# Službeni list L 320/2016

| | ISSN 1977-0847 |
| --- | --- |
| Službeni list
  Europske unije | L 320 |
| | |
| Hrvatsko izdanje | Zakonodavstvo | Godište 59.26. studenoga 2016. |

ISSN 1977-0847

Službeni list

Europske unije

L 320

Hrvatsko izdanje

Zakonodavstvo

Godište 59.26. studenoga 2016.

---

| Sadržaj | | II.   Nezakonodavni akti | Stranica |
| --- | --- | --- | --- |
| | | UREDBE |
| | * | Delegirana uredba Komisije (EU) 2016/2071 оd 22. rujna 2016. o izmjeni Uredbe (EU) 2015/757 Europskog parlamenta i Vijeća u pogledu metoda praćenja emisija ugljikova dioksida i pravila za praćenje drugih relevantnih informacija (
  1
  ) | 1 |
| | * | Delegirana uredba Komisije (EU) 2016/2072 оd 22. rujna 2016. o aktivnostima verifikacije i akreditaciji verifikatora u skladu s Uredbom (EU) 2015/757 Europskog parlamenta i Vijeća o praćenju emisija ugljikova dioksida iz pomorskog prometa, izvješćivanju o njima i njihovoj verifikaciji (
  1
  ) | 5 |
| | * | Provedbena uredba Komisije (EU) 2016/2073 оd 23. studenoga 2016. o nadoknadi odobrenih sredstava prenesenih iz financijske godine 2016. u skladu s člankom 26. stavkom 5. Uredbe (EU) br. 1306/2013 Europskog parlamenta i Vijeća | 25 |
| | * | Provedbena uredba Komisije (EU) 2016/2074 оd 25. studenoga 2016. o izmjeni Uredbe (EU) br. 37/2010 u pogledu tvari aluminijev salicilat, bazični (
  1
  ) | 29 |
| | * | Provedbena uredba Komisije (EU) 2016/2075 оd 25. studenoga 2016. o dodjeli dodatnih dana na moru Španjolskoj u zonama ICES-a VIII.c i IX.a s izuzetkom Kadiškog zaljeva | 32 |
| | | Provedbena uredba Komisije (EU) 2016/2076 оd 25. studenoga 2016. o utvrđivanju paušalnih uvoznih vrijednosti za određivanje ulazne cijene određenog voća i povrća | 34 |
| | | ODLUKE |
| | * | Odluka Vijeća (EU) 2016/2077 od 17. listopada 2016. o stajalištu koje treba zauzeti u ime Europske unije u okviru Međunarodne pomorske organizacije (IMO) tijekom 70. sjednice Odbora za zaštitu morskog okoliša i 97. sjednice Odbora za pomorsku sigurnost o donošenju izmjena Priloga VI. Konvenciji MARPOL, pravila II-1. Konvencije SOLAS, pravila III/1.4., III/30. i III/37. Konvencije SOLAS, pravila II-2/1. i II-2/10. Konvencije SOLAS, pravila II-1/3.-12. Konvencije SOLAS, Konvencije i Kodeksa STCW, Kodeksa o sustavima za zaštitu od požara i Kodeksa o poboljšanom programu nadzora iz 2011. | 36 |
| | * | Odluka Komisije (EU) 2016/2078 оd 4. srpnja 2016. o državnoj potpori SA.41617 – 2015/C (ex SA.33584 (2013/C) (ex 2011/NN)) koju je provela Nizozemska u korist profesionalnog nogometnog kluba NEC iz Nijmegena
  (priopćeno pod brojem dokumenta C(2016) 4048)

   (
  1
  ) | 40 |

Sadržaj

II.   Nezakonodavni akti

Stranica

UREDBE

*

Delegirana uredba Komisije (EU) 2016/2071 оd 22. rujna 2016. o izmjeni Uredbe (EU) 2015/757 Europskog parlamenta i Vijeća u pogledu metoda praćenja emisija ugljikova dioksida i pravila za praćenje drugih relevantnih informacija (
  1
  )

1

1

*

Delegirana uredba Komisije (EU) 2016/2072 оd 22. rujna 2016. o aktivnostima verifikacije i akreditaciji verifikatora u skladu s Uredbom (EU) 2015/757 Europskog parlamenta i Vijeća o praćenju emisija ugljikova dioksida iz pomorskog prometa, izvješćivanju o njima i njihovoj verifikaciji (
  1
  )

1

5

*

Provedbena uredba Komisije (EU) 2016/2073 оd 23. studenoga 2016. o nadoknadi odobrenih sredstava prenesenih iz financijske godine 2016. u skladu s člankom 26. stavkom 5. Uredbe (EU) br. 1306/2013 Europskog parlamenta i Vijeća

25

*

Provedbena uredba Komisije (EU) 2016/2074 оd 25. studenoga 2016. o izmjeni Uredbe (EU) br. 37/2010 u pogledu tvari aluminijev salicilat, bazični (
  1
  )

1

29

*

Provedbena uredba Komisije (EU) 2016/2075 оd 25. studenoga 2016. o dodjeli dodatnih dana na moru Španjolskoj u zonama ICES-a VIII.c i IX.a s izuzetkom Kadiškog zaljeva

32

Provedbena uredba Komisije (EU) 2016/2076 оd 25. studenoga 2016. o utvrđivanju paušalnih uvoznih vrijednosti za određivanje ulazne cijene određenog voća i povrća

34

ODLUKE

*

Odluka Vijeća (EU) 2016/2077 od 17. listopada 2016. o stajalištu koje treba zauzeti u ime Europske unije u okviru Međunarodne pomorske organizacije (IMO) tijekom 70. sjednice Odbora za zaštitu morskog okoliša i 97. sjednice Odbora za pomorsku sigurnost o donošenju izmjena Priloga VI. Konvenciji MARPOL, pravila II-1. Konvencije SOLAS, pravila III/1.4., III/30. i III/37. Konvencije SOLAS, pravila II-2/1. i II-2/10. Konvencije SOLAS, pravila II-1/3.-12. Konvencije SOLAS, Konvencije i Kodeksa STCW, Kodeksa o sustavima za zaštitu od požara i Kodeksa o poboljšanom programu nadzora iz 2011.

36

*

Odluka Komisije (EU) 2016/2078 оd 4. srpnja 2016. o državnoj potpori SA.41617 – 2015/C (ex SA.33584 (2013/C) (ex 2011/NN)) koju je provela Nizozemska u korist profesionalnog nogometnog kluba NEC iz Nijmegena
  (priopćeno pod brojem dokumenta C(2016) 4048)

   (
  1
  )

(priopćeno pod brojem dokumenta C(2016) 4048)

1

40

| | | Ispravci |
| --- | --- | --- |
| | * | Ispravak Odluke Vijeća (EU) 2016/1970 od 29. rujna 2016. o potpisivanju, u ime Europske unije, i privremenoj primjeni Sporazuma o partnerstvu o odnosima i suradnji između Europske unije i njezinih država članica, s jedne strane, i Novog Zelanda, s druge strane ( SL L 304, 11.11.2016. ) | 52 |

Ispravci

*

Ispravak Odluke Vijeća (EU) 2016/1970 od 29. rujna 2016. o potpisivanju, u ime Europske unije, i privremenoj primjeni Sporazuma o partnerstvu o odnosima i suradnji između Europske unije i njezinih država članica, s jedne strane, i Novog Zelanda, s druge strane ( SL L 304, 11.11.2016. )

( SL L 304, 11.11.2016. )

52

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Tekst značajan za EGP |

---

(1)   Tekst značajan za EGP

1

| HR | Akti čiji su naslovi tiskani običnim slovima su oni koji se odnose na svakodnevno upravljanje poljoprivrednim pitanjima, a općenito vrijede ograničeno razdoblje.
  Naslovi svih drugih akata tiskani su masnim slovima, a prethodi im zvjezdica. |
| --- | --- |

HR

Akti čiji su naslovi tiskani običnim slovima su oni koji se odnose na svakodnevno upravljanje poljoprivrednim pitanjima, a općenito vrijede ograničeno razdoblje.

Naslovi svih drugih akata tiskani su masnim slovima, a prethodi im zvjezdica.

---

II. Nezakonodavni akti

UREDBE

| 26.11.2016 | HR | Službeni list Europske unije | L 320/1 |
| --- | --- | --- | --- |

26.11.2016

HR

Službeni list Europske unije

L 320/1

---

DELEGIRANA UREDBA KOMISIJE (EU) 2016/2071

оd 22. rujna 2016.

o izmjeni Uredbe (EU) 2015/757 Europskog parlamenta i Vijeća u pogledu metoda praćenja emisija ugljikova dioksida i pravila za praćenje drugih relevantnih informacija

(Tekst značajan za EGP)

EUROPSKA KOMISIJA,

uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije,

uzimajući u obzir Uredbu (EU) 2015/757 Europskog parlamenta i Vijeća od 29. travnja 2015. o praćenju emisija ugljikova dioksida iz pomorskog prometa, izvješćivanju o njima i njihovoj verifikaciji te o izmjeni Direktive 2009/16/EZ (1), a posebno njezin članak 5. stavak 2.,

budući da:

| (1) | Uredbom (EU) 2015/757 utvrđuju se pravila za precizno praćenje emisija ugljikova dioksida (CO2) i drugih relevantnih informacija o brodovima koji dolaze u luke pod nadležnošću države članice, polaze iz tih luka ili se u njima nalaze te za izvješćivanje o njima i njihovu verifikaciju radi promicanja smanjenja emisija CO2 iz pomorskog prometa na troškovno učinkovit način. |
| --- | --- |

(1)

Uredbom (EU) 2015/757 utvrđuju se pravila za precizno praćenje emisija ugljikova dioksida (CO2) i drugih relevantnih informacija o brodovima koji dolaze u luke pod nadležnošću države članice, polaze iz tih luka ili se u njima nalaze te za izvješćivanje o njima i njihovu verifikaciju radi promicanja smanjenja emisija CO2 iz pomorskog prometa na troškovno učinkovit način.

| (2) | Prilogom I. Uredbi (EU) 2015/757 utvrđuju se metode praćenja emisija CO2 na osnovi potrošnje goriva. Prilogom II. Uredbi (EU) 2015/757 utvrđuju se pravila za „praćenje drugih relevantnih informacija”. |
| --- | --- |

(2)

Prilogom I. Uredbi (EU) 2015/757 utvrđuju se metode praćenja emisija CO2 na osnovi potrošnje goriva. Prilogom II. Uredbi (EU) 2015/757 utvrđuju se pravila za „praćenje drugih relevantnih informacija”.

| (3) | Dijelom A. Priloga I. Uredbi (EU) 2015/757 predviđeno je da se emisije CO2 izračunavaju množenjem emisijskih faktora i potrošnje goriva koja se utvrđuje metodama praćenja A (otpremnica spremišta za gorivo (BDN) i periodična inventura spremnika za gorivo), B (praćenje spremnika za gorivo spremišta na brodu) ili C (mjerači protoka za primjenjive procese izgaranja) utvrđenima u dijelu B. tog Priloga. Rezolucijom Međunarodne pomorske organizacije (2) o Smjernicama o metodi izračuna postignutog projektnog indeksa energetske učinkovitosti (EEDI) za nove brodove utvrđuje se niz zadanih vrijednosti za emisijske faktore za standardna goriva koja se upotrebljavaju u brodovima. Te zadane vrijednosti mogu se primjenjivati za izračun emisija CO2 iz pomorskog prometa. Primjenom tih zadanih vrijednosti za praćenje emisija CO2 s brodova i izvješćivanjem o njima u skladu s Prilogom I. Uredbi (EU) 2015/757 osiguravaju se i prikladan zakonodavni pristup i usklađena primjena. |
| --- | --- |

(3)

Dijelom A. Priloga I. Uredbi (EU) 2015/757 predviđeno je da se emisije CO2 izračunavaju množenjem emisijskih faktora i potrošnje goriva koja se utvrđuje metodama praćenja A (otpremnica spremišta za gorivo (BDN) i periodična inventura spremnika za gorivo), B (praćenje spremnika za gorivo spremišta na brodu) ili C (mjerači protoka za primjenjive procese izgaranja) utvrđenima u dijelu B. tog Priloga. Rezolucijom Međunarodne pomorske organizacije (2) o Smjernicama o metodi izračuna postignutog projektnog indeksa energetske učinkovitosti (EEDI) za nove brodove utvrđuje se niz zadanih vrijednosti za emisijske faktore za standardna goriva koja se upotrebljavaju u brodovima. Te zadane vrijednosti mogu se primjenjivati za izračun emisija CO2 iz pomorskog prometa. Primjenom tih zadanih vrijednosti za praćenje emisija CO2 s brodova i izvješćivanjem o njima u skladu s Prilogom I. Uredbi (EU) 2015/757 osiguravaju se i prikladan zakonodavni pristup i usklađena primjena.

| (4) | Metode praćenja A, B i C odnose se na određivanje količine napunjenog goriva (punjenje) ili količine goriva preostalog u spremnicima preračunavanjem zapremnine u masu s pomoću vrijednosti stvarne gustoće goriva. U skladu s dijelom B. stavkom 2. petim podstavkom točkom (c) Priloga I. društva koja primjenjuju metodu praćenja B mogu odrediti stvarnu gustoću na temelju gustoće izmjerene tijekom testne analize provedene u laboratoriju akreditiranom za goriva, prema potrebi. Otvaranjem te mogućnosti i društvima koja se koriste metodama praćenja A i C osigurala bi se usklađena primjena tih triju metoda praćenja, u skladu s normom ISO 3675:1998 (3). Time bi se i u potpunosti odrazile prakse u industriji te povećala usporedivost potrošnje goriva koja se prati s pomoću te tri metode. |
| --- | --- |

(4)

Metode praćenja A, B i C odnose se na određivanje količine napunjenog goriva (punjenje) ili količine goriva preostalog u spremnicima preračunavanjem zapremnine u masu s pomoću vrijednosti stvarne gustoće goriva. U skladu s dijelom B. stavkom 2. petim podstavkom točkom (c) Priloga I. društva koja primjenjuju metodu praćenja B mogu odrediti stvarnu gustoću na temelju gustoće izmjerene tijekom testne analize provedene u laboratoriju akreditiranom za goriva, prema potrebi. Otvaranjem te mogućnosti i društvima koja se koriste metodama praćenja A i C osigurala bi se usklađena primjena tih triju metoda praćenja, u skladu s normom ISO 3675:1998 (3). Time bi se i u potpunosti odrazile prakse u industriji te povećala usporedivost potrošnje goriva koja se prati s pomoću te tri metode.

| (5) | Načelom računanja „od veza do veza” osigurali bi se veća jasnoća i usklađen pristup određivanju točnog početka i završetka putovanja. Tako bi se poboljšali parametri koji se primjenjuju za praćenje vremena provedenog na moru i prijeđene udaljenosti kako su utvrđeni u dijelu A. stavku 1. točkama (a) i (b) Priloga II. Uredbi (EU) 2015/757 te bi se odrazile prakse u industriji. |
| --- | --- |

(5)

Načelom računanja „od veza do veza” osigurali bi se veća jasnoća i usklađen pristup određivanju točnog početka i završetka putovanja. Tako bi se poboljšali parametri koji se primjenjuju za praćenje vremena provedenog na moru i prijeđene udaljenosti kako su utvrđeni u dijelu A. stavku 1. točkama (a) i (b) Priloga II. Uredbi (EU) 2015/757 te bi se odrazile prakse u industriji.

| (6) | Smjernicama Međunarodne pomorske organizacije za dobrovoljnu primjenu operativnog pokazatelja energetske učinkovitosti (EEOI) za brodove (4) i CEN-ovom normom EN 16258 (2012) (5) omogućuje se ro-ro brodovima da prate teret koji prenose i o njemu izvješćuju na temelju stvarne mase tereta. Tim dodatnim parametrom uz one utvrđene u dijelu A. stavku 1. točki (e) Priloga II. Uredbi (EU) 2015/757 bolje bi se odrazile prakse u industriji te bi se stoga olakšalo praćenje. |
| --- | --- |

(6)

Smjernicama Međunarodne pomorske organizacije za dobrovoljnu primjenu operativnog pokazatelja energetske učinkovitosti (EEOI) za brodove (4) i CEN-ovom normom EN 16258 (2012) (5) omogućuje se ro-ro brodovima da prate teret koji prenose i o njemu izvješćuju na temelju stvarne mase tereta. Tim dodatnim parametrom uz one utvrđene u dijelu A. stavku 1. točki (e) Priloga II. Uredbi (EU) 2015/757 bolje bi se odrazile prakse u industriji te bi se stoga olakšalo praćenje.

| (7) | U skladu s Komisijinom uobičajenom praksom savjetovanja sa stručnjacima tijekom pripreme delegiranih akata, pod okriljem Europskog foruma za održivu plovidbu (ESSF) uspostavljena je Podskupina za praćenje u okviru sustava MRV za pomorski promet koja je okupila stručnjake iz država članica, industrije i civilnog društva. Podskupina je zabilježila niz međunarodnih i europskih normi, međunarodnih propisa te znanstvenih i tehničkih dostignuća za koje je preporučila da se obuhvate ovom Uredbom. Nacrt preporuka Podskupine o tim vidovima podržala je skupština ESSF-a 28. lipnja 2016. |
| --- | --- |

(7)

U skladu s Komisijinom uobičajenom praksom savjetovanja sa stručnjacima tijekom pripreme delegiranih akata, pod okriljem Europskog foruma za održivu plovidbu (ESSF) uspostavljena je Podskupina za praćenje u okviru sustava MRV za pomorski promet koja je okupila stručnjake iz država članica, industrije i civilnog društva. Podskupina je zabilježila niz međunarodnih i europskih normi, međunarodnih propisa te znanstvenih i tehničkih dostignuća za koje je preporučila da se obuhvate ovom Uredbom. Nacrt preporuka Podskupine o tim vidovima podržala je skupština ESSF-a 28. lipnja 2016.

| (8) | Priloge I. i II. Uredbi (EU) 2015/757 trebalo bi stoga na odgovarajući način izmijeniti, |
| --- | --- |

(8)

Priloge I. i II. Uredbi (EU) 2015/757 trebalo bi stoga na odgovarajući način izmijeniti,

DONIJELA JE OVU UREDBU:

Članak 1.

Prilozi I. i II. Uredbi (EU) 2015/757 mijenjaju se u skladu s Prilogom ovoj Uredbi.

Članak 2.

Ova Uredba stupa na snagu dvadesetog dana od dana objave u Službenom listu Europske unije.

Ova je Uredba u cijelosti obvezujuća i izravno se primjenjuje u svim državama članicama.

Sastavljeno u Bruxellesu 22. rujna 2016.

Za Komisiju

Predsjednik

Jean-Claude JUNCKER

---

(1)  
  SL L 123, 19.5.2015., str. 55.

1

(2)  MEPC 245 (66) 2014.

2

(3)  ISO 3675:1998 crude petroleum and liquid petroleum products – Laboratory determination of density – Hydrometer method.

3

(4)  MEPC.1/Circ.684 IMO Guidelines for voluntary use of the ship Energy Efficiency Operational Indicator.

4

(5)  Metodologija za izračun i prijavu potrošnje energije i emisije stakleničkih plinova u prometnim uslugama (za prijevoz tereta i putnika) (Methodology for calculation and declaration of energy consumption and GHG emissions of transport services (freight and passengers).

5

---

PRILOG

Prilozi I. i II. Uredbi (EU) 2015/757 mijenjaju se kako slijedi:

| 1. | Prilog I. mijenja se kako slijedi:






  (a) | dio A. zamjenjuje se sljedećim:
  „A.   IZRAČUN EMISIJA CO2 (ČLANAK 9.)
  Za izračun emisija CO2 društva primjenjuju sljedeću formulu:
  potrošnja goriva × emisijski faktor
  Potrošnja goriva obuhvaća gorivo koje troše glavni motori, pomoćni motori, plinske turbine, kotlovi i generatori inertnih plinova.
  Potrošnja goriva u lukama na vezu računa se zasebno.
  Primjenjuju se sljedeće zadane vrijednosti za emisijske faktore za goriva koja se upotrebljavaju u brodovima:







  Vrsta goriva | Referenca | Emisijski faktor (t-CO2/t-fuel) |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 1. | dizel/plinsko ulje |

1.

Prilog I. mijenja se kako slijedi:

(a)

dio A. zamjenjuje se sljedećim:

„A.   IZRAČUN EMISIJA CO2 (ČLANAK 9.)

Za izračun emisija CO2 društva primjenjuju sljedeću formulu:

potrošnja goriva × emisijski faktor

Potrošnja goriva obuhvaća gorivo koje troše glavni motori, pomoćni motori, plinske turbine, kotlovi i generatori inertnih plinova.

Potrošnja goriva u lukama na vezu računa se zasebno.

Primjenjuju se sljedeće zadane vrijednosti za emisijske faktore za goriva koja se upotrebljavaju u brodovima:

Vrsta goriva

Referenca

Emisijski faktor (t-CO2/t-fuel)

1.

dizel/plinsko ulje

ISO 8217 kategorije DMX do DMB

3,206

| 2. | lako loživo ulje |
| --- | --- |

2.

lako loživo ulje

ISO 8217 kategorije RMA do RMD

3,151

| 3. | teško loživo ulje |
| --- | --- |

3.

teško loživo ulje

ISO 8217 kategorije RME do RMK

3,114

| 4. | ukapljeni naftni plin |
| --- | --- |

4.

ukapljeni naftni plin

propan

3,000

butan

3,030

| 5. | ukapljeni prirodni plin |
| --- | --- |

5.

ukapljeni prirodni plin

2,750

| 6. | metanol |
| --- | --- |

6.

metanol

1,375

| 7. | etanol |
| --- | --- |

7.

etanol

1,913

Za biogoriva, alternativna nefosilna goriva i druga goriva za koje nisu utvrđene zadane vrijednosti primjenjuju se odgovarajući emisijski faktori.”;

| (b) | dio B. mijenja se kako slijedi:






  i. | u stavku 1. petom podstavku točka (b) zamjenjuje se sljedećim:






  „(b) | gustoće koju mjeri opskrbljivač gorivom pri punjenju goriva i upisuje na račun goriva ili BDN;”; |
| --- | --- | --- | --- |

(b)

dio B. mijenja se kako slijedi:

i.

u stavku 1. petom podstavku točka (b) zamjenjuje se sljedećim:

„(b)

| ii. | u stavku 1. petom podstavku dodaje se sljedeća točka (c):






  „(c) | gustoća izmjerena tijekom testne analize provedene u laboratoriju akreditiranom za goriva, prema potrebi.”; |
| --- | --- | --- |

ii.

u stavku 1. petom podstavku dodaje se sljedeća točka (c):

„(c)

| iii. | u stavku 3. četvrtom podstavku točka (b) zamjenjuje se sljedećim:






  „(b) | gustoće koju mjeri opskrbljivač gorivom pri punjenju goriva i upisuje na račun goriva ili BDN;”; |
| --- | --- | --- |

iii.

u stavku 3. četvrtom podstavku točka (b) zamjenjuje se sljedećim:

„(b)

| iv. | u stavku 3. četvrtom podstavku dodaje se sljedeća točka (c):






  „(c) | gustoća izmjerena tijekom testne analize provedene u laboratoriju akreditiranom za goriva, prema potrebi.” |
| --- | --- | --- |

iv.

u stavku 3. četvrtom podstavku dodaje se sljedeća točka (c):

„(c)

| 2. | U Prilogu II. dio A. stavak 1. mijenja se kako slijedi:






  (a) | u točki (a) prva rečenica zamjenjuje se sljedećim:

  „datum i sat polaska s veza i dolaska na vez određuju se prema srednjem vremenu po Greenwichu (GMT/UTC).”; |
| --- | --- | --- |

2.

U Prilogu II. dio A. stavak 1. mijenja se kako slijedi:

(a)

u točki (a) prva rečenica zamjenjuje se sljedećim:

„datum i sat polaska s veza i dolaska na vez određuju se prema srednjem vremenu po Greenwichu (GMT/UTC).”;

| (b) | u točki (b) zadnja rečenica zamjenjuje se sljedećim:

  „Prijeđena udaljenost računa se od veza u luci polaska do veza u luci dolaska i izražava se u nautičkim miljama;”; |
| --- | --- |

(b)

u točki (b) zadnja rečenica zamjenjuje se sljedećim:

„Prijeđena udaljenost računa se od veza u luci polaska do veza u luci dolaska i izražava se u nautičkim miljama;”;

| (c) | u točki (e) prvi podstavak zamjenjuje se sljedećim:

  „za ro-ro brodove prevezeni teret definira se kao masa tereta na brodu, koja se utvrđuje kao stvarna masa ili broj jedinica tereta (kamiona, automobila itd.) ili zauzetih linearnih metara pomnoženo sa zadanim vrijednostima za njihovu težinu.” |
| --- | --- |

(c)

u točki (e) prvi podstavak zamjenjuje se sljedećim:

„za ro-ro brodove prevezeni teret definira se kao masa tereta na brodu, koja se utvrđuje kao stvarna masa ili broj jedinica tereta (kamiona, automobila itd.) ili zauzetih linearnih metara pomnoženo sa zadanim vrijednostima za njihovu težinu.”

---

| 26.11.2016 | HR | Službeni list Europske unije | L 320/5 |
| --- | --- | --- | --- |

26.11.2016

HR

Službeni list Europske unije

L 320/5

---

DELEGIRANA UREDBA KOMISIJE (EU) 2016/2072

оd 22. rujna 2016.

o aktivnostima verifikacije i akreditaciji verifikatora u skladu s Uredbom (EU) 2015/757 Europskog parlamenta i Vijeća o praćenju emisija ugljikova dioksida iz pomorskog prometa, izvješćivanju o njima i njihovoj verifikaciji

(Tekst značajan za EGP)

EUROPSKA KOMISIJA,

uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije,

uzimajući u obzir Uredbu (EU) 2015/757 Europskog parlamenta i Vijeća od 29. travnja 2015. o praćenju emisija ugljikova dioksida iz pomorskog prometa, izvješćivanju o njima i njihovoj verifikaciji te o izmjeni Direktive 2009/16/EZ (1), a posebno njezin članak 15. stavak 5. i članak 16. stavak 3.,

budući da:

| (1) | Člankom 15. stavkom 5. i člankom 16. stavkom 3. Uredbe (EU) 2015/757 utvrđuje se, redom, da će Komisija donositi delegirane akte kojima se utvrđuju daljnja pravila za aktivnosti verifikacije te metode akreditacije verifikatora. Budući da su te aktivnosti i metode u velikoj mjeri povezane, u ovoj se Uredbi primjenjuju obje spomenute pravne osnove. |
| --- | --- |

(1)

Člankom 15. stavkom 5. i člankom 16. stavkom 3. Uredbe (EU) 2015/757 utvrđuje se, redom, da će Komisija donositi delegirane akte kojima se utvrđuju daljnja pravila za aktivnosti verifikacije te metode akreditacije verifikatora. Budući da su te aktivnosti i metode u velikoj mjeri povezane, u ovoj se Uredbi primjenjuju obje spomenute pravne osnove.

| (2) | Za provedbu članka 15. stavka 5. Uredbe (EU) 2015/757 potreban je opći okvir pravila kako bi se osiguralo da verifikatori koji imaju tehničke ovlasti za neovisno i nepristrano vršenje zadataka koji su im povjereni na usklađen način vrše ocjenjivanje planova praćenja i verifikaciju izvješća o emisijama uspostavljenih u skladu s tom Uredbom. |
| --- | --- |

(2)

Za provedbu članka 15. stavka 5. Uredbe (EU) 2015/757 potreban je opći okvir pravila kako bi se osiguralo da verifikatori koji imaju tehničke ovlasti za neovisno i nepristrano vršenje zadataka koji su im povjereni na usklađen način vrše ocjenjivanje planova praćenja i verifikaciju izvješća o emisijama uspostavljenih u skladu s tom Uredbom.

| (3) | Za provedbu članka 16. stavka 3. Uredbe (EU) 2015/757 potrebno je osigurati sinergiju između sveobuhvatnog okvira za akreditaciju uspostavljenog Uredbom (EZ) br. 765/2008 Europskog parlamenta i Vijeća (2) i posebnih značajki aktivnosti verifikacije i akreditacije koje se primjenjuju na emisije CO2 iz pomorskog prometa. U skladu s člankom 16. stavkom 2. Uredbe (EU) 2015/757, Uredba (EZ) br. 765/2008 treba se primjenjivati na aspekte akreditacije verifikatora koji nisu obuhvaćeni Uredbom (EU) 2015/757. |
| --- | --- |

(3)

Za provedbu članka 16. stavka 3. Uredbe (EU) 2015/757 potrebno je osigurati sinergiju između sveobuhvatnog okvira za akreditaciju uspostavljenog Uredbom (EZ) br. 765/2008 Europskog parlamenta i Vijeća (2) i posebnih značajki aktivnosti verifikacije i akreditacije koje se primjenjuju na emisije CO2 iz pomorskog prometa. U skladu s člankom 16. stavkom 2. Uredbe (EU) 2015/757, Uredba (EZ) br. 765/2008 treba se primjenjivati na aspekte akreditacije verifikatora koji nisu obuhvaćeni Uredbom (EU) 2015/757.

| (4) | Kako bi se osiguralo da dostavljeni podaci budu stabilni i pouzdani, nužno je osigurati da verifikaciju provode neovisni i ovlašteni verifikatori. U okviru sustava verifikacije i akreditacije trebalo bi se izbjegavati svako nepotrebno udvostručavanje postupaka i organizacija uspostavljenih u skladu s drugim pravnim instrumentima Unije jer bi to dovelo do povećanog opterećenja država članica ili gospodarskih subjekata. Stoga je primjereno oslanjati se na najbolje prakse proizašle iz primjene usklađenih normi koje je donio Europski odbor za normizaciju na temelju nadležnosti koju je dodijelila Komisija u skladu s Direktivom 98/34/EZ Europskog parlamenta i Vijeća (3) (kao što su one koje se odnose na zahtjeve za tijela za potvrđivanje i verifikaciju stakleničkih plinova za upotrebu pri akreditaciji ili drugim vrstama priznavanja, te u pogledu općih zahtjeva za akreditacijska tijela koja vrše akreditaciju tijela za ocjenu sukladnosti, za što su upućivanja objavljena u Službenom listu Europske unije), dokumentom EA-6/03 i ostalim tehničkim dokumentima koje je razvila Europska organizacija za akreditaciju. |
| --- | --- |

(4)

Kako bi se osiguralo da dostavljeni podaci budu stabilni i pouzdani, nužno je osigurati da verifikaciju provode neovisni i ovlašteni verifikatori. U okviru sustava verifikacije i akreditacije trebalo bi se izbjegavati svako nepotrebno udvostručavanje postupaka i organizacija uspostavljenih u skladu s drugim pravnim instrumentima Unije jer bi to dovelo do povećanog opterećenja država članica ili gospodarskih subjekata. Stoga je primjereno oslanjati se na najbolje prakse proizašle iz primjene usklađenih normi koje je donio Europski odbor za normizaciju na temelju nadležnosti koju je dodijelila Komisija u skladu s Direktivom 98/34/EZ Europskog parlamenta i Vijeća (3) (kao što su one koje se odnose na zahtjeve za tijela za potvrđivanje i verifikaciju stakleničkih plinova za upotrebu pri akreditaciji ili drugim vrstama priznavanja, te u pogledu općih zahtjeva za akreditacijska tijela koja vrše akreditaciju tijela za ocjenu sukladnosti, za što su upućivanja objavljena u Službenom listu Europske unije), dokumentom EA-6/03 i ostalim tehničkim dokumentima koje je razvila Europska organizacija za akreditaciju.

| (5) | Usklađenim pravilima za ocjenu planova praćenja, izvješćima o verifikaciji emisija i izdavanjem dokumenata o usklađenosti koje vrše verifikatori jasno bi se trebale definirati odgovornosti i aktivnosti verifikatora. |
| --- | --- |

(5)

Usklađenim pravilima za ocjenu planova praćenja, izvješćima o verifikaciji emisija i izdavanjem dokumenata o usklađenosti koje vrše verifikatori jasno bi se trebale definirati odgovornosti i aktivnosti verifikatora.

| (6) | Da bi mogli zaključiti je li plan sukladan Uredbi (EU) 2015/757, pri ocjenjivanju plana praćenja verifikatori bi trebali provesti niz aktivnosti radi ocjene potpunosti, relevantnosti i sukladnosti informacija koje je podnijelo predmetno društvo u pogledu postupaka praćenja i izvješćivanja na brodu. |
| --- | --- |

(6)

Da bi mogli zaključiti je li plan sukladan Uredbi (EU) 2015/757, pri ocjenjivanju plana praćenja verifikatori bi trebali provesti niz aktivnosti radi ocjene potpunosti, relevantnosti i sukladnosti informacija koje je podnijelo predmetno društvo u pogledu postupaka praćenja i izvješćivanja na brodu.

| (7) | U skladu s Provedbenom uredbom Komisije (EU) 2016/1927 (4), pri podnošenju plana praćenja na brodu društva mogu uputiti na informacije o postojećim postupcima i nadzoru na brodu, kako je obuhvaćeno usklađenim normama za kvalitetu, okoliš i gospodarenje energijom (kao što su EN ISO 9001:2015, EN ISO 14001:2015, EN ISO 50001:2011) ili u okviru Međunarodnog pravilnika o upravljanju sigurnošću (ISM) (5) ili Plana za upravljanje energetskom učinkovitošću broda (SEEMP) (6). Kako bi se osigurao učinkovit pristup, verifikatori ih moraju moći uzeti u obzir u mjeri u kojoj su relevantni za praćenje podataka i izvještavanje o njima na temelju Uredbe (EU) 2015/757 i ove Uredbe. |
| --- | --- |

(7)

U skladu s Provedbenom uredbom Komisije (EU) 2016/1927 (4), pri podnošenju plana praćenja na brodu društva mogu uputiti na informacije o postojećim postupcima i nadzoru na brodu, kako je obuhvaćeno usklađenim normama za kvalitetu, okoliš i gospodarenje energijom (kao što su EN ISO 9001:2015, EN ISO 14001:2015, EN ISO 50001:2011) ili u okviru Međunarodnog pravilnika o upravljanju sigurnošću (ISM) (5) ili Plana za upravljanje energetskom učinkovitošću broda (SEEMP) (6). Kako bi se osigurao učinkovit pristup, verifikatori ih moraju moći uzeti u obzir u mjeri u kojoj su relevantni za praćenje podataka i izvještavanje o njima na temelju Uredbe (EU) 2015/757 i ove Uredbe.

| (8) | Dostavljanje dokumenata i razmjena relevantnih informacija između društava i verifikatora ključni su za sve aspekte postupka verifikacije, posebno za ocjenu plana praćenja, provođenje ocjene rizika i verifikaciju izvješća o emisijama. Potrebno je uspostaviti skup usklađenih zahtjeva o pružanju informacija i dokumentima koji trebaju biti dostupni verifikatoru prije nego počne sa svojim aktivnostima verifikacije i u drugim fazama verifikacije. |
| --- | --- |

(8)

Dostavljanje dokumenata i razmjena relevantnih informacija između društava i verifikatora ključni su za sve aspekte postupka verifikacije, posebno za ocjenu plana praćenja, provođenje ocjene rizika i verifikaciju izvješća o emisijama. Potrebno je uspostaviti skup usklađenih zahtjeva o pružanju informacija i dokumentima koji trebaju biti dostupni verifikatoru prije nego počne sa svojim aktivnostima verifikacije i u drugim fazama verifikacije.

| (9) | Verifikator bi pri verifikaciji izvješća o emisijama trebao primijeniti pristup temeljen na rizicima u skladu s člankom 15. stavcima 1., 2. i 3. Uredbe (EU) 2015/757. Analiza podložnosti dostavljenih podataka mogućoj značajnoj netočnosti ključan je dio postupka verifikacije i njome se utvrđuje kako bi verifikator trebao provesti svoje aktivnosti. |
| --- | --- |

(9)

Verifikator bi pri verifikaciji izvješća o emisijama trebao primijeniti pristup temeljen na rizicima u skladu s člankom 15. stavcima 1., 2. i 3. Uredbe (EU) 2015/757. Analiza podložnosti dostavljenih podataka mogućoj značajnoj netočnosti ključan je dio postupka verifikacije i njome se utvrđuje kako bi verifikator trebao provesti svoje aktivnosti.

| (10) | Svaki dio postupka verifikacije izvješća o emisijama, uključujući terenske posjete, usko je povezan s rezultatom analiza rizika netočnosti. Da bi ispunio zahtjev postizanja razumne sigurnosti, verifikator bi trebao imati obvezu prilagoditi jednu ili više verifikacijskih aktivnosti s obzirom na rezultate i informacije dobivene tijekom postupka verifikacije. |
| --- | --- |

(10)

Svaki dio postupka verifikacije izvješća o emisijama, uključujući terenske posjete, usko je povezan s rezultatom analiza rizika netočnosti. Da bi ispunio zahtjev postizanja razumne sigurnosti, verifikator bi trebao imati obvezu prilagoditi jednu ili više verifikacijskih aktivnosti s obzirom na rezultate i informacije dobivene tijekom postupka verifikacije.

| (11) | Kako bi se osigurala dosljednost i usporedivost praćenih podataka tijekom vremena u skladu s člankom 4. stavkom 3. Uredbe (EU) 2015/757, plan praćenja koji je ocijenjen zadovoljavajućim trebao bi verifikatoru biti referentna točka pri ocjeni izvješća o emisijama iz broda. Verifikator bi trebao ocijeniti jesu li plan i potrebni postupci ispravno provedeni. On obavješćuje društvo o bilo kakvim nesukladnostima ili netočnostima koje utvrdi. Verifikator izvješćuje o neispravljenim netočnostima ili nesukladnostima koje su dovele do značajnih pogrešaka u izvješću o verifikaciji te navodi da izvješće o emisijama nije usklađeno s Uredbom (EU) 2015/757 i ovom Uredbom. |
| --- | --- |

(11)

Kako bi se osigurala dosljednost i usporedivost praćenih podataka tijekom vremena u skladu s člankom 4. stavkom 3. Uredbe (EU) 2015/757, plan praćenja koji je ocijenjen zadovoljavajućim trebao bi verifikatoru biti referentna točka pri ocjeni izvješća o emisijama iz broda. Verifikator bi trebao ocijeniti jesu li plan i potrebni postupci ispravno provedeni. On obavješćuje društvo o bilo kakvim nesukladnostima ili netočnostima koje utvrdi. Verifikator izvješćuje o neispravljenim netočnostima ili nesukladnostima koje su dovele do značajnih pogrešaka u izvješću o verifikaciji te navodi da izvješće o emisijama nije usklađeno s Uredbom (EU) 2015/757 i ovom Uredbom.

| (12) | Sve aktivnosti u postupku verifikacije za izvješća o emisijama međusobno su povezane i trebale bi rezultirati izdavanjem izvješća o verifikaciji koje sadržava izjavu o ishodu verifikacije. Razina sigurnosti trebala bi biti povezana s dubinom i detaljnošću aktivnosti verifikacije te načinom na koji je sročena izjava o verifikaciji. Usklađenim zahtjevima za vršenje aktivnosti verifikacije i izvješćima o verifikaciji osiguralo bi se da svi verifikatori primjenjuju jednake norme. |
| --- | --- |

(12)

Sve aktivnosti u postupku verifikacije za izvješća o emisijama međusobno su povezane i trebale bi rezultirati izdavanjem izvješća o verifikaciji koje sadržava izjavu o ishodu verifikacije. Razina sigurnosti trebala bi biti povezana s dubinom i detaljnošću aktivnosti verifikacije te načinom na koji je sročena izjava o verifikaciji. Usklađenim zahtjevima za vršenje aktivnosti verifikacije i izvješćima o verifikaciji osiguralo bi se da svi verifikatori primjenjuju jednake norme.

| (13) | Aktivnosti verifikacije, uključujući ocjenu planova praćenja i verifikaciju izvješća o emisijama, trebali bi provoditi ovlašteni verifikatori i osoblje. Kako bi se osiguralo da je uključeno osobe ovlašteno za vršenje zadataka koji su im povjereni, verifikatori bi trebali uspostaviti i neprestano poboljšavati unutarnje postupke. Kriteriji za utvrđivanje je li verifikator ovlašten trebali bi biti jednaki u svim državama članicama te bi trebali biti provjerljivi, objektivni i transparentni. |
| --- | --- |

(13)

Aktivnosti verifikacije, uključujući ocjenu planova praćenja i verifikaciju izvješća o emisijama, trebali bi provoditi ovlašteni verifikatori i osoblje. Kako bi se osiguralo da je uključeno osobe ovlašteno za vršenje zadataka koji su im povjereni, verifikatori bi trebali uspostaviti i neprestano poboljšavati unutarnje postupke. Kriteriji za utvrđivanje je li verifikator ovlašten trebali bi biti jednaki u svim državama članicama te bi trebali biti provjerljivi, objektivni i transparentni.

| (14) | Kako bi se promicala visoka razina kvalitete aktivnosti verifikacije, trebaju biti uspostavljena usklađena pravila za utvrđivanje je li verifikator ovlašten, neovisan i nepristran te stoga kvalificiran za provođenje potrebnih aktivnosti. |
| --- | --- |

(14)

Kako bi se promicala visoka razina kvalitete aktivnosti verifikacije, trebaju biti uspostavljena usklađena pravila za utvrđivanje je li verifikator ovlašten, neovisan i nepristran te stoga kvalificiran za provođenje potrebnih aktivnosti.

| (15) | Opći okvir pravila za akreditaciju pravnih subjekata potreban je kako bi se osiguralo da verifikatori imaju tehničke ovlasti da bi zadatke koji su im povjereni mogli vršiti neovisno, nepristrano i u skladu sa zahtjevima i načelima iz Uredbe (EU) 2015/757, Uredbe (EZ) br. 765/2008 i ove Uredbe. |
| --- | --- |

(15)

Opći okvir pravila za akreditaciju pravnih subjekata potreban je kako bi se osiguralo da verifikatori imaju tehničke ovlasti da bi zadatke koji su im povjereni mogli vršiti neovisno, nepristrano i u skladu sa zahtjevima i načelima iz Uredbe (EU) 2015/757, Uredbe (EZ) br. 765/2008 i ove Uredbe.

| (16) | U skladu s člankom 16. stavkom 2. Uredbe (EU) 2015/757, članci od 4. do 12. Uredbe (EZ) br. 765/2008 trebali bi se primjenjivati na opća načela i zahtjeve za nacionalna akreditacijska tijela. |
| --- | --- |

(16)

U skladu s člankom 16. stavkom 2. Uredbe (EU) 2015/757, članci od 4. do 12. Uredbe (EZ) br. 765/2008 trebali bi se primjenjivati na opća načela i zahtjeve za nacionalna akreditacijska tijela.

| (17) | U skladu s uobičajenom praksom Komisije da se tijekom pripreme nacrta delegiranih akata savjetuje sa stručnjacima, u okviru Europskog foruma za održivu plovidbu (ESSF) uspostavljena je podskupina stručnjaka za verifikaciju i akreditaciju sustava MRV za pomorski promet, u kojoj su okupljeni stručnjaci iz država članica, industrije i ostalih relevantnih organizacija, uključujući organizacije civilnog društva. Ta je podskupina preporučila da se u ovu Uredbu uključi niz elemenata. Plenarna skupština ESSF-a prihvatila je 28. lipnja 2016. nacrt preporuka te podskupine, |
| --- | --- |

(17)

U skladu s uobičajenom praksom Komisije da se tijekom pripreme nacrta delegiranih akata savjetuje sa stručnjacima, u okviru Europskog foruma za održivu plovidbu (ESSF) uspostavljena je podskupina stručnjaka za verifikaciju i akreditaciju sustava MRV za pomorski promet, u kojoj su okupljeni stručnjaci iz država članica, industrije i ostalih relevantnih organizacija, uključujući organizacije civilnog društva. Ta je podskupina preporučila da se u ovu Uredbu uključi niz elemenata. Plenarna skupština ESSF-a prihvatila je 28. lipnja 2016. nacrt preporuka te podskupine,

DONIJELA JE OVU UREDBU:

POGLAVLJE I.

