MELLÉKLET

MAGYARÁZÓ MEGJEGYZÉSEK

Az e mellékletben szereplő magyarázó megjegyzések az előírás egyes nehezen értelmezhető szakaszaira vonatkoznak. Céljuk, hogy útmutatást nyújtsanak a vizsgálatokat végző műszaki szolgálat számára.

| | 2.10.1. szakasz
  A gyorsbeállító a kézi kioldóval felszerelt övvisszahúzóhoz hasonló, forgótengellyel és rugóval ellátott eszköz is lehet. A beállítóeszközt a 7.2.2.5. és a 7.2.3.1.3. szakasz előírásainak megfelelően kell megvizsgálni. |
| --- | --- |

2.10.1. szakasz

A gyorsbeállító a kézi kioldóval felszerelt övvisszahúzóhoz hasonló, forgótengellyel és rugóval ellátott eszköz is lehet. A beállítóeszközt a 7.2.2.5. és a 7.2.3.1.3. szakasz előírásainak megfelelően kell megvizsgálni.

| | 2.19.2. szakasz
  Egy mind szedán, mind kombi típusú járművek hátsó ülésére tervezett, féluniverzális gyermekbiztonsági rendszer egy típusnak számít, ha a teljes övszerelvény megegyezik. |
| --- | --- |

2.19.2. szakasz

Egy mind szedán, mind kombi típusú járművek hátsó ülésére tervezett, féluniverzális gyermekbiztonsági rendszer egy típusnak számít, ha a teljes övszerelvény megegyezik.

| | 2.19.3. szakasz
  Annak meghatározásánál, hogy új típus jött-e létre, figyelembe kell venni az ülés méreteiben és/vagy tömegében, a párnázóanyagokban, az ütközésvédőben, az energiaelnyelő jellemzőiben vagy az alapanyag színében történő változások jelentőségét. |
| --- | --- |

2.19.3. szakasz

Annak meghatározásánál, hogy új típus jött-e létre, figyelembe kell venni az ülés méreteiben és/vagy tömegében, a párnázóanyagokban, az ütközésvédőben, az energiaelnyelő jellemzőiben vagy az alapanyag színében történő változások jelentőségét.

| | 2.19.4. és 2.19.5. szakasz
  Ezek a szakaszok nem vonatkoznak a 16. sz. előírás szerint külön jóváhagyott biztonsági övekre, amelyek a gyermekbiztonsági rendszer járműhöz való rögzítéséhez vagy a gyermek megtartásához szükségesek. |
| --- | --- |

2.19.4. és 2.19.5. szakasz

Ezek a szakaszok nem vonatkoznak a 16. sz. előírás szerint külön jóváhagyott biztonsági övekre, amelyek a gyermekbiztonsági rendszer járműhöz való rögzítéséhez vagy a gyermek megtartásához szükségesek.

| | 6.1.2. szakasz
  A menetiránynak háttal beszerelhető gyermekbiztonsági rendszerek esetében a gyermekbiztonsági rendszer tetejének a gyermek próbabábu fejéhez viszonyított megfelelő helyzetét az eszközhöz előírt legnagyobb próbabábu beszerelésével kell biztosítani, teljesen hátradöntött helyzetben úgy, hogy a szemmagasságban lévő vízszintes vonal az ülés teteje alatt húzódjon. |
| --- | --- |

6.1.2. szakasz

A menetiránynak háttal beszerelhető gyermekbiztonsági rendszerek esetében a gyermekbiztonsági rendszer tetejének a gyermek próbabábu fejéhez viszonyított megfelelő helyzetét az eszközhöz előírt legnagyobb próbabábu beszerelésével kell biztosítani, teljesen hátradöntött helyzetben úgy, hogy a szemmagasságban lévő vízszintes vonal az ülés teteje alatt húzódjon.

| | 6.1.8. szakasz
  A 150 mm-es követelmény a mózeskosarakra is vonatkozik. |
| --- | --- |

6.1.8. szakasz

A 150 mm-es követelmény a mózeskosarakra is vonatkozik.

| | 6.2.4. szakasz
  A vállpánt megengedhető mozgására vonatkozó korlátozás értelmében a szabványos biztonsági öv vállrészének alsó éle nem lehet lejjebb a próbabábu könyökénél a próbabábu legnagyobb kitérési pontjában. |
| --- | --- |

6.2.4. szakasz

A vállpánt megengedhető mozgására vonatkozó korlátozás értelmében a szabványos biztonsági öv vállrészének alsó éle nem lehet lejjebb a próbabábu könyökénél a próbabábu legnagyobb kitérési pontjában.

| | 6.2.9. szakasz
  Az általános értelmezés szerint ez az előírás azokra az eszközökre is érvényes, amelyek ilyen lezáróeszközzel vannak felszerelve, akkor is, ha az az adott tömegcsoporthoz nem előírás. Ennek megfelelően a vizsgálatot a csak II. tömegcsoporthoz használandó eszközön is el kell végezni az előírt terhelés alkalmazásával, amely az I. csoportba tartozó próbabábu tömege kétszeresének felel meg. |
| --- | --- |

6.2.9. szakasz

Az általános értelmezés szerint ez az előírás azokra az eszközökre is érvényes, amelyek ilyen lezáróeszközzel vannak felszerelve, akkor is, ha az az adott tömegcsoporthoz nem előírás. Ennek megfelelően a vizsgálatot a csak II. tömegcsoporthoz használandó eszközön is el kell végezni az előírt terhelés alkalmazásával, amely az I. csoportba tartozó próbabábu tömege kétszeresének felel meg.

| | 7.1.3. szakasz
  Az átfordításos vizsgálatot a dinamikus vizsgálathoz megállapított szerelési eljárással és paraméterekkel kell elvégezni. |
| --- | --- |

7.1.3. szakasz

Az átfordításos vizsgálatot a dinamikus vizsgálathoz megállapított szerelési eljárással és paraméterekkel kell elvégezni.

| | 7.1.3.1. szakasz
  Az átfordítás során nem szabad megállítani a próbapadot. |
| --- | --- |

7.1.3.1. szakasz

Az átfordítás során nem szabad megállítani a próbapadot.

| | 7.1.4.1.4. szakasz
  A szakasz azt hivatott biztosítani, hogy a gyermekbiztonsági rendszer – eredeti helyzetét és elrendezését megtartva, valamint megőrizve a gyermek helyzetét – minden rá kifejtett erőnek ellenálljon a dinamikus vizsgálat során. Az eredeti elrendezés bármilyen változása, beleértve a hátradöntött helyzet vagy a kitámasztóláb hosszának megváltozását, hibának minősül. Bármelyik teherviselő alkatrésznek vagy alkotóelemek, például a felnőttbiztonsági öv (övvezetésként meghatározott) érintkezési pontjainak, az elfordulásgátló szerkezetnek vagy a gyermekbiztonsági rendszer ülése héjszerkezetének meghibásodása hibának minősül, kivéve abban az esetben, ha ez a magatartás egyértelműen terheléscsökkentő funkció. |
| --- | --- |

7.1.4.1.4. szakasz

A szakasz azt hivatott biztosítani, hogy a gyermekbiztonsági rendszer – eredeti helyzetét és elrendezését megtartva, valamint megőrizve a gyermek helyzetét – minden rá kifejtett erőnek ellenálljon a dinamikus vizsgálat során. Az eredeti elrendezés bármilyen változása, beleértve a hátradöntött helyzet vagy a kitámasztóláb hosszának megváltozását, hibának minősül. Bármelyik teherviselő alkatrésznek vagy alkotóelemek, például a felnőttbiztonsági öv (övvezetésként meghatározott) érintkezési pontjainak, az elfordulásgátló szerkezetnek vagy a gyermekbiztonsági rendszer ülése héjszerkezetének meghibásodása hibának minősül, kivéve abban az esetben, ha ez a magatartás egyértelműen terheléscsökkentő funkció.

| | 7.1.4.1.10.1.2. szakasz
  A „teljesen visszahajtott” azt jelenti, hogy ha a láb behajtott állapotban van, semmilyen része nem lóg túl az alap vagy a héjszerkezet felületén, így nem befolyásolja a gyermekbiztonsági rendszer helyzetét a próbapadon. A pontosítást szolgáló példaként lásd az alábbi ábrákat.

  1. ábra


  Példák teljesen visszahajtott kitámasztólábra




  Kitámasztóláb
  CRS
  Kitámasztóláb

  2. ábra


  Példák nem teljesen visszahajtott kitámasztólábra




  Kitámasztóláb
  CRS
  Kitámasztóláb |
| --- | --- |

7.1.4.1.10.1.2. szakasz

A „teljesen visszahajtott” azt jelenti, hogy ha a láb behajtott állapotban van, semmilyen része nem lóg túl az alap vagy a héjszerkezet felületén, így nem befolyásolja a gyermekbiztonsági rendszer helyzetét a próbapadon. A pontosítást szolgáló példaként lásd az alábbi ábrákat.

1. ábra

Példák teljesen visszahajtott kitámasztólábra

Kitámasztóláb

CRS

Kitámasztóláb

2. ábra

Példák nem teljesen visszahajtott kitámasztólábra

Kitámasztóláb

CRS

Kitámasztóláb

| | 7.1.4.2.2. szakasz
  A szakasz szövege a próbabábu gerincére ható húzó igénybevételt előidéző gyorsulásokra vonatkozik. |
| --- | --- |

7.1.4.2.2. szakasz

A szakasz szövege a próbabábu gerincére ható húzó igénybevételt előidéző gyorsulásokra vonatkozik.

| | 7.1.4.3.1. szakasz
  A benyomódás látható jelei azt jelentik, hogy a hasi betét (a gyermekbiztonsági rendszer által kifejtett nyomás következtében) benyomja, de nem hajlítja meg az agyagot, nincs viszont vízszintes irányba ható összenyomás, amelyet például a gerinc meghajlása okozna. Lásd a 6.2.4. szakaszra vonatkozó magyarázatot is. |
| --- | --- |

7.1.4.3.1. szakasz

A benyomódás látható jelei azt jelentik, hogy a hasi betét (a gyermekbiztonsági rendszer által kifejtett nyomás következtében) benyomja, de nem hajlítja meg az agyagot, nincs viszont vízszintes irányba ható összenyomás, amelyet például a gerinc meghajlása okozna. Lásd a 6.2.4. szakaszra vonatkozó magyarázatot is.

| | 7.2.1.5. szakasz
  Az első mondatban szereplő előírás akkor teljesül, ha a próbabábu keze eléri a csatot. |
| --- | --- |

7.2.1.5. szakasz

Az első mondatban szereplő előírás akkor teljesül, ha a próbabábu keze eléri a csatot.

| | 7.2.2.1. szakasz
  Ezáltal biztosítható, hogy a külön jóváhagyott vezetőhevedereket egyszerűen lehessen becsatolni és kioldani. |
| --- | --- |

7.2.2.1. szakasz

Ezáltal biztosítható, hogy a külön jóváhagyott vezetőhevedereket egyszerűen lehessen becsatolni és kioldani.

| | 7.2.4.1.1. szakasz
  Két heveder szükséges. Meg kell mérni az első heveder szakítóterhelését. Majd meg kell mérni a második heveder szélességét is, a szakítóerő 75 %-ával. |
| --- | --- |

7.2.4.1.1. szakasz

Két heveder szükséges. Meg kell mérni az első heveder szakítóterhelését. Majd meg kell mérni a második heveder szélességét is, a szakítóerő 75 %-ával.

| | 7.2.4.4. szakasz
  Olyan alkatrészek, amelyek leszerelhetők vagy kicsavarhatók, illetve amelyeknél előfordulhat, hogy egy tapasztalatlan felhasználó helytelenül szereli vissza őket, és ezáltal veszélyt okozhat, nem megengedettek. |
| --- | --- |

7.2.4.4. szakasz

Olyan alkatrészek, amelyek leszerelhetők vagy kicsavarhatók, illetve amelyeknél előfordulhat, hogy egy tapasztalatlan felhasználó helytelenül szereli vissza őket, és ezáltal veszélyt okozhat, nem megengedettek.

| | 8.1.2.2. szakasz
  Az „üléshez való rögzítés” a 6. melléklet által előírt vizsgálati ülésre vonatkozik. A „meghatározott autókban használandó eszközök” kifejezés azt jelenti, hogy normál esetben egy meghatározott gyermekbiztonsági rendszer átfordulásos vizsgálatát a vizsgálati ülésre szerelve kellene elvégezni, de engedélyezték a vizsgálatnak a jármű ülésében való végrehajtását is. |
| --- | --- |

8.1.2.2. szakasz

Az „üléshez való rögzítés” a 6. melléklet által előírt vizsgálati ülésre vonatkozik. A „meghatározott autókban használandó eszközök” kifejezés azt jelenti, hogy normál esetben egy meghatározott gyermekbiztonsági rendszer átfordulásos vizsgálatát a vizsgálati ülésre szerelve kellene elvégezni, de engedélyezték a vizsgálatnak a jármű ülésében való végrehajtását is.

| | 8.1.3.6.3.2. szakasz
  A csuklósan kapcsolt lemez vagy hasonló rugalmas eszköz azt hivatott szimulálni, hogy leveszik a gyermek egy ruhadarabját, és a hámrendszerű övet nem igazítják meg. Amennyiben a gyermeket olyan rendszerű gyermekbiztonsági rendszerrel kötik be, amely külső beavatkozás nélkül alkalmazkodik a gyermek testalkatához (amennyiben felnőttbiztonsági övet használnak, vagy a hámrendszerű öv automatikusan reteszelő vagy vészhelyzetben automatikusan reteszelő övvisszahúzókkal van ellátva), a csuklósan kapcsolt lemezt nem szükséges használni. Olyan gyermekbiztonsági rendszerek esetében, amelyeknél a hevederek hossza rögzíthető (például övvisszahúzó nélküli hámrendszerű öv vagy lezáróeszközzel használt felnőttbiztonsági öv), a csuklósan kapcsolt lemezt használni kell. Öves ütközésvédő használata esetén a csuklósan kapcsolt lemezt használni kell a gyermekbiztonsági rendszer beállításához. |
| --- | --- |

8.1.3.6.3.2. szakasz

A csuklósan kapcsolt lemez vagy hasonló rugalmas eszköz azt hivatott szimulálni, hogy leveszik a gyermek egy ruhadarabját, és a hámrendszerű övet nem igazítják meg. Amennyiben a gyermeket olyan rendszerű gyermekbiztonsági rendszerrel kötik be, amely külső beavatkozás nélkül alkalmazkodik a gyermek testalkatához (amennyiben felnőttbiztonsági övet használnak, vagy a hámrendszerű öv automatikusan reteszelő vagy vészhelyzetben automatikusan reteszelő övvisszahúzókkal van ellátva), a csuklósan kapcsolt lemezt nem szükséges használni. Olyan gyermekbiztonsági rendszerek esetében, amelyeknél a hevederek hossza rögzíthető (például övvisszahúzó nélküli hámrendszerű öv vagy lezáróeszközzel használt felnőttbiztonsági öv), a csuklósan kapcsolt lemezt használni kell. Öves ütközésvédő használata esetén a csuklósan kapcsolt lemezt használni kell a gyermekbiztonsági rendszer beállításához.

| | 8.2.2.1.1. szakasz
  A „normál használati feltételek figyelembevételével” kifejezés azt jelenti, hogy a vizsgálatot a gyermekbiztonsági rendszernek a vizsgálati ülésre vagy a jármű ülésére való felszerelésével, de a próbabábu nélkül kell elvégezni.
  A próbabábut csak a beállítóeszköz beállításához szabad használni. Első alkalommal a hevedereket (értelemszerűen) a 8.1.3.6.3.2. vagy a 8.1.3.6.3.3. szakasznak megfelelően kell beállítani. A vizsgálatot a próbabábu eltávolítása után kell végrehajtani. |
| --- | --- |

8.2.2.1.1. szakasz

A „normál használati feltételek figyelembevételével” kifejezés azt jelenti, hogy a vizsgálatot a gyermekbiztonsági rendszernek a vizsgálati ülésre vagy a jármű ülésére való felszerelésével, de a próbabábu nélkül kell elvégezni.

A próbabábut csak a beállítóeszköz beállításához szabad használni. Első alkalommal a hevedereket (értelemszerűen) a 8.1.3.6.3.2. vagy a 8.1.3.6.3.3. szakasznak megfelelően kell beállítani. A vizsgálatot a próbabábu eltávolítása után kell végrehajtani.

| | 8.2.5.2.6. szakasz
  Ez a szakasz nem vonatkozik olyan vezetőhevederekre, melyeket az előírás alapján külön hagynak jóvá. |
| --- | --- |

8.2.5.2.6. szakasz

Ez a szakasz nem vonatkozik olyan vezetőhevederekre, melyeket az előírás alapján külön hagynak jóvá.

| | 10.1.3. szakasz
  Olyan kiterjesztések esetében, amelyeknél a módosítások a gyermekbiztonsági rendszereknek csak egy csoportját érintik, a kiterjesztéshez kapcsolódó vizsgálatot csak a szóban forgó csoport tekintetében kell elvégezni, és ha az elmozdulás eredménye rosszabb, mint a gyermekbiztonsági rendszer (bármely csoportja esetében az eredeti jóváhagyással vagy korábbi kiterjesztésekkel összefüggésben végzett vizsgálatok során kapott) előző legrosszabb esetében, új gyártásminősítési vizsgálatokat kell végezni. Ha a fej kitérése nem rosszabb, mint bármely más korábbi jóváhagyási vagy kiterjesztési vizsgálat során (a gyártásminősítési vizsgálatokat kivéve), további gyártásminősítési vizsgálat nem szükséges.
  Abban az esetben, ha a kiterjesztés alapjául szolgáló módosítások egynél több csoportot érintenek, például ha egy II/III. csoportba tartozó gyermekbiztonsági rendszer kiterjesztésének az a célja, hogy az I. csoportba is tartozzon (azaz megerősítik), akkor el kell végezni az I. csoportra vonatkozó vizsgálatokat és a II/III. csoport legrosszabb esetére vonatkozó vizsgálatokat (eredeti jóváhagyás). Ha bármelyik eredmény rosszabb, mint az eredeti jóváhagyási vizsgálat vagy egy korábbi kiterjesztési vizsgálat (a gyártásminősítési vizsgálatokat kivéve) során kapott eredmény, akkor az új legrosszabb eset tekintetében gyártásminősítési vizsgálatot kell végezni.
  Az összehasonlítást mindig az összes korábbi jóváhagyási és kiterjesztési vizsgálat (a gyártásminősítési vizsgálatokat kivéve) legrosszabb esetével kell végezni. |
| --- | --- |

10.1.3. szakasz

Olyan kiterjesztések esetében, amelyeknél a módosítások a gyermekbiztonsági rendszereknek csak egy csoportját érintik, a kiterjesztéshez kapcsolódó vizsgálatot csak a szóban forgó csoport tekintetében kell elvégezni, és ha az elmozdulás eredménye rosszabb, mint a gyermekbiztonsági rendszer (bármely csoportja esetében az eredeti jóváhagyással vagy korábbi kiterjesztésekkel összefüggésben végzett vizsgálatok során kapott) előző legrosszabb esetében, új gyártásminősítési vizsgálatokat kell végezni. Ha a fej kitérése nem rosszabb, mint bármely más korábbi jóváhagyási vagy kiterjesztési vizsgálat során (a gyártásminősítési vizsgálatokat kivéve), további gyártásminősítési vizsgálat nem szükséges.

Abban az esetben, ha a kiterjesztés alapjául szolgáló módosítások egynél több csoportot érintenek, például ha egy II/III. csoportba tartozó gyermekbiztonsági rendszer kiterjesztésének az a célja, hogy az I. csoportba is tartozzon (azaz megerősítik), akkor el kell végezni az I. csoportra vonatkozó vizsgálatokat és a II/III. csoport legrosszabb esetére vonatkozó vizsgálatokat (eredeti jóváhagyás). Ha bármelyik eredmény rosszabb, mint az eredeti jóváhagyási vizsgálat vagy egy korábbi kiterjesztési vizsgálat (a gyártásminősítési vizsgálatokat kivéve) során kapott eredmény, akkor az új legrosszabb eset tekintetében gyártásminősítési vizsgálatot kell végezni.

Az összehasonlítást mindig az összes korábbi jóváhagyási és kiterjesztési vizsgálat (a gyártásminősítési vizsgálatokat kivéve) legrosszabb esetével kell végezni.

---

16. MELLÉKLET

A GYÁRTÁS MEGFELELŐSÉGÉNEK ELLENŐRZÉSE

1.   VIZSGÁLATOK

A gyermekbiztonsági rendszereknek meg kell felelniük azoknak a követelményeknek, amelyek a következő vizsgálatok alapjául szolgálnak:

| 1.1. | Vészhelyzetben automatikusan reteszelő övvisszahúzók reteszelési küszöbének és tartósságának ellenőrzése
  A 8.2.4.3. szakasz rendelkezései szerint az adott esetben legkedvezőtlenebb irányban, miután elvégezték a 7.2.3.2.6. szakaszban előírt és a 8.2.4.2., 8.2.4.4., valamint a 8.2.4.5. szakaszban részletezett tartóssági vizsgálatot. |
| --- | --- |

1.1.

Vészhelyzetben automatikusan reteszelő övvisszahúzók reteszelési küszöbének és tartósságának ellenőrzése

A 8.2.4.3. szakasz rendelkezései szerint az adott esetben legkedvezőtlenebb irányban, miután elvégezték a 7.2.3.2.6. szakaszban előírt és a 8.2.4.2., 8.2.4.4., valamint a 8.2.4.5. szakaszban részletezett tartóssági vizsgálatot.

| 1.2. | Az automatikusan reteszelő övvisszahúzók tartósságának ellenőrzése
  A 8.2.4.2. szakasz rendelkezései szerint, kiegészítve a 8.2.4.4. és a 8.2.4.5. szakaszban meghatározott vizsgálatokkal, a 7.2.3.1.3. szakasz előírásai szerint. |
| --- | --- |

1.2.

Az automatikusan reteszelő övvisszahúzók tartósságának ellenőrzése

A 8.2.4.2. szakasz rendelkezései szerint, kiegészítve a 8.2.4.4. és a 8.2.4.5. szakaszban meghatározott vizsgálatokkal, a 7.2.3.1.3. szakasz előírásai szerint.

| 1.3. | Hevederszilárdsági vizsgálat előkezelés után
  A 7.2.4.2. szakaszban leírt eljárás szerint a 8.2.5.2.1–8.2.5.2.5. szakaszok előkezelésre vonatkozó követelményeinek teljesítését követően.
  1.3.1.   Hevederszilárdsági vizsgálat koptatás után
  A 7.2.4.2. szakaszban leírt eljárás szerint, a 8.2.5.2.6. szakasz követelményei szerinti előkezelést követően. |
| --- | --- |

1.3.

Hevederszilárdsági vizsgálat előkezelés után

A 7.2.4.2. szakaszban leírt eljárás szerint a 8.2.5.2.1–8.2.5.2.5. szakaszok előkezelésre vonatkozó követelményeinek teljesítését követően.

1.3.1.   Hevederszilárdsági vizsgálat koptatás után

A 7.2.4.2. szakaszban leírt eljárás szerint, a 8.2.5.2.6. szakasz követelményei szerinti előkezelést követően.

| 1.4. | Mikrocsúszási vizsgálat
  Ezen előírás 8.2.3. szakaszában leírt eljárás szerint. |
| --- | --- |

1.4.

Mikrocsúszási vizsgálat

Ezen előírás 8.2.3. szakaszában leírt eljárás szerint.

| 1.5. | Energiaelnyelés
  Ezen előírás 7.1.2. szakaszának rendelkezései szerint. |
| --- | --- |

1.5.

Energiaelnyelés

Ezen előírás 7.1.2. szakaszának rendelkezései szerint.

| 1.6. | A gyermekbiztonsági rendszerre vonatkozó funkcionális követelmények teljesülésének ellenőrzése a megfelelő dinamikus vizsgálat során
  A 8.1.3. szakaszban meghatározott rendelkezéseknek megfelelően a 7.2.1.7. szakasz szerint előkezelt csattal, melynek használatával teljesíthetők a 7.1.4. (a gyermekbiztonsági rendszer általános teljesítményére vonatkozó) és a 7.2.1.8.1. (a terhelés alatt lévő csat teljesítményére vonatkozó) megfelelő követelmények. |
| --- | --- |

1.6.

A gyermekbiztonsági rendszerre vonatkozó funkcionális követelmények teljesülésének ellenőrzése a megfelelő dinamikus vizsgálat során

A 8.1.3. szakaszban meghatározott rendelkezéseknek megfelelően a 7.2.1.7. szakasz szerint előkezelt csattal, melynek használatával teljesíthetők a 7.1.4. (a gyermekbiztonsági rendszer általános teljesítményére vonatkozó) és a 7.2.1.8.1. (a terhelés alatt lévő csat teljesítményére vonatkozó) megfelelő követelmények.

| 1.7. | Hőmérséklet-vizsgálat
  Ezen előírás 7.1.5. szakaszának rendelkezései szerint. |
| --- | --- |

1.7.

Hőmérséklet-vizsgálat

Ezen előírás 7.1.5. szakaszának rendelkezései szerint.

2.   A VIZSGÁLAT GYAKORISÁGA ÉS AZ EREDMÉNYEK

2.1.   Az 1.1–1.5. és az 1.7. szakasz előírásai szerint a vizsgálatot statisztikailag ellenőrzött és véletlenszerű gyakorisággal, az egyik előírás szerinti minőségbiztosítási eljárásnak megfelelően, évente legalább egy alkalommal kell elvégezni.

2.2.   Az „univerzális”, „féluniverzális” és „korlátozott” gyermekbiztonsági rendszerek megfelelőség-ellenőrzésének minimális feltételei a dinamikus vizsgálatokra vonatkozólag az 1.6. szakasz szerint.

A jóváhagyás jogosultja az illetékes hatósággal együttműködve felügyeli a megfelelőség ellenőrzését a gyártási tétel ellenőrzése (2.2.1. szakasz) vagy a folyamatos ellenőrzés (2.2.2. szakasz) módszerét követve.

2.2.1.   A gyermekbiztonsági rendszer gyártási tételeinek ellenőrzése

2.2.1.1.   A jóváhagyás jogosultjának olyan gyártási tételekre kell felosztania a gyermekbiztonsági rendszereket, amelyek a lehető legegyöntetűbbek a gyártásban felhasznált nyersanyag vagy közbenső termékek (a héjszerkezet különböző színe, a hám eltérő gyártási módszere) és a gyártási körülmények tekintetében. A gyártási tétel nem haladhatja meg az 5 000 egységet.

Az illetékes hatóságokkal való megállapodás alapján a vizsgálatokat a műszaki szolgálat is elvégezheti, vagy azok a jóváhagyás jogosultjának feladatát is képezhetik.

2.2.1.2.   A 2.2.1.4. szakasszal összhangban minden tételből legalább 20 %-nyi mintát kell kiemelni, amelynek az adott tételből kell származnia.

2.2.1.3.   A gyermekbiztonsági rendszer jellemzőit és az elvégzendő dinamikus vizsgálatok számát a 2.2.1.4. szakasz tartalmazza.

2.2.1.4.   Az elfogadáshoz a gyermekbiztonsági rendszerek gyártási tételének az alábbi feltételeket kell teljesítenie:

| Tétel darabszáma | Minták száma/a gyermekbiztonsági rendszer jellemzői | Minták együttes száma | Elfogadhatósági kritériumok | Visszautasítás kritériumai | Az ellenőrzés szigorúságának mértéke |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| N < 500 | Első = 1 MH | 1 | 0 | — | normál |
| Második = 1 MH | 2 | 1 | 2 |
| 500 < N < 5 000 | Első = 1 MH + 1 LH | 2 | 0 | 2 | normál |
| Második = 1 MH + 1 LH | 4 | 1 | 2 |
| N < 500 | Első = 2 MH | 2 | 0 | 2 | szigorított |
| Második = 2 MH | 4 | 1 | 2 |
| 500 < N < 5 000 | Első = 2 MH + 2 LH | 4 | 0 | 2 | szigorított |
| Második = 2 MH + 2 LH | 8 | 1 | 2 |

Tétel darabszáma

Minták száma/a gyermekbiztonsági rendszer jellemzői

Minták együttes száma

Elfogadhatósági kritériumok

Visszautasítás kritériumai

Az ellenőrzés szigorúságának mértéke

N < 500

Első = 1 MH

1

0

—

normál

Második = 1 MH

2

1

2

500 < N < 5 000

Első = 1 MH + 1 LH

2

0

2

normál

Második = 1 MH + 1 LH

4

1

2

N < 500

Első = 2 MH

2

0

2

szigorított

Második = 2 MH

4

1

2

500 < N < 5 000

Első = 2 MH + 2 LH

4

0

2

szigorított

Második = 2 MH + 2 LH

8

1

2

Megjegyzés:

| | Az MH a hátrányosabb konfigurációt jelöli (a jóváhagyáskor vagy a jóváhagyás kiterjesztésekor kapott legrosszabb eredmény). |
| --- | --- |

Az MH a hátrányosabb konfigurációt jelöli (a jóváhagyáskor vagy a jóváhagyás kiterjesztésekor kapott legrosszabb eredmény).

| | Az LH a kevésbé hátrányos konfigurációt jelöli. |
| --- | --- |

Az LH a kevésbé hátrányos konfigurációt jelöli.

Ez a kétszeres mintavételi terv a következők szerint működik:

| | Szokásos ellenőrzésnél, ha az első minta nem tartalmaz hibás egységet, a tételt második minta megvizsgálása nélkül elfogadják. Ha két hibás egységet tartalmaz, a tételt nem fogadják el. Végezetül, ha egy hibás egységet tartalmaz, második mintát vesznek, és a kumulált számnak kell teljesítenie a fenti táblázat 5. oszlopában szereplő feltételt. |
| --- | --- |

Szokásos ellenőrzésnél, ha az első minta nem tartalmaz hibás egységet, a tételt második minta megvizsgálása nélkül elfogadják. Ha két hibás egységet tartalmaz, a tételt nem fogadják el. Végezetül, ha egy hibás egységet tartalmaz, második mintát vesznek, és a kumulált számnak kell teljesítenie a fenti táblázat 5. oszlopában szereplő feltételt.

| | A normál ellenőrzés szigorítottra változik, amennyiben öt egymást követő tételből kettőt nem fogadnak el. Ismét a normál ellenőrzés folytatódik, ha öt egymást követő tételt elfogadnak. |
| --- | --- |

A normál ellenőrzés szigorítottra változik, amennyiben öt egymást követő tételből kettőt nem fogadnak el. Ismét a normál ellenőrzés folytatódik, ha öt egymást követő tételt elfogadnak.

| | Amennyiben valamelyik tétel nem fogadható el, úgy kell tekinteni, hogy a gyártás nem felel meg az előírásoknak, és a tétel nem hozható forgalomba. |
| --- | --- |

Amennyiben valamelyik tétel nem fogadható el, úgy kell tekinteni, hogy a gyártás nem felel meg az előírásoknak, és a tétel nem hozható forgalomba.

| | Ha a szigorított ellenőrzésnek alávetett két egymást követő tételt nem fogadnak el, a 13. szakasz rendelkezéseit kell alkalmazni. |
| --- | --- |

Ha a szigorított ellenőrzésnek alávetett két egymást követő tételt nem fogadnak el, a 13. szakasz rendelkezéseit kell alkalmazni.

2.2.1.5.   A gyermekbiztonsági rendszerek megfelelőségének ellenőrzését a gyártásminősítésnek alávetett első tételt követő tételen kell elkezdeni.

2.2.1.6.   A 2.2.1.4. szakaszban ismertetett vizsgálati eredmények nem haladhatják meg az L-t, ahol az L az egyes jóváhagyási vizsgálatokra előírt határérték.

2.2.2.   Folyamatos ellenőrzés

2.2.2.1.   A jóváhagyás jogosultja köteles statisztikai alapon és mintavétellel folyamatosan ellenőrizni gyártási folyamatainak minőségét. Az illetékes hatóságokkal való megállapodás alapján a vizsgálatokat a műszaki szolgálat végezheti el, vagy azok a jóváhagyás jogosultjának feladatát is képezhetik, aki a termék nyomonkövethetőségéért felel.

2.2.2.2.   A mintákat a 2.2.2.4. szakasz rendelkezéseivel összhangban kell kiválasztani.

2.2.2.3.   A gyermekbiztonsági rendszer véletlenszerűen kiválasztandó jellemzőit és az elvégzendő vizsgálatokat a 2.2.2.4. szakasz ismerteti.

2.2.2.4.   Az ellenőrzésnek az alábbi követelményeknek kell megfelelnie:

| A kiválasztott gyermekbiztonsági rendszerek | Az ellenőrzés szigorúságának mértéke |
| --- | --- |
| A 0,02 % minden 5 000 legyártott gyermekbiztonsági rendszerből egy darabot jelent | Normál |
| A 0,05 % minden 2 000 legyártott gyermekbiztonsági rendszerből egy darabot jelent | Szigorított |

A kiválasztott gyermekbiztonsági rendszerek

Az ellenőrzés szigorúságának mértéke

A 0,02 % minden 5 000 legyártott gyermekbiztonsági rendszerből egy darabot jelent

Normál

A 0,05 % minden 2 000 legyártott gyermekbiztonsági rendszerből egy darabot jelent

Szigorított

Ez a kétszeres mintavételi terv a következők szerint működik:

| | Ha a gyermekbiztonsági rendszert megfelelőnek tekintik, a gyártás is megfelelő. |
| --- | --- |

Ha a gyermekbiztonsági rendszert megfelelőnek tekintik, a gyártás is megfelelő.

| | Ha a gyermekbiztonsági rendszer nem felel meg a követelményeknek, egy másodikat kell választani. |
| --- | --- |

Ha a gyermekbiztonsági rendszer nem felel meg a követelményeknek, egy másodikat kell választani.

| | Ha a második gyermekbiztonsági rendszer megfelel a követelményeknek, a gyártás megfelelő. |
| --- | --- |

Ha a második gyermekbiztonsági rendszer megfelel a követelményeknek, a gyártás megfelelő.

| | Ha egyik (sem az első, sem a második) gyermekbiztonsági rendszer sem felel meg a követelményeknek, a gyártás sem megfelelő, és azokat a gyermekbiztonsági rendszereket, amelyek valószínűleg ugyanazt a hibát mutatják, ki kell vonni a forgalomból, és megfelelő lépéseket kell tenni a gyártás megfelelőségének helyreállítására. |
| --- | --- |

Ha egyik (sem az első, sem a második) gyermekbiztonsági rendszer sem felel meg a követelményeknek, a gyártás sem megfelelő, és azokat a gyermekbiztonsági rendszereket, amelyek valószínűleg ugyanazt a hibát mutatják, ki kell vonni a forgalomból, és megfelelő lépéseket kell tenni a gyártás megfelelőségének helyreállítására.

| | Szigorított ellenőrzés lép a normál ellenőrzés helyébe, ha 10 000 gyermekbiztonsági rendszer egymást követő legyártása során a gyártást kétszer le kell állítani. |
| --- | --- |

Szigorított ellenőrzés lép a normál ellenőrzés helyébe, ha 10 000 gyermekbiztonsági rendszer egymást követő legyártása során a gyártást kétszer le kell állítani.

| | Visszaáll a normál ellenőrzés, ha az egymást követően legyártott 10 000 gyermekbiztonsági rendszer megfelelőnek minősül. |
| --- | --- |

Visszaáll a normál ellenőrzés, ha az egymást követően legyártott 10 000 gyermekbiztonsági rendszer megfelelőnek minősül.

| | Ha a szigorított ellenőrzésnek alávetett gyártást két egymást követő alkalommal leállították, a 13. szakasz rendelkezéseit kell alkalmazni. |
| --- | --- |

Ha a szigorított ellenőrzésnek alávetett gyártást két egymást követő alkalommal leállították, a 13. szakasz rendelkezéseit kell alkalmazni.

2.2.2.5.   A gyermekbiztonsági rendszerek folyamatos ellenőrzését a gyártásminősítést követően kezdik meg.

2.2.2.6.   A 2.2.2.4. szakaszban ismertetett vizsgálati eredmények nem haladhatják meg az L-t, ahol az L az egyes jóváhagyási vizsgálatokra előírt határérték.

2.3.   A „beépített”, meghatározott járműtípusba tervezett eszközöknél a következő vizsgálati gyakoriságot kell alkalmazni:

| Gyermekbiztonsági rendszerek az ülésmagasítók kivételével: | 8 hetente egyszer |
| --- | --- |
| Ülésmagasítók: | 12 hetente egyszer |

Gyermekbiztonsági rendszerek az ülésmagasítók kivételével:

8 hetente egyszer

Ülésmagasítók:

12 hetente egyszer

Minden vizsgálat esetében a 7.1.4. és a 7.2.1.8.1. szakasz szerinti valamennyi követelményt teljesíteni kell. Amennyiben az egy év alatt elvégzett összes vizsgálat kielégítő eredményt mutat, a gyártó a típusjóváhagyó hatóság beleegyezésével a következők szerint csökkentheti a vizsgálat gyakoriságát:

| Gyermekbiztonsági rendszerek az ülésmagasítók kivételével: | 16 hetente egyszer |
| --- | --- |
| Ülésmagasítók: | 24 hetente egyszer |

Gyermekbiztonsági rendszerek az ülésmagasítók kivételével:

16 hetente egyszer

Ülésmagasítók:

24 hetente egyszer

Azonban az évente egy vizsgálatnak megfelelő legkisebb gyakoriság is megengedett olyan esetben, ha évente 1 000 darab vagy annál kevesebb gyermekbiztonsági rendszert gyártanak.

2.3.1.   A 2.1.2.4.1. szakasz szerinti járműspecifikus eszközöknél a gyermekbiztonsági rendszer gyártója választhatja a fenti 2.2. szakasz szerint vizsgálati ülésen vagy a fenti 2.3. szakasz szerint a jármű karosszériájában végrehajtandó gyártásmegfelelőségi eljárásokat.

2.3.2.   Amennyiben egy vizsgálati mintadarab nem felel meg az elvégzett vizsgálaton, legalább három másik mintadarabon ugyanazon követelményre vonatkozó újabb vizsgálatot kell végrehajtani. Dinamikus vizsgálatok esetében, ha az utóbbiak közül egy nem felel meg, a gyártást meg nem felelőnek kell tekinteni, és a gyakoriságot emelni kell, ha a 2.3. szakasz szerint alacsonyabbat alkalmaztak, és meg kell tenni a szükséges lépéseket a gyártás megfelelőségének helyreállítására.

2.4.   Amennyiben a gyártást a 2.2.1.4., a 2.2.2.4. vagy a 2.3.2. szakasz szerint nem találják megfelelőnek, a jóváhagyás jogosultja vagy jogszerűen meghatalmazott képviselője:

| 2.4.1. | Tájékoztatja a típusjóváhagyást megadó típusjóváhagyó hatóságot arról, hogy milyen intézkedéseket hozott a gyártás megfelelőségének helyreállítására. |
| --- | --- |

2.4.1.

Tájékoztatja a típusjóváhagyást megadó típusjóváhagyó hatóságot arról, hogy milyen intézkedéseket hozott a gyártás megfelelőségének helyreállítására.

2.5.   A gyártó negyedévente köteles tájékoztatni a típusjóváhagyó hatóságot az egyes jóváhagyási számok alatt gyártott termékek mennyiségéről, és megadja az adott jóváhagyási számhoz tartozó termékek azonosításának módját.

---

17. MELLÉKLET

AZ ENERGIAELNYELŐ ANYAG VIZSGÁLATA

1.   FEJFORMA

1.1.   A fejforma tömör fából készült félgömb, amelyhez egy kisebb gömb alakú rész van erősítve, amint azt az alábbi A. ábra mutatja. Úgy kell kialakítani, hogy szabadon le lehessen ejteni a jelölt tengely mentén, és lehetővé kell tenni egy gyorsulásmérő felszerelését az esés irányában létrejövő gyorsulás mérése céljából.

1.2.   A fejforma teljes tömege a gyorsulásmérővel együtt 2,75 ± 0,05 kg kell, hogy legyen.

A. ábra

Fejforma

Méretek mm-ben

esés iránya

2.   MŰSZEREK

A vizsgálat során fel kell jegyezni a gyorsulást egy olyan berendezés segítségével, amely megfelel az ISO 6487 szabvány legújabb változatában előírt 1 000 Hz-es csatorna-frekvenciaosztálynak.

3.   ELJÁRÁS

3.1.   Az összeszerelt gyermekbiztonsági rendszert az ütés területén egy legalább 500 × 500 mm nagyságú merev, sík felületre kell helyezni úgy, hogy az ütés területén az ütés iránya merőleges legyen a gyermekbiztonsági rendszer belső felületére.

3.2.   A fejformát fel kell emelni úgy, hogy az összeszerelt gyermekbiztonsági rendszer felső felületétől a fejforma legalsó pontjáig 100 –0/+5 mm legyen a távolság, és le kell ejteni. Fel kell jegyezni a fejforma által az ütközés során elért gyorsulást.

---

18. MELLÉKLET

A HÁTTÁMLÁVAL RENDELKEZŐ ESZKÖZÖK ESETÉBEN A FEJ ÜTKÖZÉSI TERÜLETÉNEK, VALAMINT A MENETIRÁNYNAK HÁTTAL BESZERELHETŐ ESZKÖZÖK ESETÉBEN AZ OLDALELEMEK LEGKISEBB MÉRETÉNEK MEGHATÁROZÁSÁRA SZOLGÁLÓ MÓDSZER

| 1. | Az eszközt a 6. mellékletben leírt vizsgálati ülésre kell helyezni. A dönthető eszközöket a lehető legfüggőlegesebb helyzetbe kell állítani. A legkisebb próbabábut a gyártó utasításainak megfelelően el kell helyezni az eszközben. A háttámlán fel kell venni egy „A” pontot a legkisebb próbabábu vállának síkjával megegyező vízszintes síkban, a kar külső élétől befelé, 2 cm-re lévő pontban. Az „A” ponton áthaladó vízszintes sík fölött valamennyi belső felületet a 17. melléklet szerint kell vizsgálni. Ez a terület a háttámlát és az oldalelemeket foglalja magában, beleértve az oldalelemek belső éleit (a lekerekítés területén). Ha bizonyos mózeskosarak esetében a berendezés kialakítása nem teszi lehetővé a próbabábunak a gyártó utasításai szerinti szimmetrikus elhelyezését, a 17. mellékletnek megfelelő terület az előzőleg meghatározott „A” pont felett a fej irányába eső valamennyi belső felület, úgy mérve, hogy a bábu a gyártó utasításai szerinti legkedvezőtlenebb helyzetben van a mózeskosárban, amelyet a próbapadon helyeztek el.
  Ha mód van a bábunak a mózeskosárban való szimmetrikus elhelyezésére, a teljes belső felületnek meg kell felelnie a 17. mellékletnek. |
| --- | --- |

1.

Ha mód van a bábunak a mózeskosárban való szimmetrikus elhelyezésére, a teljes belső felületnek meg kell felelnie a 17. mellékletnek.

| 2. | A menetiránynak háttal beszerelhető eszközök esetében az oldalelemeknek legalább 90 mm mélységűnek kell lenniük a háttámla felületének középvonalától mérve. Az oldalelemeknek az „A” ponton áthaladó vízszintes síkban kell kezdődniük, és az ülés háttámlájának tetejéig kell futniuk. Az oldalelem mélysége a háttámla teteje alatt 90 mm-re lévő ponttól kezdve fokozatosan csökkenthető. |
| --- | --- |

2.

| 3. | A fenti 2. szakaszban előírt, az oldalelemek legkisebb méretére vonatkozó követelmény nem érvényes a II. és a III. tömegcsoporthoz használandó, meghatározott járműtípusba tervezett kategóriájú gyermekbiztonsági rendszerekre, melyeket az előírás 6.1.2. szakasza szerint a csomagtérben kell felszerelni. |
| --- | --- |

3.

---

19. MELLÉKLET

A KÖZVETLENÜL A GYERMEKBIZTONSÁGI RENDSZEREKRE SZERELHETŐ BEÁLLÍTÓESZKÖZÖK TARTÓSSÁGI VIZSGÁLATÁNAK LEÍRÁSA

1. ábra

1,25 kg

rögzített görgő

rögzített görgő

1.   MÓDSZER

1.1.   A hevedernek a 8.2.7. szakaszban leírt referenciahelyzetbe való állítása után a heveder szabad végét húzva legalább 50 mm hosszúságú hevedert vissza kell húzni a beépített hámrendszerből.

1.2.   A beépített hámrendszer beállított részét az „A” húzószerkezethez kell erősíteni.

1.3.   Működésbe kell hozni a beállítóeszközt, és legalább 150 mm hevedert bele kell húzni a beépített hámrendszerbe. Ez a művelet egy ciklus felének felel meg, és az „A” húzószerkezetet a legnagyobb hevederkihúzási helyzetbe hozza.

1.4.   A heveder szabad végét a „B” húzószerkezethez kell csatlakoztatni.

2.   A CIKLUS MENETE A KÖVETKEZŐ:

| 2.1. | A B húzószerkezetből legalább 150 mm hevedert ki kell húzni úgy, hogy az A közben ne feszítse meg a beépített hámrendszert. |
| --- | --- |

2.1.

A B húzószerkezetből legalább 150 mm hevedert ki kell húzni úgy, hogy az A közben ne feszítse meg a beépített hámrendszert.

| 2.2. | Működésbe kell hozni a beállítóeszközöket, és meg kell húzni az „A” húzószerkezetnél lévő hevedert úgy, hogy közben a „B” ne feszítse meg a heveder szabad végét. |
| --- | --- |

2.2.

Működésbe kell hozni a beállítóeszközöket, és meg kell húzni az „A” húzószerkezetnél lévő hevedert úgy, hogy közben a „B” ne feszítse meg a heveder szabad végét.

| 2.3. | Az ütem végén ki kell kapcsolni a beállítóeszközt. |
| --- | --- |

2.3.

Az ütem végén ki kell kapcsolni a beállítóeszközt.

| 2.4. | Meg kell ismételni az ezen előírás 7.2.2.7. szakaszában előírt ciklust. |
| --- | --- |

2.4.

Meg kell ismételni az ezen előírás 7.2.2.7. szakaszában előírt ciklust.

---

20. MELLÉKLET

A CSAT SZILÁRDSÁGÁNAK VIZSGÁLATÁRA SZOLGÁLÓ SZOKVÁNYOS ESZKÖZ

Image 70

3 vagy 5 öv

méretek mm-ben

a = felület A-nál:

húzóerő

csat

húzóerő

---

21. MELLÉKLET

A DINAMIKUS ÜTKÖZÉSI VIZSGÁLATHOZ HASZNÁLT ELRENDEZÉS

1. erőmérő cella

Vizsgálószán

2. erőmérő cella

Lezáró helyzete, ha fel van szerelve

ISOFIX üléshajlati rögzítési pontok

Vizsgálati párna

Szabványos övvisszahúzó

B oszlop

Övtartó fül

1.   MÓDSZER

1.1.   Csak medenceöv

Az 1. erőmérő cellát fel kell szerelni a fent látható külső helyre. Be kell szerelni a gyermekbiztonsági rendszert, és kívülről meg kell feszíteni a referenciaövet úgy, hogy 75 N ± 5 N húzóerő jöjjön létre a külső pontban.

1.2.   Medenceöv és átlós biztonsági öv

1.2.1.   Az 1. erőmérő cellát fel kell szerelni a fent látható külső helyre. Fel kell szerelni a gyermekbiztonsági rendszert a megfelelő helyzetben. Ha a gyermekbiztonsági rendszerhez lezáróeszköz van felszerelve, és az az átlós biztonsági övet zárja le, a 2. erőmérő cellát a gyermekbiztonsági rendszer mögé, a lezáróeszköz és a csat közötti könnyen elérhető helyre kell szerelni a fenti ábrán bemutatott módon. Amennyiben nincs felszerelve lezáróeszköz vagy az a csatra van szerelve, az erőmérő cellát az övtartó fül és a gyermekbiztonsági rendszer közötti könnyen elérhető helyre kell szerelni.

1.2.2.   A referenciaöv medencerészét úgy kell beállítani, hogy az 1. erőmérő cellánál 50 N ± 5 N húzóerő jöjjön létre. Krétával meg kell jelölni a hevederen a szimulált csaton való áthaladási pontját. Az övet meg kell tartani ebben a helyzetben, és az átlós övet úgy kell beállítani, hogy a 2. erőmérő cellában 50 N ± 5 N húzóerő jöjjön létre. Ez úgy érhető el, hogy a gyermekbiztonsági rendszer övlezárójával le kell zárni a hevedert, vagy meg kell húzni az övet a szabványos övvisszahúzó közelében.

1.2.3.   Az övvisszahúzó orsóról le kell csévélni az összes hevedert, majd vissza kell csévélni úgy, hogy az övvisszahúzó és az oszlopon lévő övtartó fül között 4 ± 3 N-nal feszüljön az öv. A dinamikus vizsgálat előtt az orsót reteszelni kell. El kell végezni a dinamikus ütközésvizsgálatot.

1.2.4.   A beállítás megkezdése előtt ellenőrizni kell, hogy a gyermekbiztonsági rendszer megfelel-e a 6.2.1.3. szakasz előírásainak. Amennyiben a szögfüggvény módosulása miatt változás történik a szerelési feszültségben, akkor a leglazább beállítást eredményező feltételek között kell végrehajtani a vizsgálatot. El kell végezni a beállítást, és a feszülést a legszorosabb helyzetbe kell beállítani, majd a gyermekbiztonsági rendszert a legkedvezőtlenebb esetnek megfelelően, a felnőttbiztonsági öv újbóli megfeszítése nélkül kell visszahelyezni. El kell végezni a dinamikus vizsgálatot.

1.3.   ISOFIX csatlakozóelem

Állítható üléshajlati helyzetű, ISOFIX rögzítési pontokkal ellátott ISOFIX gyermekbiztonsági rendszer esetében: a terheletlen ISOFIX gyermekbiztonsági rendszert a megfelelő vizsgálati helyzetben a H1-H2 üléshajlati rögzítési pontokhoz kell csatlakoztatni. Hagyni kell, hogy az ISOFIX gyermekbiztonsági rendszer reteszelőmechanizmusai a terheletlen ISOFIX gyermekbiztonsági rendszert ráhúzzák az üléshajlati rögzítésre. A próbapad üléspárnájának síkjával párhuzamosan 135 ± 15 N járulékos erőt kell kifejteni az üléshajlat irányában, az ISOFIX gyermekbiztonsági rendszer és az üléspárna közötti súrlódási erő legyőzése és a reteszelőmechanizmus önfeszítő hatására való rásegítés érdekében. Az erőt a próbapad párnájának felülete felett legfeljebb 100 mm-rel az ISOFIX gyermekbiztonsági rendszer középvonalán vagy egyenletesen akörül kell kifejteni. A felső hevedert szükség esetén be kell állítani az 50 ± 5 N húzóerő eléréséhez. (*1) A megfelelő próbabábut a gyermekbiztonsági rendszerbe kell helyezni, miután megtörtént az ISOFIX gyermekbiztonsági rendszer beállítása.

Megjegyzés

| 1. | Az 1.1. és 1.2. szakasz szerinti szerelést a próbabábunak a gyermekbiztonsági rendszerbe történő behelyezése után kell elvégezni. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Mivel a vizsgálati habpárnázat a gyermekbiztonsági rendszer beszerelését követően összenyomódik, a dinamikus vizsgálatot legfeljebb 10 perccel a szerelés végrehajtása után kell elvégezni. Ugyanazon párnázat használata esetén a két vizsgálat között legalább 20 perces szünetet kell tartani, hogy a párnázat visszaálljon az eredeti állapotába. |
| --- | --- |

2.

| 3. | A közvetlenül a biztonsági öv hevederére szerelt erőmérő cellák elektromosan kikapcsolhatók lehetnek, de a dinamikus vizsgálat közben a helyükön kell hagyni őket. Az egyes erőmérő cellák tömege nem haladhatja meg a 250 grammot. Az erőmérő cellát a medenceöv hevedere helyett a rögzítési pontra is fel lehet szerelni. |
| --- | --- |

3.

| 4. | Amennyiben a gyermekbiztonsági rendszerek a felnőttbiztonsági öv feszülésének növelésére szolgáló eszközökkel vannak felszerelve, a következő vizsgálati módszert kell követni:
  A gyermekbiztonsági rendszert e melléklet előírásai szerint be kell szerelni, majd a gyártó utasításaiban megadott feszítőeszközt kell használni. A túlfeszülés miatt nem használható eszközt elfogadhatatlannak kell tekinteni. |
| --- | --- |

4.

A gyermekbiztonsági rendszert e melléklet előírásai szerint be kell szerelni, majd a gyártó utasításaiban megadott feszítőeszközt kell használni. A túlfeszülés miatt nem használható eszközt elfogadhatatlannak kell tekinteni.

| 5. | A gyermekbiztonsági rendszerre csak akkora kiegészítő erőt lehet kifejteni, mint amekkora az 1.1. és az 1.2.2. szakaszban meghatározott, a megfelelő elhelyezéshez szükséges legkisebb erő. |
| --- | --- |

5.

| 6. | Az ezen előírás 8.1.3.5.6. szakaszában előírtak szerint elhelyezett mózeskosár esetében a felnőttbiztonsági öv és a biztonsági rendszer közötti kapcsolatot szimulálni kell. A 13. melléklet szerint mérve 500 mm hosszú szabad véggel rendelkező felnőttbiztonsági övet a 13. mellékletben leírt rögzítőlemezzel az előírt rögzítési pontokhoz kell csatlakoztatni. A biztonsági rendszert ekkor csatlakoztatni kell a felnőttbiztonsági öv szabad végéhez. A húzóerőnek a felnőttbiztonsági övön – a rögzítési pont és a biztonsági rendszer között – 50 ± 5 N-nak kell lennie. |
| --- | --- |

6.

---

(*1)  Amennyiben a gyermekbiztonsági rendszerek a felső heveder feszülésének növelésére szolgáló eszközökkel vannak felszerelve, a vizsgálati módszer a következő:

Az ISOFIX gyermekbiztonsági rendszert a melléklet előírásai szerint be kell szerelni, majd a gyártó utasításaiban megadott feszítőeszközt kell használni. A túlfeszülés miatt nem használható eszközt elfogadhatatlannak kell tekinteni.

---

22. MELLÉKLET

A TÖRZS ALSÓ RÉSZÉNEK VIZSGÁLATA

1. ábra

Csonkolt P10 próbabábu blokkja

Alapanyag: EPS (40–45 g/l)

110 DIA

10,0 blend RAD (TYP)

125 RAD

55 RAD

3,2°

9,5°

80 RAD (TYP)

220 RAD

160

2. ábra

Ülésmagasító húzóvizsgálata a bábublokkot használva

---

23. MELLÉKLET

TERHELÉST KIFEJTŐ BERENDEZÉSEK

I. terhelést kifejtő berendezés

Image 74

Elölnézet

Méretarány: 1:2

B–B keresztmetszet

A–A keresztmetszet

C részábra

Méretarány: 1:1

| Nyúlás | (+/–5 mm) | | | | | |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| | P/Q 0 próbabábu | P/Q 3/4 próbabábu | P/Q 1,5 próbabábu | P/Q 3 próbabábu | P/Q 6 próbabábu | P/Q 10 próbabábu |
| Fejöv | 1 000  mm | 1 000  mm | 1 000  mm | 1 200  mm | 1 200  mm | 1 200  mm |
| Vállöv | 750 mm | 850 mm | 950 mm | 1 000  mm | 1 100  mm | 1 300  mm |
| Ágyéköv | 300 mm | 350 mm | 400 mm | 400 mm | 450 mm | 570 mm |
| Medenceöv | 400 mm | 500 mm | 550 mm | 600 mm | 700 mm | 800 mm |
| X méret | 120 mm | 130 mm | 140 mm | 140 mm | 150 mm | 160 mm |

Nyúlás

(+/–5 mm)

P/Q 0 próbabábu

P/Q 3/4 próbabábu

P/Q 1,5 próbabábu

P/Q 3 próbabábu

P/Q 6 próbabábu

P/Q 10 próbabábu

Fejöv

1 000  mm

1 000  mm

1 000  mm

1 200  mm

1 200  mm

1 200  mm

Vállöv

750 mm

850 mm

950 mm

1 000  mm

1 100  mm

1 300  mm

Ágyéköv

300 mm

350 mm

400 mm

400 mm

450 mm

570 mm

Medenceöv

400 mm

500 mm

550 mm

600 mm

700 mm

800 mm

X méret

120 mm

130 mm

140 mm

140 mm

150 mm

160 mm

| Sorszám | Elnevezés | Információ | Mennyiség |
| --- | --- | --- | --- |
| 1 | Fejöv – 39 mm | — | 1 |
| 2 | Vállöv bal-jobb – 39 mm | — | 2 |
| 3 | Ágyéköv – 39 mm | — | 1 |
| 4 | Medenceöv – 39 mm | — | 1 |
| 5 | Öltésminta (30 × 17) | Öltés: 77, fonál: 30 | 8 |
| 6 | Műanyag csat | | 2 |
| 7 | Öltésminta (2 × 37) | Öltés: 77, fonál: 30 | 2 |

Sorszám

Elnevezés

Információ

Mennyiség

1

Fejöv – 39 mm

—

1

2

Vállöv bal-jobb – 39 mm

—

2

3

Ágyéköv – 39 mm

—

1

4

Medenceöv – 39 mm

—

1

5

Öltésminta (30 × 17)

Öltés: 77, fonál: 30

8

6

Műanyag csat

2

7

Öltésminta (2 × 37)

Öltés: 77, fonál: 30

2

| Öltésminta | Legkisebb szükséges erő |
| --- | --- |
| 12 × 12 mm | 3,5 kN |
| 30 × 12 mm | 5,3 kN |
| 30 × 17 mm | 5,3 kN |
| 30 × 30 mm | 7,0 kN |

Öltésminta

Legkisebb szükséges erő

12 × 12 mm

3,5 kN

30 × 12 mm

5,3 kN

30 × 17 mm

5,3 kN

30 × 30 mm

7,0 kN

Minden öv lekerekítése = 5 mm

Image 75

Izometrikus ábrázolás

Méretarány: 1:10

Felülnézet

Méretarány: 1:2

II. terhelést kifejtő berendezés

Image 76

| Sorszám | Elnevezés | Információ | Mennyiség |
| --- | --- | --- | --- |
| 1 | Fő öv – 39 mm | — | 1 |
| 2 | Medenceöv (felső/alsó) – 39 mm | — | 2 |
| 3 | Öltésminta (30 × 17) | Öltés: 77, fonál: 30 | 4 |

Sorszám

Elnevezés

Információ

Mennyiség

1

Fő öv – 39 mm

—

1

2

Medenceöv (felső/alsó) – 39 mm

—

2

3

Öltésminta (30 × 17)

Öltés: 77, fonál: 30

4

| Nyúlás | (+/–5 mm) | | | | | |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| | P/Q 0 próbabábu | P/Q 3/4 próbabábu | P/Q 1,5 próbabábu | P/Q 3 próbabábu | P/Q 6 próbabábu | P/Q 10 próbabábu |
| Fő öv | 1 600  mm | 1 600  mm | 1 600  mm | 2 000  mm | 2 000  mm | 2 000  mm |
| Medenceöv | 440 mm | 540 mm | 640 mm | 740 mm | 740 mm | 840 mm |

Nyúlás

(+/–5 mm)

P/Q 0 próbabábu

P/Q 3/4 próbabábu

P/Q 1,5 próbabábu

P/Q 3 próbabábu

P/Q 6 próbabábu

P/Q 10 próbabábu

Fő öv

1 600  mm

1 600  mm

1 600  mm

2 000  mm

2 000  mm

2 000  mm

Medenceöv

440 mm

540 mm

640 mm

740 mm

740 mm

840 mm

| Öltésminta | Legkisebb szükséges erő |
| --- | --- |
| 12 × 12 mm | 3,5 kN |
| 30 × 12 mm | 5,3 kN |
| 30 × 17 mm | 5,3 kN |
| 30 × 30 mm | 7,0 kN |

Öltésminta

Legkisebb szükséges erő

12 × 12 mm

3,5 kN

30 × 12 mm

5,3 kN

30 × 17 mm

5,3 kN

30 × 30 mm

7,0 kN

Minden öv lekerekítése = 5 mm

Izometrikus ábrázolás

Méretarány: 1:10

Felülnézet

Méretarány: 1:2

---

| 2016.9.30. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 265/125 |
| --- | --- | --- | --- |

2016.9.30.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 265/125

---

A nemzetközi közjog értelmében jogi hatállyal kizárólag az ENSZ-EGB eredeti szövegei rendelkeznek. Ennek az előírásnak a státusza és hatálybalépésének időpontja az ENSZ EGB TRANS/WP.29/343 sz. státuszdokumentumának legutóbbi változatában ellenőrizhető a következő weboldalon:

http://www.unece.org/trans/main/wp29/wp29wgs/wp29gen/wp29fdocstts.html

Az Egyesült Nemzetek Európai Gazdasági Bizottságának (ENSZ-EGB) 48. számú előírása – Egységes rendelkezések a járműveknek a világító- és fényjelző berendezések beépítése tekintetében történő jóváhagyásáról [2016/1723]

Tartalmaz minden olyan szöveget, amely az alábbi időpontig érvényes volt:

A 06. módosítássorozat 7. kiegészítése – hatálybalépés dátuma: 2016. október 8.