OPĆE ODREDBE

Članak 1.

Predmet

Ovom se Uredbom utvrđuju odredbe o ocjeni planova praćenja i verifikaciji izvješća o emisijama. Utvrđuju se i zahtjevi u pogledu ovlasti i postupaka.

Ovom se Uredbom utvrđuju pravila o akreditaciji i nadzoru verifikatora koje vrše nacionalna akreditacijska tijela u skladu s Uredbom (EZ) br. 765/2008.

Članak 2.

Definicije

Za potrebe ove Uredbe primjenjuju se sljedeće definicije:

| 1. | „akreditacija” znači potvrda nacionalnog akreditacijskog tijela da verifikator ispunjava zahtjeve usklađenih normi u smislu članka 2. točke 9. Uredbe (EZ) br. 765/2008 i zahtjeve iz ove Uredbe te je stoga kvalificiran za provođenje aktivnosti verifikacije u skladu s Poglavljem II.; |
| --- | --- |

1.

„akreditacija” znači potvrda nacionalnog akreditacijskog tijela da verifikator ispunjava zahtjeve usklađenih normi u smislu članka 2. točke 9. Uredbe (EZ) br. 765/2008 i zahtjeve iz ove Uredbe te je stoga kvalificiran za provođenje aktivnosti verifikacije u skladu s Poglavljem II.;

| 2. | „nesukladnost” znači jedno od sljedećeg:






  (a) | za potrebe ocjenjivanja plana praćenja, da plan ne ispunjava zahtjeve iz članaka 6. i 7. Uredbe (EU) 2015/757 i Provedbene uredbe (EU) 2016/1927; |
| --- | --- | --- |

2.

„nesukladnost” znači jedno od sljedećeg:

(a)

za potrebe ocjenjivanja plana praćenja, da plan ne ispunjava zahtjeve iz članaka 6. i 7. Uredbe (EU) 2015/757 i Provedbene uredbe (EU) 2016/1927;

| (b) | za potrebe verifikacije izvješća o emisijama, da emisije CO2 i ostale relevantne informacije nisu dostavljene u skladu s metodologijom praćenja opisanom u planu praćenja koji je akreditirani verifikator ocijenio kao zadovoljavajući; |
| --- | --- |

(b)

za potrebe verifikacije izvješća o emisijama, da emisije CO2 i ostale relevantne informacije nisu dostavljene u skladu s metodologijom praćenja opisanom u planu praćenja koji je akreditirani verifikator ocijenio kao zadovoljavajući;

2

| (c) | za potrebe akreditacije, svaki čin ili propust verifikatora koji je u suprotnosti zahtjevima iz Uredbe (EU) 2015/757 i ove Uredbe; |
| --- | --- |

(c)

za potrebe akreditacije, svaki čin ili propust verifikatora koji je u suprotnosti zahtjevima iz Uredbe (EU) 2015/757 i ove Uredbe;

| 3. | „razumna sigurnost” znači visoka, ali ne apsolutna razina sigurnosti, izražena pozitivno u izjavi o verifikaciji, o tome ima li u izvješću o emisijama podvrgnutom verifikaciji značajnih netočnosti; |
| --- | --- |

3.

„razumna sigurnost” znači visoka, ali ne apsolutna razina sigurnosti, izražena pozitivno u izjavi o verifikaciji, o tome ima li u izvješću o emisijama podvrgnutom verifikaciji značajnih netočnosti;

| 4. | „razina značajnosti” znači kvantitativni prag ili granična točka iznad koje verifikator netočnosti, pojedinačno ili zajednički, smatra značajnima; |
| --- | --- |

4.

„razina značajnosti” znači kvantitativni prag ili granična točka iznad koje verifikator netočnosti, pojedinačno ili zajednički, smatra značajnima;

| 5. | „inherentni rizik” znači osjetljivost parametra u izvješću o emisijama na netočnosti koje bi mogle biti značajne, pojedinačno ili zajednički, prije no što se u obzir uzme učinak bilo koje povezane kontrolne aktivnosti; |
| --- | --- |

5.

„inherentni rizik” znači osjetljivost parametra u izvješću o emisijama na netočnosti koje bi mogle biti značajne, pojedinačno ili zajednički, prije no što se u obzir uzme učinak bilo koje povezane kontrolne aktivnosti;

| 6. | „kontrolni rizik” znači osjetljivost parametra u izvješću o emisijama na netočnosti koje bi mogli biti značajne, pojedinačno ili zajednički s drugim netočnostima, i koje kontrolni sustav neće spriječiti ili otkriti i ispraviti na vrijeme; |
| --- | --- |

6.

„kontrolni rizik” znači osjetljivost parametra u izvješću o emisijama na netočnosti koje bi mogli biti značajne, pojedinačno ili zajednički s drugim netočnostima, i koje kontrolni sustav neće spriječiti ili otkriti i ispraviti na vrijeme;

| 7. | „rizik neotkrivanja” znači rizik da verifikator neće otkriti značajne netočnosti; |
| --- | --- |

7.

„rizik neotkrivanja” znači rizik da verifikator neće otkriti značajne netočnosti;

| 8. | „rizik verifikacije” znači rizik verifikatora (ovisno o inherentnom riziku, kontrolnom riziku i riziku neotkrivanja) kojim se izražava neprimjereno verifikacijsko mišljenje kad izvješće o emisijama sadržava značajne netočnosti; |
| --- | --- |

8.

„rizik verifikacije” znači rizik verifikatora (ovisno o inherentnom riziku, kontrolnom riziku i riziku neotkrivanja) kojim se izražava neprimjereno verifikacijsko mišljenje kad izvješće o emisijama sadržava značajne netočnosti;

| 9. | „netočnost” znači propust, krivo prikazivanje ili pogreška u dostavljenim podacima, osim nesigurnosti dopuštene na temelju Uredbe (EU) 2015/757 i uzimajući u obzir smjernice koje je razvila Komisija o tim pitanjima; |
| --- | --- |

9.

„netočnost” znači propust, krivo prikazivanje ili pogreška u dostavljenim podacima, osim nesigurnosti dopuštene na temelju Uredbe (EU) 2015/757 i uzimajući u obzir smjernice koje je razvila Komisija o tim pitanjima;

| 10. | „značajna netočnost” znači netočnost koja, prema mišljenju verifikatora, pojedinačno ili zajednički s drugim netočnostima, premašuje razinu značajnosti ili bi mogla na drugi način utjecati na ukupne prijavljene emisije ili druge relevantne informacije; |
| --- | --- |

10.

„značajna netočnost” znači netočnost koja, prema mišljenju verifikatora, pojedinačno ili zajednički s drugim netočnostima, premašuje razinu značajnosti ili bi mogla na drugi način utjecati na ukupne prijavljene emisije ili druge relevantne informacije;

| 11. | „teren”, za potrebe ocjenjivanja plana praćenja i verifikacije izvješća o emisijama broda, znači lokacija gdje se postupak praćenja definira i gdje se njime upravlja, uključujući lokacije gdje se relevantni podaci i informacije nadziru i pohranjuju; |
| --- | --- |

11.

„teren”, za potrebe ocjenjivanja plana praćenja i verifikacije izvješća o emisijama broda, znači lokacija gdje se postupak praćenja definira i gdje se njime upravlja, uključujući lokacije gdje se relevantni podaci i informacije nadziru i pohranjuju;

| 12. | „unutarnja verifikacijska dokumentacija” znači sva unutarnja dokumentacija koju je verifikator prikupio za bilježenje dokumentarnih dokaza i obrazloženje aktivnosti provedenih u cilju ocjene plana praćenja ili verifikacije izvješća o emisijama u skladu s ovom Uredbom; |
| --- | --- |

12.

„unutarnja verifikacijska dokumentacija” znači sva unutarnja dokumentacija koju je verifikator prikupio za bilježenje dokumentarnih dokaza i obrazloženje aktivnosti provedenih u cilju ocjene plana praćenja ili verifikacije izvješća o emisijama u skladu s ovom Uredbom;

| 13. | „revizor sustava MRV za pomorski promet” znači član verifikacijskog tima odgovoran za ocjenjivanje plana praćenja ili verifikaciju izvješća o emisijama; |
| --- | --- |

13.

„revizor sustava MRV za pomorski promet” znači član verifikacijskog tima odgovoran za ocjenjivanje plana praćenja ili verifikaciju izvješća o emisijama;

| 14. | „neovisni ispitivač” znači osoba koju verifikator posebno imenuje za obavljanje unutarnjih aktivnosti pregleda te koja pripada istom subjektu, ali nije provela nijednu od aktivnosti verifikacije koje se pregledavaju; |
| --- | --- |

14.

„neovisni ispitivač” znači osoba koju verifikator posebno imenuje za obavljanje unutarnjih aktivnosti pregleda te koja pripada istom subjektu, ali nije provela nijednu od aktivnosti verifikacije koje se pregledavaju;

| 15. | „tehnički stručnjak” znači osoba koja pruža temeljito znanje i stručnost o određenom pitanju kad je to potrebno za obavljanje aktivnosti verifikacije za potrebe Poglavlja II. i aktivnosti akreditacije za potrebe poglavlja IV. i V.; |
| --- | --- |

15.

„tehnički stručnjak” znači osoba koja pruža temeljito znanje i stručnost o određenom pitanju kad je to potrebno za obavljanje aktivnosti verifikacije za potrebe Poglavlja II. i aktivnosti akreditacije za potrebe poglavlja IV. i V.;

| 16. | „ocjenjivač” znači osoba koju je nacionalno akreditacijsko tijelo imenovalo za ocjenjivanje verifikatora u skladu s ovom Uredbom, pojedinačno ili kao dio ocjenjivačkog tima; |
| --- | --- |

16.

„ocjenjivač” znači osoba koju je nacionalno akreditacijsko tijelo imenovalo za ocjenjivanje verifikatora u skladu s ovom Uredbom, pojedinačno ili kao dio ocjenjivačkog tima;

| 17. | „glavni ocjenjivač” znači ocjenjivač koji ima sveukupnu odgovornost za ocjenjivanje verifikatora u skladu s ovom Uredbom. |
| --- | --- |

17.

„glavni ocjenjivač” znači ocjenjivač koji ima sveukupnu odgovornost za ocjenjivanje verifikatora u skladu s ovom Uredbom.

Članak 3.

Pretpostavka sukladnosti

Pretpostavlja se da je verifikator koji dokaže sukladnost s kriterijima navedenima u relevantnim usklađenim normama, u smislu članka 2. točke 9. Uredbe (EZ) br. 765/2008, ili njihovim dijelovima, za što je upućivanje objavljeno u Službenom listu Europske unije, usklađen sa zahtjevima iz poglavlja II. i III. ove Uredbe utoliko što primjenjive usklađene norme obuhvaćaju te zahtjeve.

Službenom listu Europske unije

POGLAVLJE II.

AKTIVNOSTI VERIFIKACIJE

ODJELJAK 1.

Ocjena planova praćenja

Članak 4.

Informacije koje društva trebaju dostaviti

1.   Društva verifikatoru dostavljaju plan praćenja na brodu uporabom predloška koji odgovara modelu iz Priloga I. Provedbenoj uredbi (EU) 2016/1927. Ako plan praćenja nije na engleskom jeziku, dostavlja se engleski prijevod.

2.   Prije početka ocjene plana praćenja društvo verifikatoru dostavlja barem sljedeće informacije:

| (a) | relevantnu dokumentaciju ili opis brodskih postrojenja, uključujući certifikate izvora emisija, mjerače protoka koji se upotrebljavaju (ako je primjenjivo), postupke i procese ili dijagrame koji se pripremaju i održavaju izvan plana, prema potrebi, a na koje se upućuje u planu; |
| --- | --- |

(a)

relevantnu dokumentaciju ili opis brodskih postrojenja, uključujući certifikate izvora emisija, mjerače protoka koji se upotrebljavaju (ako je primjenjivo), postupke i procese ili dijagrame koji se pripremaju i održavaju izvan plana, prema potrebi, a na koje se upućuje u planu;

| (b) | u slučaju promjena sustava praćenja i izvješćivanja iz članka 7. stavka 2. točaka (c) i (d) Uredbe (EU) 2015/757, relevantne ažurirane verzije ili nove dokumente koji omogućuju procjenu izmijenjenog plana. |
| --- | --- |

(b)

u slučaju promjena sustava praćenja i izvješćivanja iz članka 7. stavka 2. točaka (c) i (d) Uredbe (EU) 2015/757, relevantne ažurirane verzije ili nove dokumente koji omogućuju procjenu izmijenjenog plana.

3.   Društvo na zahtjev dostavlja sve ostale informacije koje se smatraju važnima za ocjenjivanje plana.

Članak 5.

Ocjena planova praćenja

1.   Pri ocjenjivanju plana praćenja verifikator provjerava tvrdnje o potpunosti, točnosti, relevantnosti i sukladnosti s Uredbom (EU) 2015/757 informacija navedenih u planu praćenja.

2.   Verifikator barem:

| (a) | ocjenjuje je li društvo upotrijebilo odgovarajući predložak za plan praćenja i jesu li navedene informacije za sve obvezne stavke iz Priloga I. Provedbenoj uredbi (EU) 2016/1927; |
| --- | --- |

(a)

ocjenjuje je li društvo upotrijebilo odgovarajući predložak za plan praćenja i jesu li navedene informacije za sve obvezne stavke iz Priloga I. Provedbenoj uredbi (EU) 2016/1927;

| (b) | verificira da se informacijama u planu praćenja točno i u potpunosti opisuju izvori emisija i oprema za mjerenje postavljeni na brodu te aktualni sustavi i postupci za praćenje i izvješćivanje o relevantnim informacijama u skladu s Uredbom (EU) 2015/757; |
| --- | --- |

(b)

verificira da se informacijama u planu praćenja točno i u potpunosti opisuju izvori emisija i oprema za mjerenje postavljeni na brodu te aktualni sustavi i postupci za praćenje i izvješćivanje o relevantnim informacijama u skladu s Uredbom (EU) 2015/757;

| (c) | osigurava da su predviđeni odgovarajući postupci praćenja u slučaju da brod želi iskoristiti izuzeće od praćenja goriva i emisija CO2„po putovanju” u skladu s člankom 9. stavkom 2. Uredbe (EU) 2015/757; |
| --- | --- |

(c)

osigurava da su predviđeni odgovarajući postupci praćenja u slučaju da brod želi iskoristiti izuzeće od praćenja goriva i emisija CO2„po putovanju” u skladu s člankom 9. stavkom 2. Uredbe (EU) 2015/757;

| (d) | prema potrebi, ocjenjuje jesu li informacije koje je dostavilo društvo u pogledu elemenata, postupaka ili nadzora koji se provode kao dio postojećih sustava upravljanja brodom ili koji su obuhvaćeni relevantnim usklađenim normama u pogledu kvalitete, okoliša ili upravljanja relevantne za praćenje emisija CO2 i drugih relevantnih informacija i izvješćivanja u skladu s Uredbom (EU) 2015/757 i Provedbenom uredbom Komisije (EU) 2016/1928 (7). |
| --- | --- |

(d)

prema potrebi, ocjenjuje jesu li informacije koje je dostavilo društvo u pogledu elemenata, postupaka ili nadzora koji se provode kao dio postojećih sustava upravljanja brodom ili koji su obuhvaćeni relevantnim usklađenim normama u pogledu kvalitete, okoliša ili upravljanja relevantne za praćenje emisija CO2 i drugih relevantnih informacija i izvješćivanja u skladu s Uredbom (EU) 2015/757 i Provedbenom uredbom Komisije (EU) 2016/1928 (7).

3.   Za potrebe ocjenjivanja plana praćenja verifikator može provoditi istrage, provjeravati dokumente, vršiti promatranja i primjenjivati bilo koje druge oblike revizije koje se smatraju primjerenima.

Članak 6.

Terenski posjeti

1.   Verifikator provodi terenske posjete kako bi stekao dostatno razumijevanje postupaka opisanih u planu praćenja i potvrdio da su informacije u njemu točne.

2.   Verifikator određuje lokaciju ili lokacije terenskog posjeta nakon što uzme u obzir mjesto gdje je pohranjena kritična masa relevantnih podataka, uključujući elektroničke ili fizičke primjerke dokumenata čiji se izvornici čuvaju na brodu, i mjesto gdje se provode aktivnosti protoka podataka.

3.   Verifikator određuje i koje će se aktivnosti provoditi te koliko je vremena potrebno za posjet.

4.   Odstupajući od stavka 1., verifikator može izostaviti terenski posjet ako je ispunjen jedan od sljedećih uvjeta:

| (a) | ima dostatno razumijevanje sustava za praćenje i izvješćivanje na brodu, uključujući njihovo postojanje, primjenu i učinkovito upravljanje koje vrši društvo; |
| --- | --- |

(a)

ima dostatno razumijevanje sustava za praćenje i izvješćivanje na brodu, uključujući njihovo postojanje, primjenu i učinkovito upravljanje koje vrši društvo;

| (b) | vrsta i razina složenosti sustava za praćenje i izvješćivanje na brodu takve su da terenski posjet nije potreban; |
| --- | --- |

(b)

vrsta i razina složenosti sustava za praćenje i izvješćivanje na brodu takve su da terenski posjet nije potreban;

| (c) | ima mogućnost na daljinu dobiti i ocijeniti sve potrebne informacije. |
| --- | --- |

(c)

ima mogućnost na daljinu dobiti i ocijeniti sve potrebne informacije.

5.   Ako verifikator izostavi terenski posjet u skladu sa stavkom 4., za unutarnju verifikacijsku dokumentaciju dostavlja obrazloženje neprovođenja terenskog posjeta.

Članak 7.

Rješavanje nesukladnosti u planu praćenja

1.   Ako verifikator tijekom ocjene plana praćenja utvrdi nesukladnosti, o tome bez odgode obavješćuje društvo i zahtijeva relevantne ispravke u predloženom vremenskom roku.

2.   Društvo ispravlja sve nesukladnosti o kojima ga je verifikator obavijestio te verifikatoru dostavlja revidirani plan praćenja unutar dogovorenog vremenskog roka kojim se verifikatoru omogućuje da prije početka razdoblja izvješćivanja ponovno ocijeni plan praćenja.

3.   Verifikator u unutarnjoj verifikacijskoj dokumentaciji dokumentira sve nesukladnosti koje su ispravljene tijekom ocjenjivanja plana praćenja i označava ih kao riješene.

Članak 8.

Neovisni pregled ocjene plana praćenja

1.   Verifikacijski tim dostavlja unutarnju verifikacijsku dokumentaciju i nacrte zaključaka ocjenjivanja plana imenovanom neovisnom ispitivaču bez odgode i prije nego što ih dostavi društvu.

2.   Neovisni ispitivač provodi pregled kako bi osigurao da je plan praćenja ocijenjen u skladu s ovom Uredbom i da je primijenjena potrebna profesionalna briga i prosudba.

3.   Neovisnim pregledom obuhvaća se cijeli postupak ocjenjivanja opisan u ovom Odjeljku i zabilježen u unutarnjoj verifikacijskoj dokumentaciji.

4.   Verifikator u unutarnju verifikacijsku dokumentaciju uključuje rezultate neovisnog pregleda.

Članak 9.

Zaključci verifikatora o ocjenjivanju plana praćenja

Verifikator na temelju informacija prikupljenih tijekom ocjenjivanja plana praćenja bez odgode pismenim putem obavješćuje društvo o donesenim zaključcima i u odnosu na plan praćenja navodi:

| (a) | je li ocijenjen sukladnim Uredbi (EU) 2015/757; |
| --- | --- |

(a)

je li ocijenjen sukladnim Uredbi (EU) 2015/757;

| (b) | sadržava li nesukladnosti zbog kojih nije u skladu s Uredbom (EU) 2015/757. |
| --- | --- |

(b)

sadržava li nesukladnosti zbog kojih nije u skladu s Uredbom (EU) 2015/757.

ODJELJAK 2.

Verifikacija izvješća o emisijama

Članak 10.

Informacije koje društva trebaju dostaviti

1.   Prije početka verifikacije izvješća o emisijama društva verifikatoru dostavljaju sljedeće popratne informacije:

| (a) | popis putovanja predmetnog broda u razdoblju izvješćivanja u skladu s člankom 10. Uredbe (EU) 2015/757; |
| --- | --- |

(a)

popis putovanja predmetnog broda u razdoblju izvješćivanja u skladu s člankom 10. Uredbe (EU) 2015/757;

| (b) | primjerak izvješća o emisijama iz prethodne godine, po potrebi, ako verifikator nije proveo verifikaciju za to izvješće; |
| --- | --- |

(b)

primjerak izvješća o emisijama iz prethodne godine, po potrebi, ako verifikator nije proveo verifikaciju za to izvješće;

| (c) | primjerak primijenjenog plana ili primijenjenih planova praćenja, uključujući dokaze u pogledu zaključaka ocjenjivanja koje je proveo akreditirani verifikator, ako je primjenjivo. |
| --- | --- |

(c)

primjerak primijenjenog plana ili primijenjenih planova praćenja, uključujući dokaze u pogledu zaključaka ocjenjivanja koje je proveo akreditirani verifikator, ako je primjenjivo.

2.   Nakon što verifikator utvrdi poseban odjeljak/odjeljke ili dokument/dokumente koji se smatraju relevantnima za potrebe verifikacije, društva dostavljaju i sljedeće popratne informacije:

| (a) | preslike službenog brodskog dnevnika i brodske knjige ulja (ako su odvojeni); |
| --- | --- |

(a)

preslike službenog brodskog dnevnika i brodske knjige ulja (ako su odvojeni);

| (b) | preslike dokumenata o opskrbi gorivom; |
| --- | --- |

(b)

preslike dokumenata o opskrbi gorivom;

| (c) | preslike dokumenata koji sadržavaju informacije o broju prevezenih putnika i količini prevezenog tereta, prijeđenoj udaljenosti i vremenu provedenom na moru za putovanja broda tijekom razdoblja izvješćivanja. |
| --- | --- |

(c)

preslike dokumenata koji sadržavaju informacije o broju prevezenih putnika i količini prevezenog tereta, prijeđenoj udaljenosti i vremenu provedenom na moru za putovanja broda tijekom razdoblja izvješćivanja.

3.   Osim toga te ako je primjenjivo na temelju primijenjene metode praćenja, verifikatori mogu od društva zatražiti da dostavi:

| (a) | pregled IT okružja kojim se prikazuje protok podataka za brod u pitanju; |
| --- | --- |

(a)

pregled IT okružja kojim se prikazuje protok podataka za brod u pitanju;

| (b) | dokaze o održavanju i točnosti/nesigurnosti opreme za mjerenje/mjerača protoka (npr. potvrde o umjeravanju); |
| --- | --- |

(b)

dokaze o održavanju i točnosti/nesigurnosti opreme za mjerenje/mjerača protoka (npr. potvrde o umjeravanju);

| (c) | izvadak podataka o aktivnosti potrošnje goriva iz mjerača protoka; |
| --- | --- |

(c)

izvadak podataka o aktivnosti potrošnje goriva iz mjerača protoka;

| (d) | preslike dokaza o očitavanju brojila spremnika goriva; |
| --- | --- |

(d)

preslike dokaza o očitavanju brojila spremnika goriva;

| (e) | izvadak podataka o aktivnostima iz sustava za mjerenje izravnih emisija; |
| --- | --- |

(e)

izvadak podataka o aktivnostima iz sustava za mjerenje izravnih emisija;

| (f) | sve druge informacije relevantne za verifikaciju izvješća o emisijama. |
| --- | --- |

(f)

sve druge informacije relevantne za verifikaciju izvješća o emisijama.

4.   U slučaju promjene društva, uključena društva postupaju s dužnom pažnjom kako bi verifikatoru dostavila prethodno navedene popratne dokumente ili informacije povezane s putovanjima izvršenima pod nadležnošću svakog od njih.

5.   Poduzeća prethodno navedene informacije zadržavaju na razdoblja utvrđena u Međunarodnoj konvenciji o sprečavanju onečišćenja mora s brodova iz 1973. (Konvencija MARPOL) te u Međunarodnoj konvenciji o zaštiti ljudskog života na moru (Konvencija SOLAS) iz 1988. Do izdavanja Dokumenta o usklađenosti u skladu s člankom 17. Uredbe (EU) 2015/757, verifikator može zatražiti bilo koju od informacija iz stavaka 1., 2. i 3.

Članak 11.

Ocjena rizika koju provode verifikatori

1.   Uz elemente iz članka 15. stavaka 1., 2. i 3. Uredbe (EU) 2015/757, verifikator identificira i analizira sve sljedeće:

| (a) | inherentne rizike; |
| --- | --- |

(a)

inherentne rizike;

| (b) | kontrolne rizike; |
| --- | --- |

(b)

kontrolne rizike;

| (c) | rizike neotkrivanja. |
| --- | --- |

(c)

rizike neotkrivanja.

2.   Verifikator razmatra područja višeg verifikacijskog rizika i barem sljedeće: podatke o putovanju, potrošnju goriva, emisije CO2, prijeđenu udaljenost, vrijeme provedeno na moru, prevezen teret i objedinjene podatke u izvješćima o emisijama.

3.   Pri utvrđivanju i analizi aspekata iz stavka 2., verifikator razmatra postojanje, potpunost, točnost, dosljednost, transparentnost i relevantnost dostavljenih informacija.

4.   Prema potrebi, s obzirom na informacije dobivene tijekom verifikacije, verifikator revidira ocjenu rizika te izmjenjuje ili ponavlja aktivnosti verifikacije koje je potrebno provesti.

Članak 12.

Plan verifikacije

Verifikator sastavlja nacrt plana verifikacije u skladu s dobivenim informacijama i rizicima utvrđenima tijekom ocjene rizika. Plan verifikacije uključuje barem:

| (a) | program verifikacije kojim se opisuju priroda i opseg aktivnosti verifikacije te vrijeme i način njihova provođenja; |
| --- | --- |

(a)

program verifikacije kojim se opisuju priroda i opseg aktivnosti verifikacije te vrijeme i način njihova provođenja;

| (b) | plan uzorkovanja podataka u kojem se navode opseg i metode uzorkovanja podataka povezanih s podatkovnim točkama na kojima se temelje objedinjene emisije CO2, potrošnja goriva ili druge relevantne informacije u izvješću o emisijama. |
| --- | --- |

(b)

plan uzorkovanja podataka u kojem se navode opseg i metode uzorkovanja podataka povezanih s podatkovnim točkama na kojima se temelje objedinjene emisije CO2, potrošnja goriva ili druge relevantne informacije u izvješću o emisijama.

2

Članak 13.

Aktivnosti verifikacije koje se odnose na izvješće o emisijama

1.   Verifikator provodi plan verifikacije te, na temelju ocjene rizika, verificira postoje li u praksi sustavi praćenja i izvješćivanja kako su opisani u planu praćenja koji je ocijenjen zadovoljavajućim te jesu li pravilno provedeni.

U tu svrhu verifikator razmatra provođenje barem sljedećih vrsta postupaka:

| (a) | upita upućenih relevantnom osoblju; |
| --- | --- |

(a)

upita upućenih relevantnom osoblju;

| (b) | provjere dokumenata; |
| --- | --- |

(b)

provjere dokumenata;

| (c) | postupaka promatranja i pregleda. |
| --- | --- |

(c)

postupaka promatranja i pregleda.

2.   Verifikator prema potrebi provjerava jesu li aktivnosti unutarnje kontrole opisane u planu praćenja učinkovito provedene. U tu svrhu može razmotriti ispitivanje učinkovitosti dokumentiranog nadzora ne temelju uzorka.

Članak 14.

Verifikacija dostavljenih podataka

1.   Verifikator provjerava podatke dostavljene u izvješću o emisijama na sljedeće načine: detaljnim ispitivanjem, uključujući njihovim praćenjem do primarnog izvora podataka; provjerom podataka u odnosu na vanjske izvore podataka, uključujući podatke o praćenju broda; provedbom usklađivanja; provjeravanjem pragova u pogledu primjerenih podataka te vršenjem ponovnih izračuna.

2.   Kao dio provjere podataka iz stavka 1. verifikator provjerava:

| (a) | potpunost izvora emisija kako su opisani u planu praćenja; |
| --- | --- |

(a)

potpunost izvora emisija kako su opisani u planu praćenja;

| (b) | potpunost podataka, uključujući one tijekom putovanja za koja je prijavljeno da su obuhvaćena Uredbom (EU) 2015/757; |
| --- | --- |

(b)

potpunost podataka, uključujući one tijekom putovanja za koja je prijavljeno da su obuhvaćena Uredbom (EU) 2015/757;

| (c) | dosljednost između dostavljenih objedinjenih podataka i podataka iz relevantne dokumentacije ili primarnih izvora; |
| --- | --- |

(c)

dosljednost između dostavljenih objedinjenih podataka i podataka iz relevantne dokumentacije ili primarnih izvora;

| (d) | dosljednost između objedinjene potrošnje goriva i podataka o gorivu koje je kupljeno ili je na drugi način dostavljeno predmetnom brodu, ako je primjenjivo; |
| --- | --- |

(d)

dosljednost između objedinjene potrošnje goriva i podataka o gorivu koje je kupljeno ili je na drugi način dostavljeno predmetnom brodu, ako je primjenjivo;

| (e) | pouzdanost i točnost podataka. |
| --- | --- |

(e)

pouzdanost i točnost podataka.

Članak 15.

Razina značajnosti

1.   Za potrebe verifikacije podataka o potrošnji goriva i emisijama CO2 u izvješću o emisijama, razina značajnosti jest 5 % ukupne vrijednosti za svaku stavku u razdoblju izvješćivanja.

2.   Za potrebe verifikacije drugih relevantnih informacija u izvješću o emisijama, o prevezenom teretu, o radu u prometu, prijeđenoj udaljenosti i vremenu provedenom na moru. razina značajnosti jest 5 % ukupne vrijednosti za svaku stavku u razdoblju izvješćivanja.

Članak 16.

Terenski posjeti

1.   Verifikator provodi terenske posjete kako bi stekao dostatno razumijevanje društva te sustava praćenja i izvješćivanja na brodu kako je opisan u planu praćenja.

2.   Verifikator određuje lokaciju ili lokacije terenskog posjeta na temelju rezultata ocjene rizika i nakon što uzme u obzir mjesto gdje je pohranjena kritična masa relevantnih podataka, uključujući elektroničke ili fizičke primjerke dokumenata čiji se izvornici čuvaju na brodu, i mjesto gdje se provode aktivnosti protoka podataka.

3.   Verifikator određuje i koje će se aktivnosti provoditi te koliko je vremena potrebno za posjet.

4.   Odstupajući od stavka 1., verifikator može izostaviti terenski posjet ako je, na temelju rezultata ocjene rizika, ispunjen jedan od sljedećih uvjeta:

| (a) | ima dostatno razumijevanje sustava za praćenje i izvješćivanje na brodu, uključujući njihovo postojanje, primjenu i učinkovito upravljanje koje vrši društvo; |
| --- | --- |

(a)

ima dostatno razumijevanje sustava za praćenje i izvješćivanje na brodu, uključujući njihovo postojanje, primjenu i učinkovito upravljanje koje vrši društvo;

| (b) | vrsta i razina složenosti sustava za praćenje i izvješćivanje na brodu takve su da terenski posjet nije potreban; |
| --- | --- |

(b)

vrsta i razina složenosti sustava za praćenje i izvješćivanje na brodu takve su da terenski posjet nije potreban;

| (c) | ima mogućnost na daljinu dobiti i ocijeniti sve potrebne informacije, uključujući ispravnu primjenu metodologije opisane u planu praćenja i verifikaciju podataka dostavljenih u izvješću o emisijama. |
| --- | --- |

(c)

ima mogućnost na daljinu dobiti i ocijeniti sve potrebne informacije, uključujući ispravnu primjenu metodologije opisane u planu praćenja i verifikaciju podataka dostavljenih u izvješću o emisijama.

5.   Na temelju ishoda terenskog posjeta lokaciji na kopnu, pri čemu zaključi da je potrebna verifikacija na brodu kako bi se smanjio rizik značajnih netočnosti u izvješću o emisijama, verifikator može odlučiti posjetiti brod.

6.   Ako verifikator izostavi terenski posjet u skladu sa stavkom 4., za unutarnju verifikacijsku dokumentaciju dostavlja obrazloženje za to.

Članak 17.

Rješavanje netočnosti i nesukladnosti u izvješću o emisijama

1.   Ako verifikator tijekom verifikacije izvješća o emisijama utvrdi netočnosti ili nesukladnosti, o tome bez odgode obavješćuje društvo i zahtijeva relevantne ispravke u razumnom vremenskom roku.

2.   Verifikator u unutarnjoj verifikacijskoj dokumentaciji dokumentira sve netočnosti ili nesukladnosti koje su ispravljene tijekom verifikacije i označava ih kao riješene.

3.   Ako društvo ne ispravi netočnosti ili nesukladnosti iz stavka 1., verifikator prije izdavanja izvješća o verifikaciji traži od društva da objasni glavne uzroke netočnosti ili nesukladnosti.

4.   Verifikator utvrđuje utječu li neispravljene netočnosti, pojedinačno ili zajedno s drugim netočnostima, na ukupne emisije iz izvješća ili druge relevantne informacije te hoće li to dovesti do značajnih netočnosti.

5.   Verifikator može netočnosti ili nesukladnosti koje su, pojedinačno ili zajedno s drugim netočnostima, ispod razine značajnosti iz članka 15. smatrati značajnim netočnostima ako to opravdavaju njihov opseg i narav ili posebne okolnosti njihova nastanka.

Članak 18.

Zaključak verifikacije izvješća o emisijama

Da bi dovršio verifikaciju izvješća o emisijama, verifikator barem:

| (a) | potvrđuje da su provedene sve aktivnosti verifikacije; |
| --- | --- |

(a)

potvrđuje da su provedene sve aktivnosti verifikacije;

| (b) | provodi završne analitičke postupke na objedinjenim podacima kako bi osigurao da u njima nema značajnih netočnosti; |
| --- | --- |

(b)

provodi završne analitičke postupke na objedinjenim podacima kako bi osigurao da u njima nema značajnih netočnosti;

| (c) | provjerava zadovoljavaju li informacije u izvješću zahtjeve iz Uredbe (EU) 2015/757; |
| --- | --- |

(c)

provjerava zadovoljavaju li informacije u izvješću zahtjeve iz Uredbe (EU) 2015/757;

| (d) | prije izdavanja izvješća priprema unutarnju verifikacijsku dokumentaciju i nacrt izvješća te ih u skladu s člankom 21. podnosi neovisnom ispitivaču; |
| --- | --- |

(d)

prije izdavanja izvješća priprema unutarnju verifikacijsku dokumentaciju i nacrt izvješća te ih u skladu s člankom 21. podnosi neovisnom ispitivaču;

| (e) | ovlašćuje osobu za autentifikaciju izvješća na temelju zaključaka neovisnog ispitivača i dokaza iz unutarnje verifikacijske dokumentacije te o tome obavješćuje društvo; |
| --- | --- |

(e)

ovlašćuje osobu za autentifikaciju izvješća na temelju zaključaka neovisnog ispitivača i dokaza iz unutarnje verifikacijske dokumentacije te o tome obavješćuje društvo;

| (f) | obavješćuje Komisiju i državu zastave broda jesu li ispunjeni uvjeti za izdavanje dokumenta o usklađenosti. |
| --- | --- |

(f)

obavješćuje Komisiju i državu zastave broda jesu li ispunjeni uvjeti za izdavanje dokumenta o usklađenosti.

Članak 19.

Preporuke za poboljšanje

1.   Verifikator društvu priopćuje preporuke za poboljšanje u vezi s neispravljenim netočnostima i nesukladnostima koje nisu rezultirale značajnim netočnostima.

2.   Verifikator može priopćiti i druge preporuke za poboljšanje koje smatra relevantnima s obzirom na ishod aktivnosti verifikacije.

3.   Prilikom priopćavanja preporuka društvu verifikator ostaje nepristran u odnosu na društvo, brod te sustav za praćenje i izvješćivanje. Ne ugrožava svoju nepristranost davanjem savjeta ili razvojem dijelova postupka praćenja i izvješćivanja u skladu s Uredbom (EU) 2015/757.

Članak 20.

Izvješće o verifikaciji

1.   Na temelju prikupljenih informacija verifikator društvu izdaje izvješće o verifikaciji za svako izvješće o emisijama podneseno na verifikaciju.

2.   Izvješće o verifikaciji uključuje izjavu kojom se izvješće o emisijama verificira kao zadovoljavajuće ili nezadovoljavajuće, u slučaju da sadržava značajne netočnosti koje nisu ispravljene prije izdavanja izvješća.

3.   Za potrebe stavka 2. smatra se da je izvješće o emisijama verificirano kao zadovoljavajuće samo ako ne sadržava značajne netočnosti.

4.   Izvješće o verifikaciji sadržava barem sljedeće elemente:

| (a) | naziv društva i identifikacijsku oznaku broda; |
| --- | --- |

(a)

naziv društva i identifikacijsku oznaku broda;

| (b) | naslov iz kojeg je jasno da se radi o izvješću o verifikaciji; |
| --- | --- |

(b)

naslov iz kojeg je jasno da se radi o izvješću o verifikaciji;

| (c) | identitet verifikatora; |
| --- | --- |

(c)

identitet verifikatora;

| (d) | upućivanje na izvješće o emisijama i razdoblje izvješćivanja koji se verificiraju; |
| --- | --- |

(d)

upućivanje na izvješće o emisijama i razdoblje izvješćivanja koji se verificiraju;

| (e) | upućivanje na jedan ili više planova praćenja koji su ocijenjeni kao zadovoljavajući; |
| --- | --- |

(e)

upućivanje na jedan ili više planova praćenja koji su ocijenjeni kao zadovoljavajući;

| (f) | upućivanje na upotrijebljenu normu verifikacije ili više njih; |
| --- | --- |

(f)

upućivanje na upotrijebljenu normu verifikacije ili više njih;

| (g) | sažetak postupaka verifikatora, uključujući informacije o terenskim posjetima ili razloge zašto su izostavljeni; |
| --- | --- |

(g)

sažetak postupaka verifikatora, uključujući informacije o terenskim posjetima ili razloge zašto su izostavljeni;

| (h) | sažetak značajnih izmjena plana praćenja i podataka o aktivnostima u razdoblju izvješćivanja, prema potrebi; |
| --- | --- |

(h)

sažetak značajnih izmjena plana praćenja i podataka o aktivnostima u razdoblju izvješćivanja, prema potrebi;

| (i) | izjavu o verifikaciji; |
| --- | --- |

(i)

izjavu o verifikaciji;

| (j) | opis neispravljenih netočnosti i nesukladnosti, uključujući njihovu prirodu i opseg te navod imaju li ili nemaju značajan utjecaj na element/e izvješća o emisijama s kojima su povezani; |
| --- | --- |

(j)

opis neispravljenih netočnosti i nesukladnosti, uključujući njihovu prirodu i opseg te navod imaju li ili nemaju značajan utjecaj na element/e izvješća o emisijama s kojima su povezani;

| (k) | ako je primjenjivo, preporuke za poboljšanje; |
| --- | --- |

(k)

ako je primjenjivo, preporuke za poboljšanje;

| (l) | datum izvješća o verifikaciji i popis ovlaštene osobe u ime verifikatora. |
| --- | --- |

(l)

datum izvješća o verifikaciji i popis ovlaštene osobe u ime verifikatora.

Članak 21.

Neovisni pregled izvješća o emisijama

1.   Neovisni ispitivač pregledava unutarnju verifikacijsku dokumentaciju i nacrt izvješća o verifikaciji kako bi se verificiralo da je postupak verifikacije proveden u skladu s ovom Uredbom i da je primijenjena potrebna profesionalna briga i prosudba.

2.   Neovisnim pregledom obuhvaća se cijeli postupak verifikacije naveden u ovom Odjeljku i zabilježen u unutarnjoj verifikacijskoj dokumentaciji.

3.   Nakon autentifikacije izvješća o emisijama u skladu s člankom 18. točkom (e) verifikator uključuje rezultate neovisnog pregleda u unutarnju verifikacijsku dokumentaciju.

POGLAVLJE III.

ZAHTJEVI ZA VERIFIKATORE

Članak 22.

Postupak trajnih ovlasti

1.   Verifikator utvrđuje, dokumentira, provodi i održava postupak trajnih ovlasti kako bi osigurao da je sve osoblje kojem su povjerene aktivnosti verifikacije ovlašteno za zadatke koji su im dodijeljeni.

2.   Za potrebe postupka ovlasti iz stavka 1. verifikator uspostavlja, dokumentira, provodi i održava sljedeće:

| (a) | opće kriterije ovlasti za sve osoblje koje vrši aktivnosti verifikacije u skladu s člankom 23. stavkom 3.; |
| --- | --- |

(a)

opće kriterije ovlasti za sve osoblje koje vrši aktivnosti verifikacije u skladu s člankom 23. stavkom 3.;

| (b) | posebne kriterije ovlasti za svaku funkciju verifikatora koji vrši aktivnosti verifikacije, posebno za revizora sustava MRV za pomorski promet, neovisnog ispitivača i tehničkog stručnjaka u skladu s člancima 24., 25. i 26.; |
| --- | --- |

(b)

posebne kriterije ovlasti za svaku funkciju verifikatora koji vrši aktivnosti verifikacije, posebno za revizora sustava MRV za pomorski promet, neovisnog ispitivača i tehničkog stručnjaka u skladu s člancima 24., 25. i 26.;

| (c) | metodu osiguravanja trajnih ovlasti i redovite evaluacije rada sveg osoblja koje vrši aktivnosti verifikacije; |
| --- | --- |

(c)

metodu osiguravanja trajnih ovlasti i redovite evaluacije rada sveg osoblja koje vrši aktivnosti verifikacije;

| (d) | postupak osiguravanja stalnog osposobljavanja osoblja koje vrši aktivnosti verifikacije. |
| --- | --- |

(d)

postupak osiguravanja stalnog osposobljavanja osoblja koje vrši aktivnosti verifikacije.

3.   Verifikator redovito prati, barem na godišnjoj razini, rad sveg osoblja koje vrši aktivnosti verifikacije kako bi potvrdio njihovu trajnu ovlaštenost.

Članak 23.

Verifikacijski timovi

1.   Za svaki verifikacijski angažman verifikator okuplja verifikacijski tim koji je sposoban vršiti aktivnosti verifikacije iz članaka 5. – 20.

2.   Verifikacijski tim sastoji se najmanje od jednog revizora sustava MRV za pomorski promet i, ako je primjereno s obzirom na verifikatorovo shvaćanje složenosti zadataka koje je potrebno izvršiti i njegovu sposobnost da provede potrebnu ocjenu rizika, odgovarajućeg broja dodatnih revizora sustava MRV za pomorski promet i/ili tehničkih stručnjaka.

3.   Članovi tima moraju razumjeti svoju ulogu u postupku verifikacije i moći učinkovito komunicirati na jeziku potrebnom za izvršavanje verifikacijskih zadataka i provjeru informacija koje društvo dostavi.

Članak 24.

Zahtjevi u pogledu ovlasti za revizore sustava MRV za pomorski promet

1.   Revizori sustava MRV za pomorski promet moraju imati ovlasti za ocjenjivanje planova praćenja i verifikaciju izvješća o emisijama u skladu s Uredbom (EU) 2015/757 i ovom Uredbom.

2.   U tu svrhu revizori sustava MRV za pomorski promet moraju barem:

| (a) | poznavati Uredbu (EU) 2015/757, ovu Uredbu, Provedbenu uredbu (EU) 2016/1927, Provedbenu uredbu (EU) 2016/1928, i relevantne smjernice Komisije; |
| --- | --- |

(a)

poznavati Uredbu (EU) 2015/757, ovu Uredbu, Provedbenu uredbu (EU) 2016/1927, Provedbenu uredbu (EU) 2016/1928, i relevantne smjernice Komisije;

| (b) | poznavati reviziju podataka i informacija i imati iskustva u tom području, uključujući:






  i. | metodologiju revizije podataka i informacija, primjenu razine značajnosti i ocjenu značajnosti netočnosti; |
| --- | --- | --- |

(b)

poznavati reviziju podataka i informacija i imati iskustva u tom području, uključujući:

i.

metodologiju revizije podataka i informacija, primjenu razine značajnosti i ocjenu značajnosti netočnosti;

| ii. | analiziranje inherentnih i kontrolnih rizika, |
| --- | --- |

ii.

analiziranje inherentnih i kontrolnih rizika,

| iii. | tehnike uzorkovanja povezane s uzorkovanjem podataka i provjerom kontrolnih aktivnosti; |
| --- | --- |

iii.

tehnike uzorkovanja povezane s uzorkovanjem podataka i provjerom kontrolnih aktivnosti;

| iv. | ocjenjivanje podatkovnih i informacijskih sustava, IT sustava, aktivnosti protoka podataka, kontrolnih aktivnosti, kontrolnih sustava i postupaka za kontrolne aktivnosti. |
| --- | --- |

iv.

ocjenjivanje podatkovnih i informacijskih sustava, IT sustava, aktivnosti protoka podataka, kontrolnih aktivnosti, kontrolnih sustava i postupaka za kontrolne aktivnosti.

3.   Osim toga, u obzir će se uzimati i znanje specifično za sektor te iskustvo s relevantnim aspektima navedenima u Prilogu.

Članak 25.

Zahtjevi u pogledu ovlasti za neovisne ispitivače

1.   Neovisni ispitivač mora ispunjavati zahtjeve u pogledu ovlasti koji se primjenjuju na revizore sustava MRV za pomorski promet, kako je navedeno u članku 24.

2.   Da bi ocijenio je li unutarnja verifikacijska dokumentacija potpuna i je li tijekom aktivnosti verifikacije prikupljeno dovoljno dokaza, neovisni ispitivač mora imati potrebne ovlasti za:

| (a) | analizu dostavljenih informacija i potvrdu njihove potpunosti i cjelovitosti; |
| --- | --- |

(a)

analizu dostavljenih informacija i potvrdu njihove potpunosti i cjelovitosti;

| (b) | osporavanje informacija koje nedostaju ili su proturječne; |
| --- | --- |

(b)

osporavanje informacija koje nedostaju ili su proturječne;

| (c) | provjeravanje tragova podataka kako bi ocijenio sadržava li unutarnja verifikacijska dokumentacija dovoljno informacija kojima se podržava nacrt zaključaka koji se ispituju u unutarnjem pregledu. |
| --- | --- |

(c)

provjeravanje tragova podataka kako bi ocijenio sadržava li unutarnja verifikacijska dokumentacija dovoljno informacija kojima se podržava nacrt zaključaka koji se ispituju u unutarnjem pregledu.

Članak 26.

Angažiranje tehničkih stručnjaka

1.   Ako su tijekom aktivnosti verifikacije ili postupka pregleda potrebni temeljito znanje i specifična stručnost, revizor sustava MRV za pomorski promet ili neovisni ispitivač mogu angažirati tehničke stručnjake, po vlastitom nalogu i uz punu odgovornost.

2.   Osim znanja o određenoj temi, tehnički stručnjaci moraju imati i dovoljno razumijevanje pitanja iz članka 24.

Članak 27.

Postupci za aktivnosti verifikacije

1.   Verifikatori utvrđuju, dokumentiraju, provode i održavaju jedan ili više postupaka i procesa za aktivnosti verifikacije opisane u člancima 5. – 21.

2.   Pri uspostavi i provedbi takvih postupaka i procesa verifikator provodi aktivnosti u skladu s usklađenom normom na temelju Uredbe (EZ) br. 765/2008 o zahtjevima za tijela za potvrđivanje i verifikaciju stakleničkih plinova za upotrebu u akreditaciji ili drugim oblicima priznavanja.

3.   Verifikatori osmišljaju, dokumentiraju, provode i održavaju sustav upravljanja kvalitetom kako bi osigurali dosljedan razvoj, provedbu, poboljšanje i preispitivanje postupaka i procesa u skladu s usklađenom normom iz stavka 2.

4.   Nadalje, verifikatori uspostavljaju sljedeće postupke, procese i aranžmane u skladu s usklađenom normom iz stavka 2.:

| (a) | postupak i politiku komunikacije s društvom; |
| --- | --- |

(a)

postupak i politiku komunikacije s društvom;

| (b) | odgovarajuće aranžmane za čuvanje povjerljivosti dobivenih informacija; |
| --- | --- |

(b)

odgovarajuće aranžmane za čuvanje povjerljivosti dobivenih informacija;

| (c) | postupak za rješavanje žalbi društava; |
| --- | --- |

(c)

postupak za rješavanje žalbi društava;

| (d) | postupak za rješavanje pritužbi društava (uključujući indikativni vremenski rok); |
| --- | --- |

(d)

postupak za rješavanje pritužbi društava (uključujući indikativni vremenski rok);

| (e) | postupak za izdavanje revidiranog izvješća o verifikaciji u slučajevima kad se pogreška u izvješću o verifikaciji ili izvješću o emisijama utvrdi nakon što je verifikator poduzeću dostavio izvješće o verifikaciji. |
| --- | --- |

(e)

postupak za izdavanje revidiranog izvješća o verifikaciji u slučajevima kad se pogreška u izvješću o verifikaciji ili izvješću o emisijama utvrdi nakon što je verifikator poduzeću dostavio izvješće o verifikaciji.

Članak 28.

Unutarnja verifikacijska dokumentacija

1.   Verifikator priprema i sastavlja unutarnju verifikacijsku dokumentaciju koja sadržava barem:

| (a) | rezultate provedenih aktivnosti verifikacije; |
| --- | --- |

(a)

rezultate provedenih aktivnosti verifikacije;

| (b) | plan verifikacije i ocjenu rizika; |
| --- | --- |

(b)

plan verifikacije i ocjenu rizika;

| (c) | dovoljno informacija kojima se podržava ocjena plana praćenja i nacrta izvješća o verifikaciji, uključujući obrazloženja prosudbi o tome jesu li netočnosti bile značajne. |
| --- | --- |

(c)

dovoljno informacija kojima se podržava ocjena plana praćenja i nacrta izvješća o verifikaciji, uključujući obrazloženja prosudbi o tome jesu li netočnosti bile značajne.

2.   Unutarnja verifikacijska dokumentacija sastavlja se tako da neovisni ispitivač iz članaka 8. i 21. i nacionalno akreditacijsko tijelo mogu ocijeniti je li verifikacija izvršena u skladu s ovom Uredbom.

Članak 29.

Evidencija i komunikacija

1.   Verifikatori vode evidenciju kako bi dokazali usklađenost s ovom Uredbom, uključujući u pogledu ovlasti i nepristranosti svojeg osoblja.

2.   Verifikatori čuvaju povjerljivost informacija dobivenih tijekom verifikacije, u skladu s usklađenom normom iz članka 27.

Članak 30.

Nepristranost i neovisnost

1.   Verifikatori trebaju biti organizirani tako da čuvaju svoju objektivnost, neovisnost i nepristranost. Za potrebe ove Uredbe primjenjuju se relevantni zahtjevi navedeni u usklađenoj normi iz članka 27.

2.   Verifikatori ne provode aktivnosti verifikacije za društvo koje predstavlja neprihvatljiv rizik za njihovu nepristranost ili u odnosu na koje imaju sukob interesa.

3.   Smatra se da neprihvatljiv rizik za nepristranost ili sukob interesa postoji, među ostalim, ako verifikator ili bilo koji dio istog pravnog subjekta ili osoblje i ugovorni radnici uključeni u verifikaciju pružaju:

| (a) | konzultantske usluge za razvoj postupka praćenja i izvješćivanja opisanog u planu praćenja, uključujući razvoj metodologije praćenja, sastavljanje nacrta izvješća o emisijama i sastavljanje nacrta plana praćenja; |
| --- | --- |

(a)

konzultantske usluge za razvoj postupka praćenja i izvješćivanja opisanog u planu praćenja, uključujući razvoj metodologije praćenja, sastavljanje nacrta izvješća o emisijama i sastavljanje nacrta plana praćenja;

| (b) | tehničku pomoć za razvoj ili održavanje sustava za praćenje i izvješćivanje o emisijama ili drugim relevantnim informacijama u skladu s Uredbom (EU) 2015/757. |
| --- | --- |

(b)

tehničku pomoć za razvoj ili održavanje sustava za praćenje i izvješćivanje o emisijama ili drugim relevantnim informacijama u skladu s Uredbom (EU) 2015/757.

4.   Verifikatori ne smiju vanjskim izvršiteljima povjeriti neovisni pregled ni izdavanje izvješća o verifikaciji.

5.   Ako verifikatori vanjskim izvršiteljima povjeravaju druge aktivnosti verifikacije, trebaju ispuniti relevantne zahtjeve navedene u usklađenoj normi iz članka 27.

6.   Verifikatori utvrđuju, dokumentiraju, provode i održavaju postupak kojim se osigurava njihova trajna nepristranost i neovisnost, kao i nepristranost i neovisnost dijelova istog pravnog subjekta i sveg osoblja. U slučaju povjeravanja zadataka vanjskom izvršitelju, iste se obveze primjenjuju na ugovorne radnike uključene u verifikaciju. Taj postupak mora ispunjavati relevantne zahtjeve navedene u usklađenoj normi iz članka 27.

POGLAVLJE IV.

AKREDITACIJA VERIFIKATORA

Članak 31.

Opseg akreditacije

Akreditacija verifikatora obuhvaća ocjenu planova praćenja i verifikaciju izvješća o emisijama.

Članak 32.

Ciljevi postupka akreditacije

Tijekom postupka akreditacije i godišnjeg nadzora akreditiranih verifikatora, u skladu s člancima 36. – 41., nacionalna akreditacijska tijela ocjenjuju verifikatora i njegovo osoblje koji provode aktivnosti verifikacije s obzirom na sljedeće točke:

| (a) | imaju li ovlasti za ocjenjivanje planova praćenja i verifikaciju izvješća o emisijama u skladu s ovom Uredbom; |
| --- | --- |

(a)

imaju li ovlasti za ocjenjivanje planova praćenja i verifikaciju izvješća o emisijama u skladu s ovom Uredbom;

| (b) | ocjenjuju li zaista planove praćenja i verificiraju li izvješća o emisijama u skladu s ovom Uredbom; |
| --- | --- |

(b)

ocjenjuju li zaista planove praćenja i verificiraju li izvješća o emisijama u skladu s ovom Uredbom;

| (c) | ispunjavaju li zahtjeve za verifikatore iz članaka 22. – 30., uključujući one koji se odnose na nepristranost i neovisnost. |
| --- | --- |

(c)

ispunjavaju li zahtjeve za verifikatore iz članaka 22. – 30., uključujući one koji se odnose na nepristranost i neovisnost.

Članak 33.

Minimalni zahtjevi za akreditaciju

S obzirom na minimalne zahtjeve za akreditaciju i zahtjeve za akreditacijska tijela, primjenjuje se usklađena norma u skladu s Uredbom (EZ) br. 765/2008 u pogledu općih zahtjeva za akreditacijska tijela koja vrše akreditaciju tijela za ocjenu sukladnosti.

Članak 34.

Kriteriji za podnošenje zahtjeva za akreditaciju nacionalnih akreditacijskih tijela

1.   Pravni subjekti s poslovnim nastanom u jednoj od država članica podnose zahtjev za akreditaciju u skladu s člankom 7. Uredbe (EZ) br. 765/2008.

2.   Ako pravni subjekt koji podnosi zahtjev za akreditaciju nema poslovni nastan u nekoj od država članica, može svoj zahtjev uputiti nacionalnom akreditacijskom tijelu bilo koje države članice koja vrši akreditaciju u smislu članka 16. Uredbe (EU) 2015/757.

Članak 35.

Zahtjevi za akreditaciju

1.   Zahtjevi za akreditaciju moraju sadržavati informacije koje se traže na temelju usklađene norme iz članka 33.

2.   Osim toga, prije početka ocjenjivanja iz članka 36., podnositelji zahtjeva nacionalnom akreditacijskom tijelu na zahtjev stavljaju na raspolaganje informacije o:

| (a) | postupcima i procesima iz članka 27. stavka 1. te o sustavu upravljanja kvalitetom iz članka 27. stavka 3.; |
| --- | --- |

(a)

postupcima i procesima iz članka 27. stavka 1. te o sustavu upravljanja kvalitetom iz članka 27. stavka 3.;

| (b) | kriterijima ovlasti iz članka 22. stavka 2. točaka (a) i (b), rezultatima postupka trajnih ovlasti iz istog članka i ostaloj relevantnoj dokumentaciji o ovlastima sveg osoblja uključenog u aktivnosti verifikacije kako je navedeno u člancima 24. i 25.; |
| --- | --- |

(b)

kriterijima ovlasti iz članka 22. stavka 2. točaka (a) i (b), rezultatima postupka trajnih ovlasti iz istog članka i ostaloj relevantnoj dokumentaciji o ovlastima sveg osoblja uključenog u aktivnosti verifikacije kako je navedeno u člancima 24. i 25.;

| (c) | postupku za osiguravanje trajne nepristranosti i neovisnosti kako je navedeno u članku 30. stavku 6.; |
| --- | --- |

(c)

postupku za osiguravanje trajne nepristranosti i neovisnosti kako je navedeno u članku 30. stavku 6.;

| (d) | tehničkim stručnjacima i ključnom osoblju uključenom u ocjenu planova praćenja i verifikaciju izvješća o emisijama; |
| --- | --- |

(d)

tehničkim stručnjacima i ključnom osoblju uključenom u ocjenu planova praćenja i verifikaciju izvješća o emisijama;

| (e) | postupcima i procesima za osiguravanje primjerene verifikacije, uključujući one koji se odnose na unutarnju verifikacijsku dokumentaciju iz članka 28.; |
| --- | --- |

(e)

postupcima i procesima za osiguravanje primjerene verifikacije, uključujući one koji se odnose na unutarnju verifikacijsku dokumentaciju iz članka 28.;

| (f) | relevantnoj evidenciji kako je navedeno u članku 29.; |
| --- | --- |

(f)

relevantnoj evidenciji kako je navedeno u članku 29.;

| (g) | ostalim aspektima za koje nacionalno akreditacijsko tijelo procijeni da su relevantni. |
| --- | --- |

(g)

ostalim aspektima za koje nacionalno akreditacijsko tijelo procijeni da su relevantni.

Članak 36.

Ocjena

1.   Za potrebe ocjene iz članka 32., ocjenjivački tim barem:

| (a) | pregledava sve relevantne dokumente i evidenciju koje podnositelj zahtjeva dostavi u skladu s člankom 35.; |
| --- | --- |

(a)

pregledava sve relevantne dokumente i evidenciju koje podnositelj zahtjeva dostavi u skladu s člankom 35.;

| (b) | vrši terenski posjet kako bi pregledao reprezentativan uzorak unutarnje verifikacijske dokumentacije i ocijenio provedbu sustava upravljanja kvalitetom podnositelja zahtjeva i postupke ili procese za aktivnosti verifikacije iz članka 27.; |
| --- | --- |

(b)

vrši terenski posjet kako bi pregledao reprezentativan uzorak unutarnje verifikacijske dokumentacije i ocijenio provedbu sustava upravljanja kvalitetom podnositelja zahtjeva i postupke ili procese za aktivnosti verifikacije iz članka 27.;

| (c) | uvjerava se u rad i ovlaštenost reprezentativnog broja zaposlenika podnositelja zahtjeva uključenih u ocjenjivanje planova praćenja i verifikaciju izvješća o emisijama kako bi se osiguralo da djeluju u skladu s ovom Uredbom. |
| --- | --- |

(c)

uvjerava se u rad i ovlaštenost reprezentativnog broja zaposlenika podnositelja zahtjeva uključenih u ocjenjivanje planova praćenja i verifikaciju izvješća o emisijama kako bi se osiguralo da djeluju u skladu s ovom Uredbom.

2.   Ocjenjivački tim vrši aktivnosti iz stavka 1. u skladu sa zahtjevima usklađene norme iz članka 33.

3.   Ocjenjivački tim obavješćuje podnositelja zahtjeva o rezultatima i nesukladnostima te zahtijeva odgovor, u skladu sa zahtjevima usklađene norme iz članka 33.

4.   Podnositelj zahtjeva poduzima korektivne mjere kako bi uklonio nesukladnosti o kojima je obaviješten u skladu sa stavkom 3. te u svojem odgovoru navodi koje su mjere poduzete ili se planiraju poduzeti u roku koji je utvrdilo nacionalno akreditacijsko tijelo kako bi se te nesukladnosti uklonile.

5.   Nacionalno akreditacijsko tijelo pregledava odgovor podnositelja zahtjeva u skladu sa stavkom 4.

6.   Ako nacionalno akreditacijsko tijelo utvrdi da su odgovor podnositelja zahtjeva ili poduzete mjere nedovoljne ili neučinkovite, od podnositelja zahtjeva traži da dostavi daljnje informacije ili da poduzme dodatne mjere.

7.   Nacionalno akreditacijsko tijelo može i zatražiti dokaz ili provesti naknadnu ocjenu stvarne provedbe korektivnih mjera.

Članak 37.

Odluka o akreditaciji i potvrda o akreditaciji

1.   Tijekom pripreme i donošenja odluke o odobrenju, produljenju ili obnovi akreditacije podnositelja zahtjeva, nacionalno akreditacijsko tijelo uzima u obzir zahtjeve usklađene norme iz članka 33.

2.   Ako nacionalno akreditacijsko tijelo odluči odobriti ili obnoviti akreditaciju podnositelja zahtjeva, u tu svrhu izdaje potvrdu o akreditaciji.

3.   Potvrda o akreditaciji sadržava barem informacije koje se zahtijevaju na temelju usklađene norme iz članka 33.

4.   Rok valjanosti potvrde o akreditaciji jest pet godina od dana izdavanja.

Članak 38.

Godišnji nadzor

1.   Nacionalno akreditacijsko tijelo provodi godišnji nadzor svakog verifikatora kojem je izdalo potvrdu o akreditaciji. Taj nadzor obuhvaća barem:

| (a) | terenski posjet iz članka 36. stavka 1. točke (b); |
| --- | --- |

(a)

terenski posjet iz članka 36. stavka 1. točke (b);

| (b) | uvjeravanje u rad i ovlaštenost reprezentativnog broja zaposlenika verifikatora u skladu s člankom 36. stavkom 1. točkom (c). |
| --- | --- |

(b)

uvjeravanje u rad i ovlaštenost reprezentativnog broja zaposlenika verifikatora u skladu s člankom 36. stavkom 1. točkom (c).

2.   Nacionalno akreditacijsko tijelo provodi prvi nadzor verifikatora u skladu sa stavkom 1. u roku od 12 mjeseci od dana izdavanja potvrde o akreditaciji.

3.   Planom nadzora nacionalnom se akreditacijskom tijelu omogućava ocjena reprezentativnih uzoraka aktivnosti verifikatora u okviru potvrde o akreditaciji i osoblja uključenog u aktivnosti verifikacije, u skladu sa zahtjevima usklađene norme iz članka 33.

4.   Na temelju rezultata nadzora nacionalno akreditacijsko tijelo odlučuje hoće li potvrditi nastavak akreditacije.

5.   Ako verifikator vrši verifikaciju u drugoj državi članici, nacionalno akreditacijsko tijelo koje ga je akreditiralo može zatražiti od nacionalnog akreditacijskog tijela te druge države članice da izvrši aktivnosti nadzora u njegovo ime i pod njegovom odgovornošću.

Članak 39.

Ponovna ocjena

1.   Prije isteka potvrde o akreditaciji koju je izdalo nacionalno akreditacijsko tijelo ponovno ocjenjuje predmetnog verifikatora kako bi utvrdilo može li se produljiti valjanost potvrde.

2.   Planom ponovne ocjene osigurava se da nacionalno akreditacijsko tijelo ocijeni reprezentativni uzorak aktivnosti verifikatora obuhvaćenih potvrdom.

Planiranjem i provedbom ponovne ocjene nacionalno akreditacijsko tijelo ispunjava zahtjeve usklađene norme iz članka 33.

Članak 40.

Izvanredne ocjene

1.   Nacionalno akreditacijsko tijelo u svakom trenutku može provesti izvanrednu ocjenu verifikatora kako bi se osiguralo da i dalje ispunjava zahtjeve ove Uredbe.

2.   Da bi nacionalnom akreditacijskom tijelu omogućio ocjenu potrebe za izvanrednom ocjenom, verifikator to tijelo odmah obavješćuje o svim značajnim promjenama relevantnima za svoju akreditaciju u pogledu bilo kojeg aspekta svojeg statusa ili rada.

Te značajne promjene uključuju promjene navedene u usklađenoj normi iz članka 33.

Članak 41.

Administrativne mjere

1.   Nacionalno akreditacijsko tijelo može suspendirati ili povući akreditaciju verifikatora ako verifikator ne ispunjava zahtjeve ove Uredbe.

2.   Nacionalno akreditacijsko tijelo suspendira ili povlači akreditaciju verifikatora ako verifikator to zatraži.

3.   Nacionalno akreditacijsko tijelo utvrđuje, dokumentira, provodi i održava postupak za suspenziju i povlačenje akreditacije u skladu s usklađenom normom iz članka 33.

4.   Nacionalno akreditacijsko tijelo suspendira akreditaciju verifikatora ako verifikator:

| (a) | ne ispunjava zahtjeve za ovlaštenost u skladu s člankom 22., za postupke za aktivnosti verifikacije u skladu s člankom 27., za unutarnju verifikacijsku dokumentaciju u skladu s člankom 28. ili za nepristranost i neovisnost u skladu s člankom 30.; |
| --- | --- |

(a)

ne ispunjava zahtjeve za ovlaštenost u skladu s člankom 22., za postupke za aktivnosti verifikacije u skladu s člankom 27., za unutarnju verifikacijsku dokumentaciju u skladu s člankom 28. ili za nepristranost i neovisnost u skladu s člankom 30.;

| (b) | prekrši bilo koje druge uvjete koje je utvrdilo nacionalno akreditacijsko tijelo. |
| --- | --- |

(b)

prekrši bilo koje druge uvjete koje je utvrdilo nacionalno akreditacijsko tijelo.

5.   Nacionalno akreditacijsko tijelo povlači akreditaciju verifikatora ako:

| (a) | verifikator ne ispravi osnovu za odluku o suspenziji potvrde o akreditaciji; |
| --- | --- |

(a)

verifikator ne ispravi osnovu za odluku o suspenziji potvrde o akreditaciji;

| (b) | član višeg rukovodstva verifikatora bude proglašen krivim za prijevaru; |
| --- | --- |

(b)

član višeg rukovodstva verifikatora bude proglašen krivim za prijevaru;

| (c) | verifikator namjerno dostavi lažne informacije. |
| --- | --- |

(c)

verifikator namjerno dostavi lažne informacije.

6.   Na odluke nacionalnog akreditacijskog tijela o suspenziji ili povlačenju akreditacije u skladu sa stavcima 1., 4. i 5. može se uložiti žalba u skladu s postupcima koje uspostavljaju države članice u skladu s člankom 5. stavkom 5. Uredbe (EZ) br. 765/2008.

7.   Odluke nacionalnog akreditacijskog tijela o suspenziji ili povlačenju akreditacije stupaju na snagu nakon što se verifikatora o njima obavijesti. Nacionalno akreditacijsko tijelo razmatra učinak na aktivnosti izvršene prije tih odluka s obzirom na prirodu nesukladnosti.

8.   Nacionalno akreditacijsko tijelo prekida suspenziju potvrde o akreditaciji ako primi zadovoljavajuće informacije i zaključi da verifikator ispunjava zahtjeve ove Uredbe.

POGLAVLJE V.

ZAHTJEVI ZA NACIONALNA AKREDITACIJSKA TIJELA

Članak 42.

Nacionalna akreditacijska tijela

1.   Zadatke koji se odnose na akreditaciju u skladu s ovom Uredbom provode nacionalna akreditacijska tijela imenovana u skladu s člankom 4. stavkom 1. Uredbe (EZ) br. 765/2008.

2.   Za potrebe ove Uredbe, nacionalno akreditacijsko tijelo obavlja svoje zadaće u skladu sa zahtjevima usklađene norme iz članka 33.

Članak 43.

Ocjenjivački tim

1.   Nacionalno akreditacijsko tijelo imenuje ocjenjivački tim za svako ocjenjivanje koje se provodi prema zahtjevima usklađene norme iz članka 33.

2.   Ocjenjivački tim čine glavni ocjenjivač odgovoran za provedbu ocjenjivanja u skladu s ovom Uredbom i, prema potrebi, odgovarajući broj ocjenjivača ili tehničkih stručnjaka s relevantnim znanjem i iskustvom za određen opseg akreditacije.

3.   Ocjenjivački tim uključuje barem jednu osobu koja ima sljedeće vještine:

| (a) | poznavanje Uredbe (EU) 2015/757, ove Uredbe i drugog relevantnog zakonodavstva iz članka 24. stavka 2. točke (a); |
| --- | --- |

(a)

poznavanje Uredbe (EU) 2015/757, ove Uredbe i drugog relevantnog zakonodavstva iz članka 24. stavka 2. točke (a);

| (b) | poznavanje značajki raznih vrsta plovila te praćenja emisija CO2, potrošnje goriva i drugih relevantnih informacija u skladu s Uredbom (EU) 2015/757 te izvješćivanja o njima. |
| --- | --- |

(b)

poznavanje značajki raznih vrsta plovila te praćenja emisija CO2, potrošnje goriva i drugih relevantnih informacija u skladu s Uredbom (EU) 2015/757 te izvješćivanja o njima.

Članak 44.

Zahtjevi u pogledu ovlasti za ocjenjivače

1.   Ocjenjivači trebaju imati ovlasti za vršenje aktivnosti iz članaka 36. – 41. U tu svrhu ocjenjivač treba:

| (a) | ispunjavati zahtjeve usklađene norme iz članka 33.; |
| --- | --- |

(a)

ispunjavati zahtjeve usklađene norme iz članka 33.;

| (b) | imati znanje o reviziji podataka i informacija, kako je navedeno u članku 24. stavku 2. točki (b), stečeno osposobljavanjem ili pristupom osobi koja ima znanje i iskustvo s takvim podacima i informacijama. |
| --- | --- |

(b)

imati znanje o reviziji podataka i informacija, kako je navedeno u članku 24. stavku 2. točki (b), stečeno osposobljavanjem ili pristupom osobi koja ima znanje i iskustvo s takvim podacima i informacijama.

2.   Osim zahtjeva u pogledu ovlasti iz stavka 1., glavni ocjenjivač treba imati ovlasti za vođenje ocjenjivačkog tima.

3.   Osim zahtjeva u pogledu ovlasti iz stavka 1., interni ispitivači i osobe koje donose odluke o odobrenju, produljivanju ili obnavljanju akreditacije moraju imati dovoljno znanje i iskustvo za evaluaciju akreditacije.

Članak 45.

Tehnički stručnjaci

1.   Nacionalno akreditacijsko tijelo može u ocjenjivački tim uključiti tehničke stručnjake kako bi pružili temeljito znanje i stručnost o određenom pitanju potrebne za potporu glavnom ocjenjivaču ili ocjenjivaču.

2.   Tehnički stručnjaci obavljaju određene zadatke pod vodstvom i punom odgovornošću glavnog ocjenjivača predmetnog ocjenjivačkog tima.

Članak 46.

Baza podataka akreditiranih verifikatora

1.   Nacionalna akreditacijska tijela uspostavljaju i održavaju bazu podataka koja je javno dostupna i sadržava barem sljedeće informacije:

| (a) | ime, akreditacijski broj i adresu svakog verifikatora kojeg je akreditiralo to nacionalno akreditacijsko tijelo; |
| --- | --- |

(a)

ime, akreditacijski broj i adresu svakog verifikatora kojeg je akreditiralo to nacionalno akreditacijsko tijelo;

| (b) | države članice u kojima svaki verifikator vrši verifikacije, ako je primjenjivo; |
| --- | --- |

(b)

države članice u kojima svaki verifikator vrši verifikacije, ako je primjenjivo;

| (c) | datum kad je akreditacija odobrena i datum njezina isteka; |
| --- | --- |

(c)

datum kad je akreditacija odobrena i datum njezina isteka;

| (d) | informacije o administrativnim mjerama izrečenima verifikatoru. |
| --- | --- |

(d)

informacije o administrativnim mjerama izrečenima verifikatoru.