TARTALOMJEGYZÉK

ELŐÍRÁS

| 1. | Alkalmazási kör |
| --- | --- |

1.

| 2. | Fogalommeghatározások |
| --- | --- |

2.

| 3. | Jóváhagyási kérelem |
| --- | --- |

3.

| 4. | Jóváhagyás |
| --- | --- |

4.

| 5. | Általános követelmények |
| --- | --- |

5.

| 6. | Egyedi követelmények |
| --- | --- |

6.

| 7. | A járműtípusra vagy a járműtípus világító- és fényjelző berendezéseinek beépítésére vonatkozó jóváhagyás módosítása, illetve kiterjesztése |
| --- | --- |

7.

| 8. | A gyártás megfelelősége |
| --- | --- |

8.

| 9. | Szankciók nem megfelelő gyártás esetén |
| --- | --- |

9.

| 10. | A gyártás végleges leállítása |
| --- | --- |

10.

| 11. | A jóváhagyási vizsgálatok elvégzéséért felelős műszaki szolgálatok és a típusjóváhagyó hatóságok neve és címe |
| --- | --- |

11.

| 12. | Átmeneti rendelkezések |
| --- | --- |

12.

MELLÉKLETEK

| 1. | Értesítés |
| --- | --- |

1.

| 2. | A jóváhagyási jelek elrendezése |
| --- | --- |

2.

| 3. | Példák lámpafelületekre, tengelyekre, vonatkoztatási középpontokra, valamint a geometriai láthatóság szögeire |
| --- | --- |

3.

| 4. | A piros fényű lámpák láthatósága elölről és a fehér fényű lámpák láthatósága hátulról |
| --- | --- |

4.

| 5. | A tompított fényszóró függőleges irányú beállítási változataihoz figyelembe veendő terhelési állapotok |
| --- | --- |

5.

| 6. | A tompított fénynyaláb dőlésszög-változásának mérése a terhelés függvényében |
| --- | --- |

6.

| 7. | A tompított fényszóró világos-sötét határvonala ezen előírás 6.2.6.1.1. szakaszában említett lefelé irányuló dőlésszögének, valamint az első ködlámpa világos-sötét határvonala 6.3.6.1.2. szakaszban említett lefelé irányuló dőlésszögének jelölése |
| --- | --- |

7.

| 8. | A fényszórószint-állító berendezések ezen előírás 6.2.6.2.2. szakaszában említett kezelőszervei |
| --- | --- |

8.

| 9. | A gyártás megfelelőségének ellenőrzése |
| --- | --- |

9.

| 10. | Fenntartva |
| --- | --- |

10.

| 11. | A láthatósági jelzések láthatósága a jármű hátulja, eleje és oldala felől |
| --- | --- |

11.

| 12. | Próbaút |
| --- | --- |

12.

| 13. | A tompított fényszóró automatikus bekapcsolódását kiváltó körülmények |
| --- | --- |

13.

| 14. | Megfigyelőterület a manőverezőlámpák és az ajtóvilágítás látszólagos felülete irányában |
| --- | --- |

14.

| 15. | Az ezen előírás 2.34. szakasza szerinti goniofotométer-rendszer a fotometriás mérésekhez |
| --- | --- |

15.

1.   ALKALMAZÁSI KÖR

Ez az előírás az M és az N kategóriájú járművekre és ezek pótkocsijaira (O kategória) (1) vonatkozik, a világító- és fényjelző berendezések beépítése tekintetében.

1

2.   FOGALOMMEGHATÁROZÁSOK

Ezen előírás alkalmazásában:

2.1.   
  „jármű jóváhagyása”: járműtípus jóváhagyása a világító- és fényjelző berendezések száma és beépítési módja tekintetében;

2.2.   
  „járműtípus a világító- és fényjelző berendezések beépítése tekintetében”: olyan járművek, amelyek a 2.2.1–2.2.4. szakaszban említett lényeges szempontok tekintetében nem különböznek egymástól.

Nem tekinthetők „eltérő típusú járműnek” a következők sem: azok a járművek, amelyek a 2.2.1–2.2.4. szakasz értelmében ugyan mutatnak eltéréseket, de nem olyan mértékben, hogy azok megváltoztatnák az érintett járműtípusra előírt lámpák fajtáját, számát, elhelyezkedését és geometriai láthatóságát, a tompított fénynyaláb dőlésszögét; továbbá a választható lámpákkal felszerelt vagy anélküli járművek:

| 2.2.1. | a gépjármű mérete és külső formája; |
| --- | --- |

2.2.1.

a gépjármű mérete és külső formája;

| 2.2.2. | a berendezések száma és elhelyezése; |
| --- | --- |

2.2.2.

a berendezések száma és elhelyezése;

| 2.2.3. | a fényszórószint-állító rendszer; |
| --- | --- |

2.2.3.

a fényszórószint-állító rendszer;

| 2.2.4. | a felfüggesztési rendszer. |
| --- | --- |

2.2.4.

a felfüggesztési rendszer.

2.3.   
  „keresztirányú sík”: a jármű hosszirányú középsíkjára merőleges függőleges sík;

2.4.   
  „terheletlen jármű”: vezető, személyzet, utasok és rakomány nélküli, de tüzelőanyaggal teljesen feltöltött, pótkerékkel és a szokásosan szállított szerszámokkal ellátott jármű;

2.5.   
  „terhelt jármű”: a gyártó által meghatározott műszakilag megengedett össztömegig terhelt jármű, a gyártó az 5. mellékletben leírt módszerrel összhangban e tömeg tengelyek közötti elosztását is meghatározza;

2.6.   
  „berendezés”: egy vagy több feladat végrehajtására használt elem vagy több elemből álló egység;

2.6.1.   „világítási funkció”: egy berendezés által a jármű mozgásának irányában lévő út és tárgyak megvilágítására kibocsátott fény;

„világítási funkció”

2.6.2.   „fényjelző funkció”: a berendezés által kibocsátott vagy visszavert olyan fény, amely a közlekedés többi résztvevőjének vizuális jeleket ad a jármű jelenlétéről, azonosításáról és/vagy mozgásának változásáról;

„fényjelző funkció”

2.7.   
  „lámpa”: az úttest megvilágítására, illetve a közlekedés többi résztvevőjének szóló fényjelzések kibocsátására szolgáló berendezés. Lámpának minősülnek a hátsó rendszámtáblát megvilágító lámpák és a fényvisszaverő prizmák is. Ezen előírás alkalmazásában az M2 és az M3 kategóriájú járművekre vonatkozó 107. számú előírás szerinti fénykibocsátó hátsó rendszámtáblák és az utastéri ajtóvilágítási rendszerek nem minősülnek lámpának.

2

3

2.7.1.   Fényforrás

2.7.1.1.   „fényforrás”: látható sugárzás kibocsátására szolgáló egy vagy több alkatrész, amely egy vagy több átlátszó burkolattal és egy, a mechanikai és elektromos kapcsolatot biztosító alappal alkothat egységet;

„fényforrás”

2.7.1.1.1.   „cserélhető fényforrás”: olyan fényforrás, amely kialakítása révén szerszám nélkül beilleszthető a berendezés foglalatába, illetve kivehető onnan;

„cserélhető fényforrás”

2.7.1.1.2.   „nem cserélhető fényforrás”: olyan fényforrás, amely kizárólag azzal a berendezéssel együtt cserélhető, amelyhez a fényforrás rögzítve van;

„nem cserélhető fényforrás”

| a) | fényforrásmodul esetében: olyan fényforrás, amely kizárólag azzal a fényforrásmodullal együtt cserélhető, amelyhez a fényforrás rögzítve van; |
| --- | --- |

a)

fényforrásmodul esetében: olyan fényforrás, amely kizárólag azzal a fényforrásmodullal együtt cserélhető, amelyhez a fényforrás rögzítve van;

| b) | adaptív fényszórórendszerek (AFS) esetében: olyan fényforrás, amely kizárólag azzal a világítóegységgel együtt cserélhető, amelyhez a fényforrás rögzítve van; |
| --- | --- |

b)

adaptív fényszórórendszerek (AFS) esetében: olyan fényforrás, amely kizárólag azzal a világítóegységgel együtt cserélhető, amelyhez a fényforrás rögzítve van;

2.7.1.1.3.   „fényforrásmodul”: az adott berendezésre jellemző optikai rész. Egy vagy több nem cserélhető fényforrást tartalmaz, és opcionálisan tartalmazhat egy vagy több foglalatot jóváhagyott cserélhető fényforrásokhoz;

„fényforrásmodul”

2.7.1.1.4.   „izzószálas fényforrás (izzólámpa)”: olyan fényforrás, ahol a látható sugárzást kibocsátó alkatrészt egy vagy több, hősugárzást kibocsátó fűtött izzószál alkotja;

„izzószálas fényforrás (izzólámpa)”

2.7.1.1.5.   „gázkisüléses fényforrás”: olyan fényforrás, amelynél a látható sugárzás kibocsátására szolgáló elem egy elektrolumineszcenciát keltő ívfény;

„gázkisüléses fényforrás”

2.7.1.1.6.   „világító dióda (LED)”: olyan fényforrás, amelynél a látható sugárzás kibocsátására szolgáló elemet egy vagy több injekciós lumineszcenciát/injekciós fluoreszcenciát keltő szilárdtest-érintkezési hely alkotja;

„világító dióda (LED)”

2.7.1.1.7.   „LED-modul”: kizárólag LED-fényforrásokat tartalmazó fényforrásmodul. Azonban opcionálisan tartalmazhat egy vagy több foglalatot jóváhagyott cserélhető fényforrásokhoz;

„LED-modul”

2.7.1.2.   „elektronikus fényforrás-vezérlőegység”: az áramforrás és a fényforrás között lévő, a fényforrással vagy az alkalmazott lámpával egybeépített vagy nem egybeépített, a fényforrás tápfeszültségét és/vagy áramellátását szabályozó egy vagy több alkatrész;

„elektronikus fényforrás-vezérlőegység”

2.7.1.2.1.   „fénycsőelőtét”: az áramforrás és a fényforrás között lévő – a fényforrással vagy az alkalmazott lámpával egybeépített vagy nem egybeépített – elektronikus fényforrás-vezérlőegység, amely a gázkisüléses fényforrás elektromos áramának stabilizálására szolgál;

„fénycsőelőtét”

2.7.1.2.2.   „gyújtóelektróda”: a gázkisüléses fényforrás ívét beindító elektronikus fényforrás-vezérlőegység;

„gyújtóelektróda”

2.7.1.3.   „fényerő-szabályozó”: olyan berendezés, amely a változó fénymennyiséget kibocsátó hátsó fényjelző berendezéseket automatikusan vezérli annak érdekében, hogy biztosítsa jelzéseik változatlan észlelését. A fényerő-szabályozó a lámpa vagy a jármű része, vagy pedig megoszlik az említett lámpa és a jármű között;

„fényerő-szabályozó”

2.7.2.   
  „egyenértékű lámpák”: a járművet nyilvántartó ország által engedélyezett lámpák, amelyek azonos funkciót látnak el; az ilyen lámpák jellemzői eltérhetnek a jóváhagyáskor a járműbe beépített lámpák jellemzőitől, amennyiben ezen előírás követelményeinek megfelelnek;

2.7.3.   
  „független lámpák”: a vonatkoztatási tengely irányában külön látszólagos felülettel (2), külön fényforrással és külön lámpatesttel rendelkező lámpák;

2

2.7.4.   
  „csoportosított lámpák”: a vonatkoztatási tengely irányában külön látszólagos felülettel (2), külön fényforrással, de közös lámpatesttel rendelkező berendezések;

2

2.7.5.   
  „egyesített lámpák”: a vonatkoztatási tengely irányában külön látszólagos felülettel (2), de közös fényforrással és közös lámpatesttel rendelkező berendezések;

2

2.7.6.   
  „összeépített lámpák”: külön fényforrással vagy különböző módon (például optikai, mechanikus vagy az elektromos paraméterek terén jelentkező különbséggel) működő egyetlen fényforrással, a vonatkoztatási tengely irányában közös vagy részben közös látszólagos felülettel (2) és közös lámpatesttel rendelkező berendezések (3);

2

3

2.7.7.   
  „egyfunkciós lámpa”: valamely berendezés olyan része, amely egyetlen világító- vagy fényjelző funkciót lát el;

2.7.8.   
  „elrejthető lámpa”: használaton kívül részben vagy egészben elrejthető lámpa. Ez elérhető mozgatható fedél, a lámpa helyzetének megváltoztatása vagy más egyéb alkalmas eszköz segítségével. A „süllyeszthető” kifejezés különösen az olyan elrejthető lámpa leírására szolgál, amely helyzetének megváltoztatásával a karosszériába süllyeszthető;

2.7.9.   
  „távolsági (országúti) fényszóró”: a jármű előtt az úttest nagy távolságban való megvilágítására szolgáló lámpa;

2.7.10.   
  „tompított fényszóró”: olyan lámpa, amely úgy világítja meg az úttestet a jármű előtt, hogy a szembejövő járművek vezetőit és a közlekedés többi résztvevőjét nem vakítja el, illetve látásukat nem zavarja;

2.7.10.1.   „fő tompított fény”: az infravörös kibocsátó hozzájárulása és/vagy az útkanyar bevilágítására szolgáló kiegészítő fényforrások nélkül kibocsátott tompított fény;

„fő tompított fény”

2.7.11.   
  „irányjelző lámpa”: olyan lámpa, amely jelzi a közlekedés többi résztvevője számára, hogy a jármű vezetője irányt akar változtatni jobbra vagy balra.

Az irányjelző lámpa vagy lámpák a 97. vagy a 116. sz. előírás rendelkezéseivel összhangban is használható, illetve használhatók;

2.7.12.   
  „féklámpa”: olyan lámpa, amely azt jelzi a jármű mögött közlekedők számára, hogy a jármű hosszirányú mozgását szándékosan lelassították;

2.7.13.   
  „hátsórendszámtábla-megvilágító készülék”: a hátsó rendszámtábla részére fenntartott hely megvilágítására használt berendezés; az ilyen berendezés több optikai összetevőből is állhat;

2.7.14.   
  „első helyzetjelző lámpa”: a jármű jelenlétének és szélességének elölnézetből történő jelzésére használt lámpa;

2.7.15.   
  „hátsó helyzetjelző lámpa”: a jármű jelenlétének és szélességének hátulnézetből történő jelzésére használt lámpa;

2.7.16.   
  „fényvisszaverő prizma”: a jármű jelenlétét a járműtől független fényforrás fényének visszaverésével a fényforrás közelében tartózkodó megfigyelő számára jelző eszköz.

Ezen előírás alkalmazásában nem minősül fényvisszaverő prizmának a következő:

2.7.16.1.   fényvisszaverő rendszámtábla;

2.7.16.2.   az ADR-ben (a Veszélyes Áruk Nemzetközi Közúti Szállításáról szóló Európai Megállapodásban) megnevezett fényvisszaverő jelzések;

2.7.16.3.   azon egyéb fényvisszaverő táblák és jelzések, amelyeket valamely nemzeti követelmények szerint egyes jármű-kategóriák vagy üzemmódok esetében kell alkalmazni;

2.7.16.4.   a 104. sz. ENSZ EGB-előírás szerint D, E vagy F osztályba sorolt és a nemzeti előírásokkal összhangban egyéb célokra használt fényvisszaverő anyagok;

2.7.17.   
  „láthatósági jelzés”: a jármű oldalról vagy hátulról (illetve pótkocsik esetében emellett elölről is) való láthatóságát a járműtől független fényforrás fényének visszaverésével a fényforrás közelében tartózkodó megfigyelő számára javító berendezés;

2.7.17.1.   „körvonaljelzés”: a jármű vízszintes és függőleges méreteit (hosszát, szélességét és magasságát) jelző láthatósági jelzés;

„körvonaljelzés”

2.7.17.1.1.   „teljes körvonaljelzés”: a jármű körvonalát folyamatos vonallal jelző körvonaljelzés;

„teljes körvonaljelzés”

2.7.17.1.2.   „részleges körvonaljelzés”: a jármű vízszintes méreteit folyamatos vonallal, függőleges méreteit pedig a jármű felső sarkainak megjelölésével jelző körvonaljelzés;

„részleges körvonaljelzés”

2.7.17.2.   „vonaljelzés”: a jármű vízszintes méreteit (hosszát és szélességét) folyamatos vonallal jelző láthatósági jelzés;

„vonaljelzés”

2.7.18.   
  „elakadásjelző”: a jármű irányjelző lámpáinak egyidejű működtetésével annak jelzése, hogy a jármű a közlekedés többi résztvevője számára pillanatnyilag veszélyt jelent;

2.7.19.   
  „első ködlámpa”: olyan lámpa, amely javítja a jármű előtti úttest megvilágítását köd vagy hasonló korlátozott látási viszonyok esetén;

2.7.20.   
  „hátsó ködlámpa”: olyan lámpa, amely a járművet hátulról sűrű ködben láthatóbbá teszi;

2.7.21.   
  „tolatólámpa”: olyan lámpa, amely megvilágítja az úttestet a jármű mögött, valamint felhívja a közlekedés többi résztvevőjének figyelmét arra, hogy a jármű tolat, vagy tolatni készül;

2.7.22.   
  „várakozást jelző lámpa”: olyan lámpa, amely felhívja a figyelmet egy álló jármű jelenlétére lakott területen belül. Ilyen esetben helyettesíti az első és hátsó helyzetjelző lámpát;

2.7.23.   
  „méretjelző lámpa”: a jármű legkülső szélének közelében és a tetejéhez a lehető legközelebb felszerelt lámpa, amelynek célja, hogy egyértelműen jelezze a jármű teljes szélességét. Egyes járművek és pótkocsik esetében e lámpa a jármű elülső és hátulsó helyzetjelző lámpáit kiegészítve a jármű kiterjedésére hívja fel a figyelmet;

2.7.24.   
  „oldalsó helyzetjelző lámpa”: oldalról a jármű jelenlétét jelző lámpa;

2.7.25.   
  „nappali menetjelző lámpa”: olyan, menetirányba néző lámpa, amely arra szolgál, hogy a haladó járművet nappal láthatóbbá tegye;

2.7.26.   
  „kanyarodási lámpa”: olyan lámpa, amely kiegészítő megvilágítást ad a jármű elülső sarkához közel eső azon útszakaszra, amelynek irányába a jármű be fog fordulni;

2.7.27.   
  „objektív fényáram”:

| a) | fényforrás esetében:
  az annak az alkalmazandó fényforrás-előírásnak az adatlapján megadottaknak megfelelő, tűrések nélküli objektív fényáram értéke, amely szerint a fényforrást jóváhagyták; |
| --- | --- |

a)

fényforrás esetében:

az annak az alkalmazandó fényforrás-előírásnak az adatlapján megadottaknak megfelelő, tűrések nélküli objektív fényáram értéke, amely szerint a fényforrást jóváhagyták;

| b) | LED-modul esetében:
  az objektív fényáram értéke, amely a jóváhagyandó lámpa részét képező LED-modullal benyújtott részletes műszaki leírásban szerepel; |
| --- | --- |

b)

LED-modul esetében:

az objektív fényáram értéke, amely a jóváhagyandó lámpa részét képező LED-modullal benyújtott részletes műszaki leírásban szerepel;

2.7.28.   
  „adaptív fényszórórendszer” (vagy „AFS”): olyan világítóberendezés, amelynek típusát a 123. sz. előírás szerint hagyták jóvá, és amely különféle fénysugarakat bocsát ki automatikusan alkalmazkodva a tompított és – adott esetben – a távolsági fény változó használati körülményeihez;

2.7.28.1.   „világítóegység”: olyan fénykibocsátó komponens, amelynek célja, hogy az AFS egy vagy több elülső világítási funkcióját teljes mértékben vagy részben biztosítsa vagy kiegészítse;

„világítóegység”

2.7.28.2.   „szerelési egység”: egy vagy több világítóegységet tartalmazó, részekre nem szedhető ház (lámpatest);

„szerelési egység”

2.7.28.3.   „világítási üzemmód” vagy „üzemmód”: az AFS elülső megvilágítási funkciójának a gyártó által meghatározott és a jármű bizonyos állapotaihoz és bizonyos környezeti körülményekhez való alkalmazkodásra tervezett állapota;

„világítási üzemmód” vagy „üzemmód”

2.7.28.4.   „rendszervezérlés”: az AFS azon része vagy részei, amelyek a járműtől érkező AFS-vezérlőjeleket fogadják, és automatikusan vezérlik a világítóegységek működését;

„rendszervezérlés”

2.7.28.5.   „AFS-vezérlőjel” (V, E, W, T): az AFS-nek az ezen előírás 6.22.7.4. szakaszának megfelelő bemeneti jele;

„AFS-vezérlőjel” (V, E, W, T)

2.7.28.6.   „semleges állapot”: az AFS azon állapota, amelyben a C osztályú tompított fény (az „alapüzemi tompított fény”) vagy adott esetben, maximális aktiválási körülmény esetén a távolsági fény meghatározott üzemmódja létrejön, és nincs AFS-vezérlőjel;

„semleges állapot”

2.7.28.7.   „adaptív távolsági fényszóró”: az AFS távolsági fényszórója, amely a fénynyalábjának mintáját a szembejövő és a jármű előtt haladó járművek jelenlétéhez igazítja annak érdekében, hogy a vezető számára anélkül javítsa a nagy távolságú láthatóságot, hogy a közlekedés többi résztvevőjének kényelmetlenséget okozna, figyelmüket elterelné vagy elvakítaná őket;

„adaptív távolsági fényszóró”

2.7.29.   
  „külső ajtóvilágítás”: kiegészítő megvilágítást biztosító lámpa, amely a járművezető vagy az utasok be- és kiszállásakor, illetve rakodás közben világít;

2.7.30.   
  „összefüggő lámparendszer”: ugyanazt a funkciót ellátó, két vagy három összefüggő lámpából álló egység;

2.7.30.1.   „»Y« jelzésű, összefüggő lámpa”: összefüggő lámparendszer részeként működő berendezés. Az összefüggő lámpák aktiválás esetén egyszerre működnek, külön látszólagos felülettel rendelkeznek a vonatkoztatási tengely irányában, külön lámpatesteik és adott esetben külön fényforrásaik vannak;

„»Y« jelzésű, összefüggő lámpa”

2.7.31.   
  „manőverezőlámpa”: olyan lámpa, amely a jármű melletti terület kiegészítő megvilágítására szolgál a lassú manőverek megkönnyítése érdekében;

2.7.32.   
  „
  »D« jelzésű lámpák”: független lámpák, amelyeket külön berendezésekként hagytak jóvá, és így egymástól függetlenül, vagy „egyes lámpaként” tekintendő, két lámpából álló egységben is használhatók.

2.8.   
  „fénykibocsátó felület”: a „világítóberendezés”, a „fényjelző berendezés” vagy a fényvisszaverő prizma felülete, a berendezés gyártója által a jóváhagyási kérelemhez csatolt rajznak megfelelően megadva, lásd a 3. mellékletet (például az 1. és a 4. részt).

A felületet a következő feltételek valamelyike szerint kell megadni:

| a) | ha a külső lencse felülete mintázott, a megadott fénykibocsátó felületnek teljes mértékben vagy részben meg kell egyeznie a külső lencse külső felületével; |
| --- | --- |

a)

ha a külső lencse felülete mintázott, a megadott fénykibocsátó felületnek teljes mértékben vagy részben meg kell egyeznie a külső lencse külső felületével;

| b) | ha a külső lencsék felülete nem mintázott, azokat figyelmen kívül lehet hagyni, és a fénykibocsátó felületnek a rajzon (lásd a 3. mellékletben például az 5. részt) megadottaknak kell megfelelnie. |
| --- | --- |

b)

ha a külső lencsék felülete nem mintázott, azokat figyelmen kívül lehet hagyni, és a fénykibocsátó felületnek a rajzon (lásd a 3. mellékletben például az 5. részt) megadottaknak kell megfelelnie.

2.8.1.   „mintázott külső lencse” vagy „a külső lencse mintázott területe”: a külső lencse teljes egésze vagy része, amelynek célja, hogy módosítsa vagy befolyásolja a fényforrás(ok)ból jövő fény terjedését oly módon, hogy a fénysugarak jelentősen kitérjenek eredeti irányukból;

„mintázott külső lencse” vagy „a külső lencse mintázott területe”

2.9.   
  „világító felület”: lásd a 3. mellékletet;

2.9.1.   „világítóberendezés világító felülete” (2.7.9., 2.7.10., 2.7.19., 2.7.21. és 2.7.26. szakasz): a fényszórótükör teljes nyílásának, illetve elliptikus tükörrel rendelkező fényszórók esetében a „vetítőlencse” teljes nyílásának a keresztirányú síkba eső ortogonális vetülete. Ha a világítóberendezésnek nincs fényszórótükre, a 2.9.2. szakasz szerinti meghatározást kell alkalmazni. Ha a lámpa fénykibocsátó felülete a fényszórótükör teljes nyílásának csak egy részét fedi, csupán e rész vetületét kell számításba venni.

„világítóberendezés világító felülete” (2.7.9., 2.7.10., 2.7.19., 2.7.21. és 2.7.26. szakasz)

Tompított fényszóró esetében a világító felületet a világos–sötét határvonal lencsére vetülő látható vonala határolja. Amennyiben a fényszórótükör és a lencse egymáshoz viszonyítva állítható, a közepes beállítást kell alkalmazni.

Ha a járműbe AFS-t is beépítenek: amennyiben a világítási funkciót két vagy több egyidejűleg működtetett világítóegység látja el a jármű egy adott oldalán, az egyes világító felületek összessége alkotja a világító felületet (például az alábbi 6.22.4. szakaszban a 8., 9. és 11. világítóegység egyes világító felületeinek összessége – helyzetüknek megfelelően – alkotja a jármű jobb oldala szerinti világító felületet);

2.9.2.   „fényjelző berendezés (de nem fényvisszaverő prizma) világító felülete” (2.7.11–2.7.15., 2.7.18., 2.7.20. és 2.7.22–2.7.25. szakasz): a lámpa vonatkoztatási tengelyére merőleges és a külső fénykibocsátó felületét érintő síkra vetített ortogonális vetület; e vetületet az e síkban fekvő ernyők széleinek burkolata határolja, és ezek mindegyike a teljes fénymennyiségnek csupán 98 %-át engedi át a vonatkoztatási tengely irányában.

„fényjelző berendezés (de nem fényvisszaverő prizma) világító felülete” (2.7.11–2.7.15., 2.7.18., 2.7.20. és 2.7.22–2.7.25. szakasz)

A világító felület alsó, felső és oldalsó határvonalának meghatározására csupán a vízszintes és a függőleges éllel rendelkező ernyőket kell figyelembe venni a jármű külső széleitől való távolság és a talaj feletti magasság meghatározásához.

Egyéb alkalmazás céljára, például két lámpa vagy funkció közötti távolság meghatározásához a világító felület kerületének alakját kell figyelembe venni. Az ernyőknek párhuzamosnak kell maradniuk, de más irányba állításuk megengedett.

Olyan fényjelző berendezések esetében, amelyek világító felülete vagy teljesen, vagy részben más funkció világító felületét vagy egy nem világító felületet is magában foglal, magát a világító felületet lehet fénykibocsátó felületnek tekinteni (lásd például a 3. melléklet 2., 3., 5. és 6. részét);

2.9.3.   „fényvisszaverő prizma világító felülete” (2.7.16. szakasz): ahogyan a kérelmező a fényvisszaverő prizmák alkatrész-jóváhagyási eljárása során megadta, a fényvisszaverő prizma ortogonális vetülete a vonatkoztatási tengelyére merőleges síkban, amelyet a fényvisszaverő prizmák optikai rendszerének legszélső részeit érintő, a vonatkoztatási tengellyel párhuzamos síkok határolnak. A berendezés alsó, felső és oldalsó éleinek meghatározásához csak a vízszintes és a függőleges síkokat kell figyelembe venni;

„fényvisszaverő prizma világító felülete” (2.7.16. szakasz)

2.10.   
  „látszólagos felület”: adott megfigyelési irányban a gyártó vagy megfelelően meghatalmazott képviselője kérése szerint a következők:

| | vagy a világító felület határának a lencse külső felületére kivetített merőleges vetülete; |
| --- | --- |

vagy a világító felület határának a lencse külső felületére kivetített merőleges vetülete;

| | vagy a fénykibocsátó felület merőleges vetülete; |
| --- | --- |

vagy a fénykibocsátó felület merőleges vetülete;

| | kizárólag a változó fényerősséget biztosító fényjelző berendezések esetében a berendezésnek a 2.7.1.3. szakaszban meghatározott módon változó látszólagos felületét a fényerő-szabályozó által (ha van ilyen) megengedett minden feltétel között meg kell vizsgálni; |
| --- | --- |

kizárólag a változó fényerősséget biztosító fényjelző berendezések esetében a berendezésnek a 2.7.1.3. szakaszban meghatározott módon változó látszólagos felületét a fényerő-szabályozó által (ha van ilyen) megengedett minden feltétel között meg kell vizsgálni;

egy, a megfigyelési irányra merőleges és a lencse legkülső pontját érintő síkban. A látszólagos felület különféle alkalmazásaira ezen előírás 3. melléklete ad különböző példákat;

2.11.   
  „vonatkoztatási tengely”: a lámpa azon jellemző tengelye, amelyet a lámpa gyártója határoz meg vonatkoztatási irányként (H = 0°, V = 0°) a szögtartomány fotometriás méréseknél való meghatározásához és a lámpa járműbe való beépítéséhez;

2.12.   
  „vonatkoztatási középpont”: a vonatkoztatási tengely és a külső fénykibocsátó felület metszéspontja, amelyet a lámpa gyártója határoz meg;

2.13.   
  „a geometriai láthatóság szögei”: azon minimális térszögtartományt meghatározó szögek, amelyekből a lámpa látszólagos felületének észlelhetőnek kell lennie. E térszögtartományt azon gömbcikkek határozzák meg, amelyek középpontja egybeesik a lámpa vonatkoztatási középpontjával, és amelyek egyenlítője párhuzamos az útfelülettel. E gömbcikkeket a vonatkoztatási tengelyhez viszonyítva kell meghatározni. A β vízszintes szög a hosszúságnak, az α függőleges szög a szélességnek felel meg;

2.14.   
  „legkülső szél”: a jármű bármely oldalán a jármű hosszirányú középsíkjával párhuzamos azon sík, amely érinti a jármű szélességének külső pontját, nem tekintve a következők vetületét:

| 2.14.1. | a gumiabroncsok a talajjal való érintkezési pont közelében és a gumiabroncsnyomás-mérők csatlakozói; |
| --- | --- |

2.14.1.

a gumiabroncsok a talajjal való érintkezési pont közelében és a gumiabroncsnyomás-mérők csatlakozói;

| 2.14.2. | a kerekekre felszerelhető csúszásgátló eszközök; |
| --- | --- |

2.14.2.

a kerekekre felszerelhető csúszásgátló eszközök;

| 2.14.3. | a közvetett látást biztosító berendezések; |
| --- | --- |

2.14.3.

a közvetett látást biztosító berendezések;

| 2.14.4. | oldalsó irányjelző lámpák, méretjelző lámpák, első és hátsó helyzetjelző lámpák, várakozást jelző lámpák, fényvisszaverő prizmák és oldalsó helyzetjelző lámpák; |
| --- | --- |

2.14.4.

oldalsó irányjelző lámpák, méretjelző lámpák, első és hátsó helyzetjelző lámpák, várakozást jelző lámpák, fényvisszaverő prizmák és oldalsó helyzetjelző lámpák;

| 2.14.5. | a járműre erősített vámzárak és e vámzárak rögzítő és védő szerelvényei; |
| --- | --- |

2.14.5.

a járműre erősített vámzárak és e vámzárak rögzítő és védő szerelvényei;

| 2.14.6. | az M2 és M3 kategóriájú járművek 2.7. szakasz szerinti ajtóvilágítási rendszerei; |
| --- | --- |

2.14.6.

az M2 és M3 kategóriájú járművek 2.7. szakasz szerinti ajtóvilágítási rendszerei;

2

3

2.15.   
  „teljes méret”: a fenti 2.14. szakaszban meghatározott két függőleges sík közötti távolság;

2.15.1.   „teljes szélesség”: a fenti 2.14. szakaszban meghatározott két függőleges sík közötti távolság;

„teljes szélesség”

2.15.2.   „teljes hosszúság”: a jármű hosszirányú középsíkjára merőleges, a jármű elülső, illetve hátsó szélét érintő, két függőleges sík távolsága, nem tekintve a következők vetületét:

„teljes hosszúság”

| a) | a közvetett látást biztosító berendezések; |
| --- | --- |

a)

a közvetett látást biztosító berendezések;

| b) | a méretjelző lámpák; |
| --- | --- |

b)

a méretjelző lámpák;

| c) | gépjárművek esetében a vonószerkezetek. |
| --- | --- |

c)

gépjárművek esetében a vonószerkezetek.

Ellenkező rendelkezés hiányában a pótkocsiknál a „teljes hosszúságba”, valamint bármilyen hosszirányú méretbe bele kell számítani a vonórudat is;

2.16.   „egyes és többszörös lámpák”:

2.16.1.   „egyes lámpa”:

„egyes lámpa”

| a) | olyan berendezés vagy a berendezés egy része, amely egy világítási vagy fényjelző funkciót lát el, és amelynek egy vagy több fényforrása és a vonatkoztatási tengely irányában egy látszólagos felülete van, amely lehet folytonos, illetve két vagy több külön részből összetett felület is; vagy |
| --- | --- |

a)

olyan berendezés vagy a berendezés egy része, amely egy világítási vagy fényjelző funkciót lát el, és amelynek egy vagy több fényforrása és a vonatkoztatási tengely irányában egy látszólagos felülete van, amely lehet folytonos, illetve két vagy több külön részből összetett felület is; vagy

| b) | két ugyanolyan funkciójú – azonos vagy nem azonos –, „D” jelzésű lámpából álló egység; vagy |
| --- | --- |

b)

két ugyanolyan funkciójú – azonos vagy nem azonos –, „D” jelzésű lámpából álló egység; vagy

| c) | két – azonos vagy nem azonos – független fényvisszaverő prizmából álló egység, amelyek jóváhagyása egyenként történt; vagy |
| --- | --- |

c)

két – azonos vagy nem azonos – független fényvisszaverő prizmából álló egység, amelyek jóváhagyása egyenként történt; vagy

| d) | két vagy három ugyanolyan funkciójú összefüggő lámpából álló, bármely összefüggő lámparendszer, amelyeket együttesen „Y” típusként hagytak jóvá; |
| --- | --- |

d)

két vagy három ugyanolyan funkciójú összefüggő lámpából álló, bármely összefüggő lámparendszer, amelyeket együttesen „Y” típusként hagytak jóvá;

2.16.2.   „két lámpa” vagy „páros számú lámpa”: sáv alakban két, egyetlen fénykibocsátó felülettel rendelkező lámpa, amennyiben ez a sáv a jármű hosszirányú középsíkjára szimmetrikusan helyezkedik el;

„két lámpa” vagy „páros számú lámpa”

2.17.   
  „két lámpa közötti távolság”: az ugyanazon irányba világító két lámpa közötti távolság a vonatkoztatási tengely irányában látható két látszólagos felület közötti legrövidebb távolság. Ha a két lámpa közötti távolság egyértelműen kielégíti ennek az előírásnak a követelményeit, úgy a látszólagos felületek pontos széleit nem kell meghatározni;

2.18.   
  „működés-visszajelző”: olyan fény- vagy hangjelzés (vagy ezekkel egyenértékű egyéb jelzés), amely jelzi, hogy a berendezést bekapcsolták, illetve hogy az megfelelően működik-e vagy sem;

2.19.   
  „bekapcsolás-visszajelző”: olyan fényjelzés (vagy ezzel egyenértékű egyéb jelzés), amely a berendezés bekapcsolt állapotát jelzi, de azt nem, hogy a berendezés megfelelően működik-e;

2.20.   
  „választható lámpa”: olyan lámpa, amelynek beépítése a gyártó döntésére van bízva;

2.21.   
  „talaj”: az a felület, amelyen a jármű áll, és amelynek alapvetően vízszintesnek kell lennie;

2.22.   
  „a jármű mozgatható részei”: azon karosszériaelemek vagy egyéb járműrészek, amelyek helyzete szerszámok használata nélkül változtatható döntéssel, forgatással vagy csúsztatással. A tehergépkocsik billenthető vezetőfülkéi nem tartoznak ide;

2.23.   
  „mozgatható rész rendes üzemi helyzete”: valamely mozgatható résznek a jármű rendeltetésszerű használatára, valamint a jármű álló állapotára megadott helyzete(i), amelye(ke)t a járműgyártó határoz meg;

2.24.   
  „a jármű rendes használati állapota”:

| 2.24.1. | gépjármű esetében a járó motorú jármű mozgásra kész állapota, amikor annak mozgatható részei a 2.23. szakaszban meghatározott rendes üzemi helyzetben vannak; |
| --- | --- |

2.24.1.

gépjármű esetében a járó motorú jármű mozgásra kész állapota, amikor annak mozgatható részei a 2.23. szakaszban meghatározott rendes üzemi helyzetben vannak;

| 2.24.2. | pótkocsi esetében az az állapot, amikor a pótkocsi csatlakoztatva van a 2.24.1. szakaszban leírt állapotban lévő vontató gépjárműhöz, és a pótkocsi mozgatható részei a 2.23. szakaszban meghatározott rendes üzemi helyzetben vannak; |
| --- | --- |

2.24.2.

pótkocsi esetében az az állapot, amikor a pótkocsi csatlakoztatva van a 2.24.1. szakaszban leírt állapotban lévő vontató gépjárműhöz, és a pótkocsi mozgatható részei a 2.23. szakaszban meghatározott rendes üzemi helyzetben vannak;

2.25.   
  „jármű álló helyzete”:

| 2.25.1 | gépjármű esetében az az állapot, amikor a leállított motorú, mozdulatlan jármű mozgatható részei a 2.23. szakaszban meghatározott rendes üzemi helyzetben vannak; |
| --- | --- |

2.25.1

gépjármű esetében az az állapot, amikor a leállított motorú, mozdulatlan jármű mozgatható részei a 2.23. szakaszban meghatározott rendes üzemi helyzetben vannak;

| 2.25.2. | pótkocsi esetében az az állapot, amikor a pótkocsi csatlakoztatva van a 2.25.1. szakaszban leírt állapotban lévő vontató gépjárműhöz, és a pótkocsi mozgatható részei a 2.23. szakaszban meghatározott rendes üzemi helyzetben vannak; |
| --- | --- |

2.25.2.

pótkocsi esetében az az állapot, amikor a pótkocsi csatlakoztatva van a 2.25.1. szakaszban leírt állapotban lévő vontató gépjárműhöz, és a pótkocsi mozgatható részei a 2.23. szakaszban meghatározott rendes üzemi helyzetben vannak;

2.26.   
  „kanyarvilágítás”: az útkanyart fokozott mértékben megvilágító világítás;

2.27.   
  „pár”: a jármű bal, illetve jobb oldalán lévő, azonos funkciójú lámpák csoportja;

2.27.1.   „összeillő pár”: a jármű bal, illetve jobb oldalán lévő, azonos funkciójú lámpák csoportja, amelyek párként megfelelnek a fénytani követelményeknek;

„összeillő pár”

2.28.   
  „vészfékjelzés”: a jármű mögött közlekedőknek szóló jelzés, amely azt jelzi, hogy az útviszonyokhoz képest nagy fékezőerőt fejtenek ki a járműre;

2.29.   Valamely berendezés által kibocsátott fény színe

2.29.1.   „fehér”: a kibocsátott fény színkoordinátái (x, y) (4) az alábbi határvonalak által meghatározott színkoordináták közé esnek:

„fehér”

4

| W12 | zöld határvonal | y = 0,150 + 0,640 x |
| --- | --- | --- |
| W23 | zöldessárga határvonal | y = 0,440 |
| W34 | sárga határvonal | x = 0,500 |
| W45 | vöröses bíbor határvonal | y = 0,382 |
| W56 | bíbor határvonal | y = 0,050 + 0,750 x |
| W61 | kék határvonal | x = 0,310 |

W12

12

zöld határvonal

y = 0,150 + 0,640 x

W23

23

zöldessárga határvonal

y = 0,440

W34

34

sárga határvonal

x = 0,500

W45

45

vöröses bíbor határvonal

y = 0,382

W56

56

bíbor határvonal

y = 0,050 + 0,750 x

W61

61

kék határvonal

x = 0,310

a határvonalak metszéspontjai a következők:

| | x | y |
| --- | --- | --- |
| W1 | 0,310 | 0,348 |
| W2 | 0,453 | 0,440 |
| W3 | 0,500 | 0,440 |
| W4 | 0,500 | 0,382 |
| W5 | 0,443 | 0,382 |
| W6 | 0,310 | 0,283 |

x

y

W1

1

0,310

0,348

W2

2

0,453

0,440

W3

3

0,500

0,440

W4

4

0,500

0,382

W5

5

0,443

0,382

W6

6

0,310

0,283

2.29.2.   „szelektív sárga”: a kibocsátott fény színkoordinátái (x, y) (5) az alábbi határvonalak által meghatározott színkoordináták közé esnek:

„szelektív sárga”

5

| SY12 | zöld határvonal | y = 1,290 x – 0,100 |
| --- | --- | --- |
| SY23 | színdiagram | |
| SY34 | vörös határvonal | y = 0,138 + 0,580 x |
| SY45 | sárgásfehér határvonal | y = 0,440 |
| SY51 | fehér határvonal | y = 0,940 – x |

SY12

12

zöld határvonal

y = 1,290 x – 0,100

SY23

23

színdiagram

SY34

34

vörös határvonal

y = 0,138 + 0,580 x

SY45

45

sárgásfehér határvonal

y = 0,440

SY51

51

fehér határvonal

y = 0,940 – x

a határvonalak metszéspontjai a következők:

| | x | y |
| --- | --- | --- |
| SY1 | 0,454 | 0,486 |
| SY2 | 0,480 | 0,519 |
| SY3 | 0,545 | 0,454 |
| SY4 | 0,521 | 0,440 |
| SY5 | 0,500 | 0,440 |

x

y

SY1

1

0,454

0,486

SY2

2

0,480

0,519

SY3

3

0,545

0,454

SY4

4

0,521

0,440

SY5

5

0,500

0,440

2.29.3.   „borostyánsárga”: a kibocsátott fény színkoordinátái (x, y) (5) az alábbi határvonalak által meghatározott színkoordináták közé esnek:

„borostyánsárga”

5

| A12 | zöld határvonal | y = x – 0,120 |
| --- | --- | --- |
| A23 | színdiagram | |
| A34 | vörös határvonal | y = 0,390 |
| A41 | fehér határvonal | y = 0,790 – 0,670 x |

A12

12

zöld határvonal

y = x – 0,120

A23

23

színdiagram

A34

34

vörös határvonal

y = 0,390

A41

41

fehér határvonal

y = 0,790 – 0,670 x

a határvonalak metszéspontjai a következők:

| | x | y |
| --- | --- | --- |
| A1 | 0,545 | 0,425 |
| A2 | 0,560 | 0,440 |
| A3 | 0,609 | 0,390 |
| A4 | 0,597 | 0,390 |

x

y

A1

1

0,545

0,425

A2

2

0,560

0,440

A3

3

0,609

0,390

A4

4

0,597

0,390

2.29.4.   „vörös”: a kibocsátott fény színkoordinátái (x, y) (5) az alábbi határvonalak által meghatározott színkoordináták közé esnek:

„vörös”

5

| R12 | sárga határvonal | y = 0,335 |
| --- | --- | --- |
| R23 | színdiagram | |
| R34 | bíbor vonal | (lineáris meghosszabbítása a színdiagram vörös és kék széle közötti bíbor színskálán) |
| R41 | bíbor határvonal | y = 0,980 – x |

R12

12

sárga határvonal

y = 0,335

R23

23

színdiagram

R34

34

bíbor vonal

(lineáris meghosszabbítása a színdiagram vörös és kék széle közötti bíbor színskálán)

R41

41

bíbor határvonal

y = 0,980 – x

a határvonalak metszéspontjai a következők:

| | x | y |
| --- | --- | --- |
| R1 | 0,645 | 0,335 |
| R2 | 0,665 | 0,335 |
| R3 | 0,735 | 0,265 |
| R4 | 0,721 | 0,259 |

x

y

R1

1

0,645

0,335

R2

2

0,665

0,335

R3

3

0,735

0,265

R4

4

0,721

0,259

2.30.   valamely berendezés által – a 88. sz. előírás szerinti fényvisszaverő prizmával rendelkező gumiabroncsok kivételével – visszavert fény éjszakai színe:

2.30.1.   „fehér”: a visszavert fény színkoordinátái (x, y) (6) az alábbi határvonalak által meghatározott színkoordináták közé esnek:

„fehér”

6

| W12 | kék határvonal | y = 0,843 – 1,182 x |
| --- | --- | --- |
| W23 | bíbor határvonal | y = 0,489 x + 0,146 |
| W34 | sárga határvonal | y = 0,968 – 1,010 x |
| W41 | zöld határvonal | y = 1,442 x – 0,136 |

W12

12

kék határvonal

y = 0,843 – 1,182 x

W23

23

bíbor határvonal

y = 0,489 x + 0,146

W34

34

sárga határvonal

y = 0,968 – 1,010 x

W41

41

zöld határvonal

y = 1,442 x – 0,136

a határvonalak metszéspontjai a következők:

| | x | y |
| --- | --- | --- |
| W1 | 0,373 | 0,402 |
| W2 | 0,417 | 0,350 |
| W3 | 0,548 | 0,414 |
| W4 | 0,450 | 0,513 |

x

y

W1

1

0,373

0,402

W2

2

0,417

0,350

W3

3

0,548

0,414

W4

4

0,450

0,513

2.30.2.   „sárga”: a visszavert fény színkoordinátái (x, y) (6) az alábbi határvonalak által meghatározott színkoordináták közé esnek:

„sárga”

6

| Y12 | zöld határvonal | y = x – 0,040 |
| --- | --- | --- |
| Y23 | színdiagram | |
| Y34 | vörös határvonal | y = 0,200 x + 0,268 |
| Y41 | fehér határvonal | y = 0,970 – x |

Y12

12

zöld határvonal

y = x – 0,040

Y23

23

színdiagram

Y34

34

vörös határvonal

y = 0,200 x + 0,268

Y41

41

fehér határvonal

y = 0,970 – x

a határvonalak metszéspontjai a következők:

| | x | y |
| --- | --- | --- |
| Y1 | 0,505 | 0,465 |
| Y2 | 0,520 | 0,480 |
| Y3 | 0,610 | 0,390 |
| Y4 | 0,585 | 0,385 |

x

y

Y1

1

0,505

0,465

Y2

2

0,520

0,480

Y3

3

0,610

0,390

Y4

4

0,585

0,385

2.30.3.   „borostyánsárga”: a visszavert fény színkoordinátái (x, y) (7) az alábbi határvonalak által meghatározott színkoordináták közé esnek:

„borostyánsárga”

7

| A12 | zöld határvonal | y = 1,417 x – 0,347 |
| --- | --- | --- |
| A23 | színdiagram | |
| A34 | vörös határvonal | y = 0,390 |
| A41 | fehér határvonal | y = 0,790 – 0,670 x |

A12

12

zöld határvonal

y = 1,417 x – 0,347

A23

23

színdiagram

A34

34

vörös határvonal

y = 0,390

A41

41

fehér határvonal

y = 0,790 – 0,670 x

a határvonalak metszéspontjai a következők:

| | x | y |
| --- | --- | --- |
| A1 | 0,545 | 0,425 |
| A2 | 0,557 | 0,442 |
| A3 | 0,609 | 0,390 |
| A4 | 0,597 | 0,390 |

x

y

A1

1

0,545

0,425

A2

2

0,557

0,442

A3

3

0,609

0,390

A4

4

0,597

0,390

2.30.4.   „vörös”: a visszavert fény színkoordinátái (x, y) (7) az alábbi határvonalak által meghatározott színkoordináták közé esnek:

„vörös”

7

| R12 | sárga határvonal | y = 0,335 |
| --- | --- | --- |
| R23 | színdiagram | |
| R34 | bíbor vonal | |
| R41 | bíbor határvonal | y = 0,978 – x |

R12

12

sárga határvonal

y = 0,335

R23

23

színdiagram

R34

34

bíbor vonal

R41

41

bíbor határvonal

y = 0,978 – x

a határvonalak metszéspontjai a következők:

| | x | y |
| --- | --- | --- |
| R1 | 0,643 | 0,335 |
| R2 | 0,665 | 0,335 |
| R3 | 0,735 | 0,265 |
| R4 | 0,720 | 0,258 |

x

y

R1

1

0,643

0,335

R2

2

0,665

0,335

R3

3

0,735

0,265

R4

4

0,720

0,258

2.31.   valamely berendezés által visszavert fény nappali színe:

2.31.1.   „fehér”: a visszavert fény színkoordinátái (x, y) (7) az alábbi határvonalak által meghatározott színkoordináták közé esnek:

„fehér”

7

| W12 | bíbor határvonal | y = x – 0,030 |
| --- | --- | --- |
| W23 | sárga határvonal | y = 0,740 – x |
| W34 | zöld határvonal | y = x + 0,050 |
| W41 | kék határvonal | y = 0,570 – x |

W12

12

bíbor határvonal

y = x – 0,030

W23

23

sárga határvonal

y = 0,740 – x

W34

34

zöld határvonal

y = x + 0,050

W41

41

kék határvonal

y = 0,570 – x

a határvonalak metszéspontjai a következők:

| | x | y |
| --- | --- | --- |
| W1 | 0,300 | 0,270 |
| W2 | 0,385 | 0,355 |
| W3 | 0,345 | 0,395 |
| W4 | 0,260 | 0,310 |

x

y

W1

1

0,300

0,270

W2

2

0,385

0,355

W3

3

0,345

0,395

W4

4

0,260

0,310

2.31.2.   „sárga”: a visszavert fény színkoordinátái (x, y) (8) az alábbi határvonalak által meghatározott színkoordináták közé esnek:

„sárga”

8

| Y12 | vörös határvonal | y = 0,534 x + 0,163 |
| --- | --- | --- |
| Y23 | fehér határvonal | y = 0,910 – x |
| Y34 | zöld határvonal | y =1,342 x – 0,090 |
| Y41 | színdiagram | |

Y12

12

vörös határvonal

y = 0,534 x + 0,163

Y23

23

fehér határvonal

y = 0,910 – x

Y34

34

zöld határvonal

y =1,342 x – 0,090

Y41

41

színdiagram

a határvonalak metszéspontjai a következők:

| | x | y |
| --- | --- | --- |
| Y1 | 0,545 | 0,454 |
| Y2 | 0,487 | 0,423 |
| Y3 | 0,427 | 0,483 |
| Y4 | 0,465 | 0,534 |

x

y

Y1

1

0,545

0,454

Y2

2

0,487

0,423

Y3

3

0,427

0,483

Y4

4

0,465

0,534

2.31.3.   „vörös”: a visszavert fény színkoordinátái (x, y) (8) az alábbi határvonalak által meghatározott színkoordináták közé esnek:

„vörös”

8

| R12 | vörös határvonal | y = 0,346 – 0,053 x |
| --- | --- | --- |
| R23 | bíbor határvonal | y = 0,910 – x |
| R34 | sárga határvonal | y = 0,350 |
| R41 | színdiagram | |

R12

12

vörös határvonal

y = 0,346 – 0,053 x

R23

23

bíbor határvonal

y = 0,910 – x

R34

34

sárga határvonal

y = 0,350

R41

41

színdiagram

a határvonalak metszéspontjai a következők:

| | x | y |
| --- | --- | --- |
| R1 | 0,690 | 0,310 |
| R2 | 0,595 | 0,315 |
| R3 | 0,560 | 0,350 |
| R4 | 0,650 | 0,350 |

x

y

R1

1

0,690

0,310

R2

2

0,595

0,315

R3

3

0,560

0,350

R4

4

0,650

0,350

2.32.   valamely fluoreszkáló berendezés nappali színe:

2.32.1.   „vörös”: a visszavert fény színkoordinátái (x, y) (9) az alábbi határvonalak által meghatározott színkoordináták közé esnek:

„vörös”

9

| FR12 | vörös határvonal | y = 0,346 – 0,053 x |
| --- | --- | --- |
| FR23 | bíbor határvonal | y = 0,910 – x |
| FR34 | sárga határvonal | y = 0,315 + 0,047 x |
| FR41 | színdiagram | |

FR12

12

vörös határvonal

y = 0,346 – 0,053 x

FR23

23

bíbor határvonal

y = 0,910 – x

FR34

34

sárga határvonal

y = 0,315 + 0,047 x

FR41

41

színdiagram

a határvonalak metszéspontjai a következők:

| | x | y |
| --- | --- | --- |
| FR1 | 0,690 | 0,310 |
| FR2 | 0,595 | 0,315 |
| FR3 | 0,569 | 0,341 |
| FR4 | 0,655 | 0,345 |

x

y

FR1

1

0,690

0,310

FR2

2

0,595

0,315

FR3

3

0,569

0,341

FR4

4

0,655

0,345

2.33.   
  „hátulról történő ütközésre figyelmeztető jelzés”: az elöl haladó jármű által az azt követő jármű számára kibocsátott automatikus jelzés. Arra figyelmeztet, hogy a hátsó járműnek az ütközés elkerülése érdekében vészhelyzeti manővert kell végrehajtania;

2.34.   
  „goniofotométer-rendszer (specifikus előírás eltérő rendelkezése hiányában)”: olyan, fotometriás mérésekre használt rendszer, ahol a szögkoordinátákat fokban kell megadni egy olyan gömbfelületen, amelynek függőleges poláris tengelye a 70. számú CIE-kiadvány (Bécs, 1987) szerinti, azaz megfelel egy talajhoz képest rögzített vízszintes tengelyű (billenés) és egy másik, a rögzített vízszintes tengelyhez képest merőleges, elmozdítható tengelyű (elfordulás) goniofotométernek (lásd ezen előírás 14. mellékletét). Megjegyzés: A fent említett CIE-kiadvány megad egy, a szögkoordináták korrigálására szolgáló eljárást arra az esetre, ha alternatív goniofotométer-rendszer kerül alkalmazásra.