2.   O svakoj promjeni statusa verifikatora obavješćuje se Komisiju putem relevantnog standardiziranog predloška.

3.   Tijelo priznato u članku 14. Uredbe (EZ) br. 765/2008 olakšava i usklađuje pristup nacionalnim bazama podataka.

POGLAVLJE VI.

ZAVRŠNA ODREDBA

Članak 47.

Stupanje na snagu

Ova Uredba stupa na snagu dvadesetog dana od dana objave u Službenom listu Europske unije.

Službenom listu Europske unije

Ova je Uredba u cijelosti obvezujuća i izravno se primjenjuje u svim državama članicama.

Sastavljeno u Bruxellesu 22. rujna 2016.

Za Komisiju

Predsjednik

Jean-Claude JUNCKER

---

(1)  
  SL L 123, 19.5.2015., str. 55.

1

(2)  Uredba (EZ) br. 765/2008 Europskog parlamenta i Vijeća od 9. srpnja 2008. o utvrđivanju zahtjeva za akreditaciju i za nadzor tržišta u odnosu na stavljanje proizvoda na tržište i o stavljanju izvan snage Uredbe (EEZ) br. 339/93 (SL L 218, 13.8.2008., str. 30.).

2

(3)  Direktiva 98/34/EZ Europskog parlamenta i Vijeća od 22. lipnja 1998. o utvrđivanju postupka osiguravanja informacija u području tehničkih normi i propisa te pravila o uslugama informacijskog društva (SL L 204, 21.7.1998., str. 37.).

3

(4)  Provedbena uredba Komisije (EU) 2016/1927 оd 4. studenoga 2016. o predlošcima za planove praćenja, izvješća o emisijama i dokumente o usklađenosti u skladu s Uredbom (EU) 2015/757 Europskog parlamenta i Vijeća o praćenju emisija ugljikova dioksida iz pomorskog prometa, izvješćivanju o njima i njihovoj verifikaciji (SL L 299, 5.11.2016., str. 1.).

4

(5)  Donijela ga je Međunarodna pomorska organizacija (IMO) Rezolucijom skupštine A.741(18).

5

(6)  Pravilnik 22. MARPOL, Prilog VI.

6

(7)  Provedbena uredba Komisije (EU) 2016/1928 оd 4. studenoga 2016. o određivanju prevezenog tereta za kategorije brodova osim putničkih, ro-ro i kontejnerskih brodova na temelju Uredbe (EU) 2015/757 Europskog parlamenta i Vijeća o praćenju emisija ugljikova dioksida iz pomorskog prometa, izvješćivanju o njima i njihovoj verifikaciji (SL L 299, 5.11.2016., str. 22.).

7

---

PRILOG

Znanje i iskustvo specifični za pomorski sektor

Za potrebe članka 24. stavka 3., u obzir se uzimaju znanje i iskustvo u pogledu sljedećeg:

| — | razumijevanja relevantnih propisa iz konvencija MARPOL i SOLAS, poput onih o energetskoj učinkovitosti za brodove (1), Tehničkog kodeksa NOx (2), Pravila o sumpornim oksidima (3), Pravila o kvaliteti loživog ulja (4), Kodeksa o stabilitetu u neoštećenom stanju iz 2008. i relevantnih smjernica (primjerice smjernica za razvoj SEEMP-a), |
| --- | --- |

—

razumijevanja relevantnih propisa iz konvencija MARPOL i SOLAS, poput onih o energetskoj učinkovitosti za brodove (1), Tehničkog kodeksa NOx (2), Pravila o sumpornim oksidima (3), Pravila o kvaliteti loživog ulja (4), Kodeksa o stabilitetu u neoštećenom stanju iz 2008. i relevantnih smjernica (primjerice smjernica za razvoj SEEMP-a),

| — | mogućih sinergija između praćenja i izvješćivanja u skladu s Uredbom (EU) 2015/757 i postojećih sustava upravljanja specifičnih za pomorski sektor (npr. Kodeks ISM) te ostalih relevantnih smjernica specifičnih za sektor (kao što su smjernice za razvoj SEEMP-a), |
| --- | --- |

—

mogućih sinergija između praćenja i izvješćivanja u skladu s Uredbom (EU) 2015/757 i postojećih sustava upravljanja specifičnih za pomorski sektor (npr. Kodeks ISM) te ostalih relevantnih smjernica specifičnih za sektor (kao što su smjernice za razvoj SEEMP-a),

| — | izvora emisija na brodu, |
| --- | --- |

—

izvora emisija na brodu,

| — | registracije putovanja i postupaka kojima se osigurava potpunost i točnost popisa putovanja (kako ih podnosi društvo), |
| --- | --- |

—

registracije putovanja i postupaka kojima se osigurava potpunost i točnost popisa putovanja (kako ih podnosi društvo),

| — | pouzdanih vanjskih izvora (uključujući podatke o praćenju broda) koji bi mogli poslužiti za provjeru informacija u usporedbi s podacima s brodova, |
| --- | --- |

—

pouzdanih vanjskih izvora (uključujući podatke o praćenju broda) koji bi mogli poslužiti za provjeru informacija u usporedbi s podacima s brodova,

| — | metoda izračuna potrošnje goriva, kako ih brodovi primjenjuju u praksi, |
| --- | --- |

—

metoda izračuna potrošnje goriva, kako ih brodovi primjenjuju u praksi,

| — | primjene razina nesigurnosti u skladu s Uredbom (EU) 2015/757 i relevantnim smjernicama, |
| --- | --- |

—

primjene razina nesigurnosti u skladu s Uredbom (EU) 2015/757 i relevantnim smjernicama,

| — | primjene faktora emisije za sva goriva koja se upotrebljavaju na brodu, uključujući ukapljeni prirodni plin, hibridna goriva i biogoriva, |
| --- | --- |

—

primjene faktora emisije za sva goriva koja se upotrebljavaju na brodu, uključujući ukapljeni prirodni plin, hibridna goriva i biogoriva,

| — | rukovanja gorivom, čišćenja goriva, sustava spremnika, |
| --- | --- |

—

rukovanja gorivom, čišćenja goriva, sustava spremnika,

| — | održavanja broda/nadzora kvalitete mjerne opreme, |
| --- | --- |

—

održavanja broda/nadzora kvalitete mjerne opreme,

| — | dokumenata o opskrbi gorivom, uključujući dostavnice za gorivo, |
| --- | --- |

—

dokumenata o opskrbi gorivom, uključujući dostavnice za gorivo,

| — | operativnih dnevnika, sažetaka putovanja i lučkih sažetaka, palubnog dnevnika, |
| --- | --- |

—

operativnih dnevnika, sažetaka putovanja i lučkih sažetaka, palubnog dnevnika,

| — | komercijalne dokumentacije, npr. ugovora o najmu, teretnica, |
| --- | --- |

—

komercijalne dokumentacije, npr. ugovora o najmu, teretnica,

| — | postojećih zakonskih zahtjeva, |
| --- | --- |

—

postojećih zakonskih zahtjeva,

| — | rada brodskih sustava pohrane goriva, |
| --- | --- |

—

rada brodskih sustava pohrane goriva,

| — | određivanja gustoće goriva koje brodovi primjenjuju u praksi, |
| --- | --- |

—

određivanja gustoće goriva koje brodovi primjenjuju u praksi,

| — | postupaka i aktivnosti protoka podataka za izračun prevezenog tereta (u volumenu ili masi), kako se primjenjuju na vrste brodova i aktivnosti iz Uredbe (EU) 2015/757, |
| --- | --- |

—

postupaka i aktivnosti protoka podataka za izračun prevezenog tereta (u volumenu ili masi), kako se primjenjuju na vrste brodova i aktivnosti iz Uredbe (EU) 2015/757,

| — | koncepta nosivosti broda kako se primjenjuje na vrste brodova i aktivnosti iz Uredbe (EU) 2015/757 u skladu s Provedbenom uredbom (EU) 2016/1928, |
| --- | --- |

—

koncepta nosivosti broda kako se primjenjuje na vrste brodova i aktivnosti iz Uredbe (EU) 2015/757 u skladu s Provedbenom uredbom (EU) 2016/1928,

| — | postupaka protoka podataka koji se koriste za izračun prijeđene udaljenosti i vremena provedenog na moru za putovanja u skladu s Uredbom (EU) 2015/757, |
| --- | --- |

—

postupaka protoka podataka koji se koriste za izračun prijeđene udaljenosti i vremena provedenog na moru za putovanja u skladu s Uredbom (EU) 2015/757,

| — | strojeva i tehničkih sustava koji se koriste na brodu za određivanje potrošnje goriva, prijevoz i druge relevantne informacije. |
| --- | --- |

—

strojeva i tehničkih sustava koji se koriste na brodu za određivanje potrošnje goriva, prijevoz i druge relevantne informacije.

---

(1)  Pravilo 22., Prilog VI. Konvenciji MARPOL.

(2)  Revidirani Tehnički kodeks o nadzoru emisija dušikovih oksida iz brodskih dizelskih motora (Rezolucija MEPC.176(58), kako je izmijenjena Rezolucijom MEPC.177(58)).

(3)  Pravilo 14., Prilog VI. Konvenciji MARPOL.

(4)  Pravilo 18., Prilog VI. Konvenciji MARPOL.

---

| 26.11.2016 | HR | Službeni list Europske unije | L 320/25 |
| --- | --- | --- | --- |

26.11.2016

HR

Službeni list Europske unije

L 320/25

---

PROVEDBENA UREDBA KOMISIJE (EU) 2016/2073

оd 23. studenoga 2016.

o nadoknadi odobrenih sredstava prenesenih iz financijske godine 2016. u skladu s člankom 26. stavkom 5. Uredbe (EU) br. 1306/2013 Europskog parlamenta i Vijeća

EUROPSKA KOMISIJA,

uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije,

uzimajući u obzir Uredbu (EU) br. 1306/2013 Europskog parlamenta i Vijeća od 17. prosinca 2013. o financiranju, upravljanju i nadzoru zajedničke poljoprivredne politike i o stavljanju izvan snage uredaba Vijeća (EEZ) br. 352/78, (EZ) br. 165/94, (EZ) br. 2799/98, (EZ) br. 814/2000, (EZ) br. 1290/2005 i (EZ) br. 485/2008 (1), a posebno njezin članak 26. stavak 6.,

nakon savjetovanja s Odborom za poljoprivredne fondove,

budući da:

| (1) | U skladu s člankom 169. stavkom 3. Uredbe (EU, Euratom) br. 966/2012 Europskog parlamenta i Vijeća (2) odobrena sredstva za koja nije preuzeta obveza, a koja se odnose na aktivnosti financirane iz Europskog fonda za jamstva u poljoprivredi (EFJP) iz članka 4. stavka 1. Uredbe (EU) br. 1306/2013, mogu se prenijeti u sljedeću financijsku godinu. Takav prijenos ograničen je na 2 % početnih odobrenih sredstava i iznos prilagodbe izravnih plaćanja iz članka 8. Uredbe (EU) br. 1307/2013 Europskog parlamenta i Vijeća (3) koji je primijenjen tijekom prethodne financijske godine. Kao rezultat toga može doći do dodatnog plaćanja krajnjim korisnicima koji podliježu toj prilagodbi. |
| --- | --- |

(1)

U skladu s člankom 169. stavkom 3. Uredbe (EU, Euratom) br. 966/2012 Europskog parlamenta i Vijeća (2) odobrena sredstva za koja nije preuzeta obveza, a koja se odnose na aktivnosti financirane iz Europskog fonda za jamstva u poljoprivredi (EFJP) iz članka 4. stavka 1. Uredbe (EU) br. 1306/2013, mogu se prenijeti u sljedeću financijsku godinu. Takav prijenos ograničen je na 2 % početnih odobrenih sredstava i iznos prilagodbe izravnih plaćanja iz članka 8. Uredbe (EU) br. 1307/2013 Europskog parlamenta i Vijeća (3) koji je primijenjen tijekom prethodne financijske godine. Kao rezultat toga može doći do dodatnog plaćanja krajnjim korisnicima koji podliježu toj prilagodbi.

| (2) | U skladu s člankom 26. stavkom 5. Uredbe (EU) br. 1306/2013, odstupajući od članka 169. stavka 3. Uredbe (EU, Euratom) br. 966/2012, države članice vraćaju prijenos iz članka 169. stavka 3. Uredbe (EU, Euratom) br. 966/2012 krajnjim korisnicima koji podliježu stopi prilagodbe u financijskoj godini na koju se odobrena sredstva prenose. Ta nadoknada primjenjuje se isključivo na krajnje korisnike u državama članicama u kojima se financijska disciplina primjenjivala (4) prethodne financijske godine. |
| --- | --- |

(2)

U skladu s člankom 26. stavkom 5. Uredbe (EU) br. 1306/2013, odstupajući od članka 169. stavka 3. Uredbe (EU, Euratom) br. 966/2012, države članice vraćaju prijenos iz članka 169. stavka 3. Uredbe (EU, Euratom) br. 966/2012 krajnjim korisnicima koji podliježu stopi prilagodbe u financijskoj godini na koju se odobrena sredstva prenose. Ta nadoknada primjenjuje se isključivo na krajnje korisnike u državama članicama u kojima se financijska disciplina primjenjivala (4) prethodne financijske godine.

| (3) | Pri utvrđivanju iznosa prijenosa koji treba vratiti, u skladu s člankom 26. stavkom 7. Uredbe (EU) br. 1306/2013 treba uzeti u obzir iznose pričuve za krize u poljoprivrednom sektoru iz članka 25. te Uredbe, koji nisu stavljeni na raspolaganje za krizne mjere do kraja financijske godine. |
| --- | --- |

(3)

Pri utvrđivanju iznosa prijenosa koji treba vratiti, u skladu s člankom 26. stavkom 7. Uredbe (EU) br. 1306/2013 treba uzeti u obzir iznose pričuve za krize u poljoprivrednom sektoru iz članka 25. te Uredbe, koji nisu stavljeni na raspolaganje za krizne mjere do kraja financijske godine.

| (4) | U skladu s člankom 1. stavkom 1. Uredbe (EU) 2015/1146 Europskog parlamenta i Vijeća (5) financijska disciplina primjenjuje se na izravna plaćanja za kalendarsku godinu 2015. radi utvrđivanja pričuve za krize u iznosu od 441,6 milijuna EUR. U financijskoj godini 2016. pričuva za krize nije upotrijebljena. |
| --- | --- |

(4)

U skladu s člankom 1. stavkom 1. Uredbe (EU) 2015/1146 Europskog parlamenta i Vijeća (5) financijska disciplina primjenjuje se na izravna plaćanja za kalendarsku godinu 2015. radi utvrđivanja pričuve za krize u iznosu od 441,6 milijuna EUR. U financijskoj godini 2016. pričuva za krize nije upotrijebljena.

| (5) | Na temelju izjava država članica o rashodima za razdoblje od 16. listopada 2015. do 15. listopada 2016. smanjenje financijske discipline koje su države članice stvarno primijenile u financijskoj godini 2016. iznosi 435 milijuna EUR. |
| --- | --- |

(5)

Na temelju izjava država članica o rashodima za razdoblje od 16. listopada 2015. do 15. listopada 2016. smanjenje financijske discipline koje su države članice stvarno primijenile u financijskoj godini 2016. iznosi 435 milijuna EUR.

| (6) | Slijedom toga, neiskorištena odobrena sredstva koja odgovaraju iznosu financijske discipline primijenjene u financijskoj godini 2016. od 435 milijuna EUR, što je i dalje unutar granice od 2 % početnih odobrenih sredstava, mogu se prenijeti u financijsku godinu 2017. nakon odluke Komisije u skladu s člankom 169. stavkom 3. petim podstavkom Uredbe (EU, Euratom) br. 966/2012. |
| --- | --- |

(6)

Slijedom toga, neiskorištena odobrena sredstva koja odgovaraju iznosu financijske discipline primijenjene u financijskoj godini 2016. od 435 milijuna EUR, što je i dalje unutar granice od 2 % početnih odobrenih sredstava, mogu se prenijeti u financijsku godinu 2017. nakon odluke Komisije u skladu s člankom 169. stavkom 3. petim podstavkom Uredbe (EU, Euratom) br. 966/2012.

| (7) | Kako bi se osiguralo da nadoknada tih odobrenih sredstava krajnjim korisnicima ostane proporcionalna iznosu prilagodbe financijske discipline, primjereno je da Komisija utvrdi iznose koji su na raspolaganju državama članicama za nadoknadu. |
| --- | --- |

(7)

Kako bi se osiguralo da nadoknada tih odobrenih sredstava krajnjim korisnicima ostane proporcionalna iznosu prilagodbe financijske discipline, primjereno je da Komisija utvrdi iznose koji su na raspolaganju državama članicama za nadoknadu.

| (8) | Kako države članice ne bi morale izvršiti dodatno plaćanje te nadoknade, ova bi se Uredba trebala primjenjivati od 1. prosinca 2016. Slijedom toga, iznosi utvrđeni ovom Uredbom konačni su i primjenjuju se, ne dovodeći u pitanje primjenu smanjenja u skladu s člankom 41. Uredbe (EU) br. 1306/2013, na sve druge ispravke koji su uzeti u obzir u odluci o mjesečnim plaćanjima za rashode koje su agencije za plaćanja država članica ostvarile u listopadu 2016., u skladu s člankom 18. stavkom 3. Uredbe (EU) br. 1306/2013, na sve odbitke i dodatna plaćanja u skladu s člankom 18. stavkom 4. te Uredbe te na sve odluke koje će se donijeti u okviru postupka poravnanja računa. |
| --- | --- |

(8)

Kako države članice ne bi morale izvršiti dodatno plaćanje te nadoknade, ova bi se Uredba trebala primjenjivati od 1. prosinca 2016. Slijedom toga, iznosi utvrđeni ovom Uredbom konačni su i primjenjuju se, ne dovodeći u pitanje primjenu smanjenja u skladu s člankom 41. Uredbe (EU) br. 1306/2013, na sve druge ispravke koji su uzeti u obzir u odluci o mjesečnim plaćanjima za rashode koje su agencije za plaćanja država članica ostvarile u listopadu 2016., u skladu s člankom 18. stavkom 3. Uredbe (EU) br. 1306/2013, na sve odbitke i dodatna plaćanja u skladu s člankom 18. stavkom 4. te Uredbe te na sve odluke koje će se donijeti u okviru postupka poravnanja računa.

| (9) | U skladu s člankom 169. stavkom 3. Uredbe (EU, Euratom) br. 966/2012 odobrena sredstva za koja nije preuzeta obveza mogu se prenijeti samo na sljedeću financijsku godinu. Stoga je primjereno da Komisija utvrdi datume prihvatljivosti za rashode država članica povezane s nadoknadom u skladu s člankom 26. stavkom 5. Uredbe (EU) br. 1306/2013, uzimajući u obzir poljoprivrednu financijsku godinu kako je definirana u članku 39. te Uredbe. |
| --- | --- |

(9)

U skladu s člankom 169. stavkom 3. Uredbe (EU, Euratom) br. 966/2012 odobrena sredstva za koja nije preuzeta obveza mogu se prenijeti samo na sljedeću financijsku godinu. Stoga je primjereno da Komisija utvrdi datume prihvatljivosti za rashode država članica povezane s nadoknadom u skladu s člankom 26. stavkom 5. Uredbe (EU) br. 1306/2013, uzimajući u obzir poljoprivrednu financijsku godinu kako je definirana u članku 39. te Uredbe.

| (10) | Kako bi se uzeli u obzir kratko razdoblje između obavješćivanja o izvršenju odobrenih sredstava EFJP-a za 2016. u okviru podijeljenog upravljanja za razdoblje od 16. listopada 2015. do 15. listopada 2016. koje provode države članice i potreba da se ova Uredba počne primjenjivati od 1. prosinca 2016., ova bi Uredba trebala stupiti na snagu na dan objave u Službenom listu Europske unije, |
| --- | --- |

(10)

Kako bi se uzeli u obzir kratko razdoblje između obavješćivanja o izvršenju odobrenih sredstava EFJP-a za 2016. u okviru podijeljenog upravljanja za razdoblje od 16. listopada 2015. do 15. listopada 2016. koje provode države članice i potreba da se ova Uredba počne primjenjivati od 1. prosinca 2016., ova bi Uredba trebala stupiti na snagu na dan objave u Službenom listu Europske unije,

DONIJELA JE OVU UREDBU:

Članak 1.

Iznosi odobrenih sredstava koji će se prenijeti iz financijske godine 2016. u skladu s člankom 169. stavkom 3. Uredbe (EU, Euratom) br. 966/2012, a koji su u skladu s člankom 26. stavkom 5. Uredbe (EU) br. 1306/2013 stavljeni na raspolaganje državama članicama za nadoknadu krajnjim korisnicima koji u financijskoj godini 2017. podliježu stopi prilagodbe, utvrđeni su u Prilogu ovoj Uredbi.

Iznosi koji će biti preneseni podliježu odluci Komisije o prijenosu u skladu s člankom 169. stavkom 3. petim podstavkom Uredbe (EU, Euratom) br. 966/2012.

Članak 2.

Rashodi država članica povezani s nadoknadom prenesenih odobrenih sredstava prihvatljivi su za financiranje Unije samo ako su odgovarajući iznosi korisnicima plaćeni prije 16. listopada 2017.

Članak 3.

Ova Uredba stupa na snagu na dan objave u Službenom listu Europske unije.

Primjenjuje se od 1. prosinca 2016.

Ova je Uredba u cijelosti obvezujuća i izravno se primjenjuje u svim državama članicama.

Sastavljeno u Bruxellesu 23. studenoga 2016.

Za Komisiju,

u ime predsjednika,

Jerzy PLEWA

Glavni direktor

Glavna uprava za poljoprivredu i ruralni razvoj

---

(1)  
  SL L 347, 20.12.2013., str. 549.

1

(2)  Uredba (EU, Euratom) br. 966/2012 Europskog parlamenta i Vijeća od 25. listopada 2012. o financijskim pravilima koja se primjenjuju na opći proračun Unije i o stavljanju izvan snage Uredbe Vijeća (EZ, Euratom) br. 1605/2002 (SL L 298, 26.10.2012., str. 1.).

2

(3)  Uredba (EU) br. 1307/2013 Europskog parlamenta i Vijeća od 17. prosinca 2013. o utvrđivanju pravila za izravna plaćanja poljoprivrednicima u programima potpore u okviru zajedničke poljoprivredne politike i o stavljanju izvan snage Uredbe Vijeća (EZ) br. 637/2008 i Uredbe Vijeća (EZ) br. 73/2009 (SL L 347, 20.12.2013., str. 608.).

3

(4)  Financijska disciplina ne primjenjuje se u financijskoj godini 2016. u Bugarskoj, Hrvatskoj i Rumunjskoj u skladu s člankom 8. stavkom 2. Uredbe (EU) br. 1307/2013.

4

(5)  Uredba (EU) 2015/1146 Europskog parlamenta i Vijeća od 8. srpnja 2015. o utvrđivanju stope prilagodbe predviđene u Uredbi Vijeća (EU) br. 1306/2013 za izravna plaćanja za kalendarsku godinu 2015. (SL L 191, 17.7.2015., str. 6.).

5

---

PRILOG

Iznosi raspoloživi za nadoknadu prenesenih odobrenih sredstava

| (iznosi u EUR) |
| --- |
| Belgija | 6 414 552 |
| Češka | 11 049 216 |
| Danska | 10 864 696 |
| Njemačka | 60 049 657 |
| Estonija | 1 293 797 |
| Irska | 13 600 170 |
| Grčka | 17 254 566 |
| Španjolska | 55 869 779 |
| Francuska | 90 755 440 |
| Italija | 39 147 477 |
| Cipar | 368 399 |
| Latvija | 1 676 449 |
| Litva | 3 462 420 |
| Luksemburg | 416 787 |
| Mađarska | 15 068 124 |
| Malta | 34 366 |
| Nizozemska | 8 963 299 |
| Austrija | 7 080 542 |
| Poljska | 25 435 226 |
| Portugal | 6 735 448 |
| Slovenija | 987 364 |
| Slovačka | 5 646 824 |
| Finska | 6 067 712 |
| Švedska | 7 922 613 |
| Ujedinjena Kraljevina | 38 847 027 |

(iznosi u EUR)

Belgija

6 414 552

Češka

11 049 216

Danska

10 864 696

Njemačka

60 049 657

Estonija

1 293 797

Irska

13 600 170

Grčka

17 254 566

Španjolska

55 869 779

Francuska

90 755 440

Italija

39 147 477

Cipar

368 399

Latvija

1 676 449

Litva

3 462 420

Luksemburg

416 787

Mađarska

15 068 124

Malta

34 366

Nizozemska

8 963 299

Austrija

7 080 542

Poljska

25 435 226

Portugal

6 735 448

Slovenija

987 364

Slovačka

5 646 824

Finska

6 067 712

Švedska

7 922 613

Ujedinjena Kraljevina

38 847 027

---

| 26.11.2016 | HR | Službeni list Europske unije | L 320/29 |
| --- | --- | --- | --- |

26.11.2016

HR

Službeni list Europske unije

L 320/29

---

PROVEDBENA UREDBA KOMISIJE (EU) 2016/2074

оd 25. studenoga 2016.

o izmjeni Uredbe (EU) br. 37/2010 u pogledu tvari „aluminijev salicilat, bazični”

(Tekst značajan za EGP)

EUROPSKA KOMISIJA,

uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije,

uzimajući u obzir Uredbu (EZ) br. 470/2009 Europskog parlamenta i Vijeća od 6. svibnja 2009. o propisivanju postupaka Zajednice za određivanje najvećih dopuštenih količina rezidua farmakološki djelatnih tvari u hrani životinjskog podrijetla, o stavljanju izvan snage Uredbe Vijeća (EEZ) br. 2377/90 i o izmjeni Direktive 2001/82/EZ Europskog parlamenta i Vijeća i Uredbe (EZ) br. 726/2004 Europskog parlamenta i Vijeća (1), a posebno njezin članak 14. u vezi s člankom 17.,

uzimajući u obzir mišljenje Europske agencije za lijekove koje je izdao Odbor za veterinarsko-medicinske proizvode,

budući da:

| (1) | Člankom 17. Uredbe (EZ) br. 470/2009 zahtijeva se da se uredbom utvrdi najveća dopuštena količina rezidua (dalje u tekstu „NDK”) farmakološki djelatnih tvari namijenjenih za uporabu u Uniji u veterinarsko-medicinskim proizvodima za životinje koje se koriste za proizvodnju hrane ili u biocidnim proizvodima koji se upotrebljavaju u uzgoju životinja. |
| --- | --- |

(1)

Člankom 17. Uredbe (EZ) br. 470/2009 zahtijeva se da se uredbom utvrdi najveća dopuštena količina rezidua (dalje u tekstu „NDK”) farmakološki djelatnih tvari namijenjenih za uporabu u Uniji u veterinarsko-medicinskim proizvodima za životinje koje se koriste za proizvodnju hrane ili u biocidnim proizvodima koji se upotrebljavaju u uzgoju životinja.

| (2) | U tablici 1. Priloga Uredbi Komisije (EU) br. 37/2010 (2) utvrđene su farmakološki djelatne tvari i njihova klasifikacija u odnosu na najveće dopuštene količine rezidua u hrani životinjskog podrijetla. |
| --- | --- |

(2)

U tablici 1. Priloga Uredbi Komisije (EU) br. 37/2010 (2) utvrđene su farmakološki djelatne tvari i njihova klasifikacija u odnosu na najveće dopuštene količine rezidua u hrani životinjskog podrijetla.

| (3) | Aluminijev salicilat, bazični, trenutačno je uvršten u tu tablicu kao dopuštena tvar za vanjsku primjenu za sve vrste životinja koje se upotrebljavaju za proizvodnju hrane, osim goveda, koza, kopitara, kunića i riba. Aluminijev salicilat, bazični, također je dopuštena tvar za goveda, koze, kopitare i kuniće u skladu s privremenim NKD-om utvrđenim za tu tvar koji prestaje vrijediti 31. prosinca 2016. |
| --- | --- |

(3)

Aluminijev salicilat, bazični, trenutačno je uvršten u tu tablicu kao dopuštena tvar za vanjsku primjenu za sve vrste životinja koje se upotrebljavaju za proizvodnju hrane, osim goveda, koza, kopitara, kunića i riba. Aluminijev salicilat, bazični, također je dopuštena tvar za goveda, koze, kopitare i kuniće u skladu s privremenim NKD-om utvrđenim za tu tvar koji prestaje vrijediti 31. prosinca 2016.

| (4) | Zahtjev za izmjenu postojećeg unosa za aluminijev salicilat, bazični, radi uklanjanja privremenog statusa NKD-a za goveda, koze, kopitare i kuniće podnesen je Europskoj agenciji za lijekove (dalje u tekstu „EMA”). |
| --- | --- |

(4)

Zahtjev za izmjenu postojećeg unosa za aluminijev salicilat, bazični, radi uklanjanja privremenog statusa NKD-a za goveda, koze, kopitare i kuniće podnesen je Europskoj agenciji za lijekove (dalje u tekstu „EMA”).

| (5) | Na temelju mišljenja Odbora za veterinarsko-medicinske proizvode EMA je preporučila uklanjanje privremenog statusa NKD-a za aluminijev salicilat, bazični, za goveda, koze, kopitare i kuniće. |
| --- | --- |

(5)

Na temelju mišljenja Odbora za veterinarsko-medicinske proizvode EMA je preporučila uklanjanje privremenog statusa NKD-a za aluminijev salicilat, bazični, za goveda, koze, kopitare i kuniće.

| (6) | Uredbu (EU) br. 37/2010 trebalo bi stoga na odgovarajući način izmijeniti. |
| --- | --- |

(6)

Uredbu (EU) br. 37/2010 trebalo bi stoga na odgovarajući način izmijeniti.

| (7) | Mjere predviđene ovom Uredbom u skladu su s mišljenjem Stalnog odbora za veterinarsko-medicinske proizvode, |
| --- | --- |

(7)

Mjere predviđene ovom Uredbom u skladu su s mišljenjem Stalnog odbora za veterinarsko-medicinske proizvode,

DONIJELA JE OVU UREDBU:

Članak 1.

Prilog Uredbi (EU) br. 37/2010 mijenja se kako je utvrđeno u prilogu ovoj Uredbi.

Članak 2.

Ova Uredba stupa na snagu dvadesetog dana od dana objave u Službenom listu Europske unije.

Primjenjuje se od 25. siječnja 2017.

Ova je Uredba u cijelosti obvezujuća i izravno se primjenjuje u svim državama članicama.

Sastavljeno u Bruxellesu 25. studenoga 2016.

Za Komisiju

Predsjednik

Jean-Claude JUNCKER

---

(1)  
  SL L 152, 16.6.2009., str. 11.

1

(2)  Uredba Komisije (EU) br. 37/2010 od 22. prosinca 2009. o farmakološki djelatnim tvarima i njihovoj klasifikaciji u odnosu na najveće dopuštene količine rezidua u hrani životinjskog podrijetla (SL L 15, 20.1.2010., str. 1.).

2

---

PRILOG

U tablici 1. Priloga Uredbi (EU) br. 37/2010 unos za tvar „aluminijev salicilat, bazični” zamjenjuje se sljedećim unosom:

| Farmakološki djelatna tvar | Marker rezidua | Vrsta životinje | NDK | Ciljno tkivo | Ostale odredbe (u skladu s člankom 14. stavkom 7. Uredbe (EZ) br. 470/2009) | Terapeutska klasifikacija |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| „Aluminijev salicilat, bazični | Salicilna kiselina | Goveda,
  koze,
  kopitari,
  kunići | 200 μg/kg
  500 μg/kg
  1 500 μg/kg
  1 500 μg/kg | Mišić
  Masno tkivo
  Jetra
  Bubreg | NEMA UNOSA | Sredstvo protiv proljeva i protiv upale crijeva” |
| Goveda,
  koze,
  kopitari | 9 μg/kg | Mlijeko |
| | NIJE PRIMJENJIVO | Sve vrste životinja koje se upotrebljavaju za proizvodnju hrane, osim goveda, koza, kopitara, kunića i riba | NDK nije potreban | NIJE PRIMJENJIVO | Samo za vanjsku primjenu. | |

Farmakološki djelatna tvar

Marker rezidua

Vrsta životinje

NDK

Ciljno tkivo

Ostale odredbe (u skladu s člankom 14. stavkom 7. Uredbe (EZ) br. 470/2009)

Terapeutska klasifikacija

„Aluminijev salicilat, bazični

Salicilna kiselina

Goveda,

koze,

kopitari,

kunići

200 μg/kg

500 μg/kg

1 500 μg/kg

1 500 μg/kg

Mišić

Masno tkivo

Jetra

Bubreg

NEMA UNOSA

Sredstvo protiv proljeva i protiv upale crijeva”

Goveda,

koze,

kopitari

9 μg/kg

Mlijeko

NIJE PRIMJENJIVO

Sve vrste životinja koje se upotrebljavaju za proizvodnju hrane, osim goveda, koza, kopitara, kunića i riba

NDK nije potreban

NIJE PRIMJENJIVO

Samo za vanjsku primjenu.

---

| 26.11.2016 | HR | Službeni list Europske unije | L 320/32 |
| --- | --- | --- | --- |

26.11.2016

HR

Službeni list Europske unije

L 320/32

---

PROVEDBENA UREDBA KOMISIJE (EU) 2016/2075

оd 25. studenoga 2016.

o dodjeli dodatnih dana na moru Španjolskoj u zonama ICES-a VIII.c i IX.a s izuzetkom Kadiškog zaljeva

EUROPSKA KOMISIJA,

uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije,

uzimajući u obzir Uredbu Vijeća (EU) 2016/72 od 22. siječnja 2016. o utvrđivanju ribolovnih mogućnosti za 2016. za određene riblje stokove i skupine ribljih stokova koje se primjenjuju u vodama Unije te za ribarska plovila Unije u određenim vodama izvan Unije i o izmjeni Uredbe (EU) 2015/104 (1), a posebno točku 8.5. njezina Priloga II.B,

budući da:

| (1) | U tablici I. Priloga II.B Uredbi (EU) 2016/72 utvrđuje se najveći broj dana tijekom kojih plovila Unije ukupne dužine 10 metara ili više koja imaju na plovilu ili rabe koće, danske potegače ili slične alate veličine oka 32 mm ili više, jednostruke stajaćice veličine oka 60 mm ili više te pridnene parangale mogu biti prisutna u zonama ICES-a VIII.c i IX.a s izuzetkom Kadiškog zaljeva, od 1. veljače 2016. do 31. siječnja 2017. |
| --- | --- |

(1)

U tablici I. Priloga II.B Uredbi (EU) 2016/72 utvrđuje se najveći broj dana tijekom kojih plovila Unije ukupne dužine 10 metara ili više koja imaju na plovilu ili rabe koće, danske potegače ili slične alate veličine oka 32 mm ili više, jednostruke stajaćice veličine oka 60 mm ili više te pridnene parangale mogu biti prisutna u zonama ICES-a VIII.c i IX.a s izuzetkom Kadiškog zaljeva, od 1. veljače 2016. do 31. siječnja 2017.

| (2) | U skladu s točkom 8.5. Priloga II.B Uredbi (EU) 2016/72 Komisija može dodijeliti dodatan broj dana na moru tijekom kojih država članica zastave može plovilu dati odobrenje za prisutnost unutar relevantnog područja ako na plovilu ima regulirani alat, na temelju trajnog ukidanja ribolovnih aktivnosti do kojeg je došlo u razdoblju od 1. veljače 2015. do 31. siječnja 2016. i u skladu s uvjetima iz točke 8.5. Priloga II.B Uredbi (EU) 2016/72. |
| --- | --- |

(2)

U skladu s točkom 8.5. Priloga II.B Uredbi (EU) 2016/72 Komisija može dodijeliti dodatan broj dana na moru tijekom kojih država članica zastave može plovilu dati odobrenje za prisutnost unutar relevantnog područja ako na plovilu ima regulirani alat, na temelju trajnog ukidanja ribolovnih aktivnosti do kojeg je došlo u razdoblju od 1. veljače 2015. do 31. siječnja 2016. i u skladu s uvjetima iz točke 8.5. Priloga II.B Uredbi (EU) 2016/72.

| (3) | U skladu točkom 8.4. Priloga II.B Uredbi (EU) 2016/72 Španjolska je 27. svibnja 2016. podnijela zahtjev i popratne informacije za dodatne dane na moru na temelju trajnog ukidanja ribolovnih aktivnosti. Španjolska je 6. lipnja 2016. potvrdila da je 14 plovila prestalo s ribolovnim aktivnostima u razdoblju od 1. veljače 2015. do 31. siječnja 2016. |
| --- | --- |

(3)

U skladu točkom 8.4. Priloga II.B Uredbi (EU) 2016/72 Španjolska je 27. svibnja 2016. podnijela zahtjev i popratne informacije za dodatne dane na moru na temelju trajnog ukidanja ribolovnih aktivnosti. Španjolska je 6. lipnja 2016. potvrdila da je 14 plovila prestalo s ribolovnim aktivnostima u razdoblju od 1. veljače 2015. do 31. siječnja 2016.

| (4) | S obzirom na podatke s kojima raspolaže Komisija i uzimajući u obzir metodu izračuna utvrđenu u točki 8.2. Priloga II.B Uredbi (EU) 2016/72, Španjolskoj je potrebno dodijeliti devet dodatnih dana na moru za plovila iz točke 1. tog Priloga za razdoblje od 1. veljače 2016. do 31. siječnja 2017. |
| --- | --- |

(4)

S obzirom na podatke s kojima raspolaže Komisija i uzimajući u obzir metodu izračuna utvrđenu u točki 8.2. Priloga II.B Uredbi (EU) 2016/72, Španjolskoj je potrebno dodijeliti devet dodatnih dana na moru za plovila iz točke 1. tog Priloga za razdoblje od 1. veljače 2016. do 31. siječnja 2017.

| (5) | Mjere predviđene ovom Uredbom u skladu su s mišljenjem Odbora za ribarstvo i akvakulturu, |
| --- | --- |

(5)

Mjere predviđene ovom Uredbom u skladu su s mišljenjem Odbora za ribarstvo i akvakulturu,

DONIJELA JE OVU UREDBU:

Članak 1.

Najveći broj dana na moru tijekom kojih Španjolska može dati odobrenje plovilu koje plovi pod njezinom zastavom za prisutnost u zonama ICES-a VIII.c i IX.a s izuzetkom Kadiškog zaljeva, ako na plovilu ima ili rabi regulirani alat te ako ne podliježe posebnim uvjetima, kako je utvrđeno u tablici I. Priloga II.B Uredbi (EU) 2016/72, povećava se na 126 dana godišnje.

Članak 2.

Ova Uredba stupa na snagu trećeg dana od dana objave u Službenom listu Europske unije.

Ova je Uredba u cijelosti obvezujuća i izravno se primjenjuje u svim državama članicama.

Sastavljeno u Bruxellesu 25. studenoga 2016.

Za Komisiju

Predsjednik

Jean-Claude JUNCKER

---

(1)  
  SL L 22, 28.1.2016., str. 1.

1

---

| 26.11.2016 | HR | Službeni list Europske unije | L 320/34 |
| --- | --- | --- | --- |

26.11.2016

HR

Službeni list Europske unije

L 320/34

---

PROVEDBENA UREDBA KOMISIJE (EU) 2016/2076

оd 25. studenoga 2016.

o utvrđivanju paušalnih uvoznih vrijednosti za određivanje ulazne cijene određenog voća i povrća

EUROPSKA KOMISIJA,

uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije,

uzimajući u obzir Uredbu (EU) br. 1308/2013 Europskog parlamenta i Vijeća od 17. prosinca 2013. o uspostavljanju zajedničke organizacije tržišta poljoprivrednih proizvoda i stavljanju izvan snage uredbi Vijeća (EEZ) br. 922/72, (EEZ) br. 234/79, (EZ) br. 1037/2001 i (EZ) br. 1234/2007 (1),

uzimajući u obzir Provedbenu uredbu Komisije (EU) br. 543/2011 od 7. lipnja 2011. o utvrđivanju detaljnih pravila za primjenu Uredbe Vijeća (EZ) br. 1234/2007 za sektore voća i povrća te prerađevina voća i povrća (2), a posebno njezin članak 136. stavak 1.,

budući da:

| (1) | Provedbenom uredbom (EU) br. 543/2011, prema ishodu Urugvajske runde multilateralnih pregovora o trgovini, utvrđuju se kriteriji kojima Komisija određuje paušalne vrijednosti za uvoz iz trećih zemalja, za proizvode i razdoblja određena u njezinu Prilogu XVI. dijelu A. |
| --- | --- |

(1)

Provedbenom uredbom (EU) br. 543/2011, prema ishodu Urugvajske runde multilateralnih pregovora o trgovini, utvrđuju se kriteriji kojima Komisija određuje paušalne vrijednosti za uvoz iz trećih zemalja, za proizvode i razdoblja određena u njezinu Prilogu XVI. dijelu A.

| (2) | Paušalna uvozna vrijednost izračunava se za svaki radni dan, u skladu s člankom 136. stavkom 1. Provedbene uredbe (EU) br. 543/2011, uzimajući u obzir promjenjive dnevne podatke. Stoga ova Uredba treba stupiti na snagu na dan objave u Službenom listu Europske unije, |
| --- | --- |

(2)

Paušalna uvozna vrijednost izračunava se za svaki radni dan, u skladu s člankom 136. stavkom 1. Provedbene uredbe (EU) br. 543/2011, uzimajući u obzir promjenjive dnevne podatke. Stoga ova Uredba treba stupiti na snagu na dan objave u Službenom listu Europske unije,

DONIJELA JE OVU UREDBU:

Članak 1.

Paušalne uvozne vrijednosti iz članka 136. Provedbene uredbe (EU) br. 543/2011 određene su u Prilogu ovoj Uredbi.

Članak 2.

Ova Uredba stupa na snagu na dan objave u Službenom listu Europske unije.

Ova je Uredba u cijelosti obvezujuća i izravno se primjenjuje u svim državama članicama.

Sastavljeno u Bruxellesu 25. studenoga 2016.

Za Komisiju,

u ime predsjednika,

Jerzy PLEWA

Glavni direktor

Glavna uprava za poljoprivredu i ruralni razvoj

---

(1)  
  SL L 347, 20.12.2013., str. 671.

1

(2)  
  SL L 157, 15.6.2011., str. 1.

2

---

PRILOG

Paušalne uvozne vrijednosti za određivanje ulazne cijene određenog voća i povrća

| (EUR/100 kg) |
| --- |
| Oznaka KN | Oznaka treće zemlje (1) | Standardna uvozna vrijednost |
| 0702 00 00 | MA | 90,0 |
| TR | 80,7 |
| ZZ | 85,4 |
| 0707 00 05 | MA | 69,4 |
| TR | 158,6 |
| ZZ | 114,0 |
| 0709 93 10 | MA | 100,9 |
| TR | 141,9 |
| ZZ | 121,4 |
| 0805 20 10 | MA | 71,7 |
| ZA | 138,5 |
| ZZ | 105,1 |
| 0805 20 30 , 0805 20 50 , 0805 20 70 , 0805 20 90 | JM | 110,2 |
| TR | 80,3 |
| ZZ | 95,3 |
| 0805 50 10 | AR | 64,7 |
| CL | 90,0 |
| TR | 78,5 |
| ZZ | 77,7 |
| 0808 10 80 | CL | 185,9 |
| NZ | 177,5 |
| ZA | 186,7 |
| ZZ | 183,4 |
| 0808 30 90 | CN | 106,4 |
| TR | 126,8 |
| ZZ | 116,6 |

(EUR/100 kg)

Oznaka KN

Oznaka treće zemlje (1)

Standardna uvozna vrijednost

0702 00 00

MA

90,0

TR

80,7

ZZ

85,4

0707 00 05

MA

69,4

TR

158,6

ZZ

114,0

0709 93 10

MA

100,9

TR

141,9

ZZ

121,4

0805 20 10

MA

71,7

ZA

138,5

ZZ

105,1

0805 20 30 , 0805 20 50 , 0805 20 70 , 0805 20 90

JM

110,2

TR

80,3

ZZ

95,3

0805 50 10

AR

64,7

CL

90,0

TR

78,5

ZZ

77,7

0808 10 80

CL

185,9

NZ

177,5

ZA

186,7

ZZ

183,4

0808 30 90

CN

106,4

TR

126,8

ZZ

116,6

---

(1)  Nomenklatura država utvrđena Uredbom Komisije (EU) br. 1106/2012 od 27. studenoga 2012. o provedbi Uredbe (EZ) br. 471/2009 Europskog parlamenta i Vijeća o statistici Zajednice u vezi s vanjskom trgovinom sa zemljama nečlanicama, u pogledu ažuriranja nomenklature država i područja (SL L 328, 28.11.2012., str. 7.). Oznakom „ZZ” označava se „drugo podrijetlo”.

---

ODLUKE

| 26.11.2016 | HR | Službeni list Europske unije | L 320/36 |
| --- | --- | --- | --- |

26.11.2016

HR

Službeni list Europske unije

L 320/36

---

ODLUKA VIJEĆA (EU) 2016/2077

od 17. listopada 2016.

o stajalištu koje treba zauzeti u ime Europske unije u okviru Međunarodne pomorske organizacije (IMO) tijekom 70. sjednice Odbora za zaštitu morskog okoliša i 97. sjednice Odbora za pomorsku sigurnost o donošenju izmjena Priloga VI. Konvenciji MARPOL, pravila II-1. Konvencije SOLAS, pravila III/1.4., III/30. i III/37. Konvencije SOLAS, pravila II-2/1. i II-2/10. Konvencije SOLAS, pravila II-1/3.-12. Konvencije SOLAS, Konvencije i Kodeksa STCW, Kodeksa o sustavima za zaštitu od požara i Kodeksa o poboljšanom programu nadzora iz 2011.

VIJEĆE EUROPSKE UNIJE,

uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije, a posebno njegov članak 100. stavak 2., u vezi s člankom 218. stavkom 9.,

uzimajući u obzir prijedlog Europske komisije,

budući da:

| (1) | Cilj djelovanja Unije u području pomorskog prometa trebao bi biti poboljšanje pomorske sigurnosti i zaštita morskog okoliša. |
| --- | --- |

(1)

Cilj djelovanja Unije u području pomorskog prometa trebao bi biti poboljšanje pomorske sigurnosti i zaštita morskog okoliša.

| (2) | Na 69. sjednici Odbora za zaštitu morskog okoliša („MEPC”) Međunarodne pomorske organizacije („IMO”) dogovorena je uspostava obveznog sustava prikupljanja podataka o potrošnji goriva i potrebne izmjene poglavlja 4. Priloga VI. Međunarodnoj konvenciji o sprečavanju onečišćenja s brodova („Prilog VI. Konvenciji MARPOL”). Donošenje tih izmjena očekuje se tijekom 70. sjednice MEPC-a koja će se održati u listopadu 2016. |
| --- | --- |

(2)

Na 69. sjednici Odbora za zaštitu morskog okoliša („MEPC”) Međunarodne pomorske organizacije („IMO”) dogovorena je uspostava obveznog sustava prikupljanja podataka o potrošnji goriva i potrebne izmjene poglavlja 4. Priloga VI. Međunarodnoj konvenciji o sprečavanju onečišćenja s brodova („Prilog VI. Konvenciji MARPOL”). Donošenje tih izmjena očekuje se tijekom 70. sjednice MEPC-a koja će se održati u listopadu 2016.

| (3) | Odbor za pomorsku sigurnost („MSC”) IMO-a na 95. i 96. sjednici odobrio je izmjene pravila II-1., pravila III/1.4., III/30. i III/37., pravila II-2/1. i II-2/10. te pravila II-1/3.-12. Međunarodne konvencije o zaštiti ljudskog života na moru (SOLAS), izmjene Međunarodne konvencije i kodeksa o standardima osposobljavanja, izdavanju svjedodžbi i držanju straže pomoraca („Konvencija i Kodeks STCW”), izmjene Međunarodnog kodeksa o sustavima za zaštitu od požara („Kodeks FSS”) i izmjene Kodeksa o poboljšanom programu nadzora iz 2011. („Kodeks ESP iz 2011”). Donošenje tih izmjena očekuje se tijekom 97. sjednice MSC-a koja će se održati u studenome 2016. |
| --- | --- |

(3)

Odbor za pomorsku sigurnost („MSC”) IMO-a na 95. i 96. sjednici odobrio je izmjene pravila II-1., pravila III/1.4., III/30. i III/37., pravila II-2/1. i II-2/10. te pravila II-1/3.-12. Međunarodne konvencije o zaštiti ljudskog života na moru (SOLAS), izmjene Međunarodne konvencije i kodeksa o standardima osposobljavanja, izdavanju svjedodžbi i držanju straže pomoraca („Konvencija i Kodeks STCW”), izmjene Međunarodnog kodeksa o sustavima za zaštitu od požara („Kodeks FSS”) i izmjene Kodeksa o poboljšanom programu nadzora iz 2011. („Kodeks ESP iz 2011”). Donošenje tih izmjena očekuje se tijekom 97. sjednice MSC-a koja će se održati u studenome 2016.

| (4) | Izmjenama poglavlja 4. Priloga VI. Konvenciji MARPOL uspostavit će se obvezan globalni sustav prikupljanja podataka kojim će određeni brodovi prikupljati i jednom godišnje dostavljati podatke, kao i postupci verifikacije povezani s dostavljenim podacima, utvrđivanje izjava o sukladnosti, situacije u vezi s prijenosom vlasništva, podnošenje podataka IMO-u, anonimizacija podataka i pristup podacima te postupci za potvrdu sukladnosti brodova koji plove pod zastavama država koje nisu stranke Priloga VI. Konvenciji MARPOL. Uredbom (EU) 2015/757 Europskog parlamenta i Vijeća (1) utvrđuje se sustav EU-a za praćenje emisija CO2 i energetske učinkovitosti pomorskog prometa, izvješćivanje o njima i njihovu verifikaciju (sustav MRV). Primjenjuje se na sve brodove tonaže veće od 5 000 bruto tona koji dolaze u luke pod nadležnošću države članice, polaze iz tih luka ili se u njima nalaze od 1. siječnja 2018. nadalje, bez obzira na mjesto registracije brodova. |
| --- | --- |

(4)

Izmjenama poglavlja 4. Priloga VI. Konvenciji MARPOL uspostavit će se obvezan globalni sustav prikupljanja podataka kojim će određeni brodovi prikupljati i jednom godišnje dostavljati podatke, kao i postupci verifikacije povezani s dostavljenim podacima, utvrđivanje izjava o sukladnosti, situacije u vezi s prijenosom vlasništva, podnošenje podataka IMO-u, anonimizacija podataka i pristup podacima te postupci za potvrdu sukladnosti brodova koji plove pod zastavama država koje nisu stranke Priloga VI. Konvenciji MARPOL. Uredbom (EU) 2015/757 Europskog parlamenta i Vijeća (1) utvrđuje se sustav EU-a za praćenje emisija CO2 i energetske učinkovitosti pomorskog prometa, izvješćivanje o njima i njihovu verifikaciju (sustav MRV). Primjenjuje se na sve brodove tonaže veće od 5 000 bruto tona koji dolaze u luke pod nadležnošću države članice, polaze iz tih luka ili se u njima nalaze od 1. siječnja 2018. nadalje, bez obzira na mjesto registracije brodova.

| (5) | Članak 22. Uredbe (EU) 2015/757 sadržava klauzulu o preispitivanju u slučaju da se postigne međunarodni sporazum u tom području. Donošenjem izmjena poglavlja 4. Priloga VI. Konvenciji MARPOL započet će takav proces preispitivanja koji bi mogao dovesti do prijedloga za izmjenu Uredbe (EU) 2015/757 kako bi se u odgovarajućoj mjeri osiguralo usklađivanje s globalnim sustavom prikupljanja podataka koji je dogovoren u okviru IMO-a. |
| --- | --- |

(5)

Članak 22. Uredbe (EU) 2015/757 sadržava klauzulu o preispitivanju u slučaju da se postigne međunarodni sporazum u tom području. Donošenjem izmjena poglavlja 4. Priloga VI. Konvenciji MARPOL započet će takav proces preispitivanja koji bi mogao dovesti do prijedloga za izmjenu Uredbe (EU) 2015/757 kako bi se u odgovarajućoj mjeri osiguralo usklađivanje s globalnim sustavom prikupljanja podataka koji je dogovoren u okviru IMO-a.

| (6) | Izmjenama pravila II-1/1., II-1/2., II-1/3., II-1/4., II-1/5., II-1/6., II-1/7., II-1/8-1., II-1/9., II-1/10., II-1/12., II-1/13., II-1/15.–17., II-1/19., II-1/21.–22. i II-1/35. Konvencije SOLAS uvest će se uredničke i posljedične promjene, kao i promjene u vezi sa zahtjevima za pregrađivanje i stabilitet u oštećenom stanju kako bi se poboljšala sposobnost broda za prevladavanje oštećenja ako do njega dođe. Direktiva 2009/45/EZ Europskog parlamenta i Vijeća (2) primjenjuje se na putničke brodove i brza putnička plovila u nacionalnoj plovidbi. Člankom 6. stavkom 2. točkom (a) podtočkom i. te direktive predviđeno je da novi putnički brodovi klase A trebaju u potpunosti ispunjavati zahtjeve Konvencije SOLAS iz 1974. kako je izmijenjena. |
| --- | --- |

(6)

Izmjenama pravila II-1/1., II-1/2., II-1/3., II-1/4., II-1/5., II-1/6., II-1/7., II-1/8-1., II-1/9., II-1/10., II-1/12., II-1/13., II-1/15.–17., II-1/19., II-1/21.–22. i II-1/35. Konvencije SOLAS uvest će se uredničke i posljedične promjene, kao i promjene u vezi sa zahtjevima za pregrađivanje i stabilitet u oštećenom stanju kako bi se poboljšala sposobnost broda za prevladavanje oštećenja ako do njega dođe. Direktiva 2009/45/EZ Europskog parlamenta i Vijeća (2) primjenjuje se na putničke brodove i brza putnička plovila u nacionalnoj plovidbi. Člankom 6. stavkom 2. točkom (a) podtočkom i. te direktive predviđeno je da novi putnički brodovi klase A trebaju u potpunosti ispunjavati zahtjeve Konvencije SOLAS iz 1974. kako je izmijenjena.

| (7) | Izmjene pravila II-1/1.2. Konvencije SOLAS, novo pravilo II-1/19-1. Konvencije SOLAS i izmjene pravila III/1.4., III/30. i III/37. Konvencije SOLAS u pogledu vježbi za kontrolu oštećenja dio su sveobuhvatnog pristupa kako bi se poboljšala sposobnost broda za prevladavanje oštećenja nakon naplavljivanja, s namjerom poboljšanja sigurnosti na novim i postojećim putničkim brodovima. Direktiva 2008/106/EZ Europskog parlamenta i Vijeća (3), a posebno poglavlje V. pravilo V/2. Priloga I., uključuje obvezne minimalne zahtjeve za osposobljavanje i kvalifikacije zapovjednika, časnika, mornara i ostalog osoblja na putničkim brodovima. Konvencija STCW, koja je u pravo Unije ugrađena Direktivom 2008/106/EZ, uključuje zahtjeve za osposobljavanje o stabilitetu broda u relevantnim tablicama kompetencija Kodeksa STCW. |
| --- | --- |

(7)

Izmjene pravila II-1/1.2. Konvencije SOLAS, novo pravilo II-1/19-1. Konvencije SOLAS i izmjene pravila III/1.4., III/30. i III/37. Konvencije SOLAS u pogledu vježbi za kontrolu oštećenja dio su sveobuhvatnog pristupa kako bi se poboljšala sposobnost broda za prevladavanje oštećenja nakon naplavljivanja, s namjerom poboljšanja sigurnosti na novim i postojećim putničkim brodovima. Direktiva 2008/106/EZ Europskog parlamenta i Vijeća (3), a posebno poglavlje V. pravilo V/2. Priloga I., uključuje obvezne minimalne zahtjeve za osposobljavanje i kvalifikacije zapovjednika, časnika, mornara i ostalog osoblja na putničkim brodovima. Konvencija STCW, koja je u pravo Unije ugrađena Direktivom 2008/106/EZ, uključuje zahtjeve za osposobljavanje o stabilitetu broda u relevantnim tablicama kompetencija Kodeksa STCW.

| (8) | Izmjenama pravila II-2/1. i II-2/10. Konvencije SOLAS predvidjet će se da uređaji za gašenje požara pjenom s kapacitetom od najmanje 135 litara više neće biti obvezni u kotlovnicama u slučaju domaćih kotlova snage manje od 175 kW ili kotlova koji su zaštićeni ugrađenim sustavima za gašenje požara vodom lokalne primjene. Člankom 6. stavkom 2. točkom (a) podtočkom i. Direktive 2009/45/EZ predviđeno je da novi putnički brodovi klase A trebaju u potpunosti ispunjavati zahtjeve Konvencije SOLAS iz 1974. kako je izmijenjena. Osim toga, pravila II-2/1. i II-2/10. Konvencije SOLAS primjenjuju se na nove putničke brodove klase B, C i D te na postojeće putničke brodove klase B u skladu s poglavljem II-2 dijelom A točkom 6.7. („Sredstva za gašenje požara u prostorijama strojeva”) Priloga I. Direktivi 2009/45/EZ u kojima je utvrđeno da prostorije strojeva i kotlovnice trebaju biti opremljene prenosivim sustavima. |
| --- | --- |

(8)

Izmjenama pravila II-2/1. i II-2/10. Konvencije SOLAS predvidjet će se da uređaji za gašenje požara pjenom s kapacitetom od najmanje 135 litara više neće biti obvezni u kotlovnicama u slučaju domaćih kotlova snage manje od 175 kW ili kotlova koji su zaštićeni ugrađenim sustavima za gašenje požara vodom lokalne primjene. Člankom 6. stavkom 2. točkom (a) podtočkom i. Direktive 2009/45/EZ predviđeno je da novi putnički brodovi klase A trebaju u potpunosti ispunjavati zahtjeve Konvencije SOLAS iz 1974. kako je izmijenjena. Osim toga, pravila II-2/1. i II-2/10. Konvencije SOLAS primjenjuju se na nove putničke brodove klase B, C i D te na postojeće putničke brodove klase B u skladu s poglavljem II-2 dijelom A točkom 6.7. („Sredstva za gašenje požara u prostorijama strojeva”) Priloga I. Direktivi 2009/45/EZ u kojima je utvrđeno da prostorije strojeva i kotlovnice trebaju biti opremljene prenosivim sustavima.

| (9) | Izmjenama pravila II.-1./3.-12. Konvencije SOLAS otklonit će se nedostaci u postojećem pravilu o primjeni Kodeksa o razinama buke na brodovima, za brodove za koje je ugovor o izgradnji sklopljen prije 1. srpnja 2014. i čije su kobilice postavljene ili koji su u sličnoj fazi konstrukcije 1. siječnja 2015. ili nakon tog datuma te čija isporuka nije prije 1. srpnja 2018. Člankom 3. Direktive 2003/10/EZ Europskog parlamenta i Vijeća (4) utvrđuju se minimalni zahtjevi za zaštitu radnika i utvrđuju granične vrijednosti izloženosti i upozoravajuće vrijednosti izloženosti. Nadalje, kao sekundarno relevantno zakonodavstvo, člankom 6. stavkom 2. točkom (a) podtočkom i. Direktive 2009/45/EZ Konvencija SOLAS iz 1974., kako je izmijenjena, primjenjuje se na nove brodove klase A, a Prilogom I. dijelom C pravilom 15. te Direktive utvrđene su mjere za smanjenje buke u prostorijama strojeva za nove brodove klase B, C i D. |
| --- | --- |

(9)

Izmjenama pravila II.-1./3.-12. Konvencije SOLAS otklonit će se nedostaci u postojećem pravilu o primjeni Kodeksa o razinama buke na brodovima, za brodove za koje je ugovor o izgradnji sklopljen prije 1. srpnja 2014. i čije su kobilice postavljene ili koji su u sličnoj fazi konstrukcije 1. siječnja 2015. ili nakon tog datuma te čija isporuka nije prije 1. srpnja 2018. Člankom 3. Direktive 2003/10/EZ Europskog parlamenta i Vijeća (4) utvrđuju se minimalni zahtjevi za zaštitu radnika i utvrđuju granične vrijednosti izloženosti i upozoravajuće vrijednosti izloženosti. Nadalje, kao sekundarno relevantno zakonodavstvo, člankom 6. stavkom 2. točkom (a) podtočkom i. Direktive 2009/45/EZ Konvencija SOLAS iz 1974., kako je izmijenjena, primjenjuje se na nove brodove klase A, a Prilogom I. dijelom C pravilom 15. te Direktive utvrđene su mjere za smanjenje buke u prostorijama strojeva za nove brodove klase B, C i D.

| (10) | Izmjenama Konvencije i Kodeksa STCW o osposobljavanju za putničke brodove i dijelova A i B Kodeksa STCW riješit će se novi izazovi koje predstavlja povećanje veličine modernih putničkih brodovima za krstarenje i velik broj putnika u plovilu, a one sadržavaju četiri zasebne razine osposobljavanja i upoznavanja: upoznavanje sa slučajevima opasnosti na putničkom brodu, osposobljavanje za nadzor velikog broja ljudi na putničkom brodu, upravljanje krizom na putničkom brodu i osposobljavanje o ljudskom ponašanju te osposobljavanje za ro-ro putnički brod. Direktiva 2008/106/EZ, a posebno Prilog I. poglavlje V. pravilo V/2., uključuje obvezne minimalne zahtjeve za osposobljavanje i kvalifikacije zapovjednika, časnika, mornara i ostalog osoblja na putničkim brodovima. |
| --- | --- |

(10)

Izmjenama Konvencije i Kodeksa STCW o osposobljavanju za putničke brodove i dijelova A i B Kodeksa STCW riješit će se novi izazovi koje predstavlja povećanje veličine modernih putničkih brodovima za krstarenje i velik broj putnika u plovilu, a one sadržavaju četiri zasebne razine osposobljavanja i upoznavanja: upoznavanje sa slučajevima opasnosti na putničkom brodu, osposobljavanje za nadzor velikog broja ljudi na putničkom brodu, upravljanje krizom na putničkom brodu i osposobljavanje o ljudskom ponašanju te osposobljavanje za ro-ro putnički brod. Direktiva 2008/106/EZ, a posebno Prilog I. poglavlje V. pravilo V/2., uključuje obvezne minimalne zahtjeve za osposobljavanje i kvalifikacije zapovjednika, časnika, mornara i ostalog osoblja na putničkim brodovima.

| (11) | Izmjenama poglavlja 13. Kodeksa FSS razjasnit će se da se izračuni dimenzija sredstava za bijeg, na temelju ukupnog broja osoba za koje se očekuje da će bježati stubištem ili kroz vrata, hodnike i odmorišta, izrađuju zasebno za dva različita slučaja popunjenosti navedenih prostora. Člankom 6. stavkom 2. točkom (a) podtočkom i. Direktive 2009/45/EZ utvrđeno je da novi putnički brodovi klase A trebaju u potpunosti ispunjavati zahtjeve Konvencije SOLAS iz 1974., kako je izmijenjena. Nadalje, Prilogom I. poglavljem II-2 dijelom A Direktive 2009/45/EZ Kodeks FSS, koji je donesen rezolucijom MSC.98(73), primjenjuje se na brodove klase B, C i D izgrađene 1. siječnja 2003. ili nakon tog datuma. |
| --- | --- |

(11)

Izmjenama poglavlja 13. Kodeksa FSS razjasnit će se da se izračuni dimenzija sredstava za bijeg, na temelju ukupnog broja osoba za koje se očekuje da će bježati stubištem ili kroz vrata, hodnike i odmorišta, izrađuju zasebno za dva različita slučaja popunjenosti navedenih prostora. Člankom 6. stavkom 2. točkom (a) podtočkom i. Direktive 2009/45/EZ utvrđeno je da novi putnički brodovi klase A trebaju u potpunosti ispunjavati zahtjeve Konvencije SOLAS iz 1974., kako je izmijenjena. Nadalje, Prilogom I. poglavljem II-2 dijelom A Direktive 2009/45/EZ Kodeks FSS, koji je donesen rezolucijom MSC.98(73), primjenjuje se na brodove klase B, C i D izgrađene 1. siječnja 2003. ili nakon tog datuma.

| (12) | U onoj mjeri u kojoj izmjene pravila II-1/1., II-1/2., II-1/3., II-1/4., II-1/5., II-1/6., II-1/7., II-1/8-1., II-1/9., II-1/10., II-1/12., II-1/13., II-1/15.–17., II-1/19., II-1/21.–22. i II-1/35. Konvencije SOLAS, pravila II-2/1. i II-2/10. Konvencije SOLAS i poglavlja 13. Kodeksa FSS mogu utjecati na odredbe Direktive 2009/45/EZ u vezi s putničkim brodovima i brzim putničkim plovilima u nacionalnoj plovidbi, te su izmjene u isključivoj nadležnosti Unije. |
| --- | --- |

(12)

U onoj mjeri u kojoj izmjene pravila II-1/1., II-1/2., II-1/3., II-1/4., II-1/5., II-1/6., II-1/7., II-1/8-1., II-1/9., II-1/10., II-1/12., II-1/13., II-1/15.–17., II-1/19., II-1/21.–22. i II-1/35. Konvencije SOLAS, pravila II-2/1. i II-2/10. Konvencije SOLAS i poglavlja 13. Kodeksa FSS mogu utjecati na odredbe Direktive 2009/45/EZ u vezi s putničkim brodovima i brzim putničkim plovilima u nacionalnoj plovidbi, te su izmjene u isključivoj nadležnosti Unije.

| (13) | Izmjenama Kodeksa ESP iz 2011. omogućit će se usklađivanje s ažuriranim jedinstvenim pravilima serije Z10 Međunarodnog udruženja klasifikacijskih društava za jedinstvena pravila (serija IACS UR Z10) koja su u vezi sa zahtjevima za nadzor i certificiranje. Člancima 5. i 6. Uredbe (EU) br. 530/2012 Europskog parlamenta i Vijeća (5) propisana je obvezna primjena IMO-ova Programa procjene stanja (CAS) na tankere za ulje s jednostrukom oplatom starije od 15 godina. Poboljšanim programom inspekcija tijekom nadzora brodova za rasuti teret i tankera za ulje ili Poboljšanim programom nadzora (ESP) detaljno je utvrđen način na koji treba provesti tu temeljitu procjenu. Budući da se CAS koristi ESP-om za ostvarenje svojeg cilja, sve promjene inspekcija ESP-a bit će automatski primjenjive na temelju Uredbe (EU) br. 530/2012. |
| --- | --- |

(13)

Izmjenama Kodeksa ESP iz 2011. omogućit će se usklađivanje s ažuriranim jedinstvenim pravilima serije Z10 Međunarodnog udruženja klasifikacijskih društava za jedinstvena pravila (serija IACS UR Z10) koja su u vezi sa zahtjevima za nadzor i certificiranje. Člancima 5. i 6. Uredbe (EU) br. 530/2012 Europskog parlamenta i Vijeća (5) propisana je obvezna primjena IMO-ova Programa procjene stanja (CAS) na tankere za ulje s jednostrukom oplatom starije od 15 godina. Poboljšanim programom inspekcija tijekom nadzora brodova za rasuti teret i tankera za ulje ili Poboljšanim programom nadzora (ESP) detaljno je utvrđen način na koji treba provesti tu temeljitu procjenu. Budući da se CAS koristi ESP-om za ostvarenje svojeg cilja, sve promjene inspekcija ESP-a bit će automatski primjenjive na temelju Uredbe (EU) br. 530/2012.

| (14) | Unija nije članica IMO-a niti je ugovorna stranka relevantnih konvencija i kodeksa. Stoga je potrebno da Vijeće ovlasti države članice da izraze stajalište Unije i izraze svoju suglasnost da ih te izmjene obvezuju, u onoj mjeri u kojoj su one u isključivoj nadležnosti Unije, |
| --- | --- |

(14)

Unija nije članica IMO-a niti je ugovorna stranka relevantnih konvencija i kodeksa. Stoga je potrebno da Vijeće ovlasti države članice da izraze stajalište Unije i izraze svoju suglasnost da ih te izmjene obvezuju, u onoj mjeri u kojoj su one u isključivoj nadležnosti Unije,

DONIJELO JE OVU ODLUKU:

Članak 1.

Stajalište koje treba zauzeti u ime Unije na 70. sjednici Odbora za zaštitu morskog okoliša IMO-a jest da je suglasna s donošenjem izmjena poglavlja 4. Priloga VI. Konvenciji MARPOL, kako je utvrđeno u Prilogu 7. dokumentu IMO-a MEPC 69/21/Add.1.

Članak 2.

1.   Stajalište koje treba zauzeti u ime Unije na 97. sjednici Odbora za pomorsku sigurnost IMO-a jest da je suglasna s donošenjem sljedećih izmjena:

| (a) | pravila II-1/1., II-1/2., II-1/3., II-1/4., II-1/5., II-1/6., II-1/7., II-1/8-1., II-1/9., II-1/10., II-1/12., II-1/13., II-1/15.–17., II-1/19., II-1/21.–22. i II-1/35. Konvencije SOLAS kako je utvrđeno u Prilogu 1. Okružnici IMO-a br. 3644. od 20. svibnja 2016.; |
| --- | --- |

(a)

pravila II-1/1., II-1/2., II-1/3., II-1/4., II-1/5., II-1/6., II-1/7., II-1/8-1., II-1/9., II-1/10., II-1/12., II-1/13., II-1/15.–17., II-1/19., II-1/21.–22. i II-1/35. Konvencije SOLAS kako je utvrđeno u Prilogu 1. Okružnici IMO-a br. 3644. od 20. svibnja 2016.;

| (b) | pravila Konvencije SOLAS II-1/1.2, novog pravila II-1/19-1. i izmjena pravila III/1.4, III/30. i III/37. Konvencije SOLAS kako je utvrđeno u Prilogu 1. Okružnici IMO-a br. 3644. od 20. svibnja 2016.; |
| --- | --- |

(b)

pravila Konvencije SOLAS II-1/1.2, novog pravila II-1/19-1. i izmjena pravila III/1.4, III/30. i III/37. Konvencije SOLAS kako je utvrđeno u Prilogu 1. Okružnici IMO-a br. 3644. od 20. svibnja 2016.;

| (c) | pravila II-2/1. i II-2/10. Konvencije SOLAS kako je utvrđeno u Prilogu 1. Okružnici IMO-a br. 3644. od 20. svibnja 2016.; |
| --- | --- |

(c)

pravila II-2/1. i II-2/10. Konvencije SOLAS kako je utvrđeno u Prilogu 1. Okružnici IMO-a br. 3644. od 20. svibnja 2016.;

| (d) | pravila II-1/3.-12. Konvencije SOLAS kako je utvrđeno u Prilogu 1. Okružnici IMO-a br. 3644. od 20. svibnja 2016.; |
| --- | --- |

(d)

pravila II-1/3.-12. Konvencije SOLAS kako je utvrđeno u Prilogu 1. Okružnici IMO-a br. 3644. od 20. svibnja 2016.;

| (e) | Konvencije i Kodeksa STCW o osposobljavanju za putničke brodove i dijelova A i B Kodeksa STCW kako je utvrđeno u prilozima 8., 9. i 10. dokumentu IMO-a MSC 96/25/Add.1.; |
| --- | --- |

(e)

Konvencije i Kodeksa STCW o osposobljavanju za putničke brodove i dijelova A i B Kodeksa STCW kako je utvrđeno u prilozima 8., 9. i 10. dokumentu IMO-a MSC 96/25/Add.1.;

| (f) | poglavlja 13. Kodeksa FSS kako je utvrđeno u Prilogu 2. Okružnici IMO-a br. 3644. od 20. svibnja 2016.; |
| --- | --- |

(f)

poglavlja 13. Kodeksa FSS kako je utvrđeno u Prilogu 2. Okružnici IMO-a br. 3644. od 20. svibnja 2016.;

| (g) | Kodeksa ESP iz 2011. kako je utvrđeno u Prilogu 4. Okružnici IMO-a br. 3644. od 20. svibnja 2016. |
| --- | --- |

(g)

Kodeksa ESP iz 2011. kako je utvrđeno u Prilogu 4. Okružnici IMO-a br. 3644. od 20. svibnja 2016.

2.   Ako se izmjene pravila II-1/6. Konvencije SOLAS iz stavka 1. točke (a) preispitaju na 97. sjednici Odbora za pomorsku sigurnost IMO-a, stajalište koje treba zauzeti u ime Unije jest da je suglasna s onim promjenama tih izmjena kojima se poboljšava trenutačna razina sigurnosti.

Članak 3.

1.   Stajalište koje treba zauzeti u ime Unije kako je navedeno u člancima 1. i 2. izražavaju države članice koje su članice IMO-a, djelujući zajednički u interesu Unije.

2.   Manje promjene stajalištâ iz članaka 1. i 2. mogu se dogovoriti bez daljnje odluke Vijeća.

Članak 4.

Države članice ovlašćuju se dati svoju suglasnost da ih, u interesu Unije, obvezuju izmjene iz članaka 1. i 2., u onoj mjeri u kojoj su one u isključivoj nadležnosti Unije.

Članak 5.

Ova je Odluka upućena državama članicama.

Sastavljeno u Luxemoburgu 17. listopada 2016.

Za Vijeće

Predsjednik

L. SÓLYMOS

---

(1)  Uredba (EU) 2015/757 Europskog parlamenta i Vijeća od 29. travnja 2015. o praćenju emisija ugljikova dioksida iz pomorskog prometa, izvješćivanju o njima i njihovoj verifikaciji te o izmjeni Direktive 2009/16/EZ (SL L 123, 19.5.2015., str. 55.).

1

(2)  Direktiva 2009/45/EZ Europskog parlamenta i Vijeća od 6. svibnja 2009. o sigurnosnim pravilima i normama za putničke brodove (SL L 163, 25.6.2009., str. 1.).

2

(3)  Direktiva 2008/106/EZ Europskog parlamenta i Vijeća od 19. studenoga 2008. o minimalnoj razini osposobljavanja pomoraca (SL L 323, 3.12.2008., str. 33.).

3

(4)  Direktiva 2003/10/EZ Europskog parlamenta i Vijeća od 6. veljače 2003. o minimalnim zdravstvenim i sigurnosnim zahtjevima u odnosu na izloženost radnika rizicima koji proizlaze iz fizičkih čimbenika (buke) (SL L 42, 15.2.2003., str. 38.)

4

(5)  Uredba (EU) br. 530/2012 Europskog parlamenta i Vijeća od 13. lipnja 2012. o ubrzanom postupnom uvođenju zahtjeva za dvostrukom oplatom ili ekvivalentnih projektnih zahtjeva za tankere za ulje s jednostrukom oplatom (SL L 172, 30.6.2012., str. 3.).

5

---

| 26.11.2016 | HR | Službeni list Europske unije | L 320/40 |
| --- | --- | --- | --- |

26.11.2016

HR

Službeni list Europske unije

L 320/40

---

ODLUKA KOMISIJE (EU) 2016/2078

оd 4. srpnja 2016.

o državnoj potpori SA.41617 – 2015/C (ex SA.33584 (2013/C) (ex 2011/NN)) koju je provela Nizozemska u korist profesionalnog nogometnog kluba NEC iz Nijmegena

(priopćeno pod brojem dokumenta C(2016) 4048)

(Vjerodostojan je samo tekst na nizozemskom jeziku)

(Tekst značajan za EGP)

EUROPSKA KOMISIJA,

uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije, a posebno njegov članak 108. stavak 2. prvi podstavak,

uzimajući u obzir Sporazum o Europskom gospodarskom prostoru, a posebno njegov članak 62. stavak 1. točku (a),

nakon što je pozvala zainteresirane strane da dostave svoje primjedbe u skladu s člankom 108. stavkom 2. Ugovora (1) te uzimajući u obzir njihove primjedbe,

budući da:

1.   POSTUPAK

POSTUPAK

| (1) | Građani su 2010. obavijestili Komisiju da je Nizozemska provela mjeru potpore u korist profesionalnog nogometnog kluba NEC iz Nijmegena. Pritužbe su evidentirane pod brojevima SA.31616 i SA.31767. Komisija je 2010. i 2011. zaprimila i pritužbe u vezi s mjerama u korist drugih profesionalnih nogometnih klubova u Nizozemskoj, odnosno MVV-a iz Maastrichta, Willema II iz Tilburga, FC Den Boscha iz 'sHertogenboscha i PSV-a iz Eindhovena. Nizozemska je dopisom od 2. rujna 2011. dostavila Komisiji dodatne informacije o mjeri koja se odnosi na klub NEC. |
| --- | --- |

(1)

Građani su 2010. obavijestili Komisiju da je Nizozemska provela mjeru potpore u korist profesionalnog nogometnog kluba NEC iz Nijmegena. Pritužbe su evidentirane pod brojevima SA.31616 i SA.31767. Komisija je 2010. i 2011. zaprimila i pritužbe u vezi s mjerama u korist drugih profesionalnih nogometnih klubova u Nizozemskoj, odnosno MVV-a iz Maastrichta, Willema II iz Tilburga, FC Den Boscha iz 'sHertogenboscha i PSV-a iz Eindhovena. Nizozemska je dopisom od 2. rujna 2011. dostavila Komisiji dodatne informacije o mjeri koja se odnosi na klub NEC.

| (2) | Dopisom od 6. ožujka 2013. Komisija je obavijestila Nizozemsku da je odlučila pokrenuti postupak iz članka 108. stavka 2. Ugovora u vezi s mjerama u korist klubova Willem II, NEC, MVV, PSV i FC Den Bosch. |
| --- | --- |

(2)

Dopisom od 6. ožujka 2013. Komisija je obavijestila Nizozemsku da je odlučila pokrenuti postupak iz članka 108. stavka 2. Ugovora u vezi s mjerama u korist klubova Willem II, NEC, MVV, PSV i FC Den Bosch.

| (3) | Odluka Komisije o pokretanju postupka (dalje u tekstu: „odluka o pokretanju postupka”) objavljena je u Službenom listu Europske unije (2). Komisija je pozvala zainteresirane strane da dostave svoje primjedbe na predmetne mjere. |
| --- | --- |

(3)

Odluka Komisije o pokretanju postupka (dalje u tekstu: „odluka o pokretanju postupka”) objavljena je u Službenom listu Europske unije (2). Komisija je pozvala zainteresirane strane da dostave svoje primjedbe na predmetne mjere.