Megjegyzés:

2.35.   
  „H sík”: a lámpa vonatkoztatási középpontját tartalmazó vízszintes sík;

2.36.   
  „egymást követő működtetés”: olyan elektromos kapcsolat, amikor egy lámpa egyedi fényforrásai úgy vannak bekötve, hogy egy előre meghatározott sorrendben kapcsoljanak be.

3.   JÓVÁHAGYÁSI KÉRELEM

3.1.   A járműtípus világító- és fényjelző berendezések beépítése tekintetében történő jóváhagyására vonatkozó kérelmet a járműgyártó vagy jogszerűen meghatalmazott képviselője nyújtja be.

3.2.   A kérelemhez három példányban csatolni kell a következő dokumentumokat és adatokat:

| 3.2.1. | a járműtípus leírása a fenti 2.2.1–2.2.4. szakaszban említett jellemzők szempontjából, a terhelésre vonatkozó korlátozások, különösen a csomagtér legnagyobb megengedett terhelhetősége; |
| --- | --- |

3.2.1.

a járműtípus leírása a fenti 2.2.1–2.2.4. szakaszban említett jellemzők szempontjából, a terhelésre vonatkozó korlátozások, különösen a csomagtér legnagyobb megengedett terhelhetősége;

| 3.2.2. | a gyártó által a világító- és fényjelző egységek összeállításával kapcsolatban előírt berendezések jegyzéke. A jegyzék minden egyes műveletre több berendezéstípust is tartalmazhat. Minden egyes típust egyértelműen azonosítani kell (alkatrész, típus-jóváhagyási jel, gyártó neve stb.); ezenkívül a jegyzék minden funkcióra tartalmazhatja a következő kiegészítő megjegyzést is: „vagy egyenértékű berendezések”; |
| --- | --- |

3.2.2.

a gyártó által a világító- és fényjelző egységek összeállításával kapcsolatban előírt berendezések jegyzéke. A jegyzék minden egyes műveletre több berendezéstípust is tartalmazhat. Minden egyes típust egyértelműen azonosítani kell (alkatrész, típus-jóváhagyási jel, gyártó neve stb.); ezenkívül a jegyzék minden funkcióra tartalmazhatja a következő kiegészítő megjegyzést is: „vagy egyenértékű berendezések”;

| 3.2.3. | a teljes világító- és fényjelző berendezés vázlatrajza, a különböző berendezések járművön való elhelyezkedésének bemutatásával; |
| --- | --- |

3.2.3.

a teljes világító- és fényjelző berendezés vázlatrajza, a különböző berendezések járművön való elhelyezkedésének bemutatásával;

| 3.2.4. | amennyiben szükséges, az ezen előírás követelményeinek való megfelelés igazolására minden egyes lámpáról a 2.9. szakaszban meghatározott világító felületet, a 2.8. szakaszban meghatározott fénykibocsátó felületet, a 2.11. szakaszban meghatározott vonatkoztatási tengelyt és a 2.12. szakaszban meghatározott vonatkoztatási középpontot bemutató vázlatrajz(ok). Hátsó rendszámtáblát megvilágító lámpa (2.7.13. szakasz) esetében ezekre az adatokra nincs szükség; |
| --- | --- |

3.2.4.

amennyiben szükséges, az ezen előírás követelményeinek való megfelelés igazolására minden egyes lámpáról a 2.9. szakaszban meghatározott világító felületet, a 2.8. szakaszban meghatározott fénykibocsátó felületet, a 2.11. szakaszban meghatározott vonatkoztatási tengelyt és a 2.12. szakaszban meghatározott vonatkoztatási középpontot bemutató vázlatrajz(ok). Hátsó rendszámtáblát megvilágító lámpa (2.7.13. szakasz) esetében ezekre az adatokra nincs szükség;

| 3.2.5. | a kérelemben meg kell adni, hogy a látszólagos felület (lásd a 2.10. szakaszt) meghatározása milyen módszerrel történt; |
| --- | --- |

3.2.5.

a kérelemben meg kell adni, hogy a látszólagos felület (lásd a 2.10. szakaszt) meghatározása milyen módszerrel történt;

| 3.2.6. | amennyiben a jármű adaptív fényszórórendszerrel (AFS) van ellátva, a kérelmezőnek részletes leírást kell benyújtania a következő információkról:






  3.2.6.1. | azok a világítási funkciók és üzemmódok, amelyekre vonatkozóan az AFS jóváhagyást kapott; |
| --- | --- | --- |

3.2.6.

amennyiben a jármű adaptív fényszórórendszerrel (AFS) van ellátva, a kérelmezőnek részletes leírást kell benyújtania a következő információkról:

3.2.6.1.

azok a világítási funkciók és üzemmódok, amelyekre vonatkozóan az AFS jóváhagyást kapott;

| 3.2.6.2. | a 123. sz. előírás 10. melléklete szerint meghatározott AFS-vezérlőjelek és ezek műszaki jellemzői; |
| --- | --- |

3.2.6.2.

a 123. sz. előírás 10. melléklete szerint meghatározott AFS-vezérlőjelek és ezek műszaki jellemzői;

| 3.2.6.3. | az elülső világítási funkcióknak és üzemmódoknak az ezen előírás 6.22.7.4. szakasza szerinti automatikus működtetésére vonatkozó rendelkezések; |
| --- | --- |

3.2.6.3.

az elülső világítási funkcióknak és üzemmódoknak az ezen előírás 6.22.7.4. szakasza szerinti automatikus működtetésére vonatkozó rendelkezések;

| 3.2.6.4. | a fényforrások vizsgálatára és a fénysugár szemrevételezésére vonatkozó különleges utasítás (adott esetben); |
| --- | --- |

3.2.6.4.

a fényforrások vizsgálatára és a fénysugár szemrevételezésére vonatkozó különleges utasítás (adott esetben);

| 3.2.6.5. | az ezen előírás 6.22.9.2. szakasza szerinti dokumentumok; |
| --- | --- |

3.2.6.5.

az ezen előírás 6.22.9.2. szakasza szerinti dokumentumok;

| 3.2.6.6. | az AFS-sel csoportosított vagy egyesített, illetve összeépített lámpák; |
| --- | --- |

3.2.6.6.

az AFS-sel csoportosított vagy egyesített, illetve összeépített lámpák;

| 3.2.6.7. | azok a világítóegységek, amelyeket úgy terveztek, hogy megfeleljenek ezen előírás 6.22.5. szakasza követelményeinek; |
| --- | --- |

3.2.6.7.

azok a világítóegységek, amelyeket úgy terveztek, hogy megfeleljenek ezen előírás 6.22.5. szakasza követelményeinek;

| 3.2.7. | M és N kategóriájú járművek esetében a fenti 2.7.9., 2.7.10., 2.7.12., 2.7.14. és 2.7.15. szakaszban megadott berendezések tekintetében az áramellátás feltételeinek leírása, ideértve, ha van ilyen, a különleges áramellátás-vezérlőegységet/elektronikus fényforrás-vezérlőegységet vagy a fényerő-szabályozót. |
| --- | --- |

3.2.7.

M és N kategóriájú járművek esetében a fenti 2.7.9., 2.7.10., 2.7.12., 2.7.14. és 2.7.15. szakaszban megadott berendezések tekintetében az áramellátás feltételeinek leírása, ideértve, ha van ilyen, a különleges áramellátás-vezérlőegységet/elektronikus fényforrás-vezérlőegységet vagy a fényerő-szabályozót.

3.3.   A fenti 3.2.2. szakaszban előírt teljes világító- és fényjelző berendezéssel ellátott és a jóváhagyandó járműtípusra jellemző terheletlen járművet át kell adni a jóváhagyási vizsgálatok végrehajtásáért felelős műszaki szolgálatnak.

3.4.   Az ezen előírás 1. mellékletében megadott dokumentumot csatolni kell a típus-jóváhagyási dokumentációhoz.

4.   JÓVÁHAGYÁS

4.1.   Ha az ezen előírás szerint jóváhagyásra benyújtott járműtípus a jegyzékben felsorolt valamennyi berendezés tekintetében megfelel ezen előírás követelményeinek, akkor a járműtípust jóvá kell hagyni.

4.2.   Mindegyik jóváhagyott típushoz jóváhagyási számot kell rendelni. Ennek első két számjegye a jóváhagyás időpontjában hatályos, az előírást lényeges műszaki tartalommal módosító legutóbbi módosítássorozat száma (az előírás jelen formája esetében ez a 06. módosítássorozatnak megfelelően 06). Ugyanazon szerződő fél nem rendelheti ugyanazt a számot több járműtípushoz, sem pedig olyan járműhöz, amely ugyanabba a típusba tartozik, de amelyet a fenti 3.2.2. szakaszban említett jegyzékben fel nem sorolt berendezéssel szereltek fel (lásd ezen előírás 7. szakaszának rendelkezéseit).

4.3.   Egy járműtípusnak vagy járműrésznek ezen előírás szerinti jóváhagyásáról, illetve a jóváhagyás kiterjesztéséről vagy elutasításáról, illetve a gyártás végleges leállításáról értesíteni kell az 1958. évi megállapodásban részes és ezen előírást alkalmazó szerződő feleket az ezen előírás 1. mellékletének megfelelő nyomtatványon.

4.4.   Minden olyan járművön, amely megfelel az ezen előírás szerint jóváhagyott járműtípusnak, a jóváhagyási értesítésben megadott, könnyen hozzáférhető helyen, jól látható módon fel kell tüntetni egy nemzetközi jóváhagyási jelet, amely a következőkből áll:

| 4.4.1. | egy kör, benne egy „E” betű és a jóváhagyó ország egyedi azonosító száma; (10) |
| --- | --- |

4.4.1.

egy kör, benne egy „E” betű és a jóváhagyó ország egyedi azonosító száma; (10)

10

| 4.4.2. | ezen előírás száma, amelyet egy „R” betű, egy kötőjel és a jóváhagyási szám követ a 4.4.1. szakaszban előírt kör jobb oldalán. |
| --- | --- |

4.4.2.

ezen előírás száma, amelyet egy „R” betű, egy kötőjel és a jóváhagyási szám követ a 4.4.1. szakaszban előírt kör jobb oldalán.

4.5.   Ha a jármű megfelel a megállapodáshoz mellékelt egy vagy több további előírás szerint abban az országban jóváhagyott járműtípusnak, amely ezen előírás alapján megadta a jóváhagyást, akkor a 4.4.1. szakaszban előírt jelet nem szükséges megismételni. Ilyen esetben az előírás és a jóváhagyás számát, valamint az összes olyan előírás kiegészítő jelét, amely szerint a jóváhagyást megadták ugyanabban az országban, amely ezen előírás alapján is megadta a jóváhagyást, a 4.4.1. szakaszban előírt jel jobb oldalán egymás alatt kell feltüntetni.

4.6.   A jóváhagyási jelnek jól olvashatónak és eltávolíthatatlannak kell lennie.

4.7.   A jóváhagyási jelet a gyártó által a járműre szerelt adattáblán vagy annak közelében kell elhelyezni.

4.8.   Ezen előírás 2. mellékletében példák találhatók a jóváhagyási jel elrendezésére.

5.   ÁLTALÁNOS KÖVETELMÉNYEK

5.1.   A világító- és fényjelző berendezéseket úgy kell felszerelni, hogy a 2.24., 2.24.1. és 2.24.2. szakaszban meghatározott rendeltetésszerű használat feltételei mellett elviseljék azokat a rázkódásokat, amelyeknek adott esetben ki lehetnek téve, megőrizzék az ezen előírásban meghatározott jellemzőiket, és lehetővé tegyék, hogy a jármű teljesítse az ezen előírásban foglalt követelményeket. Különösen fontos, hogy a lámpák beállítása ne állítódjon el.

5.2.   A 2.7.9., 2.7.10. és a 2.7.19. szakaszban leírt lámpákat úgy kell beépíteni, hogy helyes beállításuk egyszerűen elvégezhető legyen.

5.2.1.   Olyan fényszórók esetében, amelyeket úgy alakítottak ki, hogy a közlekedés többi résztvevőjét olyan országokban se zavarják, ahol a forgalom az ellenkező oldalon halad az abban az országban érvényes forgalmi irányhoz képest, amelyre a fényszórót tervezték, a zavarást megakadályozó műveleteknek vagy automatikusnak kell lenniük, vagy a járművezetőnek az álló helyzetű járművön különleges szerszámok nélkül (olyan szerszámok, amelyek nem képezik a jármű tartozékait (11)) képesnek kell lennie elvégzésükre. A jármű gyártójának részletes leírást kell erről mellékelnie a járműhöz.

11

5.3.   Valamennyi fényjelző berendezés esetében, beleértve az oldalfalakra szerelt berendezéseket is, a járműre történő felszerelést követően a vonatkoztatási tengelynek párhuzamosnak kell lennie a jármű úttesten való felfekvési síkjával; továbbá oldalsó fényvisszaverő prizmák és oldalsó helyzetjelző lámpák esetében merőlegesnek kell lennie a jármű hosszirányú középsíkjára, minden más fényjelző berendezés esetében pedig párhuzamosnak kell lennie az említett síkkal. A megengedett tűrés bármely irányban ± 3. Ha a gyártó a berendezés felszerelésére vonatkozóan külön utasításokat határozott meg, azokat is be kell tartani.

5.4.   Külön utasítások hiányában a lámpák magasságának és beállításának ellenőrzése sík, vízszintes felületre helyezett terheletlen járművön történik a 2.24., 2.24.1. és a 2.24.2. szakaszban meghatározott feltételek mellett, és amennyiben adaptív fényszórórendszer is be van építve, akkor a rendszer semleges állapotában.

5.5.   Különleges előírások hiányában a párt alkotó lámpák(at):

| 5.5.1. | a hosszirányú középsíkra szimmetrikusan kell felszerelni a járműre (ennek megállapítására a lámpa külső geometriai alakját, nem pedig a 2.9. szakaszban említett világító felület körvonalát kell figyelembe venni); |
| --- | --- |

5.5.1.

a hosszirányú középsíkra szimmetrikusan kell felszerelni a járműre (ennek megállapítására a lámpa külső geometriai alakját, nem pedig a 2.9. szakaszban említett világító felület körvonalát kell figyelembe venni);

| 5.5.2. | egymáshoz viszonyított helyzetének a jármű hosszirányú középsíkjára szimmetrikusnak kell lennie; e követelmény nem érvényes a lámpa belső szerkezetére; |
| --- | --- |

5.5.2.

egymáshoz viszonyított helyzetének a jármű hosszirányú középsíkjára szimmetrikusnak kell lennie; e követelmény nem érvényes a lámpa belső szerkezetére;

| 5.5.3. | ugyanazon színtani követelményeknek kell, hogy megfeleljenek, és lényegében azonos fénytani tulajdonságokkal kell, hogy rendelkezzenek. Ez nem vonatkozik az F3 osztályú első ködlámpákból álló összeillő párokra; |
| --- | --- |

5.5.3.

ugyanazon színtani követelményeknek kell, hogy megfeleljenek, és lényegében azonos fénytani tulajdonságokkal kell, hogy rendelkezzenek. Ez nem vonatkozik az F3 osztályú első ködlámpákból álló összeillő párokra;

| 5.5.4. | lényegében azonos fénytani tulajdonságokkal kell, hogy rendelkezzenek. |
| --- | --- |

5.5.4.

lényegében azonos fénytani tulajdonságokkal kell, hogy rendelkezzenek.

5.6.   Aszimmetrikus külső formájú járművek esetében a fenti követelményeket a lehetőségekhez képest kell betartani.

5.7.   Csoportosított, egyesített, összeépített vagy egyes lámpák

5.7.1.   A lámpák csoportosíthatók, egyesíthetők vagy összeépíthetők, feltéve, hogy megfelelnek a színre, helyzetre, beállításra, geometriai láthatóságra, elektromos kapcsolásra és adott esetben az egyéb követelményekre vonatkozó valamennyi előírásnak.

5.7.1.1.   A lámpára vonatkozó fénytani és színtani követelményeknek akkor is teljesülniük kell, ha minden egyéb funkció, amellyel a lámpát csoportosították, egyesítették vagy összeépítették, ki van kapcsolva.

Ha azonban az első vagy hátsó helyzetjelző lámpa egy vagy több vele együtt bekapcsolható egyéb funkcióval van összeépítve, minden egyes funkcióra vonatkozó színtani követelménynek teljesülnie kell, amikor az összeépített funkció(k) és az első, illetve a hátsó helyzetjelző lámpák be vannak kapcsolva.

5.7.1.2.   A féklámpákat és az irányjelző lámpákat tilos összeépíteni.

5.7.1.3.   Csoportosított féklámpák és irányjelző lámpák esetében a következő feltételeknek kell teljesülniük:

| 5.7.1.3.1. | azok a vízszintes vagy függőleges egyenesek, amelyek áthaladnak ezen funkciók látszólagos felületeinek a vonatkoztatási tengelyre merőleges síkban található vetületén, nem metszhetnek kettőnél több olyan határvonalat, amely különböző színek szomszédos területeit választja el egymástól; |
| --- | --- |

5.7.1.3.1.

azok a vízszintes vagy függőleges egyenesek, amelyek áthaladnak ezen funkciók látszólagos felületeinek a vonatkoztatási tengelyre merőleges síkban található vetületén, nem metszhetnek kettőnél több olyan határvonalat, amely különböző színek szomszédos területeit választja el egymástól;

| 5.7.1.3.2. | a vonatkoztatási tengely irányában húzódó látszólagos felületeik, amelyek a fénykibocsátó felületek körvonala által határolt területeken alapulnak, nem fedhetik át egymást. |
| --- | --- |

5.7.1.3.2.

a vonatkoztatási tengely irányában húzódó látszólagos felületeik, amelyek a fénykibocsátó felületek körvonala által határolt területeken alapulnak, nem fedhetik át egymást.

5.7.2.   Egyes lámpák

5.7.2.1.   A 2.16.1. szakasz a) pontjában meghatározott, két vagy több külön részből álló egyes lámpákat a következő módon kell beszerelni:

| a) | vagy a külső lencsék külső felületét érintő és a vonatkoztatási tengelyre merőleges síkon a külön részek vetülete teljes területének az említett vetületet körülvevő legkisebb négyszög legalább 60 százalékát el kell foglalnia; vagy |
| --- | --- |

a)

vagy a külső lencsék külső felületét érintő és a vonatkoztatási tengelyre merőleges síkon a külön részek vetülete teljes területének az említett vetületet körülvevő legkisebb négyszög legalább 60 százalékát el kell foglalnia; vagy

| b) | a két szomszédos/érintő külön rész szemközti széle közötti minimális távolság a vonatkoztatási tengelyre merőlegesen mérve ne haladja meg a 75 mm-t. |
| --- | --- |

b)

a két szomszédos/érintő külön rész szemközti széle közötti minimális távolság a vonatkoztatási tengelyre merőlegesen mérve ne haladja meg a 75 mm-t.

Ez a követelmény az egyes fényvisszaverő prizmákra nem vonatkozik.

5.7.2.2.   A 2.16.1. szakasz b) vagy c) pontjában meghatározott, két „D” jelzésű lámpából vagy két független fényvisszaverő prizmából álló egyes lámpákat a következő módon kell beszerelni:

| a) | a látszólagos felületeknek a két lámpa vagy a két fényvisszaverő prizma vonatkoztatási tengelyének irányába eső vetülete az említett látszólagos felületek vonatkoztatási tengely irányába eső vetületeit körülvevő legkisebb négyszög legalább 60 %-át elfoglalja; vagy |
| --- | --- |

a)

a látszólagos felületeknek a két lámpa vagy a két fényvisszaverő prizma vonatkoztatási tengelyének irányába eső vetülete az említett látszólagos felületek vonatkoztatási tengely irányába eső vetületeit körülvevő legkisebb négyszög legalább 60 %-át elfoglalja; vagy

| b) | a látszólagos felületeknek a két lámpa vagy a két független fényvisszaverő prizma vonatkoztatási tengelyének irányába eső szemközti széle közötti minimális távolság a vonatkoztatási tengelyre merőlegesen mérve ne haladja meg a 75 mm-t. |
| --- | --- |

b)

a látszólagos felületeknek a két lámpa vagy a két független fényvisszaverő prizma vonatkoztatási tengelyének irányába eső szemközti széle közötti minimális távolság a vonatkoztatási tengelyre merőlegesen mérve ne haladja meg a 75 mm-t.

5.7.2.3.   A 2.16.1. szakasz d) pontjában meghatározott egyes lámpáknak teljesíteniük kell az 5.7.2.1. szakaszban foglalt követelményeket.

Ha két vagy több lámpa és/vagy két vagy több külön látszólagos felület található ugyanabban a lámpatestben és/vagy közös külső lencséjük van, azok nem tekinthetők összefüggő lámparendszernek.

Ugyanakkor a sáv alakú lámpa képezheti egy összefüggő lámparendszer részét.

5.7.2.4.   A két lámpát vagy a páros számú lámpákat sáv alakban a jármű hosszirányú középsíkjára szimmetrikusan, mindkét oldalon a jármű legkülső szélétől legalább 0,4 m-en belül kell elhelyezni, és legalább 0,8 m hosszúnak kell lenniük; e felület megvilágítását legalább két, a szélekhez a lehető legközelebb elhelyezkedő fényforrásnak kell biztosítania; a fénykibocsátó felület több egymás melletti elemből is állhat, ha az egyes fénykibocsátó felületek keresztirányú síkra eső vetületei eleget tesznek az 5.7.2.1. szakasz követelményeinek.

5.8.   A talaj feletti legnagyobb magasságot a látszólagos felület legmagasabb pontjától, a talaj feletti legkisebb magasságot pedig a látszólagos felület legalacsonyabb pontjától kell mérni a vonatkoztatási tengely irányában.

Ha a talaj feletti (legnagyobb és legkisebb) magasság egyértelműen kielégíti ennek az előírásnak a követelményeit, úgy egyik felület pontos széleit sem kell meghatározni.

5.8.1.   A geometriai láthatóság szögeinek csökkentése céljából a lámpáknak a talajszint feletti magasság szerinti helyzetét a H síktól kell mérni.

5.8.2.   Tompított fényszóró esetében a talaj feletti legkisebb magasságot az optikai rendszer (például fényszórótükör, lencse, vetítőlencse) valóságos fénykilépésének legalacsonyabb pontjától kell mérni, függetlenül annak felhasználásától.

5.8.3.   A szélesség tekintetében az elhelyezkedést a teljes szélességre vonatkozóan a jármű hosszirányú középsíkjától a vonatkoztatási tengely irányában a legtávolabbi látszólagos felület szélétől, valamint a lámpák közötti távolságra vonatkozóan a vonatkoztatási tengely irányában a látszólagos felületek belső szélétől kell meghatározni.

Ha az elhelyezkedés a szélesség tekintetében egyértelműen kielégíti az előírás követelményeit, úgy egyik felület pontos széleit sem kell meghatározni.

5.9.   Külön utasítások hiányában a lámpa fénytani jellemzőit (például fényerősség, szín, látszólagos felület stb.) a lámpa bekapcsolt állapotának időtartama alatt szándékosan megváltoztatni nem szabad.

5.9.1.   Az alábbi 6.18.7. szakasznak megfelelő irányjelzőknek, a jármű elakadásjelző lámpájának és a borostyánsárga oldalsó helyzetjelző lámpáknak, valamint a vészfékjelzésnek villogó fényűnek kell lennie.

5.9.2.   A lámpák fénytani jellemzői a következőképpen változhatnak:

| a) | a környezeti fényhez képest; |
| --- | --- |

a)

a környezeti fényhez képest;

| b) | a többi lámpa bekapcsolásának következtében; vagy |
| --- | --- |

b)

a többi lámpa bekapcsolásának következtében; vagy

| c) | amikor a lámpát más világítási funkció ellátására használják, |
| --- | --- |

c)

amikor a lámpát más világítási funkció ellátására használják,

feltéve, hogy a fénytani jellemzők valamennyi változása megfelel az adott lámpára vonatkozó műszaki rendelkezéseknek.

5.9.3.   Az 1., 1a., 1b., 2a. vagy 2b. kategóriájú irányjelző lámpa fénytani jellemzői változhatnak a fényforrások egymást követő működtetésével, a 6. sz. előírás 5.6. szakaszában meghatározott módon előidézett villogás során.

E rendelkezés nem alkalmazandó abban az esetben, ha a 2a. és 2b. kategóriájú irányjelző lámpákat ezen előírás 6.23.1. szakasza szerint vészfékjelzésre használják.

5.10.   A 2.7. szakaszban meghatározott lámpák nem bocsáthatnak ki megtévesztésre alkalmas piros fényt előrefelé, valamint nem bocsáthatnak ki megtévesztésre alkalmas fehér fényt hátrafelé. A jármű belsejében felszerelt világítóberendezéseket nem kell figyelembe venni. Kétség esetén e követelmény teljesülését a következőképpen kell igazolni:

| 5.10.1. | piros fényű lámpa elölről való láthatóságát vizsgálva – a leghátsó piros oldalsó helyzetjelző lámpa kivételével – a piros fényű lámpák látszólagos felületének nem szabad közvetlenül láthatónak lennie olyan megfigyelő számára, aki a 4. melléklet szerinti 1. zónában mozog; |
| --- | --- |

5.10.1.

piros fényű lámpa elölről való láthatóságát vizsgálva – a leghátsó piros oldalsó helyzetjelző lámpa kivételével – a piros fényű lámpák látszólagos felületének nem szabad közvetlenül láthatónak lennie olyan megfigyelő számára, aki a 4. melléklet szerinti 1. zónában mozog;

| 5.10.2. | fehér fényű lámpa hátulról való láthatóságát vizsgálva – a tolatólámpa és a jármű oldalára felszerelt fehér láthatósági jelzések kivételével – a fehér fényű lámpák látszólagos felületének nem szabad közvetlenül láthatónak lennie olyan megfigyelő számára, aki a jármű mögött 25 m-rel elhelyezkedő keresztirányú sík 2. zónájában mozog (lásd a 4. mellékletet). |
| --- | --- |

5.10.2.

fehér fényű lámpa hátulról való láthatóságát vizsgálva – a tolatólámpa és a jármű oldalára felszerelt fehér láthatósági jelzések kivételével – a fehér fényű lámpák látszólagos felületének nem szabad közvetlenül láthatónak lennie olyan megfigyelő számára, aki a jármű mögött 25 m-rel elhelyezkedő keresztirányú sík 2. zónájában mozog (lásd a 4. mellékletet).

| 5.10.3. | A megfigyelő szemszögéből az 1. és a 2. zónát a maguk síkjában a következők határolják:






  5.10.3.1. | magasságában két olyan vízszintes sík, amelyek a talaj felett 1 m, illetve 2,2 m magasságban helyezkednek el; |
| --- | --- | --- |

5.10.3.

A megfigyelő szemszögéből az 1. és a 2. zónát a maguk síkjában a következők határolják:

5.10.3.1.

magasságában két olyan vízszintes sík, amelyek a talaj felett 1 m, illetve 2,2 m magasságban helyezkednek el;

| 5.10.3.2. | keresztirányban a jármű hosszirányú középsíkjától kifelé előre, illetve hátrafelé 15°-os szöget bezáró két olyan függőleges sík, amelyek keresztezik a jármű teljes szélességét határoló, a jármű hosszirányú középsíkjával párhuzamos függőleges síkok érintkezési pontját vagy pontjait; amennyiben több érintkezési pont van, a legelső az első síknak, a leghátsó a hátsó síknak felel meg. |
| --- | --- |

5.10.3.2.

keresztirányban a jármű hosszirányú középsíkjától kifelé előre, illetve hátrafelé 15°-os szöget bezáró két olyan függőleges sík, amelyek keresztezik a jármű teljes szélességét határoló, a jármű hosszirányú középsíkjával párhuzamos függőleges síkok érintkezési pontját vagy pontjait; amennyiben több érintkezési pont van, a legelső az első síknak, a leghátsó a hátsó síknak felel meg.

5.11.   Az elektromos kapcsolást úgy kell kialakítani, hogy az első és a hátsó helyzetjelző lámpák, a méretjelző lámpák – ha vannak –, az oldalsó helyzetjelző lámpák – ha vannak –, valamint a hátsó rendszámtáblát megvilágító lámpa csak egyszerre legyenek be- és kikapcsolhatók.

5.11.1.   Ez a feltétel nem érvényes:

| 5.11.1.1. | az első és hátsó helyzetjelző lámpák, valamint az említett lámpákkal egyesített vagy összeépített oldalsó helyzetjelző lámpák várakozást jelző lámpaként történő használatakor; vagy |
| --- | --- |

5.11.1.1.

az első és hátsó helyzetjelző lámpák, valamint az említett lámpákkal egyesített vagy összeépített oldalsó helyzetjelző lámpák várakozást jelző lámpaként történő használatakor; vagy

| 5.11.1.2. | az oldalsó helyzetjelző lámpák villogó üzemmódban, az irányjelzőkkel együttesen történő használatakor; vagy |
| --- | --- |

5.11.1.2.

az oldalsó helyzetjelző lámpák villogó üzemmódban, az irányjelzőkkel együttesen történő használatakor; vagy

| 5.11.1.3. | ha a fényjelző rendszer a 6.2.7.6.2. szakasz szerint működik; |
| --- | --- |

5.11.1.3.

ha a fényjelző rendszer a 6.2.7.6.2. szakasz szerint működik;

5.11.2.   a lenti 5.12.1. szakasz rendelkezései szerint helyettesített funkciójú első helyzetjelző lámpákra.

5.11.3.   Összefüggő lámparendszer esetében valamennyi fényforrás csak egyszerre lehet be- és kikapcsolható.

5.12.   Az elektromos kapcsolást úgy kell kialakítani, hogy a távolsági fényszórók, a tompított fényszórók, valamint az első ködlámpák csak akkor legyenek bekapcsolhatók, ha az 5.11. szakaszban említett lámpák is bekapcsolt állapotban vannak. E követelmény nem érvényes azonban azokra az esetekre, amikor a távolsági fényszóró vagy a tompított fényszóró fényjelzése a tompított vagy távolsági fényszóró rövid időtartamú ismétlődő felvillantásából vagy a tompított és a távolsági fényszóró rövid időtartamú váltakozó felvillantásából áll.

5.12.1.   Az első helyzetjelző lámpa funkciója a tompított fényszórókkal és/vagy a távolsági fényszórókkal és/vagy az első ködlámpákkal helyettesíthető, amennyiben:

| 5.12.1.1. | elektromos kapcsolásuk úgy van kialakítva, hogy az említett világítóberendezések bármelyikének meghibásodása esetén az első helyzetjelző lámpák automatikusan bekapcsolódnak; és |
| --- | --- |

5.12.1.1.

elektromos kapcsolásuk úgy van kialakítva, hogy az említett világítóberendezések bármelyikének meghibásodása esetén az első helyzetjelző lámpák automatikusan bekapcsolódnak; és

| 5.12.1.2. | a helyettesítő lámpa/funkció a vonatkozó helyzetjelző lámpa tekintetében megfelel az alábbi követelményeknek:






  a) | a 6.9.5. szakaszban az első helyzetjelző lámpák geometriai láthatóságára előírt követelmény; és |
| --- | --- | --- |

5.12.1.2.

a helyettesítő lámpa/funkció a vonatkozó helyzetjelző lámpa tekintetében megfelel az alábbi követelményeknek:

a)

a 6.9.5. szakaszban az első helyzetjelző lámpák geometriai láthatóságára előírt követelmény; és

| b) | a fényeloszlási szögeknek megfelelő legkisebb fénytani értékek; és |
| --- | --- |

b)

a fényeloszlási szögeknek megfelelő legkisebb fénytani értékek; és

| 5.12.1.3. | a helyettesítő funkciót ellátó lámpa vizsgálati jegyzőkönyve tartalmazza a fenti 5.12.1.2. szakaszban megadott követelményeknek való megfelelést igazoló, megfelelő bizonyítékokat. |
| --- | --- |

5.12.1.3.

a helyettesítő funkciót ellátó lámpa vizsgálati jegyzőkönyve tartalmazza a fenti 5.12.1.2. szakaszban megadott követelményeknek való megfelelést igazoló, megfelelő bizonyítékokat.

5.13.   Visszajelző

Amennyiben ez az előírás bekapcsolás-visszajelző alkalmazását írja elő, helyette működés-visszajelző is alkalmazható.

5.14.   Elrejthető lámpák

5.14.1.   Tilos a lámpákat elrejteni, a használaton kívül elrejthető távolsági és tompított fényszórók, valamint első ködlámpák kivételével.

5.14.2.   A lámpákat elrejtő készülék(ek) üzemzavara esetén a lámpáknak – amennyiben már használatban vannak – üzemi helyzetben kell maradniuk, vagy szerszámok használata nélkül üzemi helyzetbe mozdíthatónak kell lenniük.

5.14.3.   A lámpák üzemi helyzetbe mozdítását és bekapcsolását egyetlen vezérlőegység alkalmazásával kell elérni, azon lehetőség kizárása nélkül, hogy azokat bekapcsolás nélkül üzemi helyzetbe lehessen mozdítani. Csoportosított távolsági és tompított fényszórók esetében azonban a fent említett vezérlőegységnek csak a tompított fényszórókat kell működtetnie.

5.14.4.   Ki kell zárni annak a lehetőségét, hogy a vezetőülésből szándékosan le lehessen állítani a bekapcsolt fényszórók mozgását, mielőtt üzemi helyzetüket elérik. Ha fennáll annak a veszélye, hogy a közlekedés többi résztvevőjét elvakíthatja a fényszórók mozgása, ezeket csak üzemi helyzetük elérését követően lehet bekapcsolni.

5.14.5.   Ha a lámpákat elrejtő készülék hőmérséklete –30 °C és +50 °C között van, a fényszórónak a vezérlőegység működésbe lépésének pillanatától számítva 3 másodpercen belül el kell érnie üzemi helyzetét.

5.15.   A lámpák által kibocsátott fény (12) színei a következők:

12

| Távolsági fényszóró: | fehér |
| --- | --- |
| Tompított fényszóró: | fehér |
| Első ködlámpa: | fehér vagy szelektív sárga |
| Tolatólámpa: | fehér |
| Irányjelző lámpa: | borostyánsárga |
| Elakadásjelző lámpa: | borostyánsárga |
| Féklámpa: | piros |
| Vészfékjelzés: | borostyánsárga vagy piros |
| Hátulról történő ütközésre figyelmeztető jelzés: | borostyánsárga |
| A hátsó rendszámtáblát megvilágító lámpa: | fehér |
| Első helyzetjelző lámpa: | fehér |
| Hátsó helyzetjelző lámpa: | piros |
| Első ködlámpa: | fehér vagy szelektív sárga |
| Hátsó ködlámpa: | piros |
| Várakozást jelző lámpa: | elöl fehér, hátul piros, illetve ha összeépítették az oldalsó irányjelző lámpákkal vagy az oldalsó helyzetjelző lámpákkal, borostyánsárga. |
| Oldalsó helyzetjelző lámpa: | borostyánsárga; a leghátsó oldalsó helyzetjelző lámpa azonban lehet piros is, ha csoportosították, egyesítették vagy összeépítették a hátsó helyzetjelző lámpával, a hátsó méretjelző lámpával, a hátsó ködlámpával vagy a féklámpával, vagy csoportosították a hátsó fényvisszaverő prizmával, illetve fénykibocsátó felületük egy része közös a hátsó fényvisszaverő prizmával. |
| Méretjelző lámpa: | elöl fehér, hátul piros |
| Nappali menetjelző lámpa: | fehér |
| Hátsó fényvisszaverő prizma, nem háromszög alakú: | piros |
| Hátsó fényvisszaverő prizma, háromszög alakú: | piros |
| Első fényvisszaverő prizma, nem háromszög alakú: | a beeső fény színével azonos (13) |
| Oldalsó fényvisszaverő prizma, nem háromszög alakú: | borostyánsárga; de a leghátsó oldalsó fényvisszaverő prizma piros is lehet, ha a hátsó helyzetjelző lámpával, a hátsó méretjelző lámpával, a hátsó ködlámpával, a féklámpával, a leghátsó piros, oldalsó helyzetjelző lámpával vagy a hátsó, nem háromszög alakú fényvisszaverő prizmával csoportosították, vagy fénykibocsátó felületük egy része közös azokkal. |
| Kanyarodási lámpa: | fehér |
| Láthatósági jelzés: | elöl fehér; |
| oldalt fehér vagy sárga; |
| hátul piros vagy sárga (14). |
| Adaptív fényszórórendszer (AFS): | fehér |
| Külső ajtóvilágítás: | fehér |
| Manőverezőlámpa: | fehér |

Távolsági fényszóró:

fehér

Tompított fényszóró:

fehér

Első ködlámpa:

fehér vagy szelektív sárga

Tolatólámpa:

fehér

Irányjelző lámpa:

borostyánsárga

Elakadásjelző lámpa:

borostyánsárga

Féklámpa:

piros

Vészfékjelzés:

borostyánsárga vagy piros

Hátulról történő ütközésre figyelmeztető jelzés:

borostyánsárga

A hátsó rendszámtáblát megvilágító lámpa:

fehér

Első helyzetjelző lámpa:

fehér

Hátsó helyzetjelző lámpa:

piros

Első ködlámpa:

fehér vagy szelektív sárga

Hátsó ködlámpa:

piros

Várakozást jelző lámpa:

elöl fehér, hátul piros, illetve ha összeépítették az oldalsó irányjelző lámpákkal vagy az oldalsó helyzetjelző lámpákkal, borostyánsárga.

Oldalsó helyzetjelző lámpa:

borostyánsárga; a leghátsó oldalsó helyzetjelző lámpa azonban lehet piros is, ha csoportosították, egyesítették vagy összeépítették a hátsó helyzetjelző lámpával, a hátsó méretjelző lámpával, a hátsó ködlámpával vagy a féklámpával, vagy csoportosították a hátsó fényvisszaverő prizmával, illetve fénykibocsátó felületük egy része közös a hátsó fényvisszaverő prizmával.

Méretjelző lámpa:

elöl fehér, hátul piros

Nappali menetjelző lámpa:

fehér

Hátsó fényvisszaverő prizma, nem háromszög alakú:

piros

Hátsó fényvisszaverő prizma, háromszög alakú:

piros

Első fényvisszaverő prizma, nem háromszög alakú:

a beeső fény színével azonos (13)

13

Oldalsó fényvisszaverő prizma, nem háromszög alakú:

borostyánsárga; de a leghátsó oldalsó fényvisszaverő prizma piros is lehet, ha a hátsó helyzetjelző lámpával, a hátsó méretjelző lámpával, a hátsó ködlámpával, a féklámpával, a leghátsó piros, oldalsó helyzetjelző lámpával vagy a hátsó, nem háromszög alakú fényvisszaverő prizmával csoportosították, vagy fénykibocsátó felületük egy része közös azokkal.

Kanyarodási lámpa:

fehér

Láthatósági jelzés:

elöl fehér;

oldalt fehér vagy sárga;

hátul piros vagy sárga (14).

14

Adaptív fényszórórendszer (AFS):

fehér

Külső ajtóvilágítás:

fehér

Manőverezőlámpa:

fehér

5.16.   Lámpák száma

5.16.1.   A járműre szerelt lámpák számának meg kell egyeznie az ebben az előírásban megadott egyedi követelményekben szereplő számokkal.

5.17.   Bármely lámpa szerelhető a jármű mozgatható részére is, amennyiben az 5.18., 5.19. és 5.20. szakaszban meghatározott feltételek teljesülnek.

5.18.   A hátsó helyzetjelző lámpákat, hátsó irányjelző lámpákat és a háromszög alakú, valamint nem háromszög alakú, hátsó fényvisszaverő prizmákat csak abban az esetben lehet a jármű valamely mozgatható részére szerelni:

| 5.18.1. | ha a jármű valamely mozgatható részére szerelt lámpák a mozgatható részek valamennyi rögzített helyzetében kielégítik az említett lámpákra vonatkozó valamennyi elhelyezési, geometriai láthatósági, színtani és fénytani követelményt; |
| --- | --- |

5.18.1.

ha a jármű valamely mozgatható részére szerelt lámpák a mozgatható részek valamennyi rögzített helyzetében kielégítik az említett lámpákra vonatkozó valamennyi elhelyezési, geometriai láthatósági, színtani és fénytani követelményt;

| 5.18.2. | ha az 5.18. szakaszban említett funkciókat két „D” jelű lámpából (lásd a 2.16.1. szakaszt) álló egység látja el, csak az egyik lámpának kell teljesítenie az említett lámpákra vonatkozó elhelyezési, geometriai láthatósági és fénytani követelményeket a mozgatható részek valamennyi rögzített helyzetében;
  vagy |
| --- | --- |

5.18.2.

ha az 5.18. szakaszban említett funkciókat két „D” jelű lámpából (lásd a 2.16.1. szakaszt) álló egység látja el, csak az egyik lámpának kell teljesítenie az említett lámpákra vonatkozó elhelyezési, geometriai láthatósági és fénytani követelményeket a mozgatható részek valamennyi rögzített helyzetében;

vagy

| 5.18.3. | ha a fenti funkciók ellátása érdekében kiegészítő lámpákat szerelnek fel és üzemeltetnek, amikor a mozgatható rész bármely rögzített nyitott helyzetben van, feltéve, hogy ezek a kiegészítő lámpák kielégítik a mozgatható részre szerelt lámpákra alkalmazandó valamennyi elhelyezési, geometriai láthatósági és fénytani követelményt. |
| --- | --- |

5.18.3.

ha a fenti funkciók ellátása érdekében kiegészítő lámpákat szerelnek fel és üzemeltetnek, amikor a mozgatható rész bármely rögzített nyitott helyzetben van, feltéve, hogy ezek a kiegészítő lámpák kielégítik a mozgatható részre szerelt lámpákra alkalmazandó valamennyi elhelyezési, geometriai láthatósági és fénytani követelményt.

| 5.18.4. | Ha az 5.18. szakaszban említett funkciókat összefüggő lámparendszer látja el, az alábbi feltételek valamelyikének teljesülnie kell:






  a) | ha az összefüggő lámparendszert teljes egészében a jármű mozgatható részére/részeire szerelik fel, az 5.18.1. szakasz követelményeinek kell teljesülniük. A fenti funkciók ellátása érdekében azonban kiegészítő lámpákat is üzemeltethetnek, amikor a mozgatható rész bármely rögzített nyitott helyzetben van, feltéve, hogy ezek a kiegészítő lámpák kielégítik a mozgatható részre szerelt lámpákra vonatkozó valamennyi elhelyezési, geometriai láthatósági, színtani és fénytani követelményt; vagy |
| --- | --- | --- |

5.18.4.

Ha az 5.18. szakaszban említett funkciókat összefüggő lámparendszer látja el, az alábbi feltételek valamelyikének teljesülnie kell:

a)

ha az összefüggő lámparendszert teljes egészében a jármű mozgatható részére/részeire szerelik fel, az 5.18.1. szakasz követelményeinek kell teljesülniük. A fenti funkciók ellátása érdekében azonban kiegészítő lámpákat is üzemeltethetnek, amikor a mozgatható rész bármely rögzített nyitott helyzetben van, feltéve, hogy ezek a kiegészítő lámpák kielégítik a mozgatható részre szerelt lámpákra vonatkozó valamennyi elhelyezési, geometriai láthatósági, színtani és fénytani követelményt; vagy

| b) | ha az összefüggő lámparendszert részben egy rögzített járműrészre, részben pedig mozgatható részre szerelik fel, a kérelmező által a berendezés jóváhagyási eljárása során megadott összefüggő lámpá(k)nak – az irányjelző lámpák kivételével – valamennyi elhelyezési, külső geometriai láthatósági, színtani és fénytani követelményt teljesítenie/teljesíteniük kell a mozgatható rész(ek) valamennyi rögzített helyzetében.
  A belső geometriai láthatóságra vonatkozó követelmény(ek) akkor tekinthető(k) teljesítettnek, ha ez az összefüggő lámpa/ezek az összefüggő lámpák a mozgatható rész(ek) valamennyi rögzített helyzetében továbbra is megfelel(nek) a berendezés jóváhagyásában megadott fényeloszlási mező által előírt fénytani értékeknek.
  Az irányjelző lámpák esetében a kérelmező által a berendezés jóváhagyási eljárása során megadott összefüggő lámpá(k)nak valamennyi elhelyezési, geometriai láthatósági, színtani és fénytani követelményt teljesítenie/teljesíteniük kell a mozgatható rész(ek) valamennyi rögzített helyzetében. Ez nem alkalmazandó abban az esetben, ha a geometriai láthatóság szögének teljesítése vagy kiegészítése érdekében kiegészítő lámpákat üzemeltetnek, amikor a mozgatható rész bármely rögzített nyitott helyzetben van, feltéve, hogy ezek a kiegészítő lámpák kielégítik a mozgatható részre szerelt irányjelző lámpákra alkalmazandó valamennyi elhelyezési, fénytani és színtani követelményt. |
| --- | --- |

b)

ha az összefüggő lámparendszert részben egy rögzített járműrészre, részben pedig mozgatható részre szerelik fel, a kérelmező által a berendezés jóváhagyási eljárása során megadott összefüggő lámpá(k)nak – az irányjelző lámpák kivételével – valamennyi elhelyezési, külső geometriai láthatósági, színtani és fénytani követelményt teljesítenie/teljesíteniük kell a mozgatható rész(ek) valamennyi rögzített helyzetében.

A belső geometriai láthatóságra vonatkozó követelmény(ek) akkor tekinthető(k) teljesítettnek, ha ez az összefüggő lámpa/ezek az összefüggő lámpák a mozgatható rész(ek) valamennyi rögzített helyzetében továbbra is megfelel(nek) a berendezés jóváhagyásában megadott fényeloszlási mező által előírt fénytani értékeknek.

Az irányjelző lámpák esetében a kérelmező által a berendezés jóváhagyási eljárása során megadott összefüggő lámpá(k)nak valamennyi elhelyezési, geometriai láthatósági, színtani és fénytani követelményt teljesítenie/teljesíteniük kell a mozgatható rész(ek) valamennyi rögzített helyzetében. Ez nem alkalmazandó abban az esetben, ha a geometriai láthatóság szögének teljesítése vagy kiegészítése érdekében kiegészítő lámpákat üzemeltetnek, amikor a mozgatható rész bármely rögzített nyitott helyzetben van, feltéve, hogy ezek a kiegészítő lámpák kielégítik a mozgatható részre szerelt irányjelző lámpákra alkalmazandó valamennyi elhelyezési, fénytani és színtani követelményt.

5.19.   Ha a mozgatható részek a „rendes üzemi helyzettől” eltérő helyzetben vannak, az azokra szerelt berendezések nem zavarhatják indokolatlanul a közlekedés többi résztvevőjét.

5.20.   Ha valamely mozgatható részre szereltek lámpát, és a mozgatható rész „rendes üzemi helyzet(ek)ben” van, a lámpának mindig vissza kell térnie a gyártó által az ezen előírás szerint meghatározott helyzet(ek)be. Tompított fényszórók és első ködlámpák esetében e követelményt teljesítettnek kell tekinteni, amennyiben a mozgatható részek rendes helyzetükből való 10 alkalommal történő elmozdítása, majd visszatérése után a mozgatható rész minden egyes működtetése után a lámpák foglalatukhoz viszonyított szöge egyik esetben sem tér el 0,15 százaléknál nagyobb mértékben a 10 mért érték átlagától. Ha a dőlésszög meghaladja ezt az értéket, akkor a járműnek a 6. melléklet szerinti ellenőrzésekor megengedett dőlésszögtartomány csökkentése érdekében a 6.2.6.1.1. szakaszban meghatározott valamennyi határértéket módosítani kell e túllépés mértékével.

5.21.   Az első és a hátsó helyzetjelző lámpák, az első és a hátsó irányjelző lámpák és fényvisszaverő prizmák látszólagos felületét a vonatkoztatási tengely irányában a fényjelző berendezéssel ellátott vagy anélküli mozgatható részek a „rendes üzemi helyzettől” eltérő valamennyi rögzített helyzetben legfeljebb 50 százalékban takarhatják el.

Egy mozgatható rész rögzített helyzete a mozgatható rész járműgyártó által meghatározott, reteszelt vagy nem reteszelt, stabil vagy természetes nyugalmi helyzetét/helyzeteit jelenti.

Amennyiben ez a követelmény a gyakorlatban nem valósítható meg:

| 5.21.1. | kiegészítő lámpákkal kell kielégíteni a fent jelzett lámpákra vonatkozó valamennyi elhelyezési, geometriai láthatósági, színtani és fénytani követelményt, amennyiben e lámpák látszólagos felületét a vonatkoztatási tengely irányában több mint 50 százalékban eltakarja a mozgatható rész; vagy |
| --- | --- |

5.21.1.

kiegészítő lámpákkal kell kielégíteni a fent jelzett lámpákra vonatkozó valamennyi elhelyezési, geometriai láthatósági, színtani és fénytani követelményt, amennyiben e lámpák látszólagos felületét a vonatkoztatási tengely irányában több mint 50 százalékban eltakarja a mozgatható rész; vagy

| 5.21.2. | az értesítésen (az 1. melléklet 10.1. pontja) tájékoztatni kell a többi hatóságot arról, hogy a mozgatható részek a látszólagos felület több mint 50 százalékát eltakarhatják a vonatkoztatási tengely irányában; és
  a járműben figyelmeztetést kell elhelyezni a felhasználó számára arról, hogy a mozgatható részek egyes helyzetében (helyzeteiben) a közlekedés többi résztvevőjét figyelmeztetni kell a jármű közúti jelenlétére, például elakadásjelző háromszög, vagy a közúti közlekedésre vonatkozó nemzeti követelményeknek megfelelő egyéb eszköz segítségével. |
| --- | --- |

5.21.2.

az értesítésen (az 1. melléklet 10.1. pontja) tájékoztatni kell a többi hatóságot arról, hogy a mozgatható részek a látszólagos felület több mint 50 százalékát eltakarhatják a vonatkoztatási tengely irányában; és

a járműben figyelmeztetést kell elhelyezni a felhasználó számára arról, hogy a mozgatható részek egyes helyzetében (helyzeteiben) a közlekedés többi résztvevőjét figyelmeztetni kell a jármű közúti jelenlétére, például elakadásjelző háromszög, vagy a közúti közlekedésre vonatkozó nemzeti követelményeknek megfelelő egyéb eszköz segítségével.

| 5.21.3. | Az 5.21.2. szakasz nem vonatkozik a fényvisszaverő prizmákra. |
| --- | --- |

5.21.3.

Az 5.21.2. szakasz nem vonatkozik a fényvisszaverő prizmákra.

5.22.   Ha valamely lámpa (a fényvisszaverő prizmák kivételével) nem hozható működésbe egy fényforrás és/vagy egy biztosíték beépítésével, úgy kell tekinteni, hogy nincs jelen a járművön, még akkor is, ha egyébként a lámpát jóváhagyási jellel látták el.

5.23.   A 37. sz. előírás szerinti fényforrással/fényforrásokkal jóváhagyott lámpákat – kivéve, amikor ezeket a fényforrásokat az ezen előírás 2.7.1.1.2. szakaszában meghatározott nem cserélhető fényforrásokként használják – úgy kell beszerelni a járműbe, hogy a fényforrást a megfelelő módon ki lehessen cserélni szakértői segítség és különleges, a gyártó által nem biztosított szerszámok használata nélkül. A járműgyártónak a járműhöz részletes leírást kell mellékelnie a cseréről.

5.23.1.   Abban az esetben, amikor egy fényforrásmodul a 37. sz. előírás szerint jóváhagyott, cserélhető fényforrásokhoz foglalatot tartalmaz, a fényforrásnak a fenti 5.23. szakasz szerint kicserélhetőnek kell lennie.

5.24.   A hátsó helyzetjelző lámpa fényjelző funkciójának ideiglenes önműködő helyettesítése megengedhető, amennyiben a hiba esetén a helyettesítő funkció szín, erősség és elhelyezés tekintetében hasonlít a nem működő funkcióra, és ha a helyettesítő berendezés működőképes marad és folytatja eredeti biztonsági feladatának teljesítését. A csere ideje alatt a műszerfalon található visszajelzőnek (lásd ezen előírás 2.18. szakaszát) jeleznie kell az ideiglenes helyettesítést és a javítás szükségességét.

5.25.   Az adaptív fényszórórendszert (AFS) egy pár tompított fényszóróval egyenértékűnek kell tekinteni és – amennyiben a távolsági fényszóró(k) funkcióját is betölti –, akkor egy pár távolsági fényszóróval egyenértékűnek kell tekinteni.

5.26.   Megengedett az olyan fényerősség-szabályozóval rendelkező hátsó irányjelző lámpa, hátsó helyzetjelző lámpa, féklámpa (az S4 kategóriájú féklámpa kivételével) és hátsó ködlámpa, amelyek egyidejűleg reagálnak a következő külső hatások legalább egyikére: környezeti fény, köd, hóesés, eső, permet, porfelhő, a fénykibocsátó felület szennyeződése, amennyiben előírt fényerősségük a változások átmenete során is fennmarad. Az átmenet során a fényerősség jelentős változása nem elfogadható. Az S4 kategóriájú féklámpák kiadhatnak a többi lámpától független, változó erősségű fényt. Lehetővé lehet tenni a vezető számára, hogy az említett funkciókat az állandó fényerősségű kategóriájuknak megfelelő fényerősségre állíthassa, majd az automatikusan változó kategóriára állíthassa vissza.

5.27.   M és N kategóriájú járművek esetében a kérelmezőnek be kell mutatnia a típus-jóváhagyási vizsgálatok elvégzéséért felelős műszaki szolgálat számára, hogy a fenti 2.7.9., 2.7.10., 2.7.12., 2.7.14. és 2.7.15. szakaszban megadott berendezések áramellátási feltételei – amikor a jármű elektromos rendszere a kérelmező által megadott meghajtású járműre jellemző állandó feszültségű üzemmódban van – megfelelnek a következő rendelkezéseknek:

| 5.27.1. | A típus-jóváhagyási dokumentációjuk szerint különleges áramellátás-vezérlőegység/elektronikus fényforrás-vezérlőegység alkalmazásával vagy másodlagos üzemmódban vagy a kérelmező által megadott feszültségen vizsgált berendezések sorkapcsaira táplált feszültség nem lépheti túl azokat a feszültségértékeket, amelyeket a vonatkozó berendezésekre vagy funkciókra megadtak a jóváhagyás során. |
| --- | --- |

5.27.1.

A típus-jóváhagyási dokumentációjuk szerint különleges áramellátás-vezérlőegység/elektronikus fényforrás-vezérlőegység alkalmazásával vagy másodlagos üzemmódban vagy a kérelmező által megadott feszültségen vizsgált berendezések sorkapcsaira táplált feszültség nem lépheti túl azokat a feszültségértékeket, amelyeket a vonatkozó berendezésekre vagy funkciókra megadtak a jóváhagyás során.

| 5.27.2. | Az 5.27.1. szakasz által nem taglalt áramellátási feltételek esetében a berendezés(ek) vagy funkció(k) sorkapcsaira táplált feszültség legfeljebb 3 %-kal lépheti túl a 6,75 V-ot (6 voltos rendszerek), a 13,5 V-ot (12 voltos rendszerek), illetve a 28 V-ot (24 voltos rendszerek). A berendezés sorkapcsain a legnagyobb feszültség vezérlésére szolgáló eszközök az egyszerűség kedvéért a berendezés testében is elhelyezhetők. |
| --- | --- |

5.27.2.

Az 5.27.1. szakasz által nem taglalt áramellátási feltételek esetében a berendezés(ek) vagy funkció(k) sorkapcsaira táplált feszültség legfeljebb 3 %-kal lépheti túl a 6,75 V-ot (6 voltos rendszerek), a 13,5 V-ot (12 voltos rendszerek), illetve a 28 V-ot (24 voltos rendszerek). A berendezés sorkapcsain a legnagyobb feszültség vezérlésére szolgáló eszközök az egyszerűség kedvéért a berendezés testében is elhelyezhetők.

| 5.27.3. | Az 5.27.1. és az 5.27.2. szakaszok rendelkezései nem érvényesek azokra a berendezésekre, amelyek elektronikus fényforrás-vezérlőegységet vagy fényerő-szabályozót foglalnak magukban a berendezés részeként. |
| --- | --- |

5.27.3.

Az 5.27.1. és az 5.27.2. szakaszok rendelkezései nem érvényesek azokra a berendezésekre, amelyek elektronikus fényforrás-vezérlőegységet vagy fényerő-szabályozót foglalnak magukban a berendezés részeként.

| 5.27.4. | Ilyenkor a jóváhagyási dokumentáció mellé csatolni kell a megfelelőség igazolására alkalmazott módszert és a kapott eredményeket tartalmazó jegyzőkönyvet. |
| --- | --- |

5.27.4.

Ilyenkor a jóváhagyási dokumentáció mellé csatolni kell a megfelelőség igazolására alkalmazott módszert és a kapott eredményeket tartalmazó jegyzőkönyvet.

5.28.   A geometriai láthatóságra vonatkozó általános rendelkezések

5.28.1.   A geometriai láthatóság szögein belül nem lehet semmiféle olyan akadály, amely – végtelen távolságból szemlélve – gátolja a lámpa látszólagos felületének bármely részéből a fény terjedését. Azokat az akadályokat azonban nem kell figyelembe venni, amelyeket már a lámpa jóváhagyásakor számba vettek.

5.28.2.   Ha a lámpához közelebb végeznek méréseket, ugyanolyan pontosság eléréséhez a megfigyelési irányt párhuzamosan el kell tolni.

5.28.3.   Ha a jármű valamely további része eltakarja a már beépített lámpa látszólagos felületének valamely részét, igazolni kell, hogy a lámpa akadályok által el nem takart része megfelel a berendezés jóváhagyásához előírt fénytani értékeknek.

5.28.4.   Ha azonban a vízszintes alatti geometriai láthatóság függőleges szöge 5°-ra csökkenthető (a lámpa a fenti 5.8.1. szakasz rendelkezései szerint mérve a talajtól számítva 750 mm-nél alacsonyabban helyezkedik el), a beépített optikai egység fénymérési mezejét a vízszintes alatti 5°-ra csökkenthetik.