Službenom listu Europske unije

2

| (4) | Nizozemska je primjedbe u okviru postupka koji se odnosi na mjeru u korist kluba NEC dostavila dopisom od 6. lipnja 2013., koji je uključivao primjedbe općine Nijmegen (dalje u tekstu: „općina”) kao zainteresirane strane. Sastanak s Nizozemskom održan je 27. veljače 2015. i na njemu je sudjelovala i općina. Dodatne informacije od Nizozemske zaprimljene su 10. travnja 2015., 11. svibnja 2015., 13. svibnja 2015. i 16. srpnja 2015. Komisija nije zaprimila nikakve primjedbe od drugih zainteresiranih strana. |
| --- | --- |

(4)

Nizozemska je primjedbe u okviru postupka koji se odnosi na mjeru u korist kluba NEC dostavila dopisom od 6. lipnja 2013., koji je uključivao primjedbe općine Nijmegen (dalje u tekstu: „općina”) kao zainteresirane strane. Sastanak s Nizozemskom održan je 27. veljače 2015. i na njemu je sudjelovala i općina. Dodatne informacije od Nizozemske zaprimljene su 10. travnja 2015., 11. svibnja 2015., 13. svibnja 2015. i 16. srpnja 2015. Komisija nije zaprimila nikakve primjedbe od drugih zainteresiranih strana.

| (5) | Nakon odluke o pokretanju postupka i u dogovoru s Nizozemskom pokrenuti su zasebni istražni postupci za različite klubove. Istražni postupak koji se odnosi na klub NEC evidentiran je pod brojem predmeta SA.41617. |
| --- | --- |

(5)

Nakon odluke o pokretanju postupka i u dogovoru s Nizozemskom pokrenuti su zasebni istražni postupci za različite klubove. Istražni postupak koji se odnosi na klub NEC evidentiran je pod brojem predmeta SA.41617.

2.   DETALJNI OPIS MJERE

DETALJNI OPIS MJERE

2.1.   Mjera i njezin korisnik

Mjera i njezin korisnik

| (6) | Nacionalni nogometni savez Koninklijke Nederlandse Voetbal Bond (dalje u tekstu: „KNVB”) krovna je organizacija za profesionalna i amaterska nogometna prvenstva. Profesionalni nogomet u Nizozemskoj organiziran je kao sustav od dvije lige. U sezoni 2014./2015. sastojao se od 38 klubova od kojih je 18 igralo u prvoj lizi (erddivisie), a 20 u drugoj lizi (eerste divisie). |
| --- | --- |

(6)

Nacionalni nogometni savez Koninklijke Nederlandse Voetbal Bond (dalje u tekstu: „KNVB”) krovna je organizacija za profesionalna i amaterska nogometna prvenstva. Profesionalni nogomet u Nizozemskoj organiziran je kao sustav od dvije lige. U sezoni 2014./2015. sastojao se od 38 klubova od kojih je 18 igralo u prvoj lizi (erddivisie), a 20 u drugoj lizi (eerste divisie).

erddivisie

eerste divisie)

| (7) | Klub Nijmegen Eendracht Combinatie (dalje u tekstu: („NEC”) osnovan je 1900. i utakmice kod kuće igra u Nijmegenu. Pravna struktura kluba NEC sljedeća je: trgovačka društva Nijmegen Eendracht Combinatie B.V, Exploitatie-Maatschappij De Goffert B.V. i N.E.C. horeca B.V. u vlasništvu su zaklade Stichting Administratiekantoor N.E.C. Korisnik mjere je trgovačko društvo Exploitatie-Maatschappij De Goffert B.V. Prema informacijama koje je dostavila Nizozemska klub NEC srednje je poduzeće koje je 2015. zapošljavalo 62,3 zaposlenika u ekvivalentu punog radnog vremena (69,5 zaposlenika u ekvivalentu punog radnog vremena u 2010.). U razdoblju koje je predmet tog istražnog postupka klub NEC igrao je u prvoj lizi. Posljednji put je igrao na europskom prvenstvu (kupu UEFA-e) u sezoni 2008./2009. |
| --- | --- |

(7)

Klub Nijmegen Eendracht Combinatie (dalje u tekstu: („NEC”) osnovan je 1900. i utakmice kod kuće igra u Nijmegenu. Pravna struktura kluba NEC sljedeća je: trgovačka društva Nijmegen Eendracht Combinatie B.V, Exploitatie-Maatschappij De Goffert B.V. i N.E.C. horeca B.V. u vlasništvu su zaklade Stichting Administratiekantoor N.E.C. Korisnik mjere je trgovačko društvo Exploitatie-Maatschappij De Goffert B.V. Prema informacijama koje je dostavila Nizozemska klub NEC srednje je poduzeće koje je 2015. zapošljavalo 62,3 zaposlenika u ekvivalentu punog radnog vremena (69,5 zaposlenika u ekvivalentu punog radnog vremena u 2010.). U razdoblju koje je predmet tog istražnog postupka klub NEC igrao je u prvoj lizi. Posljednji put je igrao na europskom prvenstvu (kupu UEFA-e) u sezoni 2008./2009.

| (8) | Od 2003. klub NEC glavni je, ali ne i jedini, korisnik višenamjenskog stadiona Goffert koji se nalazi u velikom parku Goffert u Nijmegenu. Općina je uz potporu Europskog fonda za regionalni razvoj (EFRR) pored stadiona u parku Goffert 2003. izgradila višenamjenski sportski kompleks De Eendracht. Kompleks De Eendracht iznajmljen je klubu NEC, a za treniranje ga upotrebljavaju i drugi. |
| --- | --- |

(8)

Od 2003. klub NEC glavni je, ali ne i jedini, korisnik višenamjenskog stadiona Goffert koji se nalazi u velikom parku Goffert u Nijmegenu. Općina je uz potporu Europskog fonda za regionalni razvoj (EFRR) pored stadiona u parku Goffert 2003. izgradila višenamjenski sportski kompleks De Eendracht. Kompleks De Eendracht iznajmljen je klubu NEC, a za treniranje ga upotrebljavaju i drugi.

| (9) | Odnosi između općine i kluba NEC u pogledu kompleksa De Eendracht propisani su u dva ugovora sklopljena 2003.: ugovor o namjeri razvoja područja u kojem se nalazi kompleks De Eendracht u kontekstu šire vizije sportske politike općine te ugovor o najmu kompleksa De Eendracht. |
| --- | --- |

(9)

Odnosi između općine i kluba NEC u pogledu kompleksa De Eendracht propisani su u dva ugovora sklopljena 2003.: ugovor o namjeri razvoja područja u kojem se nalazi kompleks De Eendracht u kontekstu šire vizije sportske politike općine te ugovor o najmu kompleksa De Eendracht.

| (10) | Klub NEC obratio se općinskim tijelima 2008. i 2009. u vezi s klauzulom u ugovorima u skladu s kojom je imao pravo od općine kupiti kompleks De Eendracht. Opisavši to kao „mogućnost kupovine” klub NEC napisao je da mu je namjera bila steći „opstalrecht” ili superficijarno pravo (3) nad kompleksom. U prvom dopisu klub NEC predložio je da će se odreći od svoje mogućnosti kupovine u zamjenu za nadoknadu od 2,3 milijuna EUR koju je izračunao na temelju procijenjene knjigovodstvene vrijednosti i stvarne vrijednosti kompleksa kako su je utvrdili vanjski stručnjaci. Klub NEC smatra da razlika između dvije vrijednosti odgovara koristi koju bi on ostvario da je izvršio svoju mogućnost kupovine. U drugom dopisu klub NEC obavijestio je općinu da želi izvršiti svoju mogućnost kupovine. |
| --- | --- |

(10)

Klub NEC obratio se općinskim tijelima 2008. i 2009. u vezi s klauzulom u ugovorima u skladu s kojom je imao pravo od općine kupiti kompleks De Eendracht. Opisavši to kao „mogućnost kupovine” klub NEC napisao je da mu je namjera bila steći „opstalrecht” ili superficijarno pravo (3) nad kompleksom. U prvom dopisu klub NEC predložio je da će se odreći od svoje mogućnosti kupovine u zamjenu za nadoknadu od 2,3 milijuna EUR koju je izračunao na temelju procijenjene knjigovodstvene vrijednosti i stvarne vrijednosti kompleksa kako su je utvrdili vanjski stručnjaci. Klub NEC smatra da razlika između dvije vrijednosti odgovara koristi koju bi on ostvario da je izvršio svoju mogućnost kupovine. U drugom dopisu klub NEC obavijestio je općinu da želi izvršiti svoju mogućnost kupovine.

3

| (11) | Općina je 2010. zaprimila pravna mišljenja dvaju odvjetničkih društava o tom pitanju: jedno u siječnju 2010., a drugo u rujnu 2010. U prvom mišljenju navedena je odredba iz ugovora o najmu u skladu s kojom je ugovorom obuhvaćeno razdoblje dok najmoprimac (NEC) ne kupi kompleks De Eendracht te je navedeno je bila namjera općine i kluba NEC da će klub NEC kupiti kompleks ako EFRR ne podnese prigovor. Zaključeno je da klub NEC ima čvrsto pravo potraživati kupovinu. Drugo mišljenje zatraženo je na zahtjev općinskog vijeća i odnosilo se na navodnu pouzdanost potraživanja kluba NEC. U mišljenju je donesen zaključak da općina ima obvezu samo pregovarati s klubom NEC jer se predmetnom odredbom ne propisuje cijena ili mehanizam za određivanje cijene. |
| --- | --- |

(11)

Općina je 2010. zaprimila pravna mišljenja dvaju odvjetničkih društava o tom pitanju: jedno u siječnju 2010., a drugo u rujnu 2010. U prvom mišljenju navedena je odredba iz ugovora o najmu u skladu s kojom je ugovorom obuhvaćeno razdoblje dok najmoprimac (NEC) ne kupi kompleks De Eendracht te je navedeno je bila namjera općine i kluba NEC da će klub NEC kupiti kompleks ako EFRR ne podnese prigovor. Zaključeno je da klub NEC ima čvrsto pravo potraživati kupovinu. Drugo mišljenje zatraženo je na zahtjev općinskog vijeća i odnosilo se na navodnu pouzdanost potraživanja kluba NEC. U mišljenju je donesen zaključak da općina ima obvezu samo pregovarati s klubom NEC jer se predmetnom odredbom ne propisuje cijena ili mehanizam za određivanje cijene.

| (12) | Općina se suglasila kupiti potraživanje za 2,2 milijuna EUR u rujnu 2010. Nizozemska nije, u skladu s člankom 108. stavkom 3. Ugovora, prijavila svoju namjeru da će klubu NEC platiti nadoknadu zbog odricanja od mogućnosti kupovine. U pogledu te transakcije pokrenut je formalni istražni postupak i ta je transakcija predmet ove Odluke. |
| --- | --- |

(12)

Općina se suglasila kupiti potraživanje za 2,2 milijuna EUR u rujnu 2010. Nizozemska nije, u skladu s člankom 108. stavkom 3. Ugovora, prijavila svoju namjeru da će klubu NEC platiti nadoknadu zbog odricanja od mogućnosti kupovine. U pogledu te transakcije pokrenut je formalni istražni postupak i ta je transakcija predmet ove Odluke.

2.2.   Osnova za pokretanje postupka

Osnova za pokretanje postupka

| (13) | U odluci o pokretanju postupka Komisija je zauzela stajalište da bi se mjerama potpore dodijeljenima profesionalnim nogometnim klubovima moglo narušiti tržišno natjecanje i da bi se njima moglo utjecati na trgovinu među državama članicama u smislu članka 107. stavka 1. Ugovora. Nadalje, Komisija je donijela prethodni zaključak da je općina uporabom državnih sredstava osigurala selektivnu prednost nogometnom klubu NEC, što znači da mu je pružila potporu. |
| --- | --- |

(13)

U odluci o pokretanju postupka Komisija je zauzela stajalište da bi se mjerama potpore dodijeljenima profesionalnim nogometnim klubovima moglo narušiti tržišno natjecanje i da bi se njima moglo utjecati na trgovinu među državama članicama u smislu članka 107. stavka 1. Ugovora. Nadalje, Komisija je donijela prethodni zaključak da je općina uporabom državnih sredstava osigurala selektivnu prednost nogometnom klubu NEC, što znači da mu je pružila potporu.

| (14) | Prvo, u pogledu postojanja mogućnosti kupovine, Komisija je zaključila da Nizozemska, oslanjajući se isključivo na prvo pravno mišljenje i zanemarujući drugo podrobnije mišljenje, nije dokazala da je klub NEC imao mogućnost kupovine po cijeni koja nije propisana u ugovoru i o kojoj se nije pregovaralo. |
| --- | --- |

(14)

Prvo, u pogledu postojanja mogućnosti kupovine, Komisija je zaključila da Nizozemska, oslanjajući se isključivo na prvo pravno mišljenje i zanemarujući drugo podrobnije mišljenje, nije dokazala da je klub NEC imao mogućnost kupovine po cijeni koja nije propisana u ugovoru i o kojoj se nije pregovaralo.

| (15) | Drugo, u pogledu tržišne usklađenosti cijene plaćene u zamjenu za odricanje od navodne mogućnosti kupovine, Komisija je ponovila da se uputa navedena u Komunikaciji Komisije o elementima državne potpore kod prodaje zemljišta i zgrada od strane tijela javne vlasti (4) (dalje u tekstu: „Komunikacija o prodaji zemljišta”) na koje se Nizozemska pozvala odnosi samo na „prodaju zemljišta i zgrada u javnome vlasništvu. Ne odnosi se na javnu kupnju zemljišta i zgrada ili na davanje u zakup ili najam zemljišta i zgrada od strane tijela javne vlasti. Spomenute transakcije mogu također uključivati elemente državne potpore.” Nadalje, Komisija je izjavila bi subjekti u tržišnom gospodarstvu vjerojatno isto uzeli u obzir vjerojatnost da će najmoprimac iskoristiti svoju mogućnost kupovine, pod pretpostavkom da ona postoji. Oni bi, među ostalim, uzeli u obzir i financijska sredstva koja on ima na raspolaganju. |
| --- | --- |

(15)

Drugo, u pogledu tržišne usklađenosti cijene plaćene u zamjenu za odricanje od navodne mogućnosti kupovine, Komisija je ponovila da se uputa navedena u Komunikaciji Komisije o elementima državne potpore kod prodaje zemljišta i zgrada od strane tijela javne vlasti (4) (dalje u tekstu: „Komunikacija o prodaji zemljišta”) na koje se Nizozemska pozvala odnosi samo na „prodaju zemljišta i zgrada u javnome vlasništvu. Ne odnosi se na javnu kupnju zemljišta i zgrada ili na davanje u zakup ili najam zemljišta i zgrada od strane tijela javne vlasti. Spomenute transakcije mogu također uključivati elemente državne potpore.” Nadalje, Komisija je izjavila bi subjekti u tržišnom gospodarstvu vjerojatno isto uzeli u obzir vjerojatnost da će najmoprimac iskoristiti svoju mogućnost kupovine, pod pretpostavkom da ona postoji. Oni bi, među ostalim, uzeli u obzir i financijska sredstva koja on ima na raspolaganju.

4

| (16) | Treće, Komisija je napomenula da je klub NEC u trenutku dodjele potpore bio u financijskim teškoćama koje su bile toliko ozbiljne da bi mogle ugroziti njegovu budućnost kao profesionalnog nogometnog kluba. Pri provjeri poslovnog plana kluba NEC za 2010./2011. KNVB je u srpnju 2010. zatražio od kluba NEC vanjsko jamstvo u iznosu od 1 967 000 EUR, bez kojeg bi postojala opasnost da će klub NEC izgubiti svoju dozvolu. To jamstvo (koje je, prema informacijama koje Komisija ima na raspolaganju, pružalo privatno trgovačko društvo i stoga nije osigurano iz državnih sredstava) bilo je potrebno uz 2,2 milijuna EUR na koje se odnosi ova Odluka. Klub NEC izjavio je u lipnju 2010. da je njegovo financijsko stanje zabrinjavajuće zbog negativnog vlasničkog kapitala, negativnih poslovnih rezultata u razdoblju 2009./2010. i loše likvidnosti. Klub NEC prestao je plaćati najamninu u rujnu 2009. |
| --- | --- |

(16)

Treće, Komisija je napomenula da je klub NEC u trenutku dodjele potpore bio u financijskim teškoćama koje su bile toliko ozbiljne da bi mogle ugroziti njegovu budućnost kao profesionalnog nogometnog kluba. Pri provjeri poslovnog plana kluba NEC za 2010./2011. KNVB je u srpnju 2010. zatražio od kluba NEC vanjsko jamstvo u iznosu od 1 967 000 EUR, bez kojeg bi postojala opasnost da će klub NEC izgubiti svoju dozvolu. To jamstvo (koje je, prema informacijama koje Komisija ima na raspolaganju, pružalo privatno trgovačko društvo i stoga nije osigurano iz državnih sredstava) bilo je potrebno uz 2,2 milijuna EUR na koje se odnosi ova Odluka. Klub NEC izjavio je u lipnju 2010. da je njegovo financijsko stanje zabrinjavajuće zbog negativnog vlasničkog kapitala, negativnih poslovnih rezultata u razdoblju 2009./2010. i loše likvidnosti. Klub NEC prestao je plaćati najamninu u rujnu 2009.

| (17) | Kako bi ocijenila spojivost potpore sa Smjernicama o državnim potporama za sanaciju i restrukturiranje poduzeća u teškoćama (5) (dalje u tekstu: „Smjernice”), Komisija je zatražila informacije o usklađenosti sa svim zahtjevima utvrđenima tim Smjernicama. |
| --- | --- |

(17)

Kako bi ocijenila spojivost potpore sa Smjernicama o državnim potporama za sanaciju i restrukturiranje poduzeća u teškoćama (5) (dalje u tekstu: „Smjernice”), Komisija je zatražila informacije o usklađenosti sa svim zahtjevima utvrđenima tim Smjernicama.

5

| (18) | Komisija nije mogla provjeriti jesu li ispunjeni svi uvjeti iz točaka 34. – 37. Smjernica u vezi s prirodom plana restrukturiranja i njegovim izvršenjem. Komisija nije mogla provjeriti ni jesu li poduzete odgovarajuće kompenzacijske mjere u smislu točaka 38. – 42. Dodatno je trebalo dokazati da je potpora ograničena na najmanju razinu, da je korisnik platio odgovarajući vlastiti doprinos svojem restrukturiranju, da će Nizozemska dostaviti izvješća o praćenju i da će se poštovati načelo jednokratne dodjele. |
| --- | --- |

(18)

Komisija nije mogla provjeriti jesu li ispunjeni svi uvjeti iz točaka 34. – 37. Smjernica u vezi s prirodom plana restrukturiranja i njegovim izvršenjem. Komisija nije mogla provjeriti ni jesu li poduzete odgovarajuće kompenzacijske mjere u smislu točaka 38. – 42. Dodatno je trebalo dokazati da je potpora ograničena na najmanju razinu, da je korisnik platio odgovarajući vlastiti doprinos svojem restrukturiranju, da će Nizozemska dostaviti izvješća o praćenju i da će se poštovati načelo jednokratne dodjele.

3.   PRIMJEDBE NIZOZEMSKE

PRIMJEDBE NIZOZEMSKE

| (19) | Nizozemska se ne slaže da mjera čini državnu potporu. |
| --- | --- |

(19)

Nizozemska se ne slaže da mjera čini državnu potporu.

| (20) | Nizozemska u tom pogledu prvo ističe važnost konteksta u kojem se odvijala transakcija. Ona tvrdi da je odluka o pokretanju postupka sadržavala nekoliko činjeničnih pogrešaka. Suprotno onome što je navedeno u odluci o pokretanju postupka, stadion Goffert bio je višenamjenske prirode i prije 2003. Općina smatra da je uporaba kompleksa De Eendracht (i stadiona Goffert) u druge svrhe osim sporta važan kontekstualni čimbenik. |
| --- | --- |

(20)

Nizozemska u tom pogledu prvo ističe važnost konteksta u kojem se odvijala transakcija. Ona tvrdi da je odluka o pokretanju postupka sadržavala nekoliko činjeničnih pogrešaka. Suprotno onome što je navedeno u odluci o pokretanju postupka, stadion Goffert bio je višenamjenske prirode i prije 2003. Općina smatra da je uporaba kompleksa De Eendracht (i stadiona Goffert) u druge svrhe osim sporta važan kontekstualni čimbenik.

| (21) | Nizozemska posebno ističe interes općine za razvoj vrhovnog sportskog i inovacijskog parka (dalje u tekstu: „TIP”) (6) kojim bi se objedinio postojeći stadion Goffert i kompleks De Eendracht. Pripreme za razvoj TIP-a počele su prije nego što je klub NEC obavijestio općinu da želi izvršiti svoju mogućnost kupovine. Kompleks De Eendracht imao je važnu ulogu u planovima općine u vezi s TIP-om. Nizozemska ističe da su se pripreme za TIP odvijale i dugo nakon transakcije koja je provedena u rujnu 2010. Tek u ožujku 2012. općinsko vijeće odlučilo je da će zaustaviti pripreme za TIP. Nizozemska tvrdi da bi Komisija trebala izričito uzeti u obzir činjenicu da je općini u to vrijeme bilo vrlo važno zadržati potpuno vlasništvo nad kompleksom De Eendracht (nad zemljištem i zgradom na tom zemljištu) kako bi se omogućio razvoj TIP-a. |
| --- | --- |

(21)

Nizozemska posebno ističe interes općine za razvoj vrhovnog sportskog i inovacijskog parka (dalje u tekstu: „TIP”) (6) kojim bi se objedinio postojeći stadion Goffert i kompleks De Eendracht. Pripreme za razvoj TIP-a počele su prije nego što je klub NEC obavijestio općinu da želi izvršiti svoju mogućnost kupovine. Kompleks De Eendracht imao je važnu ulogu u planovima općine u vezi s TIP-om. Nizozemska ističe da su se pripreme za TIP odvijale i dugo nakon transakcije koja je provedena u rujnu 2010. Tek u ožujku 2012. općinsko vijeće odlučilo je da će zaustaviti pripreme za TIP. Nizozemska tvrdi da bi Komisija trebala izričito uzeti u obzir činjenicu da je općini u to vrijeme bilo vrlo važno zadržati potpuno vlasništvo nad kompleksom De Eendracht (nad zemljištem i zgradom na tom zemljištu) kako bi se omogućio razvoj TIP-a.

6

| (22) | U tom pogledu Nizozemska u upućuje na izvješće o očekivanim gospodarskim učincima TIP-a koje su objavili savjetnici za europska i regionalna pitanja u travnju 2009. Prema tom izvješću očekivalo se da će TIP imati pozitivan učinak na gospodarstvo općine, uključujući na povećanje zapošljavanja i potrošnje, ali i različite neizravne pozitivne gospodarske učinke u području razvoja znanja, inovacija, obrazovanja i općih razina aktivnosti. U izvješću „TIP Nijmegen Impact and Opportunities” (Učinci i mogućnosti TIP-a u Nijmegenu), koje su izradili općina i društvo Buck Consultants, posebno se ističe važna uloga kompleksa De Eendracht u razvoju TIP-a. |
| --- | --- |

(22)

U tom pogledu Nizozemska u upućuje na izvješće o očekivanim gospodarskim učincima TIP-a koje su objavili savjetnici za europska i regionalna pitanja u travnju 2009. Prema tom izvješću očekivalo se da će TIP imati pozitivan učinak na gospodarstvo općine, uključujući na povećanje zapošljavanja i potrošnje, ali i različite neizravne pozitivne gospodarske učinke u području razvoja znanja, inovacija, obrazovanja i općih razina aktivnosti. U izvješću „TIP Nijmegen Impact and Opportunities” (Učinci i mogućnosti TIP-a u Nijmegenu), koje su izradili općina i društvo Buck Consultants, posebno se ističe važna uloga kompleksa De Eendracht u razvoju TIP-a.

| (23) | Drugo, Nizozemska ističe pouzdanost potraživanja kluba NEC. Objasnila je kontekst u kojem je došlo do utvrđivanja mogućnosti kupovine. Općina je istaknula da je to povezano s time što se klub NEC odrekao superficijarnog prava u pogledu tada postojećeg amaterskog kompleksa kako bi općina mogla taj kompleks zamijeniti novim kompleksom De Eendracht. Superficijarno pravo u pogledu amaterskog kompleksa koji je postojao 2000. imao je klub NEC, a općina je bila vlasnik zemljišta na kojem je on izgrađen. Budući da kompleks više nije bio u skladu sa zahtjevima saveza KNVB za nastavak nogometnih aktivnosti na toj lokaciji, općina je u dogovoru s klubom NEC u 2002. odlučila izgraditi novi višenamjenski kompleks De Eendracht. Gradnja kompleksa De Eendracht financirala se javnim sredstvima uz djelomičnu potporu EFRR-a. Da bi se mogla zatražiti potpora EFRR-a, kompleks je morala izgraditi općina i zgrada se nije smjela prodati tijekom razdoblja od pet godina. Klub NEC stoga se odrekao svojeg superficijarnog prava na kompleks, ali je stekao mogućnost kupovine (superficijarno pravo) novog kompleksa De Eendracht. Nizozemska tvrdi da se planiralo da će klub NEC moći preuzeti kompleks De Eendracht kada istekne zabrana u skladu sa zahtjevima EFRR-a, iako u tom trenutku nije utvrđena kupovna cijena. |
| --- | --- |

(23)

Drugo, Nizozemska ističe pouzdanost potraživanja kluba NEC. Objasnila je kontekst u kojem je došlo do utvrđivanja mogućnosti kupovine. Općina je istaknula da je to povezano s time što se klub NEC odrekao superficijarnog prava u pogledu tada postojećeg amaterskog kompleksa kako bi općina mogla taj kompleks zamijeniti novim kompleksom De Eendracht. Superficijarno pravo u pogledu amaterskog kompleksa koji je postojao 2000. imao je klub NEC, a općina je bila vlasnik zemljišta na kojem je on izgrađen. Budući da kompleks više nije bio u skladu sa zahtjevima saveza KNVB za nastavak nogometnih aktivnosti na toj lokaciji, općina je u dogovoru s klubom NEC u 2002. odlučila izgraditi novi višenamjenski kompleks De Eendracht. Gradnja kompleksa De Eendracht financirala se javnim sredstvima uz djelomičnu potporu EFRR-a. Da bi se mogla zatražiti potpora EFRR-a, kompleks je morala izgraditi općina i zgrada se nije smjela prodati tijekom razdoblja od pet godina. Klub NEC stoga se odrekao svojeg superficijarnog prava na kompleks, ali je stekao mogućnost kupovine (superficijarno pravo) novog kompleksa De Eendracht. Nizozemska tvrdi da se planiralo da će klub NEC moći preuzeti kompleks De Eendracht kada istekne zabrana u skladu sa zahtjevima EFRR-a, iako u tom trenutku nije utvrđena kupovna cijena.

| (24) | Nizozemska stoga odbacuje tvrdnju da je općina uzela u obzir samo jednu pravnu mogućnost (vidjeti uvodnu izjavu 14.). Umjesto toga ona ističe da između općine i kluba NEC nikada nije bilo sukoba u pogledu potraživanja koje su obje stranke smatrala pouzdanim. Nizozemska ovdje upućuje na članak 6.217 nizozemskoga Građanskog zakonika u skladu s kojim je za sklapanje sporazuma dovoljan jednostavni konsenzus stranaka. |
| --- | --- |

(24)

Nizozemska stoga odbacuje tvrdnju da je općina uzela u obzir samo jednu pravnu mogućnost (vidjeti uvodnu izjavu 14.). Umjesto toga ona ističe da između općine i kluba NEC nikada nije bilo sukoba u pogledu potraživanja koje su obje stranke smatrala pouzdanim. Nizozemska ovdje upućuje na članak 6.217 nizozemskoga Građanskog zakonika u skladu s kojim je za sklapanje sporazuma dovoljan jednostavni konsenzus stranaka.

| (25) | Postojanje mogućnosti kupovine može se utvrditi na temelju namjere i ugovora o najmu između općine i trgovačkog društva Exploitatiemaatschappij De Goffert B.V. (vidjeti uvodnu izjavu 9.). Nizozemska tvrdi da činjenica da u odredbama o mogućnosti kupovine nije propisana cijena ili mehanizam za određivanje cijene nije relevantna. U kontekstu ugovora o kupovini u kojima stranke nisu utvrdile cijenu, člankom 7.4 nizozemskoga Građanskog zakonika propisano je da kupac mora platiti „razumnu cijenu”. |
| --- | --- |

(25)

Postojanje mogućnosti kupovine može se utvrditi na temelju namjere i ugovora o najmu između općine i trgovačkog društva Exploitatiemaatschappij De Goffert B.V. (vidjeti uvodnu izjavu 9.). Nizozemska tvrdi da činjenica da u odredbama o mogućnosti kupovine nije propisana cijena ili mehanizam za određivanje cijene nije relevantna. U kontekstu ugovora o kupovini u kojima stranke nisu utvrdile cijenu, člankom 7.4 nizozemskoga Građanskog zakonika propisano je da kupac mora platiti „razumnu cijenu”.

| (26) | Konačno, općina tvrdi da je odluka o neuzimanju u obzir druge pravne mogućnosti bila utemeljena na čvrstim i opravdanim razlozima jer se smatralo da su argumenti iz drugog pravnog mišljenja neutemeljeni. Pisac prvog pravnog mišljenja reagirao na je drugo mišljenje kako bi potvrdio svoj savjet, što je učvrstilo odluku općine. Općina ističe da je drugo mišljenje nedvojbeno bilo politički motivirano jer su ga zatražile opozicijske stranke u općinskom vijeću. Zaključi o valjanosti argumenata iz drugog mišljenja ne mogu se donositi na temelju njegove veće razrađenosti (uvodna izjava 14.). |
| --- | --- |

(26)

Konačno, općina tvrdi da je odluka o neuzimanju u obzir druge pravne mogućnosti bila utemeljena na čvrstim i opravdanim razlozima jer se smatralo da su argumenti iz drugog pravnog mišljenja neutemeljeni. Pisac prvog pravnog mišljenja reagirao na je drugo mišljenje kako bi potvrdio svoj savjet, što je učvrstilo odluku općine. Općina ističe da je drugo mišljenje nedvojbeno bilo politički motivirano jer su ga zatražile opozicijske stranke u općinskom vijeću. Zaključi o valjanosti argumenata iz drugog mišljenja ne mogu se donositi na temelju njegove veće razrađenosti (uvodna izjava 14.).

| (27) | U tom pogledu općina nadalje napominje da se na ugovor između kluba NEC i općine primjenjuje nacionalno privatno pravo te da stoga ocjenu valjanosti potraživanja kluba NEC mora obaviti nizozemski sudac. |
| --- | --- |

(27)

U tom pogledu općina nadalje napominje da se na ugovor između kluba NEC i općine primjenjuje nacionalno privatno pravo te da stoga ocjenu valjanosti potraživanja kluba NEC mora obaviti nizozemski sudac.

| (28) | Treće, Nizozemska je dostavila dodatna pojašnjenja i u pogledu utvrđivanja vrijednosti mogućnosti kupovine. Nizozemska ističe da se ne može pretpostaviti postojanje prednosti (a stoga i državne potpore) samo zato što je cijena utvrđena na temelju pregovora. U slučaju kluba NEC mogućnost kupovine utvrđena je na temelju neovisne procjene vrijednosti i nizozemska nadležna tijela stoga tvrde da je ona u skladu s tržištem. Nizozemska tvrdi da transakcija nije bila selektivna i da se njome klub NEC nije stavio u povoljniji položaj. |
| --- | --- |

(28)

Treće, Nizozemska je dostavila dodatna pojašnjenja i u pogledu utvrđivanja vrijednosti mogućnosti kupovine. Nizozemska ističe da se ne može pretpostaviti postojanje prednosti (a stoga i državne potpore) samo zato što je cijena utvrđena na temelju pregovora. U slučaju kluba NEC mogućnost kupovine utvrđena je na temelju neovisne procjene vrijednosti i nizozemska nadležna tijela stoga tvrde da je ona u skladu s tržištem. Nizozemska tvrdi da transakcija nije bila selektivna i da se njome klub NEC nije stavio u povoljniji položaj.

| (29) | Nizozemska upućuje na činjenicu da mjera nije selektivna ako se temelji na općoj nacionalnoj mjeri. Osobito, transakcija se temelji na Građanskom zakoniku koji ima opće područje primjene i primjenjuje se na sve poduzetnike. Vrijednost transakcije temeljila se na odredbama Građanskog zakonika u kojima je predviđeno plaćanje „razumne cijene”. Nizozemska tvrdi da je tako jer je neovisna procjena vrijednosti izvršena u travnju 2009. Ona zaključuje da transakcija nije bila selektivna. |
| --- | --- |

(29)

Nizozemska upućuje na činjenicu da mjera nije selektivna ako se temelji na općoj nacionalnoj mjeri. Osobito, transakcija se temelji na Građanskom zakoniku koji ima opće područje primjene i primjenjuje se na sve poduzetnike. Vrijednost transakcije temeljila se na odredbama Građanskog zakonika u kojima je predviđeno plaćanje „razumne cijene”. Nizozemska tvrdi da je tako jer je neovisna procjena vrijednosti izvršena u travnju 2009. Ona zaključuje da transakcija nije bila selektivna.

| (30) | Čak i da se transakcija smatrala selektivnom, klub NEC ne bi ostvario prednost jer je općina postupila kao ulagač u tržišnom gospodarstvu i platila tržišnu cijenu. Nizozemska naglašava praksu odlučivanja Komisije koja po analogiji primjenjuje Komunikaciju o prodaji zemljišta kada se predmeti odnose na procjenu vrijednosti ostale imovine i imovinskih prava. Budući da se transakcija u ovom slučaju temelji na procjeni vrijednosti kako je utvrđena u Komunikaciji o prodaji zemljišta, može se smatrati da je usklađena s tržištem. Čak i ako se Komunikacija o prodaji zemljišta ne bi primjenjivala, transakcija bi bila u skladu s tržištem jer bi ulagač u tržišnom gospodarstvu isto utvrdio vrijednost mogućnosti kupovine na temelju neovisne procjene vrijednosti. |
| --- | --- |

(30)

Čak i da se transakcija smatrala selektivnom, klub NEC ne bi ostvario prednost jer je općina postupila kao ulagač u tržišnom gospodarstvu i platila tržišnu cijenu. Nizozemska naglašava praksu odlučivanja Komisije koja po analogiji primjenjuje Komunikaciju o prodaji zemljišta kada se predmeti odnose na procjenu vrijednosti ostale imovine i imovinskih prava. Budući da se transakcija u ovom slučaju temelji na procjeni vrijednosti kako je utvrđena u Komunikaciji o prodaji zemljišta, može se smatrati da je usklađena s tržištem. Čak i ako se Komunikacija o prodaji zemljišta ne bi primjenjivala, transakcija bi bila u skladu s tržištem jer bi ulagač u tržišnom gospodarstvu isto utvrdio vrijednost mogućnosti kupovine na temelju neovisne procjene vrijednosti.

| (31) | Općina je istaknula da postoji uska povezanost između vrijednosti transakcije i vrijednosti kompleksa De Eendracht. Neovisno izvješće o procjeni vrijednosti (od 7. travnja 2009.) usredotočeno je dvije vrijednosti. S jedne strane, u njemu je utvrđena prodajna cijena koju bi kupac ostvario prodajom superficijarnog prava (na razdoblje od 30 godina) u pogledu kompleksa na temelju postojećeg ugovora o najmu između općine i kluba NEC [...] (*1). S druge strane, u njemu je utvrđena prodajna cijena koju bi kupac ostvario prodajom superficijarnog prava u pogledu kompleksa na temelju postojećih ugovora o davanju u podnajam između kluba NEC i drugih stranaka ugovora o podnajmu, uzimajući u obzir kretanja najamnina na tržištu. Kompleks je zaista bio predmet ugovora o najmu između kluba NEC i općine i kluba NEC i trećih strana (pri čemu je klub NEC upravljao kompleksom), vidjeti isto uvodnu izjavu 8. Druga vrijednost utvrđena je u iznosu od [...] EUR. |
| --- | --- |

(31)

Općina je istaknula da postoji uska povezanost između vrijednosti transakcije i vrijednosti kompleksa De Eendracht. Neovisno izvješće o procjeni vrijednosti (od 7. travnja 2009.) usredotočeno je dvije vrijednosti. S jedne strane, u njemu je utvrđena prodajna cijena koju bi kupac ostvario prodajom superficijarnog prava (na razdoblje od 30 godina) u pogledu kompleksa na temelju postojećeg ugovora o najmu između općine i kluba NEC [...] (*1). S druge strane, u njemu je utvrđena prodajna cijena koju bi kupac ostvario prodajom superficijarnog prava u pogledu kompleksa na temelju postojećih ugovora o davanju u podnajam između kluba NEC i drugih stranaka ugovora o podnajmu, uzimajući u obzir kretanja najamnina na tržištu. Kompleks je zaista bio predmet ugovora o najmu između kluba NEC i općine i kluba NEC i trećih strana (pri čemu je klub NEC upravljao kompleksom), vidjeti isto uvodnu izjavu 8. Druga vrijednost utvrđena je u iznosu od [...] EUR.