5.28.5.   Összefüggő lámparendszer esetében a geometriai láthatóság követelményeinek akkor kell teljesülniük, amikor az összes összefüggő lámpát egyidejűleg működtetik.

5.29.   A LED-modulnak nem kell cserélhetőnek lennie, ha így szerepel az alkatrész típus-jóváhagyási értesítésén.

6.   EGYEDI KÖVETELMÉNYEK

6.1.   Távolsági fényszóró (98. és 112. sz. előírás)

6.1.1.   Alkalmazás

Gépjárműveken kötelező. Pótkocsikon tilos.

6.1.2.   Darabszám

Kettő vagy négy, amelyek a 98. vagy a 112. sz. előírás szerint kaptak típusjóváhagyást, kivétel: „A” osztályú fényszórók.

N3 kategóriájú járműveknél: két további távolsági fényszóró beépítése megengedett.

3

Amennyiben a járművet négy elrejthető fényszóróval szerelték fel, a két kiegészítő távolsági fényszóró beépítése csak rövid szaggatott felvillanásokból álló (lásd az 5.12. szakaszt), nappali fényjelzés céljára megengedett.

6.1.3.   Elrendezés

Nincsenek egyedi követelmények.

6.1.4.   Elhelyezés

6.1.4.1.   Keresztirányban: nincsenek egyedi követelmények.

6.1.4.2.   Magasságban: nincsenek egyedi követelmények.

6.1.4.3.   Hosszirányban: a jármű elején. Ez a követelmény akkor tekinthető teljesítettnek, ha a kibocsátott fény sem közvetlenül, sem közvetve nem zavarja a jármű vezetőjét a közvetett látást biztosító berendezéseken és/vagy a jármű egyéb fényvisszaverő felületén keresztül.

6.1.5.   Geometriai láthatóság

A világító felület láthatóságát – beleértve az olyan területeken való láthatóságot, amelyek a megfigyelési irányból nem tűnnek megvilágítottnak – egy olyan csonka kúp alakú téren belül kell biztosítani, amelyet a világító felület kerületéből kiinduló és a fényszóró vonatkoztatási tengelyével legalább 5°-os szöget bezáró alkotók határolnak. A geometriai láthatóság szögeinek kezdőpontja a világító felület vetületének kerülete a fényszórólencse legtávolabbi részével érintőleges keresztirányú síkban.

6.1.6.   Irány

Előrefelé.

A jármű egy-egy oldalán legfeljebb egy távolsági fényszóró mozoghat úgy, hogy bevilágítsa az útkanyart.

6.1.7.   Elektromos kapcsolás

6.1.7.1.   Hacsak nem rövid szaggatott fényjelzések kiadására használják őket, a távolsági fényszórók csak akkor lehetnek bekapcsolva, ha a főkapcsoló vagy a „fényszórók bekapcsolva” vagy „automatikus” állásban van, és a tompított fény automatikus bekapcsolódásához adottak a feltételek. Ez utóbbi esetben a távolsági fényszóróknak automatikusan ki kell kapcsolódniuk, amint a tompított fényszóró automatikus bekapcsolódásának feltételei megszűntek.

6.1.7.2.   A távolsági fényszóró be- és kikapcsolásának vezérlése lehet automatikus, a vezérlőjeleket ilyenkor egy olyan érzékelőrendszer hozza létre, amely képes valamennyi alábbi bemeneti körülmény észlelésére és az azokra való reagálásra:

| a) | környezeti fényviszonyok: |
| --- | --- |

a)

környezeti fényviszonyok:

| b) | a szembejövő járművek első világítóberendezései és első fényjelző berendezései által kibocsátott fény; |
| --- | --- |

b)

a szembejövő járművek első világítóberendezései és első fényjelző berendezései által kibocsátott fény;

| c) | a jármű előtt haladó járművek hátsó fényjelző berendezései által kibocsátott fény. |
| --- | --- |

c)

a jármű előtt haladó járművek hátsó fényjelző berendezései által kibocsátott fény.

A teljesítmény javítására szolgáló további érzékelőfunkciók megengedettek.

E szakasz alkalmazásában a „járművek” olyan L, M, N, O, T kategóriájú járművek, valamint kerékpárok, amelyek fényvisszaverő prizmákkal, világító berendezésekkel és fényjelző berendezésekkel vannak felszerelve, és azok bekapcsolt állapotban vannak.

6.1.7.3.   Mindig lehetségesnek kell lennie a távolsági fényszórók manuális ki- és bekapcsolásának és a távolsági fényszórók automatikus vezérlése manuális kikapcsolásának.

Továbbá a távolsági fényszórók és azok automatikus vezérlése kikapcsolásának csak egy egyszerű és azonnali hatást eredményező manuális műveletet kell igényelnie; az almenük használata nem megengedett.

6.1.7.4.   A távolsági fényszórók bekapcsolása történhet egyidejűleg vagy párosával. Amennyiben két további távolsági fényszórót szereltek fel – amit a 6.1.2. szakasz csak az N3 kategóriába sorolt járműveknél enged meg –, egyidejűleg legfeljebb csak két pár világíthat. A tompított fényszóró távolsági fényszóróra történő átkapcsolásakor legalább egy pár távolsági fényszórónak be kell kapcsolódnia. A távolsági fényszóróról tompított fényszóróra való átkapcsoláskor valamennyi távolsági fényszórónak egyszerre kell kikapcsolódnia.

3

6.1.7.5.   A tompított fényszórók a távolsági fényszórókkal egyidejűleg bekapcsolva maradhatnak.

6.1.7.6.   Amennyiben négy elrejthető fényszórót szereltek fel, üzemi helyzetüknek meg kell akadályoznia minden további felszerelt fényszóró egyidejű működését, ha azokat rövid szaggatott felvillanásokból álló nappali fényjelzésre szánták (lásd az 5.12. szakaszt).

6.1.8.   Visszajelző

A bekapcsolás-visszajelző alkalmazása kötelező.

6.1.8.1.   Ha a távolsági fényszóró a fenti 6.1.7.1. szakasz szerinti automatikus vezérlésű, a járművezetőnek jelzést kell kapnia arról, hogy a távolsági fényszórók automatikus vezérlése be van kapcsolva. Ennek az információnak mindvégig kijelzésre kell kerülnie, amíg az automatikus működtetés be van kapcsolva.

6.1.9.   Egyéb követelmények

6.1.9.1.   Az egyidejűleg bekapcsolható távolsági fényszórók együttes legnagyobb fényerőssége nem haladhatja meg a 430 000 cd értéket, amely a 100 referenciaértéknek felel meg.

6.1.9.2.   Ezt a legnagyobb fényerősséget az egyes fényszórókon feltüntetett egyedi referenciaértékek összege adja. Mindegyik „R” vagy „CR” jelű fényszórónak a „10” referenciaértéket kell adni.

6.1.9.3.   A távolsági fényszórók automatikus be- és kikapcsolása:

| 6.1.9.3.1. | A távolsági fényszórók 6.1.7.1. szakasz szerinti automatikus be- és kikapcsolására szolgáló érzékelőrendszernek meg kell felelnie a következő követelményeknek:






  6.1.9.3.1.1. | azoknak a minimális tartományoknak a határvonalait, amelyekben az érzékelő képes a fenti 6.1.7.1. szakasz meghatározása szerint a más járművek által kibocsátott fény érzékelésére, az alábbi szögek határozzák meg.






  6.1.9.3.1.1.1. | Vízszintes szögek: 15° balra és 15° jobbra.
  Függőleges szögek:








  Felfelé irányuló szög | 5° |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Az érzékelő beépítési magassága (az érzékelőnyílás középpontja a talaj felett) | 2 m-nél kisebb | 1,5 m és 2,5 m között | 2 m-nél nagyobb |
| Lefelé irányuló szög | 2° | 2–5° | 5° |

6.1.9.3.1.

A távolsági fényszórók 6.1.7.1. szakasz szerinti automatikus be- és kikapcsolására szolgáló érzékelőrendszernek meg kell felelnie a következő követelményeknek:

6.1.9.3.1.1.

azoknak a minimális tartományoknak a határvonalait, amelyekben az érzékelő képes a fenti 6.1.7.1. szakasz meghatározása szerint a más járművek által kibocsátott fény érzékelésére, az alábbi szögek határozzák meg.

6.1.9.3.1.1.1.

Vízszintes szögek: 15° balra és 15° jobbra.

Függőleges szögek:

Felfelé irányuló szög

5°

Az érzékelő beépítési magassága (az érzékelőnyílás középpontja a talaj felett)

2 m-nél kisebb

1,5 m és 2,5 m között

2 m-nél nagyobb

Lefelé irányuló szög

2°

2–5°

5°

Ezeket a szögeket az érzékelőnyílás középpontjától a középponton áthaladó vízszintes, a jármű hosszirányú középsíkjával párhuzamos egyeneshez viszonyítva kell mérni.

| 6.1.9.3.1.2. | Az érzékelőrendszernek egyenes, vízszintes úton képesnek kell lennie az alábbiak érzékelésére:






  a) | legalább a 400 m-es távolságon belül található szembejövő gépjármű; |
| --- | --- | --- |

6.1.9.3.1.2.

Az érzékelőrendszernek egyenes, vízszintes úton képesnek kell lennie az alábbiak érzékelésére:

a)

legalább a 400 m-es távolságon belül található szembejövő gépjármű;

| b) | legalább a jármű előtt haladó, 100 m-es távolságon belül található gépjármű vagy gépjármű-pótkocsi szerelvény; |
| --- | --- |

b)

legalább a jármű előtt haladó, 100 m-es távolságon belül található gépjármű vagy gépjármű-pótkocsi szerelvény;

| c) | legalább a 75 m-es távolságon belül található szembejövő kerékpár, amelynek világítását egy 150 cd fényerősségű, 10 cm2 ± 3 cm2 fénykibocsátó területű, 0,8 m-es talajszint feletti magasságú fehér lámpa jelenti. |
| --- | --- |

c)

legalább a 75 m-es távolságon belül található szembejövő kerékpár, amelynek világítását egy 150 cd fényerősségű, 10 cm2 ± 3 cm2 fénykibocsátó területű, 0,8 m-es talajszint feletti magasságú fehér lámpa jelenti.

2

2

A fenti a) és b) pontnak való megfelelőség ellenőrzésénél a szembejövő, illetve a jármű előtt haladó gépjármű (vagy gépjármű-pótkocsi szerelvény) helyzetjelző lámpáit (adott esetben) és tompított fényszóróit be kell kapcsolni.

| 6.1.9.3.2. | A távolsági fényszóróról a tompított fényszóróra, illetve a tompított fényszóróról a távolsági fényszóróra való, a fenti 6.1.7.1. szakaszban megadott feltételek szerinti átkapcsolás végbemehet automatikusan, és nem szabad kényelmetlenséget okoznia, a figyelmet elterelnie vagy elvakítania. |
| --- | --- |

6.1.9.3.2.

A távolsági fényszóróról a tompított fényszóróra, illetve a tompított fényszóróról a távolsági fényszóróra való, a fenti 6.1.7.1. szakaszban megadott feltételek szerinti átkapcsolás végbemehet automatikusan, és nem szabad kényelmetlenséget okoznia, a figyelmet elterelnie vagy elvakítania.

| 6.1.9.3.3. | Az automatikus vezérlés teljes működését a következőkkel kell ellenőrizni:






  6.1.9.3.3.1. | a kérelmező által megjelölt szimulációs eszközök vagy a típusjóváhagyó hatóság számára elfogadható más módok. |
| --- | --- | --- |

6.1.9.3.3.

Az automatikus vezérlés teljes működését a következőkkel kell ellenőrizni:

6.1.9.3.3.1.

a kérelmező által megjelölt szimulációs eszközök vagy a típusjóváhagyó hatóság számára elfogadható más módok.

| 6.1.9.3.3.2. | A 12. melléklet 1. szakasza szerinti próbaút. Az automatikus vezérlés működését dokumentálni kell, és össze kell vetni a kérelmező leírásával. Minden nyilvánvaló működési hibát (például túl nagy szögelfordulás vagy villódzás) meg kell vitatni. |
| --- | --- |

6.1.9.3.3.2.

A 12. melléklet 1. szakasza szerinti próbaút. Az automatikus vezérlés működését dokumentálni kell, és össze kell vetni a kérelmező leírásával. Minden nyilvánvaló működési hibát (például túl nagy szögelfordulás vagy villódzás) meg kell vitatni.

| 6.1.9.3.4. | A távolsági fényszórók vezérlése lehet olyan, hogy a távolsági fényszórók csak a következő esetekben kapcsolódnak be automatikusan:






  a) | a fenti 6.1.7.1. szakaszban említettek szerint nincsenek járművek a 6.1.9.3.1.1. és 6.1.9.3.1.2. szakasz szerinti tartományokon és távolságokon belül; és |
| --- | --- | --- |

6.1.9.3.4.

A távolsági fényszórók vezérlése lehet olyan, hogy a távolsági fényszórók csak a következő esetekben kapcsolódnak be automatikusan:

a)

a fenti 6.1.7.1. szakaszban említettek szerint nincsenek járművek a 6.1.9.3.1.1. és 6.1.9.3.1.2. szakasz szerinti tartományokon és távolságokon belül; és

| b) | az érzékelt környezeti fényviszonyok megfelelnek az alábbi 6.1.9.3.5. szakaszban előírtaknak. |
| --- | --- |

b)

az érzékelt környezeti fényviszonyok megfelelnek az alábbi 6.1.9.3.5. szakaszban előírtaknak.

| 6.1.9.3.5. | Abban az esetben, ha a távolsági fényszórók automatikusan kapcsolódnak be, automatikusan ki is kell kapcsolódniuk, ha a fenti 6.1.7.1. szakaszban említettek szerint szembejövő, illetve a jármű előtt haladó járművek érzékelhetők a 6.1.9.3.1.1. és 6.1.9.3.1.2. szakasz szerinti tartományokon és távolságokon belül.
  A távolsági fényszóróknak továbbá akkor is ki kell kapcsolniuk, amikor a környezeti fényviszonyok által biztosított megvilágítás meghaladja a 7 000 lx-ot.
  Az ezeknek a követelményeknek való megfelelést a kérelmezőnek kell igazolnia szimulációval vagy a típusjóváhagyó hatóság számára elfogadható más módon. Szükség esetén a megvilágítást vízszintes felületen kell mérni, koszinuszkorrigált szenzorral, amely a járművön elhelyezett szenzor beépítési magasságával megegyező magasságban helyezkedik el. Ezt a gyártó a megfelelő dokumentációval vagy a típusjóváhagyó hatóság által elfogadott más módon bizonyíthatja. |
| --- | --- |

6.1.9.3.5.

Abban az esetben, ha a távolsági fényszórók automatikusan kapcsolódnak be, automatikusan ki is kell kapcsolódniuk, ha a fenti 6.1.7.1. szakaszban említettek szerint szembejövő, illetve a jármű előtt haladó járművek érzékelhetők a 6.1.9.3.1.1. és 6.1.9.3.1.2. szakasz szerinti tartományokon és távolságokon belül.

A távolsági fényszóróknak továbbá akkor is ki kell kapcsolniuk, amikor a környezeti fényviszonyok által biztosított megvilágítás meghaladja a 7 000 lx-ot.

Az ezeknek a követelményeknek való megfelelést a kérelmezőnek kell igazolnia szimulációval vagy a típusjóváhagyó hatóság számára elfogadható más módon. Szükség esetén a megvilágítást vízszintes felületen kell mérni, koszinuszkorrigált szenzorral, amely a járművön elhelyezett szenzor beépítési magasságával megegyező magasságban helyezkedik el. Ezt a gyártó a megfelelő dokumentációval vagy a típusjóváhagyó hatóság által elfogadott más módon bizonyíthatja.

6.2.   Tompított fényszóró (98. és 112. sz. előírás)

6.2.1.   Alkalmazás

Gépjárműveken kötelező. Pótkocsikon tilos.

6.2.2.   Darabszám

Kettő, amelyek a 98. vagy a 112. sz. előírás szerint kaptak típusjóváhagyást, kivétel: „A” osztályú fényszórók.

6.2.3.   Elrendezés

Nincs különleges követelmény.

6.2.4.   Elhelyezés

6.2.4.1.   Keresztirányban: a vonatkoztatási tengely irányában a látszólagos felületnek a jármű hosszirányú középsíkjától legtávolabb lévő széle legfeljebb 400 mm-re lehet a jármű legkülső szélétől.

A vonatkoztatási tengelyek irányában a látszólagos felületek belső széleinek legalább 600 mm-re kell lenniük egymástól. Ez nem érvényes azonban az M1 és N1 kategóriájú járművekre; valamennyi egyéb gépjármű-kategória esetében ez a távolság 400 mm-re csökkenthető, ha a jármű teljes szélessége kevesebb 1 300 mm-nél.

1

1

6.2.4.2.   Magasságban: a talaj felett legalább 500 mm-re, de legfeljebb 1 200 mm-re. Az N3G kategóriájú járművek (terepjárók) (15) esetében a legnagyobb magasság 1 500 mm-ig növelhető.

3

15

6.2.4.3.   Hosszirányban: a jármű elején. Ez a követelmény akkor tekinthető teljesítettnek, ha a kibocsátott fény nem zavarja a jármű vezetőjét sem közvetlenül, sem közvetve a közvetett látást biztosító berendezéseken és/vagy a jármű egyéb fényvisszaverő felületén keresztül.

6.2.5.   Geometriai láthatóság

A 2.13. szakaszban megadott α és β szögek határozzák meg:

| | α = 15° felfelé és 10° lefelé, |
| --- | --- |

α = 15° felfelé és 10° lefelé,

| | β = 45° kifelé és 10° befelé. |
| --- | --- |

β = 45° kifelé és 10° befelé.

A fényszóró közelében lévő válaszfalak vagy más berendezések nem okozhatnak olyan másodlagos hatásokat, amelyek zavarhatják a közlekedés többi résztvevőjét.

6.2.6.   Irány

Előre.

6.2.6.1.   Függőleges irány

6.2.6.1.1.   A tompított fénynyaláb világos-sötét határvonalának kezdeti, lefelé irányuló dőlésszögét, amelyet olyan terheletlen járművön kell beállítani, amelynek csupán a vezetőülésében helyezkedik el egy személy, a járműgyártónak 0,1 százalékos pontossággal kell megadnia, és ezt jól olvasható és eltávolíthatatlan módon fel kell tüntetnie minden járművön a 7. mellékletben látható piktogrammal, a fényszórók közelében vagy a gyártó adattábláján.

A megadott lefelé irányuló dőlésszög értékét a 6.2.6.1.2. szakasz szerint kell meghatározni.

6.2.6.1.2.   A tompított fényszóró vonatkoztatási tengelyének irányában a látszólagos felület terheletlen járművön mért alsó szélének méterben meghatározott beépítési magasságától (h) függően a tompított fénynyaláb világos-sötét határvonala függőleges dőlésszögének az 5. melléklet statikus feltételei mellett a következő határértékek között kell maradnia, a következő kezdeti célértékekkel:

| h < 0,8 |
| --- |
| Határértékek: | – 0,5 százalék és – 2,5 százalék között |
| Kezdeti célérték: | – 1,0 százalék és – 1,5 százalék között |
| 0,8 < h <1,0 |
| Határértékek: | – 0,5 százalék és – 2,5 százalék között |
| Kezdeti célérték: | – 1,0 százalék és – 1,5 százalék között |

h < 0,8

Határértékek:

– 0,5 százalék és – 2,5 százalék között

Kezdeti célérték:

– 1,0 százalék és – 1,5 százalék között

0,8 < h <1,0

Határértékek:

– 0,5 százalék és – 2,5 százalék között

Kezdeti célérték:

– 1,0 százalék és – 1,5 százalék között

vagy a gyártó megítélése alapján,

| Határértékek: | – 1,0 százalék és – 3,0 százalék között |
| --- | --- |
| Kezdeti célérték: | – 1,5 százalék és – 2,0 százalék között |

Határértékek:

– 1,0 százalék és – 3,0 százalék között

Kezdeti célérték:

– 1,5 százalék és – 2,0 százalék között

Ebben az esetben a járműtípus-jóváhagyási kérelemnek tartalmaznia kell, hogy a két változat közül melyiket kell használni.

| h > 1,0 |
| --- |
| Határértékek: | – 1,0 százalék és – 3,0 százalék között |
| Kezdeti célérték: | – 1,5 százalék és – 2,0 százalék között |

h > 1,0

Határértékek:

– 1,0 százalék és – 3,0 százalék között

Kezdeti célérték:

– 1,5 százalék és – 2,0 százalék között

A fenti határértékeket és a kezdeti célértékeket az alábbi grafikon foglalja össze.

Az N3G (terepjáró) kategóriájú járművek esetében, amelyeknél a fényszórók 1 200 mm magasság felett helyezkednek el, a fénynyaláb világos-sötét határvonala függőleges dőlésszögének a következő határértékek közé kell esnie: –1,5 százalék és –3,5 százalék.

3

A kezdeti célérték a következő határértékek közötti: –2 százalék és –2,5 százalék.

6.2.6.2.   Fényszórószint-állító berendezés

6.2.6.2.1.   Ha a 6.2.6.1.1. és a 6.2.6.1.2. szakasz követelményeinek teljesítéséhez fényszórószint-állító berendezés szükséges, a berendezésnek automatikusnak kell lennie.

6.2.6.2.2.   Folytonosan vagy szakaszosan kézileg működtethető berendezések is megengedettek azonban, amennyiben rendelkeznek egy olyan nyugalmi állással, amelyben a lámpák a szokásos állítócsavarok vagy hasonló berendezések segítségével visszaállíthatók a 6.2.6.1.1. szakaszban meghatározott kezdeti dőlésszögre.

Előírás, hogy az ilyen kézileg állítható berendezéseket a vezetőülésből lehessen működtetni.

A folyamatosan állítható berendezéseket el kell látni a tompított fénynyaláb állítását megkövetelő terhelési állapotokat jelző vonatkoztatási jelekkel.

A szakaszosan állítható berendezéseken a beállítható helyzetek számának az 5. mellékletben meghatározott valamennyi terhelési állapotban biztosítania kell a 6.2.6.1.2. szakaszban előírt értéktartományok betartását.

E berendezések esetében is egyértelműen jelezni kell a berendezés kezelőszerve közelében az 5. mellékletben található és a tompított fényszóró állítását igénylő terhelési állapotokat (lásd a 8. mellékletet).

6.2.6.2.3.   A 6.2.6.2.1. és a 6.2.6.2.2. szakaszban leírt berendezések meghibásodása esetén a tompított fény nem vehet fel olyan helyzetet, amelyben a dőlésszög kisebb, mint amekkora a berendezés meghibásodásakor volt.

6.2.6.3.   Mérési eljárás

6.2.6.3.1.   A kezdeti dőlésszög beállítása után a tompított fénynyaláb függőleges dőlésszögét százalékban, statikus feltételek mellett kell mérni az 5. mellékletben meghatározott valamennyi terhelési állapotban.

6.2.6.3.2.   A tompított fénynyaláb dőlésszöge terhelés függvényében történő változásának mérését a 6. mellékletben meghatározott vizsgálati eljárás szerint kell végrehajtani.

6.2.6.4.   Vízszintes irány

Egy vagy mindkét tompított fényszóró vízszintes iránya módosítható úgy, hogy az útkanyart megvilágítsa, feltéve, hogy amennyiben az egész fénysugarat vagy a világos-sötét határvonal könyökének töréspontját mozgatják, a világos-sötét határvonal könyökének töréspontja nem metszheti a jármű súlypontja pályájának vonalát a jármű elejétől olyan távolságra, amely nagyobb, mint a megfelelő tompított fényszóró beépítési magasságának százszorosa.

6.2.7.   Elektromos kapcsolás

6.2.7.1.   A tompított fényszóróra történő átkapcsoláskor a vezérlésnek egyidejűleg ki kell kapcsolnia minden távolsági fényszórót.

6.2.7.2.   A tompított fényszórók a távolsági fényszórókkal egyidejűleg bekapcsolva maradhatnak.

6.2.7.3.   A 98. sz. előírás szerinti tompított fényszórók esetében a gázkisüléses fényforrásoknak a távolsági fényszóró működésekor bekapcsolva kell maradniuk.

6.2.7.4.   A tompított fényszórón belül vagy a megfelelő tompított fényszóróval csoportosított vagy összeépített lámpán (kivéve a távolsági fényszórót) belül elhelyezett kiegészítő fényforrás vagy egy vagy több LED-modul működésbe hozható, hogy kanyarvilágítást biztosítson, feltéve, hogy a jármű súlyponti pályája vonalának vízszintes görbületi sugara legfeljebb 500 m. Ezt a gyártó számításokkal vagy a típusjóváhagyó hatóság által elfogadott más módon bizonyíthatja.

6.2.7.5.   A tompított fényszórók be- és kikapcsolása automatikusan is történhet. Lehetségesnek kell azonban lennie a tompított fényszóró kézzel való be- és kikapcsolásának is.

6.2.7.6.   Ha a járművön nappali menetjelző lámpák is vannak, és a 6.19. szakasz szerint működnek, akkor

| 6.2.7.6.1. | a tompított fényszórók be- és kikapcsolása vagy automatikusan kell, hogy történjen a 13. mellékletben foglalt követelményeknek megfelelően a környezeti fényviszonyok szerint (például éjszakai látási viszonyok mellett, alagutakban stb. be kell, hogy kapcsolódjanak); vagy |
| --- | --- |

6.2.7.6.1.

a tompított fényszórók be- és kikapcsolása vagy automatikusan kell, hogy történjen a 13. mellékletben foglalt követelményeknek megfelelően a környezeti fényviszonyok szerint (például éjszakai látási viszonyok mellett, alagutakban stb. be kell, hogy kapcsolódjanak); vagy

| 6.2.7.6.2. | a nappali menetjelző lámpák az 5.11. szakaszban felsorolt lámpákkal együtt működnek, amely esetben minimális követelményként legalább a hátsó helyzetjelző lámpáknak be kell kapcsolódniuk; vagy |
| --- | --- |

6.2.7.6.2.

a nappali menetjelző lámpák az 5.11. szakaszban felsorolt lámpákkal együtt működnek, amely esetben minimális követelményként legalább a hátsó helyzetjelző lámpáknak be kell kapcsolódniuk; vagy

| 6.2.7.6.3. | különböző eszközök segítségével a járművezető tudtára kell adni, ha a fényszórók, a helyzetjelző lámpák és a hátsó méretjelző lámpák, illetve oldalsó helyzetjelző lámpák (ha vannak) nem világítanak. Ezek az eszközök az alábbiak lehetnek:






  6.2.7.6.3.1. | két jól megkülönböztethető fényerősségű műszerfal-megvilágítás nappali és éjszakai üzemmódban, amely jelzi a járművezető számára, hogy a tompított fényszórót be kell kapcsolni; vagy |
| --- | --- | --- |

6.2.7.6.3.

különböző eszközök segítségével a járművezető tudtára kell adni, ha a fényszórók, a helyzetjelző lámpák és a hátsó méretjelző lámpák, illetve oldalsó helyzetjelző lámpák (ha vannak) nem világítanak. Ezek az eszközök az alábbiak lehetnek:

6.2.7.6.3.1.

két jól megkülönböztethető fényerősségű műszerfal-megvilágítás nappali és éjszakai üzemmódban, amely jelzi a járművezető számára, hogy a tompított fényszórót be kell kapcsolni; vagy

| 6.2.7.6.3.2. | a 121. sz. előírás által előírt, egyébként nem megvilágított kijelzők és a kezelőszervek azonosítását ki kell világítani, ha a fényszórók be vannak kapcsolva; vagy |
| --- | --- |

6.2.7.6.3.2.

a 121. sz. előírás által előírt, egyébként nem megvilágított kijelzők és a kezelőszervek azonosítását ki kell világítani, ha a fényszórók be vannak kapcsolva; vagy

| 6.2.7.6.3.3. | az optikai vagy akusztikai (vagy mindkét jelzést használó) visszajelzőnek a 13. mellékletben meghatározott csökkentett környezeti fényviszonyok mellett be kell kapcsolódnia annak érdekében, hogy figyelmeztesse a járművezetőt arra, hogy be kell kapcsolni a tompított fényszórókat. A bekapcsolódott visszajelző csak akkor kapcsolhat ki, ha a tompított fényszórókat bekapcsolták, vagy ha a motort (meghajtórendszert) beindító, illetve leállító rendszer olyan helyzetben van, amely kizárja a motor (meghajtórendszer) működtetését. |
| --- | --- |

6.2.7.6.3.3.

az optikai vagy akusztikai (vagy mindkét jelzést használó) visszajelzőnek a 13. mellékletben meghatározott csökkentett környezeti fényviszonyok mellett be kell kapcsolódnia annak érdekében, hogy figyelmeztesse a járművezetőt arra, hogy be kell kapcsolni a tompított fényszórókat. A bekapcsolódott visszajelző csak akkor kapcsolhat ki, ha a tompított fényszórókat bekapcsolták, vagy ha a motort (meghajtórendszert) beindító, illetve leállító rendszer olyan helyzetben van, amely kizárja a motor (meghajtórendszer) működtetését.

6.2.7.7.   A 6.2.7.6.1. szakasz rendelkezéseinek sérelme nélkül, a tompított fényszórók automatikusan, azaz egyéb tényezők, mint pl. idő vagy környezeti feltételek (például napszak, a jármű helye, eső, köd stb.) függvényeként is be-, illetve kikapcsolódhatnak.

6.2.8.   Visszajelző

6.2.8.1.   A visszajelző választható.

6.2.8.2.   A – villogó vagy folyamatos – fényjelzést adó visszajelző kötelező:

| a) | ha az egész fénynyalábot vagy a világos-sötét határvonal könyökének töréspontját mozgatják a kanyarvilágítás előállítása érdekében; vagy |
| --- | --- |

a)

ha az egész fénynyalábot vagy a világos-sötét határvonal könyökének töréspontját mozgatják a kanyarvilágítás előállítása érdekében; vagy

| b) | ha egy vagy több LED-modult alkalmaznak a fő tompított fény kibocsátására, kivéve, ha úgy vannak bekötve, hogy bármely LED-modul meghibásodása esetén a többi sem bocsát ki fényt. |
| --- | --- |

b)

ha egy vagy több LED-modult alkalmaznak a fő tompított fény kibocsátására, kivéve, ha úgy vannak bekötve, hogy bármely LED-modul meghibásodása esetén a többi sem bocsát ki fényt.

A következő esetben kell bekapcsolnia:

| a) | a világos-sötét határvonal könyöke töréspontja elmozdulásának hibás működése; vagy |
| --- | --- |

a)

a világos-sötét határvonal könyöke töréspontja elmozdulásának hibás működése; vagy

| b) | a fő tompított fényt kibocsátó bármely LED-modul(ok) meghibásodása esetén, kivéve, ha úgy vannak bekötve, hogy bármely LED-modul meghibásodása esetén a többi sem bocsát ki fényt. |
| --- | --- |

b)

a fő tompított fényt kibocsátó bármely LED-modul(ok) meghibásodása esetén, kivéve, ha úgy vannak bekötve, hogy bármely LED-modul meghibásodása esetén a többi sem bocsát ki fényt.

A meghibásodás megszüntetéséig bekapcsolva kell maradnia. Ideiglenesen felfüggeszthető lehet, de minden esetben meg kell ismétlődnie, ha a motort elindító vagy leállító berendezést be- és kikapcsolják.

6.2.9.   Egyéb követelmények

Az 5.5.2. szakasz követelményei tompított fényszórókra nem érvényesek.

A fő tompított fényt kibocsátó, 2 000 lument meghaladó teljes objektív fényáramú fényforrással vagy LED-modullal (modulokkal) rendelkező tompított fényszórót kizárólag a 45. sz. előírás szerinti fényszórótisztító berendezéssel (berendezésekkel) együttesen lehet beépíteni (16).

16

A függőleges dőlésszög szempontjából a fenti 6.2.6.2.2. szakasz rendelkezéseit nem kell alkalmazni az olyan tompított fényszórókra, amelyekben a fő tompított fényt egy 2 000 lument meghaladó objektív fényárammal rendelkező fényforrás vagy LED-modul (modulok) biztosítja (biztosítják).

Az olyan izzólámpák esetében, amelyekhez több vizsgálati feszültséget adtak meg, a berendezés típusjóváhagyására vonatkozó értesítésen megadottak szerint a fő tompított fényt kibocsátó objektív fényáram alkalmazandó.

A jóváhagyott fényforrással rendelkező tompított fényszórók esetében az alkalmazandó objektív fényáram a vonatkozó, az előírás megfelelő adatközlő lapján megadott vizsgálati feszültségen kapott érték,, amely alapján az alkalmazott fényforrást jóváhagyták, az objektív fényáram ezen az adatközlő lapon megadott tűréseinek figyelembevétele nélkül.

Kizárólag a 98. vagy a 112. sz. előírásnak megfelelő tompított fényszóró használható kanyarvilágításra.

Amennyiben a kanyarvilágítást a teljes fénynyaláb vagy a világos-sötét határvonal könyöke töréspontjának vízszintes mozgatásával valósítják meg, a kanyarvilágítás csak akkor léphet működésbe, ha a jármű előre mozog; e rendelkezés nem alkalmazandó, ha a kanyarvilágítást jobb oldali közlekedésű forgalomban jobbra forduláshoz (illetve bal oldali közlekedésnél balra forduláshoz) használják.

6.3.   Első ködlámpa (19. sz. előírás).

6.3.1.   Alkalmazás

Gépjárműveken választható. Pótkocsikon tilos.

6.3.2.   Darabszám

Kettő; a 19. sz. előírás 03. és azt követő módosítássorozatai követelményeinek megfelelően.

6.3.3.   Elrendezés

Nincs különleges követelmény.

6.3.4.   Elhelyezés

6.3.4.1.   Keresztirányban: a látszólagos felületnek a vonatkoztatási tengely irányában a jármű hosszirányú középsíkjától legtávolabb eső pontja legfeljebb 400 mm-re lehet a jármű legkülső szélétől.

6.3.4.2.   Magasságban:

| legalább | : | a talaj felett 250 mm-re. |
| --- | --- | --- |
| legfeljebb | : | az M1 és N1 kategóriájú járművek esetében: a talaj felett 800 mm-re.
  Az N3G (terepjáró) járművek (17) kivételével valamennyi egyéb kategória esetében: a talaj felett 1 200 mm-re.
  Az N3G jármű-kategória esetében: a legnagyobb magasság 1 500 mm-ig növelhető. |

legalább

:

a talaj felett 250 mm-re.

legfeljebb

:

az M1 és N1 kategóriájú járművek esetében: a talaj felett 800 mm-re.

1

1

Az N3G (terepjáró) járművek (17) kivételével valamennyi egyéb kategória esetében: a talaj felett 1 200 mm-re.

3

17

Az N3G jármű-kategória esetében: a legnagyobb magasság 1 500 mm-ig növelhető.

3

A látszólagos felületen a vonatkoztatási tengely irányában egyetlen pont sem lehet magasabban, mint a látszólagos felületen a tompított fényszóró vonatkoztatási tengelyének irányában lévő legmagasabb pont.

6.3.4.3.   Hosszirányban: a jármű elején. Ez a követelmény akkor tekinthető teljesítettnek, ha a kibocsátott fény nem zavarja a jármű vezetőjét sem közvetlenül, sem közvetve a közvetett látást biztosító berendezéseken és/vagy a jármű egyéb fényvisszaverő felületén keresztül.

6.3.5.   Geometriai láthatóság

A 2.13. szakaszban megadott α és β szögek határozzák meg:

| | α = 5° felfelé és lefelé, |
| --- | --- |

α = 5° felfelé és lefelé,

| | β = 45° kifelé és 10° befelé. |
| --- | --- |

β = 45° kifelé és 10° befelé.

Az első ködlámpa közelében lévő válaszfalak vagy más berendezések nem okozhatnak olyan másodlagos hatásokat, amelyek zavarhatják a közlekedés többi résztvevőjét (18).

18

6.3.6.   Irány

Előrefelé.

6.3.6.1.   Függőleges irány

6.3.6.1.1.   A „B” osztályú első ködlámpák esetében a fénynyaláb világos-sötét határvonala függőleges dőlésszögének, amelyet olyan terheletlen járművön kell beállítani, amelynek csupán a vezetőülésében helyezkedik el egy személy, –1,5 százaléknak vagy annál kisebbnek kell lennie (19).

19

6.3.6.1.2.   Az „F3” osztályú első ködlámpák esetében:

| 6.3.6.1.2.1. | Ha a fényforrás teljes objektív fényárama nem haladja meg a 2 000 lument:






  6.3.6.1.2.1.1. | a fénynyaláb világos-sötét határvonala függőleges dőlésszögének, amelyet olyan terheletlen járművön kell beállítani, amelynek csupán a vezetőülésében helyezkedik el egy személy, –1,0 százaléknak vagy annál kisebbnek kell lennie. |
| --- | --- | --- |

6.3.6.1.2.1.

Ha a fényforrás teljes objektív fényárama nem haladja meg a 2 000 lument:

6.3.6.1.2.1.1.

a fénynyaláb világos-sötét határvonala függőleges dőlésszögének, amelyet olyan terheletlen járművön kell beállítani, amelynek csupán a vezetőülésében helyezkedik el egy személy, –1,0 százaléknak vagy annál kisebbnek kell lennie.

| 6.3.6.1.2.2. | Ha a fényforrás teljes objektív fényárama meghaladja a 2 000 lument:






  6.3.6.1.2.2.1. | az első ködlámpa vonatkoztatási tengelyének irányában a látszólagos felület terheletlen járművön mért alsó szélének méterben meghatározott beépítési magasságától (h) függően a fénynyaláb világos-sötét határvonalának az 5. melléklet minden statikus feltétele mellett automatikusan a következő határértékek között kell maradnia:








  h ≤ 0,8 |
| --- | --- | --- |
| Határértékek: | – 1,0 százalék és – 3,0 százalék között |
| Kezdeti célérték: | – 1,5 százalék és – 2,0 százalék között |
| h > 0,8 |
| Határértékek: | – 1,5 százalék és – 3,5 százalék között |
| Kezdeti célérték: | – 2,0 százalék és – 2,5 százalék között |

6.3.6.1.2.2.

Ha a fényforrás teljes objektív fényárama meghaladja a 2 000 lument:

6.3.6.1.2.2.1.

az első ködlámpa vonatkoztatási tengelyének irányában a látszólagos felület terheletlen járművön mért alsó szélének méterben meghatározott beépítési magasságától (h) függően a fénynyaláb világos-sötét határvonalának az 5. melléklet minden statikus feltétele mellett automatikusan a következő határértékek között kell maradnia:

h ≤ 0,8

Határértékek:

– 1,0 százalék és – 3,0 százalék között

Kezdeti célérték:

– 1,5 százalék és – 2,0 százalék között

h > 0,8

Határértékek:

– 1,5 százalék és – 3,5 százalék között

Kezdeti célérték:

– 2,0 százalék és – 2,5 százalék között

| 6.3.6.1.2.2.2. | A fénynyaláb világos-sötét határvonalának kezdeti, lefelé irányuló dőlésszögét, amelyet olyan terheletlen járművön kell beállítani, amelynek csupán a vezetőülésében helyezkedik el egy személy, a jármű gyártójának egy tizedes jegyű pontossággal kell megadnia, és ezt jól olvasható és eltávolíthatatlan módon kell feltüntetnie minden járművön az ezen előírás 7. mellékletében látható piktogrammal, az első ködlámpa közelében vagy a gyártó adattábláján, illetve a 6.2.6.1.1. szakaszban említett jelzéssel kombinálva. A megadott lefelé irányuló dőlésszög értékét a 6.3.6.1.2.2.1. szakasz szerint kell meghatározni. |
| --- | --- |

6.3.6.1.2.2.2.

A fénynyaláb világos-sötét határvonalának kezdeti, lefelé irányuló dőlésszögét, amelyet olyan terheletlen járművön kell beállítani, amelynek csupán a vezetőülésében helyezkedik el egy személy, a jármű gyártójának egy tizedes jegyű pontossággal kell megadnia, és ezt jól olvasható és eltávolíthatatlan módon kell feltüntetnie minden járművön az ezen előírás 7. mellékletében látható piktogrammal, az első ködlámpa közelében vagy a gyártó adattábláján, illetve a 6.2.6.1.1. szakaszban említett jelzéssel kombinálva. A megadott lefelé irányuló dőlésszög értékét a 6.3.6.1.2.2.1. szakasz szerint kell meghatározni.

6.3.6.2.   Első ködlámpa szintállító berendezése

6.3.6.2.1.   Ha a független vagy más első világító és fényjelző funkciókkal csoportosított első ködlámpához szintállító berendezés van beépítve, annak olyannak kell lennie, hogy az ezen előírás 5. melléklete szerinti valamennyi statikus terhelési állapotban a függőleges dőlésszög a 6.3.6.1.2.2.1. szakaszban előírt határértékeken belül maradjon.

6.3.6.2.2.   Amennyiben az „F3” kategóriájú első ködlámpa a tompított fényszóró vagy adaptív fényszórórendszer részét képezi, akkor a 6.2.6. szakasz követelményeit kell alkalmazni az első ködlámpa fénynyalábjának a tompított fény részeként való használatakor.

Ebben az esetben akkor is a 6.2.6. szakaszban meghatározott beállítási korlátokat lehet alkalmazni, amikor az első ködlámpát első ködlámpaként használják.

6.3.6.2.3.   A szintállító berendezés arra is használható, hogy az első ködlámpa fénynyalábjának dőlésszögét automatikusan hozzáigazítsa a környezeti feltételekhez, feltéve, hogy a lefelé irányuló dőlésszög továbbra is megfelel a 6.3.6.1.2.2.1. szakaszban meghatározott határértékeknek.

6.3.6.2.4.   A szintállító berendezés meghibásodása esetén az első ködlámpa fénynyalábja nem vehet fel olyan helyzetet, amelyben a világos-sötét határvonal dőlésszöge kisebb, mint amekkora a berendezés meghibásodásakor volt.

6.3.7.   Elektromos kapcsolás

Az első ködlámpáknak a távolsági fényszóróktól, a tompított fényszóróktól vagy a távolsági és tompított fényszórók bármely kombinációjától függetlenül ki- és bekapcsolhatónak kell lenniük, kivéve, ha:

| a) | az első ködlámpákat egy másik világítási funkció részeként adaptív fényszórórendszerben használják; de az első ködlámpák funkciójának bekapcsolása elsőbbséget kell, hogy élvezzen azzal a funkcióval szemben, amelyhez az első ködlámpákat valamely más berendezés részeként használják; vagy |
| --- | --- |

a)

az első ködlámpákat egy másik világítási funkció részeként adaptív fényszórórendszerben használják; de az első ködlámpák funkciójának bekapcsolása elsőbbséget kell, hogy élvezzen azzal a funkcióval szemben, amelyhez az első ködlámpákat valamely más berendezés részeként használják; vagy

| b) | az első ködlámpák nem világíthatnak egyidejűleg semmilyen olyan másik lámpával, amellyel össze vannak építve, ahogy azt a 19. sz. előírás 1. mellékletének 10.1. szakasza szerinti megfelelő szimbólum („/”) jelzi. |
| --- | --- |

b)

az első ködlámpák nem világíthatnak egyidejűleg semmilyen olyan másik lámpával, amellyel össze vannak építve, ahogy azt a 19. sz. előírás 1. mellékletének 10.1. szakasza szerinti megfelelő szimbólum („/”) jelzi.

6.3.8.   Visszajelző

A bekapcsolás-visszajelző alkalmazása kötelező. Független, nem villogó figyelmeztető fény.

6.3.9.   Egyéb követelmények

Amennyiben a 19. sz. előírás 1. melléklete 10.9. pontjában lévő értesítésen kimondottan utalnak erre, az „F3” osztályú első ködlámpa beállítása és fényerőssége automatikusan hozzáigazítható a környezeti feltételekhez. A fényerősség vagy a beállítás valamennyi változtatását automatikusan kell elvégezni olyan módon, hogy se a vezetőt, se pedig a közlekedés többi résztvevőjét ne zavarják.

6.4.   Tolatólámpa (23. sz. előírás)

6.4.1.   Alkalmazás

Kötelező gépjárműveken és az O2, O3 és O4 kategóriájú pótkocsikon. Az O1 kategóriájú pótkocsikon választható.

2

3

4

1

6.4.2.   Darabszám

6.4.2.1.   Egy berendezés kötelező, egy második pedig választható az M1 kategóriájú gépjárművek és minden más olyan jármű esetében, amelynek hossza nem haladja meg a 6 000 mm-t.

1

6.4.2.2.   Két berendezés kötelező, kettő pedig választható valamennyi olyan jármű esetében, amelynek hossza meghaladja a 6 000 mm-t, kivéve az M1 kategóriájú járműveket.

1

6.4.3.   Elrendezés

Nincs különleges követelmény.

6.4.4.   Elhelyezés

6.4.4.1.   Keresztirányban: nincs különleges követelmény.

6.4.4.2.   Magasságban: a talaj felett legalább 250 mm-re, de legfeljebb 1 200 mm-re.

6.4.4.3.   Hosszirányban: a jármű hátsó részén.

Ha azonban a 6.4.2.2. szakaszban említett két választható berendezést felszerelik, akkor azokat a jármű oldalára lehet felszerelni, feltéve, hogy az alábbi 6.4.5.2. és 6.4.6.2. szakasz követelményei teljesülnek.

6.4.5.   Geometriai láthatóság

6.4.5.1.   A jármű hátsó részére felszerelt berendezések:

a 2.13. szakaszban megadott α és β szögek határozzák meg:

| | α = 15° felfelé és 5° lefelé, |
| --- | --- |

α = 15° felfelé és 5° lefelé,

| | β = 45° jobbra és balra, ha csak egy berendezés van, |
| --- | --- |

β = 45° jobbra és balra, ha csak egy berendezés van,

| | 45° kifelé és 30° befelé, ha két berendezés van. |
| --- | --- |

45° kifelé és 30° befelé, ha két berendezés van.

6.4.5.2.   A 6.4.2.2. szakaszban említett két választható berendezés, ha a jármű oldalára vannak felszerelve:

a geometriai láthatóság akkor tekinthető biztosítottnak, ha a megfelelő berendezés vonatkoztatási tengelye a jármű hosszirányú középsíkjára legfeljebb 15°-os β szöget bezárva kifelé irányul. A két választható berendezés függőlegesen irányítható lefelé.

6.4.6.   Irány

6.4.6.1.   Hátra.

6.4.6.2.   Továbbá, ha a 6.4.2.2. szakaszban említett két választható berendezés a jármű oldalára van felszerelve, alkalmazni kell a fenti 6.4.5.2. szakasz követelményeit.

6.4.7.   Elektromos kapcsolás

6.4.7.1.   Az elektromos kapcsolást úgy kell kialakítani, hogy a lámpa csak hátramenetben és csak akkor világítson, ha a motor elindítására és leállítására szolgáló gyújtáskapcsoló olyan pozícióban van, amelyben lehetséges a motor működtetése. Ha e két feltétel valamelyike nem teljesül, akkor a tolatólámpa nem kapcsolódhat be, és nem maradhat világító állapotban.

6.4.7.2.   Emellett a 6.4.2.2. szakaszban említett két választható berendezés elektromos kapcsolását úgy kell kialakítani, hogy e berendezések csak akkor világítsanak, ha az 5.11. szakaszban említett lámpákat bekapcsolták.

A jármű oldalára szerelt berendezések bekapcsolása a jármű előremenetben történő lassú manőverezése esetén legfeljebb 10 km/h sebességig megengedett, feltéve, hogy a következő feltételek teljesülnek:

| a) | a berendezéseket külön kapcsolóval, kézzel kell bekapcsolni és kikapcsolni; |
| --- | --- |

a)

a berendezéseket külön kapcsolóval, kézzel kell bekapcsolni és kikapcsolni;

| b) | ha manuálisan kapcsolták be őket, a hátrameneti fokozat kikapcsolását követően is bekapcsolva maradhatnak; |
| --- | --- |

b)

ha manuálisan kapcsolták be őket, a hátrameneti fokozat kikapcsolását követően is bekapcsolva maradhatnak;

| c) | amennyiben a jármű előremeneteli sebessége meghaladja a 10 km/h-t, automatikusan ki kell kapcsolódniuk – függetlenül a külön kapcsoló állásától –, ebben az esetben kikapcsolva kell maradniuk az újbóli szándékos bekapcsolásig. |
| --- | --- |

c)

amennyiben a jármű előremeneteli sebessége meghaladja a 10 km/h-t, automatikusan ki kell kapcsolódniuk – függetlenül a külön kapcsoló állásától –, ebben az esetben kikapcsolva kell maradniuk az újbóli szándékos bekapcsolásig.

6.4.8.   Visszajelző

A visszajelző választható.

6.4.9.   Egyéb követelmények

Nincs.

6.5.   Irányjelző lámpa (6. sz. előírás)

6.5.1.   Alkalmazás (lásd az alábbi ábrán)

Alkalmazása kötelező. Az irányjelző lámpák típusai kategóriákba vannak sorolva (1., 1a., 1b., 2a., 2b., 5. és 6.), és valamely adott járműre történő felszerelésük egy meghatározott elrendezést („A” és „B”) képez.

Az „A” elrendezés valamennyi gépjárműre érvényes.

A „B” elrendezés csak pótkocsikra érvényes.

6.5.2.   Darabszám

Az elrendezéssel összhangban.

6.5.3.   Elrendezések (lásd az alábbi ábrát)

A: két első irányjelző lámpa a következő kategóriákból:

| | 1. vagy 1a. vagy 1b.,
  amennyiben e lámpa vonatkoztatási tengelye irányába eső látszólagos felületének széle és a tompított fényszóró, illetve az első ködlámpa, ha van, vonatkoztatási tengelye irányába eső látszólagos felületének széle közötti távolság legalább 40 mm; |
| --- | --- |

1. vagy 1a. vagy 1b.,

amennyiben e lámpa vonatkoztatási tengelye irányába eső látszólagos felületének széle és a tompított fényszóró, illetve az első ködlámpa, ha van, vonatkoztatási tengelye irányába eső látszólagos felületének széle közötti távolság legalább 40 mm;

| | 1a. vagy 1b.,
  amennyiben e lámpa vonatkoztatási tengelye irányába eső látszólagos felületének széle és a tompított fényszóró, illetve első ködlámpa, ha van, vonatkoztatási tengelye irányába eső látszólagos felületének széle közötti távolság nagyobb 20 mm-nél, de kisebb 40 mm-nél. |
| --- | --- |

1a. vagy 1b.,

amennyiben e lámpa vonatkoztatási tengelye irányába eső látszólagos felületének széle és a tompított fényszóró, illetve első ködlámpa, ha van, vonatkoztatási tengelye irányába eső látszólagos felületének széle közötti távolság nagyobb 20 mm-nél, de kisebb 40 mm-nél.

| | 1b.,
  amennyiben e lámpa vonatkoztatási tengelye irányába eső látszólagos felületének széle és a tompított fényszóró, illetve első ködlámpa, ha van, vonatkoztatási tengelye irányába eső látszólagos felületének széle közötti távolság legfeljebb 20 mm;
  két hátsó irányjelző lámpa (2a. vagy 2b. kategória);
  két választható lámpa (2a. vagy 2b. kategória) valamennyi M2, M3, N2, N3 kategóriájú járművön.
  Két oldalsó irányjelző lámpa az 5. vagy a 6. kategóriából (minimumkövetelmények): | 5.
  valamennyi M1 kategóriájú járműre;
  a legfeljebb 6 méter hosszú N1, M2 és M3 kategóriájú járművekre; |
| --- | --- | --- |

1b.,

amennyiben e lámpa vonatkoztatási tengelye irányába eső látszólagos felületének széle és a tompított fényszóró, illetve első ködlámpa, ha van, vonatkoztatási tengelye irányába eső látszólagos felületének széle közötti távolság legfeljebb 20 mm;

két hátsó irányjelző lámpa (2a. vagy 2b. kategória);

két választható lámpa (2a. vagy 2b. kategória) valamennyi M2, M3, N2, N3 kategóriájú járművön.

2

3

2

3

Két oldalsó irányjelző lámpa az 5. vagy a 6. kategóriából (minimumkövetelmények):

5.

valamennyi M1 kategóriájú járműre;

1

a legfeljebb 6 méter hosszú N1, M2 és M3 kategóriájú járművekre;

1

2

3

| | 6.
  valamennyi N2 és N3 kategóriájú járműre;
  a 6 m-nél hosszabb N1, M2 és M3 kategóriájú járművekre. |
| --- | --- |

6.

valamennyi N2 és N3 kategóriájú járműre;

2

3

a 6 m-nél hosszabb N1, M2 és M3 kategóriájú járművekre.

1

2

3

Az 5. kategóriájú oldalsó irányjelző lámpák 6. kategóriájú oldalsó irányjelző lámpákkal való helyettesítése minden esetben megengedett.

Amennyiben olyan lámpákat szereltek fel, amelyek kombinálják az első irányjelző lámpa (1., 1a. és 1b. kategória) és az oldalsó irányjelző lámpa (5. vagy 6. kategória) funkcióit, felszerelhető két további oldalsó irányjelző lámpa (5. vagy 6. kategória) a 6.5.5. szakaszban említett láthatósági követelmények betartása érdekében.

B: két hátsó irányjelző lámpa (2a. vagy 2b. kategória);

két választható lámpa (2a. vagy 2b. kategória) valamennyi O2, O3 és O4 kategóriájú járművön.

2

3

4

A 9 métert meghaladó hosszúságú O2 típusú járműveken oldalanként legfeljebb három választható, 5. kategóriájú berendezés vagy egy választható, 6. kategóriájú berendezés megengedett.

2

Ha adaptív fényszórórendszer is van a járművön, a kategória szempontjából figyelembe veendő távolságot az első irányjelző lámpa és a tompított fény üzemmódhoz hozzájáruló vagy a tompított fény üzemmódot ellátó ahhoz legközelebbi világítóegység (legközelebbi helyzete) közötti távolság adja.

6.5.3.1.   Továbbá, a következő kategóriájú járművek esetében:

| a) | a 6 méternél nagyobb és legfeljebb 9 méter hosszúságú, M2, M3, N2, és N3 kategóriájú járművek esetében egy további választható, 5. kategóriájú berendezés megengedett; |
| --- | --- |

a)

a 6 méternél nagyobb és legfeljebb 9 méter hosszúságú, M2, M3, N2, és N3 kategóriájú járművek esetében egy további választható, 5. kategóriájú berendezés megengedett;

2

3

2,

3

| b) | a 9 méternél nagyobb hosszúságú, M2, M3, N2, és N3 kategóriájú járművek esetében három további, mindkét oldalon a lehető legegyenletesebben elosztott, 5. kategóriájú berendezés kötelező; |
| --- | --- |

b)

a 9 méternél nagyobb hosszúságú, M2, M3, N2, és N3 kategóriájú járművek esetében három további, mindkét oldalon a lehető legegyenletesebben elosztott, 5. kategóriájú berendezés kötelező;

2

3

2,

3

| c) | az O3 és O4 kategóriájú járművek esetében három, mindkét oldalon a lehető legegyenletesebben elosztott, 5. kategóriájú berendezés kötelező. |
| --- | --- |

c)

az O3 és O4 kategóriájú járművek esetében három, mindkét oldalon a lehető legegyenletesebben elosztott, 5. kategóriájú berendezés kötelező.

3

4

Ezek a követelmények nem alkalmazandók, ha van legalább három borostyánsárga oldalsó helyzetjelző lámpa, amely szinkronban villog a jármű azonos oldalán található irányjelző lámpákkal.

6.5.4.   Elhelyezés

6.5.4.1.   Keresztirányban: a vonatkoztatási tengely irányában a látszólagos felületnek a jármű hosszirányú középsíkjától legtávolabb lévő széle legfeljebb 400 mm-re lehet a jármű legkülső szélétől. Ez a feltétel nem vonatkozik a választható hátsó lámpákra.

A vonatkoztatási tengelyek irányában a két látszólagos felület belső szélei közti távolságnak legalább 600 mm-nek kell lennie.

Ez a távolság 400 mm-re csökkenthető, amennyiben a jármű teljes szélessége 1 300 mm-nél kisebb.

6.5.4.2.   Magasságban: a talaj felett.

6.5.4.2.1.   Az 5. és 6. kategóriájú oldalsó irányjelző lámpák fénykibocsátó felületének magassága:

| kevesebb mint | : | 350 mm az M1 és N1 kategóriájú járműveknél, és 500 mm valamennyi egyéb kategóriájú járműnél, mindkét esetben a legalacsonyabb ponttól mérve; és |
| --- | --- | --- |
| több mint | : | 1 500 mm a legmagasabb ponttól mérve. |

kevesebb mint

:

350 mm az M1 és N1 kategóriájú járműveknél, és 500 mm valamennyi egyéb kategóriájú járműnél, mindkét esetben a legalacsonyabb ponttól mérve; és

1

1

több mint

:

1 500 mm a legmagasabb ponttól mérve.

6.5.4.2.2.   Az 1., 1a., 1b., 2a. és 2b. kategóriájú irányjelző lámpák 5.8. szakasz szerint mért magasságának legalább 350 mm-nek kell lennie, de az 1 500 mm-t nem haladhatja meg.

6.5.4.2.3.   Ha a jármű szerkezete nem teszi lehetővé a fent ismertetett módon mért felső határok betartását, és választható hátsó lámpák nincsenek, akkor e távolságok 2 300 mm-re növelhetők az 5. és 6. kategóriájú oldalsó irányjelző lámpák, és 2 100 mm-re az 1., 1a., 1b., 2a. és 2b. kategóriájú irányjelző lámpák esetében.

6.5.4.2.4.   Ha kiegészítő hátsó lámpák vannak felszerelve, akkor azokat a 6.5.4.1. szakaszban foglalt követelményeknek és a lámpák szimmetriájának megfelelő magasságban és a felépítmény alakja által megengedett, de a kötelező lámpák felett legalább 600 mm-es függőleges távolságban kell felszerelni.