*1

| (32) | Drugim riječima, dvije procjene vrijednosti temelje se na pretpostavci da bi se kompleks prodao u iznajmljenom stanju. Nizozemska tvrdi da se, u skladu s nizozemskim zakonodavstvom, transakcijom prodaje ne mijenja situacija u pogledu najma. Novi vlasnik nekretnine zamjenjuje prethodnog vlasnika u ulozi najmodavca. Stoga je uobičajeno utvrditi prodajnu vrijednost nekretnine u najmu na temelju prihoda od najma. |
| --- | --- |

(32)

Drugim riječima, dvije procjene vrijednosti temelje se na pretpostavci da bi se kompleks prodao u iznajmljenom stanju. Nizozemska tvrdi da se, u skladu s nizozemskim zakonodavstvom, transakcijom prodaje ne mijenja situacija u pogledu najma. Novi vlasnik nekretnine zamjenjuje prethodnog vlasnika u ulozi najmodavca. Stoga je uobičajeno utvrditi prodajnu vrijednost nekretnine u najmu na temelju prihoda od najma.

| (33) | Na temelju neovisnih procjena vrijednosti može se zaključiti da bi općina mogla prodati kompleks De Eendracht trećoj osobi u iznajmljenom stanju po cijeni od najviše [...] EUR. Nizozemska tvrdi da je taj iznos jednak najvećoj cijeni koja bi se mogla tražiti od kluba NEC za kompleks. Nakon što stekne superficijarno pravo u pogledu kompleksa De Eendracht, klub NEC mogao bi to pravo prodati po cijeni od najviše [...] EUR. Nizozemska tvrdi da to znači da se klub NEC odricao moguće prednosti od najviše [...] 2 064 000 EUR. Tijekom pregovora s klubom NEC konačna vrijednost mogućnosti kupovine utvrđena je na [...] 2 223 000 EUR. [...]. Komisija napominje da se pri procjeni vrijednosti nije izričito uzelo u obzir stvarno stanje, tj. kada bi klub NEC sam kupio kompleks. |
| --- | --- |

(33)

Na temelju neovisnih procjena vrijednosti može se zaključiti da bi općina mogla prodati kompleks De Eendracht trećoj osobi u iznajmljenom stanju po cijeni od najviše [...] EUR. Nizozemska tvrdi da je taj iznos jednak najvećoj cijeni koja bi se mogla tražiti od kluba NEC za kompleks. Nakon što stekne superficijarno pravo u pogledu kompleksa De Eendracht, klub NEC mogao bi to pravo prodati po cijeni od najviše [...] EUR. Nizozemska tvrdi da to znači da se klub NEC odricao moguće prednosti od najviše [...] 2 064 000 EUR. Tijekom pregovora s klubom NEC konačna vrijednost mogućnosti kupovine utvrđena je na [...] 2 223 000 EUR. [...]. Komisija napominje da se pri procjeni vrijednosti nije izričito uzelo u obzir stvarno stanje, tj. kada bi klub NEC sam kupio kompleks.

| (34) | Nizozemska je dostavila daljnje informacije o iznosu najamnine koji se upotrebljavao u izvješću o procjeni vrijednosti kako bi objasnila važnu razliku između dvije procjene vrijednosti. Nizozemska posebno ističe da je niz čimbenika utjecao na smanjenje iznosa najamnine koji je utvrđen za klub NEC:






  (a) | društvo Exploitatiemaatschappij De Goffert B.V. nije samo uzelo kompleks u najam, već je i upravljalo davanjem dijelova kompleksa u podnajam trećim stranama. Kompleks De Eendracht imao je jasan eksperimentalni karakter i općina je iskoristila stvaranje tog novog kompleksa za jačanje povezanosti kompleksa s društvenim aktivnostima, gospodarskim okruženjem i okolnim susjedstvima. Nije bilo sigurno hoće li ti socioekonomski projekti biti uspješni u praksi i nije bila isključena mogućnosti da će treće stranke odustati. Time se povećao rizik za društvo Exploitatiemaatschappij De Goffert B.V.; |
| --- | --- | --- |

(34)

Nizozemska je dostavila daljnje informacije o iznosu najamnine koji se upotrebljavao u izvješću o procjeni vrijednosti kako bi objasnila važnu razliku između dvije procjene vrijednosti. Nizozemska posebno ističe da je niz čimbenika utjecao na smanjenje iznosa najamnine koji je utvrđen za klub NEC:

(a)

društvo Exploitatiemaatschappij De Goffert B.V. nije samo uzelo kompleks u najam, već je i upravljalo davanjem dijelova kompleksa u podnajam trećim stranama. Kompleks De Eendracht imao je jasan eksperimentalni karakter i općina je iskoristila stvaranje tog novog kompleksa za jačanje povezanosti kompleksa s društvenim aktivnostima, gospodarskim okruženjem i okolnim susjedstvima. Nije bilo sigurno hoće li ti socioekonomski projekti biti uspješni u praksi i nije bila isključena mogućnosti da će treće stranke odustati. Time se povećao rizik za društvo Exploitatiemaatschappij De Goffert B.V.;

| (b) | društvo Exploitatiemaatschappij De Goffert B.V. je obavljalo održavanje i zamjenu terena koje je prethodno održavala općina; |
| --- | --- |

(b)

društvo Exploitatiemaatschappij De Goffert B.V. je obavljalo održavanje i zamjenu terena koje je prethodno održavala općina;

| (c) | klub NEC bio je jedini mogući partner koji bi mogao ostvariti socioekonomske ciljeve općine; |
| --- | --- |

(c)

klub NEC bio je jedini mogući partner koji bi mogao ostvariti socioekonomske ciljeve općine;

| (d) | klub NEC izvorno je imao superficijarno pravo na kompleks, ali ga se odrekao bez naknade (vidjeti uvodnu izjavu 23.). |
| --- | --- |

(d)

klub NEC izvorno je imao superficijarno pravo na kompleks, ali ga se odrekao bez naknade (vidjeti uvodnu izjavu 23.).

Na temelju toga Nizozemska smatra da je najamnina koju je plaćao klub NEC, a koja je bila osnova za prvu vrijednost izračunanu za potrebe oporezivanja, u skladu s tržištem.

| (35) | Nadalje, Nizozemska je navela da se ugovor o najmu između kluba NEC i općine mora smatrati ugovorom o najmu na određeno vrijeme koji općina nije mogla raskinuti prije njegova isteka koji se podudara s prijenosom superficijarnog prava na klub NEC. Time se može objasniti zašto se za potrebe oporezivanja prva vrijednost izračunava na temelju nepromjenjive najamnine, dok se za drugu vrijednost uzimaju u obzir kretanja najamnina na tržištu. |
| --- | --- |

(35)

Nadalje, Nizozemska je navela da se ugovor o najmu između kluba NEC i općine mora smatrati ugovorom o najmu na određeno vrijeme koji općina nije mogla raskinuti prije njegova isteka koji se podudara s prijenosom superficijarnog prava na klub NEC. Time se može objasniti zašto se za potrebe oporezivanja prva vrijednost izračunava na temelju nepromjenjive najamnine, dok se za drugu vrijednost uzimaju u obzir kretanja najamnina na tržištu.

| (36) | Nizozemska ističe da dug od 2,2 milijuna EUR klubu NEC za mogućnost kupovine nije isplaćen već se dijelom upotrijebio za pokrivanje neplaćenih potraživanja kluba NEC i dijelom kao predujam za najamninu (zajamčena najamnina). Istodobno je ugovor o najmu produljen do kraja veljače 2043. te se povećala najamnina [...]. Pod pretpostavkom da je izvorna najamnina bila u skladu s tržištem Nizozemska tvrdi je zbog tog povećanja nova najamnina iznad tržišne vrijednosti. S druge strane, Nizozemska tvrdi da bi se za novu najamninu trebalo smatrati da je u skladu s tržištem. |
| --- | --- |

(36)

Nizozemska ističe da dug od 2,2 milijuna EUR klubu NEC za mogućnost kupovine nije isplaćen već se dijelom upotrijebio za pokrivanje neplaćenih potraživanja kluba NEC i dijelom kao predujam za najamninu (zajamčena najamnina). Istodobno je ugovor o najmu produljen do kraja veljače 2043. te se povećala najamnina [...]. Pod pretpostavkom da je izvorna najamnina bila u skladu s tržištem Nizozemska tvrdi je zbog tog povećanja nova najamnina iznad tržišne vrijednosti. S druge strane, Nizozemska tvrdi da bi se za novu najamninu trebalo smatrati da je u skladu s tržištem.

| (37) | Četvrto, Nizozemska tvrdi da je općina uzela u obzir financijsko stanje kluba NEC u trenutku transakcije. U trenutku transakcije općina je zaprimila informacije na temelju kojih je mogla pretpostaviti da će klub NEC, unatoč financijskim problemima, moći izvršiti svoju mogućnost kupovine. Posebno, klub NEC u jednom je od svojih dopisa (vidjeti uvodnu izjavu 10.) obavijestio općinu o interesu koji je subjekt u tržišnom gospodarstvu imao za stjecanje kompleksa De Eendracht, po mogućnosti posredstvom kluba NEC. Stoga financijski problemi s kojima se suočavao klub NEC ne bi nužno onemogućili klub u kupnji kompleksa De Eendracht. Nadalje, općina je 3. rujna 2010. obaviještena da je klub NEC zaprimio financijska sredstva od subjekta u tržišnom gospodarstvu: trgovačko društvo [...] unaprijed je kupilo sezonske karte za sezone 2011./2012., 2012./2013. i 2013./2014. To je transakcija koju Komisija spominje u svojoj odluci o pokretanju postupka, ali, za razliku od onoga što je navedeno u odluci o pokretanju postupka, financiranje nije bilo u obliku jamstva i plaćena cijena bila je mnogo viša od 1,9 milijuna EUR navedenih u odluci o pokretanju postupka (tj. otprilike 4 milijuna EUR) (vidjeti uvodnu izjavu 16.). Taj znak povjerenja ulagača u tržišnom gospodarstvu u financijsko stanje kluba NEC bio je dodatni razlog zbog kojeg je općina mogla prihvatiti mogućnost da će klub NEC izvršiti svoju mogućnost kupovine kompleksa De Eendracht. |
| --- | --- |

(37)

Četvrto, Nizozemska tvrdi da je općina uzela u obzir financijsko stanje kluba NEC u trenutku transakcije. U trenutku transakcije općina je zaprimila informacije na temelju kojih je mogla pretpostaviti da će klub NEC, unatoč financijskim problemima, moći izvršiti svoju mogućnost kupovine. Posebno, klub NEC u jednom je od svojih dopisa (vidjeti uvodnu izjavu 10.) obavijestio općinu o interesu koji je subjekt u tržišnom gospodarstvu imao za stjecanje kompleksa De Eendracht, po mogućnosti posredstvom kluba NEC. Stoga financijski problemi s kojima se suočavao klub NEC ne bi nužno onemogućili klub u kupnji kompleksa De Eendracht. Nadalje, općina je 3. rujna 2010. obaviještena da je klub NEC zaprimio financijska sredstva od subjekta u tržišnom gospodarstvu: trgovačko društvo [...] unaprijed je kupilo sezonske karte za sezone 2011./2012., 2012./2013. i 2013./2014. To je transakcija koju Komisija spominje u svojoj odluci o pokretanju postupka, ali, za razliku od onoga što je navedeno u odluci o pokretanju postupka, financiranje nije bilo u obliku jamstva i plaćena cijena bila je mnogo viša od 1,9 milijuna EUR navedenih u odluci o pokretanju postupka (tj. otprilike 4 milijuna EUR) (vidjeti uvodnu izjavu 16.). Taj znak povjerenja ulagača u tržišnom gospodarstvu u financijsko stanje kluba NEC bio je dodatni razlog zbog kojeg je općina mogla prihvatiti mogućnost da će klub NEC izvršiti svoju mogućnost kupovine kompleksa De Eendracht.

| (38) | Zaključno, Nizozemska tvrdi da je općina postupala kao ulagač u tržišnom gospodarstvu uzimajući u obzir (pretpostavljeno) financijsko stanje kluba NEC u tom trenutku. |
| --- | --- |

(38)

Zaključno, Nizozemska tvrdi da je općina postupala kao ulagač u tržišnom gospodarstvu uzimajući u obzir (pretpostavljeno) financijsko stanje kluba NEC u tom trenutku.

| (39) | S druge strane, Nizozemska tvrdi da bi ta mjera, čak i ako bi činila potporu, bila spojiva s unutarnjim tržištem. Nizozemska tvrdi da su ispunjeni uvjeti iz Smjernica i da bi se mjera kao takva mogla smatrati spojivom u skladu s člankom 107. stavkom 3. točkom (c) Ugovora. Dostavila je činjenične podatke kojima je to potvrdila. |
| --- | --- |

(39)

S druge strane, Nizozemska tvrdi da bi ta mjera, čak i ako bi činila potporu, bila spojiva s unutarnjim tržištem. Nizozemska tvrdi da su ispunjeni uvjeti iz Smjernica i da bi se mjera kao takva mogla smatrati spojivom u skladu s člankom 107. stavkom 3. točkom (c) Ugovora. Dostavila je činjenične podatke kojima je to potvrdila.

| (40) | U pogledu financijskog stanja kluba NEC u trenutku transakcije Nizozemska je dostavila dodatne dokaze da je klub NEC bio poduzeće u teškoćama. Općina je zatražila izviješće o financijskom stanju i budućnosti kluba koje je dostavio računovodstveni servis BDO (7) ubrzo nakon transakcije (29. listopada 2010.). U njemu se spominju negativni rezultati trgovačkog društva [...], negativni vlasnički kapital [...] i negativna kretanja obrtnog kapitala [...]. Izvješće pokazuje da su poslovni rezultati kluba NEC bili negativni i da su se tijekom razdoblja od tri godine pogoršali. Iako je klub NEC u istom razdoblju uspio zadržati svoje neto rezultate pozitivnima (zbog prihoda od prava transfera i prodaje igrača), u izvješću je nedvojbeno prikazan pad razine prihoda dok se uzorci troškova kluba NEC većinom nisu mijenjali. Nadalje, vlasnički kapital bio je negativan tijekom prethodne tri godine te se u istom razdoblju smanjila solventnost kluba NEC. |
| --- | --- |

(40)

U pogledu financijskog stanja kluba NEC u trenutku transakcije Nizozemska je dostavila dodatne dokaze da je klub NEC bio poduzeće u teškoćama. Općina je zatražila izviješće o financijskom stanju i budućnosti kluba koje je dostavio računovodstveni servis BDO (7) ubrzo nakon transakcije (29. listopada 2010.). U njemu se spominju negativni rezultati trgovačkog društva [...], negativni vlasnički kapital [...] i negativna kretanja obrtnog kapitala [...]. Izvješće pokazuje da su poslovni rezultati kluba NEC bili negativni i da su se tijekom razdoblja od tri godine pogoršali. Iako je klub NEC u istom razdoblju uspio zadržati svoje neto rezultate pozitivnima (zbog prihoda od prava transfera i prodaje igrača), u izvješću je nedvojbeno prikazan pad razine prihoda dok se uzorci troškova kluba NEC većinom nisu mijenjali. Nadalje, vlasnički kapital bio je negativan tijekom prethodne tri godine te se u istom razdoblju smanjila solventnost kluba NEC.

7

| (41) | Kada je riječ o planu restrukturiranja, klub NEC uspostavio je plan unaprjeđenja („Plan van Aanpak”) (8) za prevladavanje svojih financijskih problema. Taj plan dostavljen je KNVB-u u kolovozu 2010. U njemu je sadržan opis okolnosti financijskog stanja, referentne usporedbe sa sličnim nogometnim klubovima i planirane mjere za postizanje stanja 2. kategorije (tj. oznake da je financijsko zdravlje kluba „zadovoljavajuće”, vidjeti isto uvodnu izjavu 75.). |
| --- | --- |

(41)

Kada je riječ o planu restrukturiranja, klub NEC uspostavio je plan unaprjeđenja („Plan van Aanpak”) (8) za prevladavanje svojih financijskih problema. Taj plan dostavljen je KNVB-u u kolovozu 2010. U njemu je sadržan opis okolnosti financijskog stanja, referentne usporedbe sa sličnim nogometnim klubovima i planirane mjere za postizanje stanja 2. kategorije (tj. oznake da je financijsko zdravlje kluba „zadovoljavajuće”, vidjeti isto uvodnu izjavu 75.).

8

| (42) | U pogledu kompenzacijskih mjera Nizozemska napominje da je potpora, ako i postoji, ograničene veličine te da su stoga negativni učinci za tržišno natjecanje relativno mali. Plan restrukturiranja za KNVB svejedno je uključivao nekoliko kompenzacijskih mjera. |
| --- | --- |

(42)

U pogledu kompenzacijskih mjera Nizozemska napominje da je potpora, ako i postoji, ograničene veličine te da su stoga negativni učinci za tržišno natjecanje relativno mali. Plan restrukturiranja za KNVB svejedno je uključivao nekoliko kompenzacijskih mjera.

| (43) | Nadalje, potpora je bila ograničena na najmanju razinu. U tom pogledu važan vlastiti doprinos restrukturiranju ostvaren je s pomoću mjere iz uvodnih izjava 16. i 37., dok je promjena uvjeta otplate kredita dovela do smanjenja fiksnih troškova otplate u iznosu od 250 000 EUR godišnje. |
| --- | --- |

(43)

Nadalje, potpora je bila ograničena na najmanju razinu. U tom pogledu važan vlastiti doprinos restrukturiranju ostvaren je s pomoću mjere iz uvodnih izjava 16. i 37., dok je promjena uvjeta otplate kredita dovela do smanjenja fiksnih troškova otplate u iznosu od 250 000 EUR godišnje.

| (44) | Kada je riječ o praćenju, Nizozemska se obvezala podnijeti potrebna izvješća Komisiji. |
| --- | --- |

(44)

Kada je riječ o praćenju, Nizozemska se obvezala podnijeti potrebna izvješća Komisiji.

| (45) | Naposljetku, Nizozemska potvrđuje da nisu provedene nikakve druge mjere potpore u korist kluba NEC i da neće biti provedene. |
| --- | --- |

(45)

Naposljetku, Nizozemska potvrđuje da nisu provedene nikakve druge mjere potpore u korist kluba NEC i da neće biti provedene.

4.   PROCJENA MJERE

PROCJENA MJERE

4.1.   Postojanje državne potpore u skladu s člankom 107. stavkom 1. Ugovora

Postojanje državne potpore u skladu s člankom 107. stavkom 1. Ugovora

| (46) | U skladu s člankom 107. stavkom 1. Ugovora državna potpora je svaka potpora koju dodijeli država članica ili koja se dodjeljuje putem državnih sredstava u bilo kojem obliku kojim se narušava ili prijeti da će se narušiti tržišno natjecanje stavljanjem određenih poduzetnika ili proizvodnje određene robe u povoljniji položaj u mjeri u kojoj to utječe na trgovinu među državama članicama. Uvjeti propisani u članku 107. stavku 1. Ugovora kumulativni su i stoga moraju biti ispunjeni svi uvjeti da bi se mjera mogla smatrati državnom potporom. |
| --- | --- |

(46)

U skladu s člankom 107. stavkom 1. Ugovora državna potpora je svaka potpora koju dodijeli država članica ili koja se dodjeljuje putem državnih sredstava u bilo kojem obliku kojim se narušava ili prijeti da će se narušiti tržišno natjecanje stavljanjem određenih poduzetnika ili proizvodnje određene robe u povoljniji položaj u mjeri u kojoj to utječe na trgovinu među državama članicama. Uvjeti propisani u članku 107. stavku 1. Ugovora kumulativni su i stoga moraju biti ispunjeni svi uvjeti da bi se mjera mogla smatrati državnom potporom.

| (47) | Stjecanje navodnog prava kluba NEC da kupi kompleks De Eendracht za 2,2 milijuna EUR od strane općine financiralo se iz državnih sredstava jer je novac za predmetnu transakciju osigurala općina. Nizozemska nije osporila tu činjenicu. |
| --- | --- |

(47)

Stjecanje navodnog prava kluba NEC da kupi kompleks De Eendracht za 2,2 milijuna EUR od strane općine financiralo se iz državnih sredstava jer je novac za predmetnu transakciju osigurala općina. Nizozemska nije osporila tu činjenicu.

| (48) | Kada je riječ o mogućem učinku na unutarnje tržište, Komisija ističe da je klub NEC sudjelovao u europskim nogometnim prvenstvima. Nadalje, profesionalni nogometni klubovi, osim sudjelovanja u nogometnim prvenstvima, obavljaju djelatnosti na nekoliko tržišta, na primjer na tržištu transfera profesionalnih igrača, promidžbe, sponzoriranja, prodaje robe ili izvješćivanja u medijima. Potpora profesionalnom nogometnom klubu jača njegov položaj na svim tim međunarodnim tržištima. Stoga, ako se državna sredstva iskoriste za osiguravanje selektivne prednosti profesionalnom nogometnom klubu, neovisno o tome u kojoj ligi on igra, takvom potporom moglo bi se narušiti tržišno natjecanje i utjecati na trgovinu među državama članicama u smislu članka 107. stavka 1. Ugovora (9). |
| --- | --- |

(48)

Kada je riječ o mogućem učinku na unutarnje tržište, Komisija ističe da je klub NEC sudjelovao u europskim nogometnim prvenstvima. Nadalje, profesionalni nogometni klubovi, osim sudjelovanja u nogometnim prvenstvima, obavljaju djelatnosti na nekoliko tržišta, na primjer na tržištu transfera profesionalnih igrača, promidžbe, sponzoriranja, prodaje robe ili izvješćivanja u medijima. Potpora profesionalnom nogometnom klubu jača njegov položaj na svim tim međunarodnim tržištima. Stoga, ako se državna sredstva iskoriste za osiguravanje selektivne prednosti profesionalnom nogometnom klubu, neovisno o tome u kojoj ligi on igra, takvom potporom moglo bi se narušiti tržišno natjecanje i utjecati na trgovinu među državama članicama u smislu članka 107. stavka 1. Ugovora (9).

9

| (49) | Ne može se sumnjati ni u selektivnost mjere koju je posebno odobrilo općinsko vijeće. Nizozemska tvrdi da se mjera temeljila na općem nacionalnom zakonodavstvu (vidjeti uvodnu izjavu 29.) i da stoga nije bila selektivna. Međutim, Komisija smatra da, čak i ako se ugovor između kluba NEC i općine može smatrati ugovorom koji podliježe općem nizozemskom zakonodavstvu, posebnosti ugovora ne temelje se samo na općim načelima već i na posebnim odredbama ugovora između kluba NEC i općine. Stoga je jasno da je mjera usmjerena na određenog poduzetnika, klub NEC, te da je stoga selektivna. |
| --- | --- |

(49)

Ne može se sumnjati ni u selektivnost mjere koju je posebno odobrilo općinsko vijeće. Nizozemska tvrdi da se mjera temeljila na općem nacionalnom zakonodavstvu (vidjeti uvodnu izjavu 29.) i da stoga nije bila selektivna. Međutim, Komisija smatra da, čak i ako se ugovor između kluba NEC i općine može smatrati ugovorom koji podliježe općem nizozemskom zakonodavstvu, posebnosti ugovora ne temelje se samo na općim načelima već i na posebnim odredbama ugovora između kluba NEC i općine. Stoga je jasno da je mjera usmjerena na određenog poduzetnika, klub NEC, te da je stoga selektivna.

| (50) | Nizozemska smatra da klub NEC nije ostvario nikakvu prednost te da je transakcija obavljena pod tržišnim uvjetima. Posebno ističe da je klub NEC imao pouzdanu mogućnost kupovine kompleksa De Eendracht i da je cijena za kupnju tog prava utvrđena na temelju neovisne procjene vrijednosti. |
| --- | --- |

(50)

Nizozemska smatra da klub NEC nije ostvario nikakvu prednost te da je transakcija obavljena pod tržišnim uvjetima. Posebno ističe da je klub NEC imao pouzdanu mogućnost kupovine kompleksa De Eendracht i da je cijena za kupnju tog prava utvrđena na temelju neovisne procjene vrijednosti.

| (51) | U pogledu pouzdanosti potraživanja Nizozemska je dostavila dodatna pojašnjenja zašto je primijenjeno prvo, a ne drugo pravno mišljenje. Nadalje, Nizozemska je istaknula da razvoj TIP-a vjerojatno ne bi bio moguć da je kompleks De Eendracht prodan klubu NEC. Jasno je da je bilo u interesu općine da klubu NEC plati nadoknadu za odricanje od mogućnosti kupovine. |
| --- | --- |

(51)

U pogledu pouzdanosti potraživanja Nizozemska je dostavila dodatna pojašnjenja zašto je primijenjeno prvo, a ne drugo pravno mišljenje. Nadalje, Nizozemska je istaknula da razvoj TIP-a vjerojatno ne bi bio moguć da je kompleks De Eendracht prodan klubu NEC. Jasno je da je bilo u interesu općine da klubu NEC plati nadoknadu za odricanje od mogućnosti kupovine.

| (52) | Važno je napomenuti da je nije jasno koju bi cijenu klub NEC morao platiti općini da je iskoristio mogućnost kupovine i kupio kompleks De Eendracht. Nizozemska je tvrdila da u slučaju da cijena nije dogovorena, kupac u skladu s nizozemskim Građanskim zakonikom mora platiti razumnu cijenu. Ako je takva razumna cijena slična ili jednaka tržišnoj vrijednosti superficijarnog prava u pogledu kompleksa De Eendracht, mogućnost kupovine imala bi samo ograničenu gospodarsku vrijednost. U toj situaciji nadoknada od 2,2 milijuna EUR čini se nerazumno visokom i činila bi prednost za klub NEC. |
| --- | --- |

(52)

Važno je napomenuti da je nije jasno koju bi cijenu klub NEC morao platiti općini da je iskoristio mogućnost kupovine i kupio kompleks De Eendracht. Nizozemska je tvrdila da u slučaju da cijena nije dogovorena, kupac u skladu s nizozemskim Građanskim zakonikom mora platiti razumnu cijenu. Ako je takva razumna cijena slična ili jednaka tržišnoj vrijednosti superficijarnog prava u pogledu kompleksa De Eendracht, mogućnost kupovine imala bi samo ograničenu gospodarsku vrijednost. U toj situaciji nadoknada od 2,2 milijuna EUR čini se nerazumno visokom i činila bi prednost za klub NEC.

| (53) | Neovisno o pitanju je li klub NEC doista imao pouzdanu mogućnost kupovine i o ostalim argumentima u pogledu tumačenja nizozemskoga građanskog prava, Komisija smatra da je ključno pitanje ocijeniti je li transakcija provedena pod tržišnim uvjetima te je li općina postupila kao privatni subjekt. |
| --- | --- |

(53)

Neovisno o pitanju je li klub NEC doista imao pouzdanu mogućnost kupovine i o ostalim argumentima u pogledu tumačenja nizozemskoga građanskog prava, Komisija smatra da je ključno pitanje ocijeniti je li transakcija provedena pod tržišnim uvjetima te je li općina postupila kao privatni subjekt.

| (54) | U tom pogledu Komisija stoga mora ocijeniti bi li privatni ulagač pod istim uvjetima sklopio transakciju koja je predmet procjene. Hipotetski privatni ulagač oprezan je ulagač koji želi ostvariti najveću moguću dobit uz prihvatljivu razinu rizika za određenu stopu povrata. Načelo ulagača u tržišnom gospodarstvu ne bi se poštovalo da je cijena mogućnosti kupovine bila viša od tržišne cijene. Komisija smatra da se na temelju niza elemenata u postupku procjene vrijednosti može zaključiti da test u pogledu načela ulagača u tržišnom gospodarstvu nije uspješno položen. |
| --- | --- |

(54)

U tom pogledu Komisija stoga mora ocijeniti bi li privatni ulagač pod istim uvjetima sklopio transakciju koja je predmet procjene. Hipotetski privatni ulagač oprezan je ulagač koji želi ostvariti najveću moguću dobit uz prihvatljivu razinu rizika za određenu stopu povrata. Načelo ulagača u tržišnom gospodarstvu ne bi se poštovalo da je cijena mogućnosti kupovine bila viša od tržišne cijene. Komisija smatra da se na temelju niza elemenata u postupku procjene vrijednosti može zaključiti da test u pogledu načela ulagača u tržišnom gospodarstvu nije uspješno položen.

| (55) | Prvo, nije jasno zašto bi vrijednost mogućnosti kupovine bila jednaka razlici između, s jedne strane, prodajne vrijednosti kompleksa na temelju ugovora o najmu između općine i kluba NEC i, s druge strane, prodajne vrijednosti na temelju ugovora o najmu između kluba NEC i subjekata s kojima je sklopio ugovor o podnajmu, uzimajući u obzir i kretanje najamnina na tržištu. Komisija napominje da je općina zatražila neovisnu procjenu vrijednosti te dvije prodajne vrijednosti, a ne procjenu vrijednosti mogućnosti kupovine same po sebi. Daljnji kontekst ili argumenti zašto je razlika između tih vrijednosti jednaka vrijednosti mogućnosti kupovine nisu navedeni. |
| --- | --- |

(55)

Prvo, nije jasno zašto bi vrijednost mogućnosti kupovine bila jednaka razlici između, s jedne strane, prodajne vrijednosti kompleksa na temelju ugovora o najmu između općine i kluba NEC i, s druge strane, prodajne vrijednosti na temelju ugovora o najmu između kluba NEC i subjekata s kojima je sklopio ugovor o podnajmu, uzimajući u obzir i kretanje najamnina na tržištu. Komisija napominje da je općina zatražila neovisnu procjenu vrijednosti te dvije prodajne vrijednosti, a ne procjenu vrijednosti mogućnosti kupovine same po sebi. Daljnji kontekst ili argumenti zašto je razlika između tih vrijednosti jednaka vrijednosti mogućnosti kupovine nisu navedeni.

| (56) | Drugo, čini se da uporaba dvije vrijednosti za utvrđivanje vrijednosti mogućnosti kupovine funkcionira pod pretpostavkom prodaje bilo kojoj trećoj strani za jednu od tih vrijednosti, ali ne za drugu. Prva vrijednost [...] zaista je utvrđena na temelju prodaje superficijarnog prava u iznajmljenom stanju od strane općine bilo kojoj trećoj stranci, tj. s ugovorom o najmu s klubom NEC kao zadanim „ograničenjem” za bilo kojeg kupca. S druge strane, Nizozemska tvrdi da zato što se ugovor o najmu ne bi mogao raskinuti prije prijenosa superficijarnog prava na klub NEC, samo klub NEC mogao bi nastaviti upravljati kompleksom u odnosima s trećim stranama. Stoga bi drugu vrijednost [...] (moguću prodajnu vrijednost u iznajmljenom stanju na temelju ugovora o davanju u podnajam) mogao ostvariti samo klub NEC, a ne treća strana. Tim se „miješanim” pristupom pojačava ideja da utvrđivanje cijene mogućnosti kupovine na toj osnovi ne bi imalo smisla za subjekt u tržišnom gospodarstvu. |
| --- | --- |

(56)

Drugo, čini se da uporaba dvije vrijednosti za utvrđivanje vrijednosti mogućnosti kupovine funkcionira pod pretpostavkom prodaje bilo kojoj trećoj strani za jednu od tih vrijednosti, ali ne za drugu. Prva vrijednost [...] zaista je utvrđena na temelju prodaje superficijarnog prava u iznajmljenom stanju od strane općine bilo kojoj trećoj stranci, tj. s ugovorom o najmu s klubom NEC kao zadanim „ograničenjem” za bilo kojeg kupca. S druge strane, Nizozemska tvrdi da zato što se ugovor o najmu ne bi mogao raskinuti prije prijenosa superficijarnog prava na klub NEC, samo klub NEC mogao bi nastaviti upravljati kompleksom u odnosima s trećim stranama. Stoga bi drugu vrijednost [...] (moguću prodajnu vrijednost u iznajmljenom stanju na temelju ugovora o davanju u podnajam) mogao ostvariti samo klub NEC, a ne treća strana. Tim se „miješanim” pristupom pojačava ideja da utvrđivanje cijene mogućnosti kupovine na toj osnovi ne bi imalo smisla za subjekt u tržišnom gospodarstvu.

| (57) | Treće, što je povezano s prethodno navedenim, ako se kao početna točka uzme činjenica da se mogućnosti kupovine nije trebala odreći bilo koja treća strana već klub NEC, čini se da se konačnom cijenom koju je trebalo platiti u zamjenu za to što se klub NEC odrekao mogućnosti kupovine ne procjenjuje točno „izgubljena korist” kluba NEC zbog odricanja od te mogućnosti. Nizozemska tvrdi da se klub NEC odricanjem od mogućnosti kupovine (uvodna izjava 33.) odrekao moguće koristi od 2 milijuna EUR. Međutim, Komisija napominje da bi se moglo očekivati da će klub NEC ostati upravitelj kompleksa čak i nakon što se odrekao svoje mogućnosti kupovine. Stoga bi nastavio primati isti prihod od najamnine koji je služio kao osnova za utvrđivanje druge vrijednosti na temelju koje je određena cijena transakcije [...]. Komisija smatra da bi stvarna prednost koje se odrekao klub NEC odricanjem od svoje mogućnosti kupovine bila jednaka najamninama koje više ne bi trebao plaćati općini da je kupio kompleks. |
| --- | --- |

(57)

Treće, što je povezano s prethodno navedenim, ako se kao početna točka uzme činjenica da se mogućnosti kupovine nije trebala odreći bilo koja treća strana već klub NEC, čini se da se konačnom cijenom koju je trebalo platiti u zamjenu za to što se klub NEC odrekao mogućnosti kupovine ne procjenjuje točno „izgubljena korist” kluba NEC zbog odricanja od te mogućnosti. Nizozemska tvrdi da se klub NEC odricanjem od mogućnosti kupovine (uvodna izjava 33.) odrekao moguće koristi od 2 milijuna EUR. Međutim, Komisija napominje da bi se moglo očekivati da će klub NEC ostati upravitelj kompleksa čak i nakon što se odrekao svoje mogućnosti kupovine. Stoga bi nastavio primati isti prihod od najamnine koji je služio kao osnova za utvrđivanje druge vrijednosti na temelju koje je određena cijena transakcije [...]. Komisija smatra da bi stvarna prednost koje se odrekao klub NEC odricanjem od svoje mogućnosti kupovine bila jednaka najamninama koje više ne bi trebao plaćati općini da je kupio kompleks.

| (58) | I četiri, općina je u svakom slučaju platila više od iznosa koji je utvrdila na temelju izvješća o procjeni vrijednosti ([...] vidjeti uvodnu izjavu 33.). Komisija smatra da u najmanju ruku potporu čini razlika između dvije vrijednosti. Nizozemska nadležna tijela tvrde da razlika potječe iz pregovora s klubom NEC i da će se vratiti cijeli iznos od 2,2 milijuna EUR. Nizozemska je objasnila da se produljenjem najma i povećanjem godišnje najamnine osigurava proračunski neutralna priroda transakcije za općinu (uvodna izjava 36.). |
| --- | --- |

(58)

I četiri, općina je u svakom slučaju platila više od iznosa koji je utvrdila na temelju izvješća o procjeni vrijednosti ([...] vidjeti uvodnu izjavu 33.). Komisija smatra da u najmanju ruku potporu čini razlika između dvije vrijednosti. Nizozemska nadležna tijela tvrde da razlika potječe iz pregovora s klubom NEC i da će se vratiti cijeli iznos od 2,2 milijuna EUR. Nizozemska je objasnila da se produljenjem najma i povećanjem godišnje najamnine osigurava proračunski neutralna priroda transakcije za općinu (uvodna izjava 36.).

| (59) | Peto, kada je riječ o povratu, Komisija napominje da se činjenica da je klub NEC upotrijebio 2,2 milijuna EUR za pokrivanje neplaćenih potraživanja i najamnine koju je dugovao općini ne može smatrati povratom. Kada je riječ o povećanju godišnje najamnine (uvodna izjava 36.), to se može smatrati povratom potpore samo ako povećanje u potpunosti predstavlja najamninu iznad tržišne vrijednosti. Nizozemska nije dostavila dokaze da se viša najamnina od siječnja 2011. može smatrati najamninom iznad tržišne razine. Komisija u tom pogledu primjećuje da je najamnina koju je klub NEC plaćao općini za cijeli kompleks niža od najamnine koju klub NEC trenutačno ubire davanjem u podnajam određenih dijelova kompleksa, dok je u izvješću o procjeni vrijednosti navedeno da bi klub NEC mogao u budućnosti naplaćivati i viši iznos najamnine. |
| --- | --- |

(59)

Peto, kada je riječ o povratu, Komisija napominje da se činjenica da je klub NEC upotrijebio 2,2 milijuna EUR za pokrivanje neplaćenih potraživanja i najamnine koju je dugovao općini ne može smatrati povratom. Kada je riječ o povećanju godišnje najamnine (uvodna izjava 36.), to se može smatrati povratom potpore samo ako povećanje u potpunosti predstavlja najamninu iznad tržišne vrijednosti. Nizozemska nije dostavila dokaze da se viša najamnina od siječnja 2011. može smatrati najamninom iznad tržišne razine. Komisija u tom pogledu primjećuje da je najamnina koju je klub NEC plaćao općini za cijeli kompleks niža od najamnine koju klub NEC trenutačno ubire davanjem u podnajam određenih dijelova kompleksa, dok je u izvješću o procjeni vrijednosti navedeno da bi klub NEC mogao u budućnosti naplaćivati i viši iznos najamnine.

| (60) | Nadalje, Komisija napominje da se čini da, čak i da su izvorni iznosi najamnine bili u skladu s tržištem s obzirom na tadašnji kontekst (uvodna izjava 34.), u trenutku utvrđivanja novog iznosa najamnine barem neki od čimbenika koji su negativno utjecali na tada utvrđenu najamninu više nisu bili relevantni. Posebno se može pretpostaviti da su se nakon uspješnog rada tijekom više od 5 godina promijenili rizici povezani s upravljanjem kompleksom. Odricanje od mogućnosti stjecanja superficijarnog prava također više nije imalo ulogu jer se predmetnom transakcijom riješilo pitanje vlasništva u budućnosti. Stoga bi se moglo očekivati da će u siječnju 2011. najamnina biti viša nego 2003. kada je sklopljen ugovor o najmu između općine i kluba NEC. Ako je tako, ne može se smatrati da povećani iznos najamnine u potpunosti odgovara povratu potpore. |
| --- | --- |

(60)

Nadalje, Komisija napominje da se čini da, čak i da su izvorni iznosi najamnine bili u skladu s tržištem s obzirom na tadašnji kontekst (uvodna izjava 34.), u trenutku utvrđivanja novog iznosa najamnine barem neki od čimbenika koji su negativno utjecali na tada utvrđenu najamninu više nisu bili relevantni. Posebno se može pretpostaviti da su se nakon uspješnog rada tijekom više od 5 godina promijenili rizici povezani s upravljanjem kompleksom. Odricanje od mogućnosti stjecanja superficijarnog prava također više nije imalo ulogu jer se predmetnom transakcijom riješilo pitanje vlasništva u budućnosti. Stoga bi se moglo očekivati da će u siječnju 2011. najamnina biti viša nego 2003. kada je sklopljen ugovor o najmu između općine i kluba NEC. Ako je tako, ne može se smatrati da povećani iznos najamnine u potpunosti odgovara povratu potpore.

| (61) | Treba također napomenuti da otplata traje 33 godine i da nisu oduzeta buduća plaćanja. |
| --- | --- |

(61)

Treba također napomenuti da otplata traje 33 godine i da nisu oduzeta buduća plaćanja.

| (62) | Najvažnije je napomenuti da Nizozemska nije dostavila dokaze da je općina izvršila detaljnu procjenu i izračun tržišnog iznosa najamnine prije utvrđivanja povećane stope. Početna točka za izračun novog iznosa najamnine bila je proračunski neutralna priroda transakcije. |
| --- | --- |

(62)

Najvažnije je napomenuti da Nizozemska nije dostavila dokaze da je općina izvršila detaljnu procjenu i izračun tržišnog iznosa najamnine prije utvrđivanja povećane stope. Početna točka za izračun novog iznosa najamnine bila je proračunski neutralna priroda transakcije.

| (63) | Šesto, nisu jasne koristi koje je općina ostvarila tom transakcijom i njihova proporcionalnost s izravnim troškom od 2,2 milijuna EUR. Čini se da je općina platila znatno više nego što bi ikad mogla zaraditi od prodaje kompleksa (u iznajmljenom stanju) samo kako bi zaštitila vlasništvo koje je već imala. Općina tvrdi da su gospodarske koristi izgradnje TIP-a bile vrlo velike zbog očekivanih učinaka TIP-a na gospodarstvo općine. Spremnost općine da plati višu cijenu može se dijelom objasniti očekivanom dodanom vrijednošću zbog zadržavanja vlasništva nad kompleksom. Međutim, općina nije izričito izvršila procjenu troškova i koristi transakcije kojom se uzima u obzir ta dugoročna vrijednost projekta TIP. Komisija smatra da bi subjekt u tržišnom gospodarstvu izvršio podrobniju procjenu očekivanog povrata na ulaganje u stjecanje mogućnosti kupovine. |
| --- | --- |

(63)

Šesto, nisu jasne koristi koje je općina ostvarila tom transakcijom i njihova proporcionalnost s izravnim troškom od 2,2 milijuna EUR. Čini se da je općina platila znatno više nego što bi ikad mogla zaraditi od prodaje kompleksa (u iznajmljenom stanju) samo kako bi zaštitila vlasništvo koje je već imala. Općina tvrdi da su gospodarske koristi izgradnje TIP-a bile vrlo velike zbog očekivanih učinaka TIP-a na gospodarstvo općine. Spremnost općine da plati višu cijenu može se dijelom objasniti očekivanom dodanom vrijednošću zbog zadržavanja vlasništva nad kompleksom. Međutim, općina nije izričito izvršila procjenu troškova i koristi transakcije kojom se uzima u obzir ta dugoročna vrijednost projekta TIP. Komisija smatra da bi subjekt u tržišnom gospodarstvu izvršio podrobniju procjenu očekivanog povrata na ulaganje u stjecanje mogućnosti kupovine.

| (64) | Naposljetku, Komisija smatra da općina, s obzirom na informacije koje su bile dostupne u tom trenutku, nije dovoljno uzela u obzir financijske teškoće s kojima se suočavao klub NEC i njihov utjecaj na njegovu sposobnost da kupi superficijarno pravo na kompleks De Eendracht. Čak i da su treće strane pokazale interes za partnerstvo s klubom NEC, nije se mogla zanemariti ukupna financijska slika i moglo se očekivati da će utjecati na pregovarački položaj kluba NEC u korist općine. |
| --- | --- |

(64)

Naposljetku, Komisija smatra da općina, s obzirom na informacije koje su bile dostupne u tom trenutku, nije dovoljno uzela u obzir financijske teškoće s kojima se suočavao klub NEC i njihov utjecaj na njegovu sposobnost da kupi superficijarno pravo na kompleks De Eendracht. Čak i da su treće strane pokazale interes za partnerstvo s klubom NEC, nije se mogla zanemariti ukupna financijska slika i moglo se očekivati da će utjecati na pregovarački položaj kluba NEC u korist općine.

| (65) | Iz svih tih razloga Komisija smatra da općina nije postupila kao subjekt u tržišnom gospodarstvu, već je klubu NEC odobrila potporu jer mu je nadoknadila odricanje od mogućnosti kupovine iznosom od 2,2 milijuna EUR. Točan iznos ne može se utvrditi na temelju informacija koje je dostavila Nizozemska. Međutim, ako se najveći iznos od 2,2 milijuna EUR može smatrati nužnim za izvršenje plana restrukturiranja, točan iznos nije relevantan za potrebe procjene spojivosti. |
| --- | --- |

(65)

Iz svih tih razloga Komisija smatra da općina nije postupila kao subjekt u tržišnom gospodarstvu, već je klubu NEC odobrila potporu jer mu je nadoknadila odricanje od mogućnosti kupovine iznosom od 2,2 milijuna EUR. Točan iznos ne može se utvrditi na temelju informacija koje je dostavila Nizozemska. Međutim, ako se najveći iznos od 2,2 milijuna EUR može smatrati nužnim za izvršenje plana restrukturiranja, točan iznos nije relevantan za potrebe procjene spojivosti.