6.5.4.3.   Hosszirányban (lásd az alábbi ábrát)

Az oldalsó irányjelző lámpa (5. és 6. kategória) fénykibocsátó felülete és a jármű teljes hosszúságának első határát jelző keresztirányú sík közötti távolság nem haladhatja meg az 1 800 mm-t.

Ez a távolság azonban nem haladhatja meg a 2 500 mm-t:

| a) | az M1 és N1 kategóriájú járművek esetében; |
| --- | --- |

a)

az M1 és N1 kategóriájú járművek esetében;

1

1

| b) | minden más kategóriájú jármű esetében, amennyiben a jármű szerkezete lehetetlenné teszi a láthatósági szögek minimális értékeinek betartását. |
| --- | --- |

b)

minden más kategóriájú jármű esetében, amennyiben a jármű szerkezete lehetetlenné teszi a láthatósági szögek minimális értékeinek betartását.

A választható, 5. kategóriájú oldalsó irányjelző lámpákat a jármű teljes hosszában egyenletes távolságban elosztva kell felszerelni.

A választható, 6. kategóriájú oldalsó irányjelző lámpákat a pótkocsi hosszának első és utolsó negyede közötti területre kell felszerelni.

6.5.5.   Geometriai láthatóság

6.5.5.1.   Vízszintes szögek: (lásd az alábbi ábrán)

Függőleges szögek: 15° a vízszintes felett és alatt az 1., 1a., 1b., 2a., 2b. és 5. kategóriájú irányjelző lámpák esetében.

Azonban:

| a) | ahol egy lámpa (az 5.8.1. szakasz rendelkezései szerint mérve) 750 mm alatt van felszerelve, a 15°-os lefelé irányuló szög 5°-ra csökkenthető; |
| --- | --- |

a)

ahol egy lámpa (az 5.8.1. szakasz rendelkezései szerint mérve) 750 mm alatt van felszerelve, a 15°-os lefelé irányuló szög 5°-ra csökkenthető;

| b) | ahol egy kiegészítő hátsó lámpa (a fenti 5.8.1. szakasz rendelkezései szerint mérve) 2 100 mm felett van felszerelve, a 15°-os felfelé irányuló szög 5°-ra csökkenthető. |
| --- | --- |

b)

ahol egy kiegészítő hátsó lámpa (a fenti 5.8.1. szakasz rendelkezései szerint mérve) 2 100 mm felett van felszerelve, a 15°-os felfelé irányuló szög 5°-ra csökkenthető.

A 6. kategóriájú irányjelző lámpák esetében 30° a vízszintes felett és 5° a vízszintes alatt.

Ábra (lásd a 6.5. szakaszt)

Image 79

1., 1a., 1b. kategória

A (*) elrendezés

5., 6. kategória

2a., 2b. kategória

| (*) | Az oldalsó irányjelző hátrafelé való láthatóságának „holtteréhez” megadott 5°-os szög felső határérték; d ≤ 1,80 m (az M1 és N1 kategóriájú járművek esetében d ≤ 2,50 m). |
| --- | --- |

(*)

Az oldalsó irányjelző hátrafelé való láthatóságának „holtteréhez” megadott 5°-os szög felső határérték; d ≤ 1,80 m (az M1

1

Az 5.8.1. szakasz rendelkezései szerint mérve 750 mm alatt felszerelt 1., 1a., 1b., 2a. és 2b. kategóriájú irányjelző lámpák esetében a 45°-os befelé irányuló szög 20°-ra csökkenthető a H sík alatt.

Image 80

B elrendezés

2a., 2b. kategória

6.5.5.2.   Illetve a gyártó választásának megfelelően az M1 és N1 kategóriájú járművek esetében: első és hátsó irányjelző lámpák, valamint oldalsó helyzetjelző lámpák (**).

1

1

Vízszintes szögek: (lásd az alábbi ábrán)

Image 81

leghátsó oldalsó helyzetjelző lámpa (borostyánsárga)

legelső oldalsó helyzetjelző lámpa

oldalsó irányjelző lámpa

hátsó irányjelző lámpa

első irányjelző lámpa

| (**) | Az oldalsó irányjelző hátrafelé való láthatóságának „holtteréhez” megadott 5°-os szög felső határérték; d ≤ 2,50 m. |
| --- | --- |

(**)

Az oldalsó irányjelző hátrafelé való láthatóságának „holtteréhez” megadott 5°-os szög felső határérték; d ≤ 2,50 m.

A fenti 5.8.1. szakasz rendelkezései szerint mérve 750 mm alatt felszerelt 1., 1a., 1b., 2a. és 2b. kategóriájú irányjelző lámpák esetében a 45°-os befelé irányuló szög 20°-ra csökkenthető a H sík alatt.

Függőleges szögek: 15° a vízszintes alatt és fölött. Azonban ott, ahol egy lámpa (az 5.8.1. szakasz rendelkezései szerint mérve) 750 mm alatt van felszerelve, a 15°-os lefelé irányuló szög 5°-ra csökkenthető.

Ahhoz, hogy a lámpa láthatónak minősüljön, látszólagos felületének legalább 12,5 négyzetcentiméteren korlátlanul láthatónak kell lennie, kivéve az 5. és 6. kategóriájú oldalsó irányjelzőket. A fényvisszaverő prizmák világító felületének azon területét, amely nem engedi át a fényt, figyelmen kívül kell hagyni.

6.5.6.   Irány

A gyártó előírásainak megfelelően (ha vannak).

6.5.7.   Elektromos kapcsolás

Az irányjelzőknek a többi lámpától függetlenül bekapcsolhatónak kell lenniük. A jármű azonos oldalán lévő összes irányjelzőt ugyanazon vezérlőegységnek kell be- és kikapcsolnia; és azoknak szinkronban kell felvillanniuk.

A 6 méternél rövidebb M1 és N1 kategóriájú járműveken – a fenti 6.5.5.2. szakasznak megfelelő elrendezéssel – a borostyánsárga oldalsó helyzetjelző lámpáknak – ha ilyeneket felszereltek – szintén ugyanolyan frekvenciával (szinkronban) kell villogniuk, mint az irányjelző lámpáknak.

1

1

6.5.8.   Visszajelző

A működés-visszajelző kötelező az 1., 1a., 1b., 2a. és 2b. kategóriájú irányjelző lámpák esetében. Lehet optikai, akusztikai vagy mindkettő. Ha a visszajelző optikai, villogó fényt kell kibocsátania, amely az említett irányjelzők bármelyikének meghibásodása esetén kialszik, vagy villogás nélkül égve marad, vagy észlelhető frekvenciaváltozást mutat. Ha a visszajelző csak hangjelzést ad, akkor annak jól hallhatónak kell lennie és jelentős frekvenciaváltozást kell mutatnia az említett irányjelző lámpák bármelyikének meghibásodása esetén.

A 6. sz. előírás 6.2.2. szakasza szerint vagy más megfelelő módon létrehozott jelzéssel kell bekapcsolni (20).

20

Ha a gépjármű pótkocsi vontatására alkalmas, fel kell szerelni a pótkocsi irányjelzőjét ellenőrző speciális optikai működés-visszajelzővel, hacsak a vontató visszajelzője nem észleli az egész járműszerelvény bármely irányjelző lámpájának meghibásodását.

A gépjárművek és pótkocsik választható irányjelző lámpái esetében a működés-visszajelző nem kötelező.

6.5.9.   Egyéb követelmények

A villogási frekvencia percenként 90 ± 30.

A fénynek a kezelőszerv működtetését követően legfeljebb 1 másodperccel fel kell villannia és a kezelőszerv működtetését követően legfeljebb másfél másodperccel ki kell aludnia. Ha a gépjármű pótkocsi vontatására alkalmas, előírás, hogy a vontatójármű irányjelző lámpáinak működtetése a pótkocsi irányjelző lámpáit is működtesse. Valamely irányjelző lámpa meghibásodása (kivéve rövidzárlat) esetén a többi irányjelzőnek tovább kell villognia, azonban a villogás frekvenciája ez esetben eltérhet az előírttól.

6.6.   Elakadásjelző lámpa

6.6.1.   Alkalmazás

Alkalmazása kötelező.

A jelzést az irányjelző lámpák egyidejű működtetésével kell adni, a fenti 6.5. szakasz követelményeinek megfelelően.

6.6.2.   Darabszám

A 6.5.2. szakasznak megfelelően.

6.6.3.   Elrendezés

A 6.5.3. szakasznak megfelelően.

6.6.4.   Elhelyezés

6.6.4.1.   Szélesség: a 6.5.4.1. szakasznak megfelelően.

6.6.4.2.   Magasság: a 6.5.4.2. szakasznak megfelelően.

6.6.4.3.   Hosszúság: a 6.5.4.3. szakasznak megfelelően.

6.6.5.   Geometriai láthatóság

A 6.5.5. szakasznak megfelelően.

6.6.6.   Irány

A 6.5.6. szakasznak megfelelően.

6.6.7.   Elektromos kapcsolás

6.6.7.1.   A jelet külön kézi kezelőszervvel kell be- és kikapcsolni, melynek hatására az irányjelző lámpáknak szinkronban kell villogniuk.

6.6.7.2.   Az elakadásjelző lámpa automatikusan is bekapcsolódhat a jármű ütközését, illetve a 6.23. szakasz szerinti vészfékjelzés kikapcsolódását követően. Ilyen esetekben kézzel is kikapcsolható.

Továbbá az elakadásjelző lámpa automatikusan is bekapcsolhat, hogy az előírásokban meghatározott közvetlen veszély kockázatát jelezhesse a közlekedés többi résztvevője számára; ebben az esetben a jelzésnek bekapcsolva kell maradnia, amíg manuálisan vagy automatikusan kikapcsolásra nem kerül.

6.6.7.3.   A 6 méternél rövidebb M1 és N1 kategóriájú járműveken – a fenti 6.5.5.2. szakasznak megfelelő elrendezéssel – a borostyánsárga oldalsó helyzetjelző lámpáknak – ha ilyeneket felszereltek – szintén ugyanolyan frekvenciával (szinkronban) kell villogniuk, mint az irányjelző lámpáknak.

1

1

6.6.8.   Visszajelző

A villogó bekapcsolás-visszajelző alkalmazása kötelező.

6.6.9.   Egyéb követelmények

A 6.5.9. szakasznak megfelelően, ha a gépjármű pótkocsi vontatására is alkalmas, az elakadásjelző lámpa kezelőszervének a pótkocsi irányjelző lámpáinak működtetésére is alkalmasnak kell lennie. Az elakadásjelző lámpának akkor is működőképesnek kell lennie, ha a motort beindító, illetve leállító rendszer olyan helyzetben van, amely kizárja a motor elindítását.

6.7.   Féklámpa (7. sz. előírás)

6.7.1.   Alkalmazás

S1 vagy S2 kategóriájú berendezések: valamennyi jármű-kategória esetében kötelező.

S3 vagy S4 kategóriájú berendezések: az M1 és N1 kategóriájú járműveken kötelező, a járóképes alvázak és a nyitott rakfelületű N1 kategóriájú járművek kivételével; az egyéb jármű-kategóriák esetében választható.

1

1

1

6.7.2.   Darabszám

Két S1 vagy S2 és egy S3 vagy S4 kategóriájú berendezés valamennyi jármű-kategórián.

6.7.2.1.   Az M2, M3, N2, N3, O2, O3 és O4 kategóriájú járművekre két választható, S1 vagy S2 kategóriájú berendezést lehet felszerelni, kivéve, amikor S3 vagy S4 kategóriájú berendezés van felszerelve.

2

3

2

3

2

3

4

6.7.2.2.   Ha a jármű hosszirányú középsíkja nem rögzített karosszériaelemen helyezkedik el, hanem egy vagy két mozgatható járműelemet választ el egymástól (például ajtókat), és nincsen elegendő hely egy S3 vagy S4 kategóriájú berendezés beépítésére sem a hosszirányú középsíkon az ilyen mozgatható elem(ek) felett, akkor:

vagy két S3 vagy S4 kategóriájú „D” típusú berendezés építhető be; vagy

egy S3 vagy S4 kategóriájú berendezés építhető be a hosszirányú középsíktól jobbra vagy balra eltolva, vagy

egy S3 vagy S4 kategóriájú összefüggő lámparendszer építhető be.

6.7.3.   Elrendezés

Nincs különleges követelmény.

6.7.4.   Elhelyezés

6.7.4.1.   Keresztirányban:

| | az M1 és N1 kategóriájú járművek esetében:
  az S1 és S2 kategóriájú berendezések látszólagos felületének a vonatkoztatási tengely irányában a jármű hosszirányú középsíkjától legtávolabb eső pontja legfeljebb 400 mm-re lehet a jármű legkülső szélétől.
  A vonatkoztatási tengely irányában a látszólagos felületek belső szélei közötti távolságra nincsenek különleges követelmények. |
| --- | --- |

az M1 és N1 kategóriájú járművek esetében:

1

1

az S1 és S2 kategóriájú berendezések látszólagos felületének a vonatkoztatási tengely irányában a jármű hosszirányú középsíkjától legtávolabb eső pontja legfeljebb 400 mm-re lehet a jármű legkülső szélétől.

A vonatkoztatási tengely irányában a látszólagos felületek belső szélei közötti távolságra nincsenek különleges követelmények.

| | Valamennyi egyéb jármű-kategória esetében:
  az S1 vagy S2 kategóriájú berendezések esetében a vonatkoztatási tengely irányában a látszólagos felületek belső szélei közötti távolság legalább 600 mm. A távolság 400 mm-re csökkenthető, amennyiben a jármű teljes szélessége 1 300 mm-nél kisebb.
  S3 vagy S4 kategóriájú berendezések esetében: a vonatkoztatási középpontnak a jármű hosszirányú középsíkjába kell esnie. Ha azonban – a 6.7.2. szakasznak megfelelően – két S3 vagy S4 kategóriájú berendezés van felszerelve, e berendezéseknek a hosszirányú középsík két oldalán a síkhoz lehető legközelebb kell elhelyezkedniük.
  Amennyiben a 6.7.2. szakasz szerint megengedett az S3 vagy S4 kategóriájú lámpának a hosszirányú középsíkhoz képest eltolva történő beépítése, akkor ez az eltolás a hosszirányú középsík és a lámpa vonatkoztatási középpontja között nem haladhatja meg a 150 mm-t. |
| --- | --- |

Valamennyi egyéb jármű-kategória esetében:

az S1 vagy S2 kategóriájú berendezések esetében a vonatkoztatási tengely irányában a látszólagos felületek belső szélei közötti távolság legalább 600 mm. A távolság 400 mm-re csökkenthető, amennyiben a jármű teljes szélessége 1 300 mm-nél kisebb.

S3 vagy S4 kategóriájú berendezések esetében: a vonatkoztatási középpontnak a jármű hosszirányú középsíkjába kell esnie. Ha azonban – a 6.7.2. szakasznak megfelelően – két S3 vagy S4 kategóriájú berendezés van felszerelve, e berendezéseknek a hosszirányú középsík két oldalán a síkhoz lehető legközelebb kell elhelyezkedniük.

Amennyiben a 6.7.2. szakasz szerint megengedett az S3 vagy S4 kategóriájú lámpának a hosszirányú középsíkhoz képest eltolva történő beépítése, akkor ez az eltolás a hosszirányú középsík és a lámpa vonatkoztatási középpontja között nem haladhatja meg a 150 mm-t.

6.7.4.2.   Magasságban:

| 6.7.4.2.1. | S1 vagy S2 kategóriájú berendezések esetében:
  a talaj felett legalább 350 mm és legfeljebb 1 500 mm (2 100 mm, ha a felépítmény alakja miatt lehetetlen betartani az 1 500 mm-es értéket, és ha a választható lámpák nincsenek beépítve).
  Ha a választható lámpák is be vannak építve, akkor azokat a lámpák szimmetriájának megfelelő magasságba és a felépítmény alakja által megengedett, de a kötelező lámpák felett legalább 600 mm-es függőleges távolságba kell felszerelni. |
| --- | --- |

6.7.4.2.1.

S1 vagy S2 kategóriájú berendezések esetében:

a talaj felett legalább 350 mm és legfeljebb 1 500 mm (2 100 mm, ha a felépítmény alakja miatt lehetetlen betartani az 1 500 mm-es értéket, és ha a választható lámpák nincsenek beépítve).

Ha a választható lámpák is be vannak építve, akkor azokat a lámpák szimmetriájának megfelelő magasságba és a felépítmény alakja által megengedett, de a kötelező lámpák felett legalább 600 mm-es függőleges távolságba kell felszerelni.

| 6.7.4.2.2. | S3 vagy S4 kategóriájú berendezések esetében:
  a látszólagos felület alsó szélét érintő vízszintes sík: vagy legfeljebb 150 mm-re legyen a hátsó ablaküveg szabad felületének alsó szélét érintő vízszintes sík alatt, vagy a talaj felett legalább 850 mm-re.
  Az S3 vagy S4 kategóriájú berendezés látszólagos felületét alulról érintő vízszintes síknak azonban az S1 vagy S2 kategóriájú berendezések látszólagos felülete felső szélét érintő vízszintes sík felett kell lennie. |
| --- | --- |

6.7.4.2.2.

S3 vagy S4 kategóriájú berendezések esetében:

a látszólagos felület alsó szélét érintő vízszintes sík: vagy legfeljebb 150 mm-re legyen a hátsó ablaküveg szabad felületének alsó szélét érintő vízszintes sík alatt, vagy a talaj felett legalább 850 mm-re.

Az S3 vagy S4 kategóriájú berendezés látszólagos felületét alulról érintő vízszintes síknak azonban az S1 vagy S2 kategóriájú berendezések látszólagos felülete felső szélét érintő vízszintes sík felett kell lennie.

6.7.4.3.   Hosszirányban:

6.7.4.4.   S1 vagy S2 kategóriájú berendezések esetében: a jármű hátsó részén.

6.7.4.5.   S3 vagy S4 kategóriájú berendezések esetében: nincs különleges követelmény.

6.7.5.   Geometriai láthatóság

| | Vízszintes szög:
  S1 vagy S2 kategóriájú berendezések esetében: 45° a jármű hossztengelyétől jobbra és balra.
  A fenti 5.8.1. szakasz rendelkezései szerint mérve 750 mm alatt felszerelt S1 és S2 kategóriájú féklámpák esetében a 45°-os befelé irányuló szög 20°-ra csökkenthető a H sík alatt.
  S3 vagy S4 kategóriájú berendezések esetében: 10° a jármű hossztengelyétől jobbra és balra. |
| --- | --- |

Vízszintes szög:

S1 vagy S2 kategóriájú berendezések esetében: 45° a jármű hossztengelyétől jobbra és balra.

A fenti 5.8.1. szakasz rendelkezései szerint mérve 750 mm alatt felszerelt S1 és S2 kategóriájú féklámpák esetében a 45°-os befelé irányuló szög 20°-ra csökkenthető a H sík alatt.

S3 vagy S4 kategóriájú berendezések esetében: 10° a jármű hossztengelyétől jobbra és balra.

| | Függőleges szög:
  S1 vagy S2 kategóriájú berendezések esetében: 15° a vízszintes alatt és fölött.
  Azonban






  a) | ahol egy lámpa 750 mm alatt van felszerelve (a fenti 5.8.1. szakasz rendelkezései szerint mérve), a 15°-os lefelé irányuló szög 5°-ra csökkenthető. |
| --- | --- | --- |

Függőleges szög:

S1 vagy S2 kategóriájú berendezések esetében: 15° a vízszintes alatt és fölött.

Azonban

a)

ahol egy lámpa 750 mm alatt van felszerelve (a fenti 5.8.1. szakasz rendelkezései szerint mérve), a 15°-os lefelé irányuló szög 5°-ra csökkenthető.

| b) | ahol egy választható lámpa a fenti 5.8.1. szakasz rendelkezései szerint mérve) 2 100 mm felett van felszerelve, a 15°-os felfelé irányuló szög 5°-ra csökkenthető. |
| --- | --- |

b)

ahol egy választható lámpa a fenti 5.8.1. szakasz rendelkezései szerint mérve) 2 100 mm felett van felszerelve, a 15°-os felfelé irányuló szög 5°-ra csökkenthető.

S3 vagy S4 kategóriájú berendezések esetében: 10° a vízszintes felett és 5° a vízszintes alatt.

6.7.6.   Irány

A jármű hátsó része felé.

6.7.7.   Elektromos kapcsolás

6.7.7.1.   Valamennyi féklámpának egyszerre kell felgyulladnia, ha a fékrendszer a 13. és a 13-H. sz. előírás szerinti megfelelő jelet adja.

6.7.7.2.   A féklámpáknak nem kell működniük, ha a motor indítását és/vagy leállítását vezérlő berendezés olyan állásban van, amely kizárja a motor működését.

6.7.8.   Visszajelző

A visszajelző választható; ha van, olyan működés-visszajelző, amely a féklámpák meghibásodása esetén nem villogó figyelmeztető fényjelzést ad ki.

6.7.9.   Egyéb követelmények

6.7.9.1.   Az S3 vagy S4 kategóriájú berendezés nem építhető össze semmiféle más lámpával.

6.7.9.2.   Az S3 vagy S4 kategóriájú berendezés felszerelhető a járművön belülre és azon kívülre is.

6.7.9.2.1.   Amennyiben a járművön belülre szerelik fel:

a kibocsátott fény a közvetett látást biztosító berendezéseken és/vagy a jármű egyéb felületén (például hátsó ablakon) keresztül nem zavarhatja a járművezetőt.

6.8.   A hátsó rendszámtáblát megvilágító lámpa (4. sz. előírás)

6.8.1.   Alkalmazás

Alkalmazása kötelező.

6.8.2.   Darabszám

Annyi, hogy a rendszámtábla helyének megvilágítása biztosított legyen.

6.8.3.   Elrendezés

Olyan, hogy a rendszámtábla helyének megvilágítása biztosított legyen.

6.8.4.   Elhelyezés

6.8.4.1.   Keresztirányban: olyan módon, hogy a rendszámtábla helyének megvilágítása biztosított legyen.

6.8.4.2.   Magasságban: olyan módon, hogy a rendszámtábla helyének megvilágítása biztosított legyen.

6.8.4.3.   Hosszirányban: olyan módon, hogy a rendszámtábla helyének megvilágítása biztosított legyen.

6.8.5.   Geometriai láthatóság

Olyan, hogy a rendszámtábla helyének megvilágítása biztosított legyen.

6.8.6.   Irány

Olyan, hogy a rendszámtábla helyének megvilágítása biztosított legyen.

6.8.7.   Elektromos kapcsolás

Az 5.11. szakasznak megfelelően.

6.8.8.   Visszajelző

A visszajelző választható. Ha van, funkcióját az első és hátsó helyzetjelző lámpák visszajelzője látja el.

6.8.9.   Egyéb követelmények

Ha a hátsó rendszámtáblát megvilágító lámpát a hátsó helyzetjelző lámpával egyesítették, és ez utóbbi össze van építve a féklámpával vagy a hátsó ködlámpával, akkor a hátsó rendszámtáblát megvilágító lámpa fénytani jellemzői a féklámpa vagy a hátsó ködlámpa működtetése idején módosulhatnak.

6.9.   Első helyzetjelző lámpa (7. sz. előírás)

6.9.1.   Alkalmazás

Valamennyi gépjárművön kötelező.

Az 1 600 mm-nél szélesebb pótkocsikon kötelező.

A legfeljebb 1 600 mm széles pótkocsikon választható.

6.9.2.   Darabszám

Kettő.

6.9.3.   Elrendezés

Nincs különleges követelmény.

6.9.4.   Elhelyezés

6.9.4.1.   Keresztirányban: a látszólagos felületnek a vonatkoztatási tengely irányában a jármű hosszirányú középsíkjától legtávolabb eső pontja legfeljebb 400 mm-re lehet a jármű legkülső szélétől.

Pótkocsi esetében a látszólagos felületnek a vonatkoztatási tengely irányában a jármű hosszirányú középsíkjától legtávolabb eső pontja legfeljebb 150 mm-re lehet a jármű legkülső szélétől.

A vonatkoztatási tengelyek irányában a két látszólagos felület belső szélei közötti távolság a következő:

az M1 és N1 kategóriájú járművek esetében: nincs különleges követelmény.

1

1

Valamennyi egyéb jármű-kategória esetében: legalább 600 mm. Ez a távolság 400 mm-re csökkenthető, amennyiben a jármű teljes szélessége 1 300 mm-nél kisebb.

6.9.4.2.   Magasságban: a talaj felett legalább 250 mm és legfeljebb 1 500 mm (legfeljebb 2 100 mm O1 és O2 kategóriájú járműveknél vagy minden más olyan jármű-kategóriánál, ahol a jármű felépítményének alakja miatt az 1 500 mm-t nem lehet betartani).

1

2

6.9.4.3.   Hosszirányban: nincsenek egyedi követelmények.

6.9.4.4.   Amennyiben az első helyzetjelző lámpát egy másik lámpával építették össze, úgy a másik lámpa vonatkoztatási tengelyének irányába eső látszólagos felületet kell használni az elhelyezési követelményeknek (6.9.4.1–6.9.4.3. szakasz) való megfelelőség ellenőrzésénél.

6.9.5.   Geometriai láthatóság

6.9.5.1.   Vízszintes szög: 45° befelé és 80° kifelé.

Azonban ott, ahol egy lámpa 750 mm alatt van felszerelve (a fenti 5.8.1. szakasz rendelkezései szerint mérve), a 45°-os befelé irányuló szög 20°-ra csökkenthető a H sík alatt.

Pótkocsik esetében a befelé mutató szög 5°-ra csökkenthető.

Függőleges szög: 15° a vízszintes alatt és fölött. Azonban ott, ahol egy lámpa 750 mm alatt van felszerelve (a fenti 5.8.1. szakasz rendelkezései szerint mérve), a 15°-os lefelé irányuló szög 5°-ra csökkenthető.

6.9.5.2.   Az M1 és N1 kategóriájú járműveknél – a fenti 6.9.5.1. szakasz alternatívájaként – a gyártó vagy jogszerűen meghatalmazott képviselőjének kívánságára, és csak ha első oldalsó helyzetjelző lámpát is elhelyeztek a járművön:

1

1

| | Vízszintes szög: 45° kifelé és 45° befelé.
  Azonban ott, ahol egy lámpa 750 mm alatt van felszerelve (a fenti 5.8.1. szakasz rendelkezései szerint mérve), a 45°-os befelé irányuló szög 20°-ra csökkenthető a H sík alatt. |
| --- | --- |

Vízszintes szög: 45° kifelé és 45° befelé.

Azonban ott, ahol egy lámpa 750 mm alatt van felszerelve (a fenti 5.8.1. szakasz rendelkezései szerint mérve), a 45°-os befelé irányuló szög 20°-ra csökkenthető a H sík alatt.

| | Függőleges szög: 15° a vízszintes alatt és fölött.
  Azonban ott, ahol egy lámpa 750 mm alatt van felszerelve (a fenti 5.8.1. szakasz rendelkezései szerint mérve), a 15°-os lefelé irányuló szög 5°-ra csökkenthető. |
| --- | --- |

Függőleges szög: 15° a vízszintes alatt és fölött.

Azonban ott, ahol egy lámpa 750 mm alatt van felszerelve (a fenti 5.8.1. szakasz rendelkezései szerint mérve), a 15°-os lefelé irányuló szög 5°-ra csökkenthető.

Ahhoz, hogy a lámpa láthatónak minősüljön, látszólagos felületének legalább 12,5 cm2-en korlátlanul láthatónak kell lennie. A fényvisszaverő prizmák világító felületének azon területét, amely nem engedi át a fényt, figyelmen kívül kell hagyni.

2

6.9.6.   Irány

Előre.

6.9.7.   Elektromos kapcsolás

Az 5.11. szakasznak megfelelően.

Ha azonban az első helyzetjelző lámpát irányjelző lámpával építették össze, a jármű megfelelő oldalán lévő első helyzetjelző lámpa vagy összeépített része elektromos kapcsolását úgy is ki lehet alakítani, hogy az irányjelző lámpa működtetésének teljes ideje (a be- és a kikapcsolt ciklus) alatt ki legyen kapcsolva.

6.9.8.   Visszajelző

A bekapcsolás-visszajelző alkalmazása kötelező. A visszajelző fényjelzése nem lehet villogó, és használata nem kötelező, ha a műszerfal világítása csak az első helyzetjelző lámpákkal együtt kapcsolható be.

Ez a követelmény nem alkalmazandó abban az esetben, ha a fényjelző rendszer a 6.2.7.6.2. szakasz szerint működik.

6.9.9.   Egyéb követelmények

6.9.9.1.   Amennyiben egy vagy több infravörös sugárzást létrehozó berendezés van beépítve az első helyzetjelző lámpába, ezeket csak akkor lehet működésbe hozni, ha a megegyező oldalon lévő fényszóró is be van kapcsolva, és a jármű előre haladó mozgást végez. Amennyiben az azonos oldalon lévő első helyzetjelző lámpa vagy fényszóró meghibásodik, az infravörös sugárzást létrehozó berendezés(ek)nek automatikusan ki kell kapcsolnia/kapcsolniuk.

6.9.9.2.   Amennyiben kanyarodási üzemmóddal rendelkező adaptív fényszórórendszer is be van építve, az első helyzetjelző lámpa elfordítható azzal a világítóegységgel együtt, amellyel össze van építve.

6.10.   Hátsó helyzetjelző lámpa (7. sz. előírás)

6.10.1.   Alkalmazás

R, R1 vagy R2 kategóriájú berendezések esetében: kötelező.

6.10.2.   Darabszám

Kettő.

6.10.2.1.   Az M2, M3, N2, N3, O2, O3 és O4 kategóriájú járművekre két választható helyzetjelző lámpát lehet felszerelni, kivéve, amikor méretjelző lámpák vannak felszerelve.

2

3

2

3

2

3

4

6.10.3.   Elrendezés

Nincs különleges követelmény.

6.10.4.   Elhelyezés

6.10.4.1.   Keresztirányban: a látszólagos felületnek a vonatkoztatási tengely irányában a jármű hosszirányú középsíkjától legtávolabb eső pontja legfeljebb 400 mm-re lehet a jármű legkülső szélétől. Ez a feltétel nem vonatkozik a választható hátsó lámpákra.

A vonatkoztatási tengelyek irányában a két látszólagos felület belső szélei közötti távolság a következő:

az M1 és N1 kategóriájú járművek esetében: nincs különleges követelmény.

1

1

Valamennyi egyéb jármű-kategória esetében: legalább 600 mm. A távolság 400 mm-re csökkenthető, amennyiben a jármű teljes szélessége 1 300 mm-nél kisebb.

6.10.4.2.   Magasságban: a talaj felett legalább 350 mm és legfeljebb 1 500 mm (2 100 mm, ha a felépítmény alakja miatt lehetetlen betartani az 1 500 mm-es értéket, és ha a választható lámpák nincsenek beépítve). Ha a választható lámpák be vannak építve, akkor azokat a 6.10.4.1. szakasz alkalmazandó követelményeinek megfelelően a lámpák szimmetriájának megfelelő magasságba és a felépítmény alakja által megengedett, de a kötelező lámpák felett legalább 600 mm-es függőleges távolságba kell felszerelni.

6.10.4.3.   Hosszirányban: a jármű hátsó részén.

6.10.5.   Geometriai láthatóság

6.10.5.1.   Vízszintes szög: 45° befelé és 80° kifelé.

Azonban ott, ahol egy lámpa 750 mm alatt van felszerelve (a fenti 5.8.1. szakasz rendelkezései szerint mérve), a 45°-os befelé irányuló szög 20°-ra csökkenthető a H sík alatt.

Függőleges szög: 15° a vízszintes alatt és fölött.

Azonban

| a) | ahol egy lámpa 750 mm alatt van felszerelve (a fenti 5.8.1. szakasz rendelkezései szerint mérve), a 15°-os lefelé irányuló szög 5°-ra csökkenthető; |
| --- | --- |

a)

ahol egy lámpa 750 mm alatt van felszerelve (a fenti 5.8.1. szakasz rendelkezései szerint mérve), a 15°-os lefelé irányuló szög 5°-ra csökkenthető;

| b) | ahol egy választható lámpa a fenti 5.8.1. szakasz rendelkezései szerint mérve) 2 100 mm felett van felszerelve, a 15°-os felfelé irányuló szög 5°-ra csökkenthető. |
| --- | --- |

b)

ahol egy választható lámpa a fenti 5.8.1. szakasz rendelkezései szerint mérve) 2 100 mm felett van felszerelve, a 15°-os felfelé irányuló szög 5°-ra csökkenthető.

6.10.5.2.   Az M1 és N1 kategóriájú járműveknél – a fenti 6.10.5.1. szakasz alternatívájaként – a gyártó vagy jogszerűen meghatalmazott képviselőjének kívánságára, és csak ha hátsó oldalsó helyzetjelző lámpát is elhelyeztek a járművön:

1

1

Vízszintes szög: 45° kifelé és 45° befelé. Azonban ott, ahol egy lámpa a fenti 5.8.1. szakasz rendelkezései szerint mérve) 750 mm alatt van felszerelve, a 45°-os befelé irányuló szög 20°-ra csökkenthető a H sík alatt.

Függőleges szög: 15° a vízszintes alatt és fölött.

Azonban ott, ahol egy lámpa 750 mm alatt van felszerelve (a fenti 5.8.1. szakasz rendelkezései szerint mérve), a 15°-os lefelé irányuló szög 5°-ra csökkenthető.

Ahhoz, hogy a lámpa láthatónak minősüljön, látszólagos felületének legalább 12,5 cm2-en korlátlanul láthatónak kell lennie. A fényvisszaverő prizmák világító felületének azon területét, amely nem engedi át a fényt, figyelmen kívül kell hagyni.

2

6.10.6.   Irány

Hátrafelé.

6.10.7.   Elektromos kapcsolás

Az 5.11. szakasznak megfelelően.

Ha azonban a hátsó helyzetjelző lámpát irányjelző lámpával építették össze, a jármű megfelelő oldalán lévő hátsó helyzetjelző lámpa vagy összeépített része elektromos kapcsolását úgy is ki lehet alakítani, hogy az irányjelző lámpa működtetésének teljes ideje (a be- és a kikapcsolt ciklus) alatt ki legyen kapcsolva.

6.10.8.   Visszajelző

A bekapcsolás-visszajelző alkalmazása kötelező. Az első helyzetjelző lámpa visszajelzőjével kell összeépíteni.

Ez a követelmény nem alkalmazandó abban az esetben, ha a fényjelző rendszer a 6.2.7.6.2. szakasz szerint működik.

6.10.9.   Egyéb követelmények

Nincsenek.

6.11.   Hátsó ködlámpa (38. sz. előírás)

6.11.1.   Alkalmazás

F, F1 vagy F2 kategóriájú berendezések esetében: alkalmazása kötelező.

6.11.2.   Darabszám

Egy vagy kettő.

6.11.3.   Elrendezés

Nincs különleges követelmény.

6.11.4.   Elhelyezés

6.11.4.1.   Keresztirányban: ha csak egyetlen hátsó ködlámpa van, annak helye a jármű hosszirányú középsíkjának azon az oldalán van, amely ellentétes a járművet nyilvántartó országban előírt közlekedési iránnyal. A lámpa vonatkoztatási középpontja elhelyezkedhet a jármű hosszirányú középsíkjában is.

6.11.4.2.   Magasságban: a talaj felett legalább 250 mm-re, de legfeljebb 1 000 mm-re. Hátsó lámpákkal csoportosított hátsó ködlámpák vagy N3G kategóriájú (terepjáró) járművek esetében a legnagyobb magasság 1 200 mm-ig növelhető.

3

6.11.4.3.   Hosszirányban: a jármű hátsó részén.

6.11.5.   Geometriai láthatóság

A 2.13. szakaszban megadott α és β szögek határozzák meg:

| | α = 5° felfelé és 5° lefelé; |
| --- | --- |

α = 5° felfelé és 5° lefelé;

| | ß = 25° jobbra és balra. |
| --- | --- |

ß = 25° jobbra és balra.

6.11.6.   Irány

Hátrafelé.

6.11.7.   Elektromos kapcsolás

Úgy kell kialakítani, hogy teljesüljenek az alábbiak:

| 6.11.7.1. | a hátsó ködlámpá(ka)t csak akkor lehet bekapcsolni, ha a távolsági fényszóró, a tompított fényszóró vagy az első ködlámpa be van kapcsolva; |
| --- | --- |

6.11.7.1.

a hátsó ködlámpá(ka)t csak akkor lehet bekapcsolni, ha a távolsági fényszóró, a tompított fényszóró vagy az első ködlámpa be van kapcsolva;

| 6.11.7.2. | a hátsó ködlámpá(ka)t a többi lámpától függetlenül ki lehet kapcsolni; |
| --- | --- |

6.11.7.2.

a hátsó ködlámpá(ka)t a többi lámpától függetlenül ki lehet kapcsolni;

| 6.11.7.3. | a következő lehetőségek valamelyike fennáll:






  6.11.7.3.1. | a hátsó ködlámpa/ködlámpák mindaddig folyamatosan működhet(nek), amíg a helyzetjelző lámpákat ki nem kapcsolják, és az újbóli szándékos bekapcsolásig a hátsó ködlámpa/ködlámpák kikapcsolt állapotban marad(nak); |
| --- | --- | --- |

6.11.7.3.

a következő lehetőségek valamelyike fennáll:

6.11.7.3.1.

a hátsó ködlámpa/ködlámpák mindaddig folyamatosan működhet(nek), amíg a helyzetjelző lámpákat ki nem kapcsolják, és az újbóli szándékos bekapcsolásig a hátsó ködlámpa/ködlámpák kikapcsolt állapotban marad(nak);

| 6.11.7.3.2. | a kötelező visszajelző (6.11.8. szakasz) kiegészítéseként – legalább akusztikai – figyelmeztetést kell adni abban az esetben, ha a gyújtást kikapcsolták, vagy a gyújtáskulcsot kihúzták, és a gépjárművezető ajtaja nyitva van, de a hátsó ködlámpa kapcsolója „bekapcsolt” állásban van, függetlenül a 6.11.7.1. szakaszban említett lámpák be- vagy kikapcsolt állapotától. |
| --- | --- |

6.11.7.3.2.

a kötelező visszajelző (6.11.8. szakasz) kiegészítéseként – legalább akusztikai – figyelmeztetést kell adni abban az esetben, ha a gyújtást kikapcsolták, vagy a gyújtáskulcsot kihúzták, és a gépjárművezető ajtaja nyitva van, de a hátsó ködlámpa kapcsolója „bekapcsolt” állásban van, függetlenül a 6.11.7.1. szakaszban említett lámpák be- vagy kikapcsolt állapotától.

| 6.11.7.4. | A 6.11.7.1., a 6.11.7.3. és a 6.11.7.5. szakasz rendelkezéseinek kivételével a hátsó ködlámpa/ködlámpák működését más lámpák be- vagy kikapcsolása nem befolyásolhatja. |
| --- | --- |

6.11.7.4.

A 6.11.7.1., a 6.11.7.3. és a 6.11.7.5. szakasz rendelkezéseinek kivételével a hátsó ködlámpa/ködlámpák működését más lámpák be- vagy kikapcsolása nem befolyásolhatja.

| 6.11.7.5. | A vontató gépjármű hátsó ködlámpája/ködlámpái pótkocsi csatlakoztatása esetén automatikusan kialudhat(nak), ha a pótkocsi hátsó ködlámpái be vannak kapcsolva. |
| --- | --- |

6.11.7.5.

A vontató gépjármű hátsó ködlámpája/ködlámpái pótkocsi csatlakoztatása esetén automatikusan kialudhat(nak), ha a pótkocsi hátsó ködlámpái be vannak kapcsolva.

6.11.8.   Visszajelző

A bekapcsolás-visszajelző alkalmazása kötelező. Független, nem villogó figyelmeztető fény.

6.11.9.   Egyéb követelmények

A hátsó ködlámpa és az egyes féklámpák közötti távolságnak minden esetben 100 mm-nél nagyobbnak kell lennie.

6.12.   Várakozást jelző lámpa (77. vagy 7. sz. előírás)

6.12.1.   Alkalmazás

Választható olyan gépjárműveken, amelyeknek hossza nem haladja meg a 6 métert, szélessége pedig a 2 métert.

Alkalmazása valamennyi további járművön tilos.

6.12.2.   Darabszám

Az elrendezéssel összhangban.

6.12.3.   Elrendezés

Vagy két lámpa elöl és két lámpa hátul, vagy pedig egy-egy lámpa mindkét oldalon.

6.12.4.   Elhelyezés

6.12.4.1.   Keresztirányban: a látszólagos felületnek a vonatkoztatási tengely irányában a jármű hosszirányú középsíkjától legtávolabb eső pontja legfeljebb 400 mm-re lehet a jármű legkülső szélétől.

Ha két lámpa van felszerelve, azoknak a jármű egy-egy oldalán kell elhelyezkedniük.

6.12.4.2.   Magasságban:

| | az M1 és N1 kategóriájú járművek esetében: nincs különleges követelmény. |
| --- | --- |

az M1 és N1 kategóriájú járművek esetében: nincs különleges követelmény.

1

1

| | Valamennyi egyéb jármű-kategória esetében: a talaj felett legalább 350 mm és legfeljebb 1 500 mm (2 100 mm, ha a jármű felépítményének alakja miatt lehetetlen betartani az 1 500 mm-es értéket). |
| --- | --- |

Valamennyi egyéb jármű-kategória esetében: a talaj felett legalább 350 mm és legfeljebb 1 500 mm (2 100 mm, ha a jármű felépítményének alakja miatt lehetetlen betartani az 1 500 mm-es értéket).

6.12.4.3.   Hosszirányban: nincs különleges követelmény.

6.12.5.   Geometriai láthatóság

Vízszintes szög: 45° kifelé, előre és hátrafelé.

Azonban ott, ahol egy első vagy hátsó várakozást jelző lámpa (a fenti 5.8.1. szakasz rendelkezései szerint mérve) 750 mm alatt van felszerelve, a 45°-os befelé irányuló szög 20°-ra csökkenthető a H sík alatt.

Függőleges szög: 15° a vízszintes alatt és fölött.

Azonban ott, ahol egy lámpa 750 mm alatt van felszerelve (a fenti 5.8.1. szakasz rendelkezései szerint mérve), a 15°-os lefelé irányuló szög 5°-ra csökkenthető.

6.12.6.   Irány

Olyan, hogy a lámpa megfeleljen az előre- és hátrafelé való láthatóság követelményeinek.

6.12.7.   Elektromos kapcsolás

A kapcsolásnak lehetővé kell tennie, hogy a jármű ugyanazon oldalán lévő várakozást jelző lámpa (lámpák) bekapcsolható(k) legyen(ek) bármely másik lámpa bekapcsolása nélkül.

A várakozást jelző lámpá(k)nak és – adott esetben – az első és a hátsó helyzetjelző lámpáknak az alábbi 6.12.9. szakasz szerint akkor is működtethetőknek kell lenniük, ha a motort indító berendezés olyan állásban van, amely kizárja a motor működését. Tilos olyan berendezést alkalmazni, amely e lámpákat az idő függvényében automatikusan kikapcsolja.

6.12.8.   Visszajelző

A bekapcsolás-visszajelző választható. Ha van, nem lehet összetéveszthető az első és hátsó helyzetjelző lámpák visszajelzőjével.

6.12.9.   Egyéb követelmények

E lámpa funkciója a jármű ugyanazon oldalán lévő első és hátsó helyzetjelző lámpák egyidejű bekapcsolásával is biztosítható. Ebben az esetben úgy kell tekinteni, hogy az első vagy hátsó helyzetjelző lámpákra vonatkozó követelményeknek megfelelő lámpák a várakozást jelző lámpákra vonatkozó követelményeknek is megfelelnek.

6.13.   Méretjelző lámpa (7. sz. előírás)

6.13.1.   Alkalmazás

A vagy AM kategóriájú (elölről látható) berendezések és R, R1, R2, RM1 vagy RM2 kategóriájú (hátulról látható) berendezések:

1

2

1

2

kötelező az olyan járműveken, amelyek szélessége meghaladja a 2,10 m-t. Választható az olyan járműveken, amelyek szélessége 1,80 m és 2,10 m között van. A járóképes alvázak esetében a hátsó méretjelző lámpák alkalmazása választható.

6.13.2.   Darabszám

Kettő elölről és kettő hátulról látható.

A kiegészítő lámpák felszerelése a következőképpen történhet:

| a) | kettő elölről látható; |
| --- | --- |

a)

kettő elölről látható;

| b) | kettő hátulról látható. |
| --- | --- |

b)

kettő hátulról látható.

6.13.3.   Elrendezés

Nincs különleges követelmény.

6.13.4.   Elhelyezés

6.13.4.1.   Keresztirányban:

első és hátsó: a lehető legközelebb a jármű legkülső széléhez. Ez a feltétel teljesül, amennyiben a látszólagos felületnek a vonatkoztatási tengely irányában a jármű hosszirányú középsíkjától legtávolabb eső pontja legfeljebb 400 mm-re van a jármű legkülső szélétől.

6.13.4.2.   Magasságban:

elöl: gépjárműveken – a lámpa vonatkoztatási tengelye irányába eső látszólagos felület felső szélét érintő vízszintes sík nem lehet alacsonyabban, mint a szélvédő üveg átlátszó részének felső szélét érintő vízszintes sík.

Pótkocsikon és félpótkocsikon – a jármű szélességére, kialakítására, üzemeltetési előírásaira és a lámpák szimmetriájára vonatkozó követelményeknek megfelelő legnagyobb magasságban.

Hátul: a jármű szélességére, kialakítására, üzemeltetési előírásaira és a lámpák szimmetriájára vonatkozó követelményeknek megfelelő legnagyobb magasságban.

A kiegészítő lámpákat (lásd a 6.13.2. szakasz b) pontját) a magasság tekintetében a kötelező lámpáktól a lehető leginkább elkülönítve kell felszerelni, úgy, hogy az megfeleljen a jármű kialakítására és üzemeltetési előírásaira, valamint a lámpák szimmetriájára vonatkozó követelményeknek.

6.13.4.3.   Hosszirányban: nincs különleges követelmény.

A kiegészítő lámpáknak (lásd a 6.13.2. szakasz a) pontját) a lehető legközelebb kell elhelyezkedniük a jármű hátuljához. Ez a követelmény akkor tekinthető teljesítettnek, ha a kiegészítő lámpák és a jármű hátulja közötti távolság nem haladja meg a 400 mm-t.

6.13.5.   Geometriai láthatóság

Vízszintes szög: 80° kifelé.

Függőleges szög: 5° a vízszintes felett és 20° a vízszintes alatt.

6.13.6.   Irány

Olyan, hogy a lámpa megfeleljen az előre- és hátrafelé való láthatóság követelményeinek.

6.13.7.   Elektromos kapcsolás

Az 5.11. szakasznak megfelelően.

6.13.8.   Visszajelző

A visszajelző választható. Ha van, funkcióját az első és hátsó helyzetjelző lámpák visszajelzője látja el.

6.13.9.   Egyéb követelmények

Amennyiben valamennyi egyéb követelmény teljesül, az elölről látható kötelező vagy választható lámpák és a jármű ugyanazon oldalán hátulról látható kötelező vagy választható lámpák egy berendezésben egyesíthetők.

Két hátulról látható lámpa az 5.7. szakasz szerint csoportosítható, egyesíthető vagy összeépíthető.

A méretjelző lámpa helyzetének a megfelelő helyzetjelző lámpához viszonyítva olyannak kell lennie, hogy a kérdéses két lámpa vonatkoztatási tengelyeinek irányában a látszólagos felületek egymáshoz legközelebbi pontjainak a keresztirányú függőleges síkra eső vetületei közötti távolság legalább 200 mm legyen.

A jármű, a pótkocsi vagy a félpótkocsi hátsó méretének jelzésére használt kiegészítő lámpákat (lásd a 6.13.2. szakasz a) pontját) úgy kell beszerelni, hogy láthatóvá tegyék a járművet, a pótkocsit vagy a félpótkocsit a közvetett látást biztosító fő jóváhagyott visszapillantó berendezések látómezőjében.

6.14.   Hátsó, nem háromszög alakú fényvisszaverő prizma (3. sz. előírás)

6.14.1.   Alkalmazás

Gépjárműveken kötelező.

Pótkocsikon választható, amennyiben más hátsó fényjelző berendezésekkel vannak csoportosítva.

6.14.2.   Darabszám

Kettő, amelyek teljesítményének ki kell elégítenie a 3. sz. előírásnak az IA. vagy IB. osztályú fényvisszaverő prizmákra vonatkozó követelményeit. Kiegészítő fényvisszaverő eszközök és anyagok (ideértve az alábbi 6.14.4. szakasznak meg nem felelő két fényvisszaverő prizmát) alkalmazása megengedett, amennyiben azok nem befolyásolják hátrányosan a kötelező világító- és fényjelző berendezések hatékonyságát.

6.14.3.   Elrendezés

Nincs különleges követelmény.

6.14.4.   Elhelyezés

6.14.4.1.   Keresztirányban: a világító felületnek a jármű hosszirányú középsíkjától legtávolabb eső pontja legfeljebb 400 mm-re lehet a jármű legkülső szélétől.

A vonatkoztatási tengelyek irányában a két látszólagos felület belső szélei közötti távolság a következő:

az M1 és N1 kategóriájú járművek esetében: nincs különleges követelmény;

1

1

valamennyi egyéb jármű-kategória esetében: legalább 600 mm. A távolság 400 mm-re csökkenthető, amennyiben a jármű teljes szélessége 1 300 mm-nél kisebb.

6.14.4.2.   Magasságban: a talaj felett legalább 250 mm, de legfeljebb 900 mm (hátsó lámpával/lámpákkal csoportosítva legfeljebb 1 200 mm, ha a felépítmény alakja miatt lehetetlen betartani a 900 mm-es vagy az 1 200 mm-es értéket, legfeljebb 1 500 mm).

6.14.4.3.   Hosszirányban: a jármű hátsó részén.

6.14.5.   Geometriai láthatóság

Vízszintes szög: 30° befelé és kifelé.

Függőleges szög: 10° a vízszintes felett és alatt.

Azonban ott, ahol egy fényvisszaverő prizma 750 mm alatt van felszerelve (a fenti 5.8.1. szakasz rendelkezései szerint mérve), a 10°-os lefelé irányuló szög 5°-ra csökkenthető.

6.14.6.   Irány

Hátrafelé.

6.14.7.   Egyéb követelmények

A fényvisszaverő prizma világító felületének lehetnek közös részei a jármű hátsó részén elhelyezett bármely másik lámpa látszólagos felületével.

6.15.   Hátsó, háromszög alakú fényvisszaverő prizma (3. sz. előírás)

6.15.1.   Alkalmazás

Pótkocsikon kötelező.

Gépjárműveken tilos.

6.15.2.   Darabszám

Kettő, amelyek teljesítményének ki kell elégítenie a 3. sz. előírásnak a IIIA. vagy IIIB. osztályú fényvisszaverő prizmákra vonatkozó követelményeit. Kiegészítő fényvisszaverő eszközök és anyagok (ideértve az alábbi 6.15.4. szakasznak meg nem felelő két fényvisszaverő prizmát) alkalmazása megengedett, amennyiben azok nem befolyásolják hátrányosan a kötelező világító- és fényjelző berendezések hatékonyságát.

6.15.3.   Elrendezés

A háromszög csúcsának felfelé kell állnia.

6.15.4.   Elhelyezés

6.15.4.1.   Keresztirányban: a világító felületnek a jármű hosszirányú középsíkjától legtávolabb eső pontja legfeljebb 400 mm-re lehet a jármű legkülső szélétől.

A fényvisszaverő prizmák belső széleinek legalább 600 mm-re kell lenniük egymástól. Ez a távolság 400 mm-re csökkenthető, amennyiben a jármű teljes szélessége 1 300 mm-nél kisebb.

6.15.4.2.   Magasságban: a talaj felett legalább 250 mm, de legfeljebb 900 mm (hátsó lámpával/lámpákkal való csoportosítás esetén legfeljebb 1 200 mm; ha a felépítmény alakja miatt lehetetlen betartani a 900 mm-es vagy az 1 200 mm-es értéket, legfeljebb 1 500 mm).

6.15.4.3.   Hosszirányban: a jármű hátsó részén.

6.15.5.   Geometriai láthatóság

Vízszintes szög: 30° befelé és kifelé.

Függőleges szög: 15° a vízszintes alatt és fölött. Azonban ott, ahol egy fényvisszaverő prizma 750 mm alatt van felszerelve (a fenti 5.8.1. szakasz rendelkezései szerint mérve), a 15°-os lefelé irányuló szög 5°-ra csökkenthető.

6.15.6.   Irány

Hátrafelé.

6.15.7.   Egyéb követelmények

A fényvisszaverő prizma világító felületének lehetnek közös részei a jármű hátsó részén elhelyezett bármely másik lámpa látszólagos felületével.

6.16.   Első, nem háromszög alakú fényvisszaverő prizma (3. sz. előírás)

6.16.1.   Alkalmazás

Pótkocsikon kötelező.

Kötelező olyan gépkocsikon, amelyeknek minden előre irányuló lámpája és fényszórója elrejthető.

Más gépjárműveken választható.

6.16.2.   Darabszám

Kettő, amelyek teljesítményének ki kell elégítenie a 3. sz. előírásnak az IA. vagy IB. osztályú fényvisszaverő prizmákra vonatkozó követelményeit. Kiegészítő fényvisszaverő eszközök és anyagok (ideértve az alábbi 6.16.4. szakasznak meg nem felelő két fényvisszaverő prizmát) alkalmazása megengedett, amennyiben azok nem befolyásolják hátrányosan a kötelező világító- és fényjelző berendezések hatékonyságát.

6.16.3.   Elrendezés

Nincs különleges követelmény.

6.16.4.   Elhelyezés

6.16.4.1.   Keresztirányban: a világító felületnek a jármű hosszirányú középsíkjától legtávolabb eső pontja legfeljebb 400 mm-re lehet a jármű legkülső szélétől.

Pótkocsi esetében a világító felületnek a jármű hosszirányú középsíkjától legtávolabbi pontja legfeljebb 150 mm-re lehet a jármű legkülső szélétől.

A vonatkoztatási tengelyek irányában a két látszólagos felület belső szélei közötti távolság a következő:

az M1 és N1 kategóriájú járművek esetében: nincs különleges követelmény;

1

1

valamennyi egyéb jármű-kategória esetében: legalább 600 mm. Ez a távolság 400 mm-re csökkenthető, amennyiben a jármű teljes szélessége 1 300 mm-nél kisebb.

6.16.4.2.   Magasságban: a talaj felett legalább 250 mm és legfeljebb 900 mm (1 500 mm, ha a jármű felépítményének alakja miatt lehetetlen a méretet 900 mm-en belül tartani).

6.16.4.3.   Hosszirányban: a jármű elején.

6.16.5.   Geometriai láthatóság

Vízszintes szög: 30° befelé és kifelé. Pótkocsik esetében a befelé mutató szög 10°-ra csökkenthető. Ha a pótkocsik szerkezete miatt ez a szög nem érhető el a kötelező fényvisszaverő prizmákkal, úgy további (kiegészítő) fényvisszaverő prizmákat kell felszerelni a keresztirányra vonatkozó elhelyezési korlátozás nélkül (lásd a fenti 6.16.4.1. szakaszt); ezek a kötelező fényvisszaverő prizmákkal együtt biztosítják a szükséges láthatósági szöget.

Függőleges szög: 10° a vízszintes alatt és fölött. Azonban ott, ahol egy fényvisszaverő prizma 750 mm alatt van felszerelve (a fenti 5.8.1. szakasz rendelkezései szerint mérve), a 10°-os lefelé irányuló szög 5°-ra csökkenthető.

6.16.6.   Irány

Előrefelé.

6.16.7.   Egyéb követelmények

A fényvisszaverő prizma világító felületének lehetnek közös részei a jármű első részén elhelyezett bármely másik lámpa látszólagos felületével.

6.17.   Oldalsó, nem háromszög alakú fényvisszaverő prizma (3. sz. előírás)

6.17.1.   Alkalmazás

Kötelező: minden olyan gépjárművön, amelynek hossza meghaladja a 6 m-t;

valamennyi pótkocsin.

Választható: minden olyan gépjárművön, amelynek hossza nem haladja meg a 6 m-t.

6.17.2.   Darabszám

Annyi, hogy a hosszirányú elhelyezésre vonatkozó követelmények teljesüljenek. E berendezések teljesítményének ki kell elégítenie a 3. sz. előírás IA. vagy IB. osztályú fényvisszaverő prizmákra vonatkozó követelményeit. Kiegészítő fényvisszaverő eszközök és anyagok (ideértve az alábbi 6.17.4. szakasznak meg nem felelő két fényvisszaverő prizmát) alkalmazása megengedett, amennyiben azok nem befolyásolják hátrányosan a kötelező világító- és fényjelző berendezések hatékonyságát.

6.17.3.   Elrendezés

Nincs különleges követelmény.

6.17.4.   Elhelyezés

6.17.4.1.   Keresztirányban: nincs különleges követelmény.

6.17.4.2.   Magasságban: A talaj felett legalább 250 mm, de legfeljebb 900 mm (egyéb lámpákkal való csoportosítás esetén legfeljebb 1 200 mm; ha a felépítmény alakja miatt lehetetlen betartani a 900 mm-es vagy az 1 200 mm-es értéket, vagy ha a berendezés alkalmazása a 6.17.1. szakasz szerint nem kötelező, legfeljebb 1 500 mm).

6.17.4.3.   Hosszirányban: legalább egy oldalsó fényvisszaverő prizmát a jármű középső harmadára kell felszerelni úgy, hogy a legelső oldalsó fényvisszaverő prizma legfeljebb 3 m-re legyen a jármű elejétől.

Két szomszédos fényvisszaverő prizma közötti távolság a 3 m-t nem haladhatja meg. Ez nem érvényes azonban az M1 és N1 kategóriájú járművekre.