4.2.   Procjena u skladu s člankom 107. stavkom 3. točkom (c) Ugovora

Procjena u skladu s člankom 107. stavkom 3. točkom (c) Ugovora

| (66) | Komisija mora ocijeniti može li se predmetna mjera potpore u korist kluba NEC smatrati spojivom s unutarnjim tržištem. U pogledu odstupanja predviđenih u članku 107. stavku 3. Ugovora Komisija napominje da nijedna od nizozemskih regija nije obuhvaćena odstupanjem iz članka 107. stavka 3. točke (a) Ugovora. Predmetnom mjerom potpore ne promiče se važan projekt od zajedničkog europskog interesa niti se njome otklanjanju ozbiljni poremećaji u nizozemskom gospodarstvu u smislu članka 107. stavka 3. točke (b). Također se ne može tvrditi da se tom mjerom potpore promiče kultura ili očuvanje baštine u smislu članka 107. stavka 3. točke (d) Ugovora. |
| --- | --- |

(66)

Komisija mora ocijeniti može li se predmetna mjera potpore u korist kluba NEC smatrati spojivom s unutarnjim tržištem. U pogledu odstupanja predviđenih u članku 107. stavku 3. Ugovora Komisija napominje da nijedna od nizozemskih regija nije obuhvaćena odstupanjem iz članka 107. stavka 3. točke (a) Ugovora. Predmetnom mjerom potpore ne promiče se važan projekt od zajedničkog europskog interesa niti se njome otklanjanju ozbiljni poremećaji u nizozemskom gospodarstvu u smislu članka 107. stavka 3. točke (b). Također se ne može tvrditi da se tom mjerom potpore promiče kultura ili očuvanje baštine u smislu članka 107. stavka 3. točke (d) Ugovora.

4.2.1.   Primjenjive smjernice

Primjenjive smjernice

| (67) | U pogledu odstupanja od članka 107. stavka 3. točke (c) Ugovora u korist potpore za olakšavanje razvoja određenih gospodarskih djelatnosti kada takva potpora ne utječe negativno na trgovinske uvjete u mjeri u kojoj bi to bilo suprotno zajedničkom interesu, Nizozemska je tvrdila da bi se to odstupanje moglo primijeniti ako Komisija, protivno mišljenju Nizozemske, utvrdi da predmetna mjera čini državnu potporu. |
| --- | --- |

(67)

U pogledu odstupanja od članka 107. stavka 3. točke (c) Ugovora u korist potpore za olakšavanje razvoja određenih gospodarskih djelatnosti kada takva potpora ne utječe negativno na trgovinske uvjete u mjeri u kojoj bi to bilo suprotno zajedničkom interesu, Nizozemska je tvrdila da bi se to odstupanje moglo primijeniti ako Komisija, protivno mišljenju Nizozemske, utvrdi da predmetna mjera čini državnu potporu.

| (68) | U svojoj procjeni pojma „razvoja gospodarskih djelatnosti” u sektoru sporta Komisija uzima u obzir članak 165. stavak 1. i posljednju alineju članka 165. stavka 2. Ugovora u kojima je predviđeno da Unija pridonosi razvoju europskog sporta vodeći pritom računa o specifičnoj prirodi sporta, njegovim strukturama koje se temelje na dobrovoljnim aktivnostima i njegovoj društvenoj i obrazovnoj ulozi. |
| --- | --- |

(68)

U svojoj procjeni pojma „razvoja gospodarskih djelatnosti” u sektoru sporta Komisija uzima u obzir članak 165. stavak 1. i posljednju alineju članka 165. stavka 2. Ugovora u kojima je predviđeno da Unija pridonosi razvoju europskog sporta vodeći pritom računa o specifičnoj prirodi sporta, njegovim strukturama koje se temelje na dobrovoljnim aktivnostima i njegovoj društvenoj i obrazovnoj ulozi.

| (69) | Za potrebe svoje procjene mjera potpore iz članka 107. stavka 3. točke (c) Ugovora, Komisija je donijela niz uredbi, okvira, smjernica i komunikacija o obliku potpora te o horizontalnim ili sektorskim namjenama za koje se potpore dodjeljuju. |
| --- | --- |

(69)

Za potrebe svoje procjene mjera potpore iz članka 107. stavka 3. točke (c) Ugovora, Komisija je donijela niz uredbi, okvira, smjernica i komunikacija o obliku potpora te o horizontalnim ili sektorskim namjenama za koje se potpore dodjeljuju.

| (70) | Komisija smatra da je primjereno ocijeniti mogu li se primjenjivati kriteriji iz Smjernica (10). U tom smislu Komisija napominje da Smjernice ne isključuju profesionalni nogomet. Stoga je ta gospodarska aktivnost obuhvaćena Smjernicama. |
| --- | --- |

(70)

Komisija smatra da je primjereno ocijeniti mogu li se primjenjivati kriteriji iz Smjernica (10). U tom smislu Komisija napominje da Smjernice ne isključuju profesionalni nogomet. Stoga je ta gospodarska aktivnost obuhvaćena Smjernicama.

10

| (71) | Komisija je u srpnju 2014. objavila nove Smjernice o državnim potporama za sanaciju i restrukturiranje nefinancijskih poduzetnika u teškoćama (11). Međutim, one se ne primjenjuju na neprijavljenu potporu dodijeljenu 2010. U skladu s točkom 137. novih Smjernica one bi se primjenjivale samo na potporu za sanaciju ili restrukturiranje odobrenu bez prethodnog odobrenja ako je sva potpora ili jedan njezin dio dodijeljen nakon objave tih smjernica u Službenom listu Europske unije. U skladu s točkom 138. novih Smjernica iz 2014. Komisija u svim drugim slučajevima provodi ispitivanje na temelju smjernica koje su se primjenjivale u trenutku dodjele potpore, što u ovom slučaju znači na temelju smjernica primjenjivih prije 2014. |
| --- | --- |

(71)

Komisija je u srpnju 2014. objavila nove Smjernice o državnim potporama za sanaciju i restrukturiranje nefinancijskih poduzetnika u teškoćama (11). Međutim, one se ne primjenjuju na neprijavljenu potporu dodijeljenu 2010. U skladu s točkom 137. novih Smjernica one bi se primjenjivale samo na potporu za sanaciju ili restrukturiranje odobrenu bez prethodnog odobrenja ako je sva potpora ili jedan njezin dio dodijeljen nakon objave tih smjernica u Službenom listu Europske unije. U skladu s točkom 138. novih Smjernica iz 2014. Komisija u svim drugim slučajevima provodi ispitivanje na temelju smjernica koje su se primjenjivale u trenutku dodjele potpore, što u ovom slučaju znači na temelju smjernica primjenjivih prije 2014.

11

Službenom listu Europske unije.

4.2.2.   Klub NEC kao trgovačko društvo u teškoćama

Klub NEC kao trgovačko društvo u teškoćama

| (72) | U skladu s točkom 10.(c) Smjernica smatra se da je trgovačko društvo u teškoćama, neovisno o njegovu obliku, ako ispunjava uvjete za pokretanje stečajnog postupka na temelju domaćih propisa. U točki 11. Smjernica navodi se da se može smatrati da je poduzeće u teškoćama iako ne postoji nijedna od tih okolnosti ako su prisutni uobičajeni znakovi poduzeća u teškoćama, kao što su povećavanje gubitaka, rast duga, smanjenje novčanih tokova i slično. Poduzeće u teškoćama prihvatljivo je samo ako je nedvojbeno da se ne može oporaviti svojim sredstvima ili sredstvima koje primi od svojih vlasnika/dioničara ili sredstvima iz tržišnih izvora. |
| --- | --- |

(72)

U skladu s točkom 10.(c) Smjernica smatra se da je trgovačko društvo u teškoćama, neovisno o njegovu obliku, ako ispunjava uvjete za pokretanje stečajnog postupka na temelju domaćih propisa. U točki 11. Smjernica navodi se da se može smatrati da je poduzeće u teškoćama iako ne postoji nijedna od tih okolnosti ako su prisutni uobičajeni znakovi poduzeća u teškoćama, kao što su povećavanje gubitaka, rast duga, smanjenje novčanih tokova i slično. Poduzeće u teškoćama prihvatljivo je samo ako je nedvojbeno da se ne može oporaviti svojim sredstvima ili sredstvima koje primi od svojih vlasnika/dioničara ili sredstvima iz tržišnih izvora.

| (73) | Nizozemska je izvorno tvrdila da klub NEC 2008./2009. nije bio poduzeće u teškoćama. Međutim, na temelju činjenica iz uvodne izjave 16. može se zaključiti da je klub NEC bio u financijskim teškoćama koje su bile toliko ozbiljne da bi mogle ugroziti njegovu budućnost kao profesionalnog nogometnog kluba. Komisija stoga smatra da je jasno da je klub NEC bio trgovačko društvo u teškoćama. U svojem odgovoru na odluku o pokretanju postupka Nizozemska je potvrdila da je klub NEC trgovačko društvo u teškoćama i da je bilo u teškoćama u trenutku provođenja transakcije. O tome je dostavila dodatne dokaze (vidjeti uvodnu izjavu 40.) iz kojih je bilo razvidno da su poslovni rezultati kluba NEC bili negativni i da su se s vremenom pogoršavali. Stoga se spojivost državne potpore klubu NEC mora ocijeniti na temelju Smjernica. |
| --- | --- |

(73)

Nizozemska je izvorno tvrdila da klub NEC 2008./2009. nije bio poduzeće u teškoćama. Međutim, na temelju činjenica iz uvodne izjave 16. može se zaključiti da je klub NEC bio u financijskim teškoćama koje su bile toliko ozbiljne da bi mogle ugroziti njegovu budućnost kao profesionalnog nogometnog kluba. Komisija stoga smatra da je jasno da je klub NEC bio trgovačko društvo u teškoćama. U svojem odgovoru na odluku o pokretanju postupka Nizozemska je potvrdila da je klub NEC trgovačko društvo u teškoćama i da je bilo u teškoćama u trenutku provođenja transakcije. O tome je dostavila dodatne dokaze (vidjeti uvodnu izjavu 40.) iz kojih je bilo razvidno da su poslovni rezultati kluba NEC bili negativni i da su se s vremenom pogoršavali. Stoga se spojivost državne potpore klubu NEC mora ocijeniti na temelju Smjernica.

4.2.3.   Ponovna uspostava dugoročne održivosti

Ponovna uspostava dugoročne održivosti

| (74) | U odjeljku 3.2. Smjernica zahtijeva se da se dodjeljivanje potpora uvjetuje provođenjem plana restrukturiranja (vidjeti točke 34. – 37. Smjernica) kojim se mora ponovno uspostaviti dugoročna održivost poduzeća u razumno dugom razdoblju. Komisija napominje da su takvi uvjeti utvrđeni u kontekstu plana koji je klub NEC sastavio za KNVB u kolovozu 2010. |
| --- | --- |

(74)

U odjeljku 3.2. Smjernica zahtijeva se da se dodjeljivanje potpora uvjetuje provođenjem plana restrukturiranja (vidjeti točke 34. – 37. Smjernica) kojim se mora ponovno uspostaviti dugoročna održivost poduzeća u razumno dugom razdoblju. Komisija napominje da su takvi uvjeti utvrđeni u kontekstu plana koji je klub NEC sastavio za KNVB u kolovozu 2010.

| (75) | Komisija s tim u vezi podsjeća da svaki nizozemski profesionalni nogometni klub dobiva dozvolu od KNVB-a u skladu s kojom mora izvršiti različite obveze. Jedna od obveza iz trenutačno primjenjivog sustava odnosi se na zdravo financijsko stanje kluba. Financijski rejting kluba utvrđuje se tri puta u sezoni na temelju financijskih izvještaja u kojima je, među ostalim, prikazano njegovo trenutačno financijsko stanje te proračun za sljedeću sezonu. Na temelju tih izvješća klubovi se razvrstavaju u tri kategorije (1.: nezadovoljavajuće, 2.: zadovoljavajuće; 3: dobro). Klubovi iz 1. kategorije možda će imati obvezu predstaviti plan za poboljšanja kako bi napredovali u 2. ili 3. kategoriju u roku od tri godine. Ako klub ne postupi u skladu s planom, KNVB mu može odrediti sankcije koje uključuju službeno upozorenje, smanjenje bodova za natjecanje i, kao najoštriju sankciju, oduzimanje dozvole. U tom kontekstu treba napomenuti i da profesionalni nogometni klub u Nizozemskoj koji proglasi stečaj gubi svoju dozvolu. Ako se osnuje novi klub koji ga nasljeđuje, taj klub ne prihvaća se izravno u profesionalne nogometne lige već mora početi u drugoj po redu amaterskoj lizi. |
| --- | --- |

(75)

Komisija s tim u vezi podsjeća da svaki nizozemski profesionalni nogometni klub dobiva dozvolu od KNVB-a u skladu s kojom mora izvršiti različite obveze. Jedna od obveza iz trenutačno primjenjivog sustava odnosi se na zdravo financijsko stanje kluba. Financijski rejting kluba utvrđuje se tri puta u sezoni na temelju financijskih izvještaja u kojima je, među ostalim, prikazano njegovo trenutačno financijsko stanje te proračun za sljedeću sezonu. Na temelju tih izvješća klubovi se razvrstavaju u tri kategorije (1.: nezadovoljavajuće, 2.: zadovoljavajuće; 3: dobro). Klubovi iz 1. kategorije možda će imati obvezu predstaviti plan za poboljšanja kako bi napredovali u 2. ili 3. kategoriju u roku od tri godine. Ako klub ne postupi u skladu s planom, KNVB mu može odrediti sankcije koje uključuju službeno upozorenje, smanjenje bodova za natjecanje i, kao najoštriju sankciju, oduzimanje dozvole. U tom kontekstu treba napomenuti i da profesionalni nogometni klub u Nizozemskoj koji proglasi stečaj gubi svoju dozvolu. Ako se osnuje novi klub koji ga nasljeđuje, taj klub ne prihvaća se izravno u profesionalne nogometne lige već mora početi u drugoj po redu amaterskoj lizi.

| (76) | Klub NEC razvrstan je u 1. kategoriju na temelju financijskih podataka iz sezone 2009./2010. U njegovu planu restrukturiranja utvrđene su mjere za postizanje statusa 2. kategorije nakon tri sezone (do 2012./2013.). |
| --- | --- |

(76)

Klub NEC razvrstan je u 1. kategoriju na temelju financijskih podataka iz sezone 2009./2010. U njegovu planu restrukturiranja utvrđene su mjere za postizanje statusa 2. kategorije nakon tri sezone (do 2012./2013.).

| (77) | U planu restrukturiranja kao glavni uzrok financijskih problema kluba NEC naveden je problematičan odnos između prometa i troškova. Posebno su bili krivi visoki troškovi povezani sa zaposlenicima, a smanjenje prihoda od medija također je pridonijelo negativnim rezultatima. Plan restrukturiranja bio je usmjeren na smanjenje troškova, a uštede su se tražile većinom u području troškova za igrače. Mjere su uključivale smanjenje broja zaposlenih (uključujući smanjenje broja registriranih igrača), zamrzavanje plaća i smanjenje plaća novih igrača te smanjenje bonusa. U roku od tri godine omjer između troškova zaposlenika i prometa morao se sniziti ispod [...] % (u usporedbi sa [...] % u ožujku 2010.). Predviđeni su rezovi nekoliko drugih troškova, kao što su troškovi treniranja mladih (nogometna akademija). Sva ulaganja u nematerijalnu ili materijalnu nepokretnu imovinu u iznosu većem od [...] EUR moralo je odobriti povjerenstvo KNVB-a za izdavanje dozvola, što je zapravo značilo da klub NEC ne može obavljati nikakve transfere. |
| --- | --- |

(77)

U planu restrukturiranja kao glavni uzrok financijskih problema kluba NEC naveden je problematičan odnos između prometa i troškova. Posebno su bili krivi visoki troškovi povezani sa zaposlenicima, a smanjenje prihoda od medija također je pridonijelo negativnim rezultatima. Plan restrukturiranja bio je usmjeren na smanjenje troškova, a uštede su se tražile većinom u području troškova za igrače. Mjere su uključivale smanjenje broja zaposlenih (uključujući smanjenje broja registriranih igrača), zamrzavanje plaća i smanjenje plaća novih igrača te smanjenje bonusa. U roku od tri godine omjer između troškova zaposlenika i prometa morao se sniziti ispod [...] % (u usporedbi sa [...] % u ožujku 2010.). Predviđeni su rezovi nekoliko drugih troškova, kao što su troškovi treniranja mladih (nogometna akademija). Sva ulaganja u nematerijalnu ili materijalnu nepokretnu imovinu u iznosu većem od [...] EUR moralo je odobriti povjerenstvo KNVB-a za izdavanje dozvola, što je zapravo značilo da klub NEC ne može obavljati nikakve transfere.

| (78) | Komisija zaključuje da se planom restrukturiranja uklanjaju uzroci financijskih teškoća kluba NEC, posebno troškovi zaposlenih i igrača u obliku plaća i plaćanja za transfer. Od profesionalnog nogometnog kluba ne može se očekivati da se diversificira na druga tržišta u smislu Smjernica. Međutim, može se očekivati da će ostvariti uštede u svojoj glavnoj djelatnosti i klub NEC je to učinio. Plan restrukturiranja ne temelji se na vanjskim čimbenicima na kojima klub NEC može raditi, ali ih ne može u potpunosti kontrolirati, na primjer pronalaženje novih sponzora i povećanje broja gledatelja. |
| --- | --- |

(78)

Komisija zaključuje da se planom restrukturiranja uklanjaju uzroci financijskih teškoća kluba NEC, posebno troškovi zaposlenih i igrača u obliku plaća i plaćanja za transfer. Od profesionalnog nogometnog kluba ne može se očekivati da se diversificira na druga tržišta u smislu Smjernica. Međutim, može se očekivati da će ostvariti uštede u svojoj glavnoj djelatnosti i klub NEC je to učinio. Plan restrukturiranja ne temelji se na vanjskim čimbenicima na kojima klub NEC može raditi, ali ih ne može u potpunosti kontrolirati, na primjer pronalaženje novih sponzora i povećanje broja gledatelja.

| (79) | U proračunu za sezonu 2010./2011. klub NEC predvidio je poboljšanje rezultata trgovačkog društva [...] smanjenjem njegovih troškova [...]. Konačni rezultati bili su još bolji od predviđenog: iako su se smanjili prihodi (niži prihod od utakmica zbog loše sezone prvenstava; niži prihodi od medija; preraspodjela troškova od zamjena), smanjili su se i troškovi [...] (smanjenje troškova zaposlenih, uštede na nogometnoj akademiji, smanjenje troškova poslovanja). U prosincu 2011. KNVB je dodijelio klubu NEC status 2. kategorije. |
| --- | --- |

(79)

U proračunu za sezonu 2010./2011. klub NEC predvidio je poboljšanje rezultata trgovačkog društva [...] smanjenjem njegovih troškova [...]. Konačni rezultati bili su još bolji od predviđenog: iako su se smanjili prihodi (niži prihod od utakmica zbog loše sezone prvenstava; niži prihodi od medija; preraspodjela troškova od zamjena), smanjili su se i troškovi [...] (smanjenje troškova zaposlenih, uštede na nogometnoj akademiji, smanjenje troškova poslovanja). U prosincu 2011. KNVB je dodijelio klubu NEC status 2. kategorije.

| (80) | Komisija zaključuje da su planom restrukturiranja iz kolovoza 2012. dovoljno obuhvaćeni uzroci financijskih teškoća kluba NEC kako bi klub dugoročno ponovno postao održiv. |
| --- | --- |

(80)

Komisija zaključuje da su planom restrukturiranja iz kolovoza 2012. dovoljno obuhvaćeni uzroci financijskih teškoća kluba NEC kako bi klub dugoročno ponovno postao održiv.

4.2.4.   Izbjegavanje neopravdanog narušavanja tržišnog natjecanja

Izbjegavanje neopravdanog narušavanja tržišnog natjecanja

| (81) | Točkama 38. – 42. Smjernica zahtijeva se da korisnik poduzme kompenzacijske mjere kako bi se minimizirao učinak potpora u smislu narušavanja te njihov negativan učinak na trgovinske uvjete. U odluci o pokretanju postupka Komisija navodi posebnu narav profesionalnog nogometa u tom pogledu i predlaže niz mjera koje bi se, u kontekstu profesionalnog nogometa i u smislu Smjernica mogle tumačiti kao kompenzacijske mjere, kao što je ograničenje broja registriranih igrača unutar okvira koji dopuštaju međunarodne organizacije, prihvaćanje ograničenja na plaće nižeg od uobičajenih standarda u tom sektoru, privremena zabrana plaćanja troškova transfera novih igrača ili povećanje djelatnosti od društvene koristi. |
| --- | --- |

(81)

Točkama 38. – 42. Smjernica zahtijeva se da korisnik poduzme kompenzacijske mjere kako bi se minimizirao učinak potpora u smislu narušavanja te njihov negativan učinak na trgovinske uvjete. U odluci o pokretanju postupka Komisija navodi posebnu narav profesionalnog nogometa u tom pogledu i predlaže niz mjera koje bi se, u kontekstu profesionalnog nogometa i u smislu Smjernica mogle tumačiti kao kompenzacijske mjere, kao što je ograničenje broja registriranih igrača unutar okvira koji dopuštaju međunarodne organizacije, prihvaćanje ograničenja na plaće nižeg od uobičajenih standarda u tom sektoru, privremena zabrana plaćanja troškova transfera novih igrača ili povećanje djelatnosti od društvene koristi.

| (82) | Kako je objašnjeno u uvodnoj izjavi 77., klub NEC zaista je smanjio broj zaposlenih i broj registriranih igrača te iznos plaća koji im je isplaćen. Planiralo se smanjenje troškova plaća ispod 60 % razine prometa. Tijekom razdoblja restrukturiranja nisu se mogla izvršavati plaćanja za transfer novih igrača. Komisija zaključuje da su kompenzacijske mjere propisane u Smjernicama poduzete te da je njima uzrokovano slabljenje konkurentnog položaja kluba NEC u profesionalnom nogometu. |
| --- | --- |

(82)

Kako je objašnjeno u uvodnoj izjavi 77., klub NEC zaista je smanjio broj zaposlenih i broj registriranih igrača te iznos plaća koji im je isplaćen. Planiralo se smanjenje troškova plaća ispod 60 % razine prometa. Tijekom razdoblja restrukturiranja nisu se mogla izvršavati plaćanja za transfer novih igrača. Komisija zaključuje da su kompenzacijske mjere propisane u Smjernicama poduzete te da je njima uzrokovano slabljenje konkurentnog položaja kluba NEC u profesionalnom nogometu.

4.2.5.   Potpora ograničena na najmanju razinu

Potpora ograničena na najmanju razinu

| (83) | U točkama 43. – 45. Smjernica navedeno je da iznos i intenzitet potpore moraju biti strogo ograničeni na najmanju razinu. Od korisnika potpore očekuje se da će dati znatan doprinos planu restrukturiranja iz vlastitih sredstava. |
| --- | --- |

(83)

U točkama 43. – 45. Smjernica navedeno je da iznos i intenzitet potpore moraju biti strogo ograničeni na najmanju razinu. Od korisnika potpore očekuje se da će dati znatan doprinos planu restrukturiranja iz vlastitih sredstava.

| (84) | Komisija napominje da plan restrukturiranja, uz unutarnje uštede, u velikoj mjeri financiraju vanjski privatni subjekti. Transakcijom [...] (uvodna izjava 37.) klubu NEC osigurano je otprilike 4 milijuna EUR vanjskog financiranja. Nadalje, uvjeti otplate kredita u iznosu od [...] promijenili su se 2010. Umjesto obveze godišnje otplate [...], otplate su se od tada na dalje temeljile na prihodu od transfera, što je imalo pozitivan učinak na likvidnost kluba NEC (vidjeti uvodnu izjavu 43.). Drugim riječima, vanjski i vlastiti doprinosi iznose više od 4,25 milijuna EUR i stoga potpora, koja iznosi najviše 2,2 milijuna EUR, u svakom slučaju ne iznosi više od otprilike 35 % ukupnih napora restrukturiranja. Time se ispunio zahtjev iz točke 44. Smjernica prema kojem bi se kod srednjih poduzeća, kao što je klub NEC, najmanje 40 % troškova restrukturiranja trebalo pokriti vlastitim doprinosima korisnika, uključujući vanjsko financiranje kojim se dokazuje uvjerenje u održivost korisnika. |
| --- | --- |

(84)

Komisija napominje da plan restrukturiranja, uz unutarnje uštede, u velikoj mjeri financiraju vanjski privatni subjekti. Transakcijom [...] (uvodna izjava 37.) klubu NEC osigurano je otprilike 4 milijuna EUR vanjskog financiranja. Nadalje, uvjeti otplate kredita u iznosu od [...] promijenili su se 2010. Umjesto obveze godišnje otplate [...], otplate su se od tada na dalje temeljile na prihodu od transfera, što je imalo pozitivan učinak na likvidnost kluba NEC (vidjeti uvodnu izjavu 43.). Drugim riječima, vanjski i vlastiti doprinosi iznose više od 4,25 milijuna EUR i stoga potpora, koja iznosi najviše 2,2 milijuna EUR, u svakom slučaju ne iznosi više od otprilike 35 % ukupnih napora restrukturiranja. Time se ispunio zahtjev iz točke 44. Smjernica prema kojem bi se kod srednjih poduzeća, kao što je klub NEC, najmanje 40 % troškova restrukturiranja trebalo pokriti vlastitim doprinosima korisnika, uključujući vanjsko financiranje kojim se dokazuje uvjerenje u održivost korisnika.

4.2.6.   Praćenje i godišnje izvješće

Praćenje i godišnje izvješće

| (85) | Točkom 49. Smjernica zahtijeva se da države članice izvješćuju o pravilnoj provedbi plana restrukturiranja putem redovnih podrobnih izvješća. U točki 51. propisani su manje stroži uvjeti za mala i srednja poduzeća za koja se inače dovoljnim smatra dostavljanje preslika godišnje bilance i računa dobiti i gubitka. Nizozemska se obvezala podnositi ta izvješća. |
| --- | --- |

(85)

Točkom 49. Smjernica zahtijeva se da države članice izvješćuju o pravilnoj provedbi plana restrukturiranja putem redovnih podrobnih izvješća. U točki 51. propisani su manje stroži uvjeti za mala i srednja poduzeća za koja se inače dovoljnim smatra dostavljanje preslika godišnje bilance i računa dobiti i gubitka. Nizozemska se obvezala podnositi ta izvješća.

4.2.7.   Načelo jednokratne dodjele

Načelo jednokratne dodjele

| (86) | U točkama 72. do 77. Smjernica spominje se načelo jednokratne dodjele u skladu s kojim bi se potpora za restrukturiranje trebala dodijeliti samo jednom u razdoblju od deset godina. |
| --- | --- |

(86)

U točkama 72. do 77. Smjernica spominje se načelo jednokratne dodjele u skladu s kojim bi se potpora za restrukturiranje trebala dodijeliti samo jednom u razdoblju od deset godina.

| (87) | Nizozemska se obvezala poštovati zahtjev „jednokratne dodjele” iz Smjernica. Potvrdila je da klubu NEC nije dodijelila potporu za sanaciju ili restrukturiranje tijekom razdoblja od deset godina prije transakcije. Usklađenost s tržištem također će biti osnova trenutačnih ili budućih pregovora s klubom NEC. |
| --- | --- |

(87)

Nizozemska se obvezala poštovati zahtjev „jednokratne dodjele” iz Smjernica. Potvrdila je da klubu NEC nije dodijelila potporu za sanaciju ili restrukturiranje tijekom razdoblja od deset godina prije transakcije. Usklađenost s tržištem također će biti osnova trenutačnih ili budućih pregovora s klubom NEC.

5.   ZAKLJUČAK

ZAKLJUČAK

| (88) | Komisija zaključuje da je Nizozemska nezakonito provela mjeru potpore u korist kluba NEC kršeći time članak 108. stavak 3. Ugovora. Međutim, ta se potpora može smatrati spojivom s unutarnjim tržištem kao potpora za restrukturiranje u smislu Smjernica jer su ispunjeni svi uvjeti za takvu potporu utvrđeni u Smjernicama, |
| --- | --- |

(88)

Komisija zaključuje da je Nizozemska nezakonito provela mjeru potpore u korist kluba NEC kršeći time članak 108. stavak 3. Ugovora. Međutim, ta se potpora može smatrati spojivom s unutarnjim tržištem kao potpora za restrukturiranje u smislu Smjernica jer su ispunjeni svi uvjeti za takvu potporu utvrđeni u Smjernicama,

DONIJELA JE OVU ODLUKU:

Članak 1.

Državna potpora koju je Nizozemska provela u korist nogometnog kluba NEC iz Nijmegena spojiva je s unutarnjim tržištem u smislu članka 107. stavka 3. točke (c) Ugovora o funkcioniranju Europske unije.

Članak 2.

Ova je Odluka upućena Kraljevini Nizozemskoj.

Sastavljeno u Bruxellesu 4. srpnja 2016.

Za Komisiju

Margrethe VESTAGER

Članica Komisije

---

(1)  Odluka Komisije u predmetu SA.33584 (2013/C) (ex 2011/NN) – Potpora Nizozemske određenim nizozemskim profesionalnim nogometnim klubovima u razdoblju 2008. – 2011.– Poziv na podnošenje primjedbi u skladu s člankom 108. stavkom 2. Ugovora o funkcioniranju Europske unije (SL C 116, 23.4.2013., str. 19.).

1

(2)  Vidjeti bilješku 1.

2

(3)  U skladu s člankom 5.101 nizozemskoga Građanskog zakona, „superficijarno pravo” (lat. ius superficiarium) imovinsko je pravo na temelju kojeg vlasnik nekretnine može posjedovati ili kupovati za sebe zgrade, objekte ili biljke (biljni pokrov) u i na nekretnini te iznad nekretnine u vlasništvu druge osobe.

3

ius superficiarium

(4)  
  SL C 209, 10.7.1997., str. 3.

4

(5)  Komunikacija Komisije – Smjernice Zajednice o državnim potporama za sanaciju i restrukturiranje poduzeća u teškoćama (SL C 244, 1.10.2004., str. 2.). Primjena tih smjernica produljena je Komunikacijom Komisije o produljenju primjene Smjernica Zajednice o državnim potporama za sanaciju i restrukturiranje poduzeća u teškoćama od 1. listopada 2004. (SL C 296, 2.10.2012., str. 3.).

5

(6)  Općina je planirala namijeniti velik dio parka Goffert razvoju multidisciplinarnog sportskog i inovacijskog parka („Topsport- en Innovatie Park – TIP”) kojim bi bili obuhvaćeni sport, obrazovanje, zdravlje i znanost. Taj je projekt tada ukinut. Odlukom o pokretanju postupka nije bilo obuhvaćeno buduće financiranje TIP-a.

6

(*1)  Povjerljive informacije

*1

(7)  
  Onderzoek naar financiële situatie en financieel toekomstperspectief N.E.C. Nijmegen, izvješće od 29. listopada 2010. koje je izradio servis BDO iz Nijmegena.

7

Onderzoek naar financiële situatie en financieel toekomstperspectief N.E.C. Nijmegen

(8)  Plan van aanpak NEC, kolovoz 2010.

8

(9)  Odluke Komisije u pogledu Njemačke od 20. ožujka 2013. o Multifunktionsarena der Stadt Erfurt (predmet SA.35135 (2012/N)), točka 12., i Multifunktionsarena der Stadt Jena (predmet SA.35440 (2012/N)), sažete obavijesti u SL C 140, 18.5.2013., str. 1., i od 2. listopada 2013. o Fußballstadion Chemnitz (predmet SA.36105 (2013/N)), sažeta obavijest u SL C 50, 21.2.2014., str. 1. točke 12. – 14.; Odluke Komisije u pogledu Španjolske od 18. prosinca 2013. o mogućoj državnoj potpori četirima španjolskim profesionalnim nogometnim klubovima (predmet SA.29769 (2013/C)), točka 28., Real Madrid CF (predmet SA.33754 (2013/C)), točka 20., i o navodnoj državnoj potpori trima nogometnim klubovima iz Valencije (predmet SA.36387 (2013/C)), točka 16., objavljene u SL C 69, 7.3.2014., str. 99.

9

Multifunktionsarena der Stadt Erfurt

Multifunktionsarena der Stadt Jena

Fußballstadion Chemnitz

(10)  Vidjeti bilješku 5.

10

(11)  Komunikacija Komisije – Smjernice o državnim potporama za sanaciju i restrukturiranje nefinancijskih poduzetnika u teškoćama (SL C 249, 31.7.2014., str. 1.).

11

---

Ispravci

| 26.11.2016 | HR | Službeni list Europske unije | L 320/52 |
| --- | --- | --- | --- |

26.11.2016

HR

Službeni list Europske unije

L 320/52

---

Ispravak Odluke Vijeća (EU) 2016/1970 od 29. rujna 2016. o potpisivanju, u ime Europske unije, i privremenoj primjeni Sporazuma o partnerstvu o odnosima i suradnji između Europske unije i njezinih država članica, s jedne strane, i Novog Zelanda, s druge strane

(
  Službeni list Europske unije L 304 od 11. studenoga 2016.
  )

Objava Odluke Vijeća (EU) 2016/1970 smatra se ništavom.

---