1

1

Ha a jármű szerkezete, kialakítása vagy üzemeltetési előírásai miatt nem lehet megfelelni ennek a követelménynek, akkor ez a távolság 4 m-re növelhető. A leghátsó oldalsó fényvisszaverő prizma és a jármű hátsó vége közötti távolság az 1 m-t nem haladhatja meg. 6 méternél rövidebb gépjárművek esetében azonban elegendő, ha egy oldalsó fényvisszaverő prizmát szerelnek fel a jármű hosszának első harmadán és/vagy egyet a jármű hosszának utolsó harmadán belül.

6 méternél hosszabb, de 7 méternél rövidebb M1 kategóriájú gépjárművek esetében azonban elegendő, ha egy oldalsó fényvisszaverő prizmát szerelnek fel a jármű elejétől legfeljebb 3 méterre és egyet a jármű hosszának utolsó harmadán belül.

1

6.17.5.   Geometriai láthatóság

Vízszintes szög: 45° előre és hátrafelé.

Függőleges szög: 10° a vízszintes alatt és fölött. Azonban ott, ahol egy fényvisszaverő prizma 750 mm alatt van felszerelve (a fenti 5.8.1. szakasz rendelkezései szerint mérve), a 10°-os lefelé irányuló szög 5°-ra csökkenthető.

6.17.6.   Irány

Oldalra.

6.17.7.   Egyéb követelmények

Az oldalsó fényvisszaverő prizma világító felületének lehetnek közös részei bármelyik más oldalsó lámpa látszólagos felületével.

6.18.   Oldalsó helyzetjelző lámpák (91. sz. előírás)

6.18.1.   Alkalmazás

Kötelező: valamennyi 6 méternél hosszabb járművön, a járóképes alvázak kivételével.

Az SM1 típusú oldalsó helyzetjelző lámpa alkalmazása valamennyi jármű-kategóriánál kötelező; az M1 kategóriájú járműveken azonban megengedett az SM2 típusú oldalsó helyzetjelző lámpák használata.

1

Emellett a 6 méternél rövidebb, M1 és N1 kategóriájú járműveken oldalsó helyzetjelző lámpákat kell használni, ha a 6.9.5.2. szakasznak megfelelő első helyzetjelző lámpák és a 6.10.5.2. szakasznak megfelelő hátsó helyzetjelző lámpák csökkent geometriai láthatóságát ki kell egészíteni.

1

1

Választható: minden más járművön.

Az SM1 vagy SM2 típusú oldalsó helyzetjelző lámpák alkalmazhatók.

6.18.2.   Legkisebb darabszám oldalanként

Annyi, hogy a hosszirányú elhelyezésre vonatkozó előírások teljesüljenek.

6.18.3.   Elrendezés

Nincsenek egyedi követelmények.

6.18.4.   Elhelyezés

6.18.4.1.   Keresztirányban: nincsenek egyedi követelmények.

6.18.4.2.   Magasságban: a talaj felett legalább 250 mm és legfeljebb 1 500 mm (2 100 mm, ha a jármű felépítményének alakja miatt lehetetlen betartani az 1 500 mm-es értéket).

6.18.4.3.   Hosszirányban: legalább egy oldalsó helyzetjelző lámpát a jármű középső harmadára kell felszerelni úgy, hogy a legelső oldalsó helyzetjelző lámpa legfeljebb 3 méterre legyen a jármű elejétől. Két szomszédos oldalsó helyzetjelző lámpa távolsága legfeljebb 3 méter lehet. Ha a jármű szerkezete, kialakítása vagy üzemeltetési előírásai miatt nem lehet megfelelni ennek a követelménynek, akkor ez a távolság 4 m-re növelhető.

A leghátsó oldalsó helyzetjelző lámpa legfeljebb 1 méterre lehet a jármű hátsó végétől.

Azonban 6 méternél rövidebb járművek és járóképes alvázak esetében elegendő, ha egy oldalsó helyzetjelző lámpát a jármű hosszának első harmadában és/vagy egyet annak utolsó harmadában szerelnek fel. 6 méternél hosszabb, de 7 méternél rövidebb M1 kategóriájú gépjárművek esetében elegendő, ha egy oldalsó helyzetjelző lámpát szerelnek fel a jármű elejétől legfeljebb 3 méterre és egyet a jármű hosszának utolsó harmadán belül.

1

6.18.5.   Geometriai láthatóság

Vízszintes szög: 45° előre és hátrafelé; azonban azon járművek esetében, amelyeken az oldalsó helyzetjelző lámpák beépítése választható, ezen érték 30°-ra csökkenthető.

Ha a járművet oldalsó helyzetjelző lámpákkal látják el a fenti 6.5.5.2. szakasznak megfelelő első és hátsó irányjelző lámpák és/vagy a 6.9.5.2. és a 6.10.5.2. szakasznak megfelelő helyzetjelző lámpák csökkent geometriai láthatóságának kiegészítésére, az előírt szögek a következők: a jármű eleje és vége felé 45°, a jármű közepe felé 30° (lásd a fenti 6.5.5.2. szakasz ábráját).

Függőleges szög: 10° a vízszintes alatt és fölött. Azonban ott, ahol egy lámpa 750 mm alatt van felszerelve (a fenti 5.8.1. szakasz rendelkezései szerint mérve), a 10°-os lefelé irányuló szög 5°-ra csökkenthető.

6.18.6.   Irány

Oldalra.

6.18.7.   Elektromos kapcsolás

A 6 méternél rövidebb M1 és N1 kategóriájú járművek borostyánsárga oldalsó helyzetjelző lámpái beköthetők villogó módban, feltéve, hogy a villogás szinkronban és ugyanolyan frekvenciával történik, mint ahogyan a jármű azonos oldalán található irányjelző lámpák villognak.

1

1

Az M2, M3, N2, N3, O3 és O4 kategóriájú járművek kötelező borostyánsárga oldalsó helyzetjelző lámpái villoghatnak szinkronban a jármű azonos oldalán található irányjelző lámpákkal. Azonban, ha a 6.5.3.1. szakasznak megfelelően beszerelt 5. kategóriájú irányjelző lámpák találhatóak a jármű oldalán, ezek a borostyánsárga oldalsó helyzetjelző lámpák nem villoghatnak.

2

3

2

3

3

4

6.18.8.   Visszajelző

A visszajelző választható. Ha van, funkcióját az első és hátsó helyzetjelző lámpák visszajelzője látja el.

6.18.9.   Egyéb követelmények

Amennyiben a leghátsó oldalsó helyzetjelző lámpát hátsó ködlámpával vagy féklámpával összeépített hátsó helyzetjelző lámpával egyesítik, úgy az oldalsó helyzetjelző lámpa fénytani jellemzői a hátsó ködlámpa vagy féklámpa működtetése idején módosulhatnak.

A hátsó oldalsó helyzetjelző lámpának borostyánszínűnek kell lennie, amennyiben a hátsó irányjelző lámpával együtt villan fel.

6.19.   Nappali menetjelző lámpa (87. sz. előírás) (21)

21

6.19.1.   Alkalmazás

Gépjárműveken kötelező. Pótkocsikon tilos.

6.19.2.   Darabszám

Kettő.

6.19.3.   Elrendezés

Nincs különleges követelmény.

6.19.4.   Elhelyezés

6.19.4.1.   Keresztirányban: a vonatkoztatási tengelyek irányában a látszólagos felületek belső szélei közti távolságnak legalább 600 mm-nek kell lennie.

Ez a távolság 400 mm-re csökkenthető, amennyiben a jármű teljes szélessége 1 300 mm-nél kisebb.

6.19.4.2.   Magasságban: a talaj felett legalább 250 mm, de legfeljebb 1 500 mm.

6.19.4.3.   Hosszirányban: a jármű elején. Ez a követelmény akkor tekinthető teljesítettnek, ha a kibocsátott fény sem közvetlenül, sem közvetve nem zavarja a jármű vezetőjét a közvetett látást biztosító berendezéseken és/vagy a jármű egyéb fényvisszaverő felületén keresztül.

6.19.5.   Geometriai láthatóság

Vízszintes szögek: 20° kifelé és 20° befelé.

Függőleges szögek: 10° felfelé és 10° lefelé.

6.19.6.   Irány

Előrefelé.

6.19.7.   Elektromos kapcsolás

6.19.7.1.   A nappali menetjelző lámpáknak automatikusan be kell kapcsolódniuk, ha a motort (meghajtórendszert) elindító és/vagy leállító berendezés olyan állásban van, amely lehetővé teszi a motor (meghajtórendszer) működését. A nappali menetjelző lámpák azonban az alábbi feltételek fennállása esetén kikapcsolva maradhatnak:

| 6.19.7.1.1. | az automata sebességváltó parkoló helyzetben van; vagy |
| --- | --- |

6.19.7.1.1.

az automata sebességváltó parkoló helyzetben van; vagy

| 6.19.7.1.2. | a rögzítőfék be van húzva; vagy |
| --- | --- |

6.19.7.1.2.

a rögzítőfék be van húzva; vagy

| 6.19.7.1.3. | mielőtt a jármű első alkalommal mozgásba lendülne (a meghajtórendszer minden egyes manuális működtetését követően). |
| --- | --- |

6.19.7.1.3.

mielőtt a jármű első alkalommal mozgásba lendülne (a meghajtórendszer minden egyes manuális működtetését követően).

6.19.7.2.   A nappali menetjelző lámpák manuálisan is kikapcsolhatók lehetnek, amennyiben a jármű még nem érte el a 10 km/h sebességet, feltéve, hogy automatikusan bekapcsolódnak, amint a jármű sebessége meghaladja a 10 km/h-t, vagy ha a jármű több mint 100 métert megtett, és bekapcsolva maradnak mindaddig, amíg szándékosan ki nem kapcsolják őket.

6.19.7.3.   A nappali menetjelző lámpának automatikusan ki kell kapcsolnia, ha a motort (meghajtórendszert) beindító, illetve leállító berendezés olyan állásban van, amely kizárja a motor (meghajtórendszer) működtetését, illetve amint az első ködlámpákat vagy fényszórókat bekapcsolják, kivéve, ha ez utóbbiakat rövid szaggatott fényjelzések kibocsátására használják (22).

22

6.19.7.4.   Az 5.11. szakaszban említett lámpák a nappali menetjelző lámpákkal egyidejűleg bekapcsolva lehetnek, kivéve, ha a nappali menetjelző lámpák a 6.2.7.6.2. szakasz szerint működnek, amikor legalább a hátsó helyzetjelző lámpáknak be kell kapcsolódniuk.

6.19.7.5.   Ha az első irányjelző lámpa és a nappali menetjelző lámpa távolsága nem haladja meg a 40 mm-t, a jármű megfelelő oldalán lévő nappali menetjelző lámpa elektromos kapcsolásának az alábbi lehetőségek valamelyikét kell biztosítania:

| a) | a nappali menetjelző lámpa ki van kapcsolva; vagy |
| --- | --- |

a)

a nappali menetjelző lámpa ki van kapcsolva; vagy

| b) | fényerőssége az első irányjelző lámpa működtetésének teljes ideje (a be- és a kikapcsolt ciklus) alatt csökkentett. |
| --- | --- |

b)

fényerőssége az első irányjelző lámpa működtetésének teljes ideje (a be- és a kikapcsolt ciklus) alatt csökkentett.

6.19.7.6.   Ha az irányjelző lámpát nappali menetjelző lámpával építették össze, a jármű megfelelő oldalán található nappali menetjelző lámpa elektromos kapcsolásának olyannak kell lennie, hogy a nappali menetjelző lámpának az irányjelző lámpa működtetésének teljes ideje (a be- és a kikapcsolt ciklus) alatt kikapcsolt állapotban kell lennie.

6.19.8.   Visszajelző

A bekapcsolás-visszajelző választható.

6.19.9.   Egyéb előírások

Nincsenek.

6.20.   Kanyarodási lámpa (119. sz. előírás)

6.20.1.   Alkalmazás

Gépjárműveken választható.

6.20.2.   Darabszám

Kettő.

6.20.3.   Elrendezés

Nincs különleges követelmény.

6.20.4.   Elhelyezés

6.20.4.1.   Keresztirányban: a jármű hosszirányú középsíkjának mindkét oldalán egy-egy kanyarodási lámpát kell elhelyezni.

6.20.4.2.   Hosszirányban: a jármű elejétől 1 000 mm-nél nem lehet távolabb.

| Magasságban | : | legalább: a talaj felett 250 mm-re;
  legfeljebb: a talaj felett 900 mm-re. |
| --- | --- | --- |

Magasságban

:

legalább: a talaj felett 250 mm-re;

legfeljebb: a talaj felett 900 mm-re.

A vonatkoztatási tengely irányában a látszólagos felületen azonban egyetlen pont sem lehet magasabban, mint a tompított fényszóró vonatkoztatási tengelyének irányában a látszólagos felületen lévő legmagasabb pont.

6.20.5.   Geometriai láthatóság

A 2.13. szakaszban megadott α és β szögek határozzák meg:

| | a = 10° felfelé és 10° lefelé, |
| --- | --- |

a = 10° felfelé és 10° lefelé,

| | b = 30–60° kifelé. |
| --- | --- |

b = 30–60° kifelé.

6.20.6.   Irány

Olyan, hogy a lámpák megfeleljenek a geometriai láthatóság követelményeinek.

6.20.7.   Elektromos kapcsolás

A kanyarodási lámpákat úgy kell bekötni, hogy csak akkor lépjenek működésbe, ha ugyanakkor a távolsági vagy a tompított fényszórót is bekapcsolják.

6.20.7.1.   A kanyarodási lámpa a jármű egyik oldalán csak automatikusan kapcsolódhat be, ha a jármű ugyanazon oldalán bekapcsolták az irányjelző lámpákat és/vagy a kormányzási szög az egyenes iránytól a jármű ezen oldala felé tér el.

A kanyarodási lámpának automatikusan ki kell kapcsolódnia, ha az irányjelzőt kikapcsolják és/vagy a kormányzási szög visszatér egyenes irányú helyzetébe.

6.20.7.2.   Ha a tolatólámpa be van kapcsolva, mindkét kanyarodási lámpa egyidejűleg bekapcsolt állapotban lehet, függetlenül a kormánykerék vagy az irányjelző helyzetétől. Ha így van bekapcsolva, mindkét kanyarodási lámpának ki kell kapcsolódia a következő esetekben:

| a) | ha a tolatólámpa ki van kapcsolva; vagy |
| --- | --- |

a)

ha a tolatólámpa ki van kapcsolva; vagy

| b) | ha a jármű előremeneteli sebessége meghaladja a 10 km/h-t. |
| --- | --- |

b)

ha a jármű előremeneteli sebessége meghaladja a 10 km/h-t.

6.20.8.   Visszajelző

Nincs.

6.20.9.   Egyéb követelmények

A kanyarodási lámpa 40 km/óra sebesség felett nem lehet bekapcsolható.

6.21.   Láthatósági jelzések (104. sz. előírás)

6.21.1.   Alkalmazás

6.21.1.1.   Tilos: az M1 és O1 kategóriájú járműveken.

1

1

6.21.1.2.   Kötelező:

| 6.21.1.2.1. | hátul:
  teljes körvonaljelzés a 2 100 mm szélességet meghaladó, következő kategóriájú járművek esetében:






  a) | a 7,5 tonnát meghaladó legnagyobb tömegű N2 kategóriájú, valamint az N3 kategóriájú járművek (a járóképes alvázak, a nem teljes járművek és a félpótkocsik nyerges vontatói kivételével); |
| --- | --- | --- |

6.21.1.2.1.

hátul:

teljes körvonaljelzés a 2 100 mm szélességet meghaladó, következő kategóriájú járművek esetében:

a)

a 7,5 tonnát meghaladó legnagyobb tömegű N2 kategóriájú, valamint az N3 kategóriájú járművek (a járóképes alvázak, a nem teljes járművek és a félpótkocsik nyerges vontatói kivételével);

2

3

| b) | az O3 és O4 kategóriájú járművek (a nem teljes járművek kivételével). |
| --- | --- |

b)

az O3 és O4 kategóriájú járművek (a nem teljes járművek kivételével).

3

4

| 6.21.1.2.2. | Oldalt:






  6.21.1.2.2.1. | részleges körvonaljelzés a (pótkocsik vonórúdjával együtt) 6 000 mm hosszúságot meghaladó, a következő kategóriákba tartozó járművek esetében:






  a) | a 7,5 tonnát meghaladó legnagyobb tömegű N2 kategóriájú, valamint az N3 kategóriájú járművek (a járóképes alvázak, a nem teljes járművek és a félpótkocsik nyerges vontatói kivételével); |
| --- | --- | --- | --- |

6.21.1.2.2.

Oldalt:

6.21.1.2.2.1.

részleges körvonaljelzés a (pótkocsik vonórúdjával együtt) 6 000 mm hosszúságot meghaladó, a következő kategóriákba tartozó járművek esetében:

a)

a 7,5 tonnát meghaladó legnagyobb tömegű N2 kategóriájú, valamint az N3 kategóriájú járművek (a járóképes alvázak, a nem teljes járművek és a félpótkocsik nyerges vontatói kivételével);

2

3

| b) | az O3 és O4 kategóriájú járművek (a nem teljes járművek kivételével). |
| --- | --- |

b)

az O3 és O4 kategóriájú járművek (a nem teljes járművek kivételével).

3

4

| 6.21.1.2.3. | A kötelező körvonaljelzés helyett vonaljelzés is alkalmazható, amennyiben a jármű alakja, szerkezete, kialakítása vagy üzemeltetési előírásai a kötelező körvonaljelzés elhelyezését nem teszik lehetővé. |
| --- | --- |

6.21.1.2.3.

A kötelező körvonaljelzés helyett vonaljelzés is alkalmazható, amennyiben a jármű alakja, szerkezete, kialakítása vagy üzemeltetési előírásai a kötelező körvonaljelzés elhelyezését nem teszik lehetővé.

| 6.21.1.2.4. | Amennyiben a felépítmény külső felületei részben rugalmas anyagból készültek, ezt a vonaljelzést a jármű szilárd részén (részein) kell elhelyezni. A láthatósági jelzések fennmaradó részét rugalmas anyagon is el lehet helyezni. Ha azonban a felépítmény külső felületei teljes mértékben rugalmas anyagból készültek, a 6.21. szakasz követelményeinek teljesülniük kell. |
| --- | --- |

6.21.1.2.4.

Amennyiben a felépítmény külső felületei részben rugalmas anyagból készültek, ezt a vonaljelzést a jármű szilárd részén (részein) kell elhelyezni. A láthatósági jelzések fennmaradó részét rugalmas anyagon is el lehet helyezni. Ha azonban a felépítmény külső felületei teljes mértékben rugalmas anyagból készültek, a 6.21. szakasz követelményeinek teljesülniük kell.

| 6.21.1.2.5. | Ha a gyártó a műszaki szolgálat ellenőrzését követően a típusjóváhagyó hatóság számára hitelt érdemlő módon bizonyítani tudja, hogy a különleges járműalakot, -szerkezetet vagy -kialakítást kívánó üzemeltetési követelmények miatt lehetetlen a 6.21.2–6.21.7.5. szakaszban foglalt követelményeknek eleget tenni, akkor e követelmények részleges teljesítése is elégséges. Ennek az a feltétele, hogy ahol csak lehet, a követelmények egy része teljesüljön, és a járműszerkezeten minél több, a követelményeknek részben megfelelő láthatósági jelzéseket alkalmazzanak. Ez a 104. sz. előírásnak megfelelő anyagokat tartalmazó kiegészítő sávok és lemezek felszerelését is magában foglalhatja a láthatóság céljának megfelelő, egyértelmű és egységes jelzések biztosítása érdekében.
  Amennyiben a követelmények részleges teljesítése is elfogadható, az előírt láthatósági jelzések részben a 3. sz. előírás szerinti IVA osztályú fényvisszaverő eszközökkel vagy a 104. sz. előírás szerinti C osztályra vonatkozó fénytani követelményeknek megfelelő fényvisszaverő anyagot tartalmazó sávokkal pótolhatók. Ebben az esetben az említett fényvisszaverő eszközök közül 1 500 mm-enként legalább egyet el kell helyezni.
  A szükséges információkat meg kell adni az értesítésen. |
| --- | --- |

6.21.1.2.5.

Ha a gyártó a műszaki szolgálat ellenőrzését követően a típusjóváhagyó hatóság számára hitelt érdemlő módon bizonyítani tudja, hogy a különleges járműalakot, -szerkezetet vagy -kialakítást kívánó üzemeltetési követelmények miatt lehetetlen a 6.21.2–6.21.7.5. szakaszban foglalt követelményeknek eleget tenni, akkor e követelmények részleges teljesítése is elégséges. Ennek az a feltétele, hogy ahol csak lehet, a követelmények egy része teljesüljön, és a járműszerkezeten minél több, a követelményeknek részben megfelelő láthatósági jelzéseket alkalmazzanak. Ez a 104. sz. előírásnak megfelelő anyagokat tartalmazó kiegészítő sávok és lemezek felszerelését is magában foglalhatja a láthatóság céljának megfelelő, egyértelmű és egységes jelzések biztosítása érdekében.

Amennyiben a követelmények részleges teljesítése is elfogadható, az előírt láthatósági jelzések részben a 3. sz. előírás szerinti IVA osztályú fényvisszaverő eszközökkel vagy a 104. sz. előírás szerinti C osztályra vonatkozó fénytani követelményeknek megfelelő fényvisszaverő anyagot tartalmazó sávokkal pótolhatók. Ebben az esetben az említett fényvisszaverő eszközök közül 1 500 mm-enként legalább egyet el kell helyezni.

A szükséges információkat meg kell adni az értesítésen.

6.21.1.3.   Választható:

| 6.21.1.3.1. | hátul és oldalt: | ha a fenti 6.21.1.1. és 6.21.1.2. szakasz nem rendelkezik másként, valamennyi jármű-kategóriában, ideértve a félpótkocsik nyerges vontatóinak vontatóegységét és a járóképes alvázak vezetőfülkéit is. |
| --- | --- | --- |

6.21.1.3.1.

hátul és oldalt:

ha a fenti 6.21.1.1. és 6.21.1.2. szakasz nem rendelkezik másként, valamennyi jármű-kategóriában, ideértve a félpótkocsik nyerges vontatóinak vontatóegységét és a járóképes alvázak vezetőfülkéit is.

| | A kötelező vonaljelzés helyett részleges vagy teljes körvonaljelzés alkalmazható, a kötelező részleges körvonaljelzés helyett pedig teljes körvonaljelzés alkalmazható. |
| --- | --- |

A kötelező vonaljelzés helyett részleges vagy teljes körvonaljelzés alkalmazható, a kötelező részleges körvonaljelzés helyett pedig teljes körvonaljelzés alkalmazható.

| 6.21.1.3.2. | Elöl: | vonaljelzés az O2, O3 és O4 kategóriájú járműveken. |
| --- | --- | --- |

6.21.1.3.2.

Elöl:

vonaljelzés az O2, O3 és O4 kategóriájú járműveken.

2

3

4

| | Elöl a részleges vagy teljes körvonaljelzés használata nem megengedett. |
| --- | --- |

Elöl a részleges vagy teljes körvonaljelzés használata nem megengedett.

6.21.2.   Darabszám

Az alkalmazással összhangban.

6.21.3.   Elrendezés

A láthatósági jelzéseknek a lehető legjobban meg kell közelíteniük a vízszintes és a függőleges irányt, a jármű alakjának, szerkezetének, kialakításának és üzemeltetési előírásainak megfelelően; ha ez nem lehetséges, a járművön elhelyezett teljes vagy részleges körvonaljelzésnek a jármű külső körvonalát kell a lehető legnagyobb mértékben követnie.

Ezenkívül a láthatósági jelzéseket a jármű vízszintes kiterjedésein a lehető legegyenletesebben kell eloszlatni, hogy a jármű teljes hosszúságát és/vagy szélességét azonosítani lehessen.

6.21.4.   Elhelyezés

6.21.4.1.   Keresztirányban:

6.21.4.1.1.   a láthatósági jelzésnek a lehető legközelebb kell elhelyezkednie a jármű széléhez.

6.21.4.1.2.   A járműre szerelt láthatósági jelzések elemeinek teljes vízszintes hossza legalább a jármű teljes szélességének 70 százalékát ki kell, hogy tegye, az elemek esetleges vízszintes átfedésétől eltekintve.

6.21.4.2.   Hosszirányban:

6.21.4.2.1.   a láthatósági jelzést a jármű végeihez a lehető legközelebb kell elhelyezni, a jármű széleitől számított 600 mm-en belül.

6.21.4.2.1.1.   Gépjárművek esetében a jármű mindegyik végén, illetve félpótkocsik nyerges vontatói esetében a fülke mindegyik végén.

Ugyanakkor megengedett egy alternatív jelölési mód alkalmazása a gépjármű elülső végétől 2 400 mm-re, ha a 3. sz. előírás szerinti IVA osztályú fényvisszaverő prizmák vagy a 104. sz. előírás szerinti C osztályú fényvisszaverő prizmák vannak felszerelve, és azokat az alábbi előírt láthatósági jelzések követik:

| a) | legalább 25 cm2-es méretű fényvisszaverő prizma; |
| --- | --- |

a)

legalább 25 cm2-es méretű fényvisszaverő prizma;

2

| b) | egy, a jármű elülső végétől legfeljebb 600 mm-re felszerelt fényvisszaverő prizma; |
| --- | --- |

b)

egy, a jármű elülső végétől legfeljebb 600 mm-re felszerelt fényvisszaverő prizma;

| c) | további, egymástól legfeljebb 600 mm-re felszerelt fényvisszaverő prizmák; |
| --- | --- |

c)

további, egymástól legfeljebb 600 mm-re felszerelt fényvisszaverő prizmák;

| d) | az utolsó fényvisszaverő prizma és a láthatósági jelzés kezdete közötti távolság nem haladhatja meg a 600 mm-t. |
| --- | --- |

d)

az utolsó fényvisszaverő prizma és a láthatósági jelzés kezdete közötti távolság nem haladhatja meg a 600 mm-t.

6.21.4.2.1.2.   Pótkocsik esetében a jármű mindegyik végén (a vonórudat leszámítva).

6.21.4.2.2.   A járműre szerelt láthatósági jelzések elemeinek teljes vízszintes hossza az elemek esetleges vízszintes átfedésétől eltekintve legalább a következők 70 százalékát ki kell, hogy tegye:

6.21.4.2.2.1.   gépjárművek esetében a jármű hossza, illetve a félpótkocsik (ha csatlakoztatták őket) nyerges vontatói esetében a fülke hossza; azonban a 6.21.4.2.1.1. szakasz szerinti alternatív jelölési mód alkalmazása esetén a távolság a jármű elülső végétől 2 400 mm-en belül kezdődik, és a hátsó végéig tart.

Image 82

Teljes hosszúság

Gépjármű

„A” a legelső láthatósági jelzés és a jármű elülső vége közötti távolság. „A” maximális értéke 2 400 mm (lásd a 6.21.4.2.1.1. szakaszt).

6.21.4.2.2.2.   Pótkocsik esetében a jármű teljes hosszúsága (a vonórudat leszámítva).

Image 83

Teljes hosszúság a vonórudat leszámítva

Pótkocsi

6.21.4.3.   Magasságban:

6.21.4.3.1.   A vonaljelzések és a körvonaljelzések alacsonyabb eleme(i)

A lehető legalacsonyabban a következő tartományon belül:

| | legalább: a talaj felett 250 mm-re; |
| --- | --- |

legalább: a talaj felett 250 mm-re;

| | legfeljebb: a talaj felett 1 500 mm-re. |
| --- | --- |

legfeljebb: a talaj felett 1 500 mm-re.

A 2 500 mm-es legnagyobb beépítési magasság is elfogadható azonban, ha a jármű alakja, szerkezete, kialakítása vagy üzemeltetési előírásai nem teszik lehetővé az 1 500 mm-es legnagyobb értéknek való megfelelést, vagy ha eleget kell tenni a 6.21.4.1.2. és a 6.21.4.2.2. szakaszban foglalt követelményeknek vagy a vonaljelzés vagy a körvonaljelzés alacsonyabb elemének (elemeinek) vízszintes elhelyezésére vonatkozó követelményeknek.

A láthatósági jelzések 1 500 mm-nél magasabbra történő elhelyezésének indoklását fel kell tüntetni az értesítésen.

6.21.4.3.2.   A körvonaljelzés felső eleme(i):

a lehető legmagasabban, de a jármű felső szélétől mért 400 mm-en belül.

6.21.5.   Láthatóság

A láthatósági jelzés láthatónak minősül, amennyiben a járművön elhelyezett jelölés világító felületének legalább 70 százaléka látható az alábbi megfigyelési síkok bármely pontján elhelyezkedő megfigyelő szemszögéből:

6.21.5.1.   a hátsó és első láthatósági jelzés esetében (lásd a 11. melléklet 1a. és 1b. ábráját) a megfigyelési sík a jármű legvégétől 25 m-re helyezkedik el merőlegesen a jármű hossztengelyére, és a következők határolják:

| 6.21.5.1.1. | a magasság tekintetében két olyan vízszintes sík, amelyek a talaj felett 1 m, illetve 3,0 m magasságban helyezkednek el; |
| --- | --- |

6.21.5.1.1.

a magasság tekintetében két olyan vízszintes sík, amelyek a talaj felett 1 m, illetve 3,0 m magasságban helyezkednek el;

| 6.21.5.1.2. | a szélesség tekintetében a jármű hosszirányú középsíkjától kifelé 4°-os szöget bezáró két függőleges sík, amelyek keresztezik a jármű teljes szélességét határoló, a jármű hosszirányú középsíkjával párhuzamos függőleges síkok metszéspontját és a jármű végét határoló, a jármű hossztengelyére merőleges síkot. |
| --- | --- |

6.21.5.1.2.

a szélesség tekintetében a jármű hosszirányú középsíkjától kifelé 4°-os szöget bezáró két függőleges sík, amelyek keresztezik a jármű teljes szélességét határoló, a jármű hosszirányú középsíkjával párhuzamos függőleges síkok metszéspontját és a jármű végét határoló, a jármű hossztengelyére merőleges síkot.

6.21.5.2.   Az oldalsó láthatósági jelzés esetében (lásd a 11. melléklet 2. ábráját) a megfigyelési sík a jármű legkülső szélétől 25 m-re párhuzamos a jármű hosszirányú középsíkjával, és a következők határolják:

| 6.21.5.2.1. | a magasság tekintetében két olyan vízszintes sík, amelyek a talaj felett 1,0 m, illetve 1,5 m magasságban helyezkednek el; |
| --- | --- |

6.21.5.2.1.

a magasság tekintetében két olyan vízszintes sík, amelyek a talaj felett 1,0 m, illetve 1,5 m magasságban helyezkednek el;

| 6.21.5.2.2. | a szélesség tekintetében a jármű hossztengelyére merőleges síktól kifelé 4°-os szöget bezáró két függőleges sík, amelyek keresztezik a jármű teljes hosszúságát és a legkülső szélt határoló, a jármű hossztengelyére merőleges függőleges síkokat. |
| --- | --- |

6.21.5.2.2.

a szélesség tekintetében a jármű hossztengelyére merőleges síktól kifelé 4°-os szöget bezáró két függőleges sík, amelyek keresztezik a jármű teljes hosszúságát és a legkülső szélt határoló, a jármű hossztengelyére merőleges függőleges síkokat.

6.21.6.   Irány

6.21.6.1.   Oldalra:

a jármű hosszirányú középsíkjával a lehető legpárhuzamosabbnak kell lennie, a jármű alakjának, szerkezetének, kialakításának és üzemeltetési előírásainak megfelelően; ha ez nem lehetséges, a jármű külső körvonalát kell a lehető legnagyobb mértékben követnie.

6.21.6.2.   Előre és hátrafelé:

a jármű keresztirányú síkjával a lehető legpárhuzamosabbnak kell lennie, a jármű alakjának, szerkezetének, kialakításának és üzemeltetési előírásainak megfelelően; ha ez nem lehetséges, a jármű külső körvonalát kell a lehető legnagyobb mértékben követnie.

6.21.7.   Egyéb követelmények

6.21.7.1.   A láthatósági jelzés folyamatosnak minősül, amennyiben a szomszédos elemek közötti távolság a lehető legkisebb, és nem haladja meg a legrövidebb szomszédos elem hosszának 50 százalékát. Ha azonban a gyártó a típusjóváhagyó hatóság számára hitelt érdemlő módon bizonyítani tudja, hogy lehetetlen az 50 százalékos értéket betartani, a szomszédos elemek távolsága meghaladhatja a legrövidebb szomszédos elem hosszának 50 százalékát, de a távolság a lehető legkisebb kell, hogy legyen, és legfeljebb 1 000 mm lehet.

6.21.7.2.   A részleges körvonaljelzés esetében minden felső sarkot két, egymással 90°-os szöget bezáró, egyenként legalább 250 mm hosszúságú vonal jelöli; ha ez nem lehetséges, a jelölésnek a jármű külső körvonalát kell a lehető legnagyobb mértékben követnie.

6.21.7.3.   A jármű hátulján elhelyezett láthatósági jelzésnek és a kötelező féklámpák közötti távolságnak 200 mm-nél nagyobb kell lennie.

6.21.7.4.   Amennyiben a 70. sz. előírás 01. módosítássorozatának megfelelő hátsó jelölőtáblák vannak felszerelve, ezeket – a gyártó döntésének megfelelően – a hátsó láthatósági jelzés részének lehet tekinteni a láthatósági jelzés hosszának és a láthatósági jelzésnek a jármű oldalától való távolságának kiszámításakor.

6.21.7.5.   A járművön a láthatósági jelzések elhelyezésére kijelölt helyeknek lehetővé kell tenniük a legalább 60 mm széles jelölések elhelyezését.

6.22.   Adaptív fényszórórendszer (AFS) (123. sz. előírás)

Eltérő rendelkezés hiányában az adaptív fényszórórendszer megfelelő részére az ezen előírás távolsági fényszórókra (6.1. szakasz) és tompított fényszórókra (6.2. szakasz) vonatkozó követelményeit kell alkalmazni.

6.22.1.   Alkalmazás

Gépjárműveken választható. Pótkocsikon tilos.

6.22.2.   Darabszám

Egy.

6.22.3.   Elrendezés

Nincs különleges követelmény.

6.22.4.   Elhelyezés

A vizsgálatok előtt az adaptív fényszórórendszert semleges állapotba kell állítani.

6.22.4.1.   Szélesség és magasság tekintetében:

adott világítási funkció vagy üzemmód esetében az alábbi 6.22.4.1.1–6.22.4.1.4. szakaszban jelzett követelményeket kell teljesíteniük azoknak a világítóegységeknek, amelyeket a kérelmező leírásának megfelelően egyidejűleg helyeznek feszültség alá az említett világítási funkcióhoz vagy üzemmódhoz.

Valamennyi méret a világítóegység(ek)nek a vonatkoztatási tengely irányában megfigyelt látszólagos felület(ei)nek a legközelebbi szélére vonatkozik.

6.22.4.1.1.   Két szimmetrikusan elhelyezett világítóegységet a vonatkozó 6.1.4. és 6.2.4. szakasz követelményeinek megfelelő magasságban kell elhelyezni, ahol a „két szimmetrikusan elhelyezett világítóegység” alatt két világítóegységet kell érteni, egyet-egyet a jármű mindkét oldalán, olyan módon elhelyezve, hogy látszólagos felületük (geometriai) súlypontja ugyanolyan magasságban és a jármű hosszirányú középsíkjától 50 mm-es tűréssel azonos távolságban legyen; fénykibocsátó felületeik, világító felületeik és fényteljesítményük azonban különböző lehet.

6.22.4.1.2.   A jármű két oldalán lévő esetleges kiegészítő világítóegységeket a legközelebbi világítóegységtől vízszintes irányban (az ábrán E) legfeljebb 140 mm-re (23), függőleges irányban 400 mm-re, alul vagy felül (az ábrán D) lehet elhelyezni;

23

6.22.4.1.3.   A fenti 6.22.4.1.2. szakaszban ismertetett egyik kiegészítő világítóegység sem helyezhető el a talaj felett sem 250 mm-nél alacsonyabban (az ábrán F), sem pedig az ezen előírás 6.2.4.2. szakaszában említettnél (az ábrán G) magasabban.

6.22.4.1.4.   Emellett a szélesség tekintetében:

a tompított fény mindegyik üzemmódja esetében:

| | a jármű mindegyik oldalán legalább egy világítóegység látszólagos felületének külső széle legfeljebb 400 mm-re lehet a jármű legkülső szélétől (az ábrán A); valamint |
| --- | --- |

a jármű mindegyik oldalán legalább egy világítóegység látszólagos felületének külső széle legfeljebb 400 mm-re lehet a jármű legkülső szélétől (az ábrán A); valamint

| | a vonatkoztatási tengelyek irányában a látszólagos felületek belső széleinek legalább 600 mm-re kell lenniük egymástól. Ez nem érvényes azonban az M1 és N1 kategóriájú járművekre; valamennyi egyéb gépjármű-kategória esetében ez a távolság 400 mm-re csökkenthető, ha a jármű teljes szélessége kevesebb 1 300 mm-nél. |
| --- | --- |

a vonatkoztatási tengelyek irányában a látszólagos felületek belső széleinek legalább 600 mm-re kell lenniük egymástól. Ez nem érvényes azonban az M1 és N1 kategóriájú járművekre; valamennyi egyéb gépjármű-kategória esetében ez a távolság 400 mm-re csökkenthető, ha a jármű teljes szélessége kevesebb 1 300 mm-nél.

1

1

Az adaptív fényszórórendszer 1–11. világítóegységeinek látszólagos felületei (példa)

Image 84

Adott világítási üzemmód esetén egyidejűleg feszültség alá helyezett világítóegységek:
  Image 85

| 3. és 9. sz. | : | (két szimmetrikusan elhelyezett világítóegység) |
| --- | --- | --- |
| 1. és 11. sz. | : | (két szimmetrikusan elhelyezett világítóegység) |
| 4. és 8. sz. | : | (két kiegészítő világítóegység) |

3. és 9. sz.

:

(két szimmetrikusan elhelyezett világítóegység)

1. és 11. sz.

:

(két szimmetrikusan elhelyezett világítóegység)

4. és 8. sz.

:

(két kiegészítő világítóegység)

Az említett világítási üzemmód esetén feszültség alá nem helyezett világítóegységek:
  Image 86

| 2. és 10. sz. | : | (két szimmetrikusan elhelyezett világítóegység) |
| --- | --- | --- |
| 5. sz. | : | (kiegészítő világítóegység) |
| 6. és 7. sz. | : | (két szimmetrikusan elhelyezett világítóegység) |

2. és 10. sz.

:

(két szimmetrikusan elhelyezett világítóegység)

5. sz.

:

(kiegészítő világítóegység)

6. és 7. sz.

:

(két szimmetrikusan elhelyezett világítóegység)

Vízszintes méretek mm-ben:

| | A ≤ 400 |
| --- | --- |

A ≤ 400

| | B ≥ 600 vagy ≥ 400, ha a jármű teljes szélessége < 1 300 mm, azonban e követelmény nem vonatkozik az M1 és N1 kategóriájú járművekre |
| --- | --- |

B ≥ 600 vagy ≥ 400, ha a jármű teljes szélessége < 1 300 mm, azonban e követelmény nem vonatkozik az M1 és N1 kategóriájú járművekre

1

1

| | C ≤ 200 |
| --- | --- |

C ≤ 200

| | E ≤ 140 |
| --- | --- |

E ≤ 140

Függőleges méretek mm-ben:

| | D ≤ 400 |
| --- | --- |

D ≤ 400

| | F ≥ 250 |
| --- | --- |

F ≥ 250

| | G ≤ 1 200 |
| --- | --- |

G ≤ 1 200

6.22.4.2.   Hosszirányban:

az adaptív fényszórórendszer valamennyi világítóegységét elöl kell felszerelni. Ez a követelmény akkor tekinthető teljesítettnek, ha a kibocsátott fény nem zavarja a jármű vezetőjét sem közvetlenül, sem közvetve a közvetett látást biztosító berendezéseken és/vagy a jármű egyéb fényvisszaverő felületén keresztül.

6.22.5.   Geometriai láthatóság

A jármű mindegyik oldalán, mindegyik világítási funkció és üzemmód esetében:

az említett funkció és üzemmód(ok) végrehajtása érdekében – a kérelmező leírásának megfelelően – egyszerre feszültség alá helyezett világítóegységek legalább egyikének meg kell felelnie az ezen előírás 6.1.5. és 6.2.5. szakasza szerinti egyes világítási funkciókra előírt geometriai láthatóság szögeinek. A különböző szögek követelményeinek való megfelelés érdekében egyedi világítóegységek használhatók.

6.22.6.   Irány

Előrefelé.

Az e szakasz szerinti vizsgálati eljárások előtt az adaptív fényszórórendszert semleges állapotba kell állítani, azaz az alapüzemi tompított fényt kell kibocsátania.

6.22.6.1.   Függőleges irány:

| 6.22.6.1.1. | Az alapüzemi tompított fénynyaláb világos-sötét határvonalának kezdeti, lefelé irányuló dőlésszögét, amelyet olyan terheletlen járművön kell beállítani, amelynek csupán a vezetőülésében helyezkedik el egy személy, a jármű gyártójának 0,1 százalékos pontossággal kell megadnia, és ezt jól olvasható és eltávolíthatatlan módon fel kell tüntetnie minden járművön a 7. mellékletben látható piktogrammal, a fényszórórendszer közelében vagy a gyártó adattábláján.
  Ha a gyártó különböző kezdeti, lefelé irányuló dőlésszögeket határoz meg az alapüzemi tompított fénynyaláb világos-sötét határvonalát biztosító vagy ahhoz hozzájáruló különböző világítóegységekre, ezeket az értékeket 0,1 százalékos pontossággal kell meghatároznia a gyártónak, és jól olvasható és eltávolíthatatlan módon fel kell tüntetnie őket minden járművön vagy a megfelelő világítóegységek közelében, vagy a gyártó adattábláján, olyan módon, hogy valamennyi érintett világítóegység egyértelműen azonosítható legyen. |
| --- | --- |

6.22.6.1.1.

Az alapüzemi tompított fénynyaláb világos-sötét határvonalának kezdeti, lefelé irányuló dőlésszögét, amelyet olyan terheletlen járművön kell beállítani, amelynek csupán a vezetőülésében helyezkedik el egy személy, a jármű gyártójának 0,1 százalékos pontossággal kell megadnia, és ezt jól olvasható és eltávolíthatatlan módon fel kell tüntetnie minden járművön a 7. mellékletben látható piktogrammal, a fényszórórendszer közelében vagy a gyártó adattábláján.

Ha a gyártó különböző kezdeti, lefelé irányuló dőlésszögeket határoz meg az alapüzemi tompított fénynyaláb világos-sötét határvonalát biztosító vagy ahhoz hozzájáruló különböző világítóegységekre, ezeket az értékeket 0,1 százalékos pontossággal kell meghatároznia a gyártónak, és jól olvasható és eltávolíthatatlan módon fel kell tüntetnie őket minden járművön vagy a megfelelő világítóegységek közelében, vagy a gyártó adattábláján, olyan módon, hogy valamennyi érintett világítóegység egyértelműen azonosítható legyen.

| 6.22.6.1.2. | Az alapüzemi tompított fény világos-sötét határvonala vízszintes része lefelé irányuló dőlésszögének az ezen előírás 5. mellékletében meghatározott valamennyi statikus terhelési állapotban az előírás 6.2.6.1.2. szakaszában szereplő határok között kell maradnia; a kezdeti célértéknek pedig a meghatározott értékeken belül kell maradnia.






  6.22.6.1.2.1. | Ha a tompított fényt több, különböző világítóegységből származó fénynyaláb állítja elő, a fenti 6.22.6.1.2. szakasz rendelkezései alkalmazandók mindegyik említett fénynyaláb olyan (esetleges) világos-sötét határvonalára, amelynek kialakítása olyan, hogy a 123. sz. előírás 1. mellékletének megfelelő értesítés 9.4. pontjában megadott szögzónába vetítődjön. |
| --- | --- | --- |

6.22.6.1.2.

Az alapüzemi tompított fény világos-sötét határvonala vízszintes része lefelé irányuló dőlésszögének az ezen előírás 5. mellékletében meghatározott valamennyi statikus terhelési állapotban az előírás 6.2.6.1.2. szakaszában szereplő határok között kell maradnia; a kezdeti célértéknek pedig a meghatározott értékeken belül kell maradnia.

6.22.6.1.2.1.

Ha a tompított fényt több, különböző világítóegységből származó fénynyaláb állítja elő, a fenti 6.22.6.1.2. szakasz rendelkezései alkalmazandók mindegyik említett fénynyaláb olyan (esetleges) világos-sötét határvonalára, amelynek kialakítása olyan, hogy a 123. sz. előírás 1. mellékletének megfelelő értesítés 9.4. pontjában megadott szögzónába vetítődjön.

6.22.6.2.   Fényszórószint-állító berendezés

6.22.6.2.1.   Ha a 6.22.6.1.2. szakasz követelményeinek teljesítéséhez fényszórószint-állító berendezésre van szükség, a berendezésnek automatikusnak kell lennie.

6.22.6.2.2.   E berendezés meghibásodása esetén a tompított fény nem vehet fel olyan helyzetet, amelyben a dőlésszög kisebb, mint amekkora a berendezés meghibásodásakor volt.

6.22.6.3.   Vízszintes irány:

A világos-sötét határvonal könyökének esetleges töréspontja az ernyőre vetítve mindegyik világítóegység esetében egybe kell, hogy essen az említett világítóegység vonatkoztatási tengelyén átmenő függőleges vonallal. A forgalmi irány oldalának megfelelő oldal esetében 0,5 fokos tűréshatár megengedhető. A többi világítóegységet a kérelmező előírása szerint kell beállítani, a 123. sz. előírás 10. melléklete szerint meghatározott módon.

6.22.6.4.   Mérési eljárás:

A fénynyaláb iránya alapbeállításának kiigazítását követően a tompított fény függőleges dőlésszögét, vagy – adott esetben – a tompított fény világos-sötét határvonalát (határvonalait) a fenti 6.22.6.1.2.1. szakasz szerint adó vagy ahhoz hozzájáruló különböző világítóegységek függőleges dőlésszögét az ezen előírás 6.2.6.3.1. és 6.2.6.3.2. szakaszában foglaltak szerint a jármű valamennyi terhelési állapotában ellenőrizni kell.

6.22.7.   Elektromos kapcsolás

6.22.7.1.   Távolsági fény (ha az adaptív fényszórórendszer kibocsát ilyet)

6.22.7.1.1.   A távolsági fény világítóegységeinek bekapcsolása történhet egyidejűleg vagy párosával. A tompított fényszóró távolsági fényszóróra történő átkapcsolásakor a távolsági fény világítóegységei közül legalább egy párnak be kell kapcsolódnia. A távolsági fényszóróról tompított fényszóróra való átkapcsoláskor a távolsági fény valamennyi világítóegységének egyidejűleg kell kikapcsolódnia.

6.22.7.1.2.   A távolsági fényszóró tervezhető adaptívra (lásd a 6.22.9.3. szakasz rendelkezéseit), ilyenkor a vezérlőjeleket egy olyan érzékelőrendszer hozza létre, amely képes valamennyi alábbi bemeneti körülmény észlelésére és az azokra való reagálásra:

| a) | környezeti fényviszonyok; |
| --- | --- |

a)

környezeti fényviszonyok;

| b) | a szembejövő járművek első világítóberendezései és első fényjelző berendezései által kibocsátott fény; |
| --- | --- |

b)

a szembejövő járművek első világítóberendezései és első fényjelző berendezései által kibocsátott fény;

| c) | a jármű előtt haladó járművek hátsó fényjelző berendezései által kibocsátott fény; |
| --- | --- |

c)

a jármű előtt haladó járművek hátsó fényjelző berendezései által kibocsátott fény;

a teljesítmény javítására szolgáló további érzékelőfunkciók megengedettek.

E szakasz alkalmazásában a „járművek” olyan L, M, N, O, T kategóriájú járművek, valamint kerékpárok, amelyek fényvisszaverő prizmákkal, világító berendezésekkel és fényjelző berendezésekkel vannak felszerelve, és azok bekapcsolt állapotban vannak.

6.22.7.1.3.   Mindig lehetségesnek kell lennie az (adaptív vagy nem adaptív) távolsági fényszórók manuális ki- és bekapcsolásának és az automatikus vezérlés kikapcsolásának.

Továbbá a távolsági fényszórók és azok automatikus vezérlése kikapcsolásának csak egy egyszerű és azonnali hatást eredményező manuális műveletet kell igényelnie; az almenük használata nem megengedett.

6.22.7.1.4.   A tompított fényszórók a távolsági fényszórókkal egyidejűleg bekapcsolva maradhatnak.

6.22.7.1.5.   Amennyiben négy elrejthető világítóegységet szereltek fel, üzemi helyzetüknek meg kell akadályoznia minden további felszerelt fényszóró egyidejű működését, ha azokat rövid szaggatott felvillanásokból álló nappali fényjelzésre szánták (lásd az 5.12. szakaszt).

6.22.7.2.   Tompított fény:

| a) | a tompított fényszóróra történő átkapcsoláskor a kezelőszervnek egyidejűleg ki kell kapcsolnia minden távolsági fényszórót, vagy ki kell kapcsolnia a távolsági fény valamennyi AFS-világítóegységét; |
| --- | --- |

a)

a tompított fényszóróra történő átkapcsoláskor a kezelőszervnek egyidejűleg ki kell kapcsolnia minden távolsági fényszórót, vagy ki kell kapcsolnia a távolsági fény valamennyi AFS-világítóegységét;

| b) | a tompított fényszórók a távolsági fényszórókkal egyidejűleg bekapcsolva maradhatnak; |
| --- | --- |

b)

a tompított fényszórók a távolsági fényszórókkal egyidejűleg bekapcsolva maradhatnak;

| c) | a gázkisüléses fényforrásokkal felszerelt tompított fény világítóegységei esetében a gázkisüléses fényforrásnak a távolsági fényszóró működésekor bekapcsolva kell maradnia. |
| --- | --- |

c)

a gázkisüléses fényforrásokkal felszerelt tompított fény világítóegységei esetében a gázkisüléses fényforrásnak a távolsági fényszóró működésekor bekapcsolva kell maradnia.

6.22.7.3.   A tompított fény be- és kikapcsolása történhet automatikusan, de az ezen előírás 5.12. szakaszában szereplő „Elektromos kapcsolás” követelményeinek megfelelően.

6.22.7.4.   Az adaptív fényszórórendszer automatikus működtetése

Az alábbiakban meghatározott AFS világítási funkciók előírt osztályain és az üzemmódokon belüli és közötti váltásoknak automatikusan kell megtörténniük, és azok sem a járművezetőt, sem a közlekedés többi résztvevőjét nem zavarhatják.

A következő feltételek vonatkoznak a tompított fény és – adott esetben – a távolsági fény osztályainak és üzemmódjainak bekapcsolására és/vagy a távolsági fény adaptív üzemmódjára.

6.22.7.4.1.   A tompított fény C osztályú üzemmódját (üzemmódjait) akkor kell bekapcsolni, ha másik tompítottfény-osztály üzemmódja nincs bekapcsolva.

6.22.7.4.2.   A tompított fény V osztályú üzemmódja (üzemmódjai) csak abban az esetben működhet(nek), ha a következő feltételek közül legalább egy automatikusan érzékelhető (V jel):

| a) | lakott területen lévő utak, és a jármű sebessége legfeljebb 60 km/h; |
| --- | --- |

a)

lakott területen lévő utak, és a jármű sebessége legfeljebb 60 km/h;

| b) | állandó útmegvilágítással rendelkező utak, és a jármű sebessége legfeljebb 60 km/h; |
| --- | --- |

b)

állandó útmegvilágítással rendelkező utak, és a jármű sebessége legfeljebb 60 km/h;

| c) | az útfelület-megvilágítás értéke folyamatosan több mint 1 cd/m2 és/vagy a vízszintes útmegvilágítás folyamatosan meghaladja a 10 lx-ot; |
| --- | --- |

c)

az útfelület-megvilágítás értéke folyamatosan több mint 1 cd/m2 és/vagy a vízszintes útmegvilágítás folyamatosan meghaladja a 10 lx-ot;

2

| d) | a jármű sebessége legfeljebb 50 km/h. |
| --- | --- |

d)

a jármű sebessége legfeljebb 50 km/h.

6.22.7.4.3.   A tompított fényszóró E osztályú üzemmódja (üzemmódjai) csak abban az esetben üzemelhet(nek), ha a jármű sebessége meghaladja a 60 km/h-t, és a következő feltételek közül legalább egy automatikusan érzékelhető:

| a) | az út jellemzői megfelelnek az autópálya szerinti feltételeknek (24) vagy a jármű sebessége meghaladja a 110 km/h-t (E jel); |
| --- | --- |

a)

az út jellemzői megfelelnek az autópálya szerinti feltételeknek (24) vagy a jármű sebessége meghaladja a 110 km/h-t (E jel);

24

| b) | a tompított fény E osztályú üzemmódja esetén, amely – a rendszer jóváhagyási dokumentumai/értesítése szerint – csak a 123. sz. előírás 3. mellékletének 6. táblázatában lévő „adatkészletnek” felel meg. |
| --- | --- |

b)

a tompított fény E osztályú üzemmódja esetén, amely – a rendszer jóváhagyási dokumentumai/értesítése szerint – csak a 123. sz. előírás 3. mellékletének 6. táblázatában lévő „adatkészletnek” felel meg.

E1 adatkészlet: a jármű sebessége meghaladja a 100 km/h-t (E1 jel);

E2 adatkészlet: a jármű sebessége meghaladja a 90 km/h-t (E2 jel);

E3 adatkészlet: a jármű sebessége meghaladja a 80 km/h-t (E3 jel).

6.22.7.4.4.   A tompított fény W osztályú üzemmódja (üzemmódjai) csak abban az esetben működhet(nek), ha az első ködlámpák (ha vannak) kikapcsolt állapotban vannak, és a következő feltételek közül legalább egy automatikusan érzékelhető (W jel):

| a) | az úttest nedvességének érzékelése automatikusan megtörtént; |
| --- | --- |

a)

az úttest nedvességének érzékelése automatikusan megtörtént;

| b) | az ablaktörlő bekapcsolt állapotban van, és legalább két perce folyamatosan vagy automatikusan vezérelve működik. |
| --- | --- |

b)

az ablaktörlő bekapcsolt állapotban van, és legalább két perce folyamatosan vagy automatikusan vezérelve működik.

6.22.7.4.5.   A C, V, E vagy W osztályú tompított fény üzemmódja csak akkor módosítható úgy, hogy az említett osztály kanyarodási üzemmódjává alakuljon (a fenti 6.22.7.4.1–6.22.7.4.4. szakasz szerint T jel az említett tompítottfény-osztály jelével kombinációban), ha a következő jellemzők (vagy ezekkel egyenlő jelzések) közül legalább egy értékelésre kerül:

| a) | a kormányzási szög; |
| --- | --- |

a)

a kormányzási szög;

| b) | a jármű súlyponti pályája. |
| --- | --- |

b)

a jármű súlyponti pályája.

Emellett a következő rendelkezések alkalmazandók:

| i. | az aszimmetrikus világos-sötét határvonal vízszintes, a jármű hossztengelyétől oldalirányban való – esetleges – elmozdulása csak abban az esetben megengedett, ha a jármű előre mozog (25). Eközben a világos-sötét határvonal könyökének töréspontján áthaladó hosszirányú függőleges sík nem metszheti a jármű súlyponti pályájának vonalát a jármű elejétől olyan távolságra, amely nagyobb, mint a megfelelő világítóegység beépítési magasságának százszorosa; |
| --- | --- |

i.

az aszimmetrikus világos-sötét határvonal vízszintes, a jármű hossztengelyétől oldalirányban való – esetleges – elmozdulása csak abban az esetben megengedett, ha a jármű előre mozog (25). Eközben a világos-sötét határvonal könyökének töréspontján áthaladó hosszirányú függőleges sík nem metszheti a jármű súlyponti pályájának vonalát a jármű elejétől olyan távolságra, amely nagyobb, mint a megfelelő világítóegység beépítési magasságának százszorosa;

25

| ii. | kiegészítésképpen egy vagy több világítóegység csak akkor helyezhető feszültség alá, ha a jármű súlyponti pályája vonalának vízszintes görbületi sugara 500 méter vagy annál kevesebb. |
| --- | --- |

ii.

kiegészítésképpen egy vagy több világítóegység csak akkor helyezhető feszültség alá, ha a jármű súlyponti pályája vonalának vízszintes görbületi sugara 500 méter vagy annál kevesebb.

6.22.7.5.   A vezetőnek minden esetben tudnia kell az adaptív fényszórórendszert semleges állapotba állítani és visszaállítani automatikus működésre.

6.22.8.   Visszajelző:

| 6.22.8.1. | Az ezen előírás 6.1.8. szakaszának (távolsági fényszóróról szóló) rendelkezései és 6.2.8. szakaszának (tompított fényszóróról szóló) rendelkezései vonatkoznak az adaptív fényszórórendszer megfelelő részeire. |
| --- | --- |

6.22.8.1.

Az ezen előírás 6.1.8. szakaszának (távolsági fényszóróról szóló) rendelkezései és 6.2.8. szakaszának (tompított fényszóróról szóló) rendelkezései vonatkoznak az adaptív fényszórórendszer megfelelő részeire.

| 6.22.8.2. | Az AFS meghibásodására figyelmeztető vizuális visszajelző kötelező. A visszajelzőnek folytonos fénnyel kell világítania. Akkor kell bekapcsolódnia, amikor az AFS-vezérlőjelekkel kapcsolatban meghibásodás észlelhető, vagy ha a 123. sz. előírás 5.9. szakasza szerinti hibajel érkezik. A meghibásodás megszüntetéséig bekapcsolva kell maradnia. A jelzés ideiglenesen megszűnhet, de minden esetben meg kell ismétlődnie, ha a motort elindító vagy leállító berendezést be- és kikapcsolják. |
| --- | --- |

6.22.8.2.

Az AFS meghibásodására figyelmeztető vizuális visszajelző kötelező. A visszajelzőnek folytonos fénnyel kell világítania. Akkor kell bekapcsolódnia, amikor az AFS-vezérlőjelekkel kapcsolatban meghibásodás észlelhető, vagy ha a 123. sz. előírás 5.9. szakasza szerinti hibajel érkezik. A meghibásodás megszüntetéséig bekapcsolva kell maradnia. A jelzés ideiglenesen megszűnhet, de minden esetben meg kell ismétlődnie, ha a motort elindító vagy leállító berendezést be- és kikapcsolják.

| 6.22.8.3. | Ha a távolsági fény adaptív, egy visszajelzőt kell biztosítani, amely jelzi a vezető számára, hogy a távolsági fény adaptív üzemmódja be van kapcsolva. Ennek az információnak mindvégig kijelzésre kell kerülnie, amíg az adaptív üzemmód be van kapcsolva. |
| --- | --- |

6.22.8.3.

Ha a távolsági fény adaptív, egy visszajelzőt kell biztosítani, amely jelzi a vezető számára, hogy a távolsági fény adaptív üzemmódja be van kapcsolva. Ennek az információnak mindvégig kijelzésre kell kerülnie, amíg az adaptív üzemmód be van kapcsolva.

| 6.22.8.4. | A rendszernek a 123. sz. előírás 5.8. szakasza szerinti állapotba helyezését jelző visszajelző választható. |
| --- | --- |

6.22.8.4.

A rendszernek a 123. sz. előírás 5.8. szakasza szerinti állapotba helyezését jelző visszajelző választható.

6.22.9.   Egyéb követelmények

6.22.9.1.   Az adaptív fényszórórendszer kizárólag a 45. sz. előírás szerinti fényszórótisztító berendezéssel (berendezésekkel) együttesen megengedhető (26) legalább azon világítóegységek esetében, amelyek a 123. sz. előírás 1. mellékletének megfelelő értesítés 9.3. pontjában szerepelnek, ha az említett világítóegységek fényforrásainak teljes objektív fényárama oldalanként meghaladja a 2 000 lm-t, és amelyek hozzájárulnak a C osztályú (alapüzemi) tompított fényhez.

26

6.22.9.2.   Az adaptív fényszórórendszer automatikus működésére vonatkozó követelményeknek való megfelelés igazolása

6.22.9.2.1.   A kérelmezőnek rövid leírással vagy a típusjóváhagyó hatóság számára elfogadható más módon kell szemléltetnie:

rövid leírással

| a) | hogy az AFS-vezérlőjelek megfelelnek a következőknek:






  i. | az ezen előírás 3.2.6. szakaszában megadott leírás; és |
| --- | --- | --- |

a)

hogy az AFS-vezérlőjelek megfelelnek a következőknek:

AFS-vezérlőjelek

i.

az ezen előírás 3.2.6. szakaszában megadott leírás; és

| ii. | az AFS-típusjóváhagyási dokumentumokban meghatározott megfelelő AFS-vezérlőjelek; és |
| --- | --- |

ii.

az AFS-típusjóváhagyási dokumentumokban meghatározott megfelelő AFS-vezérlőjelek; és

| b) | az automatikus működtetéssel kapcsolatos fenti 6.22.7.4.1–6.22.7.4.5. szakasz szerinti követelményeknek való megfelelőséget. |
| --- | --- |

b)

az automatikus működtetéssel kapcsolatos fenti 6.22.7.4.1–6.22.7.4.5. szakasz szerinti követelményeknek való megfelelőséget.

automatikus működtetéssel

6.22.9.2.2.   Annak igazolására, hogy – a 6.22.7.4. szakasz szerint – a tompított fényszórók adaptív és automatikus működése semmilyen kényelmetlenséget nem okoz, a műszaki szolgálat próbautat tesz, amely tartalmazza a rendszernek a kérelmező leírása alapján történő vezérlése szempontjából releváns helyzeteket; jelezni kell, hogy az összes üzemmód aktiválása, működése és kikapcsolása a kérelmező leírásának megfelelően történik-e; minden nyilvánvaló működési hibát (például túl nagy szögelfordulás vagy villódzás) meg kell vitatni.

6.22.9.2.3.   Az automatikus vezérlés teljes működését a kérelmezőnek a megfelelő dokumentációval vagy a típusjóváhagyó hatóság által elfogadott más módon kell bizonyítania. Továbbá a kérelmezőnek be kell nyújtania egy olyan dokumentációcsomagot, amely hozzáférést biztosít a rendszer „biztonsági koncepciójának” kialakításához. Ez a „biztonsági koncepció” azoknak az intézkedéseknek a leírása, amelyeket azért alakítottak ki a rendszerben, hogy a rendszer integritását és így a biztonságos üzemeltetést biztosítsák még olyan mechanikai vagy elektromos hiba bekövetkezésekor is, amely a jármű vezetőjének vagy a szembejövő és a jármű előtt haladó járművek vezetőinek kényelmetlenséget okozna, figyelmüket elterelné vagy elvakítaná őket. Ennek a leírásnak egyszerűen ismertetnie kell a „rendszer” valamennyi vezérlési funkcióját, valamint a célkitűzések megvalósításához alkalmazott módszereket, beleértve egy nyilatkozatot a vezérlés gyakorlásának mechanizmusáról (mechanizmusairól).

Listát kell szolgáltatni valamennyi bemeneti és érzékelt változóról, valamint meg kell határozni ezek működési tartományát. A (C osztályú) alapüzemi tompított fény funkcióhoz való visszalépés lehetőségének a biztonsági koncepció részét kell képeznie.

A rendszer gyártó által meghatározott funkcióját (funkcióit) és a biztonsági koncepciót ismertetni kell. A dokumentációnak rövidnek kell lennie, de bizonyítania kell, hogy a tervezésben és a fejlesztésben valamennyi érintett rendszerrel kapcsolatos terület szakértői részt vettek.

Az időszakos műszaki felülvizsgálatok vonatkozásában a dokumentációnak le kell írnia, hogy a „rendszer” aktuális működési állapota miként ellenőrizhető.

A típusjóváhagyás céljából ezt a dokumentációt kell az ellenőrzési eljárás hivatkozási alapjának tekinteni.

6.22.9.2.4.   A műszaki szolgálatnak a 12. melléklet 2. szakasza szerinti próbautat kell elvégeznie annak ellenőrzésére, hogy a távolsági fény adaptív üzemmódja a jármű vezetőjének vagy a szembejövő és a jármű előtt haladó járművek vezetőinek nem okoz kényelmetlenséget, nem tereli el a figyelmüket és nem vakítja el őket. Ennek a próbaútnak tartalmaznia kell a rendszernek a kérelmező leírása alapján történő vezérlése szempontjából bármilyen lényeges helyzetet. A távolsági fény adaptív üzemmódjának működését dokumentálni kell, és össze kell vetni a kérelmező leírásával. Minden nyilvánvaló működési hibát (például túl nagy szögelfordulás vagy villódzás) meg kell vitatni.

6.22.9.3.   A távolsági fény adaptív üzemmódja

6.22.9.3.1.   A távolsági fény adaptív üzemmódjának vezérlésére szolgáló, a 6.22.7.1.2. szakaszban ismertetett érzékelőrendszernek meg kell felelnie a következő követelményeknek:

| 6.22.9.3.1.1. | azoknak a minimális tartományoknak a határvonalai, amelyekben az érzékelő képes a fenti 6.22.7.1.2. szakasz meghatározása szerint a más járművek által kibocsátott fény érzékelésére, az ezen előírás 6.1.9.3.1.1. szakaszában meghatározott szögekkel vannak megadva. |
| --- | --- |

6.22.9.3.1.1.

azoknak a minimális tartományoknak a határvonalai, amelyekben az érzékelő képes a fenti 6.22.7.1.2. szakasz meghatározása szerint a más járművek által kibocsátott fény érzékelésére, az ezen előírás 6.1.9.3.1.1. szakaszában meghatározott szögekkel vannak megadva.

| 6.22.9.3.1.2. | Az érzékelőrendszer érzékenységének meg kell felelnie az ezen előírás 6.1.9.3.1.2. szakaszában meghatározott követelményeknek. |
| --- | --- |

6.22.9.3.1.2.

Az érzékelőrendszer érzékenységének meg kell felelnie az ezen előírás 6.1.9.3.1.2. szakaszában meghatározott követelményeknek.

| 6.22.9.3.1.3. | Az adaptív távolsági fényszórónak ki kell kapcsolnia, amikor a környezeti fényviszonyok által biztosított megvilágítás meghaladja a 7 000 lx-ot.
  Az ezeknek a követelményeknek való megfelelést a kérelmezőnek kell igazolnia szimulációval vagy a típusjóváhagyó hatóság számára elfogadható más módon. Szükség esetén a megvilágítást vízszintes felületen kell mérni, koszinuszkorrigált szenzorral, amely a járművön elhelyezett szenzor beépítési magasságával megegyező magasságban helyezkedik el. Ezt a gyártó a megfelelő dokumentációval vagy a típusjóváhagyó hatóság által elfogadott más módon bizonyíthatja. |
| --- | --- |

6.22.9.3.1.3.

Az adaptív távolsági fényszórónak ki kell kapcsolnia, amikor a környezeti fényviszonyok által biztosított megvilágítás meghaladja a 7 000 lx-ot.

Az ezeknek a követelményeknek való megfelelést a kérelmezőnek kell igazolnia szimulációval vagy a típusjóváhagyó hatóság számára elfogadható más módon. Szükség esetén a megvilágítást vízszintes felületen kell mérni, koszinuszkorrigált szenzorral, amely a járművön elhelyezett szenzor beépítési magasságával megegyező magasságban helyezkedik el. Ezt a gyártó a megfelelő dokumentációval vagy a típusjóváhagyó hatóság által elfogadott más módon bizonyíthatja.

6.22.9.4.   A távolsági fényszóró világításának biztosítására egyidejűleg feszültség alá helyezhető világítóegységek együttes legnagyobb fényerőssége nem haladhatja meg a 430 000 cd értéket, amely a 100 referenciaértéknek felel meg.

Ezt a legnagyobb fényerősséget a távolsági fény biztosítására egyidejűleg felhasznált különböző szerelési egységeken feltüntetett egyedi referenciaértékek összege adja.

6.22.9.5.   A 123. sz. előírás 5.8. szakasza szerinti olyan eszközöket, amelyek lehetővé teszik a járműnek a jóváhagyási kérelem tárgyát képezővel ellentétes forgalmi irányú területen való ideiglenes használatát, részletesen ismertetni kell a használati útmutatóban.

6.23.   Vészfékjelzés

6.23.1.   Alkalmazás

Választható.

A vészfékjelzést a 6.23.7. szakaszban ismertetett valamennyi felszerelt féklámpa vagy irányjelző lámpa egyidejű működtetésével kell adni.

6.23.2.   Darabszám

A 6.5.2. vagy 6.7.2. szakasznak megfelelően.

6.23.3.   Elrendezés

A 6.5.3. vagy 6.7.3. szakasznak megfelelően.

6.23.4.   Elhelyezés

A 6.5.4. vagy 6.7.4. szakasznak megfelelően.

6.23.5.   Geometriai láthatóság

A 6.5.5. vagy 6.7.5. szakasznak megfelelően.

6.23.6.   Irány

A 6.5.6. vagy 6.7.6. szakasznak megfelelően.

6.23.7.   Elektromos kapcsolás

6.23.7.1.   A vészfékjelzés valamennyi lámpájának szinkronban, 4,0 ± 1,0 Hz frekvenciával kell felvillannia.

6.23.7.1.1.   Ha azonban a vészfékjelzés valamelyik, a jármű hátulja felé eső lámpája izzószálas fényforrást használ, a frekvenciának 4,0 +0,0/–1,0 Hz kell lennie.

6.23.7.2.   A vészfékjelzésnek a többi lámpától függetlenül kell működnie.

6.23.7.3.   A vészfékjelzés be- és kikapcsolásának automatikusan kell történnie.

6.23.7.3.1.   A vészfékjelzés csak akkor kapcsolhat be, ha a jármű sebessége meghaladja az 50 km/h-t, és a fékrendszer leadja a 13. sz. és a 13-H sz. előírásban meghatározott vészfékezési logikai jelet.

6.23.7.3.2.   A vészfékjelzésnek automatikusan ki kell kapcsolnia, ha a 13. sz. és a 13-H sz. előírásban meghatározott vészfékezési logikai jelzés már nincs jelen, vagy ha az elakadásjelző lámpát bekapcsolják.

6.23.8.   Visszajelző

Választható.

6.23.9.   Egyéb követelmények

6.23.9.1.   Az alábbi 6.23.9.2. szakaszban meghatározottak kivételével, ha a gépjármű pótkocsi vontatását lehetővé tevő berendezéssel van felszerelve, a vészfékjelző gépjárművön lévő kezelőszervének a pótkocsi vészfékjelzését is működtetnie kell.

Ha a gépjármű elektromosan kapcsolódik a pótkocsihoz, a szerelvény vészfékjelzésének működési frekvenciája a 6.23.7.1.1. szakaszban meghatározott frekvenciára korlátozódik. Ha azonban a gépjármű észlelni képes, hogy a pótkocsin nem izzószálas fényforrást alkalmaznak a vészfékjelzésre, a frekvencia a 6.23.7.1. szakaszban meghatározott lehet.

6.23.9.2.   Ha a gépjármű a 13. sz. előírás szerinti, fokozatmentes vagy félfokozatmentes típusú üzemi fékrendszerrel rendelkező pótkocsi vontatását lehetővé tevő berendezéssel van felszerelve, biztosítani kell, hogy az említett pótkocsi féklámpái az üzemi fék működtetésekor állandó áramellátást kapjanak.

Az ilyen pótkocsi vészfékjelzése a vontatójárműtől függetlenül működhet, és nem szükséges, hogy a vontatójárművel azonos frekvencián vagy szinkronban működjön.

6.24.   Külső ajtóvilágítás

6.24.1.   Alkalmazás

Gépjárműveken választható.

6.24.2.   Darabszám

Kettő, azonban a lépcsőket és/vagy az ajtófogantyúkat megvilágító további külső ajtóvilágítás alkalmazása megengedett. Minden egyes lépcsőt vagy ajtófogantyút legfeljebb egy lámpa világíthat meg.

6.24.3.   Elrendezés

Nincs különleges követelmény, de a 6.24.9.3. szakasz szerinti követelményeket alkalmazni kell.

6.24.4.   Elhelyezés

Nincs különleges követelmény.

6.24.5.   Geometriai láthatóság

Nincs különleges követelmény.

6.24.6.   Irány

Nincs különleges követelmény.

6.24.7.   Elektromos kapcsolás

Nincs különleges követelmény.

6.24.8.   Visszajelző

Nincs különleges követelmény.

6.24.9.   Egyéb követelmények

6.24.9.1.   A külső ajtóvilágítás csak akkor kapcsolódhat be, ha a jármű áll, és az alábbi feltételek legalább egyike fennáll:

| a) | a motor áll; vagy |
| --- | --- |

a)

a motor áll; vagy

| b) | a vezető felőli ajtó vagy az utastér valamelyik ajtaja nyitva van; vagy |
| --- | --- |

b)

a vezető felőli ajtó vagy az utastér valamelyik ajtaja nyitva van; vagy

| c) | a rakodótér fedele nyitva van. |
| --- | --- |

c)

a rakodótér fedele nyitva van.

Az 5.10. szakasz rendelkezéseinek teljesülniük kell minden rögzített használati helyzetben.

6.24.9.2.   A távolsági fényszórók, a nappali menetjelző lámpák és a tolatólámpák kivételével a fehér színű fényt kibocsátó jóváhagyott lámpák bekapcsolódhatnak ajtóvilágítás funkcióban. A külső ajtóvilágítással együtt is bekapcsolódhatnak, és a fenti 5.11. és 5.12. szakaszban meghatározott feltételek nem feltétlenül alkalmazandók.

6.24.9.3.   A műszaki szolgálat köteles a típusjóváhagyó hatóság számára hitelt érdemlően szemrevételezéssel meggyőződni arról, hogy a külső ajtóvilágítás látszólagos felülete nem észlelhető közvetlenül egy, a jármű elejétől 10 m-re elhelyezkedő keresztirányú sík, a jármű hátuljától 10 m-re elhelyezkedő keresztirányú és a jármű két oldalától 10 m-re elhelyezkedő két hosszanti sík zónahatárán mozgó megfigyelő számára; ez a négy sík 1–3 m-rel a talaj felett és arra merőlegesen húzódik a 14. mellékletben ábrázolt módon.

A kérelmező kérésére és a műszaki szolgálat hozzájárulásával e követelmény teljesülését rajzzal vagy szimulációval lehet igazolni.

6.25.   Hátulról történő ütközésre figyelmeztető jelzés

6.25.1.   Alkalmazás

Választható.

A hátulról történő ütközésre figyelmeztető jelzést a 6.25.7. szakaszban ismertetett valamennyi felszerelt irányjelző lámpa egyidejű működtetésével kell adni.

6.25.2.   Darabszám

A 6.5.2. szakasznak megfelelően.

6.25.3.   Elrendezés

A 6.5.3. szakasznak megfelelően.

6.25.4.   Elhelyezés

A 6.5.4. szakasznak megfelelően.

6.25.5.   Geometriai láthatóság

A 6.5.5. szakasznak megfelelően.

6.25.6.   Irány

A 6.5.6. szakasznak megfelelően.

6.25.7.   Elektromos kapcsolás. Az ezeknek a követelményeknek való megfelelést a kérelmezőnek kell igazolnia szimulációval vagy a típusjóváhagyásért felelős műszaki szolgálat számára elfogadható más módon.

6.25.7.1.   A hátulról történő ütközésre figyelmeztető jelzés valamennyi lámpájának szinkronban, 4,0 ± 1,0 Hz frekvenciával kell villognia.

6.25.7.1.1.   Ha azonban a hátulról történő ütközésre figyelmeztető jelzés valamelyik, a jármű hátulja felé eső lámpája izzószálas fényforrást használ, a frekvenciának 4,0 +0,0/–1,0 Hz-nek kell lennie.

6.25.7.2.   A hátulról történő ütközésre figyelmeztető jelzésnek a többi lámpától függetlenül kell működnie.

6.25.7.3.   A hátulról történő ütközésre figyelmeztető jelzés be- és kikapcsolásának automatikusan kell történnie.

6.25.7.4.   A hátulról történő ütközésre figyelmeztető jelzés nem kapcsolódhat be, ha az irányjelző lámpák, az elakadásjelző lámpa vagy a vészfékjelzés működik.

6.25.7.5.   A hátulról történő ütközésre figyelmeztető jelzés csak az alábbi feltételek mellett kapcsolódhat be:

| Vr | bekapcsolódás |
| --- | --- |
| Vr > 30 km/h | TTC ≤ 1,4 |
| Vr ≤ 30 km/h | TTC ≤ 1,4 / 30 × Vr |

Vr

bekapcsolódás

Vr > 30 km/h

TTC ≤ 1,4

Vr ≤ 30 km/h

TTC ≤ 1,4 / 30 × Vr

„Vr (relatív sebesség)”: a hátulról történő ütközésre figyelmeztető jármű és a közvetlenül mögötte haladó jármű sebességének különbsége.

„Vr (relatív sebesség)”

„TTC (az ütközésig eltelő idő)”: a hátulról történő ütközésre figyelmeztető jármű és a mögötte haladó jármű ütközéséig eltelő idő, feltételezve, hogy a becslés idején mért relatív sebesség állandósul.

„TTC (az ütközésig eltelő idő)”

6.25.7.6.   A hátulról történő ütközésre figyelmeztető jelzésnek legkésőbb 3 másodperc múlva fel kell gyulladnia.

6.25.8.   Visszajelző

Választható.

6.26.   Manőverezőlámpák (23. sz. előírás)

6.26.1.   Alkalmazás

Gépjárműveken választható.

6.26.2.   Darabszám

Egy vagy kettő (oldalanként egy).

6.26.3.   Elrendezés

Nincs különleges követelmény, de a 6.26.9. szakasz szerinti követelményeket alkalmazni kell.

6.26.4.   Elhelyezés

Nincs különleges követelmény.

6.26.5.   Geometriai láthatóság

Nincs különleges követelmény.

6.26.6.   Irány

Lefelé, de a 6.26.9. szakasz szerinti követelményeket alkalmazni kell.

6.26.7.   Elektromos kapcsolás

A manőverezőlámpákat úgy kell bekötni, hogy csak akkor lépjenek működésbe, ha ugyanakkor a távolsági vagy a tompított fényszórót is bekapcsolják.

A manőverezőlámpáknak automatikusan kell bekapcsolniuk legfeljebb 10 km/h sebességgel végrehajtott lassú manőverek esetén, ha az alábbi feltételek valamelyike teljesül:

| a) | mielőtt a jármű első alkalommal mozgásba lendülne (a meghajtórendszer minden egyes manuális működtetését követően); vagy |
| --- | --- |

a)

mielőtt a jármű első alkalommal mozgásba lendülne (a meghajtórendszer minden egyes manuális működtetését követően); vagy

| b) | a jármű hátrameneti sebességfokozatban van; vagy |
| --- | --- |

b)

a jármű hátrameneti sebességfokozatban van; vagy

| c) | bekapcsolódik egy, a parkolási manővert segítő kamerarendszer. |
| --- | --- |

c)

bekapcsolódik egy, a parkolási manővert segítő kamerarendszer.

Amennyiben a jármű előrehaladási sebessége meghaladja a 10 km/h-t, a manőverezőlámpáknak automatikusan ki kell kapcsolódniuk, és a bekapcsolási feltételek újbóli teljesüléséig kikapcsolva kell maradniuk.

6.26.8.   Visszajelző

Nincs különleges követelmény.

6.26.9.   Egyéb követelmények

6.26.9.1.   A műszaki szolgálat köteles a típusjóváhagyó hatóság számára hitelt érdemlően szemrevételezéssel meggyőződni arról, hogy e lámpák látszólagos felülete nem észlelhető közvetlenül egy, a jármű elejétől 10 m-re elhelyezkedő keresztirányú sík, a jármű hátuljától 10 m-re elhelyezkedő keresztirányú és a jármű két oldalától 10 m-re elhelyezkedő két hosszanti sík zónahatárán mozgó megfigyelő számára; ez a négy sík 1–3 m-rel a talaj felett és azzal párhuzamosan húzódik a 14. mellékletben ábrázolt módon.

6.26.9.2.   A kérelmező kérésére és a műszaki szolgálat hozzájárulásával a 6.26.9.1. szakaszban meghatározott követelmény teljesülését rajzzal vagy szimulációval lehet igazolni, illetve azt teljesítettnek kell tekinteni, ha a 23. sz. előírás 6.2.3. szakasza szerinti beépítési feltételeket betartják, az 1. mellékletben megadott értesítés 9. szakaszában feltüntettek szerint.

7.   A JÁRMŰTÍPUSRA VAGY A JÁRMŰTÍPUS VILÁGÍTÓ- ÉS FÉNYJELZŐ BERENDEZÉSEINEK BEÉPÍTÉSÉRE VONATKOZÓ JÓVÁHAGYÁS MÓDOSÍTÁSA, ILLETVE KITERJESZTÉSE

7.1.   A jármű típusának, illetve a világító- és fényjelző berendezései beépítésének vagy a fenti 3.2.2. szakaszban említett jegyzéknek bármilyen módosításáról értesíteni kell a járműtípust jóváhagyó típusjóváhagyó hatóságot. A hatóság ezt követően a következőképpen járhat el:

| 7.1.1. | úgy ítéli meg, hogy az elvégzett módosításoknak nagy valószínűséggel nincs számottevő kedvezőtlen hatása, és a jármű továbbra is megfelel a követelményeknek; vagy |
| --- | --- |

7.1.1.

úgy ítéli meg, hogy az elvégzett módosításoknak nagy valószínűséggel nincs számottevő kedvezőtlen hatása, és a jármű továbbra is megfelel a követelményeknek; vagy

| 7.1.2. | új vizsgálati jegyzőkönyvet kér a vizsgálatok elvégzéséért felelős műszaki szolgálattól. |
| --- | --- |

7.1.2.

új vizsgálati jegyzőkönyvet kér a vizsgálatok elvégzéséért felelős műszaki szolgálattól.

7.2.   A jóváhagyás kiterjesztésének vagy elutasításának megerősítéséről, a módosítások részletes leírásával együtt, a fenti 4.3. szakaszban említett eljárás szerint értesíteni kell a megállapodásban részes és ezen előírást alkalmazó feleket.

7.3.   A jóváhagyást kiterjesztő típusjóváhagyó hatóság sorszámot rendel a kiterjesztéshez, és erről az ezen előírás 1. mellékletének megfelelő értesítéssel tájékoztatja az 1958. évi megállapodásban részes és ezen előírást alkalmazó feleket.

8.   A GYÁRTÁS MEGFELELŐSÉGE

A gyártásmegfelelőség ellenőrzésére szolgáló eljárásoknak meg kell felelniük a megállapodás (E/ECE/324-E/ECE/TRANS/505/Rev.2) 2. függelékében megállapított eljárásoknak, valamint a következő előírásoknak:

| 8.1. | Az ezen előírás szerint jóváhagyott járművet úgy kell gyártani, hogy a fenti 5. és 6. szakaszban megállapított követelményeket teljesítve megfeleljen a jóváhagyott típusnak |
| --- | --- |

8.1.

Az ezen előírás szerint jóváhagyott járművet úgy kell gyártani, hogy a fenti 5. és 6. szakaszban megállapított követelményeket teljesítve megfeleljen a jóváhagyott típusnak

| 8.2. | A jóváhagyás jogosultja feltétlenül:






  8.2.1. | gondoskodik a járművek hatásos minőség-ellenőrzéséhez szükséges eljárások alkalmazásáról a fenti 5. és 6. szakaszban megállapított követelményeknek való megfeleléssel kapcsolatos valamennyi szempont tekintetében; |
| --- | --- | --- |

8.2.

A jóváhagyás jogosultja feltétlenül:

8.2.1.

gondoskodik a járművek hatásos minőség-ellenőrzéséhez szükséges eljárások alkalmazásáról a fenti 5. és 6. szakaszban megállapított követelményeknek való megfeleléssel kapcsolatos valamennyi szempont tekintetében;

| 8.2.2. | biztosítja, hogy minden egyes járműtípuson elvégezzék legalább az ezen előírás 9. mellékletében előírt vizsgálatokat vagy olyan fizikai ellenőrzéseket, amelyekből egyenértékű adatok nyerhetők. |
| --- | --- |

8.2.2.

biztosítja, hogy minden egyes járműtípuson elvégezzék legalább az ezen előírás 9. mellékletében előírt vizsgálatokat vagy olyan fizikai ellenőrzéseket, amelyekből egyenértékű adatok nyerhetők.

| 8.3. | A típusjóváhagyó hatóság az ebben az előírásban megállapított bármely vizsgálatot elvégezheti. Ezeket a vizsgálatokat olyan mintadarabokon kell elvégezni, amelyeket véletlenszerűen választanak ki anélkül, hogy fennakadást idéznének elő a gyártó szállítási kötelezettségeinek teljesítésében. |
| --- | --- |

8.3.

A típusjóváhagyó hatóság az ebben az előírásban megállapított bármely vizsgálatot elvégezheti. Ezeket a vizsgálatokat olyan mintadarabokon kell elvégezni, amelyeket véletlenszerűen választanak ki anélkül, hogy fennakadást idéznének elő a gyártó szállítási kötelezettségeinek teljesítésében.

| 8.4. | A típusjóváhagyó hatóságnak arra kell törekednie, hogy évente egyszer ellenőrző vizsgálatot végezzen. Ez azonban a típusjóváhagyó hatóság döntése, és annak függvénye, hogy mennyire bízik abban, hogy az intézkedések biztosítják a gyártás megfelelőségének hatásos ellenőrzését. Ha a helyszíni ellenőrzés negatív eredménnyel zárul, akkor a típusjóváhagyó hatóság gondoskodik arról, hogy minden szükséges intézkedést megtegyenek a gyártás megfelelőségének minél gyorsabb helyreállítására érdekében. |
| --- | --- |

8.4.

A típusjóváhagyó hatóságnak arra kell törekednie, hogy évente egyszer ellenőrző vizsgálatot végezzen. Ez azonban a típusjóváhagyó hatóság döntése, és annak függvénye, hogy mennyire bízik abban, hogy az intézkedések biztosítják a gyártás megfelelőségének hatásos ellenőrzését. Ha a helyszíni ellenőrzés negatív eredménnyel zárul, akkor a típusjóváhagyó hatóság gondoskodik arról, hogy minden szükséges intézkedést megtegyenek a gyártás megfelelőségének minél gyorsabb helyreállítására érdekében.

9.   SZANKCIÓK NEM MEGFELELŐ GYÁRTÁS ESETÉN

9.1.   Az ezen előírás szerint egy járműtípusra megadott jóváhagyás visszavonható, ha a követelmények nem teljesülnek, vagy ha a jóváhagyási jelet viselő jármű nem felel meg a jóváhagyott típusnak.

9.2.   Ha a megállapodásban részes és ezen előírást alkalmazó valamely fél visszavon egy előzőleg általa megadott jóváhagyást, erről haladéktalanul tájékoztatja az ezen előírást alkalmazó többi szerződő felet az ezen előírás 1. mellékletének megfelelő értesítésen.

10.   A GYÁRTÁS VÉGLEGES LEÁLLÍTÁSA

Ha a jóváhagyás jogosultja véglegesen leállítja az ezen előírás szerint jóváhagyott járműtípus gyártását, akkor erről értesítenie kell a jóváhagyást megadó hatóságot. A hatóság az értesítés kézhezvételét követően tájékoztatja a megállapodásban részes és ezen előírást alkalmazó többi szerződő felet az ezen előírás 1. mellékletének megfelelő értesítésen.

11.   A JÓVÁHAGYÁSI VIZSGÁLATOK ELVÉGZÉSÉÉRT FELELŐS MŰSZAKI SZOLGÁLATOK ÉS A TÍPUSJÓVÁHAGYÓ HATÓSÁGOK NEVE ÉS CÍME

Az 1958. évi megállapodásban részes és ezen előírást alkalmazó felek közlik az Egyesült Nemzetek Titkárságával a jóváhagyási vizsgálatok elvégzéséért felelős műszaki szolgálatok nevét és címét, valamint a jóváhagyásokat megadó, illetve a más országok által kiadott jóváhagyásokat, kiterjesztéseket, elutasításokat vagy visszavonásokat igazoló értesítéseket fogadó típusjóváhagyó hatóságok nevét és címét.

12.   ÁTMENETI RENDELKEZÉSEK

12.1   Általános rendelkezések

12.1.1.   A legújabb módosítássorozat hatálybalépésének napjától az ezen előírást alkalmazó szerződő felek nem utasíthatják vissza a legújabb módosítássorozattal módosított ezen előírás szerinti jóváhagyás megadását.

12.1.2.   A legújabb módosítássorozat hatálybalépésének napjától az ezen előírást alkalmazó szerződő felek nem utasíthatják vissza a legújabb módosítássorozattal módosított ezen előírás szerint jóváhagyott járműtípus nemzeti vagy regionális típusjóváhagyását.

12.1.3.   A legújabb módosítássorozat hivatalos hatálybalépése és az új típusjóváhagyásokra való kötelező alkalmazásának időpontja között az ezen előírást alkalmazó szerződő felek továbbra is jóváhagyják azokat a járműtípusokat, amelyek megfelelnek a valamennyi alkalmazandó korábbi módosítássorozattal módosított ezen előírás követelményeinek.

12.1.4.   A legújabb módosítássorozat kötelező alkalmazásának időpontja előtt az ezen előírás alapján megadott jóváhagyások határozatlan ideig érvényesek maradnak, és az ezen előírást alkalmazó szerződő felek továbbra is elismerik azokat, és nem utasíthatják el e jóváhagyások kiterjesztését (kivéve az alábbi 12.1.6. szakaszban megjelölt esetet).

12.1.5.   Amennyiben a valamely előző módosítássorozat szerint jóváhagyott járműtípus megfelel ennek a legújabb módosítássorozattal módosított előírásnak, a jóváhagyást megadó szerződő fél értesíti erről az ezt a szerződést alkalmazó többi szerződő felet.

12.1.6.   A fenti 12.1.4. szakasz rendelkezései ellenére azok a szerződő felek, akik ezen előírást a legújabb módosítássorozat hatálybalépésének napja után kezdik el alkalmazni, nem kötelesek elfogadni az olyan jóváhagyásokat, amelyeket ennek az előírásnak valamely előző módosítássorozata alapján adtak meg.

12.1.7.   Japán kijelenti, hogy amíg az Egyesült Nemzetek Szervezetének főtitkárát másként nem értesíti, a világító- és fényjelző berendezések beépítése tekintetében Japán csak a megállapodáshoz csatolt ezen előírás azon kötelezettségeit tekinti magára nézve kötelezőnek, amelyek az M1 és N1 kategóriájú járművekre vonatkoznak.

1

1

12.2.   A 03. módosítássorozatra alkalmazandó átmeneti rendelkezések

Az ezen előírást alkalmazó szerződő felek:

| a) | 2007. október 10-től (a hatálybalépés napjától számított 12 hónap eltelte után) csak akkor adnak jóváhagyást, amennyiben a jóváhagyandó járműtípus megfelel a 03. módosítássorozattal módosított ezen előírás követelményeinek; |
| --- | --- |

a)

2007. október 10-től (a hatálybalépés napjától számított 12 hónap eltelte után) csak akkor adnak jóváhagyást, amennyiben a jóváhagyandó járműtípus megfelel a 03. módosítássorozattal módosított ezen előírás követelményeinek;

| b) | 2009. október 9-ig (a hatálybalépés napjától számított 36 hónapig) nem utasíthatják vissza ezen előírás valamely előző módosítássorozata szerint jóváhagyott járműtípus nemzeti vagy regionális típusjóváhagyását; |
| --- | --- |

b)

2009. október 9-ig (a hatálybalépés napjától számított 36 hónapig) nem utasíthatják vissza ezen előírás valamely előző módosítássorozata szerint jóváhagyott járműtípus nemzeti vagy regionális típusjóváhagyását;

| c) | 2009. október 10-től (a hatálybalépés napjától számított 36 hónap eltelte után) visszautasíthatják az olyan N2 kategóriájú (7,5 tonnát meghaladó össztömegű) járművek, a 2 100 mm szélességet (a hátsó jelzések tekintetében) és a 6 000 mm hosszúságot (az oldalsó jelzések tekintetében) meghaladó N3, O3 és O4 kategóriájú járművek (a félpótkocsik nyerges vontatói és a nem teljes járművek kivételével) első nemzeti vagy regionális nyilvántartásba vételét (első forgalomba helyezését), amelyek nem felelnek meg az ezen előírás 03. módosítássorozatában foglalt követelményeknek; |
| --- | --- |

c)

2009. október 10-től (a hatálybalépés napjától számított 36 hónap eltelte után) visszautasíthatják az olyan N2 kategóriájú (7,5 tonnát meghaladó össztömegű) járművek, a 2 100 mm szélességet (a hátsó jelzések tekintetében) és a 6 000 mm hosszúságot (az oldalsó jelzések tekintetében) meghaladó N3, O3 és O4 kategóriájú járművek (a félpótkocsik nyerges vontatói és a nem teljes járművek kivételével) első nemzeti vagy regionális nyilvántartásba vételét (első forgalomba helyezését), amelyek nem felelnek meg az ezen előírás 03. módosítássorozatában foglalt követelményeknek;

2

3

3

4

| d) | a 12.1.4. szakasz rendelkezései ellenére 2011. október 10-től (a hatálybalépés napjától számított 60 hónap eltelte után) nem kötelesek többé elismerni az olyan N2 kategóriájú (7,5 tonnát meghaladó össztömegű) járműtípusokra, a 2 100 mm szélességet (a hátsó jelzések tekintetében) és a 6 000 mm hosszúságot (az oldalsó jelzések tekintetében) meghaladó N3, O3 és O4 kategóriájú járműtípusokra (a félpótkocsik nyerges vontatói és a nem teljes járművek kivételével) az ezen előírás valamely olyan előző módosítássorozata szerint megadott jóváhagyásokat, amelyek érvényüket vesztették; |
| --- | --- |

d)

a 12.1.4. szakasz rendelkezései ellenére 2011. október 10-től (a hatálybalépés napjától számított 60 hónap eltelte után) nem kötelesek többé elismerni az olyan N2 kategóriájú (7,5 tonnát meghaladó össztömegű) járműtípusokra, a 2 100 mm szélességet (a hátsó jelzések tekintetében) és a 6 000 mm hosszúságot (az oldalsó jelzések tekintetében) meghaladó N3, O3 és O4 kategóriájú járműtípusokra (a félpótkocsik nyerges vontatói és a nem teljes járművek kivételével) az ezen előírás valamely olyan előző módosítássorozata szerint megadott jóváhagyásokat, amelyek érvényüket vesztették;

2

3

3

4

| e) | 2010. június 12-től (a 03. módosítássorozat 3. kiegészítésének hatálybalépésétől számított 36 hónap elteltével) csak akkor adhatnak ki típusjóváhagyást, ha a jóváhagyandó járműtípus megfelel a 03. módosítássorozat 3. kiegészítésével módosított ezen előírás rendelkezéseinek; |
| --- | --- |

e)

2010. június 12-től (a 03. módosítássorozat 3. kiegészítésének hatálybalépésétől számított 36 hónap elteltével) csak akkor adhatnak ki típusjóváhagyást, ha a jóváhagyandó járműtípus megfelel a 03. módosítássorozat 3. kiegészítésével módosított ezen előírás rendelkezéseinek;

| f) | 2010. január 11-ig (a 03. módosítássorozat 4. kiegészítésének hivatalos hatálybalépésétől számított 18 hónapig) továbbra is jóváhagyják azokat az új járműtípusokat, amelyek nem felelnek meg az első ködlámpák függőleges irányára (6.3.6.1.1. szakasz) és/vagy az irányjelző lámpák működés-visszajelzőjére (6.5.8. szakasz) és/vagy a nappali menetjelző lámpák kikapcsolódására (6.19.7.3. szakasz) vonatkozó követelményeknek; |
| --- | --- |

f)

2010. január 11-ig (a 03. módosítássorozat 4. kiegészítésének hivatalos hatálybalépésétől számított 18 hónapig) továbbra is jóváhagyják azokat az új járműtípusokat, amelyek nem felelnek meg az első ködlámpák függőleges irányára (6.3.6.1.1. szakasz) és/vagy az irányjelző lámpák működés-visszajelzőjére (6.5.8. szakasz) és/vagy a nappali menetjelző lámpák kikapcsolódására (6.19.7.3. szakasz) vonatkozó követelményeknek;

| g) | 2011. október 10-ig (a hivatalos hatálybalépéstől számított 60 hónapig) továbbra is jóváhagyják azokat az új járműtípusokat, amelyek nem felelnek meg a láthatósági jelzések teljes hosszára vonatkozó követelményeknek (6.21.4.1.3. szakasz). (27) |
| --- | --- |

g)

2011. október 10-ig (a hivatalos hatálybalépéstől számított 60 hónapig) továbbra is jóváhagyják azokat az új járműtípusokat, amelyek nem felelnek meg a láthatósági jelzések teljes hosszára vonatkozó követelményeknek (6.21.4.1.3. szakasz). (27)

27

12.3.   A 04. módosítássorozatra alkalmazandó átmeneti rendelkezések

Az ezen előírást alkalmazó szerződő felek:

| a) | Az M1 és N1 kategóriájú járművek esetében 2011. február 7-től, a többi jármű-kategória esetében pedig 2012. augusztus 7-től (a hivatalos hatálybalépéstől számított 30, illetve 48 hónap eltelte után) csak akkor adnak jóváhagyást, amennyiben a jóváhagyandó járműtípus megfelel a 04. módosítássorozattal módosított ezen előírás követelményeinek; |
| --- | --- |

a)

Az M1 és N1 kategóriájú járművek esetében 2011. február 7-től, a többi jármű-kategória esetében pedig 2012. augusztus 7-től (a hivatalos hatálybalépéstől számított 30, illetve 48 hónap eltelte után) csak akkor adnak jóváhagyást, amennyiben a jóváhagyandó járműtípus megfelel a 04. módosítássorozattal módosított ezen előírás követelményeinek;

1

1

| b) | 2009. július 22. után (a 04. módosítássorozat 2. kiegészítésének hatálybalépése után) továbbra is jóváhagyják a 04. módosítássorozat 2. kiegészítése 5.2.1. szakaszában foglalt követelményeknek meg nem felelő járműtípusokat, amennyiben azokat a 98. sz. vagy a 112. sz. előírás alapján (a 9., illetve a 8. kiegészítést megelőzően) jóváhagyott fényszórókkal szerelték fel; |
| --- | --- |

b)

2009. július 22. után (a 04. módosítássorozat 2. kiegészítésének hatálybalépése után) továbbra is jóváhagyják a 04. módosítássorozat 2. kiegészítése 5.2.1. szakaszában foglalt követelményeknek meg nem felelő járműtípusokat, amennyiben azokat a 98. sz. vagy a 112. sz. előírás alapján (a 9., illetve a 8. kiegészítést megelőzően) jóváhagyott fényszórókkal szerelték fel;

| c) | 2012. október 24. után (a 04. módosítássorozat 3. kiegészítésének hatálybalépését követő 36 hónap elteltével) csak akkor adnak ki jóváhagyásokat, ha a jóváhagyandó járműtípus teljesíti a 04. módosítássorozat 3. kiegészítésével módosított ezen előírás 3.2.7. és 5.27–5.27.4. szakaszában a feszültség korlátozására vonatkozóan meghatározott követelményeket; |
| --- | --- |

c)

2012. október 24. után (a 04. módosítássorozat 3. kiegészítésének hatálybalépését követő 36 hónap elteltével) csak akkor adnak ki jóváhagyásokat, ha a jóváhagyandó járműtípus teljesíti a 04. módosítássorozat 3. kiegészítésével módosított ezen előírás 3.2.7. és 5.27–5.27.4. szakaszában a feszültség korlátozására vonatkozóan meghatározott követelményeket;

| d) | az M1 és N1 kategóriájú járművek esetében 2011. február 7-ig, a többi jármű-kategória esetében pedig 2012. augusztus 7-ig (a 04. módosítássorozat 2. kiegészítésének hivatalos hatálybalépésétől számított 30, illetve 48 hónapig) továbbra is jóváhagyják azokat az új járműtípusokat, amelyek nem felelnek meg az első irányjelző lámpával összeépített nappali menetjelző lámpák kikapcsolódására vonatkozó követelményeknek (6.19.7.6. szakasz). |
| --- | --- |

d)

az M1 és N1 kategóriájú járművek esetében 2011. február 7-ig, a többi jármű-kategória esetében pedig 2012. augusztus 7-ig (a 04. módosítássorozat 2. kiegészítésének hivatalos hatálybalépésétől számított 30, illetve 48 hónapig) továbbra is jóváhagyják azokat az új járműtípusokat, amelyek nem felelnek meg az első irányjelző lámpával összeépített nappali menetjelző lámpák kikapcsolódására vonatkozó követelményeknek (6.19.7.6. szakasz).

1

1

12.3.1.   A fenti átmeneti rendelkezések ellenére azok a szerződő felek, akik a 112. sz. előírást 2008. augusztus 7. után (ezen előírás 04. módosítássorozatának hatálybalépése után) kezdik el alkalmazni, nem kötelesek elfogadni azokat a jóváhagyásokat, amelyek olyan jóváhagyandó járműtípusra vonatkoznak, amely a 112. sz. előírás tekintetében nem felel meg az ezen előírás 04. módosítássorozata által módosított 6.1.2. és 6.2.2. szakaszban foglalt követelményeknek.

12.4.   A 05. módosítássorozatra alkalmazandó átmeneti rendelkezések

Az ezen előírást alkalmazó szerződő felek:

| a) | 2015. január 30-tól (a hivatalos hatálybalépés napjától számított 48 hónap eltelte után) csak akkor adnak jóváhagyást, amennyiben a jóváhagyandó járműtípus megfelel a 05. módosítássorozattal módosított ezen előírás követelményeinek; |
| --- | --- |

a)

2015. január 30-tól (a hivatalos hatálybalépés napjától számított 48 hónap eltelte után) csak akkor adnak jóváhagyást, amennyiben a jóváhagyandó járműtípus megfelel a 05. módosítássorozattal módosított ezen előírás követelményeinek;

| b) | az M1 és N1 kategóriájú járművek esetében 2016. július 30-ig, a többi jármű-kategória esetében pedig 2018. január 30-ig (a hivatalos hatálybalépésétől számított 66, illetve 84 hónapig) megadják a jóváhagyást, amennyiben a jóváhagyandó új járműtípus a 05. módosítássorozattal módosított ezen előírás 6.2.7.6.1. szakaszának követelményei helyett a 6.2.7.6.2. vagy 6.2.7.6.3–6.2.7.6.3.3. szakaszok közül egy vagy több szakaszban meghatározott követelményeknek felel meg. |
| --- | --- |

b)

az M1 és N1 kategóriájú járművek esetében 2016. július 30-ig, a többi jármű-kategória esetében pedig 2018. január 30-ig (a hivatalos hatálybalépésétől számított 66, illetve 84 hónapig) megadják a jóváhagyást, amennyiben a jóváhagyandó új járműtípus a 05. módosítássorozattal módosított ezen előírás 6.2.7.6.1. szakaszának követelményei helyett a 6.2.7.6.2. vagy 6.2.7.6.3–6.2.7.6.3.3. szakaszok közül egy vagy több szakaszban meghatározott követelményeknek felel meg.

1

1

12.5.   A 06. módosítássorozatra alkalmazandó átmeneti rendelkezések

Az ezen előírást alkalmazó szerződő felek:

2017. november 18-tól (a hatálybalépés napjától számított 60 hónap eltelte után) csak akkor adnak jóváhagyást, amennyiben a jóváhagyandó járműtípus megfelel a 06. módosítássorozattal módosított ezen előírás követelményeinek.

---

(1)  A Motoros járművekre vonatkozó egységesített állásfoglalás (R.E.3) (dokumentum: ECE/TRANS/WP.29/78/Rev.3) 2. szakaszának meghatározása szerint – www.unece.org/trans/main/wp29/wp29wgs/wp29gen/wp29resolutions.html

1

(2)  A hátsó rendszámtábla megvilágítására szolgáló berendezések, valamint az 5. és 6. kategóriájú irányjelzők esetében „fénykibocsátó felület”.

2

(3)  Az összeépített lámpákra vonatkozó döntést megkönnyítő példák a 3. melléklet 7. részében találhatók.

3

(4)  CIE 15.2 kiadvány, 1986, Kolorimetria, CIE 1931 szabványos színmérő észlelő.

4

(5)  CIE 15.2 kiadvány, 1986, Kolorimetria, CIE 1931 szabványos színmérő észlelő.

5

(6)  CIE 15.2 kiadvány, 1986, Kolorimetria, CIE 1931 szabványos színmérő észlelő.

6

(7)  CIE 15.2 kiadvány, 1986, Kolorimetria, CIE 1931 szabványos színmérő észlelő.

7

(8)  CIE 15.2 kiadvány, 1986, Kolorimetria, CIE 1931 szabványos színmérő észlelő.

8

(9)  CIE 15.2 kiadvány, 1986, Kolorimetria, CIE 1931 szabványos színmérő észlelő.

9

(10)  Az 1958. évi megállapodásban részes szerződő felek egyedi azonosító számai a Motoros járművekre vonatkozó egységesített állásfoglalás (R.E.3) (dokumentum: ECE/TRANS/WP.29/78/Rev.3) 3. mellékletében találhatók – www.unece.org/trans/main/wp29/wp29wgs/wp29gen/wp29resolutions.html

10

(11)  Ez nem érvényes azokra a különleges rendeltetésű tárgyakra, amelyeket kívülről lehet a fényszóróhoz erősíteni.

11

(12)  A lámpák által kibocsátott fény színkoordinátáinak mérése nem képezi ezen előírás tárgyát.

12

(13)  Fehér vagy színtelen fényvisszaverő prizmának is nevezik.

13

(14)  Az ezen előírást alkalmazó szerződő feleket semmi nem akadályozza meg abban, hogy országukban fehér láthatósági jelzések használatát engedélyezzék hátul.

14

(15)  A Motoros járművekre vonatkozó egységesített állásfoglalás (R.E.3) (dokumentum: ECE/TRANS/WP.29/78/Rev.3) 2. szakaszának meghatározása szerint – www.unece.org/trans/main/wp29/wp29wgs/wp29gen/wp29resolutions.html

15

(16)  Az adott előírások szerződő felei továbbra is tilthatják a mechanikus tisztítórendszerek alkalmazását a „PL” jelölésű műanyag lencsével rendelkező fényszórók esetében.

16

(17)  A Motoros járművekre vonatkozó egységesített állásfoglalás (R.E.3) (dokumentum: ECE/TRANS/WP.29/78/Rev.3) 2. szakaszának meghatározása szerint – www.unece.org/trans/main/wp29/wp29wgs/wp29gen/wp29resolutions.html

17

(18)  Az ennek a rendelkezésnek nem megfelelő új járműtípusok jóváhagyása a 03. módosítássorozat 4. kiegészítésének hatálybalépésétől számított 18 hónapig folytatódhat.

18

(19)  Az ennek a rendelkezésnek nem megfelelő új járműtípusok jóváhagyása a 03. módosítássorozat 4. kiegészítésének hatálybalépésétől számított 18 hónapig folytatódhat.

19

(20)  Az ennek a rendelkezésnek nem megfelelő új járműtípusok jóváhagyása a 03. módosítássorozat 4. kiegészítésének hatálybalépésétől számított 18 hónapig folytatódhat.

20

(21)  A 87. sz. előírást nem alkalmazó szerződő felek a nemzeti jogszabályok alapján megtilthatják (az 5.22. szakasz szerinti) nappali menetjelző lámpa alkalmazását

21

(22)  Az ennek a rendelkezésnek nem megfelelő új járműtípusok jóváhagyása a 03. módosítássorozat 4. kiegészítésének hatálybalépésétől számított 18 hónapig folytatódhat.

22

(23)  a kiegészítő „két szimmetrikusan elhelyezett világítóegység” esetében a vízszintes távolság 200 mm lehet (az ábrán C).

23

(24)  A forgalmi irányok az út kialakítása révén elkülönülnek egymástól, vagy a szembejövő forgalomtól megfelelő oldalirányú távolságot határoznak meg. Ez a szembejövő forgalom fényszóróiból származó indokolatlan vakítás csökkentését eredményezi.

24

(25)  Ez a rendelkezés nem alkalmazandó a tompított fényű világításra, ha a kanyarvilágítást jobb oldali közlekedésű forgalomban jobbra forduláshoz (bal oldali közlekedésnél balra forduláshoz) használják.

25

(26)  Az adott előírások szerződő felei továbbra is tilthatják a mechanikus tisztítórendszerek alkalmazását a „PL” jelölésű műanyag lencsével rendelkező fényszórók esetében.

26

(27)  A titkárság feljegyzése: a 6.21.4.1.3. szakasz tekintetében lásd a 03. módosítássorozatnak az E/ECE/324/Rev.1/Add.47/Rev.6 – E/ECE/TRANS/505/Rev.1/Add.47/Rev.6 dokumentumban található szövegét.

27

---

1. MELLÉKLET

Image 87

ÉRTESÍTÉS

(Legnagyobb méret: A4, azaz 210 × 297 mm)

(1)

Kibocsátó: Hatóság neve:

Tárgy (2): Jóváhagyás megadása

Jóváhagyás kiterjesztése

Jóváhagyás elutasítása

Jóváhagyás visszavonása

A gyártás végleges leállítása

valamely járműtípus vonatkozásában a világító- és fényjelző berendezések beépítése tekintetében, a 48. sz. előírás szerint

Jóváhagyási szám: Kiterjesztés száma:

1. A jármű márkaneve vagy védjegye:

2. A járműtípus gyártó általi megnevezése:

3. A gyártó neve és címe:

4. A gyártó képviselőjének (ha van) neve és címe:

5. A jóváhagyási kérelem benyújtásának dátuma:

6. A jóváhagyási vizsgálat elvégzéséért felelős műszaki szolgálat:

7. A vizsgálati jegyzőkönyv dátuma:

8. A vizsgálati jegyzőkönyv száma:

9. Rövid leírás:

A járművön lévő világító- és fényjelző berendezések:

9.1. Távolsági fényszórók: vannak/nincsenek (2)

9.2. Tompított fényszórók: vannak/nincsenek (2)

9.3. Első ködlámpák: vannak/nincsenek (2)

Megjegyzések: Összeépített lámpák: vannak/nincsenek (2)

9.4. Tolatólámpák: vannak/nincsenek (2)

9.5. Első irányjelzők: vannak/nincsenek (2)

9.6. Hátsó irányjelzők: vannak/nincsenek (2)

9.7. Oldalsó irányjelzők: vannak/nincsenek (2)

9.8. Elakadásjelző lámpa: van/nincs (2)

Image 88

9.9. Féklámpák: vannak/nincsenek (2)

9.10. A hátsó rendszámtáblát

megvilágító berendezés: van/nincs (2)

9.11. Első helyzetjelző lámpák: vannak/nincsenek (2)

9.12. Hátsó helyzetjelző lámpák: vannak/nincsenek (2)

9.13. Hátsó ködlámpák: vannak/nincsenek (2)

9.14. Várakozást jelző lámpák: vannak/nincsenek (2)

9.15. Méretjelző lámpák: vannak/nincsenek (2)

9.16. Hátsó, nem háromszög alakú

fényvisszaverő prizmák: vannak/nincsenek (2)

9.17. Hátsó, háromszög alakú fényvisszaverő prizmák: vannak/nincsenek (2)

9.18. Első, nem háromszög alakú

fényvisszaverő prizmák: vannak/nincsenek (2)

9.19. Oldalsó, nem háromszög alakú

fényvisszaverő prizmák: vannak/nincsenek (2)

9.20. Oldalsó helyzetjelző lámpák: vannak/nincsenek (2)

9.21. Nappali menetjelző lámpák: vannak/nincsenek (2)

9.22. Adaptív fényszórórendszer (AFS): van/nincs (2)

9.23. Kanyarodási lámpák: vannak/nincsenek (2)

9.24. Láthatósági jelzések: Hátul Oldalt

9.24.1. Teljes körvonaljelzések: vannak/nincsenek (2) vannak/nincsenek (2)

9.24.2. Részleges körvonaljelzések: vannak/nincsenek (2) vannak/nincsenek (2)

9.24.3. Vonaljelzések: vannak/nincsenek (2) vannak/nincsenek (2)

9.24.4. Felmentés a láthatósági jelzésekre vonatkozó követelmények alól, a 6.21.1.2.5. szakasz szerint

Hátul

van/nincs (2)

Megjegyzések:

Oldalt

van/nincs (2)

Megjegyzések:

9.25. Vészfékjelzés: van/nincs (2)

9.26. Manőverezőlámpák: vannak/nincsenek (2)

9.27. Külső ajtóvilágítás: van/nincs (2)

9.28. Egyenértékű lámpák: vannak/nincsenek (2)

9.29. Csomagtér legnagyobb megengedett terhelése:

Image 89

10. Megjegyzések:

10.1. A jármű mozgatható részeire vonatkozó esetleges információk:

10.2. A látszólagos felület meghatározására alkalmazott módszer:

a) a világító felület (2) határai vagy

b) a fénykibocsátó felület (2)

10.3. Egyéb megjegyzések (a jobb- vagy balkormányos járművek tekintetében):

10.4. Az AFS-sel kapcsolatos észrevételek (ezen előírás 3.2.6. és 6.22.7.4. szakasza szerint):

10.5. A láthatósági jelzés kiterjedésére vonatkozó megjegyzések, amennyiben az kisebb, mint az ezen előírás 6.21.4.1.2. és 6.21.4.2.2. szakaszában előírt 70 százalékos minimumérték.

10.6. Az M és az N kategóriájú járművek esetében megjegyzések az áramellátási feltételekről (ezen előírás 3.2.7. és 5.27. szakasza szerint).

10.7. A láthatósági jelzésre vonatkozó megjegyzések (ezen előírás 6.21.1.2.5. és 6.21.4.3.1. szakasza szerint).

10.8. A láthatósági jelzésre vonatkozó megjegyzések (nem teljes járművek vagy teljes járművek esetében, ezen előírás 6.21.1.2.1. és 6.21.1.2.2.1. szakasza szerint):

Nem teljes járművek: igen/nem (2)

Teljes járművek: igen/nem (2)

Befejezett járművek: igen/nem (2)

11. A jóváhagyási jel helye:

12. A jóváhagyás kiterjesztésének indokolása (amennyiben kiterjesztés történt):

13. Jóváhagyás megadása/kiterjesztése/elutasítása/visszavonása (2)

14. Hely:

15. Dátum:

16. Aláírás:

17. A fenti jóváhagyási számot viselő alábbi dokumentumok kérésre megtekinthetők:

(1) A jóváhagyást megadó/elutasító/visszavonó ország egyedi azonosító száma (lásd ezen előírás jóváhagyásra vonatkozó rendelkezéseit).

(2) A nem kívánt rész törlendő.

---

2. MELLÉKLET

A JÓVÁHAGYÁSI JELEK ELRENDEZÉSE

A. MINTA

(Lásd ezen előírás 4.4. szakaszát.)

Image 90

A járművön elhelyezett fenti jóváhagyási jel azt mutatja, hogy az adott járműtípust a világító- és fényjelző berendezések beépítése tekintetében a 06. módosítássorozattal módosított 48. sz. előírás szerint hagyták jóvá Hollandiában (E 4). A jóváhagyási szám azt jelzi, hogy a jóváhagyást a 06. módosítássorozattal módosított 48. sz. előírás követelményei szerint adták meg.

B. MINTA

(Lásd ezen előírás 4.5. szakaszát.)

Image 91

A járművön elhelyezett fenti jóváhagyási jel azt mutatja, hogy az adott járműtípust a 06. módosítássorozattal módosított 48. sz. előírás és a 33. sz. előírás (1) szerint hagyták jóvá Hollandiában (E 4). A jóváhagyási szám azt mutatja, hogy amikor a vonatkozó jóváhagyásokat megadták, a 48. sz. előírás már tartalmazta a 06. módosítássorozatot, a 33. sz. előírás pedig még eredeti változatlan formájában volt.

---

(1)  A második szám csupán példaként szolgál.

---

3. MELLÉKLET

PÉLDÁK LÁMPAFELÜLETEKRE, TENGELYEKRE, VONATKOZTATÁSI KÖZÉPPONTOKRA, VALAMINT A GEOMETRIAI LÁTHATÓSÁG SZÖGEIRE

A lenti példák bizonyos elrendezéseket mutatnak, amelyek a rendelkezések megértését hivatottak megkönnyíteni, de nem előíró jellegűek.

Jelmagyarázat az e mellékletben megadott valamennyi példához:

| 1 | Világító felület |
| --- | --- |

1

Világító felület

| 2 | Vonatkoztatási tengely |
| --- | --- |

2

Vonatkoztatási tengely

| 3 | Vonatkoztatási középpont |
| --- | --- |

3

Vonatkoztatási középpont

| 4 | A geometriai láthatóság szöge |
| --- | --- |

4

A geometriai láthatóság szöge

| 5 | Fénykibocsátó felület |
| --- | --- |

5

Fénykibocsátó felület

| 6 | A világító felületen alapuló látszólagos felület |
| --- | --- |

6

A világító felületen alapuló látszólagos felület

| 7a | A 2.8. szakasz a) pontja szerinti fénykibocsátó felületen alapuló látszólagos felület (külső lencsével) |
| --- | --- |

7a

A 2.8. szakasz a) pontja szerinti fénykibocsátó felületen alapuló látszólagos felület (külső lencsével)

| 7b | A 2.8. szakasz b) pontja szerinti fénykibocsátó felületen alapuló látszólagos felület (külső lencse nélkül) |
| --- | --- |

7b

A 2.8. szakasz b) pontja szerinti fénykibocsátó felületen alapuló látszólagos felület (külső lencse nélkül)

| 8 | A láthatóság iránya |
| --- | --- |

8

A láthatóság iránya

| IO | Belső optikai rész |
| --- | --- |
| LG | Fényvezető |
| L | Külső lencse |
| R | Fényvisszaverő |
| S | Fényforrás |
| X | Nem része e funkciónak. |
| F1 | 1. funkció |
| F2 | 2. funkció |

IO

Belső optikai rész

LG

Fényvezető

L

Külső lencse

R

Fényvisszaverő

S

Fényforrás

X

Nem része e funkciónak.

F1

1. funkció

F2

2. funkció

1. RÉSZ –

Fényjelző berendezés (kivéve: fényvisszaverő prizma) fénykibocsátó felülete

Image 92

fénykibocsátó felületen alapuló látszólagos felület

2. RÉSZ –

Fényjelző berendezés (kivéve: fényvisszaverő prizma) világító felülete

Fényjelző berendezés (kivéve: fényvisszaverő prizma) világító felülete

Image 93

az összes lehetséges ernyőhelyzetből adódó világító felület, pl. a legkisebb vagy a legnagyobb terület meghatározása céljából

világító felület

ernyők; más ernyőhelyzet is lehetséges

3. RÉSZ –

Példák a világító felületen alapuló látszólagos felületre, a geometriai láthatóság különböző irányaiban

Példák a világító felületen alapuló látszólagos felületre, a geometriai láthatóság különböző irányaiban

Image 94

világító felületen alapuló látszólagos felület

világító felületen alapuló látszólagos felület

Image 95

világító felületen alapuló látszólagos felület

4. RÉSZ –

Példák a fénykibocsátó felületen alapuló látszólagos felületre, a geometriai láthatóság különböző irányaiban

Példák a fénykibocsátó felületen alapuló látszólagos felületre, a geometriai láthatóság különböző irányaiban

Image 96

fénykibocsátó felületen alapuló látszólagos felület

Image 97

fénykibocsátó felületen alapuló látszólagos felület

5. RÉSZ –

Példa az „egyfunkciós lámpa” esetében a világító felület és a fénykibocsátó felület viszonyára (lásd ezen előírás 2.8–2.9. szakaszát)

Példa az „egyfunkciós lámpa” esetében a világító felület és a fénykibocsátó felület viszonyára (lásd ezen előírás 2.8–2.9. szakaszát)

Példák olyan fényforrásra, amelynek külső lencséje mögött fényvisszaverő optika van:

| 1. példa | 2. példa |
| --- | --- |
| | |
| (a külső lencsét figyelembe véve) | (a nem mintázott külső lencsét figyelmen kívül hagyva) |

1. példa

1. példa

2. példa

2. példa

Image 98

Image 99

(a külső lencsét figyelembe véve)

(a nem mintázott külső lencsét figyelmen kívül hagyva)

Példák olyan fényforrásra, amelynek fényvisszaverő optikájában a külső lencse mögött belső lencse is van:

| 3. példa | 4. példa |
| --- | --- |
| | |
| (a külső lencsét figyelembe véve) | (a nem mintázott külső lencsét figyelmen kívül hagyva) |

3. példa

3. példa

4. példa

4. példa

Image 100

Image 101

(a külső lencsét figyelembe véve)

(a nem mintázott külső lencsét figyelmen kívül hagyva)

Példák olyan fényforrásra, amelynek fényvisszaverő optikájában a külső lencse mögött részleges belső lencse is van:

| 5. példa | 6. példa |
| --- | --- |
| | |
| (a külső lencsét figyelembe véve) | (a nem mintázott külső lencsét figyelmen kívül hagyva) |

5. példa

5. példa

6. példa

6. példa

Image 102

Image 103

(a külső lencsét figyelembe véve)

(a nem mintázott külső lencsét figyelmen kívül hagyva)

Példa külső lencse mögötti fényvezető optikára:

7. példa

7. példa

Image 104

Ha a nem mintázott külső lencsét nem veszik figyelembe, a 2.8. szakasz b) pontja szerinti látszólagos felület a „7b”.

Keresztmetszet

Példa külső lencse mögötti fényvezető vagy fényvisszaverő optikára:

8. példa

8. példa

Image 105

LG, R és F1

Ha a nem mintázott külső lencsét nem vesszik figyelembe, a 2.8. szakasz b) pontja szerinti látszólagos felület a „7b”, és F1 nem lehet átlátszó F2 felé.

keresztmetszet

Példa olyan fényforrásra, amelynek külső lencséje mögött fényvisszaverő optika és egy olyan rész található, amely nem képezi részét ennek a funkciónak:

9. példa

9. példa

Image 106

Ha a nem mintázott külső lencsét nem vesszük figyelembe, a 2.8. szakasz b) pontja szerinti látszólagos felület a „7b”.

6. RÉSZ –

Példák a fénykibocsátó felületnek a világító felülettel összehasonlítva történő meghatározására (lásd ezen előírás 2.8. és 2.9. szakaszát)

Példák a fénykibocsátó felületnek a világító felülettel összehasonlítva történő meghatározására (lásd ezen előírás 2.8. és 2.9. szakaszát)

Megjegyzés: a visszavert fény hozzájárulhat a fénykibocsátó felület meghatározásához.

Megjegyzés:

A. példa

A. példa

Image 107

A lencse felülete – az egyszerűség kedvéért sík ábrázolású

MEGADOTT VONATKOZ-TATÁSI TENGELY

VETÜLETI NÉZET

| | Világító felület | Bejelentett fénykibocsátó felület a 2.8. szakasz a) pontja szerint |
| --- | --- | --- |
| A szélek: | a és b | c és d |

Világító felület

Bejelentett fénykibocsátó felület a 2.8. szakasz a) pontja szerint

A szélek:

a és b

c és d

B. példa

B. példa

Image 108

MEGADOTT VONATKOZ-TATÁSI TENGELY

VETÜLETI NÉZET

A lencse felülete – az egyszerűség kedvéért sík ábrázolású

| | Világító felület | Bejelentett fénykibocsátó felület a 2.8. szakasz a) pontja szerint |
| --- | --- | --- |
| A szélek: | a és b | c és d |

Világító felület

Bejelentett fénykibocsátó felület a 2.8. szakasz a) pontja szerint

A szélek:

a és b

c és d

C. példa

C. példa

Példa a világító felület meghatározására úgy, hogy egy terület nem képezi a funkció részét:

Image 109

X nem része ennek a funkciónak

A lencse felülete – az egyszerűség kedvéért sík ábrázolású

MEGADOTT VONATKOZ-TATÁSI TENGELY

VETÜLETI NÉZET

| | Világító felület |
| --- | --- |
| A szélek: | a és b |

Világító felület

A szélek:

a és b

D. példa

D. példa

Példa a 2.8. szakasz a) pontjának megfelelő fénykibocsátó felület meghatározására úgy, hogy egy terület nem képezi a funkció részét:

Image 110

VETÜLETI NÉZET

A lencse felülete – az egyszerűség kedvéért sík ábrázolású

MEGADOTT VONATKOZ-TATÁSI TENGELY

X nem része ennek a funkciónak

| | Bejelentett fénykibocsátó felület a 2.8. szakasz a) pontja szerint |
| --- | --- |
| A szélek: | c-d és e-f |

Bejelentett fénykibocsátó felület a 2.8. szakasz a) pontja szerint

A szélek:

c-d és e-f

E. példa

E. példa

Példa a látszólagos felület meghatározására úgy, hogy egy terület nem képezi a funkció részét, a külső lencse pedig nem mintázott (a 2.8. szakasz b) pontja szerint):

Image 111

MEGADOTT VONATKOZ-TATÁSI TENGELY

A lencse felülete – az egyszerűség kedvéért sík ábrázolású

VETÜLETI NÉZET

X nem része ennek a funkciónak

| | Bejelentett fénykibocsátó felület például a 2.8. szakasz b) pontja szerint |
| --- | --- |
| A szélek: | c'-d' és e'-f' |

Bejelentett fénykibocsátó felület például a 2.8. szakasz b) pontja szerint

A szélek:

c'-d' és e'-f'

7. RÉSZ –

Példák, amelyek alapján eldönthető, hogy két funkció összeépítettnek minősül-e

Példák, amelyek alapján eldönthető, hogy két funkció összeépítettnek minősül-e

A külső lencse mintázott, a két funkciót pedig válaszfal választja el:

Image 112

nincs összeépítve

7a az F2 esetében

7a az F1 esetében

A mintázott külső lencsét figyelembe véve:

Image 113

össze van építve

7a az F2 esetében

7a az F1 esetében

A nem mintázott külső lencsét figyelmen kívül hagyva:

Image 114

nincs összeépítve

A nem mintázott külső lencsét figyelmen kívül hagyva:

Image 115

LG és F1

LG és F1

nincs összeépítve

nincs összeépítve

A külső lencsét figyelembe véve (akár mintázott, akár nem):

Image 116

össze van építve

LG és F1

LG és F1

össze van építve

A külső lencsét figyelembe véve (akár mintázott, akár nem):

Image 117

LG, R és F1

össze van építve

Ha a nem mintázott külső lencsét nem veszik figyelembe, a 2.8. szakasz szerinti látszólagos felület a „7b”, és F1 nem lehet átlátszó F2 felé:

Image 118

F1 nincs összeépítve F2-vel

LG, R és F1

A nem mintázott külső lencsét figyelmen kívül hagyva vagy figyelembe véve:

Image 119

uzajamno povezana

LG i F1

---

4. MELLÉKLET

A PIROS FÉNYŰ LÁMPÁK LÁTHATÓSÁGA ELÖLRŐL ÉS A FEHÉR FÉNYŰ LÁMPÁK LÁTHATÓSÁGA HÁTULRÓL

(lásd ezen előírás 5.10.1. és 5.10.2. szakaszát)

1. ábra

Image 120

1. zóna

A piros fényű lámpa láthatósága elöről

2. ábra

2. ábra

Image 121

A fehér fényű lámpa láthatósága hátulról

2. zóna

---

5. MELLÉKLET

A TOMPÍTOTT FÉNYSZÓRÓ FÜGGŐLEGES IRÁNYÚ BEÁLLÍTÁSÁNAK VÁLTOZÁSAIHOZ FIGYELEMBE VEENDŐ TERHELÉSI ÁLLAPOTOK

A tengelyek terhelési állapotait lásd a 6.2.6.1. és 6.2.6.3.1. szakaszban.

1.   A következő vizsgálatokhoz az utasok tömegére személyenként 75 kg-ot kell számítani.

2.   Az egyes járműtípusokra vonatkozó terhelési állapotok:

| 2.1. | M1 kategóriájú járművek: (1)







  2.1.1. | A tompított fényszóró fénysugarának dőlésszögét a következő terhelési feltételek mellett kell meghatározni:






  2.1.1.1. | egy személynek a vezetőülésen kell elhelyezkednie; |
| --- | --- | --- | --- |

2.1.

M1 kategóriájú járművek: (1)

2.1.1.

A tompított fényszóró fénysugarának dőlésszögét a következő terhelési feltételek mellett kell meghatározni:

2.1.1.1.

egy személynek a vezetőülésen kell elhelyezkednie;

| 2.1.1.2. | egy személynek a vezetőülésen, egy másik személynek pedig a vezetőtől legtávolabbi első ülésen kell elhelyezkednie; |
| --- | --- |

2.1.1.2.

egy személynek a vezetőülésen, egy másik személynek pedig a vezetőtől legtávolabbi első ülésen kell elhelyezkednie;

| 2.1.1.3. | egy személynek a vezetőülésen, egy másik személynek a vezetőtől legtávolabb levő első ülésen és valamennyi leghátsó ülésen egy-egy utasnak kell elhelyezkednie; |
| --- | --- |

2.1.1.3.

egy személynek a vezetőülésen, egy másik személynek a vezetőtől legtávolabb levő első ülésen és valamennyi leghátsó ülésen egy-egy utasnak kell elhelyezkednie;

| 2.1.1.4. | valamennyi ülésen egy-egy utasnak kell elhelyezkednie; |
| --- | --- |

2.1.1.4.

valamennyi ülésen egy-egy utasnak kell elhelyezkednie;

| 2.1.1.5. | valamennyi ülésen egy-egy utasnak kell elhelyezkednie, és a csomagteret egyenletesen kell terhelni a megengedett hátsó tengelyterhelés, illetve elöl elhelyezett csomagtér esetében az első tengelyterhelés eléréséig. Ha a jármű első és hátsó csomagtérrel is rendelkezik, akkor a kiegészítő terhelést egyenletesen kell elosztani a megengedett tengelyterhelések elérése érdekében. Ha azonban a megengedett legnagyobb terhelt tömeget az előtt érik el, mielőtt valamelyik tengelyen létrejönne a megengedett legnagyobb terhelés, akkor a csomagtér vagy csomagterek terhelését olyan értékre kell korlátozni, hogy elérhető legyen ez a megengedett tömeg; |
| --- | --- |

2.1.1.5.

valamennyi ülésen egy-egy utasnak kell elhelyezkednie, és a csomagteret egyenletesen kell terhelni a megengedett hátsó tengelyterhelés, illetve elöl elhelyezett csomagtér esetében az első tengelyterhelés eléréséig. Ha a jármű első és hátsó csomagtérrel is rendelkezik, akkor a kiegészítő terhelést egyenletesen kell elosztani a megengedett tengelyterhelések elérése érdekében. Ha azonban a megengedett legnagyobb terhelt tömeget az előtt érik el, mielőtt valamelyik tengelyen létrejönne a megengedett legnagyobb terhelés, akkor a csomagtér vagy csomagterek terhelését olyan értékre kell korlátozni, hogy elérhető legyen ez a megengedett tömeg;

| 2.1.1.6. | egy személynek a vezetőülésen kell elhelyezkednie és a csomagteret egyenletesen kell megterhelni a megfelelő tengely megengedett tengelyterhelésének eléréséig.
  Ha azonban a megengedett legnagyobb terhelt tömeget az előtt érik el, mielőtt a tengelyen létrejönne a megengedett legnagyobb terhelés, akkor a csomagtér vagy csomagterek terhelését olyan értékre kell korlátozni, hogy elérhető legyen ez a megengedett tömeg. |
| --- | --- |

2.1.1.6.

egy személynek a vezetőülésen kell elhelyezkednie és a csomagteret egyenletesen kell megterhelni a megfelelő tengely megengedett tengelyterhelésének eléréséig.

Ha azonban a megengedett legnagyobb terhelt tömeget az előtt érik el, mielőtt a tengelyen létrejönne a megengedett legnagyobb terhelés, akkor a csomagtér vagy csomagterek terhelését olyan értékre kell korlátozni, hogy elérhető legyen ez a megengedett tömeg.

| 2.1.2. | A fenti terhelési állapotok meghatározásakor figyelembe kell venni minden, a gyártó által megállapított terhelési korlátozást. |
| --- | --- |

2.1.2.

A fenti terhelési állapotok meghatározásakor figyelembe kell venni minden, a gyártó által megállapított terhelési korlátozást.

| 2.2. | M2 és M3 kategóriájú járművek (1):
  A tompított fényszóró fénysugarának dőlésszögét a következő terhelési állapotokban kell meghatározni:






  2.2.1. | a jármű terheletlen, és egy személynek a vezetőülésen kell elhelyezkednie; |
| --- | --- | --- |

2.2.

M2 és M3 kategóriájú járművek (1):

A tompított fényszóró fénysugarának dőlésszögét a következő terhelési állapotokban kell meghatározni:

2.2.1.

a jármű terheletlen, és egy személynek a vezetőülésen kell elhelyezkednie;

| 2.2.2. | a járműveket úgy kell terhelni, hogy minden tengelyre a műszakilag megengedett legnagyobb terhelés jusson, vagy a terhelést a jármű megengedett legnagyobb tömegének eléréséig kell növelni az első és hátsó tengelyt a műszakilag megengedett legnagyobb terhelésükkel arányosan terhelve, amelyik a kettő közül hamarabb bekövetkezik. |
| --- | --- |

2.2.2.

a járműveket úgy kell terhelni, hogy minden tengelyre a műszakilag megengedett legnagyobb terhelés jusson, vagy a terhelést a jármű megengedett legnagyobb tömegének eléréséig kell növelni az első és hátsó tengelyt a műszakilag megengedett legnagyobb terhelésükkel arányosan terhelve, amelyik a kettő közül hamarabb bekövetkezik.

| 2.3. | N kategóriájú járművek rakfelülettel:






  2.3.1. | A tompított fényszóró fénysugarának dőlésszögét a következő terhelési állapotokban kell meghatározni:






  2.3.1.1. | a jármű terheletlen, és egy személynek a vezetőülésen kell elhelyezkednie; |
| --- | --- | --- | --- |

2.3.

N kategóriájú járművek rakfelülettel:

2.3.1.

A tompított fényszóró fénysugarának dőlésszögét a következő terhelési állapotokban kell meghatározni:

2.3.1.1.

a jármű terheletlen, és egy személynek a vezetőülésen kell elhelyezkednie;

| 2.3.1.2. | egy személynek a vezetőülésen kell elhelyezkednie, és a terhelést úgy kell elosztani, hogy a hátsó tengelyen vagy tengelyeken a műszakilag megengedett legnagyobb terhelés jöjjön létre, vagy a jármű elérje legnagyobb megengedett tömegét, amelyik a kettő közül hamarabb bekövetkezik, a terheletlen jármű első tengelyterhelésének és az első tengelyen megengedett legnagyobb raksúly 25 százalékának összegeként kiszámított első tengelyterhelés túllépése nélkül. Ha a rakfelület elöl található, akkor értelemszerűen az első tengelyt kell figyelembe venni. |
| --- | --- |

2.3.1.2.

egy személynek a vezetőülésen kell elhelyezkednie, és a terhelést úgy kell elosztani, hogy a hátsó tengelyen vagy tengelyeken a műszakilag megengedett legnagyobb terhelés jöjjön létre, vagy a jármű elérje legnagyobb megengedett tömegét, amelyik a kettő közül hamarabb bekövetkezik, a terheletlen jármű első tengelyterhelésének és az első tengelyen megengedett legnagyobb raksúly 25 százalékának összegeként kiszámított első tengelyterhelés túllépése nélkül. Ha a rakfelület elöl található, akkor értelemszerűen az első tengelyt kell figyelembe venni.

| 2.4. | N kategóriájú járművek rakfelület nélkül:






  2.4.1. | Nyerges vontatók:






  2.4.1.1. | terheletlen jármű a vonószerkezet terhelése nélkül és egy személlyel a vezetőülésen; |
| --- | --- | --- | --- |

2.4.

N kategóriájú járművek rakfelület nélkül:

2.4.1.

Nyerges vontatók:

2.4.1.1.

terheletlen jármű a vonószerkezet terhelése nélkül és egy személlyel a vezetőülésen;

| 2.4.1.2. | egy személynek a vezetőülésen kell elhelyezkednie: a vonószerkezetet a műszakilag megengedett legnagyobb terhelésig kell terhelni a hátsó tengely legnagyobb terhelésének megfelelő vonószerkezet-állásban. |
| --- | --- |

2.4.1.2.

egy személynek a vezetőülésen kell elhelyezkednie: a vonószerkezetet a műszakilag megengedett legnagyobb terhelésig kell terhelni a hátsó tengely legnagyobb terhelésének megfelelő vonószerkezet-állásban.

| 2.4.2. | Pótkocsivontatók:






  2.4.2.1. | a jármű terheletlen, és egy személynek a vezetőülésen kell elhelyezkednie; |
| --- | --- | --- |

2.4.2.

Pótkocsivontatók:

2.4.2.1.

a jármű terheletlen, és egy személynek a vezetőülésen kell elhelyezkednie;

| 2.4.2.2. | egy személynek a vezetőülésen kell elhelyezkednie, és a vezetőfülke összes többi ülőhelyének foglaltnak kell lennie. |
| --- | --- |

2.4.2.2.

egy személynek a vezetőülésen kell elhelyezkednie, és a vezetőfülke összes többi ülőhelyének foglaltnak kell lennie.

---

(1)  A Motoros járművekre vonatkozó egységesített állásfoglalás (R.E.3) (dokumentum: ECE/TRANS/WP.29/78/Rev.3) 2. szakaszának meghatározása szerint – www.unece.org/trans/main/wp29/wp29wgs/wp29gen/wp29resolutions.html

---

6. MELLÉKLET

A TOMPÍTOTT FÉNYNYALÁB DŐLÉSSZÖGVÁLTOZÁSÁNAK MÉRÉSE A TERHELÉS FÜGGVÉNYÉBEN

1.   ALKALMAZÁSI KÖR

E melléklet az azon változások mérésére szolgáló módszert határozza meg, amelyek a gépjármű tompított fénynyalábjának dőlésszögében következnek be a kezdeti dőlésszöghez viszonyítva, és amelyeket a terhelés miatt a gépjármű helyzetében jelentkező változások okoznak.

2.   FOGALOMMEGHATÁROZÁSOK

2.1.   Kezdeti dőlésszög

2.1.1.   Megadott kezdeti dőlésszög

A gépjármű gyártója által a tompított fénynyaláb megengedhető változásainak kiszámításához vonatkoztatási értékként megadott kezdeti dőlésszög értéke.

2.1.2.   Mért kezdeti dőlésszög

A tompított fénynyaláb dőlésszögének vagy a jármű lejtésének középértéke az 5. mellékletben a vizsgálat tárgyát képező jármű-kategóriához meghatározott 1. feltételnek megfelelő járművön mérve. Ezen érték vonatkoztatási értékként szolgál a fénynyaláb dőlésszögének változó terhelés mellett bekövetkező változásainak kiértékeléséhez.

2.2.   Tompított fénynyaláb dőlésszöge

A következőképpen lehet meghatározni:

| | vagy azon milliradiánban kifejezett szög, amelyet a fényszóró-megvilágítás eloszlásában a világos-sötét határvonal vízszintes részének jellemző pontja felé irányuló fénynyaláb zár be a vízszintes síkkal; |
| --- | --- |

vagy azon milliradiánban kifejezett szög, amelyet a fényszóró-megvilágítás eloszlásában a világos-sötét határvonal vízszintes részének jellemző pontja felé irányuló fénynyaláb zár be a vízszintes síkkal;

| | vagy e szög tangense, százalékos dőlésszögben kifejezve, mivel kis szögekről van szó (kis szögek esetében 1 százalék 10 mrad-nak felel meg). |
| --- | --- |

vagy e szög tangense, százalékos dőlésszögben kifejezve, mivel kis szögekről van szó (kis szögek esetében 1 százalék 10 mrad-nak felel meg).

Ha a dőlésszöget százalékos dőlésszögben fejezzük ki, az a következő képlettel számítható ki:

Formula

ahol

| h1 | a fent említett jellemző pont talajszint feletti magassága milliméterben, a jármű hosszirányú középsíkjára merőleges, függőleges, L vízszintes távolságban elhelyezett ernyőn mérve; |
| --- | --- |
| h2 | a vonatkoztatási középpont (a h1-ként meghatározott jellemző ponthoz irányuló fénynyaláb névleges kiindulási helye) talajszint feletti magassága milliméterben; |
| L | a vonatkoztatási középpont milliméterben kifejezett távolsága az ernyőtől. |

h1

a fent említett jellemző pont talajszint feletti magassága milliméterben, a jármű hosszirányú középsíkjára merőleges, függőleges, L vízszintes távolságban elhelyezett ernyőn mérve;

h2

a vonatkoztatási középpont (a h1-ként meghatározott jellemző ponthoz irányuló fénynyaláb névleges kiindulási helye) talajszint feletti magassága milliméterben;

L

a vonatkoztatási középpont milliméterben kifejezett távolsága az ernyőtől.

A negatív értékek lefelé irányuló dőlésszöget jeleznek (lásd az 1. ábrát).

A pozitív értékek felfelé irányuló dőlésszöget jeleznek.

1. ábra

Az M1 kategóriájú járművek tompított fénynyalábjának lefelé irányuló dőlésszöge

Image 122

Megjegyzések:

| 1. | Ez a rajz egy M1 kategóriájú járművet ábrázol, de a bemutatott elv más kategóriájú járművekre is érvényes. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Amennyiben a járműben nincs fényszórószint-állító rendszer, a tompított fénynyaláb dőlésszögének változása megegyezik a jármű lejtésének változásával. |
| --- | --- |

2.

3.   MÉRÉSI KÖRÜLMÉNYEK

3.1.   Ha a tompított fénynyaláb ernyőn megjelenő mintáját szemrevételezéssel vizsgálják, vagy valamilyen fotometriás módszert használnak, a mérést sötét környezetben (például sötét szobában) kell végrehajtani, amely kellően tágas ahhoz, hogy a jármű és az ernyő az 1. ábrán látható módon elhelyezhető legyen. A fényszórók vonatkoztatási középpontjainak legalább 10 m-es távolságban kell lenniük az ernyőtől.

3.2.   A talajnak, amelyen a méréseket végrehajtják, a lehetőségekhez képest síknak és vízszintesnek kell lennie annak érdekében, hogy a tompított fénynyaláb dőlésszögének mérését ± 0,5 mrad ( ± 0,05 százalékos dőlésszög) pontossággal meg lehessen ismételni.

3.3.   Ernyő használata esetén az ernyő jelölésének, helyzetének és a talajhoz, valamint a jármű hosszirányú középsíkjához viszonyított beállításának olyannak kell lennie, hogy a tompított fénynyaláb dőlésszögének mérését ±0,5 mrad ( ± 0,05 százalékos dőlésszög) pontossággal meg lehessen ismételni.

3.4.   A mérések során a környezeti hőmérsékletnek 10 és 30 °C között kell lennie.

4.   A JÁRMŰ ELŐKÉSZÍTÉSE

4.1.   A méréseket olyan járművön kell végrehajtani, amelynek futásteljesítménye 1 000 és 10 000 km közötti, lehetőleg 5 000 km.

4.2.   A gumiabroncsokat a jármű gyártója által a legnagyobb terheléshez előírt nyomásra kell felfújni. A járművet teljesen fel kell tölteni (tüzelőanyag, víz, olaj), és fel kell szerelni a gyártó által előírt összes tartozékkal és szerszámmal. A teljes tüzelőanyag-feltöltés annyit jelent, hogy a tüzelőanyag-tartályt űrtartalmának legalább 90 százalékáig fel kell tölteni.

4.3.   A jármű rögzítőfékjét ki kell engedni, és a sebességváltót üres állásba kell helyezni.

4.4.   A járművet legalább 8 órán át a fenti 3.4. szakaszban megadott hőmérsékleten kell tartani.

4.5.   Fénytani vagy vizuális módszer alkalmazásakor a mérések megkönnyítése érdekében a vizsgált járműre lehetőleg egy jól azonosított világos-sötét határvonalú tompított fénynyalábú fényszórót kell felszerelni. Pontosabb értékek megállapításához engedélyezettek más módszerek is (például a fényszórólencse eltávolítása).

5.   VIZSGÁLATI ELJÁRÁS

5.1.   Általános rendelkezések

A tompított fénynyaláb dőlésszögének vagy a jármű lejtésének változásait a kiválasztott módszertől függően a jármű mindkét oldalán külön kell mérni. A bal és a jobb oldali fényszórókkal kapott eredményeknek az 5. mellékletben előírt valamennyi terhelési feltétel mellett az 5.5. szakaszban meghatározott határokon belül kell maradniuk. A terhelést fokozatosan kell kifejteni anélkül, hogy az a járművet túl nagy rázkódásnak tenné ki.

5.1.1.   Amennyiben adaptív fényszórórendszer (AFS) is be van építve, a mérést az AFS semleges állapotában kell elvégezni.

5.2.   A mért kezdeti dőlésszög meghatározása

A járművet elő kell készíteni a fenti 4. szakasz szerint, majd az 5. mellékletben meghatározott módon kell terhelni (a megfelelő jármű-kategória első terhelési állapota). A járművet minden egyes mérés előtt az alábbi 5.4. szakaszban ismertetett módon hintáztatni kell. A mérést három alkalommal kell elvégezni.

5.2.1.   Ha a három mért eredmény közül egyik sem tér el 2 mrad-nál (0,2 % dőlésszögnél) nagyobb mértékben az eredmények számtani átlagától, e középérték adja a végeredményt.

5.2.2.   Ha valamelyik mérés 2 mrad-nál (0,2 százalékos dőlésszögnél) nagyobb mértékben tér el az eredmények számtani átlagától, további 10 mérésből álló méréssorozatot kell végrehajtani, és ennek számtani átlaga adja a végeredményt.

5.3.   Mérési módszerek

A dőlésszög változásának mérésére bármilyen módszer alkalmazható, feltéve, hogy a mért értékek pontossága ±0,2 mrad-on (±0,02 százalékos dőlésszögön) belül marad.

5.4.   A jármű kezelése az egyes terhelési állapotokban

A jármű felfüggesztésére és a tompított fénynyaláb dőlésszögére valószínűleg hatással lévő összes más alkatrészt működésbe kell hozni az alább ismertetett módszerekkel.

A műszaki hatóságok és a gyártók azonban együttesen más módszereket (kísérleti, vagy számításokon alapuló módszereket) is javasolhatnak, különösen, ha a vizsgálatok különleges problémákat vetnek fel, feltéve, hogy az ilyen számítások egyértelműen érvényesek.

5.4.1.   Hagyományos felfüggesztésű M1 kategóriájú járművek

Miközben a jármű a mérés helyén áll, és a kerekek szükség szerint szabadon elcsúszó lapokon nyugszanak (amelyek használata kötelező, ha az elhagyásuk a felfüggesztés mozgását oly mértékben korlátozná, amely valószínűleg hatással lenne a mérések eredményeire), a járművet legalább három teljes cikluson át folyamatosan hintáztatni kell; az egyes ciklusok során először a jármű hátsó, majd első végét lenyomva.

A hintáztatásnak az adott ciklus teljesítésével be kell fejeződnie. A mérések végrehajtása előtt hagyni kell, hogy a jármű spontán módon elérje nyugalmi helyzetét. Csúszólapok használata helyett azonos hatás érhető el a jármű legalább egy teljes kerékfordulattal történő előre- és hátramozgatásával.

5.4.2.   Hagyományos felfüggesztésű M2, M3 és N kategóriájú járművek

5.4.2.1.   Amennyiben az 5.4.1. szakaszban az M1 kategóriájú járművek tekintetében leírt kezelési módszer nem lehetséges, az 5.4.2.2. vagy 5.4.2.3. szakaszban leírt módszerek is használhatók.

5.4.2.2.   Miközben a jármű a mérési helyen áll, és a kerekek a talajon vannak, a járművet a terhelés időszakos változtatásával hintáztatni kell.

5.4.2.3.   Miközben a jármű a mérési helyen áll, és a kerekek a talajon vannak, egy rázóberendezés segítségével működésbe kell hozni a jármű felfüggesztését és minden olyan alkatrészét, amely hatással lehet a tompított fénynyaláb dőlésszögére. Ez a berendezés lehet rázópad is, amelyen a jármű kerekei nyugszanak.

5.4.3.   Nem hagyományos felfüggesztésű járművek, amelyek esetében a motornak járnia kell.

A mérés végrehajtása előtt addig kell várni, amíg járó motor mellett a jármű felveszi a végleges helyzetét.

5.5.   Mérések

A tompított fénynyaláb dőlésszögének változását a fenti 5.2. szakasz szerint meghatározott, mért kezdeti dőlésszöghöz viszonyítva minden egyes különböző terhelési állapotban ki kell értékelni.

Amennyiben a járművet kézi fényszórószint-állító rendszerrel szerelték fel, e rendszert az adott terhelési állapotokban a gyártó által meghatározott helyzetekbe kell beállítani (az 5. mellékletnek megfelelően).

5.5.1.   Kiindulásként egyetlen mérést kell végrehajtani minden egyes terhelési állapotban. A követelmények teljesülnek, ha a szögváltozás minden terhelési állapotban 4 mrad (0,4 százalékos dőlésszög) biztonsági ráhagyással a kiszámított határértékeken belül (például a megadott kezdeti dőlésszög és a jóváhagyáshoz előírt alsó és felső határok közötti különbségen belül) marad.

5.5.2.   Ha egy vagy több mérés eredménye az 5.5.1. szakaszban jelzett biztonsági ráhagyáson kívül esik, vagy túllépi a határértékeket, további három mérést kell végrehajtani az eredmény(ek)nek megfelelő terhelési állapotokban az 5.5.3. szakaszban meghatározott módon.

5.5.3.   A fenti terhelési állapotok mindegyikére a következők érvényesek:

5.5.3.1.   Ha a három mért eredmény közül egyik sem tér el 2 mrad-nál (0,2 % dőlésszögnél) nagyobb mértékben az eredmények számtani átlagától, e számtani átlag adja a végeredményt.

5.5.3.2.   Ha valamelyik mérés 2 mrad-nál (0,2 százalékos dőlésszögnél) nagyobb mértékben tér el az eredmények számtani átlagától, további 10 mérésből álló méréssorozatot kell végrehajtani, és ennek számtani átlaga adja a végeredményt.

5.5.3.3.   Ha a járművet beépített hiszterézishurokkal rendelkező automatikus fényszórószint-állító rendszerrel szerelték fel, a hiszterézishurok tetején és alján kapott átlagos eredményeket kell jellemző értéknek venni.

Valamennyi ilyen mérést az 5.5.3.1. és 5.5.3.2. szakasz szerint kell végrehajtani.

5.5.4.   A követelmények teljesülnek, amennyiben az 5.2. szakasz szerint meghatározott, mért kezdeti dőlésszög és az egyes terhelési állapotokban mért dőlésszög közötti eltérés valamennyi terhelési állapotban kisebb az 5.5.1. szakaszban kiszámított értéknél (biztonsági ráhagyás nélkül).

5.5.5.   Ha a kiszámított felső és alsó változási határok közül csak az egyiket lépik túl, a gyártó a jóváhagyáshoz előírt határértékeken belül másik értéket választhat a megadott kezdeti dőlésszögre.

---

7. MELLÉKLET

A TOMPÍTOTT FÉNYSZÓRÓ VILÁGOS-SÖTÉT HATÁRVONALA EZEN ELŐÍRÁS 6.2.6.1.1. SZAKASZÁBAN EMLÍTETT LEFELÉ IRÁNYULÓ DŐLÉSSZÖGÉNEK, VALAMINT AZ ELSŐ KÖDLÁMPA VILÁGOS-SÖTÉT HATÁRVONALA 6.3.6.1.2. SZAKASZBAN EMLÍTETT LEFELÉ IRÁNYULÓ DŐLÉSSZÖGÉNEK JELÖLÉSE

1. példa

A piktogram és az írásjelek mérete a gyártó választására van bízva.

A megadott kezdeti beállítás értéke

Tompított fényszóró szabványos piktogramja

2. példa

A piktogram és az írásjelek mérete a gyártó választására van bízva.

A lefelé irányuló dőlésszög értéke

Első ködlámpa szabványos piktogramja

---

8. MELLÉKLET

A FÉNYSZÓRÓSZINT-ÁLLÍTÓ BERENDEZÉSEK EZEN ELŐÍRÁS 6.2.6.2.2. SZAKASZÁBAN EMLÍTETT KEZELŐSZERVEI

1.   KÖVETELMÉNYEK

1.1.   A tompított fényszóró lefelé irányuló dőlésszögét minden esetben a következő módszerek valamelyikével kell létrehozni:

| a) | valamely kezelőszerv lefelé vagy balra mozgatásával; |
| --- | --- |

a)

valamely kezelőszerv lefelé vagy balra mozgatásával;

| b) | valamely kezelőszervnek az óramutató járásával ellentétes irányba forgatásával; |
| --- | --- |

b)

valamely kezelőszervnek az óramutató járásával ellentétes irányba forgatásával;

| c) | nyomógomb (nyomó-húzó kezelőszerv) benyomásával. |
| --- | --- |

c)

nyomógomb (nyomó-húzó kezelőszerv) benyomásával.

Ha több nyomógomb szolgál a fénynyaláb beállítására, a legnagyobb lefelé irányuló dőlésszöget létrehozó nyomógombot a tompított fényszóró többi helyzetének beállítására használt nyomógomb(ok) bal oldalára vagy alá kell szerelni.

Olyan forgó kezelőszervek, amelynek beépítése következtében csak a széle látható, az a) vagy c) típusú kezelőszervekre érvényes működési elveket kell követnie.

1.1.1.   E kezelőszervnek olyan piktogramokat kell tartalmaznia, amelyek világosan jelzik a tompított fénynyaláb lefelé és felfelé irányuló dőlésszögének megfelelő mozgásokat.

1.2.   A „0” állás az ezen előírás 6.2.6.1.1. szakaszának megfelelő kezdeti dőlésszögnek felel meg.

1.3.   Az ezen előírás 6.2.6.2.2. szakaszának megfelelően „nyugalmi állásnak” tekintendő „0” állásnak nem kell feltétlenül a skála végén elhelyezkednie.

1.4.   A kezelőszerven használt jelzéseket el kell magyarázni a használati útmutatóban.

1.5.   A kezelőszervek azonosítására csak a következő piktogramokat lehet használni:

vagy a következők kombinációja:

és

Négy vonal helyett öt vonalat tartalmazó piktogramokat is lehet használni.

1. példa

2. példa

3. példa

---

9. MELLÉKLET

A GYÁRTÁS MEGFELELŐSÉGÉNEK ELLENŐRZÉSE

1.   VIZSGÁLATOK

1.1.   A lámpák helyzete

A lámpáknak az ezen előírás 2.7. szakasza szerinti helyzetét a szélesség, a magasság és a hosszúság tekintetében az előírás 2.8–2.10., 2.14. és 5.4. szakaszában megállapított általános követelményeknek megfelelően kell ellenőrizni.

A távolságok mért értékeinek lehetővé kell tenniük, hogy az egyes lámpákra alkalmazandó egyedi követelmények teljesüljenek.

1.2.   A lámpák láthatósága

1.2.1.   A geometriai láthatóság szögeit ezen előírás 2.13. szakasza szerint kell ellenőrizni.

A szögek mért értékeinek lehetővé kell tenniük, hogy az egyes lámpákra alkalmazott egyedi követelmények teljesüljenek, a szögek határértékeire vonatkozó, az 5.3. szakaszban a fényjelző berendezések felszerelésére megengedett ±3° eltérésnek megfelelő tűrés figyelembevételével.

1.2.2.   A piros fény láthatóságát előrefelé és a fehér fény láthatóságát hátrafelé ezen előírás 5.10. szakasza szerint kell ellenőrizni.

1.3.   A tompított fényű fényszórók és az „F3” osztályú első ködlámpák beállítása előrefelé

1.3.1.   Kezdeti, lefelé irányuló dőlésszög

A tompított fénynyaláb és az „F3” osztályú első ködlámpák világos-sötét határvonalának kezdeti, lefelé irányuló dőlésszögét a 7. mellékletben előírt és bemutatott táblán látható érték szerint kell beállítani.

A gyártó kezdeti célértékként a táblán közölt számtól eltérő értéket is meghatározhat, amennyiben az bizonyíthatóan jellemzi a jóváhagyott járműtípust, ha azt a 6. mellékletben és különösen a 4.1. szakaszban foglalt eljárások szerint vizsgálják.

1.3.2.   A dőlésszögváltozás a terhelés függvényében

A tompított fénynyaláb lefelé irányuló dőlésszögének változása az e szakaszban előírt terhelési állapotok függvényében a következő tartományon belül kell, hogy maradjon:

| | 0,2 százalék és 2,8 százalék között ha a fényszóró beépítési magassága h < 0,8; |
| --- | --- |

0,2 százalék és 2,8 százalék között ha a fényszóró beépítési magassága h < 0,8;

| | 0,2 százalék és 2,8 százalék között ha a fényszóró beépítési magassága 0,8 ≤ h ≤ 1,0; vagy |
| --- | --- |

0,2 százalék és 2,8 százalék között ha a fényszóró beépítési magassága 0,8 ≤ h ≤ 1,0; vagy

| | 0,7 százalék és 3,3 százalék között (a gyártó által a jóváhagyáskor választott céltartománynak megfelelően); |
| --- | --- |

0,7 százalék és 3,3 százalék között (a gyártó által a jóváhagyáskor választott céltartománynak megfelelően);

| | 0,7 százalék és 3,3 százalék között ha a fényszóró beépítési magassága 1,0 < h ≤ 1,2 m; |
| --- | --- |

0,7 százalék és 3,3 százalék között ha a fényszóró beépítési magassága 1,0 < h ≤ 1,2 m;

| | 1,2 százalék és 3,8 százalék között ha a fényszóró beépítési magassága h > 1,2 m. |
| --- | --- |

1,2 százalék és 3,8 százalék között ha a fényszóró beépítési magassága h > 1,2 m.

A 2 000 lument meghaladó objektív fényáramú fényforrással (fényforrásokkal) rendelkező „F3” osztályú első ködlámpa esetében a lefelé irányuló dőlésszög változása az e szakaszban előírt terhelési állapotok függvényében a következő tartományon belül kell, hogy maradjon:

| | 0,7 százalék és 3,3 százalék között ha az első ködlámpa beépítési magassága h ≤ 0,8; |
| --- | --- |

0,7 százalék és 3,3 százalék között ha az első ködlámpa beépítési magassága h ≤ 0,8;

| | 1,2 százalék és 3,8 százalék között ha az első ködlámpa beépítési magassága h > 0,8 m. |
| --- | --- |

1,2 százalék és 3,8 százalék között ha az első ködlámpa beépítési magassága h > 0,8 m.

Ezen előírás 5. melléklete szerint a következő szakaszoknak megfelelő terhelési állapotokat kell alkalmazni minden egyes megfelelően beállított rendszernél.

1.3.2.1.   M1 kategóriájú járművek:

| | 2.1.1.1. szakasz |
| --- | --- |

2.1.1.1. szakasz

| | 2.1.1.6. szakasz a 2.1.2. szakasz |
| --- | --- |

2.1.1.6. szakasz a 2.1.2. szakasz

| | figyelembevételével |
| --- | --- |

figyelembevételével

1.3.2.2.   M2 és M3 kategóriájú járművek:

| | 2.2.1. szakasz |
| --- | --- |

2.2.1. szakasz

| | 2.2.2. szakasz. |
| --- | --- |

2.2.2. szakasz.

1.3.2.3.   N kategóriájú járművek rakfelülettel:

| | 2.3.1.1. szakasz |
| --- | --- |

2.3.1.1. szakasz

| | 2.3.1.2. szakasz |
| --- | --- |

2.3.1.2. szakasz

1.3.2.4.   N kategóriájú járművek rakfelület nélkül:

1.3.2.4.1.   Nyerges vontatók:

| | 2.4.1.1. szakasz |
| --- | --- |

2.4.1.1. szakasz

| | 2.4.1.2. szakasz |
| --- | --- |

2.4.1.2. szakasz

1.3.2.4.2.   Pótkocsivontatók:

| | 2.4.2.1. szakasz |
| --- | --- |

2.4.2.1. szakasz

| | 2.4.2.2. szakasz |
| --- | --- |

2.4.2.2. szakasz

1.4.   Elektromos kapcsolás és visszajelzők

Az elektromos kapcsolást a jármű elektromos rendszere által táplált mindegyik lámpa bekapcsolásával kell ellenőrizni.

A lámpáknak és visszajelzőknek az ezen előírás 5.11–5.14. szakaszában megállapított követelmények és az adott lámpákra vonatkozó egyedi követelmények szerint kell működniük.

1.5.   Fényerősség

1.5.1.   Távolsági fényszórók

A távolsági fényszórók együttes legnagyobb fényerősségét az ezen előírás 6.1.9.2. szakaszában ismertetett eljárás szerint kell ellenőrizni. A kapott értéknek lehetővé kell tennie, hogy az ezen előírás 6.1.9.1. szakasza szerinti követelmény teljesüljön.

1.6.   A lámpák meglétét, darabszámát, színét, elrendezését és – adott esetben – kategóriáját a lámpák és jelöléseik szemrevételezésével kell ellenőrizni.

A lámpák meglétének, darabszámának, színének, elrendezésének és – adott esetben – kategóriájának lehetővé kell tenniük, hogy az 5.15. és 5.16. szakaszban megállapított követelmények, valamint az adott lámpákra vonatkozó egyedi követelmények teljesüljenek.

---

10. MELLÉKLET

FENNTARTVA

---

11. MELLÉKLET

A LÁTHATÓSÁGI JELZÉSEK LÁTHATÓSÁGA A JÁRMŰ HÁTULJA, ELEJE ÉS OLDALA FELŐL

(lásd ezen előírás 6.21.5. szakaszát)

1a. ábra

Hátulról

Image 129

megfigyelési sík

25 m

1b. ábra

1b. ábra

Elölről (csak pótkocsik esetében)

Elölről (csak pótkocsik esetében)

Image 130

25 m

megfigyelési sík

2. ábra

2. ábra

Oldalról

Oldalról

Image 131

megfigyelési sík

25 m

---

12. MELLÉKLET

PRÓBAÚT

1.   A távolsági fényszórók automatikus vezérlésére vonatkozó próbaúttal kapcsolatos előírások

1.1.   A próbautat tiszta időjárási feltételek (1) mellett és tiszta fényszórókkal kell végezni.

1.2.   A vizsgálati útszakasznak az alábbi 1. táblázatban megjelölt közlekedési feltételekkel rendelkező vizsgálati szakaszokat kell tartalmaznia, és az adott úttípushoz ott megadott sebességgel kell teljesíteni:

1. táblázat

| Vizsgálati
  szakasz | Közlekedési feltételek | Úttípus |
| --- | --- | --- |
| Városi területek | Többsávos út, például autópálya | Vidéki út |
| Sebesség | 50 ± 10 km/h | 100 ± 20 km/h | 80 ± 20 km/h |
| A teljes vizsgálati útszakaszhoz viszonyított átlagos százalékaránya | 10 százalék | 20 százalék | 70 százalék |
| A | Egyetlen szembejövő jármű vagy a jármű előtt haladó egyetlen jármű olyan gyakorisággal, hogy a távolsági fényszóró bekapcsolódjon és kikapcsolódjon. | | X | X |
| B | Kombinált közlekedési helyzetek, amelyek szembejövő járműveket és a jármű előtt haladó járműveket tartalmaznak olyan gyakorisággal, hogy a távolsági fényszóró bekapcsolódjon és kikapcsolódjon. | | X | X |
| C | Aktív és passzív előzési manőverek olyan gyakorisággal, hogy a távolsági fényszóró bekapcsolódjon és kikapcsolódjon. | | X | X |
| D | A 6.1.9.3.1.2. szakasz szerinti szembejövő kerékpár. | | | X |
| E | Szembejövő járműveket és a jármű előtt haladó járműveket tartalmazó kombinált közlekedési helyzetek. | X | | |

Vizsgálati

szakasz

Közlekedési feltételek

Úttípus

Városi területek

Többsávos út, például autópálya

Vidéki út

Sebesség

50 ± 10 km/h

100 ± 20 km/h

80 ± 20 km/h

A teljes vizsgálati útszakaszhoz viszonyított átlagos százalékaránya

10 százalék

20 százalék

70 százalék

A

Egyetlen szembejövő jármű vagy a jármű előtt haladó egyetlen jármű olyan gyakorisággal, hogy a távolsági fényszóró bekapcsolódjon és kikapcsolódjon.

X

X

B

Kombinált közlekedési helyzetek, amelyek szembejövő járműveket és a jármű előtt haladó járműveket tartalmaznak olyan gyakorisággal, hogy a távolsági fényszóró bekapcsolódjon és kikapcsolódjon.

X

X

C

Aktív és passzív előzési manőverek olyan gyakorisággal, hogy a távolsági fényszóró bekapcsolódjon és kikapcsolódjon.

X

X

D

A 6.1.9.3.1.2. szakasz szerinti szembejövő kerékpár.

X

E

Szembejövő járműveket és a jármű előtt haladó járműveket tartalmazó kombinált közlekedési helyzetek.

X

1.3.   A városi területeknek közvilágítással rendelkező és közvilágítás nélküli utakat is tartalmazniuk kell.

1.4.   A vidéki utaknak tartalmazniuk kell kétsávos és négy- vagy többsávos szakaszokat, illetve útkereszteződéseket, dombokat és/vagy lejtőket, teknőket és kanyargós utakat is.

1.5.   A többsávos utaknak (például autópályák) és a vidéki utaknak tartalmazniuk kell 600 m-nél hosszabb egyenes, vízszintes szakaszokat is. Továbbá tartalmazniuk kell balkanyarokat és jobbkanyarokat is.

1.6.   A zsúfolt közlekedési helyzeteket figyelembe kell venni.

2.   Az adaptív távolsági fényszórókra vonatkozó próbaúttal kapcsolatos előírások

2.1.   A próbautat tiszta időjárási feltételek (1) mellett és tiszta fényszórókkal kell végezni.

2.2.   A vizsgálati útszakasznak az alábbi 2. táblázatban megjelölt közlekedési feltételekkel rendelkező vizsgálati szakaszokat kell tartalmaznia, és az adott úttípushoz ott megadott sebességgel kell teljesíteni:

2. táblázat

| Vizsgálati
  szakasz | Közlekedési feltételek | Úttípus |
| --- | --- | --- |
| Városi területek | Többsávos út, például autópálya | Vidéki út |
| Sebesség | 50 ± 10 km/h | 100 ± 20 km/h | 80 ± 20 km/h |
| A teljes vizsgálati útszakaszhoz viszonyított átlagos százalékaránya | 10 százalék | 20 százalék | 70 százalék |
| A | Egyetlen szembejövő jármű vagy a jármű előtt haladó egyetlen jármű olyan gyakorisággal, hogy az adaptív távolsági fényszóró reagáljon, és bemutassa az adaptációs folyamatot. | | X | X |
| B | Kombinált közlekedési helyzetek, amelyek szembejövő járműveket és a jármű előtt haladó járműveket tartalmaznak olyan gyakorisággal, hogy az adaptív távolsági fényszóró reagáljon, és bemutassa az adaptációs folyamatot. | | X | X |
| C | Aktív és passzív előzési manőverek olyan gyakorisággal, hogy az adaptív távolsági fényszóró reagáljon, és bemutassa az adaptációs folyamatot. | | X | X |
| D | A 6.22.9.3.1.2. szakasz szerinti szembejövő kerékpár. | | | X |
| E | Szembejövő járműveket és a jármű előtt haladó járműveket tartalmazó kombinált közlekedési helyzetek. | X | | |

Vizsgálati

szakasz

Közlekedési feltételek

Úttípus

Városi területek

Többsávos út, például autópálya

Vidéki út

Sebesség

50 ± 10 km/h

100 ± 20 km/h

80 ± 20 km/h

A teljes vizsgálati útszakaszhoz viszonyított átlagos százalékaránya

10 százalék

20 százalék

70 százalék

A

Egyetlen szembejövő jármű vagy a jármű előtt haladó egyetlen jármű olyan gyakorisággal, hogy az adaptív távolsági fényszóró reagáljon, és bemutassa az adaptációs folyamatot.

X

X

B

Kombinált közlekedési helyzetek, amelyek szembejövő járműveket és a jármű előtt haladó járműveket tartalmaznak olyan gyakorisággal, hogy az adaptív távolsági fényszóró reagáljon, és bemutassa az adaptációs folyamatot.

X

X

C

Aktív és passzív előzési manőverek olyan gyakorisággal, hogy az adaptív távolsági fényszóró reagáljon, és bemutassa az adaptációs folyamatot.

X

X

D

A 6.22.9.3.1.2. szakasz szerinti szembejövő kerékpár.

X

E

Szembejövő járműveket és a jármű előtt haladó járműveket tartalmazó kombinált közlekedési helyzetek.

X

2.3.   A városi területeknek közvilágítással rendelkező és közvilágítás nélküli utakat is tartalmazniuk kell.

2.4.   A vidéki utaknak tartalmazniuk kell kétsávos és négy- vagy többsávos szakaszokat, illetve útkereszteződéseket, dombokat és/vagy lejtőket, teknőket és kanyargós utakat is.

2.5.   A többsávos utaknak (például autópályák) és a vidéki utaknak tartalmazniuk kell 600 m-nél hosszabb egyenes, vízszintes szakaszokat is. Továbbá tartalmazniuk kell balkanyarokat és jobbkanyarokat is.

2.6.   A zsúfolt közlekedési helyzeteket figyelembe kell venni.

2.7.   A fenti táblázat A és B vizsgálati szakaszának esetében a vizsgálatokat végző mérnököknek értékelniük kell és fel kell jegyezniük az adaptációs folyamat teljesítményének elfogadhatóságát a szembejövő járművekben és a jármű előtt haladó járművekben közlekedők tekintetében. Ez azt jelenti, hogy a vizsgált járműben, továbbá a szembejövő és a jármű előtt haladó járművekben is kell ülnie vizsgálatot végző mérnöknek.

---

(1)  Jó láthatóság (a Meteorológiai Világszervezetnek (WMO) a meteorológiai eszközökkel és megfigyelési módszerekkel kapcsolatban kiadott iránymutatása (Guide to Meteorological Instruments and Methods of Observation, 6. kiadás: ISBN: 92-63-16008-2, 1. 9. 1/ 1. 9. 11. o., Genf 1996) szerint meghatározott meteorológiai optikai távolság (MOR) legyen 2 000 m-nél nagyobb).

---

13. MELLÉKLET

A TOMPÍTOTT FÉNYSZÓRÓ AUTOMATIKUS BEKAPCSOLÓDÁSÁT KIVÁLTÓ KÖRÜLMÉNYEK

A tompított fényszóró automatikus bekapcsolódását kiváltó körülmények
   (1)

| Környezeti fény a jármű körül (2) | Tompított fényszórók | Válaszidő |
| --- | --- | --- |
| kevesebb mint 1 000 lux | bekapcsolt állapot | legfeljebb 2 másodperc |
| 1 000 lux és 7 000 lux között | a gyártó döntése szerint | a gyártó döntése szerint |
| több mint 7 000 lux | kikapcsolt állapot | több mint 5 másodperc, de nem több mint 300 másodperc |

Környezeti fény a jármű körül (2)

Tompított fényszórók

Válaszidő

kevesebb mint 1 000 lux

bekapcsolt állapot

legfeljebb 2 másodperc

1 000 lux és 7 000 lux között

a gyártó döntése szerint

a gyártó döntése szerint

több mint 7 000 lux

kikapcsolt állapot

több mint 5 másodperc, de nem több mint 300 másodperc

---

(1)  Az ezeknek a feltételeknek való megfelelést a kérelmezőnek kell igazolnia szimulációval vagy a típusjóváhagyó hatóság számára elfogadható más módon.

(2)  A megvilágítást vízszintes felületen kell mérni, koszinuszkorrigált szenzorral, amely a járművön elhelyezett szenzor beépítési magasságával megegyező magasságban helyezkedik el. Ezt a gyártó a megfelelő dokumentációval vagy a típusjóváhagyó hatóság által elfogadott más módon bizonyíthatja.

---

14. MELLÉKLET

MEGFIGYELŐTERÜLET A MANŐVEREZŐLÁMPÁK ÉS AZ AJTÓVILÁGÍTÁS LÁTSZÓLAGOS FELÜLETE IRÁNYÁBAN

Megfigyelési zónák

Ez az ábra a zónát egy oldalról mutatja be, a többi zóna a jármű elejénél, hátuljánál és másik oldalán található.

Image 132

A zónák határvonalai

Image 133

---

15. MELLÉKLET

AZ EZEN ELŐÍRÁS 2.34. SZAKASZA SZERINTI GONIOFOTOMÉTER-RENDSZER A FOTOMETRIÁS MÉRÉSEKHEZ

Image 134

fotométer

---